OMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0MC90) 345 endelig udg. 
Bruxelles, den 20. juli 1990 
KOMMISSIONENS RAPPORT TIL RÅDET 
om spiseoliven 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EØF) 
om forbrugsfremmende foranstaltninger 
for spiseoliven 

- 2 -
KOMMISSIONENS RAPPORT TIL RÅDET OM SPISEOLIVEN 
INDLEDNING 
Under drøftelsen af landbrugspriserne for produktionsåret 1990/91 forpligtede 
Kommissionen sig til inden den 1. juli 1990 at forelægge Rådet en rapport om 
markedssituationen for spiseoliven. I denne rapport behandles følgende emner. 
- den aktuelle markedssituation for spiseoliven og fremtidsudsigterne, 
- den fælles markedsordning og strukturforanstaltningerne, 
- forslag til foranstaltninger 
II. MARKEDSSITUATIONEN I EF 
I. Landbrugsproduktionen 
I De Tolv dyrkes der spiseohven på et areal på ca 4U0 00U ha. heraf 
178 000 ha i Spanien, U0 000 ha i Italien, % 000 ha i Grækenland, 15 000 
ha i Frankrig og 9 000 ha i Portugal. 
Tallene er dog ikke særligt præcise, for man skelner mellem specifikke 
sorter og "blandede'' sorter, hvor sidstnævnte sorter kan anvendes såvel 
til produktion af spiseoliven som til olivenolieudvinding1-. Hvis oliven­
erne ikke har den nødvendige kvalitet og størrelse, eller hvis der ikke er 
nok efterspørgsel efter spiseoliven, anvendes olivenerne Ira en del af de 
blandede sorter til produktion af olie. Efter Grækenlands, Spaniens og 
Portugals tiltræden udgør EF s produktion af spiseoliven i gennemsnit 
375 000 t/år svarende til 45% af verdensproduktionen. Selvforsyningsgra 
den er på 130%. Den største producent er Spanien med en gennemsnits­
produktion på ca. 200 000 t/år efterfulgt af Grækenland med 80 000 t/år, 
Italien med ca. 70 000 t/år, Portugal med ca. 20 000 t/år og Frankrig med 
ca. 1 500 t/år (jf. bilag I). Eftersom høstudbyttet er svingende, må 
produktionen betegnes som cyklisk. 
Det står dog fast. at produktionen i De Tolv siden begyndelsen af 1970-
erne er vokset betydeligt, dels på grund af .nytilplantninger, dels som 
følge af øget produktivitet. For eksempel er gennemsnitsproduktionen i 
Spanien steget fra 104 000 t i perioden 1970-1974 til ca. 200 000 t i de 
sidste fire produktionsår, og i Grækenland i samme periode fra 52 000 t til 
f ) Den del af produktionen, der med sikkerhed stammer fra "blandede" sorter, udgør 30-35Æ i 
Spanien, bu-707» i Italien. 10% i Grækenland og ca. 907. i Frankrig og Portugal. 
- 3 -
SO OOO t*>. 
I den forbindelse skal det for Grækenlands vedkommende bemærkes, at 
der i dette land som følge af nytilplantninger i 1970erne og begyndelsen 
af 1980erne*' i de seneste år har været en overproduktion på omkring 
20-25 000 t/år. 
Man må regne med, at denne tendens til stigende produktion vil vare ved i 
de kommende år. Den skyldes dels nytilplantninger (Grækenland), dels 
omstrukturering og forbedrede dyrkningsmetoder (Den Iberiske Halvø og 
Frankrig). 
2. Produktionsvilkår i EF 
a) Kun et meget lille areal kunstvandes; under 10% i Italien og Portugal, 
10% i Frankrig, 12,5% i Spanien og 20-25% i Grækenland. Oliventræer 
kræver meget lidt vand for at gro og bære frugt, og derfor er der ten 
dens til, at landbrugerne anvender de sparsomme vandressourcer til 
andre mere vandkrævende kulturer. Det skal dog bemærkes, at specia 
lister er enige om, at selv sporadisk vanding kan øge olivenproduktio­
nen meget betydeligt 
b) Generelt plukkes oliven manuelt, fordi det med de fleste sorter er så­
ledes, at frugterne ikke kan tåle det stød, de ^rt når de falder ned. 
Plukningen tegner sig således for 40-60% af de samlede dyrknings­
omkostninger. 
c) Spiseoliven er et vidt begreb, idet der findes hundredvis af olivensor­
ter Blandt de højestydende sorter kan nævnes: 
- den spanske Manzanilla, der tegner sig for næsten halvdelen af den 
spanske produktion; det drejer sig om en teknisk set blandet sort, 
der er meget velanskrevet som spiseoliven på grund af produktivi­
teten og kvaliteten, 
- den spanske Hojiblanca (70 000 i), som er en blandet sort, 
- den spanske Gordal GO 000 t), som udelukkende er en spiseoliven-
sort, 
- den græske Conservolie, som er en specifik spiseolivensort, der 
tegner sig for over 60% af den græske produktion. 
1 ) I Italien voksede produktionen kun meget lidt, fordi sektoren ikke er særlig organiseret, og 
fordi der ikke endnu ikke er blevet truffet foranstaltninger til rationalisering aJ produktio­
nen af spiseoliven. 
21 I Grækenland øgedes antallet af oliventræer fra 104 mio. i 1973 til 123 mio. i 1986. 
4 -
3. Forarbejdning af oliven 
à) Forarbejdning 
Spanien har en meget velorganiseret forarbejdningssektor med en lang 
række kooperativer, moderne industrier og effektive eksportorganisa­
tioner. De mange kooperativer, der er sammensluttet i provinsforenin­
ger, regionale foreninger og nationale foreninger, sørger for den 
første behandling og gæringsprocessen, men tager sig normalt hverken 
af emballering eller afsætning af det færdige produkt. 
Der var i 1988 i Spanien 428 registrerede forarbejdningsvirksomhe 
der. der klart domineredes af mindre familieindustnvirksomheder. 
Sådanne virksomheder er meget rentable på grund af de lave produk­
tionsomkostninger, og de udgør 50-60% af det samlede antal virksom­
heder, men tegner sig kun for 5-8% af produktionen. 
Hvad angår eksporten, er langt de fleste af de spanske virksomheder 
sammensluttet i eksportorganisationer med ACEMESA, der omfatter 
162 virksomheder, som den største. 
I Grækenland er der 78 forarbejdningsvirksomheder, heraf 2b koope­
rativer De har en forarbejdningskapacitet, der praktisk talt er dobbelt 
så stor som den faktisk forarbejdede mængde Det skal bemærkes at 
mange olivendyrkere fortsat forarbejder deres egen produktion. 
I Italien og Portugal forarbejdes en stor del af produktionen af mindre 
ikke-industrialiserede forarbejdningsvirksomheder, fordi der kun fin­
des et begrænset antal industrialiserede forarbejdningsvirksomheder1'. 
Endelig går en meget stor del af produktionen til producenternes eget 
forbrug, nemlig ca. 20% 
b) Spiseolivens tilberedning og præsentationsform 
- grønne oliven i saltlage (Sevilla-metoden), 
- naturligt sorte oliven i saltlage eller salt, 
- ikke-naturligt sorte oliven gjort sorte ved oxidation. 
Det skal bemærkes, at ca to tredjedele af de oliven, der forarbejdes i 
Spanien, er grønne oliven, tilberedt efter Sevilla-metoden. I Græken­
land derimod er 75% af alle spiseoliven sorte oliven, der er modnet 
I Italien er der karakteristisk for olivenproduktionen, at der dyrkes mange forskellige 
sorter, der giver en kvalitet og et udbytte, som ikke kàn opfylde de største forarbejdnings­
virksomheders krav Derfor forsyner disse forarbejdningsvirksomheder sig især i udlandet 
tit ofte mere konkurrencedygtige priser. En stor del af de italienske oliven går derfor til 
lokale markeder 
- 5 -
naturligt på træerne 
Hvad angår olivens præsentationsform. skal det bemærkes, at sorte 
oliven generelt sælges som hele oliven og i mindre grad som udstenede. 
De grønne oliven derimod optræder i flere præsentationsformer, fx 
hele udstenede, farcerede, i rondeller, skåret i to eller flere stykker 
osv. 
Hertil kommer det meget varierede udvalg af ikke-industrielle tilbe­
redninger, som man finder på markederne ved Middelhavet, og som 
praktisk talt ikke er kendte uden for disse markeder 
c) Emballering 
Spiseoliven sælges i fire emballeringsformer 
- i løs vægt, 
i glas af forskellig størrelse, 
- i dåser af forskellig størrelse, 
i plastposer. 
Oliven eksporteres i store beholdere, bortset fra en del af den spanske 
eksport. 
d) Afsætningsvilkår 
Forskellige undersøgelser af EF-markedet viser, at der er visse svag 
heder i afsætningen. Uden for produktionsområderne ofrer man i 
afsætningsleddene (importører, grossister, supermarkeder og detail 
handlende) ikke meget opmærksomhed på oliven, der oftest grupperes i 
den meget omfattende kategori, der hedder krydderier. Da der ikke fin 
des nogen klassificering for spiseoliven, hersker der på markedet en 
vis forvirring, hvad angår de forskellige sorter, kvaliteter og tilbered­
ninger Dette hindrer optimal udnyttelse af produkterne, så leveran­
dørerne generelt ikke føler sig motiveret til at fremme salget af spise-
oliven, der ofte betragtes som et "marginalt produkt, der ikke har 
nogen større betydning ligesom krydderier. Endelig må man konstate­
re, at spiseoliven ville få et bedre image, hvis man forbedrede embal­
leringen og etiketteringen, og hvis man indførte en større differentie­
ring af de produkter, der tilbydes forbrugeren, som ikke er klar over. 
hvor mange forskellige sorter og tilberedninger der findes. 
- 6 -
4. Forbrug 
a) FF tegner sig for ca. 34% af verdens samlede forbrug. Forbruget er 
størst i produktionslandene, hvor Italien ligger i spidsen (ca. 110 000 
t/år) efterfulgt af Spanien (80 000 t/år) og Grækenland (35 000 
t/år)" 
Forskellen er slående, når man sammenligner forbruget i producent­
landene med forbruget i de lande, der ikke selv producerer spiseoh­
ven I sidstnævnte lande ligger det gennemsnitlige årsforbrug kun på 
15-20 000 t (jf. bilag II). I de lande, der har et stort forbrug af oliven, 
anvendes oliven generelt i madlavningen, mens de i de øvrige lande 
især anvendes som snacks. 
Der noteredes i 1970erne en mere eller mindre markant fremgang i 
forbruget i visse lande, men nu synes forbruget i EF at have stabili­
seret sig. I den forbindelse er det endvidere interessant at se. at pris-
svmgninger næsten ikke har nogen indvirkning på forbruget i EF. 
Den største forhindring for at få forbruget til at vokse er forbruger­
nes manglende kendskab til produktet. Forbrugere uden for produk 
tionsområderne ved praktisk talt intet om de forskellige kvaliteter, 
oprindelser, typer og tilberedninger, der findes inden for spiseoliven. 
Endelig skal det nævnes, at forbrugerne er lidt tilbageholdende over 
for oliven, der ofte får skyld for at være for salte. Det høje saltind­
hold påvirker ikke blot smagen, men kan også give anledning til visse 
sundhedsproblemer. 
5. Samhandel 
EF er verdens største eksportør af spiseoliven, idet 35% af produktionen 
går til eksport. I de seneste år har EF i gennemsnit eksporteret 127 000 
t/år, mens importen i gennemsnit har ligget på 27 000 t/år. Spanien og 
Grækenland er i nævnte rækkefølge de vigtigste eksportmedlemsstater, 
idet det er disse to lande, der tegner sig for næsten hele FF s eksport^' (jf 
bilag III). 
EF's største eksportmarked er USA, som er verdens største importør (ca. 
75 000 t om året svarende til 50% af forbruget). Over 90% af USA s im-
1 ) Grækenland har det største forbrug pr. indbygger (3 kg/år i gennemsnit) efterfulgt af 
Spanien, Italien og Portugal (1,& kg/år), mens forbruget er langt mindre i Frankrig (0.5 
kg/år) og i de lande, der ikke producerer oliven (0,1 kg/år). 
2) Spanien er langt den største eksportør af spiseoliven (såvel til de øvrige medlemsstater som 
til tredjelande) (557, af landets produktion og 507, af verdenseksporten). Grækenland 
eksporterer til de øvrige medlemsstater og til tredjelande ca. 50 000 t/år (607 af landets 
produktion. 
- 7 -
port kommer fra EF. 
Marokko er det vigtigste eksportland uden for EF med en gennemsnitlig 
eksport på ca. 35-40 000 t/ar. Det meste AÏ denne eksport går til Frankrig 
(over 80% ). mens den resterende del går til Italien og USA. Det skal be­
mærkes, at verdenssamhandelen med spiseoliven omfatter over 250 000 
t/år Ijî. bilag IV). 
Hvad angår samhandelen i EF, importerer Italien ca. 40 000 t/år fra 
Grækenland (over 50%) og Spanien, mens den øvrige import især kommer 
fra xMarokko (jf. bilag V). 
III VERDENSMARKEDET 
a) Produktion 
Verdensproduktionen af spiseoliven har i de seneste år ligget på ca. 
830 000 t/år (jf. bilag VI). EF producerer ca. 45% af denne mængde. De 
øvrige store producenter er Tyrkiet (100 000 t), USA (80 000 t) og Marok­
ko og Syrien ihver med ca. 70 000 i). Produktionen af spiseoliven er steget 
med 60% i løbet af de sidste 20 ar (den var kun på 500 000.t ved udgangen 
af 1960erne) Der er god grund til at regne med, at produktionen fortsat 
vil stige som følge af de allerede gennemførte eller planlagte nytilplant 
ninger. Der vil endog kunne blive tale om en meget markant stigning på 
grund af omstrukturering og kunstvanding af olivenlunde. 
b) Forbrug 
Producentlandene har det største forbrug. EF ligger på førstepladsen med 
et forbrug på ca. 290 000 t/år svarende til over en tredjedel af verdens 
forbruget i\f. bilag VII). Derefter følger USA med ca. 160 000 t/år (25% 
af verdensforbruget), Tyrkiet (100 000 Viir), Syrien (ca. 60 000 t/år) og 
Marokko (ca. 25 000 t/år). 
Tidligere fulgte forbruget produktionen, men nu er udviklingen i forbru­
get mere regelmæssigt end udviklingen i produktionen, og de årlige ud­
sving udlignes gennem overgangslagre. På grund af den snævre sammen­
hæng mellem disse to markedsfaktorer forventes tendensen til stigende 
forbrug at fortsætte Eftersom forbruget i de lande, der ikke selv produ­
cerer spiseoliven, og som først for nylig har fået øjnene op for dette 
produkt, endnu er lavt, er der her et meget stort vækstpotentiel. 
- 8 -
IV. MARKEDSORDNINGEN 
1. EF-ordningen 
A) Toldsatser 
Spiseoliven er i EF omfattet af forordning nr. 136/66/EØF Den eneste 
form for beskyttelse ligger, ud over beskyttelsesklausulen, i opkræv­
ning af told ved import af spiseoliven til EF. 
Disse toldsatser anvendes dog praktisk talt ikke, idet EF tillader de 
største leverandørlande at eksportere til nul-told eller nedsat told (jf. 
bilag VIII). 
B) Strukturforanstaltninger 
Spiseoliven er et af de produkter, der kan ydes støtte for under EF s 
strukturpolitik. Indtil nu har der dog kun været tale om begrænset 
støtte. 
a) Anvendelse af forordning (EOF) nr. 355/ 77 
l perioden 1985-1989 finansieredes der » EF 28 projekter vedrø­
rende spiseoliven, heraf 5 i Grækenland, 5 i Italien, 10 i Spanien 
og 8 i Portugal. EUGFL ydede i alt 12,3 mio. ECU til disse projek­
ter. For 1990 har Kommissionen fået forelagt 5 spanske og 3 græske 
projekter. 
b) De integrerede middelhavsprogrammer (IMP) 
Under de integrerede middelhavsprogrammer har der været flere 
foranstaltninger for spiseoliven. Visse italienske og græske IMP 
indeholder foranstaltninger til omstilling fra olivenproduktion til 
andre kulturer. 
IMP for Puglia indeholder et program for omstilling fra olieoliven 
til spiseoliven (115 ha med EF-støtte på 1,2 mio. ECU i forbindelse 
med en samlet investering på 3 mio. ECU). 
Visse franske, græske og italienske IMP omfatter programmer for 
kunstvanding, hvori der indgår omstilling fra olieoltven ttl andre 
kulturer, herunder spiseoliven. Disse foranstaltninger vedrører 
først og fremmest Grækenland, hvor arealet med spiseoliven vil 
blive udviddet med 945 ha. 
- 9 -
O Anvendelse af forordning (EØF) nr. 1360/78 og 797/85 
Støtteforanstaltningerne i denne forordning er ikke blevet anvendt 
for spiseoliven. 
d) Udvikling af landbruget i Portugal (forordning (EOF) nr. 3828/85) 
I løbet af de tre første år for anvendelsen af det specifikke pro­
gram for udvikling af landbruget i Portugal har EUGFL medfinan 
sieret foranstaltninger til omstilling af olieolivenlunde til spiseoli 
venlunde (1 403 ha) samt etablering af forsøgs- og forskningscen­
tre og forsøgsmarker i denne sektor til en samlet udgift på 10 mio. 
ECU. 
e) Reform af strukturfondene (forordning (EOF) nr 2052/88) 
Medlemsstaterne er i gang med at forelægge Kommissionen opera­
tionelle programmer. De hidtil forelagte programmer ser ikke ud til 
at indeholde særligt mange projekter vedrørende spiseoliven. 
2. Nationale ordninger 
For øjeblikket er der ingen medlemsstater, der anvender støtteforanstalt­
ninger for dette produkt, hverken for produktion eller forbrug. Det bør 
dog erindres, at Grækenland først i henhold til tiltrædelsesakten (artikel 
70) og derpå i henhold til rådsbeslutninger fra 1985 og 1988 fortsat kunne 
opretholde visse nationale støtteforanstaltninger, der gjaldt inden tiltræ­
delsen, indtil den 31. december 1989. Det drejede sig om garanterede pro­
ducentminimumspriser, eksporttilskud og støtte til kooperativer i forhold 
til den markedsførte mængde. 
V. DEN GENERELLE UDVIKLING 
Trods den positive udvikling i markedssituationen for spiseoliven, og især den 
store fremgang såvel i produktionen som forbruget i løbet af de sidste tyve år, 
bør man dog erkende, at der for nyligt er opstået visse problemer i denne 
sektor, som bringer ligevægten på markedet for spiseohven i fare. Først og 
fremmest har der i Grækenland i de seneste år ved produktionsårets slutning 
ophobet sig lagre, der er større end de normale overgangslagre. Dette afslører, 
at der er visse vanskeligheder med at finde afsætningsmuligheder for den 
stadigt stigende produktion. 
Mere generelt må man konstatere, at afsætningen af spiseoliven er stagneret, 
- 10 -
fordi afsætningsleddet og forbrugerne uden for produktionsområderne kun 
viser ringe interesse for produktet, hvis præsentationsform ofte er intetsigen 
de, og fordi man her generelt ikke har noget kendskab til produktets oprindelse, 
til sorterne og til tilberedningerne og ikke ved, hvordan man bedst værdsætler 
kvaliteten. 
For at afhjælpe sådanne mangler og skabe større ligevægt på markedet mener 
Kommissionen først og fremmest, at man skal anvende en større del af de mid­
ler, der stilles til rådighed under strukturpolitikken til; 
- dels at råde bod på den utilstrækkelige organisering af producenter i visse 
regioner og at fremme rationaliseringen af produktionen gennem omstilling 
til udvalgte sorter osv., 
- dels at fremme moderniseringen af forarbejdningsvirksomheder, og dermed 
forbedre produkternes kvalitet. 
Desuden mener Kommissionen, at der skal træffes nye foranstaltninger til for­
bedring af produktets kvalitet og præsentationsform og til stimulering af for­
bruget. Med henblik herpå må der indføres kvalitetsnormer, ligesom branchen 
må tilskyndes til at udarbejde de fornødne planer og til at stimulere afsætnin­
gen gennem reklame- og salgsfremstød. 
VI. FORSLAG TIL FORANSTALTNINGER 
i. Kvalitetsnormer 
For at øge forbruget er det af helt afgørende betydning, at det produkt, 
der udbydes på markedet, gøres mere ensartet, og at kvaliteten forbedres. 
Derved øges også produktets værditilvækst. Derfor planlægger Kommis­
sionen i henhold til artikel 35a i forordning nr. 136/66/EØF at indføre 
fælles kvalitetsnormer. 
Sådanne fælles kvalitetsnormer vil i vidt omfang blive baseret på de kva­
litetsnormer, Det Internationale Olivenolierår har vedtaget. 
2. Salgsfremstød 
For at gøre alle nuværende og potentielle forbrugere bekendte med spise­
oliven og for at fremme en tilpasning af afsætningen til markedsbehovene 
foreslår Kommissionen, at EUGFL, Garantisektionen, yder et bidarag på 
60% til salgs- og kvalitetsfremmende foranstaltninger for spiseoliven, der 
iværksættes af organismer bestående af repræsentanter for alle involve-
- 11 -
rede erhvervskredse. Der kunne være tale om følgende foranstaltninger; 
- forbedring af produktets kvalitet bl.a. gennem forskning i produktion 
af oliven med lavt saltindhold, 
- udvikling af nye emballager, 
- reklame og PR, herunder organisering af og deltagelse i handelsmesser 
og andre kommercielle arrangementer, 
- marketings-vejledning for de erhvervsdrivende i denne sektor, 
- markedsanalyser. 
Sådanne foranstaltninger må ikke vedrøre specifikke mærker eller på 
nogen måde referere til en bestemt medlemsstat. De må dog godt referere 
til olivenolie, idet der er en snæver forbindelse mellem de to produkter. 
VIL FINANSIERING 
EF s bidrag til de salgs- og kvalitetsfremmende foranstaltninger anslås i de 
første fem år til I2l mio. ECU/år. 
Det skal dog bemærkes, at de faktiske udgifter ikke bliver så store, eller at der 
reelt ikke bliver tale om ekstraudgifter, idet producenterne, hvis der ikke gen­
nemføres foranstaltninger til forøgelse af forbruget af spiseoliven, vil lade 
visse mængder oliven fra blandede sorter gå til olieproduktion, så de kan få 
tildelt producentstøtte. 
De planlagte salgs- og kvalitetsfremmende foranstaltninger, som vil medvirke til 
at skabe større ligevægt pa markedet for spiseoliven, vil således kunne modvir­
ke, at der opstår ekstraudgifter i sektoren for olivenolie. 
BILAG I 
PRODUKTION AF SPISEOLIVEN I EF 
(1 000 t) 
Forbundsrepu-
blikken Tyskland 
Danmark 
Frankrig 
Ir1 and 
Italien 
Nederlandene 
Det Forenede 
Konger 1ge 
B.L.Ø.U. 
DE NI I ALT 
Grækenland 
DE TI I ALT 
Span 1 en 
Portugal 
DE TOLV I ALT 1978/79 
2.4 
78,6 
81,0 
69,7 
175,0 
20.3 
346 1979/80 
2.4 
61.8 
64.2 
47.0 
174.0 
20.0 
305,2 1980/81 
2,0 
81.4 
83,4 
88,3 
171,7 
155,0 
20,5 
347.2 1981/82 
1.8 
61.3 
63,1 
76.0 
139.1 
160,0 
20,2 
319.3 1982/83 
2.1 
62.0 
64.1 
97,0 
161,1 
180.0 
20.5 
361.6 1983/84 
1.6 
77.7 
79,3 
7e.ø 
149.3 
165.0 
18.6 
332,9 1984/85 
1.5 
49.4 
50.9 
80.0 
130.9 
205.0 
19.5 
355.4 1985/86 
1.4 
60,0 
61,4 
90,0 
151.4 
160.0 
20.9 
332.3 1986/87 
1.4 
64.5 
65.9 
80,0 
145.9 
224.4 
21.1 
391.4 1987/88 
1.8 
75,0 
76,8 
60,0 
136,8 
231,7 
20,0 
388,5 1988/89 
1.5 
70,0 
71,5 
85.0 
156,5 
180,0 
15,0 
351.5 1989/90 
(forelø­
bige tal) 
2.1 
90.0 
92.1 
8ø 
172.1 
210.0 
20.0 
402.1 i 
Kilde: 100 C 
BILAG II 
FORBRUGET AF SPISEOLIVEN I EF 
(1 000 t) 
Forbundsrepu-
bl ikken Tyskland 
Danmark 
Frankrig 
Ir1 and 
Italien 
Nederlandene 
Det Forenede 
Kongerige 
B.L.Øf.U. 
DE NI I ALT 
Grækenland 
DE TI I ALT 
Span i en 
Portugal 
DE TOLV I ALT 1978/79 
7,7 
e.2 
26.8 
0,0 
96,0 
e.1 
2.1 
e.1 
133,0 
20,0 
81,0 
17.6 1979/80 
8,6 
e.2 
26,1 
0,0 
94.8 
8.1 
2.1 
0.3 
132.2 
18.0 
79,0 
17,7 1980/81 
9,4 
0.3 
27.1 
ej 
91.2 
0.1 
2,1 
8.1 
130.4 
25.0 
155,4 
73,2 
17.7 1981/82 
8.8 
0.3 
25.2 
0.1 
95.0 
0.3 
1.9 
0.1 
131,7 
21,0 
152,7 
69,0 
17.7 1982/83 
9.6 
0.4 
27.5 
0.1 
90.0 
0.2 
1.9 
0.0 
129.7 
28.0 
157.7 
71,0 
17.7 1983/84 
8,8 
0.4 
26.8 
0.2 
93.0 
0.2 
2.4 
0.1 
131,9 
26,0 
157,9 
70.0 
17,2 1984/85 
9.0 
0.4 
25.9 
0.1 
99.0 
0.3 
1.9 
0.1 
136,7 
30.0 
166.7 
70,0 
17.3 1985/86 
9.0 
0.4 
26.5 
0.1 
105,0 
0.3 
2.4 
0.1 
143.8 
40,0 
183,8 
65,0 
17,5 
266,3 1986/87 
10,1 
0.6 
28.0 
0.1 
108.0 
1.7 
2.4 
2.0 
152.9 
35.0 
187,9 
82.0 
17,6 
287,5 1987/88 
9.3 
0.6 
28.1 
0.1 
116.2 
1.8 
1.7 
2.2 
160.0 
30.0 
190.0 
84.0 
18.0 
292.0 1988/89 
10.0 
0.5 
29.6 
0.0 
127,5 
2.9 
2.2 
2,2 
174,3 
35,0 
209,3 
80.0 
15.0 
304.3 1989/90 
(Fore le-
bi ge tal ) 
10.0 
0.5 
29.9 
0.1 
129.5 
2.3 
2,2 
2.2 
176,7 
35.0 
211,7 
82,0 
17,0 
310,7 I 
Kilde: 100 C 
BILAG III 
SAMHANDELEN MED SPISEOLIVEN - EF/TREDJELANDE 
(1 000 t) 
Forbundsrepu-
bIikken Tyskland 
Danmark 
Frankrig 
Ir1 and 
Italien 
Nederlandene 
Det Forenede 
Konger i ge 
B.L.Ø.U. 
DE NI I ALT 
Grækenland 
DE TI I ALT 
Span i en 
Portugal 
DE TOLV I ALT 
Forskel 
(Import-Eksport) 1985/86 
Import 
1.8 
0.0 
21,0 
0.0 
3.4 
0.2 
0.4 
ø.ø 
26.8 
0.0 
26.8 
ø.ø 
ø.ø 
26.8 Eksport 
0.0 
0.0 
0.8 
0.0 
0.7 
0.0 
0.0 
0.0 
1.5 
30.5 
32.0 
86.2 
2,6 
120,8 
(94.0) 1986/87 
Import 
2.9 
0.1 
23.0 
0.0 
2.8 
0.5 
0.3 
1.2 
30.8 
0.0 
30.8 
0.1 
ø.ø 
30.9 Eksport 
ø.ø 
0.0 
0.6 
ø.ø 
0.3 
0.0 
0.1 
0.0 
1.0 
24.0 
25,0 
99,8 
2,5 
127,3 
(96.4) 1987/88 
Import 
2.5 
0.1 
20.0 
0.0 
2.1 
0.4 
0.2 
1.2 
26.5 
0.0 
26.5 
ø.ø 
ø.ø 
26.5 Eksport 
0.1 
0,0 
0.8 
0.0 
0.5 
0.0 
0.1 
0.0 
1.5 
23,0 
24,5 
112,0 
2,5 
139.0 
(112.5) 1988/89 (foreleb. tal) 
Import 
3.0 
0.0 
20.0 
0.0 
2.0 
0.5 
0.5 
1.2 
27.2 
0.0 
27.2 
0.0 
ø.ø 
27.2 Eksport 
ø.ø 
0.0 
1.0 
0.0 
0.5 
ø.ø 
ø.ø 
ø.ø 
1.5 
20.0 
21.5 
95.0 
2.5 
119.0 
(91.8) I 
Kilde: 100 C 
BILAG IV 
UDVIKLINGEN I VERDENSSAMHANDELEN MED SPISEOLIVEN (1) 
(1 000 t) 
VERDEN I ALT 
heraf: 
DE TOLV (2) 
USAts-Unis 1970/71 
153.2 
49.8 
48.2 1975/76 
172,5 
53,9 
42.0 1980/81 
193,5 
67,6 
39,4 1985/86 
240,7 
84,5 
65.0 1986/87 
268.2 
101.1 
80.0 1987/88 
254,3 
82.8 
88.0 1988/89 
252.1 
86.6 
80,0 
Kilde: 100 C 
(1) Opgjort pa grundlag af nettovægten af importen af spiseoliven ekskl. emballage og saltlage. 
(2) Herunder samhandelen i EF; i 
BILAG V 
SAMHANDELEN MED SPISEOLIVEN I EF 
(1 000 t) 
Forbundsrepu­
blikken Tysk I ond 
Danmark 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Neder I andene 
Det Forenede 
Konger i ge 
B.L.Ø.U. 
DE NI I ALT 
Grækenland 
DE TI I ALT 
Span i en 
Portugal 
DE TOLV I ALT 1985/86 
Import Eksport 
7.4 
0.4 
6.5 
0.1 
40,7 
0.4 
2.1 
0.1 0.2 
0.0 
1.6 
0.0 
0,8 
0.3 
0.1 
0.0 
57,7 3,0 
0.0 
57.7 24.5 
27.5 
0.0 
0.0 
57.7 20.3 
0.8 
48.6 1986/87 
Import Eksport 
7.3 
0.5 
7,8 
0.1 
49.8 
1.3 
2.2 
1.2 0.1 
0.0 
1.6 
0.0 
0.6 
0.1 
0.0 
0.4 
70.2 2,8 
0,0 
70,2 28,0 
30,8 
0,0 
0.0 
70.2 35.0 
1.0 
66.8 1987/88 
Import Eksport 
7.0 
0.5 
7.3 
0.1 
36.9 
1.6 
1.7 
1.2 0.1 
0.0 
1.7 
0.0 
0.7 
0.2 
0.1 
0.2 
56.3 3.0 
0.0 
56.3 22.0 
25.0 
0.0 
0.0 
56,3 33.0 
1,0 
59,0 1988/89 
Import Eksport 
7.0 
0.5 
6.8 
0.0 
44.4 
2.0 
1.9 
1.1 
63.7 
0.0 
63,7 
0.0 
0.0 
63.7 0.0 
0.0 
1.5 
0.0 
0.6 
0.2 
0.0 
0.2 
2.5 
30.0 
32,5 i 
35,0 
1.0 
68.5 
Kilde: 100 C 
BILAG VI 
UDVIKLINGEN I VERDENSPRODUKTIONEN AF SPISEOLIVEN 
(1 000 t) 
VERDEN I ALT 
heraf: 
DE TOLV 
USA 
Marokko 
Syrien 
Tyrkiet 
Egypten 1970/71 
490,4 
195,9 
47,9 
59,8 
23,4 
81,0 
12,0 1975/76 
660,2 
324,6 
50.2 
32,4 
23.7 
118.0 
8.0 1980/81 
782.2 
347.2 
69,7 
43,3 
35,0 
150,0 
7,0 1985/86 
780,0 
332.3 
82.8 
60.0 
49.2 
120.0 
10.0 1986/87 
907.9 
391,4 
96,0 
70,0 
81,0 
115,0 
21,0 1987/88 
800,5 
388.5 
60.0 
70,0 
50.0 
95,0 
15,0 1988/89 
834,0 
362,0 
79.0 
70,0 
72.0 
110.0 
18.0 I 
Kilde: 100 C 
y© 
BILAG VII 
UDVIKLINGEN I VERDENSFORBRUGET AF SPISEOLIVEN 
(1 000 t) 
VERDEN I ALT 
heraf: 
DE TOLV 
USA 
Marokko 
Syrien 
Tyrkiet 
Egypten 1970/71 
485.4 
140.2 
95.0 
7.8 
21.7 
78.0 
12.4 1975/76 
648,7 
222,6 
93.4 
11,5 
25.0 
121,2 
8.5 1980/81 
713.7 
234.2 
108.9 
14,5 
35.0 
117.8 
10.0 1985/86 
789.2 
254.0 
150.0 
16.0 
49.2 
100.0 
16.0 1986/87 
867.6 
287.5 
170.0 
19.5 
64.0 
108.5 
20.0 1987/88 
839.5 
292,0 
164,0 
20.0 
67,0 
95,0 
16,5 1988/89 
872.5 
304,0 
159.0 
29.0 
60.0 
110.0 
20.0 oo 
i 
Kilde: 100 C 
BILAG VIII 
SPISEOLIVEN 
Toldsatser og præferenceordninger 
KN-kode 
0709 90 31 
0710 80 10 
0711 20 10 
2005 70 00 Varebeskrivelse 
Spiseoliven, friske eller kelede 
Spiseoliven, også kogt i vand eller 
dampkogte, frosne 
Spiseoliven, forelebigt konserverede, 
men ikke tilberedte til umiddelbar 
fortæring 
Spiseoliven, tilberedt eller konser­
veret på anden mode end med eddike 
el ler eddikesyre, ikke frosne Toldsats 
autonom bundet 
% % 
7 
19 
8 
20 19 Præferenceordninger 
X 
Tyrkiet 
Tyrkiet 
Tyrkiet 
Algeriet 
Tunisien 
Tyrkiet 
LOME A-B 
OLT 
Maghreb ø.ø 
ø.e 
ø.ø 
3.2 
3.2 
0.0 
ø.ø 
ø.ø 
ø.ø o 
I 
- 20 -
Forstag ti L 
RÅDETS FORORDNING (EØF) 
om forbrugsfremmende foranstaltninger 
for spiseoliven 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HÅR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske økonomiske 
Fællesskab, særlig artikel 43, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og 
ud fra følgende betragtninger-
Forbruget af spiseohven i Fællesskabet er nærmest stabilt, mens produktionen fortsat 
stiger, hvilket har medført, at der i de seneste år er opstået overskud; 
forbruget kan øges bl.a. ved at give nuværende og potentielle forbrugere bedre 
information og ved forbedret tilpasning af produktionen til forbrugernes krav: 
de forskellige erhvervsgrene inden for spiseolivensektoren har en specifik rolle 
ved iværksættelsen af de forbrugsfremmende foranstaltninger; 
Fællesskabet bør bidrage finansielt til at fremme forbrugsfremmende 
foranstaltninger for spiseoliven; 
formalet med de planlagte foranstaltninger er at opfylde målsætningerne i Traktatens 
artikel 39; Fællesskabet bør via Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for 
Landbruget, Garantisektionen, bidrage finansielt til gennemførelsen af sådanne 
foranstaltninger -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING 
- 21 -
Artikel 1 
1. Fællesskabet yder et finansielt bidrag på 60% til finansiering af forbrugs­
fremmende foranstaltninger for spiseoliven i Fællesskabet, 
som foreslås og gennemføres af repræsentative sammenslutninger af sektorens 
forskellige erhvervsgrene. Hvorvidt sammenslutningerne anses for at være 
repræsentative afhænger af, hvilket formål de har. 
2. Formålet med de i stk. 1 omhandlede foranstaltninger er-
- at forbedre produktets kvalitet bl.a. ved gennemførelse af markedsanalyser 
og forskning i produktion af oliven med lavt saltindhold, 
- at udvikJe nye emballager, 
- at rådgive de erhvervsdrivende i denne sektor i marketing, 
- at gennemføre reklame- og PR kampagner, herunder organisering af og 
deltagelse i handelsmesser og andre kommercielle arrangementer. 
Artikel 2 
Foranstaltningerne i denne forordning må ikke vedrøre specifikke mærker eller 
referere til en bestemt medlemsstat. 
Artikel 3 
Det finansielle bidrag til de i denne forordning omhandlede foranstaltninger betragtes 
som en interventionsforanstaltning til regulering af landbrugsmarkederne, jf. artikel 
3, stk. 1, i Rådets forordning (EØF) nr. 729/70 af 21. april 1970 om finansiering af 
den fælles landbrugspolitik'). Det finansieres af Den Europæiske Udviklings-
og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen. 
1) EFTnr L94af 2S4 1970, s. 13. 
- 22 
Artikel 4 
Foranstaltningerne i og gennemførelsesbestemmelserne til denne forordning fastsæt­
tes efter fremgangsmåden i artikel 38 i Rådets forordning nr. l3b/66/EØF af 22. sep-
2) tember 1966 om oprettelse af en fælles markedsordning for fedtstoffer . 
Artikel 5 
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver 
medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
Pa Rådets vegne 
Formand 
2) EFT nr. 172 af 30.9.1966, s. 3025/66. 
- ••>•< -23 
FINA.NSIERINGSOVZHSICT 
1. BUDGETPOST: 1«9 Andet (PBP 1991) DATO: 13.6.1990 
BEVILLINGER: p.m. mio ecu 
2. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: Rådets forordning om foranstaltninger med henblik på at 
forbecTre og udvikle forbruget af spiseoliven. 
3. RETSGRUNDLAG: Traktatens artikel 43 
4. FORKAL: Det skal fastsættes, at Fællesskabet kan yde tilskud til særlige aktioner 
med henblik på at forøge og forbedre forbruget af spiseoliven. 
12-HÅN ED ER S-PER I CO E i INDEVÆRENDE REGN- FØLGENDE REGNSKABSÅR 
[ SKABSAR ( 90 ) • (91 ) 6 5. FINANSIELLE VIRKNINGER 
5.0 UDGIFTER, SOH AFHOLDES 
- OYER FJ-BUDGETTET 
(RESTITUTIONER/INTERVENTIONER) 
- OVER DE NATIONALE BUDGETTER 
- AF ANORE 
5.1 INDTASTER 
- EF'$ EGNE IWDLETER (AFGIFTER/TOLD) 
- PÅ NATION ALT PUS' 
5.0.1 OVERSLAG - UDGIFTER 
5.1.1 OVERSLAG - IJOT/S3TER intet p.m, 
1992 
+ 2 mio ecu .im 
+ 2 mio ecu 1994 
+ 2 mio ecu 199S 
+ 2 mio ecu 
5.2 BEREGNING: 
b 
I 6.0 ER FINANSIERING «ULIG VED HJ&P Af BEVILLINGER GPFØRT UNOER OcT PÅGÆLDENDE KAP I TEL t DET LEENDE 3UDGEI? 
6.1 ER FINANSIERING «ULIG VÉD OVERFØRSEL KELLE.M KAPITLER I OET 105EKOE BUDGET? ^^^^^^^ 
6.2 ER ET TILLS3S3;JCGET NJJVSDIGT7 
6.3 SKAL DER CPF^ES BEVILLINGER PÅ FREMTIDIGE BUDGETTER? JA/I 
BEKÆWN INGER: 
24 -
.COMPETITIVENESS AND EMPLOYMENT IMPACT STATEMENT 
I. What is the main reason for introducing the measure ? 
To' improve and develop the consumption of table olives. 
II. Features of t^e businesses in question. In particular : 
Ca) Are there mary SMEs ? YES 
j(b> Are they COOLI.-MI r.itccJ in rcy ion-, which ore 
i. eligible ''or regional aid in the Member States ? YES 
ii. eligible under the ERDF ? YES 
III. What direct obligations does this measure impose on businesses 
IV. What indirect obligations are local authorities likeLy to impose 
on businesses ? 
V. Are there any special measures in respect of SME$ ? Please specify 
VI. What is the likely effect on : 
Ca) the competitiveness of businesses ? NO IMPLICATION 
Cb> employment ? NO IMPLICATION 
VII. Have both sides cf industry been consulted ? YES 
Please indicate r^eir opinions. POSITIVE 
ISSN 0254-1459 
KOM(90) 345 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 15 
Katalognummer : CB-CO-90-385-DA-C 
ISBN 92-77-62918-5 
SALGSPRIS til og med 30 sider: 3,50 ECU for hver 10 sider derudover: 1,25 ECU 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg