)MMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(91) 388 endelig udg. 
Bruxelles, den 12. november 1991 
om 
ABEN UNDERVISNING OG FJERNUNDERVISNING 
DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB 
(forelagt af Kommissionen) 

Baggrund 
1. Europa-Parlamentet har anerkendt, at åben undervisning og fjernunder­
visning er af betydning for Det Europæiske Fællesskab, og har den 10. 
Juli 19871) vedtaget en beslutning om åbne universiteter i Det 
Europæiske Fællesskab. På baggrund af en række forespørgsler fra 
Parlamentet til Kommissionen i forbindelse med denne beslutning blev 
der udarbejdet et arbejdsdokument, hvori der foreslås en række 
prioriterede områder for Fællesskabets indsats inden for fJernunder­
visning2), og den 24. maj 1991 godkendte Kommissionen en beretning 
om åben undervisning og fjernundervisning i Det Europæiske 
Fællesskab3). 
Z- På initiativ af det irske formandskab af 30. maj 1990 drøftede Rådet 
mulighederne for fællesskabsinitiativer inden for fjernundervisning 
og anmodede Kommissionen om at udarbejde forslag til foranstaltninger 
i tæt samarbejde med medlemsstaterne. 
3. Ved nedsættelsen af en national ekspertgruppe, hvis medlemmer blev 
udpeget af de forskellige regeringer og repræsenterer både almen og 
faglig uddannelse i medlemsstaterne, er der blevet mulighed for at 
overveje nationale prioriteter inden for fjernundervisning og at 
udpege områder, hvor en indsats fra Fællesskabets side i overens­
stemmelse med nærhedsprincippet vil være berettiget. 
4. I dette memorandum gøres der nøje rede for, hvilken betydning fjern­
undervisning har inden for en lang række aktiviteter, der vedrører 
almen og faglig uddannelse i medlemsstaterne og i Det Europæiske 
Fællesskab. Der henvises til allerede iværksatte foranstaltninger på 
dette område, og det anføres, hvorledes fællesskabsprogrammerne 
supplerer og bliver suppleret af aktiviteter, der vedrører fjern­
undervisning og som allerede finder sted inden for de eksisterende 
fællesskabsprogrammer. Det anføres, at der er behov for strategier og 
aktiviteter både fra ins i tut ionernes og medlemsstaternes side for at 
udvide anvendelsen af fjernundervisning og dens rækkevidde og 
beføjelser, og der henvises ti I en række områder, hvor udveksling af 
erfaringer og ekspertise og eventuelle fælles aktiviteter på 
europæisk plan vil kunne være nyttige for oprettelsen af transeuro-
pæiske infrastrukturelle net for faglig uddannelse. 
Investering i almen og faglig uddannelse - En fællesskabsprioritet 
5. Der er en stigende erkendelse af, at Det Europæiske Fællesskab må 
investere kraftigt i de menneskelige ressourcer, hvis det skal være i 
stand til at imødekomme og beherske udfordringerne i de kommende 
årtier. Denne erkendelse er affødt af den nært forestående færdig­
gørelse af det indre marked, som stiller krav ti I en lang række nye 
færdigheder i virksomhedsledelse, kommunikation og organisation. 
Fællesskabet har iværksat foranstaltninger vedrørende sprogindlæring 
og mobilitet under uddannelsen med henblik på at fremme sådanne 
færdigheder. 
1) Dok. A2 - 69/87 
2) Fjernundervisning. 
Arbejdsdokument fra Kommissionen 
SEK (90)479, 7. marts 1990. 
3) Aben undervisning og fjernundervisning i Det Europæiske Fællesskab 
Beretning fra Kommissionen, SEK (91)897 endelig udg., 24. maj 1991 
6. De fremskridt, der er gjort inden for videnskab og teknologi og 
anvendelsen heraf i virksomheder, administration og dagligdagen er 
med til at styrke denne erkendelse. Med disse fremskridt bliver den 
nuværende arbejdsstyrkes kvalifikationer og viden stadig hurtigere 
forældet, hvilket stiller krav til hyppig efteruddannelse. Der bliver 
også tale om et skift mod et øget vidensindhold i arbejdet, 
efterhånden som Industrien i stadig stigende grad bliver baseret på 
og afhængig af viden. Som følge af dette skift er der et mærkbart 
behov for en opkvalificering af arbejdsstyrken. Almen og faglig 
uddannelse anses for at være af største betydning for økonomisk 
succes, og der udtrykkes ofte frygt for, at investeringer i forskning 
og udvikling og teknologiforbedringer Ikke giver det forventede 
udbytte, medmindre der også sørges for udvikling af de menneskelige 
ressourcer4). 
7. Det vil også være nødvendigt med en sådan Indsats for at kunne bevare 
konkurrenceevnen på verdensmarkedet. Der er ingen tvivl am, at Fæl­
lesskabets vigtigste handel skonkurrenter blandt de højtudviklede 
lande fokuserer meget stærkt og i højere udstrækning end i Europa på 
en forbedring af færdigheder og viden hos den eksisterende og poten­
tielle arbejdsstyrke. 
8. Den demografiske udvikling 1 Det Europæiske Fællesskab, hvor antallet 
af unge, som skal forny arbejdsstyrken 1 de næste to årtier, er i 
tilbagegang, giver også anledning til bekymring. Under disse omstæn­
digheder kan samfundsøkonomi en ikke basere sig på ny rekruttering for 
at give den iiødvendige Indsprøjtning af ny viden og nye færdigheder, 
men må også i stigende grad se på en opkvalificering af den nuværende 
arbe jdsstryke. 
9. En øget tilgang til arbejdsstyrken fra grupper, som hidtil har været 
underrepræsenteret, må også overvejes. Et eksempel på en sådan gruppe 
kan være kvinder, der ønsker at vende tilbage til arbejdsmarkedet 
efter at have koncentreret sig om familiemæssige opgaver i en 
årrække. Det vil være nødvendigt at sørge for uddannelse af sådanne 
grupper, for at de kan få adgang til færdigheder og viden, som vil 
blive efterspurgt på arbejdsmarkedet. 
10. Inden for det seneste årti har der været en markant mangel på kvali­
fikationer i Fællesskabet, samtidig med at arbejdsløsheden fortsat er 
steget. Dette tilsyneladende paradoks er et resultat af en stærk 
stigning i antallet af arbejdspladsnedlæggelser/oprettelser i et 
samfund under hurtig forandring og modernisering. Midt 1 denne 
ændringsproces, er det blevet klart, at den bedst uddannede og bedst 
kvalificerede hurtigere er i stand til at tilpasse sig ændrede 
arbejdsvilkår og derfor har større sikkerhed 1 arbejdsforholdet og en 
højere levestandard. I lyset heraf har Fællesskabet foreslået, at 
arbejdstagere 1 virksomheder skal have adgang til efter- og 
videreuddannelse5). 
4) Manglende kvalifikationer i Europa. Irdacs rapport (De Europæiske 
Fællesskabers Rådgivende Udvalg for Industriel Forskning og Udvik­
ling), november 1990. 
5) Fællesskabspagten om Arbejdstagernes Grundlæggende Arbejdsmæssige og 
Sociale Rettigheder, artikel 15. 
11. Det er vigtigt, at der i forbindelse med fastsættelse af struktur­
politikken i vidt omfang tages hensyn til nye virksomheders 
afhængighed af kvalificeret arbejdskraft. Derfor har strukturfondene 
i høj grad støttet erhvervsuddannelse og omskoling i Fællesskabets 
regioner og i områder, hvor traditionelle industrier er i færd med 
omfattende økonomiske omstruktureringer. Sådanne tiltag vil kunne få 
en stigende betydning i landområder på grund af landbrugspolitikkens 
udv i fe I i ng. 
12. Alle de ovennævnte faktorer er stærke indicier for: 
- at kvalifikationsniveauet hos nytilkomne i arbejdsstyrken skal 
øges; 
at den eksisterende arbejdsstyrkes kvalifikationer skal ajour­
føres og forbedres gennem efter- og videreuddannelse; 
at der skal være uddannelsestilbud, som kan føre ti I en øget 
deltagelse i arbejdsstyrken blandt hidtil underrepræsenterede 
grupper; 
- at der skal være mere samspil mellem uddannelse og samfund for at 
sikre, at færdigheder og viden er relevante, afstemte og mulige 
at anvende. 
13. For at kunne gennemføre ovennævnte mål er der behov for mere 
varierede, mere åbne og mere fleksible uddannelsesstrukturer. Uddan­
nelserne må være i overensstemmelse mød kundernes behov og må kunne 
tilpasses deres beskæftigelsestilbud, og de sociale og uddannelses­
mæssige omstændigheder. Åben undervisning og fjernundervisning anses 
for at være af afgørende betydning for etableringen af sådanne struk­
turer. 
Åben undervisnings og fjernundervisningens potentiale 
14. Udtrykket "åben undervisning" betegner enhver form for indlæring, der 
er baseret på fleksible elementer, som giver deltagerne bedre mulig­
hed for at deltage end kurser, der traditionelt udbydes af centre for 
almen og faglig uddannelse. Denne fleksibilitet skyldes både kursus­
indholdet og den måde, hvorpå den er opbygget, undervisningsstedet, 
måde, middel og tidstilrettelæggelse af undervisningen, det tempo, 
hvori den studerende arbejder, særlige hjælpemidler og evaluerings­
former (herunder godskrivning af praktisk erfaring). Meget ofte 
gennemføres åben undervisning i det mindste delvis ved anvendelse af 
nye informations- og kommunikationsmidler. 
15. "Fjernundervisning" betegner enhver form for indlæring, der ikke 
foregår under konstant og umiddelbart opsyn af lærere, m^p hvor 
deltagerne alligevel nyder godt af en uddannelsesinstitutions plan­
lægning, vejledning og undervisning. Fjernundervisning foregår for en 
stor del som en uafhængig eller autonom indlæring og er derfor i hdj 
grad afhængig af pædagogisk udformet materiale, som skai erstatte den 
interaktion mellem studerende og lærere, som finder sted i almindelig 
klasseundervisning. Til det autonome element gives der hele tiden 
støtte gennem vejledning og rådgivning, som ideelt set gives på 
regionale eller lokale studiecentre og i stigende omfang gennem 
moderne kommunikationsmidler. Eftersom åben undervisning og 
fjernundervisning skal kunne tilpasses deltagernes eget tempo, er 
materialet normalt opdelt i enheder eller moduler hver med deres 
indlæringsmål. 
Tilstedeværelsen af et stærkt autonomt element i åben undervisning og 
fjernundervisning ligger helt på linje med de ideer, der er alminde­
lige inden for de videregående uddannelser med hensyn til at gøre de 
studerende mere ansvarlige for at nå deres egne indlæringsmål. 
16. Udviklingen inden for informations- og kommunikationsteknologi (ICT) 
har bidraget til den hurtige udvikling inden for åben undervisning og 
f Jernunderv i sn i ng. 
Fremkomsten af telecom-tJenester som f.eks. datanetværk og adgang ti i 
on I ine-databaser har haft en revolutionerende indflydelse på den 
måde, hvorpå informationer kan lagres og genfindes. Det voksende 
verdensmarked for informationstjenester præger nu mange produkter og 
tjenesteydelser. 
Udviklingen af videotextJenester over hele Europa (Minitel i 
Frankrig, Prestel i Det Forenede Kongerige, forskellige tjenester i 
Spanien, Italien og Portugal osv.) har givet den brede offentlighed 
mulighed for billig adgang til data, mens der samtidig er dukket helt 
nye tjenester frem, som udelukkende er baseret på den nye telematik­
teknologi. Samtidig giver nye produkter baseret på informations- og 
kommunikationsteknologier brugeren en lang række muligheder, især til 
brug i undervisningen. Ved hjælp af interaktive multimedieteknologier 
kan den studerende få respons uden direkte og konstant mellemkomst 
fra en lerer. 
17. De enestående muligheder, der ligger i fjernundervisning, skyldes 
undervisningens uafhængighed af tid, sted og tempo. Dette giver en 
omfattende fleksibilitet, som gør, at forbrugernes behov uden besvær 
kan imødekommes. Denne undervisningsform henvender sig især til den 
arbejdende befolkning, eftersom den kan afpasses, således at den 
giver mindst mulig forstyrrelse på Jobbet. Ved uddannelsesorlov kan 
der tages særlige hensyn til produktionskravene, og anvendelsen af 
fjernundervisning giver mulighed for at udnytte en sådan orlov mest 
muligt. Fjernundervisning kan anvendes alene eller som et led i andre 
undervisningssystemer. Den kan anvendes af enkeltpersoner, som er 
spredt over et stort område eller af grupper. Den kan række hen over 
grænser mellem regioner, lande og kontinenter. Der er utallige 
anvendelsesmuligheder enten alene eller sammen med traditionelle 
uddannelsessystemer.6^ 
6) Fuldt interaktive multimedieteknologier kræver normalt en PC-arbeJds-
station, som kan arbejde op mod en fuldt interaktiv multimedie­
maskine med tilføjelse af et audioprocessorkort, interaktiv video, og 
billedbehandling via grafisk brugerinterface. Optiske diske (laser­
diske og compact disc) er et billigt lagringsmedium, der samtidig har 
en høj lyd- og billedkvalitet. Derfor er videodiske også almindeligt 
anvendt inden for mange former for interaktiv multi med i undervisning i 
Europa, men CD-Rom (Compact Disc Read Only Memory) er også et kon­
kurrencedygtigt alternativ. Der skal bruges digital interaktiv video 
(DVI), når der bruges standard-PC som grundlag for multimedieunder­
visningen. CD-I (Compact Disc Interactive) er et enestående og nyt 
system, som er udformet til 90'ernes bruger og undervisningsmarked. 
Dette system kan behandle billede, tekst, lyd, grafik og er også et 
fortræffeligt medium til sprogbehandling, eftersom det giver mulighed 
for en unik 16-lydkanal. CDTV (Compact Disc Television) er et andet 
multimediesystem til billig datalagring. Og sidst, men ikke mindst, 
giver satelitfJernsyn mulighed for at formidle ikke blot lineært, men 
også interaktivt undervisningsmateriale, som kan skrives og lagres på 
magnetiske pladelagre og derefter læses til direkte brug. Det rfcAi 
også understreges, at udviklingen af nyt programmel i vid udstrækning 
forventes at styrke mlighedeme i det eksisterende og nye raultiinedie-
maskinel. 
18. Fjernundervisningen kan komme til at spille en stærk markant rolle 
inden for følgende områder med hensyn til: 
at øge mulighederne for adgang til og deltagelse i uddannelse på 
alle niveauer; 
- at styrke uddannelsesstrukturen i de mindst begunstigede regioner 
og fjerntliggende områder ved at udvide antallet af uddannelses­
tilbud på institutioner både for enkeltpersoner og grupper; 
at oprette transeuropæiske uddanne Isesnet og sørge for en bedre 
overensstemmelse mellem de europæiske uddannelsessystemer ved 
hjælp af "clearing houses" og "meritoverførsel" i forbindelse med 
åben undervisning og fjernundervisning; 
at sørge for efter- og videreuddannelse af arbejdsstyrken; 
at forbedre uddannelsesprogrammernes kvalitet ved at inddrage 
højt kvalificerede eksterne kræfter og ved at udnytte multi­
mediernes muligheder; 
at konsolidere uddanne Isespartnerskaber såvel inden for og mellem 
de enkelte medlemsstater som mellem institutioner og erhvervsliv; 
at støtte omstilling og innovation inden for uddannelserne i de 
central- og østeuropæiske lande; 
at tilbyde avancerede uddannelser og at udbrede forskningsresul­
tater; 
at inddrage den europæiske dimension i uddannelsen af dem, som 
ikke har mulighed for at tilbringe en studieperiode i udlandet, 
og iser sørge for, at en sådan dimension indgår i lærernes 
efteruddannelse; 
at undervise i emner vedrørende Det Europæiske Fællesskab, dets 
love, institutioner og politikker set i global sammenhæng; 
at tilvejebringe europæiske uddannelsesprogrammer på et 
konkurrencedygtigt grund I ag. 
Åben undervisning oo fjernundervisning i medlemsstaterne 
19. I de seneste to årtier er der gjort store anstrengelser for at bringe 
åben undervisning og fjernundervisning ind i uddannelserne, især i 
voksenuddannelserne. Disse anstrengelser har i nogle lande ført til 
oprettelse af afdelinger for åben undervisning og fjernundervisning, 
som er knyttet til eksisterende videregående uddannelsesinstitutio­
ner. I andre lande som f.eks. Spanien, Det Forenede Kongerige, 
Tyskland, Nederlandene og Portugal er der etableret særskilte og 
uafhængige universiteter for åben undervisning og fjernundervisning. 
Der er stor forskel på størrelsen og indholdet af disse systemer, og 
om de er integreret i den traditionelle uddannelsesstruktur. Der er 
gjort rede herfor i Kommissionens seneste meddelelse om dette emne. 
Det er først og fremmest inden for de videregående og højere uddan­
nelser at udviklingen af åben undervisning og fjernundervisning er 
foregået, og der tilbydes først og fremmest kurser på universitets­
niveau og efteruddannelseskurser inden for højteknologi for færdige 
kandidater, der allerede er ansat i erhvervslivet. 
20. I nogle medlemsstater er der specialiserede institutioner og 
nationale sammenslutninger for anvendt åben undervisning og fjern­
undervisning i erhvervsuddannelserne, der spiller en vigtig rolle med 
hensyn til at imødekomme kvalifikationskravene. 
Eksempler herpå er FUNDESCO i Spanien, FUNDETEC i Portugal og CNAM og 
CNED i Frankrig. Et vigtigt element heri er oprettelsen af uddanne I-
sespartnerskaber mellem erhvervsliv og erhvervsfaglige uddannelses­
institutioner, der anvender metoder fra åben undervisning og fjern­
undervisning. Generelt er der imidlertid næppe tale om en egentlig 
anvendelse af åben undervisning og fjernundervisning i grundud­
dannelsen eller erhvervsuddannelser på lavere niveau(7). Virksom­
hederne har stor interesse i at udvikle multimediekurser til 
erhvervsuddannelser på lavere niveau, og disse kurser kan anvendes 
inden for åben undervisning og fjernundervisning. De kan først og 
fremmest anvendes i større virksomheder og i virksomheder med mange 
afdelinger i servicesektoren. Ifølge oplysninger skal der ske en 
udbygning af små og mellemstore virksomheders deltagelse i åben 
undervisning og fjernundervisning samt i efter- og videreuddannelse. 
(7) Med undtagelse af Portugal, hvor det nationale TV tilbyder grundud­
dannelse for femte og sjette trin. 
w> 
21. I løbet af de seneste ti år er en række europæiske organisationer 
blevet brændpunkter for udviklingen inden for åben undervisning og 
fjernundervisning. Den europæiske sammenslutning af fjernundervis­
ningsinstitutioner (EADTU) repræsenterer disse institutioner i 12 
europæiske lande. EUROPACE er en gruppe af højteknologi virksomheder 
og universiteter, der udvikler satellitbaseret efter- og videreuddan­
nelse. EUROSTEP er en sammenslutning af brugere af satellitter til 
efter- og videreuddanne Isesprogrammer. "Kanel e" er en fjernsynska-
nal, der tilbyder satellitbaserede uddannelses- og oplysningspro-
grammer, og som samtidig udfører en række forskningsopgaver om 
tekniske specifikationer. Under SATURN arbejder åbne universiteter og 
fjernundervisningsinstitutioner sammen med virksomheder, især visse 
små og mellemstore virksomheder. Der findes også en sammenslutning af 
europæiske korrespondanceskoler (AECS), som navnlig repræsenterer 
private udbydere af fjernundervisning. Disse organisationer har fået 
støtte af Kommissionen inden for de eksisterende fællesskabsprogram­
mer, der sigter mod større samarbejde inden for almen og faglig 
uddannelse. Disse organisationers aktiviteter er med ti i at 
underbygge intrykket af, at megen af den udvikling der foregår inden 
for åben undervisning og fjernundervisning, er rettet mod højere 
uddannelser. 
22. Der er aspekter ved åben undervisning og fjernundervisning, som i 
stadig stigende grad får indflydelse på de traditionelle uddannelses­
strukturer. Især har udviklingen af billigere maskinel og mere kraf­
tigt programmel betydet, at anvendelse af multimedier og netværk, som 
er karakteristisk for åben undervisning og fjernundervisning, i 
stigende grad anvendes som et undervisningsmiddel i mange forskellige 
former for uddannelsesinstitutioner på forskellige niveauer, eller at 
de snart vil være inden for rækkevidde. De pædagogiske principper for 
åben undervisning og fjernundervisning, hvor et omhyggeligt struktu­
reret kursus, inddelt i enheder eller moduler indeholdende specifikke 
indlæringsmål, også vækker opmærksomhed, især på de højere 
uddannelsesinstitutioner. De ser i denne fremgangsmåde et middel til 
at gøre de studerende mere ansvarlige for deres egen læreproces og 
ti I at udarbejde kursusstrukturer, som vil kunne imødekomme behovet 
for øget gennemslagskraft, ved at fremme de studerendes mobilitet 
mellem kurser, institutioner og lande og appellerer til et stigende 
antal deltagere i efter- og videreuddannelse. Der er eksempler på 
fjernundervisning, der anvendes for at give traditionelle under­
visningsprogrammer eksterne input af høj kvalitet. Alligevel er der 
ikke tale om nogen udpræget integration mellem fjernundervisning og 
traditionel undervisning, og de forskellige metoder spiller ikke 
nogen stor rolle i den overordnede indsats for at opfylde uddannel­
sesbehovene. De allerede omtalte fælles grundlag og fælles interesser 
vil ikke desto mindre kunne være medvirkende til at få etableret en 
passende i ntegrat i on. 
' o 
23. De begrænsede muligheder ved åben undervisning og fjernundervisning 
er også et alvorligt problem. Det er af allerstørste betydning, at 
sådanne muligheder udvides, således at de dækker medlemsstaternes, 
virksomhedernes og enkeltpersoners behov og prioriteter. De befolk­
ningsgrupper, som uddannelsestilbudene er rettet mod, er meget 
heterogene, hvilket gør det nødvendigt at differentiere de anvendte 
metoder og sørge for at udvide tilbudene inden for videnskab, 
teknologi, erhvervsstudier og sprog. Sådanne tilbud må være mindre 
krævende end universitetsstudier. Det vigtige teknikerområde, som er 
i forreste linje, når det drejer sig om tekniske forandringer på 
operationelt niveau, må udbygges i det mindste på det højere 
sekundære trin og især på efter- og videreuddannelsesområdet. Dette 
gælder også for håndværkerområdet, hvor opnåelse af flere og flere 
kvalifikationer er blevet det typiske svar på ændrede produk­
tionskrav. Inden for videregående uddannelser på lavere trin, der 
bygger på åben undervisning og fjernundervisning, er der også behov 
for en kraftig udbygning for at imødekomme arbejdstagere, som søger 
at ajourføre deres færdigheder eller forbedre deres kvalifikationer i 
forbindelse med uddannelsesorlov. De medlemsstater, som bestræber sig 
på at styrke grunduddannelsen ved at øge deltagelsen på det højere 
sekundære trin og ved at udvide rækken af uddannelsestilbud, især 
gennem inddragelse af faglige og teknologiske elementer, kan gennem 
åben undervisning og fjernundervisning finde en måde at løse nogle af 
deres problemer på. 
24. Der er mange forskellige aktører involveret i åben undervisning og 
fjernundervisning, og det er sandsynligt, at der vil være endnu flere 
i fremtiden. De vil være fra forskellige typer af uddannelsesinsti­
tutioner, der tilbyder undervisning på forskellige niveauer, lige fra 
uddannelsesinstitutioner inden for erhvervssektoren over forlagsvirk­
somheder, arbejdsmarkedets parter og ti I virksomheder, som fremstil­
ler, formidler og forbruger produkter til åben undervisning og fjern­
undervisning. For at imødekomme de forskellige behov for koordine­
ring, bør der imødeses mere end et forslag i så henseende. Der vil i 
høj grad være behov for koordinering for at få opbygget og iværksat 
åben undervisning og fjernundervisning inden for regionerne og med­
lemsstaterne, for at vedligeholde standarden og kvaliteten og for at 
sikre, at offentlige og private virksomheder på dette område indbyr­
des kan supplere hinanden. Der må gøres en stor indsats for at 
vurdere behovene for og kravene til åben undervisning og fjernunder­
visning, hvilket kan ske ved at udvikle passende formidlingssystemer 
og hertil hørende teknologi, ved at give rådgivning, vejledning og 
interaktiv støtte, som er nødvendig for de studerende under deres 
studier, og ved at sikre, at beviser og kvalifikationer sidestilles 
med dem, der opnås gennem traditionelle studier, og at der tages 
hensyn til praktisk erfaring. Etablering af partnerskaber mellem 
institutioner og virksomheder, oprettelse af netværk for producenter 
og forbrugere, etablering af konsortier til formidling af samlede 
uddannelsespakker, rådgivning for små og mellemstore virksomheder og 
for sektorer med ansvar for vurdering af uddannelsesbehov og for 
undervisning, alt dette vil kunne medvirke til at udbrede åben 
undervisning og fjernundervisning på effektiv og Økonomisk vis. 
25. Der er stadig meget, der skal gøres også med hensyn til at få præci­
seret medlemsstaternes politik, hvad angår finansiering af åben 
undervisning og fjernundervisning. Det er først og fremmest spørgs­
målet om berettigelsen af offentligt tilskud og størrelsen heraf, der 
skal løses, samt hvorledes sådanne tilskud skal fordeles mellem 
producent og forbruger. Med udgangspunkt i princippet om lige 
muligheder må det være således, at dem, der ønsker at benytte sig af 
uddannelsestilbud i form af åben undervisning og fjernundervisning 
ikke må stilles ufordelagtigt på grund af dette valg. Det kan udmær­
ket være samfundsøkonomiske hensyn, der bestemmer, hvorledes åben 
undervisning og fjernundervisning skal tilbydes arbejdsløse, 
erhvervshæmmede, folk, der bor i fjerntliggende områder, eller 
arbejdstagere, hvis underhold er truet. Det er vigtigt, at åben 
undervisning og fjernundervisning indgår i enhver form for uddannel­
sespolitik, der vedrører støtte til erhverv, der undergår foran­
dringer som følge af ny teknologi, eller hjælp til regioner, for at 
de i tide kan holde trit med kravene til viden og færdigheder som en 
del af deres udviklingsstrategi. Udviklingen inden for arbejdsstyrken 
i de kommende årtier kan udmærket bevirke, at det for mange unge 
mennesker vil være meget mere almindeligt at arbejde og uddanne sig 
ved hjælp af åben undervisning og fjernundervisning. 
-*<. 
Det Europæiske Fællesskab og åben undervisning og fjernundervisning 
26. Når Det Europæiske Fællesskab beskæftiger sig med åben undervisning 
og fjernundervisning sker det ud fra en erkendelse af, at den kan 
bidrage tit gennemførelsen af målsætninger for uddannelsespolitik i 
medlemsstaterne og i Fællesskabet som helhed, og at effekten af dette 
bidrag i høj grad vil kunne styrkes gennem samarbejde. Der er en 
række karakteristika ved fjernundervisning, som gør det relevant at 
samarbejde. For det første er der omkostningsstrukturen, hvor udvik­
ling og produktion af kursusmateriale og etablering af formidlings­
systemer og af støttefaciliteter for deltagerne kræver relativt høje 
investeringer i starten. Især i de fællesskabsregioner, der har en 
mindre udviklet uddannelsesstruktur, kan der være brug for store 
investeringer i så henseende, f.eks. til oprettelse af centre til 
undervisning og studentervejledning og etablering af telekommunika­
tionsnet. Når først de faste omkostninger er dækket falder marginal­
omkostningerne pr. deltager imidlertid hurtigt. Stordriftsfordele er 
derfor en vigtig faktor ved åben undervisning og fjernundervisning, 
og jo mere udbredt anvendelsen af materialet bliver, desto større 
bliver besparelserne. Omkostningerne skal også sættes i relation til, 
hvor hurtigt materialet bliver forældet, og det er vigtigt at der ved 
udarbejdelsen af kursusmateriale tages hensyn til, at oplysninger kan 
korrigeres uden unødvendigt spild. 
27. Åben undervisning og fjernundervisning er i visse henseender uafhæn­
gig af nationale grænser, og dette kan medvirke ti I en udvidelse af 
det potentielle marked og dermed styrke stordriftsfordelene. Dette er 
også vigtigt i relation til inddragelsen af en europæisk dimension i 
undervisningen. Kvaliteten af fjernundervisning kan øges betragte­
ligt, hvis institutioner, virksomheder, netværk og medlemsstater 
deles om ekspertise og ressourcer. I det store europæiske indre 
marked vil der være konkurrence mellem udbydere af fjernundervisning, 
hvilket i visse tilfælde også kan føre ti I en forbedring af produk­
tets kvalItet. 
28. Fællesskabets interesse i åben undervisning og fjernundervisning 
styrkes med færdiggørelsen af det indre marked, hvor fri 
bevægelighed for varer, tjenesteydelser, arbejdskraft og kapital er 
sikret i henhold tit Traktatens bestemmelser. Friheden til at tilbyde 
tjenesteydelser over landegrænserne har stærk betydning for 
internationaliseringen af fjernundervisningen og for udvikling af et 
tværnationalt marked for fjernundervisningsprodukter og -tjenester. 
De foranstaltninger, der omtales i Kommissionens grønbog om 
satelI itkommunikation(8) vil kunne medvirke til at forbedre adgangen 
til europæiske telekommunikationssystemer for offentlige og private 
udbydere af åben undervisning og fjernundervisning samt for brugere. 
(8) Fælles europæiske systemer og tjenester. Grønbog om en fælles politik 
for satellitkommunikation i Det Europæiske Fællesskab KOM (90) 490, 
20. november 1990. 
Støtte til udveksling af erfaringer, oplysninger om fJernundervis-
ni ngsprodukter og -tjenester, oversættelse og tilpasning af 
materiale, forsøg på at standardisere systemer eller gøre dem 
kompatible, harmoniser Inge af kopierings- og brugsrettigheder, 
samarbejde om produkter - alle disse faktorer vil kunne støtte 
udviklingen af et europæisk marked for åben undervisning og 
fjernundervisning. Det er vigtigt, at lokale strukturer og 
støttefaciliteter for deltagerne ikke bliver bundet til lokale eller 
nationale producenter på en sådan måde, at det er en hindring for, at 
et sådant marked kan fungere. Et frit marked vil kunne fremme 
konkurrencen mellem udbydere af åben undervisning og fjernunder­
visning i Europa, men det rejser også spørgsmål om kvalitetssikring 
og forbrugerbeskyttelse i forbindelse med køb af tjenesteydelser 
over landegrænserne. 
29. Gensidig anerkendelse af kvalifikationer, der opnås gennem åben 
undervisning og fjernundervisning, vil også være af betydning for 
mobiliteten i forbindelse med kommende studier og beskæftigelse, 
især i betragtning af markedets internationale karakter. Direktivet 
om gensidig anerkendelse af kvalifikationer, der giver adgang ti I et 
lovreguleret erhverv^9), er baseret på gennemførelse af et kursus af 
mindst tre års varighed. Ved første øjekast kan denne anvendelse af 
kursets varighed som et afgørende element for gensidig anerkendelse 
af kvalifikationer forekomme at være et problem for åben undervisning 
og fjernundervisning, hvor beherskelsen af et sæt af indlæringsmål 
er kriteriet for få godskrevet et kursus, og hvor godskrivelse af 
erhvervserfaring kan udgøre en del af vurderingen. I realiteten er 
direktivet også uden ændringer foreneligt med åben undervisning og 
fjernundervisning: faktisk foreskriver det gensidig anerkendelse 
mellem medlemsstaterne ikke blot med hensyn til traditionelle 
erhvervsuddannelser på videregående uddannelsesinstitutioner af en 
varighed på mindst tre år, men også med hensyn til alle andre former 
for faglig uddannelse, som i en medlemsstat betragtes som 
ligestillede med førnævnte uddannelser og giver samme ret til at 
udøve et nærmere fastsat arbejde^10) 
30. For at få en afbalanceret udvikling af uddannelsessystemer i alle 
regioner i Fællesskabet og skabe større overensstemmelse mellem 
europæiske uddannelsessystemer, har Kommissionen defineret åben 
undervisning og fjernundervisning som en af de prioriterede projekter 
for Fællesskabets handlingsplan om transeuropælske netværk^11). 
(9) Rådets direktiv 89/48/EØF af 21. december 1988 om indførelse af en 
generel ordning for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser for 
erhvervskompetencegivende videregående uddannelser af mindst tre års 
varighed. EFT nr. L 19/16 af 24. Januar 1989. 
(10) Jvf. artikel 1, litra a), sidste afsnit, i direktivet 
(11) Mod transeuropælske net, EF's handlingsprogram, KOM (90) 585 
endelig udg., 10. december 1988. 
Åben undervisning og fjernundervisning samt eksisterende 
fæliesskabsprogrammer 
31. Som et led i bestræbelserne på at fremme grunduddannelsen og efter-
og videreuddannelser har Kommissionen set på fjernundervisningen som 
en mulighed for at supplere en række eksisterende og igangværende 
fællesskabsprogrammer. Der er tale om følgende programmer: 
32. ERASMUS12> 
Der er tale om et program for interuniversitært samarbejde og 
mobilitet. Da programmet blev udformet, forestillede man sig, at 10% 
af alle studerende skulle have en studieperiode i udlandet som et 
middel til at få en europæisk dimension i uddannelsen. Fjernunder­
visningen anses for at være et middel til at opnå en europæisk 
dimension for de resterende 90% og især for lærere i deres efter­
uddannelse. Fjernundervisning er også en mulighed for voksne og 
deltidsstuderende. ECTS er et pilotprojekt under ERASMUS-programmet 
og står for gensidig anerkendelse af kvalifikationer. Det kan vise 
sig at være af værdi, når det drejer sig om behandling af problemer i 
forbindelse med anerkendelse og ligestilling af uddannelser, som er 
opnået gennem fjernundervisning. 
33. LINGUA13) 
Hensigten med dette program er at støtte bestræbelserne i medlems­
staterens uddannelsessystemer på at øge kendskabet til fremmedsprog 
blandt unge og blandt ansatte i hele Europa, eftersom anvendelsen af 
fjernundervisning er vidt udbredt inden for fremmedsprogsindlæring, 
er det klart, at der her er mulighed for vægtige bidrag til målene 
for dette program under forudsætning af, at kvalitetsstandarderne 
opretholdes. Der kan være tale om særlige bidrag til forberedelse af 
studerende, der vil tilbringe en studieperiode i udlandet, især hvad 
angår undervisning i de fremmedsprog, der sjældent undervises i, og 
som er mindst anvendt i Fællesskabet. 
34. C0METT14> 
I forbindelse med COMETT-programmet anvendes fjernundervisning som et 
vigtigt led i formidlingen af efter- og videreuddannelse i højtekno­
logi. Programmet har en klar strategi med hensyn til oprettelse af 
uddanne Isespartnerskabet mellem åbne universiteter og erhvervsliv, og 
der ydes støte til sådanne partnerskabers forsøg på tilvejebringelse 
af europæiske undervisningssystemer og fremstilling af undervisnings­
materialer. 
12) EFT nr. L 166 af 25.05.87, s. 20 
EFT nr. L 395 af 30.12.89, s. 23 
13) EFT nr. L 239 af 16.08.89, s. 24 
14) EFT nr. L 013 af 17.01.89, s. 28 
•IS 
35 TEMPUS15) 
I forbindelse med TEMPUS-programmet om udbygning af de videregående 
uddannelser i central- og Østeuropa har åbne universiteter og fjern­
undervisningsinstitutioner indgået et samarbejde om f.eks. etable­
ring af europæiske studiecentre i de største byer i de central- og 
østeuropæiske lande16). 
36. EUROTECNET17) 
Under dette program iværksættes foranstaltninger vedrørende grund­
uddannelse og efter- og videreuddannelse med henblik på at tilpasse 
arbejdsstyrkens færdigheder til den nye teknologi. Uddannelses­
metoder baseret på fjernundervisning vil i stigende grad figurere i 
dette program. 
37. FORCE18) 
FORCE-programmet har til formål at støtte og supplere den politik og 
de aktiviteter, der iværksættes af medlemsstaterne for at fremme 
adgangen til og deltagelsen i efter- og videreuddannelse. Det vil 
også blive undersøgt, hvilket bidrag fjernundervisningen kan give til 
nyskabelser inden for voksenundervisningen på virksomhedsniveau. 
38. DELTA19) 
Under DELTA-programmet har Fællesskabet fortsat ydet støtte til 
forskning i mulighederne for at anvende teknologiske fremskridt til 
undervisningsformål. Forskningen vedrører især samarbejde om 
udvikling af avanceret undervisningsteknologi. Der foretages også 
afprøvning og praktisk anvendelse af disse teknologier med henblik på 
at sikre højere standarder, kompatibilitet og nedsættelse af 
omkostningerne, således at de kan blive tilgængelige på uddannelses­
området til fornuftige priser. 
39. DET TREDJE RAMMEPROGRAM VEDRØRENDE FORSKNING OG UDVIKLING20) 
Dette program omfatter seks nøgleaktiviteter, til hvilke der hører en 
række specifikke programmer. Efter- og videreuddannelse baseret på 
fjernundervisning vil kunne opnå støtte under aktionen, der benævnes 
"Telematiksystemer af almen interesse: Fleksibel fjernundervisning". 
Hensigten er at bane vejen for oprettelse af telematiknet gennem 
prækonkurrencemæssig og prænormativ forskning og udvikling. 
15) EFT nr. L 131 af 23.05.90, s. 21 
16) Oprettelsen for nylig (maj 1991) af Budapest-platformen for øst-vest-
samarbejdet om fjernundervisning kan øge mulighederne for samarbejde 
på dette område. 
17) EFT nr. L 393 af 30.12.89, s. 29 
18) EFT nr. L 156 af 21.06.90, s. 1 
19) EFT nr. L 206 af 30.07.89, s. 20 
20) EFT nr. L 117/28 af 08.05.90 
1Q 
40. STRUKTURFONDENE 
Inden for rammerne af strukturfondene kan fjernundervisningen især 
benyttes inden for fællesskabsinitiativer som f.eks. EUROFORM21), 
HORIZON23) og NOW22). 
41. EUROPÆISK ÅBENT UNIVERSITET 
I de senere år er der dukket mange forskellige forslag op om etable­
ring af et europæisk åbent universitet. I betragtning af at der 
allerede er foretaget store investeringer i eksisterende fjernunder­
visningsinstitutioner, og i betragtning af at de i høj grad har vist 
vilje til at samarbejde med hinanden, støtter Kommissionen et forslag 
gående ud på, at mål og hensigter med et europæisk åbent universitet 
bedst vil kunne imødekommes gennem netværk blandt eksisterende insti­
tutioner fremfor gennem oprettelse af en ny institution som sådan. 
Kommissionen betragter dem som værende brændpunkter for formidling af 
fjernundervisning og har ydet støtte hertil især gennem et program 
for fælles udvikling af nye europæiske kurser og for meritoverførsel 
blandt disse institutioner. 
F.eks. er Den Europæiske Sammenslutning af Fjernundervisningsinsti­
tutioner (EADTU) med støtte fra adskillige fællesskabsprogrammer i 
færd med at udvikle moduler baseret på åben undervisning om europæisk 
integration, som vil kunne bruges i akademiske uddannelser både af 
fjernundervisningsinstitutioner og af traditionelle institutioner. 
Særlige foranstaltninger 
Under hensyntagen til medlemsstaternes særlige rolle og ansvar med 
hensyn til fjernundervisning og Fællesskabets interesse i at fremme 
en afbalanceret udvikling på dette område over hele Europa, har 
Kommissionen givet en definition af, hvilken udvikling der bør 
tilstræbes og fremmes. 
42. Foransstaltninger iværksat af medlemsstaterne med henblik på at 
udbygge uddannelsesstrukturerne i de mindst begunstigede, fjernt­
liggende landområder. En øget anvendelse af fjernundervisning i disse 
fællesskabsregioner vil i beydelig grad kunne forbedre adgangen til 
uddannelse. 
Oprettelse af lokale/regionale uddannelsescentre har vist sig at være 
et effektivt middel ti I: 
at skabe kontakter mellem uddannelsesinstitutioner og 
regionale uddanne Iseskonsortler, især med henblik på at 
imødekomme de lokale erhvervslivs uddannelsesbehov; 
at indføre og informere om fjernundervisningsmateriale og 
-systemer for at øge kendskabet til fjernundervisningens 
muligheder hosd det lokale erhvervsliv; 
21) EFT nr. C 327 af 29.12.90, s. 3 
23) EFT nr. C 327 af 19.12.90, s. 9 
22) EFT nr. C 237 af 29.12.90. s. 5 
at stille lærerkræfter til rådighed (til rådgivning og 
vejledning) på lokalt plan for de studerende, især for 
ansatte i virksomheder, hvor sådanne strukturer mangler; 
at uddele og formidle materiale til åben undervisning (fra 
nationale og internationale producenter) på lokalt plan. 
43. Fællesskabsforanstaltninger, der har til formål at fremme udvikling 
af materiale til åben undervisning til brug i hele Europa og navnlig 
i små og mellemstore virksomheder især inden for nøglesektorer i 
industrien. 
Fællesskabet bør udnytte den erfaring og ekspertise, man har opnået 
gennem COMETT-programmet, og det europæiske UPUV-net under COMETT, 
samt medlemsstaternes indsats på området (f.eks. "Open Tec"-pro-
grammet i UK) og bør i den forbindelse opfordre til: 
pilotforsøg med fjernundervisning iværksat af faglige eller 
industrielle grupper for ansatte i virksomheder; sådanne 
forsøg kan dreje sig om enten nye kurser og nyt undervis­
ningsmateriale eller allerede afprøvet kursusmateriale, som 
skal tilpasses nye målgrupper; 
uddannelsesinitiativer inden for sektorer af strategisk 
betydning for Fællesskabets økonomi, fortrinsvis i form af 
samarbejde mellem fjernundervisningsinstitutioner og berørte 
virksomheder; 
støtte til og evaluering af forsøg med fjernundervisning, som 
er udviklet af større virksomheder for leverandører. 
44. Foranstaltninger til fremme af og støtte til tværnationalt samarbejde 
mellem nuværende og potentielle formidlere af fjernundervisning for 
at øge udnyttelsen af undervisningsmateriale. 
I den forbindelse bør Fællesskabet opfordre til: 
tilpasning af sådant materiale for at imødekomme lokale 
behov, især af sproglig og kulturel art; 
etablering af tværnationale telekpmmunikationsstrukturer til 
informationsudveksling og kursusformidling ved at udnytte den 
moderne telekommunikations- og informationsteknologi, som 
f.eks. sattelitkommunikation og telematiknetværk; 
iværksættelse af uddannelse af undervisere for at øge og 
forbedre deres anvendelse af fjernundervisningsmetoder og 
udvikle en god undervisningspraksis; 
' o 
etablering af clearinghouse-faciliteter til 
informationsudveksling om fjernundervisningens 
muligheder og produkter og oprettelse af 
databanker på området, for at øge undervis­
ningsmaterialets og undervisningens kvalitet og 
standard og sørge for godkendelse af kurser 
baseret på fjernundervisning, samt evaluering 
heraf. 
45. Specifikke aktiviteter inden for ERASMUS-programmet til udnyttelse af 
fjernundervisning i samarbejdsprogrammerne mellem universiteterne 
(ICP), der især sigter mod: 
at skabe bedre mulighed for de studerende i Europa til at 
inddrage en europæisk dimension i deres pensum ved hjælp af 
kurser baseret på fjernundervisning fra andre lande; 
- at udvide samarbejdet mellem fjernundervisningsinstitutioner 
og traditionelle universiteter i Europa med henblik på 
udvikling af fælles læseplaner; 
at give voksne og/eller deltidsstuderende mulighed for at 
deltage i ERASMUS-programmet (selv om de ikke kan tage ophold 
i udlandet i en længere periode); 
at forbedre kvaliteten af de videregående uddannelser ved at 
give mulighed for at inddrage højtuddannede eksterne lærere i 
programmet og ved at udvikle brugen af multimedier på de 
højere uddannelsesinstitutioner. 
46. Kommissionen vil også kunne udnytte de ekstra erfaringer, der opnås 
gennem Fællesskabets initiativer, til at gøre status over, hvordan 
den relevante forskning og udvikling anvendes, med inddragelse af de 
seneste resultater fra teknologibaseret indlæring, fuld udnyttelse af 
af informations- og kommunikationsteknologier og samvirke mellem de 
forskellige fællesskabsprogrammer vedrørende forskning og udvikling. 
På baggrund heraf vil Kommissionen og medlemsstaterne kunne bistå 
eksisterende fjernundervisningscentre i Europa med at få udbygget de 
indbyrdes forbindelser og dermed få mest muligt ud af deres 
erfaringer. 
Kommissionen vil også forsøge at fremme samarbejdsinitiativer mellem 
faglige uddannelser og fællesskabsprogrammerne vedrørende forskning 
og udvikling, for så vidt angår fælles standarder, interoperabiIitet 
mellem programmel og kompatibilitet mellem maskinel og undervisnings­
metoder . 
/I 19 
Al. En formidling af kurser baseret på fjernundervisning og åben 
undervisning i hele Europa og i et åbent marked gør det nødvendigt at 
iværksætte foranstaltninger til kval itetsfremme og forbrugerbeskyt­
telse. 
48. Det åbne marked nødvendiggør også fællesskabsforanstaltninger til 
harmonisering af ophavsret og beslægtede rettigheder. Ophavsretten 
ligger til grund for en intellektuel kreativ virksomhed. Gennem 
beskyttelse af ophavsretten vedligeholdes og udvikles kreativiteten 
til fordel for forfattere, kulturlivet, forbrugere, uddannelses­
systemer og i sidste instans samfundet som helhed. De beslægtede 
rettigheder er i forskellig henseende et supplement hertil, navnlig i 
den forstand at de sikrer dem, der investerer i fremstilling af 
kulturprodukter og -ydelser et rimeligt afkast. 
Gennemførelsen af det indre marked forudsætter, at ophavsmænd og 
andre rettighedsindehavere i en medlemsstat kan opnå mindst samme 
beskyttelsesniveau som i deres hjemland, når de ønsker at udnytte 
deres rettigheder i andre medlemsstater. Ti I læggel sen af en rettighed 
og den konkrete forvaltning af denne er således i stadig større 
udstrækning knyttet snævert sammen. 
På grund af de ændringer, der skyldes den teknologiske udvikling, er 
det nødvendigt og hastende at øge beskyttelsen af ophavsretten og de 
beslægtede rettigheder. 
For øjeblikket er man i færd med at udarbejde en række lovbestem­
melser, foretage undersøgelser m.m.*24). De vigtigste beslutninger 
og direktiver skal vedtages inden 31. december 1992. 
Konklusion 
49. Under udarbejdelsen af dette memorandum har Kommissionen taget til 
efterretning de synspunkter, der blev fremsat af undervisnings­
ministrene, forsamlet i Rådet den 31. maj 1990 i Bruxelles og den 8. 
november 1990 i Siena. Der er taget nøje hensyn til udtalelser og råd 
fra den gruppe af nationale eksperter, der blev nedsat efter 
anmodning fra Rådet og som skulle drøfte spørgsmål vedrørende åben 
undervisning og fjernundervisning. Ligeledes har man inddraget 
undersøgelser, der er gennemført af eksperter på vegne af Kommis­
sionen, samt undersøgelser og rapporter fra Europarådet og OECD. 
Kommissionen er overbevist om, at åben undervisning og fjernunder­
visning er af afgørende betydning for, at alle europæiske borgere kan 
få lettere adgang til uddannelse. Rådet og ministrene med ansvar for 
uddannelsespolitik kan efter drøftelser anmode Kommissionen om på 
fællesskabsplan at iværksætte særlige strategier og initiativer på 
dette område. 
(24) Grønbog om Ophavsret og Den Teknologiske Udfordring (KOM (88) 
172 endelig udg. af Juni 1988) og opfølgningen af grønbogen: 
Kommissionens arbejdsprogram inden for ophavsret og 
beslægtede rettigheder (KOM (90) endelig udg. af 17. Januar 
1991). 

ISSN 0254-1459 
KO M (91) 388 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer : CB-CO-91-435-DA-C 
ISBN 92-77-76263-2 
Kontoret for De Europa&ke Fællesskabers Officielle Publikationer 
1X2985 Luxembourg