BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Et af Unionens vigtigste mål er at fremme en overordnet harmonisk udvikling. Derfor skal Unionen udvikle og fortsætte sin indsats for at styrke sin økonomiske, sociale og territoriale samhørighed. Unionen stræber navnlig efter at formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og forbedre situationen for de mindst begunstigede områder (artikel 174 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF)), herunder bl.a., at sikre, at der "lægges (...) særlig vægt på (..) grænseoverskridende områder". Unionen og dens nærmeste naboer i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) har i øjeblikket 40 indre landgrænser.

Siden 1990 er der med Interreg-midler ydet støtte til programmer for tværnationalt samarbejde i EU's grænseregioner, bl.a. i regioner, der grænser op til EFTA-lande. Der er finansieret tusindvis af projekter og initiativer, der har bidraget til at forbedre den europæiske integration. De vigtigste resultater af Interreg-programmerne omfatter: øget tillid, bedre netværksmuligheder, bedre miljø, bedre sundhed og økonomisk vækst. Den retlige ramme for 2014-2020 gjorde det muligt for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling ("EFRU") under Interreg-programmerne at støtte projekter og opnå en "styrkelse af institutionel kapacitet for offentlige myndigheder og interessenter og effektiv offentlig forvaltning gennem fremme af retsligt og administrativt samarbejde og samarbejde mellem borgere og institutioner". Siden oprettelsen af Interreg har det også støttet gennemførelsen af det indre marked. Den europæiske integrationsproces har i de seneste årtier hjulpet de indre grænseregioner med at omdanne sig fra hovedsagelig perifere områder til områder med vækst og muligheder. Fuldførelsen af det indre marked i 1992 betød en stigning i EU's produktivitet og en reduktion af omkostningerne gennem afskaffelsen af toldformaliteter, harmonisering eller gensidig anerkendelse af tekniske forskrifter og lavere priser som følge af konkurrence; samhandelen inden for EU er på 10 år steget med 15 %, og der er skabt yderligere vækst og ca. 2,5 mio. flere arbejdspladser.

Imidlertid har Kommissionen i en grænseoverskridende revision, der har varet mere end to år, indsamlet beviser for, at grænseregioner generelt klarer sig dårligere økonomisk end andre regioner i en medlemsstat. Adgang til offentlige tjenester, som f.eks. hospitaler og universiteter, er generelt mere begrænset i grænseregioner. Det er fortsat ofte kompliceret og omkostningskrævende at navigere mellem forskellige administrative og juridiske systemer. Borgere, virksomheder, offentlige myndigheder og ikke-statslige organisationer har delagtiggjort Kommissionen i deres til tider negative erfaringer med interaktion på tværs af de indre grænser. Som følge heraf vedtog Kommissionen sin meddelelse — "Fremme af vækst og samhørighed i EU's grænseregioner" ("meddelelsen om grænseregioner"). Deri sættes der fokus på, hvordan Unionen og dens medlemsstater kan gøre interaktion på tværs af grænserne mindre kompliceret, tids- og omkostningskrævende og fremme pooling af tjenesteydelser langs de indre grænser. Der ses i meddelelsen nærmere på, hvilke forbedringer der er nødvendige for at sikre, at borgere og virksomheder i grænseregioner fuldt ud kan drage fordel af de muligheder, der tilbydes på begge sider af grænsen. I meddelelsen foreslås der en 10-punkts handlingsplan, og et punkt omhandler specifikt retlige og administrative hindringer i grænseområderne.

Det er derfor rimeligt at antage, at juridiske hindringer (navnlig dem, der er relateret til sundhedsydelser, arbejdsmarkedslovgivning, beskatning og erhvervsudvikling), og hindringer i forbindelse med forskellige administrative kulturer og nationale lovgivninger kun vanskeligt kan håndteres udelukkende gennem programmerne (da de forudsætter beslutninger, som går ud over program- og projektforvaltning). Der findes allerede en række effektive mekanismer for grænseoverskridende samarbejde på mellemstatsligt, regionalt og lokalt plan.

Et bestemt tiltag, der er omhandlet under punkt ni i meddelelsen om grænseregioner, henviser til et initiativ, der blev lanceret under det luxembourgske formandskab i 2015: En række medlemsstater overvejer i øjeblikket fordelene ved et nyt instrument, som vil forenkle grænseoverskridende projekter ved på frivillig basis og med de ansvarlige kompetente myndigheders samtykke at gøre det muligt at anvende én medlemsstats regler i nabomedlemsstaten. Det vil gælde for et specifikt projekt eller en specifik aktion af begrænset varighed, som er knyttet til en grænseregion og iværksættes af lokale og/eller regionale myndigheder. Kommissionen har nøje fulgt dette arbejde, bakker op om ideen og foreslår derfor en frivillig mekanisme til at imødegå retlige hindringer i grænseregioner.

For de nærmere enkeltheder i dette forslag henvises der til afsnit 5 nedenfor.