[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 2.10.2007

KOM(2007) 559 endelig

2007/0200 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING

om ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater for så vidt angår 2-(2-methoxyethoxy)ethanol, 2-(2-butoxyethoxy)ethanol, methylendiphenyldiisocyanat, cyclohexan og ammoniumnitrat (ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF)

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET

Rådets direktiv 76/769/EØF af 27. juli 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater indeholder harmoniserede bestemmelser for hele Den Europæiske Union om, hvorledes farlige stoffer og præparater skal bringes i omsætning og anvendes.

Direktiv 76/769/EØF danner grundlag for risikostyring af farlige stoffer med henblik på at beskytte menneskers sundhed og miljøet. De farlige stoffer og præparater, der fremgår af bilag I til direktiv 76/769/EØF, må kun bringes i omsætning og anvendes på særlige betingelser.

Det foreslås at risikostyre følgende fem stoffer ved at føje dem til bilag I til direktiv 76/769/EØF:

- 2-(2-methoxyethoxy)ethanol (DEGME)

- 2-(2-butoxyethoxy)ethanol (DEGBE)

- methylendiphenyldiisocyanat (MDI)

- cyclohexan

- ammoniumnitrat (AN).

Der er inden for rammerne af forordning (EØF) nr. 793/93 af 23. marts 1993 om vurdering af og kontrol med risikoen ved eksisterende stoffer foretaget risikovurdering af DEGME, DEGBE, MDI og cyclohexan. Risikovurderingen påviste en risiko for forbrugernes sundhed ved anvendelse af præparater indeholdende disse fire stoffer. I Kommissionens henstilling 1999/721/EF[1]og 2007/xxx/EF[2], som er vedtaget inden for rammerne af forordning (EØF) nr. 793/93, anbefales det som den bedst egnede strategi til at begrænse risikoen for forbrugere, at man i henhold til Rådets direktiv 76/769/EØF på fællesskabsniveau indfører en begrænsning af, hvorledes disse stoffer bringes i omsætning og anvendes.

Ammoniumnitrat er et oxiderende stof, og de risici, der skal begrænses, opstår som følge af, at det kan eksplodere, når det kommer i berøring med visse andre stoffer. Ammoniumnitrat anvendes i stort omfang som gødning i EU, og ammoniumnitratgødninger bør derfor opfylde visse sikkerhedsmæssige minimumsnormer, inden de bringes i omsætning.

1.1. Indledning til de kemiske stoffer (kemisk identitet og anvendelse)

1.1.1. 2-(2-methoxyethoxy)ethanol (DEGME)

2-(2-methoxyethoxy)ethanol (DEGME) tilhører gruppen af glycolethere, der hovedsagelig anvendes som hjælpefortyndere til en lang række formål. Stoffet har CAS-nr. 111-77-3 og EINECS nr. 203-906-6.

DEGME anvendes hovedsagelig som frostvæske i jetfuel. DEGME anvendes endvidere som kemisk mellemprodukt, basiskemikalie (procesopløsningsmiddel) og opløsningsmiddel i maling og lak, malingfjerner, rengøringsmidler, "self-shining" emulsioner, produkter til overfladebehandling af gulve, sprinklervæske, hudrensemidler (sæbe) og hudplejeprodukter[3].

1.1.2. 2-(2-butoxyethoxy)ethanol (DEGBE)

2-(2-butoxyethoxy)ethanol (DEGBE) tilhører gruppen af glycolethere, der hovedsagelig anvendes som hjælpefortyndere til en lang række formål. Stoffet har CAS-nr. 112-34-5 og EINECS nr. 203-961-6.

DEGBE anvendes i maling, lak, blæk og vaske- og rengøringsmidler. Hovedformålet med dette stof er at opløse forskellige komponenter i blandinger i både vandige og ikke-vandige systemer[4].

1.1.3. Methylendiphenyldiisocyanat (MDI)

Methylendiphenyldiisocyanat (MDI) refererer til et antal isomere forbindelser med den kemiske formel C15H10N2O2. Materialet, der defineres med EINECS-nr. 247-714-0 og CAS-nr. 26447-40-5, omfatter alle isomere blandinger og ligeledes alle specifikke isomerer, også selv om disse isomerer har specifikke CAS- eller EINECS-numre.

MDI anvendes hovedsagelig inden for industriel fremstilling af fast polyurethanskum, der anvendes over hele verden. Der findes en lang række andre anvendelser inden for maling og præparater til overfladebehandling, klæbemidler, fugemasse (herunder vejrbestandig fugemateriale), elastomerer og fodtøj. Det anvendes ligeledes til fremstilling af spånplader (til sammenklæbning af træfibre) og støbekerner til brug inden for støbeindustrien[5].

1.1.4. Cyclohexan

Cyclohexan er en cyklisk alkan med molekyleformlen C6H12. Stoffet har CAS-nr. 110-82-7 og EINECS nr. 203-806-2.

Stoffet anvendes hovedsagelig i klæbemidler (cyclohexan kombineret med andre opløsningsmidler). Det drejer sig for det meste om "neopren"-baserede klæbemidler (polychloropren), der anvendes inden for lædervareindustrien (sko), byggesektoren (overfladebehandling af gulve) og ved fremstilling af autodele. Cyclohexanbaserede klæbemidler anvendes hovedsagelig af håndværkere, men også på forbrugervaremarkedet (husholdninger og gør det selv-produkter)[6].

1.1.5. Ammoniumnitrat (AN)

Ammoniumnitrat med molekyleformlen NH4NO3 har CAS-nr. 6484-52-2 og EINECS-nr. 229-347-8. Selv om det ikke formelt klassificeres som et oxiderende stof, kan det under visse forhold have stærkt oxiderende egenskaber.

Ammoniumnitrat anvendes i vid udstrækning i EU som gødning, men det udgør også hovedbestanddelen i det kommercielle sprængstof ANFO (ammoniumnitrat-brændselsolie). Ammoniumnitrat anvendes i gødninger både alene og blandet med andre næringsstoffer. Inden for gødningsindustrien betegnes disse to kategorier som enkeltgødninger og sammensatte gødninger, mens den tilsvarende terminologi i den kemiske lovgivning er stoffer og præparater. Gødning med et nitrogenindhold over 28 % betegnes som ammoniumnitratgødning med højnitrogenindhold.

1.2. Risikoevaluering og risikostyringsforanstaltninger

1.2.1. 2-(2-methoxyethoxy)ethanol (DEGME)

Det blev i risikovurderingen, som Nederlandene foretog i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 793/93, konstateret, at det er nødvendigt at begrænse sundhedsrisikoen (erhvervsmæssig og privat anvendelse). Der antages at foreligge en sundhedsrisiko for forbrugerne ved brug af DEGME i maling eller malingfjerner.

Risikovurderingsrapporten blev fremlagt for Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø (CSTEE), der afgav udtalelse på sit 6. plenarmøde den 27. november 1998[7]. Ud over de generelle bemærkninger til de afledte sundhedsbaserede referenceværdier for arbejdsmiljø, som CSTEE ikke fuldt ud kunne tilslutte sig, blev risikovurderingsrapporten anset for at være af god kvalitet.

I Kommissionens henstilling 1999/721/EF[8]defineres en strategi for risikobegrænsning for forbrugere med henblik på at begrænse hudeksponering for DEGME i maling og malingfjernere. For erhvervsmæssig anvendelse anses den lovgivning, der allerede er i kraft i henhold til Rådets direktiv 98/24/EF[9], for at give en passende beskyttelse mod DEGME-relaterede risici.

I henhold til undersøgelsen, som CEPE (European Council of the Paint, Printing Ink and Artists' Colours Industry) foretog i 2000, var der kun en ubetydelig anvendelse af DEGME i den maling, der blev solgt på forbrugervaremarkedet. CEPE har anbefalet sine medlemsvirksomheder at erstatte DEGME med alternative stoffer i alle malinger beregnet til forbrugervaremarkedet, og de anvender ikke længere DEGME i malinger beregnet til dette segment.

I december 2006 kontaktede Kommissionen de europæiske fabrikanter af malingfjernere, der bekræftede, at de ikke længere sælger DEGME på forbrugervaremarkedet.

1.2.2. 2-(2-butoxyethoxy)ethanol (DEGBE)

Det blev i risikovurderingen, som Nederlandene foretog i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 793/93, konstateret, at det er nødvendigt at begrænse sundhedsrisikoen (erhvervsmæssig og privat anvendelse). Konstateringen af, at det er nødvendigt at begrænse sundhedsrisikoen for forbrugerne, byggede på risikoen ved anvendelse af DEGBE i sprøjtemaling.

Risikovurderingsrapporten blev fremlagt for Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø (CSTEE), der afgav udtalelse på sit 6. plenarmøde den 27. november 1998[10]. Ud over de generelle bemærkninger til de afledte sundhedsbaserede referenceværdier for arbejdsmiljø, som CSTEE ikke fuldt ud kunne tilslutte sig, blev risikovurderingsrapporten anset for at være af god kvalitet.

I Kommissionens henstilling 1999/721/EF defineres en risikobegrænsningsstrategi for DEGBE[11]. I strategien anbefales det, at DEGBE-holdig maling til sprøjtning ikke bringes i omsætning på forbrugervaremarkedet. DEGBE-holdig maling, der bringes i omsætning på forbrugervaremarkedet, skal desuden være forsynet med en tydelig mærkning, der angiver, at det ikke må påføres ved sprøjtning. For erhvervsmæssig anvendelse anses den lovgivning, der allerede er i kraft i henhold til Rådets direktiv 98/24/EF af 7. april 1998, for at give en passende beskyttelse mod DEGBE-relaterede risici.

I oktober 2001 gennemførte Kommissionen en undersøgelse af fordele og ulemper ved på fællesskabsniveau at indføre en begrænsning af, hvorledes DEGBE bringes i omsætning og anvendes. Der blev i undersøgelsen set nærmere på både fordele og ulemper (økonomiske og andre) ved eventuelle restriktioner, egnede erstatningskemikalier og konsekvenserne for små og mellemstore virksomheder. Der blev i undersøgelsen set nærmere på en række mulige risikobegrænsningsforanstaltninger, som kunne vedtages, f.eks. et forbud mod DEGBE-holdige præparater i sprøjtemalinger eller supplerende mærkningskrav. Det blev anset for en passende foranstaltning til begrænsning af risikoen for forbrugere ved brug af sprøjtemaling at fastsætte en grænseværdi for den maksimalt tilladte koncentration af DEGBE i maling.

I februar 2007, dvs. efter drøftelserne i arbejdsgruppen af kompetente myndigheder med ansvar for gennemførelsen af direktiv 76/769/EØF (arbejdsgruppen om begrænsninger), gav OSPA (Oxygenated Solvents Producers Association) nye oplysninger om tokcisitet og eksponering for DEGBE[12], der blev vurderet af den rapporterende medlemsstat, Nederlandene. På grundlag af disse oplysninger, der stammer fra en undersøgelse af drikkevandet, blev effekten på lungerne i en inhalationsundersøgelse vurderet til at være af lokal akut snarere end systemisk karakter, og på grundlag af en række forsigtige skøn med hensyn til størrelsesfraktionen for de partikler, der når ud i alveolerne, og partikelstørrelsesfordelingen af aerosoler blev det konkluderet, at 3 % er en sikker grænseværdi for koncentrationen af DEGBE i sprøjtemaling. En lignende vurdering blev også foretaget for andre DEGBE-holdige malinger, og det blev konstateret, at eksponeringen for DEGBE-dampe fra overflademaling med en pensel eller en rulle ikke kan betragtes som et toksikologisk problem. Der blev således ikke identificeret nogen risici ved anvendelse af pensel eller rulle.

1.2.3. Methylendiphenyldiisocyanat (MDI)

Det blev i risikovurderingen, som Belgien foretog i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 793/93, konstateret, at det er nødvendigt at begrænse sundhedsrisikoen (erhvervsmæssig og privat anvendelse).

Risikovurderingsrapporten blev fremlagt for Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø (CSTEE), der afgav udtalelse på sit 41. plenarmøde den 8. januar 2004[13]. CSTEE bekræftede konklusionerne i risikovurderingen.

En strategi for begrænsning af sundhedsrisikoen ved MDI blev udarbejdet af ECOLAS på vegne af det belgiske rapporterende medlem i november 2004. I konklusionerne i denne undersøgelse anbefales personlige værnemidler og tilstrækkelige instruktioner ved anvendelse af præparater, der indeholder MDI og er beregnet til forbrugervaremarkedet.

BIPRO foretog i juni 2006 på vegne af det belgiske rapporterende medlem en undersøgelse af fordele og ulemper ved forskellige foranstaltninger til begrænsning af, hvorledes MDI bringes i omsætning og anvendes. I konklusionerne i denne undersøgelse anbefales det at indføre en begrænsning for MDI-holdige præparater, der sælges på forbrugervaremarkedet, således at det kun er de præparater, der sælges sammen med passende personlige værnemidler samt supplerende instrukser om håndtering og anvendelse, der må bringes i omsætning og anvendes.

I Kommissionens henstilling 2007/xxx/EF defineres en strategi for risikobegrænsning af MDI[14]. Det vurderes i forbindelse med denne strategi, at det er nødvendigt at vedtage begrænsninger for, hvorledes MDI bringes i omsætning og anvendes på forbrugervaremarkedet. For så vidt angår erhvervsmæssig anvendelse anbefales det i strategien på fællesskabsplan at fastsætte grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for MDI i overensstemmelse med Rådets direktiv 98/24/EF.

1.2.4. Cyclohexan

Det blev i risikovurderingen, som Frankrig foretog i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 793/93, konstateret, at det er nødvendigt at begrænse sundhedsrisikoen (erhvervsmæssig og privat anvendelse), der opstår som følge af eksponering ved anvendelse af cyclohexanholdige klæbemidler. Den mest almindelige brug af cyclohexan anses for at være i klæbemidler, og der blev i risikovurderingen set mere specifikt på pålægningen af gulvtæpper, hvor den højeste eksponering antages at forekomme.

Risikovurderingsrapporten blev fremlagt for Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø (CSTEE), der afgav udtalelse på sit 29. plenarmøde den 9. januar 2002[15]. CSTEE bekræftede konklusionerne i risikovurderingen.

I Kommissionens henstilling 2007/xxx/EF[16] defineres en strategi for begrænsning af sundhedsrisikoen for forbrugere, og det anbefales at indføre begrænsninger af, hvorledes cyclohexan i neoprenbaserede klæbemidler, der er beregnet til forbrugervaremarkedet, bringes i omsætning og anvendes. For erhvervsmæssig anvendelse anses den lovgivning, der allerede er i kraft i henhold til Rådets direktiv 98/24/EF af 7. april 1998, for at give en passende beskyttelse mod de cyclohexanrelaterede risici ved erhvervsmæssig brug.

1.2.5. Ammoniumnitrat (AN)

Der er kun risiko for utilsigtet eksplosion af ammoniumnitratgødning, hvis indholdet af ammoniumnitrat eller nærmere det præcise totale nitrogenindhold overstiger en kritisk værdi. Sådanne ammoniumnitratgødninger med højnitrogenindhold defineres i forordning (EF) nr. 2003/2003 om gødninger som de gødninger, der indeholder mere end 28 masseprocent nitrogen hidrørende fra ammoniumnitrat. Ammoniumnitratgødninger indeholdende under 28 % nitrogen anses ikke for at medføre en risiko for eksplosion under normale håndterings- og anvendelsesforhold.

For frit at kunne afsættes på det indre marked skal gødninger med højnitrogenindhold opfylde kravene i en detonérbarhedsprøve som specificeret i forordning (EF) nr. 2003/2003. De skal også opfylde en række tekniske krav vedrørende porøsitet, partikelstørrelse, pH og renhed.

Forordning (EF) nr. 2003/2003 finder imidlertid kun anvendelse på gødninger, der er omfattet af retsaktens anvendelsesområde, og som er mærket som "EF-gødning", hvorfor denne retsakt ikke kan anvendes som hjemmel til at indføre foranstaltninger over for gødninger, der ikke er EF-gødninger. Fabrikanter af gødning, der ikke er EF-gødning, kan vælge at overholde forordningen på frivillig basis.

Fabrikanter kan for gødninger, der kun er beregnet til salg i en enkelt medlemsstat, vælge kun at overholde de pågældende nationale krav. Sådanne gødninger er derfor muligvis ikke i overensstemmelse med de sikkerhedskrav, der er fastsat på fællesskabsplan. For at sikre et ensartet sikkerhedsniveau i Fællesskabet bør alle ammoniumnitratgødninger opfylde samme sikkerhedskrav.

Ud over risikoen for eksplosion under normale håndterings- og anvendelsesforhold inden for landbruget er ammoniumnitratgødning også blevet anvendt af terrorister til at fremstille eksplosiver. For at gøre det vanskeligere at erhverve sig gødning med højnitrogenindhold med henblik på misbrug bør nitrogenindholdet i gødninger, der sælges på forbrugervaremarkedet, begrænses til en nedre grænseværdi på 20 %.

1.3. Tilsigtede virkninger af EU-lovgivning

Fordi det er nødvendigt at begrænse sundhedsrisikoen for forbrugere og især for at sikre en passende beskyttelse i forbindelse med gør det selv-anvendelser, bør der indføres visse begrænsninger for DEGME-, DEGBE-, MDI- eller cyclohexanholdige præparater, der bringes i omsætning på forbrugervaremarkedet.

Nærværende beslutning ændrer bilag I til direktiv 76/769/EØF ved at tilføje følgende kemiske stoffer: DEGME, DEGBE, MDI og cyclohexan. Det er kun for visse anvendelser, at det vil være muligt at bringe præparater indeholdende disse stoffer i omsætning på forbrugervaremarkedet.

For at begrænse en eventuel sundhedsfare for forbrugerne ved anvendelse af præparater indeholdende disse stoffer bør der i henhold til bestemmelserne i nærværende beslutning udføres relevante foranstaltninger, herunder med hensyn til stoffets maksimumkoncentration (f.eks. DEGME og DEGBE), reduceret pakningsstørrelse (f.eks. cyclohexan), obligatorisk levering af handsker sammen med produktet (f.eks. MDI) og supplerende instrukser på produktet (f.eks. DEGBE, MDI og cyclohexan).

For at sikre et ensartet højt sikkerhedsniveau for landmænd og distributører i EU for alle ammoniumnitratgødninger og for kun at give professionelle jordbrugere adgang til højnitrogengødninger bør bilag I til direktiv 76/769/EØF ligeledes ændres for at lade de samme sikkerhedskrav gælde alle ammoniumnitratgødninger, der bringes i omsætning i EU, og for at begrænse nitrogenindholdet i de ammoniumnitratgødninger, der sælges på forbrugervaremarkedet.

2. RESULTATET AF HØRINGERNE AF DE BERØRTE PARTER OG AF KONSEKVENSANALYSEN

2.1. Høring af interesserede parter

For DEGBE, DEGME, MDI og cyclohexan blev der ud over de forskellige undersøgelser, der er nævnt i forrige afsnit, søgt rådgivning til udarbejdelsen af forslaget gennem en række møder i arbejdsgruppen af kompetente myndigheder med ansvar for gennemførelsen af direktiv 76/769/EØF. Eksperter fra industrien, Cefic (European Chemical Industry Council) og andre erhvervsorganisationer samt Den Europæiske Forbrugerorganisation (BEUC) blev hørt.

Der blev for så vidt angår ammoniumnitrat indhentet rådgivning til udarbejdelse af forslaget på et møde den 24. marts 2006 i Kommissionens arbejdsgruppe om gødninger, der omfatter eksperter fra de kompetente myndigheder og industrien, repræsenteret af EFMA[17], som konkluderede at: "… man bør overveje en række tiltag for at forbedre sikkerheden i nitratgødninger til normal brug. … man bør under henvisning til 76/769/EØF overveje at lade alle ammoniumnitratgødninger være omfattet af gødningsforordningen, der i øjeblikket kun gælder for 'EF-gødning'".

2.2. Konsekvensanalyse

Der er udarbejdet en detaljeret konsekvensanalyse, der blev fremlagt for Udvalget for Konsekvensanalyse (IAB) den 29. maj 2007, som afgav udtalelse den 15. juni 2007 efter sit møde den 13. juni 2007.

Alle udvalgets bemærkninger (kvalitetstjekliste og endelig udtalelse) er blevet indføjet i den endelige konsekvensanalyse[18].

De vigtigste elementer i konsekvensanalysen er følgende:

2.2.1. Konsekvensanalysens konklusioner

For DEGME:

Et fuldstændigt forbud mod at bringe DEGME-holdig maling og malingfjerner i omsætning på forbrugervaremarkedet er en effektiv og omkostningseffektiv foranstaltning til at eliminere sundhedsrisikoen for forbrugere. Det fremgår af den analyse, der er foretaget, at det ikke medfører ekstraomkostninger for industrien, hvorfor denne foranstaltning vil være i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet.

For DEGBE:

Fastsættelsen af en grænseværdi på 3 % for DEGBE i sprøjtemaling, der bringes i omsætning på forbrugervaremarkedet, er en effektiv og omkostningseffektiv foranstaltning til at eliminere sundhedsrisikoen for forbrugere. Denne foranstaltning vil ikke medføre høje omkostninger for industrien, eftersom DEGBE-indholdet i de fleste sprøjtemalinger allerede er på omkring 3 % eller derunder. Den supplerende instruks med ordlyden " Må ikke anvendes i sprøjteudstyr " på alle andre malinger med et DEGBE-indhold over 3 % vil forhindre forkert anvendelse. Omkostningerne for industrien ved ændring af mærkningen er begrænsede og kan reduceres ved at tillade en længere overgangsperiode, inden foranstaltningen træder i kraft. Denne foranstaltning vil derfor være i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet.

For MDI:

Et krav om, at der sammen med alle MDI-holdige produkter, der bringes i omsætning på forbrugervaremarkedet, skal leveres handsker af polyethylen og gives særlige advarsler og brugsanvisninger, er en effektiv og omkostningseffektiv til at begrænse sundhedsrisikoen for forbrugere. Forbrugerne kan således reducere hudeksponeringen og vil være bedre informeret med henblik på at undgå forkert anvendelse af MDI-holdige produkter. Omkostningerne til polyethylenhandsker er lave i forhold til produktets pris, og omkostningerne til ændret mærkning kan reduceres ved at tillade en længere overgangsperiode, inden foranstaltningen træder i kraft. Det yderligere krav om handsker og mere specifikke instrukser på produktet er foranstaltninger, der vil være i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet.

Medlemsstaternes kompetente myndigheder, de berørte parter og Kommissionen blev på møderne i arbejdsgruppen om begrænsninger enige om at foretage en undersøgelse med henblik på at indsamle flere oplysninger om mulige tilfælde af åndedrætsallergi på grund af MDI-holdige produkter. Undersøgelsen vil omfatte specialiserede centre og skal godkendes af Kommissionen. Man vil på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse og en yderligere cost-benefit-analyse, hvis risikoen for forbrugere bekræftes, overveje yderligere beskyttelsesforanstaltninger.

For cyclohexan:

En supplerende mærkning med ordlyden "Må ikke anvendes til pålægning af gulvtæpper" og "Må ikke anvendes under dårlige udluftningsforhold" samt en reduceret pakningsstørrelse på 650 g for neoprenbaserede cyclohexanholdige klæbemidler, der bringes i omsætning på forbrugervaremarkedet, anses for at være effektive og omkostningseffektive foranstaltninger til at begrænse sundhedsrisikoen for forbrugerne. Omkostningerne for industrien ved ændring af mærkningen er begrænsede og kan reduceres ved at tillade en længere overgangsperiode, inden foranstaltningen træder i kraft. Denne foranstaltning vil derfor være i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet.

For ammoniumnitrat (AN):

Den mest effektive og omkostningseffektive fremgangsmåde til at sikre, at alle ammoniumnitratgødninger opfylder harmoniserede og godkendte sikkerhedsnormer er at indføre en begrænsning for ammoniumnitratgødning således, at det kun er muligt at bringe gødning med et nitrogenindhold under 28 % i omsætning, når det opfylder sikkerhedskravene i forordning (EF) nr. 2003/2003. I øjeblikket anvender medlemsstaterne således forskellige bestemmelser for nationale gødninger. Denne foranstaltning er nødvendig for at udfylde tomrummet i den nuværende lovgivning, som tillader salg af nationale gødninger parallelt med salget af "EF-gødning" under forordning (EF) nr. 2003/2003. Salg på forbrugervaremarkedet vil være begrænset til gødning indeholdende under 20 % nitrogen. Tabet af salg af gødning med et nitrogenindhold over 20 % på forbrugervaremarkedet er ubetydeligt og vil blive kompenseret gennem salget af andre gødningstyper med tilsvarende egenskaber og produktionsomkostninger.

3. FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER

3.1. Retsgrundlag

Retsgrundlaget for forslaget er traktatens artikel 95.

Der vil med nærværende beslutning blive fastsat harmoniserede regler for, hvorledes DEGME-, DEGBE-, MDI- og cyclohexanpræparater bringes i omsætning og anvendes på forbrugervaremarkedet. Der vil ligeledes blive indført harmoniserede regler for, hvorledes ammoniumnitrat bringes i omsætning som et stof og i præparater til brug som gødning.

Med nærværende beslutning fastsættes ensartede regler for den fri omsætning af produkterne, og den vil forhindre handelshindringer, der opstår som følge af forskellige lovgivninger i de enkelte medlemsstater. Den foreslåede ændring af direktiv 76/769/EØF vil forbedre forholdene på det indre marked og sikre et højt beskyttelsesniveau af menneskers sundhed.

3.2. Subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet

Man har med Rådets direktiv 76/769/EØF om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater forsøgt at etablere harmoniserede regler for hele EU og undgå divergerende nationale lovgivninger, der kan skabe hindringer for samhandelen inden for Fællesskabet. Dette kan imidlertid ikke opnås ved udelukkende at lade det være op til medlemsstaterne at træffe foranstaltninger.

De foranstaltninger, der foreslås i nærværende beslutning, er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, da de ikke er mere vidtrækkende end det, der er nødvendigt for at forbedre beskyttelsen af menneskers sundhed, samtidig med at omkostningerne for industrien og samfundet som helhed for alle de specifikke anvendelser er begrænsede.

3.3. Reguleringsmiddel/reguleringsform

Kommissionen har valgt Rådets direktiv 76/769/EØF som det mest egnede instrument til at beskytte det indre marked og samtidig sikre et højt beskyttelsesniveau for mennesker og miljø. Det er således i overensstemmelse med traktatens artikel 95, stk. 3.

Direktiv 76/769/EØF vil blive ophævet den 1. juni 2009 ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF. De ændringer, der skal foretages af bilag I til direktiv 76/769/EØF i medfør af nærværende beslutning, finder anvendelse pr. 1. juni 2009 og vil blive indført i bilag XVII til forordning (EF) nr. 1907/2006.

Det er mere passende at ændre bilag I til direktiv 76/769/EØF ved hjælp af en beslutning i stedet for et direktiv, da de foreslåede begrænsninger vil være gennemført i den nationale lovgivning kun nogle få måneder, før direktiv 76/769/EØF ophæves. Det vil derfor ikke tjene noget formål at foretage gennemførelse. I denne situation er en beslutning en mere velegnet retsakt end et direktiv.

4. BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER

Nærværende beslutning har ingen budgetmæssige konsekvenser.

2007/0200 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING

om ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater for så vidt angår 2-(2-methoxyethoxy)ethanol, 2-(2-butoxyethoxy)ethanol, methylendiphenyldiisocyanat, cyclohexan og ammoniumnitrat (ændring af Rådets direktiv 76/769/EØF)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[19],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[20],

i overensstemmelse med fremgangsmåden i traktatens artikel 251[21], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Sundhedsrisikoen ved anvendelse af 2-(2-methoxyethoxy)ethanol (DEGME), 2-(2-butoxyethoxy)ethanol (DEGBE), methylendiphenyldiisocyanat (MDI) og cyclohexan er blevet vurderet i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 af 23. marts 1993 om vurdering af og kontrol med risikoen ved eksisterende stoffer[22]. Det blev på grundlag af risikovurderingen af alle disse kemiske stoffer konstateret, at det er nødvendigt at begrænse sundhedsrisikoen. Denne konklusion blev bekræftet af Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø (CSTEE).

(2) Der blev i Kommissionens henstilling 1999/721/EF af 12. oktober 1999 om risikovurdering og strategierne for risikobegrænsning for stofferne 2-(2-butoxyethoxy)ethanol, 2-(2-methoxyethoxy)ethanol, alkaner, C10-13, chlorbenzen, C10-13-alkylderivater[23] og 2007/xxx/EF om risikovurdering og strategierne for risikobegrænsning for stofferne piperazin, cyclohexan, methylendiphenyldiisocyanat, but-2yne-1,4-diol, methyloxiran, anilin, 2-ethylhexylacrylat, 1,4-dichlorbenzen, 3,5-dinitro-2,6-dimethyl-4-tert-butylacetophenon, di(2-ethylhexyl)phthalat, phenol, bis(pentabromphenyl)ether, 5-tert-butyl-2,4,6-trinitro-m-xylen[24], som er vedtaget inden for rammerne af forordning (EØF) nr. 793/93, foreslået en strategi for risikobegrænsning for henholdsvis DEGME, DEGBE, MDI og cyclohexan, hvor det anbefales, at de begrænsende foranstaltninger i henhold til direktiv 76/769/EØF af 27. juli 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater[25] skal finde anvendelse på præparater, der indeholder disse stoffer, og som bringes i omsætning på forbrugervaremarkedet.

(3) For at beskytte forbrugerne anses det derfor for nødvendigt at indføre en begrænsning af, hvorledes DEGME-, DEGBE-, MDI- eller cyclohexanholdige produkter til visse specifikke anvendelser bringes i omsætning og anvendes.

(4) DEGME anvendes ikke længere som bestanddel i maling og malingfjerner beregnet til forbrugervaremarkedet. Det fremgår af ovennævnte risikovurdering, at der er en sundhedsrisiko for forbrugerne gennem hudeksponering for DEGME-holdig maling og malingfjerner. DEGME-holdige præparater, der anvendes i maling og malingfjerner, bør derfor ikke bringes i omsætning på forbrugervaremarkedet. Der bør med henblik på markedsovervågning fastsættes en grænseværdi på 0,1 % for DEGME i præparater.

(5) DEGBE anvendes som bestanddel i maling. Det fremgår af ovennævnte risikovurdering for DEGBE, at der er en sundhedsrisiko for forbrugerne gennem indåndingseksponering ved sprøjtemaling. Der bør indføres en sikker koncentrationsværdi på 3 % for DEGBE i sprøjtemaling for at forebygge risikoen for forbrugerne ved indåndingseksponering.

(6) For andre malinger end sprøjtemalinger bør der kræves en mærkning, der advarer mod brugen af disse malinger i sprøjteudstyr, når disse malinger har en koncentrationsværdi for DEGBE på 3 % eller derover.

(7) For at sikre en passende udfasning af maling, der ikke opfylder koncentrationsgrænseværdierne for DEGBE, bør der fastsættes forskellige datoer for anvendelse af begrænsningen i forhold til første gang, produktet bringes i omsætning, og det endelige salg af DEGBE i sprøjtemaling.

(8) Det fremgik af risikovurderingen for MDI, at det er nødvendigt at begrænse risikoen i forbindelse med forbrugeranvendelser af MDI-holdige præparater på grund af risikoen ved indåndings- og hudeksponering. For at forebygge og eliminere denne risiko bør det kun være tilladt at bringe MDI-holdige præparater i omsætning på forbrugervaremarkedet på visse betingelser, herunder obligatorisk levering af polyethylenhandsker i pakningen og supplerende instrukser på pakningen. Da leveringen af beskyttelsesudstyr og anbringelsen af relevante instrukser vil kræve en særlig indsats fra producenternes side, bør der tillades en længere overgangsperiode.

(9) MDI anvendes i stort omfang i forbrugervarer, f.eks. enkomponentskum (OCF). Hyppigheden af tilfælde af åndedrætsallergi blandt forbrugerne er endnu ikke fastslået. Det er derfor nødvendigt at indsamle flere oplysninger om mulige tilfælde, hvor personer lider af åndedrætsallergi som følge af eksponering for MDI-holdige præparater. Disse oplysninger bør indsamles i overensstemmelse med en undersøgelsesprotokol, der godkendes af Kommissionen, og som involverer specialiserede centre for åndedrætsallergi. Når der er indsamlet nye oplysninger og det er påvist, at der er behov for yderligere begrænsende foranstaltninger, bør proceduren i artikel 69, stk. 1 og 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH), om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur og om ændring af direktiv 1999/45/EF og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 samt Rådets direktiv 76/769/EØF og Kommissionens direktiv 91/155/EØF, 93/67/EØF, 93/105/EF og 2000/21/EF[26], finde anvendelse og tage udgangspunkt i disse oplysninger.

(10) I risikovurderingen for cyclohexan blev der set specifikt på forbrugernes eksponering ved anvendelse af cyclohexanholdige præparater pålægning af gulvtæpper, og det blev konkluderet, at det er nødvendigt at indføre begrænsende foranstaltninger for at reducere risikoen for forbrugerne ved sådanne anvendelser. Neoprenbaserede cyclohexanholdige klæbemidler bør derfor kun bringes i omsætning på forbrugervaremarkedet i en reduceret pakningsstørrelse. Angivelsen af en række harmoniserede instrukser sammen med produktet bør gøre det muligt at forhindre forbrugerne i at anvende produktet under uegnede forhold. f.eks. med dårlig udluftning eller uhensigtsmæssig anvendelse, herunder pålægning af gulvtæpper.

(11) Ammoniumnitrat, der i Fællesskabet anvendes i stort omfang som gødning, kan fungere som oxideringsmiddel. Især kan det eksplodere, når det blandes med visse andre stoffer. Ammoniumnitratgødning bør derfor opfylde visse krav, når det bringes i omsætning, for at sikre, at der ikke sker utilsigtet eksplosion.

(12) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 af 13. oktober 2003 om gødninger[27] indeholder en række harmoniserede krav, herunder sikkerhedskrav, for ammoniumnitratgødninger. Gødninger, der opfylder disse krav, kan mærkes som "EF-gødning" og bringes i fri omsætning på det indre marked.

(13) Fabrikanter kan for gødninger, der kun er beregnet til salg i en enkelt medlemsstat, vælge kun at overholde de pågældende nationale krav. Sådanne gødninger er derfor muligvis ikke i overensstemmelse med de sikkerhedskrav, der er fastsat på fællesskabsplan. For at sikre et ensartet sikkerhedsniveau i Fællesskabet bør alle ammoniumnitratgødninger derfor opfylde samme sikkerhedskrav.

(14) I bilag III til forordning (EF) nr. 2003/2003 specificeres en detonérbarhedsprøve for ammoniumnitratgødninger indeholdende over 28 % nitrogen. Det specificerer ligeledes en række fysiske karakteristika og grænseværdier for renhed for sådanne gødninger med henblik på at minimere risikoen for eksplosion. Ammoniumnitratgødninger, der opfylder disse krav, eller som indeholder under 28 % nitrogen, accepteres af alle medlemsstater som sikre til brug inden for landbrug.

(15) Alle ammoniumnitratgødninger, der sælges i Fællesskabet, bør derfor opfylde sikkerhedskravene i forordning (EF) nr. 2003/2003.

(16) Ammoniumnitratgødninger er blevet misbrugt til ulovlig fremstilling af eksplosiver. Selv gødningstyper med et nitrogenindhold på helt ned til 20 % kan anvendes til dette formål. Man bør begrænse adgangen til disse gødningstyper til erhvervsmæssig anvendelse inden for landbruget ved at kræve, at ammoniumnitratgødning, der sælges på forbrugervaremarkedet, har et nitrogenindhold under 20 %.

(17) Direktiv 76/769/EF bør ændres i overensstemmelse hermed.

(18) Dette direktiv berører ikke Fællesskabets minimumsforskrifter for beskyttelse af arbejdstagere, herunder Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet[28] og særdirektiver baseret herpå, særlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF af 29. april 2004 om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener (sjette særdirektiv i henhold til artikel 16, stk. l, i Rådets direktiv 89/391/EØF) (kodificeret udgave)[29] og Rådets direktiv 98/24/EF af 7. april 1998 om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet mod risici i forbindelse med kemiske agenser (fjortende særdirektiv i henhold til direktiv 89/391/EØF, artikel 16, stk. 1)[30] -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Bilag I til direktiv 76/769/EØF ændres i overensstemmelse med bilaget til nærværende beslutning.

Artikel 2

Denne beslutning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

[…] […]

Formand Formand

BILAG

I bilag I til direktiv 76/769/EØF tilføjes følgende løbenumre 53 til 57:

(53) 2-(2-methoxyethoxy)ethanol (DEGME) CAS-nr.: 111-77-3 EINECS-nr.: 203-906-6 | Må efter [18 måneder efter beslutningens ikrafttrædelsesdato] ikke bringes i omsætning på forbrugervaremarkedet som bestanddel i maling og malingfjerner i koncentrationer på 0,1 masseprocent eller derover. |

(54) 2-(2-butoxyethoxy)ethanol (DEGBE) CAS-nr.: 112-34-5 EINECS-nr.: 203-961-6 | Må efter [18 måneder efter beslutningens ikrafttrædelsesdato] ikke bringes i omsætning for første gang på forbrugervaremarkedet som bestanddel i sprøjtemaling i koncentrationer på 3 masseprocent eller derover. Maling, der ikke overholder koncentrationsgrænseværdien i punkt 1), må ikke bringes i omsætning på forbrugervaremarkedet efter [24 måneder efter beslutningens ikrafttrædelsesdato]. Medmindre andet er fastsat i andre fællesskabsbestemmelser vedrørende klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer og præparater, skal anden maling end sprøjtemaling med et DEGBE-indhold over 3 masseprocent, der bringes i omsætning på forbrugervaremarkedet, senest [24 måneder efter beslutningens ikrafttrædelsesdato] være forsynet med følgende tekst, som skal være letlæselig, og som ikke må kunne udviskes: "Må ikke anvendes i sprøjtemalingudstyr". |

(55) methylendiphenyldiisocyanat (MDI) CAS-nr.: 26447-40-5 EINECS-nr.: 247-714-0 | Må efter [24 måneder efter beslutningens ikrafttrædelsesdato] kun bringes i omsætning på forbrugervaremarkedet som bestanddel i præparater i koncentrationer på 3 masseprocent eller derover, såfremt pakningen: indeholder polyethylenhandsker medmindre andet er fastsat i andre fællesskabsbestemmelser vedrørende klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer og præparater, er forsynet med følgende tekst, som skal være letlæselig, og som ikke må kunne udviskes: "Kan forårsage allergiske reaktioner hos personer, der allerede er overfølsomme over for andre diisocyanater end MDI." "Kan fremkalde astmalignende reaktioner hos personer, der lider af astma." "Kan forårsage hudreaktioner hos personer, der lider af hudproblemer." "Der skal anvendes gasmaske (f.eks. type EN 14387:2004 med filtertype A1) i tilfælde af dårlig udluftning." Som en undtagelse finder punkt 1), litra a), ikke anvendelse på hotmelt-klæbestoffer. Fysiske eller juridiske personer, der for første gang bringer MDI-holdige præparater i omsætning, skal senest 3 år efter ikrafttrædelsen af restriktionerne i punkt 1), indsamle oplysninger om mulige tilfælde af personer, der har oplevet åndedrætsallergi ved anvendelse af MDI-holdige præparater, og stille disse oplysninger til rådighed for Kommissionen. Oplysningerne skal indsamles i overensstemmelse med en undersøgelsesprotokol, som godkendes af Kommissionen, og som involverer specialiserede centre. Artikel 69, stk. 1 og 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006* finder anvendelse, medmindre de indsamlede oplysninger påviser, at der ikke er behov for yderligere begrænsende foranstaltninger end dem, der allerede er truffet. |

(56) cyclohexan CAS-nr.: 110-82-7 EINECS-nr.: 203-806-2 | Må efter [18 måneder efter beslutningens ikrafttrædelsesdato] ikke bringes i omsætning for første gang på forbrugervaremarkedet som bestanddel i neoprenbaserede klæbemidler i koncentrationer på 0,1 masseprocent eller derover i pakninger over 650 g. Neoprenbaserede cyclohexanholdige klæbemidler, der ikke overholder punkt 1), må ikke bringes i omsætning på forbrugervaremarkedet efter [24 måneder efter beslutningens ikrafttrædelsesdato]. Medmindre andet er fastsat i andre fællesskabsbestemmelser vedrørende klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer og præparater, skal neoprenbaserede cyclohexanholdige klæbemidler i koncentrationer på 0,1 masseprocent eller derover, der bringes i omsætning på forbrugervaremarkedet, senest [24 måneder efter beslutningens ikrafttrædelsesdato] være forsynet med følgende tekst, som skal være letlæselig, og som ikke må kunne udviskes: "Må ikke anvendes under dårlige udluftningsforhold." "Må ikke anvendes til pålægning af gulvtæpper". |

Ammoniumnitrat (AN) CAS-nr.:6484-52-2 EINECS-nr.:229-347-8 | Må efter [18 måneder efter beslutningens ikrafttrædelsesdato] ikke bringes i omsætning for første gang som et stof eller i præparater indeholdende over 28 masseprocent nitrogen hidrørende fra ammoniumnitrat, til brug som fast gødning, enkeltgødning eller sammensat gødning, medmindre gødningen opfylder de tekniske forskrifter for ammoniumnitratgødning med højnitrogenindhold i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 om gødning**. Må efter [18 måneder efter beslutningens ikrafttrædelsesdato] ikke bringes i omsætning på forbrugervaremarkedet som et stof eller i præparater med et nitrogenindhold på 20 masseprocent eller derover hidrørende fra ammoniumnitrat. |

*EFT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

**EUT L 304 af 21.11.2003.[pic][pic][pic][pic][pic][pic]

[1] Kommissionens henstilling 1999/721/EF af 12. oktober 1999 om risikovurdering og strategierne for risikobegrænsning for stofferne 2-(2-butoxyethoxy)ethanol, 2-(2-methoxyethoxy)ethanol, alkaner, C10-13, chlorbenzen, C10-13-alkylderivater.

[2] Kommissionens henstilling om risikovurdering og strategierne for risikobegrænsning for stofferne piperazin, cyclohexan, methylendiphenyldiisocyanat, but-2-yn-1,4-diol, methyloxiran, anilin, 2-ethylhexylacrylat, 1,4-dichlorbenzen, 3,5-dinitro-2,6-dimethyl-4-tert-butylacetophenon, di-(2-ethylhexyl)phthalat, phenol, bis(pentabromphenyl)ether; 5-tert-butyl-2,4,6-trinitro-m-xylen. Endnu ikke offentliggjort.

[3] Risikovurderingsrapport i henhold til Rådets forordning (EØF) 793/93, offentliggjort i 1999, tilgængelig på: http://ecb.jrc.it/esis/

[4] Risikovurderingsrapport i henhold til Rådets forordning (EØF) 793/93, offentliggjort i 1999, tilgængelig på: http://ecb.jrc.it/esis/

[5] Risikovurderingsrapport i henhold til Rådets forordning (EØF) 793/93, offentliggjort i 2005, tilgængelig på: http://ecb.jrc.it/esis/

[6] Risikovurderingsrapport i henhold til Rådets forordning (EØF) 793/93, offentliggjort i 2004, tilgængelig på: http://ecb.jrc.it/esis/

[7] Udtalelsen findes på: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/sct/sct_opinions_en.htm

[8] EFT L 292 af 13.11.1999, s. 42.

[9] Rådets direktiv 98/24/EF af 7. april 1998 om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet mod risici i forbindelse med kemiske agenser (fjortende særdirektiv i henhold til direktiv 89/391/EØF, artikel 16, stk. 1). EFT L 131 af 5.5.1998, s. 11.

[10] Udtalelsen findes på: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/sct/sct_opinions_en.htm

[11] EFT L 292 af 13.11.1999, s. 42.

[12] Erklæring fra OSPA (Oxygenated Solvents Producers Association) fra maj 2007 til Kommissionen og medlemmerne af arbejdsgruppen om begrænsninger.

[13] Udtalelsen findes på: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/sct/sct_opinions_en.htm

[14] EUT C […] af […], s. […].

[15] Udtalelsen findes på: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/sct/sct_opinions_en.htm

[16] EUT C […] af […], s. […].

[17] European Fertilizer Manufacturers Association.

[18] Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene: Konsekvensanalyse. Findes på: http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/studies_en.htm.

[19] EUT C […] af […], s. […].

[20] EUT C […] af […], s. […].

[21] EFT C […] af […], s. […].

[22] EFT L 84 af 5.4.1993, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

[23] EFT L 292 af 13.11.1999, s. 42.

[24] EUT C […] af […], s. […].

[25] EFT L 262 af 27.9.1976, s. 201. Senest ændret ved Kommissionens beslutning 2006/139/EF (EUT L 384 af 29.12.2006, s. 94).

[26] EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

[27] EUT L 304 af 21.11.2003, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 162/2007 (EUT L 51 af 20.2.2007, s. 7).

[28] EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

[29] EUT L 158 af 30.4.2004, s. 50.

[30] EFT L 131 af 5.5.1998, s. 11.