tQMMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(91)361 ende I i g udg. 
Bruxelles, den 21. oktober 1991 
Forslag ti I 
BAPETS AFGØRELSE 
om vedtagelse af arbejdsprogrammet for gennemførelsen af særprogrammet for forskning 
og teknologisk udvikling inden for industri- og materialeteknologi (1991-1994) 
(forelagt af Kommissionen) 

I 
BEGRUNDELSE 
Ifølge artikel 7, stk. 1, første led, i Rådets beslutning af 9. september 1991 (91/506/EØF) 
om vedtagelse af et særprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for industri-
og materialeteknologi skal det i artikel 5, stk. 2, omhandlede arbejdsprogram forelægges til 
høring i det udvalg af repræsentanter for medlemsstaterne, der bistår Kommissionen med 
gennemførelsen af programmet, efter proceduren i beslutningens artikel 6. 
I overensstemmelse med denne procedure blev der den 12. september 1991 forelagt et 
udkast til arbejdsprogram for udvalget, som imidlertid ikke kunne afgive nogen udtalelse. 
Udkastet til arbejdsprogram opnåede ikke kvalificeret flertal. Vanskelighederne var 
udelukkende koncentreret om medtagelse af en liste over målrettede projekter (kapitel n.4 i 
udkastet til arbejdsprogram). Målrettede projekter er et strategisk element i Fællesskabets 
F&U-politik, som er nødvendigt for at styrke den europæiske industris konkurrenceevne 
som krævet i Traktatens artikel 130F. Navnlig det "miljøvenlige køretøj" er af økonomisk, 
social og miljømæssig betydning for Fællesskabet, og et emne, der afspejler de behov, der 
opstår ved gennemførelsen af det store indre marked, som der specielt er henvist til i Rådets 
afgørelse (90/221/Euratom, EØF) om rammeprogrammet for 1990-1994. 
I henhold til artikel 6, stk. 4, i ovennævnte rådsbeslutning af 9. september 1991 skal 
Kommissionen forelægge Rådet et forslag til de foranstaltninger, der skal træffes. 
Det haster at få vedtaget udkastet til arbejdsprogram, som danner grundlag for de 
indkaldelser af forslag, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, for at undgå forsinkelser i 
indledningen af de FTU-projekter, der er nødvendige for at styrke det videnskabelige 
grundlag for den europæiske industri. Hvis arbejdsprogrammet ikke vedtages kan 
Kommissionen formelt ikke offentliggøre indkaldelser af forslag. 
Forslag ti ! 
RÅDETS AFGØRELSE 
af 
om vedtagelse af arbejdsprogrammet for gennemførelsen af særprogrammet for forskning 
og teknologisk udvikling inden for industri- og materialeteknologi (1991-1994) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Rådets beslutning 91/506/EØF af 9. september 1991 om vedtagelse af 
et særprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for industri- og 
materialeteknologi (1990-1994)1), særlig artikel 6, stk. 4, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen2), og 
ud fra følgende betragtninger: 
Ifølge artikel 5, stk. 2, i Rådets beslutning 91/506/EØF skal der udarbejdes et 
arbejdsprogram, hvori der fastlægges detaljerede målsætninger, arten af de projekter, der 
skal gennemføres, og de finansielle bestemmelser, der skal vedtages i denne forbindelse; 
i henhold til artikel 7, stk. 1, første led, i ovennævnte rådsbeslutning vedtages dette 
arbejdsprogram efter proceduren i beslutningens artikel 6; 
i overensstemmelse med denne procedure er der blevet forelagt et udkast til arbejdsprogram 
for det udvalg, der bistår Kommissionen, og dette udvalg har ikke afgivet positiv udtalelse 
inden for den frist, som formanden har fastsat, og efter samme procedure skal 
Kommissionen forelægge Rådet et forslag til de foranstaltninger, der skal træffes -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE 
Eneste artikel 
Arbejdsprogrammet i bilag I er hermed vedtaget. 
Udfærdiget i På Rådets vegne 
Formand 
1) EFT nr. L 269 af 25.9.1991, s. 30 
2) EFTnr. C endnu ikke offentliggjort 
If 
INDUSTRI- OG MATERIALETEKNOLOGI 
(1991-1994) 
(Brlte/EuRam II) 
Udkast 111 arbejdsprogram 
- 1 -
I. BAGGRUND 
Dette program ligger i direkte forlængelse af det tidligere BRITE/EURAM-
program og programmet for råstoffer og genanvendelse. Dets formai er at 
medvirke til at forny den europæiske Industri ved at styrke dens viden­
skabelige grundlag ved hjalp af forskning og teknologisk udvikling. Denne 
forskning og teknologiske udvikling skal bestræbe sig på at inddrage alle 
sider af materialers og produkters livscyklus og desuden tage hensyn til de 
mere alvorlige problemer i forbindelse med teknologiske udviklingers accep­
tabilitet. Det drejer sig her bl.a. om miljøbeskyttelse, arbejdsforhold, 
tilpasning af arbejdsstyrkens dygtighed, efterhånden som teknologlen for­
andrer sig, og nye ledelses- og organisationsmetoder for at sikre et gnid­
ningsløst og effektivt forhold mellem teknologlen og arbejdsstyrken. 
Det foreliggende arbejdsprogram er blevet udarbejdet i overensstemmelse med 
artikel 5, stk. 2, I Rådets beslutning om programmets vedtagelse. Det Inde­
holder følgende afsnit: 
- de enkelte må Isætninger og forskningsopgaver 
- gennemførelse: Indkaldelse af forslag, projekttyper, finansieringsord­
ninger. 
Skønt et forsknlngsforslag kun behøver at dreje sig om et enkelt led I 
livscyklussen, må det paregnes, at forslag, hvis forventede resultater 
skyldes en tværfaglig fremgangsmade med fiere anvendelsesmuligheder, vil 
blive foretrukket. De initiativer, hvis resultater kan benyttes af det 
største antal potentielle brugere, vil blive genstand for særlig opmærk­
somhed, men beskyttelse af Intellektuel og industriel ejendomsret vil også 
bl i ve ti I godeset. 
II. DE ENKELTE MÅLSÆTNINGER OG FORSKNINGSOPGAVER 
Omréde 1: MATERIALER - RASTOFFER 
Den vigtigste målsætning er her at opnå bedre egenskaber både hos 
avancerede og traditionelle materialer med omkostninger, som giver mulighed 
for konkurrencedygtig Industriel udnyttelse til en lang række forskellige 
formål. Det omfatter også forbedring af de teknologler, hvormed råstof­
forsyning og genbrug skal sikres, og betyder sa ledes en fremgangsmåde, hvor 
materialernes samlede livscyklus betragtes under et. Det omfatter desuden 
rentabel udnyttelse af nye materialer 11 I en lang række forskellige produk­
ter og formål og anvendelse af dem Inden for nye områder. 
RASTOFFER OG GENANVENDELSE 
1.1 RASTOFFER 
1.1.1 Efterforskningsteknologl 
Målsætninger 
At skaffe billige nye eller bedre værktøjer og bedre geologisk viden til 
brug i mlneinudstrlen og mineralefterforskningen. At forbedre knowhow og 
materiel på dette område og at forbedre påvisnings- og overvågningsteknik 
samt kortlægning af forurenede mineområder. 
ForsknIngsopgaver 
1.1.1.1 At udvikle og afprøve avancerede efterforsknlgsmetoder og metoder 
til påvisning af aflejringer samt vurder i hg af kendte målområder. 
1.1.1.2 At udvikle af lejrIngsmodellerne og efterforskningskoncepterne. 
- 2 -
1.1.1.3 At udvikle de metoder og teknikker, hvorefter malmreserverne 
beregnes. 
1.1.1.4 At udvikle og forbedre Integrerede systemer på grundlag af multi­
dataanalyse. 
1.1.1.5 At udvikle og afprøve nye og bedre geofysiske og geokemiske efter­
forskningsmetoder, som er mere rentable, f.eks. transiente elek­
tromagnetiske målinger (TEM), optisk spektrometrl og analyse af 
platIngruppeelementer (PGE). 
1.1.1.6 At anvende og bedømme nyligt udviklede efterforskningsteknikker, 
f.eks. geofysiske metoder som georadar, seismiske metoder og luft­
bårne systemer, og bedømme deres muligheder for videre anvendelse. 
1.1.1.7 At udvikle avanceret efterforskningsudstyr, f.eks. minlaturIserIng 
af instrumenter som spektrometre og værktøjer til logging af bore­
huller, og at udvikle mere rentable boreteknikker. 
1.1.1.8 At udvikle og afprøve efterforskningsteknikker med henblik på 
miljøovervågning og påvisning og kortlægning af forurenede områder 
omkring miner og gruber (se også 1.1.2.7 og 1.1.2.8). 
1.1.2 Mlneteknologl 
Målsætninger 
At udvikle teknikker, som kan øge produktiviteten og nedsætte minedriftens 
omkostninger, men også tilgodese miljø- og sikkerhedshensyn og muligheden 
for at vurdere minedriftens økonomiske og sociale virkninger. 
ForsknIngsopgaver 
1.1.2.1 At udvikle teknikker og systemer til bjergboring og kontinuerlig 
mlnedr ift 
1.1.2.2 At udvikle spec la I teknikker, som skal forbedre sikkerheden, ar­
bejdsforholdene og miljøbeskyttelsen. 
1.1.2.3 At udvikle selektive produktionsmetoder, som gør affaldsproduk­
tionen mindst mulig (se også 1.1.3.6). 
1.1.2.4 At udvikle nye koncepter for udvinding i åbne brud samt nye 
koncepter med henblik på at optimalisere og Integrere de enkelte 
mlnedrIftsoperatIoner, f.eks. opfyldning, boring, sprængning og 
transport 
1.1.2.5 At forbedre mode I teknolog I erne og de praktiske teknologier i for­
bindelse med afstivnlngssystemer, forstærkning og stabilitet. 
1.1.2.6 At udvikle mult(dataanalyse og avanceret modellering og simulering 
til datamatstøttet ledelse og planlægning af minedrift. 
1.1.2.7 At udvikle modellerings-, forsøgs- og simuleringsteknikker for at 
gøre rehabilitering af nedlagte mineområder, herunder udnyttelse 
til affaldsdeponering, bedst mulig (se også 1.1.1.8). 
1.1.2.8 At udvikle teknikker, hvormed de sociale og økonomiske følger af 
miljøkrav til miner kan vurderes (se også 1.1.1.8). 
- 3 -
1.1.3 Mineraloparbejdning 
Målsætninger 
At forbedre de eksisterende processer og udvikle innovative teknologler, 
som på grundlag af laboratorleforsknIng skal benyttes I faktiske opera­
tioner, og at optimal i sere de metoder og teknikker, der benyttes i for­
bindelse med de forskellige behandlinger af m ineraIkoncent rater, frasor­
terede materialer og affaldsstoffer fra miner og metallurgiske anlæg, for 
at formindske produktionsomkostningerne på nye og gamle anlæg og begrænse 
ml Ijøproblemerne. 
ForsknIngsopgaver 
1.1.3.1 At karakterisere de mineraler og bjergarter, der udnyttes indu­
strielt, for at forbedre oparbejdningsteknologien og gøre dem 
bedre egnede til alternative formål. 
1.1.3.2 At forbedre de fysiske og kemiske m Ineraladski Ilelsesteknlkker. 
1.1.3.3 At forbedre mlneraloparbejdnlngsteknlkker og ekstraktIve metal-
lurglteknlkker, som f.eks. hydro-, biohydro-, elektro- og pyro-
metallurgl (herunder slaggekeml). 
1.1.3.4 At udvikle tekno Iog I er, som kan formindske emissionerne og energi­
forbruget og give 11IførseI smater talerne til mineral- og bjerg-
ar t sop ar be jdn Ing s an læg større acceptabilitet. 
1.1.3.5 At udvikle metoder og teknikker for binding og stabilisering af 
metaller og giftige forbindelser I de endelige rest- og affalds­
stoffer . 
1.1.3.6 At udvikle nye procesruter og nyt udstyr, som optimalIserer 
kvalitet og udbytte og minimalIserer affaldsproduktion (se også 
1.1.2.3). 
1.1.3.7 At udvikle udstyr, navnlig sensorer, til overvågning af processer, 
materialer og produktkvalitet. 
1.1.3.8 At udvikle matematiske modeller og simuleringer af mineral­
oparbejdning og ekstraktIve metallurg(processer og Integrere dem i 
igangværende anlæg. At udvikle ekspertsystemer og automatiserede 
systemer. 
1.2 GENANVENDELSE 
1.2.1 Genbrug og genvinding af Industriaffald, herunder ikke-Jern­
meta I 1er 
Målsætninger 
At udvikle nye tekno I og I er for fysisk og/eller kemisk behandling af rest­
produkter, skrot og industriaffald for at forbedre genvindingen og mini­
mal i sere miljøproblemerne. Forskningen på dette område skal omfatte 
pyrometallurgi, hydrometal Iurgi og videreudvikling af de teknikker, som 
benyttes til behandling af sammensat affald, legeringer og multielement-
skrot. 
Forskn i ngsopgaver 
1.2.1.1 At karakterisere, Identificere, klassificere og kvantificere 
sekundare materialer og ubrugte Ikke-Jernmetaller, som stammer fra 
Industriaktiviteter. At udvikle metoder til kvalitetskontrol med 
- 4 -
sekundære materialer, før de genbruges, udnyttes eller bortskaffes 
under kontrollerede forhold. 
1.2.1.2 At opt Ima I I sere de eksisterende sorterings-, koncentrerings- og 
genbrugsprocesser på Industrielt niveau for at opnå energi­
besparelser, fleksibel tilførsel og koncentrering og formindskelse 
af emissionerne. 
1.2.1.3 At udvikle nye sorterings-, koncentrerings- og genbrugsprocesser 
for at opnå en mere effektiv udvinding af værdifulde materialer 
fra skrot og industriaffald, herunder Ildfaste foringsmaterialer, 
og samtidig undgå forurening. 
1.2.1.4 At udvikle rentable pyrometaIlurgiske processer, f.eks. plasma- og 
laserprocesser, som kan benyttes ved skiftende tIIførselskoncen-
trationer, for at genvinde grund-, special- og ædelmetaller, som 
stammer fra Industrisektorerne, metalIndustrlaffald, sammensat 
affald, brugte katalysatorer og brugte produkter og udstyr. 
1.2.1.5 At udvikle rentable biohydrometaIlurgiske, fotokatalytiske og 
hydrometallurgiske processer til behandling af slagger, affald og 
industrispildevand med henblik på at udvinde metaller, salte og 
værdifulde materialer og formindske forureningen ved dekontami­
ner ing. 
1.2.1.6 At udvikle avancerede teknologier til reduktion og raffinering af 
bl- og affaldsprodukter ved hjælp af f.eks.: fI yde lejetekno logi, 
elektrolyse med vand, vakuumdestillation, plasmateknologi, elek­
trolyse med smeltet salt og kloridteknologi. 
1.2.1.7 At udvikle teknologler til genvinding og gebrug af metaller fra 
materialer, som Indeholder organiske og sammensatte metalplastiske 
strukturer, og samtidig begrænse miljøskaderne til det mindst 
muI Ige. 
1.2.1.8 At udvikle datamatbaserede modeller, hvormed det skal bedømmes, i 
hvilket omfang sekundære materialer står til rådighed, og I 
hvilken grad genbrug af dem er økonomisk bæredygtig, og metal-
lurglske modeller for at kunne forudsige, hvilke virkninger 
fordoblet genbrug har på råstoffers egenskaber og forarbejd-
nlngsevne. 
1.2.2 Genbrug» genvinding og genudnytteI se af avancerede materialer. 
Målsætninger 
At forbedre de genbrugsteknologier, som søger at genudnytte affald fra 
avancerede materialer, for at Øge kvaliteten hos de nye produkter elier hos 
forbindelser af høj kvalitet og stor økonomisk værdi. 
Forskn i ngsopgaver 
1.2.2.1 At karakterisere, klassificere og kvantificere affald fra avan­
cerede materialer og udvikle metoder til kvalitetskontrol med 
sekundære materialer, inden de genbruges, genudnyttes eller bort­
skaffes under kontrollerede forhold. 
1.2.2.2 At udvikle analyse- og mærkningsteknikker med henblik på iden­
tificering. At udvikle sikre, rentable genbrugsteknologier for 
affald og skrot fra organiske og uorganiske kompositmaterialer og 
andre avancerede materialer. 
- 5 -
1.2.2.3 At udvikle modeller, hvormed det skal vurderes, om det er øko­
nomisk bæredygtigt at genbruge avancerede materialer, og I hvilket 
omfang de er til rådighed, samt for at kunne forudsige, hvilke 
virkninger fordoblet genbrug har på de oprindelige materialers 
fysiske egenskaber og forarbejdnlngsevne. 
NYE OG FORBEDREDE MATERIALER SAMT BEHANDLING AF DEM 
1.3 STRUKTURMATER IÅLER 
1.3.1 Metaller og kompositmaterialer med metallisk matrix 
Målsætninger 
At sikre de fremskridt, som kræves for at kunne forarbejde nye legeringer 
og kompositmaterialer og udnytte deres muligheder fuldt ud, det gælder 
navnlig tekno Iog I er til behandling af problemerne I forbindelse med 
serieproduktion. Endvidere at udvikle super leger Inger, som er modstands­
dygtige over for høje temperaturer, intermetalIiske forbindelser, metal­
pulvere, metalglas, hårde metaller og slidstærke legeringer og belægninger, 
som kræves til særlige formål med komplekse designspecifikationer. 
ForsknIngsopgaver 
1.3.1.1 At udvikle rentable teknologier for syntetisering og fremstilling 
af metalliske materialer og legeringer, som er beregnet til en 
lang række endelige produkter med høj kvalitet og ydeevne. 
1.3.1.2 At udvikle legeringer, IntermetalIIske strukturforbindelser og 
kompositmaterialer med metallisk matrix med særlige egenskaber, 
f.eks. forbedret stivhed, øget styrke i forhold til vægt, mod­
standsdygtighed over for omgivelser og høj temperatur. 
1.3.1.3 At forbedre ydeevnen ved hjælp af kontrol med pulvermorfologi og 
grænseegenskaber hos kompositmaterialer med metallisk matrix. 
1.3.1.4 At udvikle tykke og tynde belægnlngssystemer med bedre egenskaber 
til metalliske underlag. 
1.3.1.5 At benytte datamatsImuleringsteknlk I forbindelse med mlkro- og 
makrostrukturmodel ler ing. 
1.3.1.6 At udvikle teknikker, hvormed metalliske materialers stabilitet og 
adfærd over længere tidsrum kan bedømmes. 
1.3.2 Keramik, kompositmaterialer med keramisk matrix og avancerede 
glasmaterialer 
Målsætninger 
At øge forståelsen og fremme teknologierne inden for områder af afgørende 
vigtighed, f.eks. kvalitet, forarbejdning og pålidelighed med særlig vægt 
på økonomisk behandling og holdbare, fejlfri produkter. 
Forskn i ngsopgaver 
1.3.2.1 At udvikle højtemperaturmaterialer med øget styrke, hårdhed, lede­
evne og modstandsdygtighed over for korrosion og erosion. 
1.3.2.2 At optimalisere pulvere som udgangsmaterialer. 
- 6 -
1.3.2.3 At udvikle rentable forarbejdningsteknikker med høj ydeevne, som 
skal benyttes til materialer af høj kvalitet og skabe mulighed 
for, at de kan udbredes til nye anvendelsesområder. 
1.3.2.4 At forbedre komponenters konsistens og pålidelighed, herunder 
deres stabilitet ved langtidsbrug. 
1.3.2.5 At forbedre modstandsdygtighed over for termisk chock, krybe­
styrke, varmeisoler Ingsevne og oxiderings- og korroslonsadfærd ved 
høje temperaturer. 
1.3.2.6 At udvikle probabl11stIske deslgnmetodologler til tekniske kompo­
nenter med høj ydeevne. 
1.3.2.7 At udvikle overfladebehandl IngsteknoIgler til hjælp ved fremstil­
lingen og 11 I brug i driften. 
1.3.2.8 At benytte datamatslmuierIngsteknik i forbindelse med m I kro- og 
makrostrukturmodel lerIng 
1.3.2.9 At udvikle teknikker til bedømmelse af metalliske materialers sta­
bilitet og adfærd over længere tidsrum. 
1.3.3 Polymerer og kompositmaterialer med polymer matrix 
Målsætninger 
At opnå bedre forståelse af disse materialers ydeevnestruktur og øge for­
ståelsen af forholdet mellem materialeegenskaberne og procesruterne. 
Sådanne fremskridt kan opnås ved innovativ design og forarbejdningspraksis. 
At opfylde miljøkravene ved hjælp af nye tekniske termoplastmaterlaler, som 
beholder deres mekaniske egenskaber ved højere temperaturer og kan frem­
stilles ved hjælp af billigere termiske forarbejdningsmetoder. 
Forskn i ngsopgaver 
1.3.3.1 At udvikle rentable polymere materialer, kompositmaterialer, fibre 
og bindemidler til en lang række anvendelsesområder og med bedre 
materialeegenskaber, f.eks. modstandsdygtighed over for agressivt 
miljø, temperatur, tryk, slagbelastning og opløsningsmidler. 
1.3.3.2 At udvikle polymere materialer med særlige egenskaber, som be­
grænser miljøpåvirkningen til det mindst mulige, f.eks. bioned­
brydelighed og genanvendelighed. 
1.3.3.3 At udvikle rentable forarbejdningsteknikker med stor ydeevne til 
materialer af høj kvalitet. 
1.3.3.4 At udforske nye typer kompositmaterialer, f.eks. molekylære og 
selvforstærkende kompositmaterlaler. 
1.3.3.5 At bedømme berørIngsområdet mellem kompositte fiber/matrIx-
materialer ved udvikling af Ikke-Intrus I ve teknikker. 
1.3.3.6 At udvikle præ Imprégnerede halvfabrikata med høj ydeevne til 
kompositkomponenter, der skal anvendes til formål, som kræver stor 
styrke og hårdhed. 
- 7 -
1.3.3.7 At udvikle intelligent procesdesign og intelligente kontrol­
teknikker til polymere materialer og kompositmaterialer med poly­
mer matrix. 
1.3.3.8 At benytte særlige behandlinger for at forbedre billige polymer­
materialer, så de kan benyttes til skræddersyede komponenter med 
høj ydeevne. 
1.3.3.9 At benytte matematiske modeller til materiale-, produkt- og 
procesoptlma11ser Ing. 
1.3.3.10 At udvikle kombinerede fuldt Integrerede omformnlngsteknikker, 
f.eks. sprøjtepresning, laminering, flerlagsdannelse og sandwich-
konstruering med henblik på Innovative strukturmaterialer med høj 
ydeevne. 
1.4 FUNKTIONELLE MATERIALER TIL MAGNETISKE, SUPERLEDENDE, OPTISKE, 
ELEKTRISKE OG BIOMATERIELLE ANVENDELSER 
1.4.1 Magnetiske materialer 
Målsætninger 
At opfylde behovet for nye materialer, som har bedre magnetiske egenskaber 
og er let forarbejdelige, f.eks. avancerede magnetiske materialer, som 
omfatter hårde, halvhårde og bløde magneter, samt deres Integrering I kom­
ponenter og systemer. 
ForsknIngsopgaver 
1.4.1.1 At udvikle avancerede magnetiske materialer, f.eks. de nye sjældne 
Jordarter, med rentabel forarbejdning. 
1.4.1.2 At udvikle og forarbejde materialer med bedre magnetisk ydeevne 
ved høje temperaturer og at udvikle bedre permanent magnetiske 
bulk-materialer med øget energi yde I se og bedre vol urnetri sk 
effektivitet til særlige anvendelser som f.eks. elektromotorer og 
andre elektriske anordninger. 
1.4.1.3 At forbedre magnetiske materialers strukturegenskaber ved Inno­
vativ udformning af deres opbygningsproces og forarbejdning og 
kontrol med deres sammensætning. 
1.4.1.4 At forbedre magnetiske materialers funktlonsegenskaber ved multl-
lagsdanneIse. 
1.4.2 Superledende højtemperaturmaterialer 
Målsætninger 
At udvikle superledere til krafttiIførselsformåi, som kan benyttes ved høje 
kritiske temperaturer, har stor strømstyrke og fluxtæthed og kan kombineres 
med andre materialer ved lave forarbejdningstemperaturer. At forstå de nye 
superledende materialer og deres Iboende egenskaber. 
Forskn i ngsopgaver 
1.4.2.1 At udvikle pålidelige og rentable metoder til fremstilling af su­
perledende materialekomponenter til stor strømstyrke, f.eks. 
tråde, kabler og lag. 
- 8 -
1.4.2.2 At udarbejde en designmetodologi for øget komponentpålIdelighed, 
navnlig med henblik på fremstilling af tråde, kabler og tynde og 
tykke tag. 
1.4.2.3 At udvikle forarbejdningsmetoder som f.eks. sol-gel-, blandings-, 
sintrings- og sprøjteknikker til fremstilling af velkarakter I-
serede og kontrollerede pulvere til superledere. 
1.4.2.4 At øge forståelsen af de grundlæggende forhold mellem egenskaber, 
struktur og støkiometri, herunder elektriske og magnetiske egen­
skaber som funktion af faseadskillelse, anisotropi og korngrænse­
virkninger . 
1.4.3 Elektriske og toniske ledermaterialer 
Målsætninger 
At fremme syntetiserings- og fremstillingsteknologien for elektriske leder-
materialer og materialer med ledende matrix, som befinder sig på et tidligt 
stadium i den teknologiske udvikling. At åbne anvendelsesområder som 
elektrisk tråd, energiopbevaring og akustiske anordninger. At udvikle de 
materialer, som kræves til brændselscellesystemer til fremstilling af ren 
elektricitet. At opnå bedre forståelse af den nuværende teknologis grænser, 
og af, hvorledes disse grænser kan overskrides ved hjælp af nye forarbejd­
ningsmetoder . 
Forskn i ngsopgaver 
1.4.3.1 At udvikle elektriske materialer med bedre ledeevne, større 
styrke, bedre træthedsegenskaber, større korrosions- og varme­
bestandighed og bedre adfærd ved gnistbearbejdning. 
1.4.3.2 At udvikle faste toniske ledermaterialer til faste elektrolyter i 
energIomdanne IsesanordnInger. 
1.4.3.3 At udvikle polymere ledermater i alesystemer, som indeholder 
uorganisk fyldmateriale til forarbejdning af store størrelser 
eller til brug ved emballering og samling. 
1.4.3.4 At bestemme forholdet mellem polymere materialestrukturer og deres 
elektriske og akustiske egenskaber. 
1.4.3.5 At udvikle legeringer, som er hærdet ved ældning, og multilags-
kompositmaterialer, som forener høj elektrisk og termisk ledeevne 
eller eiektronemisslvitet med forbedrede mekaniske egenskaber og 
kor ros i onsbest and Ighed. 
1.4.4 Optiske materialer 
Målsætninger 
At behandle de vigtigste problemer, som omfatter mulighederne for at skaffe 
uitrarene materialer med ringe optiske tab til transmissionssystemer og 
materialeforarbejdning, som omfatter materialefremsti 11ing ved hjælp af 
kemisk dampaflejring i 2 eller 3 dimensioner. 
Forskn i ngsopgaver 
1.4.4.1 At udvikle nye glastyper med variable lystransmissionsegenskaber 
foruden rentable tekno log ler til anvendelse af dem. 
- 9 -
1.4.4.2 At udvikle og karakterisere Ikke-llnlære optiske materialer, 
herunder organiske materialer og mellemprodukter. 
1.4.4.3 At udvikle aktive belægninger som f.eks. magnetiske, piezo-
elektriske og kemisk farveoverfladelag til sensorer. 
1.4.4.4 At optimalisere elektrolumlnlscente, elektrokromiske, fotokromlske 
og termokromiske fænomener med henblik på fremstilling af optiske 
materialer med kontrollabel lystransmission og lysfrembringelse. 
1.4.5 Biomaterlaler 
Målsætninger 
At opfylde kravene til nye biomaterialer, herunder metallegeringer, kera­
mik, kompositmaterialer, glas, polymerer og bindemidler til anvendelser som 
f.eks. ortopædiske og dentale Implantationer, erstatning af blødt væv og 
legemsvæsker, indre eller ydre anordninger af permanent eller midlertidig 
art. At udvikle teknologler til rentabel fremstilling af artikler, til kli­
niske procedurer og 11 I reval I derIngssystemer. 
Forskn i ngsopgaver 
1.4.5.1 At udvikle spec I almaterlaler og medicinsk anvendelige materialer 
med biokompatible og blofunktionelle egenskaber til anordninger og 
bærende implantationer. 
1.4.5.2 At udvikle teknikker for Innovativ design, modellering og klinisk 
afprøvning af nye strukturer og komplekse komponenter og anord­
ninger, som forener alle pålidelige biofunktionelle egenskaber: 
implantatlonskompatIbiI itet og kompatibilitet med menneskeligt 
væv. 
1.4.5.3 At udvikle overfladebehandlIngsteknlkker for at forhindre erosion 
og korrosion af medicinske artikler og for at forbedre blo-
integratlonsegenskaberne. 
1.5 MASSEVAREMATER IÅLER 
1.5.1 Emballagematerialer 
Målsætninger 
At forbedre de tekno log I er, der kræves til rentabel fremstilling, herunder 
automatisering og on-lIne-kontrol, indførelse af naturmaterialer, ud­
skiftning af giftige materialer og bedre genbrugssystemer. 
Forskn i ngsopgaver 
1.5.1.1 At udvikle miljøvenlige emballagematerialer, som kan genbruges 
eller er nedbrydelige, og som ikke er giftige i anvendelse og ved 
bortskaffelse. 
1.5.1.2 At forbedre de nuværende forarbejdningsmetoder for at skabe øget 
produktivitet og emballageprodukter med høj merværdi. 
- 10 -
1.5.2 Nye byggematerialer 
Målsætninger 
At forbedre de materialer, der på nuværende tidspunkt bruges til bygge- og 
anlægsarbejder, og at udvikle nye materialer, herunder kompositmaterialer, 
der kan forene funktionelle og strukturelle egenskaber. 
ForsknIngsopgaver 
1.5.1.2 At udvikle nye materialeteknologier med henblik på forbedret 
varme i so I at Ion, lydisolation og mekanisk integritet. 
1.5.2.2 At udvikle og indføre nye produktions- og samlemetoder, som mu­
liggør en høj automat IserIngsgrad. 
1.5.2.3 At undersøge nedbrydeligheden hos byggematerialer og systemer, som 
udsættes for luft, vand, forurening, ultraviolet stråling, tempe­
ratur og fugtIghed. 
1.5.2.4 At udvikle strukturelle bindemidler, der kan benyttes som binde­
midler og forstærkning til hybride præfabrikerede systemer. 
1.5.2.5 At udvikle teknikker for anvendelse af metalliske eller organiske 
materialer som forstærkning til beton, glas og keramik, med det 
endelige formål at opnå systemer med stor korrosionsbestandighed, 
god varme- og lydisoler Ingsevne og øget brandsikkerhed. 
Område 2: DESIGN OG FREMSTILLING 
Formålet er at forbedre Industriens evne til at designe og fremstille pro­
dukter, som både er af høj kvalitet, nemme at vedligeholde, særdeles 
konkurrencedygtige og miljømæssigt og socialt acceptable. 
2.1 DESIGN AF PRODUKTER OG PROCESSER 
2.1.1 Innovative designværktøjer og -teknikker 
Målsætninger 
At udvikle designværktøjer som f.eks. beslutningsstøttesystemer for at 
fremme mere effektive designmetoder, mere økonomiske fremstillings-, sam­
lings- og demonter ingsmetoder og pålidelige og ergonomiske produkter. 
ForsknIngsopgaver 
2.1.1.1 At udvikle beslutningssttøttesystemer til design af materialer og 
standardiserede komponenter, herunder matematiske modeller, pro­
dukt ionskarakter i st i kker, produktydeevne og antropometriske data. 
2.1.1.2 At udarbejde metoder til validering og certificering af værktøjer 
til designstøtte, modellering og analyse. 
2.1.1.3 At udvikle teknikker for minimal Isering af tidsrummet mellem 
design og produkt på grundlag af værd i ana lyse, modellering, 
simulering og hurtige prototypeteknikker. 
""" ""'"" " "" --Tf- " " " " " "" " "" "" ~"" 
2.1.1.4 At udvikle en metodologi for modellering af hele den tekniske 
proces fra koncept- til detaiIdesign, herunder fremstilling af 
funktionstolerancer, og at validere fremgangsmåden. 
2.1.2 Designmetodologier for komplekse komponenter 
Målsætninger 
At udvikle metoder, hvormed mul tifunktionskomponenter kan inddrages i pro­
duktdesign. At udvikle højpræcisions- og mikrokonstrueringskapacitet 
foruden design til mikrominiaturisering. 
ForsknIngsopgaver 
2.1.2.1 At udvikle nye metoder til design af multufunktinskomponenter og 
nye anvendelser af dem. 
2.1.2.2 At udvikle tværfaglige metoder til design af integrerede systemer 
som f.eks. mekatronik, optomatronik og multikomponentsystemer. 
2.1.2.3 At udvikle designmetodologier for højpræcisions- og mikro­
konstruer Ingssystemer med sigte på mekanisk adfærd og materiale­
adfærd på mikrostrukturniveau. 
2.1.3 Ved I i gehoI de Isesevne og på 11 de 11ghed 
Målsætninger 
At udvikle støtteværktøjer, herunder sensorsystemer, med henblik på bedre 
produktydelse, pålidelighed og vedlIgeholdelsesevne. At give matematisk 
modellering til støtte for design større kapacitet og anvendelighed, her­
under inddragelse af modelleringsteknikker i de defekt- og fejlanalyser, 
som kræves af hensyn til pålideligheden og den forebyggende vedlige­
holdelse. 
ForsknIngsopgaver 
2.1.3.1 At forbedre designmetoder og model leringskapacitet, når det gælder 
produkters og processers kvalitet, pålidelighed, holdbarhed, 
ved IigehoI de Isesevne og sikkerhed. 
2.1.3.2 At udvikle på I idelighedsstøttesystemer, som på grundlag af analyse 
af komponenters nedslidning og svigt giver oplysninger om deres 
adfærd. 
2.1.3.3 At udvikle teknikker for forebyggende vedligeholdelse, herunder 
tilstandskontrol og vibrâtionsanalyser. 
2.1.3.4 At udvikle integreret systemdesign, som omfatter sensorer med 
forbedret ydeevne og pålidelighed. 
2.1.3.5 At udvikle teknikker, som skal minimal isere støj og vibrationer 
fra produkter og produktionsudstyr. 
- 12 -
2.2 FREMSTILLING 
2.2.1 Værktøjer, teknikker og systemer til højkval Itetsfremsti 11Ing 
Målsætninger 
At udvikle færdlghedsstøtteteknologier, som skal give menneskelige færdig­
heder og menneskelig dømmekraft større effektivitet I fremstillings­
processen. At udvikle innovative værktøjer og teknikker til rentabel høj­
kval i tetsf remst I I I Ing for at opnå bedre proceskontrol, større præcision, 
hurtigere forløb og Inddragelse af nye procesteknologier i de etablerede 
fremst i I IIngsprocesser. 
Forskn i ngsopgaver 
2.2.1.1 At udvikle bedre modeller for udnyttelse af videnbaserede systemer 
I fremstillingsprocesser. 
2.2.1.2 At forbedre systemerne, herunder også robotsystemer, for fastgø­
relse af arbejdsstykker, for transport og sikker håndtering I 
fremst i I Iingsprocessen. 
2.2.1.3 At udvikle rentable fremstillingsprocesser som f.eks. skæring, 
maskInforarbejdnlng, slibning, formning, samling og klæbning for 
at forbedre produktiviteten, kvaliteten og præcisionen. 
2.2.1.4 At udvikle rentable højeffektlaserstråleprocesser, fiberoptik til 
lasersystemer samt hertil knyttede akustiske og optiske kontrol-
og afprøvnlngsteknlkker. 
2.2.1.5 At udvikle og Inddrage teknologler, der tager sigte på overflade­
behandlinger af høj kvalitet I fremstillingsprocessen. 
2.2.1.6 At udvikle fleksible og økonomiske fremstillingssystemer til små 
partier af et stort antal varianter. 
2.2.2. Fremstillingsteknikker til Industriel udnyttelse af avancerede 
materialer 
Målsætninger 
At udvikle rentable og effektive fremstillingsteknikker til avancerede ma­
terialer for at medvirke ti I at realisere alle deres muligheder. 
ForsknIngsopgaver 
2.2.2.1 At forbedre og udvide kapaciteten for ren og næsten ren form­
givning af avancerede materialer, herunder automatisering af 
præformet fremstilling. 
2.2.2.2 At udvikle rentable maskinteknikker til vanskelige og avancerede 
materialer, så vidt muligt forbundet med procesmodellering. 
2.2.2.3 At udvikle og automatisere udstyr til økonomisk fremstilling af 
kompositmaterialer og keramiske materialer. 
2.2.2.4 At udvikle samlings- og sammenføjningsteknologler til avancerede 
materialer og komponenter. 
2.2.2.5 At udvikle ikke-destruktive prøver og kvalitetssikringsteknikker 
for bindemidler og kompositmaterialer. 
2.2.2.6 At udvikle og udvide overfladebehandlIngsteknikker, som kan be­
nyttes til avancerede materialer, og metoder til kontrol med dem. 
- 13 -
2.2.3 integreret metode for kemoteknik og procøsteknlk 
Målsætninger 
At udvikle en fremstillingsteknologi, som passer til kemoteknikkens krav, 
og at inddrage design i proceskontrol. At fremme den forståelse, som kræves 
for at designe og kontrollere kemiske processer med øget kompleksitet og 
samtidig undgå og forebygge forurening. 
Forskn i ngsopgaver 
2.2.3.1 At forbedre design af og kontrol med kemiske og biokemiske reak­
torer for at opnå større fleksibilitet og produktivitet og bedre 
produktkval itet. 
2.2.3.2 At udvikle teknikker, som forener de enkelte kemiske procestrin 
Inden for materlalesyntetIsering, materialeforarbejdning og parti­
kel teknologi . ved hjælp af en bedre forståelse af de grundlæggende 
kemiske og fysiske fænomener. 
2.2.3.3 At udvikle innovative adski Ilelsesteknlkker (se også 1.1.3.2). 
2.2.3.4 At modellere kemiske reaktioner, som er vigtige for fremstillings­
processer som f.eks. reaktlonssprøjtestøbnIng, ætsning, afsætning 
og binding. 
2.2.3.5 At udvikle modeller af mul11 fasesystemer og grænsefladefænomener 
til procesdesign og proceskontrol. 
2.2.3.6 At udvikle en bedre forståelse af processer, hvori reaktioner, 
katalyse og transport fænomener er stærkt knyttet til hinanden, og 
hvor produktkvaliteten er stærkt afhængig af denne sammenknyt­
ning. 
2.2.3.7 At optimalisere de kemoteknlske processer ved hjælp af en Inte­
greret metode for procesdesign, modellering og kontrol med gen­
brug, miljøbeskyttelse og processikkerhed. 
2.3 KONSTRUKTIONS- OG STYR INGSSTRATEGI ER FOR HELE PRODUKTETS LIVS­
CYKLUS 
2.3.1 Design Integrerende strategler 
Målsætninger 
At udvikle nye og mere holistiske metoder til støtte for integrering af 
konstruktionsopgaverne for hele produktets livscyklus, f.eks. simultane 
konstruktionskoncepter, der samler design, konstruktion og fremstilling. 
Forskn i ngsopgaver 
2.3.1.1 At udvikle design for optImalseringsstrategler og problemmodel­
leringsteknikker for hele produktets livscyklus, herunder genbrug 
og bortskaffelse. 
2.3.1.2 At udvikle systematiske metoder I forbindelse med udvidet virk­
somhed for at reducere afstanden mellem design og produkt og øge 
fremstillingens fleksibilitet. 
2.3.1.3 At udvide tværfaglige metoder som f.eks.slmultankonstruktIon for 
at Integrere konstruktionsopgaverne og de tekniske styrings­
opgaver . 
- 14 -
2.3.1.4 At udvide en ny praksis for design, omdesign og omkostnings­
beregning, som tager hensyn til hele produktets livscyklus, her­
under genbrug eller bortskaffelse. 
2.3.2 Konstruktion 
Målsætninger 
At skaffe de traditionelle produktionsindustrier en Integreret metode, som 
gør fuldt brug af nye materialer, ny design og nye fremstillingsteknologier 
samt proces- og produktkontrol og tager særligt hensyn til miljøkrav og 
forbedrede arbejdsvilkår. 
Forskn i ngsopgaver 
2.3.2.1 At udvide de fleksible fremstillingsteknikkers anvendelsesområde, 
så nye materialer og nye tekno Iog I er udnyttes fuldt ud. 
2.3.2.2 At udvikle nye design- og konstruktionsmetoder for at gøre frem­
stilling, samling, brug og demontering af produkter lettere, 
herunder også ergonomiske aspekter som f.eks. Innovative metoder 
for præfabrikation og modul design. 
2.3.2.3 At udvikle interaktive konstruktionsteknikker, som kan forbedre 
arbejdsforhold og ergonomi. 
2.3.2.4 At udvikle konstruktlonsmetodologler for at anvendelsen af 
kvalitetsbegrebet kan udvides til hele produktcyklussen. 
2.3.3. De menneskelige faktorer i konstruktions- og produktionsstyring 
Målsætninger 
At fremskynde indførelsen af teknologi ved at udvikle nye styrings­
teknikker, som gør det muligt at påvise og løse potentielle konflikter 
mellem nye teknologier og menneskelige ressourcer. At forbedre metoderne 
for vurdering af produkters og processers ydeevne og knytte dem til den 
samlede virksomhed. 
ForsknIngsopgaver 
2.3.3.1 At udvikle strategler for at forbedre styring og tilrettelæggelse 
af design, fremstilling og konstruktion, så ressourcer og nye tek­
nologier udnyttes bedst muligt. 
2.3.3.2 At udvikle styrIngsstøttesystemer til vurdering, kontrol, progno­
sticering og måling af produktionskrav og ressourcer i Industrien. 
2.3.3.3 At udvikle teknikker for kvantificering, vurdering, og sammen­
pasning af menneskelige færdigheder og erfaringer med særlige Job­
krav. 
Område 3: FLYTEKNISK FORSKNING 
Formålet er at styrke det teknologiske grundlag for den europæiske fly­
industri og at øge den grundlæggende viden bag Indsatsen for at mini­
mal isere miljøpåvirkningerne og øge flydriftens sikkerhed og effektivitet. 
- 15 -
3.1 MILJØTEKNOLOGIER 
Målsætninger 
At skaffe nye og bedre værktøjer og teknikker til analyse, forudsigelse og 
bekæmpelse af flyvemaskiners ydre og Indre støj og af deres udstødning. 
ForsknIngsopgaver 
3.1.1 At udvikle bedre værktøjer til og teknikker for forudsigelse og 
bekæmpelse af ydre støj fra avancerede propeller, propfans og 
helIkopterrotorer. 
3.1.2 At udvikle og vurdere rentable teknikker for reducering af 
flyvemaskiners Indre støj. 
3.1.3 At udvikle forbrændingsteknologi med lav emission. 
3.2 FLYDRIFTSTEKNOLOGIER 
Målsætninger 
At skaffe nye eller bedre værktøjer til og teknikker for overvågning af 
flysystemers tilstand, at finde strukturer, som er modstandsdygtige over 
for materialesvækkelse, styrt og brand og at Integrere flyet I fremtidige 
avancerede ATC-systemer. 
ForsknIngsopgaver 
3.2.1 At udvikle og udnytte bedre designværktøjer til behandling af 
akustisk træthed. 
3.2.2 At udvikle bedre teknikker for overvågning af tilstand og brug. 
3.2.3 At udvikle bedre teknikker for analyse af havarI bestandighed. 
3.2.4 At udvikle bedre teknikker for analyse og påvisning af 
brandr islko. 
3.2.5 At udvikle bedre fIyvnIngskontro I-/ATC-grænsefladeteknikker. 
3.3 AEORDYNAMIK OG AEROTERMODYNAMIK 
Målsætninger 
At fremme CFD-teknikker (CFD - strømnlngsdynamlske beregninger), I am i nær 
strømningsteknologi, værktøjer til analyse af fremdrIftsintegratIon og 
teknikker for analyse af turbomotorers aerotermodynamlk. 
ForsknIngsopgaver 
3.3.1 At udvikle og udnytte nye og bedre CFD-værktøJer til 
strømningsopløsning, efterbehandling og optImaI isering af 
aerodynamisk design. 
3.3.2 At udvikle bedre teknikker for kontrol med naturlig og hybrid 
I am i nær strømning. 
3.3.3 At udvikle bedre forsøgsmetoder til undersøgelse af integrering af 
fremdr i ftssystemer. 
3.3.4 At udvikle bedre teknikker for analyse af fremdriftssystemer med 
vingemonterede strømningskanaler. 
- 16 -
3.3.5 At udvikle bedre værktøjer til analyse af interaktionen mellem 
hel i koptor rotor og fuse I age. 
3.3.6 At udvikle bedre værktøjer til analyse af aerodynamik i aksial- og 
rad I a I kompressorer. 
3.3.7 At udvikle bedre værktøjer til analyse af aerodynamik i turbiner. 
3.3.8 At udvikle forbedrede turbulensmodeller (kun koncentreret grund­
forskning. 
3.4 FLYTEKNISKE STRUKTURER OG FREMSTILLINGSTEKNOLOGIER 
Målsætninger 
At udvikle teknikker for fremstilling af store trykregulerede fuse lage­
strukturer af kompositmaterialer. 
ForsknIngsopgaver 
3.4.1 At udvikle designkoncepter for trykregulerede fuse lagestrukturer 
af kompositmaterialer og/eller metal laminat. 
3.5 AVIONIKTEKNOLGIER 
Målsætninger 
At skabe nye eller bedre teknikker for design af stærkt integrerede fly-
databehandlingsystem- og sensorsystemmoduler og for analyse af veksel­
virkningen mellem menneske og maskine I cockpittet. 
ForsknIngsopgaver 
3.5.1 At udvikle teknikker for og værktøjer til Integrering og vurdering 
af komplekse, flykritiske, fejltolerante avionlske systemer og 
udstyr. 
3.5.2 At udvikle og evaluere nye og bedre teknikker til elektronisk 
og/eller optisk detektering og databehandling, herunder standar­
diser I ngsspørgsmåI. 
3.5.3 At udvikle bedre teknikker og arkitektur til kritisk signal­
behandling og datafusion i forbindelse med flyvning. 
3.5.4 At udvikle avancerede cockpit-koncepter og dertil knyttede tek­
nikker for optimaI Isering af vekselvirkningen mellem menneske og 
maskine. 
3.5.5 At udvikle bedre teknikker for design og analyse af hel I koptor­
cockpit tet og dets funktioner. 
3.6 TEKNOLOGI VEDRØRENDE MEKANIK, OVERHEAD-FUNKTIONER OG BETJENING 
Målsætninger 
At skabe nye eller bedre teknikker for design af flysystemets nøgleudstyrs-
komponenter . 
Forskn i ngsopgaver 
3.6.1 At udvikle og udnytte nye koncepter og modelleringsteknikker for 
montering af landingsstelfunktionen. 
- 17 -
3.6.2 At udvikle teknikker for afisning og/eller kabinekonditionerIng, 
som ikke er baseret på luftaftapning. 
3.6.3 At udvikle og udnytte avancerede teknikker for Integrerede brænd­
sel sstyr Ingssysterner. 
3.6.4 At udvikle avancerede teknikker for elektrisk drevne aktuatorer 
med Integreret elektronisk Informationsbehandling. 
4. MÅLRETTEDE PROJEKTER 
Formålet med de målrettede projekter er at sikre den holistiske fordel ved 
at kunne samle en gruppe komplementære projekter, som Indebærer forskellige 
af de teknologier, programmet omfatter, omkring et ganske bestemt formål. 
Dette vil få betydning for en række industrier, som repræsenterer brugere, 
leverandører og producenter, heriblandt små og mellemstore virksomheder. 
Projekternes videnskabelige og teknologiske indhold kommer til at bygge på 
forskningsemnerne inden for programmets område 1 og 2 og vil blive of­
fentliggjort sammen med de sædvanlige indkaldelser af forslag. De første 
fire af de følgende projekter skal indgå i den første fors lags Indkalde I se. 
Emnerne for den anden indkaldelse vil blive udvalgt senere på grundlag af 
en liste, som skal omfatte hurtig reaktion Inden for tekstil- og beklæd-
ningsdistribution og ren fremstilling. I givet fald vil de målrettede 
projekter blive koordineret med komplementære aktiviteter under andre sær­
programmer. Følgende er et fingerpeg om, hvilke teknologler der kan 
koordineres som målrettede projekter: 
4.1 M i I Joeven Iige teknologier 
a) omfatter de fremstillings- og materialeteknologier, der kræves til 
køretøjer med begrænset miljøpåvirkning, navnlig når det gælder 
forurening, støj og materialeforbrug. Forskningen og den teknologiske 
udvikling kan derfor omfatte avancerede design-, materiale-, 
fremstillings- og genbrugsteknologier, og der skal lægges særlig vægt på 
produktets livscyklus og på fremdriftssystemet. Af særlig betydning for 
industri- og materialeteknologiprogrammet er designteknologier, som 
forer til besparende levering, samleteknologier, materialeteknologier, 
som omfatter kompositmaterialesystemer med mulighed for øget ydeevne og 
sti I flekslbll itet, og produktionsteknologier til masseproduktion eller 
besparende portionsvis produktion, som opfylder kravene til kvalitet, 
fleksibilitet og omkostninger. 
b) det teknologiske grundlag for konstruktionsformer, som passer bedre til 
brugernes krav, når det gælder kontrollabelt arbejdsmiljø og 
fleksibilitet, og som kan designes, konstrueres, vedligeholdes og 
genbruges sikkert og effektivt med den mindst mulige miljøpåvirkning. 
Forskningen kan omfatte design-, materiale-, fremstillings- og 
konstruktionsteknikker. Der er navnlig behov for at udvikle specifi­
kationer for præstationskrav, simulerings- og beregningsmodeller til 
strukturdesign, nye materialers brugbarhed og holdbarhed, fleksibel 
fremstilling og fleksible samlesystemer samt réparâtionsteknologier. 
- 18 -
4.2 Teknologier for Infrastrukturer og netvaerk 
a) fremstillings- og materialeteknologier, der sætter Jernbanenettet i 
stand til at yde hele sit potentielle bidrag til Fællesskabets 
transportinfrastruktur. Godsbefordring ved høj hastighed og bybaner kan 
medtages for at trafikophobning og støj kan reduceres og 
transporteffektiviteten forbedres. De vigtigste tekniske områder under 
dette program kan omfatte aerodynamik, mekaniske og elektriske 
systemer. Indre og ydre støj, vlbratlonsdæmpnIng, avancerede 
bremsesystemer, passagerkomfort og sikkerhed. 
b) teknologier, som kan hjælpe den europæiske skibsbygningsindustri -
skibene og støtteinfrastrukturen - til at sikre konkurrencedygtighed på 
verdensmarkedet. Der vil især blive lagt vægt på pålidelige, effektive, 
automatiserede og rene systemer. Hovedvægten bør lægges på forebyggelse 
af miljørisiko, navnlig i forbindelse med transport af forurenende 
eller farlige ladninger og på minimal isering af driftsomkostningerne ved 
hjælp af automatiserede processer og lille bemanding, på økonomisk og 
sikker højhastighedstransport, og på reduceret , bygget id og 
byggeomkostninger. 
4.3 Fleksibel og ren produktion 
a) teknologier med henblik på at skabe større fleksibilitet, effektivitet 
og nøjagtighed, at forbedre kvaliteten, produktiviteten og den hurtige 
reaktion i hvert led samt at Integrere tekstil-, beklædnings- og 
distributionskæden således, at den kan reagere hurtigt og effektivt på 
markedets behov. Forskningen skal gælde procesteknologier, 
materialeudvikling, automatisering, tilskæring og samling, 
materialebehandling, kvalitetskontrol og processtyring. 
b) teknologier, som opfylder stadig strengere miljøkrav med mere sikre, 
mindre forurenende og mindre af faIdsskabende processer. På processiden 
kan dette omfatte proces- og styringskontrol, sensorer, materialeteknik, 
udstyrsdeslgn og udstyrsfremsti I Iing samt miljøkontrol. Der er desuden 
behov for fremskridt Inden for præcisionsmask iner, fleksible 
produktionssystemer og fleksibel materialebehandling samt maskiner til 
nye materialer og nye anvendelser foruden forbedring af 
produktionsstyring og produktionsti IrettelæggeIse. 
III. GENNEMFØRELSE 
Programmet vil blive gennemført ved hjælp af forskningsprojekter, sam­
ordnede aktioner og ledsageforanstaltninger. 
1. Forsknings- og udviklingsprojekter og samordnede aktioner 
Bortset fra ledsageforanstaltningerne vil forskningen blive gennemført ved 
hjælp af kontrakter med omkostningsdeling og samordnede aktioner. Der er 
opstillet følgende vejledende budget for disse aktiviteter I programmets 
løbetid: Råstoffer og genanvendelse - 80 mio. ECuT materialer - 228,8 mio. 
ECU; design og fremstilling - 301,5 mio. ECU; flyveteknisk forskning (tre 
år) - 53 mio. ECU. 
- 19 -
Fællesskabets finansielle bidrag til projekter med omkostningsdeling bliver 
normalt Ikke over 50% af de samlede omkostninger. Universiteter og andre 
forskningscentre, som deltager I projekter med omkostningsdeling, har for 
hvert projekt valget mellem at anmode om 50%'s finansiering af de samlede 
udgifter eller 100%'s finansiering af de tilkomne grænseomkostninger. 
Projekterne med omkostningsdeling omfatter følgende typer aktioner: 
Industr(forskningsprojekter har en minimal størrelse på mindst 10 mandår, 
deres samlede omkostninger skal være på 1-5 mio. ECU inden for område 1 og 
2 (i område 3 vil de typisk være på 3-5 mio. ECU), og de strækker sig over 
et tidsrum på ca. 3 år og omfatter mindst to Industripartnere fra 
forskellige medlemsstater. 
Koncentrerede grundforskningsprojekter, som er forskning i det tidligste 
industri led og kræver industriel godkendelse, har en størrelse på mindst ti 
mandår og 0,5 mio. ECU, og højest 1 mio. ECU, strækker sig over et tidsrum 
på 2-4 år og omfatter mindst to organisationer fra forskellige 
medlemsstater. 
Projekter, som i kraft af deres art, gennemføre Isesmåde eller hastende ka­
rakter gælder et emne, som er vigtigt for at styrke den europæiske indu­
stris videnskabelige og teknologiske grundlag og dermed dens internationale 
konkurrencedygtighed, kan af Kommissionen betragtes som værende omfattet af 
undtage Isesproceduren I artikel 7 i Rådets beslutning. 
Samarbejdsforsknlng tager sigte på en række virksomheder, navnlig små og 
mellemstore virksomheder, som ikke har egne forskningsanlæg, og drejer sig 
om at løse falles tekniske problemer. En eller flere udenforstående organi­
sationer (forskningssammensIutnInger, universiteter eller virksomheder) 
skal udpeges til at udføre forskningen. Disse projekters samlede omkost­
ninger er på maksimalt 1 mio. ECU, og 50% af forskningsomkostningerne vil 
blive afholdt i et tidsrum på normalt ikke over to år. Forslagene skal Ind­
sendes af de virksomheder, som skal deltage i planlægning og styring af 
forskningen og ibrugtagning af dens resultater. 
Samordnede aktioner består I, at Kommissionen koordinerer forsknings­
aktiviteter, som medlemsstaterne udfører inden for særlige områder. De kan 
få dækket Indtil 100% af samordn IngsudgIfterne (rejser, workshops, publi­
kationer), der normalt Ikke må overskride 0,4 mio. ECU i et tidsrum på op 
til fire år. 
2. Ledsageforanstaltninger 
Ledsageforanstaltningenes formål er at forbedre programmets effektivitet 
ved navnlig at gøre det mere tilgængeligt og øge dets virkning. De bygger 
på erfaringerne med BRITE/EURAM og programmet for råstoffer og 
genanvendelse. Mens programmet udføres, forventes der at opstå nye ideer. 
Ledsageforanstaltningerne vil være en fortsat proces i hele programmets 
løbetid. 
Arbejdet skal udføres ved hjælp af: 
gennemfør Iighedsti I skud på 30 000 ECU eller 75% af forsknings­
omkostningerne i løbet af 9 måneder til små og mellemstore virk­
somheder, hvis vigtigste akvltitet er fremstilling eller forar­
bejdning, for at fastslå, om en ny anordning, et nyt koncept eller en 
ny proces kan anvendes. Det overordnede mål er at gøre det lettere 
for små og mellemstore virksomheder at deltage i samarbejdsforsknlng 
- 20 -
tværfaglig specialuddannelse, herunder uddannelse I tilknytning til 
projekterne, Ikke mindst for at skabe forbindelse mellem forsknings­
aktiviteterne og andre Industrielle funktioner med sigte på udnyt­
telse, formidling af resultater, kodekser og standarder, Industriel 
ejendomsret osv.; specialkurser af hensyn til den uddannelse, som 
kræves for at kunne udnytte de udviklede teknolog 1er effektivt, samt 
forskningsstipendier med sigte på programmets tekniske områder 
seminarer, workshops og videnskabelige konferencer 
møder I ad hoc-ekspertgrupper (vedrørende f.eks. udarbejdelse af nor­
mer og standarder, materialedatabaser, nye teknologler, fastlæggelse 
af forskningsprioriteter) 
studiekontrakter 
et system for Informationsudveksling 
fremme af resultatudnyttelse 
en uafhængig vurdering af programmets videnskabelige og strategiske 
aspekter 
Det vejledende budget for disse ledsageforanstaltninger er på 16 mio. ECU, 
og mindst 2% af programmets samlede budget er afsat til uddannelses-
akt i viteter. 
Tidsplan 
Følgende tabel er en tidsplan for aktiviteterne med vejledende budget for 
kontrakterne. 
Aktivitet Vej ladand« budgat 
for kontrakter 
(mio. ECU) Onrode Indkoldalaa Frlat QannafflQcno, og 
uaValgelae af fora log Kontrakternee 
eondaynligs IvMrkeaKtelee 
Induetriforak. 266 
Kone. gr.forsk. 33.9 
Sam. ak. 3 
Industriforak. 221 
Kone. gr.forak. 26,5 
Som. ok. 3 
Sararb. forak. 37 
GennenfeVlighaditilakud 5 
MSI rettet uddanneIae 11 1.2.» 
1.2.3» 
1.2.3* 
1.2 
1.2 
1.2 
1.2 
1.2 
1.2.3 juli 91* md lo-f ab 92* 
juli 92 m*dio-feb93 
Fort «atter Indtil 
februar 93 med 
uaVaslgelee to gange 
or ligt irar/cpr 92* 
rar/apr 93 
fra dec 91 
fra dec 91 
fra dee 91 okt 92* 
nov 93 
fra eept 92 
fra febr 92 
fra febr 92 
* Inckaldelae til område 3 aker tidligere. 
ISSN 0254-1459 
KOM(91)361 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 04 
Katalognummer : CB-CO-91-441-DA-C 
ISBN 92-77-76371-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg