Forslag til RÅDETS FORORDNING om fællesforetagendet for biobaserede industrier /* COM/2013/0496 final - 2013/0241 (NLE) */





BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET Generel baggrund Et af hovedmålene for Horisont 2020, rammeprogrammet for forskning og innovation for perioden 2014-2020, er at styrke europæisk industri gennem aktioner, der understøtter forskning og innovation i en bred vifte af industrisektorer. Navnlig åbner det mulighed for oprettelse af offentlig-private partnerskaber, som vil bidrage til at tackle nogle af de største udfordringer, som EU står over for. Biobaserede industrier i EU kan yde et vigtigt bidrag til målene i Europa 2020-strategien og flagskibsinitiativerne "Innovation i EU", "Et ressourceeffektivt Europa" og "En industripolitik for en globaliseret verden". Dette har EU anerkendt i adskillige politiske initiativer for nylig såsom det europæiske innovationspartnerskab om landbrugets produktivitet og bæredygtighed[1], strategien for intelligent specialisering for medlemsstater og regioner[2] og forslaget til det syvende miljøhandlingsprogram. I meddelelsen om strategien for bioøkonomi i Europa, der blev vedtaget den 13. februar 2012[3], foreslår man, at der etableres et offentlig-privat partnerskab (OPP) for biobaserede industrier ("biobaserede OPP'er") som et led i handlingsplanen. I Kommissionens meddelelse om en stærkere europæisk industripolitik for vækst og økonomisk genopretning[4] gentager man betydningen af at etablere et biobaseret OPP i form af et fælles teknologiinitiativ inden for rammerne af EU's industripolitik, der ligeledes er i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse "Public-private partnerships, in Horizon 2020: a powerful tool to deliver on innovation og growth in Europe"[5]. Regionsudvalget har også understreget biobaserede produkters og et biobaseret samfunds vigtige rolle i sin udtalelse om bioøkonomi i Europa fra november 2012[6]. I lyset af de mere vidtgående spørgsmål om økonomisk og social bæredygtighed og konsekvenserne for forbrugeren er Kommissionen i øjeblikket ved at undersøge biobrændstoffer set ud fra et forbrugerperspektiv som led i en større undersøgelse af brændstofmarkedets funktion[7]. Begrundelser og mål for et fælles teknologiinitiativ på området for biobaserede industrier Biobaserede industrier er industrier, der benytter vedvarende biologiske ressourcer til fremstilling af biobaserede produkter og biobrændstoffer. Produktionen foregår normalt på bioraffinaderier og er ofte baseret på biobaserede processer. De fører til nye værdikæder, hvor primærproducenter, der ikke tidligere har haft noget med hinanden at gøre (og f.eks. forvaltere af organisk affald), og industrier kædes sammen og åbner derigennem nye muligheder for en lang række etablerede aktører. Et stigende antal forarbejdningsindustrier såsom kemikalie-, biobrændstof-, papirmasse- og papir-, sukker- og stivelses- samt teknologiindustrierne (navnlig industriel bioteknologi og teknologi) er interesserede i at bevæge sig helt eller delvis i retning af bæredygtige vedvarende biobaserede ressourcer og/eller produkter. Det vigtigste fokus for dette fælles teknologiinitiativ bliver at omdanne ikkespiselige plantedele (f.eks. træ, restprodukter fra land- og skovbrug, bioaffald) og bionedbrydeligt affald til biobaserede produkter og biobrændstoffer. De ikkespiselige dele af planter, også betegnet ligno-cellulosisk materiale, er normalt heterogent og indeholder en blanding af forskellige typer af komplekse biomolekyler (dvs. cellulose, hemicellulose og lignin). Den nødvendige teknologi til omdannelse af ligno-cellulosisk materiale anses for "mere avanceret" sammenlignet med de nuværende teknologier til omdannelse af spiselige plantedele, og den videreudvikles fortsat. De resulterende produkter og processer kaldes derfor "avancerede". Biobaserede industrier er en central faktor for skabelse af vækst og arbejdspladser i EU's bioøkonomi. Selvom biobaserede produkter og biobrændstoffer i øjeblikket kun udgør omkring 3 % af den årlige omsætning på 2 trillioner EUR og 1 % af de 22 mio. arbejdspladser, som den europæiske bioøkonomi generer i dag[8], ventes biobaserede industrier at vokse hurtigere og betydeligt mere end de mere traditionelle sektorer inden for bioøkonomien[9],[10]. Skøn fra forskellige kilder viser, at: · det samlede indtægtspotentiale i hele værdikæden for biomasse til bioraffinaderier kan være større end 200 mia. EUR i 2020[11] · andelen af biobaserede processer inden for alle former for kemisk produktion isoleret set sandsynligvis vil stige fra under 2 % i 2005 til 25 % i 2025[12] · væksten i mængden af EU-biobaserede kemiske produkter (herunder bioplast, biosmøremidler, bioopløsningsmidler, biobaserede overfladeaktive stoffer og kemiske råstoffer) vil være på 5,3 % om året frem til 2020, hvilket giver et marked med en værdi på 40 mia. EUR og skaber 90 000 arbejdspladser alene inden for den biokemiske industri[13] · der kan fremstilles op til 75 mia. liter bioetanol på en bæredygtig måde og til konkurrencedygtige omkostninger i 2020, hvilket vil svare til omkring 15 mia. EUR i supplerende indtægter til landbrugssektoren[14]. For at frigøre dette potentiale og sikre konkurrenceevnen for Europas biobaserede industrier og deres værdikæder på globale markeder skal man klare en række forhindringer: · Råstofferne til biomassen vil skulle skaffes i Europa på en bæredygtig måde og uden utilsigtede negative konsekvenser som tab af biodiversitet, indirekte ændringer af arealanvendelsen (ILUC) eller negative virkninger for fødevaresikkerheden. · Forskellige aktører, herunder landbrug og skovbrug, industrier og affaldshåndteringsvirksomheder skal etablere samarbejdsprojekter langs hele værdikæder med henblik på at øge effektiviteten af ressourceanvendelsen ved at mindske disse sektorers nuværende opsplitning og isolation. · Der skal udvikles nye processer til at separere, forbehandle og omdanne disse råvarer til biobaserede produkter og biobrændstoffer. Det bliver nødvendigt at udvikle en lang række vidt forskellige teknologiske muligheder samtidig (f.eks. enzymbaserede versus termokemiske processer) inden for en stærk og mangefacetteret forskningsindsats for at styrke processens effektivitet og optimere udbyttet. · Der er behov for betydelige investeringer i opskalering af teknologi og infrastruktur for at vurdere de relative fordele ved radikalt forskellig teknologiske løsningsmodeller og identificere de mest fordelagtige løsningsmodeller. Dette vil kræve en opgradering af eksisterende biobaserede industrier (f.eks. papirmasse og papirmøller, biobrændstoffer, stivelse, kemikalier osv.) samt udvikling af nye og skalerbare integrerede bioraffinaderimodeller. · En vellykket indførelse af nye biobaserede produkter og bioenergi/brændstoffer vil fordre udvikling af standarder, mærknings- og klassificeringssystemer samt opnåelse af kundernes accept. Produktpriserne bør tage behørigt hensyn til eksterne virkninger, og forbrugerne skal kunne vælge mellem produkter på et velinformeret grundlag, f.eks. baseret på oplysninger om fordelene ved disse produkter gennem hele produktets livscyklus fra vugge til grav. Værdikæderne inden for den biobaserede industri (lige fra primærproduktion, bioraffinaderier, industrielle brugere til forbrugermærker) er komplekse, og det samme gælder de teknologiske og innovationsmæssige udfordringer, der skal løses for at frigive dens samfundsøkonomiske og miljømæssige potentiale. Kun en stærk strategisk vision, en velstruktureret og klart defineret forsknings- og innovationsdagsorden og et langsigtet, stabilt økonomisk engagement kan betyde, at man i samme program kan samle de forskellige kompetencer fra hele Europa med henblik på at skabe de nødvendige gennembrud og skabe tilstrækkelig sikkerhed og den kritiske masse til at tiltrække betydelige private investeringer. Målene for det foreslåede fælles teknologiinitiativ for biobaserede industrier er at: · bidrage til en mere ressourceeffektiv og bæredygtig lavemissionsøkonomi og til stigende økonomisk vækst og beskæftigelse, navnlig i landdistrikterne, ved at udvikle bære- og konkurrencedygtige biobaserede industrier i Europa baseret på avancerede bioraffinaderier, der skaffer deres biomasse på en bæredygtig måde, og navnlig at: · demonstrere teknologier, der giver mulighed for at skabe nye kemiske byggesten, nye materialer og nye forbrugerprodukter af europæisk biomasse, som erstatter behovet for fossilbaserede rå- og hjælpestoffer · udvikle forretningsmodeller, der integrerer økonomiske aktører i værdikæden lige fra levering af biomasse til bioraffinaderier til forbrugere af biobaserede materialer, kemikalier og brændstoffer, herunder gennem etablering af nye samspil på tværs af sektorer og støtte til klynger på tværs af brancher · etablering af flagskibs-bioraffinaderier, der anvender teknologier og forretningsmodeller til biobaserede materialer, kemikalier og brændstoffer og demonstrerer omkostnings- og resultatforbedringer på niveauer, der kan sammenlignes med fossilbaserede alternativer. Tidligere erfaringer som grundlag EU har finansieret en lang række projekter, der har bidraget til fremskridtene inden for de biobaserede industrier gennem de seneste årtier. EU's rammeprogrammer for forskning og teknologisk udvikling (FP'er) omfatter næsten 6 % af EU's samlede F&U-investering og 15 % af den offentligt finansierede F&U i Europa, som finansieres i et grænseoverskridende samarbejde. Under FP7-særprogrammet om "Samarbejde", tema 2 "Fødevarer, landbrug og fiskeri, og bioteknologi" finansierer man i øjeblikket 100 projekter inden for området bioteknologi med et EU-bidrag på omkring 400 mio. EUR. I lyset af bioraffinaderiernes tværfaglige karakter gennemførte GD RTD en fælles indkaldelse i 2008 om bioraffinaderier, der omfattede fire temaer i programmet "Samarbejde" (tema 2, tema 5, tema 4 "Nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og nye produktionsteknologier, og tema 6 "Miljø"). Tre kooperative flagskibsprojekter (BIOCORE, EUROBIOREF og SUPRABIO) blev udvalgt til finansiering i 2009 med et samlet EU-bidrag på omkring 50 mio. EUR. Erfaringerne fra de seneste år bekræfter, at Europa har en stærk forskningsbase inden for området biobaserede industrier med nogle vellykkede projekter med bioraffinaderier, både på EU-niveau samt på regionalt og nationalt niveau. Finansieringsmekanismer, der anvendes på EU-niveau og regionalt niveau, navnlig store og integrerede bioraffinaderiprojekter og regionale bioøkonomiklynger, er et skridt i den rigtige retning, idet man anvender en fremgangsmåde, der tager udgangspunkt i værdikæden, som omfatter forsknings-, demonstrations- og udbredelsesaktiviteter og tilskynder til grænseoverskridende samarbejde. Alligevel er det ikke lykkedes at nå en tilstrækkeligt stor kritisk masse til at afhjælpe opsplitning og skabe integrerede værdikæder inden for biobaserede industrier i Europa. Virkningen af de enkelte finansieringsmekanismer kunne have haft endnu større betydning, hvis de havde været en del af en integreret, langsigtet strategi for biobaserede industrier, og hvis man havde ydet mere støtte til demonstrations- og udbredelsesaktiviteter. 2. RESULTATER AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG AF KONSEKVENSANALYSER Man hørte en lang række kilder som forberedelse til dette fælles teknologiinitiativ: · Der blev gennemført en offentlig høring om det foreslåede biobaserede OPP fra den 21. september til den 14. december 2012, og der indkom 638 valide svar. 64,6 % af svarene kom fra den private sektor, 24,6 % fra den akademiske verden, 8,8 % fra den offentlige sektor og 2 % fra ngo'er. Der indkom svar fra 19 af de 27 medlemsstater, og de fleste svar kom fra Polen efterfulgt af Nederlandene, Tyskland, Spanien, Frankrig, Belgien, Sverige, Finland, Italien, Østrig, Det Forenede Kongerige, Rumænien, Den Tjekkiske Republik, Portugal, Danmark, Irland, Ungarn, Grækenland og Slovakiet. Næsten alle respondenter (94,3 %) opfordrede til handling fra EU's side, og 86,9 % anså OPP for den mest hensigtsmæssige mekanisme til gennemførelse af F&I-programmer for biobaserede industrier under Horisont 2020 og mente, at det ville medføre positive samfundsøkonomiske virkninger. Andre centrale budskaber var behovet for at styrke EU's innovation, at forbedre konkurrenceevnen og formulere klare interventionsmål for biobaserede industrier. Resultaterne af høringen blev fremlagt og drøftet på et arrangement for interessenter den 9. januar 2013 i Bruxelles, der havde deltagelse af 162 personer. Den fuldstændige rapport om den offentlige onlinehøring er en del af konsekvensanalysen, og efter planen skal der offentliggøres en trykt udgave i juni 2013. · Adskillige arrangementer inden for rammerne af gennemførelsen af strategien for bioøkonomi gav mulighed for regelmæssige og bredt funderede kontakter med interessenter i forbindelse med udarbejdelsen af konsekvensanalysen. Dette omfattede konferencen "Partnering for the Bioeconomy in European Regions" den 12. oktober 2012, som blev arrangeret i fællesskab af GD RTD og Regionsudvalget. På konferencen fik deltagerne oplysninger om potentialet i et biobaseret OPP, og gennem eksempler på regionale aktiviteter fremhævede man de mulige fordele ved partnerskaber inden for bioøkonomi. GD REGIO fortalte specifikt konferencedeltagerne om strategien for intelligent specialisering, som er et led i EU's politik for udvikling af landdistrikter. Man foreslog, at investeringerne skulle fokuseres på bioøkonomien, hvor dette er relevant. · Adskillige undersøgelser, der er foretaget i forbindelse med bioøkonomi, biobaserede produkter og biobrændstoffer, blev gennemgået. · En gruppe på 10 eksterne revisorer med relevant ekspertise inden for de forskellige dele af værdikæden for de biobaserede industrier blev hentet ind for at bistå GD RTD med at indsamle og analysere ovenstående data og udarbejde konsekvensanalysen. Konsekvensanalyse Kommissionen har foretaget en konsekvensanalyse af forslaget til forordning, og denne er vedlagt forslaget. 3. JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET Resumé af forslaget Forslaget vedrører oprettelse af et fællesforetagende for biobaserede industrier (fællesforetagende for BBI) i henhold til artikel 187 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) med henblik på gennemførelsen af det fælles teknologiinitiativ om biobaserede industrier (BBI FTI). Fællesforetagendet for BBI bør oprettes for perioden, som udløber den 31. december 2024. Det får hjemsted i Bruxelles, Belgien. Det finansieres af EU, repræsenteret ved Europa-Kommissionen, og Biobased Industries Consortium (BIC). Fællesforetagendet for BBI's aktiviteter finansieres ligeligt af dets stiftende medlemmer. Kommissionen og BIC bidrager ligeligt til Fællesforetagendet for BBI's løbende omkostninger. Forsknings- og demonstrationsaktiviteterne finansieres via bidrag i form af pengebeløb og naturalydelser fra BIC-medlemsvirksomhederne (personale, udstyr, hjælpematerialer osv.) og finansielle ressourcer fra EU. Omfanget af ressourcerne fra EU varierer, i henhold til reglerne for Horisont 2020, afhængigt af den pågældende aktivitetstype. Fællesforetagendet for BBI er åbent for nye medlemmer, forudsat at de bidrager med ressourcer til at opfylde målene. Kommissionen vil være repræsenteret i bestyrelsen med rettigheder og stemmerettigheder svarende til BIC-medlemmerne fra industrien. Retsgrundlag Retsgrundlaget for forslaget er artikel 187 i TEUF. Reglerne for deltagelse og formidling i Horisont 2020 er gældende. I betragtning af de særlige praktiske behov ved dette initiativ er en fravigelse fra disse regler dog nødvendig. Denne fravigelse er imidlertid ikke omfattet af nærværende forslag på dette stadie for ikke at hæmme de interinstitutionelle drøftelser om et passende retsgrundlag og hensigtsmæssige proceduremæssige bestemmelser om vedtagelse af reglerne, som stadig afventes i forbindelse med lovgivningsarbejdet vedrørende Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådet Forordning om reglerne for deltagelse og formidling i Horisont 2020 (COM(2011) 0810 – 2011/0399 (COD). Den konkrete fravigelse indarbejdes på et senere tidspunkt på baggrund af resultaterne af ovennævnte drøftelser. Fravigelsen gør det muligt at begrænse støtteberettigelsen for andre aktioner end innovationsaktioner til enheder som SMV'er eller sekundære og videregående uddannelsesinstitutioner, idet man samtidig opnår den optimale løftestangseffekt på private investeringer. Nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet Forslaget vedrører et område, hvor EU ikke har enekompetence, og derfor anvendes subsidiaritetsprincippet. De politiske mål, der ligger bag forslaget, kan kun opfyldes med en EU-indsats af følgende årsager: (1) Den udpegede store forsknings- og innovationsmæssige udfordring har tværnational karakter og er meget kompleks, og dette stiller krav om, at komplementær viden og finansielle ressourcer lægges sammen på tværs af sektorer og grænser. De enkelte medlemsstater, virksomheder eller interessenter kan ikke løse dette problem på egen hånd. (2) Koordineringsindsatsen og de påkrævede ressourcer er af et sådant omfang, at de kun kan virkeliggøres på en troværdig måde på europæisk niveau. (3) I lyset af tilsvarende og konkurrerende initiativer, der er i gang eller iværksættes i andre førende økonomier (USA, Brasilien, Kina, Canada), vil alene en stort anlagt foranstaltning, som gennemføres på europæisk niveau, være tilstrækkelig til at få industrier til at investere i Europa. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går bestemmelserne i denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå de tilstræbte mål. Valg af instrument Den foreslåede forordning vil medføre en betydelig stigning i de offentlige og private investeringer i forsknings- og innovationsaktiviteter, der har til formål at forbedre konkurrenceevnen i europæiske biobaserede industrier og skabe beskæftigelse, navnlig i landdistrikter. Fællesforetagendet for BBI kan tiltrække private ressourcer sammen med EU-midler på et niveau, der ikke kan nås med traditionelle instrumenter, som savner den strategiske, langsigtede tilgang til programmering og finansiering. Hver euro i EU-midler vil tiltrække 2,8 EUR i private midler i fællesforetagendets levetid. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET Det samlede budget for fællesforetagendet for BBI bliver 2 000 mio. EUR (inklusive bidrag i likvider og naturalier). Desuden har industrien forpligtet sig til at investere 1 800 mio. EUR i etableringen af store demonstrations- og flagskibsanlæg, der bidrager til målene for dette fælles teknologiinitiativ. Det maksimale bidrag fra Den Europæiske Union (inklusive EFTA) bliver 1 000 mio. EUR[15], som udbetales fra Horisont 2020-budgettet. Fællesforetagendet for BBI's løbende omkostninger finansieres fra begyndelsen ligeligt af EU og BIC. Administrationsomkostningerne må ikke overstige 60 mio. EUR i fællesforetagendets levetid. Forsknings- og demonstrationsaktiviteter, der gennemføres af Fællesforetagendet for BBI, og som er berettiget til medfinansiering under Horisont 2020, finansieres i fællesskab af EU og BIC. 5. FAKULTATIVE ELEMENTER Gennemgang EU vil forelægge en årlig rapport om de fremskridt, der er opnået inden for Fællesforetagendet for BBI, og vil fremlægge en midtvejsevaluering den 31. december 2017. Decharge for gennemførelsen af budgettet gives med hensyn til EU's bidrag til fællesforetagendet som en del af Europa-Parlamentets decharge, efter henstilling fra Rådet, til Kommissionen i overensstemmelse med den procedure, der er fastlagt i artikel 319 i TEUF. 2013/0241 (NLE) Forslag til RÅDETS FORORDNING om fællesforetagendet for biobaserede industrier (EØS-relevant tekst) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 187 og artikel 188, stk. 1, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[16], under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[17] og ud fra følgende betragtninger: (1) Offentlig-private partnerskaber i form af fælles teknologiinitiativer blev først nævnt i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013)[18]. (2) I Rådets afgørelse nr. 2006/971/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Samarbejde til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013)[19] udpegedes konkrete offentlig-private partnerskaber, der skal støttes. (3) I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. …/2013 af … 2013 om Horisont 2020 – rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)[20] sigtes der mod at opnå øget indvirkning på forskning og innovation ved at kombinere Horisont 2020-rammeprogrammet og midler fra den private sektor i offentlig-private partnerskaber inden for centrale områder, hvor forskning og innovation kan bidrage til EU's overordnede mål om konkurrenceevne og hjælpe med at tackle samfundsmæssige udfordringer. EU's deltagelse i disse partnerskaber kan tage form af økonomiske bidrag til fællesforetagender, der oprettes på basis af artikel 187 i traktaten i henhold til afgørelse nr. 1982/2006/EF. (4) I henhold til Rådets afgørelse (EU) nr. …/2013 af … 2013 om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 (2014-2020)[21] kan der ydes støtte til fællesforetagender, som oprettes i henhold til rammeprogrammet for Horisont 2020 på de vilkår, der anføres i denne afgørelse. (5) I Europa 2020-strategien[22] understreges behovet for at udvikle gunstige betingelser for investeringer i viden og innovation med henblik på at opnå intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i EU. Både Europa-Parlamentet og Rådet har godkendt denne strategi. (6) Bio-based Industries Consortium (i det følgende benævnt "BIC") udarbejdede et visionsdokument og opstillede en strategisk innovations- og forskningsdagsorden på grundlag af en omfattende høring af offentlige og private interessenter. I den strategiske innovations- og forskningsdagsorden beskrives de centrale teknologiske og innovationsmæssige udfordringer, der skal løses for at udvikle bæredygtige og konkurrencedygtige biobaserede industrier i Europa, og man identificerer forsknings-, demonstrations- og udbredelsesaktiviteter, der skal gennemføres af det fælles teknologiinitiativ for "biobaserede industrier". (7) BIC er en ikkeudbyttegivende organisation, der blev oprettet med det formål at repræsentere den industrigruppe, som støtter det fælles teknologiinitiativ for biobaserede industrier. Dets medlemmer dækker hele den biobaserede værdikæde og består af store industrier, små og mellemstore virksomheder (SMV'er), regionale klynger, europæiske handelssammenslutninger og europæiske teknologiplatforme. BIC har som målsætning at sikre og fremme den teknologiske og økonomiske udvikling af de biobaserede industrier i Europa. Eventuelle interessenter i hele den biobaserede værdikæde kan ansøge om medlemskab. I kraft af sammenslutningens generelle principper om åbenhed og gennemskuelighed med hensyn til medlemskab sikres en bred deltagelse fra industrien. (8) I Kommissionens meddelelse af 13. februar 2012, "Nye veje til bæredygtig vækst: en bioøkonomi for Europa"[23], og navnlig i handlingsplanen opfordrer man til oprettelse af et offentlig-privat partnerskab til støtte for oprettelsen af bæredygtige og konkurrencedygtige biobaserede industrier og værdikæder i Europa. Med henblik på at bevæge sig i retning af et samfund efter oliens tidsalder sigter meddelelsen på en bedre integration af sektorerne for fremstilling og forarbejdning af biomasse med henblik på at forene målsætninger vedrørende fødevaresikkerhed, sparsomme naturressourcer og miljø med brugen af biomasse til både industri- og energiformål. (9) I Kommissionens meddelelse af 10. oktober 2012, "En stærkere europæisk industripolitik for vækst og økonomisk genopretning"[24], bekræfter man de biobaserede industriers strategiske betydning for Europas fremtidige konkurrenceevne, således som det identificeres i Kommissionens meddelelse af 21. december 2007, "Et lead market-initiativ til fordel for Europa"[25], og man understreger behovet for et fælles teknologiinitiativ om "biobaserede industrier". (10) Biobaserede industrier og deres værdikæder står over for komplekse og betydelige teknologiske og innovationsmæssige udfordringer. Som en fremspirende sektor skal biobaserede industrier klare udfordringer som følge af spredte tekniske kompetencer og de begrænsede offentligt tilgængelige data om den reelle ressourcetilgængelighed med henblik på at opbygge bæredygtige og konkurrencedygtige værdikæder. Med henblik på at håndtere disse udfordringer skal man nå op på en kritisk masse på en fokuseret og konsekvent måde på europæisk plan, for så vidt angår aktivitetens omfang, ekspertise og innovationspotentiale. (11) Det fælles teknologiinitiativ om biobaserede industrier bør afhjælpe de forskellige typer af markedssvigt, der modvirker private investeringer i prækompetitive forsknings-, demonstrations- og udbredelsesaktiviteter for biobaserede industrier i Europa. Det bør navnlig vurdere adgangen til pålidelige forsyninger af biomasse under hensyntagen til andre konkurrerende samfunds- og miljøkrav og støtte udviklingen af avancerede forarbejdningsteknologier, demonstrationsaktiviteter i stor skala og politikinstrumenter og derved mindske risikoen for private forsknings- og innovationsinvesteringer ved udviklingen af bæredygtige og konkurrencedygtige biobaserede produkter og biobrændstoffer. (12) Det fælles teknologiinitiativ for biobaserede industrier bør være et offentlig-privat partnerskab, der sigter mod at øge investeringerne i udviklingen af en bæredygtig biobaseret industrisektor i Europa. Den bør tilvejebringe samfundsøkonomiske fordele for de europæiske borgere, øge Europas konkurrenceevne og bidrage til at placere Europa som en central aktør inden for forskning, demonstration og udbredelse af avancerede biobaserede produkter og biobrændstoffer. (13) Formålet med det fælles teknologiinitiativ for biobaserede industrier er at gennemføre et program med forsknings- og innovationsaktiviteter i Europa, hvor man vurderer adgangen til vedvarende biologiske ressourcer, der kan anvendes til produktion af biobaserede materialer og på dette grundlag støtte etableringen af bæredygtige biobaserede værdikæder. Disse aktiviteter bør udføres gennem samarbejde mellem interessenter hele vejen langs de biobaserede værdikæder, herunder primærproduktion og forædlingsindustrier, forbrugermærker, SMV'er, forsknings- og teknologicentre samt universiteter. (14) FTI vedrørende biobaserede industrier er ambitiøst og omfattende, de finansielle og tekniske ressourcer, der skal mobiliseres, er store, og der er derfor behov for en effektiv koordinering og ressourcesynergi samt finansiering, og dette forudsætter, at EU inddrages. Derfor bør der oprettes et fællesforetagende til gennemførelse af det fælles teknologiinitiativ for biobaserede industrier (i det følgende betegnet fællesforetagendet for BBI) som en juridisk enhed. (15) Målet med fællesforetagendet for BBI bør opfyldes gennem støtte til forsknings- og innovationsaktiviteter ved at sammenlægge ressourcer fra den private og offentlige sektor. Fællesforetagendet for BBI bør til dette formål tilrettelægge indkaldelser af forslag om støtte til forsknings-, demonstrations- og udbredelsesaktiviteter. (16) For at opnå den størst mulige virkning skal fællesforetagendet for biobaserede industrier udvikle tætte synergier med andre EU-programmer inden for områder som uddannelse, miljø, konkurrenceevne og SMV'er samt med fondene inden for samhørighedspolitikken og politikken for udvikling af landdistrikter, der specifikt kan bidrage til at styrke den nationale og regionale forsknings- og innovationskapacitet i forbindelse med intelligente specialiseringsstrategier. (17) EU og BIC bør være stiftende medlemmer af fællesforetagendet for BBI. (18) Der bør fastsættes bestemmelser for fællesforetagendet for BBI's organisation og drift i dets vedtægter som en del af denne forordning. (19) BIC har skriftligt givet udtryk for, at man er indforstået med videreførelsen af forskningsaktiviteterne på området for fællesforetagendet for BBI inden for en struktur, der er velegnet til et offentlig-privat partnerskab. Det vil være hensigtsmæssigt, at BIC tiltræder vedtægterne i bilaget til denne forordning ved at underskrive et støttebrev. (20) For at nå sine mål skal fællesforetagendet for BBI yde økonomisk støtte, hovedsageligt i form af tilskud på baggrund af åbne indkaldelser af konkurrerende forslag. (21) Bidrag fra de private medlemmer bør ikke være begrænset til fællesforetagendet for BBI's administrative omkostninger og den samfinansiering, der kræves for at gennemføre forsknings- og innovationsaktioner, som støttes af fællesforetagendet for BBI. (22) Deres bidrag bør også vedrøre yderligere aktiviteter, der skal gennemføres af de private medlemmer som fastlagt i en supplerende aktivitetsplan. For at få et ordentligt overblik over løftestangseffekten bør disse supplerende aktiviteter vedrøre bidrag til det bredere fælles teknologiinitiativ vedrørende biobaserede industrier. (23) Deltagelse i indirekte aktioner, som støttes af fællesforetagendet for BBI, skal ske i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. … /2013 af … 2013 om reglerne for deltagelse og formidling i "Horisont 2020 – rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)"[26]. (24) EU's økonomiske bidrag til fællesforetagendet for BBI skal forvaltes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og de relevante bestemmelser om indirekte forvaltning, der er fastsat i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 af 29. oktober 2012 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012[27]. (25) Revisioner hos modtagere af EU-midler i henhold til nærværende forordning skal foretages på en sådan måde, at den administrative byrde mindskes i overensstemmelse med forordning (EU) nr. […]/2013 [Horisont 2020-rammeprogram]. (26) De finansielle interesser hos EU og de øvrige medlemmer af fællesforetagendet for BBI bør beskyttes gennem passende foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, herunder ved forebyggelse, afsløring og efterforskning af uregelmæssigheder, tilbagesøgning af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og – efter omstændighederne – med administrative og økonomiske sanktioner i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. (27) Kommissionens interne revisor bør udøve de samme beføjelser over for fællesforetagendet for BBI som dem, han er tillagt over for Kommissionen. (28) I overensstemmelse med artikel 287, stk. 1, i traktaten kan oprettelsesakten for organer, kontorer eller agenturer, der er oprettet af EU, udelukke revision af regnskaberne vedrørende alle indtægter og udgifter for disse organer, kontorer eller agenturer fra Revisionsrettens side. I overensstemmelse med artikel 60, stk. 5, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 skal regnskaberne hos organer, der er oprettet i henhold til artikel 209 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 revideres af et uafhængigt revisionsorgan, som skal afgive en udtalelse om bl.a., hvorvidt regnskaberne giver et retvisende billede, og hvorvidt de underliggende transaktioner er lovlige og formelt korrekte. For at undgå gentagne revisioner af regnskaberne er det berettiget, at fællesforetagendet for BBI's regnskaber ikke bør revideres af Revisionsretten. (29) For at lette dets etablering bør Kommissionen have ansvaret for oprettelsen og den indledende drift af fællesforetagendet for BBI, indtil det har operativ kapacitet til at gennemføre sit eget budget. (30) I overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet som fastsat i artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union kan målene for fællesforetagendet for BBI med hensyn til at styrke industriel forskning og innovation i hele EU ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, og de kan således bedre opfyldes på EU-plan for at undgå dobbeltarbejde, fastholde kritisk masse og sikre, at den offentlige finansiering udnyttes optimalt. Nærværende forordning begrænser sig til det nødvendige minimum for at nå disse mål og går ikke ud over, hvad der er nødvendigt herfor — VEDTAGET DENNE FORORDNING: Artikel 1 Oprettelse 1. Med henblik på gennemførelsen af det fælles teknologiinitiativ for biobaserede industrier oprettes der herved et fællesforetagende (i det følgende benævnt "fællesforetagendet for BBI"), jf. traktatens artikel 187, for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2024. 2. Fællesforetagendet for BBI er det organ, der varetager gennemførelsen af et offentlig-privat partnerskab som omhandlet i artikel 209 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012[28]. 3. Fællesforetagendet for BBI har status som juridisk person. Det har i hver af medlemsstaterne den mest vidtgående rets- og handleevne, som disse medlemsstaters lovgivning tillægger juridiske personer. Det kan i særdeleshed erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og optræde som part i en retssag. 4. Fællesforetagendet for BBI har hjemsted i Bruxelles, Belgien. 5. Fællesforetagendet for BBI's vedtægter er fastlagt i bilaget. Artikel 2 Målsætninger Fællesforetagendet for BBI har følgende målsætninger: a) at bidrage til gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. …/2013 af … 2013 om oprettelse af Horisont 2020-rammeprogrammet, navnlig del ... i Rådets afgørelse …/2013/EU af … 2013 om oprettelse af særprogrammet Horisont 2020 b) at bidrage til målsætningerne for det fælles teknologiinitiativ for biobaserede industrier om en mere ressourceeffektiv og bæredygtig lavemissionsøkonomi og til stigende økonomisk vækst og beskæftigelse, navnlig i landdistrikterne, ved at udvikle bæredygtige og konkurrencedygtige biobaserede industrier i Europa baseret på avancerede bioraffinaderier, der skaffer deres biomasse på en bæredygtig måde, og navnlig at: c) demonstrere teknologier, der giver mulighed for at skabe nye kemiske byggesten, nye materialer og nye forbrugerprodukter af europæisk biomasse, som erstatter behovet for fossilbaserede rå- og hjælpestoffer d) udvikle forretningsmodeller, der integrerer økonomiske aktører i hele værdikæden lige fra levering af biomasse til bioraffinaderier til forbrugere af biobaserede materialer, kemikalier og brændstoffer, herunder gennem etablering af nye samspil på tværs af sektorer og støtte til klynger på tværs af brancher e) etablering af flagskibs-bioraffinaderier, der anvender teknologier og forretningsmodeller til biobaserede materialer, kemikalier og brændstoffer og demonstrerer omkostnings- og resultatforbedringer på niveauer, der kan sammenlignes med fossilbaserede alternativer. Artikel 3 EU's finansielle bidrag 1. Det maksimale EU-bidrag, herunder EFTA-bevillinger, til fællesforetagendet for BBI til dækning af administrative omkostninger og driftsomkostninger udgør 1 000 mio. EUR. Det finansielle bidrag betales gennem de relevante bevillinger på EU's almindelige budget til særprogrammet Horisont 2020 med henblik på gennemførelse af Horisont 2020-rammeprogrammet i overensstemmelse med artikel 58, stk. 1, litra c), nr. iv), og artikel 60 og 61 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 for organer som omhandlet i artikel 209 i samme forordning. 2. De nærmere bestemmelser for EU's finansielle bidrag fastlægges i en delegeringsaftale og årlige aftaler om overførsel af midler, som indgås mellem Kommissionen på EU's vegne og fællesforetagendet for BBI. 3. Den under stk. 2 omhandlede delegeringsaftale vedrører de elementer, der er fastsat i artikel 58, stk. 3, og artikel 60 og 61 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og i artikel 40 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1268/2012 samt bl.a. følgende: a) kravene til fællesforetagendet for BBI's bidrag med hensyn til de relevante effektivitetsindikatorer som omhandlet i bilag II til afgørelse nr. …/EU [særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020-rammeprogrammet] b) kravene til fællesforetagendet for BBI's bidrag i lyset af den overvågning, som er omhandlet i bilag III til afgørelse (EU) nr. … [særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020-rammeprogrammet] c) de specifikke effektivitetsindikatorer med relation til fællesforetagendet for BBI's funktionsmåde d) aftalerne vedrørende tilvejebringelse af de data, der er nødvendige for at sikre, at Kommissionen kan opfylde sine forpligtelser med hensyn til formidling og rapportering e) brug af menneskelige ressourcer og ændringer med hensyn til disse, navnlig ansættelse ud fra funktionsgruppe, lønklasse og kategori, omklassificering og eventuelle ændringer af antallet af medarbejdere. Artikel 4 Bidrag fra andre medlemmer end EU 1. De andre medlemmer af fællesforetagendet for BBI end EU sørger for, at de oprettende enheder yder et samlet bidrag på mindst 2 800 mio. EUR i løbet af den i artikel 1 fastsatte periode. 2. Det i stk. 1 omtalte bidrag består af følgende: a) bidrag til fællesforetagendet for BBI som fastlagt i punkt 12.2, punkt 12.3b og punkt 12.3c i vedtægterne i bilaget b) bidrag i naturalier på mindst 1 800 mio. EUR i løbet af den periode, der er fastsat i artikel 1, fra de andre medlemmer end EU eller deres oprettende medlemmer. Disse bidrag består af de omkostninger, som de er blevet påført ved gennemførelsen af supplerende aktiviteter, der ikke er omfattet af fællesforetagendet for BBI's arbejdsplan, og som bidrager til at nå målsætningerne for det fælles teknologiinitiativ vedrørende BBI. Andre EU-finansieringsprogrammer kan yde støtte til dækning af disse omkostninger i overensstemmelse med de gældende bestemmelser og procedurer. I så fald må EU-finansieringen ikke træde i stedet for bidragene i naturalier fra de andre medlemmer end EU eller deres oprettende enheder. De i underpunkt b omhandlede omkostninger er ikke berettiget til økonomisk støtte fra fællesforetagendet for BBI. De tilsvarende aktiviteter skal fastlægges i en årlig supplerende aktivitetsplan, hvori den anslåede værdi af disse bidrag skal anføres. 3. De andre medlemmer af fællesforetagendet for BBI end EU rapporterer senest den 31. januar hvert år til bestyrelsen for fællesforetagendet for BBI om værdien af de i stk. 2 omhandlede bidrag, som er ydet i hvert af de foregående regnskabsår. 4. Med henblik på at vurdere de bidrag, som er omhandlet i stk. 2, underpunkt b, og punkt 12.3c i vedtægterne i bilaget, fastslås omkostningerne i henhold til de pågældende enheders sædvanlige regnskabspraksis ud fra de gældende internationale bogførings- og regnskabsstandarder. Omkostningerne attesteres af en uafhængig ekstern revisor, som udnævnes af den pågældende enhed. Vurderingen af bidragene skal kontrolleres af fællesforetagendet for BBI. Hvis der fortsat findes usikkerhed, kan det revideres af fællesforetagendet for BBI. 5. Kommissionen kan afslutte, gradvist nedsætte eller indstille EU's finansielle bidrag til fællesforetagendet for BBI eller udløse den afviklingsprocedure, som er omhandlet i punkt 20.2, i vedtægterne i bilaget, hvis de pågældende medlemmer eller deres oprettende enheder ikke yder de i stk. 2 omhandlede bidrag, kun yder dem delvist eller yder dem sent. Artikel 5 Finansielle bestemmelser Fællesforetagendet for BBI vedtager særlige finansielle bestemmelser i overensstemmelse med artikel 209 i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 og forordning (EU) nr. … [delegeret forordning om finansforordningsmodellen for OPP'er]. Artikel 6 Personale 1. Vedtægten for tjenestemænd i EU og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i EU som fastlagt i Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68[29] samt de efter fælles aftale mellem EU-institutionerne vedtagne gennemførelsesordninger til disse bestemmelser gælder for fællesforetagendet for BBI's ansatte. 2. Bestyrelsen udøver med hensyn til fællesforetagendet for BBI's personale de beføjelser, som vedtægten for tjenestemænd tillægger ansættelsesmyndigheden, og som ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i EU tillægger den myndighed, der har kompetence til at indgå ansættelseskontrakter (herefter benævnt "ansættelsesmyndighedsbeføjelser"). I overensstemmelse med vedtægtens artikel 110 vedtager bestyrelsen i medfør af artikel 2, stk. 1, i vedtægten og artikel 6 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i EU en afgørelse om at delegere de relevante beføjelser som ansættelsesmyndighed til den administrerende direktør og opstiller betingelserne for at suspendere denne delegation af beføjelser. Den administrerende direktør har bemyndigelse til at uddelegere disse beføjelser. Under helt særlige omstændigheder kan bestyrelsen ved en beslutning midlertidigt suspendere de ansættelsesmyndighedsbeføjelser, der er uddelegeret til den administrerende direktør, og de beføjelser, denne måtte have uddelegeret, og selv udøve dem eller uddelegere dem til et af sine medlemmer eller en anden ansat hos fællesforetagendet end den administrerende direktør. 3. Bestyrelsen vedtager passende gennemførelsesbestemmelser til vedtægten og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i EU i overensstemmelse med vedtægtens artikel 110. 4. Personaleressourcerne fastlægges i fællesforetagendet for BBI's stillingsfortegnelse med angivelse af antallet af midlertidige stillinger for hver funktionsgruppe og lønklasse samt antallet af kontraktansatte udtrykt i fuldtidsækvivalenter i tråd med dets årlige budget. 5. Personalet hos fællesforetagendet for BBI består af midlertidigt ansatte og kontraktansatte. 6. Fællesforetagendet for BBI afholder alle personaleudgifter. Artikel 7 Udstationerede nationale eksperter og praktikanter 1. Fællesforetagendet for BBI kan gøre brug af udstationerede nationale eksperter og praktikanter, som ikke er ansat af fællesforetagendet. Antallet af udstationerede nationale eksperter udtrykt i fuldtidsækvivalenter skal lægges til de oplysninger om personale, der er omhandlet i artikel 6, stk. 4, i nærværende forordning i tråd med det årlige budget. 2. Bestyrelsen vedtager en beslutning, som fastlægger bestemmelser om udstationering af nationale eksperter til fællesforetagendet for BBI og om brug af praktikanter. Artikel 8 Privilegier og immuniteter Protokollen om EU's privilegier og immuniteter gælder for fællesforetagendet for BBI og dets personale. Artikel 9 Fællesforetagendet for BBI's ansvar 1. Fællesforetagendet for BBI's ansvar i kontraktforhold er underlagt de relevante kontraktlige bestemmelser og den lovgivning, der gælder for den pågældende aftale, beslutning eller kontrakt. 2. For så vidt angår ansvar uden for kontraktforhold, skal fællesforetagendet for BBI i overensstemmelse med de almindelige retsgrundsætninger, medlemsstaterne har til fælles, erstatte skader, som dets ansatte har forvoldt under udøvelsen af deres hverv. 3. Fællesforetagendet for BBI's udbetalinger som følge af et erstatningsansvar som omhandlet i stk. 1 og 2 samt omkostninger og udgifter i denne forbindelse anses for udgifter for fællesforetagendet for BBI og afholdes af fællesforetagendet for BBI's ressourcer. 4. Fællesforetagendet for BBI har alene ansvaret for sine forpligtelser. Artikel 10 Domstolens kompetence og lovvalg 1. Domstolen har kompetence i henhold til de i traktaten fastsatte betingelser og i følgende tilfælde: a) ved enhver tvist mellem medlemmerne, som vedrører nærværende forordnings genstand b) i henhold til eventuelle voldgiftsbestemmelser i aftaler, beslutninger eller kontrakter indgået af fællesforetagendet for BBI c) tvister vedrørende erstatning for skader, fællesforetagendet for BBI's ansatte har forvoldt under udøvelsen af deres hverv d) ved enhver tvist mellem fællesforetagendet for BBI og dets ansatte inden for de grænser og på de betingelser, der er fastlagt i vedtægten for tjenestemænd i EU og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i EU. 2. Med hensyn til anliggender, som ikke er omfattet af nærværende forordning eller af andre retsakter i EU-lovgivningen, gælder lovgivningen i den stat, hvor fællesforetagendet for BBI er hjemmehørende. Artikel 11 Evaluering 1. Senest den 31. december 2017 foretager Kommissionen en foreløbig evaluering af fællesforetagendet for BBI. Kommissionen meddeler konklusionerne fra evalueringen forsynet med sine bemærkninger hertil til Europa-Parlamentet og Rådet senest den 30. juni 2018. 2. På baggrund af konklusioner fra den foreløbige evaluering som omhandlet i stk. 1 kan Kommissionen handle i overensstemmelse med artikel 4, stk. 5, eller træffe andre passende foranstaltninger. 3. Inden for et halvt år efter afviklingen af fællesforetagendet for BBI, dog ikke senere end to år efter udløsningen af afviklingsproceduren som omhandlet i punkt 20 i vedtægterne i bilaget, foretager Kommissionen en endelig evaluering af fællesforetagendet for BBI. Resultaterne af denne endelige evaluering forelægges Europa-Parlamentet og Rådet. Artikel 12 Decharge 1. Decharge for gennemførelsen af budgettet gives med hensyn til EU's bidrag til fællesforetagendet for BBI som en del af Europa-Parlamentets decharge, efter henstilling fra Rådet, til Kommissionen i overensstemmelse med den procedure, der er fastlagt i traktatens artikel 319. 2. Fællesforetagendet for BBI samarbejder fuldt ud med de institutioner, der inddrages i dechargeproceduren, og fremlægger alle nødvendige yderligere oplysninger. I denne forbindelse kan foretagendet blive anmodet om at være repræsenteret på møder med de relevante institutioner eller organer og bistå Kommissionens ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede. Artikel 13 Efterfølgende revisioner 1. Efterfølgende revisioner af udgifter til indirekte aktioner foretages af fællesforetagendet for BBI i overensstemmelse med artikel 23 i forordning (EU) nr. … [Horisont 2020-rammeprogrammet] som led i de indirekte aktioner under Horisont 2020-rammeprogrammet. 2. For at sikre sammenhæng kan Kommissionen beslutte at foretage de i stk. 1 omhandlede revisioner. Artikel 14 Beskyttelse af medlemmernes finansielle interesser 1. Med forbehold af punkt 16.4 i vedtægterne i bilaget giver fællesforetagendet for BBI Kommissionens personale og andre personer, som det har godkendt, samt Revisionsretten adgang til dets kontorlokaler og alle relevante oplysninger, herunder i elektronisk form, i det omfang det er nødvendigt for at udføre deres revisioner. 2. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan foretage undersøgelser, herunder kontroller og inspektioner på stedet, i overensstemmelse med de bestemmelser og procedurer, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)[30], og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder[31], for at fastslå, om der har været svig, korruption eller anden ulovlig aktivitet, som har påvirket EU's finansielle interesser, i forbindelse med en aftale, beslutning eller kontrakt, hvor der er ydet støtte i henhold til nærværende forordning. 3. Med forbehold af stk. 1 og 2 skal kontrakter, aftaler og beslutninger, der fremkommer ved gennemførelsen af denne forordning, indeholde bestemmelser, som udtrykkeligt giver Kommissionen, fællesforetagendet for BBI, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at gennemføre sådanne revisioner og undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive beføjelser. 4. Fællesforetagendet for BBI sikrer, at dets medlemmers finansielle interesser er tilstrækkeligt beskyttet ved at udføre eller foranledige egnede interne og eksterne kontroller. 5. Fællesforetagendet for BBI tiltræder den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om de interne undersøgelser, der foretages af OLAF[32]. Fællesforetagendet for BBI træffer de fornødne foranstaltninger for at lette OLAF's arbejde med interne undersøgelser. Artikel 15 Fortrolighed Med forbehold af artikel 16 sikrer fællesforetagendet for BBI beskyttelsen af følsomme oplysninger, hvis offentliggørelse kan skade dets medlemmers interesser eller interesserne hos deltagere i fællesforetagendet for BBI's aktiviteter. Artikel 16 Gennemsigtighed 1. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter[33] gælder for de dokumenter, som beror hos fællesforetagendet for BBI. 2. Fællesforetagendet for BBI's bestyrelse kan vedtage de praktiske gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1049/2001. 3. Med forbehold af artikel 10 kan beslutninger, som fællesforetagendet for BBI træffer i medfør af artikel 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001, påklages til Ombudsmanden i henhold til de betingelser, der er fastlagt i traktatens artikel 228. Artikel 17 Regler for deltagelse og formidling Bestemmelserne i forordning (EU) nr. … [om reglerne for deltagelse og formidling i Horisont 2020] gælder for de aktioner, der finansieres af fællesforetagendet for BBI. I henhold til samme forordning betragtes fællesforetagendet for BBI som et finansieringsorgan, og det yder økonomisk støtte til indirekte aktioner som fastsat i punkt 1 i vedtægterne i bilaget. Artikel 18 Støtte fra værtsstaten Der kan indgås en administrativ aftale mellem fællesforetagendet for BBI og den stat, hvor det har hjemsted, angående privilegier og immuniteter og anden støtte, som denne stat skal yde fællesforetagendet for BBI. Artikel 19 Forudsætninger 1. Kommissionen har ansvaret for oprettelsen og den indledende drift af fællesforetagendet for BBI, indtil det har operationel kapacitet til at gennemføre sit eget budget. Kommissionen gennemfører i overensstemmelse med EU-retten alle nødvendige foranstaltninger i samarbejde med andre medlemmer og med inddragelse af de kompetente organer i fællesforetagendet for BBI. 2. Med henblik herpå a) kan Kommissionen, indtil den administrerende direktør påbegynder sit arbejde efter at være blevet udnævnt af bestyrelsen i overensstemmelse med punkt 8 i bilaget, udpege en tjenestemand fra Kommissionen, der kan fungere som midlertidig administrerende direktør og udføre de opgaver, som er overdraget den administrerende direktør, der kan bistås af et begrænset antal tjenestemænd fra Kommissionen b) udøver den midlertidige direktør som en undtagelse fra artikel 6, stk. 2, i denne forordning beføjelserne som ansættelsesmyndighed c) kan Kommissionen udpege et begrænset antal af sine tjenestemænd midlertidigt. 3. Den midlertidige administrerende direktør kan anvise alle betalinger, som er omfattet af bevillingerne i fællesforetagendet for BBI's årlige budget, når bestyrelsen har godkendt dem, og kan indgå kontrakter, beslutninger og aftaler, herunder ansættelseskontrakter, når fællesforetagendet for BBI's stillingsfortegnelse er vedtaget. 4. Den midlertidige administrerende direktør skal efter aftale med den administrerende direktør for fællesforetagendet for BBI og på betingelse af bestyrelsens godkendelse fastlægge den dato, hvor fællesforetagendet for BBI har beføjelser til at gennemføre sit eget budget. Fra denne dato afholder Kommissionen sig fra at indgå forpligtelser og foretage betalinger for aktiviteterne vedrørende fællesforetagendet for BBI. Artikel 20 Ikrafttræden Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. For Rådet Formanden BILAG FÆLLESFORETAGENDET FOR BBI'S VEDTÆGTER 1 – Opgaver Fællesforetagendet for BBI skal udføre følgende opgaver: a) sikre, at det fælles teknologiinitiativ om biobaserede industrier oprettes og forvaltes på en bæredygtig måde b) tilvejebringe de nødvendige offentlige og private ressourcer c) etablere og udvikle et tæt og langsigtet samarbejde mellem EU, industrien og de øvrige interessenter d) sikre effektiviteten af det fælles teknologiinitiativ om biobaserede industrier e) nå den kritiske masse for forskningsindsatsen for at kunne gå i gang med et langsigtet program f) overvåge fremskridtene med hensyn til at nå målene for fællesforetagendet for BBI g) yde økonomisk støtte til indirekte forsknings- og innovationsaktioner, hovedsageligt i form af tilskud h) informations-, kommunikations-, udnyttelses- og formidlingsaktiviteter ved anvendelse af bestemmelserne i artikel 22 i forordning (EU) nr. …/2013 [Horisont 2020-rammeprogrammet] i) enhver anden opgave, som er nødvendig for at nå de målsætninger, der er fastsat i artikel 2 i denne forordning. 2 – Medlemmer 1. Fællesforetagendet for BBI består af følgende medlemmer: a) EU, repræsenteret ved Kommissionen b) ved accept af disse vedtægter gennem et støttebrev oprettes Bio-based Industries Consortium Aisbl (i det følgende betegnet BIC), en almennyttig organisation oprettet i henhold til belgisk lovgivning (registreringsnummer: 0521-857-822), med permanent kontor i Bruxelles, Belgien. 3 – Ændringer af medlemskab 1. Forudsat at den bidrager til den i punkt 12 i disse vedtægter omhandlede finansiering med henblik på at nå fællesforetagendet for BBI's målsætninger, der er fastsat i artikel 2 i denne forordning, og accepterer vedtægterne for fællesforetagendet for BBI, kan enhver juridisk enhed, som direkte eller indirekte støtter forskning og innovation i en medlemsstat eller i et land, der er associeret med Horisont 2020-rammeprogrammet, ansøge om at blive medlem af fællesforetagendet for BBI. 2. Enhver ansøgning om at blive medlem af fællesforetagendet for BBI skal indgives til bestyrelsen og ledsages af et forslag om at tilpasse bestyrelsens sammensætning som fastsat i punkt 5. 3. Bestyrelsen vurderer ansøgningen under hensyntagen til ansøgerens relevans og potentielle merværdi med hensyn til at nå fællesforetagendet for BBI's målsætninger. Derefter træffer den beslutning om ansøgningen. 4. Ethvert medlem kan opsige sit medlemskab af fællesforetagendet for BBI. Opsigelsen træder uigenkaldeligt i kraft, seks måneder efter at de øvrige medlemmer er underrettet herom. Det tidligere medlem løses derefter fra alle forpligtelser bortset fra forpligtelser, som fællesforetagendet for BBI har godkendt eller påtaget sig, før medlemskabet er opsagt. 5. Medlemskab af fællesforetagendet for BBI kan ikke overdrages til en tredjepart uden forudgående samtykke fra bestyrelsen. 6. Fællesforetagendet for BBI skal umiddelbart efter enhver ændring af medlemskabet i henhold til denne bestemmelse på sit websted offentliggøre en opdateret liste over medlemmer af fællesforetagendet for BBI og den dato, hvor en sådan ændring træder i kraft. 4 – Fællesforetagendet for BBI's organisation 1. Fællesforetagendet for BBI har følgende organer: a) bestyrelsen b) den administrerende direktør c) det videnskabelige udvalg d) gruppen af repræsentanter for BBI-staterne. 2. Det videnskabelige udvalg og gruppen af repræsentanter for BBI-staterne er rådgivningsorganer for fællesforetagendet for BBI. 5 – Bestyrelsens sammensætning 1. Bestyrelsen består af følgende medlemmer: – fem repræsentanter for Kommissionen – fem repræsentanter for de private medlemmer, hvoraf mindst én skal være repræsentant for en lille eller mellemstor virksomhed. 6 – Bestyrelsens arbejde 1. Kommissionen har 50 % af stemmerettighederne. Kommissionens stemme er udelelig. De private medlemmer har et lige antal stemmer. Medlemmerne gør deres yderste for at nå til enighed. I mangel af enighed træffer bestyrelsen sine beslutninger med et flertal på mindst 75 % af alle stemmer, herunder fraværende medlemmers stemmer. 2. Bestyrelsen vælger sin formand for en periode på to år. 3. Bestyrelsen afholder ordinært møde to gange om året. Den kan afholde ekstraordinære møder på opfordring fra Kommissionen eller et flertal af repræsentanterne for de private medlemmer eller på formandens foranledning. Formanden indkalder til bestyrelsesmøderne, og de afholdes almindeligvis på fællesforetagendet for BBI's hjemsted. Direktøren har ret til at deltage i forhandlingerne, men har ikke stemmeret. Formanden for gruppen af repræsentanter for BBI-staterne har ret til at deltage i bestyrelsens møder som observatør. Bestyrelsen kan fra sag til sag indbyde andre personer til at deltage i dens møder som observatører, navnlig repræsentanter for regionale myndigheder i EU og repræsentanter for civilsamfundet. Medlemmernes repræsentanter er ikke personligt ansvarlige for de handlinger, som de har foretaget i deres egenskab af repræsentanter i bestyrelsen. Bestyrelsen vedtager selv sin forretningsorden. 7 – Bestyrelsens opgaver 1. Bestyrelsen har det overordnede ansvar for fællesforetagendet for BBI's strategiske orientering og operationer og fører tilsyn med gennemførelsen af dets aktiviteter. 2. Bestyrelsen har navnlig til opgave at: a) vurdere, godtage eller afvise ansøgninger om nyt medlemskab i overensstemmelse med punkt 3 b) træffe afgørelse om ophævelse af medlemskab af fællesforetagendet for BBI, hvis et medlem ikke opfylder sine forpligtelser c) vedtage fællesforetagendet for BBI's finansielle bestemmelser i overensstemmelse med artikel 5 i denne forordning d) vedtage fællesforetagendet for BBI's årlige budget, herunder stillingsfortegnelsen med angivelse af antallet af midlertidige stillinger i hver funktionsgruppe og lønklasse samt antallet af kontraktansatte og udstationerede nationale eksperter udtrykt i fuldtidsækvivalenter e) udøve ansættelsesmyndighedsbeføjelserne i henseende til personalet i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i denne forordning f) udpege og afskedige den administrerende direktør, forlænge dennes mandat, yde vejledning til vedkommende og føre tilsyn med vedkommendes indsats g) godkende programkontorets organisatoriske opbygning som omhandlet i punkt 9.5 efter henstilling fra den administrerende direktør h) godkende den årlige arbejdsplan og de tilhørende anslåede udgifter på forslag af den administrerende direktør efter samråd med det videnskabelige udvalg og gruppen af repræsentanter for BBI-staterne i) godkende den årlige supplerende aktivitetsplan som omhandlet i artikel 4, stk. 2, litra b), i denne forordning på basis af et forslag fra de private medlemmer og efter om nødvendigt at have ført samråd med en ad hoc-rådgivningsgruppe j) godkende årsregnskabet k) godkende den årlige aktivitetsrapport, herunder de tilhørende udgifter l) sørge for etablering, hvis det er passende, af en intern revisionsfunktion for fællesforetagendet for BBI m) godkende indkaldelserne og, hvis det er relevant, de tilhørende bestemmelser om procedurer for indsendelse, evaluering, udvælgelse og tildeling n) godkende fortegnelsen over aktioner, der er udvalgt til at modtage støtte o) etablere fællesforetagendet for BBI's kommunikationspolitik efter henstilling fra den administrerende direktør p) etablere gennemførelsesbestemmelser i tråd med artikel 6, stk. 3, i denne forordning, hvis det er hensigtsmæssigt q) fastsætte bestemmelser om udstationering af nationale eksperter hos fællesforetagendet for BBI og brug af praktikanter i tråd med artikel 7 i denne forordning, hvis det er hensigtsmæssigt r) etablere rådgivende grupper i tillæg til fællesforetagendet for BBI's organer, hvis det er hensigtsmæssigt s) forelægge Kommissionen enhver anmodning om ændring af denne forordning, som foreslås af ethvert medlem af fællesforetagendet for BBI, hvis det er hensigtsmæssigt t) påtage sig ansvaret for enhver opgave, der ikke specifikt tildeles et af fællesforetagendet for BBI's organer, og som bestyrelsen kan tildele et af disse organer. 8 – Ansættelse eller afsættelse af den administrerende direktør samt forlængelse af dennes mandatperiode 1. Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen ud fra en liste over kandidater, som Kommissionen foreslår på baggrund af en åben og gennemsigtig udvælgelsesprocedure. Kommissionen inddrager repræsentanter for de andre medlemmer af fællesforetagendet for BBI i udvælgelsesproceduren, hvis det er hensigtsmæssigt. Der skal navnlig sikres en hensigtsmæssig repræsentation af de andre medlemmer af fællesforetagendet for BBI i den fase af udvælgelsesproceduren, hvor der foretages en foreløbig udvælgelse. Med henblik herpå udpeger de private medlemmer efter gensidig aftale en repræsentant og en observatør på bestyrelsens vegne. 2. Den administrerende direktør ansættes midlertidigt i fællesforetagendet for BBI i henhold til punkt a) i artikel 2 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i EU. Ved indgåelsen af aftalen med den administrerende direktør repræsenteres fællesforetagendet for BBI af formanden for bestyrelsen. 3. Den administrerende direktørs mandat er på tre år. Efter denne periode foretager Kommissionen en vurdering af den administrerende direktørs indsats og fællesforetagendet for BBI's kommende opgaver og udfordringer, idet den inddrager de private medlemmer efter behov. 4. Bestyrelsen kan forlænge den administrerende direktørs ansættelsesperiode én gang efter forslag fra Kommissionen, der tager udgangspunkt i den i stk. 3 omhandlede evaluering, dog højst for en periode på fire år. 5. En administrerende direktør, hvis mandat er blevet forlænget, kan ikke deltage i endnu en udvælgelsesprocedure til samme stilling ved udløbet af den samlede periode. 6. Den administrerende direktør kan kun afskediges efter beslutning truffet af bestyrelsen på forslag af Kommissionen med inddragelse af de private medlemmer efter behov. 9 – Den administrerende direktørs opgaver 1. Direktøren er ansvarlig for den daglige ledelse af fællesforetagendet for BBI i overensstemmelse med bestyrelsens afgørelser. 2. Den administrerende direktør er fællesforetagendet for BBI's retlige repræsentant. Vedkommende står til regnskab over for bestyrelsen. 3. Den administrerende direktør gennemfører budgettet for fællesforetagendet for BBI. 4. Den administrerende direktør skal navnlig varetage følgende opgaver i fuld uafhængighed: a) udarbejde og med henblik på vedtagelse forelægge bestyrelsen udkastet til det årlige budget, herunder stillingsfortegnelsen med angivelse af antallet af midlertidige stillinger i hver funktionsgruppe og lønklasse samt antallet af kontraktansatte og udstationerede nationale eksperter udtrykt i fuldtidsækvivalenter b) udarbejde den årlige arbejdsplan med angivelse af de tilhørende udgiftsoverslag og forelægge bestyrelsen denne med henblik på godkendelse c) forelægge årsregnskabet for bestyrelsen med henblik på godkendelse d) udarbejde den årlige aktivitetsrapport med angivelse af de tilhørende udgifter og forelægge bestyrelsen denne med henblik på godkendelse e) forelægge bestyrelsen fortegnelsen over aktioner, der er udvalgt til at modtage støtte, med henblik på godkendelse f) underskrive aftaler og beslutninger g) underskrive indkøbsaftaler h) gennemføre fællesforetagendet for BBI's kommunikationspolitik i) tilrettelægge, lede og føre tilsyn med fællesforetagendet for BBI's drift og personale inden for de rammer, der opstilles af bestyrelsen som fastlagt i artikel 6, stk. 2, i denne forordning j) etablere og opretholde et velfungerende og effektivt internt kontrolsystem og indberette alle betydelige ændringer heraf til bestyrelsen k) sikre, at der foretages risikovurdering og risikostyring l) træffe enhver anden foranstaltning, der er nødvendig for at vurdere fællesforetagendet for BBI's fremskridt med hensyn til at nå dets målsætninger m) varetage alle andre opgaver, som bestyrelsen pålægger eller uddelegerer til den administrerende direktør. 5. Den administrerende direktør etablerer et programkontor, som under vedkommendes ansvar skal udføre alle de støtteopgaver, der skal varetages i kraft af denne forordning. Programkontoret skal bemandes af fællesforetagendet for BBI's personale og navnlig varetage følgende opgaver: a) yde støtte til etablering og forvaltning af et hensigtsmæssigt regnskabssystem i overensstemmelse med fællesforetagendet for BBI's finansielle bestemmelser b) administrere de indkaldelser, der er fastlagt i den årlige arbejdsplan, og gennemføre aftalerne og beslutningerne, herunder koordinere dem c) forelægge medlemmerne og de øvrige organer i fællesforetagendet for BBI alle relevante oplysninger og yde den støtte, der er nødvendig for, at de kan varetage deres forpligtelser samt besvare deres konkrete anmodninger d) agere sekretariat for fællesforetagendet for BBI's organer og understøtte enhver rådgivningsgruppe, som bestyrelsen nedsætter. 10 – Det videnskabelige udvalg 1. Det videnskabelige udvalg skal bestå af højst 10 medlemmer. Det vælger en formand af sin midte. 2. Medlemmerne afspejler en ligelig repræsentation af ekspertise i verdensklasse fra akademiske kredse, erhvervslivet, små og mellemstore virksomheder, ikkestatslige organisationer og tilsynsmyndighederne. Det videnskabelige udvalgs medlemmer skal under ét besidde den videnskabelige kompetence og ekspertise inden for hele det tekniske område, der er nødvendig for at afgive anbefalinger til fællesforetagendet for BBI på et videnskabeligt grundlag. 3. Bestyrelsen fastlægger de specifikke kriterier og udvælgelsesprocesser for sammensætningen af det videnskabelige udvalg og udpeger medlemmerne. Bestyrelsen skal tage hensyn til de mulige kandidater, som gruppen af repræsentanter for BBI-staterne foreslår. 4. Det videnskabelige udvalg skal udføre følgende opgaver: a) rådgive om de videnskabelige prioriteter, der skal behandles i de årlige arbejdsplaner b) rådgive om de videnskabelige resultater, der beskrives i den årlige aktivitetsrapport. 5. Det videnskabelige udvalg afholder møde mindst én gang om året. Formanden indkalder til møderne. 6. Det videnskabelige udvalg kan med formandens samtykke invitere andre personer til at deltage i dets møder. 7. Det videnskabelige udvalg vedtager selv sin forretningsorden. 11 – Gruppen af repræsentanter for BBI-staterne 1. Gruppen af repræsentanter for BBI-staterne består af én repræsentant for hver medlemsstat og for hvert af de lande, der er associeret med Horisont 2020-rammeprogrammet. Den vælger en formand af sin midte. 2. Gruppen af repræsentanter for BBI-staterne mødes mindst én gang om året. Formanden indkalder til møderne. Den administrerende direktør og bestyrelsesformanden eller deres repræsentanter deltager i møderne. Formanden for gruppen af repræsentanter for BBI-staterne kan invitere andre personer til at deltage i dens møder som observatører, navnlig repræsentanter for regionale EU-myndigheder, repræsentanter for civilsamfundet og repræsentanter for SMV-sammenslutninger. 3. Gruppen af repræsentanter for BBI-staterne skal navnlig gennemgå oplysninger og fremsætte udtalelser om følgende: a) programrelaterede fremskridt i fællesforetagendet for BBI og opnåelse af dets mål b) opdatering af den strategiske retning c) forbindelser til Horisont 2020-rammeprogrammet d) årlige arbejdsplaner e) inddragelse af SMV'er. 4. Gruppen skal også give fællesforetagendet for BBI oplysninger om følgende emner og fungere som grænseflade med foretagendet i forhold til disse: a) status for relevante nationale eller regionale programmer for forskning og innovation og udpegelse af mulige samarbejdsområder, bl.a. med hensyn til udbredelse af relevante teknologier b) særlige foranstaltninger truffet på nationalt eller regionalt plan med hensyn til formidlingsarrangementer, relevante tekniske workshopper og kommunikationsaktiviteter c) særlige foranstaltninger truffet på nationalt eller regionalt plan med hensyn til udbredelsesaktiviteter i forbindelse med det fælles teknologiinitiativ for biobaserede industrier. 5. Gruppen af repræsentanter for BBI-staterne kan på eget initiativ fremsætte henstillinger til fællesforetagendet for BBI om anliggender af teknisk, ledelsesmæssig og finansiel karakter, især når disse påvirker nationale eller regionale interesser. Fællesforetagendet for BBI underretter gruppen af repræsentanter for BBI-staterne om sin opfølgning på sådanne henstillinger. 6. Gruppen af repræsentanter for BBI-staterne vedtager selv sin forretningsorden. 12 – Finansieringskilder 1. Fællesforetagendet for BBI finansieres i fællesskab af EU og de øvrige medlemmer eller deres oprettende enheder i form af finansielle bidrag, der betales i rater, og bidrag bestående af omkostninger, som de påføres i forbindelse med gennemførelsen af indirekte aktioner, og som ikke refunderes af fællesforetagendet for BBI. 2. De administrative omkostninger ved fællesforetagendet for BBI må ikke overstige 60 mio. EUR og skal dækkes gennem finansielle bidrag, som fordeles ligeligt mellem EU og de øvrige medlemmer på årsbasis. Hvis en del af bidraget til de administrative omkostninger ikke anvendes, kan det stilles til rådighed til dækning af fællesforetagendet for BBI's driftsomkostninger. 3. Fællesforetagendet for BBI's driftsomkostninger dækkes gennem: a) et finansielt bidrag fra EU b) et finansielt bidrag fra de andre medlemmer end EU c) bidrag i naturalier fra andre medlemmer end EU eller deres oprettende enheder bestående af de omkostninger, som de påføres ved gennemførelsen af indirekte aktioner med fradrag af bidraget fra fællesforetagendet for BBI og alle andre EU-bidrag til disse omkostninger. 4. Det økonomiske bidrag til de i stk. 3, litra b), omtalte driftsomkostninger fra andre medlemmer end EU er på mindst 182,50 mio. EUR i den i denne forordnings artikel 1 anførte periode. 5. De ressourcer, som fællesforetagendet for BBI anfører i sit budget, består af følgende bidrag: a) medlemmernes finansielle bidrag til de administrative omkostninger b) medlemmernes finansielle bidrag til driftsomkostningerne c) fællesforetagendet for BBI's eventuelle indtægter d) eventuelle andre finansielle bidrag, ressourcer og indtægter. Eventuelle renter af de bidrag, der betales til fællesforetagendet for BBI af dets medlemmer, anses for at være fællesforetagendets indtægter. 6. Alle fællesforetagendet for BBI's ressourcer og aktiviteter skal benyttes til at opfylde målene i denne forordnings artikel 2. 7. Fællesforetagendet for BBI ejer alle de aktiver, som det frembringer eller får overført med henblik på at opfylde sine mål, jf. artikel 2 i denne forordning. 8. Undtagen i tilfælde af afvikling af fællesforetagendet for BBI, jf. punkt 20, foretages der ingen udbetalinger til fællesforetagendet for BBI's medlemmer af et eventuelt overskud i indtægterne i forhold til udgifterne. 13 – Finansielle forpligtelser Fællesforetagendet for BBI's finansielle forpligtelser må ikke overstige værdien af de finansielle midler, som det har til sin rådighed, eller som medlemmerne har afsat til dets budget. 14 – Regnskabsår Regnskabsåret løber fra den 1. januar til den 31. december. 15 – Operationel og finansiel planlægning 1. Den administrerende direktør forelægger med henblik på vedtagelse bestyrelsen et udkast til en årlig arbejdsplan, som skal omfatte en detaljeret plan for forsknings- og innovationsaktiviteterne, de administrative aktiviteter og de tilhørende udgiftsoverslag for det kommende år. Udkastet til arbejdsplanen skal også omfatte den anslåede værdi af de bidrag, der skal ydes i henhold til punkt 12.3c. 2. Den årlige arbejdsplan for et bestemt år vedtages ved udgangen af det foregående år. Den årlige arbejdsplan gøres offentligt tilgængelig. 3. Den administrerende direktør udarbejder udkastet til det årlige budget for det følgende år og forelægger bestyrelsen det med henblik på vedtagelse. 4. Det årlige budget for et bestemt år vedtages af bestyrelsen ved udgangen af det foregående år. 5. Det årlige budget tilpasses for at tage hensyn til det EU-bidrag, der fastsættes i EU's budget. 16 – Operationel og finansiel rapportering 1. Den administrerende direktør rapporterer årligt til bestyrelsen om varetagelsen af vedkommendes opgaver i overensstemmelse med fællesforetagendet for BBI's finansielle bestemmelser. Senest den 15. februar hvert år forelægger den administrerende direktør med henblik på godkendelse bestyrelsen en årlig aktivitetsrapport om de fremskridt, som fællesforetagendet for BBI har gjort i det foregående kalenderår, navnlig med hensyn til den årlige arbejdsplan for det pågældende år. Denne rapport skal bl.a. omfatte oplysninger om følgende: a) forsknings- og innovationsaktioner samt andre aktioner, der er gennemført, og de tilhørende udgifter b) de indsendte forslag til aktioner udspecificeret på deltagertype, såsom SMV'er, og land c) de aktioner, der er udvalgt til at modtage støtte, udspecificeret på deltagertype, såsom SMV'er, og land og med angivelse af fællesforetagendet for BBI's bidrag til de enkelte deltagere og aktioner. 2. Når den årlige aktivitetsrapport er godkendt af bestyrelsen, gøres den offentligt tilgængelig. 3. Fællesforetagendet for BBI rapporterer årligt til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 60, stk. 5, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. 4. Fællesforetagendet for BBI's regnskaber gennemgås af et uafhængigt revisionsorgan som fastlagt i artikel 60, stk. 5, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. Fællesforetagendet for BBI's regnskaber gennemgås ikke af Revisionsretten. 17 – Intern revisionsfunktion Kommissionens interne revisor udøver de samme beføjelser over for fællesforetagendet for BBI som dem, han er tillagt over for Kommissionen. 18 – Medlemmernes ansvar og forsikring 1. Medlemmernes økonomiske ansvar for fællesforetagendet for BBI's gæld er begrænset til det bidrag, de allerede har ydet til de administrative omkostninger. 2. Fællesforetagendet for BBI tegner en passende forsikring. 19 – Interessekonflikter 1. Fællesforetagendet for BBI og dets organer og personale undgår interessekonflikter ved gennemførelsen af deres aktiviteter. 2. Fællesforetagendet for BBI's bestyrelse kan vedtage bestemmelser om forebyggelse og håndtering af interessekonflikter i forhold til dets medlemmer, organer og personale. I disse bestemmelser skal der træffes foranstaltninger for at undgå interessekonflikter hos repræsentanterne for de medlemmer, der sidder i bestyrelsen. 20 – Afvikling 1. Fællesforetagendet for BBI afvikles ved udgangen af den i denne forordnings artikel 1 fastsatte periode. 2. Afviklingsproceduren indledes automatisk, hvis Kommissionen eller alle private medlemmer opsiger deres medlemskab af fællesforetagendet for BBI. 3. Til at forestå afviklingen af fællesforetagendet for BBI udpeger bestyrelsen en eller flere likvidatorer, som handler i overensstemmelse med bestyrelsens beslutninger. 4. Under afviklingen af fællesforetagendet for BBI skal dets aktiver bruges til at dække dets forpligtelser og udgifterne til afviklingen. Et eventuelt overskud fordeles mellem eksisterende medlemmer på tidspunktet for afviklingen i forhold til deres økonomiske bidrag til fællesforetagendet for BBI. Et eventuelt overskud, der tilfalder EU, tilbageføres til EU's budget. 5. Der oprettes en ad hoc-procedure for at sikre en hensigtsmæssig forvaltning af eventuelle aftaler og beslutninger, som fællesforetagendet for BBI har indgået og truffet, og af kontrakter om indkøb af en varighed, der overstiger varigheden af fællesforetagendet for BBI. FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET 1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1. Forslagets/initiativets betegnelse Forslag til Rådets forordning om fællesforetagendet for biobaserede industrier 1.2. Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen[34] Politikområde: Horisont 2020 – rammeprogram for forskning og innovation Aktivitet: Samfundsmæssige udfordringer "Fødevaresikkerhed, bæredygtigt landbrug, havforskning og bioøkonomi" og Industrielt lederskab "Centrale støtteteknologier" 1.3. Forslagets/initiativets art X Forslaget/initiativet vedrører en ny aktion ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om en ny aktion som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende aktion[35] ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om forlængelse af en eksisterende aktion ¨ Forslaget/initiativet vedrører omlægning af en aktion til en ny aktion 1.4. Mål 1.4.1. Kommissionens flerårige strategiske mål med forslaget/initiativet At oprette fællesforetagendet for BBI som en ny ordning for offentlig-privat partnerskab mellem Kommissionen og industrien for finansiering af forskning og innovation. At tilrettelægge indkaldelser af konkurrerende forslag, evaluering og udvælgelse af projekter, hvor industrien medfinansierer de udvalgte projekter om forskningssamarbejde, der gennemføres i en medlemsstat eller et land, som er tilknyttet Horisont 2020, sammen med akademiske kredse, SMV'er og andre partnere, der har modtaget støtte fra fællesforetagendet for BBI. 1.4.2. Specifikke mål og berørte ABM-/ABB-aktiviteter (a) demonstrere teknologier, der giver mulighed for at skabe nye kemiske byggesten, nye materialer og nye forbrugerprodukter af europæisk biomasse, som erstatter behovet for fossilbaserede rå- og hjælpestoffer (2) udvikle forretningsmodeller, der integrerer økonomiske aktører i hele værdikæden lige fra levering af biomasse til bioraffinaderier til forbrugere af biobaserede materialer, kemikalier og brændstoffer, herunder gennem etablering af nye samspil på tværs af sektorer og støtte til klynger på tværs af brancher (3) etablering af flagskibs-bioraffinaderier, der anvender teknologier og forretningsmodeller til biobaserede materialer, kemikalier og brændstoffer og demonstrerer omkostnings- og resultatforbedringer på niveauer, som kan sammenlignes med fossilbaserede alternativer. Berørte ABM-/ABB-aktiviteter (a) overvåge og følge op på finansielle og videnskabelige aspekter af projekter, der har indgået en støtteaftale med fællesforetagendet for BBI (b) tilrettelægge de indkaldelser af forslag, der er nødvendige for driften af fællesforetagendet for BBI (4) fastlægge og gennemføre samtlige fællesforetagendet for BBI's procedurer (5) tilrettelægge fællesforetagendet for BBI's formidlingsaktiviteter (6) Tilrettelægge andre aktiviteter i relation til fællesforetagendet for BBI. 1.4.3. Forventede resultater og virkninger Angiv, hvilke virkninger forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgruppen. En betydelig forøgelse af privat forskningsinvestering med: – fem nye byggesten til den kemiske industri inden 2020 – 50 nye biobaserede materialer inden 2020 – fem flagskibs-bioraffinaderier inden 2020. En kortere produktionstid for: – 30 nye forbrugerprodukter inden 2020 – 10 nye biobaserede værdikæder inden 2020 – en bred deltagelse af SMV'er. 1.4.4. Virknings- og resultatindikatorer Angiv indikatorerne til kontrol af forslagets/initiativets gennemførelse. Der udvikles et sæt kvantitative og kvalitative resultatindikatorer (KPI, key performance indicators) for at følge gennemførelsen af fællesforetagendet for BBI. Disse resultatindikatorer måler fællesforetagendets virkning på EU's konkurrenceevne og forskningsmiljø for biobaserede og vedvarende industrier. De kvantitative indikatorer vil blive målt i stor skala på komparativ og systematisk vis, mens den kvalitative tilgang vil omfatte casestudier og tekniske revisioner. Resultatindikatorerne bør vurderes i forhold til udgangspunktet i de år, der går forud for fællesforetagendets oprettelse, med henblik på at vurdere dets yderligere virkninger gennem dets levetid. Fællesforetagendets fremskridt vil løbende blive overvåget i forhold til en række objektivt verificerbare indikatorer, herunder: – overvågning af offentlige (EF m.m.) og private midler – opfølgning på additionalitet – udvælgelse af projekter og fordeling af midler – teknisk overvågning i forhold til veldefinerede specifikke programmilepæle – overholdelse af tidsplanen – kvantificeret overvågning af markedsindtrængningen i målsektorer – niveau for SMV-deltagelse og deltagelse fra de nyere medlemsstater – bæredygtighedsindikatorer. Fællesforetagendet vil midtvejs i forløbet blive evalueret af uafhængige eksperter på Kommissionens vegne. Denne evaluering vil dække fællesforetagendets kvalitet og effektivitet og dets fremskridt mod målsætningerne og anbefale nødvendige justeringer af programmet og eventuelt en strategi for ophævelse af fællesforetagendet. 1.5. Forslagets/initiativets begrundelse 1.5.1. Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt Oprette fællesforetagendet som en ny form for partnerskab mellem Kommissionen og erhvervslivet med henblik på finansiering af forskning og innovation. Tilrettelægge indkaldelser af konkurrerende forslag, evaluering og udvælgelse af projekter, hvor industrien medfinansierer de udvalgte projekter om forskningssamarbejde. Overvåge og følge op på finansielle og videnskabelige aspekter af projekter, der har indgået en støtteaftale med fællesforetagendet for BBI. Fastlægge og gennemføre samtlige fællesforetagendet for BBI's procedurer, herunder finansiel revision. Tilrettelægge fællesforetagendet for BBI's formidlings- og kommunikationsaktiviteter. Tilrettelægge andre aktiviteter i relation til fællesforetagendet for BBI. 1.5.2. Merværdien ved en indsats fra EU's side En koordineret tilgang fra EU's side er også vigtig for udviklingen af biobaserede industrier, fordi fastlæggelsen af deres værdikæder kræver, at der skabes forbindelse mellem interessenter på områder med stærke landbrugs- og skovbrugssektorer, og interessenter med en stærk teknologisk og industriel basis. Da de ikke nødvendigvis ligger i samme region eller medlemsstat, kan dette skabe yderligere komplikationer i et allerede komplekst scenario. 1.5.3. Erfaringer fra lignende foranstaltninger En række mindre initiativer i medlemsstater eller regioner er baseret på en erkendelse af, at en vellykket udvikling af bioøkonomien er stærkt afhængig af et effektivt tværnationalt samarbejde. Dette afspejles i det stigende antal samarbejdsaftaler mellem nationale og regionale bioøkonomiske klynger, f.eks. mellem IAR og Wagralim eller CLIB2021 og BE-BASIC. Skønt disse samarbejdsaftaler mellem regioner og klynger som udgangspunkt ser lovende ud, påvirkes de ofte af forskelle i finansieringsniveau og -bestemmelser. 1.5.4. Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning Der kan være forenelighed i retningslinjerne i både Horisont 2020 og strukturfondene for støtte til FTU-aktiviteter, især vedrørende innovation. De forskellige nye lovgivningsrammer, programmeringsmekanismer og tilgange i henseende til deltagelse skal tages i betragtning. Det er muligt at skabe synergi mellem finansiering af foranstaltninger i Horisont 2020 og medlemsstaternes og regionernes midler. Eftersom der er tale om et OPP-organ, kan det fungere som katalysator og slå bro mellem forsknings- og innovationsaktiviteter og regionale klynger oprettet under strategien for intelligent specialisering og kan bidrage til at lette kombinationen af disse finansieringskilder og øge foranstaltningens effektivitet. Der kan også skabes synergi for at få adgang til nye finansielle instrumenter såsom EIB's finansieringsfacilitet for risikodeling med henblik på iværksættelsen. 1.6. Varighed og finansielle virkninger X Forslag/initiativ af begrænset varighed X Forslag/initiativ gældende fra den 1.1.2014 til den 31.12.2024 X Finansielle virkninger fra den 1.1.2014 til den 31.12.2020 for forpligtelsesbevillinger X Finansielle virkninger fra den 1.1.2014 til den 31.12.2024 for betalingsbevillinger ¨ Forslag/initiativ af ubegrænset varighed Iværksættelse med en indkøringsperiode fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ, derefter gennemførelse i fuldt omfang. 1.7. Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r)[36] ¨ Direkte forvaltet af Kommissionen gennem: ¨ Forvaltningsorganer ¨ Delt forvaltning med medlemsstaterne: X Indirekte forvaltning ved at overlade budgetgennemførelsesopgaver til: ¨ internationale organisationer og deres agenturer (angiv hvilke) ¨ Den Europæiske Investeringsbank X organer som omhandlet i finansforordningens artikel 209 ¨ offentligretlige organer ¨ privatretlige organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver, i det omfang de stiller tilstrækkelige finansielle garantier ¨ privatretlige organer, der er undergivet lovgivningen i en medlemsstat, og som har fået overdraget gennemførelsen af et offentlig-privat partnerskab, og som stiller tilstrækkelige finansielle garantier ¨ personer, der er pålagt at gennemføre specifikke foranstaltninger i FUSP i henhold til afsnit V i TEU, og som udpeges i den relevante basisretsakt. 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1. Bestemmelser om overvågning og rapportering Angiv hyppighed og betingelser. Fællesforetagendet for BBI vil blive overvåget gennem mellemliggende led og i medfør af vedtægternes punkt 6 og 16. 2.2. Forvaltnings- og kontrolsystem 2.2.1. Rammer for intern kontrol Kommissionen vil ved den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede sikre, at de regler, der gælder for fællesforetagendet for BBI FTI, er i fuld overensstemmelse med kravene i artikel 60 i finansforordningen. Tilsynsordninger for fællesforetagendet for BBI FTI, herunder medlemskab af bestyrelsen, og rapporteringsordninger vil sikre, at Kommissionens tjenestegrene kan opfylde ansvarlighedskravene over for både kollegiet og budgetmyndigheden. Rammerne for intern kontrol med fællesforetagendet for BBI FTI bygger på: – gennemførelse af interne kontrolstandarder, der sikrer mindst samme niveau som Kommissionens – procedurer for udvælgelse af de bedste projekter gennem uafhængig evaluering og for omsætning af dem i retlige instrumenter – projektledelse og kontraktforvaltning i hele det enkelte projekts levetid – forudgående kontrol af alle krav, herunder modtagelse af revisorerklæringer og forudgående attestering af regnskabsmetode – efterfølgende revisioner af et udsnit af krav som led i de efterfølgende revisioner under Horisont 2020 – videnskabelig evaluering af projektresultater. Der vil blive truffet diverse foranstaltninger for at afbøde den iboende risiko for interessekonflikter inden for fællesforetagendet for BBI FTI, navnlig et lige antal stemmer til Kommissionen og de industrielle partnere i bestyrelsen, bestyrelsens udvælgelse af direktøren på basis af et forslag fra Kommissionen, personalets uafhængighed, evalueringer foretaget af uafhængige eksperter på baggrund af offentliggjorte udvælgelseskriterier kombineret med appelmekanismer og fyldestgørende erklæringer om eventuelle interesser. Fastsættelse af etiske og organisatoriske værdier vil være en af fællesforetagendet for FTI's vigtigste opgaver, og Kommissionen vil føre tilsyn med dette. 2.2.2. Omkostninger og fordele ved kontrollen Kommissionens interne revisor udøver de samme beføjelser over for fællesforetagendet for BBI som dem, han er tillagt over for Kommissionen. Derudover kan bestyrelsen, hvis det er passende, etablere en intern revisionsfunktion for fællesforetagendet for BBI. Den administrerende direktør for fællesforetagendet for BBI FTI vil som anvisningsberettiget skulle introducere et omkostningseffektivt system til intern kontrol og forvaltning. Vedkommende skal rapportere til Kommissionen om de rammer for intern kontrol, der anvendes. Kommissionen vil overvåge risikoen for manglende overensstemmelse gennem det rapporteringssystem, som den udvikler, og ved at følge resultaterne af efterfølgende revisioner hos modtagerne af EU-midler fra BBI FTI som led i efterfølgende revisioner, der dækker hele Horisont 2020. I det etablerede kontrolsystem skal der tages hensyn til den udbredte holdning blandt modtagerne af EU-midler og hos lovgivningsmyndigheden til, at den kontrolbyrde, der kræves for at sikre en fejlprocent på 2 %, er blevet for tung. Det risikerer at sænke EU-forskningsprogrammets tiltrækningskraft, og det vil berøre EU's forskning og innovation negativt. Det Europæiske Råd konkluderede den 4. februar 2011, at "det er afgørende, at EU-instrumenterne til fremme af FUI forenkles for at gøre det lettere for de bedste videnskabsfolk og de mest innovative virksomheder at anvende dem, især ved at de relevante institutioner når til enighed om en ny balance mellem tillid og kontrol og mellem at løbe risici og at undgå risici" (se EUCO 2/1/11 REV1, Bruxelles, den 8. marts 2011). I sin afgørelse af 11. november 2010 (P7_TA(2010)0401) om forenkling af gennemførelsen af rammeprogrammerne for forskning støtter Europa-Parlamentet udtrykkeligt en højere forskningsspecifik fejlrisiko og "er bekymret over, at den nuværende ordning og praksis for forvaltningen af FP7 i alt for høj grad er kontrolorienteret og dermed fører til spild af ressourcer, lavere deltagelse og mindre attraktive forskningsmiljøer; bemærker med bekymring, at det eksisterende forvaltningssystem baseret på nulrisiko synes at lægge vægt på risikominimering i stedet for risikostyring". Blandt interessenterne og institutionerne er der således udbredt accept af, at der ud over fejlprocenten skal tages hensyn til hele viften af mål og interesser, navnlig succes med forskningspolitikken, den internationale konkurrenceevne og den videnskabelige ekspertise. Samtidig er der et klart behov for at forvalte budgettet på en effektiv måde og forhindre svig og spild. Som nævnt ovenfor vil Kommissionen overvåge risikoen for manglende overensstemmelse gennem det rapporteringssystem, som den udvikler, og ved at følge resultaterne af efterfølgende revisioner hos modtagerne af EU-midler fra fællesforetagendet for BBI FTI som led i efterfølgende revisioner, der dækker hele Horisont 2020. 2.2.3. Forventet niveau af risiko for manglende overensstemmelse Som Kommissionen berettede i finansieringsoversigten til forslaget om Horisont 2020, er det ultimative mål stadig at opnå en tilbageværende fejlprocent på mindre end 2 % af de samlede udgifter i hele programmets levetid, og i den henseende har den introduceret en række forenklingsforanstaltninger. Der skal dog tages hensyn til de øvrige mål, som er fastsat ovenfor, og omkostningerne til kontroller. Da reglerne for deltagelse i fællesforetagendet for BBI FTI grundlæggende er de samme, som Kommissionen vil bruge, og støttemodtagerne har en risikoprofil, der er den samme som Kommissionens, kan det forventes, at fejlprocenten vil være den samme som den, Kommissionen fastsatte for Horisont 2020, dvs. at der gives en rimelig forsikring om, at risikoen for fejl i den flerårige udgiftsperiode på årsbasis vil ligge inden for 2-5 % med det ultimative mål at opnå en tilbageværende fejlprocent så tæt som muligt på 2 % ved afslutningen af de flerårige programmer, når der først er taget hensyn til den økonomiske effekt af alle revisioner, korrektioner og tilbagesøgningsforanstaltninger. Af finansieringsoversigten til forslaget om Horisont 2020 fremgår fyldestgørende oplysninger om den forventede fejlprocent med hensyn til deltagerne. 2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder Kommissionen vil sikre, at fællesforetagendet for BBI FTI anvender procedurer til bekæmpelse af svig i alle faser af forvaltningsprocessen. Forslagene til Horisont 2020 har været underlagt fraud-proofing og en vurdering af deres indvirkning. Generelt bør de foreslåede foranstaltninger have en positiv indvirkning på bekæmpelsen af svig, navnlig det større fokus på risikobaseret revision og styrket videnskabelig evaluering og kontrol. Kommissionen vil sikre, at der iværksættes passende foranstaltninger for at sikre, at når aktioner finansieret i henhold til denne forordning gennemføres, beskyttes EU's finansielle interesser ved brug af foranstaltninger, der forebygger svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter. Dette sikres ved effektive kontroller og – hvis der registreres uregelmæssigheder – ved inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb og om fornødent rimelige, effektive og afskrækkende bøder. Kommissionen vil sikre et tæt samarbejde med Kommissionens tjenestegrene fra fællesforetagendet for BBI FTI i sager om svig og uregelmæssigheder. Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler under programmet. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter procedurerne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 foretage kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, som berører EU's finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om ydelse af tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering. 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1. Berørt(e) udgiftspost(er) i budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme · Nye budgetposter, som der er søgt om I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgifts­område i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag Udgiftsområde 1A – Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse || OB/IOB || fra EFTA-lande || fra kandidatlande || fra tredjelande || iht. artikel 18, stk. 1, litra aa), i finansforordning­en 1A || 08 02 07 32 – Samfundsmæssige udfordringer – BBI FTI || OB || JA || JA || JA || JA Det årlige budget for forpligtelser og betalingsbevillinger til fællesforetagendet for biobaserede industrier finansieres over: – 08.020201 Lederskab inden for nanoteknologier, avancerede materialer, bioteknologi og avanceret produktion og forarbejdning 15 % – 08.020302 Forbedring af fødevaresikkerhed, udvikling af bæredygtigt landbrug, havforskning og maritim forskning og bioøkonomi 85 % Det årlige finansielle bidrag pr. budgetpost er anført i nedenstående tabel. I mio. EUR (tre decimaler) Budgetpost || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || I alt 08.020201 Lederskab inden for nanoteknologier, avancerede materialer, bioteknologi og avanceret produktion og forarbejdning || 7,793 || 30,314 || 24,411 || 20,768 || 21, 318 || 21,529 || 23,867 || 150,000 08.020302 Forbedring af fødevaresikkerhed, udvikling af bæredygtigt landbrug, havforskning og maritim forskning og bioøkonomi || 44,162 || 171,782 || 138,332 || 117,685 || 120,803 || 121,998 || 135,238 || 850,000 I alt || 51,955 || 202,096 || 162,743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 1 000,000 3.2. Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1. Sammenfatning af den anslåede virkning for udgifterne Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 1A || Udgiftsområde 1A – Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse Budgetpost 08 02 07 32 – Samfundsmæssige udfordringer – BBI FTI I mio. EUR (tre decimaler) Fællesforetagendet for BBI || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År 2021- 2024 || I ALT Afsnit 1 Personaleudgifter || Forpligtelser || (1) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,678 || 0,691 || 0,705 || 3,745 || 0 || 7,632 Betalinger || (2) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,678 || 0,691 || 0,705 || 0,719 || 3,026 || 7,632 Afsnit 2 Infrastruktur- og driftsudgifter || Forpligtelser || (1a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 2,36 || 0 || 12,368 Betalinger || (2a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 1,292 || 1,068 || 12,368 Afsnit 3 Driftsudgifter || Forpligtelser || (3a) || 50,000 || 200,000 || 160,500 || 136,000 || 139,500 || 141,000 || 153,000 || 0 || 980,000 Betalinger || (3b) || 0 || 130,000 || 94,660 || 95,680 || 106,996 || 119,776 || 216,444 || 216,444 || 980,000 I ALT bevillinger til fællesforetagendet for BBI || Forpligtelser || =1+1a +3a || 51,955 || 202,096 || 162,743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 0 || 1 000,000 Betalinger || =2+2a +3b || 1,955 || 132,096 || 96,903 || 98,133 || 109,617 || 122,303 || 218,455 || 220,538 || 1 000,000 Fællesforetagendet for biobaserede industrier er baseret på omkostningsdeling med industrien. Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 1A || "Administration" || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År 2021-2024 || I ALT GD: RTD || ||  Menneskelige ressourcer || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917  Andre administrationsudgifter || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 TOTAL GD RTD || Bevillinger || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917 Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1A i den flerårige finansielle ramme || (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917 || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År 2021-2024 || I ALT Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-5 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || 52,348 || 202,496 || 163,151 || 138,870 || 142,546 || 143,960 || 159,546 || || 1.002,917 Betalinger || 2,348 || 132,496 || 97,311 || 98,550 || 110,042 || 122,736 || 218,896 || 220,538 || 1.002,917 3.2.2. Anslået virkning på bevillingen til fællesforetagendet for BBI ¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder: Der angives mål og resultater ò || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020-2024 || I alt || || || || Type [37] || Gnsntl. omkostninger || Antal || Omkostninger || Antal || Omkostninger || Antal || Omkostninger || Antal || Omkostninger || Antal || Omkostninger || Antal || Omkostninger || Antal || Omkostninger || SPECIFIKT MÅL NR. 1 [38] På demonstrationsniveau opskalering og validering af fuldstændig nye byggesten til den kemiske industri || || || || || || || || || || || || || || || - Output: fem nye byggesten til den kemiske industri inden 2020 || Byggesten || 30,000 || || 22,000 || || 75,000 || || 57,500 || || 52,000 || || 50,000 || || 50,000 || || 83,000 || 389,500 Subtotal for specifikt mål nr. 1 || || 22,000 || || 75,000 || || 57,500 || || 52,000 || || 50,000 || || 50,000 || || 83,000 || 389,500 SPECIFIKT MÅL NR. 2 Udvikle nye biobaserede materialer || || || || || || || || || || || || || || || Output: 50 nye biobaserede materialer || Materialer || 2,500 || || 9,000 || || 35,000 || || 36,500 || || 24,000 || || 27,000 || || 29,500 || || 36,000 || 197,000 Subtotal for specifikt mål nr. 2 || || 9,000 || || 35,000 || || 36,500 || || 24,000 || || 27,000 || || 29,500 || || 36,000 || 197,000 SPECIFIKT MÅL NR. 3 Introduktion af forbrugerprodukter, der er tæt på markedsføring || || || || || || || || || || || || || || || Output: 30 nye forbrugerprodukter || Varer || 2,500 || || 10,000 || || 21,500 || || 21,500 || || 15,500 || || 17,500 || || 19,000 || || 31,500 || 136,500 Subtotal for specifikt mål nr. 3 || || 10,000 || || 21,500 || || 21,500 || || 15,500 || || 17,500 || || 19,000 || || 31,500 || 136,500 SPECIFIKT MÅL NR. 4 Etablering af flagskibs-bioraffinaderier || || || || || || || || || || || || || || || Output: fem flagskibs-bioraffinaderier || raffinaderier || 25,000 || || 19,000 || || 70,000 || || 47,000 || || 51,000 || || 53,000 || || 51,000 || || 65,000 || 356,000 || Subtotal for specifikt mål nr. 4 || || 19,000 || || 70,000 || || 47,000 || || 51,000 || || 53,000 || || 51,000 || || 65,000 || 356,000 || SPECIFIKT MÅL NR. 5 Etablering af nye biobaserede værdikæder || || || || || || || || || || || || || || || - Output: 10 nye biobaserede værdikæder || Bio baseret værdikæde || 4,000 || || 7,500 || || 16,000 || || 15,500 || || 11,000 || || 9,500 || || 9,000 || || 15,000 || 83,500 || Subtotal for specifikt mål nr. 5 || || 7,500 || || 16,000 || || 15,500 || || 11,000 || || 9,500 || || 9,000 || || 15,000 || 83,500 || || || || || || || || || || || || || || || || OMKOSTNINGER I ALT || 67,500 || 217,500 || 178,000 || 153,500 || 157,000 || 158,500 || 230,500 || 1 162,500 || EU's bidrag til driftsomkostninger udgør 980 mio. EUR. 3.2.3. Anslåede virkninger