1.INDLEDNING – DEN EUROPÆISKE STRATEGI FOR KUNSTIG INTELLIGENS

Kunstig intelligens har potentialet til at forandre vores verden til det bedre: den kan forbedre sundhedspleje, mindske energiforbrug, gøre biler sikrere og gøre det muligt for landbrugere at anvende vand og naturressourcer mere effektivt. Kunstig intelligens kan bruges til at forudsige miljø- og klimaændringer og forbedre den finansielle risikostyring, og den giver redskaber til at fremstille produkter - med mindre affald, der er skræddersyede til vores behov. Den kan også bidrage til at afsløre svig og trusler mod cybersikkerheden og gør det muligt for de retshåndhævende myndigheder at bekæmpe kriminalitet mere effektivt.

Hele samfundet og økonomien kan drage fordel af den kunstige intelligens. Det er en strategisk teknologi, som udvikles og anvendes i hastigt stigende grad over hele verden. Ikke desto mindre medfører kunstig intelligens også nye udfordringer for fremtidens arbejde, og den rejser en række juridiske og etiske spørgsmål.

For at imødegå disse udfordringer og få det bedste ud af de muligheder, som kunstig intelligens giver, offentliggjorde Kommissionen en europæisk strategi i april 2018. Strategien sætter mennesket i centrum for udviklingen af kunstig intelligens – menneskecentreret kunstig intelligens. Det er en trestrenget tilgang til at fremme EU's teknologiske og industrielle kapacitet og indførelsen af kunstig intelligens på tværs af de økonomiske sektorer, forberede samfundet på socioøkonomiske forandringer og sikre en hensigtsmæssig etisk og juridisk ramme.

For at strategien for kunstig intelligens kan give resultater, udviklede Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne en koordineret plan for kunstig intelligens, som blev præsenteret i december 2018, om at skabe synergier, samle data – råmaterialet for mange applikationer baseret på kunstig intelligens – og øge fælles investeringer. Målet er at fremme samarbejde over landegrænser og mobilisere alle aktører til at øge de offentlige og private investeringer til mindst 20 milliarder EUR om året i løbet af det næste årti. Kommissionen fordoblede sine investeringer i kunstig intelligens i Horisont 2020 og planlægger at investere 1 milliard EUR årligt fra Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa. Målet er at støtte især fælles dataområder inden for sundhed, transport og produktion samt store forsøgsfaciliteter såsom intelligente hospitaler og infrastrukturer for automatiserede køretøjer samt en strategisk forskningsdagsorden.

For at gennemføre en sådan fælles strategisk forsknings-, innovations- og etableringsdagsorden har Kommissionen intensiveret sin dialog med alle relevante interessenter fra erhvervslivet, forskningsinstitutter og offentlige myndigheder. Det nye program for et digitalt Europa vil også være afgørende i indsatsen for at gøre kunstig intelligens tilgængelig for små og mellemstore virksomheder i alle medlemsstater gennem digitale innovationsknudepunkter, øget afprøvning og forsøgsfaciliteter, dataområder og uddannelsesprogrammer.

Europas etiske tilgang til kunstig intelligens tager udgangspunkt i dets ry for at levere sikre produkter af høj kvalitet, og tilgangen styrker dermed borgernes tillid til den digitale udvikling og sigter mod at skabe en konkurrencefordel for europæiske virksomheder inden for kunstig intelligens. Formålet med denne meddelelse er at iværksætte en omfattende pilotfase med bredest mulig deltagelse af interessenter for at afprøve den praktiske gennemførelse af de etiske retningslinjer for udvikling og anvendelse af kunstig intelligens.

2.OPBYGNING AF TILLID TIL MENNESKECENTRERET KUNSTIG INTELLIGENS

Den europæiske strategi for kunstig intelligens og den koordinerede plan gør det klart, at tillid er en forudsætning for at sikre en menneskecentreret tilgang til kunstig intelligens: Kunstig intelligens er ikke et mål i sig selv, men derimod et værktøj, der skal hjælpe mennesker med at nå det ultimative mål, nemlig at øge vores velfærd. For at opnå dette bør pålideligheden af kunstig intelligens sikres. De værdier, vores samfund bygger på, skal integreres fuldt ud i den måde, hvorpå kunstig intelligens udvikles.

Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal. Disse værdier er fælles for alle medlemsstaternes samfund, der er præget af pluralisme, ikkediskrimination, tolerance, retfærdighed, solidaritet og lighed. Derudover samler EU's charter om grundlæggende rettigheder – i en enkelt tekst – de personlige, borgerlige, politiske, økonomiske og sociale rettigheder, som borgerne i EU er omfattet af.

EU har en stærk lovgivningsramme, der vil sætte den globale standard for menneskecentreret kunstig intelligens. Databeskyttelsesforordningen (GDPR) garanterer en høj standard for beskyttelse af personoplysninger og kræver gennemførelse af foranstaltninger til sikring af indbygget databeskyttelse og standarddatabeskyttelse. Forordningen om fri udveksling af andre data end personoplysninger fjerner hindringer for fri udveksling af andre data end personoplysninger og sikrer behandling af alle datakategorier overalt i Europa. Den nyligt vedtagne forordning om cybersikkerhed vil bidrage til at styrke tilliden til den digitale verden, og den foreslåede e-databeskyttelsesforordning har det samme mål.

Kunstig intelligens rejser imidlertid nye udfordringer, da den gør det muligt for maskiner at "lære" og træffe og gennemføre beslutninger uden menneskelig indgriben. Om ikke så længe vil denne form for funktionalitet blive standard i mange typer varer og tjenester, fra smartphones til automatiserede biler, robotter og onlineapplikationer. Beslutninger taget ved hjælp af algoritmer kan dog være et resultat af data, som er ufuldstændige og derfor ikke er pålidelige, de kan være manipulerede via cyberangreb, være påvirket af bias eller simpelthen forkerte. Uigennemtænkt anvendelse af teknologien, mens den stadig udvikler sig, kan derfor føre til problematiske resultater og gøre borgerne tilbageholdende med at acceptere eller anvende den.

Teknologien for kunstig intelligens bør i stedet udvikles på en måde, der sætter mennesket i centrum og dermed fortjener borgernes tillid. Det betyder, at applikationer med kunstig intelligens ikke kun skal være i overensstemmelse med lovgivningen, men også skal overholde de etiske principper og sikre, at deres gennemførelse undgår utilsigtet skade. Mangfoldighed i køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap og alder bør sikres på alle niveauer af udviklingen af kunstig intelligens. Kunstig intelligens-applikationer bør give borgerne indflydelse og respektere deres grundlæggende rettigheder. De bør sigte mod at styrke folks evner, ikke erstatte dem, og også gøre det muligt for personer med handicap at få adgang til dem.

Derfor er der et behov for etiske retningslinjer, der bygger på den eksisterende reguleringsramme, og som skal anvendes af udviklere, leverandører og brugere af kunstig intelligens på det indre marked, så der skabes lige etiske vilkår for alle medlemsstater. Kommissionen har derfor nedsat en ekspertgruppe på højt niveau vedrørende kunstig intelligens, som repræsenterer en bred vifte af interessenter og har fået til opgave at udarbejde en række etiske retningslinjer for kunstig intelligens samt en række henstillinger om bredere politik for kunstig intelligens. Samtidig blev den europæiske alliance vedrørende kunstig intelligens oprettet. Alliancen er en åben multiinteressentplatform med over 2 700 medlemmer, som er oprettet for at give et bredere input til arbejdet i ekspertgruppen på højt niveau vedrørende kunstig intelligens.

Ekspertgruppen på højt niveau vedrørende kunstig intelligens offentliggjorde et første udkast til de etiske retningslinjer i december 2018. Efter en høring af interessenter og møder med repræsentanter fra medlemsstaterne forelagde ekspertgruppen vedrørende kunstig intelligens et revideret dokument for Kommissionen i marts 2019. Generelt har interessenter i deres feedback indtil nu set med tilfredshed på den praktiske karakter af retningslinjerne og den konkrete vejledning, som de giver udviklere, leverandører og brugere af kunstig intelligens om, hvordan man kan sikre pålidelighed.

2.1. Retningslinjer for pålidelig kunstig intelligens udarbejdet af ekspertgruppen på højt niveau vedrørende kunstig intelligens

Retningslinjerne udarbejdet af ekspertgruppen på højt niveau vedrørende kunstig intelligens, som denne meddelelse henviser til, bygger især på arbejdet udført af Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder.