Udtalelse om den tredje årsberetning fra Det Europæiske Observationscenter for SMV (96/C 82/02)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 8. maj 1995 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om den tredje årsberetning fra Det Europæiske Observationscenter for SMV.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede Flavio Pasotti til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 29. november 1995.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 331. plenarforsamling af 20. og 21. december 1995, mødet den 20. december, med et stort flertal af stemmer for og 1 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Baggrund

1.1. I 1991 indkaldte Kommissionen for en periode på 3 år tilbud på udfærdigelse af en årsberetning om de små og mellemstore virksomheders situation og muligheder i det indre marked.

1.2. Specifikationerne i udbudet tager udgangspunkt i det faktum, at undersøgelser af og forskning i SMV varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat, hvad angår både kvalitet og kvantitet.

1.3. Målet er at tilbyde politiske og institutionelle aktører en koordineret videnskabelig støtte og at give en detaljeret analyse på medlemslands- og fællesskabsplan ved hjælp af et netværk af nationale institutter. Denne støtte skal sikre, at man gennem tiden opsamler og bevarer erfaringer og viden, idet man i løbet af årene overvåger udviklingen af visse faktorer, der er afgørende for, om SMV har succes eller ej.

1.4. Den tredje årsberetning markerer afslutningen på det første mandat, som Kommissionen har givet til netværket, »The European Network for SME Research«. Det er en god anledning til at foretage en samlet vurdering af det arbejde, der hidtil er blevet udført.

1.5. Derfor har det i forbindelse med den samlede vurdering af årsberetningens konklusioner været nødvendigt at vurdere både netværkets struktur, dets arbejdsmetode og selve årsberetningens udformning.

2. Netværksstrukturen

2.1. Netværksstrukturen er vigtig, fordi den har stor indflydelse på kvaliteten af det udførte arbejde.

2.2. I løbet af de tre år er arbejdsmodellen blevet videreudviklet. I begyndelsen var ledelsen i høj grad koncentreret hos netværkskoordinatoren, mens der nu er tale om et bredere samarbejde mellem deltagerne i netværket.

2.3. Netværkskoordinatoren har en samordnende funktion. Der er blevet oprettet en styringskomité med medlemmer fra tre nationale institutter. Hvert kapitel i årsberetningen er koordineret af et af disse institutter, der indsamler oplysningerne om situationen i de forskellige lande fra de øvrige medlemmer.

2.4. Institutterne er henholdsvis offentlige og private. Koordineringsvanskelighederne er et af årsberetningens ømme punkter.

3. Årsberetningens opbygning

3.1. Gennem årene har observationscentret taget hensyn til forskellige forslag fra Kommissionen og ØSU, der i sin seneste udtalelse fremsatte mange konkrete bemærkninger.

3.1.1. Den tredje årsberetning omfatter de daværende medlemslande plus de fire lande, hvis ansøgninger om optagelse i EU var tæt på at være færdigbehandlet i 1994.

3.1.2. Den første årsberetning var udfærdiget på engelsk, medens den seneste foreligger på fransk, tysk og engelsk. I denne tredje udgave er sammenfatningen, der tidligere blev udgivet separat, en del af selve årsberetningen, men trykt på en anden farve papir. I medlemsstaterne er årsberetningen og sammenfatningen af stor betydning for alle, der interesserer sig for SMV-sektoren. Årsberetningen bør derfor udgives på alle officielle EU-sprog.

3.2. Som årsberetningen hidtil har været udformet, kan den ikke undgå nærmest at fremstå som en hel encyklopædi. En mere håndterlig og brugbar udformning må overvejes.

3.3. I begyndelsen af beretningen påpeger koordinatoren helt korrekt, at det er vanskeligt at behandle dataene, fordi der ikke findes nogen fælles standard for EU-landene. En anden oplysning (der sparer os for en bemærkning) går på, at de pågældende data ikke stammer fra det samme år som årsberetningen.

3.4. Årsberetningen er inddelt i 4 dele og 18 kapitler. De fire dele omhandler:

1) Økonomiske resultater

2) Erhvervsklima

3) Temarapporter

4) Konklusioner.

4. Generelle bemærkninger

På grundlag af det materiale, som er samlet i observationscentrets tredje årsberetning, vil ØSU vurdere en række faktorer, der er afgørende for, om SMV har succes eller ej. Kommissionens opmærksomhed henledes på disse faktorer, der bør danne udgangspunkt for iværksættelsen af et program til udvikling og styrkelse af SMV i det indre marked og i den internationale handel.

Tre indledende bemærkninger til den anvendte metode:

4.1. Den første bemærkning vedrører definitionen af SMV (). ØSU mener, at den definition, der på nuværende tidspunkt anvendes for SMV, og som de nationale lovgivninger er tilbøjelige til at følge, er uegnet. Definitionen af SMV er et meget vigtigt spørgsmål, og en alt for grov inddeling af virksomhederne kan bevirke, at firmaer med vidt forskellige problemer indgår i én og samme gruppe, når der foretages analyser. Hvis man anvender en finere inddeling af SMV'er, vil dataene om sådanne detaljerede kategorier af virksomheder uvægerligt blive mindre pålidelige og sammenlignelige, i hvert fald i begyndelsen. Størrelsen af en virksomhed målt i antallet af ansatte er en parameter, der skal defineres meget nøje, da der til forskellige virksomhedsstørrelser svarer forskellige typer udviklingsproblemer. Det er åbenlyst forkert at behandle mikrovirksomheder med færre end fem ansatte (størstedelen af SMV) i den samme undersøgelse som de virksomheder, der har flere end hundrede ansatte. Og det turde være logisk, at en organisatorisk omstrukturering i en virksomhed, der har under tredive ansatte, er helt anderledes end en omstrukturering i en virksomhed med hundrede ansatte. Forskellige størrelser virksomheder har forskellige typer problemer, som skal løses med forskellige instrumenter og metoder. Derfor er det nødvendigt at foretage en finere inddeling af SMV-gruppen, og følgelig er det nødvendigt at finde frem til mindre generelle definitioner, som desuden skal tilpasses referencemarkedernes størrelse og det erhvervsklima, der er kendetegnende for de enkelte medlemslande. ØSU anbefaler, at Kommissionen overvejer spørgsmålet hurtigt og indgående, da det er afgørende for at kunne føre en fornuftig økonomisk politik.

4.2. Den anden bemærkning til metoden går på den manglende kvalitet og ensartethed af de oplysninger, der i dag er til rådighed. ØSU sætter pris på, at Kommissionen har ønsket, at observationscentrets arbejdsområde også skulle omfatte oprettelsen af et historisk arkiv, der er mere pålideligt og systematisk end det, der hidtil har været til rådighed. Det statistiske materiales huller og manglende ensartethed præger dog fortsat årsberetningen og gør det vanskeligt at foretage en analyse. Det er vigtigt, at Eurostat høres om de data, der anvendes i beretningen om SMV-observationscentret, for at sikre, at der så vidt muligt anvendes sammenlignelige data, og at eventuelle ændringer, som må tilskrives forbedrede metoder, kortlægges nøje. ØSU anbefaler Kommissionen at sætte stærkere ind på hurtigt at opnå et sikkert og pålideligt statistisk billede.

4.3. Den tredje bemærkning vedrører årsberetningens ajourføring. Vi befinder os i en situation, hvor Fællesskabets økonomi er inde i en særlig dynamisk fase med et meget ustabilt valutamarked og et opsving, der endnu ikke har bidt sig fast, og som i høj grad er drevet af den internationale handel, en fase med hurtig udvikling og lige så hurtig tilbagegang inden for visse varegrupper. Derfor er det tvingende nødvendigt, at analyserne af tendenserne i markedsudviklingen ajourføres meget hurtigt.

Det vil ikke være muligt at foretage denne form for ajourføringer, hvis årsberetningen fortsat skal fremstå som en hel encyklopædi, hvorimod det ville være lettere med mere afgrænsede ajourføringer. ØSU forsøger i nærværende udtalelse også at analysere de udviklingstendenser, som - i en årsberetning baseret på data fra 1994 - synes mindre konjunkturbetingede og mere strukturelt betingede.

ØSU anbefaler, at årsberetningen ændres i den retning.

5. Særlige bemærkninger

5.1. ØSU mener, at det er specielt vigtigt at vurdere, hvilken indvirkning gennemførelsen af det indre marked har på SMV-miljøet. Derfor sætter ØSU pris på, at årsberetningen sigter mod at foretage en samlet analyse af det klima, der skaber grobund for erhvervsaktiviteterne under ét, og de rammevilkår, der er afgørende for, om en virksomhed har succes eller ej.

5.2. I det følgende sammenfattes nogle af årsrapportens konklusioner med hensyn til konvergens mellem områderne inden for EU:

5.2.1. I perioden 1988-1994 er erhvervsmiljøet som helhed blevet forbedret. Konvergensen mellem visse økonomiske variabler inden for de tolv EU-lande har også haft en positiv indflydelse på SMV-miljøet, omend med forskellig gennemslagskraft fra land til land. For blot at nævne et enkelt eksempel er værditilvæksten steget med gennemsnitlig 2,7 % om året især takket være stigningen i SMV-sektorens eksport, såvel direkte eksport som eksport i form af underleverancer til større og mere internationaliserede virksomheder. En undtagelse herfra er virksomhederne i Storbritannien og Italien, der tilsammen er i stand til at fordreje statistikken på dette område i negativ retning.

5.2.2. Den produktivitetsforbedring, som mange virksomheder har foretaget, har begrænset SMV's indvirkning på beskæftigelsen. Den beskedne stigning i beskæftigelsen kan også tilskrives det faktum, at arbejdsmarkedet er baseret på regler, der sigter mod de større virksomheder, og derfor ikke gør det muligt at udnytte det potentiale, der ligger i SMV.

5.2.3. En sammenligning af SMV i de 12 »gamle« medlemslande og SMV i de tidligere EFTA-lande viser, at førstnævnte har opnået bedre resultater, hvad angår værditilvækst, omsætning og beskæftigelse. Begge steder er der imidlertid blevet registreret et fald i vækstraten. Til trods for konvergensen mellem de overordnede økonomiske betingelser og visse særlige forhold omkring SMV er der fortsat en betydelig afstand mellem de to landegrupper, især fordi visse variabler har udviklet sig markant anderledes i de sydlige EU-lande.

5.3. Analyse af visse afgørende faktorer

Følgende vurderinger er baseret på en analyse af konklusionerne i årsberetningens del IV, og specielt på analysen af den teoretiske model, som opstilles dér.

5.3.1. Markeder og konkurrence

ØSU understreger, at der må gøres en større indsats for at opbygge et marked med hård konkurrence, hvor der hverken på efterspørgsels- eller udbudssiden er tale om dominerende markedsstillinger. Hvis der findes et erhvervsområde, der afgjort har behov for en fri konkurrencesituation for at kunne udvikle sig, så er det SMV-området. Disse virksomheder lever og dør på et marked med knivskarp konkurrence, og de har ingen mulighed for at overleve, hvis deres leverandører af varer og tjenesteydelser ikke er udsat for den samme konkurrence. Det er ikke et spørgsmål om valg mellem offentlige eller private monopoler, men snarere et spørgsmål om, at ingen virksomheder på et frit marked, og mindst af alle SMV, har råd til at betale for den ineffektivitet, som monopoler og karteller indebærer.

5.3.1.1. Det samme spørgsmål gælder for SMV's afsætningsmarkeder. Der ses p.t. en stadig stigende tendens til sammenslutninger i form af aftaler og fusioner mellem mellemstore og store virksomheder, der er de naturlige aftagere fra SMV. Der er risiko for, at der bliver skabt et stærkt konkurrencepræget marked for SMV og sideløbende hermed et marked bestående af større virksomheder, der gradvist indtager markedsførende stillinger. Det er indlysende, at SMV i så tilfælde ville få overlevelsesvanskeligheder.

5.3.2. Kapital og finansiering

ØSU ønsker endnu en gang at understrege SMV-sektorens store problemer med kapitaltilførsel, som blotlægges i årsberetningens konklusioner. Denne problemstilling er velkendt og har været diskuteret gang på gang, i både videnskabelige og politiske kredse, og ØSU har udarbejdet adskillige udtalelser herom, men uden at man er nået frem til nævneværdige resultater. Spørgsmålet om SMV's adgang til kapitalmarkedet afhænger i høj grad af det erhvervsklima, der skabes dels gennem den nationale politik (i første række i form af skattelovgivning), dels på EU-plan i kraft af subsidiaritetsprincippet og Kommissionens evne til at udstikke retningslinjer. ØSU mener, at adgangen til risikovillig kapital er en afgørende faktor, når man skal vurdere erhvervsklimaet. Der skal etableres et passende konkurrenceniveau i banksektoren, og samtidig skal der i hele EU ske en ensartet udvikling af alle de finansielle instrumenter, så som banklån, der kan konverteres til risikokapital, og lokale børser, der i dag ikke er lige udbredte i alle medlemslandene. Målet skal være at skabe et lånemarked bestående af mange forskellige typer aktører, der er i indbyrdes konkurrence, og som tilbyder et varieret produktsortiment. I denne sammenhæng opfordrer ØSU til, at traktatens artikel 130 fortolkes bredt til også at omfatte SMV-sektoren.

5.3.3. Den teoretiske model

5.3.3.1. ØSU ser med interesse på udformningen af den teoretiske model af det indre marked, som opstilles i årsberetningen. Hvis modellens videnskabelige værdi bekræftes, vil man kunne udlede nogle nyttige retningslinjer for den økonomiske politik.

5.3.3.2. Hvis man koncentrerer sig om tabellerne 17.6,7,8,9 og mere specifikt om to vigtige indikatorer (jobskabelse og øget værditilvækst), kan man opnå præcise indikatorer for erhvervsklimaets indflydelse på SMV.

5.3.3.3. Følgende faktorer har en negativ indvirkning på væksten og beskæftigelsen: arten af overførslerne fra den offentlige administration og bevillingerne til F& U (offentlige udgifter), omkostningerne og arbejdsmarkedet, den gennemsnitlige virksomhedsstørrelse.

5.3.4. Spørgsmålet om arten og sammensætningen af de offentlige udgifter synes meget vigtigt for SMV, når man tænker på, at det nationale marked til trods for den stigende internationalisering fortsat er meget vigtigt for dem. Dette aspekt er endnu vigtigere i de lande, hvor der traditionelt set har været ført en mere ekspansiv finanspolitik. Overholdelsen af konvergenskriterierne har medført en kraftig nedskæring af de offentlige budgetposter, der er afsat til forbrug og investeringer. Denne nedskæring har haft en kraftig indflydelse på markedet for SMV's produkter. ØSU mener, at det i en finanspolitik, der har til formål at konsolidere det økonomiske opsving i Fællesskabet, må være vigtigt at omfordele budgetmidlerne (evt. via en mere pragmatisk skatte- og pengepolitik), så investeringsinitiativerne kan nyde fremme.

5.3.5. Beskæftigelsespolitikken og arbejdsmarkedet udgør tilsammen et afgørende element. Den fremlagte model giver ikke grund til optimisme med hensyn til anvendeligheden af de aktive og passive arbejdsmarkedspolitikker. Hverken de aktive politikker, man har anvendt i de nordeuropæiske lande, eller de mere bistandsorienterede modeller, man har forsøgt sig med i Middelhavsområdet, har ført til de ønskede resultater. Tværtimod har disse politikker bidraget kraftigt til en sammensætning af de offentlige udgifter, der ikke er gunstig for SMV, og har dermed haft en negativ indvirkning. I diskussionen om de nuværende niveauer af social sikkerhed og udmøntningen heraf er man langt fra at finde et kompromis mellem de forskellige holdninger, og netop derfor er der behov for en indfaldsvinkel, der i højere grad sigter mod de mål og instrumenter, der peges på i hvidbogen.

5.3.5.1. SMV har endnu ikke fuldt ud kunnet udnytte deres evne til at skabe beskæftigelse. De store virksomheder har formået at forvalte arbejdskraften bedre, og i krisetider har de afskediget personale, nedtrappet aktiviteterne eller foretaget udflytning. SMV, der har en mindre elasticitet, har mere eller mindre opretholdt det samme beskæftigelsesniveau. Et opsving med hovedvægten på eksporten har i første omgang haft betydning for de store virksomheder, der helt naturligt er mere internationalt orienterede. Hertil kommer, at SMV i højere grad har satset på en forbedring af produktiviteten end på skabelsen af nye arbejdspladser. Hvis opsvinget konsolideres og følges op af de rigtige finanspolitiske valg og af arbejdsmarkedsregler, der passer bedre til SMV's struktur, kan det på ny bane vej for betydelige beskæftigelsesmuligheder.

5.3.5.2. Det økonomiske opsvings nuværende struktur viser netop, at det uden en indsats fra SMV ikke er muligt at sænke ledighedsprocenten. ØSU anbefaler Kommissionen at vurdere dette fænomen indgående og at iværksætte et program til fordel for de virksomhedsledere, der, så vidt markedet tillader det, lader deres virksomheder ekspandere og dermed giver afkald på at være »små«. Hvis en virksomhed forbliver lille, skal det være på frivillig basis, og ikke påtvunget udefra, fordi en ekspansion volder for mange tekniske og erfaringsrelaterede problemer.

5.3.6. Også den teknologiske innovationsevne må analyseres indgående. De andele af budgettet, der har været afsat til forskning og udvikling - F& U - har generelt set været taget fra midlerne på det offentliges budget til investeringer og forbrug, hvorved der er sket et fald i de samlede samfundsværdier, der er til rådighed for SMV. En sådan reduktion ville være rimelig, hvis det med forskningsudgifterne var lykkedes at sætte skub i den teknologiske udvikling i hele industrien. Imidlertid har forskningsmidlerne desværre udelukkende været til gavn for de store virksomheder og dermed bidraget til at øge skævhederne mellem de store og de små og mellemstore virksomheder.

5.3.7. Forskning og udvikling, der er et vigtigt element til fremme af konkurrenceevnen, kan ikke ses som en udgiftspost, der udelukkende vedrører industrien. Tværtimod bør F& U være den grundlæggende tanke i enhver form for erhvervsudvikling. ØSU opfordrer derfor Kommissionen til at arbejde på at genskabe en balance i fordelingen af ressourcerne ved at sikre større effektivitet i de allerede eksisterende programmer og et mere bindende samarbejde med medlemslandene og de institutter, der skal sørge for teknologioverførsel, eller snarere for at skabe mere dynamik i den teknologiske udvikling i SMV. Dette aspekt er yderst vigtigt, især på baggrund af internationaliseringen.

Bruxelles, den 20. december 1995.

Carlos FERRER

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() Virksomheder med 0-9 ansatte (mikrovirksomheder); 10-99 ansatte (små virksomheder); 100-499 ansatte (mellemstore virksomheder) - s. 72 i årsberetningen.