ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 317 
 
 
 
Vol. 1984/0 144 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(84) 317 endelig udg.  
Bruxelles, den 18. juni 1984
RAPPORT OM ANVENDELSE AF RÅDETS BESLUTNING  
AF 20. FEBRUAR 1978
om indførelse af en konsultationsprocedure  
og om nedsættelse af et udvalg for trans­
portinfrastruktur
KOM(84) 317 endelig udg.

Rapport om anvendelse af Rådets beslutning 
af 20. februar 1978
1. I artikel 6 i Rådets beslutning af 20. februar 1978 om indførelse 
af en konsultationsprocedure og om nedsættelse af et udvalg for 
transportinfrastruktur (1) hedder det:
"Kommissionen fremsender mindst hvert tredje år til Rådet 
og Europa-Parlamentet en rapport om de oplysninger, som 
den har modtaget i overensstemmelse med. denne beslut­
ning, og om udvalgets virksomhed. Denne rapport indehol­
der i givet fald bemærkninger med henblik pa over for 
medlemsstaterne at klarlægge Fællesskabets behov for 
infrastruktur".
2. Udvalgets opgaver er anført i artikel 5 i denne beslutning.
"Dét funderer som ramme fer den eller de i artikel 3 omhandlede 
kon sul ha tioner vedrørende projekter af betydning for Fællesskabet.
På anmodning af Kommissionen foranstalter det, i givet fald under 
hensyntagen til andre fællesskabsorganers standpunkter i forbin­
delse med dets opgaver:
a)  udveksling af oplysninger vedrørende meddelelser om de i ar- 
tilkel 2 omhandlede, planer og programmer
b)  behandling af ethvert spørgsmål i forbindelse med udviklin­
gen af det samfærdselsnet, der er af betydning for Fællesska­
bet .3  *  *  *  *  *  *  *  1 1
3. Den første rapport om anvendelsen af Rådets beslutning af 20.
februar 1978 ( 2)  omfattede udvalgets arbejde i perioden fra
juni 1978 til marts 1981'. Nærværende rapport, der er den anden
i rækken, omfatter perioden fra april 1981 til marts 1984-.
T denne periode har udva.lget afholdt 7 møder.
Det hør nævnes, at i løbet af disse tre ar har Kommissionen ved
flere lejligheder givet Rådet og Europa-Parlamentet meddelelse
om resulta.terne af det vigtige arbejde med at udvikle en politik
på transportinfrastrukturområdet (jf. bl.a. de to rapporter om
(1 ) E F T  L  5 4  af 2 5 . februar 1 9 7 8
(2) Dokument K0M(8l) 333, endelig udg. af 23. juni 1981.

- 2 -
on vurdering af b eg reb et "betydning for· Fællesskabet" op om 
f ors ø v s p r o pram m e t vedrørende transportinfrastruktur (l) ·  For 
mange spørgsmåls vedkommende er det saledes tilstrækkeligt at 
henvise til disse meddelelser.
U. Nærværende beretning er lige som den tidligere opdelt efter ud­
valgets hovedopgaver. 1 rapportens afsluttende del er der ned­
fældet en række synspunkter med henblik på at orientere medlems­
staterne om Fællesskabets behov for transportinf rast.rukturer.
5. I overensstemmelse med artikel 5, stk. 3 i beslutningen af 
20. februar 1978 er udvalgets medlemmer blevet hørt .
KONSULTATIONER VEDRØRENDE PROJEKTER AF BETYDNING FOR FÆLLESSKABET
6. Det i Rådets beslutning af 28. februar 1978, artikel 3, omhand­
lede konsultation forudsætter imidlertid, at den pågældende med­
lemsstat giver Kommissionen meddelelse cm det projekt, der er af 
betydning for Fællesskabet.(artikel 2).
I beretningsperioden er der ikke nogen medlemsstater, der har 
fundet anledning til at tage skridt til nogen formel meddelelse 
til Kommissioner) I henhold til afgørelsen af 28. februar 1978 
og dermed opfylde betingelserne for at benytte sig af adgangen 
til konsultation.
7. Medlemsstaternes reserverede holdning til konsultationsproce­
duren kan måske forklares ud fra følgende forhold:
For visse medlemsstater er udsigterne til at gennemføre store 
projekter af betydning for Fællesskabet' alt for usikre til, 
at disse projekter indgår i deres planer, selv om disse kun 
er af vejledende karakter. For andre medlemsstater, der har ( l )
(l) - Fællesskabets støtte til transportinfrastruktur i vurdering 
af begrebet "betydning for Fællesskabet" med henblik på be­
slutningsproceduren, K0M(8l) 507, endelig udg.  af 16/9/1981.
- Betydningen for Fællesskabet af transportinfrastrukturinve­
steringer: praktiske erfaringer med vurderingsmetoder,
KOM(82) 807, endelig udg. af 7/12/82.
- Forsøgsprogram vedrørende transportinfrastruktur, K0M(82) 828, 
endelig udg. af 10/12/82.

vedtaget planer på mellemlang eller lang sigt, er der store 
vanskeligheder med at fa de fastlagte mål gennemført til de be­
rammede tidsfrister.
I begge tilfælde tøver medlemsstaterne med at indlade sig i en 
konsultationsprocedure, der eventuelt kan resultere i, at der 
skabes opmærksomhed om forskellige nødvendige investeringer og 
prioriterede opgaver, som det kan være vanskeligt at få råd til. 
De praktiske fordele ved en konsultation synes begrænsede, så 
længe der mangler en permanent finansiel støttemekanisme i EF- 
regie, der vil kunne hjælpe medlemsstaterne til at gennemføre 
fastlagte prioriteter,
Det forhold, at der siden 1982 på budgettet er blevet opført 
bevillinger til finansiel støtte af infrastrukturprojekter, har 
tvunget Kommissionen til at foretage en udvælgelse af støttebe­
rettigede projekter. Denne udvælgelse har kunnet foregå med 
bistand fra udvalget inden for rammerne af dets arbejde med hele 
spørgsmålet omkring udvikling af et samfundsnet af betydning 
for Fællesskabet, uden at det har været tvingende nødvendigt 
at gøre brug af en konsultationsprocedure.
8. Kommissionen har uafladeligt over for medlemsstaterne påpeget n 
nødvendigheden af at anvende en konsultationsprocedure.
En sådan procedure er nødvendig for langsigtede og omfattende 
projetkter i forbindelse med hvilke, der kan optræde afgørende 
problemer medlemsstaterne imellem. Også argumentet om de usikre 
fremtidsudsigter taler til fordel for en konsultation, for så 
vidt som man netop gennem en sådan mulighed for at øge og uddybe 
de enkelte aspekter af vurderingen af et bestemt projekt. Som 
det fremgår af artikel 2, stk. 3 i afgørelsen fra 1978, kan den 
fælles konsultation også dreje sig om projekter på et indledende 
forberedelsestrin.
For projekter, der kun rejser visse problemer eller som er så 
godt som problemfrie med hensyn til deres koordinering, herun­
der kortsigtede projekter, hvis gennemførelse ofte er programmen 
ret, er en konsultation uberettiget, og Kommissionen finder 
det her overflødigt at tage dette middel i brug.
Imidlertid er det bydende nødvendigt at kende de projekter af

- K -
betydning for EF, der indgår i en gradvis etablering af et 
samfærdselsnet af betydning for EF og som der måske vil blive 
anmodet om finansiel støtte til. I det mindste bør disse pro­
jekter meddeles Kommissionen i medfør af Råbets beslutning 
af 28. februar 1978.
Med henblik på at gøre det lettere for medlemsstaterne at fore­
tage sådanne meddelelser, har Kommissionen gennem infrastruk- 
turudvalget foreslået en række forskellige praktiske metoder 
til en smidiggørelse,af proceduren.
UDVEKSLING AF OPLYSNINGER VEDRØRENDE MEDDELELSER OM PLANER OG PRO­
GRAMMER
9. De meget store vanskeligheder, der er forbundet med at skulle
forudsige trafikkens omfang og art på baggrund af tidligere ind­
høstede erfaringer, gør, at det er svært at fastlægge de kom­
mende investeringsbehov. På baggrund af de begrænsede budgetmid­
ler' og nødvendigheden af udelukkende at anvende de sparsomme 
finansielle ressourcer til investeringer med stor soc.io-økono- 
misk rentabilitet, må der dog kræves en vis sikkerhed for, at der 
er tale om reelle investeringsbehov. De to ovennævnte forhold 
er tilsammen med til at fremkalde en dyb mistro hos medlemssta­
terne til udarbejdelsen af programmer over større projekter på 
mellemlang og lang sigt, især hvis disse projekter skal inde­
holde præcise mål og detaljerede tidsplaner.
Dette forklarer, hvorfor medlemsstaterne kun i et begrænset 
antal tilfælde har givet Kommissionen meddelelse om planer og 
programm er.
Som tidligere er disse planer og programmer meget forskelligar­
tede, både med hensyn til deres geografiske udbredelse, deres 
bindende karakter og deres detaljerethed,  og de kan derfor van­
skeligt behandles under et.
I bilag 1 er der en oversigt over diverse dokumenter vedrørende 
planer og programmer, som medlemsstaterne har tilsendt transport- 
infrastrukturudvalgets sekretariat, og som danner baggrund for 
de pågældende medlemsstaters beslutninger. Udvalgets sekretariat 
har gennemgået disse dokumenter og har fremlagt dem på møder i 
udvalget.
10. Det vil således næppe kunne hæ'des, at udvalgets nyttigste arbej­
de i beretningsperioden har været at sammenligne og samordne

- 5 -
nævnte p la n e r og programmer,  der ofte er af usikker eller 
ufuldstændig karakter, af vidt forskellige art og som ikke 
emfatter hele Fællesskabet.
Kommissionen har med tilslutning fha. udvalget skønnet, at det 
var mere hensigtsmæssigt at gennemføre en pragmatisk linje, nemlig 
i stigende omfang at få. fastlagt Fællesskabets behov på kort og 
mellemla.ng sigt samt de prioriterede opgaver, hvad enten sidst­
nævnte indgår i nationale planer og programmer eller ej.
Rapporten om flaskehalse af 20. juni 1980 (l) var allerede bevis 
på, at ma.n under arbejdet var slået ind på denne linje. For­
søgsprogrammet af 10. december 1982 (2), som Rådet havde anmodet 
om, ligger på linje hermed. Det er af m£Ee operationel karakter, 
eftersom det indeholder forslag til projekter, som medlemssta­
terne anser for rimelige at gennemføre frem til 1988 og som for 
størstepartens vedkommende har til formål at forbedre serviceni­
veauet på de delstrækninger, der anses for at være utidssvarende 
i henhold til rapporten om flaskehalse. Efter en meningsudveks­
ling i infrastrukturudvalget kunne Kommissionen fremlægge sine 
forslag til projekter, der ville kunne modtage støtte i regn­
skabsårene 1982, 1983 og 1981.
Rådet tog under sin samling den 16.12.82 ovennævnte forsøgspro­
gram til efterretning.
Europa-Pariamen tet vedtog den 20.6.83 en beslutning desangående, 
hvori forsøgsprogrammet i dets hovedtræk vurderes som "et første 
skridt i den rigtige retning".
11. Forsøgsprogrammet .vil fortsat tjene som referenceramme ved ud­
vælgelsen af projekter, der vil kunne modtage finansiel støtte. 
Det har været nødvendigt at foretage de nødvendige løbende til­
pasninger til den aktuelle situation med hensyn til flaskehal­
sene og det serviceniveau der præger samfærdselsnettet af betyd­
ning for Fællesskabet.
På udvalgets møde den 23. februar 1981 foreslog Kommissionen, at 
der blev indledt en ajourføring af medlemsstaternes bidrag til 
rapporten om flaskehalse. En sådan ajourføring blev vedtaget 
rent principielt, men eftersom visse administrationer vil have 
brug for en frist på nogle måneder, har det ikke været muligt at 
fremlægge en skildring af situationen i 1981 vedrørende nævnte 
flaskehalse i nærværende treårsrapport.
(1) KOM(80) 323, endelig udg., af 20.06.1980
(2) KOM(82) 828, endelig udg., af 05.08.1983

- 6 -
12. Undersøgelsen af medlemsstaternes bidrag til udarbejdelsen af 
forsøgsprogrammet viser tydeligt, hvilken gensidig afhængighed, 
der præger mange af projekterne, eftersom størstedelen af dem 
drejer sig om Fællesskabets vigtigste samfærdselsårer, der må 
bære en ret væsentlig del af Fællesskabets langdistancetrafik.
Det er indlysende, at fjernelsen af en flaskehals inden for et 
afsnit af en hovedfærdselsåre kan øge vanskelighederne med at 
afvikle trafikken andetsteds og dermed medvirke til at opprio­
ritere et moderniseringsprojekt knyttet til et andet afsnit af 
en hovedfærdselsåre. Når trafikken ledes over på en færdselsåre, 
hvor en .flaskehals er blevet fjer.net, kan der også ske det mod­
satte, nemlig at det bliver mindre presserende med kapacitetsud­
videlser på aflastningsstrækningerne,  eftersom trafikken her sø­
ger hen til den forberedende hovedfærdselsåre.
Heraf kan man tydeligvis drage den konklusion, at med henblik på 
at, opnå den optimale rentabilitet af de samlede investeringer, kan 
det enkelte investeringsprojekt ikke betragtes isoleret. Det må 
anbefales, at man fastlægger principperne for et bestemt sam­
færdselsnet på længere sigt, aåledes at man dermed har en ramme 
inden for hvilken der efterhånden kan gennemføres en række sam­
ordnede arbejder, (jf. pkt·.  13).
Heraf følger, at det på et tidligt tidspunkt er nødvendigt at 
have et bedre kendskab til de forslag til mulige ændringer af 
de store samfærdselsårer, som medlemsstaterne har udarbejdet, 
og at udvalget i sit arbejde tager hensyn hertil, idet der 
lægges mere vægt på planlægningsspørgsmål og på en overordnet 
koordinering.
SPØRGSMÅL VEDRØRENDE SAMFÆRDSELSVEJE AF BETYDNING FOR FÆLLESSKABET
13. Udvalget har i vid udstrækning kunnet udøve sine generelle be­
føjelser i henhold til artikel 5, stk. 2 litra b), i beslutning
af 20 februar 1978, idet disse beføjelser synes naturligt udsprun­
get af situationen.
Der har været tale om at udbygge den viden og de vurderinger, der 
lå til grund for de støtteberettigede projekter (anvendelse af be­
villingerne for årene 1982, 1983 og 1984)» idet det dog i mangel 
af et retligt grundlag ikke var muligt at gennemføre en formel 
meddelelses- og undersøgelsesprocedure med henblik på finansiel 
støtte af projekterne og deres indpasning i den i beslutningen 
af 20. februar 1978 indeholdte konsultationsprocedure.

- 7 -
Udvalgets arbejde pa dette omrade kan passende beskrives under 
tb følgende overskrifter: udarbejdelse af rapporter til Rådet, 
samt: gennemgang af projekter, der vil kunne modtage finansiel 
støtte .
14. Udarbejdelse af rapporter til Rådet
Under Rådets samling den 15. december 1981 tog det rapporten ved­
rørende vurdering af begrebet "betydning for Fællesskabet1 '  (l) 
til efterretning. Denne rapport er blvet behandlet i den foregå­
ende treårsrappert.
Ved samme lejlighed opfordrede Rådet Kommissionen til i samar­
bejde med transportindfrastrukturudvalget forsøgsvis at anvende de 
metoder til vurdering af infrastrukturprojekters betydning for 
Fællesskabet, der er indeholdt i ovennævnte rapport, på et be­
grænset antal særlige projekter.
Rådet har desuden noteret sig Kommissionens anden rapport (2) om 
de praktiske erfaringer med vurderingsmetoder under dets samling 
i december 1982. Europa-Parlamentet har inddraget rapporten i 
dets mangesidede arbejde med infrastrukturer.
Den nævnte rapport indeholder en beskrivelse af samt resultaterne 
af de forskellige forsøg, der er blevet gennemført med henblik på 
afprøvning af en metode til vurdering af infrastrukturprojekters 
betydning for Fællesskabet. De undersøgte projekter omfatter en 
fast forbindelse under Kanalen, forbindelsesmuligheder over 
Messinastrædet samt jernbaneforbindelser i Alperne (Sankt Gotthard, 
Spliigen, Brenner) .
I rapporten anerkendes validiteten og den praktiske gennemførlig­
hed af metoden til vurdering af infrastrukturprojekters betyd­
ning for Fællesskabet, dog under forudsætning af, at metoden 
forbedres yderligere og anvendes på en ensartet måde.
I kraft af udvalgets arbejde med dette generelle problem har det 
været muligt for Kommissionen at udarbejde det forsøgsprogram, 
der er blevet omtalt under punkterne 7 og 8.
(1) KOM(81) 507 undelig udg. af 16.  september 1981
(2) KOM(82) 807 endelig udg. af 7. december 1982.

- 8 -
15 .  Gennemgang af projekter, der vil kunne modtage finansiel støtte
Siden regnskabsåret 1982 har budgetmyndigheden opført en række 
bevillinger under artikel 781: finansiel støtte til transport­
infrastrukturprojekter (1982: 10 mio ECU, 1983: 15 mio ECU,
1984.: 80 mio ECU).
Kommissionen er således blevet opfordret til at foreslå et vist 
antal støtteberettigede projekter, dels i henhold til en ad 
hoc - forordning vedrørende budgetbevillingerne for 1982,_dels 
i henhold til Rådets forordning af 5. august 1983 (l) om ydelse 
af finansiel støtte inden ofr rammerne af et flerårigt program 
for transportinfrastruktur, hvis artikel 11 omhandler regnskabs­
årene 1983 og 1984·.
16. Det har været muligt at foretage denne udvælgelse af projekter 
i kraft af udvalgets bistand, idet dette på sine forskellige 
møder har udført følgende opgaver:
a) Generel udveksling af synspunkter om projekterne, bl.a. siden 
1983 om projekterne inden for forsøgsprogrammet.
b) Udarbejdelse af kartotekskort med oplysninger af teknisk og 
økonomisk art om de på forhånd udvalgte projekter, på grund­
lag af et standardspørgeskema, som Kommissionens tjenestegrene 
har udformet.
c) Kritisk gennemgang af disse kartotekskort.
d) Supplerende vurderingsarbejde med den tekniske og økonomiske 
bistand, Kommissionen i visse tilfælde kan yde i kraft at dens 
forskningsbevillinger.
Bilag II indeholder en oversigt, inddelt efter de enkelte trans­
portformer, over de projekter, der er blevet undersøgt i forbin­
delse med udvalgets arbejde på dette område.
BETRAGTNINGER MED HENSYN TIL UNDERRETNING AF MEDLEMSSTATERNE OM FÆL­
LESSKABETS INFRASTRUKTURBEHOV
17. I kraft af det hidtil udførte arbejde vil det være muligt at ud­
stikke retningslinjer for a.rbejdet i den kommende treårsperiode.
(1) EFT C 36 af 10.2.84

- 9 -
i 8 ·  Udvikling af en pra.kt.isk metode til vurdering af infrastruktur-  
projekters betydning for Fællesskabet.
Bade Radet, Europa-Parlamentet og Det økonomiske og sociale Ud­
valg har ved gentagne lejligheder påpeget nødvendigheden af at  
.finde frem til en praktisk metode til vurdering af infrastruktur­
projekters betydning for Fællesskabet. Der er på dette område  
sket store fremskridt med hensyn til omfanget af de oplysninger,  
der gives af medlemsstaterne, således at Kommissionen nu har rå­
dighed over stadig mere fyldetsgørende vurderingselementer ved­
rørende de undersøgte projekter.
Arbejdet bør videreføres i denne retning, og det på følgende  
måde: medlemsstaterne bør bestræbe sig på ved deres vurdering af,  
hvorvidt et projekt er af betydning for Fællesskabet, at gå over  
til den metode, der er foreslået i dokumenterne K0M(8l) 507 af  
16/9/1981 og KOM(82) 807 af 7/12/1982.
Det vil være ønskeligt, at de meddeler Kommissionen så mange op­
lysninger som muligt om den trafikmængde og de fordele, der for­
ventes ved gennemførelsen af de forskellige projekter, først og  
fremmest på Fællesskabets hovedsamfærdselsårer.
Kommissionen vil på sin side, i kraft af de forskningsbevillinger,  
den råder over (anvendelse af bevillingerne i henhold til bud­
gettets artikel 780), være rede til at yde teknisk bistand til  
udførelsen af det pågældende vurderingsarbejde. Den er allerede  
i færd med at udarbejde en vurderingsramme, der tillige med en  
vejledende håndbog vil gøre det muligt at nå frem til en ensar­
tet vurdering af projekterne under anvendelse af en mikrodatamat.  
Dette praktiske system vil blive anvendt på et vist antal "pilot­
projekter", inden det også finder anvendelse på andre projekter,  
der meddeles Kommissionen.
Kommissionen har ligeledes påbegyndt en undersøgelse, der tager  
sigte på at få opstillet en prognose over det forventede pas­
sagerantal på en hovedj ernbanelin'j e med hurtigtkørende tog.  
Resultaterne af denne undersøgelse, der forventes at foreligge  
ved udgangen af 198/., vil give medlemsstaterne et nyttigt fin­
gerpeg om, hvilke behov der måtte være herfor inden for Fælles­
lesskabet. Naturligvis vil udvalget få forelagt de pågældende  
resultater. Under den anden del af undersøgelsen vil man desu­
den søge at vurdere det hensigtsmæggige i anlæggelsen af et  
jernbanenet beregnet pa hurtigkørende tog.

-  10  -
19. Fastlæggelse af en mere langsigtet ramme for infrastrukturer
(i) Rent teoretisk cr der ingen tvivl om det nyttige i fastlæg­
gelsen af en sådan ramme for samordningen af investeringer,  
i form af en overordnet plan. De praktiske aspekter af det­
te spørgsmål blev drøftet på et møde i udvalget den 25.  
oktober 1983. Flere repræsentanter fandt det ikke under  
de nuværende konjunkturer tilrådeligt at udarbejde en sådan  
overordnet plan, bl.a.  på grund af arbejdets komplekse og  
vanskelige karakter, de usikre prognoser samt faren for at  
skabe falske forhåbninger. Andre repræsentanter, der ikke  
undervurderede de dermed forbundne vanskeligheder, mente  
dog, at en sådan referenceramme burde udarbejdes, forudsat  
at man var varsom med at udstikke alt for dristige mål.
(II) Kommissionen er af den opfattelse, at de udvidede muligheder  
for at yde finansiel støtte til Fællesskabet taler for, at  
Fællesskabet styrker sin rolle som koordinator af infrastrujc-  
turinvcsteringer, og at det på denne baggrund er vigtigt at  
udstikke retningslinjer for formeringen af samfærdselsnettet,  
under hensyntagen til de nationale planer og programmer.  
Kommissionen har derfor på udvalgets møde den 23. februar  
1981 foreslået udvalget, at det gradvis går i gang med at  
udarbejde en sådan overordnet plan, idet arbejdet inddeles  
i følgende faser:
a) fastlæggelse af et s'am færdselsnet, der er af betydning  
for Fællesskabet, og som bør udvikles på harmonisk måde.
b) udarbejdelse af en liste over de behov, der vil gøre sig  
gældende i forbindelse med dette samfærdselsnet, og over  
de af medlemsstaterne påtænkte investeringer;
Undersøgelse af disse investeringers indbyrdes afhængighed
c) fastlæggelse af nye investeringer eller af allerede plan­
lagte investeringer,i de tilfælde; hvor tidsfristen for  
derés gennemførelse bør ændres (selve den overordnede
pian)  .

-  11  -
20. Kommissionen har sat sig for at ville forsøge at få gennem­
ført den første fase inden udgangen af 1984-. Arbejdet kommer  
til at bestå i:
a) at finde ud af, hvilke kriterier der skal ligge til grund  
for valget af samfærdselsnet (især hvilke forhold der er  
af betydning for vareudvekslingen mellem medlemsstaterne  
indbyrdes og mellem!  Fællesskabet og tredjelande);
b) på grundlag af disse kriterier og en række oplysninger om  
trafik og vareudveksling at gå i gang med en undersøgelse  
af dé grundlæggende samfærdselsnet, der allerede er i brug  
(Europa-vejnettet, det internationale jernbanenet)  med  
henblik pa at afslutte undersøgelsen omkring et begræn­
set antal samfærdselsårer.
Arbejdet med den anden fase skal starte samtidig hermed og  
skulle gerne munde ud i et resultat i løbet af 1985.
På baggrund heraf er medlemsstaterne blevet bedt om at be­
stræbe sig på .  at øge strømmen af oplysninger om omfanget og  
arten af den internationale trafik ad hovedfærdselsårerne. '
21. Udvalget har imidlertid været meget forbeholden over for de  
af Kommissionen foreslåede retningslinjer for arbejdet, og  
hele spørgsmålet er derfor blevet udskudt til et senere  
møde i udvalget.
22. Fremtidsudsigterne
I Kommissionens forskellige infrastrukturrapporter er der  
altid blevet lagt vægt på infrastrukturernes eksterne virk­
ninger og der er blevet rejst det spørgsmål, i hvilken grad  
disse virkninger svarer til de tilstræbte mål - for den  
generelle økonomiske politik og for de forskellige politi­
ske tiltag på sektorplan.
T undersøgelserne af infrastrukturernes stigende betydning  
for Fællesskabet vil der i vid udstrækning blive taget hen­
syn hertil. Efter Kommissionens opfattelse bør også en ræk­
ke andre forhold undersøges nærmere, set i et længere per­
spektiv. Det drejer sig om forbrugervanernes indvirkning  
på efterspørgslen efter transport af personer og varer.

-  12 -
De enkelte husstandes adfærd med hensyn til valg af trans­
portform og valg a f '  foriested hænger således ikke alene sam­
men med transportomkostn ingerne og de pågældendes indtægt,  
men også med visse samfundsskabte værdinormer omkring de for­
skellige rejseformer.
Det ville være nyttigt,.om udvalget gik i gang med en drøf­
telse af disse spørgsmål, men henblik på om muligt i højere  
grad at inddrage den sociologiske dimension af de forskel­
lige transportformer i trafikprognoserne og i fastlæggelsen  
af investeringsbehovene.
KONKLUSION
23. Den første treårige rapport omfattede det tidsrum, hvor ud­
valget gik i gang med sit arbejde. Den anden rapport dækker  
en periode ,  der er præget af et mere dybtgående kendskab  
til medlemsstaternes projekter, en begyndende vurdering af  
projekternes betydning for Fællesskabet samt de første fi­
nansielle interventioner fra Fællesskabets side.
Udvalgets arbejde må bedømmes yderst positivt, idet det har  
medført, at Kommissionen har fået rådighed over en stor  
mængde stadig mere ensartede oplysninger om en lang række  
projekter af betydning for Fællesskabet. Men som det tidli­
gere er blevet fremhævet, analyseres disse projekter endnu  
på en alt· fer isoleret måde og de overordnede og mere lang­
sigtede perspektiver mangler endnu.
Beretningsperioden må således betragtes som en overgang hen  
imod en tid, der vil være præget af en langt større forstå­
else for behovet for samordning af projekterne, især af  
dem, der vil kunne opnå finansiel støtte fra Fællesskabet.
2å ·  På det politiske plan holder Kommissionen fast ved følgende  
mål, som den vil forelægge for udvalget:
a) atter at koncentrere udvalgets arbejde omkring konsulta­
tionsproceduren (især for større og mere langsigtede pro­
jekter) og om drøftelsen af planer og programmer;

- 13 -
b) at videreføre or udbygge vurderingen af projekternes  
betydning for Fællesskabet;
c) at påbegynde det forberedende arbejde med henblik på ud­
arbejdelsen af en overordnet plan, og herunder i højere  
grad søge ikke blot at tage hensyn til investeringernes  
eksterne virkninger, men også at være mere opmærksom på  
ændringerne af det økonomiske system og dets grundlæggende  
værdier.
Den progressivitet, der må lægges for dagen ved udførelsen  
af denne opgave, hindrer ikke, at det arbejde, der hidtil  
er foretaget, videreføres. Idet Kommissionen minder om de  
mål for en indsats på mellemlang sigt, som den har fast­
lagt i sit forslag til forordning fra august 1983, samt om  
dens for nylig udsendte meddelelse af 20. marts 1984- (KOM 584.) 
172), mener Kommissionen, at den finansielle indsats bør  
koncentreres om følgende mål:
1. Fjernelse af åbenbare flaskehalse i Fællesskabet, især de,  
der indvirker på grænsetrafikken.
2. Forbedring af jernbanetransporten på strækninger, der er  
af betydning for fjerntrafikken (herunder for kombineret  
transport) og for passagertransporten (jernbanenet, hvor  
der køres med høj hastighed) .
3. Forbedring af trafikforholdene ad de kombinerede hoved­
færdselsårer til lands og til vands.
A. Integrering af de perifert beliggende samfærdselsnet i  
Fællesskabets transportnet.
5. Modernisering af det internationale indre vandvejssystem.

ANNEX I
Documents r e la tin g  to  Plans and Programmes o f Member S tates
Documents r e l a t i f s  aux Plans et Programmes des E ta ts membres
Pläne und Programme der M itg lie d s ta a te n . -  Dokumente
Dokumenter vedrorende m e d lesn ssta te rn e s p la n e r og programmer
Documenten, welke b e tre k k in g  hebben op plannen en 
programma's van de L id -S ta te n
Documenti r e l a t i v i  ai P ia ni e Programmi d e g li S ta ti Membri 
“ Εγγραφα σ χ ε τικ ά  με τα σ χέδια  και τα προγράμματα των Κρατών Μελών
B e lg ique
C arte des ro u te s express et a u to ro u te s  en B elgique 
C arte du réseau f e r r o v ia ir e  
C arte des vo ie s n a vig a b le s
B undesrep u blik D eutschland 
Bundesverkehrswegeplan "80"
F ü n fja h re s p la n  fü r  den Ausbau der B undesfernstraß en in  den Jahren 1981 b is  
1985
Danmark
T r a fik fo r b in d e ls e r  Mellem -  Øst -  og Vestdanmark
O ve rsig t over in v e s te rin g e r på t r a f i k -  og kom m unikationsom rådet, o c t. 1981 
France
Plan quinquennal 1984 -  1988
Plans d ire c te u rs  par mode de tra n s p o rt (a tte n d u  prochainem ent dès le u r 
a p p ro b a tio n )
Ire la n d
I r is h  road developm ent plans under review
- ·  *
I t a l i e
Quadro di R ife rim e n to  per i l  Piano G enerale dei T ra s p o rti 
Piano p o lia n n a le  di s v ilu p p o  d e lla  Rete F.S.
C a lco lo  d e lla  c a p a c ità  dei tro n c h i d e lle  s tra d e  s ta ta li dei com partim enti 
d e lla  V i a b i l i t à  (ANAS). Volume prim o -  I t a l i a  S e tte n trio n a le

-  2 -Annex I
Luxembourg
Programme d ire c te u r de L'aménagement du t e r r i t o i r e  - -  D ire c tiv e s  
générales d'aménagement. Memorial 29 novembre 1977
N e d e rland
Vaarwegennota, ontwerp 1  o ktober 1975 
Structuurschem a Verkeer en Vervoer 1977
Structuurschem a Verkeer en V ervoer, deel c) van 25 mei 1981 
Meerjarenprogramma personenvervoer 1984 -  1988
U n ite d  Kingdom
P o lic y  fo r  roads; England 1983
P o lic y  to r  roads, Wales (in  p re p a ra tio n )
P o lic y  fo r  roads; S cotland 1982 
BRB Cooperate Plan 1983 -  1988

ANNEX I I
P ro je c ts / P ro je ts / Vorhaben/ P ro g e tto / P ro je c t/ P roj è k te r 
Road ! jjo u te / S tra sse / S traria/ Wecjen/ Vej_
k
-  Contournement Sud de S trasbourg
-  Contournement de Longwy
-  Route N ouvelle Le Fayet-Les Mouches
-  Contournement de Sedan
-  Contournement a u to r o u tie r  de T h io n v ille
-  A uto ro ute  s e c tio n  M ontm elian à  Pont Royal
-  New a lignm ent o f a 4 -la n e  motorway ; M e sti-M a cri
-  C onversion o f an e x is tin g  road to  motorway ; E le fs in a -K o rin th o s  Isthm us
-  New a lignm ent o f a 4 -la n e  motorway ; Korinthos-Nem ea ra ilw a y  s t a t io n .
" " " " " " ; M e g a lo p o li-Ih a lia
-  C onversion o f an e x is tin g  road to  motorway ; V a r ib o b i-S c h im a ta r i.
-  " " " " " ; A xios B rid g e -G a llic o s
B ridge
-  " " " " " ; A x io s -K lid i
-  C o n s tru c tio n  o f by-pass o f Wexford
-  " 1 1  " ■  " Newtownmountkennedy
-  " " " " S h a n k ill/B ra y
-  C o n s tru c tio n  of s e c tio n  of rin g  road D ublin
-  C o n s tru c tio n  o f new road to  D ublin A irp o rt
-  " o f by-pass o f B albiggan
" " " " Dunleer
-  S ection P o ta s c h b ie rg -fro n tiè r e  allem ande de l'a u to r o u te  de Trêves
-  A anlegautosnelw eg : A 1 wegvak Borne (RW  35) -  D u its e  grens
-  C o n s tru c tio n  o f s e c tio n s  o f London O rb ita l motorway
-  Swanley/Sevenoaks 
Leather h e a d /Reigate 
M4/M40
-  C o n s tru c tio n  o f by-pass o f Sidcup
R a il / Çhem in_de_fer/ Elsenbahn/ F e rro v ia / Sgoorwegen/ Jesenbane
-  C apacity in cre a se  between H e ls in g ø r ~ København -  Rrfdby
-  R angierbahnhof N ürnberg.
-  A m é lio ra tio n  des c o n d itio n s  de c ir c u la t io n  sur la lig n e  de S trasbourg 
à Mulhouse

-  2 -ANNEX II
-  A m é lio ra tio n  des c o n d itio n s  de c ir c u la tio n  sur le  tro nço n  
Remilly - F o r b a c h .
-  M o d e rn iza tio n  du noeud f e r r o v ia ir e  de Mulhouse-Nord
-  Aménagements gare d 'A ulnoye
-  Aménagement gare de Modane
-  M o d e rn iza tio n  des in s t a lla t io n s  fe r r o v ia ir e s  du p o rt de Séte
-  M o d e rn iza tio n  o f lin e  L a ris s a -P la ti
-  R a t tific a  di tr a c c ia to  tr a  A lbate Camerlata e Chiasso d e lta  lin e a  
M ila n o -C h ia sso .
-  E le c t r if ic a t io n  o f s e c tio n  C olchester-H arw ich
In la n d  wat e rways / Voies jt,a_vigj^bl_es/ W asserweqe/ Vie n a v ig a b il i / Waterwegen/
Vandveje
-  Aménagement de la Lys m itoyenne
-  Aménagement de l'E s c a u t
-  Een spoorbrug over de r i v i e r  de Ou.de Maas n a b ij D ordrecht.