Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om nødforanstaltninger til støtte for beskæftigelse og indkomst under pandemikrisen

(initiativudtalelse)

(2021/C 517/03)

Ordfører: Cinzia DEL RIO

Plenarforsamlingens beslutning 26.4.2021 Retsgrundlag Forretningsordenens artikel 32, stk. 2 Initiativudtalelse Kompetence Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab Vedtaget i sektionen 7.9.2021 Vedtaget på plenarforsamlingen 22.9.2021 Plenarforsamling nr. 563 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 211/1/4

1. Konklusioner og anbefalinger

1.1. EØSU bifalder EU's strategi for håndtering af pandemikrisen, for genopretning og modstandsdygtighed i medlemsstaternes økonomiske og sociale systemer og sundhedssystemer samt for beskyttelse af produktionssystemet, beskæftigelsen og indkomststøtten til borgerne.

1.2. EØSU støtter indførelsen af SURE som et innovativt finansielt instrument for europæisk solidaritet til bevarelse af arbejdspladser og sikring af indkomststøtte til arbejdstagerne og hjælp til virksomhederne og som et instrument til integration og socioøkonomisk modstandsdygtighed i EU.

1.3. EØSU fremhæver den samfundsmæssige værdi af SURE, der gennem udstedelsen af obligationer til finansiering af initiativer med sociale formål foregriber mekanismen i NextGenerationEU-programmet.

1.4. EØSU glæder sig over SURE-initiativet, da det ved at finansiere ordninger med nedsat arbejdstid, forskellige former for indkomststøtte og støtte til virksomheder har beskyttet en fjerdedel af hele arbejdsstyrken gennem bevarelse af arbejdspladser og virksomhedernes produktionskapacitet og haft en positiv indvirkning på økonomien og arbejdsmarkedet. Disse data afdækker imidlertid ikke i tilstrækkelig grad, hvilke foranstaltninger landene helt konkret har finansieret, de nøjagtige beløb og de kategorier af arbejdstagere, der har været omfattet af støtten.

1.5. EØSU foreslår, at der oprettes et observatorium for SURE's virkemåde, der skal eksistere, så længe instrumentet anvendes, og hvori arbejdsmarkedets parter og andre civilsamfundsorganisationer deltager. Observatoriets opgave skal være at overvåge og evaluere virkningerne af de finansierede foranstaltninger i de enkelte lande med bl.a. det formål at identificere velfungerende modeller for de fremtidige ordninger for nedsat arbejdstid og indkomststøtte i lignende krisesituationer.

1.6. I økonomiske krisetider er det altafgørende, at der træffes hurtige beslutninger og valg. Netop derfor sætter EØSU pris på, at Kommissionen var hurtig til at indføre SURE og afslutte forhandlingerne med medlemsstaterne i løbet af kort tid og dermed viste sin evne til at reagere på en alvorlig krise.

1.7. EØSU anbefaler, at anvendelsen af SURE kombineres med aktive arbejdsmarkedspolitikker og uddannelses- og omskolingsforløb med det sigte at skabe stabil beskæftigelse af kvalitet og dermed bekæmpe dårligt betalte, fragmenterede og ustabile former for arbejde, som ikke garanterer tilstrækkelig socialsikringsdækning, og som også påvirker de offentlige velfærdssystemer.

1.8. EØSU mener, at SURE er et af de instrumenter, der vil kunne give arbejdsgiverne et incitament til at beholde deres ansatte på trods af aftagende produktionsaktiviteter. Gennem kollektive overenskomster vil der kunne skabes incitamenter til foranstaltninger, der sikrer, at en del af arbejdstiden bruges på uddannelse. Virksomhederne kan nemlig tilpasse arbejdstagernes færdigheder ved at afsætte en del af arbejdstiden til uddannelse, da de arbejdstimer, personalet bruger på uddannelse, finansieres via SURE.

1.9. EØSU understreger, at der er behov for en mere fuldstændig og sammenhængende definition af den europæiske sociale dimension og for samtidig at sikre Europas konkurrenceevne i en global sammenhæng, bl.a. på baggrund af de nye udfordringer forbundet med den grønne og digitale omstilling og med tanke på de foranstaltninger, der er indeholdt i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder, herunder de foranstaltninger og investeringer, der skal støtte beskæftigelsen, uddannelse og aktive arbejdsmarkedspolitikker.

1.10. EØSU er enig i Kommissionens meddelelse om at suspendere den generelle undtagelsesklausul i stabilitets- og vækstpagten og opfordrer til et »skift« til en revideret ramme for økonomisk styring med en ny balance, der er orienteret mod at fremme produktive investeringer. Det er afgørende, at medlemsstaterne hjælpes til at få gjort deres offentlige finanser holdbare, således at tilliden til investeringer styrkes.

1.11. EØSU er af den opfattelse, at inddragelse og deltagelse af arbejdsmarkedets parter tilfører EU-politikkerne og de nationale politikker en merværdi. Det er derfor vigtigt, at de også inddrages i de foranstaltninger, der medfinansieres via SURE, bl.a. gennem kollektive forhandlinger i de sektorer, der er hårdest ramt af krisen. Det er dog vigtigt, at inddragelsen af arbejdsmarkedets parter er reel og legitim og ikke blot formel.

1.12. EØSU anerkender fuldt ud de positive resultater, som er blevet opnået med SURE, og som fremhæves i Kommissionens rapport fra marts 2021. Udvalget er — bl.a. i kraft af den overvågning og evaluering, der skal foretages af det observatorium om SURE's virkemåde, som EØSU foreslår oprettet — enig i forslaget om at videreføre SURE som et støtteinstrument for arbejdstagere og virksomheder, der kan anvendes med henblik på integration og socioøkonomisk modstandsdygtighed i EU i krisetider som den aktuelle.

1.13. EØSU bifalder Kommissionens henstilling (EU) 2021/402 ( 1 ) (EASE), der som strategisk tilgang lægger op til gradvis at flytte fokus fra de nødforanstaltninger, der blev indført under pandemien, til nye foranstaltninger, der skal sikre et opsving med høj beskæftigelse, navnlig aktive arbejdsmarkedspolitikker såsom midlertidige ansættelsesincitamenter for sårbare grupper, muligheder for opkvalificering og omskoling og støtte til iværksætteri, herunder til den sociale økonomi.

2. Indledning

2.1. Europas økonomi har lidt stor skade som følge af den igangværende pandemi. EØSU bifalder de økonomiske og sociale foranstaltninger, som EU har truffet ved hjælp af ekstraordinære instrumenter for at imødegå konsekvenserne af pandemikrisen. Udvalget ser dem, som en stor mulighed for at skabe et mere retfærdigt og solidarisk Europa og en konkurrencedygtig social markedsøkonomi og for at tackle de nye udfordringer, der er forbundet med den grønne og digitale omstilling. Ud over NextGenerationEU-planen er der tale om følgende instrumenter: — nationale foranstaltninger, som er vedtaget inden for rammerne af den fleksibilitet, der findes i EU's budgetregler — nationale foranstaltninger om likviditetsstøtte, som er vedtaget inden for rammerne af de midlertidige og fleksible statsstøtteregler — forhøjelse af de kreditlinjer for virksomheder, som er garanteret af Den Europæiske Investeringsbank (EIB) via oprettelsen af en ny garantifond — den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM), som blev oprettet med en ændring af Lissabontraktaten med det formål at yde betingelsesløse lån på sundhedsområdet — det europæiske instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE).

2.2. Formålet med denne udtalelse er at analysere virkningerne af de nødforanstaltninger, der har til formål at begrænse arbejdsløsheden, understøtte indkomster og hjælpe virksomhederne, med særligt fokus på SURE-instrumentet.

2.3. I april 2020 var over 50 mio. arbejdstagere i forskellige europæiske lande omfattet af ordninger med nedsat arbejdstid ( 2 ) eller af lignende ad hoc-foranstaltninger for at kompensere for midlertidigt tab af hele eller dele af arbejdstiden. Eurofound har registreret 500 foranstaltninger, hvoraf størstedelen er hjælp til virksomheder (35 %), indkomststøtte (i tillæg til ordningerne med nedsat arbejdstid, 20 %) og beskyttelse af beskæftigelsen (13 %) ( 3 ) . Virksomheder i fremstillings-, handels-, service-, turisme- og kultursektoren er blevet hårdest ramt af krisen ( 4 )

2.4. I de fleste lande findes der støtteordninger for at kompensere for arbejdstimer, der ikke er blevet udført, og disse ordninger er det mest anvendte instrument til beskyttelse af arbejdspladser i økonomiske krisetider, idet de har positive virkninger for både arbejdstagerne og virksomhederne. I rapporten fra 2020 om præsentationen af SURE-programmet understreger Kommissionen, at »[v]ed at undgå unødvendige afskedigelser kan ordninger med nedsat arbejdstid forhindre et midlertidigt tilbageslag i at få mere alvorlige og langvarige negative konsekvenser for økonomien og arbejdsmarkedet i medlemsstaterne. Dette bidrager til at sikre familier en indkomst og bevare virksomheders produktionskapacitet og menneskelige kapital samt økonomien som helhed ( 5 ) .«

2.5. I de lande, hvor den slags programmer allerede fandtes, har regeringerne truffet midlertidige foranstaltninger for at lette adgangen, gøre flere støtteberettigede, udvide dækningen og øge den økonomiske støtte. Forskellene landene imellem er imidlertid store ( 6 )

2.6. Disse foranstaltninger har gjort det muligt for virksomhederne — med begrænsede omkostninger eller omkostningsfrit — at kompensere for den nedsatte arbejdstid, så den svarer til nedgangen i de økonomiske aktiviteter, hvilket i høj grad har begrænset antallet af arbejdspladser, der var i fare for at blive nedlagt på grund af manglende likviditet. I flere EU-lande er visse kategorier af arbejdstagere i atypiske job ikke omfattet af de forskellige former for støtte, hvilket især gælder arbejdstagere med løsarbejde og i nogle tilfælde også vikarer og arbejdstagere med tidsbegrænsede kontrakter. I andre lande er den offentlige støtte til gengæld udvidet til at omfatte visse former for selvstændigt arbejde ( 7 ) . I forhold til dækning, modtagere, varighed osv. kan det desuden konstateres, at landene har forskellige betingelser og kriterier for at få adgang til denne støtte ( 8 )

2.7. Ordningerne med nedsat arbejdstid har været med til at hindre afskedigelser, som er forbundet med store omkostninger for både virksomhederne og arbejdstagerne. I andet kvartal af 2020 førte disse foranstaltninger til fastholdelse af arbejdspladser til en væsentlig reduktion af tabet af arbejdspladser, som anslås at være faldet fra 12 % til 4 % i OECD-landene. I EU viser tallene, at antallet af officielt ansatte arbejdstagere med nul arbejdstimer blev fordoblet til 17 % i andet kvartal af 2020 sammenlignet med samme periode i 2019 ( 9 )

2.8. Der må også tages højde for beskæftigelseskrisens virkninger for kvinder og unge, som ofte er ansat på atypiske kontrakter, er lavtlønnede og i højere grad har ustabile ansættelsesforhold, som ikke garanterer tilstrækkelig socialsikringsdækning. Derudover udgør de en meget stor del af arbejdsstyrken i turist-, hotel- og restaurationsbranchen, som er blevet særligt hårdt ramt, og inden for kultur, underholdning og sociale tjenester i den almennyttige sektor. Også i forbindelse med den økonomiske genopretning må der i samarbejde med arbejdsmarkedets parter påtænkes særlige reformer og foranstaltninger for at tackle de køns- og aldersmæssige uligheder, som allerede fandtes før krisen, og iværksættes kort-, mellemlang- og langsigtede foranstaltninger ( 10 )

2.9. Foruden foranstaltninger til udligning af den nedsatte arbejdstid har flere lande indført foranstaltninger til beskyttelse mod afskedigelser i virksomheder, der modtager offentlig støtte inden for rammerne af ordninger med nedsat arbejdstid. Dette er sket både for at undgå misbrug i krisetider og for at stille betingelser for brugen af national støtte og EU-støtte, der skal anvendes til at undgå afskedigelser og midlertidigt hjælpe virksomhederne på fode indtil genopretningen. I nogle lande indeholder de kollektive overenskomster forbud mod afskedigelser, hvis virksomheden modtager offentlig støtte ( 11 )

2.10. Kollektive forhandlinger har spillet en vigtig rolle i form af særlige aftaler og protokoller for dels at imødegå og håndtere sundhedskrisen på arbejdspladsen, dels indføre særlige midlertidige kontraktvilkår under pandemien med det formål at ændre arbejdstilrettelæggelsen og arbejdsvilkårene (f.eks. i Tyskland, Frankrig, Italien, Sverige, Spanien, Østrig og Danmark). I nogle lande er der også indført andre former for støtte til virksomheder (henstand med lån, udsættelse eller suspension af betalingen af skat, husleje eller socialsikringsbidrag), som udsætter betalingsforpligtelserne og har til formål at hjælpe virksomhederne, navnlig SMV'erne, og selvstændige erhvervsdrivende med at bevare arbejdspladser og give dem likviditet på kort sigt.

3. SURE: egenskaber, forordning og første resultater

3.1. EU's SURE-instrument er en midlertidig fond, der yder økonomisk støtte i form af lån på fordelagtige vilkår på op til 100 mia. EUR til medlemsstaterne, så de kan afværge arbejdsløshed, understøtte nedsat arbejdstid og yde indkomststøtte til alle arbejdstagere. Fonden vil være operationel indtil den 31. december 2022.

3.2. De obligationer, som Kommissionen for første gang har udstedt inden for rammerne af SURE-instrumentet, er »sociale obligationer«, der giver investorerne i disse obligationer en garanti for, at de rejste midler reelt går til sociale formål. Efterspørgslen har været 10 gange større end udbuddet og har sikret et konkurrencedygtigt afkast på markedet.

3.3. Siden indførelsen af instrumentet har Rådet på Kommissionens forslag tildelt over 90 % af den samlede finansieringsramme til 19 medlemsstater ( 12 ) . Heraf har 15 anvendt midlerne som bidrag til at finansiere ordninger med nedsat arbejdstid eller lignende foranstaltninger, og 14 lande har tillige finansieret støtteforanstaltninger for selvstændige erhvervsdrivende.

3.4. Nogle lande har ikke ansøgt om SURE-midler. Regeringerne har givet forskellige begrundelser: I nogle lande var de nationale midler tilstrækkelige til at dække de yderligere offentlige udgifter som følge af stigningen i arbejdsløsheden. Andre har kunnet rejse midlerne på markedet på lige så gunstige vilkår. I andre tilfælde skyldes beslutningen omkostningerne forbundet med den administrative procedure for at få adgang til SURE, mens andre lande har anvendt de midlertidige foranstaltninger, som Kommissionen har indført, vedrørende budgetfleksibilitet og fleksibilitet i forbindelse med statsstøtte ( 13 )

3.5. På grundlag af rapporterne fra medlemsstaterne anslår Kommissionen i rapporten fra marts 2021 ( 14 ) , at SURE i 2020 støttede mellem 25 og 30 mio. arbejdstagere svarende til en fjerdedel af alle erhvervsaktive i de støttemodtagende medlemsstater. Der er tale om ca. 21,5 mio. lønmodtagere og 5 mio. selvstændige erhvervsdrivende. Derudover har mellem 1,5 mio. og 2,5 mio. virksomheder udnyttet instrumentet, hvilket svarer til 12-16 % af virksomhederne i de støttemodtagende medlemsstater ( 15 )

3.6. Det understreges i rapporten, at de offentlige støtteordninger, der finansieres med SURE-midler, reducerer lønomkostningerne for virksomhederne og yder en alternativ indkomststøtte til husholdningerne, hvilket giver bedre resultater end traditionel arbejdsløshedsunderstøttelse. Kommissionen understreger endvidere, at beskæftigelsesstøtteordningerne er mere effektive i de lande, som i forvejen havde nationale støtteordninger til afbødning af virkningerne af arbejdsløshed.

3.7. Ved udgangen af 2020 var 80 % af de samlede planlagte offentlige udgifter til støtteberettigede foranstaltninger allerede blevet afholdt. Næsten alle medlemsstater har enten allerede brugt eller planlagt at bruge det samlede tildelte beløb inden for rammerne af SURE.

3.8. Takket være Kommissionens høje kreditværdighed har medlemsstaterne sparet ca. 5,8 mia. EUR i renter ved at bruge SURE i forhold til, hvis de selv skulle have udstedt statsobligationer. Kommende udbetalinger vil sandsynligvis medføre yderligere besparelser.

4. Generelle bemærkninger

4.1. EØSU bifalder EU's strategi for håndtering af pandemikrisen, for genopretning og modstandsdygtighed i medlemsstaternes økonomiske og sociale systemer og sundhedssystemer samt for beskyttelse af beskæftigelsen. Udvalget mener, at strategien vil kunne bruges til at fastlægge en mere fuldstændig og sammenhængende definition af den europæiske sociale dimension og samtidig sikre Europas konkurrenceevne i en global sammenhæng. Handlingsplanen for gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder fastsætter de foranstaltninger, der skal gennemføres for at fremme de investeringer, der er nødvendige for en bæredygtig og inklusiv vækst.

4.2. EØSU har flere gange understreget, at det er nødvendigt med større økonomisk og social konvergens i EU for at kunne styrke den europæiske sociale markedsøkonomis konkurrenceevne, sikre, at alle borgerne til fulde kan udnytte deres rettigheder og understøtte udviklingen af et arbejdsmarked, der kan tilpasse sig de igangværende forandringer med tiltag og strategier, der er forenelige med den europæiske søjle for sociale rettigheder og den grønne og den digitale omstilling. Det er helt afgørende, at medlemsstaterne gør god brug af den støtte, de modtager fra genopretnings- og resiliensfaciliteten ( 16 )

4.3. Det er vigtigt at understøtte væksten og produktiviteten i bæredygtige virksomheder, herunder også SMV'er og mikrovirksomheder. SURE er et velegnet instrument til at give arbejdsgiverne et incitament til at beholde deres ansatte, selv når produktionsaktiviteterne er aftagende. Der bør være incitamenter for kollektive overenskomster om bl.a. nye arbejdstidsordninger med det formål at åbne adgang for uddannelse og for støtteforanstaltninger for virksomheder med henblik på at bevare arbejdspladser og kompetencer og opretholde indtægter.

4.4. SURE er et vigtigt instrument i forhold til at beskytte arbejdstagerne og mindske pandemiens alvorlige socioøkonomiske følgevirkninger for hele beskæftigelsessystemet. Dels yder det økonomisk støtte til de nationale ordninger med nedsat arbejdstid og lignende foranstaltninger — også i igangværende ansættelsesforhold, hvilket beskytter arbejdspladserne og begrænser arbejdsløsheden og arbejdstagernes indkomsttab, dels letter det virksomhedernes omkostninger til arbejdsløshedsunderstøttelse og socialsikringsbidrag, der i stor udstrækning dækkes af offentlige midler via nødforanstaltningerne.

4.5. EØSU sætter pris på Kommissionens hurtige udarbejdelse af forslaget om oprettelse af SURE og de øjeblikkelige forhandlinger med medlemsstaterne, der blev afsluttet inden for få uger. Med SURE understreges vigtigheden af programmer vedrørende nedsættelse af arbejdstiden og indkomststøtte på kort sigt, og medlemsstaterne tilskyndes til at benytte sig af dem. Et af målene for det europæiske semester på mellemlang og lang sigt er at fremme investeringer med henblik på fuld og stabil beskæftigelse og på at afværge nye former for fattigdom ved hjælp af socialt bæredygtige strukturreformer.

4.6. EØSU anser det for vigtigt med økonomisk støtte i form af lån fra EU til medlemsstaterne på fordelagtige vilkår og glæder sig over, at de obligationer, som Kommissionen udsteder, er »sociale obligationer« til specifikke formål.

4.7. Finansieringen af ordninger med nedsat arbejdstid og de forskellige former for indkomststøtte har en positiv indvirkning på økonomien som helhed, fordi forholdet mellem arbejdsgiveren og arbejdstagerne opretholdes, hvilket bidrager til at bevare arbejdstagernes kompetencer og virksomhedernes produktionskapacitet. Hermed sikres det, at pandemien ikke får yderligere varige og negative konsekvenser for økonomien og arbejdsmarkedet.

4.8. EØSU ser oprettelsen af SURE som endnu et skridt i retning mod et solidaritetsbaseret system i EU, som respekterer nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, da det er en slags europæisk sikkerhedsnet, der kan styrkes med de europæiske obligationer, der vil blive brugt til at finansiere NextGenerationEU-programmet ( 17 ) . EØSU understreger, at en stor fordel ved SURE er, at det viser, at EU om nødvendigt kan etablere en lånekapacitet og udstede et »fælles sikkerhedsaktiv« ved hjælp af fællesskabsmetoden frem for mellemstatslige aftaler som ESM og EFSF.

4.9. EØSU opfordrer til en gennemgang af procedurerne for støtte og adgang til SURE-finansiering med henblik på at forenkle de administrative procedurer og rapporteringsmekanismerne.

4.10. EØSU anbefaler, at anvendelsen af SURE kombineres med aktive offentlige politikker og uddannelses- og omskolingsforløb, der er til gavn for såvel arbejdstagere som virksomheder ( 18 ) . Dette giver endnu en gang anledning til en debat om, hvordan arbejdsformidlinger bliver mere effektive, også i krisetider. I perioder med ufrivillig nedsættelse af arbejdstiden bør man fremme omskolings- og uddannelsesforløb, der kan hjælpe arbejdstagere over i nye faglærte og stabile job. Desværre er der kun få eksempler på aktive politikker på dette område ( 19 )

4.11. Efter EØSU's opfattelse bør SURE-foranstaltningerne i de enkelte medlemsstater dække alle arbejdstagere og alle former for selvstændig erhvervsvirksomhed og atypisk arbejde, som især de unge er beskæftiget i.

4.12. De få tilgængelige data viser, at hverken EU-institutionerne eller de nationale institutioner aktivt har inddraget arbejdsmarkedets parter i, hvordan SURE-midlerne anvendes bedst. EØSU anbefaler en fast høringsmekanisme til dette formål.

4.13. EØSU har studeret overslagene over personer og virksomheder, som har modtaget støtte fra SURE ( 20 ) , og mener ikke, at tallene i tilstrækkelig grad afdækker, hvilke konkrete foranstaltninger der er blevet finansieret i de forskellige lande, omfanget af finansieringerne, eller hvilken indvirkning de har haft på evnen til at mindske risikoen for arbejdsløshed og beskytte indkomster.

5. Særlige bemærkninger — hvilken indvirkning?

5.1. Pandemikrisen har været en hård belastning for de økonomiske og sociale systemer og sundhedssystemerne i EU og har ramt menneskers liv og virksomhedernes aktiviteter og dermed øget ulighederne internt i de enkelte lande og i nogle tilfælde mellem landene. Derfor påpeger EØSU, at der er behov for en mere fuldstændig og sammenhængende definition af den europæiske sociale dimension, hvor der tages højde for de foranstaltninger, der er indeholdt i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder, og for samtidig at sikre Europas konkurrenceevne i en global sammenhæng.

5.2. EØSU har allerede fremhævet ( 21 ) , at det arbejde med at revidere rammen for den økonomiske styring i EU, som blev udsat indtil udgangen af 2022 med Kommissionens meddelelse af 20. marts 2020, må genoptages ( 22 ) . EØSU er enig i meddelelsen for så vidt angår intentionen om at træffe beslutning om en fremtidig deaktivering af den generelle undtagelsesklausul i stabilitets- og vækstpagten på grundlag af en samlet vurdering af de økonomiske resultater baseret på kvantitative kriterier. Derfor opfordrer EØSU til et »skift« til en revideret ramme for økonomisk styring med en ny balance, der er orienteret mod velstand, og helst med forenklede regler og reduceret procyklikalitet, som afspejler situationen efter pandemien. Det er afgørende, at medlemsstaterne hjælpes til at få gjort deres offentlige finanser holdbare, således at tilliden til investeringer styrkes.

5.3. Blandt foranstaltningerne i den økonomiske og sociale pakke til bekæmpelse af pandemiens virkninger bifalder EØSU vedtagelsen af SURE som et innovativt finansielt instrument for europæisk solidaritet, hvor man ved at foregribe mekanismen i NextGenerationEU-programmet for første gang har udstedt obligationer med sociale formål.

5.4. SURE har vist sig at være et sikkerhedsnet, der i overensstemmelse med de nationale beskyttelsesbeføjelser beskytter de forskellige typer af eksisterende arbejdspladser og virksomheder. Dog skal de sociale beskyttelsesforanstaltninger, der indføres ved hjælp af SURE-midler, kombineres med aktive arbejdsmarkedspolitikker, så der skabes god og stabil beskæftigelse og systemer for tilpasning af færdigheder, og så dårligt betalte, fragmenterede og ustabile former for arbejde, som ikke garanterer tilstrækkelig socialsikringsdækning, og som også påvirker de offentlige velfærdssystemer, ryddes af vejen.

5.5. EØSU bifalder Kommissionens »EASE«-henstilling, der er blevet vedtaget som led i gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, og hvis sigte er effektiv og aktiv støtte til beskæftigelse efter covid-19-krisen. I henstillingen udstikkes en strategisk tilgang, hvor man gradvist overgår fra de indførte nødforanstaltninger under pandemien til de nødvendige nye foranstaltninger, der skal sikre en genopretning med øget beskæftigelse i især den grønne og digitale sektor. Effektive politikker til fremme af skabelsen af kvalitetsjob og jobmobilitet bør ledsages af effektive arbejdsformidlingstjenester, der leverer skræddersyet støtte til jobsøgende, navnlig unge, kvinder og sociale iværksættere.

5.6. EØSU er af den opfattelse, at inddragelse og deltagelse af arbejdsmarkedets parter tilfører værdi, og det er derfor vigtigt, at de på både EU-niveau og nationalt niveau inddrages i drøftelserne, deltager i og er med til forhandlingerne om de foranstaltninger, der medfinansieres via SURE, bl.a. gennem kollektive forhandlinger i de sektorer, der er hårdest ramt af krisen. Det er dog vigtigt, at inddragelsen af arbejdsmarkedets parter er reel og legitim og ikke blot formel.

5.7. EØSU finder det vigtigt at understrege, at SURE-midlerne også bør anvendes til at finansiere foranstaltninger til at begrænse spredningen af virus på arbejdspladsen. Det kan være sundheds- og sikkerhedsforanstaltninger vedrørende forebyggelse og beskyttelse med henblik på at mindske de omkostninger, som virksomhederne må afholde for at tilpasse produktionen til sikkerhedsprotokollerne.

5.8. EØSU foreslår, at der oprettes et observatorium for SURE's virkemåde, der skal eksistere, så længe instrumentet anvendes, og hvori arbejdsmarkedets parter og andre civilsamfundsorganisationer aktivt deltager. Observatoriets opgave skal være at overvåge og evaluere virkningerne af de finansierede foranstaltninger i de enkelte lande ved at analysere den bedste praksis og de beskyttelsesordninger, som er blevet implementeret, med bl.a. det formål at identificere velfungerende modeller for de fremtidige ordninger for nedsat arbejdstid og indkomststøtte i lignende krisesituationer.

5.9. EØSU anerkender fuldt ud de positive resultater, som er blevet opnået med SURE, og som fremhæves i Kommissionens rapport fra 2021. SURE-programmet sikrer medlemsstaterne midlertidig støtte til at hjælpe arbejdstagere og virksomheder med at overvinde krisen, redde arbejdspladser og bane vejen for den økonomiske og sociale genopretning. EØSU er bl.a. i kraft af den overvågning og evaluering, der skal foretages af observatoriet om SURE's virkemåde, enig i forslaget om at videreføre SURE som et støtteinstrument for arbejdstagere og virksomheder, der kan anvendes med henblik på integration og socioøkonomisk modstandsdygtighed i EU i krisetider som den aktuelle. Dette forslag udspringer af debatten mellem regeringer, arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer, civilsamfundsorganisationer, akademikere og forskere i forskellige europæiske lande og internt i Kommissionen ( 23 )

5.10. I tilfælde af økonomiske kriser opfordrer EØSU EU-institutionerne til at spille en mere effektiv og understøttende rolle på det sociale område og især når det gælder reguleringen og finansieringen af støtteforanstaltninger for arbejdstagere og virksomheder. EU-institutionerne bør fremme en offentlig debat om etablering af en permanent europæisk arbejdsløshedsforsikringsordning med et andet retsgrundlag. I den forbindelse henviser EØSU til sin udtalelse om fælles minimumsstandarder ( 24 )

Bruxelles, den 22. september 2021. Christa SCHWENG Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Kommissionens henstilling (EU) 2021/402 af 4. marts 2021 om en effektiv og aktiv støtte til beskæftigelse efter covid-19-krisen (EASE) (EUT L 80 af 8.3.2021, s. 1).

(2) COVID-19: Implications for Employment and working life, Eurofound, marts 2021.

(3) COVID-19: Policy responses across Europe, Eurofound, juni 2020.

(4) OECD Employment Outlook 2021, kap. 2.

(5) COM(2021) 148 final. Status efter seks måneder, 22. marts 2021; se også Europa-Parlamentets briefingnotat SURE Implementation, april 2021.

(6) OECD — Employment Outlook 2021, kap. 2, tabel 2.1 Job retention schemes in OECD countries — ibidem Eurofound.

(7) COVID-19: Policy responses across Europe, Eurofound, juni 2020.

(8) Oplysninger fra OECD, ETUI, Kommissionen og Europa-Parlamentets faktablad.

(9) COVID-19: Policy responses across Europe, Eurofound, juni 2020.

(10) Analyser fra Kommissionen og Eurofound, se også ILO-UN Women Joint Programme , Policy tool, Assessing the gendered employment impacts of COVID-19 and supporting a gender-responsive recovery, marts 2021.

(11) ETUI — Policy Brief No 7, 2020.

(12) COM(2021) 148 final. Status efter seks måneder, 22. marts 2021; se også Europa-Parlamentets briefingnotat SURE Implementation, april 2021.og Kommissionens websted om SURE, som indeholder opdaterede oplysninger om bevillingerne til medlemsstaterne.

(13) Eurofound, ibidem, kapitel (3) 2021.

(14) COM(2021) 105 final, Meddelelse fra Kommissionen til Rådet — Et år siden covid-19 brød ud: finanspolitisk reaktion.

(15) COM(2021) 148 final. Status efter seks måneder, 22. marts 2021; se også Europa-Parlamentets briefingnotat SURE Implementation, april 2021.

(16) EØSU's resolution om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs bidrag til Kommissionens arbejdsprogram for 2022 (juni 2021) (EUT C 341 af 24.8.2021, s. 1).

(17) Christina Katami, Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do?, ELIAMEP Policy Paper, 2021; L. Andor, Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period, 2021, in J. Caetano, I. Vieira, A. Caleiro, New Challenges for the Eurozone Governance.

(18) COVID-19: implications for employment and working life, Eurofound, marts 2021.

(19) OECD — Employment Outlook, kap. 2.5 Combining job retention policies with job reallocation, 2021, og Eurofound, ibidem med eksempler på vedtagne foranstaltninger i visse lande.

(20) COM(2021) 148 final.

(21) Resolution om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs bidrag til Kommissionens arbejdsprogram for 2022, vedtaget på plenarforsamlingen i juni 2021 (EUT C 341 af 24.8.2021, s. 1).

(22) COM(2020) 123 final.

(23) Jf. L. Andor og Christina Katami (fodnote 18); jf. Christina Katami, Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do?, ELIAMEP Policy Paper, 2021; L. Andor, Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period, 2021, in J. Caetano, I. Vieira, A. Caleiro, New Challenges for the Eurozone Governance og Eurofound + OECD (COVID-19: Implications for Employment and working life, Eurofound, marts 2021, COM(2021) 148 final. Status efter seks måneder, 22. marts 2021; se også Europa-Parlamentets briefingnotat SURE Implementation, april 2021).

(24) EØSU's udtalelse om fælles minimumsstandarder (EUT C 97 af 24.3.2020, s. 32); Beblavy Miroslav, Karolien Lenaerts, Feasibility and added value of a European Unemployment Benefits Scheme, CEPS, 2017.