EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 7.6.2022 COM(2022) 292 final BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG REVISIONSRETTEN











































































Årsberetning til dechargemyndigheden om interne revisioner udført i 2021 {SWD(2022) 160 final}



Indholdsfortegnelse 1.Beretningens formål og omfang 2.Den Interne Revisionstjenestes mål: uafhængighed, objektivitet og ansvarlighed 3.Oversigt over revisionsarbejdet 3.1.Gennemførelse af revisionsplanen for 2021 3.2.Statistiske data vedrørende Den Interne Revisionstjenestes henstillinger 4.Konklusioner baseret på revisionsarbejdet i 2021 4.1.Konklusion om forvaltningsrevisioner 4.1.1.Forberedelse til gennemførelsen af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 4.1.2.Tilsynsstrategier vedrørende tredjeparters gennemførelse af programmer 4.1.3.Interne kontrolsystemer i udvalgte generaldirektorater: lovlighed, formel rigtighed og overensstemmelse 4.1.4.Gennemførelse af EU-retten 4.1.5.IT-sikkerhed 4.1.6.Andre processer 4.2.Den Interne Revisionstjenestes begrænsede konklusioner 4.3.Generel udtalelse om Kommissionens finansielle forvaltning 5.Konsultationer med Kommissionens instans til behandling af økonomiske uregelmæssigheder 6.Risikobegrænsende foranstaltninger i forbindelse med potentielle interessekonflikter (internationale standarder for intern revision) — undersøgelse af Den Europæiske Ombudsmand

1.Beretningens formål og omfang Med denne beretning informeres Europa-Parlamentet og Rådet som led i dechargeproceduren om de interne revisioner, som Kommissionens Interne Revisionstjeneste gennemførte i Kommissionens generaldirektorater, tjenestegrene og forvaltningsorganer i 2021. Den indeholder: i) en oversigt over antallet og arten af de interne revisioner, der er foretaget, ii) en sammenfatning af de fremsatte henstillinger og iii) opfølgningen på disse henstillinger. I overensstemmelse med finansforordningens artikel 118, stk. 8, og artikel 247 sender Kommissionen beretningen til Europa-Parlamentet og Rådet. Beretningen er baseret på Kommissionens interne revisors beretning, som er udarbejdet i overensstemmelse med finansforordningens artikel 118, stk. 4, vedrørende Den Interne Revisionstjenestes revisioner og konsulentrapporter fra 2021. 2.Den Interne Revisionstjenestes mål: uafhængighed, objektivitet og ansvarlighed Den Interne Revisionstjenestes mål er at øge og beskytte den organisatoriske værdi ved at yde risikobaseret og objektiv revision, rådgivning og indsigt. Gennem systematisk og grundig vurdering af forretningsgangene bidrager Den Interne Revisionstjeneste til opfyldelsen af Kommissionens mål og til at få risikostyringen, kontrollen og ledelsesprocedurerne til at fungere mere effektivt. Tjenesten skal bl.a. foretage vurderinger og fremsætte passende henstillinger til forbedring af risikostyrings-, kontrol- og ledelsesprocedurerne med henblik på at nå følgende tre mål: i) fremme af passende etik og værdier i organisationen, ii) sikring af effektiv resultatstyring og ansvarlighed i organisationen og iii) effektiv formidling af risiko- og kontrolinformation til relevante dele af organisationen. I den forbindelse sigter Den Interne Revisionstjeneste mod at fremme en virkningsfuld og effektiv ledelseskultur i Kommissionen og dens tjenestegrene. Den Interne Revisionstjenestes uafhængighed er fastsat i finansforordningen og i beskrivelsen af dens opgaver, som Kommissionen har vedtaget. I denne beskrivelse fastsættes det, at Den Interne Revisionstjenestes revisorer skal bevare deres uafhængighed i forhold til de aktiviteter og operationer, som de gennemgår, for at sikre objektivitet i deres vurderinger og undgå interessekonflikter. Hvis deres objektivitet faktisk eller tilsyneladende svækkes, skal de nærmere oplysninger om denne svækkelse oplyses. Hvis den interne revisor finder det nødvendigt, kan vedkommende henvende sig direkte til Kommissionens formand og/eller kollegiet. Den Interne Revisionstjeneste udfører sit arbejde i henhold til finansforordningen, de internationale standarder for professionel udøvelse af intern revision og Foreningen af Interne Revisorers etiske kodeks. Den Interne Revisionstjeneste rapporterer til revisionsopfølgningsudvalget og er funktionsmæssigt ansvarlig over for dette. Den Interne Revisionstjeneste: (i) rapporterer væsentlige spørgsmål i forbindelse med dets revisioner og mulige forbedringer af de reviderede processer til revisionsopfølgningsudvalget, ii) afgiver en samlet årlig udtalelse om tilstanden af den økonomiske forvaltning i Kommissionen og iii) rapporterer (mindst en gang om året) om dets mission og resultater som fastsat i den årlige revisionsplan. Denne rapportering omfatter betydelige risikoeksponeringer, kontrolspørgsmål, corporate governance-spørgsmål og andre forhold. Revisionsopfølgningsudvalget bistår kommissærkollegiet med at opfylde dets forpligtelser i henhold til traktaterne, finansforordningen og andre retsakter. Dette gør udvalget ved at: i) sikre Den Interne Revisionstjenestes uafhængighed, ii) overvåge kvaliteten af det interne revisionsarbejde, iii) sikre, at Kommissionens tjenestegrene tager behørigt hensyn til interne og eksterne revisionshenstillinger og iv) sikre, at der følges op på disse henstillinger på hensigtsmæssig vis. På denne måde bidrager revisionsopfølgningsudvalget til at øge Kommissionens effektivitet med hensyn til at nå sine mål. Revisionsopfølgningsudvalget letter også kollegiets tilsyn med Kommissionens praksis i forbindelse med forvaltning, risikostyring og intern kontrol. Den Interne Revisionstjeneste reviderer ikke medlemsstaternes systemer til kontrol med midler fra EU. Sådanne revisioner går helt ned til den enkelte støttemodtager og foretages af medlemsstaternes interne revisorer, de nationale revisionsmyndigheder, Kommissionens øvrige generaldirektorater og Den Europæiske Revisionsret. Den Interne Revisionstjeneste reviderer dog de foranstaltninger, som Kommissionens tjenestegrene træffer for at kontrollere og revidere: i) organer i medlemsstaterne og ii) andre organer, der er ansvarlige for udbetaling af EU-midler, såsom FN. Som fastsat i finansforordningen kan Den Interne Revisionstjeneste udføre disse opgaver på stedet, bl.a. i medlemsstaterne. 3.Oversigt over revisionsarbejdet 3.1.Gennemførelse af revisionsplanen for 2021 Den Interne Revisionstjeneste gennemførte revisionsplanen for 2021 i forbindelse med covid-19-pandemien under fuld overholdelse af de gældende arbejdsordninger på virksomhedsniveau. På trods af udfordringerne som følge af disse omstændigheder gennemførte Den Interne Revisionstjeneste 143 "opgaver" (revisioner, konsulentbistand, opfølgninger og gennemgange) og udsendte 148 rapporter (herunder opfølgningsnotater og afsluttende notater). Dette blev opnået ved at udnytte de digitaliseringsmuligheder, der er til rådighed i Kommissionen, med værktøjer, der understøtter effektive fjernrevisionsprocesser. Det samlede antal og fordelingen på typer af opgaver og rapporter fremgår af nedenstående diagrammer. Ved skæringsdatoen den 31. januar 2022 var 100 % af revisionsplanen for 2021, som ajourført for at tage højde for risikoudviklingen midt på året, blevet gennemført. Kilde: Europa-Kommissionen, Den Interne Revisionstjeneste Den oprindelige plan for 2021 indeholdt 38 revisionsopgaver (revisioner, gennemgange og konsulentopgaver, men eksklusive opfølgninger), som skulle være afsluttet inden skæringsdatoen den 31. januar 2022. Desuden indeholdt den oprindelige plan for 2021 35 yderligere opgaver, der skulle påbegyndes inden den 31. januar 2022 og færdiggøres efter denne dato. Den oprindelige plan for 2021 blev ajourført i september og oktober 2021. Revisionsopfølgningsudvalget tog både de oprindelige og ajourførte planer i betragtning. Den Interne Revisionstjeneste planlægger sit revisionsarbejde på grundlag af en risikovurdering og en kapacitetsanalyse. Dette er påkrævet i henhold til dens charter og internationale standarder, har til formål at fastlægge en plan, der dækker de områder, hvor risikoen er størst, og maksimerer dermed Den Interne Revisionstjenestes merværdi, og bidrager til at sikre den bedst mulige udnyttelse af ressourcerne og en effektiv gennemførelse af planen. Dens gennemførelse overvåges regelmæssigt og tilpasses efter behov. 3.2.Statistiske data vedrørende Den Interne Revisionstjenestes henstillinger Figuren nedenfor viser antallet af henstillinger, som Den Interne Revisionstjeneste fremsatte i 2021.

Kilde: Europa-Kommissionen, Den Interne Revisionstjeneste Revisionsopfølgningsudvalget fik tilsendt en årsoversigt over Den Interne Revisionstjenestes opfølgning på interne revisionshenstillinger, som var mere end seks måneder forsinket på skæringsdatoen den 31. januar 2022. Desuden udarbejder Den Interne Revisionstjeneste yderligere tre kvartalsrapporter om gennemførelsen af de forsinkede henstillinger, som drøftes på revisionsopfølgningsudvalgets forberedende gruppemøder. I 2021 accepterede de reviderede alle Den Interne Revisionstjenestes henstillinger på nær én. I alle tilfælde udarbejdede de reviderede handlingsplaner, som de derefter forelagde for Den Interne Revisionstjeneste, som så vurderede, at planerne var tilfredsstillende. På skæringsdatoen den 31. januar 2022 blev 652 (74 %) af i alt 881 accepterede (og delvist accepterede) henstillinger fra Den Interne Revisionstjeneste i perioden 2017-2021 vurderet som gennemført af de reviderede enheder. I alt 229 henstillinger (26 %) var således stadig ikke gennemført på dette tidspunkt. Kilde: Europa-Kommissionen, Den Interne Revisionstjeneste Af disse 229 udestående henstillinger vurderes ingen som kritiske, 72 vurderes som meget vigtige, og 157 vurderes som vigtige. 65 af disse er forsinkede (dvs. ikke gennemført inden den oprindeligt aftalte gennemførelsesdato). Disse forsinkede henstillinger udgør 7,4 % af de samlede (helt eller delvist) accepterede henstillinger. Af disse forsinkede henstillinger er 7 meget vigtige henstillinger klassificeret som meget forsinkede (en henstilling er meget forsinket, når den stadig er udestående mere end 6 måneder efter den oprindelige gennemførelsesdato). Disse meget vigtige henstillinger, der er meget forsinkede, udgør 0,8 % af det samlede antal accepterede henstillinger i perioden 2017-2021 (sammenlignet med 0,6 % i den foregående rapporteringsperiode). Desuden er en meget vigtig henstilling, der falder uden for rapporteringsperioden, også meget forsinket. Den Interne Revisionstjeneste har en streng opfølgningspolitik til at vurdere gennemførelsen af dens henstillinger. Resultaterne viser, at langt størstedelen af Den Interne Revisionstjenestes henstillinger gennemføres effektivt og rettidigt. Kilde: Europa-Kommissionen, Den Interne Revisionstjeneste Alt i alt mener Den Interne Revisionstjeneste, at gennemførelsen af dens henstillinger er tilfredsstillende og kan sammenlignes med tidligere rapporteringsperioder. Denne status viser, at Kommissionens tjenestegrene er omhyggelige med at gennemføre de kritiske og meget vigtige henstillinger, og at de dermed afbøder de risici, som Den Interne Revisionstjeneste har udpeget. Der skal imidlertid lægges mærke til de individuelle henstillinger med vurderingen "meget vigtig", som ikke er blevet efterkommet længe efter fristen. Del 3 i arbejdsdokumentet sammenfatter disse meget vigtige og meget forsinkede henstillinger. 4.Konklusioner baseret på revisionsarbejdet i 2021 4.1.Konklusion om forvaltningsrevisioner For at bidrage til Kommissionens resultatbaserede kultur og dens større fokus på valuta for pengene gennemførte Den Interne Revisionstjeneste i 2021 to typer revisioner: forvaltningsrevisioner og omfattende revisioner af vigtige resultatelementer. I overensstemmelse med sin metode og bedste praksis har Den Interne Revisionstjeneste en indirekte tilgang til resultaterne ved at vurdere afdelingernes resultater i forbindelse med gennemførelsen af politikker, programmer og foranstaltninger i forhold til de risici, der er forbundet med dem. Formålet med denne tilgang er at sikre, at generaldirektorater og tjenestegrene har udviklet passende resultatrammer, resultatmålingsværktøjer, nøgleindikatorer og overvågningssystemer.

De følgende afsnit indeholder Den Interne Revisionstjenestes konklusioner vedrørende de forskellige resultatmæssige aspekter af tjenestens revisioner i 2021. 4.1.1.Forberedelse til gennemførelsen af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 og genopretningspakken under NextGenerationEU bør gennemføres i overensstemmelse med finansforordningen og supplere de finansieringsmuligheder og resultater, der skal opnås. En række revisioner i 2021 fokuserede på de risici, der er forbundet med udformningen af den samlede pakke, Kommissionens styrkede rolle på visse områder og dens nye ansvarsområder. Resultaterne af disse revisioner viser, at der fremover er behov for betydelige forbedringer på dette område, og at der i 2021 blev fremsat en række meget vigtige henstillinger til de reviderede generaldirektorater. 1)Én revision vurderede forberedelsen af programmeringsperioden 2021-2027 i Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, Generaldirektoratet for Maritime Anliggender og Fiskeri samt Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik. Denne revision gav anledning til syv meget vigtige henstillinger. Generaldirektoraternes forberedelse af programmeringsperioden 2021-2027 var en proces, der stadig var i gang på datoen for revisionsrapporten, og revisionen var derfor i praksis rettet mod et bevægeligt mål. Selv om generaldirektoraterne havde udformet og gennemført passende processer til støtte for starten af programmeringsperioden 2021-2027, var der to svagheder, der påvirkede deres effektivitet, navnlig med hensyn til støtten til medlemsstaterne og tidsplanen for forberedelsen og den operationelle start på programmeringsperioden. 2)En anden revision vedrørte forberedelsen til programmeringsperioden 2021-2027 af midlerne fra Generaldirektoratet for Migration og Indre Anliggender. Den gav anledning til to meget vigtige henstillinger. Den Interne Revisionstjeneste bemærkede, at forberedelsen til programmeringsperioden 2021-2027 var en proces, der stadig var i gang på datoen for revisionsrapporten. Selv om Generaldirektoratet for Migration og Indre Anliggender havde udformet og gennemført passende processer til støtte for starten af programmeringsperioden 2021-2027, var der fortsat en række svagheder, der påvirkede deres effektivitet, navnlig hvad angik forsinkelser i arbejdsprogrammerne for den tematiske facilitet og overvågningen af fremskridtene i programmeringen af perioden 2021-2027 og rapporteringen til den øverste ledelse. I betragtning af forberedelsernes løbende karakter og det forhold, at revisionerne udgjorde et øjebliksbillede på et bestemt tidspunkt, kan de konstaterede svagheder for begge revisioners vedkommende have en indvirkning på de efterfølgende faser af programmeringsperioden, hvis der ikke tages hånd om dem. 3)En tredje revision vurderede, om Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig var parat til at gennemføre forordningen om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed. I forbindelse med denne revision konstaterede Den Interne Revisionstjeneste, at Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svigs interne kontrolsystem til forberedelse af det fremtidige samarbejde med Den Europæiske Anklagemyndighed ikke var tilstrækkeligt og helt effektivt. Den identificerede svagheder i planlægningen og overvågningen af den forberedende proces, i retningslinjerne for undersøgelse og databeskyttelse og i aspekter relateret til informationsteknologi og fremsatte tre meget vigtige henstillinger. 4)En fjerde revision vurderede, om Generaldirektoratet for Konkurrence var forberedt på konkurrenceprogrammet. Selv om generaldirektoratet havde etableret en ramme for gennemførelsen af konkurrenceprogrammet under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, viste revisionen, at der stadig var en svaghed med hensyn til at definere og strukturere nogle af konkurrenceprogrammets centrale elementer, hvilket igen kan påvirke dets effektive gennemførelse. Den Interne Revisionstjeneste fremsatte tre meget vigtige henstillinger. 5)Endelig afdækkede revisionen af forberedelserne til det nye europæiske statistiske program under programmeringsperioden 2021-2027 ingen væsentlige resultatproblemer. 4.1.2.Tilsynsstrategier vedrørende tredjeparters gennemførelse af programmer De anvisningsberettigede skal udarbejde passende og effektive strategier og aktiviteter med henblik på at føre tilsyn med og overvåge de delegerede enheders effektive gennemførelse af programmerne og beskyttelsen af EU-budgettet og til omgående at løse eventuelle konstaterede problemer. I de foregående år har Den Interne Revisionstjeneste foretaget flere revisioner af de tilsynsordninger, der er indført i generaldirektoraterne og tjenestegrenene for tredjeparters gennemførelse af programmer (og/eller politikker). Den har ofte konstateret svagheder i tilsynsstrategiernes effektivitet. I sin generelle udtalelse om den finansielle forvaltning fremhævede Den Interne Revisionstjeneste atter engang, lige som i de foregående år, et særligt forhold om tilsynsstrategier vedrørende tredjeparter, der gennemfører politikker. Samtidig blev det på grundlag af revisionsresultaterne fra 2021 konkluderet, at situationen på nogle politikområder er i bedring. 1)I sin strategiske revisionsplan for 2021-2023 sigtede Den Interne Revisionstjeneste mod en integreret risikobaseret tilgang til, hvor det er relevant, at foretage revisioner, der omfatter både Kommissionens partnergeneraldirektorater og decentrale agenturer eller andre selvstændige EU-organer. I 2021 blev de første to sammenlagte revisioner af flere enheder afsluttet, idet der i Kommissionens generaldirektorater blev fokuseret på de eksisterende tilsynsordninger mellem henholdsvis Generaldirektoratet for Energi og Fusion for Energi (F4E) (det europæiske fællesforetagende, der forvalter Europas bidrag til ITER), og mellem Generaldirektoratet for Migration og Indre Anliggender og Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex). Resultaterne var tilfredsstillende, og der blev ikke konstateret store tilbageværende risici eller væsentlige svagheder i de reviderede generaldirektorater i Kommissionen. 2)Der blev foretaget endnu en revision i Generaldirektoratet for Klima og Generaldirektoratet for Miljø af deres forbindelser med Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur. I modsætning til ovennævnte to revisioner med flere enheder medtog Den Interne Revisionstjeneste ikke disse to agenturer i revisionens omfang, da revisionen blev iværksat i 2020 forud for omorganiseringen af Den Interne Revisionstjeneste. Generaldirektoraterne har begge indført passende procedurer til støtte for deres forbindelser med de berørte decentrale agenturer. Det blev imidlertid konstateret, at deres effektivitet og produktivitet blev svækket af en svaghed i forbindelse med den tilsynsrolle, som både Generaldirektoratet for Klima og Generaldirektoratet for Miljø spiller med hensyn til Det Europæiske Miljøagenturs ressourcer. En anden svaghed i Generaldirektoratet for Miljø vedrørte overvågnings- og koordineringsmekanismerne i relation til det Det Europæiske Miljøagentur. 3)Endelig blev der foretaget en revision med henblik på at vurdere Generaldirektoratet for Forskning og Innovations tilsyn med artikel 185-organerne. Denne revision blev afsluttet efter den foreløbige undersøgelse, hvor de iboende risici, der oprindeligt blev vurderet til at være høje, af revisorerne blev revurderet til at være middellave til lave, navnlig fordi kun to ud af de fem artikel 185-organer, som Generaldirektoratet for Forskning og Innovation er ansvarlig for, vil fortsætte i deres nuværende form under rammeprogrammet for forskning for 2021-2027, Horisont Europa. 4.1.3.Interne kontrolsystemer i udvalgte generaldirektorater: lovlighed, formel rigtighed og overensstemmelse Mens Den Interne Revisionstjeneste i de senere år har lagt større vægt på resultater, har de politiske interessenter og Den Europæiske Revisionsret fortsat nøje kontrolleret Kommissionens forvaltning af EU-budgettet med hensyn til lovlighed og formel rigtighed samt overholdelse af reglerne. En af prioriteterne i revisionsplanen for 2021 (baseret på den strategiske revisionsplan for 2021-2023) var derfor at give kollegiet og generaldirektoraterne og tjenestegrenene sikkerhed for, at de interne kontrolsystemer med hensyn til finansiel forvaltning fungerer effektivt. På området delt forvaltning gennemførte Den Interne Revisionstjeneste tre revisioner. 1)I forbindelse med revisionen af afbrydelser, suspensioner og finansielle korrektioner for Den Europæiske Struktur- og Investeringsfond for 2014-2020 anerkendte Den Interne Revisionstjeneste, at Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, Generaldirektoratet for Maritime Anliggender og Fiskeri og Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik fungerer under nogle begrænsninger, der er forbundet med en meget udfordrende retlig ramme i form af forordningen om fælles bestemmelser. Navnlig er betingelserne for anvendelse af finansielle nettokorrektioner strengere end i Kommissionens oprindelige forslag. Revisionsresultaterne skal derfor ses i denne sammenhæng. Den Interne Revisionstjeneste konkluderede, at der er en række svagheder, der har indvirkning på den effektive gennemførelse af generaldirektoraternes processer for afbrydelser, suspensioner og finansielle korrektioner, og har derfor fremsat i alt otte meget vigtige henstillinger. 2)Markidentifikationssystemet er en central kontrolmekanisme baseret på luft- eller satellitfotos, som registrerer alle landbrugsparceller i medlemsstaterne. Systemet er udformet med henblik på at kontrollere støtteberettigelsen til arealbaserede tilskud under den fælles landbrugspolitik og spiller en afgørende rolle i kontrollen med overholdelsen af forskellige forpligtelser under den fælles landbrugspolitik, herunder i forbindelse med forgrønnelse af den fælles landbrugspolitik. Den interne revisionstjeneste konstaterede, at selv om Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter har indført passende kontroller til at støtte forvaltningen af medlemsstaternes systemer og overvåge deres kvalitet, er deres effektivitet behæftet med svagheder. Overvågningen af og opfølgningen på kvalitetsvurderingen af markidentifikationssystemet skal forbedres.

3)Revisionen i Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter af støtte, overvågning og kontrol af godkendelsesorganernes arbejde førte ikke til, at der blev afdækket væsentlige effektivitetsproblemer. Den Interne Revisionstjeneste gennemførte tillige en række revisioner af den direkte forvaltning. 4)I forbindelse med revisionen af gennemførelsen af revisionsresultaterne i Horisont 2020 konstaterede Den Interne Revisionstjeneste, at de reviderede generaldirektorater og forvaltningsorganer generelt har etableret og gennemført et passende og effektivt internt kontrolsystem til gennemførelse af den fælles revisionstjenestes revisionsresultater. Roller og ansvarsområder er klart defineret, og der er værktøjer til rådighed for projekt- og finansmedarbejdere i overensstemmelse med de gældende regler. Der er dog stadig svagheder med hensyn til overvågningen af og rapporteringen om gennemførelsen af de efterfølgende revisionsresultater. 5)Den Interne Revisionstjeneste undersøgte også Kommissionens initiativ vedrørende det fælles område for udveksling af elektroniske data (SEDIA). Formålet med SEDIA er fuldt ud at automatisere og integrere processen for håndtering af oplysninger om udbud og tilskud, begrænse den manuelle indlæsning af data til et absolut minimum og fremme tilpasningen og genanvendelsen af sådanne data gennem hele processen. Formålet med SEDIA er at give ansøgere, kandidater og tilbudsgivere et centralt kontaktpunkt til at kommunikere og udveksle oplysninger om udbuds- og tilskudsprocedurer. Gennemførelsen af SEDIA-initiativet støtter opfyldelsen af forretningsmålene for et stort antal kunder og i sidste ende for hele Kommissionen. Da Det Europæiske Forvaltningsorgan for Forskning er et nyligt initiativ, der er enestående i sin art, kunne det ikke drage fordel af erfaringer med forvaltningsstruktur, intern kontrolramme og IT-støttesystemer i forbindelse med gennemførelsen af SEDIA. Siden initiativet blev lanceret i 2017, har det desuden mødt betydelige hindringer med hensyn til tilgængeligheden af passende IT-værktøjer. Selv om Forvaltningsorganet for Forskning leverer de tjenester, som det er ansvarligt for i henhold til SEDIA-initiativet, på en effektiv måde i overensstemmelse med finansforordningen og som aftalt med dets kunder, er der svagheder, der påvirker effektiviteten af leveringen af SEDIA-relaterede tjenester og overholdelsen af reglerne om beskyttelse af personoplysninger, der behandles i forbindelse med forvaltningsorganets SEDIA-aktiviteter. 6)Generaldirektoratet for Strukturreformstøtte leverer et stigende antal tekniske støtteprojekter til EU's medlemsstater, hovedsagelig gennem støtteprogrammet for strukturreformer for programmeringsperioden 2014-2020 og instrumentet for teknisk støtte for programmeringsperioden 2021-2027. Den Interne Revisionstjeneste konstaterede, at selv om generaldirektoratet generelt har udformet passende processer og kontroller til at yde teknisk støtte til medlemsstaterne under støtteprogrammet for strukturreformer, er der svagheder med hensyn til dets IT-kapacitet (værktøjer, vejledning og praksis) til at overvåge den effektive gennemførelse af projekter. 7)Fastsættelse af lovbestemte rettigheder og beregning af individuelle rettigheder er centrale tjenester, der leveres af Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder til nuværende og tidligere ansatte i Kommissionen og andre EU-institutioner og -organer. Kontoret behandler en stor mængde transaktioner for forskellige kategorier af rettigheder på grundlag af et komplekst retsgrundlag og for en række EU-institutioner og kunder med forskellige karakteristika og behov. Selv om kontoret i dette udfordrende miljø har udformet en passende kontrolramme for at sikre korrekt fastsættelse af rettigheder og beregning af ydelser for både aktivt og ikke længere aktivt personale, er der fortsat en meget stor svaghed med hensyn til kontrolstrategiens effektivitet. 8)I revisionerne af 1) forvaltningen af tilskud under Horisont 2020 i Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd, 2) tilskud under førtiltrædelsesinstrument II under direkte forvaltning i Generaldirektoratet for Naboskabspolitik og Udvidelsesforhandlinger og 3) afslutningen af tidligere programmer (gennemført under forskellige budgetgennemførelsesmetoder) i Generaldirektoratet for Naboskabspolitik og Udvidelsesforhandlinger konstaterede Den Interne Revisionstjeneste ingen væsentlige problemer. 4.1.4.Gennemførelse af EU-retten Et centralt ansvar for generaldirektoraterne er at støtte, overvåge og håndhæve gennemførelsen og anvendelsen af Den Europæiske Unions (EU) lovgivning ("gældende EU-ret"). 1)To revisioner vurderede, hvordan de berørte generaldirektorater 1) proaktivt støtter og overvåger medlemsstaterne i forbindelse med den korrekte gennemførelse og anvendelse af EU-lovgivningen, inden den træder i kraft, og vurderer gennemførelsen af EU-direktiver, 2) overvåger den løbende anvendelse af EU-retten, herunder behandling af klager fra interessenter og forvaltning af sager på eget initiativ, og 3) forvalter håndhævelsen af potentielle overtrædelser og svagheder gennem dialoger med medlemsstaterne og traktatbrudsprocedurer. 2)Den Interne Revisionstjeneste anerkendte de særlige ressourcemæssige udfordringer, som Generaldirektoratet for Energi står over for med hensyn til at finde en balance mellem en stadig mere krævende portefølje af ansvarsområder, navnlig med hensyn til at nå målene i den europæiske grønne pagt, og den øgede arbejdsbyrde, der er forbundet med nye politiske og lovgivningsmæssige initiativer. Den Interne Revisionstjeneste konkluderede, at selv om Generaldirektoratet for Energi generelt har udformet passende interne kontroller til støtte for og overvågning og håndhævelse af anvendelsen af EU's energilovgivning, er der fortsat en svaghed med hensyn til det ledelsesmæssige tilsyn med processen til overensstemmelsesvurdering, hvilket igen påvirker dets effektivitet og produktivitet. 3)I Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport sikrer det eksisterende interne kontrolsystem, at anvendelsen af EU's transportlovgivning understøttes, overvåges og håndhæves effektivt. 4)Desuden var en tredje revision rettet mod interessenternes klageprocedure i Generaldirektoratet for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV'er. Der blev ikke konstateret væsentlige problemer med effektiviteten. 4.1.5.IT-sikkerhed Den Interne Revisionstjeneste har gennemført to revisioner vedrørende IT-sikkerhed: en revision på centralt plan af forvaltningen og overvågningen af overholdelsen af Kommissionens ramme for IT-sikkerhed og en revision på lokalt plan af flere generaldirektorater vedrørende IT-sikkerheden på HR-området. 1)Den første revision af forvaltningen og overvågningen af overholdelsen afslørede omfanget af den foreliggende opgave og de udfordringer, som Generaldirektoratet for Informationsteknologi står over for med hensyn til at få alle generaldirektorater til at rapportere om deres overholdelse af det meget høje antal IT-sikkerhedskontroller, navnlig når de står over for mange andre vigtige opgaver. Selv om Generaldirektoratet for Informationsteknologi havde indført de nødvendige institutionelle værktøjer til at støtte en effektiv gennemførelse af IT-sikkerhedskravene i hele Kommissionen, var der fortsat betydelige svagheder på to områder: 1) inden for IT-sikkerhed, forvaltning og rapporteringspraksis og 2) i overholdelsesstyringsprocessen. 2)På grund af den følsomme karakter af de oplysninger, der behandles af HR-tjenesterne, er det vigtigt at have meget sikre IT-systemer og tilstrækkelig sikkerhedskontrol. Revisionen gav blandede resultater med hensyn til betydningen af de konstaterede problemer, og det kunne konstateres, at de enkelte tjenesters IT-sikkerhed er af varierende karakter. Hvad angår Generaldirektoratet for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed konkluderede Den Interne Revisionstjeneste, at forvaltningen af og kontrollen med informationsteknologien skal forbedres yderligere for i tilstrækkelig grad at afbøde de afdækkede risici. I Kontoret for Forvaltning og Fastsættelse af Individuelle Rettigheder og Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor var situationen generelt positiv på trods af visse svagheder. For så vidt angår den rolle, som Generaldirektoratet for Informationsteknologi har spillet som leverandør af tjenesteydelser til HR-området, blev der under revisionen konstateret en række væsentlige svagheder i den måde, hvorpå det interagerer med disse generaldirektorater/tjenestegrene. 4.1.6. Andre processer I to revisioner blev der foretaget en vurdering af andre processers effektivitet (håndtering af eksterne interessenter og krisekommunikation) med tilfredsstillende resultater. Den Interne Revisionstjeneste konstaterede ingen væsentlige svagheder. 4.2.Den Interne Revisionstjenestes begrænsede konklusioner

Den Interne Revisionstjeneste fremlagde i februar 2022 begrænsede konklusioner om status for den interne kontrol i de enkelte generaldirektorater og tjenestegrene. Disse begrænsede konklusioner bidrog til de pågældende generaldirektoraters og tjenestegrenes årlige aktivitetsrapporter for 2021. På grundlag af det revisionsarbejde, der er udført i de sidste tre år, dækker de alle fremsatte udestående henstillinger. Den Interne Revisionstjenestes konklusioner om situationen med den interne kontrol begrænser sig til de forvaltnings- og kontrolsystemer, der er revideret. De omfatter ikke systemer, som Den Interne Revisionstjeneste ikke har revideret i de seneste tre år. 4.3.Generel udtalelse om Kommissionens finansielle forvaltning Som krævet i opgavebeskrivelsen afgiver Den Interne Revisionstjeneste en årlig generel udtalelse om Kommissionens finansielle forvaltning. Denne er baseret på det revisionsarbejde vedrørende den finansielle forvaltning i Kommissionen, som Den Interne Revisionstjeneste har udført i de seneste tre år (2019-2021). Den omfatter også oplysninger fra andre kilder, herunder rapporter fra Revisionsretten. Den generelle udtalelse afgives samtidig med denne beretning og dækker samme år. På grundlag af disse revisionsoplysninger konstaterede den interne revisor, at de procedurer for forvaltning, risikostyring og intern kontrol, som Kommissionen indførte i 2021, under ét betragtet var tilstrækkelige til at skabe rimelig sikkerhed for, at de finansielle målsætninger kunne nås. Den generelle udtalelse omfatter dog de forbehold, som de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede har taget i deres revisionserklæringer i deres respektive årlige aktivitetsrapporter. I sin generelle udtalelse tog den interne revisor også hensyn til den samlede virkning af alle beregnede risikobeløb ved betaling, idet disse overstiger de beløb, der er omfattet af forbehold. De samlede risikobeløb ved betaling er de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes bedste skøn over de godkendte udgifter, som ikke var i overensstemmelse med de gældende kontraktlige og lovgivningsmæssige bestemmelser på tidspunktet for betalingen i 2021. Generaldirektoraterne/tjenestegrenene anslår i deres årlige aktivitetsrapporter risikobeløbet ved betaling til i alt mellem 2 784 og 3 249 mio. EUR. Dette svarer til mellem 1,6 % og 1,9 % af de samlede relevante udgifter fra Kommissionens budget, Den Europæiske Udviklingsfond og EU's trustfonde i 2021 og ligger dermed under væsentlighedstærsklen på 2 % som defineret i instrukserne for udarbejdelsen af de årlige aktivitetsrapporter for 2021. Disse risikobeløb ved betaling i 2021 omfatter endnu ikke finansielle korrektioner og inddrivelser i forbindelse med mangler og fejl, som generaldirektoraterne/tjenestegrenene vil opdage og korrigere i fremtiden på grund af de flerårige korrektionsmekanismer, der er indbygget i Kommissionens interne kontrolsystemer. På denne baggrund mener Den Interne Revisionstjeneste, at EU's budget er tilstrækkeligt beskyttet over tid. Uden at fremsætte yderligere forbehold til udtalelsen fokuserede Den Interne Revisionstjeneste på følgende: 1. Gennemførelse af EU-budgettet i en tid præget af covid-19-krisen Den sundhedsmæssige, sociale, økonomiske og finansielle situation, som covid-19-pandemien skaber, indebærer potentielt store tværgående risici for institutionen med hensyn til gennemførelsen af EU's budget og gennemførelsen af dets politiske prioriteter. Dette omfatter de operationer, der er en del af den flerårige finansielle ramme for 2014-2020, for hvilke der stadig er behov for passende kontrol (navnlig efterfølgende kontrol), og operationer under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 og genopretningspakken under NextGenerationEU vedrørende sikkerheds-, overholdelses- og resultataspekter. For at sikre, at budgettet beskyttes behørigt over tid i lyset af de eksisterende, hidtil usete udfordringer, understreger Den Interne Revisionstjeneste, at Kommissionens generaldirektorater og tjenestegrene fortsat bør i) behørigt vurdere de risici, der er forårsaget af covid-19-pandemien i forbindelse med finansiel forvaltning med hensyn til sikkerhed, resultater, overholdelse af de retlige rammer og den potentielle indvirkning på effektiviteten af Kommissionens evne til at gennemføre korrigerende foranstaltninger på grund af eventuelle logistiske begrænsninger med hensyn til at foretage kontrol på stedet og den meget udfordrende økonomiske situation på EU-plan og nationalt plan (herunder de endelige støttemodtageres eventuelle konkurser, hvilket kan gøre det vanskeligt at inddrive uberettigede beløb), og ii) definere og gennemføre passende afhjælpende foranstaltninger, såsom tilpasning eller omdefinering af deres kontrolstrategier. Desuden bør Kommissionens generaldirektorater fortsat udforme og gennemføre passende strategier for finansiel forvaltning, revision og kontrol for operationer til støtte for genopretningen under NextGenerationEU, navnlig hvad angår genopretnings- og resiliensfaciliteten. På grund af gennemførelsen af en ny resultatbaseret tilgang mangler visse elementer i kontrolstrategien, der omfatter lovlighed og formel rigtighed, stadig at blive yderligere uddybet i 2022, nemlig procedurerne for suspension af betalinger og reduktion af støtte i tilfælde, hvor delmål og mål for en bestemt betalingsanmodning ikke er blevet helt eller delvist opfyldt. Desuden skal kontroludformningen suppleres for så vidt angår Kommissionens tilbageværende ansvar i forbindelse med andre overholdelseselementer (dvs. beskyttelse af Unionens finansielle interesser i tilfælde af svig, korruption og interessekonflikter eller alvorlig misligholdelse af en forpligtelse, der følger af låne- eller finansieringsaftalen). 2. Tilsynsstrategier vedrørende tredjeparter, der gennemfører politikker og programmer. Kommissionen har fortsat det fulde ansvar for at sikre udgifternes lovlighed og formelle rigtighed og sørge for forsvarlig økonomisk forvaltning (og opnåelse af de politiske målsætninger), men den overlader det i stigende grad til tredjeparter at gennemføre sine programmer. Dette sker for det meste ved at uddelegere gennemførelsen af dele af driftsbudgettet eller visse opgaver til tredjelande, internationale organisationer eller internationale finansielle institutioner, nationale myndigheder eller agenturer, fællesforetagender, organer uden for EU og decentrale EU-agenturer. På visse politikområder anvendes der desuden i øget omfang alternative finansieringsmekanismer, f.eks. finansielle instrumenter, hvilket indebærer særlige udfordringer og risici for Kommissionen, som også fremhæves af Den Europæiske Revisionsret. For at opfylde deres overordnede ansvar skal generaldirektoraterne føre tilsyn med gennemførelsen af programmerne og politikkerne og yde vejledning og støtte, hvis det er nødvendigt. De skal derfor definere og gennemføre passende, virkningsfulde og effektive tilsyns-, overvågnings- og rapporteringsaktiviteter for at sikre, at de delegerede enheder og andre partnere gennemfører programmerne effektivt, i tilstrækkelig grad beskytter EU's finansielle interesser, overholder bidragsaftalerne, når det er relevant, og at eventuelle problemer, der afdækkes, behandles så hurtigt som muligt. Selv om både de centrale tjenestegrene og de relevante generaldirektorater i de seneste år har truffet foranstaltninger for at afbøde de risici, der er konstateret som følge af revisionsarbejdet, er der stadig behov for yderligere forbedringer på nogle områder og navnlig med hensyn til søjlevurdering i forbindelse med indirekte forvaltning. Dette er ikke kun relevant i forbindelse med afslutningen af de aktiviteter, der er uddelegeret under den flerårige finansielle ramme for 2014-2020, men mere i lyset af stigningen i anvendelsen af egenkapital, garantier og risikodelingsinstrumenter i den flerårige finansielle ramme for 2021-2027. 3. Rapportering om de flerårige kontrolsystemers korrigerende effekt Kommissionen har sammen med medlemsstaterne (når det har været relevant) indført flerårige kontrolsystemer for at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-midlerne. Disse systemer omfatter forebyggende foranstaltninger (dvs. kontroller, der har til formål at forebygge fejl, inden der foretages betalinger) samt korrigerende foranstaltninger (dvs. kontroller udført efter betalingerne og indtil afslutningen af programmerne, hvor det er relevant). Disse foranstaltninger udgør Kommissionens samlede korrigerende aktivitet (herunder foranstaltninger, der gennemføres af medlemsstaterne). I betragtning af den flerårige karakter af Kommissionens kontrolsystem indberettes kontrolresultaterne på to tidspunkter i programmernes cyklus gennem den anslåede "risiko ved betaling" (dvs. efter forebyggende foranstaltninger) og "risiko ved afslutning" (dvs. efter forebyggende og korrigerende foranstaltninger). "Risiko ved afslutning" beregnes ved at trække de "anslåede fremtidige korrektioner" fra den anslåede "risiko ved betaling". Generelt noterer Den Interne Revisionstjeneste sig nogle forbedringer i generaldirektoraternes årlige aktivitetsrapporter for 2021 og (udkastet til) den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport med hensyn til oplysninger om forebyggende og korrigerende foranstaltninger, som Kommissionen og medlemsstaterne anvender. I betragtning af den stigende betydning af korrektioner, som medlemsstaterne har gennemført som en integreret del af kontrolarkitekturen i forbindelse med delt forvaltning, er det imidlertid stadig nødvendigt at forbedre oplysningerne om den korrigerende effekt yderligere (med hensyn til klarhed og opsplitning af de relevante data) for i tilstrækkelig grad at underbygge Kommissionens samlede korrigerende aktivitet (herunder korrektioner, som Kommissionen har anmodet om, og som er accepteret af medlemsstaterne), de "anslåede fremtidige korrektioner" og den deraf følgende "risiko ved afslutning". Navnlig er der behov for a) yderligere data om opdelingen mellem forebyggende og korrigerende foranstaltninger, der gennemføres af medlemsstaterne, og b) at forholdet mellem de "anslåede fremtidige korrektioner" og de "gennemførte korrektioner" klart forklares og understøttes af relevante data, for det første på generaldirektoratniveau i de årlige aktivitetsrapporter og for det andet på kommissionsniveau i den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport.