DA    DA DA 
 
DA 1   DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 8.7.2008 
SEK(2008) 2226  
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til 
 
Forslag til 
 
Rådets forordning om ændring af forordni ng (EF) nr. 1290/2005 om finansiering af den 
fælles landbrugspolitik og forordning (EF)  1234/2007 om en fælles markedsordning for 
landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter 
(fusionsmarkedsordningen) med henblik på indførelse af en skolefrugtordning 
 
Sammenfatning af konsekvensanalysen  
 
 
{KOM(2008) 442 endelig} 
{SEK(2008) 2225}  
 
DA 2   DA 1. BAGGRUNDEN  FOR  EN SKOLEFRUGTORDNING 
Da EU i september 2007 vedtog en reform af den fælles markedsordning for frugt og 
grøntsager var et af de vigtigste mål at få vend t udviklingen med faldende  forbrug af frugt og 
grøntsager. 
Ved godkendelsen af reformen opfordrede Rådet samtidig Kommissionen til "i lyset af den 
dramatiske stigning i forekomste n af fedme blandt skolebørn [… ]at forelægge et forslag til en 
skolefrugtordning snarest muligt på grundlag af en konsekvensanalyse af fordele, praktisk 
gennemførlighed og administrative omko stninger i forbindelse hermed". 
Vigtigheden af frugt og grøntsager i en s und kost fremhæves i Kommissionens hvidbog om 
ernæring, overvægt og fedme, hvor i det understreges, at der er  brug for en sammenhængende 
indsats på EU-plan. Det hedder i hvidbogen, at "en skolefrugtordning vil være et skridt i den 
rigtige retning" . 
I sin beslutning om forslaget til EU's almi ndelige budget for regnskabsåret 2008 understregede 
Europa-Parlamentet, "at det går varmt ind for passende bud getbevillinger til uddeling af frugt 
og grønsager i skoler", og "henstiller til Kommissionen at fremsætte et lovgivningsforslag i 
den forbindelse …" . 
• Faldende forbrug 
I de senere år har forbruget af frugt og grønt sager i EU været faldende. Eftersom frugt og 
grøntsager ofte er meget letfor dærvelige, giver det en stor affaldsmængde. Forbruget pr. 
indbygger er derfor meget vanskeligt at må le og anslås på baggrund af produktion og 
handelsdata. 
Det gennemsnitlige daglige forbrug pr. indbygg er i EU-27 skønnes i 2 006 til at være 380 g 
netto. Det vil falde til 360 g netto pr. dag i 2010, hvis den nuværende nedadgående tendens fortsætter. Tallene gælder for befolkningen som helhed uanset alder. 
Forbruget varierer meget fra den ene medlem sstat til den anden. Medlemsstater med stor 
produktion kan generelt fremvise høj ere forbrugsstal, men på det se neste er der registreret en 
negativ udvikling selv i Middelh avslandene. Situationen for bør  giver særlig anledning til 
bekymring. Der er sket en betyde lig ændring i unges kost, og fo rbruget af frugt og grøntsager 
er markant lavere end tidligere. En af de medvi rkende faktorer til børns lave forbrug er klart, 
at produkterne ikke er tilgængelige for dem.  
Følgen er, at langt de fleste eur opæere og især børn ikke lever op til 
Verdenssundhedsorganisationens anbefaling om et nettoindtag på 400 g dagligt. 
• Folkesundheden 
Der er en stigende forekomst af vægtproblemer og fedme, især blandt børn. Det skønnes, at 22 
millioner børn er overvægtige, heraf er 5,1 m illioner fede (EU-25). Forekomsten af fedme hos 
børn forventes at stige med 400 000 årligt og føre til en række sundhedsmæssige, psykologiske 
og sociale problemer med høje omkos tninger for samfundet til følge (se punkt 3.3 i 
konsekvensanalysen) . 
 
DA 3   DA • Sociale og økonomiske aspekter 
Der er en tæt sammenhæng mellem lav indkomst, so ciale faktorer og utilstrækkeligt indtag af 
frugt og grøntsager. Jo lavere indkomst, desto la vere er forbruget frugt  og grøntsager. Tallene 
tyder på, at de nye medlemsstater  vil få størst udbytte af at øge deres forbrug. Forekomsten af 
hjerte-kar-sygdomme er navnlig mere udbredt, ligesom de indtræffer tidligere end i EU-15. 
Dette sundhedsproblem er er at de mange sundhedsproblemer, som hænger sammen med et 
lavt indtag af frugt og grøntsager (punkt 3.4) . 
2. V IDENSKABELIGT BELÆG  
Undersøgelser viser, at så længe visse betinge lser overholdes, er skolefrugtordninger et 
effektivt redskab til at skabe et varigt øget forb rug af frugt og grøntsager.  Det har især vist sig, 
at en skolefrugtordning ikke kun (nogle anfører endda ikke primær t) skal fokusere på at uddele 
frugt og grøntsager i undervisningsinstitutioner (skoler), men også omfatte foranstaltninger, der tager sigte på  større oplysning (punkt 4) . 
At forbedre børns og unges spisevaner er en vigtig opgave, når det handler om at forbedre 
folkesundheden og nedsætte langtidsrisikoen fo r slagtilfælde og kræft og kroniske sygdomme 
som f.eks. diabetes. Tiltag fo r sunde spisevaner sk al indføres i barndommen eller ungdommen, 
hvis de skal kunne forebygge eller vende de sundhedsskadelige virkninger af overvægt og 
dårlige kostvaner.  
Undersøgelser viser, at sunde vaner grundlægges i barndommen: børn med et stort forbrug af 
frugt og grøntsager i barndommen vedbliver at være storforbrugere, og børn med et lavt 
forbrug i barndommen viderefører det som voks ne med negative konsekvenser til følge for 
deres børn. 
Undervisningsinstitutioner (skoler) er det st ed, hvor man bedst kan ændre og påvirke børns 
kostvaner på det stadium, hvor de dannes. 
Betingelserne for en vellykket gennemførelse af  skolefrugtordningen er fremhævet i rapporten 
(punkt 5.3) . Undersøgelser viser, at hvis ordningen skal  have en effekt, er det vigtigt, at 
frugten uddeles gratis.  
3. N
UVÆRENDE SITUATION  
Der findes allerede initiativer med det formål at  få øget forbruget af frugt og grøntsager blandt 
skolebørn på EU-plan og i nogle medlem sstater på nationalt eller lokalt plan. 
Frugt- og grøntsagsreformen forhøjede budge ttet for medfinansierede oplysnings- og 
markedsføringsforanstaltninger for disse produk ter med 6 mio. EUR. Fællesskabets finansielle 
deltagelse i oplysningskampagne r for skolebørn er 60 %. 
Andre EU-programmer sigter på at forbedre  den fysiske og psykiske sundhed og mindske 
sundhedsmæssige uligheder, mens der er afsa t betydelige EU-midler til fedmerelateret 
forskning og projekter vedrørende frugt og grøntsagers gavnlige virkninger. 
Medlemsstaterne har indført forskellige modeller (punkt 5.2) , hvis største begrænsninger er, at 
de ofte er små og lokale, deres videreførelse er ikke sikret, der er få af dem i de nye 
medlemsstater, hvor forbruget generelt er mindst, og ikke alle ordninger rummer 
 
DA 4   DA ledsageforanstaltninger, hvilket er en af gørende forudsætning fo r at sikre ordningens 
effektivitet.  
4. M ÅL (PUNKT 7) 
Det overordnede mål for en europæisk skolefr ugtordning er at skabe en  politisk og finansiel 
ramme for initiativer i medlemsstaterne med henb lik på at øge andelen af frugt og grøntsager i 
børns kost på det tidspunkt, hvor deres spisevaner dannes. Der er  tale om en investering i 
fremtiden, idet ordningen vil bidrage til at minds ke sundhedsudgifter forårsaget af dårlig kost. 
De vigtigste specifikke mål består i at få vendt  det faldende forbrug af frugt og grøntsager, 
forøge børns forbrug på lang si gt, grundlægge sunde spisevaner , der videreføres i voksenlivet, 
give et stort antal skolebørn mulighed for at spise frugt og grøntsage r og derved skabe lige 
muligheder for alle børn i EU og bidrage til social samhørighed. 
5. P OLITISKE MULIGHEDER (PUNKT 8) 
De fire undersøgte muligheder udelukker ikke gensidigt hinande n; nogle af komponenterne 
kan kombineres. Indvirkningen på forbruget af frugt og grøntsager og deraf følgende fordele 
for folkesundheden vil afhænge af gennemførelse ns omfang og programmets videreførelse på 
lang sigt. 
Option 1 – Status quo  
Ingen nye tiltag fra EU's side. 
Option 2 – Netværkssamarbejde  
Fællesskabsintervention, der begrænser sig til at støtte medlemsstater nes skolefrugtordninger 
under tre hovedområder: information af offe ntligheden (websted, brochurer osv.), 
tilvejebringelse af handlingsværktøjer (portal med skolefrugtordnings-projekter, ekspertdatabase, osv.) samt  én stor årlig konference. 
Option 3 – Støtteinitiativer 
EU-støtte til initiativer ti l fremme af forbruget af frugt og grøntsager i 
undervisningsinstitutioner (skoler), undtaget finansiering af indkøb af produkter. Det kan 
omfatte de foranstaltninger, so m sigter på at ændre børns kos tvaner, f.eks. undervisning og 
oplysning, udarbejdelse af salg sfremmende materiale og besøg. 
Gennemførelsen vil blive udformet nogenlunde som bestående oplysningskampagner med et 
EU-bidrag på 60 %. Medfinansier ing vil være tvungen, og de orga nisationer, der har indgivet 
forslagene, vil også skulle finansiere en del (f.eks. 20 %) af programmets udgifter.  
Option 4 – Incitamenter 
En enkel, fleksibel EU-ramme for skolefr ugtordninger med frivillig deltagelse af 
medlemsstaterne.  
EU fordeler budgettet efter et ensartet, objektiv t kriterium bestående af antallet af børn i 
aldersgruppen 6-10 år. Deltagende  medlemsstater skal dernæst uda rbejde en stra tegi, der skal 
omfatte tre elementer: gratis uddeling i undervisningsinst itutioner (skoler), 
 
DA 5   DA ledsageforanstaltninger som f. eks. salgsfremstød og oplysningskampagner samt kontrol og 
evaluering. 
Indkøb af frugt og grøntsager (herunder logistik  og distribution) medfinansieres af EU med 
50 % undtagen i konvergensregioner (75 %). Det årlige finansielle loft på 90 mio. EUR kan 
suppleres med medlemsstaters finans iering og/eller privat finansiering. 
Ledsageforanstaltninger vil almindeligvis skulle  finansieres af medlem sstaterne, men hvis den 
bestående retlige ramme gør det muligt, kan de blive støttet igennem EU's fremme af 
landbrugsprodukter. 
6. K ONSEKVENSANALYSE  
• Økonomisk indvirkning (punkt 9.1 og bilag 8)  
En øget efterspørgsel som følge af en europæisk skolefrugtordning vil indvirke positivt på 
markedet for frugt og grøntsager. 
Option 1 og 2  vil ikke have nogen målbar effekt  på efterspørgsel eller forbrug. Option 3  vil 
sandsynligvis have en større indvirkning. 
Option 4  kan føre til udvikling af nye, velsmagende og spiseklare produkter henvendt til børn. 
Det kan give en direkte stigning på 97 500 tons frugt og grøntsager årligt baseret på en daglig 
portion på 120 gram i 30 uger. Ifølge undersøgelser er der tale om en va rig stigning i indtaget 
af frugt og grøntsager på mellem 0,4 og 1,1 portioner pr. dag. Går man ud fra, at børns daglige 
forbrug i gennemsnit vil stige med 0,7 portioner, vil det føre til et årligt forbrug på yderligere 
ca. 800 000 tons frugt og grøntsager. 
Det er vigtigt med kontrol og evaluering for at kunne vurdere de langsigtede virkninger. 
Undersøgelser viser, at skolefrugtordninger kan være en effektiv måde til at få øget forbruget af frugt og grøntsager. 
• Budgetmæssig indvirkning (punkt 9.2 og bilag 13)  
Option 1  vil ikke have nogen indvirkning på EU 's budget eller medlemsstaternes budgetter. 
Option 2  vil kræve et årligt EU-budge t på 1,3 mio. EUR. Det vil i kke indebære udgifter for 
medlemsstaterne.  
Option 3:  Reformen af den fælles markedsordni ng for frugt og grøntsager omfatter en 
forhøjelse af EU's markedsføringsbudget me d 6 mio. EUR, som vil kunne anvendes til at 
gennemføre en europæisk skolefrugtordning. Medl emsstaterne vil skulle yde medfinansiering 
ud over den obligatoriske  private finansiering. 
Option 4  kan iværksættes med en udgift på EU -budgettet på 90 mio. EU R til indkøb af frugt 
og grøntsager, herunder logistikomkostninger. Det antages, at frugt og grøntsager uddeles 
gratis en gang om ugen i løbet af skoleåret (i gennemsnit 30 uger) med en gennemsnitlig udgift på 0,20 EUR om dagen pr. barn til alle 26 millioner børn i aldersgruppen 6-10 år. 
Medlemsstaterne vil skulle finansiere halvdele n af udgifterne til frugt  og grøntsager (25 % í 
konvergensregioner) og ledsageforanstaltninge r. Det samlede budget er 156 mio. EUR heraf 
90 mio. EUR fra EU's budget og 66 mi o. EUR fra det nationale budget. 
 
DA 6   DA Besparelserne på sundhedsbudgettet og som følge af færre tabte arbejdstimer på 
arbejdspladsen kan på lang sigt  være meget store, viser tal fra Nederlandene og Danmark.  
• Sociale indvirkninger (punkt 9.3)  
Folkesundheden og samhørighed  (Bilag 9)  
Det er målet at fremme sunde kostvaner blan dt skolebørn og derved bidrage til en varig 
forbedring af folkesundheden og et fald i forekomsten af fedme: opretholde en sund 
legemsvægt og reducere risikoen for kroniske ikke-smitsomme sygdomme.  
Option 1  vil ikke give de n ønskede effekt. 
Option 2 og 3  kan have en begrænset effekt på sa mhørigheden. Udveksling af erfaringer kan 
være med til at forbedre resultat erne af de nuværende ordninger. 
Option 4 vil have den største effekt, eftersom de n indebærer gratis uddeling af frugt og 
grøntsager. 
Fremme lige muligheder  (bilag 10) 
Målet er at lette adgangen til sk olefrugtordninger for børn i fattig e regioner og i dårligt stillede 
befolkningsgrupper.  
Gratis uddeling af frugt og grøntsager kan væ re med til at forbedre kosten og vil kunne 
indvirke positivt på indlæringsevnen, som man ved påvirkes af usund kost. Det gælder i større 
grad dårligt stillede børn. Me d skolefrugtordninger kan man bekæmpe dårlig kost og mindske 
kostmæssige forskelle mellem socioøkonomiske grupper. 
Option 4 vil have en meget større effekt end opt ion 3, eftersom den sikr er gratis uddeling af 
frugt og grøntsager.  
Beskæftigelsesmuligheder og jobskabelse 
Større produktion forventes at indebære et vist  omfang af ekstra arbejd e. Der vil kunne knyttes 
yderligere nye job til innovation og forskning. Option 4 vil have en større effekt end option 3.  
• Tættere forbindelser med borgerne i EU  
Ved at medvirke til at få genskabt kontak ten mellem byboere og fødevareproducenter og deres 
produkter kan option 4 bedst påvirke offentlighede ns opfattelse i positiv retning. Formidling af 
oplysninger under option 2 og 3 kan også have en positiv indvirkning. 
• Indvirkning på miljøet 
Eftersom forvaltningen af alle ordninger vi l være decentraliseret, vil de forskellige 
muligheders miljømæssige indvirkning af hænge af, hvordan de gennemføres.  
• Administrative virkninger (punkt 9.6 og bilag 14)  
Option 2: ingen nævneværdig ekstra byrde for hverk en medlemsstaterne eller Kommissionen. 
Option 3: yderligere administrative byrder på medl emsstatsplan, der kan være omfattende 
som følge af øget EU-finansiering.  
 
DA 7   DA Option 4: behov for yderligere ressourcer på medlem sstatsplan. Det kræver to tjenestemænd 
på fuld tid på EU-plan i det mindste  i de første år af gennemførelsen. 
• Virkninger for tredjelande og internationale forbindelser 
En skolefrugtordning i EU-regi skal fu ldt ud overholde EU's internationale 
handelsforpligtelser. 
• Proportionalitet og merværdi for EU (punkt 6 og 9.8) 
Option 2 og 3 er traditionelle EU -aktioner, som har bevist deres værdi. Det begrænsede budget 
og deres karakter af "bløde" foranstaltni nger begrænser imidlertid deres virkning.  
Option 4 kan i kraft af sit større budget skabe større merværdi; tvungne 
ledsageforanstaltninger v il styrke dens effekt.  
En europæisk skolefrugtordning er ikke en universalløsning på børns beskedne forbrug af 
frugt og grøntsager eller relate rede sundhedsproblemer. Option 4 vil medvirke til at bekæmpe 
disse problemer, idet den rummer en potentielt omfattende spredningseffekt.  
• Konsekvenser for berørte parter 
Option 2, 3, og 4 er en forbedring i forhold til status quo , selv når graden af forbedring 
varierer betydeligt mellem dem.  
Skatteyderne vil kunne drage fordel af det forventede fald i det offentliges udgifter til 
sundhedsvæsenet, som vil kunne mærkes i årene efter ordninge ns indførelse.  
7. K ONTROL OG EVALUERING (PUNKT 11) 
Det forventes, at der blive indført minimums evalueringsstandarder for medlemsstaterne i 
gennemførelsesbestemmelserne i den eventuelle rådsforordning om en skolefrugtordning.  
8. K ONKLUSIONER (PUNKT 12) 
For at få opfyldt målet om et øget forbrug kan bestående kommissi onsretsakter anvendes i 
større omfang, og det vil være et positivt skri dt. Det gælder især formidlingsaktiviteter under 
option 2 og 3 i form af oplysning og salgsfre mmende foranstaltninger for landbrugsprodukter. 
Option 4 er den mest effektiv måde til at få opfyldt målene om øget forbrug og bedre 
folkesundhed, hvis gennemførelsen af den sker under streng overholdelse af 
subsidiaritetsprincippet og nationale beføjels er, især hvad angår s undhed og uddannelse. Den 
vil give større resultater, hvis den suppleres med option 2 og 3. 
I denne sammenhæng foreslår Ko mmissionen, at der indføres en  skolefrugtordning, der for at 
sikre de bedst mulige resultater ligeledes udn ytter de tre andre muligheder. Den omfatter 
følgende komponenter:  
– Gratis frugt og grøntsager i skoler . Der bør ydes EU-støtte til medfinansiering af 
dels udleveringen af frugt og grøntsager til skoleelever i alde rsgruppen 6-10 år i 
undervisningsinstitutioner (skoler), dels de n hermed forbundne logistik, kontrol og 
evaluering. Det foreslås derfor, at der afsættes budgetmidler på i alt 90 mio. EUR 
 
DA 8   DA under afsnit I i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007. Dette beløb vil gøre det muligt 
at udvide de eksisterende skolefrugtordninger i nogle la nde og indføre tilsvarende 
ordninger i andre medlemsstater, der på grund af budgetbegrænsninger ikke har 
sådanne ordninger.  Fællesskabets finansiering vil andr age 50-70 % i konvergensregioner. 
– Ledsageforanstaltninger.  En forpligtelse for medlemsstaterne til at fastlægge en 
national strategi i samråd med de offentlige sundheds- og skolemyndigheder, 
erhvervslivet og andre interesserede parter. Det skal fremgå af strategien, hvordan en 
skolefrugtordning bedst kan gennemfø res og integreres i undervisningen. I 
forbindelse med gennemførelsen vil der være  pligt til at fremhæve EU's medvirken. 
Ledsageforanstaltningerne vil hovedsagelig  blive finansieret af medlemsstaterne. 
– Netværkssamarbejde med det formål tilskynde til udveksling af information og 
viden blandt deltagerne i skolefrugtordni nger og øge offentlighedens kendskab til 
initiativet (jf. option 2, "netværkssamarbejde "). Hertil bør der af sættes 1,3 mio. EUR. 
– Fremme af landbrugsprodukter, der kunne tilgod eses af støtte inden for rammerne af 
den indsats, som EU yder for at fr emme landbrugsprodukter (jf. option 3, 
"støtteinitiativer"). Medlemsstaterne  kunne især udnytte disse rammer til at 
gennemføre de nødvendige ledsageforanst altninger til at øge opmærksomheden 
omkring de gunstige virkninger af frugt  og grønt. Med den seneste reform af 
markedsordningen for frugt og grøntsager blev det vejledende budget for fremme af 
forbruget af disse produkter hævet med 6 mio. EUR. 
– Kontrol og evaluering.  Med det formål at indsamle solide data til en mere 
tilbundsgående undersøgelse af virkningen af de forskellige varianter af en 
skolefrugtordning og til udveks ling af "bedste praksis"  bør kontrol og evaluering 
udgøre en integrerende del af en EU-ordning.  
Samtlige ordninger vil derfor omfatte følgende tre komponenter: 
• gratis frugt og grøntsager i unde rvisningsinstitutioner (skoler) 
• et antal ledsageforanstaltninger 
• kontrol og evaluering. 
Option 4 indebærer en st or budgetomkostning for både EU og medlemsstaterne. For at sikre, 
at skolefrugtordningen giver det bedste resultat og fungerer, bør  produkterne uddeles gratis til 
en udvalgt aldersgruppe (alle bø rn i alderen 6-10 år) i et til strækkeligt antal uger over et 
tidsrum, der er tilstrækkelig langt.  
Der er behov for et årligt budget på 156 mio. EUR. Erfaringen vil vise, om dette budget er 
passende i forhold til at opfyl de de fastlagte mål. EU's deltagelse på 90 mio. EUR skal 
indpasses i de finansielle oversla g i forbindelse med landbruget.