A4-0244/96

Beslutning om »Europa og det globale informationssamfund - Anbefalinger til Det Europaeiske Raad« og meddelelse fra Kommissionen: »Europa paa vej til informationssamfundet - en handlingsplan« (KOM(94)0347 - C4-0093/94)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens hvidbog om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse,

- der henviser til anbefalingerne til Det Europaeiske Raad »Europa og det globale informationssamfund,

- der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Raadet og Europa- Parlamentet og til Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Europa paa vej til informationssamfundet - en handlingsplan« (KOM(94)0347 - C4-0093/94),

- der henviser til sin beslutning af 30. november 1994 ((EFT C 363 af 19.12.1994, s. 33.)) om Europa og det globale informationssamfund - Anbefalinger til Det Europaeiske Raad« og om meddelelse fra Kommissionen »Europa paa vej mod informationssamfundet - en handlingsplan«,

- der henviser til konklusionerne fra G7-landenes ministerkonferencen om informationssamfundet i Bruxelles den 25.-26. februar 1995,

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik samt udtalelser fra Udvalget om Retlige Anliggender og Borgernes Rettigheder, Udvalget om Sociale Anliggender og Beskaeftigelse, Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier, Udvalget om Forskning, Teknologisk Udvikling og Energi, Udvalget om Regionalpolitik og Udvalget om Kvinders Rettigheder (A4-0244/96),

A. der henviser til, at teknologisk innovation og markedsudsigter har en tendens til at fremskynde nye begivenheder i vort samfund i form af indfoerelse af nye tjenesteydelser inden for telekommunikation og informationsteknologi, samtidig med at loftet for investeringer i net og terminaludstyr saenkes,

B. der henviser til, at udviklingen paa markedet nu viser, at Internettet vil blive multimediekommunikationens lingua franca paa globalt plan og raekke ud over de underliggende netvaerks specifikke teknologier,

C. der henviser til, at markedstendenserne nu tydeligt viser, at det eksisterende lovfundament er utilstraekkeligt til paa en forsvarlig og rimelig maade at haandhaeve principperne for beskyttelse af den personlige frihed, intellektuel ejendomsret og retsordenen paa de elektroniske net,

D. der er overbevist om, at en hurtig gennemfoerelse af informationssamfundet kan bidrage til at styrke Unionens socio- oekonomiske stilling, goere samfundet mere socialt og mere demokratisk og fremme jobskabelsen,

E. der henviser til, at hvis ikke der foeres en maalrettet faelles og national social- og regionalpolitik, kan informationssamfundets positive aspekter gaa tabt, og det kan foere til yderligere marginalisering af ufaglaerte, arbejdstagere med ringe kvalifikationer, indvandrere, aeldre og handicappede samt yderligere marginalisering af randomraaderne og omraaderne i EU's yderste periferi og til fornyet udhuling af lige muligheder for kvinder og unge piger,

F. der henviser til, at den digitale revolution forloeber saa hurtigt, at det er noedvendigt at traeffe hurtige afgoerelser om almindelig og faglig uddannelse, sociale bestemmelser, oprettelse af arbejdspladser og lige muligheder med hensyn til adgang til informationsmotorvejene,

G. der er af den opfattelse, at EU og de nationale myndigheder derfor boer udarbejde sociale maalsaetninger for informationssamfundet og udforme en politik paa EU-plan for at gennemfoere disse maalsaetninger saa hurtigt som muligt,

H. der mener, at Kommissionens politik for informationssamfundet alt for laenge har vaeret for ensidigt oekonomisk orienteret med det resultat, at teknologisk udvikling er blevet prioriteret, uden at man samtidig har beskaeftiget sig med, hvem der skulle have gavn af denne teknologi, og hvilken betydning disse udviklinger ville have for borgerne, og uden at der er blevet indledt en dialog med borgerne om udviklinger, som vil foere til en gennemgribende aendring af vort liv, mens der derimod er blevet foert en intensiv dialog med erhvervslivet;

I. der mener, at man i lyset af informationssamfundets hurtige og gennemgribende udvikling ikke kan afvente en groenbog fra Kommissionen, men at Kommissionen inden udgangen af 1996 maa forelaegge en konkret handlingsplan, som opfoelges med en aarsberetning i stil med den oekonomiske aarsberetning;

J. der er overbevist om, at udviklingen paa informationsomraadet giver store muligheder for oeget beskaeftigelse, hvis der foeres en beskaeftigelsespolitik, som er afpasset efter de nye behov i samfundet, og der tages hensyn til de nye kvalitetskrav til arbejde, uddannelse og arbejdsvilkaar, og hvor omfordeling af arbejdet spiller en vigtig rolle,

K. der henviser til, at det nuvaerende uddannelsessystem ikke laengere opfylder kravene i et samfund i hurtig udvikling,

L. der henviser til, at informationssamfundet grundlaeggende vil aendre vor arbejdsmaade, vore arbejdsvilkaar og vore arbejdsrelationer,

M. der er af den opfattelse, at den oegede fleksibilitet, afregulering og individualisering, der maa forventes i informationssamfundet, vil kraeve en aendring af EU's sociale bestemmelser for at sikre en optimal beskyttelse af borgerne,

N. der henviser til, at forskelle i adgangen til informationsteknologi som foelge af forskelle i uddannelsen paa den ene side og udgifterne til anskaffelse og brug af informationsteknologier paa den anden side, kan foere til en tvedeling af samfundet,

O. der henviser til, at informationssamfundet vil faa en verdensomspaendende og decentraliserende virkning og dermed kraeve et kvalitativt nyt samarbejde mellem de nationale myndigheder og EU-myndighederne ogsaa i international henseende,

P. der henviser til, at mange aspekter af informationssamfundet er af en saadan art, at de ikke kan reguleres ved love og bestemmelser, hvorfor foranstaltningerne navnlig maa tage sigte paa at forberede borgerne saa godt som muligt til at tilpasse sig udviklingen,

Q. der henviser til, at kulturelle goder, isaer film og tv-programmer, er hovedmedier for identitet, pluralisme og integration og derfor ikke kan behandles paa samme maade som andre varer (jf. Kommissionens handlingsplan, afsnit III),

R. der henviser til, at forvaltningen af knappe ressourcer, saasom radiofrekvenser og kabelkanaler, boer ske i overensstemmelse med naerhedsprincippet,

S. der henviser til, at problemet beskyttelse af boern og unge ikke naevnes i Kommissionens handlingsplan,

T. der henviser til, at de kulturelle, paedagogiske, sociale og sproglige foelger af informationssamfundet og de hermed forbundne problemer endnu ikke er kendt,

U. der henviser til, at anvendelsen af interaktive medier kan og skal aendre karakteren af indlaeringsprocessen, saaledes at man overgaar fra at blive instrueret til selv at konstruere, men at den personlige kommunikation med inddragelse af laereren fortsat er noedvendig,

V. der henviser til, at udbredelsen af det noedvendige tekniske apparatur efter al sandsynlighed vil gaa langsommere inden for uddannelsessektoren end inden for erhvervslivet,

W. der henviser til, at hvis de nye teknologier ikke er generelt disponible, vil det skade princippet om lige muligheder inden for uddannelsessektoren,

X. der henviser til, at de muligheder, de nye teknologier rummer, boer udnyttes i samarbejdet mellem universiteter,

Y. der henviser til, at Europas kulturelle mangfoldighed, formidlet gennem dets flersprogethed, ogsaa skal bevares med anvendelsen af de nye teknologier,

Z. der henviser til, at det vil have stor betydning for udviklingen af den demokratiske kultur, i hvor hoej grad enkeltpersoner og grupper af borgere har adgang til det offentliges databaser,

AA. der henviser til, at udviklingen af det globale informationssamfund vil faa indflydelse paa Europas forbindelser med de mindre udviklede lande,

1. henleder opmaerksomheden paa indholdet af sin ovennaevnte beslutning af 30. november 1994, som stadig har gyldighed, herunder isaer:

- det forhold, at information ikke bare er en almindelig vare, og at de offentlige myndigheder maa sikre alle borgere adgang hertil og maa sikre informationens pluralisme,

- farerne for fremkomsten af et todelt samfund og noedvendigheden af at anvende informationsteknologierne til at reducere i stedet for at oege disse farer,

- behovet for strenge regler for kontrol og anvendelse af net og indhold, intellektuel ejendomsret, personlig sikkerhed og de nye former for fjernarbejde, handel, sundhedsvaesen eller andre sociale aktiviteter med henblik paa at sikre, at de personlige og sociale rettigheder ikke trues, men snarere fremmes,

- noedvendigheden af nye tiltag paa europaeisk plan for at undgaa manglende sammenhaeng, overlapning af indsats og forsinkelser, herunder navnlig behovet for en europaeisk tilsynsmyndighed for kommunikationsregulering og fremme af standarder paa europaeisk og globalt plan;

2. mener, at EU's foranstaltninger vedroerende informationssamfundet maa saettes ind paa foelgende omraader, samtidig med at disse holdes klart adskilte:

- regulering, F& U og industripolitiske foranstaltninger med henblik paa at befordre, lette og foelge tilvejebringelsen af eksperimentelle eller operationelle produkter, tjenesteydelser eller aktiviteter af almen interesse paa kort til mellemlang sigt, navnlig frembringelse af konkrete operationelle applikationer paa omraader af offentlig interesse, isaer uddannelse, sundhedsvaesen, bekaempelse af social udstoedelse og uligheder mellem maend og kvinder trafikstyring og forureningskontrol, ved stoette til udvikling af applikationer og tilvejebringelse af generiske redskaber og tjenesteydelser til fremme af denne udvikling,

- strategiske retningslinjer baseret paa en indgaaende og vedvarende social og samfundsmaessig vurdering af de forandringer, som de teknologiske aendringer vil medfoere;

3. mener, at det er de offentlige myndigheders opgave i samraad med den private sektor at styre, fremme og koordinere investeringsinitiativer ved at laegge saerlig vaegt paa informationssamfundet i programmer for offentlige investeringer og udgifter;

4. understreger i denne forbindelse, at det paahviler de offentlige myndigheder baade ved at foere an i udviklingen og ved at anvende finansielle incitamenter aktivt at arbejde for, at der hurtigt fastsaettes foerst europaeiske normer og senere internationale normer, saaledes at net og applikationer kan kobles sammen under optimale betingelser og uden nogen forringelse af ydeevnen eller brugervenligheden, og ved at fremme udbredelsen af multimedieprodukter og interoperable tjenester paa faelleseuropaeisk plan, samtidig med at der tages hensyn til de europaeiske nationers saerlige sproglige og kulturelle saerpraeg;

5. kraever derfor, at der som led i ivaerksaettelsen af handlingsplanen traeffes konkrete foranstaltninger, som inddrager de tyndtbefolkede landdistrikter og de fjernestliggende omraader inden for Den Europaeiske Union strategisk i alle delomraader af det fremvoksende informationssamfund;

6. opfordrer til, at SMV tilskyndes og saettes i stand til at levere tjenester, der tager hensyn til kulturelle og sproglige behov af lokal og regional art;

7. kraever, at Kommissionen tager saerligt hensyn til smaa og mellemstore virksomheders behov, saaledes at de kan opnaa fordele ved udviklingen af nye telekommunikationsteknologier, ikke blot som leverandoerer, men ogsaa som brugere;

8. giver udtryk for bekymring over de oegede trusler mod informationernes og kulturernes pluralisme som foelge af global standardisering og udviskning af graenserne mellem leverandoerer af infrastruktur, tjenester eller applikationer og indholdet paa multinationalt plan, og kraever, at der paa EU-plan og, hvor det er muligt, internationalt plan udformes ensartede regler for kontrol med koncentrationer og forebyggelse af ulovlige fusioner med hensyn til baade infrastruktur og grundlaeggende tjenester og applikationer;

9. er af den opfattelse, at offentlige radio- og tv-selskaber skal vaere i stand til at investere i nye audiovisuelle tjenester og skal opfordres til at gaa i spidsen med hensyn til udviklingen heraf med henblik paa:

- at fremme lokale, regionale, nationale og europaeiske kulturer og vaeksten i EU's audiovisuelle industrier i informationssamfundet,

- at fremstille det multimediemateriale af hoej kvalitet, der er noedvendigt for informationssamfundet, og som de offentlige radio- og tv- selskaber med deres omfattende filmarkiver har gode muligheder for at levere,

- at oege de kulturelle udtryksmuligheder og give forbrugerne et reelt valg;

Samfundsmaessige konsekvenser og borgernes rettigheder

10. paapeger, at de politiske myndigheders hovedopgave i forbindelse med fremkomsten af informationssamfundet maa vaere at saette folk i stand til at beherske information og anvende den til individuelle eller kollektive formaal, baade som modtagere og som ophavsmaend, i stedet for at anvende information til at kontrollere andre mennesker;

11. opfordrer Kommissionen til at ivaerksaette en undersoegelse, der bygger paa ligestillingshensyn, af informationssamfundets foelger for kvinder og maend i arbejdslivet, samfundslivet og det politiske liv i alle lande i EU, kvinders og maends adgang til Internettet, kvinders indflydelse paa oprettelsen af informationssamfundet og dets indvirkning paa beskaeftigelsesmulighedernes art og omfang;

12. opfordrer Kommissionen til i sine informationskampagner og bevidstgoerelsesaktiviteter at henvende sig til begge koen og ivaerksaette en yderligere specifik kampagne for kvinder;

13. slaar indtraengende til lyd for, at strukturfondene i hoejere grad benyttes til at fremme erhvervsuddannelsen ved hjaelp af informationsteknologi baade for at hoejne lavt uddannede kvinders karrieremuligheder og for at oege hoejere uddannede kvinders indflydelse og deres deltagelse i det sociale og politiske liv;

14. bifalder i den forbindelse det arbejde, der er udfoert paa forummet om informationssamfundet og i ekspertgruppen paa hoejt niveau om informationssamfundets sociale og samfundsmaessige aspekter, og opfordrer til, at repraesentanter for det civile samfund inddrages paa samme maade i udarbejdelsen af de fremtidige EF-foranstaltninger og i forberedelsen af den offentlige politiske debat;

15. er af den opfattelse, at der boer anvendes nye elektroniske distributionsmetoder til bred offentlig information af alle borgere paa europaeisk og nationalt plan; beklager derfor, at den EF-dokumentation, der staar til raadighed on-line for offentligheden, er af mindre god kvalitet, lidet udbredt og svaert forstaaelig, og opfordrer Kommissionen, Raadet og Parlamentets generalsekretaer til at saette alt ind paa ved hjaelp af hypermediemulighederne paa kort tid at stille alle deres dokumenter til gratis raadighed paa en let tilgaengelig maade og paa alle de officielle sprog;

16. anmoder Kommissionen om i sine forslag til Parlamentet og Raadet at tage hensyn til bekymringer hos og forslag fra de raadgivende organer, Kommissionen selv har oprettet, f.eks. »Forum for Informationssamfundet«;

Industripolitik og telekommunikation

17. bemaerker med tilfredshed, at den europaeiske informationsteknologi- og telekommunikationsindustri er konkurrencedygtig og har rige muligheder paa disse hurtigt voksende markeder trods en ugunstig situation med hensyn til mange former for elektronisk udstyr; beklager imidlertid, at de europaeiske virksomheder som helhed er langsomme til at optage de seneste teknologiske nyskabelser, og, hvad der er endnu vaerre, at de ikke lige saa klart som deres konkurrenter erkender den reelle vaerdi af information som et aktiv eller et middel til at holde forbindelsen med kunderne eller leverandoererne ved lige og heller ikke indser vigtigheden af at indsamle, udnytte og formidle information;

18. understreger, at revolutionen paa informationsomraadet vil vise sin vaerdi for samfundet i det omfang, dens indvirkning paa beskaeftigelsessituationen i det store og hele viser sig at vaere positiv; bifalder i denne forbindelse den nye teknologiske udvikling som en mulighed for at skabe moderne arbejdspladser, hvor der tages miljoemaessige hensyn, og goere det menneskelige arbejde lettere; kraever imidlertid en detaljeret evaluering af faren for at undergrave foreningsfriheden og fagforeningsrepraesentativiteten som foelge af decentraliseringen og individualiseringen af arbejdsforholdene;

19. anser det for arbejdsgivernes, arbejdstagernes og de offentlige myndigheders opgave i faellesskab paa en klar maade at formulere og effektivt loese problemerne i forbindelse med de forskellige former for fjernarbejde med saerlig vaegt paa at goere de uddannelses- og videreuddannelsesmuligheder, der er noedvendige for at bringe arbejdsstyrkens faerdighedsniveau op paa det niveau, der kraeves af de nye teknologier, almindeligt tilgaengelige, og navnlig for de daarligst uddannede, vandrende arbejdstagere, handicappede samt aeldre;

20. mener, at udviklingen af den europaeiske industris konkurrencedygtighed navnlig afhaenger af EU's evne til at sikre billig kommunikation med effektive net og tjenester, som virksomhederne, navnlig smaa og mellemstore virksomheder, kan benytte sig af, og understreger noedvendigheden af at fremme udviklingen af ISDN med dertil hoerende generiske tjenester med henblik paa at befordre fremkomsten af en lang raekke applikationer paa kort sigt og fremhjaelpe gradvis udvikling af bredbaandskapacitet til transmission af multimedietjenester og - applikationer; understreger i denne henseende betydningen af projekterne i forbindelse med de transeuropaeiske net paa telekommunikationsomraadet;

21. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe den lovgivningsmaessige og navnlig skattemaessige ramme, inden for hvilken der kan stilles risikovillig kapital til raadighed for nyoprettede og nyskabende smaa og mellemstore virksomheder med henblik paa at fremme udviklingen og anvendelsen af informationssamfundets tjenester; opfordrer i denne forbindelse ogsaa til, at man i saerlig grad er opmaerksom paa de smaa og mellemstore virksomheders behov vedroerende adgangen til de nye telekommunikationsstrukturer og den nye informationsteknologi, saaledes at der tages hensyn til deres saerlige behov og skabes finansielle muligheder for dem, for at der kan tilvejebringes passende vilkaar, hvorunder smaa og mellemstore virksomheder kan bidrage til udviklingen af informationssamfundet paa et konkurrencedygtigt grundlag;

22. bekraefter, at det gaar ind for liberalisering af telekommunikationsmarkedet i Den Europaeiske Union som et middel til at nedbringe telekommunikationsomkostningerne og oege udbuddet af avancerede produkter, for saa vidt som denne liberalisering ikke alene baseres paa konkurrencereglerne, og der samtidig foeres en beslutsom politik for en universel tjeneste, der er ved at udvikle sig, og som i takt med den stigende markedsfoering af disse produkter sikrer adgang til telekommunikationsnet, tjenester og indhold for alle borgere, baade som enkeltpersoner og i tilknytning til almennyttige institutioner saasom skoler, biblioteker eller socialcentre og NGO'er osv., og som styrker den sociale og oekonomiske samhoerighed i Unionen;

23. er af den opfattelse, at et staerkt produktionsgrundlag og store investeringer i den audiovisuelle sektor i EU er noedvendige for at sikre, at europaeerne i oekonomisk, kulturel og social henseende kan drage fordel af informationssamfundets udvikling;

24. anmoder om, at liberalisering af telekommunikationsnettet ledsages af garanti for offentlig forsyningspligt baseret paa betingelser, der skal opfyldes af telekommunikationsejere og -operatoerer, og om fornoedent stoettes med incitamenter fra Den Europaeiske Union eller fra de nationale regeringer;

25. kraever, at der ved liberaliseringen isaer tages hensyn til den i traktaten om Den Europaeiske Union forankrede maalsaetning om fremme af den oekonomiske og sociale samhoerighed;

26. udtrykker staerk utilfredshed med den amerikanske regerings adfaerd under WTO-forhandlingerne om liberalisering af telekommunikation, hvor den i sidste oejeblik stillede nogle krav, som ingen af de andre forhandlingsdeltagere kunne acceptere, hvorefter den paagaeldende forhandlingsrunde maatte udsaettes;

27. opfordrer Kommissionen til at soerge for, at WTO-forhandlingerne foerer til et positivt resultat, hvorefter den igangvaerende liberalisering i Unionen ikke indebaerer aabning af de europaeiske markeder for operatoerer fra tredjelande, medmindre EU-operatoerer og -investorer faar tilsvarende muligheder, baade hvad angaar indhold, net og tjenester;

Retlige aspekter og intellektuel ejendomsret

28. understreger, at »informationsmotorvejene«, hvor der kan anvendes telekommunikationstjenester til nominel pris, ganske vist ikke ventes at staa til universel raadighed paa kort sigt, men at investorernes staerke interesse i at komme ind paa telekommunikationsmarkedet og den rivende udvikling af hard- og software hurtigere end forudset vil fjerne flaskehalsene i forbindelse med adgang til applikationer, hvilket indebaerer, at der hurtigt maa indfoeres en passende retlig ramme for produktion, distribution og anvendelse af information under overholdelse af den intellektuelle ejendomsret (ophavsret og hermed beslaegtede rettigheder) i overensstemmelse med kontinentale regler;

29. kraever navnlig, at statsintervention inden for informationssamfundet, isaer i forbindelse med intellektuel ejendomsret, borgernes rettigheder og bekaempelse af kriminalitet, og specielt vedroerende Internettets anvendelsesmuligheder underlaegges et internationalt samarbejde med henblik paa at fastlaegge, hvor offentligheden skal skride ind for at beskytte mennesker og samfund som helhed mod kriminel eller uaerlig adfaerd, uden at brugernes legitime ret til frit at udveksle oplysninger eller kommunikere paa det sammenkoblede net indskraenkes, og uden at nationale restriktioner udvides til at omfatte andre geografiske omraader end det, hvor de er relevante;

30. paalaegger paa denne baggrund sin formand at opfordre G7-landenes parlamenter til at etablere faste forbindelser med henblik paa at planlaegge eventuelle faelles parlamentariske udspil paa disse omraader og faelles opfoelgning af igangvaerende lovgivningsarbejde;

31. opfordrer Kommissionen og Raadet til naert at foelge - og om muligt foregribe - de meget hurtige teknologiske og retlige forandringer saavel som udviklingen af virksomhedsstrategier og -sammenslutninger samt fremkomsten af nye sociale faenomener som foelge af disse aendringer for meget hurtigt at kunne reagere, foer smuthullerne foerer til uacceptable fait accomplier;

32. understreger noedvendigheden af, at der hurtigt indfoeres en passende retlig ramme, som effektivt kan ledsage informationssamfundet i dets tilblivelse, da dette for at faa positiv betydning maa ledes og styres ogsaa paa overnationalt plan;

33. understreger, at det af hensyn til udviklingen af informationssamfundet og af hensyn til Europas konkurrencedygtighed er noedvendigt, at de nye tjenester kan udnytte fordelene ved det indre marked, og at der er behov for en forbedring af informationsudvekslingen, koordineringen og gennemskueligheden med hensyn til medlemsstaternes lovgivningsinitiativer for at forebygge en retlig fragmentering;

34. mener, at den allerede fastsatte frist, 1998, skal fastholdes som den frist, inden hvilken processen med liberalisering af telekommunikationsinfrastrukturerne i Den Europaeiske Union skal vaere tilendebragt, bortset fra visse undtagelser indroemmet efter faelles overenskomst;

35. anser det for meget vigtigt, at alle medlemsstaterne i deres forsoeg paa at loese de mange problemer med at fastlaegge bestemmelser i tilknytning til det planlagte koncentrerede program udviser vilje til at undgaa faren for et Europa med to eller flere hastigheder, idet et saadant ville oedelaegge mulighederne for at tackle udfordringerne med den noedvendige bredde og for at klargoere strategier, der kan sikre hele Europas dynamiske og konkurrencedygtige medvirken i international sammenhaeng;

36. er af den opfattelse, at Kommissionens arbejde paa informationssamfundsomraadet lader saerdeles meget tilbage at oenske hvad angaar det afgoerende spoergsmaal om indhold, dvs. hvad angaar de program- mer, der skal udsendes, og den beskyttelse, der skal sikres de kulturelle og sproglige aspekter;

37. mener, at Den Europaeiske Union i WIPO og i WTO (TRIPS) boer staa for en holdning, der er faelles for samtlige medlemsstater, navnlig for saa vidt angaar oeget beskyttelse af intellektuel ejendomsret;

38. mener, at Kommissionens overdrevne brug af EF-traktatens artikel 90 med henblik paa vedtagelsen af nogle af de vigtigste liberaliseringsdirektiver (kabel-tv-net, mobiltelefoni og alternative infrastrukturer) risikerer at skaerpe kontrasterne mellem medlemsstaterne, hvis ikke den ledsages af den noedvendige debat i Parlamentet og i de oevrige ansvarlige institutioner, samt at unyttiggoere den demokratiske konfrontation mellem sektorens beslutningstagere og i den offentlige opinion og dermed at faa meget negative foelger;

39. er af den opfattelse, at man maa gaa bort fra det traditionelle radiospredningsbegreb, idet en opdateret definition af det maa omfatte transmission til et potentielt publikum, med henblik paa dels at behandle vaerkerne ens, dels at undgaa konkurrencemaessige saerrettigheder;

40. anser det for berettiget fortsat at overlade det til de nationale lovgivere at fastlaegge betingelserne for udoevelse af radiospredningsvirksomhed og for kabeldistribution, for saa vidt som disse henhoerer under deres kompetence og forudsat, at de overholder faellesskabslovgivningen;

41. noterer sig Kommissionens officielle meddelelse om, at den med henblik paa forelaeggelse i begyndelsen af 1996 agter at udarbejde et forslag til direktiv om forebyggende beskyttelse af konkurrencereglerne og sikring af de grundlaeggende betingelser for pluralisme i informationen, saaledes at samlingen af markederne under ét kan gennemfoeres under fuld overholdelse af de grundlaeggende rettigheder som fastsat i den europaeiske konvention om menneskerettigheder, isaer artikel 10;

42. udtrykker fuld opbakning til oprettelsen af en myndighed paa europaeisk plan efter de i punkt 37 anfoerte retningslinjer, der under fuld hensyntagen til naerhedsprincippet og i anerkendt uafhaengighed skal sikre en effektiv sammenhaeng mellem beslutninger og interventionsplaner og loebende foere tilsyn med, at der udfolder sig en fair konkurrence, og at aegte pluralisme vinder indpas;

43. er overbevist om, at der hurtigt skal vedtages regler og instrumenter til beskyttelse af brugerne, isaer mindreaarige, mod programmer med voldeligt og pornografisk indhold, bl.a. gennem fremme af selvreguleringskodekser fastlagt af netforvalterne selv;

44. mener, at det ville vaere fuldstaendig forfejlet at lade alle produkter eller vaerker indgaa i én faelles informationskategori, og fremhaever derfor noedvendigheden af, at der sikres en effektiv og tidssvarende beskyttelse af databaser og af personlige frihedsrettigheder via et rammedirektiv om beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred;

45. henstiller, at maalet med at liberalisere infrastrukturerne forfoelges under hensyntagen til den primaere betydning af almene interesser, til funktionen og faerdigetableringen af en universel tjeneste, til gennemskueligheden af autorisationsprocedurerne, til muligheden for adgang til nettene og til de justeringer af bestemmelserne, der vil blive noedvendige;

46. mener, at det har grundlaeggende betydning, at der i befolkningscentre, isaer i befolkningscentre med historisk og kunstnerisk karakter, sker udbygning af kabeldistributionen og fremme af adgangen til almennyttige tjenester;

47. beklager navnlig for saa vidt angaar det afgoerende spoergsmaal om en universel tjeneste, at dette behandles vagt og uden at tillaegge det den primaere betydning, det har;

48. henleder med bekymring opmaerksomheden paa den forsinkelse, der er sket i forbindelse med ivaerksaettelsen af programmet vedroerende beskyttelse af intellektuel ejendom, ophavsret og beslaegtede rettigheder, og opfordrer til, at de planlagte bestemmelser vedtages, idet det saerlig understreges, at det haster med direktivet om kopiering i privat regi af audiovisuel produktion;

49. glaeder sig over, at man har ivaerksat de noedvendige undersoegelser for at kontrollere gennemfoerligheden af saadanne tekniske systemer til beskyttelse af vaerker, som kan forhindre ikke-autoriseret privat digitalkopiering, og mener, at der i WIPO-regi boer goeres en indsats for at fremme indfoerelsen af lignende bestemmelser i de forskellige medlemsstater;

50. anser det endvidere for presserende og uomgaengeligt noedvendigt at bekaempe piratkopiering af lydvaerker og audiovisuelle vaerker og haaber, at der parallelt med en passende styrkelse af ophavsrettigheder og hermed beslaegtede rettigheder kan ivaerksaettes en til borgerne henvendt bevidstgoerelseskampagne for at fremme overholdelsen af intellektuel ejendomsret paa europaeisk plan;

51. er af den opfattelse, at udviklingen af den digitale teknik som saadan ikke kraever stoerre aendringer for saa vidt angaar beskyttelsen af allerede eksisterende rettigheder;

52. mener, at det forslag om aendring af direktiv 89/552, der i oejeblikket er til behandling, skal vedtages hurtigst muligt for at goere direktivet mere praecist og effektivt og tilpasse det en situation kendetegnet ved radio- og tv-systemer, der i oejeblikket aendrer sig radikalt;

53. understreger for saa vidt angaar den audiovisuelle sektor, at de delvise, men positive, resultater, der opnaaedes ved afslutningen af GATT- forhandlingerne, maa konsolideres under henvisning til de saerlige og usaedvanlige forhold, der kendetegner denne sektor, idet en saadan konsolidering bl.a. maa ske i WTO-regi fra og med ivaerksaettelsen af den nye forhandlingsrunde om dette omraade, som er berammet til begyndelsen af 1996;

54. beklager den manglende europaeiske koordinering inden for Den Interna- tionale Telekommunikationsunion og er forundret over den afgoerelse, der i november 1995 blev truffet i denne unions regi, og som gav USA alt for fordelagtig adgang til satellitfrekvenser;

55. tilslutter sig bekymringerne for, at der uden en hensyntagen til de sociale, kulturelle og sproglige aspekter, der er knyttet til de i dag lige netop synlige konturer af det globale informationssamfund, uden en stram koordinering inden for forskning og teknologisk udvikling og uden en »indholdsstrategi« for audiovisuel politik, der kan tage kampen op med de kommende udfordringer, er fare for, at de forventede perspektiver blot viser sig at vaere udslag af overdreven begejstring og ikke af en noegtern beregning af de faktiske muligheder;

Sociale aspekter

56. understreger, at de nye kommunikationstjenesters alsidighed vil bane vejen for nye former for arbejde og sociale aktiviteter, der i mange tilfaelde vil imoedekomme den enkeltes krav om en mere personorienteret og fleksibel tilrettelaeggelse af tiden, for hvilket der maa udstikkes passende rammer med henblik paa at bevare og oege de grundlaeggende sociale rettigheder, men at dette sociale krav ikke maa svaekkes af konservative eller korporativistiske ordninger;

57. finder det afgoerende, at folk, der er beskaeftiget med telearbejde i hjemmet, bliver orienteret om risiciene ved at benytte skaermterminaler, saaledes at sundheds- og sikkerhedsstandarder for kontoransatte ogsaa gaelder, naar der er tale om telearbejde i hjemmet; kraever, at der gennemfoeres en sammenlignende undersoegelse af telearbejdets foelger for telearbejdernes sundhed, og at sikkerhedsstandarder indarbejdes i en adfaerdskodeks;

58. mener, at det er noedvendigt med en afklaring af telearbejdernes ansaettelsesforhold, og at der er behov for lovgivning, hvori det er fastsat, at telearbejdere har status som ansatte og derfor nyder de samme rettigheder som andre loenmodtagere; kraever i denne forbindelse et saerligt direktiv, i henhold til hvilket telearbejdere indroemmes status som ansatte;

Beskaeftigelse

59. stoetter udviklingen og liberaliseringen af infrastrukturen paa telekommunikationsomraadet - forudsat at den er underlagt strenge betingelser med hensyn til geografisk daekning og offentlig service og samtidig giver mulighed for at skabe et dualsystem med baade offentlige og private tjenester som en vigtig mulighed for at skabe oeget beskaeftigelse, men mener, at der boer traeffes saerlige foranstaltninger for at kompensere for det tab af arbejdspladser, som der er truende fare for inden for denne sektor;

60. opfordrer indtraengende til, at der i forbindelse med adgangen til de nye telekommunikationsstrukturer navnlig tages hensyn til de smaa og mellemstore virksomheders og de meget smaa virksomheders behov og oekonomiske muligheder og uddannelsesfaciliteter;

61. henstiller indtraengende til EU at afsaette bevillinger til fremme af nyskabende projekter og koncepter, som f. eks. telecentre, elektroniske jobboerser, teleworkshops for ivaerksaettere og parallelle oekonomier, samt en mere dybtgaaende analyse af fjernarbejde;

62. understreger paa ny betydningen af forslagene i Delors' hvidbog om snarest muligt at faa omlagt beskatningen, saa den flyttes fra arbejdet, navnlig for mindre kvalificerede arbejdstagere, til forbrug og energi, hvilket er noedvendigt, hvis der skal udarbejdes en politik, hvis maal er, at anvendelsen af informationsteknologi skal virke jobskabende;

63. opfordrer medlemsstaterne og EU til at anvende informationsteknologierne i den offentlige sektor paa en saadan maade, at de bidrager til at forenkle de bureaukratiske processer, og anvende den herved fritstillede arbejdskraft til at forbedre kundeservicen;

64. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til, som et led i omstillingen til informationssamfundet, at indlede en bred diskussion om de fremtidige noedvendige og oenskvaerdige former for offentlige tjenester og produktion af offentlige goder;

Almindelig og faglig uddannelse

65. er af den opfattelse, at det nuvaerende uddannelsessystem boer aendres grundlaeggende, hvis det skal kunne forberede de unge til en plads i informationssamfundet og sikre mennesker i alle aldre en plads i informationssamfundet; understreger i den forbindelse betydningen og noedvendigheden af uddannelses- og efteruddannelseskurser, navnlig for befolkningsgrupper, der som foelge af den nye udvikling, er i fare for at blive yderligere marginaliseret;

66. anmoder Kommissionen om at undersoege mulighederne for at kommissaer Cressons forslag om at indfoere en afgift paa 0,5% paa kommunikationstrafikken, hvis provenu kunne anvendes til at fremme udarbejdelsen af paedagogiske programmer og erhvervsuddannelser, livslang uddannelse og efteruddannelse; paalaegger de kompetente udvalg at udarbejde en betaenkning, hvori Kommissionen anmodes om at »fremsaette passende forslag«, jf. traktatens artikel 138 B;

67. advarer mod at tro, at informations- og kommunikationsteknologien kan loese eksisterende problemer paa uddannelsesomraadet, og goer EU og de nationale myndigheder opmaerksom paa, at der er behov for en saerlig indsats for at sikre princippet om lige muligheder med hensyn til uddannelse i informationssamfundet og for at udvikle samfundets uddannelsesstruktur tilsvarende;

68. henstiller indtraengende til medlemsstaterne og EU at fremme samarbejdet mellem biblioteker, skoler, hoejere laereanstalter og erhvervslivet, navnlig de smaa og mellemstore virksomheder, naar det gaelder indfoerelse og anvendelse af informationsteknologier og uddannelse paa dette omraade; paapeger, at offentlige institutioner, herunder offentlige biblioteker, spiller en vigtig rolle for at give alle adgang til at erhverve sig viden og forhindre social udstoedelse af visse grupper;

69. opfordrer Kommissionen til som led i Det Europaeiske Uddannelsesaar at vaere saerlig opmaerksom paa de muligheder, som de nye informationsteknologier giver;

70. goer opmaerksom paa, at informationssamfundets muligheder for at oege beskaeftigelsen i EU's yderste periferi, kun kan realiseres ved en maalrettet uddannelse af den lokale befolkning;

Tilrettelaeggelse af arbejdet og arbejdets kvalitet

71. slaar til lyd for en social dialog med arbejdsmarkedets parter om de kommende forandringer i arbejdsrelationerne og farerne for en udhuling af arbejdstagernes rettigheder; opfordrer Kommissionen til i samraad med arbejdsmarkedets parter saa hurtigt som muligt at udarbejde sociale rammebestemmelser for informationssamfundet og evaluere den eksisterende lovgivning paa baggrund af den nye udvikling;

72. paapeger, at der paa grund af den forventede stigning i hjemmeterminalarbejdet boer traeffes foranstaltninger med hensyn til boligforhold, boernepasning, social sikring, sikkerhed og sundhed paa arbejdspladsen og beskyttelse af privatlivets fred, og for at sikre, at de hjemmearbejdende ligestilles med de oevrige arbejdstagere i arbejdsretlig henseende; opfordrer Kommissionen til snarest muligt at forelaegge et direktiv om fjern- og hjemmearbejde og kraever, at der laegges saerlig vaegt paa »de pro forma-selvstaendige« og arbejdstagere med ringe socialsikring;

73. opfordrer medlemsstaternes regeringer til under den kommende regeringskonference at give EU de noedvendige befoejelser til at undertegne de internationale konventioner, der er noedvendige for at forebygge social dumping i forbindelse med udviklingen af det globale informationssamfund;

Den sociale sammenhaeng

74. deler Regionsudvalgets bekymringer for, at Kommissionens strategi er alt for centraliseret og ikke tilstraekkelig tydeligt definerer de lokale og regionale myndigheders rolle, hvilket netop er farligt i forbindelse med de muligheder for en retfaerdig fordeling af beskaeftigelsen, som de nye informationsteknologier giver, og frygter, at det vil kunne foere til en fuldstaendig marginalisering af visse omraader;

75. kraever derfor ikke kun, at der goeres brug af strukturfondene og Samhoerighedsfonden for at bringe de »elektroniske motorveje« taettere paa de mindre udviklede regioner, men navnlig ogsaa for ved hjaelp af motorvejene at udvikle en hensigtsmaessig lokal oekonomi med kvalifikationskraevende arbejde, saa det derved undgaas, at industricentrene overlader alt »idiotarbejdet« til randomraaderne;

76. kraever derfor, at der udformes en politik, som tager hoejde for, at de planlagte elektroniske motorveje skal vaere tilgaengelige for alle borgere, baade i oekonomisk henseende, f.eks. ved en basisregulering og en basisstoette for visse tilslutninger og tjenester - hvilket vil give begrebet »offentlig tjeneste« et dynamisk indhold, der videreudvikles i takt med informationssamfundet - og med hensyn til gennemskuelighed;

77. opfordrer Kommissionen til i sit nye handlingsprogram at indarbejde forslag om bekaempelse af social udstoedelse i forbindelse med omstillingen til informationssamfundet;

78. opfordrer EU til i sine planer for de elektroniske motorveje ogsaa at tage hensyn til behovene i landene i Den Tredje Verden, OEst- og Centraleuropa og det tidligere Sovjetunionen, for at udviklingen af informationssamfundet ikke skal uddybe kloeften mellem fattige og rige lande;

Kulturelle aspekter

79. paapeger, at introduceringen til informationsteknologi samt afhjaelpningen af angsten over for denne for mange boern begynder i den tidligste barndom; kraever derfor stoerre fremme af enhver form for initiativer med piger som specifik maalgruppe i skolen og uddannelsessystemet samt maalrettede kampagner og videreuddannelsesforanstaltninger for kvinder;

80. er saerdeles foruroliget over, af kvinders vaerdighed kraenkes gennem pornografi paa Internettet, samt at der via Internettet udbredes pornografisk og racistisk materiale, som ville vaere strafbart efter loven, hvis det blev udbredt i medlemsstaterne; opfordrer Kommissionen til i den fremtidige debat om informationssamfundet at overveje tekniske og juridiske foranstaltninger, hvormed der paa europaeisk og globalt plan kan ske en bekaempelse af informationsmotorvejenes udnyttelse i kriminelt oejemed og herunder til handel med kvinder og boern samt pornografi, og opfordrer ligeledes Kommissionen til at undersoege foranstaltninger til begraensning af unge menneskers adgang til pornografi paa Internettet;

81. mener, at der er en stadig voksende kloeft mellem det tempo, hvori den teknologiske innovation foregaar, omfanget af de forandringer, som den medfoerer, og det sociale systems evne til at opsuge dem; kraever, at der indfoeres regler, der er i overensstemmelse med den sociale etik og de demokratiske principper;

82. mener, at maalet boer vaere, at forskellene, de mangfoldige traditioner og kulturer samt pluralismen og dialogen faar lov at bestaa;

83. mener, at handlingsplanen for informationssamfundet boer koordineres af en arbejdsgruppe bestaaende af repraesentanter for erhvervslivet og organisationer, der repraesenterer det borgerlige samfund;

84. anser det for overordentlig vigtigt, at bl.a. fagforeningerne er med i koordineringsgruppen for informationssamfundet, saaledes at de muligheder, der er forbundet med fjernarbejde, ikke resulterer i social dumping;

Radio og tv

85. gaar ind for at bibeholde begrebet radio og tv med deraf foelgende saerlige lovgivningsmaessige beslutnings- og godkendelsesprocedurer; det kan undersoeges, om det vil vaere muligt og hensigtsmaessigt at indfoere graduerede godkendelseskriterier, f.eks. under henvisning til kriterier om alsidighed og mangfoldighed, for fuldstaendige programflader, »special-interest«-programmer, »pay per view«- og »video on demand«- tilbud samt for andre tjenester;

86. gaar ind for ikke-diskriminatorisk adgang for producenter og brugere isaer for at sikre meningspluralismen; det gaelder navnlig for radio- og tv-programmer, som netoperatoererne ikke selv staar for;

87. mener, at de planlagte foranstaltninger til beskyttelse af kodede fjernsynsudsendelser boer aabne mulighed for effektive tiltag til beskyttelse af mindreaarige;

88. mener, at det for kort tid siden oprettede Europaeiske Institut for Telestandarder (ETSI) boer inddrages i standardiseringsbestraebelserne. standardiseringsarbejdet boer bygge paa frivillighed fra de deltagende parters side, herunder industrien, tjenesteydere og netoperatoerer, og ikke fastlaegges af de statslige myndigheder;

89. mener, at ud over Den Internationale Radiounion boer ogsaa Verdensforbundet af Radiounioner inddrages i de verdensomspaendende droeftelser om forskellige spoergsmaal vedroerende informationssamfundet;

90. mener, at foruden de privat finansierede aktiviteter spiller ogsaa strukturerne inden for det offentligt finansierede radio og tv en rolle for applikationerne i den audiovisuelle sektor, og at disse strukturer ikke maa underordnes de statsligt finansierede institutioner;

91. mener, at en liberalisering af satellitkommunikationen ikke kun maa komme de klassiske satellitoperatoerer til gode, men at den ogsaa maa medfoere fordele for enkelte satellitbrugere, som f.eks. radio- og tv- stationerne;

92. mener, at spoergsmaalet om forvaltning af knappe ressourcer som radiofrekvenser og kabelkanaler under henvisning til naerhedsprincippet ikke boer inddrages i hoeringerne om eventuel oprettelse af en europaeisk myndighed;

Kulturelle, paedagogiske, sociale og sproglige aspekter

93. kraever mere omfattende hoeringer om de kulturelle, paedagogiske, sociale og sproglige foelger og problemer end foreslaaet i handlingsplanen; den europaeiske sektor af et globalt informationssamfund inklusive dens databaser maa vaere flersproget; kraever endvidere, at der skabes egnede programmer til fremme af en saadan udvikling; i denne forbindelse maa mindretalssprogenes rettigheder respekteres;

94. gaar ind for, at nettene, ogsaa af hensyn til aspektet lige muligheder i uddannelsen, dimensioneres med den stoerst mulige taethed paa de samme finansielle betingelser;

95. kraever fremme af udvekslingen af empiriske paedagogiske forskningsresultater og etablering af diskussioner om selve det idemaessige grundlag inden for omraadet udvikling af mediekompetence i uddannelsessystemet, som gaar ud over den manuelle betjening af maskinen;

96. henstiller til Kommissionen ogsaa at afsaette penge til multimedie- kommunikation, f.eks. under SOCRATES-programmet om fremme af samarbejdet mellem universiteter;

97. kraever af hensyn til udviklingen af den demokratiske kultur i Europa, at der indfoeres en »Freedom of information act« med det formaal at give enkelte borgere og grupper af borgere den stoerst mulige adgang til det offentliges databaser og mulighed for kommunikation med de offentlige instanser;

98. kraever hoeringer med deltagelse af repraesentanter for de paagaeldende lande om udformningen af Europas forbindelser med de mindre udviklede lande paa et globalt informationssamfunds vilkaar;

99. anmoder Kommissionen om ved skabelsen af informationssamfundet at vedtage de noedvendige foranstaltninger for at faa indfoert en retlig ramme for beskyttelsen af informations- og kulturpluralismen med henblik paa at loese problemerne med dominerende stilling og den standardisering, som det globale marked bevirker;

100. opfordrer alle regeringsinstanser til at sikre fri adgang til informationsinfrastrukturer for alle uddannelsesinstitutioner, kulturinstitutioner, biblioteker samt sundheds- og medborgercentre;

101. opfordrer Kommissionen til snarest muligt at forelaegge et program for stoette gennem forberedende projekter til udvikling af europaeisk multimedieprogrammel, navnlig europaeisk uddannelsesmateriale til CD- ROM;

102. opfordrer Kommissionen til at foretage undersoegelser af informationssamfundets virkninger paa det nuvaerende og fremtidige arbejdsmarked, saaledes at unge kan traeffe afgoerelser om deres uddannelse paa grundlag af relevante informationer;

103. opfordrer regeringerne til paa alle passende niveauer at sikre, at alle skoleelever faar lige adgang til nye informationsteknologier og - materialer, og at laererne faar den uddannelse, der er noedvendig for at naa dette maal;

Forsknings- og udviklingsaspekter

104. er af den opfattelse, at borgerne udgoer den vigtigste del af informationssamfundet, og at informationsmotorvejene boer udvikle sig saaledes, at de er til fordel for borgerne;

105. opfordrer Den Europaeiske Union og dens medlemsstater til at udarbejde en indbyrdes afstemt strategi for at tage fat paa informationssamfundets udfordring ved:

- at udvikle en liberal, aaben og teknisk avanceret infrastruktur

- at udarbejde en definition af universel tjeneste, som er dynamisk og tilpasset de teknologiske muligheder, herunder eventuelle muligheder for finansiering af den universelle tjeneste

- at afvikle monopoler og samtidig vaere opmaerksom paa, at faa store internationale virksomheder ikke maa opnaa en monopolstilling, saa fordelene ved den stoerre konkurrence bliver relative

- at tilpasse de nationale bestemmelser for at undgaa eventuelle haemmende virkninger

- at foretage den noedvendige koordinering med kompetente institutioner, der er kvalificeret paa dette omraade, under udarbejdelsen af internationalt gaeldende normer til strukturering af informationssamfundet

- saa vidt muligt paa verdensplan at udforme nye regler for struktureringen af informationssamfundet

- at skabe betingelser, der sikrer, at informationssamfundet bidrager til samhoerigheden;

106. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til hurtigst muligt at udforme supplerende forvaltningsmaessige foranstaltninger og lovgivning for:

- ophavsret og hermed beslaegtede rettigheder

- informationssikkerhed/fortrolighed

- digital navngivning

- standardisering

- beskyttelse af privatlivets fred

- udstedelse af licenser

- sammenkobling

- selektiv og beskyttet adgang (f.eks. til databaser)

og i denne forbindelse at tage hensyn til maalsaetningen om indfoerelse af globale regler paa dette felt;

107. opfordrer Kommissionen til nyorientering i forbindelse med EU's holdning til det verdensomspaendende informationssamfund, saaledes som foreslaaet i Bangemann-rapporten; navnlig i de tre saerprogrammer om informations- og kommunikationsteknologi boer der kunne gennemfoeres velovervejede aendringer, navnlig med henblik paa at sammenkoble netvaerkerne og at stoette indfoerelsen af interoperable tjenester paa europaeisk niveau;

108. opfordrer medlemsstaterne til at afstemme demonstrations- og pilotprojekter efter hinanden, saa der ikke opstaar nye barrierer paa det faelles marked;

109. opfordrer Kommissionen til i sine forskellige generaldirektorater at koordinere sine talrige loebende projekter og planlagte retsakter og at goere disse mere gennemskuelige saavel internt i Kommissionen som udadtil;

110. opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til ved udviklingen af det europaeiske informationssamfund at analysere og anvende den viden, der nu er opnaaet i andre lande samt i organisationer paa dette omraade;

111. henviser til informations- og kommunikationssamfundets betydning for den regionale udvikling, idet tendensen gaar i retning af, at den geografiske placerings betydning vil aftage paa de nye markeder, hvilket ogsaa vil indebaere positive udviklingsmuligheder for de oekonomisk svagere regioner; saa meget desto mere vil de regionale baand og udviklingen af ny viden paa informations- og kommunikationsomraadet imidlertid udgoere en vigtig udfordring for regionerne, hvor isaer de smaa og mellemstore virksomheder vil spille en vigtig rolle;

112. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe betingelser for, at de smaa og mellemstore virksomheder konkurrencemaessigt kan deltage i udviklingen af informationssamfundet; der maa navnlig arbejdes paa at samle beslaegtede smaa og mellemstore virksomheder, saaledes at der kan dannes staerke udviklingsenheder af smaa og mellemstore virksomheder;

113. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i hoejere grad at fremme bestraebelserne paa de smaa og mellemstore virksomheders tilslutning til net paa europaeisk niveau og at inddrage dem i demonstrations- og pilotprojekter, hvori der goeres brug af de allerede liberaliserede tjenester; der boer skabes plads til eksperimenter, saaledes at virksomhederne allerede nu kan indhente erfaringer, inden liberaliseringen bliver en kendsgerning pr. 1. januar 1998; de smaa og mellemstore virksomheder maa kunne deltage i disse eksperimenter, da der kan skabes mest beskaeftigelse her;

114. opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at oprette elektroniske raadgivningskontorer i den offentlige sektor paa regionalt, nationalt og EU-niveau, som kan sikre borgere og erhvervslivet - isaer de smaa og mellemstore virksomheder - adgang til oplysninger om offentlige tjenester; det er oenskeligt, at adgangen til informationer via den elektroniske motorvej er lettilgaengelig og billig; ogsaa myndighederne skal respektere og anvende eksisterende EU-standarder og -normer;

115. opfordrer medlemsstaterne til i nationale uddannelsesprogrammer at skabe plads til undervisning i det elektroniske informationssamfunds muligheder; ved uddannelsen af laererkraefter paa universitetsniveau boer der ogsaa tages hensyn til informationssamfundets didaktiske muligheder for skoleundervisningen; ved at begynde uddannelsen af eleverne i den elektroniske motorvej tidligt vil anvendelsen af motorvejen oeges og kloeften mellem ikke-brugere og brugere af informationssamfundet vil blive mindre;

116. opfordrer medlemsstaterne til at vaere opmaerksomme paa risikoen for, at en raekke grupper, f.eks. medlemmer af etniske minoriteter, unge piger og kvinder, handicappede og isaer familier og enkeltpersoner med lav indkomst, vil blive endnu ringere stillet ved informationssamfundets fremkomst; opfordrer samtlige medlemsstater til at udarbejde strategier med henblik paa at undgaa saadanne ulemper og opfordrer Kommissionen til at overveje udarbejdelse af et program med henblik herpaa;

117. opfordrer medlemsstaterne til at drage omsorg for kvalitetsmaessig god tilslutning til netvaerkerne mellem europaeiske og ikke-europaeiske universiteter og forskningsinstitutioner (ogsaa i mindre udviklede lande); opfordrer Kommissionen til i de kommende aar at udfoere forskning i anvendelse af de nye informationsteknologier i forskellige maalgrupper som undervisning, sundhedssektoren og aeldrepolitik;

118. opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at stimulere kommunikationen mellem universiteter og forskningsinstitutter indbyrdes inden for hele Unionen ved hjaelp af sammenkobling, forbedring og udvidelse af bestaaende nationale og tvaernationale netvaerk; nye tjenester og standarder kan afproeves paa dette transeuropaeiske lysledernet;

119. opfordrer medlemsstaterne til at udforme disse nye studieretninger paa en saadan maade, at de kan levere personale, der kan understoette den regulaere undervisning med udformning og gennemfoerelse af planer om, hvordan eleverne fremover maalrettet kan anvende informationssamfundets tjenester;

120. opfordrer medlemsstaterne til at stille mest mulig information til raadighed for borgere og virksomheder om fremskridtene inden for udviklingen i informationssamfundet; denne information skal bl.a. give indsigt i de tjenester, der skal indfoeres, og i hvordan borgere og virksomheder kan goere brug af de nyoprettede tjenester;

121. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at lade den universelle tjeneste vaere aaben og fleksibel over for flere forskellige udviklingsmuligheder, idet der som led i konvergensen vil opstaa en ny offentlig tjeneste; forskellige sociale gruppers deltagelse boer befordres aktivt (og i overensstemmelse med naerhedsprincippet); de nye elektroniske muligheder boer derfor integreres i en offentlig facilitet (f.eks. paa biblioteker, skoler, universiteter, postkontorer, forvaltninger m.m.); med den universelle tjeneste skal der i fremtiden sikres bred adgang for en omfattende og mangesidig offentlighed, ligesom mindretals udviklingsmuligheder sikres - uden at der indfoeres regler for hver enkelt gruppe;

122. opfordrer medlemsstaterne til med henblik paa fremme af udvikling og anvendelse af tjenesterne at tilvejebringe de retlige og navnlig skattemaessige forudsaetninger for, at der kan stilles risikovillig kapital til raadighed for nye og innovative smaa og mellemstore virksomheder;

123. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i samarbejde med alle arbejdsmarkedets parter, herunder arbejdstagersammenslutningerne, at analysere de sociooekonomiske konsekvenser af indfoerelsen af informationssamfundets teknologier og de tilhoerende informationsmotorveje;

124. opfordrer Kommissionen til snarest at indlede de demonstrations- /modelprojekter, der er omtalt i Bangemann-rapporten og er aftalt paa G7-moedet med henblik paa at skabe en baereflade for brugere og udbydere og paa denne maade at stimulere markedets funktion; dette boer umiddelbart prioriteres, saaledes at bevidstheden hos den brede offentlighed oeges gennem pilotprogrammer for overfoersel af informationssamfundets forventede anvendelser og aktiviteter;

125. opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at indfoere en plan for en fremtidig kontrolordning for at forhindre misbrug af netvaerk;

126. henviser til den afgoerende rolle, som Unionen paa det finansielle omraade spiller i forbindelse med det fjerde forskningsprogram; anser i betragtning af den voksende integration mellem store europaeiske virksomheder og amerikanske og japanske virksomheder inden for informations- og kommunikationsteknologien en grundlaeggende diskussion af kriteriet for den gensidige interesse i deltagelse i saerprogrammerne under det fjerde rammeprogram og tilsvarende programmer i USA og Japan for oenskelig;

127. konstaterer, at der boer udvikles og forskes i overordnede standarder, idet valget af normer og standarder i vaesentlig grad saetter sit praeg paa teknik og informationstype, hvilket igen har baade oekonomiske og handelspolitiske konsekvenser og i anden raekke ogsaa sociale og kulturelle virkninger;

128. opfordrer Kommissionen til at udarbejde en strategi for en hurtig og effektiv inddragelse af kommunikationsnetvaerkerne i Central- og OEsteuropa, SNG og Middelhavsomraadet og at stille teknisk bistand og investeringsfremmende ordninger til raadighed til dette formaal;

* * *

129. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Det Europaeiske Raad, Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.