DA    DA  
 EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 12.12.2011 
SEK(2011) 1541 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF UDKAST TIL KONSEKVENSANALYSE 
Ledsagedokument til 
Forslag til forordning  
om oprettelse af rammeprogrammet fo r miljø- og klimaindsatsen (LIFE) 
{KOM(2011) 874 endelig} 
{SEK(2011) 1542 endelig} {SEK(2011) 1543 endelig} 
 
 
DA    DA Erklæring om ansvarsfraskrivelse : Dette resumé forpligte r kun de tjenestegrene i 
Kommissionen, der har været invo lveret i udarbejdelsen, og fore griber på ingen måde en 
eventuel senere afgørelse  truffet af Kommissionen. 
 
 2    I denne konsekvensanalyse (IA) vurderes mulighederne for forvaltning af et program for 
miljø- og klimaindsatsen (Life) for perioden 2014-2020 (Life+-programmets efterfølger).  
I sin meddelelse af 29. juni 2011 (FFR-meddele lsen) redegør Kommissionen for sin holdning 
til den næste flerårige finansielle ramme (F FR) for 2014-2020, herunder til Life-programmet. 
De vigtigste ændringer er:  
i)  oprettelse af et delprogr am for klimaindsats (800 mio. EUR over hele perioden) med tre 
prioriteringer: afbødning, tilpasni ng, governance og bevidstgørelse  
ii)  forbedring af strukturen i delprogramme t for miljø (2,4. mia. EUR over hele perioden): 
biodiversitet, miljø og governance  
iii)  indførelse af integrerede projekter (IP) som demonstrations projekter for at nå miljømål, 
navnlig gennem mobilisering af andre tilgænge lige nationale midler og/eller EU-midler. 
1. Procedure, høring af berørte parter og udt alelse fra Udvalget for Konsekvensanalyse 
(IAB) 
• Denne konsekvensanalyse er blevet udarb ejdet af GD for Miljø og GD for Klima 
med støtte fra andre generaldirektorater og Forvaltningsorganet for Konkurrenceevne og 
Innovation. Den er baseret på en omfatte nde analyse og hørin g, herunder navnlig: 
• -  ex-post-evaluering (1996-2006) og mi dtvejsevaluering (2007-2009) af Life-
programmet  
• -  undersøgelser udført af eksterne konsule nter: "Kombineret kons ekvensanalyse og "ex 
ante"-evaluering af revisione n af Life+-forordningen" og "Klimaændring i den kommende 
flerårige finansielle ramme" 
• -  en åben onlinehøring om "Din stemme i Europa" 
• -  en høring i Regionsudvalgets regi, en hør ing af medlemmerne af Life-udvalget og 
medlemsstaternes miljøattachéer, et ad hoc-m øde med berørte parter og to konferencer. 
• Det var en udbredt opfattelse, at Life-p rogrammet generelt skaber merværdi og gode 
resultater på miljøområdet. Alle  de berørte parter bakkede kr aftigt op om videreførelsen af 
Life og havde generelt en positiv holdning til Kommissionens forslag. 
• Konsekvensanalysen blev forelagt Udva lget for Konsekvensanalyse den 29. juli 
2011. Udvalget afgav sin udtalelse den 13. september 2011, og konsekvensanalysen blev 
efterfølgende ændret i overensstemmelse hermed. 
2. Life-programmets nuværende struktur og resultater 
Life er et af EU's vigtigste miljøfinansieri ngsinstrumenter og har indtil nu finansieret 3 115 
projekter med 2,7 mia. EUR.  
Den nuværende forordning omfatter tre typer fora nstaltninger: 1) aktiv itetstilskud (78 % af 
budgettet) inden for tre delområder: Life natu r og biodiversitet (NAT), der tegner sig for 
mindst 50 % af aktivitetstilskudsbudgettet, Life miljøpolitik og -governance (ENV) og Life information og kommunikation (INF); 2) drif tstilskud til ngo'er (3 % af budgettet); 3) 
offentlige indkøbsaftaler vedrøre nde tjenesteydelser og unders øgelser (13 % af budgettet) og 
teknisk bistand i forbindelse med udvælgelse, over vågning og evaluering af Life-projekter og 
programmet (6 % af budgettet). 
Evalueringerne bekræftede, at Life er et vell ykket instrument, der tilfører EU en betydelig 
merværdi. Ud over den kvantificerede lønsomhed, der skønnes at udgøre omkring 
 
 3    600 mio. EUR om året, har Life bidraget til bevaringen og genopretningen af et areal på 
omkring 4,7 mio. ha (eller 6 % af det samlede areal  for de udpegede terr estriske lokaliteter i 
Natura 2000-nettet). Life har ligeledes stø ttet miljøforbedringer, herunder forbedringer af 
vandkvaliteten på et areal, der dækker omkring 3 mio. ha, og forbedringer af luftkvaliteten, 
der berører omkring 12 mio. mennesker. Programme t har også bidraget til en affaldsreduktion 
på omkring 300 000 t og genanvendelse af yde rligere 1 mio. t og en reduktion af CO 2-
udledningen på 1,13 mio. t pr. år. Life spiller en  vigtig rolle med hensyn til at skabe øget 
bevidsthed, fremme god forvaltningspraksis og øge offentlighedens deltagelse. Det er de 
berørte parters opfattelse, at programmets flek sibilitet og forvaltningen af programmet er af 
afgørende betydning for dets succes. 
3. Identifikation af problemer og EU-foranstaltningers merværdi 
EU-foranstaltninger er nødvendige, da de  fleste miljø- og klimaproblemer er 
grænseoverskridende og ikke kan løses på t ilfredsstillende vis af medlemsstaterne selv. 
Miljøaktiver har desuden ofte karakter af et offentligt gode og er ulige fordelt i EU. 
Life tilfører EU merværdi ved at fungere som en  platform for udveksling af bedste praksis og 
videndeling, således at aktørerne kan lære af  hinandens erfaringer og imødegå miljøproblemer 
mere effektivt. Life gør det desuden muligt at  sikre en mere rimelig  ansvarsfordeling og 
solidaritet for så vidt angår beskyttelsen af EU's fælles miljøgoder. Det fungerer som en 
katalysator ved at sikre engangsi nvesteringer, fjerne indledende barrierer for gennemførelse af 
EU's miljø- og klimapolitik og afprøve nye  tilgange til udvikling af tiltag. 
Evalueringerne og høringerne har også gjort det klart, at programmets udformning og 
virkemåde kan forbedres, hvis der tages fat på følgende problemer: 
- Det er nødvendigt at anlægge en strategisk tilgang og opb ygge en kritisk masse. EU's 
politiske prioriteter afspejles ikke fuldt ud i programmet, navnlig på delområderne ENV 
og INF. Hvis programmet ikke ændres, er der risiko for, at Life fortsat vil finansiere 
fremragende projekter, der er spredt ud over hele EU -lovgivningen, med begrænset 
mulighed for at høste erfaringer og videregi ve disse, således at de kan udnyttes i en 
bestemt sektor og i andre EU-instrumenter. 
- Målene på visse delområder (ENV og INF) og  det territoriale anvendelsesområde skal 
defineres mere klart. Life ENV skal have st ørre fokus på gennemførelse og skabelse af 
multiplikatoreffekter. Begrænsningen af adgangen til finansiering af aktiviteter uden for EU har svækket programmets effektivitet. 
- Komplementariteten og samspillet med andre EU-fonde skal styrkes.  
- Projektresultater skal udnyttes bedre, og overf ørslen af knowhow skal forbedres, navnlig 
på EU-niveau.  
- Ansøgnings- og udvælgelsesprocedurerne skal forenkles. 
- Den nationale tildeling har ikke medført en mere  ligelig fordeling af projekter i hele EU.  
4. Målsætningerne for det kommende program 
Life gør det muligt at opfylde specifikke miljø- og klimapolitiske målsætninger, idet 
programmet bidrager til gennemførelsen og udviklingen af politikker og fremmer 
integreringen af disse målsæt ninger i andre politikker. 
 
 4    Det nye program har følgende generelle målsæt ninger: i) at styrke  sammenhængen med EU's 
politiske prioriteter, herunder indsatsen mod k limaændringer, ii) at fremme anvendelsen af 
integrerede projekter, iii) at forbedre sa mspillet og komplementarite ten med andre EU-fonde, 
iv) at fremme EU-merværdien og solidaritet/en  fælles indsats og v) at  forenkle programmet. 
Life hænger tæt sammen med andre EU-fonde såsom samhørighedsfondene (ESF, EFRU, 
SF), Den Europæiske Landbrugsfond for Udvik ling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den 
Europæiske Fiskerifond (EFF). Life-progra mmets komplementaritet og sammenhæng med 
programmer af denne art er bl evet styrket i FFR-meddelelse n. Life vil ikke blot afbøde 
identificerede mangler, men har også som måls ætning at udvikle samspillet og etablere et 
struktureret samarbej de med disse fonde. 
5. Strategiske valgmulighe der og konsekvensanalyse 
Budgetforøgelsen i FFR-meddelels en forventes at føre til en  forholdsmæssig forøgelse i 
absolutte tal af Life-progr ammets miljømæssige og samfundsøkonomiske virkninger på 
mellem 750 og 1 000 mio. EUR. Den største i ndvirkning kan forventes på området for 
klimaafbødning og tilpasning i lyset af de øgede  bevillinger til klimaforanstaltninger. 
Udelukkelsen af markedsintroduktion af økoi nnovation fra delprogrammet for miljø kan 
reducere den overordnede forøgelse af de samfundsøkonomiske fordele, men det er mere 
hensigtsmæssigt at finansiere disse aktiviteter gennem andre EU-fonde.  
I nedenstående valgmuligheder er der kun fokus på  de aspekter, der ikke  er omfattet af FFR-
meddelelsen.  
A. Valgmuligheder for strategisk planlægning og tildeling af ressourcer : 
A1: Udgangssituation - Bottom-up-ti lgang for alle typer projekter.   
Der fastsættes tematiske prioriteter for hele programmeringsperioden. Der vil fortsat blive 
tilrettelagt årlige indkaldel ser af forslag med angivelse af te matiske prioriteter, der dog ikke 
er udtømmende. Der vil ikke være nogen begrænsninger med hensyn til temaområder i forbindelse med integrerede projekter. De problemer, der er blev et identificeret i 
indeværende programmeringsperi ode med hensyn til mangel på fokus og vanskeligheden 
ved at nå op over den kritiske masse i bestem te sektorer, vil stad ig være aktuelle.  
A2: Top-down-tilgang for alle typer projekter (m ed en mere fleksibel  top-down-tilgang til 
traditionelle projekter og en streng t op-down-tilgang til integrerede projekter). 
Kommissionen fastlægger to- eller treårige arbe jdsprogrammer med spec ifikke prioriteter, 
der ikke er udtømmende for traditionelle pr ojekter for ikke at forbigå en bestemt 
miljøsektor, og i integrerede projekter vil der være fokus på prioriterede områder.   
Antager man, at der vil ske en forbedring på 50 % af den mindst effektive del af Life og en 
forbedring på 25 % af det næstmindst effektiv e kvartil, vil den samlede forbedring udgøre 
19 % og således en årlig forøgelse på 150 mio. EUR i form af miljøfordele. 
A3: En top-down -tilgang til integrerede projekter og en bottom-up-tilgang til alle andre 
former for foranstaltninger:  
Kommissionen vil udelukkende anvende top-down- tilgangen i forbindelse med integrerede 
projekter for at fokusere på bestemte prior iter, der er fastlagt på forhånd for hele 
programmeringsperioden. Der kan forelægges tradit ionelle projekter på alle prioriterede 
områder. Manglen på en mere fokuseret tilgan g til prioriteringen kan bevirke, at der ydes 
støtte til projekter med en svag  tilknytning til udviklingen og  gennemførelsen af politikker. 
Det vil ikke være muligt at foretage  justeringer i programmeringsperioden.  
 
 
 5    B. Valgmuligheder for tematisk koncen tration af integrerede projekter  
B1: Udgangssituation - ingen tematisk koncentration 
Der kan forelægges integrerede pr ojekter på alle prioriterede områder, hvor det er muligt, 
dvs. på områderne natur, vand, affald, luft og hav, klimaafbødning og tilpasning. Denne valgmulighed vil ikke tilvejebringe en løsn ing på de nuværende udvandingsproblemer. Hvis 
målene i Life-programmet på alle priori terede områder, hvor der kan iværksættes 
integrerede projekter, skal nås, er det i kke sikkert, at der kan allokeres midler til 
traditionelle projekter.  
B2: Tematisk koncentration i nden for bestemte sektorer 
I lyset af Life-programmets begrænsede ressourcer og kritikken vedrørende mangel på 
strategisk fokus kan der i integrerede projekter sættes fokus på prioriterede områder, hvor de 
kan fungere bedre. Der er to sekundære valgmuligheder for delprogrammet for miljø : 
- Tematisk koncentration inden for tr e sektorer (natur, vand og affald): Det vil fokusere 
programmet og forbedre miljøfordelene (med 30-40 % i forhold til udgangssituationen) og 
samtidig give mulighed for finansiering af traditionelle projekter. Risikoen for at slå fejl er fortsat lav, da disse sektorer klarer si g bedst under Life. Luft og hav kan i en vis 
udstrækning omfattes af andre sektorer. 
- Tematisk koncentration inden for fire sektorer (natur, vand, affald og luft): Det vil skabe 
større sammenhæng mellem de politiske prioriteter og Life og øge programmets 
overordnede samfundsøkonomiske ford ele (op til 10 % af EU's befo lkning kan få gavn af en 
forbedring af luftkvaliteten). I lyset af de begrænsede ressourcer kan inddragelsen af luft resultere i, at antallet af traditionelle projek ter kommer under tærsklen, eller at målene for 
vand og affald reduceres. Prio riteterne i delprogrammet for klimaindsats vil være 
tilstrækkeligt fokuseret på afbødning og tilpasning.  
C. Valgmuligheder for tildeling af ressource r på forskellige prioriterede områder
 
C1: Udgangssituation – tildelingen i FFR-meddelelsen  
Øremærkede ressourcer er af afgørende be tydning for at skabe øget fokus og opnå den 
kritiske masse på et bestemt område. Fokus på klimaindsatsen kan øge miljøfordelene med 
50 % (fra 135 mio. EUR om året til 270 mio. EU R). For så vidt angår delprogrammet for 
miljø vil delområdet NAT, såfremt der ikke øremærkes ressourcer, imidlertid miste det træk, der til dels har været grundlag for dets succes under Life II, Life III og Life +, og de 
direkte miljøfordele på dette delområde vil blive udvandet.  
C2: Tildelingen i FFR-meddelelsen  og tildelingen af 50 % af re ssourcerne til delprogrammet 
for miljø til biodiversitet 
De positive miljøvirkninger af øremærkningen af ressourcer til delprogrammet for 
klimaindsats vil blive forøget som følge af øremærkningen af ressourcer til biodiversitet. 
Der kan som minimum forventes yderligere 450-500 mio. EUR i form af miljøfordele. Det er vanskeligt at kvantificere de yderligere fordele ved in tegrerede projekter. Denne 
valgmulighed er i overensstemmelse med de berørte parters holdning. 
D. Valgmuligheder for geografiske fordel ingsvirkninger (nati onale tildelinger)
 
D1: Alle projekter udvælges på baggrund af deres kvalitet:  
 
 6    Alle typer projekter vil blive udvalgt på baggrund af deres kvalitet. Der vil ikke blive 
anvendt en geografisk fordelings nøgle. Der er risiko for, at  nogle lande fortsat vil være 
overrepræsenteret. Der vil ikke blive taget fat på det problem, at natu rressourcerne er ulige 
fordelt mellem medlemsstaterne. 
D2: Alle projekter udvælges på baggrund af deres kvalitet, men der opretholdes en geografisk 
balance for integrerede projekter: 
Traditionelle projekter vil fortsat blive udvalgt på baggrund af deres kvalitet. For 
integrerede projekter indføres et system, de r sikrer den geografiske balance, da disse 
projekter hænger tættere sammen med udviklinge n af regionale eller lokale strategier, 
gennemførelse og kapacitetsopbygning. Medlemsstat er, der har gennemfø rt et integreret 
projekt det ene år, vil stå ri ngere senere hen. Kommissione n vil sikre finansieringen af 
mindst et integreret projekt pr. medlemsstat inde n for affaldssektoren og på naturområdet, et 
projekt pr. grænseoverskridende  vandområdedistrikt (Donau, Rh inen osv.) og to projekter 
pr. biogeografisk region. Medlemsstater med begrænset administrativ kapacitet, vigtige 
naturressourcer eller med grænseoverskride nde vandområdedistrikter vil få forrang. Den 
strategiske programmering (valgmulighed A2) gør det muligt at foretage justeringer, hvis en 
medlemsskat ikke har modtaget nogen integrerede projekter.  
D3: Traditionelle projekter, der udelukkende udvælges på baggrund af deres kvalitet, og 
nationale tildelinger (bestemte beløb pr. medlem sstat) til integrerede projekter for hele 
programmeringsperioden.  
Traditionelle projekter udvælges udelukkende på baggrund af deres kvalitet, jf. D1. For 
integrerede projekter indføres et system med vejledende nationale tildelinger for de enkelte 
medlemsstater og områder. Denne valgmulighed svarer til D2, men med vejledende tildelinger, der fastlægges på forhånd på gr undlag af miljø- og klimamæssige behov fastlagt 
i samråd med medlemsstaterne.  
E. Valgmuligheder for governance og bevidstgørelse
 
E1: Udgangssituation - ngo-finan siering, Kommissionens komm unikationsaktiviteter og 
kommunikations-/formidlings forpligtelser i forbi ndelse med projekter  
Der vil fortsat blive ydet driftstilskud til ngo' er, da ngo'er bidrager til civilsamfundets 
deltagelse i udviklingen af pol itikker, fremmer gennemførel sen og styrker videnbasen og 
bevidstgørelsen. Projektkommunikationen vil b live forbedret gennem en styrket strategisk 
tilgang og fremme af netværk af projekter med tilsvarende prioriterede temaer.  
E2: Ngo-finansiering, Kommissionens komm unikationsaktiviteter, kommunikations-
/formidlingsforpligtelser  i forbindelse med projekter og særlige kommunikationskampagner 
finansieret via tilskud:  
Ud over aktiviteterne i E1 vil særlige projekte r finansieret via aktivit etstilskud understøtte 
udvalgte prioriterede informationstiltag. Det forv entes, at de positive virkninger af E1 bliver 
større, når de suppleres med særlige in formations- og kommunikationsprojekter.  
F. Valgmuligheder for forenkling  
F1: Udgangssituation - Onlineværk tøjer og større projekter 
Et nyt it-redskab kaldet "e Proposal" vil blive anvendt fra 2012 og frem i forbindelse med 
onlineansøgninger. En forenkling af i ndsendelsesproceduren kan nedbringe 
udbudsomkostningerne med omkring 20 %. Ved en  forøgelse af det administrative og 
tekniske personales effektiv itet på henholdsvis 50 % og 10 % vil eProposal muligvis 
 
 7    medføre en besparelse på 7 %. Hvis forøgels en er 50 % for begge grupper, kan der forventes 
en besparelse på 12 %. I forbindelse med større  projekter vil dette me dføre en reduktion af 
det samlede antal forvaltede projekter (fra  230 udvalgte projekter om året til 100 ved 
udgangen af programmeringsperioden), hvilket vil reducere general- og 
administrationsomkostningerne for Life. 
F2: Udgangssituation + forenkling af udv ælgelsesprocedurer og indberetning: 
Totrinsprocedure og forenklet indb eretning for integrerede projek ter, flerårig udvælgelse for 
ngo'er 
Der kunne indføres en totrinsprocedure fo r udvælgelse af inte grerede projekter. 
Indberetning og reprogrammering baseres på en toårig cyklus, og forfaldsplanen tilpasses 
for at sikre en mere jævn pengestrøm til projektet. Denne forenkling vil reducere 
indberetningsomkostningerne med 25 %, hv ilket udgør en besparelse på mellem 
178 500 EUR og 357 000 EUR om året. Da integr erede projekter er omkring fem gange 
større end traditionelle projek ter, kan antallet af transakt ioner reduceres med 70 %. En 
flerårig udvælgelse for ngo'er vil mindske  den administrative byrde forbundet med 
udvælgelsesproceduren med mindst 50 %.  
F3: Udgangssituation + output og udbetaling på gr undlag af resultater vs . faste beløb, ikke-
støtteberettigede udgifter  
Hyppigere anvendelse af faste beløb (f.eks. standard EU-dagpe ngesatser til dækning af 
rejseomkostninger og standard personaleudgifter) vil forenkle indberetningsomkostningerne. En begrænsning af støtteberettigelsen af visse udgifter, der er 
vanskelige at indberette og kontrollere (f.eks. ve d kun at finansiere yderligere personale, der 
er specifikt rekrutteret til projektet under pe rsonaleudgifter, ved at be tragte moms som ikke-
støtteberettiget) vil forenkle disse proced urer. Det vil medføre en reduktion af de 
støtteberettigede udgifter på  omkring 5-10 % for moms og 20-40 % for personale, hvilket 
vil afskrække potentielle ansøgere. En forøge lse af medfinansieringssatsen kunne opveje 
denne negative indvirkning. 
G. Valgmuligheder for eksternalisering 
 
Kommissionen anfører i FFR-med delelsen, at Life bør forb live under central  forvaltning, 
men at en stor del af forvaltningsopgaverne kunne uddelegeres til et eksisterende forvaltningsagentur. Der er i øjeblikket behov for ca. 125 fuldtid sækvivalenter til at forvalte 
Life, inklusive eksterne kontrahente r og EU-tjenestemænd. De samlede 
administrationsudgifter er lidt  over 15 mio. EUR, hvilket udgør 6,2 % af det samlede årlige 
budget for programmet.  
G1. Fuld eksternalisering:  
Forvaltningsopgaverne i forbindelse med udvæ lgelse og overvågning af projekter, ngo-
driftstilskud og kommunikationsaktiviteter overfø res til et eksisterende agentur for både 
traditionelle projekter og integrerede projekter.  Kommissionen vil fortsat være ansvarlig for 
forvaltning, overvågning og evaluering af Life. Der er følgende to sekundære valgmuligheder for teknisk bistand:  
- Eksternalisering uden erstat ning af den tekniske bistand: De samlede omkostninger vil 
udgøre 6,3 % af programmets budget.   
- Eksternalisering med erstat ning af den tekniske bistand: De samlede omkostninger vil 
udgøre 6 % af programmets budget. 
 
 8    G2. Hybridløsning: eksternalisering af traditio nelle projekter og fasthol delse af integrerede 
projekter i Kommissionen:  
Forvaltningen af traditionelle projekter og driftstilskud til ngo'er ek sternaliseres til et 
eksisterende agentur, hvorimod integrered e projekter under delpro grammet for miljø og 
programforvaltningen fastholde s i Kommissionens regi. Det sker navnlig for at sikre 
integreringen af projektresultater i EU's politikker,  for at sikre, at de integrerede projekter er 
behørigt udformet og for at opretholde de n tætte overvågning og holde kontakten med 
tematiske enheder. De samlede omkostninger ligger på samme niveau som for valgmulighed 
G1 (med eller uden erstat ning af teknisk bistand). 
Alt i alt er fordelene ved agentu rmodellen: lavere personaleudgifter, 
programimplementering af samme kvalitet, kom munikations- og formidlingsaktiviteter som 
i dag og frigørelse af op til 19 stillinger i Kommissionen.  
Der er imidlertid en risiko for, at agenturm odellen vil svække mulighederne for at tilføre 
den ønskede EU-merværdi. Integrerede pr ojekter skal navnlig udformes med omhu i 
samarbejde med temaafdelingerne under modergen eraldirektorater ne, og de skal overvåges 
tæt for at sikre, at de bliver en succes, og for at sikre sammenhæ ngen med gennemførelsen, 
der ville være svagere, hvis progr ammet forvaltes af et agentur.  
 
6. Sammenligning af valgmulighederne 
Ovennævnte valgmuligheder blev evalueret og sammenlignet på grundlag af kriterier for 
effektivitet og samhørighed. Den foretrukne va lgmulighed ville derfor være et program:  
- med tematiske prioriteringer for hele programmeringsperioden, en to til treårig 
arbejdsplan med ikkeudtømmende prioriteter og  en top-down-tilgang for alle projekter 
(valgmulighed A2) 
- med integrerede projekter, hvor der navnlig er fokus på et begrænset antal områder 
(valgmulighed B2a eller B2b) 
- med tildeling af Life-midler i henhold i FFR-meddelelsen og tildeling af 50 % af 
ressourcerne til delprogrammet for miljø til biodiversitet (valgmulighed C2) 
- med et system for udvælgelse af "traditione lle" projekter på baggrund af deres kvalitet 
og et system for udvælgelse af integrerede pr ojekter, som sikrer de n geografiske balance 
(valgmulighed D2) 
- som styrker ngo'ernes rolle i fo rmidlingen og sikrer en bedr e tilgang til governance og 
kommunikation (valgmulighed E1)  
- som indfører it-værktøjer til indsendelse af forslag og en totrinsprocedure for 
integrerede projekter med toår ige indberetningsforpligtelser , øger anvendelsen af faste 
beløb og forenkler støtteberettig elsen af udgifter ved at begr ænse støtteberettigelsen af 
en række udgifter (en kombination af valgmulighed F) 
- med eksternalisering af forvaltningen af traditionelle projekter til et eksisterende agentur 
og fastholdelse af forvaltningen af progr ammet og af integrerede projekter under 
delprogrammet for miljø i modergeneraldirektoraterne. Forvaltningen af disse projekter kan eksternaliseres gradvis (valgmulighed G2) på grundlag af en midtvejsevaluering. 
Det ville være i overensstemmelse med de vig tigste anbefalinger i ev alueringerne af Life-
programmet, dvs. bedre tematisk prioriterin g, forenkling og god fo rvaltningspraksis. 
Samspillet med andre EU-fonde vil være væsentligt og således sikre en bedre 
multiplikatoreffekt. Denne valgmulighed kan ge nerere omkring 900-1 210 mio. EUR om året 
 
 9    i form af miljøfordele og nedbringe udbudsomkostningerne med 7-12 % og omkostningerne 
forbundet med indberetningsforpligtelserne med 25 %.   
7. Overvågning og evaluering 
Den foreslåede tilsynsramme omfatter to ni veauer: overvågning af output, resultater og 
virkninger på projekt- og programniveau og identificering af udgift er på programniveau. 
Overvågning af output, re sultater og virkninger: 
Projektforslag vil omfatte tabeller over forv entede output, der skal danne grundlag for 
overvågningen af fremskridt. Tematiske rapporte r for de enkelte områ der vil danne grundlag 
for formidling og udvikling af politikker. Der vi l blive foretaget en midtvejsevaluering og en 
ex-post-evaluering af Life-programmet.  
Identificering af udgifter på programniveau:  
For at påvise, at begge delprogrammer ka n styrke specifikke pr ioriteringer såsom 
klimaindsats og biodiversitet og skabe større  klarhed over udgifterne forbundet med disse 
prioriteter under Life-program met, vil tilsynsrammen ligeledes omfatte en metodologi til 
identificering af klima- og biodiversitetsrel aterede udgifter i overensstemmelse med FFR-
meddelelsen baseret på OECD-metodologien "Rio markers".