•fir -k KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 15.12.1995 
KOM(95) 665 endelig udg. 
Kommissionens rapport 
om gennemførelsen af 
Rådets forordning 2008/90 af 29. juni 1990 
Evaluering af THERMIE-programmet 

EVALUERINGSRAPPORT OM THERMIE-PROGRAMMET 
Side 
Sammendrag og generelle konklusioner 
1. THERMIE-programmet og gennemførelsen heraf 1 et 
1.1 Hovedmålsætninger 1 vA_ 
1.2 Projekttyper og anvendelsesområder 2 
1.3 Ledsageforanstaltninger 2 
1.4 Gennemførelse af projekterne 2 
1.4.1 Finansielle forpligtelser 2 
1.4.2 Typer af finansierede projekter 5 
1.4.3 Tekniske målsætninger og projekteksempler 6 
1.5 Gennemførelse af ledsageforanstaltningerne 6 
1.5.1 Finansielle forpligtelser 6 
1.5.2 Typer af ledsageforanstaltninger 6 
1.5.3 Tekniske målsætninger og eksempler 
på ledsageforanstaltninger 9 
2. Resultaterne af THERMIE-programmet 10 
2.1 THERMIE-projekterne 10 
2.1.1 Direkte målsætninger for projekterne 10 
2.1.1.1 Teknisk succes 10 
2.1.1.2 Kommerciel succes 11 
2.1.1.3 Reproduktionsgraden 13 
2.1.2 Samlet indvirkning på fællesskabspolitikkerne 14 
2.1.2.1 Indvirkning på udbud og efterspørgsel af energi 14 
2.1.2.2 Indvirkning på miljøet 16 
2.1.2.3 Indvirkning på den økonomiske udvikling 17 
2.1.2.4 Indvirkning på samarbejdet mellem medlemsstaterne 18 
2.2 Ledsageforanstaltningerne 19 
2.2.1 Direkte målsætninger for ledsageforanstaltningerne 19 
2.2.2 Samlet indvirkning på fællesskabspolitikkerne 20 
3. Koordinering med fællesskabsinstrumenterne 22 
3.1 Øvrige energiprogrammer under generaldirektoratet 
for Energi 22 
3.2 Programmer for bedre udnyttelse af 
resultater af forskning og teknologisk udvikling 22 
3.3 Fællesskabsprogrammer inden for forskning og 
teknologisk udvikling 23 
3.4 Strukturfondene ,f: 23 
3.5 PHARE- og TACIS-programmerne 23 
3.5.1 TACIS-programmet 24 
3.5.2 PHARE-programmet 24 
4. Koordinering med tilsvarende programmer i medlemsstaterne 25 
5. Konklusioner 26 
Bilag 
Sammendrag og generelle konklusioner 
1. Formålet med nærværende rapport er at foretage en evaluering af THERMIE-
programmet (90-94). Rapporten er efterfølgeren til Kommissionens midtvejsrapport om 
gennemførelsen af THERMIE-forordningen (KOM(93)642 endelig udg.) af 9. december 
1993. Rapporten tager udgangspunkt i evalueringen af THERMIE-projekterne (marts 
1995) og evalueringen af ledsageforanstaltningerne (juni 1995). Disse evalueringer blev 
udarbejdet af to forskellige paneler bestående af uafhængige eksperter. 
2. THERMIE-programmet sigter på at udvikle markedet for effektiv energiteknologi. Til det 
formål findes der forskellige instrumenter: 
- støtte til 3 projekttyper: innovationsprojekter, formidlingsprojekter og målrettede 
projekter; 
- ledsageforanstaltninger med henblik på formidling af resultater og fremme af 
teknologien bag vellykkede projekter. ,,_ . :. ~- .r:„ 
I programmet lægges der ligeledes særlig vægt på miljøaspekter, SMV-deltagelse og 
samhørigheden mellem landene i Den Europæiske Fællesskabet samtidig med en 
bekræftelse af målsætningerne om forsyningssikkerhed og rationel energiudnyttelse. 
I en periode med lave energipriser er beslutningstagerne tilbageholdende med at 
investere i innovativ teknologi. THERMIE-programmet har således haft til formål at 
"skubbe" denne nye teknologi ud på markedet. I den sammenhæng har THERMIE-
programmet i endnu højere grad fået karakter af demonstrations- og støtteprojekt. 
3. Det er endnu ikke muligt at foretage en fuldstændig evaluering af alle direkte og især 
indirekte resultater af THERMIE-programmet. Projekter, der har modtaget økonomisk 
støtte i 1994, er knap nok kommet i gang. 
Alligevel er det muligt at uddrage betydende konklusioner af evalueringen af THERMIE-
projekter, for hvilke man har de "endelige" resultater (157 projekter blandt 726 udvalgte 
projekter), samt en stor del af ledsageforanstaltningerne. 
4. De direkte resultater af THERMIE-programmet kan betragtes som gode: 
Projekternes tekniske succes: 
Evalueringen af projekterne har vist, at 56% af projekterne har været en ubetinget 
succes. Hertil kommer 23% af projekterne, som kan betegnes som en delvis teknisk 
succes. Endvidere har 57% af de undersøgte projekter ført til varige teknologiske 
forbedringer. 
Projekternes kommercielle succes: 
En acceptabel forrentningsperiode (som varierer afhængig af programområde og 
anvendelsessektorer) kunne konstateres i 41% af projekterne. Andre kriterier for 
kommerciel succes (eksistensen af støtteaktiviteter, overholdelse af lovgivningsmæssige 
forpligtelser) giver ligeledes overordnet set tilfredsstillende resultater. 
A ^ 
Reproduktion af projekter: 
Som noget nyt lægges der i THERMIE-programmet nu vægt på reproduktion af 
"vellykkede" THERMIE-projekter. Overordnet set ligger reproduktionsgraden for disse 
projekter på 30%. Imidlertid ligger den potentielle reproduktionsgrad ifølge eksperterne 
tæt ved 80%. 
Ledsageforanstaltningernes direkte indvirkning: 
De specifikke foranstaltninger førte i 62% af tilfældene til en betydelig interesse fra 
beslutningstagernes side og i 38% af tilfældene til en konkret beslutning. 
5. Programmets overordnede indvirkning på fællesskabs-politikkerne blev ligeledes 
undersøgt: 
Indvirkningen på udbud af og efterspørgsel efter energi er potentielt stor. Eksperterne 
anslår, at man inden for sektoren for rationel udnyttelse af energi stadig vil kunne 
reducere den endelige energiefterspørgsel med mellem 10 og 20%. En del af disse 
besparelser ville kunne nås gennem en effektiv udbredelse af effektiv teknologi. Inden 
for sektoren vedvarende energikilder er det navnlig projekter vedrørende biomasse og 
affald, der utvivlsomt kan udgøre et bidrag på kort sigt, hvis de udbredes i tilstrækkeligt 
antal. Samtidig har den mest effektive teknologi inden for fast brændsel og kulbrinter en 
positiv indvirkning på den interne efterspørgsel efter og udbudet af energi. 
Indvirkningen på miljøet inden for områderne rationel udnyttelse af energi og 
vedvarende energikilder er ligeledes betydelig, hvis man når op på en 
reproduktionsgrad, der ligger tæt på det potentielle maksimum. Effektiv teknologi inden 
for disse områder spiller en vis rolle i forbindelse med en reduktion af emissioner af C02 
og andre giftige gasarter samt i forbindelse med en reduktion af andre former for 
forurening af luften, vandet og jorden. 
Den nye teknologi inden for fast brændsel bidrager i betydeligt omfang til en reduktion af 
SOx-, NOx- og C02-emissioneme og i langt højere grad end de foregående programmer. 
Indvirkningen på den økonomiske udvikling og det internationale samarbejde er særlig 
stor, navnlig hvis man tager følgende i betragtning: 
- Fællesskabets direkte investeringer i avanceret og effektiv teknologi med indvirkning 
på industriens konkurrenceevne; 
- fremme og formidling af teknologi og information om denne teknologi i hele 
Fællesskabet, herunder også til ugunstigt stillede områder, direkte rettet mod 
økonomisk og social samhørighed; 
- oprettelse af et industrielt netværk for internationalt samarbejde mellem større 
virksomheder og navnlig SMV, som takket være THERMIE-programmet har fået 
adgang til effektiv teknologi; 
- styrkelse af samarbejdet med tredjelande, navnlig gennem ledsageforanstaltninger og 
i særlig grad med landene i Østeuropa, hvis energimæssige potentiale udgør en 
vigtig udfordring med henblik på den fremtidige energisituation i Europa. 
Den samlede indvirkning af THERMIE-programmet bliver mere konkret, hvis den 
faktiske reproduktionsgrad, som omtales ovenfor, bliver hævet. I det perspektiv har man 
inden for THERMIE-programmet afsat 125 MECU (22% af budgettet til projekterne) til 
A $r 
formidlingsprojekter, som tager sigte på reproduktion af effektiv teknologi med visse 
tekniske, økonomiske eller geografiske variationer. 
Ledsageforanstaltningerne falder ligeledes inden for rammerne af denne støtte til 
reproduktion. 
6. Koordineringen med Fællesskabets andre aktiviteter inden for energiområdet. 
Et tæt samarbejde er blevet etableret mellem THERMIE-programmet og Fællesskabets 
fire andre energiprogrammer (SAVE, ALTENER, SYNERGY og regionale 
energiprogrammer) hvad angår fastsættelse af prioriteter, udveksling af oplysninger om 
evaluering af forslag og opnåede resultater samt den fremtidige udvikling. 
Der har ligeledes været løbende kontakt til JOULE-programmet og aktiviteterne med 
resultatformidling. 
Det fælles program JOULE/THERMIE, som blev vedtaget under det fjerde 
rammeprogram, giver garanti for en bedre kontinuitet i Fællesskabets foranstaltninger 
inden for området forskning, udvikling og demonstration. 
Kommissionen har ligeledes foranlediget en horisontal evaluering af programmerne, 
hvor man vil foretage en tilbundsgående analyse af den uundværlige synergi og 
koordinering mellem disse programmer og deres samlede bidrag til de berørte politikker 
i Fællesskabet. 
Endvidere har man nedsat en arbejdsgruppe for Central- og Østeuropa bestående af 
ansvarlige tjenestemænd fra programmerne JOULE/THERMIE, SYNERGY, PHARE og 
TACIS, som regelmæssigt skal behandle vigtige spørgsmål i forbindelse med 
forvaltningen af disse programmer. 
7. En stadig tættere koordinering med tilsvarende aktiviteter i medlemsstaterne, navnlig 
gennem THERM I E-udvalget, hvor repræsentanter for medlemsstaterne deltager på lige 
fod ved udarbejdelse og gennemførelse af fremtidige retningslinier for 
JOULE/THERMIE-programmet, udgør ligeledes et vigtigt aspekt ved udviklingen af 
effektive foranstaltninger til fordel for effektiv energiteknologi. 
8. THERMIE-programmet har vist sig at være et velegnet instrument til fremme af effektiv 
teknologi på markedet. For at opnå dette er det vigtigt at opretholde og om muligt 
forbedre integrationen mellem forskningsprojekter, innovative THERM I E-projekter, 
formidlingsprojekter til demonstrationer under andre forhold, målrettede projekter for 
specifikke og væsentlige problemer, ledsageforanstaltninger og opfølgningen af disse. 
Disse aktiviteter bør ideelt set udgøre en enhed, der giver Fællesskabet mulighed for at 
oprette et fuldstændigt net af støttemuligheder lige fra grundforskning (JOULE-delen) til 
den effektive teknologis indførelse på markedet (THERMIE-delen og 
formidlingsaktiviteter). 
A o 
1. THERMIE-programmet og gennemførelsen heraf 
1.1 Hovedmålsætninger 
Fællesskabets initiativer vedrørende teknologisk udvikling på energiområdet er blevet 
udviklet siden energikrisen i 1973. Forordningerne, der er vedtaget siden da, har 
været reaktioner på kendetegnene for og udviklingerne på energimarkedet: 
- Energikriserne i 1973 og 1979 førte til to drastiske forhøjelser af energipriserne og 
gav anledning til bekymring for, at sådanne forhøjelser fremover kunne gentage 
sig ubegrænset. 
Faldet i olieprisen i 1986 ændrede forudsætningerne for problemet. 
- Bevidstheden om Unionens afhængighed på et strategisk område som energi og 
nødvendigheden af at forbedre forsyningssikkerheden. 
- Menneskelige aktiviteters, og navnlig energimæssige aktiviteters, voksende 
indvirkning på miljøet. 
Problemet med C02-emissioner til atmosfæren (samt andre emissioner), der bidrager 
til drivhuseffekten, har vist sig at være særlig påtrængende inden for energisektoren. 
Bilag 1 indeholder en oversigt over de forordninger, der er blevet vedtaget siden 
1974, samt deres dækningsområder. 
Rådets forordning (EØF) nr. 2008/90 af 29. juni 1990 om fremme af energiteknologi i 
Europa (THERMIE-programmet) tager navnlig sigte på følgende målsætninger: 
- at opretholde bestræbelserne på at sprede Fællesskabets energiforsyning og 
forbedre energieffektiviteten; 
- at stræbe efter velafbalancerede løsninger for energi og miljø ved anvendelse af 
den bedste økonomisk forsvarlige teknologi; 
- udnytte regionernes, navnlig de ugunstigt stilledes, egne energiressourcer som et 
bidrag til at styrke Fællesskabets økonomiske og sociale samhørighed. 
Med henblik på dette omfatter THERMIE-programmet to komplementære metoder i 
forhold til de tidligere energiprogrammer og forskningsprogrammer: 
- kontinuitet i de foranstaltninger, der gennemføres i forbindelse med 
demonstrations- og pilotprojekter på energiområdet (forordning 3640/85) og 
programmet til støtte for den teknologiske udvikling inden for kulbrintesektoren 
(forordning 3639/85) 
- fremme af innovativ energiteknologi med henblik på større anvendelse heraf enten 
under forskellige økonomiske eller geografiske forhold eller med forskellig teknik. 
Gennem dette program har Fællesskabet besluttet at yde støtte til projekter og 
ledsageforanstaltninger for at støtte et marked for effektiv energiteknologi. 
Sammenholdt med tidligere demonstrationsprogrammer er en stor del af aktiviteterne 
i THERMIE-programmet viet formidlingen af ny teknologi. Programmet kommer ind 
senere i forløbet end forskningsprogrammerne, men ligeledes som følge af den nye 
fremgangsmåde til dels også senere end de tidligere energiprogrammer. 
cL 
1.2 Projekttyper og anvendelsesområder 
Der kan ydes finansiel støtte til tre typer af projekter: 
- innovationsprojekter, for hvilke forsknings- og udviklingsfasen i alt væsentligt er 
afsluttet, men hvor den nye teknologis tekniske og økonomiske levedygtighed skal 
bevises; 
- formidlingsprojekter, hvor teknologien allerede har været udnyttet i praksis, men 
hvor markedet er underlagt forskellige økonomiske eller geografiske forhold; 
- målrettede projekter, for hvilke der findes et stort behov, eller hvor der kan opnås 
et betydeligt teknisk fremskridt gennem et styrket samarbejde. 
THERMIE-programmet har følgende anvendelsesområder: 
- rationel energiudnyttelse 
- vedvarende energikilder 
- fast brændsel 
- kulbrinter. 
1.3 Ledsageforanstaltninger 
Der iværksættes ligeledes ledsageforanstaltninger til fremme af anvendelsen af 
energiteknologi og dens gennemslagskraft på markedet. 
Disse foranstaltninger omfatter: 
- analyse af markedsforholdene og vurdering af markedsmulighederne 
- opfølgning og evaluering af projekterne 
- udbredelse af oplysninger og fremme af teknologi og projektresultater ved hjælp af 
forskellige instrumenter 
- bistand fra nationale/regionale/lokale offentlige eller private institutioner 
- industrielt samarbejde med tredjelande. 
1.4 Gennemførelse af projekterne 
1.4.1 Finansielle forpligtelser 
De finansielle forpligtelser i henhold til THERM I E-forordningen har vedrørt: 
- finansiel støtte til projekter 
- ledsageforanstaltninger 
- administration af programmet. 
2-
I tabel 1.4.1 vises den vejledende fordeling af finansielle forpligtelser fordelt på disse 
kategorier af THERMIE. 
Tabel 1.4.1: THERMIE - Vejledende fordeling af finansielle 
forpligtelser. 
(i MECU) 
1. Støtte til projekter 
2. Ledsage-foranstaltninger 
3a. Operationelle udgifter 
vedrørende undersøgelser, 
eksperter, møder, o.lign. 
3b. Udgifter til støtte og bistand 
lait 1990 
44,9 
-
0,1 
-
45,0 1991 
115,5 
20,7 
4,6 
4,6 
145,4n 1992 
127,6 
26,3 
3,3 
4,6 
160,82) 1993 
138,0 
31,6 
4,8 
-
173,9 1994 
148,1 
27,8 
4,6 
-
182,0 lait 
574,1 
106,4 
17,4 
9,2 
707,1 % 
81,2 
15,0 
2,5 
1,3 
100,0 
I tabellen i bilag 2 vises antallet af projekter og den finansielle støtte fordelt på de 
forskellige områder. 
a) Rationel energiudnyttelse 
Gennemgangen af fordelingen af budgetmidler til projekterne viser, at 
anvendelsesområdet rationel energiudnyttelse tegner sig for omkring 172 MECU af 
den finansielle støtte eller omkring 30% af de tildelte midler (574 MECU) og 259 
projekter eller 35% af det samlede antal udvalgte projekter (726 projekter). 
Dette anvendelsesområde er opdelt i 4 sektorer: 
bygninger - hvor der er ydet støtte til 71 projekter, i alt 31 MECU 
industrien - med 144 projekter til i alt 84,7 MECU 
energisektoren - med 11 projekter, der fik 9,8 MECU, og 
transportsektoren - hvor der blev ydet støtte til 33 projekter, i alt 46,3 
MECU. 
Anvendelsesområdet rationel energiudnyttelse omfatter en lang række teknologier 
med et meget højt innovationspotentiale. Det kendetegnes ligeledes ved, at der 
blandt kontrahenterne findes et større antal brugere end producenter/leverandører. 
En stor del af kontrahenterne er SMV. 
1) ind. 10.1 MECU til de nye tyske delstater 
2) excl. POSEIMA (5 MECU) 
Selv om kontrahenterne inden for industrisektoren hovedsagelig er private 
virksomheder, deltager en lang række offentlige virksomheder også i projekter 
inden for sektorerne bygninger og transport. 
b) Vedvarende energikilder 
Projekterne inden for anvendelsesområdet vedvarende energikilder fik finansiel 
støtte på i alt 159,5 MECU (omkring 28% af det samlede støttebeløb) fordelt på 
272 projekter (37,5% af de udvalgte projekter). 
Dette anvendelsesområde er opdelt i 5 sektorer: 
solenergi med 107 projekter med en samlet finansiering på 34,6 MECU 
biomasse med 50 projekter til i alt 62,4 MECU 
Det forholdsvis begrænsede antal biomasseprojekter, hvortil der er ydet støtte, set 
i forhold til det store støttebeløb skyldes, at der i 1994 blev udvalgt 3 målrettede 
projekter vedrørende forgasning af biomasse (se også bilag 11) til et beløb på 21 
MECU. Disse 3 målrettede biomasseprojekter udgør de første og eneste 
målrettede projekter i THERMIE-programmet inden for anvendelsesområdet 
vedvarende energikilder. 
geotermisk energi med 26 projekter til i alt 15,2 MECU 
vandkraft med 37 projekter til et beløb på 13 MECU 
vindkraft, hvor man har finansieret 52 projekter til et samlet beløb på 34,2 
MECU. 
Mange af kontrahenterne på dette område er offentlige virksomheder eller SMV, 
navnlig producenter af udstyr med mindre end 100 ansatte. 
c) Kulbrinter 
Anvendelsesområdet kulbrinter har modtaget finansiel støtte på i alt 122 MECU 
(21% af det samlede budget) til 167 projekter (23% af det samlede antal). 
Der er her tale om et anvendelsesområde af særlig strategisk betydning, der har 
været omfattet af fællesskabsprogrammer siden 1973. Inden for rammerne af 
THERMIE-programmet er dette område delt op i fire hovedsektorer: efterforskning. 
produktion, transport og oplagring. 
Kontrahenterne inden for dette område er enten større olieselskaber eller mindre 
ingeniørvirksomheder. 
d) Fast brændsel 
Området fast brændsel er blevet tildelt finansiel støtte på 121 MECU (21% af det 
samlede budget til projektfinansiering) til 28 projekter (4% af de udvalgte 
projekter). 
-4 
Der er tale om et område, hvor projekternes størrelse ligger klart over 
gennemsnittet (gennemsnitlig finansiel støtte på omkring 4,3 MECU i forhold til en 
gennemsnitlig støtte på omkring 800.000 ECU). 
Projekterne inden for dette område er fordelt på fire anvendelsessektorer: 
forbrænding, omformning, affald og forgasning integreret i kombineret produktion 
gas/damp. 
Kontrahenterne inden for dette område er navnlig energiproducerende 
virksomheder. 
1.4.2 Typer af finansierede proiekter 
I tabel 1.4.2 vises fordelingen på de enkelte områder og for de forskellige 
projekttyper. 
Innovationsprojekterne udgør hen ved 70% af de udvalgte projekter og 
hen ved 59% af det samlede budget. 
Formidlinosproiekterne udgør 27% af projekterne og 21% af budgettet. 
De målrettede proiekter udgør 3% af projekterne, men som følge af deres 
"komplekse" karakter og det foretrukne område (fast brændsel, biomasse, 
rationel energiudnyttelse) udgør de 20% af det samlede budget. 
Tabel 1.4.2 Gennemførelse af THERMIE fordelt på sektorer og projekttyper 
1990-1994 
Rationel 
udnyttelse af 
energi 
Vedvarende 
energikilder 
Fast brændsel 
Kulbrinter 
I ALT Innovations-
projekter 
Antal 
161 
159 
20 
159 
499 Til­
delte 
beløb 
87 
69 
62 
117 
335 Formidlings­
projekter 
Antal 
84 
110 
2 
8 
204 Til­
delte 
beløb 
48 
69 
3 
5 
125 Målrettede 
projekter 
Antal 
14 
3 
6 
0 
23 Til­
delte 
beløb 
37 
21 
56 
0 
114 Antal 
pro­
jekter i 
alt 
259 
272 
28 
167 
726 Samlet 
støtte 
til pro­
jekter 
172 
159 
121 
122 
574 
-5-
14.3 Tekniske målsætninger og projekteksempler 
Bilag 12 indeholder en sammenfatning af de tekniske målsætninger, som søges 
opfyldt ved at yde støtte til projekterne inden for de enkelte anvendelsesområder 
og sektorer. 
I bilag 13 beskrives nogle eksempler på projekter, der er blevet finansieret inden 
for rammerne af programmet, samt de forventede tekniske resultater. 
1.5 Gennemførelse af ledsageforanstaltningerne 
Gennemførelsen af ledsageforanstaltningerne er hovedsagelig blevet overdraget til 
allerede eksisterende organisationer i medlemsstaterne - såkaldte OPET 
("Organisation for Promotion of Energy Technology") - som har ansvaret for fremme 
af energiteknologi inden for nationale programmer, eller som har mulighed for at 
fremme teknologi, der falder inden for THERMIE's anvendelsesområde. Der er tale 
om et vigtigt værktøj til fremme af ny energiteknologi. Denne enestående struktur i 
forhold til andre fællesskabsinstrumenter giver mulighed for at formidle information 
over hele Det Europæiske Fællesskab og længere endnu, at sikre koordineringen af 
støtteforanstaltninger, der gennemføres på fællesskabsplan samt nationalt og 
regionalt inden for Det Europæiske Fællesskab. 
1.5.1 Finansielle forpligtelser 
Der er afsat et beløb på 106,4 MECU til ledsageforanstaltningerne for THERMIE-
programmet, svarende til 15% af det samlede budget. 
Fordelingen af dette beløb på de enkelte programområder fremgår af tabel 1.5.1 
nedenfor: 
Tabel 1.5.1 - Fordeling af det samlede budget for ledsageforanstaltninger på de 
enkelte programområder. 
Sektor Beløb i MECU % 
Rationel energiudnyttelse 48,9 46 
Vedvarende energikilder 23 21,6 
Kulbrinter 17J5 16A 
Fast brændsel 17 16 
I ALT 106,4 100 
1-5.2 Typer af ledsageforanstaltninger 
Ledsageforanstaltningerne er opdelt i to kategorier: generelle opgaver og specifikke 
opgaver. 
a) Generelle opgaver 
Der er tale om opgaver, som nødvendiggøres af selve arten af THERM I E-aktiviteter 
med hensyn til fremme af projekterne. Eksistensen af OPET-nettet, nødvendigheden 
af koordinering, udvidelse af aktiviteterne til energicentre i landene i Central- og 
Østeuropa samt opfølgning og evaluering af projekterne indebærer horisontale 
opgaver med at formidle oplysninger, koordinere aktiviteter samt sikre homogenitet 
og fuld udnyttelse af mulighederne i OPET-nettet. 
Løsningen af disse tværfaglige opgaver giver det nødvendige grundlag for de 
specifikke opgaver. Der er afsat et beløb på 60 MECU til denne form for aktiviteter. 
Tabellen i bilag 3 indeholder en detaljeret oversigt overt de udførte generelle 
opgaver. 
Opfølgning og evaluering af projekter udgør en betydningsfuld generel opgave. 
En løbende underretning om projekternes fremadskriden giver Kommissionen 
mulighed for at definere de mest velegnede foranstaltninger gennem hele 
projektperioden eller efter deres afslutning og sikre en korrekt finansiel forvaltning af 
de beløb, der er tildelt programmet. 
Andre generelle opgaver omfatter: 
- udarbejdelse og produktion af dokumentationsmateriale, videofilm og andet 
materiale af generel art 
- analyse af markedsforholdene og vurdering af markedsmulighederne (herunder 
forvaltning af "markedsgrupper") for anvendelse af energiteknologi og dens 
gennemslagskraft på markedet 
- bedre udnyttelse af databaserne 
- tilrettelæggelse og deltagelse i seminarer, konferencer samt tekniske messer og 
miljømesser af generel og/eller tværfaglig art. 
OPET-nettet består af nationale, regionale eller lokale offentlige eller private 
institutioner og har været den vigtigste faktor ved gennemførelsen af 
ledsageforanstaltningerne. Nettet fungerer på flere niveauer: 
- I medlemsstaterne udfører deltagerne i nettet forskellige aktiviteter, enten hver for 
sig eller i fællesskab. 
- Samarbejdet mellem flere OPET'er om at gennemføre en foranstaltning på 
europæisk plan overvåget af en af OPET'erne fra dens hjemsted i en af 
medlemsstaterne. 
- Alle foranstaltningerne koordineres i sidste række af de OPET'er, der er gået 
sammen om at etablere et koordinations- og støttekontor hos Kommissionens 
tjenestegrene i Bruxelles (OPET-CS). 
- I tredjelande råder OPET'erne ikke over nogen fast struktur, og Kommissionen har 
derfor gjort det muligt at oprette energicentre. Disse centre skal deltage i fremme 
af energiteknologi på de pågældende markeder og forestå den praktiske 
gennemførelse af de foranstaltninger for industrielt samarbejde, der nævnes i 
forordningen. 
OPET-nettet består ved udgangen af 1994 af 49 organer i alle landene i 
Fællesskabet. Ved siden af OPET'erne finansieres der 15 energicentre i landene i 
Central- og Østeuropa samt i SNG. Bilag 4 indeholder en liste over OPET'er og 
energicentre. 
b) Specifikke opgaver 
Disse opgaver omfatter foranstaltninger inden for klart definerede områder. Der er 
afsat et beløb på 46,4 MECU til finansiering af 1185 foranstaltninger inden for 
programmets 4 anvendelsesområder. Omfanget af samarbejdet med tredjelande 
betyder, at programmet har været særlig aktivt i disse lande: 414 specifikke 
foranstaltninger er blevet finansieret, hvortil skal lægges 74 "blandede" 
foranstaltninger (Fællesskabet-tredjelande). 
De 1185 finansierede specifikke foranstaltninger kan opdeles i henhold til 
angivelserne i tabel 1.5.2. Der findes flest foranstaltninger inden for området rationel 
energiudnyttelse med 779, mens området vedvarende energikilder indtager 
andenpladsen med 204 foranstaltninger. Endelig kendetegnes de to sektorer for 
fossilt brændsel ved et lavere antal foranstaltninger. Forklaringen kan være arten af 
disse industrisektorer, hvor deltagernes egne muligheder for formidling er større, og 
hvor foranstaltningerne henvender sig til et begrænset antal beslutningstagere på 
markedet. 
Tabel 1.5.2 THERMIE - LEDSAGEFORANSTALTNINGER 
Specifikke foranstaltninger - Fordeling på 
anvendelsesområder 
SEKTOR 
Rationel 
energiudnyttelse 
Vedvarende 
energikilder 
Kulbrinter 
Fast brændsel 
Blandede 
I ALT Antal foran­
staltninger 
779 
204 
97 
74 
31 
1.185 % 
65,8 
17,2 
8,2 
6,2 
2,6 
100 Tildelte 
beløb 
(Mécus) 
29,126 
9,611 
3,136 
3,464 
1,053 
46,390 % 
62,9 
20,7 
6,7 
7,4 
2,3 
100 
Formidling af information om fremme af energiteknologi og projektresultater udgjorde 
en stor del af Fællesskabets foranstaltninger inden for de specifikke foranstaltninger. 
De anvendte metoder omfatter hele spektret af eksisterende muligheder lige fra 
forskellige former for publikationer (foldere og maxibrochurer) til afholdelse af 
tekniske konferencer og seminarer. Tabellen i bilag 5 indeholder detaljer om de 
8 
specifikke foranstaltninger fordelt på kategori. Fordelingen af foranstaltninger 
sammenholdt med THERMIE-programmets anvendelsesområder viser, at 
størstedelen af foranstaltningerne vedrørte rationel energiudnyttelse med en 
overvægt af markedsanalyser, workshops og publikationer, således som det fremgår 
af tabellen i bilag 6. 
Markedsundersøgelserne udgør med 255 foranstaltninger en særlig type af specifikke 
aktiviteter i kraft af sin betydning for analysen af de pågældende markedsforhold og 
muligheder. Sammenholdt med anvendelsesområderne havde 174 undersøgelser til 
formål at identificere mulighederne for teknologi til begrænsning af energiforbruget, 
60 undersøgelser vedrørte alternative energikilder, 14 drejede sig om mulighederne 
med kulbrinteteknologi, og 6 vedrørte markedet for fast brændsel. 
1.5.3 Tekniske målsætninger og eksempler på ledsageforanstaltninger 
Bilag 12 indeholder en sammenfatning af de tekniske målsætninger, som 
søgtes opnået gennem ledsageforanstaltningerne. 
I bilag 13 beskrives enkelte af de gennemførte specifikke foranstaltninger. 
-9-
2. Resultaterne af THERMIE-programmet 
2.1 Projekterne 
Da THERMIE-programmet omfatter perioden 1990-1994, er det ikke muligt at 
foretage en fuldstændig analyse af resultaterne af alle de udvalgte projekter. Dette 
skyldes projekternes forholdsvis lange levetid, der omfattede de kontraktmæssige 
forpligtelser, gennemførelse af projekterne i større skala samt måle- og 
evalueringsperioden. 
Denne analyse er baseret på THERMIE-projekter, der har givet endegyldige 
resultater, altså 157 proiekter ud af i alt 726 udvalgte projekter. Der er tale om 
afsluttede og ikke-afsluttede projekter, for hvilke konsulenterne har kunnet foretage 
en vurdering. 
2.1.1 Direkte målsætninger for projekterne 
De direkte målsætninger for projekterne kan måles ud fra tre kriterier: 
- teknisk succes 
- kommerciel succes 
- reproduktionsgraden 
2.1.1.1 Teknisk succes 
De tekniske resultater af THERMIE-projekteme kan betegnes som udmærkede. 
Faktisk udmønter 56% af projekterne sig i en "ubetinget teknisk succes" 
sammenholdt med de tekniske målsætninger. 
I tabel 2.1.1.1 vises fordelingen af projekter med teknisk succes på de forskellige 
anvendelsesområder: 
Tabel 2.1.1.1 - Teknisk succes for THERMIE-projekterne 
Ubetinget teknisk Delvis succes 
succes 
THERMIE-programmet 56% 23% 
Rationel energiudnyttelse 60% 26% 
Vedvarende energikilder 41% 22% 
Kulbrinter 71% 16% 
Fast brændsel 67% 17% 
Tabellen viser således, at 79% af projekterne udmøntes i betydningsfulde tekniske 
resultater. 
-10 
Ifølge konsulenterne medfører 57% af projekterne varige tekniske forbedringer. 
De tekniske resultater af projekterne varierer fra område til område: 
- Størrelsesordenen for ubetinget succes for projekter vedrørende rationel 
energiudnyttelse ligger på 60%, hvor et flertal af projekterne fører til tekniske 
forbedringer. 
Sektoren "industri" udviser den største grad af teknisk succes. Det er ligeledes 
interessant at konstatere, at SMV opnår mindst lige så gode tekniske resultater 
som de større virksomheder. 
- Anvendelsesområdet vedvarende energikilder har de dårligste tekniske 
resultater (41 %) og kun en tredjedel af projekterne udmønter sig i teknologisk 
innovation. 
- Anvendelsesområdet kulbrinter er sektoren med den største andel af teknisk 
succes (71%) og omkring 2/3 af projekterne fører til varige tekniske 
forbedringer. 
De bedste resultater findes inden for meget specialiserede sektorer såsom 
efterforskning og offshoresystemer. 
- Projekterne inden for området fast brændsel udviser en høj succesrate (67%), 
hvilket udgør en forbedring i forhold til de foregående programmer, hvor denne 
procentsats generelt lå lavere (48% for perioden 79-84). Endvidere fører de 
meget dyre projekter inden for dette område ofte til særligt 
bemærkelsesværdige tekniske forbedringer. 
2.1.1.2 Kommerciel succes 
Den kommercielle succes er temmelig vanskelig at måle på nuværende 
tidspunkt. 
I forbindelse med evalueringerne har man taget tre hovedkriterier i betragtning 
ved definitionen af kommerciel succes. 
- En acceptabel forrentningsperiode 
Dette begreb afhænger af det anvendelsesområde, den sektor eller den 
industri, hvor projektet findes. 
Ifølge konsulenterne betragter industrien en forrentningsperiode som 
acceptabel, hvis den ligger omkring 2-3 år for rationel energiudnyttelse og 5-
8 år for vedvarende energikilder. Blandt de 157 undersøgte THERMIE-
projekter har 41% en acceptabel forrentningsperiode. Ydermere vil denne 
procentsats nok være endnu højere for THERMIE-projekterne, da 
reproduktionen af denne type projekter er forbundet med langt færre ricisi og 
usikkerhedsmomenter. 
11 
Andre grunde til kommerciel succes 
Et projekt kan være af kommerciel interesse, selv om forrentningsperioden 
overstiger de ovenfor angivne perioder. 
Det kan for eksempel være interessant ud fra et synspunkt vedrørende 
sikkerhed, miljøpåvirkning eller overholdelse af lovgivningsmæssige 
bestemmelser. Inden for THERMIE betragtes 33% af projekterne som 
interessante ud fra disse kriterier. 
Brug af markedsføring 
Inden for 52% af projekterne gennemfører kontrahenterne forskellige 
markedsføringsaktiviteter. Dette sidste aspekt hører ikke direkte ind under 
det finansielle aspekt, men er ofte årsagen til reproduktion af vellykkede 
projekter. 
Blandt programmets forskellige anvendelsesområder udviser rationel 
energiudnyttelse den bedste forrentning: 50% af projekterne. 
Dette kriterium er langt det vigtigste. "De andre grunde til kommerciel 
succes" optræder faktisk kun i 18% af projekterne. 
De bedste resultater findes inden for industri, byggeri og transport, mens de 
er mindre gode inden for energisektoren. 
Samarbejdet mellem brugere og leverandører synes at være en vigtig 
forudsætning for et vellykket projekt. 
Projekterne under vedvarende energikilder giver mindre gode resultater hvad 
angår acceptable forrentningsperioder: 25%, men en høj procentdel af 
vellykkede projekter af andre grunde: 41%. Dette er tegn på, at vedvarende 
energikilder er en sektor i fremdrift i økonomisk henseende. 
Naturligvis kan der være tale om forskelle fra sektor til sektor: vindkraft, 
biomasse og visse anvendelser af solenergi har gode markedsperspektiver 
med de nuværende energipriser. Hvad angår geotermisk energi og vandkraft 
er teknologien mere moden, og det viser sig at være vanskeligere at 
markedsføre tekniske forbedringer. 
Inden for området kulbrinter har det været vanskeligt at finde pålidelige tal 
for forrentningsperioderne. De finansierede projekter inden for dette område 
har til formål at fremme eller udvikle innovative koncepter, som kun kan 
være rentable rent kommercielt, når olieprisen er høj. Endvidere omfatter 
mange af projekterne et vist antal teknologiske udviklingsfaser. På den 
anden side er indførelsen af innovativ teknologi, der muliggør en bedre 
udnyttelse af en forekomst og hermed af ressourcerne, i sig selv en klar 
succes. 
Inden for området fast brændsel har det endnu ikke været muligt at uddrage 
konklusioner hvad angår kommerciel succes på grund af det ringe antal 
projekter med endegyldige resultater. Disse teknologiers komplekse karakter 
gør det under alle omstændigheder vanskeligt at vurdere resultaterne i form 
- 12 
af investeringernes forretningsperiode. Forsyningssikkerheden på lang sigt 
udgør dog i sig selv en væsentlig del af grundlaget for succes. 
2.1.1.3. Reproduktion 
I THERM I E-forordningen lægges der vægt på reproduktion af den 
demonstrerede teknologi. 
Som for de foregående kriterier sker reproduktionen af et projekt på forskellig 
måde afhængig af anvendelsesområde. 
Dette kriterium vedrører projekter, der har haft ubetinget eller delvis succes (i 
tilfredsstillende omfang). 115 THERMIE-projekter (blandt de 157 med 
endegyldige resultater) er blevet undersøgt. 
Konsulenterne har defineret fire former for reproduktion (procenterne kan ikke 
sammenregnes): 
- inden for virksomheden (kontrahenten): 18% af projekterne 
- inden for landet, hvor projektet fandt sted: 17% af projekterne 
- inden for Den Europæiske Union: 20% af projekterne 
- uden for Den Europæiske Union: 10% af projekterne 
Overordnet set for alle typer af reproduktion er reproduktionsgraden på omkring 
30%. Det vil sige, at til dato er 30% af projekterne blevet gentaget mindst et 
sted. 
Ikke desto mindre anslås det, at de "vellykkede" projekter har et 
reproduktionspotentiale i størrelsesordenen 80%. 
Forskellen mellem den potentielle sats og den reelle sats beror på flere 
forskellige faktorer: 
- En stor andel af kontrahenterne er udelukkende brugere. Disse har 
naturligvis kun meget begrænset interesse i at gentage deres projekter eller 
at videreformidle resultaterne. 
- Denne situation gør sig især gældende inden for området rationel 
energiudnyttelse for den industrielle sektor. 
- Ugunstige markedsbetingelser på grund af lave energipriser (alle sektorer). 
- Den nye teknologi accepteres ikke altid af markedet (navnlig vedvarende 
energikilder), idet den konventionelle teknologi anses for mere driftsikker. 
- Virkningerne af teknologifremme-kampagnerne er ikke synlige på så kort 
sigt. 
13 
2.1.2 Samlet indvirkning på fællesskabspolitikkerne 
Ud over de direkte resultater har THERMIE-projekterne også en samlet indvirkning 
på forskellige fællesskabspolitikker. 
- udbud af og efterspørgsel efter energi 
- miljø 
- økonomisk udvikling 
- internationalt samarbejde. 
2.1.2.1 Indvirkning på udbud af og efterspørgsel efter energi 
Denne indvirkning er blevet analyseret for programmets forskellige 
anvendelsesområder. 
Det understreges, at eftersom der er tale om den samlede indvirkning, er det 
vanskeligt at komme med præcise angivelser: 
- Inden for området rationel energiudnyttelse afhænger indvirkningen på 
energiudbud og -efterspørgsel højere grad end for de øvrige områder af 
reproduktion af projekterne. Projekterne selv har således kun begrænset 
indvirkning på efterspørgslen. 
Imidlertid er mulighederne for energibesparelser langt fra ubetydelige. 
Konsulenterne har anslået disse besparelsesmuligheder til 120 Mtoe/år. 
En bedre gennemslagskraft på markedet for effektiv teknologi ville således 
have meget konkrete resultater på dette område. 
- Inden for området vedvarende energikilder varierer den skønsmæssige 
indvirkning på energiudbud og -efterspørgsel kraftigt fra sektor til sektor. 
Solcelleprojekterne producerer begrænsede mængder af energi, mens 
projekterne for energi fra biomasse og affald har større energimæssig effekt. 
Endvidere er der også stor forskel på mulighederne for at reproducere 
projekterne (og for eksempel den effektive indvirkning fra projekterne for 
rationel energianvendelse): projekter inden for vandkraft, geotermisk energi 
eller vindkraft afhænger af, hvorvidt de kan placeres et sted, der muliggør 
drift på økonomisk acceptable vilkår. 
Ifølge konsulenterne vil projekterne med vedvarende energikilder kunne 
producere 2.8 Mtoe/år. hvoraf halvdelen stammer fra projekter for biomasse 
og affald. 
- Inden for området kulbrinter er Fællesskabets position som producent blevet 
styrket navnlig takket være bestræbelserne inden for Fællesskabets 
energiprogrammer. 
Fællesskabets årsproduktion af kulbrinter er steget fra 130 Mtoe i 
halvfjerdserne til 250-300 Mtoe i de senere år. Produktionen var næsten nul i 
1973. 
- 14-
Kulbrinteprojekterne inden for THERMIE-programmet har ligeledes spillet et 
rolle med hensyn til begrænsning af efterspørgslen: ifølge konsulenterne har 
56% af de "vellykkede" THERMIE-projekter ført til en begrænsning af 
olieimporten og 11 % til begrænsninger af importen af andre energikilder 
(oftest gas). 
Inden for området fast brændsel har indvirkningen på energiudbud og -
efterspørgsel været mere begrænset. 
Reproduktionsgraden for projekterne inden for denne sektor er lav. Imidlertid 
er mulighederne for reproduktion ifølge konsulenterne meget store og kan 
således på længere sigt føre til betydelige resultater. 
Energiproduktionen på grundlag af fast brændsel kan sættes i vejret med 
udgangspunkt i de opnåede resultater. Imidlertid skal man tage hensyn til to 
faktorer inden for dette område: opførelse af nye yærker og løsning af 
miljøproblemerne (emissioner til atmosfæren). 
- 15-
Mere specifikt kan indvirkningen på udbud og efterspørgsel for hvert 
anvendelsesområde og for hver påvirkning ligeledes illustreres gennem tabel 
2.1.2.1 nedenfor: 
Type af påvirkning 
Forøgelse af mængden af 
tilgængelige fossile energikilder 
Fremme af internationale 
forbindelser på energiområdet 
Fremme af det europæiske 
energisamarbejde 
Udbygning af 
industrisamarbejdet med 
tredjelande 
Styrkelse af energiindustrien 
Effektivitet inden for 
energiproduktionen 
Udvikling af lokale energikilder 
Begrænsning af efterspørgslen 
på energi 
Nye former for energitjenester Rationel 
energiudny 
ttelse 
** 
**** 
*** 
**** 
***** 
*** Vedvarend 
e 
energikilde 
r 
*** 
** 
** 
* 
** 
***** 
*** 
*** Kulbrinter 
***** 
**** 
*** 
*** 
*** 
* 
** 
* Fast 
brændsel 
****** 
** 
** 
**** 
*** 
*** 
** 
Pointsystem: 
Fra 1 til 5, hvor 5 angiver den største indvirkning 
2.1.2.2 Indvirkning på miljøet 
THERMIE-programmet og de foregående programmer har haft en positiv 
indvirkning på miljøet. 
Inden for området rationel energiudnyttelse skyldes indvirkningen i høj grad en 
begrænsning af energiproduktionen (og dermed en begrænsning af 
emissionerne). Anvendelsen af mere effektive teknikker kan ligeledes føre til en 
begrænsning af mængden af affald eller de anvendte forbrugsstoffer (herunder 
vand). 
Ifølge konsulenterne har 61% af projekterne i alle programmer taget under ét 
ført til en reduktion af forurenende emissioner til luften, 29% til en reduktion af 
forurenende emissioner til vandet og 18% til en reduktion af forurenende 
emissioner eller affald i eller på den omkringliggende jord. 
16 
Det skal bemærkes, at inden for transportområdet har en reduktion af de 
forurenende emissioner til luften været en af hovedmålsætningerne, navnlig i 
form af en reduktion af køretøjernes forurening i byområder. 
Inden for området vedvarende energikilder har den anvendte teknologi som 
helhed en yderst positiv indvirkning på miljøet: uendelige ressourcer, ingen eller 
meget begrænset drivhuseffekt. Nogle teknologier kan imidlertid have negative 
konsekvenser, for eksempel afbrænding af affald (selv om 
emissionsstandarderne bliver stadig strengere) eller en dårlig integration af et 
mindre vandkraftværk i omgivelserne. Det er nødvendigt at føre specifikt tilsyn 
med nogle af de tilhørende delsektorer. 
Inden for området kulbrinter har man i THERM I E-projektet lagt særlig vægt på 
miljøet, idet 47% af de "vellykkede" projekter har en gavnlig virkning med 
hensyn til beskyttelse af miljøet imod et gennemsnit på 17% for 
kulbrinteprojekter under de tidligere forordninger. 
De nuværende projekter har "nulforurening" som mål, navnlig for den 
havbaserede teknologi. 
Inden for området fast brændsel er beslutningstagerne nu bevidste om, at et 
projekt kun er acceptabelt, hvis det både er effektivt og "rent". Evalueringen har 
vist, at teknologien bag THERMIE-projekterne (altså de nyeste projekter inden 
for denne sektor) opfylder disse mål. 
2.1.2.3 Indvirkning på den økonomiske udvikling 
THERM I E-programmets indvirkning på den økonomiske udvikling kan kun 
måles indirekte ved hjælp af kvalitative indikatorer. 
I tabel 2.1.2.3 nedenfor vises de forskellige former for påvirkninger. Som i de 
tidligere tilfælde er der forskel fra område til område. 
Type af påvirkning 
Øget produktionseffektivitet 
Indirekte investeringer 
Udvikling af industrisektorer 
Jobskabelse 
Fremme af SMV 
Energiproduktion i perifere 
områder Rationel 
energiudn 
yttelse 
*** 
** 
*** 
**** Vedvaren 
de 
energikild 
er 
* 
** 
*** 
**** 
***** 
***** Kulbrinter 
*** 
*** 
***** 
* 
*** Fast 
brændsel 
*** 
*** 
** 
* 
* 
Pointsystem: 
Fra 1 til 5 (hvor 5 angiver største påvirkning) 
17 
Inden for området rationel energiudnyttelse er teknologien normalt meget 
kapitalintensiv og fører til øgede investeringer og stigende produktivitet. 
Antallet af SMV er særlig stort inden for nichen fremstilling og montage af 
energiudstyr. 
Inden for området vedvarende energikilder findes der ligeledes mange 
SMV. De har udnyttet THERMIE-programmet til at styrke deres samarbejde 
på tværs af landegrænserne. 
Projekterne inden for området vedvarende energikilder har ligeledes haft 
stor betydning med hensyn til levering af energi til perifere områder, 
navnlig gennem solenergi- eller vindenergiprojekter. Med teknologien inden 
for denne sektor har man ligeledes lagt vægt på anvendelsen af lokale 
energikilder. 
Inden for området kulbrinter har fællesskabsprogrammerne ligeledes spillet, 
en afgørende rolle: et omfattende net af større specialvirksomheder og 
specialiserede SMV er blevet etableret. I visse lande har man etableret 
olieselskaber, hvor der før iværksættelsen af disse programmer ikke var 
nogen (f.eks. Irland). Dette område kendetegnes af en styrkelse (eller 
oprettelsen) af den industrielle struktur og et øget europæisk samarbejde, 
navnlig gennem et særdeles effektivt samarbejde mellem multinationale 
selskaber og specialiserede SMV. 
Inden for området fast brændsel er teknologien meget kapitalintensiv og 
stærkt automatiseret, hvilket styrker Europas industrielle konkurrenceevne. 
Tabellen i bilag 7 viser antallet af THERMIE-projekter med deltagelse af 
SMV. 
Tabellen i bilag 8 viser bestræbelserne inden for programmet med hensyn 
til økonomisk og social samhørighed gennem støtte til projekter fra de 
såkaldte "samhørigheds"-medlemsstater. Fællesskabet har afsat mere end 
25% af THERMIE-budgettet til projekter fra disse lande. Disse 
bestræbelser har især været omfattende inden for området fast brændsel 
(hen ved 60%), hvor i særdeleshed Spanien har været inddraget. 
2.1.2.4 Indvirkning på samarbejdet mellem medlemsstaterne 
I THERMIE-programmet har man til forskel fra de foregående 
energiprogrammer lagt særlig vægt på projekter med partnere fra forskellige 
lande. 
Tabellen i bilag 9 viser omfanget af det internationale samarbejde inden for 
programmet. 
De multinationale projekter udgør 35% af det samlede antal projekter og 49% af 
det samlede budget. 
- 18 
Inden for alle fire anvendelsesområder er der oprettet internationale 
samarbejdsnet. 
Inden for området fast brændsel er der etableret interessante internationale 
samarbejdsordninger mellem større virksomheder, navnlig inden for rammerne 
af de målrettede projekter. Der er tale om internationalt samarbejde inden for 
53% af projekterne, som omfatter 54,5% af budgettet inden for dette område. 
Inden for områderne rationel energiudnyttelse (39% af projekterne, 52% af 
budgettet) og vedvarende energikilder (33% af projekterne, 54% af budgettet) 
er det internationale samarbejde blevet fremmet gennem en særlig stor 
deltagelse af SMV. 
Inden for området kulbrinter (27% af projekterne, 32% af budgettet) er der tale 
om internationalt samarbejde af mindre omfang, men af meget høj kvalitet. 
2.2 Ledsageforanstaltningerne 
Det er temmelig vanskeligt at evaluere resultaterne af aktiviteter inden for 
ledsageforanstaltningerne. 
De generelle aktiviteter, herunder aktiviteterne udført af OPET-netværket, er som 
allerede anført, støtteforanstaltninger. Ifølge deres natur, er det i realiteten umuligt at 
måle virkningerne af disse foranstaltninger. Ikke desto mindre har evaluatorerne, for 
disse OPET-aktiviteter, understreget behovet for en bedre koordinering og mere 
gennemsigtighed for denne type aktiviteter. 
For såvidt angår de specifikke aktiviteter har det været muligt at gennemføre 
evaluering af resultaterne heraf. Formålet med disse foranstaltninger er at påvirke 
beslutningstagerne i forbindelse med deres beslutninger om at investere i effektiv 
teknologi i henhold til kriterierne for THERMIE-programmet. 
Konsulenterne har foretaget opinionsundersøgelser over for de berørte parter (OPET 
samt målgruppe for og deltagere i foranstaltningerne). 
2.2.1 Direkte målsætninger for ledsageforanstaltningerne 
For at kunne evaluere de direkte konsekvenser af virksomhedernes 
foranstaltninger har konsulenterne målt deres indvirkning på de pågældende 
beslutningstagere ved hjælp af den såkaldte AIDA-metode (Attention, Intérêt, 
Décision, Action - opmærksomhed, interesse, beslutning, handling). Denne metode 
gør det muligt at vurdere holdningen hos den pågældende foranstaltnings 
målgruppe og den direkte indvirkning på dennes adfærd. 
19-
Ifølge konsulenterne er den direkte indvirkning fra de specifikke foranstaltninger 
tydelig: 
Neutral 
Opmærksomhed 
Interesse 
Beslutning 
Handling 18% 
20% 
24% 
25% } afgørende påvirkning 
13% 
(undersøgelsen er baseret på 46% af budgettet for specifikke foranstaltninger) 
Man kan gå ud fra, at der er tale om afgørende påvirkning fra og med interesse, 
det vil sige i 62% af foranstaltningerne. Ved 38% af foranstaltningerne træffer 
brugeren en beslutning som følge af ledsageforanstaltningerne. 
Resultaterne fordelt på anvendelsesområde ser ud som følger: 
Sektor 
Rationel 
energiudnyttelse 
Vedvarende 
energikilder 
Kulbrinter 
Fast brændsel Neutral (1) 
16 
18 
25 
19 Op-mærk-
somhed (2) 
20 
20 
27 
20 Interesse (3) 
23 
23 
32 
26 Beslutning (4) 
26 
28 
14 
28 Handling 
(6) 
15 
11 
2 
7 Afgørende 
betydning 
(3)+(4M5) 
64 
62 
48 
61 Investerin 
gs-beslut 
ning 
(4)+(5) 
41 
39 
16 
35 
Analysen viser, at ledsageforanstaltningerne har en forholdsvis ensartet indvirkning 
inden for 3 af programmets 4 anvendelsesområder. Inden for området kulbrinter har de 
specifikke foranstaltninger mindre betydning. Dette skyldes, at virksomhederne er 
meget specialiserede (store olieselskaber, meget specialiserede SMV) og ikke særlig 
modtagelige for påvirkninger udefra. 
22.2 Samlet indvirkning på fællesskabspolitikkerne 
Det er vanskeligt at vurdere ledsageforanstaltningernes samlede indvirkning. 
Konsulenterne har imidlertid søgt at uddrage nogle generelle tendenser gennem 
interviews med de involverede parter. 
- I kraft af deres informationsaktiviteter i generel forstand giver ledsageforanstaltningerne 
mulighed for at fremskynde den innovative teknologis markedsgennembrud. 
Ifølge konsulenternes skøn kan veltilrettelagte informationsformidlingsforanstaltninger 
fremskynde dette gennembrud med 2 eller 3 år afhængig af teknologi og sektor. 
- Ledsageforanstaltningerne har betydet en konkret styrkelse af de multinationale 
netværk, der er etableret gennem partnerskaberne under THERMIE-projekterne. De 
har navnlig gjort det muligt for aktører fra perifere områder eller lande at få adgang til 
oplysninger af høj kvalitet, som de ellers kun vanskeligt havde kunnet få adgang til, og 
20 
spiller også en ikke ubetydelig rolle med hensyn til den økonomiske og sociale 
samhørighed inden for Fællesskabet. 
Ledsageforanstaltningernes bidrag til samarbejdet med lande uden for Fællesskabet 
har været betydeligt. 
Gennem energicentrene har beslutningstagerne i Fællesskabet fået et støttepunkt i 
landene i Central- og Østeuropa og i SNG med henblik på at fremme effektiv teknologi 
ved hjælp af forskellige instrumenter, som stilles til rådighed af Fællesskabet. 
Ledsageforanstaltningerne har ligeledes givet beslutningstagere fra Central- og 
Østeuropa og fra SNG mulighed for at komme med i informations- og støttenettet for 
THERMIE, hvorved man skaber gunstige forudsætninger for "modtagelsen" af effektiv 
energiteknologi fra Fællesskabet. 
Konsulenterne har ligeledes opstillet en liste over konsekvenser, som er ordnet efter 
betydning. Disse typer af konsekvenser er fordelt på 2 kategorier: 
Konsekvenserne for energiudbud og -efterspørgsel (bilag 10) og konsekvenser for den 
økonomiske udvikling, herunder det internationale samarbejde inden for og uden for 
Fællesskabet (bilag 11). 
-21 
3. Koordinering med fællesskabsinstrumenterne 
Fællesskabet gennemfører forskellige programmer, der omfatter betydelige energimæssige 
aspekter. 
3.1 Øvrige energiprogrammer i Fællesskabet 
Fællesskabet har udviklet fire energiprogrammer eller -foranstaltninger sideløbende med 
THERMIE-programmet: 
SAVE: Fremme af rationel energiudnyttelse og forbedring af energieffektiviteten. 
ALTERNER: Fremme af brugen af alternative energikilder. 
SYNERGY: Samarbejde med tredjelande om definition og gennemførelse af disse landes 
energipolitik. 
Regional energiplanlægning: fremme af energiforvaltning på regionalt og lokalt plan. 
Der er etableret et tæt samarbejde mellem disse programmer og THERMIE-programmet for 
på den ene side at undgå enhver risiko for dobbeltarbejde og på den anden at drage størst 
mulig fordel af synergien mellem disse foranstaltninger. 
Dette samarbejde udmøntes i praksis navnlig ved: 
- definition af prioriteter for de forskellige eksisterende programmer 
- udveksling af informationer med hensyn til evaluering af indkomne forslag inden for 
rammerne af disse programmer 
- udveksling af informationer om resultaterne af finansierede foranstaltninger 
- den fremtidige udvikling af programmerne. 
I løbet af 1995 iværksættes en horisontal evaluering af energiprogrammerne (heriblandt 
THERMIE) navnlig med det formål at undersøge koordineringen og synergien mellem 
programmerne, alt sammen som følge af ønsket om et optimalt samarbejde mellem disse 
initiativer. 
3.2 Programmer for bedre udnyttelse af resultater af forskning og teknologisk udvikling 
Kommissionen udviklede allerede fra og med sit tredje rammeprogram for forskning og 
teknologisk udvikling aktiviteter med henblik på formidling af teknologi, som til dels omfatter 
energisektoren. Der har været tale om fælles deltagelse i udstillinger med energi som tema. 
Der er etableret et samarbejde med centrene om formidling af Fællesskabets F&U-resultater 
inden for rammerne af VALU E-programmet. 
Endvidere er de Euro Info Centre, som er oprettet af generaldirektoratet for Erhvervspolitik, 
Handel, Turisme og Erhvervsdrivende Foreninger (GD XXIII), effektive kontaktpunkter og har 
spillet en ikke ubetydelig rolle med formidling af oplysninger til offentligheden vedrørende 
THERMIE-programmet, idet visse deltagere i OPET-nettet rent faktisk var Euro Info Centre. 
22 
3.3 Fællesskabsprogrammer inden for forskning og teknologisk udvikling 
Blandt de forskellige programmer til fordel for F&U har man inden for rammerne af JOULE-
programmet udviklet teknologier på det energipolitiske område. Programmet er placeret i en 
tidligere fase af processen end THERMIE og har til formål at udvikle nye energimæssige 
muligheder, der er økonomisk levedygtige og mere fordelagtige hvad angår miljøpåvirkning, 
og udvikle mindre energiforbrugende teknologier. 
En naturlig videreudvikling af resultaterne af JOULE-projekterne ville være en videreførelse i 
form af THERMIE-projekter, når det viser sig nødvendigt med et demonstrationsprojekt. På 
samme måde kan resultaterne fra THERMIE-projekter inspirere til nye JOULE-projekter. 
Denne sammenhæng i fællesskabsforanstaltningerne udviser imidlertid visse svagheder. 
Disse kan til dels forklares ved de forskelligartede deltagere i de enkelte programmer -
universiteter og forskningsinstitutioner i JOULE-programmet og virksomheder i THERMIE -
samt manglende oplysninger om resultater og muligheder inden for de to programmer. 
Rådets afgørelse af 23. november 1994 om et særprogram for forskning og teknologisk 
udvikling, herunder demonstration, inden for området ikke-nuklear energi (JOULE-
THERMIE-programmet) under det fjerde rammeprogram vil sikkert forbedre denne situation. 
En bedre sammenhæng mellem de forskellige anvendelsesområder, en tilnærmelse af 
administrationen af de to aspekter (JOULE og THERMIE) samt en øget 
informationsudveksling om foranstaltninger i virksomhederne vil sikkert gøre det muligt at 
opnå en tilfredsstillende grad af integration. 
3.4 Strukturfondene 
Efter reformen af strukturfondene modtager mål 1-områder betydelig støtte til energiudstyr. 
FSR (Fællesskabsstøtterammerne) for mål 1-områder udgør en forlængelse af 
bestræbelserne under fællesskabsprogrammet VALOREN (1987-1991), for så vidt at der 
lægges vægt på en bedre udnyttelse af de iboende energimuligheder. 
VALOREN-programmet omfattede 400 mio ECU til Grækenland, Portugal, visse spanske 
regioner, Mezzogiorno, Korsika og de oversøiske franske departementer, Irland samt 
Nordirdland. Som følge af at dette program dækker de samme teknologiske områder som 
demonstrationsprogrammerne og THERMIE, har der vist sig åbenbare sammenhænge 
mellem de to programmer. I alle de berørte geografiske områder findes der en direkte 
forbindelse mellem flere projekter, hvad enten det drejer sig om genanvendelse af en teknik, 
der er blevet støttet i udviklingsfasen, eller udvidelse af et projekt til en gennemførelsesfase 
i stor skala. 
Uden for VALOREN-programmet kan der gennem fællesskabsinitiativerne INTERREG og 
REGIS gives støtte til udvikling af vedvarende energikilder. 
3.5 PHARE- og TACIS-programmerne 
Programmerne PHARE og TACIS har en vis synergi i forhold til THERMIE-programmet. 
Nogle energicentre i landene i Central- og Østeuropa samt i SNG modtager fælles støtte 
(THERMIE/TACIS eller THERMIE/PHARE/SYNERGY), og der er etableret arbejdsaftaler, 
-23 
navnlig i form af en task force, mellem de ansvarlige tjenester for de tre 
fællesskabsinstrumenter. 
3.5.1. TACIS-programmet 
TACIS-programmet blev etableret for at bistå de nye uafhængige stater (Samfundet af 
Uafhængige Stater) med en vellykket overgang fra planøkonomi til en demokratisk 
markedsøkonomi. 
De prioriterede sektorer inden for programmet er infrastruktur (herunder energi) og miljø, 
hvilket åbner mulighed for et frugtbart samarbejde med THERMIE-programmet. Fire 
energicentre finansieres gennem de to programmer (Moskva, Skt. Petersborg, Minsk og 
Kiev). 
Gennem programmet ydes der for eksempel støtte til aktiviteter vedrørende uddannelse, 
forundersøgelser vedrørende investeringer og bistand, som kan føre til frugtbart 
samarbejde. Det bør ligeledes understreges, at de to programmer supplerer hinanden, 
navnlig i forbindelse med en række TACIS-pilotprojekter, som ikke kan finansieres 
gennem THERMIE, men hvis resultater godt kan anvendes. 
3.5.2. PHARE-programmet 
Målet for PHARE-programmet svarer til målet for TACIS, men programmet er rettet mod 
landene i Central- og Østeuropa (herunder de baltiske lande). 
Også her er de prioriterede sektorer infrastruktur (herunder energi) og miljø, hvorfor det 
er meget ønskværdigt med et nært samarbejde med THERMIE. 
Man kan ligeledes fremhæve fælles regionale samarbejdsprojekter, navnlig THERM IE-
programmets bidrag til Energicentret i Budapest, som er oprettet under PHARE-
programmet. 
I PHARE-programmet lægges der vægt på forberedelse og gennemførelse af projekter 
for teknisk bistand inden for rammerne af eksisterende nationale programmer, der fører til 
anbefalinger af reformer, der undertiden indebærer betydelige investeringer. 
-24 
4. Koordinering med tilsvarende programmer i medlemsstaterne 
4.1 I forbindelse med gennemførelsen af THERMIE-programmet bistås Kommissionen af et 
udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne. Disse er ledsaget af eksperter. 
Gennem dette udvalg har medlemsstaternes repræsentanter i samråd med Kommissionen 
gennemført følgende konkrete foranstaltninger: 
- ændret anvendelsesområderne for programmet og fordelingen af budgettet 
- opstillet prioriteter for de forskellige udbud 
- udvalgt projekter og fastsat niveauet af finansiel bistand. 
THERMIE-udvalget har således spillet en vigtig rolle, som har givet mulighed for at lægge 
vægt på komplementaritet og undgå overlapning i forhold til eksisterende initiativer i 
medlemsstaterne. 
4.2 Ved udvælgelsen af projekter er der ligeledes tale om en privilegeret sammenholdelse med 
medlemsstaternes interesser. Kommissionens tjenestemænd bistås i denne sammenhæng 
af eksterne eksperter. Disse indstilles enten af medlemsstaternes repræsentanter 
(THERMIE-udvalget) eller udpeges direkte af Kommissionen på grundlag af deres tekniske 
kompetence. De repræsenterer en lang række organer, der berøres af programmet 
(industrien, teknologicentre, universiteter, forskellige konsulenter) og kan informere 
Kommissionen direkte om fremskridt og mangler inden for energisektoren på et givet 
tidspunkt. 
4.3 Der er ligeledes gennemført en undersøgelse med henblik på at undersøge 
koordineringsspørgsmålet ("Coordination of THERMIE with other Member states 
programmes"). 
Konklusionerne af denne undersøgelse har vist følgende: 
- et antal medlemsstater har ingen støtteprogrammer for energiteknologi 
- inden for områderne rationel energiudnyttelse og vedvarende energikilder, hvor 
medlemsstaterne er mere aktive, er den type projekter, der modtager støtte fra 
THERMIE, normalt ikke omfattet af noget nationalt program 
- hovedvægten i THERMIE-programmet er lagt på projekter med flere deltagere fra 
forskellige medlemsstater, og der udfoldes store bestræbelser over for de såkaldte 
samhørighedslande, hvilket er særtræk i forhold til nationale initiativer 
- ledsageforanstaltninger over for tredjelande og navnlig landene i Central- og Østeuropa 
og SNG genfindes normalt ikke i de nationale programmer og udgør således et vigtigt 
element af komplementaritet. 
25-
5 Konklusioner 
5.1 Den generelle konklusion, som kan udledes af gennemførelsen af THERMIE-programmet og 
de uafhængige eksperters to evalueringer, er, at de nye retningslinier for programmet om 
støtte til effektiv teknologi på markedet på nuværende tidspunkt har ført til resultater, der 
kan betegnes som gode, både med hensyn til direkte resultater (teknisk succes, kommerciel 
succes, reproduktionsgrad) og til den generelle indvirkning på Fællesskabets politikker. 
5.2 THERMIE-programmet har vist sig at være et velegnet instrument med hensyn til 
udnyttelsen af mulighederne for energieffektivitet på den ene side og bistand til ny 
teknologis markedsgennembrud på den anden. 
Programmet har spillet en positiv rolle for virksomhedernes konkurrenceevne ved at stille 
effektiv teknologi til rådighed, som forbedrer virksomhedernes konkurrenceevne. Denne 
effektive teknologi har ligeledes i langt de fleste tilfælde vist sig at have en positiv 
indvirkning på miljøet. Programmet har spillet en ikke ubetydelig rolle vedrørende støtte til 
SMV (61% af projekterne omfattede SMV) og økonomisk og social samhørighed (21,5% af 
projekterne er gået til de såkaldte samhørighedslande). Endvidere har man inden for 
projektet etableret et internationalt samarbejdsnet (35% af projekterne omfatter kontrahenter 
fra forskellige medlemsstater), som styrkes gennem ledsageforanstaltningerne. 
5.3 Programmets samlede virkninger hænger sammen med reproduktionsgraden for effektiv 
teknologi. Denne ligger i øjeblikket omkring 30%, men kan i høj grad forbedres. Inden for 
THERMIE-programmet har man gennemført to instrumenter for at opnå dette: 
- formidlingsprojekter 
- ledsageforanstaltninger. 
Det er for tidligt at sige, hvorvidt disse to nye instrumenter, således som de er blevet 
anvendt, vil give sig udslag i en betydelig forbedring af situationen. Svaret er sandsynligvis 
ja. Hvis det imidlertid ikke skulle være tilfædlet, må anvendelsen af disse instrumenter tages 
op til fornyet overvejelse. 
5.4 Vedtagelsen af det kombinerede JOULE-THERMIE-program under det fjerde rammeprogram 
er et vigtigt skridt hen imod en konsolidering af bestræbelserne under THERMIE. 
Imidlertid må man fortsat søge efter instrumenter til en styrkelse af sådanne programmes 
indvirkning på de energipolitiske målsætninger og andre fællesskabspolitikker (miljø, 
økonomisk udvikling, herunder industriel konkurrenceevne, internationalt samarbejde), det vil 
sige formidlingsprojekter og andre formidlingsaktiviteter. Under disse omstændigheder vil 
Fællesskabet kunne opretholde og endda styrke et komplet og veltilpasset net af 
støttemuligheder lige fra grundforskning til den effektive teknologis markedsgennembrud og 
sørge for fuldt ud at udnytte mulighederne i dette fællesskabsinstrument. 
5.5 Videreførelsen af bestræbelserne over for tredjelande og navnlig over for landene i Central-
og Østeuropa samt SNG gennem ledsageforanstaltninger og samarbejde med andre 
relevante fællesskabsinstrumenter har ligeledes stor betydning i lyset af mulighederne på 
disse markeder både med hensyn til energiudbud og efterspørgsel efter effektiv teknologi. 
26-
Bilag 1 
Forordninger vedrørende teknologisk udvikling og demonstration på energiområdet (DG XVII) 
Forordninger 
3056/73 
1302/78 
1303/78 
1971/83 
1972/83 
3639/85 
3640/85 
2008/90 
Rådets afg. 
23.11.94 Perioder 
1973-85 
1978-82 
1978-82 
1983-84 
1983-84 
1985-89 
1985-89 
1990-94 
1995-98 Kulbrinter Fast 
brændsel Alternative 
energikilder Rationel 
energiudnyttelse 
+ 
F 
o 
U. 
Sektorer, der berøres af forordningerne og energiprogrammeme 
Hydrocarbon» Solid Fuel* 
Gasification 
Liquefaction Alternative 
Energy Sources Energy Saving 
and Substitution 
of Hydrocarbons 
Demonstration 
Pilot Industrial 
& Demøtttttatfott Demonstration 
THERMIE 
JOULE- THERMIE R&D ^ 
Bilag 2 
GENNEMFØRELSE AF THERMIE 
ANTAL PROJEKTER OG FINANSIEL STØTTE 
(i MECU) 
SEKTOR 
RATIONEL 
ENERGIUDNYTTELSE 
Bygninger 
Industrien 
Energisektoren 
Transport 
VEDVARENDE 
ENERGIKILDER 
Solenergi 
Biomasse 
Geotermisk energi 
Vandkraft 
Vindkraft 
FAST BRÆNDSEL 
KULBRINTER 
1 ALT 1990 
Antal Finansiel 
projekter støtte 
39 18,713 
11 2,761 
26 14,971 
2 0,981 
27 6,613 
19 3,622 
5 2,362 
3 0,629 
3 9,591 
16 9,973 
85 44,890 1991 
Antal Finansiel 
projekter støtte 
65 34,809 
19 4,417 
31 19,135 
5 3,269 
10 7,988 
51 35,718 
13 7,155 
12 9,392 
7 6,080 
10 4,087 
9 9,004 
6 22,115 
30 22,888 
152 115,530 1992 
Antal Finansiel 
projekter støtte 
52 31.527 
14 5,404 
26 16,015 
3 3,954 
9 6,154 
67 35,115 
24 7,232 
14 11,228 
5 2,267 
9 3,751 
15 10,637 
4 33,195 
31 27,700 
154 127,537 1993 
Antal Finansiel 
projekter støtte 
42 43,311 
9 8,545 
27 15,855 
3 2,615 
3 16,296 
52 35,218 
24 8,539 
14 16,887 
14 9,792 
10 33,026 
35 26,447 
139 138,002 1994 
Antal Finansiel 
projekter støtte 
61 43,420 
18 9,852 
34 18,728 
9 14,840 
75 46,752 
27 8,019 
5 22,555 
14 6,797 
18 5,240 
11 4,141 
5 23,060 
55 34,910 
196 148,142 I ALT 
Antal Finansiel 
projekter støtte 
259 171,780 
71 30,979 
144 84,704 
11 9,838 
33 46.259 
272 159,416 
107 34,567 
50 62,424 
26 15,144 
37 13,078 
52 34,203 
28 120,987 
167 121,918 
726 574,101 
THERMIE - LEDSAGEFORANSTALTNINGER 
Generelle foranstaltninger Bilag 3 
0) TYPE Teldelt støtte (Mécus) % 
Evaluering af markeder og teknologier 0,906 1.51 
indsamling og behandling af data, databaser 2,040 3.40 
Evaluering af programmer 3,024 5.04 
Dokumentqation (brochurer, videoer) og oversøttelser 2,592 4.32 
Dokumentations- og informationsformilding 2,178 3.63 
Organisering og/eller deltagelse i teknologifremmekampagner 6,972 11.62 
Styrkelse af teknologifremmeorganisationer 1,524 2.54 
Teknisk rådgivning (tilsyn med og evaluering af projekter) 4,998 8.33 
Støtte til udvikling af strategier til teknologifremme og koordinering af 4,194 6.99 
aktiviteterne (medlemsstater - regioner) 
Industrielt samarbejde med tredjelande på ovennævnte områder 12,264 20.44 
Generel koordinering af OPET-aktiviteter 3,444 5.74 
PET-CS (koordinationscenter i Brxuelles 15,864 26.44 
I ALT 60,000 100.00 
Bilag 4 1/2 
'ORGANISATIONS FOR THE PROMOTION OF ENERGY TECHNOLOGY" 
(OPET) 
ADEME, F - Paris 
ASTER SRL, I - Bologna 
BCEOM, F - Guyancourt 
BRECSU, UK - Watford 
CCE, P - Amadora 
CEEETA - PARTEX Cps, P - Lissabon 
CESEN S.p.A., I - Genova 
CORA c/o SEA, D - Saarbrucken 
COWIconsult, DK - Lyngby 
CRES, GR - Pikermi 
EAB, D - Berlin 
ECD, DK - København 
ECOTEC, UK - Birmingham 
ENEA, I - S. Maria di Galeria Roma 
ETM Consortium, B - Bruxelles 
ETSU, UK - Harwell 
EUROPLAN, F - Antibes 
EVE, E - Bilbao 
FAST, I - Milano 
KFA/FIZ, D - Karlsruhe/Julich 
FORBAIRT, IR - Dublin 
Friedmann & Johnson-Consultants, D - Berlin 
GEP, F - Paris la Défense 
GOPA - Consultants, D - Bad Homburg 
ICAEN, E - Barcelona ICEU, D - Leipzig 
ICIE, I - Roma 
IDAE, E - Madrid 
IMPIVA, E - Valencia 
INETI/ITE, P - Lissabon 
INNOTEC, D - Berlin 
Institut Wallon-Energium 2000, B - Namur 
IRO, NL - Zoetermeer 
KEMA Nederland B.V., NL - Amhem 
LDK, GR - Athen 
LUXCONTROL, L - Esch-sur-Alzette 
MARCH Consulting Group, UK - Manchester 
NIFES, UK - Glasgow 
Novem, NL - Sittard 
OCICARBON, E - Madrid 
PSTI, UK - Aberdeen 
RARE c/o RHONALPENERGIE, F - Lyon 
SODEAN, E - Sevilla 
SOGES S.p.A., I - Torino 
SYNERGIA, GR - Athen 
TUV RHEINLAND, D - Kôln 
UCD, IR - Dublin 
VLAAMSE THERMIE COÔRDINATIE, B - Mol 
Zre, D - Regensburg 
^>o 
2/2 
Det Europæiske Fællesskabs energicentre 
i Central- og Østeuropa 
Regionale energicentre 
Energicenter Bratislava, Slovakiet 
Energicenter Budapest, Ungarn 
Energicenter Kiev, Ukraine 
Energicenter Minsk, Hviderusland 
Energicenter Moskva, Rusland 
Energicenter Prag, Den Tjekkiske Republik 
Energicenter Riga, Letland 
Energicenter Skt. Petersborg, Rusland 
Energicenter Sofia, Bulgarien 
Energicenter Tallinn, Estland 
Energicenter Vilnius, Litauen 
Energicenter Warszawa, Polen 
Energicentre for bestemte sektorer 
Energicenter Elblag, Polen 
Energicenter Katowice, Polen 
Energicenter Tyumen, Rusland 
i\ 
Bilag S 
THERMIE - LEDSAGEFORANSTALTNINGER - Specifikke foranstaltninger 
Opdelt efter type 
TYPE 
Revision 
Tjenesterejser 
Konferencer 
Udstillinger 
Publikationer/maxi­
brochurer 
Seminarer 
Undersøgelser 
Uddannelseskurser 
Målrettede 
kampagner 
Videofilm 
Besøg 
Workshop 
Andet 
1 ALT Antal 
foranstaltninger 
37 
30 
24 
85 
236 
143 
255 
56 
4 
23 
11 
267 
14 
1.185 % 
3,1 
2,6 
2,0 
7,2 
19,9 
12,1 
21,5 
4,7 
0,4 
1.9 
0,9 
22,5 
1,2 
100 Tildelt 
støtte 
(Mécus) 
1,044 
10,893 
0,752 
2,672 
7,973 
8,250 
10,351 
1,808 
0,339 
1,312 
0,325 
9,303 
0,368 
46,390 % 
2,2 
4,1 
1,6 
5,8 
17,2 
17,8 
22,3 
3,9 
0,7 
2,8 
0,7 
20,1 
0,8 
100 
^ 
THERMIE - LEDSAGEFORANSTALTNINGER 
Specifikke foranstaltninger 
Opdelt efter type og efter sektor samt tildelt støtte (1000 ECU) Bilag 6 
TYPE 
Revision 
Tjenesterejser 
Konferencer 
Udstillinger 
Publikationer/maxi­
brochurer 
Seminarer 
Undersøgelser 
Uddannelseskurser 
Målrettede kampagner 
Videofilm 
Besøg 
Workshops 
Andet 
1 ALT Rationel 
energiudnyttelse 
Antal 
35 
13 
9 
32 
156 
99 
174 
51 
2 
13 
1 
181 
13 
779 Beløb 
949 
529 
222 
761 
5215 
5023 
6877 
1702 
258 
791 
7 
6454 
338 
29126 Vedvarende 
energikilder 
Antal 
1 
8 
8 
2 
47 
29 
60 
1 
2 
8 
2 
35 
1 
204 Beløb 
65 
475 
323 
20 
1938 
2102 
2613 
42 
81 
450 
49 
1423 
30 
9611 Kulbrinter 
Antal 
2 
29 
11 
2 
14 
1 
1 
3 
34 
97 Beløb 
78 
1223 
197 
139 
512 
9 
35 
98 
845 
3136 Fast brændsel 
Antal 
9 
4 
3 
20 
10 
6 
3 
1 
5 
13 
74 Beløb 
889 
107 
147 
589 
672 
279 
55 
36 
171 
519 
3464 Blandet 
Antal 
1 
1 
19 
2 
3 
1 
4 
31 Beløb 
30 
22 
521 
34 
314 
70 
62 
1053 I ALT 
Antal 
37 
30 
24 
55 
236 
143 
255 
56 
4 
23 
11 
267 
14 
1185 Beløb 
1044 
1893 
752 
2672 
7973 
8250 
10351 
1808 
339 
1312 
325 
9303 
368 
46390 
Bilag 7 
Projekter med deltagelse af SMV (kontrahenter) 
Sektor 
Rationel energiudnyttelse 
Vedvarende energikilder 
Fast brændsel 
Kulbrinter 
SM V-projekter 1 ALT 
THERMIE 1 ALT Antal 
projekter 
160 
185 
4 
95 
444 
726 % 
22,0 
25,5 
0,5 
13,1 
61,1 
100 Tildelt 
støtte 
(i MECU) 
94 
85 
28 
53 
260 
574 % 
16,4 
14,8 
4,9 
9,2 
45,3 
100 
^ 
GENNEMFØRELSE AF THERMIE 
SAMHØRIGHEDSLANDE Bilag 8 
(i MECU) 
to SPANIEN 
GRÆKENLAND 
IRLAND 
PORTUGAL 
SAMHØRIGHED 
SLANDENE 
EF 12 
SAMHØRIGHED 
SLANDENE/EF 
12 RATIONEL 
ENERGIUDNYTTELSE 
Antal Finansiel 
projekter støtte 
33 20,497 
12 4,929 
25 11,196 
11 7,411 
81 44,033 
259 171,780 
31,3% 25,6% VEDVARENDE 
ENERGIKILDER 
Antal Finansiel 
projekter støtte 
28 15.808 
10 3,229 
9 3,448 
10 5,333 
57 27,818 
272 159,416 
20,9% 17,4% FAST BRÆNDSEL 
Antal Finansiel 
projekter støtte 
9 71,522 
1 0,982 
-
-
10 72.504 
28 120,987 
35,7% 59,9% KULBRINTER 
Antal Finansiel 
projekter støtte 
2 0,444 
4 1,253 
1 0,477 
1 0,140 
8 2.314 
167 121,918 
4,8% 1,9% IALT 
Antal Finansie 
projekter 1 støtte 
72 108,271 
27 10,393 
35 15,121 
22 12,884 
156 146,669 
726 574,101 
21,5% 25,5% LAND/EF 12 
Antal Finansiel 
projekter støtte 
9,9% 18.9% 
3,7% 1.8% 
4,8% 2.6% 
3,1% 2.2% 
21.5% 25,5% 
Bilag 9 
Projekter med deltagelse af kontrahenter 
fra forskellige medlemsstater 
Sektor 
Rationel energiudnyttelse 
Vedvarende energikilder 
Fast brændsel 
Kulbrinter 
Internationale projekter 1 
ALT 
THERMIE 1 ALT Antal 
projekter 
102 
90 
15 
46 
253 
726 % 
14,0 
12,2 
2,1 
6,3 
34,8 
100 Tildelt 
støtte 
(i MECU) 
89 
86 
66 
39 
280 
574 % 
15,5 
15,0 
11,5 
6,8 
48,8 
100 
~^C 
Bilag 10 
Rækkefølgen af ledsageforanstaltningernes indvirkning på energiudbud og 
efterspørgsel 
I Type af indvirkning I Rækkefølge af virkningernes I 
betydning 
• Mindskelse af energiefterspørgslen 1 
• Styrkelse af eneriteknologiindustrien 2 
• Støtte til samarbejde mellem 3 
medlemsstaterne 
. Fremme af lokale, regionale og 4 
nationale programmer 
• Øget diversificering 5 
. Støtte til internationalt 6 
industrisamarbejde 
7 
• Forøgelse af forsyningen 
8 
• Styrkelse af EU's forsyningsgrundlag 
9 
• Udvikling af lokale forsyningskilder 
10 
• Forbedring af forsyningssikkerheden 
34 
Bilag 11 
Rækkefølgen af ledsageforanstaltningernes virkninger hvad angår økonomisk 
udvikling og internationalt samarbejde 
Type af indvirkning 
Bevidsthed om betydningen af 
det europæiske samarbejde 
Samarbejde med EU 
Samarbejde med andre 
medlemsstater 
Samarbejde med tredjelande 
Støtte til SMV 
Stimulering af innovation 
Fremme af effektiv produktion 
Stimulering af beskæftigelsen 
Stimulering af investeringerne Rækkefølge 
1 
2 
3 
4 
5 
6 
7 
8 
9 Virkningens størrelse 
Stor 
X 
X 
X 
X Middel 
X 
X 
X 
X 
X Lille 
^ 
Annex 12 
RATIONAL USE OF ENERGY 
The THERMIE regulation of the programme sets out as primary objective to achieve 
substantial energy savings in three areas for project support: buildings, industry & energy 
industry and transport. 
Rational use of energy in buildings: 
Project Support: In the building sector, energy savings were required to be achieved by 
projects designed to improve the energy efficiency of existing buildings, projects relating to 
new processes or products for heating and air-conditioning in new buildings and finally 
projects concerning new urban or district heating systems and the application of small-scale 
combined heat and power generation. The Call for Proposals specified the requirements of 
priority areas and foresaw mostly the support for new large commercial or public buildings 
or the retrofitting thereof. In 1993, particular emphasis was attributed to the building sector 
by asking for proposals for targeted projects leading to a substantial reduction in both energy 
consumption and CO2 and other pollutant emissions in large building stocks either of 
residential, commercialor public nature. Projects had to include: low energy design, optimised 
envelope material and components, integrated load management for heating, cooling, and 
electricity consumption; optimised HVAC equipment with efficient integration of renewable 
energy systems where possible. The outlined objectives where met by selecting 71 projects 
in total between 1990 and 1994 for a support of 31 MECU. With a view to targeted projects, 
4 projects have been supported. These projects, in the objectives of the Commission, are a 
first important step towards the creation of a critical mass able to influence important 
improvements in the Building sector, marked by a slow development and resistance to 
penetration of innovation. 
One important achievement is the demonstration that it is possible to save up to 50% of 
energy consumption through the integration of innovative technologies already available 
on the market and through a co-ordinated work of different actors like architects, engineers, 
equipment suppliers, etc, which normally work separately. It is foreseen in the future to 
extend this integrated approach to urban scale through the involvement of Local Authorities, 
and Urban Planners. 
Associated Measures: More than 200 actions have been carried out in the Building Sector. 
These include a number of seminars and training courses for Architects on Bioclimatic 
Architecture, which ave been carried out in all the countries of the EU In the area of Energy 
Efficient Lighting more than 25000 exemplars of publications have been produced and 
disseminated all over Europe. In the field of HVAC technologies, particular attention has 
been given to supporting actions with the involvement of the most important European 
Federations active in this area (for example installers and engineering consulting companies). 
In order to improve the awareness of the successful THERMIE projects, six newsletters, each 
addressing a particular type of building or technology (like housing, offices, CHP, ...etc.) have 
been disseminated to architects, engineers, developers, ... etc amounting to 36000 exemplars. 
In addition to these specific actions, in the framework of the OPET general tasks, several 
advisory groups have been set up in order to provide advice to decision-makers onkey issues 
related to energy consumption in the Building sector. 
Rational use of energy in industry and in energy industry 
Project support: Similarly in industry, the scope for further energy savings remains 
considerable. In the first Call for Proposals from 1990 to 1992, emphasis was put on changes 
in manufacturing processes and equipment; the recycling of residual heat; the use of micro-
3>9 
electronic units to improve energy management; the agrofood industry and restriction of 
energy consumption cau.sed by environmental protection measures. Heat recovery for 
production processes, industrial waste recovery and schemes for cold energy production using 
waste heat gained priority in the Call for Proposals of 1993 and 1994. In total 144 projects 
have been selected and benefited from about 85 MHCU financial support. The different 
projects have contributed to answering the technology requirements of various specific market 
niches. In the case of the fuel cell technology, the projects funded by THERMIE have 
contributed to open new prospects in this promising market, particularly for the molten 
carbonate systems Recognising the strategic interest of the European industry in this market, 
the Commission has recently developed a 10 years strategy which includes elements for both 
R&D and Demonstration work aimed at reducing the investment costs and at improving the 
reliability of the different fuel cell schemes by year 2005. 
In the energy industry, more effective methods of producing and using heat, reducing heat 
loss from motors, transformers and improved management of heating networks were the 
objectives laid down in the regulation. These were met by 11 projects between 1990 and 
1994, to which a support of about 10 MECU was allocated. 
Associated Measures: Hie main objectives within the industry sector was to analyse the 
feature and the potential of markets related to various sectors of industrial applications and 
for the application of specific technologies. Subsequently, and based on the market 
information obtained, the focus shifted towards dissemination of information. This 
dissemination was undertaken in Member States and in Third Countries and comprised a wide 
variety of types of activity. The strategy for dissemination was subject to continuous review 
within Marketing Groups, where Industrial and Professional Associations and independent 
experts co-operated to ensure the relevance of the activities undertaken. 
As far as cogeneration is concerned, the activity has taken place simultaneously with an 
important development of the market in the European Union. The associated measures 
undertaken in this field have contributed to show how it can be successfully applied to a 
number of manufacturing processes and services, and at the same time, to make the potential 
user aware of progress on legislation, regulatory and financial aspects. An important activity 
has also been developed for Eastern European where there is a big potential for converting 
heat only boilers systems to cogeneration systems in district heating, and for small 
decentralised cogeneration schemes. 
*)C 
Rational use of energy in transport: 
Project support: Ihe regulation foresees a promotion of projects significantly improving the 
efficiency of vehicles or transport systems; optimising the use of urban infrastructure and 
improving traffic management and the efficient use of fuel by road vehicles. New types of 
traction systems gained priority in the 1994 Call for Proposals. Special attention was 
attributed in the 1993 Call for Proposals to targeted projects offering technical and economic 
improvements of the overall efficiency of urban public transport systems including traffic 
management and control techniques, advanced information for users, improved model 
interchange infrastructure combined with efficient public transport vehicle fleets and measures 
to promote a shift from private to public transport. Considering that this sector accounts for 
an increasing share of energy end use and gaseous emissions (32% of EC final demand), one 
important objective of the 3 Targeted Projects is to contribute to reducing environmental 
pollution in urban areas where X0% of EU citizens live. Another major goal is to set some 
common requirements and technical specifications for transport systems, their operating 
standards and the associated procurement procedures The definition of common needs at 
European level should act as an incentive for equipment suppliers who will have a large 
single market for their products and services. Equally, this should create a wider pool of 
suppliers for cities, reducing equipment costs and improving quality. 
Associated Measures: Accompanying and reinforcing the overall strategy for project support, 
the dissemination activities within the transport sector aimed at the promotion of the use of 
new and efficient technologies covering urban transport management, traffic control in order 
to increase the modal shift towards public transport systems and thus environmental as well 
as micro- and macroeconomic benefits. One important objective was the establishment of 
links among cities of different EU countries which face common problems (such as 
congestion, pollution,...etc.), and foster the exchange of experiences based on the THERMIE 
projects. This was achieved through a number of seminars which took place in one city of 
each Member State. The programme focused on medium sized cities. There arc more than 300 
cities of similar size in the Member States, therefore the potential for replication of effective 
transport strategics for clean and efficient technologies is large. In order to provide Planners 
and Local Authorities in urban areas with specific information about mobility of people at 
scale of urban areas, it has been set up a database called "Mobiles". This database will help 
responsible for urban traffic management to perform comparative analysis among their 
experience and the experience of other towns. 
Ml 
RENEWABLE ENERGY SOURCES 
Switching from the use of fossil fuels to renewable sources is a major option for ensuring 
sustainable development, especially by contributing to the diversification of supply and to the 
reduction of harmful emissions into the atmosphere. However, such technologies face 
important commercial barriers. The challenge for THERMIE was to encourage the penetration 
of these technologies into the EC markets and abroad. 
In order to achieve this objective, the THERMIE regulation provided financial support for 
demonstration/dissemination projects in 5 subsectors: solar energy (thermal and photovoltaic 
applications), energy from biomass and waste, geothennal energy, small-scale hydro-electric 
energy and wind energy. 
Solar energy: thermal and photovoltaic applications 
Project Support: Requirements for thermal applications of solar energy focused on active 
and/or passive conversion processes located in buildings, industry and agriculture, while 
photovoltaic processes were aimed at supplying electricity at acceptable costs in remote areas 
for dwellings, water pumping, telecommunications and other similar installations. Grid 
connected installations were also favoured In 1993 and 1994, thermal applications dealt with 
active solar energy systems for the production of large quantities of hot water for 
heating/cooling, as well as the production of large quantities of hot air for ventilation/drying. 
These requirements were met by the selection of 34 solar thermal projects and 73 photovoltaic 
projects which were granted 9 MECU and 26 MECU respectively, during the 1990-94 period. 
For photovoltaic applications, during the 1990-1994 period, besides a number of projects for 
remote applications which constitute the first natural market for these types of technologies, 
it is worth to mention an increasing number of grid-connected applications, such as solar 
roofs, which paved the way for a future large size PV market. Equally significant in this 
context arc the PV power plants such as the 1 MW grid connected PV power plant in Toledo, 
Spain, resulting from the collaboration of three large European utility companies. 
For solar thermal as well as for photovoltaics applications, another important feature is the 
focus on "guarantee of results" which can overcome the possible lack of consumers 
confidence in the reliability of solar systems. 
Associated measures: As for the other renewable energy sources, the most important criteria 
governing the implementation of associated measures in RES were: efficient dissemination 
at the local level close to the final consumers or actors (including the local authorities), 
reinforcement of the links with industry and professional associations (notably through so-
called "marketing groups" which gave advises on priorities for further associated measures), 
greater accent on financial aspects, synergy and complementarity with other programmes and 
the implementation of actions in a particular sub-sector according to a logical pathway: 
starting from market studies, going through general seminars followed by smaller size 
workshops, and then continuing by other types of measures which can run in parallel: 
publications, video, study tour, business mission ,training. 
In this general context, a significant number (approx. 15%) of associated measures were 
dealing with RES considered altogether instead of with one particular renewable source. 
In the sectors of solar thermal and photovoltaic applications, during the period 1990-1994, 
besides the reinforcement of links with professional associations, the accent has been put on 
dissemination of high quality information through publications, video, TV campaign as well 
as on the importance of a good architectural integration of solar technologies in buildings. 
V^ 
Energy from hiomass and waste: 
Project Support: For the biomass sector, the applications addressed the direct or indirect use 
of biomass and different types of waste (except those associated to coal and related solid 
fuels) as well as the production of biomass for energy purposes. Various priorities were set 
out in the 1992, 1993 and 1994 Calls for Proposals such as the production and use of energy 
from energy crops and short rotation forestry, the production and use of biofuels for transport, 
recovery and use of landfill gas, etc. 
A total of 50 projects were selected for a global grant of 62.5 MECU. Worth to mention here 
are the 3 targeted projects selected in 1994 for a combined support of 21 MECU. They 
concern the production of electricity or CHP in a combined cycle in the range 10 MWe by 
fluidised bed gasification of short rotation forestry based biomass. This topic is considered 
as offering a good and large potential for the future. 
Associated measures: They were mainly belonging to two sub-sectors: 
- various measures on energy from wood and wood wastes, which represent a large energy 
potential among all RES (publications such as a catalogue on wood fuel equipment and 
actors, videos for local authorities and industry, seminars on electricity and heat production 
from wood and wood waste, etc.) 
- different measures associated to energy valorisation of (mainly urban) wastes: events and 
publication linked to Municipal Solid Waste treatment, seminars plus study tour and 
publication on energy efficiency in sewage plants and energy valorisation of sewage 
sludge, etc. 
43 
Geothermal energy: 
Project Support: A total of 26 projects were supported under THERMIE, for a total support 
of 15.1 MECU. Geothermal energy proposals were not accepted in the 1990 or 1993 Calls. 
In terms of applications, the vast majority of projects (about 55%) are concerned with low 
enthalpy direct heating, whether for district heating, greenhouse cultivation or aquaculture, 
or a combination of these. There were, however, two major projects on electricity generation, 
one in the Azores islands and one in Italy's Lazio region. 
Associated measures: In the geothermal energy sector, the technical objectives focused on the 
dissemination of information (with particular focus on Central Europe) on best-available-
technologics for the drilling, extraction, treatment and rcinjection of geothermal waters. For 
non technical aspects, the emphasis.was given to the intensification of the collaboration with 
industrial and professional associations considered as being crucial. 
Hydro-electric energy: 
Project Support: In this subscctor, 37 projects were accepted for a total support of just over 
13 MECU - as in the case of geothennal energy, Small Hydro projects were not accepted in 
1990 or 1993. 
A number of projects concerned the refurbishment or updating of abandoned or existing 
plants, generally through the application of improved turbines and control systems. Other 
innovations included submersible turbines (including oil-free runners), fibre optic links for 
remote control, and the recovery of energy from water supply or sewage treatment flows. 
Associated measures. The main technical objectives in this area were devoted to the 
dissemination of information on the development of small hydro for particular market 
segment (refurbishment of old sites, low-head sites), as well as for particular regions, 
especially the PECOs. Close collaboration with related industrial and professional assoiations 
was considered crucial. 
Wind energy: 
Project Support: A total of 34,2 MECU was given in support of 52 projects. Two main trends 
can be discerned in the wind energy subscctor, both of which have contributed to reducing 
the unit cost of wind-generated electricity, namely: the large number (26) of Dissemination 
projects supported by THERMIE, (except in 1994 when they were excluded) for the erection 
of wind farms; and the steady evolution in wind turbine size and efficiency, achieved thanks 
largely to THERMIE support. In 1994 in particular, THERMIE supported a number of 
innovative large wind turbines, including one of 1 MW, and two other designs of 800 kW. 
Associated measures: In addition to studies (notably on the potential of wind energy 
technologies in Eastern countries), publications (e.g. the European Wind Turbines catalogue) 
and video, the main objectives in this sector were oriented to co-operation with professional 
associations, siting, financing and public acceptance. Moreover, great importance was given 
to grid interaction and connection. 
MM 
HYDROCARBONS 
Project support: The primary objective with respect to hydrocarbon projects is to ensure the 
optimal exploitation of existing reserves and to secure supplies of hydrocarbons at reasonable 
price. These projects have the aim to develop techniques, tools and processes designed to 
improve the efficiency of operations, reduce costs and increase the safety of equipment and 
personnel while offering environmentally appropriate solutions. The THERMIE regulation 
groups the technologies eligible for financial support into 4 categories: exploration, 
production, transport and storage. 
• Exploration: In the area of exploration priorities arc set by the regulation for prospecting 
of basins in order to locate reservoirs, increase of knowledge of oil deposits and drilling 
cost reductions. 
• Production: The priorities for production technologies cover processes for improving the 
rate of oil recovery; monitoring methods; offshore production plants; submarine 
production systems; production equipment and submarine operating equipment. The 1991 
and 1992 Call for Proposals highlighted processes for improving the rate of recovery; 
monitoring of the reservoir development; the safety and decommissioning of fixed 
platforms, systems for bringing marginal fields into production and submarine production. 
The 1993 and 1994 Call for Proposals focused in addition strongly on the improvement 
of safety through robotics, control systems, inspection equipment and risk identification 
and on environmental protection. 
• Transport. Eligible projects arc expected to include techniques and processes for 
transporting processed flow by pipeline and by slip including loading installations. 
• Storage: Installations and processes for storage of fluid products connected with 
production operations, particularly in offshore exploration. 
• In order to meet these objectives, a total of 167 projects were supported between 1990 
and 1994; whereas the majority of projects focused on production technologies (more than 
50%). 
The difficulties of locating and exploiting smaller oil and gas accumulations in the North Sea 
and Mediterranean provinces have led to the development of several new exploration and 
production techniques: 
• 3-D seismic acquisition and reservoir modelling software 
• horizontal drilling 
• multiphase flow technology with specific subsca applications 
• flexible flow lines in combination with tension leg platforms. 
Associated Measures: The principle aim for the hydrocarbon sector were set out as 
dissemination of information to target groups within the oil & gas industry in order to support 
an optimisation of exploitation of reserves, to encourage the EU industry to approach new 
markets in oil and gas producing countries and to ensure environmental protection. 
The main achievements in this sector can be summarised as follows: 
• participation in the most important oil and gas trade shows related to offshore technology 
world-wide: the Offshore Technology Conference in Houston with more and more success 
for THERMIE contractors and SMEs, and also Offshore Northern Sea alternatively in 
Aberdeen or Stavanger, Holland Offshore in Amsterdam, and more recently Offshore 
South East Asia in Singapore, 
• organisation of several important specific actions in Russia with contribution from the EC 
Energy Centre Tyumen and the main OPETs involved in the hydrocarbons sector: 
participation in the 2nd Oil and Gas Exhibition Tyumcn'94, several workshops on EU 
MJ 
technologies as applied to needs of the Siberian industry, business missions and a series 
of training courses for 120 Russian geologists and reservoir engineers, 
approach of the Chinese oil and gas industry in the wake of the EU-China Energy Industry 
Conference through several technical workshops. 
\-\£ 
SOLID FUELS 
Project Support: Coal and other solid fuels remain a major energy source available to the 
Union. However, with today's increasingly stringent environmental requirements, it is 
necessary to develop and demonstrate technologies using coal cleanly. The aim of THERMIE 
in the solid fuels sector is the reduction of emissions of CO2, SO9, NO and particulates 
from Combustion processes and the improvement of the treatment of ash waste. To meet these 
objectives, the THERMIE regulation identified four priority areas: combustion, conversion, 
waste treatment, gasification integrated with a combined gas/steam cycle. 
• Combustion, the THERMIE regulation focused on new or improved clean combustion 
methods and the clean combustion of waste resulting from the processing of solid fuels. 
* Conversion, priority was given to the conversion of solid fuels into gaseous or liquid 
energy products which would, from the economic and technical points of view, improve 
the Community's energy supply by reducing the importation of hydrocarbons. 
* Waste: the emphasis was set on the use, treatment or enhancement of gaseous, liquid, and 
solid wastes resulting from the use of solid fuels. The 1994 Call for Proposals extended 
this area to the use of carbonaceous material in combination with coal lignite or peat. 
• Gasification integrated with a combined gas/steam cycle: were considered as eligible the 
projects designed to produce electricity in a module consisting of a gasifier producing a 
gas which is burned directly in a gas turbine and a thermodynamic steam cycle. These 
projects had to use totally new configurations. 
In order to fulfil the above-mentioned objectives, during the 1990-94 period, 28 projects were 
supported in the solid fuels sector for a total amount of 122 MECU, among which the 
targeted project related to the IGCC power plant at Puertollano. The IGCC technology is 
very promising and independently of the expected results, the Puertollano Project an excellent 
example for European collaboration and communication. 
The replication potential of THERMIE solid fuels projects is expected to be very high but it 
is still too early for them to be replicated. However, the Fluidiscd Bed Combustion (FBC) 
technologies arc already being replicated worldwide , notably the 'THERMIE Gardanne 
Circulating FBC Project' is a replication at die scale of 250 MWc of the 'Parling Project (125 
MWe)'. 
In terms of emission reduction, in general an increase in efficiency of 15% average means 
roughly a 15% decrease in CO2 emissions. Assuming an increase of the share for steam and 
power generation plants to 5% for IGCC and 15% for FBC technologies by the year 2005, 
the following results could be achieved: 
SO2: 95% abatement of present emissions. 
NO : 80-95% abatement of present emissions. 
CO2. 2% abatement due to FBC and 1% due to IGCC (without CO2 separation devices). 
Associated measures: Utilities are generally very cautious when introducing new technologies 
thus appropriate instruments need be found to facilitate wider dissemination. The main general 
objective of promotional actions within the EU was the dissemination of information on clean 
and efficient solid fuels combustion. In third countries, dissemination activities were aimed 
at promoting a major use of solid fuels in industrial boilers and district heating, especially 
retrofitting and low cost technologies. 
M> 
Annex 13 
Rational Use of Energy - Examples for project support 
Buildings: HI)/1041/93 and HI!/1041/94 Energy Comfort 2000 
Energy Comfort 2000, a major targeted project involving one firm from each of the UK, Netherlands, 
Germany and Denmark aims to demonstrate how energy savings of up to 50% can be achieved in 
commercial and public buildings by adopting an integrated design approach. The concept depends on 
the building itself being exploited to make maximum use of passive and active solar energy, daylight 
and ventilation and cooling systems Horizontal measures such as design workshops will ensure co­
ordination between the projects and facilitate full utilisation of the collaborators' different skills. 
THERMIE contribution: 3.5 MECU Expected energy savings/production: 1,150 TOE/y 
Industry: IN/510/93 Optimisation and management of energy sources in textile industry 
A Portuguese textile factory, in collaboration with an Italian company, expects to save 10% of its fuel 
costs by capturing and treating waste heat from the drying process; this saving will also benefit the 
environment by reducing emission levels. A new unit will capture the hot fumes from the drying 
chambers and recover heal for recycling to the chambers, with the excess fed into a distribution 
network supplying other parts of the factory. The heal recovery will use electrostatic fillers to break 
down some of the polluting emissions created by the factory processes. The project will incorporate 
continuos monitoring and management of the heat recovery plant, the cogeneration unit and various 
heat pumps employed on the site. This will ensure that the factory's energy needs arc met as efficiently 
and cost-effectively as possible. 
THERMIE contribution: 0.15 MECU Expected energy savings: 600 TOE/y 
Transport: TR/519/94 Compressed Natural Gas Powered buses for Berlin City Centre 
The Senate of Berlin, with the help of a Belgium company intend to run a small fleet of natural gas-
powered buses. The aim of this dissemination project is to provide valuable evidence on the efficiency 
and economic viability of using natural gas rather than diesel for city bus systems. The project entails 
the purchase of 10 compressed natural gas (CNG) powered buses including the necessary equipment 
and installations and the construction of a fuelling station? The emissions of the CNG engine are well 
below EU emission limits already set for the end of the decade. A number of parameters will be 
monitored in detail: the energy and environmental effects of the buses, the cost and economic 
efficiency, the acceptability to passengers and staff and the maintenance and operational properties of 
the system. The project proposers have already set up co-operation procedures with projects which 
already use CNG and dual-fuel buses and with other European cities who are interested in developing 
similar bus systems. 
THERMIE contribution: OK MECU Expected energy savings: 166 TOE/y 
Rational Use of Energy - Examples for Associated Measures 
Industry: 
• 'Cogeneration '92 to '95': Two international conferences partly supported by THERMIE covering 
the technological, regulatory and economic framework for cogeneration bringing together 
technology providers and users; 
• 'Textiles newsletter': Prepared jointly with EURATEX, the European textile association, containing 
information on THERMIE projects, research projects and other activities in the sector disseminated 
by national associations to textile manufacturers including SMEs. 
Building: 
• Training courses': Targeted to architects and promoting bioclimatic architecture, these two-days 
training course was carried out in almost all European capitals. A large number of architects 
were addressed and actively involved through the establishment of real case studies. 
The listing of the projects presented hereafter should be only considered as examples of THERMIE 
project support which are cited out of a wide range of projects and do not claim to be the most 
representative. 
S« 
Renewable Energy Sources - Examples for Project Support 
Wind energy: WE/119/94 Wind turbines for all sites, all winds, all weather 
Demonstration of a versatile and competitive 25 kW wind turbine aims to show its suitability 
for use in all sites, all winds and all weathers. In this innovative THERMIE project, the 
manufacturer expects to achieve an improvement in performance including a significant 
reduction in the cost of the electricity generated. Up to now, the French Aerowatt Vergnet 
inertial regulation technology has only been proven for smaller turbines in the 2-12 kW range. 
The constaiction of a larger turbine will involve the incorporation of several new elements, 
such as carbon fibre blades, a new concept for the nacelle and a less noisy and more reliable 
design for the mounting. The turbine should be able to operate at wind speeds up to 110 
mctres-pcr-sccond and in all weathers. By doubling the power of the existing turbine, the 
project promoter hopes to show that the new turbine can produc^e electricity at 0.1 ECU per 
kWh, a 20% improvement on the existing costs. Moreover, the technology will be particularly 
suitable for remote areas, where the infrastructure is poor. The new turbine could, for 
example, be utilised in conjunction with a diesel grid or for strengthening the power at the 
end of a low tension line. Although market interest in wind turbines has been dominated by 
the larger capacity technology, the promoter believes there is an important opportunity for 
low-cost reliable individual turbines. 
THERMIE contribution: 76.280 ECU 
Biomass: BM/496/93 Fruit and nut waste fuel combined cycle generation 
Fruit and nut wastes collected in central and southern Italy will be used to fuel a 
demonstration plant producing electricity for the grid and heat for on-site industrial processes. 
The three proposers of this biomass project - from Italy, Spain and the Netherlands - will 
build on results of earlier feasibility studies and component tests. It involves the design and 
construction of a complete industrial complex incorporating the following elements: a centre 
for the collection, treatment, drying, grinding and storage of shells and stones from fruit and 
nut processing industries; a waste heat boiler with fluidiscd bed combustion; a gas cleaning 
system; an 11.4 MW turbo-generator; a heat condenser; and a waste treatment and disposal 
unit. The construction of hi-tech greenhouses to use the heat is also envisaged. Overall 
thermal and electrical efficiency is expected to reach 82%. Once the economic viability of this 
industrial-scale complex has been proven, the promoters believe it could be replicated widely 
in the Union. Moreover, the technology could be equally well adapted to the other agro-
industrial wastes, such as olive stones and chips from forestry works. 
THERMIE contribution 2.1 MECU Expected energy production: 39,400 MWh/y 
Solar energy: SE/168/93 Solar panels on residential roofs linked to electricity grid 
Demonstration of a system linking photovoltaic (PV) solar panels on domestic roofs to the 
local electricity grid could lead to the large-scale introduction of PV technology. Companies 
from Denmark, Spain, the Netherlands and Italy arc working together to design and install 
an integrated 250 kW PV system using the roofs of 100 houses being built in a new city 
district of Amsterdam. Owners of the property will be compensated for use of their roofs. An 
important objective is to forge links leading to future co-operation between building 
companies, local utilities which operate distribution networks, town planners and PV 
manufacturers. Such links are essential if large-scale PV systems are to be considered and 
accepted in new urban building projects. The project also aims to demonstrate the safety of 
these systems to the public and to local authorities. A detailed final report, a user-friendly 
handbook, and a workshop for European research institutes are among the dissemination 
schemes already planned. Replication of the results will also be ensured by the participation 
of organisations from several Member States, and by the involvement of three cities -
Copenhagen, Madrid and Genoa - which will be able to gain early experience of the 
technology before making large investments. 
THERMIE contribution I MECU Expected energy production: 225,000 KWh 
VS> 
Renewable Energy Sources - Examples for Associated Measures 
'A strategy for the Promotion of Renewable Energy Technologies to Local Authorities': 
Having identified local and regional authorities as key actors and decision makers in the 
field of renewable energy technology applications, the activity was aimed at assessing the 
particular characteristics and needs (infonnation, training etc.) of the sector. This EU-wide 
study led to several follow-up actions: a major seminar (Greece, June 1994), study tours, 
maxi-brochures, guides etc.. 
'Renewable Energy Yearbook': Conceived as a technical promotional tool aimed at abroad 
spectrum of decision makers, the yearbook presents 100 outstanding RET projects in an 
attractive, reader-friendly presentation, which can be up-dated and expanded in the future. 
'Renewable Energy Journal (Quarterly newsletters)': Over the period 1993-1995, the 
Journal presented concise information and news on all major developments and events 
in RES/RET to a wide audience. 
Io 
Hydrocarbons - Examples for Project Support 
OG/168/91 Cable sawing and cutting system for decommissioning 
The divcriess cable sawing and cutting system has been developed by two companies from 
France and Belgium to bring to the offshore oil and civil engineering markets a new product 
which can perform cutting tasks on very large wall thickness materials, such as sandwich 
composites and reinforced concrete, which are often found when decommissioning subsea 
structures. The system is fully controlled from the surface, with a Remote Operation Vehicle 
(ROV), and uses a diamond beaded cable as a cutting device. To date, this technique has 
mainly been used in quarry stone cutting, but has not been adapted for the offshore industry 
as such or more particularly for an underwater environment. The system has been already 
successfully tested and is capable of cutting multiwall coated pipelines of up to 40 inch 
diameter and 54 inch pile with a 2.5 inch wall thickness both in 16 hours. The technique 
should be of particular interest for pipeline and platform decommissioning, pipeline repairs 
and other civil engineering markets. It offers these industries a new means of performing 
cutting tasks more safely and more efficiently than existing methods. 
THERMIE contribution 0 7 MECU 
Hydrocarbons - Examples for Associated Measures 
• 'Participation in oil A gas trade shows': On world-wide level the promotion of European 
offshore technologies (Offshore Technology Conference/Houston; Offshore Northern 
Sca/Aberdcen-Stavangcr; Offshore South East Asia/Singapore, Oil & Gas Exhibition/ 
Tyumen) 
• 'Technical workshops on innovative technologies': Slim-hole drilling/Paris; Multiphase 
Flow Modelling/Aberdeen; New Technologies for the development of marginal 
fields/Athens; Platform Decommissioning/Houston. 
Solid Fuels - Examples for Project Support 
335 MWe Integrated Gasification Combined Cycle (IGCC) Power Plant: 
SF/337/91, SF/198/92, SF/422/93, SF/2/94: 
At Puertollano (Spain), the world's largest Integrated Gasification Combined Cycle (IGCC) 
power plant is being built with the financial support of the THERMIE Programme. For the 
implementation of the project, major electricity companies from France, Germany, Italy, 
Portugal, Spain and the UK have formed a consortium, ELCOGAS, in order to share their 
experience and expertise and their resources, risks and rewards. 
IGCC represents the most promising technology for clean electricity production from coal. 
Compared to conventional plants, coal consumption can be cut by 30% and C02 emissions 
can be reduced by 25%. The most innovative aspect of the IGCC technology is the integration 
of a coal gasification process into a combined cycle power plant. Combined cycle power 
plants have both gas and steam turbine generators and have increased overall plant efficiency 
when compared to conventional technologies. In the past, they have been successful using 
natural gas as primary fuel. The IGCC technology now allows coal to be used whilst at the 
same time bringing SO2 and NOx emissions down to almost zero. 
Solid Fuels - Examples for Associated Measures 
• 'lecture series on clean coal technologies': In different countries of the EU organised in 
the course of 1994, these seminars attracted high interest by both academic and industrial 
sectors. Thus, a follow-up has been conducted in 1995 at European universities including 
municipal and regional utilities. 
• 'Seminar for third countries' engineers': In 1993, training seminars were organised for 
Polish engineers on cement, iron and steel industries consuming solid fuels. Due to the 
clear success achieved, the seminar was replicated 1994 in Poland, and for Czech and 
Slovak engineers in 1995. 
' J1 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 665 endelig udg 
DOKUMENTER 
DA 12 
Katalognummer : CB-CO-95-706-DA-C 
ISBN 92-77-97836-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg s s