KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE ElELLESSKABER 
KOM(93) 84 endelig udg. 
Bruxelles, den 14. april 1993 
ÅRSRAPPORT FRA KOMMISSIONEN 
TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 
om indførelsen af det edb-baserede 
telekommunikationssystem CADD1A og 
om gennemførelsen al det langfristede udviklingsprogram 
For tidsrummet 1. juli 1991 til 30. juni 1992 
BEGRUNDELSE 
1. CADDIA-programmet og de aktiviteter, dette omfatter, er hjemlet i Rådets 
afgørelse 85/214/EØF af 26.marts 1985 om koordination af medlemsstaternes og 
Kommissionens aktioner i forbindelse med gennemførelsen af et langtidsprogram 
for anvendelsen af telematik til fællesskabsinformationssystemer vedrørende 
indførsel og udførsel samt forvaltningen af og den finansielle kontrol med 
markedsordninger for landbrugsvarer. 
2. Programmet for udvikling af CADDIA på længere sigt er udarbejdet, ajourført 
og godkendt af det styringsudvalg for CADDIA, der er oprettet ved ovennævnte 
rådsafgøreise. 
3. Denne rapport, hvis udarbejdelse udtrykkeligt er fastsat i nævnte afgørelses 
artikel 4, indeholder en beskrivelse af de forskellige aktiviteter og operationelle 
behandlingssystemer, som er under udvikling eller planlagt frem til 1993, og 
dækker udvalgets arbejde i perioden fra 1. juli 1991 til 30. juni 1992. Udvalget 
trådte første gang sammen i oktober 1985. 
4. Den oprindelige gyldighedsperiode, der var fastsat i artikel 5 i afgørelse 
85/214/EØF og artikel 6 i afgørelse 86/23/EØF, er med Rådets afgørelse 
87/288/EØF af 1. juni 1987 forlænget med fem år. 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
Side 
Resumé 4 
1. Indledning og baggrund 6 
2. Generel rapport om CADDIA-programmet 7 
3. Tilrettelæggelse og ressourcer 20 
4. Konklusion 22 
Bilag 1 
Bilag 2 
Bilag 3 Detaljerede rapporter om de enkelte sektorer 
CADDIA-arbejdsprogram 
(CSC 86/001 af 14.08.86) * 
Akronymer 
ÅRSRAPPORT OM CADDIA-PROGRAMMET 
For tidsrummet fra 01.07.1991 til 30.06.1992 
K RESUMÉ 
CADDIA-programmet tager sigte på at koordinere medlemsstaternes og Kommissionens 
aktioner i forbindelse med gennemførelsen af et langtidsprogram for anvendelsen af 
telematik i Fællesskabets informationssystemer vedrørende import og eksport, 
forvaltning af og finansiel kontrol med markedsordningerne for landbrugsvarer samt 
indsamling og formidling af statistiske data om Fællesskabets samhandel. 
CADDIA-programmet blev oprettet ved Rådets afgørelse af 26. marts 1985 for en 
foreløbig periode på to år. 
Ved denne afgørelse blev der oprettet et CADDIA-styringsudvalg bestående af 
repræsentanter for medlemsstaterne og lederne af de relevante afdelinger i 
Kommissionen. Kommissionen har formandskabet i udvalget, der har til opgave at 
udarbejde og ajourføre udviklingsprogrammet for CADDIA og påse, at arbejdet forløber 
i overensstemmelse med det fastlagte program. 
Ved udløbet af den oprindelige toårige programperiode besluttede Rådet at forlænge 
CADDIA-programmet med yderligere fem år. 
Denne årsrapport, der er den syvende i rækken, dækker tidsrummet fra den 1. juli 1991 
til den 30. juni 1992. I denne periode har CADDIA-sektorudvalgene og CADDIA-
styringsudvalget haft tre møder, henholdsvis i oktober 1991, i april 1992 og i juni 1992. 
Styringsudvalget er regelmæssigt blevet orienteret om, hvor langt man er nået med 
arbejdet - både med de fælles aktioner og med arbejdet inden for de enkelte sektorer - i 
forhold til arbejdsprogrammet; det har anbefalet, at arbejdet videreføres. 
Inden for toldsektoren har man videreført arbejdet, således som det er defineret inden 
for rammerne af KU-projektet. De vigtigste arbejdsområder har været følgende: 
Udvikling af systemer til forvaltning toldkontingenterne og de bindende 
tariferingsoplysninger, udarbejdelse af detaljerede og tekniske specifikationer for TARIC 
2-projektet, fastlæggelse af normer for forvaltningen af KU-projektet, den igangværende 
udvikling af et system for kontrol med varebevægelser i Fællesskabet, analyse af de 
juridiske problemer i forbindelse med de nationale toldlovgivninger, samarbejdet med 
EFT A-landene om emner af fælles interesse, videreførelse af analysen af kodificeringen 
af toldoplysninger samt udvikling af EDIFACT -meddelelser, der imødekommer 
toldvæsenernes behov. 
Desuden har man påbegyndt evalueringen af mulighederne for datamatisering af de 
forenklede procedurer på et harmoniseret og kompatibelt grundlag. 
Inden for landbrugssektoren har man ønsket at koncentrere ressourcerne og indsatsen 
omkring de projekter, der har direkte forbindelse med gennemførelsen af det indre 
marked, dvs. SHIFT (Systems for Animal Health Inspection at Frontier Posts) og 
PHYSAN (Phytosanitary Applications). Man fortsætter dog med at udvikle 
infrastrukturprojekterne AMIS (Agricultural Market Intelligence System), IDES 
(Interactive Data Entry System) og FIS (Fast Information System). PAP-projektet 
(Prices of Agricultural Products) gør det muligt at søge de institutionelle priser via FIS. 
I forbindelse med EUGFL har man fortsat det igangværnde arbejde. AGREX 
(Agricultural Guarantee Fund Expenditure) er operationelt, og det samme gælder FBF-
projektet (FEOGA Budget Forecasting). Udviklingen af F AUDIT (FEOGA Auditing 
System) fortsætter. En række andre systemer er under udvikling, det drejer sig om 
SICAMOR-ED, A1N-ED samt TREE-ED, der skal højne kvaliteten af de af data, der 
udveksles mellem Kommissionen og medlemsstaterne. 
Inden for statistiksektoren har man fortsat udviklingen af samtlige projekter på de 
generelle områder: Infrastruktur, landbrugsstatistik og handelen med tredjelande. I 
denne periode har man intensiveret indsatsen og foretaget en nyorientering for at lette 
indførelsen af de nødvendige statistiske systemer til udarbejdelsen af statistikker for 
samhandelen inden for Fællesskabet i overensstemmelse med INTRASTAT-
forordningen. Disse projekter udgør en integreret helhed, der har til formål at dække 
infrastrukturbehovene i forbindelse med den gensidige udveksling af statistiske 
informationer mellem Eurostat, de europæiske institutioner, medlemsstaterne og de 
øvrige deltagende organer. 
Inden for statistikker over handelen med tredjelande har man foretaget en justering af 
prioriteringsrækkefølgen for at følge tidsplanen for gennemførelsen af det indre marked i 
1993. 
COMEDI-projektet har til formål at fremme og indføre en informatikinfrastruktur til 
indsamling, validering, kompilering og videreformidling af statistiske data. 
Inden for landbrugsstatistik har aktiviteterne hovedsagelig drejet sig om EUROFARM-
projektet (databaser om landbrugsstrukturer) og om præeduren for de enkelte 
medlemsstaters søgning og godkendelse af data i tabelform. 
Med hensyn til udvekslingen af strukturerede data mellem Kommissionen og 
medlemsstaterne har GD XIII foreslået medlemsstaterne, at der oprettes nationale 
serverenheder. 
En national serverenhed er en fordelingscentral for udveksling af informationer mellem 
Kommissionens systemer og de systemer i de nationale forvaltningsgrene, som har 
berøring med CADDIA-programmet. 
1. INDLEDNING OG BAGGRUND 
1.1. Rådet fastsatte i sin afgørelse 82/607/EØF af 28. juli 1982 (EFT nr. L 247 af 
23.08.82, s. 25), at medlemsstaterne sammen med Kommissionen skulle 
koordinere en række forberedende aktioner med det formål at analysere behovet 
for, gennemførligheden af samt omkostningerne og fordelene ved et samordnet 
tiårigt program for anvendelse af edb-baserede telekommunikationssystemer 
inden for CADDIA-områderne. 
1.2. En foreløbig arbejdsgruppe (Preliminary Task Force - PTF) bestående af 
repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen forelagde en rapport og 
forslag for Rådet og Europa-Parlamentet. 
1.3. Arbejdsgruppens konklusioner og anbefalings, der forelå ved udgangen af 1983, 
var grundlaget for den meddelelse, som Kommissionen fremsendte til Rådet den 
13. marts 1984 (KOM 84/119 endelig udg.), og for forslaget til rådsafgørelse (i 
samme dokument). 
1.4. CADDIA-programmet(l ) og arbejdet inden for dette er hjemlet i Rådets 
afgørelse af 26. marts 1985. 
I denne afgørelse er bl.a. fastsat, at Kommissionen én gang om året skal 
orientere Europa-Parlamentet og Rådet om indførelsen af de edb-baserede 
CADDIA-telekommunikationssystemer og om gennemførelsen af det langsigtede 
udviklingsprogram. Denne syvende årsrapport, der omhandler CADDIA-
styringsudvalgets syvende arbejdsår, er udarbejdet til dette formål. 
De tidligere rapporter, der er fremsendt til Parlamentet, er følgende: 
KOM(87)42 for perioden 85/86 
KOM(88)242 for perioden 86/87 
KOM(88)801 for perioden 87/88 
SEC(90)79 for perioden 88/89 
KOM(91)12 for perioden 89/90 
SEC(92)433 for perioden 90/91 
1.5. CADDIA-styringsudvalget, der blev oprettet ved ovennævnte rådsafgørelse, har 
udarbejdet og godkendt det langsigtede CADDIA-udviklingsprogram. 
1.6. Rådet traf den 1. juni 1987 (EFT nr. L 145 af 5. juni 1987, s. 86) beslutning om 
at forlænge den oprindelige periode med fem år. 
(1) CADDIA står for samarbejde om automatisering af data og dokumentation 
vedrørende import/eksport og landbrug (Cooperation in Automation of Data and 
Documentation for Import/Export and Agriculture). 
7 
2. GENEREL RAPPORT OM CADDIA-PROGRAMMET 
2.1. Toldsektoren 
I det forløbne år har man fortsat arbejdet med KU-projektet ud fra de 
målsætninger, der fremgår af de foregående CADDIA-rapporter. De vigtigste 
aktiviteter i perioden fra den 1. juli 1991 til den 30. juni 1992 har været: 
udvikling og implementering af et foreløbigt on-line styresystem til 
forvaltning af toldkontingenter 
specifikation og færdigudvikling af et styresystem til forvaltning af 
bindende tariferingsoplysninger (Binding Tariff Information, BTI) 
udarbejdelse af funktionelle og tekniske specifikationer for TARIC 2-
projektet 
udarbejdelse af interne standarder for GD XXI fra KU-
projektkontrolkontoret 
udvikling af et pilothjælpesystem med henblik på kontrollen med 
varebevægelser, der er omfattet af reglerne om fællesskabsforsendelse 
evaluering af mulighederne for datamatisering af de forenklede 
procedurer på et harmoniseret grundlag 
andre igangværende aktiviteter: 
analyse af juridiske problemer og krav på toldområdet i 
forbindelse med den relevante EF-lovgivning og lovgivningen i 
medlemsstaterne 
deltagelse i undersøgelserne af behovene i forbindelse med 
gennemførelsen af det indre marked 
samarbejde med EFTA om emner af fælles interesse 
analyse af de kodede toldoplysninger, der anvendes inden for EF 
deltagelse i udviklingen af EDIFACT-meddelelser, især til 
toldformål. 
I 1991/92 omfatter arbejdsplanen for KU-projektet videreførelse og eventuel 
afslutning af de igangværende aktiviteter samt nye aktiviteter på følgende 
områder: 
vedtagelse og implementering fra de involverede parters side af 
internationale standarder i de forskellige toldprojekter 
færdiggørelse af systemkonstruktionen til TARIC 2 
udvikling af forskellige hjælpemidler til tarifering, så medlemsstaterne 
kan forbedre deres procedurer 
specifikation af et hjælpesystem til forvaltningen af 
toldværdiansættelsesoplysninger 
8 
tilskyndelse til gensidig assistance i form af udveksling af informationer 
og bedre samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne og 
mellem disse indbyrdes 
vedtagelse af en mere effektiv telekommunikationspolitik, som ligger 
tættere på de internationale standarder 
udvidelse af visse nationalt forvaltede toldforanstaltninger til at blive EF-
dækkende i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked 
færdiggørelse af systemkonstruktionen til EBTI-systemet (European 
Binding Tariff Information) 
systemkonstruktion og igangsættelse af et pilotforsøg i nogle få 
medlemsstater med henblik på kontrol af transitforsendelse ri 
Fællesskabet 
foranalyse og feasibility-undersøgelse af en procedure i tilknytning til 
forsendelsesproceduren med henblik på kontrol med varer, der er belagt 
med punktafgifter 
undersøgelse af mulighederne for at tilbyde medlemsstaterne visse 
toldinformationssystemer for at forbedre forvaltningen og anvendelsen af 
toldprocedurerne, f.eks. katalog over kemiske stoffer, fortegnelse over 
fællesskabsforsendelseskontorer, datakatalog til toldformål, osv. 
evalueringsrapport (og anbefalinger vedrørende pilotprojekter) med 
henblik på datamatisering af de forenklede procedurer 
implementering og evaluering af første fase af et pilotsystem på visse 
toldsteder i et begrænset antal medlemsstater og EFT A-lande som hjælp 
til kontrollen med varebevægelser, der er omfattet af reglerne om 
fællesskabsforsendelse. 
2.2. Landbrugssektoren 
I den periode, der er dækket af den foreliggende rapport, har man lagt 
hovedvægten på SHIFT-projektet (System for Animal Health Inspection at 
Frontier Posts), fordi det er et vigtigt element i harmoniseringen af 
insrjektionsprocedurerne i forbindelse med forberedelsen af det indre marked. 
Det er nu påvist, at det er muligt at anvende FIS (Fast Information System) til 
informationssøgning på grænseovergangsstederne. Der er gjort gode fremskridt 
med udviklingen af dette projekt, og der er foretaget nogle fælles undersøgelser, 
der også indbefatter hyppige og regelmæssige møder med de nationale 
myndigheder. 
De infrastrukturprojekter, som er beskrevet i de tidligere rapporter, udbygges 
fortsat og indebærer store fordele. AMIS (Agricultural Market Intelligence 
System) fungerer som et integreret datasystem, først og fremmest til brug for 
forvaltningen af den fælles landbrugspolitik. Basisapplikationerne i IDES 
(Interactive Data Entry System) og FIS (Fast Information System) indebærer en 
klar forbedring af informationsformidlingen. Der er planer om yderligere 
udvikling af disse to applikationer, som beskrevet nedenfor. PAP-projektet 
(Prices of Agricultural Products) har sammenkoblet AMIS og FIS, således at de 
institutionelle priser nu kan søges på FIS. Udvidelsen af denne applikation til at 
omfatte andre priser vil gøre det lettere at formidle ajourførte informationer om 
landbrugsvarer. 
CADDIA har i det forløbne år kun i begrænset omfang været involveret i 
udviklingen af systemer til brug for EUGFL. AGREX-systemet (Agricultural 
Guarantee Fund Expenditure) er operationelt. 
Muligheden for fremover at anvende FIS til formidling af AGREX-informationer 
er ved at blive undersøgt. Udviklingen af FAUDIT (FEOGA Auditing System) 
fortsætter (men finansieres ikke længere af CADDIA) på grundlag af den 
oprindelige undersøgelse, hvortil CADDIA bidrog med finansielle midler. 
FBF-applikationen (FEOGA Budget Forecasting), som i vidt omfang benytter 
data fra AGREX- og AMIS-systemerne, er fuldt operationelt. SICAMOR-ED-
projektet (Information System for Coordination of Actions in favour of the Rural 
World - Exchange of Data) er på forundersøgelsesstadiet. Denne applikation vil 
gøre det lettere at udveksle data mellem de beslægtede applikationer, som i 
øjeblikket er under udvikling. 
Andre udviklingsaktiviteter vedrørende dataudveksling omfatter AIN-ED 
(Exchange of Data relating to State Aids) og TREE-ED (Exchange of Data 
relating to the Annual Forest Damage Survey) er på undersøgelsesstadiet. De 
skulle begge give betydelige fordele med hensyn til en mere effektiv 
informationsformidling. 
CACTI-projektet (Common Agriculture - Customs Transmission of Information) 
har gjort gode fremskridt, og man er i færd med at udvikle to pilotapplikationer. 
Dette projekt vil styrke samarbejdet mellem GD VI og GD XXI om koordineret 
informationsformidling mellem Kommissionen og medlemsstaterne. 
2.3. Statistiksektoren 
På det statistiske område har Eurostat fortsat udviklingen af generelle CADDIA-
infrastruktursystemer og -projekter inden for de statistiske områder, der vedrører 
handel med tredjelande og landbrug. 
Der er i denne periode sket en intensivering af indsatsen, og der er foretaget en 
nyorientering af arbejdet med henblik på at få implementeret de statistiske 
systemer, som er nødvendige for udarbejdelsen af statistikken for den interne 
samhandel i EF i overensstemmelse med INTRASTAT-forordningen. 
De generelle systemer gælder følgende områder: 
teletransmission af statistiske oplysninger (STATEL-projektet) 
analyse og indførelse af standarder i de statistiske applikationer 
(STANORM-projektet) 
standardisering af udarbejdelsen og formidlingen af statistiske rapporter 
(STRINGS-projektet) 
etablering af en central for indsamling af statistiske data (STADIUM-
projektet) 
feasibility-undersøgelse og konstruktion af en prototype på en serverenhed 
til formidling af statistiske nomenklaturer ved hjælp af EDI-teknikker 
(EDINOMEN-projektet) 
10 
Disse projekter udgør et integreret hele, som skal dække de infrastrukturmæssige 
behov i forbindelse med den gensidige udveksling af statistiske oplysninger 
mellem Eurostat, de europæiske institutioner, medlemsstaterne og de øvrige 
deltagende organer. 
Hvad angår udenrigshandelsstatistikkeme er arbejdet blevet intensiveret, efter at 
Kommissionen i slutningen af 1991 opprioriterede projekter i forbindelse med 
gennemførelsen af det indre marked. Der er derfor foretaget en justering af 
prioriteringen af arbejdsopgaverne inden for den statistiske sektor under hensyn 
til tidsplanen for gennemførelsen af det indre marked. 
I Rådets forordning EØF nr. 3330/91 om INTRASTAT er fastsat de nærmere 
vilkår for udarbejdelsen af statistikker for den interne samhandel i EF fra januar 
1993; COMEDI-projektet tager sigte på at få udviklet og indført en edb-
infrastruktur, der kan forenkle følgende operationer: 
indlæsning af INTRASTAT-angivelser for de virksomheder, der har pligt 
til at indsende statistiske oplysninger 
indsamlingen, valideringen, kompileringen og formidlingen af statistiske 
data om udvekslingen af goder for de relevante nationale 
forvaltningsgrene. 
De vigtigste elementer i COMEDI-infrastrukturen skulle være operationelle i 
første kvartal af 1993, så man kan behandle de første INTRASTAT-angivelser 
fra de indberetningspligtige virksomheder. 
Selv om de pågældende edb-systemer har højeste prioritet i forbindelse med 
INTRASTAT-forordningen, vil de være tilstrækkeligt generelle til at kunne 
anvendes til indsamling og formidling af data inden for andre statistiske områder. 
COMEDI-projektet overvåges af COMEDI-Task Forcen, hvori alle 
medlemsstaterne deltager aktivt. 
Hvad angår landbrugsstatistikkerne har udviklingsarbejdet hovedsagelig været 
koncentreret om følgende: 
indlæsning og ibrugtagning af databasen for landbrugsstrukturer 
(EUROFARM-projektet) 
opslags- og godkendelsesproceduren for de enkelte medlemsstater i 
relation til tabeldatabasen. 
2.4. Fællesprojekter 
Koordineringen af CADDIA-programmet varetages af GD XIII/D/5. 
Det drejer sig i det væsentlige om følgende: 
budgetforvaltning, dvs. allokering af og kontrol med de ressoucer, der 
bevilges til projekterne i de enkelte sektorer 
administration af ekspertkontrakter 
opfølgning af projekterne i de enkelte sektorer. 
11 
CADDIA-koordineringen skal ligeledes sikre, at der træffes de nødvendige 
teknologiske valg i forbindelse med en harmoniseret gennemførelse af elektronisk 
dataudveksling. 
Følgende aktioner er iværksat: 
Anvendelse af Eurokom-systemet til elektronisk udveksling af 
dokumenter 
Der blev i 1989 gennemført en foranalyse med henblik på at få klarlagt 
mulighederne for at indføre et system for elektronisk udveksling af 
dokumenter mellem Kommissionen og medlemsstaterne. Denne analyse 
anbefalede, at man anvender et informationssystem, der for hver enkelt 
aktivitetssektor omfatter referencer til alle de dokumenter, der fremsendes 
i forbindelse med arbejdsmøder. 
For at imødekomme medlemsstaternes behov og ønsker foreslog GD 
XIII, at man midlertidigt anvendte Eurokom-systemet, der administreres 
af University College i Dublin. 
Eurokom-systemet er et elektronisk postsystem, dvs. et sæt elektroniske 
postkasser, hvori brugerne kan lægge eller afhente meddelelser. Der er 
desuden andre faciliteter til rådighed, såsom "konferencer". 
En "konference" er en postkasse, der er fælles for en hel gruppe brugere 
(konferencens medlemmer), og gennem hvilken der kan udveksles 
informationer mellem flere brugere. Disse informationer er tilgængelige 
for hele gruppen. 
Der er udleveret tilmeldingsformularer til lederne af de relevante 
afdelinger i Kommissionen samt til de officielle repræsentanter for de 
enkelte sektorer i medlemsstaterne. 
De tolv medlemsstater anvender Eurokom til udveksling af informationer 
og filer med Kommissionens tjenestegrene i forbindelse med CADDIA-
programmet. De medlemsstater, der måtte ønske det, vil få tilbudt et 
kursus i anvendelsen af Eurokom-systemet. Desuden findes der et gratis 
PC-hjælpeprogram, der skal gøre det lettere at anvende Eurokom. 
OeMemførelse af projektet for "nationale serverenJtiedetw 
a) Forberedelse af pilotprojektet i fem medlemsstater 
Følgende medlemsstater har deltaget i feasibility-undersøgelser: 
Danmark, Frankrig, Grækenland, Luxembourg og Storbritannien. 
Samlet redegørelse for feasibility undersøgelserne i de fem medlemsstater 
Anbefalingerne fra de fem feasibility-undersøgelser er samlet i en EF-
dækkende anbefaling af, hvordan man skal udforme et pilotprojekt, der 
omfatter samtlige deltagere. 
Man er i færd med at udarbejde en samarbejdsaftale, der skal drøftes med 
alle deltagerne. Formålet er at sikre, at alle har forstået målene for 
pilotprojektet korrekt, og at der er den fornødne vilje til stede til at nå 
disse mål. 
12 
Der afholdes bilaterale møder mellem Kommissionen og medlemsstaterne 
for om fornødent at klarlægge forskellige aspekter af særlig interesse for 
de enkelte medlemsstater og for at drøfte samarbejdsaftalen. 
De nationale serverenheders interne konfiguration 
En national serverenhed får følgende interne konfiguration: 
et rent X.400 MTA-system (CCITT-anbefalinger 1984), lokale 
brugeragenter 
OSI-kommunikationsprotokoller til stack og anvendelseslag til de 
forvaltningsgrene i medlemsstaterne, som ikke har X.400 (FTP i 
visse tilfælde) 
transportlag X.25 og IEEE 8802/3 (Ethernet) 
generisk udvikling: styreprogrammel (netværksstyring, statistikker 
over trafikken, brugerkatalog). 
Anvendelseslagets arkitektur 
Der bliver følgende X.400 MTA's (Message Transfer Agents): 
- Danmark - Statistik 
- Danmark - Told 
- Frankrig - Landbrug 
- Grækenland - Landbrug 
- Grækenland - Told 
- Grækenland - Statistik 
- Luxembourg - CIE (Centre Informatique de FEtat), 
Landbrug, Told, Statistik og Udenrigsministeriets 
afdelinger 
- Storbritannien (Landbrug på alle tre sektorers vegne) 
- Bruxelles - GD VI (Landbrug) 
- Bruxelles - GD XXI (Told) 
- Luxembourg - Eurostat (Statistik) 
Desuden vil X.400 MTA's fra Danmark (Landbrug) og Luxembourg 
(Den Faste Repræsentation) blive inddraget tilligemed TEDECO-brugere 
af ATLAS 400 i Frankrig. 
De tjenester, som X.25-netværket kan tilbyde til brug for forbindelsen 
mellem serverenhederne i Kommissionens generaldirektorater og de 
nationale serverenheder i medlemsstaterne kunne baseres på de forskellige 
involverede medlemsstaters PSDN eller på transeuropæiske servicenet 
(VAN), der kan tilbyde den fornødne support, kvalitet og service samlet 
ét sted. 
Udarbejdelse af tekniske specifikationer 
Disse bilaterale drøftelser har resulteret i, at de komplette tekniske 
specifikationer for et åbent udbud. 
Dette udbud er opdelt i følgende partier: 
(1) En global ledelsesstruktur, der skal stå for den overordnede 
styring og varetagelse af opgaver i forbindelse med samkøringen 
13 
af alt maskinel og programmel, der leveres i forbindelse med det 
foreliggende projekt, både i installationsfasen og i driftsfasen. 
(2) Hardware platforme: 
Levering og installering af X.400 MTA og tilkobling til netværk. 
(3) X.400 og OSI-programmel til alle platforme. 
(4) Specielt programmel og/eller nyudviklet programmel: udvikling 
og levering af andre protokoller (FTP) og af directory- og 
styreprogrammel. 
(5) Oprettelse og drift af en international X.25 nettjeneste med alle 
faciliteter samlet ét sted. 
Offentliggørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende 
Udbuddet er offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende den 
18.1.1992. 
92 firmaer har tilkendegivet interesse for projektet og har fået tilsendt 
komplette tekniske specifikationer og øvrige bilag. 
Der blev holdt et informationsmøde for alle interesserede tilbudsgivere. 
Den 21.4.1992 var der indkommet 18 bud. 
Der er nedsat en udvælgelseskomite for pilotprojektet vedrørende 
nationale serverenheder, hvori de fleste deltagere i medlemsstaterne samt 
Kommissionen er repræsenteret. 
Der er efter en grundig evaluering udvalgt tre forslag. 
De tre firmaer er blevet anmodet om at demonstrere en prototype og om 
at forelægge en testplan inden midten af september, på hvilket tidspunkt 
udvælgelseskomiteen vil afgive sin endelige anbefaling, og pilotprojektet 
påbegyndes. 
b) Feasibility-undersøgelse i syv medlemsstater 
Formålet med denne undersøgelse er at fremskaffe alle de informationer, 
der er nødvendige til at udvide NSPP til at omfatte alle 12 
medlemsstater, idet man vil basere sig på resultaterne af undersøgelserne i 
de fem medlemsstater. 
Undersøgelsen omfatter både valg af pilotapplikationer og af X.400-
mfrastrukturen. 
Konsortiet har for hver enkelt deltagers vedkommende undersøgt edb-
infrastrukturen, den nationale kommunikationsinfrastruktur og 
datakommunikationsapplikationerne. 
Det vil foreslå en migreringsstrategi for de udvalgte applikationer, en 
beskrivelse af alle nødvendige programmel- og maskinelkomponenter, 
ansvarsområder og en overordnet projektplan, budgetter for 
Kommissionen og for medlemsstaternes forvaltningsgrene samt en 
alternativ løsning, hvor dette er relevant. 
14 
Blandt koordineringssektorens øvrige aktiviteter skal nævnes det snævre 
samarbejde med TEDIS-programmet vedrørende standardisering af 
meddelelser, specielt samarbejdet mellem den private og den offentlige 
sektor. 
2.4.1. Pilotprojekter vedrørende dataudveksling 
I perioden 1991-1992 har man inden for de enkelte C ADDl A-sektorer fortsat 
iværksættelsen af pilotprojekter. De er blevet udvidet ril at omfatte flere andre 
applikationer eller er blevet forbedret på visse punkter. Det drejer sig især om: 
SCENT (System Customs Enforcement Network) (toldsektoren): 
Udveksling af hastende oplysninger vedrørende overtrædelser af told- og 
landbrugsbestemmelserne. 
Automatisering af toldprocedurerne i de nye tyske delstater: Formålet 
med dette projekt er at koble lufthavnene i Dresden og Leipzig til ALFA-
systemet (Automatisiertes Luft Fracht Abwicklungyerfahren). Projektet 
skal gennemføres i to etaper: 
Fase 1 : Feasibility-undersøgelse 
Fase 2: Forsøgsanlæg 
Feasibility-undersøgelsen skal være færdig inden udgangen af juni 1992, 
og forsøgsanlæggene skal være operationelle i slutningen af 1992. 
TARIC (Tarif Intégré Communautaire) (toldsektoren): Transmission af 
tolddata på alle EF-sprogene. 
Forvaltning af toldkontingenter (toldsektoren): inden for rammerne af den 
generelle præferenceordning: Der er drøftelser i gang med flere lande. 
EBTI (European Binding Tariff Information (toldsektoren): Transmission 
af bindende tariferingsoplysninger og mulighed for Kommissionen og 
medlemsstaterne for at søge forskellige kriterier ved hjælp af nogle 
nøgleord. 
IDES (Interactive Data Entry System) (landbrugssektoren): Indberetning 
af dyresygdomme, meddelelser om markedspriser for svine-, okse- og 
fårekød samt månedlige opgørelser over udgifter henhørende under 
EUGFL's garantisektion. 
EIS (Fast Information Systems) og MCM (monetære udligningsbeløb) 
(landbrugssektoren): Søgning af landbrugsoplysninger. 
STATEL (Statistiques Télétransmission) (statistiksektoren): Udover 
videreførelsen sammen med medlemsstaterne af pilotforsøgene med 
teletransmission er STATEL-projektet koncentreret omkring udvikling af 
et brugerbibliotek, der kan anvendes til flere forskellige 
kommunikationsprotokoller (KERMIT, uucp, FTP, X.400) til 
filoverførsler. 
STADIUM (Statistical Data Interchange Universal Monitor) 
(statistiksektoren): Centralenheden for indsamling af statistiske 
oplysninger er blevet udvidet til at omfatte andre statistiske områder. 
15 
Parallelt hermed er man ved at udvvikle en ny version af STADIUM-
systemet, der bedre dækker behovene for automatisering og integrering i 
de igangværende projekter for dataindsamling og portabilitet i 
medlemsstaterne (f.eks. COMEDI-projektet). 
STRINGS (Statistical Report Integrated Generation Service) 
(statistiksektoren): STRINGS-infrastrukturen (maskinel, programmel, 
opmærkningsformat) er udvidet til at omfatte fremstilling og formidling 
af andre statistiske rapporter. 
Automatiseringsniveauet og standardrepræsentationen (jf. SGML(2)) 
giver mulighed for at gennemføre pilotforsøg med elektronisk udveksling 
af statistikrapporter med specialiserede tjenester i medlemsstaterne (f.eks. 
trykkerier og forlag). 
EDINOMEN (EDl-Server for Transmission of Statistical Nomenclatures) 
(statistiksektoren): Den funktionelle analyse og fremstillingen af en 
prototype på en serverenhed til transmission af statistiske nomenklaturer 
er nu færdig, så man kan starte de første pilotforsøg inden udgangen af 
1992. 
Det er nu klarlagt, hvordan man skal standardisere transmissionerne til og 
fra denne type serverenhed; der er iværksat en række initiativer i 
forbindelse med arbejdet omkring en UN/EDIFACT-standard(3) (se 
ST ANORM-projektet). 
Til disse forsøg er der udlånt udstyr til de deltagende organer i de enkelte 
sektorer i medlemsstaterne. Kommissionen har valgt det maskinel og 
programmel, der anbefales i henhold til Kommissionens egen edb-politik. De 
tekniske løsninger, som de enkelte sektorer har valgt, tager sigte på at stabilisere 
grænsefladerne mellem brugermiljøerne og de telekommunikations-
mfrastrukturer, der er stillet til rådighed af de offentlige teleselskaber eller på 
Kommissionens initiativ (f.eks. nationale serverenheder). Sigtet med 
Kommissionens politik og koordineringen af CADDIA-programmet er, at de 
gældende standarder på telekommunikationsområdet anvendes i videst muligt 
omfang. 
Hvad angår dataoverførsel mellem edb-systemer, er strategien den at anvende de 
produkter, der bygger på OSI-modellen (Open Systems Interconnection), og 
navnlig de produkter, der opfylder FTAM-standarden(4) eller X.400-
anbefalingerne fra CCITT. 
2.4.2. Standardisering af dataudveksling 
2.4.2.1. Hvad angår CADDIA-aktiviteterne på dette område, er der et vigtigt 
udviklingsarbejde i gang: 
I toldsektoren: 
Udvikling af UN/EDlFACT-standarder: 
(2) SGML: Standard Generalized Mark-up Language - ISO 8879 og ISO 9069 
(3) UN/EDIFACT: Electronic Data Interchange for Administration, Commerce and 
Transport - ISO 9735 
(4) FTAM: File Transfer and Access Method 
16 
Fire toldmeddelelser blev på mødet i arbejdsgruppen WP4 UN/ECE i 
september 1991 godkendt som "FN-anbefalinger" (status 2). Der er tale 
om følgende meddelelser: 
CUSDEC - (Customs Declaration Message) 
CUSRES - (Customs Response Message) 
CUSCAR -(Customs Cargo Report Message) 
CUSREP - (Customs Conveyance Report Message) 
To andre toldmeddelelser fik tilkendt status 0 (informationsstatus): 
CUSEXP - (Customs Express Consignments Declaration Message) 
PAXLST - (Passenger List Message) 
På samme møde godkendte arbejdsgruppen WP4 alt støttematerialet, 
såsom referencekataloger og kodelister. 
Man har bistået statistikgruppen MD6 UN/EDIFACT med at udvikle 
INSTAT-meddelelsen som en underenhed under CUSDEC-meddelelsen 
for at imødekomme behovet for at kunne hente statistiske data om 
varebevægelserne mellem medlemsstaterne, således som det kræves i 
henhold til INTRASTAT-forordningen. 
Der er påbegyndt undersøgelser vedrørende udviklingen af en VATDEC-
meddelelse til fremskaffelse af data om moms-angivelser samt til brug for 
de supplerende summariske moms-oplysninger, som firmaerne skal 
indberette i henhold til Fællesskabets nye VIES-system. 
Et vigtigt fremskridt i denne periode har været fremstillingen af 
"CUSDEC BRUGERMANUALEN", der kan give den nødvendige hjælp 
og information i forbindelse med implementeringen af CUSDEC-
meddelelsen. Brugermanualen er resultatet af en fælles indsats fra 
medlemsstaterne, EFT A-landene og det amerikanske toldvæsen under 
ledelse af GD XXI. Manualen er nu blevet tilbudt TSR 
(Toldsamarbejdsrådet) med henblik på distribution og ajourføring som en 
generel toldmanual for CUSDEC. 
CUSRES-brugermanualen er ved at være færdig. 
Man er ved at udvikle korrelationstabeller mellem SAD-formularen og 
den elektroniske CUSDEC-meddelelse til basistoldprocedurerne 
IMPORT, EXPORT og TRANSIT. Når først de er godkendt, vil de blive 
føjet til CUSDEC-brugermanualen. 
GD XXI yder fortsat støtte til arbejdsgruppen MD3 UN/EDIFACT, idet 
generaldirektoratet har formandskabet i gruppen og varetager 
sekretariatsfunktionerne. 
Som følge af øget anvendelse af UN/EDIFACT på de forskellige 
økonomiske områder har arbejdsgruppen MD3 revideret og ajourført sit 
referencegrundlag, og gruppen er omdøbt til gruppen for "Told og 
Beskatning". 
17 
Der blev nedsat fire underarbejdsgrupper, som skal sætte skub i 
udviklingsarbejdet på følgende områder: 
WG. 1 - Told og dertil hørende anliggender 
Undergruppen skal overveje mulighederne for at anvende 
EDIFACT-standarden på de dokumenter, der ledsager en 
toldangivelse, f.eks. licenser, viseringer, certifikater, analyser 
osv. 
WG.2 - Moms-angivelser 
Denne undergruppe skal se på de forskellige behov omkring 
udvikling af en EDIFACT-meddelelse vedrørende moms­
spørgsmål. 
WG.3 - Angivelser og dokumentation vedrørende punktafgifter 
Undergruppen skal analysere informationsstrømmene vedrørende 
spørgsmål omkring punktafgifter og fremkomme med forslag til 
udvikling af EDIFACT-meddelelser. 
WG.4 - Teknisk support 
Undergruppen vil koncentrere sig omkring de tekniske aspekter af 
UN/EDIFACT-standarderne og analysere den seneste tekniske 
udvikling. 
2.4.2.2. Statistiksektoren er ansvarlig for, at statistikgruppen MD6 WE/EB under 
EDIFACT Board for Vesteuropa fungerer tilfredsstillende. 
a. Arbejdet med UN/EDIFACT-standarden 
Arbejdet i MD6 WE/EB vedrører udvikling og varetagelse af 
standardiseringsprocessen for standardiserede meddelelser 
(UN/EDIFACT). 
Arbejdet i MD6 WE/EB drejer sig om følgende: 
Udveksling af kompilerede statistiske oplysninger. 
GESMES-meddelelsen (Generic Statistical Message) fik tilkendt 
status 0 på mødet i september 1991 i arbejdsgruppen WP4 
UN/ECE. Det vil i slumingen af 1993 blive foreslået at give 
GESMES-meddelelsen status 1. Denne meddelelse giver mulighed 
for udveksling af data og dertil knyttede meta-data. De første 
forsøg og implementeringer er i gang. Andre sektorer (told, 
finanser, forsikring m.m.) udviser interesse for denne GESMES-
meddelelse med henblik på udveksling af oversigtsdata. 
Udveksling af statistiske nomenklaturer. 
De meddelelser, der skal til for at udveksle statistiske 
nomenklaturer, bevæge sig mellem de forskellige nomenklaturer 
og søge oplysninger på de værtscentraler, der sår for 
dataformidlmgen (jf. EDINOMEN-projektet), er under udvikling. 
Dette arbejde skulle være færdigt ved udgangen af 1992. 
18 
Andre grupper, der arbejder med udvikling af meddelelser, har 
udtrykt interesse for disse meddelelser, og det samme gælder 
ISO's sekretariat. Referenterne for de regionale EDIFACT-
strukturer har anmodet om, at de øvrige grupper, der arbejder med 
udvikling af meddelelser, holdes orienteret om dette arbejde. 
Det vil på mødet i foråret 1993 i WP4 UN/ECE blive foreslået, at 
de meddelelser, der i øjeblikket er under udvikling, får tilkendt 
status 0. 
Definition af meddelelser til indsamling af statistiske oplysninger 
fra erhvervslivet. 
Man er i færd med at udvikle to grupper af meddelelser om 
henholdsvis internationale handelsstatistikker og betalingsbalance­
statistikker. Der arbejdes med at definere generiske meddelelser til 
indsamling af data fra spørgeskemaer og statistiske rundspørger. 
(i) Internationale handelsstatistikker 
MD6 WE/EB har med henblik på iværksættelse af EF's 
INTRASTAT-forordning defineret en underenhed under 
toldmeddelelsen CUSDEC, som har fået betegnelsen INSTAT, og 
som vil blive forelagt på WP4's møde i efteråret med henblik på at 
få tilkendt status 1. Desuden er man i færd med at definere 
meddelelsen til udveksling af statistikker med tredjelande (jf-
STATEM-meddelelsen). Det sker i et snævert samarbejde med 
toldsektoren og toldgruppen MD6 WE/EB. 
(ii) Betalingsbalancestatistikker 
Man er ved at være færdig med at udarbejde scenariet for 
indsamling af de nødvendige statistiske oplysninger til 
udarbejdelse af betalingsbalancestatistikker; det sker i samarbejde 
med bankerne, centralbankerne og de statistiske organisationer. 
Disse informationer vil kræve fem forskellige meddelelser 
(BOPSTA, BOPDIR, BOPCUS, BOPINF, BOPBNK). 
Internationale organisationer såsom Den Internationale Valutafond 
og Verdensbanken udviser stigende interesse for dette arbejde. 
Der er ved at blive etableret et samarbejde med repræsentanter for 
banksektoren (jf. finansgruppen MD4 WE/EB). 
MD6 WE/EB-gruppen, hvor Eurostat fører forsædet med SWISSPRO 
som næstformand, fortsætter sit arbejde med god deltagelse af de 
nationale statistiske kontorer (EØF og EFTA), de internationale 
organisationer, der beskæftiger sig med statistik, samt de organer, der 
arbejder for lettelse af samhandelen. 
De internationale organisationer (FN/ECE, FN/SO, OECD, IMF, 
Verdensbanken m.fl.) støtter det betydningsfulde arbejde, der udføres i 
MD6 WE/EB for at lette indsamling, transmission, bearbejdning og 
genanvendelse af statistiske oplysninger. Der er ved at blive etableret et 
samarbejde på internationalt plan. Resultaterne af gruppens arbejde 
præsenteres på fællesreferenternes møde i UN/EDIFACT. 
19 
Der er allerede etableret kontakter med henblik på oprettelse af 
tilsvarende grupper som MD 6 WE/EB i de andre regionale strukturer 
under UN/EDIFACT Board (jf. Nordamerika - PAEB, Australien-New 
Zealand - AZEB, Asien - ASEB). Der skulle meget snart blive oprettet en 
tilsvarende gruppe inden for PAEB. 
Det arbejde, der udføres i MD6 WE/EB, koordineres desuden med de 
statistiske grupper, når de mødes på internationalt plan. 
b. Arbejdet med SG ML-standarden (Standard Generalized 
Mark-up Language) 
Statistiksektoren føler behov for at deltage i standardiseringsarbejdet i 
forbindelse med meddelelser for udveksling af statistiske dokumenter, 
som omfatter tekster, tabeller, grafer og billeder. 
SGML-standarden giver mulighed for at udveksle statistiske dokumenter, 
så alle informationer kommer med også i relation til dokumenternes 
struktur. Der tilbydes i dag på markedet programmel med SGML-
grænseflader, der gør det lettere at formidle, foretage opslag i, visualisere 
og genanvende statistiske dokumenter. 
Statistiksektoren har planer om at definere en række typestrukturer for 
statistiske dokumenter med anvendelse af SGML. Det er afgørende, at der 
anvendes en godt indarbejdet teknologi omkring udviklingen af denne 
gruppe standarder for at sikre, at de valgte løsninger er brugbare mange 
år frem i tiden. F.eks. SGML/CALS(5), ODA(6) osv. 
(5) CALS: Computer-aided Acquisition and Logistic Support 
(6) ODA: Office Documentation Architecture 
20 
3. TILRETTELÆGGELSE OG RESSOURCER 
3.1. 1 ntern ti 1 rettelæggelse 
3.1.1. Intern koordinering 
CADDIA-programmet varetages i Kommissionen af fire tjenestegrene: 
- GD XXI Direktoratet for Generelle Spørgsmål, for så vidt angår KU-
projektet; 
- GD VI Direktoratet for Generelle Spørgsmål, for så vidt angår 
landbrugsprojekter; 
- EUROSTAT Direktoratet for Udbredelse og Statistisk Databehandling; 
- GD XIII Direktoratet for Telekommunikation, for så vidt angår 
fællesprojekterne samt teknisk koordinering og administration af 
projekterne. 
CPIG (CADDIA Policy Interservice Group) består af GD XIII's direktør for 
Telekommunikation, der er formand, GD XXl's direktør for Generelle 
Spørgsmål, GD IX's direktør for Databehandling, GD VI's direktør for 
Generelle Spørgsmål samt Det Statistiske Kontors direktør for Udbredelse og 
Statistisk Databehandling, og denne gruppe overvåger samordningen mellem de 
forskellige tjenestegrene i Kommissionen, der deltager i CADDIA. Det praktiske 
arbejde varetages af en central gruppe, der på nuværende tidspunkt består af 
CADDIA-sektorens leder samt en fast medarbejder. Desuden er der tilknyttet to 
eksperter, der skal tage sig af den tekniske opfølgning af projekter og 
undersøgelser samt definition og implementering af de nationale serverenheder. 
Opfølgningen af de administrative sager, der vedrører kontrahenter udefra til de 
forskellige sektorprojekter, forestås ligeledes af CADDIA-koordineringsgruppen. 
Udover de administrative og budgetmæssige opgaver varetager CADDIA 
kontakten mellem sektorprojekterne og koordineringen heraf, gennemførelsen af 
fællesprojekter samt eventuel teknisk bistand i forbindelse med disse aktioner. 
3.1.2. Personaleressourcer 
Den nuværende mangel på tjenestemandsstillinger i Kommissionen har gjort det 
nødvendigt at henvende sig til den private sektor for at få udført opgaverne under 
CADDIA i fuldt omfang. Ressourcefordelingen for perioden 1991/1992 var som 
følger: 
Central-
Told Landbrug Statistik gruppe 
Tjenestemænd 6 10 5,5 3 
Personale udefra 15 9 17 2 
Det meste af personalet udefra er kun nødvendigt, sålænge der skal udvikles 
specifikke applikationer. Man skal dog også regne med et antal tjenestemands­
stillinger til vedligehold og styring af de systemer, der implementeres under 
CADDIA-projektet. 
21 
3.2. Udgifter 
3.2.1 De udgifter, der kan forudses i 1992 som følge af forpligtelser, der er indgået i 
1991, er vist i nedenstående opstilling. Udgifterne finansieres via konto B5-4022 
og B8-5622. 
Sektorer 
Told 
Landbrug 
Statistik 
Fællesprojekter 
(Programme Office) 
Administrationsudgifter 
I ALT 1991 
i 1000 ECU % 
3 541 37 
1 799 19 
2 944 31 
648 7 
643 
9 575 1992 
(skøn) 
i 1000 ECU % 
1 193 9 
1233 9 
9 700 73 
362 3 
7 812 
100 13 300 1. halvdel 
af 1992 
(indgåede 
forpligt.) 
i 1000 ECU 
882 
318 
688 
279 
6 411 
100 2 577 
Disse udgifter fordelte sig således i 1991: 
Aflønning af eksperter 
Fællesprojekter - undersøgelser 
Varetagelse af sekretariatsfunktion 
for eksperter 
Administrationsudgifter 
(møder samt administration 
af kontrakter) 
Køb/leje af edb-udstyr 
Udgifter til datatransmissionsnet 80% 
6% 
4% 
6% 
2% 
2% 
22 
KONKLUSION 
Arbejdet under CADDIA-programmet er således blevet videreført efter de 
målsætninger, der er fastlagt i den foregående rapport. 
De vigtigste begivenheder i den forløbne periode har været: 
udarbejdelse i Kommissionens tjenestegrene af et forslag til nyt 
arbejdsprogram under hensyntagen til de prioriterede aktioner, der skal 
iværksættes fra 1993 som led i gennemførelsen af det indre marked, 
udarbejdelse af en pilotprojektplan for implementering af edb-systemer i 
medlemsstaterne til udveksling af data mellem Kommissionen og disse, 
definition af meddelelser til elektronisk dataudveksling, især i 
toldsektoren og statistiksektoren. 
23 
1. DETALJERET PROGRAM FOR TOLDSEKTOREN 
1.1. Indledning 
1.1.1. Implementeringen af edb-systemer, der opfylder de krav, der må stilles på 
told- og afgiftsområdet, er helt afgørende, hvis målsæmingen om gennemførelsen 
af det indre marked inden 1993 skal opfyldes. Det er også en vigtig opgave at 
udvikle et kommunikationsnet, der giver mulighed for elektronisk udveksling af 
datafiler og meddelelser mellem Kommissionen og medlemsstaterne og mellem 
medlemsstaterne indbyrdes. 
1.1.2. Det elektroniske dataudvekslingssystem (EDI) i GD XXI til transmission 
af ajourføringer af TARIC til medlemsstaterne spiller fortsat en vigtig rolle. Men 
der er nogen usikkerhed omkring den videre udvikling, og i denne henseende må 
de fremskridt, der er opnået i relation til projektet vedrørende nationale 
serverenheder og "The European Nervous System" (ENS), evalueres 
omhyggeligt. Man har nu påbegyndt udviklingsstadiet af TARIC 2-projektet 
(Production Database System), og systemet skal efter planen være fuldt 
implementeret i begyndelsen af 1994, idet der er opstået nogle forsinkelser på 
grund af vanskeligheder med den eksterne kontrahent. 
1.1.3. Medlemsstaterne er nået til forskellige stadier i udviklingen af deres 
toldsystemer, og dette er en faktor, der gør det vanskeligt at sikre den ensartede 
behandling, som er nødvendig i det indre marked. Man er i gang med en 
feasibility-undersøgelse af mulighederne for mere udbredt anvendelse af 
datamatiserede forenklede procedurer, og der forventes en rapport herom ved 
udgangen af 1992, men det står allerede nu klart, at dette kan blive et nyt 
vækstområde for toldsektoren. 
1.1.4. Man har hidtil ikke interesseret sig noget videre for udviklingen af edb-
systemer på det fiskale område, men nu, hvor der allerede foreligger visse 
ECOFIN-afgørelser, er der behov for en øget indsats på dette område. Fiskale 
edb-systemer er ikke dækket af C ADDl A-budgettet, eftersom CADDIA per 
definition dækker informationsudvekslinger begge veje mellem medlemsstaterne 
og Kommissionen, men ikke mellem medlemsstaterne indbyrdes, hvilket er 
nødvendigt i forbindelse med den fiskale kontrol. 
Men man vil dog begynde at udvikle sådanne systemer i forbindelse med det 
mere omfattende "European Nervous System" (ENS) og med inddragelse af 
CADDIA, INSIS OG TEDÏS samt GD XIII. 
1.1.5. Det bliver nødvendigt at sikre langt større harmonisering og ensartethed i 
toldbehandlingen overalt i EF, og toldvæsenerne må arbejde langt tættere 
sammen med Kommissionen for at bekæmpe svig og illegale import- og 
eksporttransaktioner. 
1.1.6. Efter drøftelser med medlemsstaternes toldvæsener har man besluttet at 
prioritere følgende projekter højest: 
standardisering 
TARlC-grænseflade 
tarifering 
gensidig bistand 
CADDIA-telekommunikationspolitikken 
1.1.7. Manglen på teknisk kvalificeret personale med relevant erfaring i 
toldspørgsmål er fortsat en væsentlig hindring for systemudviklingen. Situationen 
24 
forværres af det faktum, at flere erfarne medarbejdere har forladt projekterne, og 
andre bliver nødsaget til at gøre det i nær fremtid på grund af treårsreglen. 
Afløserne har behov for omfattende oplæring, før de er tilstrækkeligt effektive. 
1.1.8. Endelig er der det problem, at når projekterne er blevet operationelle, 
skal de finansieres over driftsbudgettet. Men eftersom der kun er afsat meget små 
bevillinger til driftsbudgettet, må de begrænsede ressourcer i stigende grad 
anvendes til at vedligeholde de operationelle systemer. Følgen er, at det bliver 
stadig mere problematisk at udvikle nye systemer uden nye bevillinger og uden et 
tilstrækkeligt driftsbudget. 
1.2. Koordinering af KU-projektet 
1.2.1. Projektkontrolkontoret (PCO), som blev oprettet under CADDIA-
programmet, således som det fremgår af sidste års rapport, er nu fuldt 
operationelt og er dermed ikke længere omfattet af CADDIA. 
1.3. Delsystemer for samhandelen inden for EF 
1.3.1. Systemerne til kontrol med fællesskabsforsendelser over for 
erhvervsdrivende, der ikke kan benytte de forenklede procedurer, er nu nået frem 
til pilotprojektstatus og er beskrevet i afsnit 5. 
1.4. Delsystemer for import og eksport 
1.4.1. SCENT 
1.4.1.1 Status 
Systemet er nu operationelt 33 steder, nemlig i Belgien (4), Tyskland (4), 
Danmark (2), Grækenland (1), Spanien (2), Frankrig (2), Irland (3), Italien (2), 
Luxembourg (1), Nederlandene (5), Portugal (1), Storbritannien (2), FN's INCB 
(1) og Kommissionen (3). 
Samtlige anlæg anvender version 1.5. 
Alle brugerne (undtagen i Italien) har fået instruktion i at anvende systemet. 
Instruktionen bestod i en ny undervisningspakke, der er udviklet af SCENT-
supportgruppen, og som omhandler alle aspekter af SCENT-meddelelsessystemet 
og brug af WORD-tekstbehandlingsprogrammel. 
Der findes nu en "help desk", som er tilgængelig for samtlige brugere. 
1.4.1.2 Udsigter på mellemlang sigt 
Version 1.6 af SCENT-meddelelsessystemet er til afprøvning i Kommissionen og 
vil blive tilgængeligt for alle brugere, så snart afprøvningen er slut. Det vil blive 
ledsaget af en ny udgave af brugermanualen, som er skrevet fuldstændigt om og 
omfatter alle de seneste forbedringer i systemet. 
Man fortsætter i 1992 med at installere anlæg til GD Vl-korrespondenterne. 
Feasibility-undersøgelsen af, hvorvidt moms-kontrollanterne kan anvende 
SCENT, vil blive iværksat i andet kvartal af 1992. 
25 
MAG 92-gruppen har truffet principbeslutning om at anvende SCENT som 
grundlag for deres CIS (Customs Information System). 
1.4.2. Forvaltning af toldkontingenter og lofter 
1.4.2.1 Baggrund 
Der er udviklet en database, QUOTAS, der administreres centralt i 
Kommissionen, til forvaltningen af toldkontingenter og lofter (Den Generelle 
Præferenceordning og Middelhavsprotokollerne), efter at Domstolen har afsagt 
kendelse om, at toldkontingenterne ikke kan fordeles mellem medlemsstaterne. 
Man er i færd med at udvikle et edb-system til udveksling af disse data. 
1.4.2.2 Målsætninger 
Projektets målsætninger er følgende: 
en mere effektiv og hurtigere forvaltning af toldkontingenterne 
bedre tilsyn med lofterne og de varer, der er omfattet af tilsynsproceduren 
mulighed for at undgå successive indkodninger, der medfører forsinkelser 
og øger fejlrisikoen 
bedre service fra toldvæsenernes side over for erhvervslivet 
videreudvikling af proceduren med henblik på at nedbringe svartiden over 
for importørerne. 
1.4.2.3 Status 
Der er foretaget visse ændringer i systemet for at give mulighed for at flytte 
kontingenterne for de østeuropæiske lande over fra GSP-basen til MED-oasen 
med en forøgelse af den resterende lagerkapacitet på 10%. 
Man har undersøgt og defineret mulighederne for, at GD I kan foretage opslag i 
databasen for lofter. Denne procedure bliver implementeret inden udgangen af 
1992. Forvaltningen af de lofter og varer, der er omfattet af tilsynsproceduren, 
er blevet forbedret for at forenkle brugergrænsefladen. Der udsendes automatisk 
telex-meddelelser på ni EF-sprog ved overskridelser af grænserne på 75% og 
100%. 
Der er etableret elektronisk dataudveksling med Storbritannien. Portugal deltager 
på forsøgsbasis og går over til den operationelle fase i løbet af andet halvår 1992 
og kommer dermed på linje med Irland, Benelux-landene, Danmark og Frankrig, 
hvor systemet allerede er operationelt. 
Man er i færd med at udvikle grænsefladen i forhold til de øvrige medlemsstater. 
1.4.2.4 Udsigter på mellemlang sigt 
Den elektroniske overførsel af data om toldkontingenter skulle være operationel i 
de ni medlemsstater inden udgangen af 1993. Det skulle medføre en langt 
hurtigere behandling af alle henvendelser. 
26 
Et system, der giver GD I mulighed for at slå op i databasen for lofter vil blive 
udviklet og afprøvet i løbet af andet halvår 1992. 
Den elektroniske overførsel af data om lofter vil blive undersøgt, defineret og 
afprøvet sammen med en medlemsstat. 
1.4.3. EBTI (European Binding Tariff Information) 
1.4.3.1 Baggrund 
EBTI-databasen er et system, der blev indført med henblik på anvendelsen af 
Rådets forordninger 1715/90 og 3796/90, der trådte i kraft 1.1.91. 
Denne database er et centraliseret system, hvori er lagret de bindende 
tariferingsoplysninger (BTI), der udsendes af de nationale myndigheder, samt de 
oplysninger af juridisk art, der danner grundlag for tariferingen, og som kaldes 
"Lovens Tavler". 
EBTI-databasen anvendes i dag af GD XXI-B4 i Kommissionen, og de brugere, 
der er ansvarlige for tariferingen i medlemsstaterne, vil få adgang til databasen 
ved udgangen af 1992. 
1.4.3.2 Målsætninger 
Projektets målsætninger er følgende: 
at få harmoniseret tariferingsprocedurerne i hele EF ved at give adgang til 
de fornødne informationer, 
at iværksætte fase II på det lovgivningsmæssige plan, som vil betyde, at 
alle BTI fra en national myndighed er gældende i hele EF. 
1.4.3.3 Status 
Det centrale system blev implementeret i november 1991, og de BTI, der var 
lagret i det midlertidige system, er blevet flyttet over. 
Den lokale opslags- og indlæsningsstation, der skal installeres på udlånsbasis i 
medlemsstaterne, er blevet udviklet og er under afprøvning. 
Man er i færd med at undersøge mulighederne for at udvikle en Thesaurus på de 
ni fællesskabssprog for at give lettere adgang til BTI. 
Desuden er man ved at overføre "lx>vens Tavler" fra de eksisterende datamedier. 
Der er fremstillet en brugermanual på fransk, engelsk og tysk til medlemsstaterne 
med henblik på opslag i EBTI-basen og betjeningen af den lokale arbejdsstation. 
1.4.3.4 Udsigter på mellemlang sigt 
De PC'er, der er udlånt til medlemsstaterne af CADDIA, er ved at blive leveret, 
og de tolv medlemsstater skulle blive tilkoblet det centrale system i løbet af de 
kommende måneder. 
Implementeringen af den flersprogede Thesaurus falder sammen med 
implementeringen af anden fase af proceduren på det lovgivningsmæssige plan, 
hvorefter alle BTI bliver gældende i hele EF. 
27 
Der er planer om andre feasibility-undersøgelser på mellemlang sigt: formidling 
af ikke-fortrolige oplysninger til erhvervslivet og indlæsning afbilleder i 
databasen. 
1.5. Pilotprojekter 
1.5.1. TRANSIT 
1.5.1.1 Status 
Både systemprogramellet til det centrale anlæg og PC-programmellet til et enkelt 
nationalt system er udarbejdet og afprøvet. Der er fremstillet versioner af det 
nationale programmel på engelsk, fransk, spansk, norsk og tysk. 
Det forventes, at fase 1-systemet sættes i drift den 6. juli 1992, hvorefter det skal 
evalueres over en seksmåneders periode. 
Denne første version af systemet vil omfatte de minimumsfunktioner, der er 
foreslået i Kommissionens dokument XXI/1331/88 rev. 2. Systemet kommer til 
at bestå af en central database placeret på Kommissionens maskinel, som sørger 
for den fornødne matching. Det kommer også til at omfatte programmel til de 
enkelte medlemsstater til datafangst og rapportering; dette programmel skal 
fungere på PC'er. Disse PC-systemer, der kommer til at omfatte de basale 
funktioner, skal installeres i 14 udvalgte kontorer forskellige steder i de fem 
lande, der deltager i arbejdsgruppen ror pilotprojektet. 
Der er desuden iværksat to undersøgelser af mulighederne for at foretage 
funktionelle forbedringer af fase I-systemet og planlægge udviklingen af en mere 
stabil telekommunikationsinfrastruktur. 
1.5.1.2 Udsigter på mellemlang sigt 
Resultaterne af fase I-pilotprojektet og resultaterne af de to undersøgelser, der er 
i gang, skulle foreligge i begyndelsen af 1993. Derefter vil der kunne udarbejdes 
realistiske planer for en etapevis implementering af et operationelt system. 
1.6. Grænseflader til de erhvervsdrivende 
1.6.1. Status 
Disse aktiviteter er blevet lagt ind under projektet vedrørende "Standarder for 
Dataudveksling" og er nærmere omhandlet i afsnit 8. 
1.7. Kommissionens systemer 
1.7.1. TARIC 
1.7.1.1. 
Både TARIC-databasen og grænsefladesystemerne fungerer fortsat godt, og 
medlemsstaterne får én gang om ugen en elektronisk overførsel af TARIC-data af 
høj kvalitet. 
28 
1.7.1.2. 
Der foretages stadig forbedringer både af databasen og af 
grænsefladesystemerne, selv om databasesystemet nu er ved at have nået 
grænserne for, hvad der er muligt med den eksisterende konstruktion. Der er 
foretaget en række ændringer tor at forbedre grænsefladesystemets ydeevne, så 
det kan håndtere større filer. Der er derfor brug for omfattende ressourcer til at 
implementere de programændringer, der følger af forbedringerne. Desuden skal 
systemdokumentationen til medlemsstaterne ajourføres på tre sprog (EN, FR og 
DE): 
Specifikationer for filer, records og dataelementer (XXI/744/89) 
Brugermanual for transmission (XXI/746/89). 
Følgen er, at de to fastansatte tjenestemænd er blevet suppleret med eksperter fra 
medlemsstaterne og en række kontraktansatte systemanalytikere og 
programmører. 
1.7.2. TARIC-databasesystemet 
1.7.2.1 Status 
1) Pilotprojektet for udtræk fra TA RIS-da tabasen af ajourføringer til den 
kombinerede nomenklatur er blevet videreført i et samarbejde mellem GD 
XXI og Publikationskontoret. Resultaterne er i øjeblikket ved at blive 
evalueret, idet Publikationskontoret har bearbejdet de filer, der er 
udtrukket, og som er fremstillet ved hjælp af SGML (Standardised 
General Mark-up Language). 
2) Andre forbedringer af TARIC-databasen omfatter en række 
programændringer med følgende formål: 
forbedring af layout'et og indholdet af den årlige TARIC-
publikation 
forbedring af indholdet af de kontrollister, der anvendes til at 
verificere indlæsningen af data i databasen 
bedre kontrol med datarelationerne i databasen. 
3) TARIC 2-projektet om et produktionsdatabasesystem er nået til følgende 
stadium: 
de detaljerede funktionelle specifikationer var færdiggjort den 
30.6.1992 
udbuddet vedrørende systemkontruktionsfasen er udarbejdet af GD 
XXI og offentliggjort af GD IX i henhold til "rammekontrakt 
(100)"-reglerne. Det vil nødvendigvis komme til at lægge beslag 
på omfattende ressourcer fra GD XXI, der skal bistå virksomheder 
med at forberede deres tilbud og efterfølgende vurdere tilbuddene. 
4) GD XXI har ydet omfattende bistand til systemleverandøren for TARIC 
2-projektet, især med fremstillingen af den logiske datamodel, idet man 
først anvendte EXCELERATOR til den funktionelle specifikation, som 
senere blev konverteret til CASE*DICTIONARY. Desuden er der 
29 
foretaget kvalitetskontrol af alle slutprodukter, især de nye detaljerede 
funktionelle specifikationer. Medlemmer af interface-gruppen og 
database-gruppen har deltaget i dette arbejde tilligemed repræsentanter for 
brugertjenesterne og medlemsstaterne. 
1.7.2.2 Udsigter på mellemlang sigt 
Reaktionerne på TARIC 2-udbuddet skal evalueres, og det bedste tilbud 
skal udvælges, så der kan tegnes kontrakt om systemkonstruktionsfasen af 
TARIC 2. 
Det første produktionsdatabasesystem forventes at være operationelt i 
begyndelsen af 1994. 
Der skal udvikles relevante udtræksprogrammer til at transformere 
dataene fra TARIC til TARIC 2. 
Der skal bistås med afprøvningen af det nye TARIC 2-
produktionsdatabasesystem og den efterfølgende datakonvertering fra 
TARIC til TARIC 2. 
1.7.3. TARIC-grænsefladesystemet 
1.7.3.1 Status 
Grænsefladesystemet bliver fortsat forbedret for at give mulighed for 
automatisk databehandling fra det oprindelige udtræk af ajourføringer fra 
TARIC-databasen, konvertering fra EBCDIC til ASCII-tegn, overførsel 
fra SIEMENS-maskinen i Luxembourg til UNIX-systemet i Bruxelles og 
udarbejdelse af de forskellige uddatafiler, som de enkelte medlemsstater 
skal bruge. Det endelige stadium i transmissionen af uddatafiler til 
medlemsstaterne kan først siges at være indledt, når kontrolfilen er blevet 
verificeret med tilfredsstillende resultat. Der er foretaget en række 
ændringer for at forbedre transmissionssystemets ydeevne. 
Der er fortsat vanskeligheder med at overføre grænsefladesystemet fra 
UNIX (NCR) til UNIX (OLIVETTI 3B2) som følge af problemer med 
programmellet på OLIVETTI 3B2. Der er nu indledt forsøg med henblik 
på at overføre grænsefladesystemet til det nyligt installerede BULL DPX 
2/360-udstyr. Indtil disse forsøg er afsluttet med et tilfredsstillende 
resultat, vil man fortsat anvende UNIX (NCR). 
Det elektroniske "fejlrapporteringssystem" og "ændringskontrolsystem", 
der blev indført i 1991 som erstatning for de manuelle 
rapporteringsprocedurer, fungerer fortsat tilfredsstillende. 
Den strategi, der gik ud på at overføre KERMIT-filtransmissionerne til 
den OLIVETTI M240 PC, der er opstillet i hver medlemsstat, er blevet 
vanskeliggjort af manglen på egnede FTAM-filoverførselsprodukter, 
problemer i forbindelse med tidsplanen for installering af en national 
serverenhed og potentielle vanskeligheder i medlemsstaterne med 
udviklingen af deres eget programmel til at modtage og bearbejde 
transmissionsfilerne. 
Transmissionsfilspecifikationerne baseret på "State Action Diagrams" har 
gjort det lettere for medlemsstaterne at anvende systemet, og vil være en 
30 
hjælp for dem til at udvikle programmer, der kan bearbejde de 
transmitterede data. 
1.7.3.2 Udsigter på mellemlang sigt 
Udviklingen af et nyt TARIC-produktionsdatabasesystem 
(UNIX/ORACLE) skal være færdig inden 1.1.94. 
De eksisterende TARIC-data skal konverteres til det nye 
produktionsdatabasesy stem. 
Der skal gradvis indføres nye inddatakilder for TARIC, idet man vil 
anvende udtræk af egnede data fra eksisterende databaser. 
Det eksisterende TARIC-grænsefladesystem skal forbedres inden 1.1.94, 
så der kan leveres transmissionsfiler til medlemsstaterne (og til andre 
tjenestegrene i Kommissionen) 
Der skal inden 1.1.94 udarbejdes et nyt datakatalogsystem til vedligehold 
af specifikationer for filer, records og dataelementer til brug for alle 
modtagere af TARIC-transmissionsfiler; 
I løbet 1993 påbegyndes foranalysen og feasibility-undersøgelsen 
vedrørende et TARIC-dataspredningssystem. 
1.7.4. Forenklede procedurer for import og eksport 
1.7.4.1 Status 
Flere medlemsstater opererer allerede med forenklede procedurer for importører 
og eksportører, der anvender godkendte edb-lagerkontrol- og regnskabssystemer. 
Disse systemer er normalt baseret på periodiske indberetninger og kontrol ved 
hjælp af systemrevisionsmetoder. Det har vist sig nødvendigt at harmonisere de 
nuværende systemer, således at eksportører og importører, der opererer i mere 
end én medlemsstat, ikke skal følge vidt forskellige nationale kontrolprocedurer. 
Der er kun opnået meget begrænsede resultater på dette område på grund af 
manglende ressourcer, men en af medlemsstaterne stillede i januar 1992 en 
"udlånt national ekspert" til rådighed til at sætte skub i arbejdet, og et 
konsulentfirma har fået til opgave at foretage den indledende foranalyse, hvis 
resultater vil blive forelagt for GD XXI ved udgangen af 1992. 
Der er nedsat et ad hoc-udvalg bestående af eksperter fra de nationale 
toldvæsener, som skal følge undersøgelsen, og der er oprettet et rådgivende 
toldudvalg bestående af repræsentanter for import- og eksportvirksomhederne; 
formålet er at sikre, at Kommissionen tager hensyn til handelsvirksomhedernes 
interesser. 
Målsætningerne er følgende: 
Opfølgende rekommendationer baseret på konklusionerne fra Maastricht 
med henblik på at forbedre arbejdsmetoderne 
indsamling af informationer om den nuværende anvendelse af forenklede 
procedurer i medlemsstaterne 
analyse af de dertil knyttede kontrolprocedurer 
31 
udarbejdelse af en strategi for udvidet brug af forenklede procedurer, i 
begyndelsen ved hjælp af pilotsystemer. 
1.7.4.2 Udsigter på mellemlang sigt 
I en række medlemsstater skal der iværksættes edb-pilotprojekter for 
udvalgte forenklede procedurer; både toldvæsenerne og erhvervslivet skal 
deltage i disse projekter. 
Afhængigt af resultaterne af pilotprojekterne skal der udarbejdes 
funktionelle specifikationer for at bistå medlemsstaterne med at indføre 
datamatiserede forenklede procedurer. 
Der skal iværksættes en oplysningskampagne, der forklarer om fordelene 
ved at benytte datamatiserede forenklede procedurer; 
oplysningskampagnen gennemføres i samarbejde med toldvæsenerne. 
1.8. Standarder for dataudveksling 
1.8.1. Toldmeddelelser 
1.8.1.1 Status/udsigter på mellemlang sigt 
Arbejdet med CUSEXP og PAXLST videreføres med henblik på overgang fra 
status 0 til status 1. 
Der skal foretages yderligere analyser og undersøgelser af behovene for at 
udvikle meddelelser for moms og punktafgifter under UN/EDIFACT. 
Behovene for TRANSIT-meddelelser skal overvejes yderligere. 
Brugermanualerne for 93.2-kataloget skal omarbejdes. 
1.8.2. Koder 
1.8.2.1 Status/udsigter på mellemlang sigt 
Der arbejdes fortsat med koderne. Spørgsmålet omkring vedligehold og 
harmonisering mellem de forskellige sektorer prioriteres fortsat højest. 
1.9. Problemer og krav af juridisk art 
1.9.1. Status 
Der er oprettet en arbejdsgruppe om "de lovgivningsmæssige aspekter af 
anvendelsen af EDI inden for told og indirekte beskatning"; gruppen skal 
gennemgå den eksisterende toldlovgivning for at afdække eventuelle hindringer 
for anvendelse af EDI og foreslå relevante ændringer på de forskellige 
lovgivningsområder. 
Arbejdsgruppen har med jævne mellemrum haft møder og har fremsendt et 
udkast til forslag, som eventuelt kan indarbejdes i gennemførelsesbestemmelserne 
for EF's toldkodeks. 
1.9.2. Udsigter på mellemlang sigt 
32 
Der skal foretages yderligere analyser på området for indirekte beskatning. 
1.10. Samarbejdet med EFTA 
1.10.1. Status 
Der er som planmæssigt afholdt møder med repræsentanter for EFT A-landene og 
EFTA's Sekretariat. GD I har i det fornødne omfang ydet støtte og rådgivning 
om den generelle politik. Som nævnt i afsnit 5 deltager repræsentanter fra tre 
EFT A-lande aktivt i udviklingen af et pilotprojekt vedrørende kontrollen med 
varebevægelser, der er omfattet af reglerne for fællesskabsforsendelse. 
1.10.2. Udsigter på mellemlang sigt 
EFTA yder fortsat et værdifuldt bidrag til arbejdet med udviklingen af 
EDIFACT-meddelelser via MD3-gruppen og arbejdsgruppen for standardiserede 
meddelelser. EFT A-landenes løbende støtte i den bredere sammenhæng inden for 
Toldsamarbejdsrådet, på fællesreferentemes møder og i WP4 UN/ECE i Geneve 
bliver i høj grad påskønnet. 
33 
2. DETALJERET PROGRAM FOR LANDBRUGSSEKTOREN 
2.1. AMIS 
2.1.1 Baggrund og målsætninger 
AMIS (Agricultural Market Intelligence System) er et integreret 
databehandlingssystem til brug for de direktorater, der forvalter 
markedsordningerne. Systemet leverer også basisdata om markederne til det 
direktorat, der forvalter EUGFL (Den Europæiske Udviklings- og Garantifond 
for Landbruget), garantisektionen. 
I AMIS bearbejdes de data, der er nødvendige for den løbende forvaltning af den 
fælles landbrugspolitik, nemlig: 
produktionspriserne på EF's indre marked, 
verdensmarkedspriserne for importvarer, 
statistikker over ansøgninger om og udstedelse af import- og 
eksportlicenser, 
statistikker i forbindelse med overvågningen af handelen mellem på den 
ene side Spanien og Portugal og på den anden side de øvrige 
medlemsstater (den supplerende mekanisme for samhandelen, SMS), 
statistikker over overskudslagrene, 
forbrugsstatistikker, 
produktionsstatistikker, 
statistikker over de forskellige landbrugsudgifter (interventionsopkøb, 
støtte, eksportrestitutioner). 
Til AMIS hører også systemer til forvaltning af eksport- og 
interventionslicitationer inden for de forskellige markedsordninger og et system 
til forvaltning af licitationer i forbindelse med fødevarehjælp. 
AMIS indeholder endvidere de data, der fastsættes af institutionerne, enten Rådet 
eller Kommissionen, nemlig: 
de institutionelle priser i ECU, der fastsættes af Rådet, og de deraf afledte 
priser, 
tærskelpriser. 
Dataene i AMIS benyttes i de periodiske retsakter, der offentliggøres i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende og meddeles de pågældende forvaltningsgrene 
i medlemsstaterne (landbrug og told): 
importafgifter og eksportrestitutioner pr. enhed, 
EF-støtte pr. enhed. 
Hertil kommer data til den agro-monetære forvaltning: 
34 
repræsentative kurser (grønne kurser), 
de kurser, der anvendes til omregning af verdensmarkedspriserne, 
monetære udligningsbeløb. 
For øjeblikket er alle disse data lagret i en intern database i Generaldirektoratet 
for Landbrug, og der er ikke direkte adgang til denne base udefra. 
En del af databasen kan konsulteres gennem FIS-systemet (jf. FIS), der fodres 
med data fra AMIS. 
2.1.2 Status og udsigter på mellemlang sigt 
AMIS, som er blevet udviklet under CADDIA-programmet, er et velfungerende 
edb-værktøj, der er blevet uundværligt i den daglige forvaltning af den fælles 
landbrugspolitik. I dag udfører AMIS-styregruppen ajourførings- og 
udviklingsopgaver i takt med, at reglerne for forvaltningen af den fælles 
landbrugspolitik ændres inden for de forskellige landbrugssektorer. 
2.2. IDES (Interactive Data Entry System) 
2.2.1 Baggrund 
IDES er et interaktivt datasystem, der er udviklet til elektronisk udveksling af 
landbrugsdata mellem medlemsstaterne og Kommissionens Generaldirektorat for 
Landbrug. Det skal erstatte de nuværende traditionelle telextransmissioner. Det 
er udviklet i edb-afdelingen i Generaldirektoratet for Landbrug (GD VI/A/4) 
med finansiel støtte fra CADDIA. 
2.2.2 Målsætninger 
Den endelige målsætning for IDES er at lave en meddelelse for hver type taldata, 
som medlemsstaterne sender til Generaldirektoratet for Landbrug, og som 
benyttes som inddata i GD VTs edb-programmer. 
2.2.3 Status 
Flere telexmeddelelsestyper benyttes i øjeblikket med godt resultat af de fleste af 
medlemsstaterne. 
Veterinærmeddelelseme går videre ind i ADNS-systemet (Animal Disease 
Notification System), medens prismeddelelserne indføres i PMI-subsystemet 
(Prix Marché Intérieur) i AMIS-systemet (Agricultural Management Information 
System). Meddelelser vedrørende de månedlige indberetninger om udgifter 
indlæses efter en foreløbig kontrol i AGREX-systemet (Agricultural Guarantee 
Fund Expenditure). 
Der er i den periode, der er omfattet af nærværende rapport, indarbejdet en 
række nye meddelelser, og nye brugere har fået undervisning i systemets 
anvendelse. 
Der er udviklet nye faciliteter til at forbedre on-line-kontrollen og forenkle 
brugerprocedurerne. 
35 
Endelig er hele applikationen blevet revideret og omorganiseret, så man nu er 
endnu bedre sikret imod transmissionsfejl og -forstyrrelser. 
2.2.4 Udsigter på mellemlang sigt 
Der er iværksat en feasibility-undersøgelse (kodenavn IDES X.400) dels for at 
imødekomme behovet for udveksling af længere strukturerede meddelelser, dels 
for at udnytte de faciliteter, der ligger i projektet for nationale serverenheder. 
Resultaterne af denne feasibility-undersøgelse forventes at foreligge i september 
1992. 
IDES X.400 har til formål at tilbyde alle IDES-brugerne mulighed for 
elektronisk udveksling af meddelelser og skal ses som et supplement til de 
eksisterende interaktive IDES-applikationer. 
2.3. FIS (Fast Information System) 
2.3.1 Baggrund og målsætninger 
Der er i de senere år udviklet stadig flere edb-systemer til forvaltningen af den 
fælles landbrugspolitik. De forskellige tjenestegrene har med specialprogrammel 
fået adgang til store mængder data, der er lagret på datamater, og 
informationerne bliver normalt videreformidlet i form af trykte dokumenter. 
Der er som et supplement til disse mere traditionelle procedurer udviklet et 
elektronisk system, der skal give hurtig adgang til den størst mulige mængde 
informationer, idet der dog samtidig skal tages hensyn til oplysningernes 
fortrolige karakter. 
FIS (Fast Information System) er en elektronisk avis, der sørger for brugervenlig 
adgang til informationer på landbrugsområdet, både til internt brug i 
Kommissionen og i begrænset omfang også i medlemsstaterne. Der er adgang til 
systemet ved hjælp af de simpleste TTY-terminaler. 
2.3.2 Status 
FIS er fuldt operationelt, men videreudvikles fortsat. Systemet indebærer 
kolossale muligheder som redskab til formidling af enhver form for oplysninger 
vedrørende landbrug: tabeller, rapporter, dagsordener for og referater af møder i 
forvaltningskomitéer og andre udvalg, talbilag til De Europæiske Fællesskabers 
Tidende (f.eks. monetære udligningsbeløb og afgifter) osv., og systemet udvides 
hele tiden. 
GD VI/A/4 vil fortsætte med at fremme brugen af FIS. Allerede identificerede 
data er indlæst i FIS, og der tilføjes hele tiden nye former for informationer. 
Parallelt med bestræbelserne på at fremme anvendelsen af systemet og undervise 
i dets brug er der udført et supplerende udviklingsarbejde på følgende områder: 
forbedring af brugergrænsefladerne 
nye moduler, der gør det lettere for dataejerne at indlæse og ajourføre 
Fl S-siderne 
et modul, der muliggør opfølgning af ajourføringerne. 
36 
I forbindelse med SHIFT-projektet (jf. punkt 2.9. nedenfor) anvendes FIS som et 
værktøj, der kan give grænsestederne ved EF's ydre grænser informationer om 
reglerne for import af dyr og animalske pnxlukter. FIS er også blevet udvidet, så 
det nu kan betjenes på flere sprog. 
2.3.3 Udsigter på mellemlang sigt 
Systemet er operationelt og bruges i den daglige arbejdsgang. 
Det er hensigten, at FIS med tiden skal erstatte mange telextransmissioner fra 
Kommissionen til medlemsstaterne. For at opfylde denne målsætning skal der 
udvikles nye moduler, der gør det muligt at udvide det dataområde, som dækkes 
af FIS. 
Som reaktion på nogle forslag fra nationale forvaltningsgrene og andre brugere 
arbejdes der på at gøre det lettere for brugere med specifikke behov at skaffe sig 
adgang til FIS-data til yderligere bearbejdning. 
2.4. MCM (Monetære udligningsbeløb) 
2.4.1 Baggrund og målsætninger 
Med MCM-systemet kan medlemsstaterne få downloaded de monetære 
udligningsbeløb til en PC, og dette system har erstattet telextransmission af de 
pågældende data til medlemsstaterne. 
MCM-systemet er stabilt og bruges regelmæssigt og i vidt omfang af 
medlemsstaterne. Udvidelsen af brugerantallet til de nuværende 23 understreger 
systemets succes. 
Da MCM-systemet i dag fungerer tilfredsstillende og bruges af alle 
medlemsstaterne, er der ingen planer om yderligere udviklinger foreløbig. 
2.4.2 Udsigter på mellemlang sigt 
Der forventes nye retningslinjer for den agro-monetære ordning, og MCM-
programmet vil blive justeret, så det svarer til de nye regler. 
Man vil fastholde principperne om datatransmission og downloading til PC i 
stedet for telextransmission. 
2.5. FBF (FEOGA Budget Forecasting) 
2.5.1 Baggrund og målsætninger 
Edb-systemet FBF (FEOGA Budget Forecasting) har til formål at give adgang til 
et sæt værktøjer, der kan automatisere de manuelle procedurer til udarbejdelse af 
overslag og endeligt budget for EUGFL, der udgør henved 60% af EF's samlede 
budget. 1 den nuværende stramme budgetsituation, især den strenge 
budgetdisciplin, som landbrugsudgifterne er underkastet, er der brug for et 
fleksibelt system til at udarbejde skøn over udgiftsudviklingen i årets løb og 
sammenholde den med de faktiske bevægelser i kassebeholdningen, foretage 
overslag over budgetbehovene for det kommende år, indhente oplysninger hurtigt 
37 
og foretage simuleringer under forhandlingerne i Rådet samt til at ekstrapolere 
udviklingen i store træk over fem år. 
Ud fra udgiftsoplysninger fra AGREX-systemet, markeds- og handelsoplysninger 
fra AMIS-systemet og Eurostats databaser samt monetære og agro-monetære data 
fra AMIS-systemet kan man med FBF-systemet 
udarbejde et budgetforslag for to år, 
foretage en månedlig konjunkturrevision på grundlag af budgetforslaget 
og de seneste kendte data, 
sammenligne modellen med de faktiske udgifter efter budgettets 
gennemførelse, 
simulere de udgiftsmæssige virkninger af foranstaltninger, der er til 
forhandling i Rådet, 
ekstrapolere udgifterne over fem år for samtlige budgetkonti. 
Systemet er endvidere tilpasset Rådets afgørelser fra juli 1987 om en mekanisme 
for automatisk afvikling af de monetære udligningsbeløb, der opstår som følge af 
justering af de EMS-valutaer, der deltager i valutakursmekanismen. 
2.5.2 Udsigter på mellemlang sigt 
Systemet er operationelt. 
2.6. AGREX (Agricultural Guarantee Fund Expenditures) 
2.6.1 Baggrund og målsætninger 
EF's udgifter til EUGFL, Garantisektionen, udgør ca. 60% af EF's samlede 
budget. Generaldirektoratet for Landbrug har et edb-system, hvormed man på 
månedsbasis bogfører bevægelserne i kassebeholdningen og følger de udgifter, 
som medlemsstaterne oplyser at have afholdt til støtte af markederne for 
landbrugsvarer. 
Efter Det Europæiske Råd i februar 1988 er der desuden blevet behov for meget 
nøje overvågning af landbrugsudgifterne under hvert enkelt kapitel, herunder et 
alarmsystem, der sætter i gang i tilfælde af afvigelser fra overslagene. 
Systemet er forbundet med budgetplanlægningssystemet (jf • FBF) og de agro-
monetære systemer (jf. AMIS). 
2.6.2 Status og udsigter på mellemlang sigt 
Systemet er operationelt. En række AGREX-data ligger allerede i FIS. 
2.7. FAUDIT (FEOGA Auditing System) 
2.7.1 Baggrund og målsætninger 
FAUDIT-projektet (FEOGA Auditing System) under CADDIA-programmet 
drejer sig om at få undersøgt mulighederne for at datamatisere kontrollen med 
38 
medlemsstaternes månedlige og årlige opgørelser over afholdte EUGFL-udgifter, 
herunder udgifter til offentlig oplagring, som indsendes til Kommissionen i 
henhold til forordning (EØF) 1883/78 og (EØF) 3247/81. 
Målet er at optimere kontrollen ved at indlæse basisdataene i et edb-system for 
kategori I I-udgifter og afsløre eventuelle uregelmæssigheder. 
2.7.2 Status og udsigter på mellemlang sigt 
Systemet er operationelt, og den del, der vedrører "månedlige udgifter", 
anvendes helt systematisk. Man er begyndt arbejdet med den del, der vedrører 
"årlige udgifter", og den forventes færdig i midten af 1993. 
Et dataudvekslingssystem (kodenavn FAUDIT-ED) som skal kobles på FAUDIT, 
er på undersøgelsesstadiet, og det planlægges at forbinde FAUDIT-systemet med 
FIS- og AMIS-systemerne. 
CADDIA finansierede den funktionelle analyse af FAUDIT. 
2.8. APACO/ANA (Actes Périodiques Agricoles et Comités de 
Gestion/Agricultural Numerical Annexes) 
2.8.1 Baggund 
Talbilagene er en integreret del af de periodiske landbrugsretsakter, som 
Kommissionen offentliggør enten hver dag, hver uge, hver måned eller med 
kortere eller længere mellemrum. 
Talbilagene udgør taldelen af retsakter (fastsættelse eller ændring af beløb for 
afgifter, støtte, restitutioner), som vedrører alle de landbrugsprodukter, der er 
omfattet af den fælles landbrugspolitik. 
Forberedelsen af størsteparten af talbilagene (indsamling af basisinformationer, 
standardisering, beregning af beløbene) foretages i øjeblikket af datamater i 
Generaldirektoratet for Landbrug, specielt ved hjælp af AMIS-systemet. 
Udsendelsen af bilagene til de nationale forvaltningsgrene foregår pr. ÀGREC-
telex fra GD VI samt via De Europæiske Fællesskabers Tidende, hvor talbilaget 
under alle omstændigheder udgør et egentlig bilag til disse retsakter. 
2.8.2 Målsætninger 
Formålet er at fremsende talbilagene til medlemsstaternes forvaltningsgrene ad 
elektronisk vej, således at de på et tidligt tidspunkt kan blive orienteret om 
indholdet og behandle de pågældende data hurtigt. 
Projektet er nært forbundet med FIS-projektet og AMIS-systemet. 
2.8.3 Status og udsigter på mellemlang sigt 
I dag anvendes APACO/ANA-systemet i vidt omfang ved forberedelsen og 
udsendelsen af de periodiske retsakter. 
Man har automatiseret fremsendelsen af bilagene om eksportrestitutioner inden 
for to sektorer i den fælles landbrugspolitik (mælkeprodukter og fjerkræ). 
39 
Forbindelsen mellem AP ACO/AN A-systemet og FIS-systemet har i flere tilfælde 
vist sig særdeles hensigtsmæssigt. 
Der arbejdes løbende på at sikre, at dataene er komplette, og at 
transmissionskanalerne er absolut pålidelige; det overvejes i denne forbindelse at 
tage nye teknologier og metoder i brug. 
2.9. SHIFT (System for Health Control of Imports from Third Countries at 
Frontier Inspection Posts) 
2.9.1 Baggrund 
Formålet med SHIFT-projektet er at indføre et edb-system, der giver mulighed 
for en ensartet veterinærkontrol af dyr og animalske produkter fra tredjelande 
ved indførslen i EF. Kontrolforanstaltningerne skal være de samme overalt i EF, 
uanset hvilket indgangssted der er tale om. Dette projekt er et af de prioriterede 
projekter i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked inden 1993. 
Afskaffelsen af kontrollen ved EF's indre grænser gør det absolut nødvendigt at 
råde over et sådant system. 
Veterinærkontrollen består i kontrol med forsendelsespapirer og forsendelsens 
karakter, så man har sikkerhed for, at de dokumenter, der ledsager forsendelsen, 
er i overensstemmelse med de gældende sundheds- og veterinærbestemmelser og 
svarer til den pågældende forsendelse. Denne kontrol efterfølges af en fysisk 
kontrol, i forbindelse med hvilken der eventuelt udtages stikprøver til 
laboratorieanalyser. 
2.9.2 Målsætninger 
SHIFT-projektet omfatter flere elementer: 
et informationssystem, der anvendes, når den for veterinærkontrollen 
ansvarlige på et grænseinspektionssted skal returnere en forsendelse, 
vedligehold og drift af databaser om reglerne for import i EF af dyr og 
produkter, 
vedligehold og drift af databaser om import i EF af dyr og produkter, 
Disse målsætninger er indeholdt i det forslag til Rådets afgørelse [KOM(92) 167 
endelig udg.] af 4.5.1992, der skulle foreligge i en endelig version inden for de 
kommende måneder. 
Efter planerne vil det tage mindst fem år at gennemføre hele SHIFT-projektet, 
hvorfor det er blevet opdelt i forskellige etaper. De første to drejer sig om 
følgende: 
Fase I: System for veterinære informationer 
Denne fase drejer sig om at formidle informationer til de for veterinærkontrollen 
ansvarlige på grænseinspektionsstederne; der er tale om informationer om de 
veterinære bestemmelser om import i EF af dyr og animalske produkter 
(fortegnelse over godkendte tredjelande, godkendte institutioner i tredjelande, 
EF-modeller af veterinærcertifikater, der er gyldige ved import i EF) på EF's 
officielle sprog. 
40 
Fase II: System til brug ved returnering af forsendelser 
Dette system giver grænsestederne mulighed for at indlæse og søge informationer 
om forsendelser, for hvilke der ikke foreligger tilladelse til import i EF. 
Det skal bemærkes, at SHIFT-systemet, som vedrører veterinærkontrol ved 
import i EF, skal samkøres med ANIMO-systemet, der drejer sig om 
varebevægelserne inden for EF. 
2.9.3 Status 
I den periode, der er omfattet af den foreliggende rapport, er der gennemført en 
lang række aktiviteter: 
dokumentationsundersøgelse vedrørende de dokumenter, der udveksles i 
forbindelse med veterinærkontrollen, 
undersøgelse af det italienske system, der svarer til det system, det er 
hensigten at indføre i forbindelse med SHIFT, 
oversættelse af veterinæroplysningerne til alle EF-sprogene, 
nye funktioner i FIS (DG YTs elektroniske avis) med henblik på at gøre 
systemet anvendeligt på samtlige EF-sprog. Det skal bemærkes, at første 
fase af SHIFT er baseret på FIS. Der er leveret forsøgsanlæg til 
medlemsstaterne med henblik på teknisk og funktionel afprøvning af 
første fase, 
funktionel analyse af anden fase. 
2.10. SIC AMOR-ED (Système d'Information et Coordination des Actions en 
faveur du Monde Rural - Exchange of Data) 
2.10.1 Baggrund 
Man er i GD VI i færd med at udvikle et edb-system til forvaltning og 
opfølgning af foranstaltningerne til fordel for befolkningen i landdistrikterne 
(FEORIENT-systemet). Udviklingsarbejdet finansieres med andre midler end 
CADDIA-midler. 
2.10.2 Målsætninger 
Formålet med SICAMOR-ED-projektet er at oprette et system for udveksling af 
data mellem Kommissionen og medlemsstaterne som supplement til FEORIENT-
systemet. 
Dataene vedrører medlemsstaternes egne planer, fællesskabsstøtterammerne, de 
operationelle programmer samt finansielle og økonomiske data. 
2.10.3 Status og udsigter på mellemlang sigt 
En feasibility-undersøgelse skulle være klar i 1992. 
Undersøgelsen, som bl.a. er baseret på interviews med alle de berørte nationale 
myndigheder, kommer til at indeholde en nøjagtig beskrivelse af de 
administrative procedurer på dette område, en beskrivelse af behovene for 
6) 
41 
elektronisk udveksling af data samt forslag (med angivelse af omkostninger, 
tidsplan osv.) til indførelse af et dataudvekslingssystem. 
2.11. TREE-ED 
2.11.1 Baggrund 
Den afdeling i Generaldirektoratet for Landbrug, der har ansvaret for skovbrug, 
administrerer et edb-register over beskadigelser af skovene i EF på grundlag af 
Rådets forordning (EØF) 3528/86 af 17. november 1986. Dataene i dette 
register, som ajourføres en gang om året, bearbejdes fra november måned og 
anvendes i en rapport til Rådet, som foreligger omkring maj måned. 
Ajourføringerne fremsendes af skovstyrelserne i medlemsstaterne ved hjælp af 
nogle standardkort. Hvert kort repræsenterer en plade, der indgår i et net, hvor 
hver maske er 16 km på hver led. På hvert kort er registreret data om tilstanden 
hos et udsnit på omkring en snes træsorter. For alle medlemsstaterne tilsammen 
drejer det sig om ca. 10 000 kort. 
Visse medlemsstater, især Tyskland, udfylder kortene på en datamat, der kan 
søge oplysningerne på databaser i det nationale net. 
I betragtning af det omfattende arbejde med at udtrække data, det begrænsede 
antal medarbejdere, der kan afses til disse opgaver i afdelingen for skovbrug, 
samt de meget stramme tidsfrister, må projektets mål være at decentralisere 
indkodningen og give mulighed for tidstro fejlkontrol hos medlemsstaternes 
forvaltningsgrene gennem udvikling af et modul for decentraliseret 
dataindlæsning eventuelt i forbindelse med installering af udstyr i de pågældende 
forvaltningsgrene i form af PC*er. 
2.11.2 Målsætninger 
Formålet med projektet er at indføre et decentraliseret indkodningssystem hos de 
relevante myndigheder i medlemsstaterne, som derefter kan fremsende 
kortfattede standardrapporter til Kommissionen om beskadigelser af skovene i 
medlemsstaterne. 
2.12. PAP (Prices of Agricultural Products) 
2.12.1 Baggrund 
Blandt de opgaver, der påhviler Generaldirektoratet for Landbrug i forbindelse 
med forvaltningen af den fælles landbrugspolitik, indgår også forvaltningen af en 
lang række priser på landbrugsvarer. 
Disse priser stammer fra forskellige kilder, som f.eks. meddelelser fra 
medlemsstaterne om priserne på fællesskabsmarkederne og priserne på 
importerede varer, meddelelser fra oplysningsbureauerne om 
spotmarkedspriserne og senere også om priserne på de internationale børser samt 
oplysninger om Rådets afgørelser om de institutionelle priser (referencepriser, 
interventionspriser, tærskelpriser m.m.) afhængigt af lovgivningen omkring den 
fælles landbrugspolitik. 
Disse priser er afgørende for Kommissionens beslutninger i relation til de 
periodiske retsakter (afgifter, støtte, restitutioner, interventionsopkøb), men 
anvendes også til andre formål, såsom overvågning af markederne og prognoser. 
42 
En stor del af disse priser er tilgængelige på datamater i Generaldirektoratet for 
Landbrug på forskellige stadier i de edb-baserede procedurer, hvor de udnyttes til 
mange forskellige formål (AMIS-systemet). 
Medlemsstaterne får kendskab til disse priser enten via De Europæiske 
Fællesskabers Tidende (de institutionelle priser) eller via Kommissionens 
forskellige publikationer (den årlige landbrugsrapport, publikationen 
"Landbrugsmarkederne") eller i form af ad hoc-dokumenter, der forelægges for 
forvaltningskomitéerne i trykt form. 
2.12.2 Målsætninger 
Formålet er at gøre alle de landbrugspriser, der er relevante for 
Generaldirektoratet for Landbrug, tilgængelige for medlemsstaternes 
forvaltningsgrene i en elektronisk og systematisk form, således at disse data kan 
udtrækkes og behandles tilstrækkeligt hurtigt. 
2.12.3 Status og udsigter på mellemlang sigt 
I øjeblikket er oplysningerne om de institutionelle landbrugspriser for samtlige 
landbrugsvarer, for hvilke der gælder særlige prisordninger, tilgængelige for 
medlemsstaterne via FIS. Medlemsstaterne modtager også via FIS oplysninger 
om priserne på fællesskabsmarkederne (priserne på det indre marked) for de 
varer, for hvilke der gælder særlige prisovervågningsregler; disse data i 
øjeblikket er lagret i AMIS-databasen og ajourføres regelmæssigt efter de 
gældende bestemmelser. Det er et vigtigt mål på mellemlang sigt at gøre disse 
data og konverteringsprocedurerne med henblik på videreformidlingen mere 
pålidelige. 
2.13. AIN-ED (Aides Nationales - Exchange of Data) 
2.13.1 Baggrund 
Generaldirektoratet for landbrug forvalter et edb-svstem, der registrerer 
meddelelser om nationale støtteordninger. Som en konsekvens af Rådets 
resolution af 2. oktober 1974 om streng håndhævelse af EØF-Traktatens 
bestemmelser om statsstøtte (artikel 92 og 93) fremsender medlemsstaterne nu en 
komplet oversigt over støtteforanstaltninger til fordel for landbruget med 
overslag over støttebeløbene samt angivelse af de faktisk udbetalte beløb. Efter at 
systemet er blevet ajourført, kan det levere lister over støtteforanstaltninger i 
hver enkelt medlemsstat opdelt efter støttekategorier; disse lister fremsendes til 
medlemsstaterne til underretning og godkendelse. 
2.13.2 Målsætninger 
Formålet med dette projekt er at supplere det edb-system, der registrerer 
meddelelserne om statsstøtte, med et modul, der giver mulighed for dels at 
indlæse de standardiserede oplysninger ved kilden (medlemsstaterne), dels at 
sende listerne til de forskellige forvaltningsgrene via det offentlige net, hvorefter 
de kan behandles lokalt, og eventuelle ændringer kan meldes tilbage og indlæses 
i Kommissionens system. 
Det er hensigten eventuelt at installere materiel i medlemsstaterne for at give dem 
mulighed for at bearbejde de fremsendte data lokalt. 
43 
2.13.3 Udsigter på mellemlang sigt 
Man er i gang med en feasibility-undersøgelse af projektet; resultatet skulle 
foreligge inden udgangen af 19v2. 
Den foreløbige konklusion på undersøgelsen (juni 92) går ud på, at der på 
mellemlang sigt bør etableres et system til kodning og transmission af data, som 
på længere sigt bør videreudvikles til et mere avanceret og komplet system, som 
bl.a. skal omfatte avancerede faciliteter til dokumentbehandling. 
2.14. CACTI (Common Agriculture - Customs Transmission of Information) 
2.14.1 Baggrund 
En række foranstaltninger i forbindelse med den fælles landbrugspolitik, der 
forvaltes af Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug, iværksættes i 
medlemsstaterne af de nationale toldvæsener. 
Det drejer sig hovedsagelig om foranstaltninger i relation til ordningen for 
samhandelen med landbrugsvarer med tredjelande. Som eksempel kan nævnes 
udligningsafgifterne på importerede friske frugter og grønsager, der hovedsagelig 
fastsættes af GD VI og meddeles de relevante forvaltningsgrene i 
medlemsstaterne, hvorefter de videresendes til de enkelte toldsteder. 
GD XXI indlæser nomenklaturen for disse varer i TARIC og angiver samtidig, 
hvilken form for foranstaltning (udligningsafgift) der er knyttet til disse koder. I 
tilfælde af at nomenklaturen ændres, eller at foranstaltningens rækkevidde 
udvides eller indskrænkes, underrettes medlemsstaternes toldvæsener ad 
elektronisk vej via TARIC-grænsetladen. Det ville være en fordel, hvis man i 
samme system havde indarbejdet de fællesskabstoldsatser, som de nationale 
toldvæsener også skal anvende på de pågældende varer. Disse oplysninger ligger 
imidlertid hos GD VI. Det samme forhold gør sig gældende for andre 
foranstaltninger i relation til den fælles landbrugspolitik. 
Desuden findes der en række foranstaltninger, der anvendes mindre hyppigt 
(f.eks. referencepriserne på vin), og som forvaltes af GD VI og bl.a. meddeles 
de nationale toldvæsener via TARlC-grænsefladesystemet i GD XXI. 
2.14.2 Målsætninger 
Formålet er at etablere en direkte kommunikation dels mellem GD VI og GD 
XXI, dels mellem Kommissionen og de nationale toldvæsener, således at disse 
data hurtigt kan videreformidles til medlemsstaterne. 
Men først må disse data ordnes og gøres tilgængelige i en form, så de kan 
anvendes af begge generaldirektorater, og der må etableres edb-forbindelser til 
de systemer, som i øjeblikket administrerer disse data, og endelig må man finde 
frem til den form, den procedure og det edb-system, der er bedst egnet til at 
stille de pågældende data til rådighed for medlemsstaterne. 
2.14.3 Status og udsigter på mellemlang sigt 
Der er allerede valgt to pilotapplikationer til projektet, og udviklingsarbejdet blev 
påbegyndt i 1991. Det drejer sig om referencepriserne på vin franko grænse og 
udligningsafgiften for frisk frugt og grønsager. Der er udarbejdet 
44 
analysemateriale om den første pilotapplikation, og man er ved at være færdig 
med udviklingen af den endelige applikation. 
Analysen af den anden pilotapplikation er ved at være færdig. 
Desuden forudsætter foranalysen af GD XXI's TARIC 2-system, som bl.a. skal 
varetage transmissionen af landbrugsdata til de nationale toldvæsener, at GD VI 
forbehandler de data, der skal udtrækkes til TARIC 2. 
2.15. MARKETS 
2.15.1 Baggrund og målsætninger 
De eksisterende systemer AMIS (Agricultural Market Intelligence System), IDES 
(Interactive Data Exchange System) og FIS (Fast Information System) dækker 
behovene i GD Vl's direktorater for de forskellige markedsordninger i relation til 
forvaltningen af den fælles landbrugspolitik. Den elektroniske udveksling af 
informationer via IDES og FIS er vokset i de seneste år og bliver stadig mere 
omfattende. 
I øjeblikket består AMIS af næsten 600 separate, men indbyrdes forbundne 
COBOL-programmer. Det oprindelige koncept har stået sin prøve og vist, at det 
er tilstrækkeligt fleksibelt, idet det har kunnet videreudvikles og tilpasses de 
ændrede behov i relation til den fælles landbrugspolitik i løbet af de sidste ti år. 
De reformer af landbrugspolitikken, der drøftes i øjeblikket, og som vedrører 
alle aspekter, vil afføde omfattende ændringer i informationsbehovene både i 
Kommissionen og i medlemsstaterne. Formålet med MARKETS-projektet er - i 
hvert fald i første fase - at klarlægge behovene for udveksling af informationer 
omkring landbrugsmarkederne ikke kun mellem de nationale forvaltningsgrene 
og Kommissionen, men eventuelt også mellem de nationale forvaltningsgrene 
indbyrdes, når den fælles landbrugspolitik omlægges efter gennemførelsen af det 
indre marked. Første fase skal centreres omkring indsamling af oplysninger om 
behovene og analyse af disse oplysninger, idet man vil vurdere, i hvilket omfang 
disse behov kan dækkes gennem en videreudvikling af eksisterende og foreslåede 
systemer, eller hvorvidt der eventuelt skal helt nye systemer til. 
2.15.2 Status 
Man har på grund af manglende ressourcer ikke kunnet gå i gang med arbejdet 
(der blev ikke afsat budgetbevillinger til dette projekt). 
2.16. PHYSAN 
2.16.1 Baggrund 
Blandt arbejdsopgaverne for Kommissionens tjenestegrene (Generaldirektoratet 
for Landbrug, kontor VI/B.II. 1 "Retsforskrifter for vegetabilske produkter og for 
dyrs ernæring") kan som eksempel nævnes typegodkendelse af pesticider, 
certificering af frø, tilsætningsstoffer i foderstoffer, fytosanitær beskyttelse (imod 
skadelige organismer). 
Gennemførelsen af det indre marked vil medføre væsentlige ændringer både i 
disse og i mange andre arbejdsopgaver. De EF-retsakter, der er vedtaget, eller 
som er under vedtagelse, indeholder foranstaltninger, der forudsætter et øget 
45 
samarbejde og mere omfattende informationsudveksling end tidligere og i mange 
tilfælde med meget korte tidsfrister. I denne forbindelse er det afgørende, at man 
råder over et informationssystem med meget stor ydeevne. 
2.16.2 Målsætninger 
Formålet er at tilvejebringe et informationssystem, der vedrører retsforskrifterne 
for vegetabilske produkter og for dyrs ernæring i forbindelse med det indre 
marked. PHYSAN-projektet er et generisk projekt, som omfatter samtlige 
projekter på det fytosanitære område i forbindelse med det indre marked. Man 
har straks fra starten udskilt et delprojekt, som fik betegnelsen EUROPHYT, og 
som behandles separat, fordi det er af meget hastende karakter. 
Målsætningerne for EUROPHYT 
Formålet med dette projekt er at få etableret et informationsnet på det 
fytosanitære område (med betegnelsen EUROPHYT) i overensstemmelse med 
direktiv 77/93/EØF med senere ændringer (bl.a. direktiv 89/439/EØF af 
26.6.1989, artikel 19 a, punkt 6, EFT nr. L 212 af 22.7.1989). Projektet skal 
give mulighed for hurtigt udveksling af og adgang til informationer om 
plantebeskyttelse i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked i januar 
1993. 
Målsætningerne på kort sigt for dette informationsnet er følgende: 
gensidig informering mellem medlemsstaterne og Kommissionen om alle 
tilfælde af konfiskation af planter og vegetabilske produkter fra et 
tredjeland eller en medlemsstat under henvisning til fytosanitære årsager 
indberetning fra medlemsstaterne om nye forekomster eller udvikling i 
allerede identificerede smittekilder af organismer, der er skadelige for 
planter og vegetabilske produkter i EF. 
På lidt længere sigt er det også meningen at dække flere andre behov. Det er 
således hensigten at oprette en teknisk og biologisk database til brug for de 
fytosanitære inspektører i medlemsstaterne. 
Andre projekter 
Udover EUROPHYT er der valgt en række andre delprojekter, hvoraf nogle 
vedrører en bestemt sektor, mens andre er af mere generel karakter og vedrører 
hele sektoren for "retsregler for vegetabilske produkter og for dyrs ernæring". 
Specifikke projekter: 
system til udveksling og forvaltning af tekniske informationer om 
pesticider og pesticidrester, 
forvaltning af data om navne på plantevarieteter: forvaltningen af 
patentrettigheder for vegetabilske varieteter inden for EF kræver et 
standardiseret system for navngivning af de vegetabilske varieteter, 
system til forvaltning, ajourføring og fremstilling af et fælles katalog over 
plantevarieteter, som skal udgives flere gange årligt af 
Publikationskontoret. Projektet skal give mulighed for en hurtig og 
effektiv kommunikation til medlemsstaterne (til informationskilden) og 
Publikationskontoret. 
46 
Fællesprojekt: 
Der modtages og bearbejdes ganske omfattende tekniske informationer på dette 
område, og der er tale om informationer af meget forskellig karakter: 
omfangsrige sagsakter, breve, indberetninger osv. Også transmissionsformerne er 
meget forskelligartede: almindelig korrespondance, fax, telex osv. og samtidig er 
der et meget stort antal korrespondenter. Der skal etableres et integreret 
informationsforvaltningssystem for at effektivisere hele dette arbejde. 
2.16.3 Status 
Der er i den periode, der er omfattet af den foreliggende rapport, iværksat to 
undersøgelser: 
indledende undersøgelse af hele området med henblik på at afdække de 
forskellige behov og udarbejde en plan for en etapevis indførelse af det 
samlede system 
feasibility-undersøgelse vedrørende EUROPHYT-nettet. 
Der er for at give medlemsstaterne mulighed for at medvirke i disse projekter 
oprettet en gruppe for "fytosanitære informationer og databehandling" (under 
arbejdsgruppen for lovgivning på det fytosanitære område). 
På møderne i denne gruppe fik medlemsstaterne lejlighed til at fremlægge deres 
projekter, og Kommissionen kunne holde dem orienteret om udviklingen af 
EUROPHYT-projektet og den indledende undersøgelse. 
De to undersøgelser skulle være afsluttet i løbet af sommeren 1992. 
2.16.4 Udsigter på mellemlang sigt 
Der skal iværksættes en række specifikke foranstaltninger på grundlag af 
resultaterne af den igangværende forundersøgelse. Arbejdet forventes at strække 
sig over ca. fem år. 
For EUROPHYT's vedkommende drejer den igangværende feasibility-
undersøgelse sig om målsæmingen på kort sigt (indberetningsnet), fordi det er 
vigtigt at få det konkrete projekt gennemført meget hurtigt (det indre marked i 
1993). Der skal inden årets udgang gennemføres et pilotforsøg, idet 
Kommissionen skal levere et prøveanlæg tit alle medlemsstaterne. På mellemlang 
sigt skal EUROPHYT suppleres med en teknisk og biologisk database, antallet af 
brugere skal udvides, og de metoder, der anvendes til informationsudvekslingen, 
skattilpasses til X.400. 
Blandt de undersøgelser, der efter planen skal gennemføres senere, kan nævnes: 
strukturerede meddelelser i X.400 
alarmsystem: feasibility-undersøgelse vedrørende erstatning af 
telextransmissionerne med et andet system 
grænseflade mellem et semistruktureret meddelelsessystem og 
informationssystemet 
47 
undersøgelse af det tekniske og videnskabelige informationssystem: 
undersøgelse vedrørende informationernes klassificering og præsentation 
(videnskabelige, geografiske og tekniske data samt billeder). 
48 
3. DETALJERET PROGRAM FOR STATISTIKSEKTOREN 
3.1. STATEL-projektet (Statistiques Télétransmission) 
3.1.1 Baggrund 
Projektet omfatter følgende emner: 
undersøgelse af telekommunikationsprotokoller, der giver mulighed for 
udveksling af filer, interaktiv adgang til edb-applikationerne, elektronisk 
post samt fjernkommandoer; 
evaluering og forsøg med tekniske løsninger som netarkitekturer, 
kommunikationsprotokoller og programmel, som endnu er på 
forsøgsstadiet (f.eks. X.25, X.400, MFTS, FTAM, KERMIT, uucp 
osv.); 
vedtagelse af, hvilke organisations- og edb-procedurer der skal gælde for 
automatisk dataudveksling og for ændring af eksisterende edb-
applikationer, således at fortroligheds- og sikkerhedskravene opfyldes; 
beskrivelse af en edb-arkitektur med specificering af de programmel- og 
materielkonfigurationer, der skal installeres hos deltagerne i 
udvekslingen, samt de kommunikationssystemer, der skal benyttes (f.eks. 
net, protokol, nationale serverenheder m.m.). 
3.1.2 Målsætninger 
Planen med STATEL-projektet er at opbygge en edb-arkitektur, der giver 
mulighed for kommunikation mellem applikationerne i medlemsstaterne og 
applikationerne i Eurostat (f.eks. kommunikationer mellem medlemsstaterne 
indbyrdes og mellem medlemsstaterne og Eurostat). 
Målsætningerne for STATEL-projektet går ud på at gøre dataudvekslingen 
mellem de deltagende organer og Eurostat mere effektiv ved at 
afkorte dataoverførselstiden, 
automatisere udvekslingsprocedurerne, 
undgå dobbelt indkodning af data. 
drage fordel af den eksisterende edb-arkitektur i medlemsstaterne, 
herunder de nationale CADDIA-serverenheder. 
Med STATEL-projektet kan der oprettes edb-baser, der gør det muligt at 
sammenkoble informationssystemerne. 
3.1.3 Status 
STATEL-projektet har været operationelt siden 1988. De tekniske løsninger, 
man har valgt, giver mulighed for realistiske forsøg med filoverførsler mellem 
medlemsstaterne og Eurostat. 
Alle medlemsstaterne er nu inddraget i pilotforsøgene med datateletransmission. 
Arbejdet med den praktiske iværksættelse af de valgte løsninger og med at 
(7) 
49 
udvide dem både i geografisk henseende og i henseende til andre statistiske 
områder hæmmes noget af følgende faktorer: 
de meget uensartede edb-arkitekturer i medlemsstaterne, 
manglen på pakkekoblede net eller utilstrækkelig kapacitet på de 
eksisterende net (X.25) samt på de internationale transitknudepunkter, 
manglende automatisering af afsendelsen af data i medlemsstaternes edb-
miljø (jf. MS-DOS), 
begrænsninger i relation til kommunikationsprotokollerne (jf. KERMIT 
uucp) med henblik på pålidelige og sikre overførsler. 
For at afhjælpe disse mangler er man med STATEL-projektet gået i gang med at 
definere og udvikle et applikationsbibliotek (API(7), der kan bruges til flere 
forskellige kommunikationsprotokoller. 
Dette bibliotek skal give mulighed for fuldstændig sikker overførsel af filer på 
grundlag af protokollerne X.400, FTP, uucp og KERMIT. I juni 1992 er der en 
prototypeversion klar, mens den endelige version vil foreligge i slumingen af 
1992 til styresystemerne MS-DOS og UNIX. 
Alle de statistiske applikationer, der skal installeres i medlemsstaterne, f.eks. de 
applikationer, der er udviklet inden for CADDIA-programmet, vil kunne benytte 
STATEL-biblioteket, som giver mulighed for udvekslinger i begge retoinger (fra 
medlemsstaterne til Eurostat og omvendt). 
STATEL-biblioteket vil kunne udnytte den edb-infrastruktur, der findes i 
medlemsstaterne, specielt implementeringen af de nationale CADDIA-
serverenheder. 
3.1.4 Udsigter på mellemlang sigt 
De statistiske applikationer, der er udviklet under CADDIA-programmet, skal 
tilpasses til STATEL-biblioteket, dvs. i første omgang projekterne STADIUM, 
IPFT, PC-SIMPLE og EDINOMEN. 
Det overvejes også at lade de applikationer for indsamling af data, der vedrører 
INTRASTAT-bestemmelserne (se COMEDI-projektet), benytte STATEL-
biblioteket. 
Der vil på baggrund af forsøgsresultaterne, de praktiske erfaringer og den 
teknologiske udvikling blive foretaget visse ændringer i STATEL-biblioteket, og 
der vil blive indarbejdet nye kommunikationsprotokoller (f.eks. FT AM, 1SDN(8) 
osv.). 
Også de øvrige CADDIA-sektorer undersøger muligheden for at benytte 
STATEL-biblioteket. 
3.2. STANORM projektet (Statistiques Normalisation) 
3.2.1 Baggrund 
(7) API: Application Program Interface 
(8) ISDN: Integrated Services Data Network 
50 
STANORM-projektet blev sat i gang, efter at der var konstateret mangel på 
normer og standarder for udveksling af statistiske oplysninger. Denne mangel 
kan til dels tilskrives, at der er tale om meget forskelligartede statistiske 
områder, der involverer et meget stort antal deltagere. 
STANORM-projektet omfatter følgende områder: 
standarder inden for heterogene edb-miljøer, f.eks. UN/EDIFACT-
standarden, UNTDID-standarden (United Nations Trade Data Interchange 
Directory), 
specifikke standarder for de enkelte applikationsområder, f.eks. SGML-
standarden (Standard Generalized Mark-up Language), OD A-standarden 
(Office Document Architecture), standarder, der er under udarbejdelse for 
formatet på digitale laserdisks (f.eks. DON, CD-ROM) m.m., 
snæver sammenkobling af statistiske edb-applikationer (f.eks. ASN-1). 
3.2.2 Målsætninger 
Formålet med STANORM-projektet er at oprette et center med den fornødne 
ekspertise vedrørende standarder, som samtlige CADDIA-applikationer og de 
relevante medarbejdere i de forskellige afdelinger kan trække på. 
Det drejer sig om at gennemføre undersøgelser, forsøg og tilpasninger af de 
internationale standarder og gøre dem mere udbredt i forbindelse med de 
statistiske applikationer i en edb-sammenhæng. 
STANORM-projektet tilbyder ekspertise og rådgivning til de folk, der skal 
udvikle applikationer, så de vælger standardløsninger, der er i overensstemmelse 
med Kommissionens politik. 
3.2.3 Status 
i) Heterogene edb-miljøer 
STANORM-projektet har deltaget aktivt i arbejdet med at fremme, 
koordinere og gennemføre forsøg med internationale standarder (f.eks. 
UN/EDIFACT) inden for forskellige arbejdsgrupper såsom Western 
Europe/EDIFACT Board, eller mere direkte via den statistikgruppe (MD6 
WE/EB(9)), som er oprettet inden for denne struktur. 
Eurostat er formand for MD6 WE/EB-gruppen. Statistiksektoren deltager 
aktivt i de forskellige arbejdsgrupper, der er oprettet inden for dette 
område: 
WG1 Udveksling af kompilerede statistikker: definition af standardiserede 
meddelelser, der kan anvendes til udveksling og formidling af 
kompilerede statistiske oplysninger. 
Denne gruppe har udarbejdet en generisk meddelelse til udveksling af 
kompilerede data (GESMES). Meddelelsen indeholder dataene og de 
dertil knyttede metadata. Meddelelsen fik tilkendt status 0 på mødet i 
(9) MD6 WE/EB: Message Development Group 6 (Statistik) under Western Europe 
EDIFACT Board 
51 
efteråret 1991 i WP4, og det vil i efteråret 93 blive foreslået at give den 
status 1. Der er allerede nu forsøg i gang med GESMES-meddelelsen. 
WG3 Det statistiske aspekt af kodelister: metodik, definition, anvendelse og 
formidling af kodelister og nomenklaturer, der henhører under det 
statistiske område, samt tilpasning af UNTDID til statistiske behov. 
Denne gruppe undersøger de meddelelser, der skal udarbejdes til 
udveksling af de statistiske nomenklaturer, der anvendes i de statistiske 
brugerprogrammer samt af alle oplysningspligtige på det statistiske 
område. 
Man er i færd med at udarbejde de meddelelser, der skal bruges til at 
udveksle statistiske nomenklaturer, springe mellem de forskellige 
nomenklaturer og foretage søgning i serverenhederne. Der køres i 
øjeblikket forsøg med disse meddelelser på grundlag af prototyper på 
serverenheder (jf. EDINOMEN-projektet). Hele dette område skal 
koordineres internationalt. 
WG4 Nye teknikker til indsamling af statistiske basisoplysninger: lettere 
udveksling af oplysninger mellem virksomheder og forvaltningsgrene 
dækkende alt fra administrative oplysninger til statistiske oplysninger. 
Ud fra besvarelserne af de spørgeskemaer, der blev udsendt til de 
statistiske organisationer for at få et overblik over alle EDI-projekter og 
præ-EDI-projekter, samt på grundlag af forespørgsler til de ansvarlige for 
de statistiske applikationer i medlemsstaterne har denne gruppe fastlagt, 
inden for hvilke statistiske områder erhvervslivet vil få størst gavn af en 
forenkling af procedurerne for indsamling af statistiske data: 
strukturstatistikker om virksomhedernes aktiviteter og 
investeringer. Disse statistikker hænger nøje sammen med 
virksomhedernes driftsregnskab og nationalregnskabet; 
sociale statistikker, hvori det offentlige spiller en afgørende rolle; 
produktionsstatistikker, som udarbejdes på grundlag af 
indberetninger fra virksomhederne og deres repræsentative 
organisationer. 
Man er i færd med at undersøge, hvordan man kan definere generiske 
meddelelser for indlæsning af spørgeskemaer og statistiske rundspørger. 
WG5 Udenrigshandelsstatistik: udformning og udvikling af statistiske 
meddelelser til indsamling og formidling af statistikker om den 
internationale samhandel. 
Denne gruppe udarbejder de meddelelser, der skal bruges til 
iværksættelsen af bestemmelserne i EF-lovgivningen vedrørende 
INTRASTAT; det sker i forbindelse med COMEDI-projektet. 
MD6 WE/EB har med henblik på iværksættelsen af EF-forordningen om 
INTRASTAT defineret en underenhed under toldmeddelelsen 
CUSDEC(IO), som har fået betegnelsen INSTAT, og som vil blive 
forelagt på WP4*s efterårsmøde med henblik på tilkendelse af status 1. 
(10) CUSDEC: Custom Declaration 
52 
Desuden arbejder man med at definere meddelelser til statistikken over 
udenrigshandelen med tredjelande (jf. STATEM-meddelelsen). Det 
foregår i meget nært samarbejde med CADDIA-programmets toldsektor 
og toldgruppen MD3 WE/FB(11). 
WG6 Betalingsbalancestatistik: udformning og udvikling af statistiske 
meddelelser til indsamling af informationer med henblik på udarbejdelse 
af betalingsbalancestatistikker. 
Man er sammen med bankerne, centralbankerne og de statistiske 
organisationer ved at være færdige med at konstruere scenariet for 
indsamling af statistiske informationer, der skal bruges til udarbejdelse af 
betalingsbalancestatistikker. 
Der skal til brug for disse informationsstrømme udvikles fem meddelelser 
(BOPSTA, BOPDIR, BOPCUS, BOPINF, BOPBNK) 
Internationale organisationer som Den Internationale Valutafond og 
Verdensbanken udviser voksende interesse for dette arbejde. 
Der er ved at være etableret et samarbejde med repræsentanter fra 
banksektoren (jf. MD4 WE/EB (12)). 
Arbejdet i MD 6 WE/EB-gi uppen støttes af de nationale statistikkontorer 
i samtlige medlemsstater (og i EFT A-landene), ministerierne, 
erhvervsorganisationerne, grupper, der arbejder for lettelse af 
samhandelen, samt europæiske og internationale standardiseringsorganer. 
Påvisningen af EDI's betydning for statistikernes arbejde og for 
statistiksystemernes arkitektur i relation til gennemførelsen af det indre 
marked i 1992 samt deres indbyrdes sammenkobling bør ledsages af 
passende foranstaltninger både med henblik på koordinering og fremme af 
det igangværende arbejde og med henblik på støtte til specifikke aktioner. 
Der er etableret et samarbejde mellem STANORM-projektet og: 
STADIUM-projektet med henblik på indførelsen af GESMES-
meddelelsen som standardmeddelelse for dataindsamling, så snart 
meddelelsen er færdigarbejdet, 
COMEDI-projektet med henblik på støtte til udformningen og 
implementeringen af INSTAT- og STATEM-meddelelserne. 
Udover at yde støtte til arbejdet med definitionen af 
standardmeddelelserne deltager STANORM-projektgruppen i arbejdet 
med at specificere de edb-applikationer, der skal indføres i forbindelse 
med EDI-løsningerne (jf. EDIFACT-oversættere). 
ii) Specifikke standarder for de forskellige applikationsområder 
(11) MD3 WE/EB: Message Development group 3 (Told) under Western Europe 
Edifact Board 
(12) MD4 WE/EB: Message Development group 4 (Finansielle anliggender) under 
Western Europe Edifact Board 
53 
STANORM-projektgruppen har i samarbejde med STR1NGS-
projektgruppen undersøgt muligheden for at anvende SGML-standarden 
(Standard Generalized Markup Language) til udveksling af statistiske 
oplysninger med henblik på offentliggørelse og videreformidling. 
Resultatet af disse undersøgelser har ført til, at man har vedtaget 
opmærkningssprog (jf. SGML) som metode til at beskrive de 
informationer (tekster, tabeller), der udveksles mellem 
publikations miljøerne og formidlingsmirjøerne (f.eks. trykkerier, 
fotomontører, værtsdatamater m.fl.), men også mellem 
applikationsmiljøerne og publikationsmiljøerne. 
SGML-standarden giver mulighed for at udveksle statistiske dokumenter, 
uden at der går informationer tabt i relation til dokumenternes struktur. 
Der findes på markedet programmel med SGML-grænseflader, som gør 
det langt lettere at formidle, foretage opslag i, visualisere og genanvende 
statistiske dokumenter. 
Det er planen, at statistiksektoren skal definere en række typestrukturer 
for statistiske dokumenter med brug af SGML. Det er afgørende, at man 
benytter en gennemprøvet teknologi til udviklingen af denne gruppe 
standarder for at sikre, at de valgte løsninger er anvendelige i flere år 
(f.eks. SGML/CALS, ODA m.fl.). 
Man er ikke nået ret langt med de standarder, der er under udarbejdelse 
for formatet på de digitale laserdisks (f.eks. DON, CD-ROM). Man har 
foreløbig ikke fundet frem til en standard. Derimod findes der nu på 
markedet værktøjer, der giver mulighed for at interface 
applikationsmiljøerne baseret på SGML med fabrikationsmiljøet for 
laserdisks. Disse værktøjer bør evalueres nærmere. 
Den digitale laserdisk-teknologi bør undersøges, eftersom dette materiel 
til lagring af store mængder informationer på et kompakt og almindeligt 
anvendt medium kan vise sig at være meget interessant. 
iii) Sammenkoblingsteknikker 
Man er heller ikke nået ret meget videre med forsøgene omkring 
værktøjer, der anvender standarder såsom ASN-1, eftersom der ikke er 
sket nogen væsentlig udvikling i udbuddet af programmel. 
Derimod er der i forbindelse med PC-SlMPLE-projektet gjort gode 
fremskridt med hensyn til udviklingsarbejdet omkring teknikkerne til tæt 
indbyrdes sammenkobling af applikationer. 
3.2.4 Udsigter på mellemlang sigt 
i) Heterogene edb-miljøer 
Aktiviteterne drejer sig hovedsagelig om EDI-standardiseringen i 
samarbejde med Statistikgruppen MD6 WE/EB og om igangsætningen af 
forsøg. De meddelelser, der er defineret af MD6 WE/EB-gruppen, som 
f.eks. GESMES og INSTAT, vil blive implementeret i sender- og 
modtagerapplikationerne (medlemsstaterne og Kommissionen). 
Andre statistiske områder (f.eks. statistikker vedrørende virksomheder, 
tjenesteydelser, turisme, transport) er også interesserede i arbejdet med 
54 
standardisering af meddelelser til direkte indsamling af data fra 
erhvervslivet. 
ii) Specifikke normer for de enkelte applikationsområder 
Aktiviteterne drejer sig om forsøg med udvekslinger i SGML-format af 
statistikrapporter mellem specialiserede deltagere som f.eks. 
publikationskontorerne, trykkerierne og informationskontorerne. 
Arbejdet tager også sigte på at harmonisere anvendelsen af 
opmærkningssprogene, så de stemmer bedre overens med SGML-
standarden. 
Man vil fortsætte arbejdet med at evaluere det programmel, der anvender 
SGML-standarden, specielt med henblik på fra brugermiljøerne i 
medlemsstaterne at kunne foretage opslag i, visualisere og søge statistiske 
rapporter. 
iii) Teknikker til tæt sammenkobling 
Man vil fortsætte arbejdet med at evaluere det programmel og de 
programbiblioteker, der anvender ASN-1-standarden. 
3.3. PC-SIMPLE 
3.3.1 Baggrund 
PC-SIMPLE-projektet er udarbejdet for at give adgang til Eurostats databaser fra 
en PC, der er forbundet med et tele-net. 
De vigtigste databaser er CRONOS(13), REGIO(14) og COMEXT(15). 
PC-SIMPLE skulle gøre det lettere at tilslutte nye Eurostat-databaser. 
Definitionen og udvælgelsen af datamængderne foregår ved hjælp af en 
beskrivelse, der udarbejdes for hver enkelt bruger, og denne beskrivelse 
indeholder meta-data såsom basernes struktur, dertil knyttet tekst og beskrivende 
oplysninger. 
De udtrukne oplysninger skal kunne genanvendes i brugermiljøet i form af 
statistiske tabeller. 
3.3.2 Målsætninger 
Med PC-SIMPLE kan man definere, udvælge, udtrække og strukturere de 
datamængder, der skal hentes i databaserne. 
3.3.3 Status 
Det regnearkformat, der er udarbejdet, er nu kompatibelt med SYMPHONY, 
LOTUS, EXCEL m.fl. Der er også stillet andre formater til rådighed for 
(13) CRONOS: Database med kronologiske serier 
(14) REGIO: Database med regionale statistikker 
(15) COMEXT: Database med udenrigshandelsstatistikker 
55 
brugerne, så de kan anvende PC-SIMPLE-programellet sammen med andet 
programmel. 
Der er udviklet andre værktøjer, der giver mulighed for at visualisere og 
bearbejde PC-SIMPLE-dataudtrækkene som en flerdimensional tabel. Disse 
værktøjer, som er samlet under betegnelsen CUB.X, skal give mulighed for at 
udnytte data på de niveauer, der ligger før og efter PC-SIMPLE, og at gøre det 
lettere at indarbejde PC-SIMPLE i brugermiljøet. F.eks. giver disse værktøjer 
mulighed for at konvertere PC-SIMPLE-udtræk til formater som f.eks. GESMES 
(jf. STANORM). 
Antallet af anlæg er steget ganske betydeligt i referenceperioden. 
Man har forbedret de automatiske procedurer for installering, konfiguration og 
ajourføring af dokumentationen. 
Det største problem er dog fortsat den ringe kvalitet af de 
kommunikationsprotokoller, der er til rådighed (f.eks. filoverførsel, udførelse af 
RJE-procedurer) mellem brugermiljøet (der er placeret i medlemsstaterne) og 
Eurostat-miljøet, hvor databaserne er placeret. 
Man har afprøvet forskellige kommunikationsteknikker i "message mode" samt 
en version baseret på de nye STATEL-elementer (jf. STATEL-projektet). 
PC-SIMPLE-værktøjet findes i to versioner: 
en version, der anvender ikke-standardiserede kommunikationselementer 
(jf. KERMIT-programmellet), til eksterne brugere, og 
en version, der udnytter de særlige egenskaber ved Eurostats edb-miljø 
(f.eks. lokalnettet ETHERNET), til interne brugere. 
3.3.4 Udsigter på mellemlang sigt 
Det videre arbejde skal omfatte følgende: 
overvejelser omkring formaliseringen af datastrukturerne og fordelingen 
af PC-SlMPLE-applikationen (f.eks. prænormativ definition af 
dataformater og kunde/server-protokollen), 
indarbejdning af de forskellige kommunikationsteknikker (jf. STATEL), 
udvidelse af produktet ved indarbejdelse af nye databaser og nye 
funktioner efter anmodning fra brugerne, specielt med henblik på 
COMEDI-projektet, 
udvidelse og indarbejdelse af værktøjer (CUB.X) til indsamling og 
formidling af statistiske informationer; dette udviklingsarbejde skal 
koordineres med det igangværende arbejde omkring standardiseringen af 
dataudvekslingerne (jf. STANORM-projektet), 
fortsat udbredelse af produktet i medlemsstaterne og materiel til nye 
konfigurationer (f.eks. UNIX-datamater). 
3.4. STADIUM-projektet (Statistical Data Interchange Universal Monitor) 
56 
3.4.1 Baggrund 
Eurostat modtager i øjeblikket hovedsagelig statistiske oplysninger på 
magnetbånd (ca. 10 000 forsendelser om året), men også på disketter, papir og 
via telenettet (jf. STATEL-projektet). Den modtagne datamængde er på ca. 
3 mia tegn om året, heraf ca. 20 mio på papir, som derfor skal indlæses. 
For øjeblikket har hvert område under Eurostat sine egne organisatoriske og 
tekniske procedurer for dataindsamlingen. Disse procedurer understøttes af meget 
heterogene edb-miljøer, og som oftest har Eurostat ikke selv det driftsmæssige 
ansvar for denne edb-teknik. 
3.4.2 Målsætninger 
Formålet med STADIUM-projektet er at oprette en central for indsamling af 
statistiske data, der giver Eurostat kontrol med modtagelsen af data, uanset 
hvilken form for fysisk medium der anvendes (f.eks. papir, diskette, elektronik, 
magnetbånd). Systemet skal omfatte alle udvekslinger mellem de deltagende 
organer i medlemsstaterne og Eurostat. 
STADIUM-projektet varetager overvågning, forvaltning og arkivering af 
forsendelserne, inden de overføres til de relevante statistiske applikationer. 
STADIUM-projektet har følgende målsætninger: 
mere effektiv dataindsamling gennem oprettelse af en snecialinfrastruktur 
samt rationalisering og automatisering af kommunikationen mellem de 
forskellige sender- og modtager-edb-miljøer, 
større uafhængighed mellem edb-systemerne gennem udarbejdelse af 
veldefinerede tekniske og organisatoriske grænseflader, 
øgede muligheder for at tage hensyn til, at visse statistiske data kræver 
fortrolig behandling, 
rationalisering af de statistiske informationsstrømme, navnlig gennem 
begrænsning af redundante strømme samt metoder til at foretage flere 
overførsler samtidig, 
gradvis indførelse af nye inlormationstransportteknikker (f.eks. 
teletransmission og nye medier), uden at det medfører ændring af de 
statistiske applikationer, 
indførelse af standarder for indhold, struktur og format i relation til 
forsendelserne (jf. UN/EDIFACT, ASN-1). 
Resultaterne fra STATEL-projektet og STANORM-projektet kan bidrage til at 
realisere nogle af de ovennævnte målsætninger for STADIUM-projektet. 
3.4.3 Status 
STADIUM-projektet har været operationelt siden slumingen af 1989. 
Implementeringen i medlemsstaterne blev påbegyndt i starten af 1991 med 
definitionen af forsendelserne i referencebasen. Brugen af STADIUM-tjenesten 
er vokset jævnt siden da. 
57 
Dataforsendelseme dækker flere statistiske områder såsom konjunkturindikatorer 
for industrien generelt, for energisektoren, for stålsektoren, for det 
meteorologiske område og for landbrugssektoren. 
Tilvejebringelsen af et sådant værktøj og dets anvendelse til samtlige forsendelser 
via teletransmission er en nødvendig forudsætning for udbredelsen af elektroniske 
dataoverførsler (jf. EDI). 
Til de forsendelser, der modtages via telenettet, har STADIUM fuldstændigt 
automatiseret registreringen og overførslen af statistiske data til 
modtagerapplikationerne. 
Det forhold, at STADIUM tilbydes brugerne som en operationel tjeneste, viser 
det organisatoriske elements betydning i forhold til teknikken. Det er årsagen til, 
at man med STADIUM-projektet kan gennemføre realistiske forsøg med 
fremtidige EDI-projekters tekniske og organisatoriske kompleksitet. 
Til STADIUM-forsendelserne anvendes UN/EDIFACT-syntaksen, og der er 
udviklet et programmel, der skal installeres i sendermiljøet, nemlig STADIUM-
MS. 
STADIUM-MS-programmellet er disponibelt i MS-DOS-miljøer og UNIX-
miljøer både i interaktiv form og i kommandoform. 
På grundlag af de gennemførte pilotforsøg kan man allerede nu indlede 
oplysnings- og uddannelsesaktioner for deltagerne i EDI-teknikkerne 
(kommunikationsaspekter, protokoller, standarder, organisationer). 
Der er fastlagt en række udvidelser af STADIUM-projektet, efter at man har 
analyseret den første periode, hvori projektet har fungeret. Desuden har man 
ønsket at tage hensyn til behovene i relation til COMEDI-projektet. 
Udvidelserne drejer sig om følgende: 
udnyttelse af resultaterne fra STANORM-projektet og arbejdet i 
Statistikgruppen MD6 WE/EB, især med henblik på beskrivelse af data 
ved hjælp af standardmeddelelser (jf. GESMES), 
konsolidering af arkitekturen gennem udvikling af en kunde/server-
protokol mellem sender- og modtagermiljøer; STADIUM-MS-
programmellet vil blive tilpasset hertil, 
forbedring af brugergrænsefladen til opgaver i forbindelse med afsendelse 
og overvågning af modtagelsen, fejlfinding og fejlretning og 
rekommanderede forsendelser via elektronisk post eller telefax; 
STADlUM-datamodellen er udvidet, så der bedre kan tages hensyn til de 
forskellige forsendelsesformer for statistiske data mellem Eurostats 
partnere (hyppighed, indhold, gruppering), 
der indføres en abonnementsbaseret formidlingsform, idet man nu kan 
benytte sig af "store and for ward "-telekommunikationselementer fra 
STATEL-projektet, 
STADIUM-systemet skal kunne leveres i moduler og gøres flytbart, så 
det kan installeres i edb-miljøerne i medlemsstaterne, 
58 
systemet skal indarbejdes i telematikmiljøet, og metoderne til 
underretning af brugerne skal integreres med den elektroniske post og 
telefax-systemerne. 
3.4.4 Udsigter på mellemlang sigt 
Den nye version af STADIUM (version 2) vil foreligge ved udgangen af 1992. 
Installeringen og ibrugtagningen skal efter planen finde sted i begyndelsen af 
1993. 
STADIUM-projektet kommer til at spille en afgørende rolle i forbindelse med 
indførelsen af EDI-teknikker i de statistiske organisationer til indsamling og 
formidling af statistiske informationer, specielt i forbindelse med COMEDI-
projektet. 
Den operationelle implementering vil kræve et omfattende arbejde med 
organisering og tilpasning af de eksisterende udvekslingsprocedurer. Der skal 
udvikles grænseflader og edb-applikationer til automatisering af udvekslingerne. 
Rationaliseringen vil gøre de statistiske organisationers arbejde mere effektivt og 
åbner mulighed for en bedre koordinering. Det fremgår allerede af de første 
rapporter fra DSlS-undersøgelsen(16). 
Hvilke tjenester der kan tilbydes, kommer til al afhænge af udviklingen i 
STANORM-projektet (jf. standarder og værktøjer) og STATEL-projektet (jf 
telekommunikationsarkitektur og avancerede kommunikationsprotokoller). 
3.5. STRINGS-projektet (Statistical Report Integrated Generation Service) 
3.5.1 Baggrund 
Statistiske rapporter kan antage vidt forskellige former, f.eks. periodiske 
publikationer og særpublikationer, skærmsider i elektroniske formidlingssystemer 
eller strukturerede udtræk fra frit tilgængelige databaser. 
Indholdet i en statistisk rapport består af en struktureret samling tekstbestanddele 
(analyser, bemærkninger, anmærkninger), tabelbestanddele (taloplysninger med 
tilhørende tekst), diagrammer og tegninger. 
STRINGS-projektet tager sigte på at gøre det lettere at sætte de forskellige 
bestanddele sammen (f eks. tekster, tabeller, diagrammer og tegninger), der 
indgår i en publikation, gennem vedtagelse og anvendelse af standardiserede 
grænseflader til referencemiljøerne, hvor de statistiske informationer ligger. 
De publikationer, der fremstilles ved hjælp af STRINGS, udarbejdes i videst 
muligt omfang uafhængigt af det endelige formidlingsmedium (f.eks. papir, 
elektronisk dokument, skærmsider i en edb-server, digitale laserdisks m.m.). 
3.5.2 Målsætninger 
Formålet med STRINGS-projektet er at opbygge en arkitektur til udarbejdelse og 
formidling af statistiske informationer i form af statistiske rapporter i elektronisk 
format. 
(16) DSIS: Distributed Statistical Information Services (DSIS) 
59 
Målet er at gøre produktionsfasen mere effektiv, højne kvaliteten, tilvejebringe 
flere formidlingsmedier og genanvende de statistiske oplysninger. 
3.5.3 Status 
Aktiviteterne omkring dette projekt følger to metoder: 
en global analyse af, hvorledes statistiske rapporter udarbejdes og 
formidles (konceptuelle, tekniske og organisatoriske aspekter), 
en pragmatisk metode, baseret på forsøg med tekniske løsninger, der 
allerede findes på markedet for elektronisk publikation, således at man 
kan vurdere de løsninger, der vælges i relation til den globale metode. 
Man har med STRINGS-projektet i første række bestræbt sig på at undersøge de 
nyeste teknikker og fastlægge en strategisk og metodisk løsningsmodel. Denne 
første fase har ført til, at man har udvalgt en programmel- og 
maskinelinfrastruktur, således at man kan fortsætte arbejdet (især med henblik på 
indarbejdelse af tabelbestanddelene). 
Efter at løsningsmodellen var defineret og infrastrukturen udvalgt, har 
STRINGS-projektet udviklet et sæt værktøjer og filtre, der gør det muligt at 
indarbejde de bestanddele, der fremstilles i Eurostats edb-miljø (hovedsagelig 
tekst- og tabelbestanddele). 
Pilotforsøgene har påvist en række tekniske og organisatoriske vanskeligheder. 
De værktøjer, der er udviklet i STRINGS-projektet, har været anvendt til 
udarbejdelse af publikationer siden 1990. 
STRlNGS-værktøjerne omfatter følgende: 
grænseflader med regnearkformater (f.eks. SYMPHONY, LOTUS, 
EXCEL, SAS, m.fl.), 
grænseflader med værktøjer til udarbejdelse af statistiktabeller (f.eks. 
OSIRIS, ACUMEN m.fl), 
grænseflader i opmærkningssprogformat (f.eks. udtræk fra statistiske 
databaser, nomenklaturer og dokumentationsmateriale), 
grænseflader med elektronisk publikationsprogrammel (f.eks. Ventura 
Publisher, Interleaf TPS4), 
et produktionsmiljø med fortegnelser over publikationer og forfattere og 
dertil hørende sty le-kataloger. 
Med den nuværende STRlNGS-infiastruktur ci det muligt at fuldautomatisere 
fremstillingen af statistiske rapporter på grundlag af de data, der ligger i 
referenceapplikationsmiljøet. Rapporterne kan udarbejdes i et trykklart format 
(f.eks. POSTSCRIPT) eller opmærkningssprogformat (f.eks. SGML). 
STRINGS-infrastrukturen overtager gradvis en stadig større del af fremstillingen 
af statistiske rapporter hos Eurostat. Der har været afholdt uddannelseskurser for 
brugerne. 
60 
Ved hjælp af STRINGS er det nu muligt at udveksle statistiske rapporter i 
elektronisk format. 
3.5.4 Udsigter på mellemlang sigt 
Der er planlagt følgende aktiviteter: 
udviklingsaktiviteter med henblik på fremstilling af komplette statistiske 
rapporter, hvori er indarbejdet samtlige typer bestanddele: tekst, tabeller, 
diagrammer og tegninger, 
iværksættelse af pilotforsøg med publikationstransmission i elektronisk 
format (f.eks. SGML) sammen med specialiserede deltagere (f.eks. 
trykkerier og EUROP(17)) 
harmonisering af det opmærkningssprog, der anvendes i STRINGS-
grænsefladerne med SGML-standarden, så man er sikker på, at dataene 
kan genanvendes i modtagermiljøerne. 
Indarbejdelse af værktøjer, der giver mulighed for at bearbejde, foretage 
opslag i og søge statistiske rapporter i elektronisk format, der er 
udarbejdet af STRINGS. Man vil undersøge udbuddet af programmel for 
disse værktøjer baseret på strukturerede repræsentationer af de 
elektroniske rapporter (f.eks. SGML), 
teknologisk ajourføring af det programmel, der anvendes i STRINGS-
arkitekturen, og tilpasning af grænsefladerne (f.eks. indførelse af den nye 
version Interleaf 5). 
De tekniske løsninger, der er valgt i relation til STRINGS-projektet (med hensyn 
til maskinel, programmel og standarder) inden for elektronisk publikation, giver 
mulighed for at undersøge og afprøve vilkårene for anvendelse af edb-værktøjer 
til udveksling af statistiske rapporter i udvidet format, som kan genanvendes af 
modtageren i medlemsstaterne. 
Med SGML-grænsefladerne, der er fremkommet som et resultat af STRINGS-
infrastrukturen, kan man nu snart udveksle de første elektroniske rapporter med 
de specialiserede organer (f.eks. Publikationskontoret, trykkerier, serverenheder 
m.fl.) og igangsætte pilotforsøg vedrørende den videre formidling sammen med 
de nationale statistiske kontorer i samtlige medlemsstater, ministerier, 
erhvervsorganisationer, trykkerier og serverenheder, som modtager Eurostats 
publikationer. 
Udviklingen af disse udvekslinger af elektroniske rapporter vil vise, at det er 
nødvendigt at anvende standardløsninger. Der må forventes en intensivering af 
standardiseringsarbejdet, jf. SGML, CALS, ODA) og arbejdet med at fastlægge 
en fælles strategi på dette område sammen med de relevante forvaltningsgrene i 
medlemsstaterne. Der bør planlægges et omfattende koordineringsarbejde, hvis 
man vil være sikker på at opnå de nødvendige resultater: bedre udnyttelse og 
genanvendelse af statistiske informationer. 
3.6. EDINOMEN-projektet (EDI server til formidling af nomenklaturer) 
3.6.1 Baggrund 
(17) EUROP: De Europæiske Fællesskabers Publikationskontor 
61 
Inden for de forskellige statistiske områder anvendes statistiske nomenklaturer til 
at betegne de begreber, metoder og variabler, som bruges til at observere 
fænomener og følge deres udvikling. De statistiske nomenklaturer (aktiviteter, 
produkter, tjenester, lande, geografiske og territoriale enheder) udarbejdes af 
statistikarbejdsgrupper, der foretager en omfattende koordinering både på 
nationalt, europæisk og internationalt plan. 
De statistiske nomenklaturer er i mange tilfælde indbyrdes forbundne (f.eks. 
aktiviteter og produkter, lande og territoriale enheder). Bibeholdelsen af disse 
sammenkædninger er en forudsætning for hele sammenhængen i det statistiske 
system (nationalt, europæisk og internationalt) og mulighederne for mere 
langsigtede investeringer med henblik på etablering af disse sammenkædningerne 
mellem nomenklaturerne. 
Systemerne til indsamling af statistiske informationer i erhvervslivet og hos de 
relevante offentlige forvaltningsgrene forudsætter, at nomenklaturerne og 
klassificeringssystemerne stilles til rådighed allerede i indlæsningsfasen. 
Omvendt gælder det så, at udnyttelsen og genanvendelsen af de statistiske 
informationer forudsætter, at formidlingssystemerne giver mulighed for 
udveksling ikke blot af data (tal), men også af de anvendte 
klassificeringssystemer. (f.eks. koder, flersprogede tekster, forklarende noter, 
anmærkninger m.m.). 
3.6.2 Målsætninger 
Formålet med EDINOMEN-projektet er at indføre en effektiv infrastruktur til 
udveksling af nomenklaturer til de forskellige brugerkategorier: 
specialister i nomenklaturer i de organisationer, der står for udarbejdelse, 
vedligehold og sammenkædning af nomenklaturerne, 
statistikere, der anvender de nomenklaturer, som administreres af andre 
statistiske organisationer, 
den brede offentlighed, såsom erhvervslivet og offentlige 
forvaltningsgrene, som måtte ønske at benytte nomenklaturerne, enten for 
at besvare statistiske spørgeskemaer eller for at udnytte statistiske 
informationer. 
EDINOMEN-projektet er afgørende for udbredelsen og brugen af de statistiske 
nomenklaturer og for deres fulde udnyttelse. Projektet giver mulighed for at 
dække det voksende behov for statistiske nomenklaturer hos de statistiske 
organisationer efter indførelsen af de nye EF-forordninger, der refererer til 
statistiske nomenklaturer (f.eks. INTRASTAT-forordningen og Den 
Kombinerede Nomenklatur, NACE-forordningen( 18), PRODCOM -
forordningen). 
3.6.3 Status 
EDINOMEN-projektet blev indledt i begyndelsen af 1992 efter et særligt møde i 
Udvalget for Statistiksektoren under CADDIA i slutningen af 1991 om emnet 
"System for udveksling af nomenklaturer", hvori en lang række nationale 
organisationer, EF-organisationer og internationale organisationer, der 
(18) NACE: Systematisk fortegnelse over økonomiske aktiviteter i De Europæiske 
Fællesskaber 
62 
administrerer eller anvender nomenklaturerne, deltog (f.eks. de nationale 
statistikkontorer, Eurostat, lLO(19), GD XXII - Told, FEBI(20). 
I første omgang gennemførte man en funktionel analyse for at få klarlagt 
EDINOMEN-projektets placering i forhold til de andre projekter for 
nomenklatur-servere, der er under udvikling i visse forvaltningsgrene (f.eks. 
opslagsservere). 
Denne funktionelle analyse præciserede EDlNOMEN-serverenhedens funktioner: 
en importfunktion i relation til nomenklaturer fra et referencemiljø, 
en administrationsfunktion i relation til abonnementsbaseret 
videreformidling eller anmodninger om udvekslinger, 
en konstruktionsfunktion i relation til anmodninger om udvekslinger for 
fjerntplacerede brugere, 
en udtræks- og konstruktionsfunktion i relation til de EDI-meddelelser, 
der indeholder nomenklaturerne eller informationer om deres indbyrdes 
relationer. 
Man er i færd med at udvikle en prototype på EDINOMEN-serverenheden og en 
første version skulle foreligge i midten af 1992, mens den endelige version skulle 
være klar ved udgangen afl992. 
Denne prototype vil blive interfacet med telekommunikationselementerne fra 
STATEL-projektet for så vidt angår systemerne til udvekslinger mellem 
serverenheden og andre serverenheder af samme type, systemet til udarbejdelse 
af anmodninger og den brede offentligheds adgang til EDINOMEN-
serverenheden via offentlige meddelelsessystemer af typen X.400. 
Arbejdet med standardisering af EDI-meddelelseme er meget lovende og foregår 
i forbindelse med STANORM-projektet (jf. WG3/MD6 WE/EB vedrørende det 
statistiske aspekt af kodelister). Man er ved at udarbejde tre meddelelser med 
anvendelse af UN/EDIFACT-standarden (CLASET, CLATAB, CLAREQ). 
3.6.4 Udsigter på mellemlang sigt 
Arbejdet kommer til at dreje sig om følgende: 
sammenkobling af EDINOMEN-serverenheder i operationelle miljøer, 
fodring af serverenheden med referencenomenklaturer samt registrering af 
abonnenter, 
forsøg med udveksling af nomenklaturer mellem miljøer udstyret med 
EDINOMEN-serverenheder og systemer til udarbejdelse af anmodninger, 
tilpasning af nomenklaturernes import- og eksportgrænseflader i 
EDINOMEN-serverenheden til standarderne (jf. EDIFACT-meddelelser 
og SGML-repræsentationer, som er defineret i forbindelse med 
STANORM-projektet), 
(19) ILO: Den Internationale Arbejdsorganisation 
(20) FEBI: Fédération Européenne des Branches Industrielles 
63 
etablering af grænseflader mellem EDINOMEN-serverenhederne og andre 
applikationer, der anvender nomenklaturerne, f.eks. opslagsserver. 
EDINOMEN-projektet og arbejdet med standardisering af 
nomenklaturudvekslingerne møder voksende interesse hos de organisationer, der 
selv arbejder med nomenklaturerne, samt hos standardiseringsorganeme (f.eks. 
ISO(21), UN/EDIFACT), og der kan forventes et ganske omfattende 
koordinerings- og promoveringsarbejde. Standardiseringsaktiviteterne er helt 
afgørende. Der bør skabes synergi mellem de nationale forvaltningsgrene og 
EFs tjenestegrene. 
3.7. Statistik over udenrigshandelen 
3.7.1 Indsamling af INTRASTAT-data - COMEDI-projektet 
i) Baggrund og målsætning 
Projektet skal ses i sammenhæng med gennemførelsen af det indre 
marked og især Rådets forordning EØF nr. 3330/91 om INTRASTAT, 
hvori er fastsat de nærmere vilkår for udarbejdelsen af statistikker for 
handelen inden for EF fra januar 1993; formålet med COMEDI-projektet 
er at få indført en edb-infrastruktur, der kan forenkle en række 
operationer: 
indlæsning af INTRASTAT-angivelserne fra de oplysningspligtige 
virksomheder 
insamling, validering, kompilering og videreformidling af 
statistiske data fra de relevante nationale forvaltningsgrene om 
samhandelen med varer og tjenesteydelser. 
Denne infrastruktur skal bl.a. udnytte teknikkerne i forbindelse med 
elektronisk dataudveksling (EDl(22)) og optisk læsning (OCR(23)). 
De vigtigste elementer i COMEDl-infrastrukturen skulle være 
operationelle i løbet af første kvartal 1993, så man kan behandle de første 
INTRASTAT-angivelser fra de oplysningspligtige virksomheder. Da der 
er tale om en meget kort tidsfrist, har man lagt hovedvægten på at nå 
frem til konkrete resultater og finde pragmatiske løsninger. 
Målgruppen er de oplysningspligtige virksomheder (ca. 350 000 
virksomheder), de relevante nationale forvaltningsgrene, EF-
Kommissionens tjenestegrene og de økonomiske beslutningstagere, der 
kan forventes at ville medvirke ved udarbejdelsen og administrationen af 
COMEDl-infrastrukturen. 
COMEDI-projektet overvåges af en COMEDI-Task Force, hvori samtlige 
medlemsstater deltager aktivt. 
Selv om edb-systemerne først og fremmest implementeres af hensyn til 
INTRASTAT-forordningen, vil de være tilstrækkeligt generiske til at 
(21) ISO: Den Internationale Standardiseringsorganisation 
(22) EDI: Electronic Data Interchange 
(23) OCR: Optical Character Recognition 
64 
dække behov i relation til indsamling og videreformidling af statistiske 
data på andre områder. 
ii) Beskrivelse af projektet 
Efter at Kommissionen i slutningen af 1991 gav COMEDI-projektet 
højeste prioritet, er CADDIA-elementet i dette projekt blevet 
omstruktureret i overensstemmelse med anbefalingerne fra COMEDI-
Task Forcen: 
A. Systemets udbredelse: 
Fastlæggelse af en handlingsplan 
Udvikling af redskaber til systemets udbredelse og støtteværktøjer 
på EF-plan 
Støtte til de aktiviteter til fordel for systemets udbredelse, der 
gennemføres af de relevante nationale forvaltningsgrene. 
B. Indsamling og formidling af data: 
Rundspørge om datamatiseringsniveauet i de oplysningspligtige 
virksomheder. 
INTRASTAT Data Entry Program (IDEP): Udvikling af 
programmel til indlæsning af elektroniske INTRASTAT-
formularer på PC (MS-DOS) til brug for de oplysningspligtige 
virksomheder. 
Systemer til automatisk læsning af disketter og udsendelse af 
telefax: Installering i de relevante nationale forvaltningsgrene af 
sådanne systemer til automatisk læsning af angivelser, der er 
udarbejdet ved hjælp af IDEP, samt til automatisk udsendelse af 
rykkerskrivelser via telefax. 
Pilotforsøg i medlemsstaterne. 
EDIFACT-standardisering af INTRASTAT-angivelserne gennem 
definition af en standardiseret meddelelse som en underenhed 
under toldmeddelelsen (CUSDEC/INSTAT). 
System til optisk læsning af INTRASTAT-angivelser. 
System til indlæsning af angivelser via Vidéotex (det franske 
teledatasystem). 
Administrationssystem til modtagelsen af INTRASTAT-angivelser 
til brug for de relevante nationale forvaltningsgrene: Indarbejdelse 
af INTRASTAT-specifikationerne i STATEL-projektet og 
STADIUM-projektet med henblik på administration af dataene fra 
angivelserne og dertil knyttede data (fejl, rykkere m.m.). 
CD-ROM COMEXT: Udvidelse af CD-ROM COMEXTs 
kapacitet med henblik på at tilpasse det til INTRASTAT og til 
udenrigshandelsstatistikkerne efter 1993. 
65 
Administrationssystem for videreformidlingen af kompilerede 
INTRASTAT-data: Indarbejdelse af INTRASTAT-
specifikationerne i STRINGS-projektet og PC-SIMPLE-projektet 
for at styre offentliggørelse af og adgang til INTRASTAT-
stat i stikker ne. 
Projektadministration. 
C. Tilpasning af de nationale systemer til INTRASTAT: 
Assistance til de relevante nationale forvaltningsgrene med henblik på 
tilpasning af deres edb-systemer til den månedlige fremstilling af de 
INTRASTAT-bånd, der skal sendes til Eurostat. 
D. Den Kombinerede Nomenklatur: 
Indeksering og oversættelse af teksterne i Den Kombinerede 
Nomenklatur 
Adgangsprogrammel til Den Kombinerede Nomenklatur: 
Udvikling af programmel til PC (MS-DOS), der giver indekseret 
hierarkisk adgang til de officielle tekster og selvforklarende tekster 
i Den Kombinerede Nomenklatur 
Nomenklatur-serverenhed: Indarbejdelse af INTRASTAT/NC8-
specifikationerne i projektet vedrørende en nomenklatur-
serverenhed. 
E. Overordnet plan 
Fastlæggelse af en handlingsplan for implementeringen af et 
brugersystem, der er integreret i fællesskabsprogrammet for indførelsen 
af transeuropæiske netværk (TEN) med henblik på indsamling, 
behandling og videreformidling af INTRASTAT-data. 
Denne overordnede plan skal baseres på resultaterne af den feasibility-
undersøgelse, som statistiksektoren har iværksat for at få fastlagt rammen 
for udviklingen af DSIS (Distributed Statistical Information Services). 
iii) Status og udsigter på mellemlang sigt 
A. Systemets udbredelse 
Der er udarbejdet en detaljeret handlingsplan for arbejdet med at gøre 
INTRASTAT mere udbredt. Denne handlingsplan blev godkendt af 
COMEDI-Task Forcen den 18. maj 1992. 
Det fremgår af handlingsplanen, hvilke instrumenter og støtteværktøjer 
der skal udvikles på EF-plan for at gøre INTRASTAT mere udbredt, og 
hvordan EF skal støtte de nationale promoveringskampagner, der 
iværksættes af de relevante nationale forvaltningsgrene. 
Man arbejder i øjeblikket på at udbrede systemet og fremstille 
støtteværktøjer på EF-plan. 
66 
Det er hensigten, at der skal indgås kontrakter med de relevante nationale 
forvaltningsgrene om organiseringen af støtten til de nationale 
promoveringskampagner. 
B. Indsamling og formidling af data 
Resultaterne af rundspørgerne om datamatiseringsniveauet i de 
oplysningspligtige virksomheder foreligger nu for følgende 
medlemsstater: Storbritannien, Frankrig, Spanien, Grækenland, 
Luxembourg og Belgien. Undersøgelserne er endnu ikke afsluttet i 
Nederlandene, Tyskland, Danmark, Italien, Irland og Portugal. I løbet af 
tredje kvartal 1992 vil der blive udarbejdet en samlet oversigt for hele 
EF. 
Portugal og Nederlandene har udviklet prototyper på IDEP-
programmellet, som er ved at blive evalueret af samtlige medlemsstater. I 
juni 1992 blev der iværksat et udbud vedrørende fremstilling af en EF-
version; produktet ventes klart til overtagelse i november 1992 med 
henblik på udsendelse i de interesserede medlemsstater. 
Der vil i juli 1992 blive offentliggjort et udbud i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende vedrørende systemer til læsning og skrivning af 
disketter og afsendelse og modtagelse af telefax fra PC; systemet skal 
efter planerne installeres i løbet af første kvartal 1993. Samtlige 
medlemsstater med undtagelse af Danmark og Nederlandene har anmodet 
om sådanne systemer. 
Der gennemføres i øjeblikket pilotforsøg for indsamling af INTRASTAT-
angivelser i EDI-form (disketter og telekommunikation) i Luxembourg, 
Nederlandene, Frankrig og Portugal. Der vil i slumingen af 1992 blive 
udsendt en samlet EF-redegørelse for resultaterne. 
CUSDEC/INSTAT-meddelelsen efter UN/EDIFACT-standarden står 
anført i artikel 7 i udkastet til Kommissionens forordning om materiellet 
til de statistiske informationer om samhandelen mellem medlemsstaterne. 
Kommissionen vil i tredje kvartal 1992 udsende en brugermanual. 
CUSDEC/INSTAT-meddelelsen skal derefter vedligeholdes og suppleres 
med ledsagemeddelelser. 
Statistisches Bundesamt vil foretage en feasibility-undersøgelse på 
grundlag af prototyper af et system til optisk læsning af INTRASTAT-
angivelserne i løbet af andet halvår 1992 og første kvartal 1993. 
Konklusionerne fra denne undersøgelse bliver bestemmende for 
implementeringen af sådanne systemer i andre medlemsstater. 
Man har nu klarlagt problemerne omkring systemet til indlæsning af 
angivelserne via Vidéotex (det franske teledatasystem). Man drøfter i 
øjeblikket med de franske myndigheder med ansvar for 
udenrigshandelsstatistikken (DGDDI), hvad der videre skal ske med dette 
projekt. 
I løbet af tredje kvartal 1992 indledes en analyse af behovene hos de 
relevante nationale forvaltningsgrene med hensyn til et program til 
administration af de indsendte angivelser. Konklusionerne herfra vil blive 
indarbejdet i STATEL-projektet og STADIUM-projektet, som er 
beskrevet indgående andetsteds i denne rapport. 
67 
Man er i øjeblikket ved at udvide digitaldisken CD-ROM COMEXT både 
med hensyn til funktionerne (version til MS-WINDOWS, multi CD-
ROM, brugermanual, on line-hjælp) og med hensyn til indhold (tilføjelse 
af NACE og SITC-nomenklaturerne). Disse udviklinger vil blive 
implementeret på den månedlige CD-ROM COMEXT i slumingen af 
1992.1 slumingen af 1992 vil der ligeledes blive gennemført en 
feasibility-undersøgelse med henblik på indarbejdelse af INTRASTAT og 
tolddata. 
STRINGS-projektet og PC-SIMPLE-projektet, som er udførligt beskrevet 
andetsteds i denne rapport, vil blive tilpasset de særlige krav i relation til 
INTRASTAT-statistikkerne. 
I september 1992 oprettes en gruppe, der skal bistå med administrationen 
af indsamlingen og videreformidlingen af data. Gruppen skal bl.a. føre 
tilsyn med kontrahenterne, teste produkterne ved overtagelsen og følge 
installeringen i medlemsstaterne af de forskellige systemer, der udvikles 
(f.eks. diskettelæsere, telefax-programmel). 
C. Tilpasning af de nationale systemer til INTRASTAT 
Der vil i tredje kvartal 1992 blive indgået kontrakter med samtlige 
nationale forvaltningsgrene om tilpasning af deres systemer til de krav, 
der må stilles i forbindelse med INTRASTAT; formålet er især at sætte 
dem i stand til at fremskaffe de nødvendige data til Eurostat tilstrækkeligt 
hurtigt. 
D. Den Kombinerede Nomenklatur 
Der er ved at blive udarbejdet et alfabetisk hierarkisk indeks for at skabe 
lettere adgang til Den Kombinerede Nomenklatur på grundlag af et indeks 
fra det amerikanske Bureau of Census, som er udarbejdet med henblik på 
adgang til det harmoniserede system. Dette indeks samt de 
selvforklarende tekster vil blive oversat til de ni EF-sprog inden udgangen 
af 1992. 
Den Kombinerede Nomenklatur vil bl.a. blive udsendt på diskette med et 
adgangsprogrammel, som også vil blive indarbejdet i IDEP-
programmellet. Produktet skulle være klart i slumingen af 1992 samtidig 
med IDEP. 
INTRASTAT-systemets behov i relation til nomenklaturer (udvekslinger, 
fremskaffelse, videreformidling) vil blive indarbejdet i projektet for en 
nomenklatur-serverenhed, som er beskrevet detaljeret andetsteds i denne 
rapport (jf. EDINOMEN). 
E. Overordnet plan 
Der vil i løbet af andet halvår 1992 og første halvår 1993 blive udarbejdet 
en overordnet plan med henblik på at fastlægge rammen for De 
Transeuropæiske Netværk (TEN) og den endelige arkitektur for systemet 
til indsamling, behandling og offentliggørelse af INTRASTAT-data. Dette 
arbejde vil blive nøje overvåget af COMEDI-Task Forcen og skal i fuldt 
omfang tage hensyn til både medlemsstaternes og Eurostats ønsker og 
behov på det statistiske, det organisatoriske og det operationelle område. 
68 
3.8. Ekspertsystem til analyse og estimering af data for verdenshandelen 
3.8.1 Baggrund og målsætninger 
Ekspertsystemet til analyse og estimering af data for verdenshandelen har 
følgende målsætninger: 
automatisering af de løbende estimering af data for verdenshandelen, 
harmonisering af disse estimeringer, 
undersøgelse og indberetning af uoverensstemmelser i de pågældende 
data. 
WTS (World Trade System) gik tidligere under betegnelsen "Ekspertsystem for 
manglende data". WTS består af tre sub-systemer: udtrækssystemet, 
vidensystemet og estimeringssystemet. 
Udtrækssystemet fremskaffer data for verdenshandelen fra fire store databaser, 
konverterer dem til et fællesformat og overfører dem til vidensystemet. 
Vidensystemet undersøger de foreliggende data og finder redundanser, 
uoverensstemmelser og huller. Det udvælger de bedste af de redundante data. 
Når det opdager huller, aktiverer det estimeringssystemet. Det rapporterer om 
uoverensstemmelser og kan i visse tilfælde selv rette fejlene. 
Estimeringssystemet anvender statistiske algoritmer på de foreliggende data for at 
udarbejde skøn som erstatning for de data, der endnu ikke foreligger. De tre 
algoritmer er counterpart, univariate (eksponentiel udjævning) og multivariate 
(lineær regression). 
Det er først og fremmest handelsanalytikere, der har fordel af WTS. 
Analytikerne kan ikke vente på, at produktionsdatabaserne er komplette, før de 
begynder at analysere de aktuelle tendenser i verdenshandelen. De har behov for 
en vis ensartethed i både data og skøn, og denne ensartethed er lige vigtig på 
begge områder. 
I dag offentliggøres skøn over data for verdenshandelen af UNSTAT(24), 
IMF(25), OECD(26) m.fl. Disse skøn udarbejdes i forskellige nomenklaturer 
med forskellige kompileringsniveauer, for forskellige regioner, forskellige 
produktkategorier osv. De kan ikke bruges til indbyrdes sammenligninger. Det er 
kun IMF, der har offentliggjort sine metoder til udarbejdelsen af sådanne skøn. 
For de øvrige institutioners vedkommende må brugeren stole blindt på 
datamaterialet. En del af disse skøn udarbejdes manuelt. 
Formålet med WTS er at forbedre denne situation. Brugerne får oplysning om 
datakilderne og de anvendte estimeringsmetoder. WTS mangler menneskelig 
indsigt og intuition, men systemet er til gengæld objektivt. Når det fodres med 
de samme data, vil det producere de samme skøn. Det vil oven i købet tilpasse 
sig ændringer i omgivelserne: Når først et gammelt skøn er blevet erstattet med 
nye data, vil systemet korrigere de andre gamle skøn. Eftersom skøn og data er 
indbyrdes afhængige på mange komplekse måder, er der brug for en vis mængde 
"automatiseret deduktion" i styringen af WTS. 
(24) UNSTAT: FN's Statistiske Kontor 
(25) IMF: Den Internationale Valutafond 
(26) OECD: Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling 
69 
WTS tager sigte på følgende målgrupper i medlemsstaterne: 
Nationale statistiske kontorer 
forskningsinstitutter 
dataværter, som modtager Eurostat-informationer og -publikationer. 
Dette WTS-projekt giver mulighed for at forbedre kvaliteten og pålideligheden af 
de udenrigshandelsstatistikker, der leveres til brugerne. 
3.8.2 Status 
Der er indkøbt, installeret og implementeret en ny version af PROLOG-miljøet. 
Der er fremstillet et detaljeret design for produktionsversionen af WTS. 
COMEXT-databasen og FN's Statistiske Årbog (der foreligger på magnetbånd) 
skal anvendes som ekstra inddatakilder. Skønnene vil blive præsenteret både i 
NACE og i SITC. 
Produktionsversionen af udtrækssystemet er implementeret for så vidt angår 
IMF-data. 
I løbet af 1990'erne oplevede man liere eksempler end nogensinde før på 
uoverensstemmelser i dataene for verdenshandelen. Der er ved at blive udviklet 
og implementeret ekstra filtre, der skal si data af usikker kvalitet fra. 
På nuværende tidspunkt foreligger der følgende dokumentation: 
Dokumenter, der beskriver de forskellige komponenter i ekspertsystemet 
og de anvendte algoritmer, 
rapport om undersøgelsen af de eksisterende korrelationer mellem en 
gruppe lande, 
beskrivelse af programmer for ajourføring af lokale databaser i 
ekspertsystemet med data fra andre kilder (COMTRADE, IMF, CEPII), 
designdokument for produktionsversionen af WTS. 
De første skøn over de samlede handelsstrømme skulle foreligge i november 
1992. 
3.8.3 Udsigter 
i) På kort sigt 
verdensdækkende data for de samlede handelsstrømme 
prøveopslag i ekspertsystemet, foretaget af interne brugere i 
Eurostat 
medlemsstaternes brug af ekspertsystemet via STATEL 
udarbejdelse af en brugermanual. 
70 
ii) På mellemlang sigt 
verdensdækkende data i relation til SITC(27) med én decimal, 
indarbejdelse af geoøkonomiske klassificeringskoder, 
anvendelse af ekspertsystemet til udarbejdelse af en "WORLD"-
oversigt. 
iii) På lang sigt 
verdensdækkende data i relation til NACE-klassificeringen i 26 
kategorier, 
udvidelse af vidensystemet med facts fra det økonomiske område, 
udvidelse af estimeringssystemet med forskellige metoder såsom 
Kallman-filtre, ikke-parametrisk regression osv. 
3.9. Database over landbrugsstrukturerne: EUROFARM-projektet 
3.9.1 Baggrund og målsætninger 
Formålet med EF-undersøgelsen af landbrugsbedrifter er at tilvejebringe så 
fuldstændige oplysninger som muligt om strukturen i EF's landbrug. Projektet 
skal stille oplysninger om de enkelte landbrugsbedrifter til rådighed for Eurostat, 
således at der løbende kan foretages de fornødne analyser til brug for 
udarbejdelsen og overvågningen af den fælles landbrugspolitik. 
Hovedproblemet er at give medlemsstaterne garanti for, at data, der er statistisk 
konfidentielle, ikke videregives til nogen uden for Eurostat. Det er en betydelig 
investering for Kommissionen, men man skulle derved undgå "huller" i det 
statistiske materiale og forsinkelser, som ofte vanskeliggør arbejdet i alvorlig 
grad for Kommissionens tjenestegrene og indebærer høje omkostninger til 
særoversigter fra medlemsstaterne. 
Der vil i første omgang blive oprettet en direkte forbindelse til Tysklands 
statistiske kontor i Wiesbaden, hvor der vil blive installeret en database magen til 
den, der er udviklet i Eurostat. 
3.9.2 Status 
Programmer til validering af individuelle data er udleveret til 
medlemsstaterne. Ikke alle medlemsstaterne har kunnet installere disse 
programmer og gøre dem operationelle på deres datamater. 
Standardtabellerne og ad hoc-tabellerne kan udarbejdes ved hjælp af SAS-
programmel. Efter mødet i arbejdsgruppen for landbrugsstatistik i 
december 1991 har man fået præciseret garantierne for dataenes fortrolige 
behandling og for skønnenes pålidelighed. 
Godkendelsesproceduren i relation til tabelresultaterne er ved at blive 
udarbejdet. Et endeligt forslag vil blive præsenteret på mødet i 
arbejdsgruppen for landbrugsstatistik i juni 1992. 
(27) SITC: Standard International Trade Classification (FN's standardvarefortegnelse) 
71 
Der kan nu foretages opslag i databasen for formidling af EUROFARM-
tabeldata. 
Det materiel, der skal koble de nationale statistiske kontorer, 
medlemsstaternes landbrugsministerier og Kommissionens tjenestegrene 
til EUROFARM, er ved at blive implementeret. Visse medlemsstater er 
alterede tilkoblet. 
Procedurerne til beskyttelse af følsomme data er operationelle. 
Historiske data (rundspørger fra 1975 til 1987) er ved at blive overført til 
EUROFARM's tabeldatabank. 
3.9.3 Udsigter på mellemlang sigt 
I anden fase af udviklingsarbejdet er det planen at implementere en 
facilitet til overførsel af data til lokale anlæg i medlemsstaterne, hvor 
autoriserede brugere vil kunne foretage deres egen bearbejdning af data. 
Det programmel, der er udviklet i Eurostat (STATEL, PC-SIMPLE og 
CUB.X) giver mulighed for både overførsel, opslag og forbehandling af 
data på lokale anlæg. 
Der vil blive udarbejdet repræsentative prøver for Spanien, Portugal og 
Italien, så snart man har modtaget dataene fra undersøgelsen. 
Det er hensigten at udgive en publikation med de vigtigste resultater af 
undersøgelsen fra 1989/90. 
Man er ved at forberede en CD-ROM med henblik på videreformidling af 
resultaterne af undersøgelserne fra 1975, 1979/80, 1984, 1985 og 1987. 
Der skal laves en komplet kopi af resultaterne af undersøgelserne fra 1975 
til 1987, så man kan sikre sig, at alle informationer fra FSSRS-basen 
(Farm Structure Survey Retrieval System) bevares. 
Visse dele af EUROFARM-programmellet er afprøvet af brugerne, og det 
er ikke udelukket, at der vil blive foretaget visse ændringer i det for at 
imødekomme deres ønsker. 
f ^ 
BILAG II f ^ 
BILAG II 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
i 
DG XIII 
I 
1 
Telekommunikation, Informationsindustri og Innovation 
CADDIA 
ARBEJDSPLAN 
Nærvarende dokument omhandler den arbejdsplan der blev godkendt af 
CADDIA styrekomiteen på mødet den 18. februar 1986. 
Denne plan er revideret og opdateret på grundlag af de delrapporter 
og anbefalinger sektorgrupperne har udarbejdet og fremsendt til 
CADDIA Styrekomiteen for godkendelse. 
Projekter : 1. Landbrugssektoren P'ïï 
2. Toldsektoren p. S9 
3. Statistiksektoren p. £l| 
4. Fællesprojekter p. Û^ 
SEKTGRARBEJÛSPLAN: LANDBRUG 
Projektets benævnelse Projektets 
numme r 1986 1987 1988-
AMIS 
(Agricultural Market 
Intelligence System) A.1. - Fuldførelses- og konsoli- Tilpasning af AMIS data-
deringsarbejde basen til det harmonise-
- Indførelse af nye behand- rede systems nomenklatur 
linger i forbindelse med og opretholdelse af de 
Spaniens og Portugals ind- eksisterende. 
træden i Fællesskabet 
(f.eks.: forvaltning af 
monetære udligningsbeløb) Videreførelse af a-cejdei 
afhængigt af lando-ugs-
forksrifternes udv:<Ling 
FBF 
(FEOGA Budget 
Forecasting) A.2. Påbegyndelse af udviklin­
gen af anvendelser ved­
rørende budgetoverslag 
rr.ed gradvis ibrugtagning Videreførelse og afslut­
ning af anvendelsernes 
realisering. 
Endelig ibrugtagning. Der vil blive taget hensyn 
til de nye behov -".een for 
rammerne af AMIS-systemet. 
FIS 
(Fast Informations 
System) A.3, Analyse og realiering af 
anvendelsen - Iværksættelse af af­
prøvninger og ibrugtag­
ning. 
- Medlemsstaternes ad­
ministrationer vil blive 
opfordret til at deltage 
i iværksættelsen Udvidelse af de *a:il i te-
ter, som tilbydes a' FIS, 
afhængigt af den te<n.olo-
giske udvikling (-ikroda-
tamater, standard*,serede 
kommunikationsprotokol­
ler ...) 
APAO 
(Forvaltningskomiteer 
og periodiske land-
brugsretsakter) A.4. - Systemet er ogsi funk­
tionsdygtigt for spansk 
og portugisisks vedkom­
mende men under udførel­
se for græsks. 
- Installering af nye 
tekniske ressourcer med 
henblik på kontorautoma­
tisering (centralenhed). - Direkte forbindelse fra 
nyt kontorautomatiserings-
materiel til telextjene­
sten AGREC 
- Forbindelse mellem kon­
torautomat i se ringsmate-
riellet og det databe­
handlingssystem, som in­
deholder de numeriske 
data (AMIS) - Overførsel af ce~-od-: -
ske retsakter t i :. oubli-
kationskontorer^e v-a of­
fentlige net, 
- Meddelelse^tiL -ed l ems -• 
staterne af hurr.e"* ske da­
ta, som er offentliggjort 
i De Europæiske Fællesska­
bers Tidende, s<e" ved 
hjælp af FIS (se reference 
A.3.). 
SEKTORARBEJDSPLAN: LANDBRUG 
Projektets benævnelse Projektet 
nummer 1986 1987 1988-1993 
SHIFT 
(System for animal 
Health Inspektion at 
Frontier posts) A.5. Fase for politisk for­
handling på kommissions-
niveau Iværksættlse af en gennem­
førlighedsundersøgelse af­
hængigt af forhandlingernes 
resultater. 
IDES 
(Interactive Data 
Entry System) A.6. Igangsættelse af syste­
met med en gruppe korres­
pondenter i medlemssta­
terne. (Foreslåede områ­
der: dyresygdomme og mar-
kedsnoteringer) Udvidelse af deltagergrup- Tilpasning af informa-
pen og anvendelsesområderne, tionsudviklingerne efter 
den teknologiske udvik­
ling og landbrugsforskrif-
terne. 
-O 
DOCED 
Fremlæggelse af numeriske 
og tekstmæssige data ved 
hjælp af forskellige me­
dier (mikrofiches, foto­
sats ) A.7. - Overførsel af datafiler 
til kontorsystemet 
- Overførsel af AMIS-filer 
til MULTIPLAN. ; 
- Iværksættelse af almin­
delige overførselsproce­
durer (MFTS) mellem data­
mater - Udarbejdelse af tabel­
ler til den årlige rapport 
om landbrugets stilling 
i Fællesskabet. 
- Udarbejdelse af ugentli­
ge rapporter om situationen 
på landbrugsmarkederne. 
- Tilpasning af proceduren 
for indførelse af det har­
moniserede system (se refe­
rence A.1.). Videreførelse af aroejdet 
afhængigt af den tekr.*s<e 
udvikling. 
AGREX 
(Agricultural Expendi­
tures) A.8, - Fuldførelse af program­
mering af anvendelserne 
- Ibrugtagning af anven­
delser hos brugerne - Systemet i drift på Kom- (Se reference A.6.) 
missionsplan. f 
- Undersøgelse af grænse­
flade til medlemsstaterne. 
SEKTORARBEJDSPLAN: LANDBRUG 
Projektets benævnelse Projektets 
'--rer 1986 1987 1983-1993 
FAUDIT 
(FEOGA Auditing System) 9. - Fuldførelse af analysen 
af informationsstrømmene 
- Iværksættelse af udvik­
lingen af anvendelser - Fortsættelse af realise­
ring og gradvis udnyttelse - Systemet funktionsdyg­
tigt. 
- Tilpasning af behand­
lingerne afhængigt af æn­
dringerne af landbrugs-
forskrifterne. 
FEOPAY 
(FEOGA oritentât ion 
Payment) A.10. Eventuel iværksættelse af 
en funktions- og program-
meringsanalyse afhængigt 
af konklusionerne af orga-
nisationsundersøgelsen i 
1986 under réf. A.15 
(FEOORG) IDEM 
FEORI 
(FEOGA Oritentation -
registerinstruktion A.11 Eventuel iværksættelse af 
en funktions- og program-
meringsanalyse af hængigt 
af konklusionerne af orga-
nisationsundersøgelsen i 
1986 under réf. A.15 
(FEOORG) -VJ 
HARD 
(datakommunikat ions-
infrastruktur) A.12 - Leje af terminaler til 
udvikling af de i dette 
dokument nævnte anvendel­
ser - Forlængelse af leje el­
ler køb. Forlængelse af leje elle 
køb. 
INLB 
(Informationsnettet 
for landøkonomisk bog­
føring) A.13 - Systemet funktionsdyg­
tigt 
- Udvidelse af systemet 
afhængigt af INLB-forvalt-
ningsudvalgets godkendelse. Indførelse af valide-
ringsprogrammer i med­
lemsstaterne. Ajourføring cg konsulta­
tion af INLB-data fra 
medlemsstaterne. 
SEKTORPLAN: LANDBRUG 
Projektets benævnelse Projektets 
nummer 1986 1987 1983-199 3 
AGEFT 
(Agricultural Electro­
nic Fund Transfer) A. U. En gennemførlighedsunder­
søgelse vil blive iværk­
sat, så snart EUGFL-udval-
get har godkendt projek­
tets hensigtsmæssighed. 
Dette projekt vil blive 
forelagt som en udvikling 
af anvendelsen AX (se 
réf. A.8.). Eventuel realisering af 
definerede anvendelser. 
FEOORG 
(FEOGA Orientation -
Organ i sat ionsundersø-
gelse) A.15. Organisationsundersøgelse 
af informationsstrømmene 
vedrørende forvaltning af 
registerinstruktionerne og 
deres opfølgning. 
SEKTORARBEJDSPLAN: TJENESTEN FOR TOLDUNIONEN 
Projektets benævnelse Projektets 
nummer 1986 1987 1988-199 3 
KOORDINATION KU D.O. Aktiviteter af horisontal 
karakter for KU-projektet 
i dets helhed. Aktiviteter af horisontal 
karakter for KU-projektet 
i dets helhed. Aktiviteter af horisontal 
karakter for KU-prcjektet 
i dets helhed. 
DELSYSTEM FOR samhande­
len inden for Fælles­
skabet D.1 Samhandel inden for Fæl­
lesskabet - specificering 
af hindringerne for del­
systemer inden for Fæl­
lesskabet på mellemlang 
og la~g sigt under hensyn 
til forpligtelsen til at 
oprette et internt marked 
inden den 31. december 
1992 Udvidelse af det egent­
lige område for samhan­
delen i Fællesskabet til 
også at omfatte problemer 
i forbindelse med anven­
delse af moms, interne 
fællesskabsstatistikker 
og kontrol med varer, som 
er pålagt forbrugsafgift 
eller ikke befinder sig 
i fri cirkulation. Definition af brugerbehov. 
Undersøgelse af de forskel 
lige planlagte systemers 
gennemførlighed. Påbegyn­
delse af iværksættelsen af 
hængigt af de trufne valg. 
DELSYSTEM FOR IMPORT 
DELSYSTEM FOR EKSPORT D.2, 
D.3. Påbegyndelse af forbere­
dende arbejde vedrørende 
definition af brugerbe­
hov med henblik på de 
funktioner og tjeneste­
ydelser, som skal indgå 
i delsystemerne for import 
og eksport. Dette arbejde 
skal udføres efter en 
prioritetsliste, som fast­
sættes af KU-udvalget. Fortsættelse af dette ar­
bejde 
SEKTORAPBEJDSPLAN: TJENESTEN FOR TOLDUNIONEN 
Projektets benævnelse Projektets 
nummer 1986 1987 1988-199 3 
PILOTPROJEKTER D.4 Pilotprojekter - samord­
ning og realisering af et 
vist antal dataudveks-
lingsprojekter med hen­
blik på at afprøve brug­
bare principper på længere 
sigt. Det drejer sig om 
projekter for udveksling 
af data mellem Kommissio­
nen og medlemsstaterne, 
mellem to medlemsstater 
og mellem en medlemsstats 
erhvervsliv og toldvæse-r 
net. Videreførelse af forsøge­
ne Videreførelse af forsøgene. 
Konklusioner for forslag 
vedrørende indførelse af de 
endelige systemer 
O 
VIRKSOMHEDERNES 
grænseflader 0.5. Grænseflader med erhvervs­
livet. 
1. Udarbejdelse af bru­
gerbehovformuleringer ved­
rørende virksomhedernes 
grænseflader. 
2. Fastlæggelse af stan­
darder for vedtagende 
grænseflader. 
3. Vedtagelse af tekni­
ske specifikationer for 
de grænseflader, der skal 
tiIvejebringes. Påbegyndelse af iværksæt 
teisen 
..„™,.„..„...M„„M„„„...„MMM„M..„„M.MM..„M„„MBMM.Mm^^ 
SEKTORARBEJDSPLAN: TJENESTEN FOR TOLDUNIONEN 
prcjektets benævnelse Projektets 1986 1987 1988-199 3 
KOMMISSIONENS SYSTEM 
- FORVALTNINGSSYSTEMET 
TARIC D.6.6.1 TARIC - fuldførelse af 
indlæsning i databasen 
TARIC på de forskellige 
fællesskabssprog undta­
gen spansk og portugi­
sisk. 
- Udsendelse af magnet­
bånd til medlemsstaterne 
med henblik på iværk­
sættelse af deres eget 
system. Ændringer og ajourførin­
ger som følge af under­
søgelsen og iværksættel­
sen af TARIC-grænseflade. 
Eventuel indlæsning af 
spanske og portugisiske 
databaser Opfølgning af den fur-
nelle drift af TARIC 
'/•'.FISSIONENS SYSTEV; 
GRÆNSEFLADE - TARIC ~.t.z.c. Fuldførelse af princip­
perne og enighed med med­
lemsstaterne om specifi­
kationerne. Specifikatio­
ner for data, som skal 
tilføjes til den nuværen­
de database Undersøgelse af den nød­
vendige organisation og 
de nødvendige metoder til 
forvaltning af TARIC og 
til iværksættelse af en 
tjeneste for aktualise­
ring. Påbegyndelse a" 
ringen rea 
<EMISK FORTEGNELSE D.6.7. - Udvidielse af de beteg­
nelser, databasen omfat­
ter, til 30 000. 
- Udvidelse af systemet 
med græsk (alle fælles­
skabssprog er omfattet), Påbegyndelse af overførs­
ler og integration med 
databasen EINECS. (Liste 
over eksisterende kemiske 
produkter fra 1981). Opfølgning og fuldførelse 
af arbejdet 
TOLDINFORMATIONSSYSTEM 
- FASE 1 D.6.8.1 Gennemførlighedsundersø­
gelse vedrørende det nye 
system for aktiv foræd­
ling og iværksættelse 
af systemet. Afslutning af systemets 
iværksættelse. Linjeadgang fra mec,e-s-
staterne. 
SEKTORARBEJDSPLAN: r.;t,\ = $Tr', rCR TOLDUNIONEN 
Projektets benævnelse Projektets 
nummer 198i 1987 1988-1993 
TOLDINFORMATIONSSYSTEM 
- FASE II -D.6.8.2. Gennemførlighedsundersø­
gelse vedrørende det nye 
datamatiserede system for 
tariferingsafgørelser. Iværksættelse af systemet Linjeadgang fra medlems­
staterne 
TOLDINFORMATIONSSYSTEM 
- UDVEKSLiNG AF MEDDE­
LELSER D.6.8.3 Opfølgning af fremskridtet 
inden for arbejdet med de 
forskellige typer tjene­
ster til behandling af 
meddelelser med henblik 
på kommunikation red med­
lemsstaternes administra­
tioner, herunder elektro­
niske postsystemer. (En 
del af disse installatio­
ner tages i brug af Kom­
missionen inden for ram­
merne af INSIS-programm'et). Knyttet til INSIS-arbejdet 
TOLDINFORMATIONSSYSTEM 
- DIVERSE D.6.8.4, - undersøgelse af metoder 
for standardiseret adgang 
til tolddatabaser. (Ke--
misk fortegnelse, liste 
over toldkontorer osv.) 
- Undersøgelse af andre 
områder, som eventuelt 
kan omfattes af automa­
tiserede informations­
systemer. - Udvikling og iværksæt­
telse af grænseflade. Videreførelse af arbejdet 
SEKTORARBEJDSPLAN: TJENESTEN FOR TOLDUNIONEN 
Projektets benæv.neise Projektets 
nummer 1986 1987 1988-199 3 
SYSTEM OM INFORMATION 
OM UREGELMÆSSIGHEDER 0.6.9. Fortsættelse af kontakter­
ne med medlemsstaterne 
med henblik på at analy­
sere de data, som er nød­
vendige for bekæmpelse 
af svig, med henblik på 
at øge den gensidige bi­
stand. Videreførelse af arbejdet 
og undersøgelser vedrøren­
de eventuel oprettelse af 
databaser, som indeholder 
konsultaitonsfacili teter 
for medlemsstaterne (gen­
sidig bistand og efterlig­
ning) . 
DATAUDVEKSLINGSSTAN-
DARDER D.7. Standarder - endelig gen­
nemførelse af syntaksreg­
lerne og fortegnelsen 
over dataelementerne ef­
ter De forenede Nationers 
standarder. Offentliggørelse af stan­
darder i en foranstalt­
ning, som vedtages af Kom­
missionen. Endelig gennem­
førelse af koder og udar­
bejdelse af meddelelses-
strukturer til delsystemet 
vedrørende handelen inden 
for Fællesskabet. (Arbej­
det udføres i nært samar­
bejde med gruppen DAU, 
koordination CADDIA, CEE 
Genève, CCD og ODETTE). Anvencelse af de vedtagne 
standarder på de forskel­
lige systemer. 
8D 
RETLIGE PROBLEMER OG 
BEGRÆNSNINGER D.8. - Fremme undersøgelserne 
af juridiske problemer. 
- Opfølgning af de under­
søgelser, som allerede 
er blevet udført inden 
for rammerne af CELIM 
(Kollokvium mellem den 
17. ogden 18.3.1985). Eventuel indførelse i Fæl- Videreførelse af arbejdet. 
lesskabets toldlovgiv­
ning af juridiske regler, 
som omfatter de forskel­
lige områder inden for 
elektronisk dataudveks­
ling. ( 
ARLtJl;SPLAi, : ST*ïiS~:S< S 
Projektets benævnelse Projekt­
nummer 1986 1987 1988-93 
Teleoverførsel af 
statistiske data S.1.1. 
Standardisering og distri­
buering af statistiske 
rapporter 
Indsamlingscentral 
(STADIUM) Indførelse af infra­
struktur for teleover­
førsel hos et begrænset 
udvalg af medlemsstater 
Benyttelse af teleover­
førsel til indsamling 
af visse typer data Udvidelse af teleover­
førslen til at gælde 
andre datatyper Udvidelse af teleover­
førslen til at omfatte 
alle medlemsstater 
Undersøgelse af projek­
tets gennemførlighed 
Analyse af eksisterende 
standardprogrammel og 
standarder og sammenlig­
ning med projektets mål­
sætninger Påbegyndelse af opbyg­
ningsfasen 
Ibrugtagning af infra­
strukturkernen i STRINGS 
og modernisering af det 
grafiske værksted Fuldstændig udvikling af 
funktionerne i STRINGS og 
udvidelse af anvendelsen 
til hele EUROSTA' 
Indførelse af ny teknolo­
gi for informationsdistri-
bution (optiske plader 
osv. ) 
- Undersøgele af systemets 
gennemførlighed 
- Gennemførlighedsunder­
søgelse vedrørende an­
vendelsen af UNTDI-
standarden Opbygning og ibrugtag­
ning af den centrale 
kerne (modtagelse, op­
lagring og ekspedition 
af forsendelser) i 
EUROSTAT 
Virkningerne af UNTDI-
standarden i STADIUM Udvikling og ibrugtag­
ning af det fuldstændige 
system i EUROSTAT 
Opbygning og ibrugtag­
ning af dele, somjskal 
fungere i medlemssta­
terne 
Udnyttelse af UNTDI-
standarden i medlemssta­
terne &» 
ARBEJDSPLAN : STATISTISK SEKTOR 
Proiektets benævnelse Projekt­
nummer 1986 
.Indsamling af statistik 
Medlemsstaterne: System 
for indsamling af stati­
stik over 
- særlig intern og ekstern 
handel indtil 1992 
- import fra tredjelande 
(særlig handel) fra 
1993 
- GSP S.2.1. Analyse af forholdet til 
de statistiske kilder 
(toldvæsenet og de økono­
miske agenter). 
Specificering af de sta­
tistiske funktioner og 
virkningen af den tele-
overførsel, som planlæg­
ges af TTU's KU-projekt 
og andre 1987 1988-93 
Videreførelse af analysen 
og iværksættelsen af de 
statistiske systemer. Gradvis integration af nye 
teknologier. 
NB: fra 1993 anvendelse af 
et nyt system for indsam­
ling af statistik uafhæn­
gigt af toldvæsenet vedrø­
rende handelen mellem med­
lemsstaterne og eventuelt 
vedrørende eksporten. 
Behandling og udnyttelse 
af statistikker 
a) i databanke1" 
b) fortrolighed 
c) kryds-check 
Medlemsstaterne: Systemer 
for behandling og udar­
bejdelse af statistik over 
- særlig handel 
- GSP S.2.1. Undersøgelse af mulighe-. 
derne for at omstille deri 
nuværende behandling til' 
behandling ved hjælp af 
database med harmonise­
ring af metoderne for 
- tilbagevirkende korrek­
tion 
- fortrolighed 
- overensstemmelse med \ 
overvågningssystemernej 
navnlig GSP \ Analyse af undersøgelser 
og udarbejdelse af forslag 
til iværksættelse Gradvis integration «JT 
nye teknologier. 
NB: fra 1993 anvendelse af 
et nyt system for indsam­
ling af'statistik uafhæn­
gigt af toldvæsenet vedrø­
rende handelen mellem med­
lemsstaterne og eventuelt 
vedrørende eksporten. 
Indførelse af det harmo­
niserede system (SH) for 
normalisering 
Medlemsstaterne: Stati­
stik over ekstern handel, 
tariffer, 
EUROSTAT: 
- Bank: SABINE, BPT, 
C0MEXT/ CRONOS 
- Enhver behandling af 
ekstern handel 
- Bank GATTLUX Analyse af de funktioner, 
S.P.1 som berøres af indførelsen 
sf SH 
S.2.3. Analyse og programmering 
af en interface med TARIC 
(for medlemsstaterne -
told, dvs. TTU-projekter) 
Udvidelse af bank GATTLUX 
for at tillade konsulta­
tion af forholdene 
SH-NIMEXE fra 1986 til 
1988 Iværksættelse af inter-
faser 
Udvikling af toldstati­
stikker på grundlag af 
SH-nomenklaturen (inter­
face TARIC-COMEXT) Udviklinger under hensyn 
til virkningerne af hvid­
bogen om den anvendte no­
menklatur i den interne 
handel og eventuel i eks­
porten i « 
ARBEJDSPLAN : STATISTISK SEKTOR 
Projektets benævnelse Projekt' 
numme-1986 1987 1988-93 
Forbedring og udnyttelse 
af statistiske databaser 
- statistisk støtte til 
tjenesten vedrørende 
svig i EUGFL, COMEXT, 
BPT 
- staf'stisk kontrol med 
dataenes kvalitet 
::•'='?, BPT 
- overensstemmelse mellem 
nomenklaturerne i nøgle­
sektorerne COMEXT, BPT 
- statistiske alarmsyste­
mer COMEXT, BPT 
optiske plader og 
diffusion 
COMEXT, BPT S.2.1 
S.2.4, 
Gennemførlighedsundersø­
gelse Pilotprojekt 
Sektoren for højteknologi .-»ndre nøglesektorer 
Gennemførlighedsundersø- Pilotprojekt 
gel se 
Tekniske forsøg Produkt ionssystem 
Andre nøglesektorer 
Funktionelt system 
Pilotprojekter 6(9 
ARBEJDSPLAN : STATISTISK SEKTOR 
Projektets benævnelse Projekt­
nummer 1986 1987 1988-9 3 
System for forespørgsel 
ved hjælp af nøgleord 
EUROSTA*: d* "-jsionsbanker 
COMEXT, CRONOS, SABINE. 
Medlemsstaterne: forvalt­
ning af nomenklaturer 
for udenrigshandel. b.à.'à. iværksættelse af en enkel 
prototype, analyse af sy­
stemet og afprøvning af 
programmel. 
Installering af udvalgt 
programmel. Programmering 
af iværksættelsen. Udar­
bejdelse af forkortede 
juridiske tekster. Forskning i automatisering 
jf systemet for autoekspli-' 
kative tekster. Forbindel­
se med eksterne systemer. Vedligeholdelse af syst« 
Integreret adgang til 
databaser 
EUROSTAT: banker for for-
udbehandl ing EF, COMEXT-
EUR0STAT, CRONOS, SABINE S 2 3 Installering af perifere 
systemer (NCR-TOWER, PC-M2A 
og tekstbehandling). Ana­
lyse af funktioner og deres 
fordeling på de forskel­
lige adgangsniveauer.i Pro­
grammering af iværksæt­
telsen, i Forsat programmering af 
systemernes iværksættelse Gradvis integrering af 
teknologi 
Ekspertsystem for forbed­
ring og udnyttelse af 
statistiske databaser 
COMEXT, CRONOS, BPT S.2.A. Pilotprojekt (model/gen­
nemførlighed) Forbedring - prototype Produkt i onssystern 
ARBEjDSPuA', : STATISTISK SEKTOR 
Projektets benævnelse Projekt­
nummer 986 1987 1988-93 
Databank vecrørende skov­
væsen S.3.1. 'Jdvalg af ce nødvendige 
data vedrørende skovvæsen 
og harmonisering af dem 
(GD VI og EUROSTAT) 
Undersøgelse af det nød­
vendige værktøj til kar­
tografi og fortegnelse 
på regionalt niveau Mangfoldiggørelse af det 
valgte redskab og centra­
lisering af data 
Oprettelse af en databank 
vedrørende skovvæsen 
Analyse og udvikling af 
former for overførsel af 
disse data 
Offentlig adgang 
Analyse med henblik på 
fortegnelse og kartografi Videreførelse af den iværk 
satte aktion 
Iværksættelse ved hjælp af 
teledetektion af en stati­
stisk overvågning: 
- af skovenes sundheds-
1 tilstand 
- af udviklingen af ska­
der eller sygdomme som 
følge af forurening, 
uvejr eller brand 
- af strukturudviklingen 
EUROFARM S.3.? Undersøgelse af projektets' 
rennei.'if årlighed 
Analyse af situationen i 
tre prøvemedlemsstater 
(D, IT, UK) med hensyn 
til harmonisering, kontrol 
og overførsel af indivi­
duelle data Påbegyndelse af systemets 
opbygning 
Analyse af undersøgelser­
ne "vin" og "frugt" med 
henblik på deres integra­
tion i tabeldatabasen Iværksættelse af systemet; 
afprøvning på grundlag af 
undersøgelse fra 1987 
Systemet vil være fuldt 
funktionsdygtigt til un­
dersøgelsen i 1989/93. 
f 6* 
00 
Analyse af den eksiste­
rende database med hen­
blik på dens integration 
i projektet Analyse af de forskellige 
former for forbindelse 
mellem Eurostat og med­
lemsstaterne 
ARBEJDSPLAN : STATISTISK SEKTOR 
Projektets benævnelse Projekt­
nummer 1986 1987 1988-93 
SPEL 
(«>ektorprcduktion' og 
.ir.cikoi.'istwodel for 
. Lonc'brursf æl leskabet) S.3.3. Iværksættelse af modellen 
i den nuværende udgave 
Tilpasning ai modellen 
- ajourføring af databasen 
- overslag på kort sigt 
- bedømmelse af overslags-
metoden 
- simulering af virknin­
gerne på indkomsterne i 
forhold til de politiske 
afgørelser. 
Garanti for dataenes kon­
tinuitet i de forskellige 
kronologiske serier. 
Tilpasning af procedurlen 
for dataudveksling i til­
fælde af eventuelle me­
todologiske eller teknoske 
ændringer. Udvidelse af modellen af 
hensyn til middelhavsom­
rådets landbrugsproduk­
ter. Iværksættelse af den­
ne udgave af modellen 
0& v9 
Spaniens fuldstændige in­
tegration i modellen Portugals fuldstændige 
tegration i modelle'" 
ARBEJDSPLAN : S*-T:STISK SEKTOR 
Projektets benævnelse Projekt­
nummer 1986 1987 1988-93 
AGROMET 
Afgrødeprognoser: areai., 
udbytte, produktten S.3.4. Harmonisering a* data; 
protokol EUROS'AT/store 
dyrkningsområcer; udvalg 
\i områder; tilcasning af 
-iurostat-model len 
RESCMU 
Det europæiske -et •*;• 
overvågning af miljø, 
landbrug og by-iss^g 
bebyggelse S.3.5, 'dstyr, overførsler, Kom­
missionens integrering i 
eleoverførselssystemet; 
analyse af informationens 
opfølgning Vedligeholdelse, forvalt­
ning, konsolidering; 
/orholdet AGROMET/RESEAU; 
nye produktioner; 
observationer uden for EF 
Undersøgelse, udvælgelse 
og ha mon i se-: " g af data 
med CORINE-prog~ammet; 
almindeligt pr-'-cip for 
støtte til forbehandling 
af data med henblik på 
fortegnelse og kartografi; 
gennemførlighedsundersø­
gelse. I Jdstyr til centralisering 
af data; 
offentlig adgang; 
•funktionsanalyse med hen­
sigt på fortegnelse og 
'•rtograf i. Opfølgning af RESEAU's ud­
vikling sammen med CORINE; 
overvågnings indikatorer; 
landbrug og miljø (tele-
detektion). 
0 
SEKTORPLAN: Koc-d-'nat ion CADDIA (fællesprojekter) 
Projektets benævnelse Projektets 
nummer 1986 1987 1988-19: 
NORMALISERINGSBEHOV P1 Udarbejdelse af en række IDEM 
hindbøger som skal forkla­
re UNTDI, udbrede kendska­
bet til det, og medvirke 
til dets iværksættelse. IDEM 
- Oversættelse af disse IDEM 
håndbøger og af tilknyt­
tede referenceværker til 
alle fællesskabssprog. 
Opfølgning af relationer- IDEM 
ne med UNECE, ISO og 
CEN-CENELEC vedrørende 
standardi se ringsproble­
mer . IDEM 
Udvælgelse af muligheder 
foreslået af UNTDI afhæn­
gigt af de planlagte an­
vendelser. IDEM 
**0 
IDEM 
Udarbejdelse af en fier- IDEM 
sproget thesaurus om 
dataudveksling. 
Udbredelse af disse in- IDEM 
formationer blandt de 
interesserede instanser. 
SEKTORPLAN: Koordination (CADDIA (fællesprojekter) 
Projektets benævnelse Projektets 
nummer 1986 1987 1988-1993 
STANDARDISERINGS-
KOORDINATION P.2 - Oprettelse af en koordi­
nationsgruppe UNTDI med 
omgruppering af Kommis­
sionens tjenestegrene 
Denne gruppe skal vare­
tage koordinationen af 
alt arbejde, som iværk­
sættes af UNTDI med hen­
blik på anvendelser i 
Kommi ssionen 
< 
I forlængelse heraf; defi­
nition af meddelelser og 
dataelementer. 
Oplagring af informatio­
ner, som benyttes i 
CADDIA-projekter og andre 
organisationers projektef 
i en database (CANDY) 
Deltagelse i arbejdspro­
gram i organisationer 
uden for Kommissionen, 
som beskæftiger sig med 
standardisering af med­
delelser (ODETTE, 
COMPRO'S) Fastlæggelse af procedu­
rerne for vedtagelse og 
offentliggørelse af stan­
darder for syntakt, da­
taelementer og meddelel­
ser. 
IDEM 
IDEM 
IDEM - Offentliggørelse af stan­
darder vedrørende dataud­
veksling. 
- Bistand til indførelse af 
anvendelser til dataudveks­
ling med hensyn til standar­
der 
IDEM 
IDEM lo 
IDEM 
SEKTORPLAN: Kcordi-at"'en CADDIA (fællesprojekter) 
Projektets benævnelse Projektets 
nummer 1986 1987 1988-1993 
VALIDERING AF 
TUREN INFRASTRUK-
VALIDERINGSTESTS P.3 
P.3.1 - Afprøvninger af infra­
strukturens bestanddele 
og deres indbrydes for­
bindelse på Kommissionens 
udstyr. 
Valideringstestene har 
til formål at udvælge 
visse produkter, som 
skal benyttes på drifts­
stederne. 
- Specifikationer af inte­
grerede redskaber til 
dataudveksling. Videreførelse af arbej­
det afhængigt af den tek­
nologiske udvikting og 
indførelse af standar­
der vedrørende telekom­
munikation og dataudveks­
ling. 
IDEM IDEM 
fc 
SEKTORPLAN: Koordina: 
Projektets benævnelse ^2IA (fællesprojekter) 
^rojeKtets 
nummer 1936 1987 1988-1993 
VALIDERING AF 
INFRASTRUKTUR P.3 
PILOTSTØTTEPROJEKTER P.3.2 - Forhandlinger og igang­
sættelse med de pågælden­
de sektorer af pilotpro­
jekter for dataudveks­
ling. 
Medlemsstaterne opfordres 
til at deltage i disse 
pilotprojekter for data­
udveksling. 
- CADDIA-koordinations-
gruppen sikrer enhver 
nødvendig støtte til de 
ansvarlige for sektor- i 
projekterne. i Specificering af en tje­
neste for konformitets-
tests med henblik på va­
lidering af programmel 
i forhold til internatio­
nale standarder 
Videreførelse af pilotpro­
jekterne og gradvis udvi­
delse af anvendelse af au­
tomatiseret dataudveksling. 
Vurdering af pilotprojek­
ternes resultater og 
virkninger på scenarierne 
vedrørende teledatain­
frastruktur (se P.5) Udnyttelse af tjenesten fer 
konformitetstests til vali­
dering af teledatainfra­
strukturen. 
'4> 
IDEM 
METODOLOGI P.4. - Opfølgning af samtlige 
projekter, som støttes . 
af CADDIA-programmet 
- En egnet metodologi for 
indbyrdes forbindelse 
mellem datasystemer de­
fineres og foreslås Kom­
missionen i de pågældende 
sektorer. - Anvendelse af metoder­
ne på samtlige CADDI-pro-
jekter efter CD.C. *s 
afgørelse. Metodologisk opfølgning 
SEKTORPLAN: Koordination CADDIA (fællesprojekter) 
Projektets benævnelse Projektets 
nummer 1986 1987 1988-1993 
IVÆRKSÆTTELSE AF 
INFRASTRUKTUREN 'ELEDATA- P.5. - Analyse af datastrømmene 
og kvantificering af deres 
hyppighed, omfang og spids­
belastningsti dspunkter. 
- Identificering og eva­
luering af protokoller og 
tjenester, som foreslås 
eller planlægges af kon­
struktørerne og de natio­
nale teleadministrationer. 
- Udarbejdelse af en liste 
over datamater og protokol­
ler som benyttes eller plan 
lægges i medlemsstaterne. Bedømmelse af behovene for Gradvis indførelse af en 
infrastruktur og anven­
delse af dem i medlems­
staterne. 
- Relationer med de na­
tionale teleadministra-
tioner med henblik på 
udnyttelse af de dispo­
nible teledatatjenester. 
- Definition af scenarier IDEM 
vedrørende realisering 
af infrastrukturen. infrastruktur, som passer 
til behovene i de forskel­
lige sektorer, efter en 
i værk sætteIsesplanlægning, 
som skal vedtages af CD.C 
«4> 
BILAG III BILAG III V 
•3.4 ACRONYMES 
CADDIA 
DG XIII 
DG XXI 
DG VI 
OSCE/SOEC 
EUROSTAT 
DG IX-I 
PTF 
CDC/CSC 
GPIC Coopération dans l'Automatisation des Données et de la 
Documentation clans les Importations/exportations et 
l'Agriculture / Cooperation in Automation of Data and 
Documentation l'or Imports/exports and Agriculture 
Direction Générale pour les Télécommunications, Industries 
de l'information et Innovation / Directorate-General for 
Telecommunications, Information Industries and Innovation 
Direction Générale pour l'Union douanière et la Fiscalité 
Indirecte / Directorate-General for Customs Union and Indirect 
Taxation 
Direction Générale pour l'Agriculture / Directorate-General for 
Agriculture 
Office Statistique des Communautés européennes / Statistical 
Office of the European Communities 
Direction Informatique (pour la Commission) / Directorate for 
Informatics (in the Commission) 
Preliminary Task Force (for CADDIA) / Task Force Préliminaire 
pour CADDIA) 
Comité Directeur CADDIA / CADDIA Steering Committee 
Groupe Politique Inter-service CADDIA / CADDIA Policy 
Interservice Group 
Messages standardisation / Standardisation des messages 
EDIFACT 
(UN)TDED 
UN-ECE/WP4 
GTDI 
AELE/EFTA 
ISO 
UNTDI 
UNCITRAL 
ANSI Electronic Data Interchange for Administration, Commerce 
and Transport (DIS 9735) (new syntax rules) 
(United Nations) Trade Data Elements Directory (ISO 7372) 
United Nations - Economic Commission for Europe Working 
Party 4 
Guidelines for Trade Data Interchange (old syntax rules) 
Association Européenne de Libre Echange / European Free 
Trade Association 
International Standards Organisation 
United Nations Trade Data Interchange 
United Nations Council for International TRAde Legislation 
American National Standards Institute 
COMPROS 
SITPRO 
TEDIS 
ODETTE 
CEFIC 
EDIFICE 
COST 
DEDIST 
DISH 
RESEAU 
CORINE 
SGML 
PAO/OAP ** 
Community Trade Facilitation Organisations / Oi ionisations 
communautaires pour la facilitation tin commerce 
UK Trade facilitation organisation 
Trade Electronic Data Interchange Systems 
Organisation for Data Exchange by TelcTransmission in 
Europe 
Conseil Européen des Fédérations de l'Industrie Chimique 
Electronic Data Interchange Forum for companies with Interest 
in Computing and Electronics 
Cooperation in the fields of Scientific and Technical research 
Data Elements Distribution in Trade (Nordic countries project) 
Data Interchange for S Hipping (UK project) 
Réseau Européen de Surveillance de l'Environnement, de 
l'Agriculture et de l'Urbanisation 
Projet expérimental pour la collecte, la coordination et la mise 
en cohérence des informations sur l'état de l'environnement et des 
ressources naturelles 
Standard Generalised Mark-up Language 
Publication Assistée par Ordinateur / Computer Assisted 
Publication 
Agricultural sector / Secteur agricole 
PAP 
AMIS 
FEOGA/EAGGF 
OCM 
IDES 
PAC/CAP 
MCE/MCA 
MCM/MCA 
FIS Prices of Agricultural Products 
Agricultural Market Intelligence System 
Fonds Européen d'Orientation et de Garantie Agricole / 
European Agricultural Guidance and Guarantee Fund 
Organisations Communes de Marché 
Interactive Data Entry System 
Politique Agricole Commune / Common Agricultural Policy 
Mécanisme Complémentaire aux Echanges / Complementary 
Trade Mecanism 
Montants Compensatoires Monétaires / Monetary 
Complementary Amounts 
Fast Information System 
O 
A PACO 
ARPS 
FBF 
AG REX 
SHIFT 
DOCED 
FAUDIT 
RICA 
AGEFT 
FEOPAY 
FEORI 
SICAMOR-ED 
AIN-ED 
CACTI 
ANA Actes Périodiques Agricoles et COmités de gestion 
Agricultural Report Production System 
Feoga Budget Forecasting 
AGricultural guarantee fund Expenditures 
Systems for animai Health Inspection at Frontier posts 
Documentation EDition 
Feoga AUDITing System 
Réseau d'Informations Comptables Agricoles 
AGricultural Electronic Fund Transfer 
FEga Orientation PAYment 
FEoga ORIentation Instructions de dossiers 
Système d'information et coordination des actions en 
faveur du Monde rural - Exchange Data 
Aides nationales - Echanges de données 
Common Agriculture - Customs Transmission of Information 
Agricultural Numerical Annexes 
Telecom 
OSI 
Fi'AM 
TTX 
TLX 
MFTS 
PAD 
ASN1 Open Systems Interconnection 
File Transfer Access and Management (DIS 8571) 
Télétex transmission 
Telex transmission 
Multilateral File Transfer System (C.E.C) 
Packet Assembly and Disassembly (X28) 
Abstract Syntax Notation 1 
*10O 
Customs sector / Secteur douanier 
CD project 
TARIC 
SCENT 
SPG/GSP 
DAU/SAD 
CUSDEC 
CUSRES Coordinated Development Project 
TARif Intégré Communautaire 
System Customs Enforcement NeTwork 
Système de Préférences Généralisé / Generalised System 
of Preferences 
Document Administratif Unique / Single Administratif Document 
CUStom DEClaration 
CUStom RESponse 
Statistical sector / Secteur statistiques 
INS 
STATEL 
STANORM 
STRINGS 
SPEL 
STADIUM 
EUROFARM 
COMEXT 
COMEDI Institut National de Statistiques 
STAtistiques TELetransmission 
STAtistiques NORmalisation 
STatistical Report INtegrated Generation Service 
Sektorales Produktions und Einkommens modell der 
Landwirtschaft 
STatistical Data Interchange Universal Monitor 
Base de données des structures agricoles 
COMmerce EXTérieur 
COMmerce EDI 


ISSN 0254-1459 
KOM (93) 84 endelig udg 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-93-105-DA-C 
ISBN 92-77-53491-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers OffîcieUe Publikationer 
l J-2985 Luxembourg