BERETNING FRA KOMMISSIONEN - 13. årsberetning om strukturfondene (2001)

INDHOLDSFORTEGNELSE

RESUMÉ

KAPITEL 1: Vigtigste begivenheder i 2001

1.1. Den anden rapport om den økonomiske og sociale samhørighed og Samhørighedsforummet

1.2. Iværksættelse af nyskabende aktioner

1.3. Meddelelsen om programmeringsforhandlingerne vedrørende mål 1

KAPITEL 2: IVÆRKSÆTTELSE AF PROGRAMMERNE

2.1. Generel oversigt

2.1.1. Vedtagelse af nye programmer

2.1.2. Iværksættelse af mål 1, 2 og 3

2.1.3. Iværksættelse af EF-initiativerne

2.1.4. Nyskabende aktioner og teknisk bistand

2.2. Iværksættelse af programmerne i medlemsstaterne

2.2.1. BELGIEN

2.2.2. DANMARK

2.2.3. TYSKLAND

2.2.4. GRÆKENLAND

2.2.5. SPANIEN

2.2.6. FRANKRIG

2.2.7. IRLAND

2.2.8. ITALIEN

2.2.9. LUXEMBOURG

2.2.10. NEDERLANDENE

2.2.11. ØSTRIG

2.2.12. PORTUGAL

2.2.13. FINLAND

2.2.14. SVERIGE

2.2.15. DET FORENEDE KONGERIGE

2.3. Koordinering med de øvrige finansielle instrumenter

2.3.1. Samhørighedsfonden

2.3.2. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Investeringsfond (EIF)

2.3.3. Finansiel støtte til TEN

2.4. Forenelighed med andre EF-politikker

2.4.1. Strukturfondene og beskæftigelsespolitikken

2.4.2. Strukturfondene, udviklingen af landdistrikter og fiskeripolitikken

2.4.3. Strukturfondene og miljøpolitikken

2.4.4. Strukturfondene og konkurrencepolitikken

2.4.5. Strukturfondene og offentlige udbud

2.4.6. Strukturfondene og ligestillingspolitikken

2.4.7. Strukturfondene og informationssamfundet

KAPITEL 3: EVALUERING OG FINANSKONTROL

3.1. Evalueringer gennemført i 2001

3.2. Gennemført kontrol

KAPITEL 4: DIALOG/INFORMATION

4.1. Europa-Parlamentet

4.2. Strukturfondskomitéer og -udvalg

4.3. Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget

4.4. Arbejdsmarkedets parter

4.5. Information/reklameaktiviteter

FINANSIELLE BILAG

Bilag 1: Finansiel gennemførelse efter mål

Bilag 2: Finansiel gennemførelse af EF-initiativerne

Bilag 3: Finansiel gennemførelse af den tekniske bistand

Bilag 4: Budgetgennemførelse

RESUMÉ

Denne beretning fremlægges i medfør af artikel 45, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1260/1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene. I beretningen gøres der status over strukturfondenes aktiviteter og indsatsen til koordinering af strukturfondene og de øvrige finansielle instrumenter i 2001.

Beretningen er opbygget omkring tre hovedtemaer:

- vigtigste begivenheder for hver enkelt fond og de øvrige finansielle instrumenter

- koordinering med de øvrige EF-instrumenter og -politikker

- evaluering af gennemførelsen.

Vigtigste begivenheder i 2001

En af de vigtigste begivenheder i 2001 var afslutningen af forhandlingerne med medlemsstaterne om mål 1, som lægger beslag på 70% af strukturfondsbudgettet for perioden 2000-2006. Kommissionen gjorde i en meddelelse af 5. juli 2001 status over forhandlingerne om mål 1-programmerne. Trods enkelte vanskeligheder undervejs har forhandlingsforløbet i det store og hele været positivt. En af vanskelighederne var overskridelsen af den frist på fem måneder, der oprindelig var fastsat til forhandlingerne om og udarbejdelsen af programmeringsdokumenterne. Overskridelsen skyldtes ønsket om en programmering af høj kvalitet, som er vanskelig at opnå, når der kun er afsat fem måneder til den meget komplicerede proces, som, hvis målet er en effektiv programmering, nødvendigvis kræver inddragelse af mange partnere, hensyntagen til medlemsstaternes og Fællesskabets politikker samt indførelse af tilstrækkelige forvaltnings- og kontrolsystemer.

Da alle enhedsprogrammeringsdokumenter/operationelle programmer var vedtaget, lykkedes det at disponere over samtlige forpligtelsesbevillinger og 70% af betalingsbevillingerne. Dette gælder såvel mål 1 som mål 2. Gennemførelsen af mål 3 blev derimod forsinket.

Også gennemførelsen af EF-initiativerne er forløbet tilfredsstillende:

INTERREG III: 54 af i alt 70 programmer er godkendt.

URBAN II: alle 70 programmer er godkendt; der er disponeret over samtlige forpligtelsesbevillinger, og acontobeløbet er udbetalt.

EQUAL: efter vedtagelsen af deres EF-initiativprogrammer har medlemsstaterne indkaldt forslag til projekter. Kommissionen har oprettet en fælles database, som gør det lettere at finde tværnationale partnere - databasen er tilgængelig via Europa-serveren.

LEADER+: 56 af 73 programmer er godkendt.

EF-initiativernes bevillinger, såvel forpligtelses- som betalingsbevillinger, er udnyttet med 89%.

Med hensyn til nyskabende aktioner godkendte EFRU 81 af de 103 fremlagte projekter. ESF godkendte 37 af de 148 foreslåede projekter vedrørende "tilpasning til den nye økonomi" med en gennemsnitlig medfinansieringssats på 72%. Indkaldelsen af projekter vedrørende det andet tema: "lokal beskæftigelsesstrategi" blev iværksat den 31. oktober 2001.

Hvad angår afslutningen af programmerne for perioden før 1994 blev de fleste af restbeløbene udbetalt i løbet af 2001. De uindfriede forpligtelser er således faldet fra 581 til 315 mio. EUR for mål 1, fra 144 til 88 mio. EUR for mål 2 og fra 146 til 62 mio. EUR for EF-initiativerne. Størstedelen af de uafsluttede sager er enten sager, der kræver yderligere kontrol, fordi der er stærke formodninger om uregelmæssigheder, eller sager, der skal afgøres ved retten.

Koordinering med de øvrige EF-instrumenter og -politikker

Samhørighedsfonden finansierer projekter vedrørende transportinfrastruktur samt miljøprojekter. Der er indført strategiske referencerammer, der sikrer koordineringen med de af strukturfondene finansierede foranstaltninger.

Ved samarbejdsaftalen mellem EIB og Kommissionen for perioden 2000-2006 er der etableret en kontaktordning omfattende begge institutioners geografiske enheder, som er med til at forbedre koordineringen af de to institutioners interventioner. Endvidere har EIB deltaget i evalueringen af otte store projekter, hvortil der er søgt om strukturfondsstøtte.

I lighed med tidligere er strukturfondsinterventionerne blevet gennemgået meget omhyggeligt for at sikre, at de er forenelige med Fællesskabets konkurrencelovgivning, især statsstøttebestemmelserne.

Der er også gjort meget for at sikre sammenhængen mellem strukturfondenes interventioner og beskæftigelsespolitikken. Det skal dog bemærkes, at det på dette område kan være vanskeligt at bedømme ESF's virkninger, da de nationale handlingsplaner for beskæftigelsen ikke er sammenlignelige.

Endelig er der sket en forhåndsevaluering af strukturfondsinterventionerne for at sikre, at disse er forenelige med miljøbestemmelserne. Denne forhåndsevaluering har dog været vanskeliggjort af, at der for de fleste af programmernes vedkommende ikke foreligger harmoniserede data og indikatorer. Kommissionen har endvidere under forhandlingerne om programmeringen af strukturfondene været særlig opmærksom på gennemførelsen af Natura 2000-direktivet.

Evaluering af gennemførelsen og kontrol

I 2001 foretog EFRU 27 kontrolbesøg for at gennemgå medlemsstaternes forvaltningssystemer. Kontrolbesøgene, som er af forebyggende karakter, har vist, at medlemsstaterne er meget opmærksomme på kvaliteten af deres systemer og bl.a. har oprettet enheder, der er ansvarlige for den interne kontrol. Beklageligvis sker det dog endnu for ofte, at de kompetente myndigheder i medlemsstaterne foretager betalinger uden en reel kontrol af udgifternes rigtighed. Kontrolbesøgene har ligeledes vist, at myndighederne ikke optræder med tilstrækkelig autoritet over for de formidlende organer og de organer, der er ansvarlige for den praktiske gennemførelse, og som i øvrigt mangler præcise og ensartede procedureregler.

ESF gennemførte 41 kontrolbesøg, mens FIUF gennemførte 12 kontrolbesøg.

De 18 EUGFL-kontrolbesøg afdækkede først og fremmest en utilfredsstillende anvendelse af forordning nr. 2064/97, men herudover også en række tilfælde, hvor ikke-støtteberettigede udgifter var blevet finansieret, og alt for ofte en manglende overensstemmelse mellem de udgiftserklæringer, der var forelagt Kommissionen, og de tilsvarende transaktioner.

KAPITEL 1: Vigtigste begivenheder i 2001

1.1. Den anden rapport om den økonomiske og sociale samhørighed og Samhørighedsforummet

Den anden rapport om den økonomiske og sociale samhørighed med titlen "Et samlet Europa, en solidarisk befolkning, en geografisk mangfoldighed" blev vedtaget af Kommissionen i januar 2001. Rapporten redegør for den samhørighedspolitik, der er ført siden 1989, og udgør et første oplæg til en debat om den fremtidige samhørighedspolitik i et udvidet EU. Den 31. januar 2001 forelagde kommissæren med ansvaret for regionalpolitikken, Michel Barnier, rapporten for Europa-Parlamentet.

Det fremgår af rapporten, at den nationale og regionale samhørighed er blevet mærkbart forbedret siden 1980'erne. Forskellene er mindsket med en tredjedel mellem medlemsstaterne og med næsten en femtedel mellem regionerne. I de tre mindst velstående medlemsstater (Grækenland, Spanien og Portugal) er indkomsten pr. indbygger steget fra 68% af EU-gennemsnittet i 1988 til 79% i 1999. Gennemsnitsindkomsten pr. indbygger i Irland har endvidere nærmet sig EU-gennemsnittet så meget, at Irland ikke længere er et såkaldt "samhørighedsland". De mindst velstående lande har ligeledes forbedret deres kommunikations- og telekommunikationsinfrastrukturer.

Der er imidlertid flere medlemsstater, hvor der ikke er opnået en nævneværdig udligning af de regionale skævheder. Undertiden er ulighederne tværtimod blevet større, selv om de voksende tværregionale forskelle i samhørighedslandene ikke udelukker, at landenes regioner under ét kommer nærmere konvergensmålet målt i BNP pr. indbygger. Også andre indikatorer vidner om vedvarende regionale skævheder. F.eks. findes der store arbejdsløshedslommer i visse regioner (i Spanien, Italien eller de oversøiske franske departementer), ligesom de regionale forskelle fortsat består eller forøges inden for forskning, innovation og uddannelse.

Rapporten omfatter tillige en analyse af ansøgerlandene. Situationen kan beskrives ganske kort: ved udvidelsen vil EU's areal og befolkning vokse med en tredjedel, mens det udvidede EU's bruttonationalprodukt blot vil stige med 5%.

Landene i det udvidede EU vil fordele sig i tre hovedgrupper efter udviklingsniveau. Den første gruppe vil omfatte de 12 mest velstående lande (hvis BNP i dag er lig med eller overstiger EU-gennemsnittet). Den anden gruppe vil omfatte de tre såkaldte samhørighedslande (Grækenland, Spanien og Portugal) plus en række ansøgerlande (Cypern, Malta, Slovenien, Tjekkiet), hvis BNP vil ligge tæt på 80% af EU-gennemsnittet. Den tredje gruppe vil omfatte de øvrige ansøgerlande, dvs. otte lande, som tegner sig for ca. 16% af befolkningen i det udvidede EU, og hvis BNP vil udgøre omkring 40% af EU-gennemsnittet.

Udvidelsen kræver en nyorientering af overvejelserne og indsatsen. Det afgørende spørgsmål er, hvilket kriterium der skal være retningsgivende for regionalpolitikken. Skal hovedkriteriet fortsat være BNP pr. indbygger, må det tages i betragtning, at EU's gennemsnitlige BNP vil falde, og helt automatisk vil en række af de nuværende mål 1-regioner blive udelukket fra fællesskabsstøtten.

Det Andet Samhørighedsforum den 21. og 22. maj 2001 i Bruxelles havde 1 800 deltagere, som bidrog aktivt til debatten om den fremtidige regionalpolitik. Flere ministre fra medlemsstaterne og ansøgerlandene, europaparlamentarikere samt repræsentanter for EU's regionale myndigheder fik her lejlighed til at udveksle synspunkter og delagtiggøre hinanden i, hvad de forventer af og frygter ved den fremtidige regionale støttepolitik i et udvidet EU.

Selv om hovedemnet for forummet ikke så meget var selve finansieringen af den fremtidige regionalpolitik i EU, men snarere hele filosofien bag regionalpolitikken, blev finansieringsspørgsmålet alligevel ofte rejst. Flere af talerne krævede således en opjustering af de to lofter over regionalstøtten:

- EU's budgetloft: et beløb svarende til 0,45% af det samlede BNP

- Loft over overførsler: 4% af det nationale BNP for hvert modtagerland.

Den anden samhørighedsrapport handlede også om lokale og regionale emner som f.eks. byudvikling og diversificering af landdistrikterne, områder med naturlige og geografiske handicap samt omstillingsproblemer. Disse spørgsmål blev også taget op af mange af talerne under forummet, hvilket fik kommissær Michel Barnier til at foreslå en grundigere behandling af spørgsmålene i de to kommende år.

1.2. Iværksættelse af nyskabende aktioner

I januar 2001 vedtog Kommissionen sine nye retningslinjer for EFRU-støttede nyskabende aktioner i perioden 2000-2006. Efter det nye system opfordres støtteberettigede regioner til at ansøge om et EFRU-bidrag på højst 3 mio. EUR til et regionalt program for nyskabende aktioner. Programmet skal være baseret på en regional innovationsfremmende strategi, der tager hensyn til de særlige regionale forhold og omfatter en række aktioner og ledsagende pilotprojekter, der skal udvælges af det kompetente regionale partnerskab.

Formålet er at øge innovationsbevillingerne i mainstreamprogrammerne under mål 1 og 2, effektivisere bevillingsudnyttelsen og påvirke indholdet af andre regionaludviklingsprogrammer. Ud over de regionale programmer er der også mulighed for at godkende et begrænset antal specifikke netværksprogrammer med deltagelse af mindst fem regioner fra fem forskellige medlemsstater.

Budgettet for nyskabende aktioner er for hvert af årene i perioden 2000-2006 på 0,4% af det årlige EFRU-budget, dvs. ca. 400 mio. EUR for hele perioden.

1.3. Meddelelsen om programmeringsforhandlingerne vedrørende mål 1

Den 5. juli 2001 vedtog Kommissionen en meddelelse [1], som redegør for hovedelementerne i de programmerede fællesskabsinterventioner til fordel for mål 1-regioner i den nye programmeringsperiode (2000-2006), med særlig vægt på forløbet af forhandlingerne med medlemsstaterne og den tilførte fællesskabsmerværdi. Efter halvandet års forhandlinger var der behov for at gøre status, selv om dette ikke er foreskrevet i grundforordningen.

[1] KOM(2001) 378 endelig udg. af 5. juli 2001 og SEK(2001) 1140/2 af 18. juli 2001.

Som bekendt besluttede Det Europæiske Råd på sit møde i Berlin at bevilge strukturfondene 195 mia. EUR for perioden 2000-2006, heraf næsten 70% svarende til 127,5 mia. EUR til regionaludviklingsprogrammer under mål 1. Disse midler forventes i 2006 at have ført til en væsentlig stigning i BNP i faste priser i de berørte medlemsstater (6% i Grækenland og Portugal, 2,4% i Spanien og 4% i delstaterne i den østlige del af Tyskland). Endvidere vil de nye programmer frem til 2006 have en mærkbar investeringsfremmende effekt (+20% i Grækenland, +14% i Portugal og +6% i delstaterne i den østlige del af Tyskland).

Selv om resultaterne af forhandlingerne med de nationale og regionale myndigheder stort set har været positive, findes der stadig enkeltstående vanskeligheder, som Kommissionen har fremhævet i meddelelsen:

- 5-månedersfristen for forhandlingerne om programmeringsdokumenterne har vist sig at være for kort (det har gennemsnitligt taget mellem otte måneder og ét år at få vedtaget programmerne), hvilket viser, hvor indgående drøftelserne er mellem Kommissionen og medlemsstaterne for at forbedre kvaliteten. Der er en sammenhæng mellem den tid, forhandlingerne tager, og kvaliteten af det, de resulterer i, især med hensyn til aspekter som indførelse af passende forvaltnings- og kontrolsystemer, integrering af evaluering i beslutningsprocessen, høring af offentligheden som led i partnerskabet og overholdelse af fællesskabspolitikkerne, navnlig miljø- og konkurrencereglerne. Kommissionen vil overvåge overholdelsen af de forpligtelser, medlemsstaterne har indgået på dette område.

- Programtillægget er undertiden blevet opfattet som et særskilt led i programmeringen, selv om formålet med det er at uddybe indholdet af de prioriterede felter i programmerne gennem en detaljeret beskrivelse af foranstaltningerne og en kvantificering af de hertil - og til resultatreserven - knyttede mål og indikatorer. Dette har i enkelte tilfælde skabt forvaltningsvanskeligheder, bl.a. fordi det ikke har været de samme myndigheder, der har udarbejdet programtillæggene og forhandlet om planerne og programmerne.

- I flere medlemsstater er kun hovedlinjerne i de nye forvaltnings-, kontrol- og overvågningssystemer blevet fastlagt, men der skal også fastlægges nærmere regler for iværksættelsen af disse systemer, således at disse kan blive fuldt operationelle.

Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at intensivere deres indsats på disse væsentlige områder for at sikre en mere effektiv udnyttelse af strukturfondene i overensstemmelse med bestemmelserne i de nye gennemførelsesforordninger, især ved at indføre edb-styrede forvaltningssystemer, også for at hjælpe med til at forhindre forsinkelser i de mellemliggende betalinger. Kommissionen har i sinde at foretage en sammenlignende analyse af de finansielle forvaltningssystemer og kontrolsystemerne for at finde frem til den bedste praksis og fremme nye løsninger på problemer, der opstår på dette område.

- Trods de fremskridt, der er sket med hensyn til inddragelse af partnerskabet i udarbejdelsen af planerne og programmerne, står det ikke altid klart, hvorledes partnerskabsprincippet vil fungere under iværksættelsen af interventionerne.

Kommissionen vil bestræbe sig på at få partnerskaberne til at fungere på tilfredsstillende måde. De skal være så brede som muligt, være mere proaktive i forvaltningen af interventionerne og påtage sig et ansvar herfor.

Disse mindre positive aspekter sætter ikke spørgsmålstegn ved principperne i strukturfondsforordningerne. Den resultatorienterede forvaltningsmodel, der er en af reformens grundpiller, har vist sig at være krævende og vanskelig at iværksætte, men den har allerede bidraget til at gøre programmeringen for perioden 2000-2006 bedre og mere gennemsigtig. Midtvejsevalueringen af programmerne vil vise, i hvilket omfang dette har slået igennem ved gennemførelsen af dem. Kommissionen vil tage ved lære af dette og især søge at forene enkelthed, kvalitet, effektivitet og gennemsigtighed.

Meddelelsen blev drøftet af ministrene med ansvaret for regionalpolitikken på et uformelt ministermøde i Namur den 13. juli 2001. Drøftelserne vedrørte de foreløbige resultater af programmeringen under mål 1 og viste, at de regionale programmer var blevet meget mere "strategiske". Dette var opnået ved systematiske evalueringer, styrkelse af partnerskabet og hensyntagen til fællesskabsprioriteterne som f.eks. informationssamfundet og miljøet. Repræsentanterne for en række medlemsstater var bekymret for, om Kommissionens anvendelse af reglerne for finansforvaltning og kontrol ville forhindre den forenkling, man havde søgt at opnå gennem decentraliseringen. Efter disse drøftelser besluttede kommissionsmedlem Michel Barnier i snævert samarbejde med medlemsstaterne at iværksætte et initiativ med sigte på at forenkle gennemførelsen af strukturfondene under fuld overholdelse af principperne om sund og effektiv forvaltning.

Erfaringerne med disse forhandlinger vedrørende mål 1 vil være til stor nytte ved udarbejdelsen af programmeringsdokumenterne for ansøgerlandene i midten af programmeringsperioden 2000-2006.

Den tredje rapport om den økonomiske og sociale samhørighed, som Kommissionen efter planen skal fremlægge i slutningen af 2003, vil være en god anledning til at drøfte forbedringer af reglerne for strukturfondenes funktion efter 2006.

KAPITEL 2: IVÆRKSÆTTELSE AF PROGRAMMERNE

2.1. Generel oversigt

2.1.1. Vedtagelse af nye programmer

De mål 1-EPD'er og -OP'er, der ikke var blevet vedtaget i 2000, blev vedtaget i 2001. Det drejer sig om i alt 55 interventioner, især i Grækenland (25 OP'er) og Spanien (17 OP'er). Hvad angår de øvrige medlemsstater, der har mål 1-regioner, mangler kun enkelte interventioner at blive vedtaget.

Samtlige planlagte mål 2-interventioner blev ligeledes vedtaget i 2001. Det drejer sig om i alt 86 EPD'er. Det vil erindres, at det i 2000 kun var lykkedes at få vedtaget EPD'erne for Danmark, Finland og Sverige, men de fleste af programmerne for de øvrige lande var dog klar til vedtagelse i slutningen af 2000, hvorfor det var berettiget at fremføre de pågældende bevillinger. Enkelte programmer for Italien, Belgien, Nederlandene, Luxembourg og til dels Tyskland var dog ikke klar til vedtagelse i slutningen af 2000 og måtte tilpasses efter beslutningen om at genopføre de bevillinger, der var blevet annulleret i slutningen af 2000, på budgettet.

Hvad angår mål 3 blev kun fire spanske OP'er, der manglede at blive vedtaget, godkendt i årets løb.

FIUF uden for mål 1

Kommissionen udnyttede forpligtelsesbevillingerne fra anden tranche for ti af de elleve programmer for regioner uden for mål 1 svarende til 159,4 mio. EUR. Også første tranche af det italienske program svarende til 14 mio. EUR blev udnyttet (bevillinger fremført fra 2000). Det nederlandske program var stort set afsluttet ved udgangen af året, men Kommissionen kunne ikke nå et vedtage den nødvendige beslutning inden den 31. december 2001. Kommissionen besluttede derfor at fremføre de tilsvarende bevillinger, som var udnyttet inden den 31. marts 2002.

Hvad angår EF-initiativerne blev samtlige de programmer, der ikke var blevet vedtaget i 2000, vedtaget i 2001:

Det drejer sig bl.a. om 53 INTERREG III-programmer (del A og B), som blev vedtaget i 2001.

Endvidere blev samtlige 70 programmer om revitalisering af byer (EF-initiativet URBAN II) vedtaget i løbet af 2001.

56 nationale og regionale LEADER+-programmer blev vedtaget i 2001.

Medlemsstaterne havde i september 2000 fremlagt deres forslag til EQUAL-program(mer), der tilsammen repræsenterede en fællesskabsstøtte på 3,026 mia. EUR. Efter forhandlingerne med medlemsstaterne vedtog Kommissionen i perioden mellem den 8. marts og den 22. maj 2001 17 EQUAL-programmer, dvs. ét EF-initiativprogram pr. medlemsstat bortset fra Belgien og Det Forenede Kongerige, som fik vedtaget to hver [2].

[2] Ét for den fransk- og tysktalende del af Belgien og ét for den flamsktalende del; ét for Storbritannien og ét for Nordirland.

I 2001 blev der vedtaget i alt [341] interventioner vedrørende de forskellige mål og EF-initiativer.

Programmeringen for perioden 2000-2006, som stort set var tilendebragt i slutningen af 2001 (bortset fra INTERREG III-programmerne, del C), omfatter således [452] interventioner (EPD'er og OP'er). Til sammenligning omfattede programmeringen for den foregående periode (1994-1999) over 1 130 interventioner.

2.1.2. Iværksættelse af mål 1, 2 og 3

Mål 1:

Forpligtelsesbevillingerne til mål 1 blev forøget med 5,375 mia. EUR fremført fra 2000 svarende til en forøgelse af de disponible bevillinger med 25,8%. Bevillingsfremførslen skyldtes, at en række programmer ikke havde været klar til at blive udmøntet i beslutninger før slutningen af 2000, således at Kommissionen ikke havde nået at vedtage alle de nødvendige beslutninger inden årets udgang. For disse programmer blev der derfor fremført forpligtelsesbevillinger svarende til de årlige trancher for 2000, således at disse kunne udnyttes i 2001.

Betalingsbevillingerne til mål 1 blev forøget med 1,02 mia. EUR fremført fra 2000. Men under den samlede overførsel, der var godkendt af Budgetmyndigheden, blev i alt 209,7 mio. EUR flyttet til henholdsvis andre strukturfondskapitler (160 mio. EUR) og andre budgetafsnit (49,7 mio. EUR). De flyttede bevillinger repræsenterer 1,1% af betalingsbevillingerne til mål 1.

I 2001 blev 100% af de disponible forpligtelsesbevillinger og 70% af de disponible betalingsbevillinger udnyttet. De ikke-udnyttede betalingsbevillinger blev annulleret i henhold til den generelle regel, der er fastsat i finansforordningen.

Hvad angår afslutningen af programmerne for de foregående programmeringsperioder og indfrielsen af de uindfriede forpligtelser (UF) under mål 1 skete der store fremskridt i 2001:

Udvikling i de uindfriede forpligtelser fra før 1994 for mål 1-programmerne:

>TABELPOSITION>

Ifølge artikel 52, stk. 5, i forordning nr. 1260/1999 skal de uindfriede forpligtelser vedrørende programmer, der var vedtaget af Kommissionen inden den 1. januar 1994, og for hvilke Kommissionen ikke havde modtaget nogen anmodning om endelig udbetaling inden fristens udløb den 31. marts 2001, automatisk frigøres senest den 30. september 2001.

At der fortsat er uindfriede forpligtelser vedrørende programmer vedtaget inden den 1. januar 1994, skyldes ikke, at de i ovennævnte bestemmelse foreskrevne anmodninger om endelig udbetaling ikke er modtaget for de pågældende programmer, men at det

- enten fordi programmerne har givet anledning til retssager, der endnu ikke er afsluttet

- eller fordi formodede uregelmæssigheder er ved at blive undersøgt

eller på grund af en kombination af disse to årsager ikke har været muligt at indfri de uindfriede forpligtelser.

Mål 2:

Da langt de fleste mål 2-programmer blev vedtaget i 2001, blev der fremført 2,652 mia. EUR i forpligtelsesbevillinger fra 2000 til 2001 svarende til en stigning på 73,4% i bevillingerne. Trods denne stigning i de disponible bevillinger blev samtlige forpligtelsesbevillinger, herunder de fremførte bevillinger, udnyttet i 2001.

Fra 2000 blev der fremført 150 mio. EUR i betalingsbevillinger, og ca. 70% af de samlede betalingsbevillinger blev udnyttet i 2001. De ikke-udnyttede betalingsbevillinger blev annulleret i henhold til den generelle regel, der er fastsat i artikel 7, stk. 2, i finansforordningen. Ud fra de foreliggende oplysninger fandt Kommissionen nemlig, at der var tilstrækkelige betalingsbevillinger til at dække de forventede behov.

Ligesom for mål 1 skete der i 2001 store fremskridt med afslutningen af de tidligere programmer og indfrielsen af de uindfriede forpligtelser (UF):

Udvikling i de uindfriede forpligtelser fra før 1994 for mål 2:

>TABELPOSITION>

Ifølge artikel 52, stk. 5, i forordning nr. 1260/1999 skal de uindfriede forpligtelser vedrørende programmer, der var vedtaget af Kommissionen inden den 1. januar 1994, og for hvilke Kommissionen ikke havde modtaget nogen anmodning om endelig udbetaling inden fristens udløb den 31. marts 2001, automatisk frigøres senest den 30. september 2001.

At der fortsat er uindfriede forpligtelser vedrørende programmer vedtaget inden den 1. januar 1994, skyldes ikke, at de i ovennævnte bestemmelse foreskrevne anmodninger om endelig udbetaling ikke er modtaget for de pågældende programmer, men at det

- enten fordi programmerne har givet anledning til retssager, der endnu ikke er afsluttet

- eller fordi formodede uregelmæssigheder er ved at blive undersøgt

eller på grund af en kombination af disse to årsager ikke har været muligt at indfri de uindfriede forpligtelser.

Mål 3:

Ved udgangen af 2001 beløb de samlede betalinger under mål 3 sig til 2,8 mia. EUR svarende til ca. 40% af de samlede forpligtelser for de to år 2000-2001. Dette kan til dels forklares ved, at mange programmer først kom sent i gang i 2000, en forsinkelse der dog i mange medlemsstater blev gradvis indhentet i 2001. Udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne lå over gennemsnittet i Østrig, Tyskland, Frankrig og Spanien. Ved udgangen af 2001 var 11% af samtlige betalingsbevillinger for programmeringsperioden 2000-2006 blevet udnyttet. Denne procentdel afspejler det forhold, at den første acontoudbetaling på 7% kun i enkelte medlemsstater blev efterfulgt af yderligere betalingsanmodninger i 2001.

På grund af forsinkelserne har nogle af medlemsstaterne været bekymret for, om der var risiko for annullering af forpligtelser eller tilbagebetalinger, men bekymringen synes at være blevet formindsket ifølge de årlige møder, der fandt sted i efteråret 2001. En anden bekymring af lignende art vedrørte indvirkningen på programgennemførelsen af den økonomiske afmatning i 2001. Muligheden af en forebyggende revision af programmerne blev rejst af en række forvaltningsmyndigheder under efterårsmøderne, især på grund af vanskelighederne med at gennemføre visse aktiverende eller forebyggende foranstaltninger i et ugunstigt socioøkonomisk klima.

2.1.3. Iværksættelse af EF-initiativerne

Efter vedtagelsen den 28. april 2000 [3] af retningslinjerne for INTERREG III for perioden 2000-2006 (4,875 mia. EUR i 1999-priser) blev medlemsstaterne opfordret til at fremlægge detaljerede forslag senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen af den endelige meddelelse i EFT [4].

[3] EFT C 143/6 af 23. maj 2000.

[4] EFT C 143/6 af 23. maj 2000.

Selv om en betydelig del af programmerne (især de grænseoverskridende) allerede var blevet fremlagt i 2000, modtog Kommissionen yderligere 12 grænseoverskridende programmer (del A), ni tværnationale programmer (del B), de fire tværregionale programmer (del C) og et netværksprogram i henhold til punkt 53 i retningslinjerne (ORATE, observationscenter for EU's fysiske og funktionelle udvikling).

Hvad angår både disse programmer og de programmer, der allerede var blevet fremlagt i 2000, påbegyndte Kommissionens tjenestegrene behandlingen samt forhandlingerne med de berørte nationale og regionale myndigheder for så hurtigt som muligt at få godkendt de forskellige programmer.

I 2001 vedtog Kommissionens tjenestegrene 44 (af i alt 53) grænseoverskridende programmer, otte (af i alt 13) tværnationale programmer og to (af i alt fire) tværregionale programmer.

Den egentlige iværksættelse "i marken" af en stor del af INTERREG III-programmerne begyndte derfor i 2001. Endvidere deltog Kommissionen som foreskrevet i den generelle strukturfondsforordning i en række møder i overvågningsudvalgene og i styreudvalgene, hvis dette var aktuelt, som foreskrevet i retningslinjerne for INTERREG III.

EF-initiativet URBAN II vedrører den økonomiske og sociale revitalisering af kriseramte byer og forstæder med henblik på at fremme en bæredygtig byudvikling. URBAN II dækker perioden 2001-2006 og støtter 70 vanskeligt stillede byer og bydele, som er blevet foreslået af medlemsstaterne. EFRU's samlede bidrag beløber sig til 743,6 mio. EUR [5], hvortil kommer bidrag af samme størrelse fra den offentlige og den private sektor. Støtten skal bl.a. anvendes til renovering af bygninger og offentlige rum, beskæftigelsesfremmende initiativer, forbedring af uddannelsessystemerne for de dårligst stillede befolkningsgrupper, udvikling af miljøvenlig offentlig transport, indførelse af mere effektive forvaltningssystemer, udnyttelse af vedvarende energiformer samt udvikling af potentialet i informations- og kommunikationsteknologierne. I 2002 vil der tillige blive iværksat et program for udveksling af oplysninger og erfaringer vedrørende revitalisering af byområder.

[5] I løbende priser.

Af de 70 programmer der først blev fremlagt i første halvår 2001, nåede Kommissionen at behandle, forhandle om, godkende og indgå forpligtelser for samtlige programmer i andet halvår 2001. Acontobeløbene blev ligeledes udbetalt.

Samtlige berørte aktører (nationale, regionale og lokale) deltog i et meget bredt partnerskab, som sikrede, at foranstaltningerne kom i gang "i marken".

>TABELPOSITION>

Medlemsstaterne påbegyndte gennemførelsen af EQUAL-initiativet, navnlig ved at indkalde og modtage forslag samt udvælge EQUAL-projekterne på grundlag af de retningslinjer, der var fastsat i programmerne. Alle medlemsstater havde forpligtet sig til at overholde en fælles tidsplan for at fremme det tværnationale samarbejde, der er en af grundpillerne i EQUAL-initiativet.

Den 15. november 2001 satte næsten 1 500 EQUAL-udviklingspartnerskaber, der var udvalgt i de respektive lande, således aktion 1 i gang. I to medlemsstater, Tyskland og Grækenland, var udvælgelsen af udviklingspartnerskaberne blevet forsinket, men forsinkelsen blev indhentet i januar. Detaljerede oplysninger om hvert EQUAL-udviklingspartnerskab er samlet i den fælles EQUAL-database, der er oprettet af Kommissionen, og som siden den 15. november 2001 regelmæssigt har fået tilført data fra medlemsstaterne. Databasen skal hjælpe udviklingspartnerskaberne med at finde tværnationale partnere, men skal også fungere som hovedinformationskilde under hele programmets løbetid. Der er adgang til databasen via EQUAL's websted på EUROPA-serveren.

Under gennemførelsen af aktion 1 færdiggjorde udviklingspartnerskaberne deres nationale arbejdsprogram og etablerede et tværnationalt samarbejde med mindst ét udviklingspartnerskab i en anden medlemsstat. Ud over EQUAL-databasen findes andre EU-hjælpemidler som f.eks. "EQUAL-håndbogen om tværnationalitet" eller edb-applikationen "ETCIM", der gør det muligt for udviklingspartnerskaber fra forskellige lande at indgå tværnationale samarbejdsaftaler.

Aktion 2 begynder den 15. maj 2002 og markerer den egentlige start for de 1 500 EQUAL-udviklingspartnerskaber i EU.

To ansøgerlande, Tjekkiet og Ungarn, deltager i EQUAL-initiativet. Begge lande har udvalgt deres EQUAL-udviklingspartnerskaber, som deltager i programmet sammen med udviklingspartnerskaberne fra medlemsstaterne.

56 LEADER+-programmer blev godkendt i 2001, heraf 11 nationale programmer og 45 regionale programmer. De sidste 17 programmer vil blive godkendt i første kvartal 2002. Den samlede fællesskabsstøtte til LEADER+ vil for hele perioden 2000-2006 beløbe sig til 2 020 mio. EUR, som vil blive finansieret af EUGFL, Udviklingssektionen.

Den største del af 2001 gik med at udvælge lokalaktionsgrupper på grundlag af retningslinjerne i programmerne, således at den egentlige iværksættelse "i marken" af LEADER+ endnu ikke var påbegyndt i slutningen af 2001.

Gennemførelse af budgettet for EF-initiativerne:

Der var ikke fremført nogen forpligtelsesbevillinger, idet man ved udgangen af 2000 ikke var nået tilstrækkelig langt med beslutningerne om vedtagelse af programmer til, at et sådant skridt kunne retfærdiggøres.

Som følge af forsinkelser med vedtagelsen af programmer var der heller ikke fremført nogen betalingsbevillinger, selv om der nødvendigvis ville opstå mangel på betalingsbevillinger, såfremt samtlige programmer blev vedtaget så betids, at det første acontobeløb kan udbetales. Resultatet blev, at der i forbindelse med den årlige samlede overførsel, der var godkendt af Budgetmyndigheden, blev overført i alt 160 mio. EUR til dette kapitel fra mål 1. Men da en række forslag til INTERREG-programmer var behæftet med mangler, som havde gjort det umuligt at vedtage programmerne før udgangen af 2001, blev 75,75 mio. EUR (heraf 2,4 mio. EUR fra URBAN) i forpligtelsesbevillinger flyttet til andre strukturfondskapitler. Endelig foreslog Kommissionen at overføre disse bevillinger til programmerne for nyskabende EFRU-aktioner, idet de hertil afsatte bevillinger var utilstrækkelige til at dække samtlige de programmer, der var blevet udvalgt under gennemgangen af forslagene.

Udnyttelsesgraden for såvel forpligtelsesbevillingerne som betalingsbevillingerne var på 89%.

Det blev besluttet at fremføre de forpligtelsesbevillinger, der ved udgangen af året ikke var udnyttet, dvs. 161,8 mio. EUR, således at en række programmer, som ved årets udgang var næsten færdigbehandlede, kunne vedtages. Derimod blev de uudnyttede betalingsbevillinger annulleret i henhold til den generelle regel i finansforordningens artikel 7, stk. 2.

Der blev i 2001 gjort store fremskridt hvad angår afslutningen af de tidligere interventioner og indfrielsen af de uindfriede forpligtelser (UF):

Udvikling i de uindfriede forpligtelser fra før 1994 for EF-initiativerne:

>TABELPOSITION>

2.1.4. Nyskabende aktioner og teknisk bistand

Hvad angår EFRU ansøgte 103 regioner om et regionalt program i 2001. De enkelte ansøgninger blev gennemgået af GD Regionalpolitik og andre relevante GD'er ud fra de udvælgelseskriterier, der er fastlagt i retningslinjerne. Da der kun var et begrænset budget til rådighed, måtte Kommissionen udvælge de bedste støtteansøgninger og afvise en række ansøgninger, selv om disse var af forholdsvis god kvalitet. I disse tilfælde blev regionerne underrettet om manglerne og opfordret til at indgive en forbedret ansøgning det følgende år.

I alt 81 af de 103 modtagne ansøgninger kunne imødekommes, og de pågældende programmer fik tildelt EFRU-støtte over det budget, der var til rådighed. Der blev i alt ydet EFRU-støtte på ca. 206 mio. EUR til godkendte programmer, som havde et samlet budget på ca. 393 mio. EUR.

Med hensyn til ESF vedtog Kommissionen den 12. januar 2001 en "meddelelse om gennemførelsen af nyskabende foranstaltninger under artikel 6 i Den Europæiske Socialfonds forordning for programmeringsperioden 2000-2006" [6]. Af meddelelsen fremgår det, hvorledes Kommissionen påtænker at udnytte mulighederne i ESF-forordningens artikel 6 til at finde nye tilgange til problemerne og identificere eksempler på god praksis til støtte for ESF's mainstreamoperationer. Erfaringerne fra den tidligere programmeringsperiode viser, at nyskabende aktioner bør koncentreres om et begrænset antal tematiske emner med fokus på særlige spørgsmål. Meddelelsen angiver de prioriterede tematiske artikel 6-emner for 2001 og 2002:

[6] KOM (2000) 894 endelig udg.

- Tilpasning til den nye økonomi inden for rammerne af den sociale dialog

- Lokale beskæftigelsesstrategier og innovation

Tilpasning til den nye økonomi inden for rammerne af den sociale dialog

En indkaldelse af forslag under dette prioriterede tematiske emne blev offentliggjort i EFT den 27. februar 2001 [7]. Sidste frist for indsendelse af forslag var den 18. maj 2001.

[7] EFT C 62/5 af 27.2.2001.

Det budget, der var til rådighed for denne indkaldelse, havde en øvre grænse på 30 mio. EUR. Den fællesskabsstøtte, der blev ansøgt om, skulle være på minimum 300 000 EUR og maksimum 3 mio. EUR for en toårsperiode. Ansøgerne skulle yde et (kontant) økonomisk bidrag til projektet, som dækkede mindst 5% af de samlede udgifter, mens loftet over bidragene i form af naturalydelser var sat til 10% af de samlede udgifter.

Projekterne kunne sættes i gang mellem den 1. september og den 1. december 2001 og måtte højst løbe i 24 måneder, dog senest indtil den 30. november 2003.

I henhold til Kommissionens meddelelse kunne ansøgningerne vedrøre et eller flere af fem emner under den generelle overskrift "Tilpasning til den nye økonomi inden for rammerne af den sociale dialog":

- Foregribelse af økonomiske og sociale ændringer

- Anvendelse af informationssamfundets redskaber i forbindelse med den sociale dialog

- Nyskabende tiltag med henblik på socialt ansvar

- Modernisering af arbejdets tilrettelæggelse

- Fremme af livslang uddannelse.

Indkaldelsen af forslag var møntet på en bred vifte af ansøgere. I princippet kunne ansøgerne, afhængig af hvilken tematisk prioritet der var tale om, være enten arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer, private virksomheder, non-profitorganisationer eller uddannelsesorganisationer i EU. For at sikre overensstemmelse med det generelle tema blev projekter baseret på et partnerskab med arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer under evalueringsproceduren dog prioriteret højst.

Inden fristens udløb var der indkommet 148 ansøgninger, og efter behandlingen af ansøgningerne blev 35 udvalgt med henblik på ESF-støtte. Det gennemsnitlige ESF-bidrag til enkeltprojekter beløber sig til 785 135 EUR svarende til 72% af de gennemsnitlige samlede projektomkostninger.

Lokale beskæftigelsesstrategier samt innovation

En indkaldelse af forslag vedrørende det prioriterede emne "Lokale beskæftigelsesstrategier samt innovation" blev offentliggjort i EFT den 31. oktober 2001 [8]. Der var to tidsfrister for indsendelse af ansøgninger, nemlig enten den 22. februar 2002 eller den 31. januar 2003. At der er to ansøgningsfrister, der udløber i to på hinanden følgende år, afspejler den betydning, Kommissionen tillægger dette emne, og sikrer, at støtten til projekter vedrørende udvikling og gennemførelse af lokale beskæftigelsesstrategier vil fortsætte i 2003.

[8] EFT C 306 af 31.10.2001.

Denne indkaldelse af forslag tager sigte på at støtte nyskabende aktioner med henblik på udarbejdelse af lokale beskæftigelsesstrategier, der kan forbedre gennemførelsen af den europæiske beskæftigelsesstrategi på lokalt plan. Ansøgningerne skal vedrøre lokale beskæftigelsesstrategier, der tager hensyn til prioriteringen i den nationale handlingsplan for beskæftigelse for et bestemt geografisk område. Indkaldelsen af forslag sigter derfor mod en medfinansiering af nyskabende projekter, som (bl.a.) kan omfatte følgende aktiviteter:

- Analyse af den nuværende lokale beskæftigelsessituation

- Udvikling af partnerskaber på lokalt niveau, der omfatter relevante aktører fra forskellige sektorer

- Relevante undersøgelser og relevant forskning til forberedelse af lokale beskæftigelsesstrategier

- Udarbejdelse og gennemførelse af lokale beskæftigelsesstrategier

- Overvågning, benchmarking samt evaluering

- Udveksling af informationer, udbredelse af kendskabet hertil samt etablering af netværk.

Principielt er de ansvarlige offentlige myndigheder og de regionale offentlige organer, som arbejder i regioner på NUTS 2-niveau eller NUTS 3-niveau, berettigede til at indgive ansøgninger.

Det budget, der er til rådighed for denne indkaldelse, har en øvre grænse på 40 mio. EUR i 2002 og 40 mio. EUR i 2003. Kommissionen vil medfinansiere op til 75% af de samlede støtteberettigede udgifter inden for en ramme af minimum 300 000 EUR og maksimum 3 mio. EUR for en toårsperiode. Ansøgerne skal yde et (kontant) økonomisk bidrag til projektet på 25% af de samlede udgifter.

Det er hensigten, at de støtteaftaler, som den første runde af ansøgninger resulterer i, vil blive underskrevet i oktober 2002, således at projekterne kan starte mellem den 1. november 2002 og den 31. december 2002. Projekterne må højst løbe i 24 måneder og skal være afsluttet senest den 31. december 2004.

Hvad angår FIUF blev programmet for teknisk bistand gennemført som planlagt i 2001. Der blev indgået forpligtelser for i alt 1,127 mio. EUR. Derimod var det ikke muligt at udnytte nogen af forpligtelsesbevillingerne til nyskabende aktioner i 2001, og arbejdsprogrammet blev udskudt til 2002.

2.2. Iværksættelse af programmerne i medlemsstaterne

2.2.1. BELGIEN

Perioden 1994-1999

Den foreløbige opgørelse over forpligtelserne i henhold til mål 1-EPD'et for Hainaut viser en udnyttelsesgrad for forpligtelsesbevillingerne på over 98%. Støtten fra de fire strukturfonde blev især anvendt til foranstaltninger vedrørende direkte virksomhedsstøtte (støtte til investeringer og forskning), indirekte støtte til økonomisk udvikling (etablering af industriområder) samt udnyttelse af menneskelige ressourcer. Etableringen af og leveringen af udstyr til forskningscentre og "centre for fremragende forskning" blev fortsat med succes. Jobskabelseseffekten har været positiv, og ud fra de foreliggende evalueringsresultater er det rimeligt at forvente et endeligt resultat på 12 000 nye arbejdspladser.

Indsatsen for at modernisere undervisningen blev videreført, og samtidig blev der afholdt kurser for underviserne, som lærte om de nye teknologier. Uddannelserne i de nye informations- og kommunikationsteknologier (NIKT) kom ikke alene de unge til gode, men også ældre jobsøgende og ansatte i SMV'er. NIKT-foranstaltningen har medført oprettelse af nye strukturer som f.eks. CEMI (Center for Forskning i Industriel Vedligeholdelse), Centeret for Avanceret Teknologi og CEQUAL. Hertil kommer oprettelsen af fem meget effektive kompetencecentre, som skal forsyne Hainaut med højt kvalificeret arbejdskraft.

De foranstaltninger, der var fastsat i mål 2-EPD'et for Meuse-Vesdre, blev videreført, og de fleste af infrastrukturprojekterne (adgangsveje, virksomhedsinfrastrukturer, F&U, turistprojekter og oprensning af industrigrunde) blev afsluttet. Hvad angår EPD'et for Aubange er telematikcenteret snart færdigbygget, ligesom projekterne vedrørende økonomisk udvikling er ved at blive afsluttet.

I Vlaanderen blev alle disponible forpligtelsesbevillinger udnyttet. Gennemførelsen af de to mål 2-programmer (Limburg og Turnhout) følger tidsplanen. For begge regioner fokuserer programmerne på at fremme servicesektoren, især den del, der skal skabe nye arbejdspladser for kvinder.

De integrerede ESF/EFRU-aktioner til styrkelse af forskningscentrene opnåede tilfredsstillende resultater under mål 2 og 5b, mens en række aktioner vedrørende menneskelige ressourcer, nemlig specialuddannelsen af arbejdstagere og jobsøgere samt uddannelserne i de nye teknologier blev en virkelig succes. Foranstaltningerne til fremme af udviklingen af den tredje sektor forventes at give et nogenlunde tilfredsstillende resultat, der dog langt fra lever op til forventningerne.

Mål 3: Samtlige midler til de fem belgiske programmer blev anvendt, bl.a. til aktioner for langtidsledige, tidligere indsatte, indvandrere, handicappede og personer med utilstrækkelig skolegang eller et lavt kvalifikationsniveau. Indførelsen af indslusningsforløb fortsatte. Uddannelsescentrene ("Carrefours Formation") udfylder deres rolle som informations- og rådgivningsværktøjer og sikrer således et gennemsigtigt udbud samt formidling af oplysninger til aktørerne "i marken".

Under mål 4 blev der gjort en stor indsats for at uddanne arbejdstagere. I partnerskab med sektorfondene fik konsulenter til opgave at fremme egnede uddannelsesforanstaltninger i virksomhedsregi. Walloniets Overvågningscenter for Beskæftigelsen, der blev oprettet med mål 4-støtte, samt overvågningscenteret for Bruxelles gennemførte undersøgelser vedrørende de sektorer, der er under omstilling, og de nye sektorer. De forskellige SMV-foranstaltninger, f.eks. PLATO-projektet, som kombinerer en uddannelse for ledere og ansatte i SMV'er med en "følordning", hvor ledere af større virksomheder fungerer som vejledere, og hvor der er mulighed for at udveksle erfaringer og knowhow mellem virksomheder, var vellykkede. Trods succesen kan det dog allerede nu forudses, at ikke alle bevillinger til de fem mål 4-programmer vil være udnyttet, når den endelige opgørelse finder sted den 30. juni 2002.

Hvad angår strukturprogrammet for fiskerisektoren (mål 5a fiskeri) er næsten alle FIUF-forpligtelsesbevillinger på 25,4 mio. EUR blevet udnyttet. Ifølge de foreløbige oplysninger var programmet næsten tilendebragt i slutningen af 2001.

Perioden 2000-2006

Programtillægget til mål 1-EPD'et for Hainaut blev godkendt af overvågningsudvalget efter en række ændringer, der skulle gøre dokumentet mere oplysende og klart, og som tog hensyn til Kommissionens bemærkninger til den første udgave, der var blevet forelagt den i slutningen af 2000,

Et år efter godkendelsen af EPD'et er over 150 EFRU-projekter blevet godkendt. Disse projekter støttes af strukturfondene med over 410 mio. EUR svarende til mere end to tredjedele af det disponible budget for dette program. De vigtigste foranstaltninger, som det er besluttet at yde støtte til, er foranstaltningerne vedrørende støtte til industri- og serviceinvesteringer, finansieringsteknik, forskningscentre og udnyttelse af det turistmæssige og kulturelle potentiale. Der er endnu kun disponeret over 30 mio. EUR svarende til 5% af de disponible betalingsbevillinger.

Der blev godkendt to mål 2-programmer for den wallonske region, nemlig et vedrørende Meuse-Vesdre-bassinet (EFRU- og ESF-støtte på 158,3 mio. EUR) og et vedrørende landdistriktet Dinant-Philippeville (EFRU- og ESF-støtte på 58,4 mio. EUR).

Hovedformålet med mål 2-planen for 2000-2006 for Meuse-Vesdre-bassinet er at øge dette støtteberettigede områdes økonomiske og sociale velstand ved at gennemføre foranstaltninger, der bekræfter områdets status som storbyområde. Mål 2-EPD'et omfatter fem prioriterede felter, hvortil kommer den tekniske bistand. De fem foreslåede prioriterede felter er: felt 1: diversificering af erhvervsgrundlaget, felt 2: optagelse i vidensamfundet, felt 3: styrkelse af beskæftigelsesegnethed og knowhow, felt 4: konsolidering af den internationale funktion, felt 5: fremme af en bæredygtig byudvikling.

Mål 2-planen for Dinant-Philippeville har som overordnet mål at stimulere og styre udnyttelsen af distriktets udviklingspotentiale. Planen omfatter tre prioriterede felter, hvortil kommer teknisk bistand: felt 1: stimulere og støtte udviklingen af lokalområdets kommercielle potentiale, felt 2: strukturere landdistriktet, felt 3: styrkelse af beskæftigelsesegnethed og knowhow.

I 2001 afsluttedes forhandlingerne med de flamske regionale myndigheder om vedtagelsen af de fire flamske forslag til mål 2-programmer og overgangsstøtten under mål 2 og 5b.

De fire EPD'er blev godkendt af Kommissionen i maj og juni 2001, mens de fire programtillæg blev accepteret i september og november. Overvågningsudvalgene holdt deres møder, således at programmerne kunne sættes i gang straks efter afslutningen af forhandlingerne med Kommissionen.

Vlaanderen vil i den nuværende programmeringsperiode få tildelt fællesskabsstøtte på i alt 186,4 mio. EUR, heraf 148,2 mio. EUR til deling mellem de egentlige mål 2-områder og 38,2 mio. EUR som overgangsstøtte.

Strukturaktionen tager sigte på områder under omstilling, bl.a. det tidligere flamske kulmineområde og den belgiske kyst, vanskeligt stillede byområder (Antwerpen og Gent) samt landdistrikter. Der er foreslået fire programmer (et for hver provins bortset fra Vlaams Brabant), som blev færdigbehandlet i februar/marts 2001. De endelige beslutninger blev vedtaget i maj/juni 2001.

Det skal bemærkes, at hvert af de fire "provinsprogrammer" på en måde er opdelt i to klart adskilte underprogrammer.

Limburg: Dette program repræsenterer en økonomisk støtte fra EU på i alt 92,7 mio. EUR (82,1 mio. EUR fra EFRU og 10,6 mio. EUR fra ESF). Ud over EU-støtten indebærer programmet investeringer til et beløb af 119 mio. EUR fra den offentlige sektor i Vlaanderen og 28,7 mio. EUR fra den private sektor, hvilket repræsenterer udgifter på i alt 240,4 mio. EUR. Programmet omfatter følgende prioriterede felter: initiativer til fremme af private investeringer og beskæftigelse, optimering af vilkårene for det lokale erhvervsliv og integreret udvikling af landdistriktet Haspengouw.

Kustgebied-Westhoek (West Vlaanderen): Dette program modtager økonomisk støtte på i alt 33 mio. EUR (30,5 mio. EUR fra EFRU og 2,5 mio. EUR fra ESF) fra EU. Programmet vedrører dels kystområdet, som har særlige vanskeligheder som følge af nedgangen i fiskerisektoren og derfor er berettiget til mål 2-støtte fra strukturfondene, dels Westhoek, et tidligere mål 5b-område, der nu modtager overgangsstøtte. Ud over EU-støtten indebærer programmet offentlige flamske investeringer på 70,6 mio. EUR og 13,7 mio. EUR i private investeringer, hvilket repræsenterer udgifter på i alt 117,4 mio. EUR. Programmet omfatter følgende prioriterede felter: udvikling af turismen, styrkelse af den lokale erhvervsstruktur, bæredygtig tværsektoriel udvikling og kvalitativ forbedring af leve- og arbejdsvilkårene i området, uddannelse samt arbejdsmarked.

Oost Vlaanderen: EU's økonomiske støtte til dette program beløber sig til 13,6 mio. EUR (kun fra EFRU). Til denne EU-støtte skal lægges 32 mio. EUR i offentlige flamske investeringer og 13,5 mio. EUR i private investeringer, hvilket repræsenterer udgifter til programmet på i alt 59,1 mio. EUR. De prioriterede felter er følgende: udvikling af erhvervs- og beskæftigelsesinitiativer, forbedring af levedygtigheden og livskvaliteten i byerne og landdistrikterne samt stimulering af udviklingen af turismen i landdistrikterne.

Provinsen Antwerpen: EU støtter dette program med 47 mio. EUR (41,6 mio. EUR fra EFRU og 5,5 mio. EUR fra ESF). Hertil kommer 81,5 mio. EUR i offentlige flamske investeringer og 7,3 mio. EUR i private investeringer, hvilket repræsenterer udgifter til programmet på i alt 135,8 mio. EUR. Programmet omfatter to geografisk definerede prioriterede felter: Kempen: udvikling og revitalisering af industriområder, udvikling af samarbejdet mellem de lokale SMV'er, fremme af NIKT og innovation, bl.a. ved udveksling af viden mellem virksomheder og etablering af netværk, udvikling af uddannelses- og forskningsinfrastrukturer samt en mere integreret indsats på turistområdet. Den nordøstlige del af Antwerpen: fremme af uddannelse og forbedring af kvalifikationer for den lokale befolkning, retablering af byens offentlige rum, der skal gøres mere attraktive, forbedring af kvaliteten af de lokale offentlige tjenester og fremme af synergien i de for lokalområdet vigtige sektorer som f.eks. levnedsmiddelindustrien, mode og design.

Kommissionen har godkendt fem belgiske mål 3-EPD'er vedrørende erhvervsuddannelse og beskæftigelse til et beløb af i alt 765 mio. EUR og et program vedrørende overgangsstøtten til Hainaut, hvortil ESF bidrager med 192 mio. EUR. Disse seks programmer er et led i gennemførelsen af den europæiske beskæftigelsesstrategi i Belgien.

EPD Forbundsarbejdsministeriet: 69,1 mio. EUR. Halvdelen af budgettet er afsat til erhvervsmæssig reintegrering af dårligt stillede grupper. Andre foranstaltninger vedrører konsolidering af beskæftigelsen i lokalmiljøet (børnepasning, ældrepleje mv.) og foranstaltninger til fremme af ligestillingen mellem mænd og kvinder på arbejdsmarkedet.

EPD Vlaanderen: 376,2 mio. EUR. Det flamske arbejdsmarked er præget af mangel på kvalificeret arbejdskraft, en lav beskæftigelsesgrad for ældre arbejdstagere og en forholdsvis høj arbejdsløshed blandt unge, kvinder og indvandrere. EPD'et tager sigte på at afhjælpe disse problemer.

EPD Wallonie/Bruxelles (ekskl. Hainaut): 285,5 mio. EUR. Her er bekæmpelse af arbejdsløsheden prioriteret højest. Endvidere rammer den sociale og erhvervsmæssige udstødelse mange personer, både mænd og kvinder, og forebyggelse heraf er også højt prioriteret i dette EPD.

EPD Bruxelles Capitale: 23,7 mio. EUR. Selv om denne region er det største beskæftigelsesområde i landet, har regionen den højeste arbejdsløshed i Belgien (16,5%). De vedtagne foranstaltninger tager sigte på social og erhvervsmæssig integrering af de jobsøgende.

EPD for det tysksprogede fællesskab: 10,7 mio. EUR. Støtten har til formål at mindske langtidsledigheden, fremme den erhvervsmæssige integrering af dårligt stillede grupper, fremme uddannelse, udvikle tilpasningsevnen og iværksætterkulturen og endelig fremme ligestillingen mellem mænd og kvinder.

EPD Hainaut: 191,9 mio. EUR i ESF-støtte. Disse midler går primært til to prioriterede felter: forebyggende indsats på arbejdsmarkedet og erhvervsmæssig og social integrering.

Samtlige ESF's interventioner i Belgien forløber nu stort set tilfredsstillende og i overensstemmelse med de fastsatte mål. I 2001 blev der disponeret over mere end 90% af den programmerede ESF-støtte. Blandt de mange aktioner skal nævnes oprettelsen af den enhed, der skal stå for omskolingen af de mange tusinde arbejdstagere, der blev ramt af SABENA's konkurs.

FIUF uden for mål 1: Det vedtagne program omfatter en bevilling på 35,3 mio. EUR til forarbejdning af fisk og fornyelse og modernisering af fiskerflåden. Hertil kommer en akvakulturforanstaltning i EPD'et for Hainaut.

2.2.2. DANMARK

Mål 2:

Perioden 1994-1999

En række af programmerne fra den foregående programmeringsperiode blev afsluttet i 2001, således at der nu kun mangler den endelige afrapportering og formelle afslutning. Det drejer sig om:

Mål 2-programmerne for Lolland og Nordjylland for 1997-99. Det samlede fællesskabsbidrag til disse programmer beløb sig til 68,2 mio. EUR.

De overordnede mål for Nordjylland-programmet (54,4 mio. EUR) var at styrke vækstmulighederne for regionens erhvervsliv og derved bevare og forøge antallet af arbejdspladser. For at nå dette mål var der fastlagt en globaliseringsstrategi, dvs. en styrkelse af virksomhedernes internationale konkurrenceevne gennem innovation, omstillingsevne og opkvalificering og gennem en styrkelse af rammevilkårene for uddannelse og andre infrastrukturer.

De overordnede mål for Lolland-programmet (13,8 mio. EUR) var at fremme regionens udviklingspotentiale, udvide erhvervsgrundlaget, bevare og forøge antallet af arbejdspladser på kort og længere sigt samt øge regionens samlede indtægter.

Begge programmer forløb godt i perioden 1997-1999 hvad angår både finansiel og faktisk gennemførelse. Med hensyn til f.eks. jobskabelse blev programmernes mål overgået. Programmerne var også meget populære, og der var derfor ved udgangen af 1999 disponeret over samtlige de forpligtelsesbevillinger, der var til rådighed.

Perioden 2000-2006

Den 9. november 2000 traf Kommissionen den endelige beslutning om det danske mål 2-program for perioden 2000-2006. Programmet har et samlet budget på 617 mio. EUR, hvoraf EU bidrager med 189 mio. EUR, mens 206 mio. EUR hidrører fra den offentlige sektor i Danmark og 222 mio. EUR fra den private sektor. 27 mio. EUR er afsat til udfasningsregionerne.

Programmet tager sigte på at skabe betingelserne for en selvbærende vækst i de danske regioner med strukturproblemer. Programmet kombinerer EFRU- og ESF-aktioner, som modtager henholdsvis 71% og 29% af Fællesskabets bidrag.

Programtillægget, der beskriver strategien nærmere, blev færdiggjort i efteråret 2001. Programtillægget består af en "paraply", der dækker de generelle aspekter, og fem afsnit, som hvert dækker en af de fem geografiske underregioner Bornholm (mål 2), Lolland, Falster og Møn (mål 2), dele af Viborg-, Århus- og Ringkøbing-amt samt dele af Sønderjyllands Amt (mål 2 og udfasningsregioner), Sydfyn og øer, der ikke er omfattet af ovennævnte regioner (mål 2).

EPD'et beskriver den generelle strategi for hele mål 2-regionen, mens de subregionale afsnit behandler de specifikke forhold i underregionerne.

Hvert af disse subregionale afsnit kan betragtes som et "underprogram", der analyserer de specifikke behov og muligheder i de enkelte regioner og angiver, hvad de i EPD'et fastlagte interventioner skal fokusere på. Denne model er primært valgt på grund af Danmarks ringe størrelse kombineret med, at der findes støtteberettigede (og for de flestes vedkommende sammenhængende) områder i forskellige dele af landet, som hver har deres specifikke sociale og økonomiske særpræg

I 2001 blev der afholdt to møder i overvågningsudvalget. På det første møde, der fandt sted den 6. marts 2001, var hovedpunkterne på dagsordenen partnerskabets og overvågningsudvalgets funktion og fastlæggelse af de administrative og praktiske retningslinjer for gennemførelsen af programmet. Det andet møde, der blev afholdt den 2. oktober 2001, fokuserede primært på vedtagelsen af programtillægget og bestræbelserne på at indhente forsinkelserne i udnyttelsen af bevillingerne for 2000 og 2001. På mødet blev også mulighederne for at medtage aktiviteter inden for filmindustrien behandlet, og man besluttede at høre Kommissionen. Der er endnu ikke fremsat konkrete forslag.

Det årlige møde mellem forvaltningsmyndighederne og Kommissionen blev afholdt den 22. oktober 2001. Det var den generelle opfattelse, at programmet forløb meget tilfredsstillende hvad angår den finansielle og fysiske gennemførelse (både EFRU- og ESF-delen).

Ved udgangen af 2001 havde EFRU-delen af de vedtagne projekter næsten absorberet tildelingerne for de første to år, dvs. at den forsinkelse, der var opstået i starten, stort set er blevet indhentet. Men udbetalingerne til projekterne udgjorde kun ca. en tredjedel af tildelingen for det første år, således at to tredjedele skulle betales i 2002 (helst sammen med en væsentlig del af tildelingen for 2002), for at der ikke skulle gå tildelinger tabt som følge af n+2-reglen. Der synes dog ikke at være væsentlige problemer i så henseende.

Mål 3

Den 24. oktober 2000 godkendte Kommissionen et syvårigt uddannelses- og beskæftigelsesprogram for Danmark med et budget på 379 mio. EUR. I programmet angives fem prioriterede felter, som afspejler målene for Danmarks nationale handlingsplan for beskæftigelsen for 1999: styrkelse af den aktive arbejdsmarkedspolitik for at forebygge langtidsledighed og forbedre arbejdsmarkedsstrukturerne, fremme af lige muligheder for alle med hensyn til adgang til arbejdsmarkedet, opkvalificering og erhvervsuddannelse samt fremme af iværksætterkultur og innovationsevne.

Yderligere 3% af budgettet (12 mio. EUR) er afsat til teknisk bistand med henblik på forvaltning og gennemførelse af programmet og evaluering af resultaterne.

Det er Arbejdsmarkedsstyrelsen under Arbejdsministeriet, der har det daglige ansvar for koordinering, forvaltning og overvågning af programmet. Amternes regionale socialfondsudvalg har ansvaret for implementeringen af de decentrale fonde, som tegner sig for ca. 75% af det samlede budget. Overvågningsudvalgets konstitueringsmøde fandt sted den 16. januar 2001. Det første årlige møde med forvaltningsmyndigheden blev afholdt den 26. november 2001.

Forvaltningsmyndigheden har gjort en stor indsats for at promovere det danske program, og dette har medført et stort antal projektansøgninger. I alt er der ansøgt om projektstøtte, der svarer til mere end fem gange det disponible budget. Forpligtelserne for 2000 og 2001 er indgået. Ved udgangen af 2001 beløb de samlede betalinger sig til 7,12% af de samlede disponible betalingsbevillinger - inklusive den første acontobetaling.

Fiskeriprogrammet uden for mål 1:

Den 8. august 2000 vedtog Kommissionen strukturprogrammet for perioden 2000-2006. FIUF bidrager med 205 mio. EUR, og de samlede investeringer er budgetteret til 1 000 mio. EUR. Der fokuseres især på forarbejdning, havnefaciliteter og fiskerflåden, som har behov for modernisering for at forbedre arbejdsvilkårene og hygiejneforholdene samt gøre fiskegrejet mere "selektivt". Efter overvågningsudvalgets første møde den 27. oktober 2000 og Kommissionens endelige godkendelse af støtteordningerne i begyndelsen af januar 2001 startede programgennemførelsen som forventet. Nogle af støtteordningerne blev dog først vedtaget af de danske myndigheder i slutningen af 2001 og kunne derfor først igangsættes efter dette tidspunkt. Dette gælder f.eks. modernisering og oplægning af fiskerfartøjer.

2.2.3. TYSKLAND

Perioden 1994-1999

I slutningen af 1999 var der disponeret over 99,95% af forpligtelsesbevillingerne for samtlige programmer og 99,91% af bevillingerne til EF-initiativerne. Der kunne generelt foretages udbetalinger til støttemodtagerne indtil den 31. december 2001. Restbeløb var allerede blevet betalt for et mål 3-program (Baden-Württemberg), mens gennemførelsen af de resterende 138 programmer fra denne periode fortsatte. Samtlige bevillinger til disse programmer skulle være udnyttet inden udgangen af 2001. For seks EF-initiativers eller mål 2-programmers vedkommende finder GD REGIO, at ansøgningerne om forlængelse er berettigede, enten som følge af fejl fra Kommissionens side, eller som følge af naturkatastrofer. For de fleste af de øvrige tilfælde var det muligt at finde alternative løsninger sammen med forvaltningsmyndighederne.

Afslutningsproceduren for ét EF-initiativ blev påbegyndt i 2001 (KONVER II i Hamburg).

For samtlige programmer, inklusive EF-initiativerne, udbetalte Kommissionen i 2001 347 mio. EUR. Betalingerne vedrørende et mål 2-program blev suspenderet, fordi regionen først skulle forpligte sig til at stramme kontrollen.

Perioden 2000-2006

Mål 1: Den tyske EFSR blev vedtaget i juni 2000 og har resulteret i ni operationelle programmer (seks for delstaterne og tre horisontale programmer, som forbundsmyndighederne er ansvarlige for). Kommissionen havde vedtaget sine beslutninger om de regionale programmer og det horisontale fiskeriprogram inden udgangen af 2000. De to sidste operationelle programmer (transport og et ESF-støttet forbundsprogram) under EFSR'en (EF-støtte på i alt 20,7 mia. EUR, heraf 748 mio. EUR til udfasningsområder i Berlin) blev godkendt af Kommissionen i februar 2001. Der blev indgået forpligtelser for samtlige bevillinger og programmer. Efter den krævede kontrol har Kommissionen erklæret, at programtillæggene for Brandenburg, Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen-Anhalt, Sachsen og Thüringen er i overensstemmelse med forordning nr. 1260/99. Men især kapitlerne om udvikling af menneskelige ressourcer i programtillæggene for Brandenburg og Mecklenburg-Vorpommern skulle ændres på væsentlige punkter for at blive brat i overensstemmelse med de tilsvarende kapitaler i de respektive operationelle programmer.

De ni operationelle programmer, der er omfattet af EFSR'en, har til formål at skabe eller bidrage til at skabe i alt 370 000 faste fuldtidsstillinger og yderligere midlertidige stillinger svarende til 265 000 fuldtidsstillinger. Ca. 1,35 millioner personer vil være omfattet af ESF-støttede uddannelses- eller beskæftigelsesforanstaltninger.

Finansieringstabellerne (national medfinansiering) for den tyske EFSR blev efter anmodning fra de tyske myndigheder ændret, dog uden en samtidig ændring af aktionernes mål og rækkevidde. Der blev ligeledes anmodet om en ændring af Sachsen-programmet.

Alle OP-overvågningsudvalg holdt møder, nogle op til seks gange på et år. Overvågningsudvalget for EFSR'en blev indkaldt to gange. Arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer blev i stigende grad inddraget og vil deltage i fremtidige møder på EFSR-niveau. Helt fra begyndelsen var arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer formelt inddraget i OP-overvågningsudvalgenes arbejde, og i en del tilfælde med stemmeret. Kommissionen har taget en række initiativer til at stimulere de regionale myndigheders deltagelse i arbejdet vedrørende den europæiske beskæftigelsesstrategi og den nationale handlingsplan (NHP) og styrke bidraget fra de regionale programmers kapitler om udvikling af menneskelige ressourcer til den tyske NHP-proces. Den første udveksling af synspunkter om jobaktiveringsloven (revisionen af den tyske arbejdsmarkedspolitiske lovgivning) og dens følger for de operationelle programmer har fundet sted, og drøftelserne fortsætter i 2002.

Et stort projekt blev fremlagt i slutningen af året som led i det horisontale transportprogram.

Transportprojekterne er ofte koncentreret om det transeuropæiske net (TEN), og der ydes især støtte til transportforbindelserne til ansøgerlandene.

Programtillæggene viser, at finansieringsteknik indgår i de fleste af de regionale programmer, og støtten til disse foranstaltninger er fire gange større end i den foregående periode.

Kommissionen kontrollerede på et tidligt tidspunkt finanskontrolsystemerne. For tiden drøftes revisionen af den finanskontrolaftale, der siden 1997 har eksisteret mellem Tyskland og Kommissionen.

Kommissionen har anmodet om og modtaget handlingsplanerne for kommunikationsindsatsen fordelt på programmer. Information og kommunikation vil være et vigtigt element i programforvaltningen. I forbindelse med flere programmer er man f.eks. begyndt at udpege et "månedens projekt", som promoveres særlig kraftigt.

EFRU og ESF udbetalte i alt henholdsvis 981 mio. EUR og 1 003 mio. EUR i form af acontobetalinger eller mellemliggende betalinger til mål 1-programmerne.

I landbrugssektoren er alle de EUGFL-foranstaltninger, der blev vedtaget i 2000, nu i gang. For hele perioden beløber EUGFL-udgifterne sig til 188,7 mio. EUR for mål 1 og 2.

Fiskeriprogrammet inden for mål 1-regioner omfatter en FIUF-tildeling på 105,2 mio. EUR og fokuserer især på forarbejdning og investeringer i fiskerihavne. Gennemførelsen af programmet begyndte i andet halvår 2000 og fortsatte i 2001 som planlagt.

Mål 2: I Tyskland er der frem til 2006 3 096 mio. EUR til rådighed for mål 2 og yderligere 530 mio. EUR for udfasningsområderne.

Tyskland har fremlagt 11 mål 2-programmer. Bortset fra programmerne for Baden-Württemberg, Bremen, Hamburg og Hessen (kun EFRU) er der tale om flerfondsprogrammer (EFRU og ESF). Kommissionen godkendte 11 programmer i 2002 og fastslog for seks af programmernes vedkommende, at programtillæggene er i overensstemmelse med forordning nr. 1260/99 (Baden-Württemberg, Bremen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz og Saarland).

Der blev lagt særlig vægt på forhandlingerne om komplementaritet mellem mål 2-programmerne og andre EU-programmer. Således lykkedes det f.eks. at kæde Baden-Württembergs mål 2-program sammen med mål 3 og URBAN-programmet for Mannheim-Ludwigshafen. Foranstaltningerne i de tre programmer koordineres, således at dobbeltarbejde undgås. To store Nordrhein-Westfalen-projekter blev fremlagt.

Kommissionen foretog acontoudbetalinger på i alt 229 mio. EUR til mål 2-programmer for perioden 2000-2006. Endvidere modtog Kommissionen de manglende årsrapporter for samtlige programmer bortset fra programmerne for Hamburg, Berlin og Baden-Württemberg.

Mål 3: Efter vedtagelsen den 10. oktober 2000 af mål 3-EPD'et vedtog overvågningsudvalget den 30. januar 2001 principperne i udkastet til programtillæg, som efter færdiggørelsen blev videresendt den 18. april til Kommissionen, som godkendte det den 23. maj.

Under overvågningsudvalgets møde den 4.-5. juli 2001, hvor der blev fokuseret på EPD'ets bidrag til de nationale handlingsplaner for beskæftigelse og social integrering, blev de vigtigste resultater af støtteindsatsen i 2000 fremlagt. I 2000 blev 61,5% af årets samlede bevillinger og 37,1% af ESF-bevillingerne udbetalt. Endvidere blev 87% af ESF's disponible forpligtelsesbevillinger for 2000 udnyttet. I betragtning af, hvor sent EPD-beslutningen blev vedtaget, levede ESF-resultaterne for alle prioriterede felter under ét stort set op til forventningerne. Ca. 170 000 personer (heraf 42% kvinder) - svarende til 96% af det planlagte deltagerantal - havde deltaget i forskellige foranstaltninger, og heraf havde to tredjedele deltaget i foranstaltninger gennemført af Forbundsarbejdsministeriet. Ser man på de enkelte prioriterede felter og foranstaltninger, må det fastslås, at ikke alle delstaterne havde været lige hurtige til at påbegynde deres aktioner, og at aktionerne ikke alle var lige omfattende. Dette skyldtes visse økonomiske flaskehalse, men især, at særlig aktioner under prioriteret felt 4 (tilpasningsevne og iværksætterkultur) krævede mere intense forberedelser end andre foranstaltninger, f.eks. foranstaltningerne under prioriteret felt 1 (aktiv arbejdsmarkedspolitik og forebyggende indsats på arbejdsmarkedet).

Ved udgangen af 2001 var der i alt blevet udbetalt 830 mio. EUR (332 mio. EUR i acontoudbetaling og 498 mio. EUR som tilbagebetaling) for mål 3-programmet, dvs. 17,5% af det samlede EPD.

Programmet for fiskeri uden for mål 1 blev vedtaget af Kommissionen den 28. september 2000. Programmet indebærer en samlet FIUF-tildeling på 111,1 mio. EUR for hele perioden og fokuserer især på forarbejdning og afsætning af fisk samt fornyelse og modernisering af fiskerflåden. Gennemførelsen af programmet blev påbegyndt i 2001.

2.2.4. GRÆKENLAND

Perioden 2000-2006

Efter at EFSR'en var blevet godkendt i november 2000, blev næsten alle de operationelle programmer godkendt i perioden mellem februar og april 2001, bortset fra miljøprogrammet, der blev godkendt i juli, og programmet for teknisk bistand, der blev fremlagt af de græske myndigheder i oktober og godkendt af Kommissionen i december 2001. I december 2001 godkendte Kommissionen endvidere yderligere bevillinger på 165 mio. EUR til miljøprogrammet.

Af de 26 nuværende OP'er er 13 regionale, mens 13 er nationale. ESF har en "majoritetsinteresse" i de tre nationale programmer: "beskæftigelsesfremme og erhvervsuddannelse", "almen uddannelse og erhvervsfaglig grunduddannelse" samt "sundhed og forebyggelse", der blev godkendt i marts og april 2001. Fællesskabets samlede bidrag til disse programmer under ét er på 21 320,6 mio. EUR, mens ESF's bidrag er på 4 241 mio. EUR, hvilket svarer til 19,8% af de samlede strukturfondsbevillinger for perioden 2000-2006.

De tre programmer vedrørende menneskelige ressourcer tager sigte på at modernisere de offentlige arbejdsformidlinger for at fremme en mere personlig behandling og følge retningslinjerne i den europæiske beskæftigelsespolitik, skabe en sammenhæng mellem den erhvervsfaglige grunduddannelse og efter- og videreuddannelse, promovere livslang uddannelse, fortsætte moderniseringen af uddannelsessektoren, reformere sundhedssektoren for at opnå en bedre budgetforvaltning og kvalitetsydelser samt bekæmpe den sociale udstødelse. OP'et vedrørende informationssamfundet har til formål at gøre aktionerne af denne type mere horisontale og fremme integreringen af dimensionen "menneskelige ressourcer" i alle planlagte aktioner. I princippet skal gennemførelsen af aktionerne decentraliseres, og det anbefales systematisk at høre samtlige aktører. De 13 regionale OP'er omfatter aktioner til fremme af lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer. Der er gjort en særlig indsats for at sikre, at ligestillingsdimensionen indarbejdes i såvel EFSR-aktionerne som de specifikke aktioner.

I EFSR'en for mål 1 er det bestemt, at EUGFL, Udviklingssektionen, skal bidrage til medfinansieringen af det prioriterede felt landbrug og udvikling af landdistrikter med i alt 2 260,3 mio. EUR for hele perioden 2000-2006.

EUGFL, Udviklingssektionen, finansierer hele gennemførelsen af det operationelle program vedrørende udvikling af landdistrikter (1 233,4 mio. EUR).

EUGFL, Udviklingssektionen, bidrager endvidere sammen med de øvrige fonde til finansieringen af det prioriterede felt vedrørende regionaludvikling med 1 026,9 mio. EUR.

Målene for de vigtigste foranstaltninger:

- Forbedring af landbrugets konkurrenceevne gennem integreret driftsstøtte, støtte til forarbejdning, standardisering og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter samt støtte til landbrugsprodukter generelt

- Bæredygtig og integreret udvikling af landdistrikter og genoprettelse af den sociale ligevægt gennem en bedre alderssammensætning for landbrugsbefolkningen, forbedring af de mekanismer, der fremmer informationen og bevidstgørelsen af landbrugsbefolkningen samt integrerede planer for landdistriktudvikling

- Beskyttelse af landbefolkningens miljø og sociale samhørighed ved at udvikle og beskytte naturressourcerne og miljøet.

I 2001 blev der disponeret over 341,2 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger fra EUGFL-U og 261,1 mio. EUR i betalingsbevillinger ligeledes fra EUGFL-U.

Fiskeriprogrammet (FIUF-bidrag på 211,1 mio. EUR) blev vedtaget den 28. marts 2001. Hovedlinjerne i programmet svarer til hovedlinjerne i det foregående program (38% til foranstaltninger vedrørende fiskerflåden, 17% til akvakultur og 18% til forarbejdning og afsætning) bortset fra, at der i det nye program lægges større vægt på at forbedre kvaliteten af landbrugsprodukterne og arbejdsvilkårene samt forebygge miljøforurening. Tildelingen for 2000 er blevet reallokeret til efterfølgende år.

Efter godkendelsen af EFSR'en og langt de fleste af de operationelle programmer holdt EFSR-overvågningsudvalget sit første møde den 23. og 24. april. Efter dette møde i april afholdt samtlige overvågningsudvalg for de godkendte operationelle programmer deres første møder i de følgende måneder før sommerferien. Her blev programtillæggene og de årlige rapporter om gennemførelsen for år 2000 godkendt, før de blev forelagt Kommissionen.

Samtlige årlige rapporter for 2000 blev forelagt Kommissionen før fristens udløb den 30. juni 2001. Som følge af den generelt sene godkendelse af de græske OP'er gik ingen af de årlige rapporter for 2000 meget i dybden, idet de især handlede om forberedelsen af programmeringen og retningslinjerne for forvaltning og gennemførelse, men næsten ikke om den finansielle gennemførelse.

De første årlige møder vedrørende EFSR-programmerne for perioden 2000-2006 fandt sted den 23. og 24. november 2001. Drøftelserne på dette møde omhandlede EFSR generelt og ikke mindst iværksættelsen af de horisontale prioriterede felter, forvaltningsmyndighedernes funktion, overvågnings- og kontrolsystemet samt opfølgningen af de forpligtelser, der var indgået i forbindelse EFSR'en.

Kommissionen arrangerede den 6. og 7. december 2001 to meget velbesøgte og påskønnede workshops for forvaltningsmyndighederne for EFSR'en og alle de operationelle programmer samt formidlende organer, endelige støttemodtagere og arbejdsmarkedets parter. Emnerne var gennemførelsesmekanismer for lokale og regionale udviklingsprojekter (inklusive lokale beskæftigelsesinitiativer, innovation og informationssamfund i regionerne samt integrerede aktioner til fordel for by- og bjergområder) samt information og reklameaktiviteter under gennemførelsen af EFSR'en.

Endelig påbegyndte Kommissionen en undersøgelse i henhold til artikel 24 i forordning nr. 2082/93 om finansieringen af et projekt om etablering af et matrikelregister i Grækenland inden for rammerne af EFSR'en for 1994-1999. Efter undersøgelsen besluttede Kommissionen i december 2001 at foretage en finansiel korrektion på 57,9 mio. EUR, som skulle tilbagebetales i to rater.

I 2001 blev der disponeret over i alt 623,3 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger for samtlige OP'er, ligesom acontobeløbet på 7% blev udbetalt.

2.2.5. SPANIEN

Mål 1

Perioden 1994-1999

Hvad angår programmerne for 1994-1999 er der disponeret over samtlige forpligtelsesbevillinger, mens der på betalingssiden kun mangler de endelige udbetalinger af restbeløb. For tre OP'er, nemlig EUGFL-U-OP'et for Castilla la Mancha, EFRU-OP'et for Extremadura og EFRU-OP'et for Asturias, er der ansøgt om forlængelse af betalingsfristen. Kommissionen har kun imødekommet de to første af disse ansøgninger.

Perioden 2000-2006

Kommissionen godkendte i 2001 18 OP'er, således at der med de fem andre OP'er, der allerede var blevet vedtaget i 2000, nu er i alt 23 OP'er under den spanske EFSR for perioden 2000-2006. 12 af disse er integrerede regionale programmer for de enkelte mål 1-regioner, mens de sidste programmer er tværregionale. De integrerede regionale programmer tegner sig for ca. 66% af fællesskabsstøtten i henhold til EFSR'en. De Kanariske Øer, sammen med de andre områder i den yderste periferi af EU som defineret i traktatens artikel 299, nyder godt af Rådets afgørelse af 28. juni 2001, i henhold til hvilken der kan ydes støtte efter højere medfinansieringssatser på en række områder.

Ud over et betydeligt fald i de regionale programmer i forhold til den foregående periode (23 mod 73) skal især nævnes følgende positive elementer:

- Integreringen af de forskellige fonde og den heraf følgende bedre koordinering "i marken". Forvaltningsmyndigheden er således forpligtet til regelmæssigt at underrette overvågningsudvalget om koordineringsindsatsen på dette område

- Garanti for en bedre integrering af de horisontale miljø- og ligestillingsprioriteter som følge af, at repræsentanter for miljømyndighedernes nationale netværk og for de kompetente ligestillingsorganer deltager i overvågningsudvalgenes møder

- Styrkelse af partnerskabsprincippet ved at inddrage repræsentanter for arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer i overvågningsudvalgene for programmerne, dog med tre væsentlige undtagelser: de selvstyrende samfund Castilla y León og Valencia samt byen Melilla, som har ønsket at deltage mindre aktivt i partnerskaberne

- Øget og mere afbalanceret samarbejde mellem de centrale og regionale forvaltninger som følge af det medansvarsprincip, der er fulgt ved udpegningen af forvaltningsmyndighederne.

Bortset fra informationssamfundsprogrammet, som de spanske myndigheder havde fremsendt senere end de øvrige programmer, og som Kommissionen godkendte i december 2001, fandt de første møder i overvågningsudvalgene, hvor programtillæggene blev godkendt, sted i første halvår. Forvaltningsmyndigheden forelagde Kommissionen programtillæggene til orientering, og Kommissionen kontrollerede deres overensstemmelse med de gældende regler.

For at være bedre rustet til at træffe beslutninger og for hurtigt at kunne træffe forberedelser til den midtvejsevaluering, der er foreskrevet i forordningen, oprettede overvågningsudvalgene - såvel for EFSR'en som for hvert af de 23 operationelle programmer - endvidere i oktober 2001 de "tekniske evalueringsgrupper", der er omhandlet i programmeringsdokumenterne. De tekniske evalueringsgrupper skal primært sikre, at midtvejsevalueringen og dennes ajourføring bliver gennemsigtig og uafhængig, får tilstrækkelig høj kvalitet til at garantere resultaternes troværdighed og finder sted inden for de i forordningen fastsatte frister. Endvidere vil de tekniske evalueringsgrupper, hvis medlemmer får direkte evalueringsansvar, fungere som fælles platform for udveksling af evalueringsidéer og -erfaringer.

De årlige møder mellem Kommissionen og forvaltningsmyndighederne fandt sted i januar 2002 på grundlag af programmeringstillæggene, de årlige rapporter om gennemførelsen for 2000 og andre forhåndenværende oplysninger. Disse møder var anledning til en frugtbar dialog mellem Kommissionens tjenestegrene og den spanske forvaltning om programmeringens strategiske aspekter, overholdelsen af fællesskabets prioriteringer, kvaliteten af gennemførelsen af interventionerne og analyse af de første opnåede resultater. Formålet med møderne var at forbedre den fysiske og finansielle gennemførelse, forvaltningen, overvågningen og kontrollen af de medfinansierede aktioner.

På landbrugsområdet er der fra region til region stor forskel på, hvor langt EUGFL-U-foranstaltningerne er nået. Gennemførelsesgraden er således 100% for det horisontale OP "forbedring af strukturerne", 57,4% for Cantabria og Castilla y León, 28,7% for Galicia, 22,9% for Andalucía, 9% for Extremadura, 9,3% for Murcia, 4,8% for Valencia, 0,1% for Canarias og 0% for Asturias, Castilla-La Mancha og den tekniske bistand.

På fiskeriområdet regnes der med investeringer på i alt 3 122 mio. EUR, heraf 1 504 mio. EUR fra FIUF. Investeringerne vedrører først og fremmest forarbejdning og afsætning af fiskeriprodukter samt omstrukturering og fornyelse af fiskerflåden.

Mål 2

Perioden 1994-1996

Samtlige OP'er er afsluttet. Hvad angår EFRU er alle fællesskabsbevillinger for de syv interventioner udnyttet.

Perioden 1997-1999

I 2001 blev de to sidste omprogrammeringsbeslutninger (OP'erne for Cataluña og Madrid) underskrevet.

Mange af betalingerne til disse OP'er blev foretaget i 2001, således at kun anmodningerne om udbetaling af restbeløb manglede at blive behandlet ved årets udgang. Hvad angår EFRU var den gennemsnitlige udnyttelsesgrad for betalingsbevillingerne til EFSR'en 87% af den samlede EFRU-tildeling.

Perioden 2000-2006

Kommissionen traf principbeslutning om seks EPD'er den 29. december 2000 og om Madrid-EPD'et den 17. januar 2001. Beslutningerne blev endeligt vedtaget den 15. februar for EPD Aragón, Baleares, Cataluña og Navarra og den 7. marts for EPD Madrid, La Rioja og País Vasco.

Hvert af de syv EPD'er omfatter både områder, der ikke modtager overgangsstøtte, og områder, der modtager overgangsstøtte. Fællesskabsstøtten til de førstnævnte områder udgør 2 649 mio. EUR i løbende priser eksklusive resultatreservetildelingen (reserven beløber sig til 115 mio. EUR for årene 2004-2006). Tildelingen til resultatreserven udgør 12,9% af EU's samlede støtte til mål 2-områder, der ikke modtager overgangsstøtte.

Støttebeløbet er fordelt pro rata mellem de syv EPD'er efter den enkelte regions andel af den samlede spanske befolkning.

Fællesskabsstøtten til de områder, der modtager overgangsstøtte, er på 99 mio. EUR i løbende priser eksklusive resultatreservetildelingen (reserven er på 4 mio. EUR for årene 2004-2005). Overgangsstøtten udgør 3,6% af EU's samlede støtte til områder, der er omfattet af en overgangsordning.

De syv OP'er er bygget op omkring fem prioriterede felter samt et sjette prioriteret felt vedrørende teknisk bistand:

1. Forbedring af konkurrenceevnen og beskæftigelsen og udvikling af erhvervsstrukturen

2. Miljø, naturligt miljø og vandressourcer

3. Vidensamfund (innovation, F&U, informationssamfund)

4. Udvikling af kommunikations- og energinet

5. Lokal- og byudvikling

6. Teknisk bistand.

De regionale og lokale forvaltninger medvirker ved iværksættelsen af stort set alle prioriterede felter, og de er ansvarlige for mellem 65% og 75% af den samlede EFRU-tildeling til hvert EPD. Centralforvaltningen er derimod kun involveret i tre prioriterede felter: felt 3 (hvor centralforvaltningen bidrager med udvikling af infrastrukturer og støtte til projekter vedrørende videnskab-teknologi-innovation) og i meget begrænset omfang felt 1 (hvor centralforvaltningen søger at fremme virksomhedernes internationalisering) og 6 (teknisk bistand).

ESF's medfinansiering for seks af EPD'erne beløber sig kun til henholdsvis 5% (fem interventioner) og 7% (EPD'et for Madrid) af den samlede tildeling uden for overgangsordningen. De pågældende aktioner henhører under centralforvaltningens kompetenceområde og er koncentreret om felt nr. 3. ESF's andel udgør derimod mere end 21% i EPD'et for Cataluña, hvor aktiviteterne under de prioriterede felter 1, 3 og 5 gennemføres af den offentlige central-, regional- og lokalforvaltning.

Mens 2000 var det år, hvor EPD'erne blev forberedt og udarbejdet, var 2001 året, hvor alle de øvrige forskriftsmæssige overvågningselementer kom på plads (programtillæg, overvågningsudvalg, årlige rapporter og årlige møder).

De første møder i overvågningsudvalgene fandt sted i regionerne mellem den 27. april og den 5. juli med deltagelse af de pågældende nationale offentlige forvaltninger, Kommissionens administrative tjenestegrene og det udvidede partnerskab (økonomiske interesseorganisationer, arbejdsmarkedets parter, lokale myndigheder, regionale repræsentanter med ansvar for miljøbeskyttelse og forbedring af miljøet samt ligestilling). På disse møder blev udvalgenes forretningsordener godkendt, ligesom programtillæggene blev gennemgået.

Programtillæggene blev officielt tilsendt til Kommissionen mellem den 6. august og den 25. oktober, og Kommissionen kunne herefter fastslå, at reglerne var overholdt.

Rapporterne om gennemførelsen for 2000 blev gennemgået og godkendt af overvågningsudvalgene i oktober. I midten af november videresendte forvaltningsmyndigheden rapporterne til Kommissionen, som fandt dem tilfredsstillende.

På grundlag af de årlige rapporter samt de øvrige dokumenter vedrørende EPD'erne afholdtes de første årlige møder vedrørende disse interventioner den 19. og 20. december i form af et indledende plenarmøde (om de aspekter, der var fælles for de syv EPD'er) og syv særlige møder.

Forvaltningsmyndigheden og Kommissionen gennemgik sammen med de pågældende regionale forvaltninger de vigtigste resultater for det første gennemførelsesår. Gennemgangen førte til en række konklusioner om forbedring af gennemførelsen og overvågningen af samt kontrollen med interventionerne. Forvaltningsmyndigheden modtog disse konklusioner i begyndelsen af 2002.

Den nationale koordinationsstruktur, der er den ad hoc-instans, forvaltningsmyndigheden har oprettet for at koordinere visse informations-, overvågnings- og evalueringsaspekter af EPD'erne, holdt sit første møde den 20. december i Madrid. På dette møde behandledes de indledende forberedelser til midtvejsevalueringen, ligesom der blev fremlagt økonomiske oplysninger om EPD'erne og de øvrige strukturfondsinterventioner i mål 2-regionerne.

Mål 3

EFSR'en for mål 3 gennemføres ved 12 operationelle programmer (syv regionale og fem tværregionale/tematiske). Da forhandlingerne var blevet afsluttet i slutningen af 2000, kunne fire tværregionale OP'er godkendes i januar 2001. Fællesskabets samlede støtte til disse programmer udgør 1 338 mio. EUR svarende til 60,2% af ESF's samlede mål 3-støtte for perioden 2000-2006.

Programmerne vedrører udvikling og forbedring af erhvervsuddannelsessystemerne, støtte til erhvervsmæssig integrering og reintegrering af arbejdsløse med hovedvægten lagt på forebyggelse, indslusningsforløb og støtte til lokale beskæftigelsesinitiativer, fremme af kvinders erhvervsfrekvens, bekæmpelse af kønsdiskriminering, erhvervsmæssig integrering af dårligt stillede grupper samt fremme af iværksætterkulturen og den livslange uddannelse for ansatte.

Møderne i overvågningsudvalgene for de regionale OP'er fandt sted i januar og februar 2001. Der blev oprettet et fælles overvågningsudvalg for de fire tværregionale programmer, som holdt møde den 4. maj 2001. Programtillæggene blev godkendt under disse første møder i overvågningsudvalgene.

Da de spanske OP'er for perioden 2000-2006 først blev godkendt i slutningen af 2000 og i begyndelsen af 2001, modtog Kommissionen de årlige rapporter om gennemførelsen for 2000 med nogen forsinkelse, således at fristen, den 30. juni, ikke blev overholdt. De årlige rapporter for 2000 blev først godkendt af overvågningsudvalgene og videresendt til Kommissionen i andet halvår 2001. Hvad angår OP'erne "iniciativa empresarial" og "formación continua" (mål 1 og 3) blev de årlige rapporter for 2000 godkendt af overvågningsudvalget i slutningen af 2001 og forelagt Kommissionen i januar 2002.

De første årlige møder vedrørende OP'erne for programmeringsperioden 2000-2006 fandt sted i slutningen af 2001. Den 17. og 18. december 2001 afholdtes det årlige møde vedrørende mål 3-OP'erne (bortset fra "formento del empleo" og "iniciativa empresarial", hvor det årlige møde fandt sted den 7. februar 2002) samt mål 1-OP'erne "sistema de formación profesional" og "lucha contra la discriminación". De vigtigste emner for møderne var iværksættelse af de horisontale prioriteter, integrering af den europæiske beskæftigelsesstrategi i OP'erne, revision og forbedring af udvælgelseskriterierne, oprettelse af de tekniske evalueringsgrupper for OP'erne samt generel forbedring af oplysningerne i de årlige rapporter.

I perioden mellem januar og maj 2001 blev der disponeret over i alt 318 065 EUR i forpligtelsesbevillinger under mål 3. I oktober og november 2001 modtog Kommissionen 18 anmodninger om mellemliggende betalinger for mål 1- og mål 3-OP'erne, hvoraf otte blev imødekommet inden årets udgang, således at der blev betalt 118 509 527 EUR svarende til 9% af beløbene i de betalingsoverslag, Spanien havde udarbejdet og videresendt til Kommissionen i april 2001.

FIUF uden for mål 1

De aftalte investeringer beløber sig til i alt 824,5 mio. EUR, hvoraf 207,5 mio. EUR medfinansieres af FIUF. I 2001 blev der disponeret over henholdsvis 17% og 7,8% af de samlede forpligtelses- og betalingsbevillinger til EPD'et vedrørende fiskeri. Investeringerne vedrører de samme prioriterede felter som under mål 1.

2.2.6. FRANKRIG

Mål 1

Ud over de to regioner i udfasningskategorien, Korsika og Nord Pas de Calais (fransk Hainaut) omfatter mål 1 i Frankrig de fire oversøiske departementer (OD). For de sidstnævnte områder samt de andre områder i den yderste periferi af EU som defineret i traktatens artikel 299 kan der efter Rådets afgørelse af 28 juni 2001 ydes støtte efter højere medfinansieringssatser til investeringer i infrastrukturer, SMV, forbedringer af landbrugsbedrifter samt i forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter. I disse bestemmelser tager hensyn til de handicap, der er specifikke for områderne i den yderste periferi.

Det samlede beløb for EFRU i de seks mål 1 regioner i Frankrig udgør 2 215 mio. EUR for perioden 2002-2006, hvoraf 1 908 EUR (86 %) for de fire oversøiske departementer. I 2001 udbetalte EFRU 68 481 mio. EUR til disse regioner. Dette beløb andrager 64 466 mio. EUR, der svarer til forskuddet på 7 % til Martinique, Guyana og Nord-Pas-de-Calais og en midtvejsudbetaling på 4 015 mio. EUR.

Kommissionen modtog ingen anmodning om ændring af EPD'erne for de oversøiske departementer i 2001 i henhold til Rådets afgørelse af 28. juni 2001.

Hvad angår ESF-delen startede gennemførelsen af mål 1-programmerne i 2001. Ved udgangen af 2001 var der udbetalt ESF-støtte på 124,36 mio. EUR (inklusive det forskriftsmæssige acontobeløb) svarende til 13% af den samlede tildeling for perioden. De prioriterede felter vedrører bl.a. uddannelse af lønmodtagere, bekæmpelse af udstødelse (herunder aktioner mod analfabetisme), lærlingeuddannelser og kompetencegivende foranstaltninger for unge (herunder militærtjeneste med henblik på uddannelse) samt tilskyndelse til større faglig mobilitet blandt arbejdsløse og unge. Der blev lagt særlig vægt på NIKT og overholdelse af ligestillingsprincippet.

Med hensyn til støtte til udviklingen af landdistrikter beløber Udviklingssektionens bevillinger til de fire oversøiske departementer samt Corse og Hainaut français sig til i alt 680 mio. EUR. I 2001 blev programtillæggene behandlet og godkendt bortset fra programtillægget for Martinique, der mangler at blive officielt godkendt. Der er indgivet anmodninger om mellemliggende betalinger for fem regioner: Guadeloupe (to anmodninger), Réunion, Corse og Hainaut français i 2001 og Martinique i februar 2002. I 2001 var det dog kun muligt at foretage de mellemliggende betalinger for Guadeloupe og Réunion.

De undtagelser fra EF-forordningerne (niveauet for den offentlige støtte til landbrugsbedrifter og agrolevnedsmiddelindustrien samt statsskovenes støtteberettigelse), der blev vedtaget af Rådet den 28. juni 2001, har gjort det nødvendigt at ændre programtillæggene for de fire oversøiske departementer samt EPD'erne. Ændringerne af EPD'erne forventes gennemført i første halvår 2002.

De fire oversøiske departementer samt Corse er omfattet af specifikke fiskeriforanstaltninger, som FIUF støtter med 40,7 mio. EUR. De prioriterede felter vedrører især opretholdelse af beskæftigelsen, forbedring af havnefaciliteterne og udvikling af akvakulturen.

Mål 1 og 2

Perioden 1994-1999

Kommissionen modtog i 2001 ca. 33 anmodninger om forlængelse af betalingsfristen (oprindeligt fastsat til den 31. december 2001). I de fleste af tilfældene (20) indrømmede Kommissionen en yderligere frist på nogle måneder (højst ni måneder), idet anmodningerne kunne tilskrives force majeure eller lignende. Seks anmodninger blev afvist, mens de øvrige anmodninger endnu ikke var færdigbehandlet den 31. december 2001.

Perioden 2000-2006

I marts vedtog Kommissionen formelt samtlige beslutninger vedrørende de 21 regionale mål 2-EPD'er for perioden 2000-2006 samt de to beslutninger vedrørende PNI (Programme National d'Informatisation) for mål 1- og 2-regionerne for samme programmeringsperiode.

Kommissionen godkendte ligeledes de franske myndigheders forslag vedrørende PNAT (Programme National d'Assistance Technique) for mål 1- og mål 2-regionerne.

Kommissionen disponerede endvidere over forpligtelses- og betalingsbevillingerne for 2000 og 2001 for disse programmer (7% af de samlede bevillinger til hvert af programmerne).

Kommissionen modtog samtlige 26 programtillæg for de regionale EPD'er og PNI-programmet. 18 af disse programtillæg blev fundet i overensstemmelse med artikel 18, stk. 3, i forordning nr. 1260/99, mens de øvrige programtillæg endnu er under behandling.

Kommissionen modtog tillige i 2001 25 årlige rapporter for 2000 for disse 27 programmer, hvoraf 21 blev fundet tilfredsstillende og i overensstemmelse med artikel 37, stk. 2, i forordning nr. 1260/99. Kommissionens tjenestegrene er ved at gennemgå de øvrige rapporter.

For at sikre en forskriftsmæssig gennemførelse af den nye generation af programmer afholdt Kommissionens tjenestegrene i tæt samarbejde med de franske nationale og regionale myndigheder tre seminarer om programstyring, hvor deltagerne også fik lejlighed til at udveksle synspunkter. To af seminarerne vedrørte mål 1-regioner (Guadeloupe og Corse), mens ét vedrørte mål 2-regioner (Rhône-Alpes).

På seminarerne behandledes følgende emner: evaluering, overvågning og resultatreserven, anvendelse af det fælles edb-system for forvaltning af EPD'erne, forvaltnings- og kontrolsystemer, proceduren for de finansielle korrektioner, indholdet af de årlige rapporter, beslutningsprocedure i forbindelse med store projekter, globaltilskud, gennemførelse af EPD'ernes lokale og regionale kapitler samt udarbejdelse og gennemførelse af kommunikationsplaner.

Mål 2

Med godkendelsen af de sidste programmer og af de franske myndigheders forslag om en forøgelse af bevillingerne til EPD'erne for Bretagne og Picardie som følge af de oversvømmelser, der ramte disse regioner i efteråret, er samtlige de bevillinger, Frankrig har til rådighed for perioden 2000-2006, blevet fordelt.

Samtlige overvågningsudvalg for programmerne blev oprettet i årets løb.

I 2001 besluttede Kommissionen endvidere at give tilladelse til et EFRU-bidrag til finansieringen af to store projekter som defineret i artikel 26 i forordning nr. 1260/99.

EFRU-bidraget til det første projekt, "PORT 2000 - LE HAVRE", der er indeholdt i EPD'et for regionen Haute-Normandie, blev fastsat til 38 099 846 EUR svarende til 25% af de samlede støtteberettigede udgifter på 152 399 384 EUR. Projektet vil få væsentlige følger for hele regionen, især for beskæftigelsen (skabelse af 3 500 direkte arbejdspladser).

Det andet store projekt vedrører Route Nationale 106. Det er meningen, at den eksisterende vej mellem Alès og Nîmes i Gard-departementet, som er nævnt i EPD'et for regionen Languedoc-Roussillon, på strækningen Boucarain-La Calmette (10,7 km) skal udvides til to dobbelte vejbaner. Vejen er den vigtigste vejforbindelse til industriområdet i Alès og indgår i et effektivt netværk med motorvejene A54 og A9 samt lufthavnen i Nîmes. EFRU bidrager med 16,07 mio. EUR svarende til 25% af de samlede støtteberettigede udgifter på 64,29 mio. EUR.

For fem programmer vedrørende menneskelige ressourcer blev der i 2001 fremlagt en første udgiftserklæring, der medførte tilbagebetaling af 4,45 mio. EUR i ESF-bevillinger.

Mål 3

ESF bidrager med 4 713 mio. EUR til finansieringen af mål 3. Programmet omfatter seks prioriterede felter, hvis andele af de samlede bevillinger er følgende: aktiv arbejdsmarkedspolitik (20,5%), lige muligheder, social integrering (26%), almen uddannelse og livslang uddannelse (23%), fremme af arbejdstagernes tilpasningsevne, virksomhedskultur, forskning, innovation og teknologi (22,5%), forøgelse af kvinders erhvervsfrekvens (4%) og tværgående aktioner (4%).

Ved udgangen af 2001 beløb ESF-betalingerne sig til 585 mio. EUR (inklusive det forskriftsmæssige acontobeløb) svarende til 12% af den samlede tildeling for perioden. Da der i mål 3-EPD'et er givet høj prioritet til forebyggelse, er det felt 1 og 3, der har den højeste bevillingsudnyttelsesgrad. Dette gælder bl.a. de interventioner under prioriteret felt 1, som har til formål at give jobsøgende en "ny start" for at forebygge langtidsledighed. Der er sket en kraftig mobilisering af den offentlige arbejdsformidling, som yder de jobsøgende en meget personlig service i de første måneder af arbejdsløsheden. Denne service indebærer vejledning, overvågning under uddannelsesperioden og hjælp til at finde beskæftigelse. Overvågningsudvalget besluttede på sit møde i juni 2001, at den personlige service skulle udbredes til samtlige arbejdsløse, og at servicetilbuddet skulle forbedres. Hvad angår felt 3 var interventionerne koncentreret om programmerne for lærlingeuddannelse, som regionalrådene har ansvaret for, og om "relæklasserne" beregnet til elever, der risikerer at blive marginaliseret i skolen.

Som et supplement til møderne i det nationale overvågningsudvalg blev der i alle regioner afholdt møder i de regionale styreudvalg i overensstemmelse med princippet om decentral forvaltning af EPD'et.

FIUF uden for mål 1

I EPD'et for de franske regioner uden for mål 1 for 2000-2006 er der fastsat en FIUF-tildeling på 233,7 mio. EUR (et første acontobeløb på 16,4 mio. EUR er blevet betalt). De strategiske prioriteter er forvaltning af fiskeressourcerne på langt sigt, modernisering af virksomhederne for at øge den genererede merværdi samt forbedring af de sociale og økonomiske rammevilkår for fiskeriafhængige områder. Den 31. december 2001 var der disponeret over 18 mio. EUR i forpligtelsesbev