\ KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 24.07.1996 
KOM(96) 359 endelig udg. 
\ K MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM EUROPAS INDFALDSVINKEL TEL STANDARDISERING 
OG DET GLOBALE INFORMATIONSSAMFUND 
<iu:#> 
,Te 
iMV 
1 "iy 
M'Jt • 
I Nsi. II te! Iff ^ 
ml 
tål'* • 

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TEL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM EUROPAS INDFALDSVINKEL TIL STANDARDISERING 
OG DET GLOBALE INFORMATIONSSAMFUND 
INDLEDNING 
I. STANDARDISERINGENS ROLLE PÅ IT-MARKEDET 
II. STANDARDER I ET KONKURRENCEBETONET MILJØ 
1. Markedsaktørernes ledende rolle 
2. Den formelle standardiserings nye rolle 
ni. DEN EUROPÆISKE STANDARDISERINGSPOLITIK UNDER OPBYGNINGEN AF DET 
GLOBALE INFORMATIONSSAMFUND 
1. Forbedring af konkurrenceevnen på verdensplan 
2. Fremme af nye tekniske løsninger 
3. Beskyttelse af offentlighedens interesser 
4. Styrkelse af det internationale arbejde 
IV. OFFENTLIGT TILGÆNGELIGE SPECIFIKATIONERS STILLING I FORHOLD TIL 
FÆLLESSKABSRETTEN 
1. Tekniske specifikationer og den nye metode 
2. Forbedring af tekniske specifikationer med henblik på offentlige indkøb 
3. Interoperabilitet og applikationer til brug for administrationerne 
SAMMENFATNING OG KONKLUSIONER 
BILAG A Forskning og teknologisk udvikling samt demonstration 
BILAG B Forkortelsesliste 
•n 
INDLEDNING 
Standarder er ikke kun et teknisk anliggende. De er bestemmende for, hvilken teknologi 
informationssamfundet bliver grundlagt på, og dermed for, hvordan erhvervsliv, brugere, 
forbrugere og offentlige myndigheder kommer til at drage nytte af det. De er vigtige for 
samarbejde og konkurrence mellem virksomheder, de er centrale elementer for det indre 
markeds funktion, og de er afgørende for det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne. 
Det er tydeligt for enhver, at markedet for informationsteknologi, herunder kommuni­
kationsteknologi, (IT-markedet) domineres af specifikationer fra USA. De fleste af dem er 
imidlertid åbne og kan frit benyttes af europæiske virksomheder. Men det er konkurrence­
mæssigt en fordel for virksomhederne at befinde sig i nærheden af dem, der fastsætter 
standarderne1^ da de så hurtigere kan få deres produkter på markedet. Det er derfor vigtigt, 
at de europæiske virksomheder er i verdensklasse, så de enten er førende på markedet og 
selv fastsætter standarderne, eller i det mindste kan samarbejde med de førende. Her kan 
standarder ikke kompensere for en svag markedsposition. 
Der er dog områder, hvor man kan iagttage, at standarder har medvirket til at forbedre den 
europæiske konkurrenceevne på markedet. Et eksempel herpå er World Wide Web 
(WWW), som er en europæisk opfindelse, oprindeligt fra CERN, men hvor markedet nu er 
blevet drivkraften bag den videre udvikling, og som i vid udstrækning benyttes på Internet. 
Et andet eksempel er GSM-standarden for mobiltelefoni, som har givet EU førerpositionen 
mange steder i verden. Heraf kan man konkludere, at standarder er en nødvendig men på 
ingen måde tilstrækkelig forudsætning for at være konkurrencedygtig. Etablering af 
hensigtsmæssige standarder på verdensplan kommer til at afhænge af, at europæisk 
erhvervsliv er med i de internationale organisationer, der fastsætter specifikationer. 
Standarder er altså en vigtig del af en europæisk konkurrencepolitik. 
Denne meddelelse har til formål at beskrive, hvordan man på baggrund af IT-markedets og 
IT-standardiseringsprocessens særlige kendetegn kan skabe de bedste betingelser for 
etablering af de standarder, der kræves til informationssamfundet, og på hvilken måde EU 
agter at fremme de aspekter, den har særligt ansvar for. 
I. STANDARDISERINGENS ROLLE PÅ IT-MARKEDET 
1. Informationsteknologien har udviklet sig fra brugerspecifikke eller lukkede systemer 
til masseproducerede produkter. Det har givet anledning til problemer med oprettelse 
af net og erkendelse af, at komponenter skal kunne fungere sammen. Når der 
På informationsteknologiområdet bliver udtrykket "standard" sædvanligvis brugt løst om enhver form for 
tekniske specifikationer. I de internationale, europæiske og nationale standardiseringsorganisationer og 
også i visse EF-retsakter har ordet "standard" derimod en ganske bestemt betydning; i reglen står det for 
dokumenter, som er udstedt af en anerkendt standardiseringsorganisation efter at være blevet til gennem 
en konsensus-proces, hvori alle berørte parter har deltaget, og som det er frivilligt at bruge. Da standarder 
er nøje afgrænset juridisk i EF-retten, og da EF-retten er knyttet til de "formelle" standarder, benyttes 
ordet "standarder" i dette papir om standarder, der er vedtaget af en formel standardiseringsorganisation. 
Andre standarder vil blive omtalt som "tekniske specifikationer" eller "de facto-standarder". 
3-
benyttes mange IT-produkter og -tjenester fra forskellige leverandører, er det vigtigt, 
at de kan fungere sammen, dvs. at de er interoperable. Standardiseringsprocessen er 
baseret frivillighed og afspejler markedets dynamiske karakter. For produkter med 
kort levetid og økonomisk gevinst her og nu vil tendensen på markedet være, at der 
etableres tekniske specifikationer inden for konsortier eller benyttes de facto-
standarder; i andre tilfælde vil markedet foretrække vedtagelse af formelle 
standarder, f.eks. hvis der er tale om omfattende investeringer eller der sigtes mod 
vedtagelse af internationale standarder. 
Standarderne er nødt til at følge produkters og tjenesteydelsers levetid, men da IT-
produkternes levetid er kort og bliver stadig kortere, viser det sig ofte, at standarder, 
der vedtages efter de traditionelle procedurer, er utilstrækkelige, da udarbejdelsen 
varer for længe. På nogle områder såsom udbygning af den grundlæggende teleinfra­
struktur, skal de tekniske specifikationer imidlertid være stabile på langt sigt, således 
at brugerne tør foretage de nødvendige omfattende investeringer. På telekommu­
nikationsområdet er markederne ofte opdelt, enten som følge af nationale monopoler, 
national regulering, der endnu ikke er afviklet eller skal blive, eller forskellig 
national implementering af de samme tekniske specifikationer. Sammenkobling af de 
forskellige operatørers net er af afgørende betydning for, at brugerne kan drage nytte 
af denne nye situation. 
2. Standardiseringsprocessen på IT-markederne består i reglen i, at der fremkommer en 
minimal specifikation, som derefter suppleres med en række konkurrerende tekniske 
specifikationer, efterhånden som teknologien vinder udbredelse. Det betyder, at der 
parallelt kan opstå flere fælles tekniske specifikationer, hvorefter der sker en 
udskilning, så kun en eller måske to af de fælles tekniske specifikationer, som 
repræsenterer den teknologi, der er dominerende på markedet, overlever. Den ideelle 
standardiseringsproces bygger på åben konsensus blandt alle dem på markedet, som 
har interesse i det produkt, der skal standardiseres, hvorefter der udstedes en formel 
standard. Som følge af den hurtigt fremadskridende teknologiske udvikling og 
fordelene ved at have kontrol over de fremherskende specifikationer, er det imidlertid 
på IT-området ikke usædvanligt, at de dominerende virksomheder på markedet 
forsøger at benytte tekniske specifikationer til at styrke deres dominerende stilling. 
3. Den formelle standardisering har skiftet rolle. På grund af tidsfaktoren i 
procedurerne og de begrænsninger, konsensus-princippet sætter, har den formelle 
standardisering ikke altid kunnet levere standarder inden for innovativ teknologi så 
betids, at de kan vinde bred tilslutning, og man undgår, at der fremkommer 
dominerende private specifikationer. Der må derfor ses nærmere på den.formelle 
standardisering, både dens anvendelsesområde og dens procedurer. Som reaktion på 
den formelle standardiserings begrænsninger er der opstået fora og konsortier, som 
udarbejder fælles specifikationer til brug for alle de medvirkende. Sådanne 
dokumenter kan hurtigt blive bredt accepteret på markederne. Når først de har vundet 
indpas p". markederne, bliver de også undertiden betegnet som de facto-standarder. 
Når de er blevet tilgængelige for offentligheden, kendes de også under betegnelsen 
publicly available specifications (offentligt tilgængelige specifikationer - PAS). 
-4-
Sådanne dokumenter kan for de relevante standardiseringsorganisationer danne et 
teknisk udgangspunkt, hvor der allerede er en vis grad af konsensus. 
Der er således en række afgørende spørgsmål, der skal belyses: 
• Vil de standarder, der er til rådighed, være nødvendige og tilstrækkelige? Vil de 
medføre opsplitning af markederne eller hjælpe til at samle dem? Vil de blive 
brugt til etablering eller konsolidering af en dominerende position eller et de 
facto-monopol på IT-området? Vil de sætte brugerne i stand til at drage den fulde 
nytte af teleliberaliseringen i 1998? 
• Hvordan skal anvendelsesområdet og procedurerne for formel standardisering 
ændres? 
• , Hvordan kan man ved hjælp af standardisering sætte Europas borgere og 
virksomheder i stand til at drage den fulde nytte af de muligheder, der ligger i 
det globale informationssamfund? 
II. STANDARDER I ET KONKURRENCEBETONET MILJØ 
1. Markedsaktørernes ledende rolle 
5. Erhvervsliv og tjenesteudbydere i Europa må søge at nærme sig til de førende på 
verdensplan; uden at være med i de verdensomspændende strategiske processer kan 
de ikke komme i verdensklasse. De må derfor tilskyndes til at deltage i de inter­
nationale fora, som fastlægger strategier for IT-standardisering på verdensplan. For 
at kunne drage den fulde nytte af IT-markedet må de europæiske virksomheder 
befinde sig helt fremme i den strategiske proces. 
Hvis den europæiske økonomi som helhed skal drage nytte af offentligt tilgængelige 
specifikationer, må der være høj grad af gennemsigtighed, og man må søge at undgå, 
at der på grund af, at der opstår et stort antal grupper, kommer til at mangle 
sammenhæng og spildes ressourcer på dobbeltarbejde. Kommissionen konstaterer 
derfor med tilfredshed, at der er dannet en strategigruppe på højt niveau, hvor 
forskellige sektorer af erhvervslivet og europæiske erhvervsorganisationer er 
repræsenteret, og som skal overvåge standardisering på det strategiske plan og 
fastsætte nøglekravene til standarder i erhvervsmæssig sammenhænge. 
6. Standardisering er af kommerciel karakter og må betragtes som sådan. Inden for IT-
sektoren er specifikationer udtryk for indflydelse på markedet, og om der er bred 
konsensus er af mindre betydning. Under EF-retten, dvs. traktatens artikel 85 og 86, 
må de facto-standarder og offentligt tilgængelige specifikationer anses for samarbejde 
1) "Europe towards the Global Information Society: new directions arising from the Genval Workshop", 
OPOCE, Luxembourg, 1995. 
-5 
mellem virksomheder og vurderes som sådant. Under alle omstændigheder skal der 
fortsat være mulighed for konkurrence. 
Med udgangspunkt i de generelle principper i Kommissionens meddelelse fra 1968 
om aftaler, vedtagelser og samordnet praksis angående samarbejde mellem 
virksomheder^ skal samarbejde mellem virksomheder i konsortier opfylde en række 
kriterier. Parterne skal respektere, at konsortiet (forummet) skal være åbent for 
medlemskab, dvs. at ethvert interesseret firma kan deltage. Heri ligger, at konsortiers 
eksistens skal være offentligt kendt. Desuden skal beslutningsprocesserne i sådanne 
enheder være transparente. Mekanismerne skal altid tillade, at mindre gunstigt 
stillede partnere har reel mulighed for at deltage; sådanne fora skal være kendetegnet 
ved, at der er en vis lighed og balance mellem deltagerne, selv om den kan være 
begrænset af rent praktiske omstændigheder. De specifikationer, som sådanne 
konsortier udsteder, skal være opstillet på en sådan måde, at rammerne af de fastlagte 
tekniske løsninger tillader konkurrence. Også mulighederne for konflikt med 
intellektuel ejendomsret bør reduceres. Manglende gennemsigtighed med hensyn til, 
om der findes patenter inden for de valgte teknologier, og den mindste mulighed for 
forskelsbehandling ved tildeling af licenser vil afsløre, at der ligger andre motiver 
bag, som er uforenelige med en teknisk samarbejdsaftale. 
2. Den formelle standardiserings nye rolle 
Der er kommercielle årsager til, at det er gået tilbage for den formelle standardi­
sering inden for IT-sektoren, i det mindste når der er behov for standarder på kort 
sigt. Formelle standarder bør sættes ind på områder, hvor der er behov for bred 
konsensus og markedet anser det for påkrævet, f.eks. når specifikationer skal danne 
et varigt grundlag eller ophøjes til internationale standarder. 
De organisationer for formelle standarder i Europa, som er anerkendt på EU-niveau 
(direktiv 83/189/EØF), er CEN, CENELEC og ETSI. Disse tre europæiske 
organisationer udarbejder formelle standarder efter fastlagte åbne transparente 
procedurer, der bygger på konsensus blandt alle parter. Denne konsensus søges 
opnået og kommer til udtryk gennem en offentlig høring og afstemning på nationalt 
plan, selv om der er mindre forskelle i procedurerne som følge af medlemskabets 
natur (i CEN og CENELEC foregår arbejdet først og fremmest via de nationale 
delegationer, mens økonomiske enheder kan være selvstændige medlemmer af ETSI). 
Formelle standarder har derfor en særlig legitimitet, der adskiller dem fra de facto-
standarder og offentligt tilgængelige specifikationer (PAS), og som gør, at der kan 
henvises til dem i den nationale lovgivning og EF-retten. 
Selv om aktørerne på markedet er ansvarlige for standardiseringsarbejdets indhold og 
kvalitet, påhviler det de europæiske standardiseringsorganisationer at bevare "en 
sammenhængende europæisk standardiseringsordning }. Der er to aspekter heraf, 
i) EFT nr. C 75 af 29.7.1968, s. 3. 
4) Rådets resolution af 18. juni 1992 om europæisk standardiserings betydning for det europæiske 
erhvervsliv (EFT nr. C 173 af 9.7.1992, s. 1). 
nemlig at give dokumenter, der er udarbejdet på markedet, status som standarder, 
hvis alle forudsætninger herfor er opfyldt, og at sørge for størst mulig indbyrdes 
sammenhæng mellem tekniske specifikationer. 
9. Selv om tekniske specifikationer udarbejdet af konsortier kan være baseret på 
konsensus blandt alle de interesserede parter, kan ulemperne ved den formelle 
standardiseringsproces, dvs. langvarige og omkostningskrævende procedurer uden 
direkte deltagelse, fra disse parters synspunkt opvejes af fordelene ved, at 
dokumentet i den sidste ende får status som formel standard. I sådanne tilfælde kunne 
standardiseringsorganisationerne undersøge, hvordan man gennem specifikke 
procedurer eller ordninger kan få sådanne dokumenter bragt inden for den 
europæiske standardiserings rammer ved at ophøje dem til standarder. De europæiske 
standardiseringsorganisationer har allerede flere "hurtige" procedurer, så de kunne 
påtage sig den opgave at informere bedre om deres tjenesteydelser og markedsføre 
dem mere aktivt. 
At give offentligt tilgængelige specifikationer status som standarder er uhensigts­
mæssigt i flere tilfælde, nemlig hvis de tekniske dokumenter ikke har vundet 
tilslutning fra alle de interesserede parter, hvis dokumenterne, uanset om de bygger 
på konsensus blandt alle interesserede parter, omhandler en teknologi, der udvikler 
sig så hurtigt, at de eksisterende standardiseringprocedurer ikke kan følge med, hvis 
de tekniske specifikationer ikke får større værdi ved at få status som standard, og 
hvor situationen omkring de intellektuelle ejendomsrettigheder endnu ikke er afklaret. 
10. Efter Europa-Kommissionens opfattelse bør de europæiske standardiserings­
organisationer revurdere omfanget af deres rolle. De bør udbygge deres samarbejde 
med andre organisationer, der udarbejder specifikationer på områder med relation til 
IT. Tæt tilknyttede brugerorganisationer inden for bestemte tekniske sektorer vil 
kunne tilfredsstille særlige behov i forbindelse med standardisering, og de europæiske 
standardiseringsorganisationers tekniske infrastruktur kan yde støtte til 
brugerorganisationernes arbejde. 
De europæiske standardiseringsorganisationer må undersøge, om deres ydelser stadig 
opfylder markedets behov. De har infrastruktur og erfaringsgrundlag til at udarbejde 
fælles tekniske specifikationer, som ikke har standardstatus, men som alligevel 
dækker bredt, både med hensyn til konsensus inden for sektoren og geografisk. 
Under visse omstændigheder vil sådanne dokumenter også kunne bruges som Europas 
bidrag til den internationale standardisering. Det skal i denne forbindelse bemærkes, 
at ETSI og EWOS allerede har indledt sådanne aktiviteter. 
Hvis der inden for en teknisk sektor er behov for fælles specifikationer, som ikke 
behøver at have status som standard, bør de europæiske standardiserings­
organisationer undersøge muligheden af at stille deres infrastruktur til rådighed for 
udarbejdelsen af sådanne specifikationer på grundlag af åbne workshops. De bør også 
se på, om de kan fungere som det sted, hvor offentligt tilgængelige specifikationer er 
officielt fremlagt. De kunne også tænkes at yde faglig bistand, medvirke til større 
gennemsigtighed og stille distributionsstruktur til rådighed. 
11. Hvad angår offentligt tilgængelige specifikationer opstår det spørgsmål, i hvor høj 
grad de europæiske standardiseringsorganisationer kan fremme "konkurrerende" 
dokumenter, selv om deres status er en anden, f.eks. europæiske standarder (EN), 
samtidig med en offentligt tilgængelig specifikation. Her må man erindre, at 
standardisering er frivillig og aldrig bør være en formel hindring for indførelse af 
nye produkter og teknologier på markedet. Konkurrerende produkter og teknologier 
må ikke udelukkes fra standardisering, men det kan undertiden være vanskeligt at 
skelne skarpt mellem konkurrerende standarder og standardisering af konkurrerende 
teknologier. Følgende skal tages i betragtning: 
• Standardiseringens karakter og den standstill-forpligtelse, som påhviler 
medlemmerne af de europæiske standardiseringsorganisationer, udelukker, at der 
kan opstå konfliktsituationer hvad angår standarder for samme produkt eller 
teknologi. 
• De europæiske standardiseringsorganisationer har et betydeligt ansvar for, at 
standarderne koordineres og udformes på en sådan måde, at konkurrerende 
teknologier ikke i praksis udelukkes fra markedet. 
• Når der i en europæisk standard er valgt en bestemt teknologi med konsensus 
blandt alle interesserede parter, bør det ikke betragtes som en slags "appel"-
procedure, at de europæiske standardiseringsorganisationer har mulighed for at 
stille dokumenter, der omfatter en anden teknologi, til rådighed i form af 
offentligt tilgængelige specifikationer. 
• Hvis det er i almenhedens interesse og det i øvrigt er påkrævet, bør de offentlige 
myndigheder gennem mandater, der vedtages i henhold til direktiv 83/189/EØF, 
fastsætte de fornødne retningslinjer for de europæiske standardiserings­
organisationer, især hvad angår ophøjelse af offentligt tilgængelige 
specifikationer til standardstatus. 
12. Også inden for den formelle standardisering er der behov for koordinering. Af denne 
grund er Kommissionen særdeles tilfreds med, at der af CEN, CENELEC og ETSI 
er oprettet et ICT Standards Board, hvor også andre specifikationsfastsættende 
organer deltager. Det har til opgave at koordinere og overvåge standardiserings-
virksomheden inden for dets arbejdsområde, som er fastsat af CENs, CENELECs og 
ETSIs styrende organer, og som stort set dækker IT-området. Kommissionen 
opfordrer imidlertid standardiseringsorganisationerne til at oprette en workshop­
struktur, så de får den bedst mulige koordinering både indbyrdes og med aktørerne 
på markedet, som stadig vil være ansvarlige for oprettelse af en sammenhængende 
struktur. 
13. Inden for formel standardisering opnås der konsensus via en national repræsentation. 
Efter Kommissionens opfattelse er der imidlertid ud over den nationale 
repræsentation et påtrængende behov for, at brugerne deltager mere direkte i den 
strategiske planlægning og standardiseringsaktiviteterne. Især bør det drøftes, 
-8 
hvordan brugerrepræsentationen kan forbedres yderligere i CEN/CENELEC/ETSIs 
ICT Standards Board. 
III. DEN EUROPÆISKE STANDARDISERINGSPOLITIK UNDER OPBYGNINGEN AF 
DET GLOBALE INFORMATIONSSAMFUND 
1. Forbedring af konkurrenceevnen på verdensplan 
14. En forudsætning for at få informationssamfundet til at fungere effektivt er, at 
medlemsstaterne klart tilkendegiver deres politiske vilje til åbenhed i gennemførelsen. 
Opretholdelse af lovgivningsmæssige barrierer vil være en fortsat hindring for, at 
Europa får del i fordelene ved informationssamfundet. Kommissionen er derfor nødt 
til at sørge for, at sådanne hindringer påvises og om fornødent fjernes. Yderligere 
harmonisering af nationale forskrifter for telenet og terminaludstyr vil i forvejen åbne 
markederne betydeligt. Der må hele tiden sættes ind på at sikre, at der ikke skabes 
nye hindringer af denne type. Statistikker over de notifikationer, der indgives i 
medfør af direktiv 83/189/EØF, viser, at medlemsstaterne stadig er meget aktive 
hvad angår regeludstedelse på teleområdet og dertil knyttede områder; f.eks. tegnede 
telesektoren i treårsperioden 1992-1994 sig for næsten en tredjedel af alle 
notifikationer af udkast til nationale foranstaltninger og var dermed den største sektor 
for notificering. Det kan blive nødvendigt at tage flere skridt til at sikre, at man 
gennemfører forhåndsundersøgelser af, hvad medlemsstaterne foretager sig, som 
stiller hindringer i vejen for virkeliggørelsen af informationssamfundet. 
15. Principielt fremmer standarder og offentligt tilgængelige specifikationer en 
markedsbaseret konkurrence, men udarbejdelse af tekniske specifikationer kan 
undertiden virke diskriminerende. Eksempelvis kan firmaer, der fremkommer med 
forslag til bestemte specifikationer, under visse omstændigheder opnå et uberettiget 
forspring, også videnmæssigt, i forhold til konkurrenterne. Og valget mellem 
konkurrerende specifikationer vil i nogle tilfælde kunne påvirkes af uvedkommende 
private særinteresser. Der ligger derfor en opgave for offentlige myndigheder i at 
sørge for, at standardiseringen overholder konkurrencereglerne. I denne forbindelse 
bør det erindres, at også standardiseringsorganisationer er omfattet af EF-traktatens 
artikel 85 og 86. 
16. De offentlige myndigheder indtager en vigtig rolle på markedet som brugere af 
informationsteknologi inden for et forholdsvis homogent applikationsområde. 
Ydermere udgør offentlige indkøb en betydningsfuld andel af den europæiske 
økonomi, og offentlige myndigheder indkøber IT-produkter i betydeligt omfange. 
Markedets opfattelse af dets interesser påvirkes af, at statslige og andre offentlige 
myndigheder selv er betydningsfulde økonomiske agenter. Specifikationer, som 
h) Der er i denne forbindelse taget flere initiativer, f.eks. EPHOS-projektet (europæisk indkøbshåndbog for 
åbne systemer), ID A-programmet (udveksling af data mellem administrationer) og STEPS-håndbogen 
(telematikløsninger i de offentlige administrationer i Europa), som er udviklet af sektoren for telematik 
for administrationer under programmet for telematikapplikationer. En revision af EPHOS-programmet og 
ID A-programmet er i gang. 
-9 
benyttes af offentlige indkøbere, vil i vid udstrækning blive etableret på markedet. 
Direktiver om offentlige indkøb fastsætter et hierarki af specifikationer, der skal 
benyttes ved indkaldelse af bud, men der er mulighed for at afvige herfra, når der er 
tale om projekter af virkelig nyskabende karakter, som de eksisterende EU-
specifikationer er forældede i forhold til. Denne mulighed er et vigtigt redskab for 
indførelse af ny teknologi på markedet for offentlige indkøb. Det giver de offentlige 
myndigheder lejlighed til at fremme brug af endnu ikke standardiseret teknologi og 
produkter hidrørende fra FTU-arbejde. 
17. Udvikling og indførelse af elektronisk handel forudsætter standardisering og de facto-
standarder. Interoperabilitet mellem organisationer og virksomheder indvirker på de 
enkelte virksomheder og endda hele erhvervssektorer og deres globale 
konkurrenceevne. Interoperabilitet forudsætter standardisering på globalt plan i takt 
med den teknologiske udvikling. Den hastige teknologiske udvikling, de store 
gevinster ved indførelse af elektronisk handel og forsøg fra Europas konkurrenters 
side på at dominere markedet gør en mere koordineret og målrettet indsats for 
standardisering inden for elektronisk handel til noget påtrængende. Derfor er 
Kommissionen i færd med at analysere situationen med hensyn til standarder og 
specifikationer inden for elektronisk handel, og Kommissionen forbereder i 
samarbejde med alle relevante aktører på markedet en række initiativer om udvikling, 
anvendelse og fremme af specifikationer og standarder for elektronisk handel i 
Europa og på verdensplan. 
18. Transmission af billeder og lyd via kabel og/eller satellit går i retning af fuld 
digitalisering med deraf følgende betydelig kvalitetsforbedring og større fleksibilitet, 
men den nødvendige multipleksering, komprimering og kryptering af signalerne 
kræver at den omvendte proces indbygges i dekoderne (også kendt som konvertere 
eller set-top-bokse). Uden enighed om sådanne systemer og fælles implementering af 
dem kan kompatibiliteten komme i fare og markederne blive splittet op. På den 
anden side er det tænkeligt, at markedet vælger den bedste løsning blandt de 
konkurrerende specifikationer. ETSI og CENELEC har med udgangspunkt i 
detaljeret materiale fra EDVBG (European Digital Video Broadcasting Group) og i 
samarbejde med et industrikonsortium, DAVIC, udarbejdet standarder, som ventes at 
udgøre et egnet teknisk grundlag for digital distribution af tv-programmer over hele 
Europa, og som giver gode forhåbninger med hensyn til kompatibilitet på 
verdensplan. Det er endnu uvist, om dei med hjælp fra alle de økonomiske agenter 
vil være muligt hurtigt at implementere sådanne standarder i alle dekodere. Den 
mulige gevinst er forklaringen på, hvorfor Fællesskabet er interesseret i at sikre lige 
adgang til systemerne og interoperabilitet mellem dem. 
19. Demonstrations- og prøveprojekter, som er af betydning på områder uden for EU-
finansieret FTU, eller som udgør et mere markedsorienteret supplement hertil, har til 
formål at eftervise, at nye specifikationer fører til funktionsdygtigt udstyr, at 
minimere risikoen gennem fælles udnyttelse af erfaringer med afprøvning af 
prototyper og at medvirke til at fjerne hindringer for, at IT-produkter accepteres i 
forretningslivet. Hensigten med demonstrationsprojekter er hverken at træde i stedet 
for markedskræfterne eller at fremme bestemte løsninger. De kan imidlertid - uden at 
10 
forventningerne skrues for højt op - spille en rolle for fremme af standardisering og 
brug af nye produkter i forskellige nichemarkeder, i sektorer, hvor der er et socialt 
behov, og på områder, hvor der ikke er større økonomiske interesser. 
Hidtil er pilotprojekter sat i gang i den hensigt at afdække brugeres og leverandørers 
behov for standardisering. Feedback herfra har allerede givet vigtige indikationer for, 
hvor der i fremtiden skal sættes ind med IT-standardiseringsarbejde^. I betragtning af 
de opmuntrende resultater planlægges det at videreføre og udvide denne aktivitet. 
Efter planen skal der i tredje kvartal af 1996 offentliggøres en åben indkaldelse af 
forslag vedrørende en opfølgningsfase for forskellige initiativer, bl.a. 
multimediasystemer, elektronisk handel, distancearbejde og netværk i 
sundhedssektoren. 
20. De offentlige myndigheder i Europa kan bedre på situationen ved at fremme 
aktiviteter, der kan øge opmærksomheden omkring standardiserede IT-produkter og 
-tjenester. Egnet hertil er kommunikations- og demonstrationsvirksomhed som f.eks. 
workshops. Aktiviteterne skal henvendes til andre brancher (dvs. andre end IT) og til 
sammenslutninger af enkeltbrugere, forbrugere, arbejdstagere og andre med specielle 
behov. Erfaringen viser, at det er nødvendigt at gøre erhvervsledere - helst på 
bestyrelsesniveau - opmærksom på, at tekniske IT-specifikationer og specifikationer 
har stor betydning som instrumenter til forbedring af konkurrenceevnen. Det er 
særlig vigtigt med foranstaltninger til fordel for små og mellemstore virksomheder. 
2. Fremme af nye tekniske løsninger 
21. Standardisering skal bygge på sund anvendt forskning, og forskningsresultater kan 
komme i praktisk brug på markedet via tekniske specifikationer. Det gælder især på 
IT-området. Politikken bør derfor i højere grad rettes mod en tættere tilknytning 
mellem standardisering på den ene side og forskning og udvikling på den anden side. 
Venter man med at overveje standardisering eller undersøge eksisterende tekniske 
specifikationer, indtil forskningsprogrammerne er afsluttet, kan resultatet blive 
forsinkelser og yderligere omkostninger. Erfaringen viser, at standarder, der har rod 
i forskningssamarbejde, har de største chancer for at opnå international konsensus. 
Ydermere kan FTU-projekter medvirke til at fjerne en mulig hindring for egentlig 
standardisering. Den kommercielle gevinst, som nogle få firmaer kunne opnå ved 
standardisering, er ofte utilstrækkelig til at berettige hertil, set fra deres individuelle 
synspunkter, mens en sådan udvikling ville være gunstig for markedet som helhed. 
Hertil kommer, at FTU-projekter inden for IT kan øge de europæiske virksomheders 
konkurrenceevne på globalt plan, hvis man på et tidligt tidspunkt erkender behovet 
for standardisering. Det øger sandsynligheden for, at de fastlagte tekniske 
specifikationer vil blive udviklet hurtigere og få større vægt på det globale marked og 
i internationale fora. Det er dog afgørende at påvise, at de tekniske specifikationer 
fc) Der eksempler på projekter i bilag A, del 3. 
-11 -
fungerer og er acceptable for markedet, og at det europæiske erhvervsliv er godt 
repræsenteret i de internationale fora,). 
3. Beskyttelse af offentlighedens interesser 
22. Markedsmekanismerne kan ikke altid alene formidle informationssamfundets fordele 
til alle dele af samfundet. Mange befolkningsgrupper og firmaer vil sandsynligvis 
drage fordel af at medvirke heri, men visse af deres specifikke interesser, f.eks. 
privatlivets fred, og visse befolkningsgruppers særlige behov, f.eks. handicappede og 
ældre, vil ikke i tilstrækkelig grad blive taget til efterretning i en proces, der 
udelukkende bygger på kommercielle hensyn. 
For at tilgodese offentlighedens interesser, f.eks. dekoderes interoperabilitet, eller få 
tilfredsstillet egne behov såsom informationsudveksling og bevarelse af meddelelsers 
fortrolighed, må Fællesskabet følge udviklingen inden for standardisering og 
tilskynde til, at forskningsprojekter omfatter standardisering, når det er 
hensigtsmæssigt. Om nødvendigt kan de gøre deres indflydelse som kunder gældende 
eller fremme standardisering ved at tilrettelægge prøve- eller demonstrationsprojekter 
eller udarbejde mandater for de europæiske standardiseringsorganisationer. Hvis 
offentlighedens interesser står på spil, må man i de tilfælde, hvor der ikke kan opnås 
en tilfredsstillende konsensus, gribe til den allersidste løsning, nemlig at vedtage 
lovbestemmelser i overensstemmelse med de fælles lovgivningsprincipper, der er 
fastlagt i WTO. 
23. Kommissionen har mulighed for inden for områder, hvor EU gerne ser udvikling af 
standarder, at fremme dette ved hjælp af mandater til de europæiske standardiserings­
organisationer. Mandater som virkemiddel til at tilgodese offentlighedens interesser 
skal benyttes med forsigtighed. Forudsat at det i mandaterne er anført, hvilke fordele 
det vil indebære for markedet, at anmodningen tages til følge, er de værdifulde 
værktøjer til udvikling af standarder til informationssamfundet, og de anviser formelt 
for standardiseringsorganisationerne, hvilke standarder EU og medlemsstaterne 
prioriterer højest. Mandater kan også benyttes til at inddrage særlige grupper i 
standardiseringsprocessen, f.eks. konsortier og grupper af specialister og slutbrugere. 
4. Styrkelse af det internationale arbejde 
24. Markedet for informations- og kommunikationsteknologi er globalt, og internationalt 
samarbejde vil medvirke til etablering af et integreret verdensmarked, som følger 
WTO's principper. Europæiske leverandører og fabrikanter skal have lejlighed til at 
udnytte alle de kommercielle muligheder, informationssamfundet tilbyder på 
verdensplan. For at give informationssamfundet dets globale dimension og holde 
Europa integreret med resten af verden er det vigtigt at føre en politik, der bygger på 
de principper, der blev vedtaget på G7-mødet i Bruxelles i 1995 herom. 
1) Der er i bilag A, del 1, eksempler på EU-finansierede FTU-projekter (fjerde rammeprogram) med 
tilknytning til IT. I bilag A, del 2, er der eksempler på demonstrationsprojekter. 
III/2379/96-DA rev. 4 
12 
25. Med den globale dimension for øje har Kommissionen foreslået, at der afholdes en 
verdensomspændende konference, som skal følge op på konklusionerne fra G7-mødet 
i Bruxelles i februar 1995 om det globale informationssamfund. Konferencen skal 
afholdes i 1997 og være mødested for brugere, standardiseringsorganisationer og 
offentlige myndigheder. På konferencen vil der blive tale om at gennemgå de 
hidtidige fremskridt, udpege behovene for videre arbejde og skabe konsensus om det 
fremtidige virke. Kommissionen vil sammen med G7-partnerne tage initiativ til at 
stimulere verdensomspændende samarbejde om udvikling af en global arkitektur, 
globale regler for interoperabilitet og kompatibilitetsegenskaber for de forskellige 
dele af det globale infor mations inter face. Til den ende er de pilotprojektemner^, G7 
fastlagde i februar 1995, et vigtigt redskab. 
26. Hvad åbenhed på internationalt plan angår, går Kommissionen helhjertet ind for 
WTOaftalerne. Der sættes ind på af afslutte forhandlingerne om hele sektoren for 
basale teletjenester med gunstigt resultat. Det vil give en enestående lejlighed til at 
opnå en gradvis liberalisering af de verdensomspændende telekommunikations­
markeder samtidig med bedre markedsadgang til tredjelande. 
27. Kommissionen vil fortsat rådgive de central- og østeuropæiske lande om lovgivning 
og standardisering på teleområdet for at lette deres liberalisering og harmonisering. 
Kommissionen vil gennem styringsudvalget for de tværnationale PHARE-tele-
kommunikationsprogrammer tilskynde alle de central- og østeuropæiske lande til at 
deltage i de relevante planlagte PHARE-projekter, f.eks. vedrørende værktøjer til 
omkostningsbaserede takster, myndighedsorganer, typegodkendelse og licensgivning. 
Samtidig vil regeringerne i de central- og østeuropæiske lande være nødt til, så snart 
det er praktisk muligt, at træffe de fornødne foranstaltninger til at tilpasse 
forskrifterne for telekommunikation, især inden for procedurer for 
overensstemmelsesvurdering af udstyr, gensidig anerkendelse af overensstemmelse og 
ordninger for licensudstedelse. Disse lande vil desuden som led i deres strategi for 
forberedelse af tiltrædelse af EU være nødt til at gøre deres standardiserings­
organisationer uafhængige og støtte deres integration i det europæiske standardi-
seringssystem. 
28. Erhvervslivet og standardiseringsorganisationerne i Europa har en god tradition for 
deltagelse i IT-arbejdet inden for de internationale standardiseringsorganisationer og 
implementering af resultaterne. Kommissionen tilskynder til, at det europæiske 
erhvervsliv i højere grad deltager i globale konsortier, der udarbejder standarder, og 
forventer, at Europas samhandelspartnere vil engagere sig lige så stærkt i det 
internationale arbejde og især være med til at forberede og vedtage internationale IT-
standarder. 
8) Theme I: Global Inventory; II: Global Interoperability for Broad-Band Networks; III: Cross-cultural 
education and training; IV: Electronic Libraries (Bibliotheca Universalis); V: Electronic Museums and 
Galleries; VI: Environment and Natural Resources Management; VII: Global Emergency Management; 
VIII: Global Healthcare Applications; IX: Government Online; X: Global Marketplace for SMEs; XI: 
Maritime Information Systems. 
13 
IV. OFFENTLIGT TILGÆNGELIGE SPECIFIKATIONERS STILLING I FORHOLD 
TIL FÆLLESSKABSRETTEN 
1. Tekniske specifikationer og den nye metode 
29. Tekniske specifikationer, som udarbejdes af konsortier, har ikke status som 
standarder efter definitionerne i EU-retten, især direktiv 83/189. Man har imidlertid 
rejst det spørgsmål, om tekniske specifikationer, der er offentligt tilgængelige, kan 
sidestilles med standarder, og om de som følge heraf kan indtage samme rolle i EU's 
politikker, når der henvises til standarder. Det er også et spørgsmål, hvad der skal 
ske, hvis de formelle standardiseringsmekanismer ikke kan fremkomme med de 
ønskede tekniske specifikationer i rette tid. Endelig er der tvivl om, om notifikationer 
af udkast til nye tekniske forskrifter i medfør af direktiv 83/189 kan imødegås med 
henvisning til, at der allerede foreligger en offentligt tilgængelig specifikation^. I de 
forskellige EU-retsakter og politiske EU-instrumenter omtales standarder på 
forskellig måde og med forskellige konsekvenser, så de må betragtes hver for sig. 
30. I direktiverne efter den nye metode er der tale om hensyn til offentlighedens 
interesse, f.eks. folkesundheden, brugernes sikkerhed eller andet såsom inter­
operabilitet. Harmoniserede standarder giver en retligt bindende formodning om, at 
kravene i de pågældende direktiver er overholdt. Virksomhederne kan selv tage 
initiativ til at benytte andre midler til at godtgøre, at kravene er opfyldt. Efter 
Kommissionens opfattelse er det konsensusgrundlag, som europæisk standardisering 
hviler på i kraft af afstemningen blandt de nationale standardiseringsorganisationer, 
uundværligt. Som følge af, at der er fordele ved at bruge standarder, udgør den nye 
metode et incitament for markedet til at udarbejde og benytte formelle europæiske 
standarder. Derfor bør man i den nye metode ikke tildele offentligt tilgængelige 
specifikationer en bestemt rolle på linje med standardernes og med samme 
anvendelsesvilkår. Blandt de direktiver, der bygger på den nye metode, er det kun 
direktivet om teleterminaludstyr, der har væsentlig betydning for 
informationssamfundet. Det henviser i sin nuværende udgave til fælles tekniske 
forskrifter, som giver den nødvendige bindende harmonisering. I nær fremtid vil der 
i et forslag om ændring af direktivet blive tildelt de formelle europæiske standarder 
en bredere rolle til, og det planlægges, at de offentlige myndigheder skal kunne 
udvælge teknologier, muligvis fastlagt i offentligt tilgængelige specifikationer. 
2. Forbedring af tekniske specifikationer med henblik på offentlige indkøb 
31. Inden for offentlige indkøb er sigtet med EU-direktiverne først og fremmest at opnå 
gennemsigtighed i udbudsforretninger via tekniske specifikationer og at undgå den 
diskrimination, der kunne finde sted, hvis der kun blev benyttet nationale eller 
firmabestemte specifikationer. Direktiverne fastlægger et hierarki for de dokumenter, 
myndighederne skal henvise til i deres udbud, dvs. først europæiske standarder, 
i) Alt det følgende skal kun anses at vedrøre politikker med tilknytning til etablering af informations­
samfundet. Imidlertid kan mange af konklusionerne til en vis grad udstrækkes til at gælc !:.elt generelt, 
og det må ventes, at spørgsmålet om accept af offentligt tilgængelige specifikationer i EU politikker vil 
blive rejst i en bredere sammenhæng. 
14 
dernæst internationale standarder og sidst nationale standarder. I modsætning til den 
nye metode udgør denne lovgivning intet incitament til udarbejdelse af standarder. 
Det vil kun ske fremskridt, hvis markedet selv ser en interesse i åbning af 
markederne. 
32. Hvis man kan finde frem til en eller anden form for anerkendelse fra de offentlige 
myndigheders side af normsættende ressourcer eller blot dokumenter, især ved med 
henblik på offentlige indkøb at erklære, at specifikke dokumenter er ækvivalente med 
standarder, kunne antallet af tekniske specifikationer, som offentlige indkøbere kan 
henvise til, udvides. En sådan procedure kunne indarbejdes i direktiv 83/189 med 
Kommissionens og medlemsstaternes medvirken. I så fald vil offentligt tilgængelige 
specifikationer kunne blive et egnet instrument, forudsat at udstederne mindst 
opfylder betingelserne i punkt 4. 
3. Interoperabilitet og applikationer til brug for administrationerne 
33. I de fleste tilfælde fungerer markedet og standardiseringsmekanismerne godt inden 
for informations- og kommunikationsteknologi; det gælder både produkter og 
tjenesteydelser. I nogle tilfælde kan man dog konstatere, at standardiseringsprocessen 
svigter, f.eks. at de ønskede standarder ikke bliver klar til tiden, eller at markedet 
svigter, f.eks. at kunderne ikke har de ønskede produkter til rådighed eller er fastlåst 
i firmabestemte specifikationer. Offentlige myndigheder har et ansvar for at tilgodese 
almenhedens interesse, såsom at sikre tilstrækkelig interoperabilitet mellem systemer; 
i andre tilfælde har de brug for fælles specifikationer for at få opfyldt deres egne 
specifikke krav, f.eks. til samarbejde mellem forskellige dele af administrationen. 
Hvis det gennem formel standardisering ikke, selv med de ovenfor beskrevne 
foranstaltninger, er muligt at fremskaffe egnede løsninger, som tilfredsstiller 
ovennævnte behov, bliver EU nødt til at skride ind med administrative forskrifter. 
Det kunne være en procedure, som giver mulighed for indkaldelse af teknologi, der 
foreligger i andre dokumenter end standarder. En sådan procedure kunne baseres på 
et nyt instrument, der oprettes under direktiv 83/189 eller forskellige særdirektiver, i 
sidstnævnte tilfælde kun med gyldighed inden for det pågældende direktivs 
anvendelsesområde. Proceduren skulle også involvere medlemsstaterne. 
SAMMENFATNING OG KONKLUSIONER 
Standarder bliver bestemmende for, hvilken teknologi informationssamfundet bliver 
grundlagt på, og derigennem hvilke fordele de økonomiske agenter, brugerne og den 
offentlige administration får ud af det. 
I denne meddelelse er det undersøgt, hvordan der på baggrund af, hvad der er kende­
tegnende for markedet for informationsteknologi, herunder kommunikationsteknologi, (IT) 
og standardisering inden for IT, kan skabes de bedst mulige vilkår for udarbejdelse af de 
standarder, der er påkrævet for etablering af det globale informationssamfund. Det er 
endvidere anført, hvordan Fællesskabet agter at fremme de aspekter, det har et særligt 
ansvar for. 
- 15-
Standardisering inden for IT er præget af IT-markedets særlige karakter. Standarder skal 
følge med produkternes og tjenesteydelsernes livscyklus, men da IT-produkters levetid er 
kort og bliver stadig kortere, er standarder, der vedtages efter de traditionelle tidkrævende 
procedurer, ofte utilstrækkelige. Der har derfor været en tendens til at udvikle de facto-
standarder som supplement til de formelle. Formelle standarder bør indføres på områder, 
hvor der er behov for bred konsensus, og i de tilfælde, hvor markedet ser dem som en 
nødvendighed, f.eks. hvor specifikationer skal udgøre et varigt grundlag eller blive til 
internationale standarder. 
Europas politik i forbindelse med det globale informationssamfund tager sigte på at 
forbedre konkurrenceevnen på internationalt plan ved at påvise og fjerne hindringer i form 
af love og regler, ved selv at tage initiativer på markedet, ved forskning og 
demonstrationsvirksomhed og ved at fremme nye tekniske løsninger. Eftersom 
informationssamfundet er verdensomspændende, stræber de europæiske myndigheder efter 
at fremme en global integration af IT-standardisering og at lade resten af Europa nyde godt 
af fordelene herved. Derudover skal Fællesskabet specifikt tilgodese offentlighedens 
interesser, f.eks. de ældres og de handicappedes behov. 
Markedet er drivkraften bag informationssamfundet. Det er derfor aktørerne på 
markedet, der får den ledende rolle inden for udvikling af specifikationer og 
standarder. 
Kommissionen vil undersøge, om der findes standardrelaterede hindringer for 
oprettelse af nye IT-baserede tjenester, især elektronisk handel. Den vil tage skridt til 
at fjerne dem, hvor det er påkrævet. 
Medlemsstaterne bør afstå fra at vedtage nye regler, der vil skabe nye tekniske 
hindringer ved at give anledning til udvikling af divergerende tekniske specifikationer 
og standarder vedrørende informationssamfundet. 
De europæiske standardiseringsorganisationer opfordres til at fremme muligheden af 
at overtage specifikationer, der stammer fra andre steder end deres formelle 
strukturer. De bør undersøge mulighederne for at overtage offentligt tilgængelige 
specifikationer. 
Der tilskyndes til samarbejde mellem regionale og internationale standardiserings­
organisationer. 
Kommissionen fremhæver den store betydning af den kommende verdenskonference 
om standardisering og det globale informationssamfund, hvor konklusionerne fra G7-
mødet i februar 1995 skal følges op, og som skal gennemgå de hidtidige fremskridt 
og udpege behovene for videre arbejde inden for standardisering til det gi :baie 
informationssamfund. 
Kommissionen vil værne om konkurrencen og tilskynde til brug af åbne :' e 
diskriminerende specifikationer og standarder for nye tjenester og IT-app': kationer. 
- 16-
Kommissionen understreger, at FTU og demonstration er af stor betydning for 
udvikling og implementering af tekniske specifikationer og standarder på europæisk 
og internationalt plan. 
Kommissionen vil fremsætte forslag om i tilfælde, hvor det er velegnet, at benytte 
offentligt tilgængelige specifikationer og de facto-standarder i EF-retten, f.eks. i 
forbindelse med offentlige indkøb og interoperabilitet. 
BILAG A 
Forskning og teknologisk udvikling samt demonstration 
Del 1: Eksempler på IT-relaterede FTU-foranstaltninger under det fjerde 
rammeprogram 
Det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FTU) omfatter en række 
særprogrammer af stor betydning for den europæiske konkurrenceevne og 
informationssamfundet. 
Programmet for informationsteknologi (ESPRIT) er udformet, så det hjælper det 
europæiske erhvervsliv til at opnå konkurrencemæssige fordele ved at fokusere på 
brugernes behov. Man er særligt opmærksom på at fremelske samarbejde mellem brugere 
og leverandører. Med dette for øje yder ESPRIT støtte til et bredt anlagt FTU-miljø, hvor 
FTU-indsatsen suppleres med foranstaltninger, der skal udbrede kendskabet til teknologien 
og lette adgangen til den. I det nødvendige omfang skal ESPRIT medvirke i og stimulere 
standardiseringsinitiativer. 
Nedenfor følger nogle eksempler på igangværende initiativer. 
WEBCORE er et pilotprojekt, der skal sikre global interoperabilitet og europæisk 
konkurrenceevne i det globale informationssamfund ved at videreudvikle World Wide 
Web (WWW), der bygger på den platformsuafhængige HTML-standard. Med WWW 
har brugere fra forskellige steder adgang på samme måde til information via net. 
Under WEBCORE udvikles der især standarder vedrørende tekstoverførsel (HTTP), 
sikkerhed samt dokumentoprettelse og -adgang. I WWW-konsortiet (W3C), der er 
oprettet under dette projekt, deltager både europæiske, amerikanske og japanske 
organisationer, således at der fortsat er europæisk deltagelse i en teknologi, der 
oprindelig er udviklet i Europa. Den nært tilknyttede ledsageforanstaltning 
W3UserNet tager sigte på at inddrage brugere, især små og mellemstore 
virksomheder, i udvikling af WWW og standarder hertil. 
Formålet med IMPRIMATUR (Intellectual Multimedia Property Rights Model and 
Terminology for Universal Reference) og det dertil knyttede projekt COPEARMS 
(Co-ordinating Project for Electronic Authors Right Management Systems) er at 
udvikle teknologi og skabe konsensus på globalt plan med henblik på at beskytte 
intellektuel ejendomsret og at udvikle dertil knyttede "privacy-venlige" betalings­
systemer i informationssamfundet i samarbejde med partnere fra USA og Japan. 
Sidstnævnte lande er inddraget for at sikre, at der udvikles et system med global 
interoperabilitet. 
Målet med I3 (Intelligent Information Interfaces) er at gøre interaktion med 
information til en triviel sag for den almindelige ikke-specialiserede bruger. Det er en 
reaktion på de hastigt voksende informationsmængder, som er til rådigbed i vores 
/!? 
informationssamfund, og som det stadig er vanskeligt og tidkrævende at få adgang til 
og håndtere. Initiativet handler om at forske i intelligente informationsgrænseflader, 
som er naturlige og intuitive at bruge, og som har fleksibilitet til at tilpasse sig 
forskelle i udstyr, applikationer og medier. 
Med Open Microprocessor Initiative (OMI) er det målet at udpege og tage hensyn til 
den teknologiske udvikling og tendenserne på markedet, f.eks. større integration af 
systemer på chippen, behov for simplere arkitektur, ønsket om ved hjælp af 
portabilitet at undgå at ændre på eksisterende konstruktioner samt behovet for let 
opgradering. OMI sigter på at nærme sig den teknologi og de tekniske specifika­
tioner, der allerede er accepteret, i stedet for at konkurrere hermed, og at hjælpe med 
til at opbygge en kritisk masse i Europa ved at erkende og konsolidere Europas 
styrke. 
STEP (Standard for the Exchange of Product Data) har til formål at gøre informa-
tionsudvekslingen i alle former for fremstillingsprocesser mere effektiv. Det er en 
særdeles nyttig teknisk specifikation, der er en udløber af arbejde udført under 
tidligere FTU-programmer. 
CAFE (Conditional Access For Europe) er et projekt, hvis mål er at konstruere og 
demonstrere et elektronisk betalingsmiddel, en såkaldt elektronisk tegnebog. CAFE-
specifikationen er en ny europæisk specifikation for elektroniske betalingssystemer; 
terminalerne er kompatible med alle tegnebøger og clearingsystemer, der er konstru­
eret i overensstemmelse med specifikationerne. Terminalerne benyttes ved, at 
brugerne indsætter et smart-card med de elektroniske penge. Der er også mulighed 
for fjernbetjening. Systemets høje grad af sikkerhed er opnået ved at gøre udstyret 
umuligt at foretage indgreb i og at bruge avancerede sikkerhedsalgoritmer. Konceptet 
er under afprøvning i Europa-Kommissionen. 
Sammenkædning af biologiske databaser er et projekt, der har affødt gennemførelse 
af et pilotforsøg til afprøvning af, om (COBA) Common Object Broker Architecture 
kan anvendes inden for biomedicin. COBA er en ny teknisk specifikation af en 
sammenhængende ramme, som distribuerede applikationer kan fungere sammen 
inden for. Den fremtidige udvikling inden for kræft- og AIDS-forskning, udvikling 
af vacciner og husdyr forædling, for blot at nævnte nogle få eksempler, kommer i høj 
grad til at afhænge af, om det er muligt at integrere de enorme mængder 
forskelligartet biologisk information. COBA er et langt skridt i denne retning. 
Indenfor telekommunikationsteknologi dækker programmet for avancerede kommuni­
kationsteknologier og -tjenester under det fjerde rammeprogram et bredt spektrum af 
konvergerende kommunikation, lige fra avancerede telenet til multimedia og digitalt tv. 
Dets metode giver mulighed for at fremskynde standardiseringsprocessen, idet der i 
projekterne indgår en validering af koncepter og tekniske specifikationer ved feltforsøg med 
brugere. 
Der er i ovennævnte program mekanismer, der sørger for, at projektdeltagerne samarbejder 
om forsøg og specifikationer, lige så snart det er hensigtsmæssigt. De specifikationer, der 
kommer ud af dette arbejde, får dernæst støtte i standardiseringsorganisationerne fra dem, 
der er involveret i projekterne. 
Projekterne er udformet på en sådan måde, at der udvikles fælles modeller for beskrivelse 
af de enkelte operatør-, tjenesteudbyder- og brugerkategoriers roller og grænseflader. Der 
udstikkes retningslinjer for avanceret kommunikation på alle niveauer, dvs. teknologi, 
tjenester/applikationer og praktisk brug. Alle projekter forventes i et vist omfang at bidrage 
til formel standardisering eller ad hoc-fora. Nogle af projekterne er anerkendt at et 
verdensomspændende initiativ, der betegnes Telecommunications Information Networking 
Architecture Consortium (TINAC). 
Del 2: Eksempler på IT-relaterede demonstrationsforanstaltninger under det fjerde 
rammeprogram 
Demonstration af den teknologi, som FTU-arbejdet fører til, er et vigtigt element af det 
fjerde rammeprogram. Særprogrammet for telematiksystemer omfatter bl.a. følgende 
områder: 
Hensigten var, at der under den forberedende fase AIM (avanceret informatik på det 
medicinske område) i sektoren for telematiksystemer i sundhedsvæsenet skulle 
bidrages til etablering af europæiske standarder for edb inden for sundhedsplejen. 
Directory of the European Standardisation Requirements and Programme for the 
Development of Standards er en komplet detaljeret handlingsplan, hvori der også 
indgår forskningsprojekter fra det tidligere AIM-initiativ og dets efterfølger 
"Telematiksystemer i sundhedsvæsenet". 
• Målet med BEAM (Biomedical Technology Assessment and Management) var at 
udvikle information og kodning vedrørende medicinsk teknologi. Det førte til et 
færdigt præstandardrammedokument til brug for de organisationer, der arbejder 
med udvikling og vedligehold af nomenklatur og kodningssystemer for medicinsk 
udstyr, og dem, der konstruerer databaser og informationssystemer, herunder 
medicinsk udstyr. 
• Målsætningen for OEDIPE-projektet (Open European Data Interchange and 
Processing for Computerised Electrocardiography) er at demonstrere og fremme 
SCP-ECG (Standards Communication Protocol for ECG) ved at etablere 
demonstrationsmuligheder for dataudveksling mellem ECG-apparat og vært og 
mellem værter indbyrdes og udvikle et europæisk forsøgsnet af distribuerede 
samarbejdende databaser til opfølgning af udvalgte populationer med 
hjertesygdomme. 
I DRIVE-fasen af sektoren for telematikapplikationer inden for transport blev der 
bidraget til validering og demonstration af trafikinformation ved hjælp af RDS-TMC 
(Radio Data Systems - Traffic Message Channel). Der er i samarbejde med CEN, 
som inden for transporttelematik har fælles standardiseringsaktiviteter med ÏSO, 
udarbejdet standarder for stedsangivelsesregier (RDS-TMC), ALERT-C event-liste 
m 
(Advice problem Location for European Road Traffic) og ALERT-C protokol for 
kodning og styring af meddelelser. Af andre eksempler kan nævnes udarbejdelse, 
lagring og distribution af vejtrafikdata. Avancerede trafikinformationstjenester er nu 
højt prioriteret i de transeuropæiske transportnet, og der indføres RDS-TMC i de 
fleste europæiske lande inden 1998. 
Også i sektoren for telematikapplikationer for ældre og handicappede, det tidligere 
TIDE (fællesskabsinitiativ vedrørende teknologi for handicappede og ældre), er der 
iværksat en række vigtige foranstaltninger og projekter med relation til standard­
forberedende arbejde inden for hjælpe- og revalideringsteknologier. Indledende 
undersøgelser under TIDE (f.eks. HEART-projektet) har ført til planlægning af nogle 
europæiske standardiseringsaktiviteter på dette område. 
ADLIB (Advanced Database Linkages in Biotechnology) har ført nogle af Europas 
mest fremtrædende videnskabelige forlag, leverandører af biologisk information og 
brugere sammen om afprøvning af, om det teknisk kan lade sig gøre at sammenkæde 
videnskabelige litteratur- og faktadatabaser (DNA, genomer, stoffer). Det 
forudsætter implementering af CCDB-datamodellen, som er fremkommet under et 
tidligere projekt, og af SRS-protokollen, der er udviklet under et BIOMED-projekt, 
således at forskellige databaser kan sammenkæde deres information. ADLIB er det 
perfekte eksempel på, hvordan tidligere forskningsindsats fra forskellig side 
(universiteter og erhvervsliv) udkrystalliserer i et produktorienteret markedsnært 
projekt. 
Del 3: Eksempler på demonstrations- og forsøgsprojekter under det fjerde 
rammeprogram 
Der kan nævnes følgende eksempler på EU-foranstaltninger inden for demonstrations- og 
forsøgsprojekter, som supplerer det fjerde rammeprogram: 
Et program, hvor bystyret i samarbejde med det lokale erhvervsliv leverer multi­
mediainformationstjenester til borgerne; det skal ske på grundlag af en fælles 
platform, der benytter en blanding af eksisterende og nye tekniske specifikationer 
(EUKIOSK). 
Opstilling af krav til arkitekturen i en universel set-top enhed (den enhed, der danner 
overgangen mellem signalerne med almindeligt tv, betalings-tv og telekommunikation 
og skærmterminalen i hjemmet) ved EBU (UNITEL). 
Et projekt, der tager sigte på udvikling af fremvisningsserier for billeder, der 
fremkommer ved den seneste nye billeddannelsesteknik inden for medicinen; der skal 
udvikles standardmetoder til kombinering og bearbejdning af billeder fra forskellige 
kilder og fremvisning af 3D-modeller til specialister (EUROMED). 
iv 
EU støtter som led i sin politik for transeuropæiske transportnet standardiserings­
arbejde ved Eurocontrol samt af arkitektur- og datamodelundersøgelser og 
demonstrationsprojekter, der: kan øge lufttrafikstyringssystemers kapacitet. 
Endelig kan undervisnings- og uddannelsesinstitutioner tage del i informations­
samfundet, og sådanne foranstaltninger som EU's Socrates- og Leonardo-program 
kan være med til at validere tekniske IT-specifikationer med relation til 
fjernundervisning. 
7/ 
BILAG B 
Forkortelsesliste 
Anmærkning: Listen indeholder de almindelige forkortelser, der er benyttet løbende i meddelelsen. 
Titler på individuelle forsknings- og demonstrationsprogrammer, som er nævnt ved 
akronymer, der er forklaret i teksten, er ikke med på listen. 
CEN Den Europæiske Standardiseringsorganisation 
CENELEC Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering 
EPHOS EPHOS-håndbogen (European Procurement Handbook for Open Systems) 
ETSI Det Europæiske Standardiseringsinstitut for Telekommunikation 
EWOS European Workshop on Open Systems 
FTU forskning og teknologisk udvikling 
IDA dataudveksling mellem administrationerne 
ISO Den Internationale Standardiseringsorganisation 
IT informationsteknologi, herunder kommunikationsteknologi 
PAS offentligt tilgængelige specifikationer (Publicly Available Specifications) 
PHARE handlingsplan for samordnet bistand til Polen og Ungarn 
WTO Verdenshandelsorganisationen 
vi 11 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 359 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 15 
Katalognummer : CB-CO-96-410-DA-C 
ISBN 92-78-07807-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg