RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET om gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 577/98

INDHOLD

1. Indledning

2. Hovedpunkter

3. Konklusion

Artikel 1 - Undersøgelseshyppighed

Artikel 2 - Undersøgelsesenheder og -områder samt undersøgelsesmetoder

Artikel 3 - Stikprøvens repræsentativitet

Artikel 4 - Undersøgelseskarakteristika

Artikel 5 - Gennemførelse af undersøgelsen

Artikel 6 - Indberetning

Artikel 7 - Rapporter

SAMMENDRAG

1. INDLEDNING

Dette er den anden rapport i rækken af rapporter, som Kommissionen hvert tredje år skal forelægge i henhold til artikel 7 af Rådets forordning (EF) nr. 577/98 om gennemførelse af en stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken i Fællesskabet. Den første rapport blev forelagt af Kommissionen i 2000 og omfatter perioden 1998-1999.

Denne rapport indeholder en beskrivelse af de fremskridt, som medlemsstaterne, kandidatlandene og EFTA-landene har gjort med hensyn til bestemmelserne i Rådets forordning og de dertil knyttede kommissionsforordninger i perioden 2000-2002. Indholdet af rapporten er baseret på kvalitetsrapporter, data og andre oplysninger fra de berørte lande samt på analyser af de nationale spørgeskemaer. I rapporten indgår også oplysninger om projekter vedrørende arbejdsstyrkeundersøgelser, som Kommissionen har støttet økonomisk.

2. HOVEDPUNKTER

De fremskridt, der er gjort med hensyn til at gennemføre de forskellige aspekter af Rådets forordning (EF) nr. 577/98, er beskrevet nærmere nedenfor med henvisning til de relevante artikler.

Gennemførelse af kontinuerlige undersøgelser - artikel 1 ændret

I oktober 2002 blev Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1991/2002 vedtaget. I henhold til denne forordning skal samtlige medlemsstater indføre kontinuerlige kvartalsvise undersøgelser i løbet af en overgangsperiode til og med 2002. To lande fik en længere overgangsperiode: Italien (indtil udgangen af 2003) og Tyskland (indtil udgangen af 2004). Selv om Østrig skulle have en kontinuerlig undersøgelse fra 2003, vil den dog først blive gennemført i 2004.

Undersøgelseskarakteristika - artikel 4, stk. 1

De fleste medlemsstater leverer stadig ikke et fuldstændigt sæt obligatoriske variabler, hvilket gør dataene mindre sammenlignelige.

Årligt program med ad hoc-moduler - artikel 4, stk. 2

Det årlige program med ad hoc-moduler gav oplysninger om overgangen fra skole til arbejdsliv (2000), arbejdstidens længde og tilrettelæggelse (2001) og beskæftigelse af handicappede (2002).

Ændringer af undersøgelsesvariablerne - artikel 4, stk. 3

I den periode, som denne rapport dækker, blev der gennemført mindre ændringer af den harmoniserede liste over undersøgelsesvariablerne: i 2000 vedrørende arbejdsmarkedsstatus og søgning efter arbejde og i 2002 vedrørende uddannelse. I perioden blev der også drøftet mere grundlæggende ændringer med medlemsstaterne vedrørende yderligere kvartalsvis variabler og årlige strukturvariabler. Forslaget herom blev forelagt Europa-Parlamentet og Rådet i marts 2003, dvs. uden for den periode, der er omfattet af denne rapport. I 2000 blev medlemsstaterne enige om en fælles definition af arbejdsløshed og om de principper, der skal anvendes ved udarbejdelse af spørgsmål om arbejdsmarkedsstatus.

Rettidig dataindberetning - artikel 6

De kvartalsvise data indsendes nu hurtigere i forhold til sidste rapport. De fleste medlemsstater indberetter nu de kvartalsvise data inden for indberetningsfristen på 12 uger.

3. KONKLUSION

Der er sket gode fremskridt i medlemsstaterne og EFTA-landene på en række vigtige områder siden sidste rapport til Rådet. Gennemførelsen af arbejdsstyrkeundersøgelserne i kandidatlandene er særlig opmuntrende.

Aftalen om at gå over til en kontinuerlig kvartalsvis arbejdsstyrkeundersøgelse i alle medlemsstaterne er en velkommen forbedring i gennemførelsen af arbejdsstyrkeundersøgelserne. Den hurtigere indberetning af dataene har desuden forbedret anvendeligheden af de kvartalsvise resultater. Landene har afsat nationale ressourcer til afprøvning og indførelse af tekniske forbedringer i deres undersøgelser, i nogle tilfælde med økonomisk bistand fra Kommissionen, og dette har forbedret dataenes sammenlignelighed.

Kommissionen finder det dog problematisk, at ikke alle obligatoriske variabler indberettes af medlemsstaterne.

Medlemsstaterne skal opfylde deres forpligtelser i henhold til denne forordning og Kommissionen vil fortsætte det nære samarbejde med medlemsstaterne, kandidatlandene og EFTA-landene med henblik på en fuldstændig gennemførelse af bestemmelserne i forordningen.

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET

om gennemførelsen af forordning (EF) nr. 577/98

Artikel 1 - Undersøgelseshyppighed

1.1 Undersøgelsen er en kontinuerlig undersøgelse, som giver resultater på kvartals- og årsbasis.

Ved en kontinuerlig undersøgelse er referenceugerne jævnt fordelt over hele året. Nedenstående tabel viser den nuværende og fremtidige situation med hensyn til undersøgelseskontinuiteten i de forskellige medlemsstater.

Med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1991/2002 af 8. oktober 2002 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 577/98 om gennemførelse af en stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken i Fællesskabet er der indført en frist (udgangen af 2002) for den overgangsperiode, medlemsstaterne har til at indføre en kontinuerlig kvartalsvis undersøgelse.

To lande har fået en undtagelsesordning, nemlig Italien (2003) og Tyskland (2004 på betingelse af, at Tyskland på kvartalsbasis forelægger skøn over de samlede stikprøveundersøgelser vedrørende hovedarbejdsstyrken og årlige gennemsnitsskøn over visse specifikke arbejdsstyrkestikprøveundersøgelser).

På grund af forskellige juridiske problemer kan Østrig ikke gennemføre den kvartalsvise kontinuerlige undersøgelse fra 2003 som planlagt. Der vil i stedet blive leveret data for forårsundersøgelsen (marts) og for andet til fjerde kvartal (i realiteten data for månederne juni, september og december) baseret på mikrotællingen, og disse data vil omfatte det samlede sæt variabler.

Tabel 1 Lande, der gennemfører en kontinuerlig undersøgelse (hvide rubrikker)

>TABELPOSITION>

For undersøgelsen med kvartalsvise resultater er situationen som følger:

Tabel 2 Lande, der gennemfører kvartalsvise undersøgelser (hvide rubrikker)

>TABELPOSITION>

(1) Tyskland leverer kvartalsvise erstatningsskøn for de vigtigste aggregater fra arbejdsstyrkestikprøveundersøgelsen. Kvartalsvise mikrodata vil først blive leveret fra 2005.

Arbejde udført af medlemsstaterne med økonomisk støtte fra Europa-Kommissionen

2000 Frankrig: Pilotundersøgelse med henblik på den kontinuerlige undersøgelse med en delstikprøve og et kort spørgeskema.

Østrig: Forberedelser til gennemførelsen af den kontinuerlige undersøgelse

Finland: Statistisk undersøgelse af virkningerne af overgangen fra en fast referenceuge til kontinuerlige referenceuger på beskæftigelses- og arbejdsløshedsdataene.

2001 Tyskland: 1. Udarbejdelse af kvartalsvise data vedrørende de vigtigste arbejdskraftindikatorer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1991/2002 af 8. oktober 2002. 2. Pilotundersøgelse vedrørende overgangen til en kontinuerlig undersøgelse.

Italien: Ændring af stikprøveplanen, spørgeskemaet og dataindsamlingsmetoden med henblik på gennemførelse af den kontinuerlige undersøgelse.

Frankrig: Gennemførelse af den traditionelle årlige arbejdsstyrkeundersøgelse parallelt med en kontinuerlig undersøgelse fra juli og frem med henblik på at vurdere, hvilke brud den kontinuerlige undersøgelse eventuelt kan medføre i beskæftigelses/arbejdsløshedstidsrækkerne (del 1).

Østrig: Udarbejdelse af et elektronisk spørgeskema til gennemførelse af den kontinuerlige undersøgelse.

2002 Frankrig: Gennemførelse af den traditionelle årlige arbejdsstyrkeundersøgelse parallelt med en kontinuerlig undersøgelse fra juli og frem med henblik på at vurdere, hvilke brud den kontinuerlige undersøgelse eventuelt kan medføre i beskæftigelses/arbejdsløshedstidsrækkerne (del 2).

Italien: Gennemførelse af den traditionelle årlige arbejdsstyrkeundersøgelse parallelt med en kontinuerlig undersøgelse fra juli og frem med henblik på at vurdere, hvilke brud den kontinuerlige undersøgelse eventuelt kan medføre i beskæftigelses/arbejdsløshedstidsrækkerne.

Situationen i kandidat- og EFTA-landene:

I 2002 har 11 af de 12 kandidatlande, der leverer arbejdsstyrkeundersøgelsesdata til Eurostat, haft kvartalsvise undersøgelser. Cypern er det eneste land, der stadig anvender en årlig undersøgelse, der gennemføres i andet kvartal med referenceugerne fordelt jævnt over kvartalet. Cypern planlægger at gennemføre kvartalsvise kontinuerlige undersøgelser i 2004.

I Estland, Letland, Litauen, Polen, Rumænien, Slovenien, Slovakiet og Tjekkiet er undersøgelsen kontinuerlig, hvilket betyder, at referenceugerne er fordelt jævnt over hele året. Bulgarien og Malta anvender en enkelt referenceuge for hele kvartalet, og Ungarn har en enkelt referenceuge pr. måned.

Tyrkiet gennemfører også en månedlig arbejdsstyrkeundersøgelse med kvartalsvise og årlige resultater, men Tyrkiets statistiklovgivning giver ikke mulighed for indberetning af mikrodata til Eurostat. Der er udarbejdet et forslag til en ny lov, og Eurostat forventer at få individuelle arbejdsstyrkeundersøgelsesdata fra 2004.

Norge har en kvartalsvis kontinuerlig undersøgelse.

I Island blev undersøgelsen gennemført to gange om året, nærmere bestemt i andet og fjerde kvartal med en enkelt referenceuge i hvert kvartal, men undersøgelsen er i 2003 blevet kontinuerlig.

Schweiz gennemfører en årlig undersøgelse i andet kvartal, hvor referenceugerne er fordelt jævnt over hele kvartalet.

1.2 For en kontinuerlig undersøgelse gælder, at interviewet normalt finder sted i den uge, som følger umiddelbart efter referenceugen. Der må højst være fem uger mellem referenceugen og datoen for interviewet, bortset fra i tredje kvartal.

I de fleste tilfælde finder interviewet sted i ugen efter referenceugen. Følgende tabel viser for de lande, der har en kontinuerlig undersøgelse, hvor mange procent af interviewene der fandt sted mere end 5 uger efter referenceugen. Der vises resultater for første, andet og fjerde kvartal. For nogle lande er det umuligt at give disse oplysninger, da undersøgelsesugen ikke blev indkodet.

Situationen i kandidat- og EFTA-landene:

Både i kandidat- og EFTA-landene finder interviewet sted i ugen efter referenceugen i de fleste tilfælde.

I Malta finder interviewene sted inden 2 uger efter referenceugen. I Tyrkiet er referenceperioden de 7 dage forud for undersøgelsesdagen. I ingen af disse lande fandt interviewene sted mere end 5 uger efter referenceugen.

I Norge blev undersøgelsesugen ikke indkodet

Tabel 3 %-del af interview, som fandt sted mere end 5 uger efter referenceugen

>TABELPOSITION>

(1) Der foreligger ikke oplysninger om interviewugen.

(2) Har ikke en kontinuerlig undersøgelse.

1.3 For en kontinuerlig undersøgelse gælder, at referencekvartalerne og -årene er på hhv. 13 og 52 på hinanden følgende uger.

Følgende liste over de uger, der udgør et givet kvartal, findes i Kommissionens forordning (EF) nr. 1571/98 af 20. juli 1998:

- Det første referencekvartal i 1998 begyndte den 29. december 1997 og var på 13 på hinanden følgende uger.

- Hvert af de efterfølgende referencekvartaler i 1998 var på 13 på hinanden følgende uger, dog var sidste uge i 1998 ikke dækket.

- Det første referencekvartal i 1999 begyndte den 4. januar 1999, og de næste kvartaler bestod af 13 på hinanden følgende uger.

Denne definition af kvartalerne blev anvendt af alle landene bortset fra Irland og Det Forenede Kongerige, som anvender sæsonkvartaler. I praksis var fordelingen af interviewene i 2000, 2001 og 2002 som vist i tabel 4 (de grå rubrikker viser andet og fjerde kvartal).

Tabel 4 Interviewenes fordeling efter referenceuge (%-del af interviewene udført i hvert land i 2000)

>TABELPOSITION>

Tabel 5 Interviewenes fordeling efter referenceuge (%-del af interviewene udført i hvert land i 2001)

>TABELPOSITION>

Tabel 6 Interviewenes fordeling efter referenceuge (%-del af interviewene udført i hvert land i 2002)

>TABELPOSITION>

Situationen i kandidat- og EFTA-landene:

I de lande, der har en kvartalsvis kontinuerlig undersøgelse (CZ, EE, LV, LT, PL, RO, SI, SK og NO), anvendes definitionen af kvartalerne fuldt ud, dog med mindre undtagelser for Letland, Rumænien og Slovenien (hvor telefoninterviewperioden udvides med nogle uger for at forbedre besvarelsesprocenten).

Artikel 2 - Undersøgelsesenheder og -områder samt undersøgelsesmetoder

2.1 Undersøgelsen foretages i hver medlemsstat i en stikprøve af husstande eller enkeltpersoner, som på undersøgelsestidspunktet har deres bopæl på dennes stats økonomiske område.

Stikprøveenheden er i 7 af landene (BE, DE, EL, IE, IT, NL, LU) husstanden, i 5 af landene (ES, FR, AT, PT, UK) boligen eller adressen og i 3 af landene (DK, FI, SE) enkeltpersonen.

Situationen i kandidat- og EFTA-landene:

I Bulgarien, Estland, Litauen, Malta og Schweiz er stikprøveenheden husstanden. I Letland er stikprøveenheden husstanden i landdistrikter og enkeltpersonen i byområder. I Cypern, Polen, Rumænien, Slovakiet, Tjekkiet, Tyrkiet og Ungarn er stikprøveenheden boligen. I Slovenien og Island er stikprøveenheden enkeltpersonen, og i Norge er den familien.

2.2 Den vigtigste undersøgelsespopulation er personer i private husstande med bopæl på hver enkelt medlemsstats økonomiske område. Hvis det er muligt, suppleres hovedpopulationen, som udgøres af personer i private husstande, med personer i kollektive husstande.

Så vidt muligt udtages der særlige stikprøver af kollektive husstande, hvorved det bliver muligt at foretage en direkte observation af de personer, de omfatter. Hvis dette ikke er muligt, og hvis de pågældende personer har bibeholdt en forbindelse med en privat husstand, vil de variabler, der vedrører disse personer blive observeret ved hjælp af denne husstand.

Kollektive husstande dækkes af arbejdsstyrkeundersøgelsen i 5 medlemsstater (DK, DE, SE, FI og UK). I Det Forenede Kongerige dækker undersøgelsen kun visse kollektive husstande (f.eks. "Health, Hospital Authority/Trust accommodation").

I Danmark, Sverige og Finland indgår i undersøgelsen såvel personer, der bor i kollektive husstande, som personer, der bor i private husstande, eftersom stikprøveenheden er enkeltpersonen og undersøgelsesgrundlaget er folkeregisteret. I Irland forsynes små ikke-private husstande (såsom religiøse ordener) med en kode for at skelne dem fra private husstande.

I Spanien, Frankrig, Italien og Portugal fås oplysninger om personer, der bor i kollektive husstande, via de af deres familiemedlemmer, der bor i private husstande. Belgien og Luxembourg medregner også personer, der bor i kollektive husstande, via de af deres familiemedlemmer, der bor i private husstande, men ikke systematisk.

Grækenland, Nederlandene og Østrig foretager ikke stikprøveundersøgelser i kollektive husstande og indsamler heller ikke oplysninger om personer i kollektive husstande via de familiemedlemmer, der bor i private husstande.

Situationen i kandidat- og EFTA-landene:

Kollektive husstande indgår i arbejdsstyrkeundersøgelsen i Estland, Litauen og Norge.

I Island indgår i undersøgelsen såvel personer, der bor i kollektive husstande, som personer, der bor i private husstande, eftersom stikprøveenheden er enkeltpersonen og undersøgelsesgrundlaget er folkeregisteret.

Bulgarien, Polen, Rumænien, Slovakiet, Tjekkiet og Ungarn medtager ikke kollektive husstande i undersøgelserne. I Rumænien fås oplysninger om personer, der bor i kollektive husstande, via de medlemmer af deres familie, der bor i private husstande. Det samme gælder Bulgarien, men kun hvis personen er fraværende fra den private husstand i en periode under 6 måneder, går på militærskole eller er værnepligtig. I Ungarn indgår personer, der bor i kollektive husstande, også via de medlemmer af deres familie, der bor i private husstande, men kun hvis de bidrager økonomisk til husstanden. I Slovakiet fås kun oplysninger om studerende, der bor på kollegier, via de af de øvrige familiemedlemmer, der bor i den private husstand. I Polen fås oplysninger om personer, der bor i kollektive husstande, via de familiemedlemmer, der bor i private husstande, men der indgår kun meget få oplysninger (alder, køn, uddannelsesniveau) om personer, der bor over 2 måneder i kollektive husstande. I Tjekkiet indgår værnepligtige, som midlertidigt ikke indgår i deres familiehusstand, også i undersøgelsen med hensyn til grundlæggende demografiske data; de registreres som fraværende fra husstanden. På samme måde registreres studerende, der bor på kollegier, i den bolig, hvor de bor fast.

I Cypern, Malta, Slovenien og Tyrkiet indgår kollektive husstande ikke i arbejdsstyrkeundersøgelsen, og oplysninger om personer, der bor i en kollektiv husstand, indsamles ikke via de af deres familiemedlemmer, der bor i private husstande.

I Letland fås oplysninger om personer, der bor i kollektive husstande (under 1 år), via de af deres familiemedlemmer, der bor i private husstande.

2.3 De variabler, der anvendes til at bestemme arbejdsmarkedsstatus og underbeskæftigelse, skal indsamles ved interview med den pågældende person, eller, hvis dette ikke er muligt, med et andet medlem af husstanden. Oplysningerne vedrørende de øvrige variabler kan, såfremt de indhentede oplysninger er ækvivalente, hidrøre fra andre kilder, herunder administrative registre.

I de fleste af landene indsamles alle oplysningerne ved interview. Procentsatserne for indirekte interview (dvs. via stedfortræder) varierer fra under 5 % (når der er tale om undersøgelser med enkeltpersonen som stikprøveenhed) til over 50 %.

Danmark, Sverige og Finland anvender folkeregisteret til at levere demografiske oplysninger og oplysninger om højeste fuldførte uddannelsesniveau. I Nederlandene er oplysningerne i 2000 og 2001 vedrørende faktisk arbejdstid delvist indarbejdet på grundlag af virksomhedsundersøgelser, men siden 2002 er disse oplysninger blevet indhentet gennem interview. I Frankrig og i Sverige anvendes virksomhedsregisteret som kilde til oplysninger om arbejdsgiverens NACE-klassificering.

Tabel 7 Procentdel af interview via stedfortræder

>TABELPOSITION>

Situationen i kandidat- og EFTA-landene:

I Island og Schweiz gennemføres under 1 % af interviewene som interview via stedfortræder, og i Norge og Estland er tallet omkring 15 %. I Tyrkiet er tallet 50-60 %, og i de øvrige kandidatlande varierer det mellem 25 % og over 50 %. Island og Norge anvender flere forskellige registre som informationskilde, f.eks. folkeregisteret for demografiske oplysninger og husstandens sammensætning, arbejdsformidlingsregistre vedrørende oplysninger om registrering på et offentligt arbejdsformidlingskontor og uddannelsesregisteret vedrørende oplysninger om uddannelsesniveau.

I Cypern, Estland, Letland, Litauen, Malta, Polen, Rumænien, Schweiz, Slovakiet, Slovenien, Tjekkiet og Ungarn indsamles alle disse oplysninger ved interview.

2.4 Uanset om stikprøveenheden er en enkeltperson eller en husstand, indsamles der som regel oplysninger om alle medlemmerne af husstanden. Hvis stikprøveenheden imidlertid er en enkeltperson

- skal oplysningerne om de øvrige medlemmer af husstanden ikke nødvendigvis dække de karakteristika, der er anført i artikel 4, stk. 1, litra g), h), i) og j)

- og de kan indsamles ved hjælp af en delstikprøve, der udtages på en sådan måde:

- at referenceugerne er fordelt ensartet over hele året

- at antallet af observationer (enkeltpersoner i stikprøven samt medlemmerne af deres husstand) er tilstrækkelig stort til at sikre den nøjagtighed for de årlige skøn, der er fastsat i artikel 3.

Danmark, Finland og Sverige leverede indtil 2001 ikke oplysninger om husstandens sammensætning. I 2002 udviklede disse 3 lande en metodologi til indsamling af oplysninger om husstandens sammensætning og husstandenes hovedkarakteristika. Denne metodologi består hovedsagelig i at arbejde med en stikprøve baseret på enkeltpersoner. Oplysningerne om hver person i husstanden indhentes gennem indirekte interview med den enkeltperson, der tilhører stikprøven. Disse oplysninger indsamles kun for sidste runde. Data om husstande, hvor alle husstandsmedlemmerne er over 75 år gamle, indgår ikke i undersøgelsen i Danmark, Finland og Sverige, fordi stikprøven omfatter enkeltpersoner mellem 15 og 74. Finland supplerer delstikprøven med en anden stikprøve bestående af husstande, hvor alle medlemmerne er 75 eller derover, men der foreligger kun demografiske oplysninger om disse personer, idet de anses for ikke at være erhvervsaktive.

I henhold til forordningen skal der for alle husstandsmedlemmer i denne delstikprøve indgå oplysninger om de kendetegn, der er anført under demografisk baggrund, arbejdsmarkedsstatus, karakteristika vedrørende hovedbeskæftigelse, arbejdstid, bibeskæftigelse, synlig underbeskæftigelse og de tekniske data vedrørende interviewet. Kun nogle af disse karakteristika leveres dog af Danmark (kun arbejdsmarkedsstatus og væsentligste status indberettes) og Finland.

Arbejde udført af medlemsstaterne med økonomisk støtte fra Europa-Kommissionen:

2001 Finland - Pilotdataindsamling vedrørende husstandens sammensætning

Sverige - Pilotdataindsamling vedrørende husstandens sammensætning

Danmark - Pilotdataindsamling vedrørende husstandens sammensætning

2002 Finland - Gennemførelse af dataindsamlingen vedrørende husstande under anvendelse af en delstikprøve (sidste runde)

Situationen i kandidat- og EFTA-landene:

Kandidatlandene leverer generelt oplysninger om husstandenes sammensætning.

Island, Norge og Schweiz leverer ikke data om husstandenes sammensætning. I Island og Norge gennemføres der projekter i lighed med dem, der er gennemført i Danmark, Finland og Sverige, og der vil snart foreligge husstandsdata.

Selv om alle husstandsmedlemmer blev interviewet i Bulgarien, forelå de variabler, der er nødvendige til husstandsanalyser, ikke i 2000. Problemet blev dog løst fra 2001.

I Polen foreligger der oplysninger om husstandssammensætningen, men der beregnes ikke vægte for børn under 15.

Artikel 3 - Stikprøvens repræsentativitet

3.1 For en gruppe ubeskæftigede personer, der udgør 5 % af befolkningen i den erhvervsaktive alder, må standardafvigelsen for skønnet over de årlige gennemsnit (eller for skønnene om foråret, hvis der er tale om en årlig undersøgelse om foråret) på niveau II i NUTS højst være 8 % af den pågældende delpopulation. Regioner med mindre end 300 000 indbyggere er ikke omfattet af denne betingelse.

Følgende tabel giver oplysninger om, hvor præcise resultaterne er på regionalt plan. De fremhævede tal viser, hvor de grænser, der er fastsat i forordningen, er overskredet.

Tabel 8 Relative standardafvigelser for skønnet over populationen af arbejdsløse, der udgør 5 % af den samlede befolkning i den erhvervsaktive alder

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Situationen i kandidat- og EFTA-landene:

Ifølge beregninger for 2001 er den relative standardafvigelse i Letland og Slovakiet for skønnet over populationen af arbejdsløse, der udgør mindst 5 % af den samlede befolkning i den erhvervsaktive alder, under 8 % i alle regioner på niveau II i NUTS. Det samme gælder Estland og Tjekkiet i perioden 2000-2002 og Cypern i 2002.

I Ungarn opfyldes kravet generelt for perioden 2000-2002, men for nogle regioner er den relative standardafvigelse en smule over 8 %.

I Schweiz opfyldtes kravet ikke i nogle af regionerne på niveau II i NUTS i 2000.

3.2 Er der tale om en kontinuerlig undersøgelse, må den relative standardafvigelse for skønnet over variationer mellem 2 på hinanden følgende kvartaler for delpopulationer, hvis størrelse er på 5 % af befolkningen i den erhvervsaktive alder, på nationalt plan højst være 2 % af den pågældende delpopulation. For medlemsstater med en befolkning på mellem 1 og 20 mio. indbyggere er ovenstående betingelse lempet, således at den relative standardafvigelse for skønnet over kvartalsvise variationer højst må være 3 %. Medlemsstater med en befolkning på mindre end 1 mio. indbyggere er ikke omfattet af disse krav med hensyn til nøjagtigheden af udviklingen.

Tabel 9 Relative standardafvigelser på nationalt plan for skønnet over variationer mellem to på hinanden følgende kvartaler for delpopulationer, hvis størrelse er på 5 % af befolkningen i den erhvervsaktive alder - 2000, 2001 og 2002

>TABELPOSITION>

Situationen i kandidat- og EFTA-landene:

I Slovakiet er standardafvigelsen på nationalt plan for skønnet over variationer mellem to på hinanden følgende kvartaler (1. og 2. kvartal 2001) for delpopulationer, hvis størrelse er på 5 % af befolkningen i den erhvervsaktive alder, under 3 %.

Tjekkiet og Ungarn opfylder også dette krav.

3.4 Hvor der mangler oplysninger som følge af ikke-besvarelse af visse spørgsmål, anvendes efter omstændighederne en metode med statisk imputering.

Tabel 10 Ikke-besvarelse (2001-undersøgelsen)

>TABELPOSITION>

Situationen i kandidat- og EFTA-landene:

Blandt kandidatlandene anvendes der ved ikke-besvarelse kun imputering i Rumænien og Slovenien (hot deck-metoden) og i Estland (vedrørende arbejdstiden). Gennemsnit af gruppen af samme køn, ISCO-gruppe på etcifret niveau og fuldtidsjob/deltidsjob anvendes ved imputeringen.

I Malta anvendes der kun imputering ved ikke-besvarelse for lønnen. Lønnen imputeres i henhold til den gennemsnitlige løn for gruppen inden for samme etcifrede ISCO-niveau og NACE på tocifret niveau. Andre imputeringer for resten af variablerne foretages ved at basere den imputerede værdi på andre respondenter med tilsvarende karakteristika.

Norge anvender også hot deck-metoden ved imputering.

Island anvender multipel regression ved imputering af sædvanligt antal arbejdstimer og faktisk antal arbejdstimer i hovedbeskæftigelsen og bibeskæftigelsen hvad angår uafhængige variabler (hovedsagelig): køn, ISCO (etcifret niveau), sondring mellem fuldtidsbeskæftigelse og deltidsbeskæftigelse.

Der anvendes ikke imputering for ikke-besvarelse i Schweiz.

3.5 Vægtningen foretages især under hensyntagen til udvælgelsessandsynligheden og til oplysninger fra andre kilder om den undersøgte populations fordeling efter køn, aldersklasser (klasser på fem år) og region (NUTS II-niveau), såfremt de pågældende medlemsstater anser de oplysninger, der hidrører fra andre kilder, for at være tilstrækkelige pålidelige.

Vægtningsfaktorerne beregnes med meget forskellige grader af kompleksitet, alt efter hvilket land der er tale om. Følgende tabel viser de variabler, der bruges til beregning af vægtningsfaktorerne.

Tabel 11 Variabler anvendt til at beregne vægtningsfaktorerne i 2002

>TABELPOSITION>

(1) Siden 2002 har Spanien anvendt en omvægtningsprocedure, som justerer køn og aldersgruppe på fem år efter NUTS II.

I Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Nederlandene, Luxembourg, Østrig og Portugal anvendes samme vægtningsfaktor for alle medlemmer af husstanden, beregnet ved hjælp af en iterativ procedure. I delstikprøven for husstandsdata i Danmark, Finland og Sverige har alle husstandsmedlemmer den samme vægtningsfaktor.

Arbejde udført af medlemsstaterne med økonomisk støtte fra Europa-Kommissionen:

2001 Spanien - Omberegning af vægtningsfaktorerne fra 1976 under hensyn til variablerne køn, aldersgruppe og NUTS III-region.

Situationen i kandidat- og EFTA-landene:

Variabler anvendt til at beregne vægtningsfaktorerne:

BG - Alder (15-24, 25-49, 50+), køn og region

CY - Alder, køn og region

CZ - Alder, køn og region-NUTS IV

EE - Alder (aldersgrupper på 5 år), køn og region

HU - Alder, køn og region

LT - Alder, køn og region

LV - Alder, køn og region (NUTS IV)

MT - Alder (0-15, 16-24, 25-34, 35-54, 55-64, 65+), køn og region (NUTS IV)

PL - 12 aldersgrupper, køn og seks bopælskategorier (5 byområdeklasser efter indbyggere og landdistrikter)

RO - Alder (aldersgrupper på 10 år), køn, byområde/landdistrikt og region (svarende til NUTS III)

SI - Alder (8 aldersgrupper), køn og region (på NUTS III-niveau - 12 regioner)

SK - Alder, køn og region

TR - Alder (aldersgrupper på 5 år), køn, byområde/landdistrikt og region

IS - Alder og køn

NO - Alder, køn og region (svarende til NUTS II)

CH - Alder (aldersgrupper på 5 år), køn og region (svarende til NUTS II)

I Ungarn og Rumænien anvendes samme vægtningsfaktor for alle husstandsmedlemmer, beregnet ved hjælp af en iterativ procedure.

3.6 Medlemsstaterne giver De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat) de ønskede oplysninger om undersøgelsens tilrettelæggelse og metodik og angiver især kriterierne for stikprøvens udformning og omfang.

Dette er sket for så vidt angår 2000-, 2001- og 2002-undersøgelsen. Et resumé af disse oplysninger er hvert år blevet offentliggjort i publikationen med resultater af arbejdsstyrkeundersøgelsen. Derudover har samtlige medlemsstater undtagen Luxembourg, Nederlandene og Det Forenede Kongerige udarbejdet en kvalitetsrapport.

Situationen i kandidat- og EFTA-landene:

Publikationen med resultaterne af arbejdsstyrkeundersøgelsen indeholder også oplysninger om den metodologi, som anvendes ved de nationale undersøgelser af arbejdsstyrken i Island, Norge og Schweiz.

Samtlige kandidatlande har i et kapitel i kvalitetsrapporten beskrevet metodologien i 2001-arbejdsstyrkeundersøgelsen. Dog har Malta, Polen og Tyrkiet ikke udarbejdet en sådan rapport. Tyrkiet har fremsendt en publikation med en beskrivelse af undersøgelsesmetodologien.

Artikel 4 - Undersøgelseskarakteristika

4.1 Oplysningerne vedrører:

(a) demografisk baggrund:

- løbenummer i husstanden

- køn

- fødselsår

- fødselsdato i forhold til afslutningen af referenceperioden

- civilstand

- familiemæssig tilknytning til referencepersonen

- ægtefællens/partnerens løbenummer

- faderens løbenummer

- moderens løbenummer

- nationalitet

- ophold (antal år) i det pågældende land

- fødeland (fakultativt)

- arten af deltagelse i undersøgelsen (direkte deltagelse eller gennem et andet medlem af husstanden)

(b) arbejdsmarkedsstatus:

- arbejdsmarkedsstatus i referenceugen

- årsag til at den pågældende ikke har arbejdet, selv om han/hun har et arbejde

- søgen efter beskæftigelse for personer uden beskæftigelse

- den søgte beskæftigelses art (som selvstændig eller lønmodtager)

- anvendte metoder for at finde et job

- mulighed for at påbegynde et arbejde

(c) karakteristika vedrørende hovedbeskæftigelse:

- arbejdsmæssig status

- økonomisk aktivitet i den lokale enhed

- stilling/fag

- antal personer, der arbejder i den lokale enhed

- land, hvor arbejdspladsen er placeret

- region, hvor arbejdspladsen er placeret

- det år og den måned, hvori den pågældende begyndte at arbejde i den nuværende beskæftigelse

- fast arbejde (og årsager)

- varighed af midlertidigt arbejde eller arbejdskontrakt af bestemt varighed

- sondring mellem fuldtid og deltid (og årsager)

- arbejde i hjemmet

(d) arbejdstid:

- antal timer om ugen, hvori der sædvanligvis arbejdes

- antal timer, hvori der faktisk arbejdes

- hovedårsag til, at det faktiske antal arbejdstimer er forskelligt fra det sædvanlige antal arbejdstimer

(e) bibeskæftigelse:

- forekomst af mere end ét job

- arbejdsmæssig status

- økonomisk aktivitet i den lokale enhed

- antal timer, hvori der faktisk arbejdes

(f) synlig underbeskæftigelse:

- interesse for generelt at præstere et større antal arbejdstimer (fakultativt i tilfælde af en årlig undersøgelse)

- søgen efter en anden beskæftigelse og årsager hertil

- den søgte beskæftigelses art (lønmodtager eller andet)

- anvendte metoder til at finde en anden beskæftigelse

- årsager til, at den pågældende ikke søger en anden beskæftigelse (fakultativt i tilfælde af en årlig undersøgelse)

- mulighed for at påbegynde et arbejde

- ønsket antal arbejdstimer (fakultativt i tilfælde af en årlig undersøgelse)

(g) søgen efter beskæftigelse:

- den søgte beskæftigelses art (fuldtid eller deltid)

- længden af den periode, hvori den pågældende har søgt beskæftigelse

- situation før den pågældende begyndte at søge beskæftigelse

- tilmelding på offentlig arbejdsformidling og modtagelse af understøttelse

- interesse for at arbejde hos den person, som ikke søger beskæftigelse

- årsager til, at den pågældende ikke har søgt beskæftigelse

(h) teoretisk og praktisk uddannelse:

deltagelse i undervisning eller i praktisk uddannelse i løbet af de foregående fire uger:

- formål

- niveau

- type

- samlet varighed

- samlet antal timer

- højeste fuldførte niveau for teoretisk eller praktisk uddannelse

- år, hvori dette højeste niveau blev fuldført

- opnået erhvervskvalifikation uden for de videregående uddannelser

(i) tidligere arbejdsmæssig erfaring for personer, der ikke er i arbejde:

- forekomst af tidligere arbejdsmæssig erfaring

- år og måned, hvori den pågældende sidst arbejdede

- vigtigste grund til at have forladt sidste arbejde

- arbejdsmæssig status i sidste arbejde

- økonomisk aktivitet i den lokale enhed, i hvilken den pågældende sidst arbejdede

- stilling/fag i sidste arbejde

(j) situation et år før undersøgelsen (fakultativ for første, tredje og fjerde kvartal):

- væsentligste arbejdsmarkedsstatus

- arbejdsmæssig status

- økonomisk aktivitet i den lokale enhed, i hvilken den pågældende arbejdede

- bopælsland

- bopælsregion

(k) væsentligste arbejdsmarkedsstatus (fakultativ)

(l) indkomst (fakultativ)

(m) tekniske data vedrørende interviewede:

- undersøgelsesår

- referenceuge

- interviewuge

- medlemsstat

- den region, hvor husstanden har bopæl

- urbaniseringsgrad

- husstandens løbenummer

- husstandens art

- institutionens art

- vægtningsfaktor

- del af stikprøveudsnittet i forhold til foregående undersøgelser (årlig undersøgelse)

- del af stikprøveudsnittet i forhold til næste undersøgelse (årlig undersøgelse)

- undersøgelsesrundens løbenummer.

Følgende variabler blev ikke indberettet for de nedenfor anførte lande og år:

Belgien

Sædvanligt antal uddannelsestimer om ugen i 2000

Danmark

Ægtefællens eller partnerens løbenummer i 2000 og 2001

Faderens løbenummer i 2000 og 2001

Moderens løbenummer i 2000 og 2001

Interviewuge i 2000, 2001 og 2002

Den pågældende har opnået en erhvervsfaglig kvalifikation (bortset fra videregående uddannelse) i 2000, 2001 og 2002

Tyskland

Fødeland i 2000, 2001 og 2002

Arten af den pågældendes deltagelse i undersøgelsen i 2000

Interesse for at arbejde flere timer i 2000, 2001 og 2002

Samlet antal timer, som den pågældende gerne ville arbejde i 2000, 2001 og 2002

Interviewuge i 2000

Skifteholdsarbejde i 2000, 2001 og 2002

Aftenarbejde i 2000, 2001 og 2002

Natarbejde i 2000, 2001 og 2002

Lørdagsarbejde i 2000, 2001 og 2002

Søndagsarbejde i 2000, 2001 og 2002

Grækenland

Alle variabler blev indberettet

Spanien

Skifteholdsarbejde kun i 1. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Aftenarbejde kun i 1. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Natarbejde kun i 1. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Lørdagsarbejde kun i 1. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Søndagsarbejde kun i 1. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Frankrig

Ægtefællens eller partnerens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Faderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Moderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Samlet antal timer, som den pågældende gerne ville arbejde i 2000 og 2001

År, i hvilket den pågældende sidst arbejdede i 2000, 2001 og 2002

Har søgt efter grunde, lokaler eller udstyr i 2000, 2001 og 2002

Undervisningsform i 2000, 2001 og 2002

År, i hvilket det højeste niveau for teoretisk eller praktisk uddannelse blev fuldført i 2000, 2001 og 2002

Irland

Region, hvor arbejdspladsen er placeret i 2000

Samlet antal timer, som den pågældende gerne ville arbejde i 2000 og 2001

Sædvanligt antal uddannelsestimer om ugen i 2001 og 2002

Den pågældende har opnået en erhvervsfaglig kvalifikation (bortset fra videregående uddannelse) i 2000, 2001 og 2002

Økonomisk aktivitet i den lokale enhed i hvilken den pågældende arbejdede et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

Antal personer, der arbejder i den lokale enhed i 2000

Arbejde i hjemmet i 2000

Erhvervsmæssig status i sidste arbejde i 2000, 2001 og 2002

Den pågældendes situation umiddelbart inden han/hun begyndte at søge arbejde (eller ventede på at påbegynde nyt arbejde) i 2000, 2001 og 2002

Hvorvidt den pågældende er tilmeldt et offentligt arbejdsformidlingskontor i 2000, 2001 og 2002

Undervisningsform i 2000 og 2001

Niveauet for denne uddannelse i 2000 og 2001

Formålet med denne uddannelse i 2000 og 2001

Samlet varighed af denne uddannelse i 2000 og 2001

Aktivitet et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

Erhvervsmæssig status et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

Skifteholdsarbejde i 2000

Aftenarbejde i 2000

Natarbejde i 2000

Lørdagsarbejde i 2000

Søndagsarbejde i 2000

Italien

Ægtefællens eller partnerens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Faderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Moderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Nationalitet i 2000, 2001 og 2002 (dataene er indberettet til Eurostat, men Italien mener ikke, de er pålidelige)

Fødeland i 2000, 2001 og 2002

Interesse for at arbejde flere timer i 2000 og 2001

Samlet antal timer, som den pågældende gerne ville arbejde i 2000 og 2001

Den pågældende har opnået en erhvervsfaglig kvalifikation (bortset fra videregående uddannelse) i 2001 og 2002

Økonomisk aktivitet i den lokale enhed i hvilken den pågældende arbejdede et år før undersøgelsen kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Bopælsland et år før undersøgelsen kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Bopælsregion (i landet) et år før undersøgelsen kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Aktivitet et år før undersøgelsen kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Erhvervsmæssig status et år før undersøgelsen kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Luxembourg

Skifteholdsarbejde i 2000

Aftenarbejde i 2000

Natarbejde i 2000

Lørdagsarbejde i 2000

Søndagsarbejde i 2000

Nederlandene

År, i hvilket den pågældende sidst arbejdede, i 2000, 2001 og 2002

Den pågældende har opnået en erhvervsfaglig kvalifikation (bortset fra videregående uddannelse) i 2002

Økonomisk aktivitet i den lokale enhed i hvilken den pågældende arbejdede et år før undersøgelsen i 2002

Bopælsland et år før undersøgelsen i 2002

Bopælsregion (i landet) et år før undersøgelsen i 2002

Den pågældendes situation umiddelbart inden han/hun begyndte at søge arbejde (eller ventede på at påbegynde nyt arbejde) i 2002

Niveauet for denne uddannelse i 2002

Samlet varighed af denne uddannelse i 2002

Aktivitet et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

Erhvervsmæssig status et år før undersøgelsen i 2002

År, i hvilket det højeste niveau for teoretisk eller praktisk uddannelse blev fuldført i 2002

Østrig

Erhvervsmæssig status et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

Økonomisk aktivitet i den lokale enhed i hvilken den pågældende arbejdede et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

Portugal

Aftenarbejde i 2000, 2001 og 2002

Sverige

Ægtefællens eller partnerens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Faderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Moderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Region, hvor arbejdspladsen er placeret i 2000, 2001 og 2002

Økonomisk aktivitet i den lokale enhed i hvilken den pågældende arbejdede et år før undersøgelsen i 2001 og 2002

År, i hvilket den pågældende sidst arbejdede, i 2001 og 2002

Den pågældende har opnået en erhvervsfaglig kvalifikation (bortset fra videregående uddannelse) i 2000, 2001 og 2002

Finland

Ægtefællens eller partnerens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Faderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Moderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Økonomisk aktivitet i den lokale enhed i hvilken den pågældende arbejdede et år før undersøgelsen kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Bopælsland et år før undersøgelsen kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Bopælsregion (i landet) et år før undersøgelsen kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Aktivitet et år før undersøgelsen kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Erhvervsmæssig status et år før undersøgelsen kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Det Forenede Kongerige

Samlet varighed af midlertidigt arbejde eller arbejdskontrakt af bestemt varighed i 2000, 2001 og 2002, men dog for 2. kvartal

Antal timer om ugen, hvori der sædvanligvis arbejdes ikke i 1. kvartal og 4. kvartal i 2000 og 1. kvartal i 2001

Sædvanligt antal uddannelsestimer om ugen ikke i 1., 3. og 4. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Den pågældende har opnået en erhvervsfaglig kvalifikation (bortset fra videregående uddannelse) ikke i 1., 3. og 4. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Økonomisk aktivitet i den lokale enhed i hvilken den pågældende arbejdede et år før undersøgelsen kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Bopælsland et år før undersøgelsen i 2. kvartal kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Bopælsregion (i landet) et år før undersøgelsen kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Antal personer, der arbejder i den lokale enhed kun i 2. kvartal i 2000

Arbejde i hjemmet kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Arten af det søgte arbejde kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Den pågældendes situation umiddelbart inden han/hun begyndte at søge arbejde (eller ventede på at påbegynde nyt arbejde) kun i 2. kvartal i 2000

Undervisningsform kun i 1. og 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Niveauet for denne uddannelse kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Formålet med denne uddannelse kun i 1. og 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Samlet varighed af denne uddannelse kun i 1. og 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Aktivitet et år før undersøgelsen kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Erhvervsmæssig status et år før undersøgelsen kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Skifteholdsarbejde kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Aftenarbejde kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Natarbejde kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Lørdagsarbejde kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Søndagsarbejde kun i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

År, i hvilket det højeste niveau for teoretisk eller praktisk uddannelse blev fuldført i 2000, 2001 og 2002

Husstandens løbenummer bør være det samme i alle runder. De lande, der beholder et uændret løbenummer for husstandene i de forskellige runder, er EL, ES, IE, T, AT, PT og UK. Da der ikke blev indberettet husstandsdata for DK, FI og SE, er dette ikke relevant her.

Luxembourg har ikke et rotationsmønster, så dette er heller ikke relevant her. I BE, DE, NL og FR skifter løbenummeret for hver husstand fra den ene runde til den næste.

Arbejde udført af medlemsstaterne og EFTA-landene med økonomisk støtte fra Europa-Kommissionen:

2000 Spanien: Pilotundersøgelse med henblik på at indføre de nødvendige ændringer af spørgeskemaet for at efterkomme Kommissionens forordning (EF) nr. 1897/2000 om en arbejdsdefinition af arbejdsløshed.

Portugal: Tilpasning og afprøvning af spørgeskemaet for at opfylde definitioner af arbejdsløshed og tidsrelateret underbeskæftigelse.

Finland: Tilpasning og afprøvning af spørgeskemaet for at opfylde definitioner af arbejdsløshed og tidsrelateret underbeskæftigelse.

2001 Belgien: Sammenligning mellem forskellige kilder med henblik på evaluering af kvaliteten af løndata fra arbejdsstyrkeundersøgelsen.

Spanien: Ændringer af spørgeskemaet for at efterkomme Kommissionens forordning (EF) nr. 1897/2000 om en arbejdsdefinition af arbejdsløshed.

2002 Grækenland: Kombination af data fra arbejdsstyrkeundersøgelsen om nettoindkomst med administrative kilder med henblik på udarbejdelse af udtømmende statistikker om indkomst efter køn og aktivitetssektor.

Spanien: Laboratorietests og pilotundersøgelse vedrørende dataindsamlingen for løn under anvendelse af arbejdsstyrkeundersøgelsen.

Irland: Pilotundersøgelse om anvendelse af arbejdsstyrkeundersøgelsen til indsamling af oplysninger om løn.

Østrig: Afprøvning af dataindsamling vedrørende løn i arbejdsstyrkeundersøgelsen.

Portugal: Afprøvning af forskellige formuleringer af spørgsmålene vedrørende løn under anvendelse af arbejdsstyrkeundersøgelsen og eventuelle manglende besvarelser som følge heraf.

Finland: 1. Laboratorietests med kognitive interview i forbindelse med spørgsmål om løn.

2. Afholdelse af et nordisk møde om harmonisering af dataindsamlingen vedrørende husstandens sammensætning.

Norge: Sammenknytning af oplysningerne om løn fra administrative kilder med de individuelle svar i arbejdsstyrkeundersøgelsen.

Situationen i kandidat- og EFTA-landene:

Følgende variabler blev ikke indberettet for de anførte lande og år:

Tjekkiet

Ægtefællens eller partnerens løbenummer i 2000 og 2001

Faderens løbenummer i 2000 og 2001

Moderens løbenummer i 2000 og 2001

Ophold i den pågældende medlemsstat i antal år i 2000 og 2001

Fødeland i 2000 og 2001

Interesse for at arbejde flere timer i 2000 og 2001

Samlet antal timer, som den pågældende gerne ville arbejde i 2000 og 2001

Urbaniseringsgrad i 2000 og 2001

Sædvanligt antal uddannelsestimer om ugen og 2001

Uddannelse i løbet af de fire foregående uger i 2000 og 2001

Den pågældende har opnået en erhvervsfaglig kvalifikation (bortset fra videregående uddannelse) i 2000 og 2001

Bopælsland et år før undersøgelsen i 2. kvartal i 2000 og 2001

Bopælsregion (i landet) et år før undersøgelsen i 2000 og 2001

Undervisningsform i 2000 og 2001

Niveauet for denne uddannelse i 2000 og 2001

Formålet med denne uddannelse i 2000 og 2001

Samlet varighed af denne uddannelse i 2000 og 2001

Skifteholdsarbejde i 2000 og 2001

Aftenarbejde i 2000 og 2001

Natarbejde i 2000 og 2001

Lørdagsarbejde i 2000 og 2001

Søndagsarbejde i 2000 og 2001

År, i hvilket det højeste niveau for teoretisk eller praktisk uddannelse blev fuldført i 2000 og 2001

Estland

Alle variabler blev indberettet

Cypern

Alle variabler blev indberettet

Letland

År, i hvilket den pågældende begyndte at arbejde for sin nuværende arbejdsgiver eller som selvstændig erhvervsdrivende i 2000

Måned, i hvilket den pågældende begyndte at arbejde for sin nuværende arbejdsgiver eller som selvstændig erhvervsdrivende i 2000

Ægtefællens eller partnerens løbenummer i 2000 og 2001

Faderens løbenummer i 2000 og 2001

Moderens løbenummer i 2000 og 2001

Nationalitet i 2000

Ophold i den pågældende medlemsstat i antal år i 2000 og 2001

Fødeland i 2000 og 2001

Interesse for at arbejde flere timer i 2000

Samlet antal timer, som den pågældende gerne ville arbejde i 2000

Urbaniseringsgrad i 2000 og 2001

Sædvanligt antal uddannelsestimer om ugen og 2001

Uddannelse i løbet af de fire foregående uger i 2000 og 2001

Den pågældende har opnået en erhvervsfaglig kvalifikation (bortset fra videregående uddannelse) i 2000 og 2001

Økonomisk aktivitet i den lokale enhed i hvilken den pågældende arbejdede et år før undersøgelsen i 2000

Bopælsland et år før undersøgelsen i 2. kvartal i 2000 og 2001

Bopælsregion (i landet) et år før undersøgelsen i 2000 og 2001

Har gennemført en test eller været til jobsamtale i 2000 og 2001

Har søgt efter grunde, lokaler eller udstyr i 2000 og 2001

Afventer svar på jobansøgning i 2000 og 2001

Afventer henvendelse fra et offentligt arbejdsformidlingskontor i 2000 og 2001

Afventer resultat af udvælgelsesprøve med henblik på ansættelse i den offentlige sektor i 2000 og 2001

Antal personer, der arbejder i den lokale enhed i 2000 og 2001

Arbejde i hjemmet i 2000 og 2001

Arten af det søgte arbejde i 2000

Den pågældendes situation umiddelbart inden han/hun begyndte at søge arbejde (eller ventede på at påbegynde nyt arbejde) i 2000 og 2001

Undervisningsform i 2000 og 2001

Niveauet for denne uddannelse i 2000 og 2001

Formålet med denne uddannelse i 2000 og 2001

Samlet varighed af denne uddannelse i 2000 og 2001

Aktivitet et år før undersøgelsen i 2000

Erhvervsmæssig status et år før undersøgelsen i 2000

Skifteholdsarbejde i 2000 og 2001

Aftenarbejde i 2000 og 2001

Natarbejde i 2000 og 2001

Lørdagsarbejde i 2000 og 2001

Søndagsarbejde i 2000 og 2001

År, i hvilket det højeste niveau for teoretisk eller praktisk uddannelse blev fuldført i 2000 og 2001

Litauen

Ægtefællens eller partnerens løbenummer i 2000 og 2001

Faderens løbenummer i 2000 og 2001

Moderens løbenummer i 2000 og 2001

Interesse for at arbejde flere timer i 2000

Urbaniseringsgrad i 2000, 2001 og 2002

Økonomisk aktivitet i den lokale enhed i hvilken den pågældende arbejdede et år før undersøgelsen i 2000

Bopælsland et år før undersøgelsen i 2. kvartal i 2000

Bopælsregion (i landet) et år før undersøgelsen i 2000

Søgning efter andet arbejde og årsager hertil i 2000

Aktivitet et år før undersøgelsen i 2000

Erhvervsmæssig status et år før undersøgelsen i 2000

Ungarn

Nationalitet i 2000

Hovedårsag til, at det faktiske antal arbejdstimer i referenceugen er forskelligt fra det

sædvanlige antal arbejdstimer i 2000

Urbaniseringsgrad i 2000, 2001 og 2002

Malta

Ægtefællens eller partnerens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Faderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Moderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Fødselsdato i forhold til afslutningen af referenceperioden i 2000, 2001 og 2002

Har henvendt sig til venner, familie, fagforeninger osv. i 2000, 2001 og 2002

Har læst annoncer i dagblade eller tidsskrifter i 2000, 2001 og 2002

Afventer svar på jobansøgning i 2000, 2001 og 2002

Afventer henvendelse fra et offentligt arbejdsformidlingskontor i 2000, 2001 og 2002

Afventer resultat af udvælgelsesprøve med henblik på ansættelse i den offentlige sektor i 2000, 2001 og 2002

Urbaniseringsgrad i 2000, 2001 og 2002

Polen

Ægtefællens eller partnerens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Faderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Moderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Nationalitet i 2000

Ophold i den pågældende medlemsstat i antal år i 2000, 2001 og 2002

Fødeland i 2000, 2001 og 2002

Region, hvor arbejdspladsen er placeret i 2000, 2001 og 2002

Antal timer om ugen, hvori der sædvanligvis arbejdes i 2000

Hovedårsag til, at det faktiske antal arbejdstimer i referenceugen er forskelligt fra det sædvanlige antal arbejdstimer i 2000

Samlet antal timer, som den pågældende gerne ville arbejde i 2000

Interesse for at arbejde flere timer i 2000

Urbaniseringsgrad i 2000, 2001 og 2002

Sædvanligt antal uddannelsestimer om ugen i 2000

Uddannelse i løbet af de fire foregående uger i 2000

Den pågældende har opnået en erhvervsfaglig kvalifikation (bortset fra videregående uddannelse) i 2000, 2001 og 2002

Økonomisk aktivitet i den lokale enhed i hvilken den pågældende arbejdede et år før undersøgelsen i 2000

Bopælsland et år før undersøgelsen i 2. kvartal i 2000

Bopælsregion (i landet) et år før undersøgelsen i 2000

Har læst annoncer i dagblade eller tidsskrifter i 2000

Har gennemført en test eller været til jobsamtale i 2000

Har søgt efter grunde, lokaler eller udstyr i 2000, 2001 og 2002

Afventer svar på jobansøgning i 2000, 2001 og 2002

Afventer henvendelse fra et offentligt arbejdsformidlingskontor i 2000, 2001 og 2002

Afventer resultat af udvælgelsesprøve med henblik på ansættelse i den offentlige sektor i 2000, 2001 og 2002

Arbejde i hjemmet i 2000

Den pågældendes situation umiddelbart inden han/hun begyndte at søge arbejde (eller ventede på at påbegynde nyt arbejde) i 2000, 2001 og 2002

Undervisningsform i 2000

Niveauet for denne uddannelse i 2000

Formålet med denne uddannelse i 2000

Samlet varighed af denne uddannelse i 2000

Aktivitet et år før undersøgelsen i 2000

Erhvervsmæssig status et år før undersøgelsen i 2000

Skifteholdsarbejde i 2000

Aftenarbejde i 2000

Natarbejde i 2000

Lørdagsarbejde i 2000

Søndagsarbejde i 2000

År, i hvilket det højeste niveau for teoretisk eller praktisk uddannelse blev fuldført i 2000

Slovenien

Ægtefællens eller partnerens løbenummer i 2000 og 2001

Faderens løbenummer i 2000 og 2001

Moderens løbenummer i 2000 og 2001

Interviewuge i 2000 og 2001

Urbaniseringsgrad i 2000, 2001 og 2002

Bopælsland et år før undersøgelsen i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Bopælsregion (i landet) et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

Afventer resultat af udvælgelsesprøve med henblik på ansættelse i den offentlige sektor i 2000, 2001 og 2002

Slovakiet

År, i hvilket den pågældende begyndte at arbejde for sin nuværende arbejdsgiver eller som selvstændig erhvervsdrivende i 2000

Måned, i hvilken den pågældende begyndte at arbejde for sin nuværende arbejdsgiver eller som selvstændig erhvervsdrivende i 2000

Ægtefællens eller partnerens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Faderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Moderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Ophold i den pågældende medlemsstat i antal år i 2000, 2001 og 2002

Fødeland i 2000, 2001 og 2002

Samlet antal timer, som den pågældende gerne ville arbejde i 2000

Interesse for at arbejde flere timer i 2000

Urbaniseringsgrad i 2000, 2001 og 2002

Sædvanligt antal uddannelsestimer om ugen i 2000 og 2001

År, i hvilket den pågældende sidst arbejdede i 2000

Måned, i hvilken den pågældende sidst arbejdede i 2000

Den pågældende har opnået en erhvervsfaglig kvalifikation (bortset fra videregående uddannelse) i 2000, 2001 og 2002

Økonomisk aktivitet i den lokale enhed i hvilken den pågældende arbejdede et år før undersøgelsen i 2000

Bopælsland et år før undersøgelsen i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Bopælsregion (i landet) et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

Har læst annoncer i dagblade eller tidsskrifter i 2000

Har gennemført en test eller været til jobsamtale i 2000

Har søgt efter grunde, lokaler eller udstyr i 2000

Afventer svar på jobansøgning i 2000

Afventer henvendelse fra et offentligt arbejdsformidlingskontor i 2000

Afventer resultat af udvælgelsesprøve med henblik på ansættelse i den offentlige sektor i 2000

Arbejde i hjemmet i 2000

Aktivitet et år før undersøgelsen i 2000

Erhvervsmæssig status et år før undersøgelsen i 2000

Skifteholdsarbejde i 2000

Aftenarbejde i 2000

Natarbejde i 2000

Lørdagsarbejde i 2000

Søndagsarbejde i 2000

År, i hvilket det højeste niveau for teoretisk eller praktisk uddannelse blev fuldført i 2000 og 2001

Bulgarien

År, i hvilket den pågældende begyndte at arbejde for sin nuværende arbejdsgiver eller som selvstændig erhvervsdrivende i 2000

Måned, i hvilken den pågældende begyndte at arbejde for sin nuværende arbejdsgiver eller som selvstændig erhvervsdrivende i 2000

Ægtefællens eller partnerens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Faderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Moderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Ophold i den pågældende medlemsstat i antal år i 2000, 2001 og 2002

Fødeland i 2000, 2001 og 2002

Fast/ikke fast arbejde i 2000

Samlet varighed af midlertidigt arbejde eller arbejdskontrakt af bestemt varighed i 2000

Hovedårsag til, at det faktiske antal arbejdstimer i referenceugen er forskelligt fra det sædvanlige antal arbejdstimer i 2000

Samlet antal timer, som den pågældende gerne ville arbejde i 2000

Interesse for at arbejde flere timer i 2000

Erhvervsmæssig status (i bibeskæftigelse) i 2000

Økonomisk aktivitet i den lokale enhed (hvor bibeskæftigelsen udføres) i 2000

Faktisk antal arbejdstimer i referenceugen i bibeskæftigelsen i 2000

Urbaniseringsgrad i 2000, 2001 og 2002

Sædvanligt antal uddannelsestimer om ugen i 2001 og 2002

Uddannelse i løbet af de fire foregående uger i 2000

Den pågældende har opnået en erhvervsfaglig kvalifikation (bortset fra videregående uddannelse) i 2000

Økonomisk aktivitet i den lokale enhed i hvilken den pågældende arbejdede et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

Bopælsland et år før undersøgelsen i 2. kvartal i 2000, 2001 og 2002

Bopælsregion (i landet) et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

Har gennemført en test eller været til jobsamtale i 2000

Afventer resultat af udvælgelsesprøve med henblik på ansættelse i den offentlige sektor i 2000, 2001 og 2002

Antal personer, der arbejder i den lokale enhed i 2000

Arbejde i hjemmet i 2000, 2001 og 2002

Søgning efter andet arbejde og årsager hertil i 2000

Arten af det søgte arbejde i 2000

Hvorvidt den pågældende er tilmeldt et offentligt arbejdsformidlingskontor i 2000, 2001 og 2002

Undervisningsform i 2000

Niveauet for denne uddannelse i 2000, 2001 og 2002

Formålet med denne uddannelse i 2000

Samlet varighed af denne uddannelse i 2000, 2001 og 2002

Aktivitet et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

Erhvervsmæssig status et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

Skifteholdsarbejde i 2000, 2001 og 2002

Aftenarbejde i 2000, 2001 og 2002

Natarbejde i 2000, 2001 og 2002

Lørdagsarbejde i 2000, 2001 og 2002

Søndagsarbejde i 2000, 2001 og 2002

År, i hvilket det højeste niveau for teoretisk eller praktisk uddannelse blev fuldført i 2000

Rumænien

År, i hvilket den pågældende begyndte at arbejde for sin nuværende arbejdsgiver eller som selvstændig erhvervsdrivende i 2000 og 2001

Måned, i hvilken den pågældende begyndte at arbejde for sin nuværende arbejdsgiver eller som selvstændig erhvervsdrivende i 2000 og 2001

Ophold i den pågældende medlemsstat i antal år i 2000, 2001 og 2002

Fødeland i 2000 og 2001

Region, hvor arbejdspladsen er placeret i 2000, 2001 og 2002

Samlet varighed af midlertidigt arbejde eller arbejdskontrakt af bestemt varighed i 2000 og 2001

Samlet antal timer, som den pågældende gerne ville arbejde i 2000 og 2001

Urbaniseringsgrad i 2000, 2001 og 2002

Den pågældende har opnået en erhvervsfaglig kvalifikation (bortset fra videregående uddannelse) i 2000, 2001 og 2002

Bopælsland et år før undersøgelsen i 2000 og 2001

Bopælsregion (i landet) et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

Har gennemført en test eller været til jobsamtale i 2000 og 2001

Har søgt efter grunde, lokaler eller udstyr i 2000 og 2001

Afventer svar på jobansøgning i 2000 og 2001

Afventer henvendelse fra et offentligt arbejdsformidlingskontor i 2000 og 2001

Afventer resultat af udvælgelsesprøve med henblik på ansættelse i den offentlige sektor i 2000 og 2001

Antal personer, der arbejder i den lokale enhed i 2000 og 2001

Arbejde i hjemmet i 2000 og 2001

Den pågældendes situation umiddelbart inden han/hun begyndte at søge arbejde (eller ventede på at påbegynde nyt arbejde) i 2000 og 2001

Arten af det søgte arbejde i 2000

Hvorvidt den pågældende er tilmeldt et offentligt arbejdsformidlingskontor i 2000 og 2001

Undervisningsform i 2000 og 2001

Niveauet for denne uddannelse i 2000 og 2001

Formålet med denne uddannelse i 2000 og 2001

Samlet varighed af denne uddannelse i 2000 og 2001

Skifteholdsarbejde i 2000 og 2001

Aftenarbejde i 2000 og 2001

Natarbejde i 2000 og 2001

Lørdagsarbejde i 2000 og 2001

Søndagsarbejde i 2000 og 2001

År, i hvilket det højeste niveau for teoretisk eller praktisk uddannelse blev fuldført i 2000 og 2001

Island

Alle variabler blev indberettet

Norge

Interviewuge i 2000, 2001 og 2002

Urbaniseringsgrad i 2000, 2001 og 2002

Den pågældende har opnået en erhvervsfaglig kvalifikation (bortset fra videregående uddannelse) i 2000, 2001 og 2002

Har gennemført en test eller været til jobsamtale i 2000, 2001 og 2002

År, i hvilket det højeste niveau for teoretisk eller praktisk uddannelse blev fuldført i 2000, 2001 og 2002

Ud over disse blev alle øvrige variabler indberettet i 2. kvartal, men følgende variabler manglede i 1., 3. og 4. kvartal:

Ægtefællens eller partnerens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Faderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Moderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Årsag til, at den pågældende ikke arbejdede, selv om han/hun havde et job i 2000, 2001 og 2002

Interesse for at arbejde flere timer i 2000

Hvorvidt den pågældende har arbejdsmæssig erfaring i 2000, 2001 og 2002

År, i hvilket den pågældende sidst arbejdede i 2000, 2001 og 2002

Måned, i hvilken den pågældende sidst arbejdede i 2000, 2001 og 2002

Økonomisk aktivitet i den lokale enhed i hvilken den pågældende arbejdede et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

År, i hvilket den pågældende sidst arbejdede i 2000, 2001 og 2002

Sædvanligt antal uddannelsestimer om ugen i 2001 og 2002

Uddannelse i løbet af de fire foregående uger i 2000, 2001 og 2002

Økonomisk aktivitet i den lokale enhed i hvilken den pågældende arbejdede et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

Arbejde i hjemmet i 2000, 2001 og 2002

Søgning efter andet arbejde og årsager hertil i 2000, 2001 og 2002

Hovedårsag til ophør med sidste job eller aktivitet i 2000, 2001 og 2002

Erhvervsmæssig status i sidste arbejde i 2000, 2001 og 2002

Arten af det søgte arbejde i 2000, 2001 og 2002

Den pågældendes situation umiddelbart inden han/hun begyndte at søge arbejde (eller ventede på at påbegynde nyt arbejde) i 2000, 2001 og 2002

Hvorvidt den pågældende er tilmeldt et offentligt arbejdsformidlingskontor i 2000

Undervisningsform i 2000, 2001 og 2002

Niveauet for denne uddannelse i 2000, 2001 og 2002

Formålet med denne uddannelse i 2000, 2001 og 2002

Samlet varighed af denne uddannelse i 2000, 2001 og 2002

Aktivitet et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

Erhvervsmæssig status et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

Skifteholdsarbejde i 2000, 2001 og 2002

Aftenarbejde i 2000, 2001 og 2002

Natarbejde i 2000, 2001 og 2002

Lørdagsarbejde i 2000, 2001 og 2002

Søndagsarbejde i 2000, 2001 og 2002

Schweiz

Ægtefællens eller partnerens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Faderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Moderens løbenummer i 2000, 2001 og 2002

Ophold i den pågældende medlemsstat i antal år i 2000, 2001 og 2002

Fødeland i 2000, 2001 og 2002

Region, hvor arbejdspladsen er placeret i 2000, 2001 og 2002

Interesse for at arbejde flere timer i 2000

Urbaniseringsgrad i 2000, 2001 og 2002

Den pågældende har opnået en erhvervsfaglig kvalifikation (bortset fra videregående uddannelse) i 2000, 2001 og 2002

Økonomisk aktivitet i den lokale enhed i hvilken den pågældende arbejdede et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

Bopælsland et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

Bopælsregion (i landet) et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

Har gennemført en test eller været til jobsamtale i 2000

Afventer henvendelse fra et offentligt arbejdsformidlingskontor i 2000, 2001 og 2002

Afventer resultat af udvælgelsesprøve med henblik på ansættelse i den offentlige sektor i 2000, 2001 og 2002

Undervisningsform i 2000

Formålet med denne uddannelse i 2000, 2001 og 2002

Samlet varighed af denne uddannelse i 2000, 2001 og 2002

Erhvervsmæssig status et år før undersøgelsen i 2000, 2001 og 2002

4.2 De i stk. 1 omhandlede oplysninger kan suppleres med en yderligere række variabler, i det følgende benævnt "ad hoc-moduler". Hvert år fastsættes der et flerårigt program med ad hoc-moduler

I perioden 2000-2002 blev følgende ad hoc-moduler gennemført i medlemsstaterne:

2000 - Overgang fra skole til arbejdsliv (Kommissionens forordning (EF) nr. 1925/1999)

2001 - Arbejdstidens længde og tilrettelæggelse (Kommissionens forordning (EF) nr. 1578/2000)

2002 - Handicappedes beskæftigelse (Kommissionens forordning (EF) nr. 1566/2001).

I 2000 vil kun Tyskland ikke gennemføre modulet om overgang fra skole til arbejdsliv. Nederlandene og Det Forenede Kongerige indberettede ikke oplysninger om nogle af variablerne.

Alle lande gennemførte ad hoc-modulet for 2001 (arbejdstidens tilrettelæggelse og længde) og ad hoc-modulet for 2002 (handicappedes beskæftigelse), men nogle variabler var frivillige for Tyskland.

Arbejde udført af medlemsstaterne med økonomisk støtte fra Europa-Kommissionen:

2000-modulet

Der blev ydet støtte til Belgien, Danmark, Spanien, Grækenland, Frankrig, Irland, Italien, Nederlandene, Portugal, Sverige, Finland og Det Forenede Kongerige

2001-modulet

Der blev ydet støtte til Danmark, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Nederlandene, Portugal, Sverige, Finland og Det Forenede Kongerige

2002-modulet

Der blev ydet støtte til Belgien, Danmark, Grækenland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Nederlandene, Østrig, Portugal, Sverige, Finland og Det Forenede Kongerige.

Situationen i kandidat- og EFTA-landene:

Ad hoc-modulet for 2000 blev gennemført i CZ, HU, LV, LT, MT, RO, SI og SK, men ikke i BG, CY, EE, PL, IS, NO og CH.

Ad hoc-modulet for 2001 blev gennemført i CZ, HU, EE, LV, LT, MT, RO, SI, SK, NO og CH, men ikke i BG, CY, PL og IS.

Ad hoc-modulet for 2002 blev gennemført i CZ, CY, HU, EE, LT, MT, RO, SI, SK og NO, men ikke i BG, LV, PL, IS og CH.

4.3 Definitionerne, kontrolreglerne, den harmoniserede liste over variablerne, de nødvendige justeringer af listen over undersøgelsesvariabler på baggrund af den tekniske og teoretiske udvikling samt en liste over principperne for formuleringen af spørgsmålene vedrørende arbejdsmarkedsstatus fastsættes efter proceduren i artikel 8.

Den definition af arbejdsløshed, der skal anvendes, og principperne for formuleringen af spørgsmålene vedrørende arbejdsmarkedsstatus blev vedtaget med Kommissionens forordning (EF) nr. 1897/2000 af 7. september 2000. Definitionen af arbejdsløshed i henhold til denne forordning er som følger:

1. I stikprøveundersøgelsen af arbejdsstyrken anvendes ILO-normerne, der blev vedtaget på den 13. og 14. internationale konference for arbejdsmarkedstatistikere (ICLS), og hvorefter der ved arbejdsløse forstås personer i alderen 15-74 år, som:

a) var uden beskæftigelse i referenceugen, dvs. personer, som hverken havde et job eller lønnet beskæftigelse eller beskæftigelse som selvstændig erhvervsdrivende (i mindst en time)

b) løbende stod til rådighed for arbejdsmarkedet, dvs. personer, som var til rådighed til at udføre arbejde i form af lønnet beskæftigelse eller beskæftigelse som selvstændig erhvervsdrivende inden for to uger efter referenceugen

c) aktivt søgte arbejde, dvs. personer, som inden for de sidste fire uger inklusive referenceugen havde taget konkrete skridt til at finde lønnet beskæftigelse eller beskæftigelse som selvstændig, eller som havde fundet beskæftigelse, der først påbegyndes senere, dvs. inden for højst tre måneder.

Under henvisning til punkt 1, litra c), betragtes følgende som »konkrete skridt:

- kontaktede et offentligt arbejdsformidlingskontor med henblik på at finde beskæftigelse, uanset hvem der tog initiativet (fornyet registrering af rent administrative grunde er ikke et aktivt skridt)

- kontaktede et privat arbejdsanvisningsbureau (vikarbureauer, virksomheder, som har specialiseret sig i formidling af job mv.) med henblik på at finde beskæftigelse

- sendte en ansøgning direkte til arbejdsgivere

- kontaktede venner, familie, fagforeninger mv. med henblik på at finde beskæftigelse

- indrykkede eller besvarede annoncer i aviser og tidsskrifter

- læste stillingsannoncer

- deltog i en test, en optagelsesprøve eller en jobsamtale med henblik på ansættelse

- søgte efter byggegrunde, lokaler eller udstyr

- ansøgte om tilladelser eller finansielle midler.

2. Teoretisk eller praktisk uddannelse betragtes som midler til at forbedre beskæftigelsesevnen, men ikke som arbejdssøgningsmetoder.

Personer uden beskæftigelse, som har påbegyndt en teoretisk eller praktisk uddannelse, betragtes kun som arbejdsløse, hvis de "løbende står til rådighed for arbejdsmarkedet" og "søger arbejde" som defineret i punkt 1, litra b) og c).

3. Midlertidigt arbejdsløse betragtes kun som arbejdsløse, hvis de ikke modtager en væsentlig aflønning (dvs. > 50 %) fra deres arbejdsgiver, og hvis de "er til rådighed for arbejdsmarkedet" og "søger arbejde". Midlertidigt arbejdsløse betragtes som arbejdstagere, som på arbejdsgiverens initiativ sendes på orlov uden løn (herunder også orlov betalt af det offentlige eller af fonde -- 16. ICLS). I dette tilfælde klassificeres midlertidigt arbejdsløse som beskæftigede, hvis der er aftalt et tidspunkt for genoptagelse af arbejdet, og hvis dette tidspunkt falder inden for et tidsrum af tre måneder.

4. Uden for sæsonen anses sæsonarbejdere ikke for at have en formel tilknytning til deres sæsonarbejdsplads, da de ikke modtager løn fra deres arbejdsgiver, selv om de har sikkerhed for at kunne genoptage arbejdet. Hvis de ikke er beskæftiget uden for sæsonen, betragtes de kun som arbejdsløse, hvis de i overensstemmelse med definitionen i punkt 1, litra b) og c), "står til rådighed for arbejdsmarkedet" og "søger arbejde".

Tabel 12 Anvendelse af definitionen af arbejdsløshed og eventuelle afvigelser herfra

>TABELPOSITION>

Disse resterende afvigelser forsvinder, efterhånden som medlemsstaterne tilpasser deres undersøgelser til de nye definitioner.

Østrig og Frankrig tilpasser deres undersøgelser i 2003. Italien tilpasser sin i 2004, og Nederlandene og Sverige deres i 2005. Spanien og det Forenede Kongerige har ikke opgivet en dato, hvor definitionen på arbejdsløshed vil vare fuldt implementeret.

Tabel 13 viser de forskellige principper for formulering af spørgsmålene om arbejdsmarkedsstatus og anvendelsen af den i de forskellige lande.

Tabel 13 Principper for formulering af spørgsmål om arbejdsmarkedsstatus (d = delvis)

1. Spørgsmålene om arbejdsmarkedsstatus i overensstemmelse med ILO's definition (beskæftiget, arbejdsløs eller ikke i arbejde) er almindeligvis de første spørgsmål i det individuelle spørgeskema og følger umiddelbart efter spørgsmålene om husstandsmedlemmernes demografiske data. Der bør ikke forud herfor anføres spørgsmål om hovedbeskæftigelse eller sædvanlig beskæftigelse (studerende, hushjælp, pensionist mv.) eller om eventuel tilmelding hos den offentlige arbejdsformidling med henblik på at opnå arbejdsløshedsydelser, hvis dette vil få indflydelse på besvarelsen af spørgsmålene om arbejdsmarkedsstatus i henhold til ILO.

Hvis der i efterfølgende undersøgelsesrunder tages udgangspunkt i svarene i tidligere interview, og når en persons arbejdsmarkedsstatus som beskæftiget eller ikke i arbejde ser ud til at være permanent eller stabil, er det let at fastslå denne status ved at sammenligne med den foregående undersøgelsesrunde.

>TABELPOSITION>

2. Til opgørelse af beskæftigelsen anføres mindst to spørgsmål: et spørgsmål om, hvorvidt personen er beskæftiget i øjeblikket, og et andet om, hvorvidt personen har et job, når denne er midlertidigt fraværende fra arbejdet (personer på orlov). Spørgsmålet om, hvorvidt personer er beskæftiget i øjeblikket, skal anføres før spørgsmålet om, hvorvidt personen har et job, således at en sammenholdelse af de to spørgsmål bidrager til en nøjagtig bestemmelse af de personer, som midlertidigt er fraværende.

Bestemmelse af midlertidigt arbejdsløse (orlov uden løn foranlediget af arbejdsgiveren) og klassificeringen af dem som beskæftigede (eller arbejdsløse) afhænger af to forhold vedrørende den formelle tilknytning til arbejdspladsen: sikkerhed for tilbagevenden til arbejdet og afbrydelsens korte varighed (< 3 måneder). Om disse to betingelser er opfyldt, kan afklares ved at anføre et spørgsmål om grunden til deres midlertidige fravær eller om grunden til, at de ikke har søgt arbejde i de foregående fire uger, eller ved at anføre kategorier af svar på disse spørgsmål.

>TABELPOSITION>

3. Spørgsmålene om beskæftigelse skal indeholde et kriterium til bestemmelse af personer med meget begrænset erhvervsaktivitet på nogle få eller kun en enkelt time.

>TABELPOSITION>

4. Spørgsmålene om beskæftigelse skal indeholde et kriterium til bestemmelse af ulønnede medarbejdende familiemedlemmer. De kan også bestemmes ved hjælp af et separat spørgsmål om, hvorvidt de er beskæftiget.

>TABELPOSITION>

5. Det skal af spørgsmålene om beskæftigelse klart fremgå, at kun lønnet eller på anden måde udbyttegivende arbejde betragtes som en økonomisk aktivitet i henhold til ILO.

>TABELPOSITION>

6. Referenceperioden for beskæftigelse skal angives nøjagtigt. Spørgsmålet om beskæftigelse refererer almindeligvis til den seneste uge (»fra mandag til søndag«) og indeholder de nøjagtige datoer. Der anføres de nøjagtige referenceperioder for arbejdssøgning og rådighed for arbejdsmarkedet. De to spørgsmål om arbejdssøgning og arbejdssøgningsmetoder refererer til de seneste fire uger inklusive referenceugen og spørgsmålet om rådigheden for arbejdsmarkedet til de to uger, der følger efter referenceugen.

>TABELPOSITION>

(1) ja siden 2002

7. Spørgsmålet om arbejdssøgning stilles til alle de personer, som har fået stillet spørgsmålene om beskæftigelse, og hvoraf det af svaret fremgår, at de er uden beskæftigelse. Ingen andre filterspørgsmål går forud for dette spørgsmål. Hvis der i efterfølgende undersøgelsesrunder tages udgangspunkt i svarene i tidligere interview, og når en persons arbejdsmarkedsstatus som beskæftiget eller ikke i arbejde ser ud til at være permanent eller stabil, er det let at fastslå denne status ved at sammenligne med den foregående undersøgelsesrunde.

>TABELPOSITION>

8. Spørgsmålet om arbejdssøgning skal referere til alle tiltag fra respondenten for at finde beskæftigelse eller etablere egen virksomhed, også selv om de sker med uregelmæssige mellemrum. Spørgsmålet formuleres således, at det fremgår, at arbejdssøgning ikke kun foreligger, når der er tale om kontinuerlig søgning i hele referenceperioden.

>TABELPOSITION>

9. Spørgsmålet om arbejdssøgningsmetoder skal indeholde aktive og passive søgemetoder. Følgende betragtes som aktive:

- kontaktede et offentligt arbejdsformidlingskontor med henblik på at finde beskæftigelse

- kontaktede et privat arbejdsanvisningsbureau med henblik på at finde beskæftigelse

- sendte en ansøgning direkte til arbejdsgivere

- kontaktede venner, familie, fagforeninger mv. med henblik på at finde beskæftigelse

- indrykkede eller besvarede annoncer i aviser og tidsskrifter

- læste stillingsannoncer

- deltog i en test, en optagelsesprøve eller en jobsamtale med henblik på ansættelse

- søgte efter byggegrunde, lokaler eller udstyr

- ansøgte om tilladelser eller finansielle midler.

>TABELPOSITION>

(1) ja siden 2002

10. "Kontakt med et offentligt arbejdsformidlingskontor med henblik på at finde beskæftigelse" kan ske fra begge sider. Kontakten kan etableres af den registrerede arbejdsløse eller af arbejdsformidlingskontoret. Denne kontakt skal indgå i første (svarkategori) i spørgsmålet om arbejdssøgningsmetoder. Dette gælder ikke administrativ fornyelse af en registrering med henblik på at opnå arbejdsløshedsydelser (hvis der ikke forud herfor har været en periode, hvor personen har været beskæftiget eller ikke i arbejde), og ej heller den bistand, som arbejdsformidlingskontoret har ydet for at forbedre den registrerede arbejdsløses beskæftigelsesevne. "Kontakten med det offentlige arbejdsformidlingskontor med henblik på at finde beskæftigelse" er en aktiv søgemetode, hvis personen:

- registreres hos arbejdsformidlingskontoret for første gang (efter en periode, hvor personen var beskæftiget eller ikke i arbejde)

- orienterer sig om eventuelle ledige stillinger, eller

- via arbejdsformidlingskontoret tilbydes arbejde, som kan accepteres eller afvises af den arbejdssøgende.

>TABELPOSITION>

11. Arbejdssøgningsmetoderne opregnes, indtil der er nævnt mindst tre aktive metoder.

>TABELPOSITION>

12. Personer, som for tiden er uden beskæftigelse, og som ikke søger beskæftigelse, fordi de allerede har fundet et job, som påbegyndes på et senere tidspunkt, f.eks. i løbet af højst tre måneder, skal klassificeres i en separat kategori.

>TABELPOSITION>

(1) ja siden 2002

Situationen i kandidat- og EFTA-landene:

Anvendelse af definitionen af arbejdsløshed:

I Bulgarien, Polen og Slovakiet forventes fuld anvendelse af definitionen af arbejdsløshed.

Bulgarien

Der er forskelle med hensyn til behandlingen af personer, som er registreret på arbejdsformidlingskontorer (registrering i sig selv anses for at være en aktiv arbejdssøgningsmetode), og behandlingen af orlov uden løn foranlediget af arbejdsgiveren. Læsning af stillingsannoncer anses ikke for at være en aktiv arbejdssøgningsmetode. Personer, der er på delvis betalt børnepasningsorlov eller børnepasningsorlov uden løn, anses ikke for at tilhøre arbejdsstyrken, uanset om de søger arbejde og er til rådighed for arbejdsmarkedet. Siden 2001 er det kun behandlingen af personer, der er registreret på arbejdsformidlingskontorerne, der ikke følger definitionen af arbejdsløshed.

Cypern

Ingen afvigelser

Tjekkiet

Ingen afvigelser

Estland

Ingen afvigelser

Ungarn

Ingen afvigelser

Letland

Ingen afvigelser

Litauen

Ingen afvigelser

Malta

Ingen afvigelser

Polen

Midlertidigt arbejdsløse klassificeres altid som beskæftigede uanset tidspunktet for tilbagevenden til arbejdet og uanset, at der ikke modtages løn af betydning.

Rumænien

Ingen afvigelser (siden 2002).

Slovakiet

Arbejdsløshed omfatter også personer, som allerede har fundet et job, som påbegyndes inden for 1 måned.

Slovenien

Midlertidigt arbejdsløse betragtes som beskæftigede uanset varigheden af den midlertidige arbejdsløshed.

Tyrkiet

Midlertidigt arbejdsløse registreres ikke. Alle personer, som er fraværende fra arbejdet, klassificeres som beskæftigede uanset varigheden af fraværet, hvis de stadig har tilknytning til jobbet. Der er ingen øverste aldersgrænse for arbejdsløse. Der anvendes ikke en tremåneders periode for personer, som for tiden er uden beskæftigelse, og som ikke søger beskæftigelse, fordi de allerede har fundet et job, som påbegyndes på et senere tidspunkt. Disse personer defineres som arbejdsløse, hvis de kan påbegynde et job inden for 15 dage.

Schweiz

Ingen afgivelser

Island

Arbejdsløshed er begrænset til personer i alderen 16-74. Personer, der ikke søger beskæftigelse, fordi de allerede har fundet et job, betragtes som arbejdsløse, hvis arbejdet påbegyndes inden for fire uger. Spørgsmålet om deltagelse i en test, en optagelsesprøve eller en jobsamtale med henblik på ansættelse indgår ikke i det islandske spørgeskema.

Norge

Arbejdsløshed er begrænset til personer i alderen 16-74. Personer uden beskæftigelse spørges kun om arbejdssøgning, hvis de giver udtryk for, at de gerne vil have et job. Midlertidigt arbejdsløse registreres altid som arbejdsløse, selv om der er fastsat en dato for tilbagevenden til arbejdet inden for de næste tre måneder. Rådigheden for arbejdsmarkedet er fastsat som inden for de næste to uger efter interviewet (ikke efter referenceugen). Personer, der har været arbejdssøgende i 8 forudgående uger, og som venter svar fra en arbejdsgiver, klassificeres som arbejdsløse, hvis de er til rådighed for arbejdsmarkedet. Vedrørende arbejdssøgningsmetoder stilles der kun et enkelt åbent spørgsmål uden specificering af alle de mulige metoder som separate spørgsmål (kun en liste, så intervieweren kan registrere svaret).

Artikel 5 - Gennemførelse af undersøgelsen

5.1 Medlemsstaterne kan gøre besvarelse af undersøgelsens spørgsmål obligatorisk.

Undersøgelsen er obligatorisk i 6 lande (BE, EL, ES, FR, IT, PT). I Tyskland og Østrig er arbejdsstyrkeundersøgelsen i vidt omfang integreret i mikrotællingen, som er obligatorisk. I Finland, Danmark, Nederlandene, Det Forenede Kongerige, Irland, Sverige og Luxembourg er undersøgelsen ikke obligatorisk.

Situation i kandidat- og EFTA-landene:

I Tjekkiet, Estland, Bulgarien, Litauen, Letland, Polen, Ungarn, Rumænien, Slovenien, Island og Schweiz er undersøgelsen ikke obligatorisk.

I Cypern, Norge og Malta er arbejdsstyrkeundersøgelsen obligatorisk. Den er også obligatorisk i Tyrkiet, men der er ikke sanktioner over for dem, som nægter at deltage i undersøgelsen.

Artikel 6 - Indberetning

6.1 Senest tolv uger efter afslutningen af referencekvartalet i tilfælde af en kontinuerlig undersøgelse (og senest ni måneder efter afslutningen af referenceperioden i tilfælde af en forårsundersøgelse) indberetter medlemsstaterne til Eurostat resultaterne af undersøgelsen uden angivelse af direkte identificerbare personoplysninger.

I henhold til denne artikel skal arbejdsstyrkeundersøgelsesdataene indberettes i juni hvad angår årets første kvartal, i september hvad angår andet kvartal, i december hvad angår tredje kvartal og i marts året efter undersøgelsen hvad angår det sidste kvartal. For lande, der stadig foretager en enkelt undersøgelse i foråret, er fristen februar i året efter undersøgelsens referenceår.

Kvartalsdataene indberettes nu rettidigt af de fleste medlemsstater. I Belgien og Nederlandene synes der stadig at være problemer, selv om resultaterne er blevet indberettet hurtigere i de sidste kvartaler. Østrig har også problemer med at overholde fristerne, men gennemførelsen af den kontinuerlige undersøgelse i 2004 vil forhåbentlig nedbringe forsinkelserne i dataindberetningen. Irland indberettede først data for andet kvartal i 2003. Mellem juni og august 2003 blev de foregående andre kvartaler indberettet. Nedenstående tabel viser den forventede dato og modtagelsesdatoen for 2000-, 2001- og 2002-data.

Tabel 14 Overholdelse af fristerne for dataindberetning

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Situationen i kandidat- og EFTA-landene:

Selv om der var nogle forsinkelser i 2000 og 2001, har samtlige kandidatlande generelt indberettet arbejdsstyrkeundersøgelsesdataene rettidigt for referenceåret 2002. Også EFTA-landene har indberettet dataene rettidigt.

Artikel 7 - Rapporter

Hvert tredje år, og første gang i 2000, forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af denne forordning. Denne rapport skal navnlig indeholde en evaluering af kvaliteten af de statistiske metoder, medlemsstaterne påtænker at anvende for at forbedre resultaterne eller forenkle undersøgelsesprocedurerne.

I 2001 begyndte Eurostat og medlemsstaterne at drøfte muligheden for ikke at undersøge alle variablerne hvert kvartal. Nogle variabler, hvor hvilke det ville være tilstrækkeligt at have oplysninger på årsbasis, kunne begrænses til en delstikprøve med samtlige årets 52 uger som referenceperiode, så man kan beregne et skøn over det reelle årlige gennemsnit. Delstikprøven kan endog begrænses til et kvartal, under forudsætning af, at der ikke forekommer sæsonvariationer. Denne procedure ville i høj grad lette arbejdsbyrden for respondenterne og forbedre oplysningernes kvalitet, uden at der går vigtig information tabt. I november 2002 godkendte Udvalget for Det Statistiske Program overordnet dette forslag.

Ved at gennemføre dette forslag løser man adskillige metodologiske og tekniske problemer. En task force bestående af repræsentanter fra Spanien, Frankrig, Sverige, Det Forenede Kongerige og Slovenien mødtes derfor i Madrid i december 2002 for at analysere spørgsmålet og udarbejde en oversigt over de eventuelle problemer, der skal løses. Derudover mødtes en anden task force bestående af de samme lande plus Grækenland, Nederlandene og Finland i Luxembourg i maj 2003 for at fortsætte arbejdet. Denne task force vil fortsætte arbejdet om spørgsmålet i 2003 og 2004. Parallelt hermed kunne landene anmode om støtte til at gennemføre tests og metodologiske undersøgelser i 2003 om spørgsmålet.

I 2002 gennemførte Danmark og Portugal en række metodologiske undersøgelser på området, og dette arbejde blev delvis betalt af Kommissionen i form af støtte.

Et udkast til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 577/98 om gennemførelse af en stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken i Fællesskabet gør det muligt blandt undersøgelseskarakteristikaene at udvælge en række strukturelle variabler, som kun skal indsamles én gang om året med henblik på beregning af årlige gennemsnit. Denne forordning forventes snarligt vedtaget.

I perioden 2000-2002 gennemførte medlemsstaterne desuden følgende forbedringer:

Belgien

I perioden 2000-2002 blev der gennemført to vigtige tiltag:

- Finere kalibreringsmetoder (integrering af oplysninger om personernes socialsikringsoplysninger og/eller husstandsoplysninger med personernes demografiske data) er blevet afprøvet, men de oplysninger, der er sendt til Eurostat, anvender stadig de poststratificerede koefficienter.

- I 2000 blev 200 husstande interviewet under anvendelse af computerstøttet personlig interviewning (CAPI) (Blaise-program) på forsøgsbasis. Forsøget er ikke siden blevet gentaget.

Danmark

I 2000 blev spørgeskemaet revideret - der blev indført spørgsmål om underbeskæftigelse, og spørgsmålene om klassificering af arbejdsløse blev revideret. I 2001 blev aldersgrænserne for interviewpopulationen udvidet til 15-74. I 2002 blev der indført spørgsmål om arbejdsmarkedsstatus for øvrige husstandsmedlemmer (spørgsmålene blev kun stillet til respondenter i én runde). Der blev gennemført nogle metodologiske undersøgelser om beregning af årlige gennemsnit ud fra vægtede resultater af en delstikprøve (én runde) i 2002, og resultaterne anvendes ved udarbejdelsen af data for husstandene.

Tyskland

I 2002 blev spørgeskemaet ændret for at fastslå beskæftigelsesstatusen mere præcist i henhold til ILO-definitionen:

- I tilfælde af forældreorlov og andet fravær anses personer kun for at være beskæftiget, hvis det samlede fravær fra arbejdet ikke overstiger 3 måneder.

- Personer uden job, som har fundet ny beskæftigelse, betragtes kun som arbejdsløse, hvis det nye job begynder inden for tre måneder.

Grækenland

Forbedringer i dataindsamlingen fra 2000 og frem:

- Der gennemføres nu et personligt interview for årets 1. kvartal. I de øvrige kvartaler gennemføres interviewet telefonisk for de husstande, som indgik i stikprøven i det foregående kvartal (5/6 af stikprøven). Fordelene er:

- Feltarbejdet og dataindsamlingen tager kortere tid (ikke behov for indgivelse af nye data), og dataene bliver hurtigere færdige.

- Færre undersøgelsesomkostninger, fordi omkostningerne ved telefoninterview er omkring 1/3 af personlige interview.

- Forbedringer af spørgeskemaet:

- Ændringer i spørgsmålenes rækkefølge for at gøre spørgeskemaet mere effektivt og for at begrænse interviewets længde.

- Bedre formulering af spørgsmålene, så de bliver i overensstemmelse med Eurostats anbefalinger, og så interviewerne og de interviewede bedre kan forstå dem.

- Uddannelse af undersøgelsesledere og dataindsamlere. Alt personale, der deltager i undersøgelsen, blev uddannet på seminarer i Athen og Thessaloniki, og i seminarerne deltog også personale fra de lokale NSSG-kontorer. Hovedformålet med disse seminarer var at vise, hvilke fejl der typisk opstår, og hvordan de kan undgås. Datakvaliteten er blevet væsentligt forbedret efter disse seminarer.

- Indtil 2001 var det sådan, at hvis en husstand ikke svarede, erstattede den næste husstand på listen den. Denne metode skabte skævhed i dataene (f.eks. blev der interviewet flere ældre mennesker, som er lettere at finde hjemme). Denne erstatningsprocedure har ikke været anvendt siden 2000, og beregningen af vægtningsfaktorer er blevet forbedret under hensyntagen til manglende besvarelse.

- Personalet i arbejdsstyrkeundersøgelsesafdelingen og personalet i de lokale statistiske kontorer er blevet organiseret bedre, således at de bedre kan overvåge interviewernes arbejde. Det betyder, at hvert medlem af personalet er ansvarligt for 3-4 interviewere, og der blev indført et fulddatamatiseret system i arbejdsstyrkeundersøgelsesafdelingen - som led i det integrerede informationssystem - som styrer de forskellige trin i dataindsamlingen.

Resumé af forbedringerne i dataudarbejdelsen siden 2000:

- Indførelse af et nyt system til styring af dataproduktionen.

- Indførelse af en ny mere brugervenlig formular for dataindgivelse.

- Anvendelse af CAPI og CATI ved dataindsamling.

- Uddannelse af alt personalet i arbejdsstyrkeundersøgelsesafdelingen i anvendelse af softwaren.

Spanien

Hvert kvartal foretages der befolkningsfremskrivninger efter aldersgruppe (0-15 år og 16 år +) og NUTS III-region. Fremskrivningerne efter alder og region distribueres efter stratum i forhold til populationen i hvert stratum. I hvert stratum og i hver aldersgruppe og region fastsættes vægtningen efter fremskrivningens andel i forhold til stikprøvestørrelsen. Siden 2002 har kalibreringsmetoden været anvendt regelmæssigt for at justere stikprøven til populationsdistributionen. Som hjælpeinformation anvendes populationen efter køn, alder og NUTS II-niveau. Der anvendes en lineær vægtningsmetode, hvor hvert husstandsmedlem har samme vægt.

Frankrig

2000-undersøgelsen er blevet omvægtet i 2001 under anvendelse af resultaterne fra 1999-tællingen.

Irland

De vigtigste ændringer i perioden var:

- Gradvis udvidelse af dataindsamlingsenheden, således at svarenes kvalitet undersøges bedre og der hurtigere modtages data fra marken.

- En mere struktureret tilgang til udformningen, afprøvningen og indførelsen i marken af spørgeskemaet med henblik på at indføre nye spørgsmål så effektivt som muligt.

- Grundigere og mere formaliseret samarbejde med personalet i marken, således at kvaliteten af interviewene forbedres.

Italien

Der blev ikke i perioden 2000-2002 indført metodologiske ændringer.

Luxembourg

Spørgsmålene vedrørende skifteholdsarbejde, aftenarbejde, natarbejde, lørdagsarbejde og søndagsarbejde, som udgik i 1999 og 2000, blev indført igen i 2001 og 2002. Siden 2001 er ISCO-COM-klassifikationen blevet anvendt i stedet for ISCO-88. Indkodningen af hovedbeskæftigelse blev udvidet til 3 cifre i stedet for 2, og NACE Rev. 1-kodningen blev udvidet til 4 cifre.

Fra 2001 har spørgsmålet "Kontaktede et offentligt arbejdsformidlingskontor med henblik på at finde beskæftigelse" været uafhængigt af spørgsmålet "Bistand, som arbejdsformidlingskontoret har ydet for at forbedre den registrerede arbejdsløses beskæftigelsesevne", idet der er blevet indført et yderligere spørgsmål. Siden 2001 har ILO-definitionen af arbejdsløshed været anvendt i fuldt omfang. Indtil 2001 blev der indført nye CALMAR-inspirerede vægtningsprocedurer.

Nederlandene

Interviewerne er ikke længere freelancere, men har en permanent kontrakt. Der er også ansat ledere til at styre grupper af interviewere i de forskellige regioner. Dette vil forbedre kvaliteten af dataindsamlingen og forbedre besvarelsesprocenten.

Østrig

I marts 2002-undersøgelsen er programmet for dataredigering og -imputering blevet ændret for at fjerne forskellige fejl, som de tidligere anvendte programmer forårsagede. Disse ændringer medfører brud i tidsrækkerne. Mest påvirket heraf er dataene om overarbejde, antal personer, der har et bijob, og antal personer, der ønsker en anden arbejdstid. Omvægtning med henblik på at anvende tællingsresultater anvendes ikke, men er undervejs.

Portugal

Arbejdsstyrkeundersøgelsesresultaterne siden 1998 er blevet omvægtet under anvendelse af resultaterne af 2001-tællingen. Derudover blev der fastsat en ny masterstikprøve. Stikprøven for arbejdsstyrkeundersøgelsen fra 2003 og frem vil blive uddraget af denne masterstikprøve. Det forsøges i den nye masterstikprøve at undgå at dække de samme personer som dem, der anvendes i den nuværende masterstikprøve, for at begrænse byrden for respondenterne. Der gennemføres en kvartalsvis kvalitetsundersøgelse, og der udarbejdes en rapport med en række indikatorer om kvaliteten af interviewernes arbejde.

Sverige

I slutningen af 1999 blev der indført en ny estimeringsmetode, nærmere bestemt GREG-estimering. Denne metode er blevet anvendt siden da uden ændringer i den periode, som rapporten dækker, men der var forskelle sammenlignet med tidligere år.

I 2001 indgik personer i alderen 15 eller 65-74 i stikprøven på kontinuerlig basis. I samme år blev den kvartalsvise stikprøve gradvis udvidet fra 51 100 (personer i alderen 16-64) til den nuværende størrelse på 63 700 (16-64) plus yderligere 2 500 (15 og 65-74). Stikprøveudvidelsen var ikke jævnt fordelt over landet, men regionalt fordelt for at gøre det muligt at udarbejde resultater med samme præcision i alle amter. Delstikprøver (runder) anvendes fortløbende i varierende grad for at tage højde for nationale behov for arbejdsmarkedsrelaterede data.

Finland

Dataindsamlingen til arbejdsstyrkeundersøgelsen blev ændret med indførelsen af en fortløbende undersøgelsesuge fra begyndelsen af 2000. Ændringen fandt sted på baggrund af forordning (EF) nr. 577/98 om arbejdsstyrkeundersøgelser. Tidligere blev dataene kun indsamlet for en uge, sædvanligvis den uge, hvor den 15. i måneden faldt. Alle årets uger indgår i undersøgelsen i dag, og stikprøven er jævnt fordelt mellem dem. Statistikkerne beskriver nu hele måneden mere omfattende end før. Ændringen forbedrer statistikkernes kvalitet, men har også berørt kontinuiteten af de udarbejdede tidsserier.

Det Forenede Kongerige

I marts 2001 blev der indført edb-støttet kodning af brancherne med den nye UK Standards Occupational Classification 2000 (SOC 2000). Dette skulle give mere pålidelige beskæftigelsesdata. Den nye SOC 2000 skulle også passe bedre til ISCO og fjerne problemet med SOC 90, som, når den blev konverteret til ISCO, gav for høje skøn over antallet af ledere.

I 2002 blev der udarbejdet omvægtede data fra september/november 1998 til september 2001. På baggrund af resultaterne af 2001-folketællingen vil alle databaser tilbage til 1984 blive omvægtet for at tage højde for de reviderede befolkningsskøn. Disse vil blive udarbejdet i løbet af 2004.