DA    DA DA 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 18.2.2009 
SEK(2009) 154 
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til 
  
Forslag til 
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
 
om oprettelse af et europæisk asylstøttekontor  
    
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN
 
 
  
{KOM(2009) 66 endelig} 
{SEK(2009) 153}  
DA 2   DA 1. PROCEDURESPØRGSMÅL OG HØRING AF DE INTERESSEREDE PARTER  
1.1. Opfordring til at oprette et europæisk asylstøttekontor  
I juni 2008 vedtog Kommissionen en meddelelse1 "Strategisk plan på asylområdet - En 
integreret tilgang til be skyttelse i EU", hvori der fastsættes  en køreplan for anden fase af 
færdiggørelsen af det fælles europæiske asyl system, og bebudede, at den ville fremsætte 
forslag til en retsakt om oprettelse af et europæisk asylstøttekontor . 
Ved udgangen af september 2008 vedtog Det Eur opæiske Råd den europæiske pagt om 
indvandring og asyl. I me dfør af denne pagt2 enedes man i Det Europæiske Råd 
udtrykkeligt om " at oprette et europæisk støttekontor  i 2009, som skal have til opgave 
at lette udvekslingen af oplys ninger, analyser og erfaringe r mellem medlemsstaterne og 
udvikle konkrete samarbejdsformer mellem de  forvaltninger, der står for behandlingen 
af asylansøgninger ".  
1.2. Høring og ekspertbistand 
Handlingsplanen om asyl blev udarbejdet på  grundlag af tilbundsgående overvejelser og 
drøftelser med de berørte parter om den fr emtidige struktur af det fælles europæiske 
asylsystem og på grundlag af den debat, der fulgte i kølvandet på Kommissionens 
grønbog, der blev offentliggjort i juni 20073, og som havde til formål at indkredse 
mulige løsningsmodeller for udformningen af  anden fase af det fælles europæiske 
asylsystem. Der blev stil let specifikke spørgsmål4 vedrørende mulighederne for at 
oprette et asylstøtteorgan. Som reaktion på  den offentlige høring indkom der 89 bidrag 
fra en lang række berørte parter5, herunder bl.a. 20 medlemssta ter, regionale og lokale 
myndigheder, Regionsudvalget og Det Eur opæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, 
UNHCR, akademikere, politiske partier og en  lang række ikke-stats lige organisationer. 
Reaktionerne på grønbogen viste, at der hos de be rørte parter var bred støtte til at øge det 
praktiske samarbejde vedrøre nde det fælles europæiske asyl system og for idéen til at 
oprette en særlig struktur, der skal støtte og koordinere sådanne aktiviteter i form af en 
                                                 
1 Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget: Strategisk plan på asylområdet - En integreret tilgang til beskyttelse i EU 
(KOM(2008) 360).  
2
 http://register.consilium.europa.eu/servlet/dri ver?page=Result&lang=EN&typ=Advanced&cmsid=
639&ii_PUBLIC_DOC=%3E0&ff_COTE_DOCUMENT=13440%2F08&ff_COTE_DOSSIER_INST=&ff
_TITRE=&ff_FT_TEXT=&ff_SOUS_COTE_MATI ERE=&dd_DATE_DOCUM ENT=&dd_DATE_REU
NION=&dd_FT_DATE=&fc=ALLLANG&srm=25&md=100&ssf=  
3 Grønbog om det fremtidige fælles europæiske asylsystem, KOM(2007) 301. 
4 Se under afsnit 3, spørgsmål 21 og 22. 
5 De 89 bidrag kan ses på:  
http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/gp_asylum_system/news_contributions_asylum_s
ystem_en.htm . 
DA 3   DA asylstøttestruktur. Den foretrukne løsn ingsmodel i konsekvensanalyserapporten 
omfattede oprettelsen af et europæisk asylstøttekontor . 
I begyndelsen af 2008 bestilte Kommissionen en  feasibility-undersøgelse vedrørende 
strukturel støtte til det pr aktiske samarbejde på asylområdet, som ville kunne indgå i 
konsekvensanalysen for det fremtidige asylst øttekontor. Den eksterne undersøgelse var 
baseret på en høring af de berørte parter og bestod af ti casestudies og samtaler med over 
50 berørte parter6.  
2. PROBLEMFORMULERING 
2.1. Problemstillingen 
På Det Europæiske Råds møde i september 2008 blev det i forbindelse med vedtagelsen 
af den europæiske pagt om indvandring og  asyl højtideligt gentaget, at enhver 
udlænding, der er forfulgt, har re t til at få hjælp og beskyttelse på EU's område i medfør 
af Genèvekonventionen af 28. juli 1951 om flygtninges retsstilling, ændret ved New 
Yorkprotokollen af 31. januar 1967 og andre tilknyttede traktater. Selv om der de senere år er sket store fremskridt som følge af  gennemførelsen af de fælles minimums-
standarder med henblik på indførelsen af det fælles europæiske asylsystem, er der fortsat 
betydelige forskelle mellem me dlemsstaterne, når det drejer sig om at give en person 
beskyttelse, og beskyttelsens form.  
Der blev vedtaget en række retlige instru menter under første fase af det fælles 
europæiske asylsystem. Den praktiske gennemfør else af direktiverne viser imidlertid, at 
der er betydelige forskelle i den måde, hvorpå  asylansøgningerne behandles, både hvad 
angår kvaliteten af vurderinger, og de mange fo rskellige måder at be handle dem på i EU. 
Kommissionen 1) besluttede derfor i si n handlingsplan af 2008 at foretage en 
fuldstændig gennemgang af fællesskabsretten på asylområdet for at  forbedre indholdet 
heraf, og 2) understregede behovet for parallelt hermed at øge det praktiske samarbejde i forbindelse med det fælles europæiske asylsystem.  
Selv om det praktiske samarbejde i forbi ndelse med det fælles europæiske asylsystem 
kan anses for allerede at være veludviklet , er der fortsat mange  aspekter, der er 
begrænset i omfang og ikke fungerer optimalt, og der er derfor behov for at se nærmere 
på dem.  
                                                
 
6 Kontrahenten udførte følgende: gennemgang og analyse af medlemsstaternes reaktion på grønbogen, 
samtaler med tjenestemænd i GD JLS med ansvar for asylspørgsmål og tjenestemænd med ansvar for 
agenturer inden for Generalsekretariatet. Følgende berø rte parter blev adspurgt: repræsentanter for Europa-
Parlamentet, repræsentanter for eksisterende samarbej dsinitiativer eller –struktu rer (f.eks. EURASIL, IGC, 
GDISC, EMN), repræsentanter for ikke-statslige og tværstatslige organisationer, herunder ECRE, UNHCR 
og Caritas Europe, samt ministerier og kompetente or ganer med ansvar for udformningen af asylpolitikken i 
10 medlemsstater. Der blev foretaget casestudy-besøg i Belgien, Frankrig, Tyskland, Italien, Nederlandene, 
Polen, Slovenien, Spanien, Sverige og Det Forenede Kongerige. 
DA 4   DA 2.2. Specifikke problemer  
Hovedproblemerne i forbindelse med det praktiske samarbejde er som følger: 
• Forskelle i praksis og en ikke-optimal udveksling af bedste praksis på EU-plan 
• Pres på medlemsstaternes asylsystemer og overbelastning af visse medlemsstater 
• Begrænset samarbejde og koordinering, hvad angår den eksterne dimension af det 
fælles europæiske asylsystem. 
2.3. EU's ret til at handle 
Det nuværende retsgrundlag for Fællesskabets indsats på området asylpolitik er EF-
traktatens artikel 63, stk. 1 og 2. Det fa stsættes heri, at Rådet skal vedtage 
"foranstaltninger vedrørende asyl i over ensstemmelse med Genève-konventionen af 
28. juli 1951 og protokollen af 31. januar 1967 om flygtninges retsstilling og andre 
relevante aftaler " og desuden " foranstaltninger vedrørende flygtninge og fordrevne " på 
områder såsom medlemsstaternes ansvar, modtagelsesvilkår, flygtningestatus og 
beskyttelse (inklusive midlertidig beskyttels e) samt afbalancering af medlemsstaternes 
indsats, hvad angår modtag else af asylansøgere.  
Hvad angår det praktiske samarbejde (på asylområdet), er det nuværende retsgrundlag 
EF-traktatens artikel 66, hvori de t fastsættes, at Rådet efter fremgangsmåden i artikel 67 
træffer foranstaltninger til at sikre samarbejde mellem de kompetente tjenester i medlemsstaternes administrationer på de områ der, der er omfattet af dette afsnit IV 
(visa, asyl, indvandring og andre politikker i t ilknytning til personers frie bevægelighed), 
og mellem disse tjenester og Kommissionen.  
DA 5   DA 3. MÅL 
Målene fremgår af nedenstående tabel. 
Generelle mål Specifikke mål Operationelle mål 
(resultater og virkninger) 
At mindske forskellene mellem medlemsstaterne, 
hvad angår gennemførelsen af lovgivning, 
politikker og operationel praksis  At forbedre kapacitet, viden og 
knowhow hos de forskellige aktører, der 
er involveret i asylprocessen  I højere grad at 
sikre en fair og mere 
harmoniseret 
behandling af 
ansøgninger om 
international 
beskyttelse i EU  At mindske forskellene i kvaliteten og indholdet 
af oplysningerne om oprindelsesland og 
harmonisere samling, uda rbejdelse og evaluering 
af sådanne oplysninger.  At forbedre samlingen og kvaliteten af oplysninger om oprindelseslandet og 
stille dem til rådighed for alle 
medlemsstater med henblik på at 
forbedre fortolkningen og vurderingen 
heraf. 
At mindske overbelastni ngen af visse medlems-
stater At forbedre 
solidariteten og 
byrdedelingen 
mellem 
medlemsstaterne på 
asylområdet  At forbedre medlemsstaternes kapacitet til at 
behandle asylansøgninger, herunder i situationer 
med massetilstrømning af asylansøgere  At bistå medlemsst aterne med at 
opbygge kapacitet og støtte de 
medlemsstater, der er udsat for særligt 
pres på deres asylsystemer, og disse 
landes modtagelseskapacitet.  
I højere grad at sikre en vellykket 
genbosættelse af personer uden for EU, 
der ansøger om intern ational beskyttelse  At forbedre 
forvaltningen af 
flygtningestrømme 
til EU ved at udvide 
den eksterne 
dimension af det 
fælles europæiske 
asylsystem  At øge gennemførelsen af de aspekter, der vedrører den eksterne dimension af asyl, såsom 
regionale beskyttelsesprogrammer og 
genbosættelse At styrke beskyttelsessystemerne i tredjelande 
4. LØSNINGSMODELLER 
I konsekvensanalyserapporten analyser es to sæt løsningsmodeller.  
Det første sæt vedrører støtte strukturens opgaver og funktioner. 
Det andet sæt vedrører den pot entielle institutionelle organi sation af støttestrukturen, 
således at den kan fungere optimalt. I konsekvensanalyserapporten undersøges otte 
institutionelle hovedløsningsmodeller for opre ttelsen af en støt testruktur, der kan 
opfylde de funktioner og opgave r, der er nævnt ovenfor.  
DA 6   DA 4.1. Den fremtidige asylstøttest rukturs opgaver og funktioner 
Der blev foretaget en individuel analyse af  den fremtidige asylstøttestrukturs opgaver og 
funktioner, hvor de disponible løsningsmodeller blev vurderet. Det blev vurderet, at den 
fremtidige støttestruktur kunne  have følgende opgaver: 
– Udveksling af bedste praksis 
– Støtte til overvågni ng og kvalitetskontrol 
– Aktiviteter for at forbedre samlingen og kvaliteten af oplysninger om oprindelses-
lande/forbedre vurderingen af oplysninger om oprindelseslande 
– Pulje af asyleksperter 
– Overførsel inden for EU 
– Uddannelse og kapacitetsopbygning 
– Aktiviteter i tilknytning til de eksterne aspekter af det praktiske samarbejde i 
forbindelse med det fælles europæiske asylsystem: programmer for genbosættelse 
og regional beskyttelse. 
4.2. Løsningsmodeller hvad angår den fremtidi ge asylstøttestrukt urs institutionelle 
form 
Der blev foretaget en individuel analys e af otte løsningsmodeller, hvad angår 
støttestrukturens institutionelle form (herudaf blev to hurtigt forkastet):  
– Status quo (forkastet) 
– Styrkelse af Europa-Kommissionens kontor  
– Oprettelse af et nyt netværk 
– Oprettelse af et nyt reguleringsagen tur (ikke-beslutningstagende organ) 
– Inkorporering af støttestr ukturen i et eksisterende  reguleringsagentur såsom 
– agenturet for grundlæggende rettigheder  
– Det Europæiske Agentur for Forvaltni ng af det Operative Samarbejde ved 
EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex) 
– et fremtidigt agentur for den operation elle drift af SIS II, VIS og EURODAC 
og for udvikling og administration af andre store it-systemer  
DA 7   DA – Oprettelse af en fælles EU-støttemyndi ghed (beslutningstagende regulerings-
agentur - denne løsning blev forkas tet i handlingsplanen om asyl).  
5. DEN  FORETRUKNE  LØSNINGSMODEL   
De syv beskrevne opgaver vurderes i konsekvensanal yserapporten som værende 
opgaver, der kan gives til den fremtidige st øttestruktur, og som de n har mulighed for at 
opfylde. 
I forbindelse med konsekvensanalyserappor ten blev der gennemført en individuel 
analyse af hver af de disponible institutio nelle løsningsmodeller for den fremtidige 
asylstøttestruktur. Hovedresultaterne af analysen af de otte løsningsmodeller 
sammenlignes i tabellen nedenfor. Det skal bemærkes, at kriterie rne "Realisering af 
målene", "Politisk gennemførlighed" og "V irkninger for EU's budget" blev anset for 
vigtige i forbindelse med den endelig e vurdering af løsningsmodellerne. 
 
DA 8    
VURDERING  
 
  
 
 
 
 
 
VALG-
MULIG-
HEDER  Realisering af 
målene 
(funktionel og 
praktisk 
effektivitet)  
 
 
 
Høj (+++) 
til 
Lav (- - -) 
 Tidsrum, der er 
nødvendigt for 
gennemførelsen  
 
 
 
 
 
Kort (+++) 
til 
Langt (- - -) 
 Nødvendig 
støtte fra 
Kommissionen 
til den 
fremtidige 
(eksterne) 
struktur  
 
Høj (+++) 
til 
lav (- - -) 
 Juridisk 
gennem-
førlighed  
 
 
 
 
 
Høj (+++) 
til 
lav (- - -) 
 Politisk 
gennem-
førlighed  
 
 
 
 
 
Høj (+++) 
til 
lav (- - -) 
 Virkninger for EU's budget  
(se de detaljerede tal i de finansielle bilag til 
konsekvensanalyserapporten - forudgående finansiel 
analyse) 
 
 
 
 
 
 Overordnet 
vurdering  
 
 
 
 
Positiv  
(+ til +++) 
negativ  
(- til - - - )  
      Skønnet opstart 
i 2010  Laveste løbende 
udgifter i 2011  Højeste løbende 
udgifter fra 
2011  
Valgmu-
lighed 1  
Status quo  0 0 0 0 0 0 0 0 0 
Valgmu-
lighed 2  
Kommissio
nens kontor   
+  
++  
Ikke relevant   
+++  
- - 320 000 2 959 017 5 732 809 
  
+ 
Valgmu-
lighed 3  
Netværk   
- -  
-  
- -   
++  
+ 345 000 3 970 395 8 067 187 
  
- 
Valgmu-
lighed 4  
Europæisk 
asylstøtte-
kontor   
+++  
+  
- -  
+++  
+++ 6 145 016 10 318 738 17 612 984  
++(+) 
Valgmu-
lighed 5  
Agenturet 
for grund-
læggende. 
rettigheder   
-  
-  
- -   
+  
+ 600 000 6 654 449 12 104 600  
- 
Valgmu-
lighed 6  
Frontex   
-  
-  
- -   
+  
- 600 000 6 654 449 11 940 342 
  
- - 
Valgmu-
lighed 7  
It-agentur   
- - -  
- - -  
- -  
-  
- - 600 000 6 818 706 12 331 105 
  
- - - 
Valgmu-
lighed 8  
Myndighed   
+++  
+  
- -  
- - -  
- - -- Foreligger 
ikke Foreligger 
ikke Foreligger 
ikke  
- - - 
 
DA 9   DA På grundlag af ovenstående og ud fra et inst itutionelt synspunkt synes oprettelsen af 
et reguleringsagentur  som et institutionelt træk ved det fremtidige asylstøttekontor 
at være den foretrukne løsningsmodel .  
Det Europæiske Asylstøttekontor synes at udgøre det bedste løsningsmodel for at øge 
et praktisk samarbejde om det fælles europæ iske asylsystem for så vidt angår hele 
sættet af opgaver, støttestrukt uren skal udføre. Selv om det er den mest vidtrækkende 
løsning rent finansielt, synes oprettelse n af et støttekontor i form af et 
reguleringsagentur at være den foretrukne lø sningsmodel, da det vil være det mest 
effektive for at nå målene, og da det rent juridisk og politisk fore kommer at være en 
løsning, der er lettere at gennemføre end a ndre institutionelle løsninger. Kontoret vil 
navnlig få fuld støtte fra Europa-Parlame ntet og medlemsstaterne med henblik på 
hurtig vedtagelse af forordningen om dets opr ettelse. Det vil også få fuld støtte fra 
Kommissionens tjenestegrene, der skal bist å med hurtigt at opstarte kontoret, efter at 
lovgiveren har vedtaget forordningen om dets  oprettelse. Det vil blive et uafhængigt 
europæisk center for ekspertise på asylom rådet, der vil hjælpe medlemsstaterne med 
at komme til at kende de øvriges syst emer og praksis, at udvikle tættere 
arbejdsrelationer mellem asyltjenester på ope rationelt plan, at udvikl e tilliden til de 
andres systemer og at skabe større sammenhæng i praksis.