[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 24.6.2005

KOM(2005) 260 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Slutevaluering af gennemførelsen af det flerårige EF-program (1998-2002) for at fremme informationssamfundet i Europa (PROMISE)

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Slutevaluering af gennemførelsen af det flerårige EF-program (1998-2002) for at fremme informationssamfundet i Europa (PROMISE)

Indledning

Denne meddelelse er udarbejdet i overensstemmelse med artikel 8, stk. 4, i Rådets beslutning om Promise-programmet. Ifølge denne bestemmelse “forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en evalueringsrapport, som omhandler de bedste resultater, der er opnået ved gennemførelsen” af programmets foranstaltninger[1].

Der er gennemført en ekstern evaluering af EIM Business Policy and Research under vejledning af en styregruppe udpeget af Kommissionen. Den endelige evalueringsrapport blev offentliggjort i februar 2004 og forelagt for forvaltningsudvalget for Promise-programmets efterfølger i juli 2004[2]

Det overordnede formål med denne slutevaluering var:

1. at undersøge resultaterne af Promise-programmet, set i forhold til programmets mål

2. at vurdere, hvilken virkning programmet har haft på informationssamfundet i Europa

3. at opstille anbefalinger for Promise-programmets efterfølger.

Baggrund

Det flerårige EF-program til fremme af informationssamfundet i Europa (Promise) blev vedtaget af Rådet den 30. marts 1998. Programmet strakte sig over en 5-årig periode fra januar 1998 til december 2002 og havde et samlet budget på 25 mio. EUR. Det blev iværksat for at fremme en sammenhængende strategi for informationssamfundet og opnå fordele i form af: a) mere effektive, gennemskuelige og fleksible offentlige serviceydelser, b) mere effektiv forvaltning og mere konkurrencedygtige virksomheder med bedre adgang til tjenesteydelser, kunder og leverandører, c) flere udviklingsmuligheder for Europas teleoperatører, og d) nye muligheder for regionerne for at give udtryk for deres identitet og minimere ulemper, der skyldes deres geografiske beliggenhed.

I juni 2000 vedtog Det Europæiske Råd en ny strategi for informationssamfundet i form af handlingsplanen e Europe 2002. Promise-programmet blev omlagt for at støtte den nye strategi og som reaktion på resultaterne af midtvejsevalueringen af programmet, der var blevet forelagt for Kommissionen i januar 2000[3]. Programmet blev navnlig tilpasset til den åbne koordineringsmetode, der blev foreslået i handlingsplanen, og som krævede, at der blev lagt større vægt på benchmarking.

Mål og genemførelse

Programmets mål blev gennemført i følgende faser:

Første fase (1998-1999)

I den indledende fase forfulgte programmet nøje de mål, der var formuleret i retsgrundlaget:

- At øge befolkningens bevidsthed om og forståelse for informationssamfundets muligheder . Indsatsen for at nå dette mål omfattede aktiviteter såsom en ”europæisk informationssamfundsdag”, støtte til Forum for Informationssamfundet og fremme af informationssamfundet via medierne. Projektkontoret for Informationssamfundet (ISPO) stillede en webtjeneste og helpdesk til rådighed og leverede brochurer, nyhedsbreve og foldere. Desuden blev der ydet støtte til videreførelse af stipendier, seminarer og konferencer.

- At optimere de sociale og økonomiske fordele ved informationssamfundet i Europa. I denne forbindelse blev der især lagt vægt på undersøgelser af igangværende aktiviteter i medlemsstaterne og formidling af god praksis via workshops. Der blev gennemført undersøgelser for European Survey of Information Society (ESIS), Eurobarometer gennemførte meningsmålinger, og der blev iværksat undersøgelser til støtte for Forum for Informationssamfundet.

- At fremme Europas rolle og synlighed inden for informationssamfundets globale dimension . Aktiviteterne vedrørende dette mål omfattede navnlig støtte til dialog med henblik på at lette udveksling af synspunkter og erfaringer, hovedsagelig med tiltrædelseslandene og landene i Middelhavsområdet (dvs. Eumedis-initiativet inden for rammerne af MEDA-programmet.)

Overgangsfasen (2000)

I 2000 blev handlingsplanen e Europe 2002 lanceret med tre hovedmål:

- Billigere, hurtigere og sikrere internet

- Investering i mennesker og kvalifikationer

- Stimulering af brugen af Internet.

Promise-programmet blev udpeget som et middel til at støtte e Europe-handlingsplanen, og i 2000 blev vægtningen af programmets aktiviteter omlagt, og nogle aktiviteter blev indskrænket. Bevidstgørelsesaktiviteterne blev først og fremmest rettet mod at fremme informationssamfundet via webstedet. Aktiviteterne for at optimere de sociale og økonomiske fordele blev hovedsagelig rettet mod undersøgelser og støtte til Forum for Informationssamfundet. ESIS-aktiviteterne fortsatte men blev koncentreret om det, der senere blev handlingsplanen e Europe+ 2003, og Eumedis[4]. Eurobarometer’s undersøgelser blev koncentreret om at indsamle sammenlignelige statistikker til støtte for gennemførelse af e Europe-handlingsplanen. Indsatsen vedrørende den globale dimension fortsatte med et særskilt budget, men kun for at afslutte igangværende aktiviteter.

Anden fase (2001-1999)

I programmets anden fase afløste et nyt sæt mål de gamle mål. De nye mål afspejlede direkte e Europe-handlingsplanens behov:

- Benchmarking omfattede målinger af et sæt indikatorer – 23 i alt - som Rådet havde godkendt til brug for overvågningen af handlingsplanen, samt kvalitative undersøgelser af nye tendenser i informationssamfundet. Benchmarking-resultaterne, der blev offentliggjort på internet med jævne mellemrum, indeholdt ajourførte sammenlignelige oplysninger om fremskridtene på centrale områder såsom internetdækningen blandt befolkningen som helhed, blandt arbejdsstyrken og i uddannelsessektoren, netsikkerhed, sundhed, offentlige serviceydelser.

- Identifikation og formidling af god praksis blev koncentreret om et begrænset antal højtprofilerede foranstaltninger. Programmet samfinansierede konferencer, der blev afholdt af forskellige EU-formandskaber for at fremme en offentlig dialog om god praksis i informationssamfundet.

- e Europe-portal: ISPO-aktiviteterne var allerede blevet koncentreret om en webbaseret tjeneste, som nu blev konsolideret i form af en e Europe-webportal.

- Forum for Informationssamfundet fortsatte, men som et virtuelt forum med et nyt mandat, der gik ud på at støtte og forbedre e Europe-handlingsplanen.

Evaluering af programmets resultater, set i forhold til målene [5]

Midtvejsevalueringen af Promise, der dækkede den første fase frem til 2000, konstaterede, at der var “klare eksempler på, at programmet har en virkning”, men konkluderede, at programmet i starten favnede for vidt, og at der burde tilstræbes en klar sammenhæng med Kommissionens strategi for informationssamfundet[6]. Det blev anbefalet at rationalisere forvaltningen af programmet og opstille klare kvantitative mål.

Omlægningen af programmet i overensstemmelse med e Europe-handlingsplanen, der fandt sted i løbet af 2000, tog hensyn til anbefalingerne. Navnlig den særlige vægt, der blev lagt på at støtte benchmarking-indsatsen for at samle oplysninger om konkrete fremskridt, afspejlede anbefalingen om kvantitative mål.

Denne omlægning bedømmes positivt. Benchmarking-indsatsen leverede for første gang dækkende og ajourførte kvantitative indikatorer for Europas fremskridt hen imod informationssamfundet. Af de 23 indikatorer, der fastlagt i samråd med medlemsstaterne, blev 19 målt mindst én gang og 13 blev målt to gange eller mere. Ifølge evalueringsrapporten var benchmarking-indsatsen af stor værdi for e Europe.

Identifikation og formidling af bedste praksis var tænkt som en slags kvalitativ benchmarking. De politiske beslutningstagere skulle sammenligne og udveksle erfaringer og således opbygge viden om, hvordan man udformer bedre politikker. Dette mål blev forfulgt ved hjælp af strategiske undersøgelser, workshops for interesseparterne på nationalt plan og samfinansiering af konferencer om e-forvaltning og e-sundhed under det belgiske, det italienske og det græske formandskab.

Målet om oplysning blev opfyldt ved at målrette det bredere ISPO-koncept mod hovedsagelig webbaseret information og omdøbe det til e Europe-portalen. e Europe-portalen var et af de mest besøgte websteder om informationssamfundet i perioden 2000 to 2002. Endelig fortsatte Forum for Informationssamfundet sit virke i stærkt nedsat omfang og bidrog i praksis ikke til e Europe-handlingsplanen. Det skyldtes, at dette organ med 128 medlemmer og seks arbejdsgrupper var tungt at styre og holde i gang.

Brugen af budgetmidlerne voldte problemer i de første to år (1998-1999), men efter 2000 skete der betydelige fremskridt. Ikke desto mindre vurderer de konsulenter, der har gennemført slutevalueringen, at en flerårig planlægning af aktiviteterne kunne forbedre forvaltningen af programmet.

Hvad angår forvaltningen af Promise, var programudvalgets rolle begrænset. Forskellige aktiviteter i forbindelse med gennemførelsen af programmet (fastlæggelse af benchmarking-indikatorer, opstilling af mål for de enkelte aktivitetsområder) blev drøftet med regeringseksperter og arbejdsgrupper i Rådet, og programudvalget blev orienteret om resultaterne. Evalueringsrapporten efterlyser en klar rolle for forvaltningsudvalget.

Den overordnede konklusion af den eksterne evaluering af Promise er, at de fleste af de formelle mål er opfyldt, herunder målene om at tilføje merværdi på EU-plan til andre initiativer, måle behovene og udviklingen i bevidstheden om informationssamfundet, fremme udveksling af god praksis og fjerne hindringer for deltagelse af mindre fordelagtigt stillede grupper, yderregioner, små og mellemstore virksomheder og tredjelande. Som nævnt ovenfor var programmets mål ambitiøse, og på visse områder – f.eks. synliggørelse af konkrete projekter, tilrettelæggelse af demonstrationsprojekter, stimulering af erhvervslivets interesse og kortlægning af initiativer på internationalt plan – blev der ikke udrettet så meget.

PROMISE-PROGRAMMETS BETYDNING FOR INFORMATIONSSAMFUNDET

Benchmarking-indsatsen i forbindelse med e Europe anses for at have skabt reel merværdi ved at tilvejebringe et sæt indikatorer, der ikke var til rådighed før. Desuden har den skabt retningslinjer for målinger af informationssamfundet, der anvendes af nationale statistiske institutter og i OECD. Hvad angår den politiske indflydelse, anses benchmarking-undersøgelserne for at have øget opmærksomheden om informationssamfundet og fået de politiske beslutningstagere til at sammenligne deres resultater med andres. Desuden har benchmarking henledt politikernes opmærksomhed på områder som e-forvaltning og e-sundhed. Kritikere af benchmarking-resultaterne har dog påpeget, at nogle af dataene ikke var tilstrækkeligt solide, og at indikatorerne alene ikke kan forklare, hvorfor udbredelsen af informationssamfundet ikke sker hurtigere og mere effektivt.

Støtten til bedste praksis blev anset for at være virkningsfuld i de tilfælde, hvor den blev anvendt til højtprofilerede begivenheder som f.eks. formandskabets konferencer. Denne type begivenheder havde en direkte virkning på den politiske dagsorden grundet højtstående politikeres deltagelse og vellykkede initiativer fik direkte anerkendelse i form af priser. Workshops medvirkede til at danne kredse med fælles praksis i bestemte spørgsmål og igangsatte en videre debat blandt interesseparterne. Evalueringsrapporten påpeger, at der er behov for mere systematisk kontakt til eksisterende netværk og for at inddrage græsrodsaktører på regionalt plan.

Da ISPO blev afløst af e Europe-portalen, blev ressourcerne til denne del af Promise-programmet skåret ned. e Europe-portalen blev brugt intensivt. Ifølge evalueringsrapporten er det imidlertid først og fremmest embedsmænd (i EU, på nationalt og regionalt plan), journalister og forskere, der har benyttet portalen. Det anbefales, at der skabes en portal, der er lettere at bruge for mindre virksomheder og den bredere offentlighed.

Forum for Informationssamfundet anses for at have ydet et nyttigt bidrag i sin tidlige fase. I programmets anden halvdel var forummets relevans imidlertid mindre tydelig, og kreativitetsniveauet var lavere. Den faldende succes skyldtes delvis et uklart forhold til Kommissionen. Der blev nedsat arbejdsgrupper uden klare mandater og tidsrammer, og det var ikke klart fastlagt, hvilket bidrag forummet forventedes at yde til den politiske beslutningsproces. Evalueringsrapporten anbefaler, at Forum for Informationssamfundet opløses formelt, og at det sikres, at fremtidige organer såsom e Europe-styregruppen får en klar rolle i beslutningsprocessen.

ERFARINGER FRA PROMISE-PROGRAMMET, SOM ER INDARBEJDET I MODINIS-PROGRAMMET

Efterfølgeren til Promise-programmet blev vedtaget den 17. november 2003. Dette program med titlen “Overvågning af e Europe 2005-handlingsplanen, formidling af god praksis og forbedring af net- og informationssikkerheden (Modinis)” løber fra 2003 til 2005.

Modinis-programmet følger nøje filosofien i anden halvdel af Promise-programmet. Det støtter e Europe 2005-handlingsplanen, som blev lanceret af Det Europæiske Råds møde i Sevilla i juni 2002. Modinis-programmet fokuserer på fire mål, der kan sammenfattes som følger:

4. At overvåge medlemsstaternes præstationer og sammenligne dem med verdens bedste ved hjælp af officielle statistiske oplysninger

5. At støtte medlemsstaternes indsats som led i e Europe-handlingsplanen, både på nationalt og regionalt plan, gennem analyse af god praksis vedrørende e Europe og gennem etablering af ordninger til udveksling af erfaringer

6. At give e Europe-styregruppen de oplysninger, der er nødvendige for, at den kan vurdere den passende strategiske retning for e Europe 2005-handlingsplanen

7. At forberede oprettelsen af det fremtidige europæiske agentur for net- og informationssikkerhedsspørgsmål.

Det første mål fortsætter de benchmarking-aktiviteter, som blev igangsat under e Europe 2002-handlingsplanen. Rådet vedtog en ny resolution for at dække dette aspekt af e Europe 2005-handlingsplanen[7]. Denne resolution fastlagde et sæt på 15 politikindikatorer og 22 supplerende benchmarking-indikatorer samt krav til dataindsamlingsmetoder. Som reaktion på bekymringer vedrørende benchmarking-dataenes kvalitet, der blev udtrykt fra medlemsstaternes side og i evalueringen, er en stor del af oplysningerne blevet indsamlet af de nationale statistiske institutter i Eurostat’s regi. Modinis-programmet vil også blive brugt til at udfylde huller ved hjælp af ad hoc-undersøgelser, hvor der ikke findes nogen officielle data.

Herudover vil Modinis-programmets midler blive anvendt til at undersøge indikatorernes værdi for politikudformningen. Der søges en balance mellem de enkle udbudssideindikatorer, som leverer en kvantitativ måling af Europa's fremskridt på vej mod informationssamfundet, og mere kvalitative oplysninger, som giver indsigt i brugsmønstre og virkningen af informations- og kommunikationsteknologi.

Med det andet mål fortsættes udvekslingen af god praksis, som blev iværksat under Promise-programmet. Den vigtigste erfaring fra evalueringen af Promise-programmet var, at der skal være en eksplicit strategisk forbindelse mellem e Europe-målene og de foranstaltninger, der støttes af Modinis-programmet. Der er derfor planer om fortsat at yde støtte til højtprofilerede konferencer, hvis de er af strategisk værdi. Modinis-midlerne anvendes også til undersøgelser, som vedrører erklærede politikmål (først og fremmest e-forvaltning, e-sundhed og sikkerhed). Der ydes ligeledes støtte til grupper på højt niveau og workshops i forbindelse med specifikke politiske mål. Herudover lanceres der særlige foranstaltninger for at indføre rammer for god praksis på områderne e-handel, e-forvaltning og e-sundhed.

Modinis-programmets tredje mål sigter mod etableringen af en styregruppe (nu etableret som e Europe-styregruppen). Rådets og Europa-Parlamentets beslutning om Modinis-programmet gav Kommissionen mulighed for at oprette en e Europe-styregruppe, som har Kommissionen som formand, og som er åben for alle interesseparter (medlemsstater, tiltrædelseslande, forbrugergrupper, den private sektor osv.) . Ifølge beslutningen har denne gruppe til opgave at bistå Kommissionen ved at:

- give et strategisk overblik over igangværende e-initiativer på tværs af sektorer og udveksle oplysninger om fremskridt og eventuelle problemer

- være et forum for strategiske drøftelser og erfaringsudveksling

- overvåge forløbet af gennemførelsen af e Europe 2005-handlingsplanen og komme med bidrag og råd vedrørende eventuelle forbedringer

- give kandidatlande mulighed for tidlig deltagelse i aktiviteterne

- formidle oplysninger om e Europe.

Styregruppen er opdelt i to sektioner. Den første sektion består af én ledende repræsentant pr. deltagerland, og den anden af 40 sagkyndige med forskellig baggrund (erhvervslivet, forbrugergrupper, arbejdsmarkedets parter og andre interessegrupper). Gruppen udfører sit arbejde ved hjælp af arbejdsgrupper, som har et specifikt mandat og en begrænset varighed. Plenarmøderne ledes af generaldirektøren for Generaldirektoratet for Informationssamfundet. Via disse mekanismer er erfaringerne fra Forum for Informationssamfundet blevet integreret i e Europe-arbejdsmetoderne.

Et yderligere aspekt i forbindelse med det tredje mål er at forbedre e Europe-webportalen, så den bliver mere tilgængelig med henblik på en bredere formidling til offentligheden af oplysninger og meddelelser om e Europe. Dette gøres ved en total omstrukturering af webstedet, som gennemføres af en ekstern konsulent, og som påbegyndes i 2004 og forventes færdig i første halvdel af 2005.

Endelig tilvejebringer det fjerde mål forberedende støtte i 2003 og 2004 til Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA), som formelt blev oprettet den 15. marts 2004[8]. Foranstaltningerne sigter mod at forbedre net- og informationssikkerheden som fastlagt i Kommissionens meddelelse “Net- og informationssikkerhed: Forslag til en europæisk strategi”[9].

Evalueringen af Promise-programmet gav anledning til overvejelse af forvaltningen for så vidt angår effektiv anvendelse af budgetmidler og forholdet til forvaltningsudvalget. Med Modinis-programmet er anvendelsen af budgetmidlerne fortsat vanskelig. Modinis-programmet blev vedtaget i slutningen af 2003, men påbegyndte først aktiviteterne i april 2004. Programmet var faktisk næsten halvvejs igennem sin løbetid, før de første foranstaltninger kunne lanceres. Kommissionen har gjort en vedvarende indsats for at rette op på situationen, men grundet den korte planlægningsperiode vil denne forsinkelse fortsætte med at påvirke realiseringen af det centrale mål, nemlig at støtte gennemførelsen af e Europe 2005-handlingsplanen. Hvad forvaltningsudvalget angår, er forholdet mellem e Europe-handlingsplanen og Modinis-programmet nu meget klarere. e Europe-styregruppen er et forum for debat om den overordnede strategi, medens Modinis-forvaltningsudvalget vejleder Kommissionen om gennemførelsen af specifikke støtte- og koordineringsforanstaltninger, herunder e Europe-styregruppens aktiviteter. Denne sammenkædning giver Modinis-styregruppen en helt tydelig rolle, som savnedes tidligere.

På kommunikationsområdet havde tidligere evalueringer anbefalet en mere strømlinet kommunikation med Modinis-forvaltningsudvalget. Med dette mål for øje vil Modinis-programmet anvende elektronisk kommunikation til at kommunikere med forvaltningsudvalgets medlemmer og så vidt muligt med medlemmerne af e Europe-styregruppen. Der er etableret en Circa-database, som har til formål at fremme dialogen mellem forvaltningsudvalgets medlemmer og Kommissionen.

Konklusioner

Generelt støtter evalueringen Kommissionens reorientering af programmet i tråd med e Europe 2002-handlingsplanen.

I evalueringsrapporten bemærkes, at programmet havde tydelige stærke punkter, og at den nye fokus medførte en enestående merværdi. Til trods for en vis kritik af de anvendte metoder, som der gøres noget ved i form af en meget større brug af de nationale statistiske institutter, anses benchmarking-indsatsen for at være særlig nyttig.

I rapporten anerkendes også, at samfinansieringen af konferencer om e-forvaltning og e-sundhed var vellykket og havde en væsentlig virkning i form af de nationale politiske beslutningstageres opfølgningsforanstaltninger. Det anbefales dog, at der gøres en større indsats for at støtte udveksling og en mere integreret formidling af god praksis. Denne anbefaling omsættes nu i virkelighed gennem øget vægt på de støttede undersøgelsers strategiske mål og ved at lægge særlig vægt på udviklingen af rammer for god praksis på områderne e-forvaltning, e-forretning og e-sundhed.

I evalueringen erkendes, at Forum for Informationssamfundet var et vellykket initiativ i programmets første år. Forummet stod for vigtige bidrag på forbruger- og borgersiden for så vidt angår samfundsmæssige aspekter og efterspørgselssiden i forbindelse med IKT. e Europe-styregruppens arbejde under Modinis-programmet skal ses som en fortsættelse og forbedring af den rolle, som Forum for Informationssamfundet spillede.

Endelig er der fulgt op på anbefalingerne vedrørende forvaltningen af Modinis-programmet på baggrund af erfaringerne fra Promise-programmet ved at sørge for en klar rolle for forvaltningsudvalget ved gennemførelsen af strategien for e Europe.

Tabel 1: Liste over evalueringens anbefalinger og Kommissionens reaktion herpå

Anbefaling | Kommissionens reaktion |

Der bør gøres en større indsats for at støtte udveksling af bedste praksis på regionalt niveau | Modinis-programmets budget er fortsat forholdsvis lille, så der kan højst blive tale om en demonstrationsvirkning på regionalt niveau. |

Der bør lægges mere vægt på formidling og udveksling af bedste praksis i Modinis-arbejdsprogrammerne | Modinis-beslutningen indeholder en vejledende budgetallokering. Med disse midler fortsættes støtten til højtprofilerede konferencer. Grupper på højt niveau og workshops støttes i overensstemmelse med specifikke politiske mål. Der gives støtte til rammer for god praksis på områderne e-forretning, e-forvaltning og e-sundhed. |

Samordningen og samarbejdet med GD Regio bør forbedres for at støtte udvekslingen af bedste praksis på regionalt niveau | Samordningen med GD Regio sikres via konsultationer mellem tjenestegrenene, hvor det er hensigtsmæssigt for gennemførelsen af eEurope-handlingsplanen, herunder navnlig vedrørende e-forvaltning og it-kløften. |

Formidling til offentligheden via websteder bør udformes, så den bedre opfylder SMV's behov | Webstedet er ved at blive omstruktureret, så det bliver mere anvendeligt |

Forum for Informationssamfundet bør opløses formelt. Medlemmerne bør takkes for deres arbejde og orienteres om de nye ordninger under Modinis-programmet | Kommissionen mener, at det er upassende at opløse forummet formelt efter den lange inaktive periode. Mange medlemmer vil vanskeligt kunne kontaktes, da de har fået nye opgaver. En intensiv indsats på dette område giver en dårlig udnyttelse af offentlige midler. |

eEurope-styregruppen bør have et klart mandat til at beskæftige sig med bestemte emner i en afgrænset periode. Dette mandat bør jævnligt revideres og fornys | eEurope-styregruppen involverer medlemsstaternes myndigheder direkte i målrettede aktiviteter. Gruppen bistår Kommissionen med teknisk støtte og strategisk rådgivning ved gennemførelsen af handlingsplanen. Gruppen udfører sit arbejde ved hjælp af arbejdsgrupper, som har et specifikt mandat og en begrænset varighed. |

Kommissionen bør fuldt ud inddrage forvaltningsudvalget i forberedelsen og vedtagelsen af Modinis-arbejdsprogrammerne | Forvaltningsudvalget konsulteres i de tidlige faser af udarbejdelsen af de årlige arbejdsprogrammer, og udvalget skal komme med en positiv udtalelse, før arbejdsprogrammet kan vedtages. |

Budgetmidlerne kunne udnyttes endnu bedre med flerårig planlægning og rettidig igangsætning af offentlige indkøb, hvor der er behov for det | Anvendelsen af budgetmidlerne er fortsat vanskelig. Modinis-programmet blev vedtaget i slutningen af 2003, men påbegyndte først aktiviteterne i april 2004. Den korte planlægningsperiode vil fortsat påvirke realiseringen af de centrale mål. |

Kommissionen bør sikre en effektiv videnoverførsel om programgennemførelse, efterhånden som personalet udskiftes, og en klar ansvarsfordeling mellem kontorerne for programmet og budgetanvendelsen | Der foregår formelle og uformelle drøftelser mellem tjenestegrenene i forbindelse med udarbejdelsen af det årlige arbejdsprogram. Alle budgetallokeringer er genstand for underfuldmagter jf. finansforordningen. Kontinuiteten sikres ved at fordele ansvaret for programmet mellem en række medarbejdere. |

Arbejdsprogrammet for Modinis-programmet bør have en klar strategisk linje, men også være fleksibelt nok til at kunne tilpasses ændrede politiske, teknologiske og økonomiske forhold. Kommissionen bør udvikle tydelige resultatindikatorer til måling af, hvorvidt programmets foranstaltninger bidrager til at nå programmets mål. | Beslutningen om at sammenkæde eEurope-handlingsplanen, eEurope-styregruppen og Modinis-programmet sikrer, at programmet bibeholder sin politiske aktualitet. Det årlige Modinis-arbejdsprogram er lige blevet revideret i lyset af midtvejsevalueringen og ajourføringen af eEurope 2005-handlingsplanen for at aktualisere programmet. Benchmarking-foranstaltninger, som udgør en stor del af Modinis-programmet, giver en kvantitativ måling af præstationerne, men der vil blive bedt om kvalitative indikatorer i den endelige evaluering. |

[1] 98/253/EF: Rådets beslutning af 30. marts 1998 om et flerårigt EF-program for at fremme informationssamfundet i Europa (»Informationssamfundet«), EFT L 107, 7.4.1998, s. 10.

[2] http://europa.eu.int/comm/dgs/information_society/evaluation/docs/highlights/promise/-promise_final_report.pdf

[3] KOM(2001) 350 endelig.

[4] Euro-Middelhavsinitiativet for informationssamfundet (Euro-Mediterranean Information Society Initiative) http://europa.eu.int/ISPO/eumedis/englishversion/i_welcome_en.html

[5] En komplet liste over anbefalingerne i slutevalueringen samt Kommissionens reaktion findes i tabel 1.

[6] KOM(2001) 350 endelig: Midtvejsevaluering af gennemførelsen af det flerårige EF-program til fremme af informationssamfundet i Europa (Promise).

[7] EUT C 48 af 28.2.2003.

[8] http://www.enisa.eu.int

[9] KOM(2001) 298.