Nr. C 304/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28.11.86 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Forslag til Rådets forordning (EØF) om en fællesaktion inden for telekommunikationsteknologi 
F & U inden for avanceret kommunikationsteknologi for Europa 
(RAC E-programmet) 
(KOM(86) 547 endelig udg. 
(Forelagt Rådet af Kommissionen den 29. oktober 1986) 
(86/C 304/02) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det euro­
pæiske økonomiske Fællesskab, særlig artikel 235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Palamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og so­
ciale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Fællesskabet har til opgave gennem oprettelsen af et fæl­
les marked og gennem en gradvis indbyrdes tilnærmelse 
af medlemsstaternes økonomiske politik at fremme ud­
viklingen af den økonomiske virksomhed i hele Fælles­
skabet og at skabe snævrere forbindelser mellem med­
lemsstaterne; 
stats- og regeringscheferne understregede på deres mø­
der i Stuttgart, Athen, Fontainebleau og Bruxelles tele­
kommunikationens betydning som væsentlig kilde til 
økonomisk vækst og samfundsmæssig udvikling; 
Europa-Parlamentet har i sin vurdering af situationen og 
udviklingen med hensyn til telekommunikation lagt vægt 
på dennes særdeles vigtige rolle for den fremtidige politi­
ske, samfundsmæssige og økonomiske udvikling af Fæl­
lesskabet; 
Rådet nåede den 17. december 1984 til enighed om ho­
vedbestanddelene i en fællesskabspolitik for telekommu­
nikation, udviklet ved aktioner på fællesskabsplan; 
med fremkomsten af nye tjenester og den stadige større 
sammensmeltning af telekommunikation, databehandling 
og underholdning går udviklingen i retning af et inte­greret bredbåndsnet, som skal dække hele Europa (Inte­
grated Broadband Communication — IBC), og som vil 
kunne betjene et bredt spektrum af brugere og leveran­
dører af tjenesteydelser; 
udviklingen inden for telekommunikationssektoren vil på 
internationalt plan være til gavn for det europæiske er­
hvervslivs konkurrenceevne i almindelighed og for tele­
industriernes konkurrenceevne i særdeleshed; 
udviklingen inden for telekommunikation vil bidrage til 
den regionale udvikling i Fællesskabet, og helt specifikt 
vil støtten til udarbejdelse af fælles funktionsspecifikatio­
ner for udstyr og tjenester give mindre udviklede regio­
ner mulighed for at drage fuld fordel af arbejdet i de 
medlemsstater, der står i spidsen for telekommunika­
tionsudviklingen i Fællesskabet; 
udviklingen af IBC vil åbne store muligheder for mindre 
og mellemstore virksomheder for så vidt angår produk­
tion og levering af specialtjenester i hele Fællesskabet; 
nødvendigheden af fuldt ud at udnytte telekommunika­
tionens økonomiske og markedsmæssige muligheder har 
foranlediget Kommissionen til at forelægge et handlings­
program, som Rådet har godkendt som grundlag for det 
videre arbejde; 
samarbejde inden for forskning og udvikling og udarbej­
delse af standarder kan give et væsentligt bidrag, bl.a. 
ved at fremme udviklingen i retning af fremtidens IBC 
såvel transnationalt som regionalt og lokalt; 
Den europæiske Fællesakt giver et nyt politisk og juri­
disk grundlag for udvikling af en strategi for videnskab 
og teknologi, hvor vægten i særlig grad lægges på at 
fremme industriens konkurrenceevne; 
28.11.86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 304/3 
på forskningsministrenes møde i Rådet den 4. juni 1985 
understregedes betydningen af en snarlig iværksættelse af 
en definitionsfase for RACE-programmet med henblik 
på at skabe en generel europæisk ramme for udvikling af 
fremtidens avancerede kommunikationssystemer og at 
fremme det teknologiske og industrielle samarbejde; 
Rådet vedtog vedrørende afgørelse 85/372/EØF (') en 
definitionsfase på 18 måneder for RACE-programmet, 
som skulle tjene som grundlag for en afgørelse om ho­
vedprogrammet inden udgangen af 1986; 
opbygningen eller konsolideringen af et særligt europæ­
isk industripotentiel inden for disse teknologier er en by­
dende nødvendighed; den må derfor tage sigte på tele­
operatører, forskningsinstitutioner, foretagender, herun­
der mindre og mellemstore virksomheder, og andre or­
ganer etableret i Fællesskabet, som er de bedst egnede til 
at nå disse mål; 
RACE-programmets definitionsfase har ført til relevante 
resultater; 
forvaltningsudvalget for RACE-programmet har foreta­
get en første vurdering og opfordret til, at de nødven­
dige beslutninger træffes i tide til, at opfølgningen af ar­
bejdet sikres; 
det er i Fællesskabets interesse at konsolidere det viden­
skabelige og finansielle grundlag for forskningen i Eu­
ropa gennem større involvering af deltagere fra europæi­
ske tredjelande i visse fællesskabsprogrammer, specielt 
programmer, der indebærer samarbejde vedrørende 
forskning og udvikling inden for telekommunikations­
teknologi; 
resultaterne af ESPRIT-programmet vil komme RACE-
programmet til gode; 
gennemførelse af samordnede aktioner inden for ram­
merne af COST er et væsentligt element til supplering af 
industrielt orienterede F & U-projekter; 
traktaten indeholder ikke den fornødne særlige hjemmel; 
Udvalget for teknisk og videnskabelig Forskning 
(CREST) har afgivet udtalelse — 
VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
1. Der vedtages for en første periode på foreløbig fem 
år begyndende den 1. januar 1987 en fællesskabsaktion 
inden for telekommunikationsteknologi, benævnt RACE. 
C) EFT nr. L 210 af 7. 8. 1985, s. 24. 2. Formålet med aktionen er i samordning med andre 
offentlige og private aktioner inden for telekommunika­
tionsteknologi på nationalt eller internationalt niveau at 
støtte Fællesskabets telekommunikationsindustri, tele­
operatører og teletjenesteleverandører med henblik på 
hurtigst muligt og med de lavest mulige omkostninger at 
give slutbrugerne adgang til tjenester, der kan bevare den 
europæiske økonomis konkurrencedygtighed i de næste 
årtier og bidrage til at skabe og bevare beskæftigelse i 
Fællesskabet. 
Artikel 2 
Programmet for aktionen, der er beskrevet mere i enkelt­
heder i bilag 1, består af tre dele: 
Dell 
STRATEGIER FOR UDVIKLING OG IMPLEMENTE­
RING AF IBC 
omfatter udarbejdelse af funktionsspecifikationer, 
forskning i systemer og drift med henblik på udarbej­
delse af forslag til standarder, principper og konven­
tioner, der tilgodeser forskrifterne for åbne syste­
mer (2), og analytisk arbejde med det sigte at tilveje­
bringe indbyrdes driftskompatibilitet for IBC-udstyr 
og -tjenester (3). Dette arbejde skal gennemføres af 
passende organisationer, grupper og andre organer, 
og omfatter i givet fald kontraktforskning. 
Del II 
IBC-TEKNOLOGIER 
omfatter F & U-samarbejde inden for IBC-teknolo-
gier i den prækonkurrencemæssige fase. 
Del III 
STANDARDFORBEREDENDE FUNKTIONSINTE­
GRATION 
omfatter standardforberedende og prækonkurrence­
mæssig F & U i forbindelse med samarbejdet om rea­
lisering af et åbent afprøvningsmiljø, der har til for­
mål at vurdere om funktioner, driftsprincipper og 
forsøgseksemplarer overholder de funktionsspecifika­
tioner og standardiseringsforslag, som arbejdet i del I 
resulterer i. 
Artikel 3 
1. Projekterne vedrørende programmet skal om for­
nødent gennemføres ved hjælp af kontrakter med om­
kostningsdeling. De kontraherende parter skal påtage en 
(2) »Åbne systemer« henviser til internationalt standardiserings­
arbejde. 
(3) IBC, dvs. Integrated Broadband Communication (integreret 
bredbåndskommunikation), står for avancerede teletjenester, 
der anvender højperformante infrastrukturer. 
Nr. C 304/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28.11.86 
væsentlig del af finansieringen, normalt mindst 50 % af 
de samlede udgifter. 
2. Kontrakterne skal normalt tildeles ifølge procedu­
ren for offentligt udbud, og der skal deltage mindst to 
uafhængige industrielle partnere, der ikke begge/alle er 
etableret i samme medlemsstat. Meddelelsen om indkal­
delse af offentlige udbud offentliggøres i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. >• 
3. I særlige tilfælde kan der ifølge proceduren i artikel 
8, stk. 1, vedtages vilkår, der afviger fra de i stk. 1 og 2 
fastlagte. 
4. Kontrakterne indgås med netoperatører, forsknings­
institutioner, foretagender, herunder små og mellemstore 
virksomheder, og andre organer, der er etableret i Fæl­
lesskabet eller — på grundlag af passende bestemmelser i 
de gennemførelsesaftaler, der indgås senere — i et af de 
i bilag 2 anførte tredjelande, i det følgende benævnt 
»partnerne«. 
5. Bilag 2 kan ændres af Rådet med kvalificeret flertal 
efter forslag fra Kommissionen. 
Artikel 4 
Kommissionen bemyndiges til i overensstemmelse med 
de af Rådet den 18. juli 1978 godkendte konklusioner at 
indgå aftaler med de tredjelande, der deltager i det euro­
pæiske samarbejde inden for videnskabelig og teknolo­
gisk forskning (COST), med henblik på at sørge for sam­
ordning mellem Fællesskabets aktiviteter inden for det 
forsknings- og udviklingssamarbejde, der omhandles i bi­
lag 1, og de relevante programmer i sådanne tredjelande. 
Artikel 5 
1. Fællesskabet bidrager til gennemførelsen af pro­
grammet inden for rammerne af de bevillinger, der opfø­
res til dette formål på De europæiske Fællesskabers bud­
get. 
2. Bevillingerne til Fællesskabets bidrag til program­
mets gennemførelse anslås til 800 mio ECU over en 
femårs periode, inklusive personaleudgifter, som maksi­
malt må lægge beslag på 4,5 % af Fællesskabets bidrag. 
Artikel 6 
1. Kommissionen påser, at programmet gennemføres 
korrekt, og fastlægger de nødvendige gennemførelses­
foranstaltninger. 
2. Kommissionen skal årligt efter proceduren i artikel 
8, stk. 1, vedtage og i fornødent omfang ajourføre et ud­
kast til arbejdsprogram med detaljerede målsætninger, arten af de projekter og aktioner, der skal gennemføres, 
og finansieringsplaner herfor. 
3. Kommissionen hører komiteen efter proceduren i 
artikel 8, stk. 2, vedrørende udvælgelsen af de enkelte 
projekter. Kommissionen kan høre komiteen om alle 
andre sager, der falder inden for denne forordnings om­
råde. 
Artikel 7 
Kommissionen bistås ved udførelsen af sine opgaver af 
en komité, i det følgende benævnt »komiteen«. Komiteen 
består af to repræsentanter for hver medlemsstat og ned­
sættes af Kommissionen efter indstilling fra medlemssta­
terne. 
Komiteens medlemmer kan bistås af eksperter og rådgi­
vere, alt efter hvilket emne der behandles. 
En repræsentant for Kommissionen er formand for ko­
miteen. 
Komiteens arbejde er fortroligt. Komiteen vedtager selv 
sin forretningsorden. Sekretariatsfunktionen varetages af 
Kommissionen. 
Artikel 8 
1. Når der henvises til proceduren i denne artikel, 
indbringer formanden sagen for komiteen. 
Komiteen afgiver udtalelse om forslaget inden for et 
tidsrum, som formanden kan fastsætte under hensyn til, 
hvor meget sagen haster. Udtalelsen vedtages med det 
flertal, der er fastlagt i traktatens artikel 148, stk. 2, for 
vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe efter 
forslag fra Kommissionen. Medlemsstaternes stemmer i 
komiteen tildeles vægt i overensstemmelse med nævnte 
artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. 
Kommissionen træffer foranstaltninger, der straks finder 
anvendelse. Er foranstaltningerne ikke i overensstem­
melse med komiteens udtalelse, meddeles de straks til 
Rådet af Kommissionen. I så fald kan Kommissionen ud­
sætte anvendelsen af de foranstaltninger, den har vedta­
get, i op til én måned regnet fra datoen for denne med­
delelse. 
Rådet kan med kvalificeret flertal træffe anden afgørelse 
inden for én måned. 
2. Når der henvises til proceduren i dette stykke, be­
handler komiteen Kommissionens anmodning om udta­
lelse. Kommissionen kan i forbindelse med anmodningen 
om komiteens udtalelse fastsætte en frist for afgivelsen af 
28. 11. 86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 304/5 
denne. Komiteen foretager ingen afstemning. Ethvert 
medlem af komiteen kan dog kræve, at hans særstands-
punkt føres til protokols. 
Artikel 9 
1. Programmet revideres efter 30 måneder. Kommis­
sionen underretter Rådet og Europa-Parlamentet om re­
sultatet af denne revision. 
2. Programmet kan forlænges med endnu en femårs­
periode efter forslag fra Kommissionen. 
3. Ved afslutningen af den første femårsperiode tilsen­
der Kommissionen, efter høring af komiteen, medlems­
staterne og Europa-Parlamentet en rapport over udvik­
lingen af programmet og resultaterne heraf. Artikel 10 
Ved den i artikel 1, stk. 2, omhandlede samordning ud­
veksler medlemsstaterne og Kommissionen alle relevante 
oplysninger, som de har adgang til og kan videregive, 
vedrørende aktiviteter inden for de af denne forordning 
omfattede områder, uanset om disse planlægges og udfø­
res under deres ansvar eller ej. 
Oplysningerne udveksles i henhold til en fremgangs1 
måde, der fastlægges af Kommissionen efter høring af 
forvaltningskomiteen, og de behandles fortroligt, såfremt 
den, der giver dem, anmoder herom. 
Artikel 11 
Denne forordning træder i kraft den 1. januar 1987. 
Den anvendes indtil den 31. december 1991. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gæl­
der umiddelbart i hver medlemstat. 
Nr. C 304/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 11. 86 
BILAG 1 
RACE-PROGRAMMET (') 
RESUMÉ AF OMRÅDER 
Del I: Strategier for udvikling og impletaentering af IBC 
1.1. Referencemodel for IBC (fortsættelse af RDF-arbejde) 
1.2. Systemanalyse og funktionsspecifikationer 
1.3. Gennemførelses- og planlægningsbistand 
Del II: IBC-teknologier 
II. 1. Kompetencegivende og støttende IBC-teknologier 
11.2. Kommunikationsorienteret programmelteknologi 
11.3. Basale teknologier for IBC-brugere 
Del III: Standardforberedende funktionsintegration 
III. 1. Abonnentfaciliteter 
111.2. Abonnenttilkobling 
111.3. Netfunktioner 
OVERSIGT OVER RACEPROGRAMMETS ARBEJDSPLAN (2) 
Med henblik på de målsætninger, der er beskrevet i de foregående afsnit, opdeles hovedprogrammet i tre 
hovedafsnit: 
DEL I 
STRATEGIER FOR UDVIKLING OG IMPLEMENTERING AF IBC 
Denne del omfatter udarbejdelse af funktionsspecifikationer, forskning i systemer og drift med henblik 
på udarbejdelse af forslag til standarder, principper og konventioner, der tilgodeser forskrifterne for 
åbne systemer, og analytisk arbejde med sigte at tilvejebringe indbyrdes driftskompatibilitet for IBC-
udstyr og -tjenester. 
DEL II 
IBC-TEKNOLOGIER 
Denne del omfatter teknologisk samarbejde inden for prækonkurrencemæssig F & U vedrørende den 
nye teknologis vigtigste behov for prisgunstige IBC-udstyr og -tjenester. 
DEL III 
STANDARDFORBEREDENDE FUNKTIONSINTEGRATION 
Denne del omfatter standardforberedende og prækonkurrencemæssig F & U i forbindelse med realise­
ring af et åbent afprøvningsmiljø, der har til formål at vurdere om funktioner, driftsprincipper og 
forsøgseksemplarer overholder de funktionsspecifikationer og standardiseringsforslag, som arbejdet i 
del I resulterer i. 
Arbejdsområder, -opgaver og -fremgangsmåder beskrives i enkeltheder i den RACE-arbejdsplan, der er 
under udarbejdelse, og som vil blive forelagt snarest. 
(') Omfanget af det heri nævnte arbejde er beskrevet på de følgende sider. 
(2) Det fulde RACE-arbejdsprogram er et detaljeret teknisk dokument, der udvikler sig i takt med det teknologiske frem­
skridt og efterspørgselsspecifikationerne. Det forelægges hvert år til Rådets godkendelse. 
28.11.86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 304/7 
Arbejdet skal udføres af branchen, de højere læreanstalter og teleoperatørerne. Sidstnævnte forventes selv 
at finansiere det arbejde, der falder ind under deres område. 
I de følgende afsnit beskrives omfanget og arten af det arbejde, der skal gennemføres. 
Del I: STRATEGIER FOR UDVIKLING OG IMPLEMENTERING AF IBC 
Målsætning 
De vigtigste målsætninger med det arbejde, der skal gennemføres under del I, er i løbet af indførelsen og 
den derpå følgende udbygning af IBC at skabe: 
— en fælles opfattelse af, hvorledes udviklingen i retning af IBC skal forløbe, og hvad dette implicerer, 
herunder markedsundersøgelser og fremme af IBC-principper, og 
— tjenester i Europa og på internationalt plan; 
— en fælles definition og opfattelse af IBC-systemet og IBC-undersystemerne mellem alle berørte parter; 
— retningslinjer for funktionsspecifikationerne for IBC-systemer og undersystemer samt udviklingen af 
integrerede tjenester; 
— en ramme for konstatering af de teknologiske behov og for vurdering af, hvilke følger det teknologiske 
fremskridt og udviklingen med hensyn til tjenestebehov har for, hvorledes der skal prioriteres inden for 
FU&D; 
— et redskab til evaluering af omkostningseffektiviteten i forbindelse med de forskellige teknologiske løs­
ninger, implementeringsplaner og de veje, udviklingen kan tage ud fra en given situation; 
— mekanismer til hurtig analysering og vurdering af behovene for standardisering og funktionsspecifikati­
oner, således at internationale standarder hurtigere og lettere kan udarbejdes. 
Arbejdsområder 
Med henblik på disse målsætninger skal del I omfatte følgende to aktivitetsområder: 
— vedligeholdelse og yderligere udvikling af Den europæiske referencemodel for integreret Bredbånds­
kommunikation, defineret i RACE-programmets definitionsfase; 
— systemanalyse og teknologisk arbejde til omsættelse af referencemodellens principper i funktionsspecifi­
kationer for systemer og undersystemer. 
1.1. Yderligere udvikling af IBC-referencemodellen 
Målsætning 
IBC omfatter mange aktiviteter, hvilket betyder, at mange uafhængige parter må udføre et bestemt målret­
tet arbejde. Disse har alle brug for at kunne placere deres respektive arbejde inden for en kontekst, hvor 
udviklingen medfører ændrede målsætninger og vilkår, og hvor teknologi og efterspørgsel stadig skifter. 
Funktionsmæssigt omfatter IBC: 
— transport i forbindelse med de infrastrukturfunktioner, der kræves for at sammenkoble brugerne indbyr­
des og brugerne med tjenesteleverandørerne; 
— bearbejdning, der vedrører de udstyrsfunktioner (med hensyn til maskinel og programmel), der er nød­
vendig for brugerne og tjenesteleverandørerne; 
— applikationer til dækning af en lang række slutbrugeres og/eller tjenesteleverandørers behov. 
Arbejdsområder 
Arbejdet i denne del kommer defor til at bestå af tre områder med tæt sammenknyttede aktiviteter vedrø­
rende referencemodellen: 
Netreferencemodel 
På grundlag af definitionerne af IBC-tjenester vil behovene med hensyn til netfunktioner, netdrift og 
vedligeholdelse samt grænseflader (over for abonnentanlæg, ikke-IBC-net samt tjenesteleverandører) 
blive konstateret med henblik på udformning af den overordnede netreferencemodel. Dette informa­
tionsgrundlag vil derpå blive anvendt til udarbejdelse af standarder og systemspecifikationer. Scenarier 
Nr. C 304/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28.11. 86 
for implementering af det overordnede IBC-net vil blive opstillet under hensyntagen til teknologires­
sourcer, det geo-demografiske miljø, samt udviklingen af teknikken, med henblik på at finde frem til 
de bedst egnede teknisk-økonomiske strategier for indførelsen af IBC og en gradvis integrering af 
andre teletjenester. 
Referencemodel for abonnentudstyr 
På grundlag af de specifikke behov ved erhvervsmæssig brug eller ved brug i hjemmet skal der udar­
bejdes en funktionsreferencemodel, der skal være retningsgivende for funktionsspecifikationer og stan­
darder i fremtidige abonnentprodukter såsom terminaler, private net osv. Til supplering af denne refe­
rencemodel skal der opstilles implementationsscenarier, der tager hensyn til diverse miljø, med henblik 
på at indkredse forskellige teknisk-økonomiske løsninger for indførelse af abonnentplacerede IBC-net 
og en gradvis integrering af tjenester i det fælles udstyr. 
Referencemodel for applikationer og tjenester 
Potentielle anvendelsesområder for IBC (dvs. underholdning, uddannelse, pressedistribuering, bankvæ­
sen, kontordatamatik) må undersøges med hensyn til specifikke behov for så vidt angår informations­
type, informationsadgang, informationssikkerhed osv., der skal danne grundlag for de pågældende 
tjenester. En referencemodel for tjenestespecifikationer og -præstationer skal udarbejdes og konstant 
justeres på grundlag af information fra specifikke undersøgelser, herunder resultater af forsøg med 
nye nationale net, således at IBC-tjenesterne i videst muligt omfang kan holde trit med brugernes 
behov og udviklingens tendens. 
Integration af mobilkommunikation 
Efterhånden som tjenesterne integreres vil mobilterminaler i stigende grad gøre brug af bredbånds-
kommunikationsnet. Der skal foretages en teknisk-økonomisk vurdering af, om denne integration skal 
realiseres som en total udskiftning af net og gateways mellem mobilnet og IBC-net, eller som en delvis 
integration af mobilnet og IBC-net. Der vil blive defineret specifikke funktions-, ydeevne- og standar-
diseringsbehov med henblik på udviklingen af udstyr. Der vil med speciel opmærksomhed blive set 
nærmere på tildeling af radiofrekvenser til transmission af vidbåndstjenester, samt anvendelse af 
mikrocelleteknik i forhold til andre mulige løsninger. Behovene for yderligere F & U inden for mobil­
teknologi vil blive undersøgt til supplering af det arbejde, der udføres i del II (IBC-teknologi). 
Note 
Støtte vil blive ydet i form af en analytisk vurderingstjeneste som et hjælpemiddel til dynamisk juste­
ring af arbejdsindsats og -sigte og med henblik på ajourføring af informationen. 
Opbygning, målsætninger og arbejdsområde for aktiviteterne i forbindelse med referencemodellen er i 
vid udstrækning en videreudvikling af aktiviteterne i forbindelse med definitionsfase I. 
1.2. Systemanalyse og funktionsspecifikation 
Målsætning 
Arbejdet med referencemodellen under punkt 1.1 består af en større samordning med det formål at nå frem 
til samstemmighed vedrørende udviklingen af IBC og brede funktionsspecifikationer. Med henblik på for­
mulering af mere specifikke funktionsspecifikationer for IBC-systemer, -delsystemer og -tjenester, og med 
henblik på at skabe en tovejsforbindelse mellem referencemodellen og andre RACE-aktiviteter skal den 
fornødne systemanalyse udføres under punkt 1.2. 
A rbejdsområder 
I arbejdsområdet indgår overvejelser med hensyn til: 
— netarkitektur, 
— højniveaufunktioner i et integreret net, 
— terminaler og porte (gateways), 
— abonnentplacerede net, 
— kanaldefinitioner, kodekonvertering og redundansreduktion, 
— undersystemer for opkobling, 
— undersystemer for signalering, 
— undersystemer for abonnenttilkobling, 
28.11.  86 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 304/9 
— netstyring  og drift, 
— menneske/maskin-grænseflader  (ergonomi), 
— sikkerhed  og beskyttelse  af private  data  (dataværn), 
— behov  for mobilkommunikation, 
— standarder,  konventioner  og kodekser  for maskinnel,  programmel,  simulering  og afprøvning. 
Specifikt  planlægges  der arbejde  inden  for følgende  områder: 
Netarkitektur 
De to vigtigste  aspekter  i forbindelse  med  dette  arbejde  er definering  af et mål  på længere  sigt  for 
netarkitekturen  og udarbejdelse  af evolutionsbaserede  strategier  til opfyldelse  af dette  mål.  Disse  un-
dersøgelser  kommer  specielt  til at dreje  sig om  problemet  med,  hvorledes  man  fra  den  nuværende 
situation  med  splittede  markeder  og uens  teknik  kan  nå frem  til et enkelt  omkostningseffektivt  IBC-
net. 
Højniveaufunktioner  i et integreret  net 
Avancerede  telenet  såsom  IBC-nettet  fremfører  al information  som  en digital  bitstrøm  og implemente-
rer lag  1-3  af OSI-modellen.  IBC-nettet  skal  imidlertid  også  varetage  den  bearbejdning  og andre 
funktioner,  der kræves  for at styre  og vedligeholde  nettet.  Dette  forudsætter  i visse  tilfælde  implemen-
tering  af de øverste  lag (4-7)  af OSI-modellen. 
IBC-terminering 
IBC vil give  abonnenter  og tjenesteleverandører  terminationer  og vil forudsætte  gateways  til andre  net. 
Arbejdet  på dette  felt  omfatter  definering  og implementering  af de mange  grænseflader,  der kræves  til 
disse  terminationer,  herunder  bruger/net-grænseflader  for højopløsnings-TV,  billedtelefon  osv.,  ergo-
nomiske  aspekter  i forbindelse  med  udformningen  af terminalgrænsefladen  og de samfungerende 
grænseflader,  der bliver  nødvendige  under  indførelsen  af IBC-nettet. 
Kanaldefinition,  kodekonvertering  og  redundansreduktion 
Fremføring  af højopløsnings-TV,  samt  video-  og audioinformation  forudsætter  kommunikationskana-
ler med  høj  transmissionshastighed  og af høj  kvalitet,  og én gruppe  opgaver  på dette  felt  bliver  at 
definere  de kanaler,  IBC-nettet  skal  indeholde.  Signalbearbejdning  og kodningsteknikker  såsom  re-
dundansreduktion  skal  udnyttes  til at nedsætte  kravet  til transmissionshastighed,  således  at der  med 
IBC kan  tilbydes  nye  vidbåndstjenester  på et tidligt  tidspunkt  til en rimelig  pris. 
Opkoblingsbehov 
IBC forudsætter  nye  generationer  af opkoblingsudstyr  med  en funktionshastighed,  der er mindst  20 
gange  større  end  den  hastighed,  der  kræves  til ISDN,  samtidig  med  at udstyret  har  en betydeligt 
udbygget  funktionalitet.  Arbejdet  inden  for dette  felt  skal  koncentres  om de følger,  som  disse  behov 
får for konstruktionen,  og en række  forskellige  opkoblingskonfigurationer  skal  undersøges,  herunder 
nye former  for kredsløbs-  og pakkekobling  samt  nye  teknologiske  løsninger,  såsom  optisk  kobling. 
Signaleringsteknik 
IBC-nettet  kommer  til at byde  på et bredt  spektrum  af sofistikerede  tjenester  på et integreret  grundlag, 
og der bliver  derfor  behov  for udbyggede  protokoller  for signalering  både  i brugernettene  og IBC-net-
tet, f.eks.  CCITT  signaleringssystem  nr. 7. 
Abonnenttilkobling 
Abonnenter  får adgang  til IBC-nettet  via en terminal,  et abonnentplaceret  net  (Customer  Premises 
Network  — CPN)  og abonnenttilkoblingssystemet  (Customer  Access  System  — CAS),  der  forbinder 
det abonnentplacerede  net  med  brugerdedikeret  termineringsudstyr  i' IBCN.  Abonnenttilkoblings-
systemet  giver  således  brugeren  adgang  til de fornødne  IBC-tjenester  og styrer  blandt  andet  sammen-
sætning  og adskillelse  af trafikstrømmens  kommunikations-  og distributionsdata. 
Referencemodel  for netfunktioner 
Den store  båndbredde,  som  IBC  åbner  mulighed  for,  resulterer  i en høj  grad  af funktionsdistribution  i 
nettet.  Funktioner  såsom  netstyring,  -vedligeholdelse,  -måling  og statistik,  taksering  og abonnentadmi-
nistration  vil blive  ordnet  ved  hjælp  af separate  hardware-enheder  og hertil  hørende  programmel. 
Dette  må gennemføres  for et heterogent  net med  forskellige  installationstyper  og -generationer. 
Nr. C 304/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28.11.86 
Arbejdet inden for dette område omfatter definering og specificering af en referencemodel for net­
funktioner til IBCN, herunder overvejelse af disse behov. 
1.3. Implementering og planlægningsstøtte 
Målsætning 
Sammensmeltningen af tjenesterne og overgangen til IBC indebærer store problemer, fordi de tekniske 
aspekter er så komplekse. Dette nødvendiggør en særlig indsats, som det her beskrevne arbejde tager sigte 
på. 
Arbejdsområder 
Arbejdet skal specifikt koncentreres om: 
Falles vcerktøjsmiljø for konstruktion, udvikling, afprøvning og vedligehold af telekommunikationsudstyr 
Overgangen til IBC forudsætter en kompleks F & U-proces, der igen bygger på et stort antal aktørers 
samordnede arbejde. Det bliver nødvendigt med kraftigt værktøj til denne F & U-proces, og dette 
arbejdsområde tager sigte på udvikling af fælles dele af et sådant værktøjsmiljø i samarbejde eller på 
grundlag af fælles specifikationer med henblik på fælles brug. Formålet er at minimisere dobbeltar­
bejde og at maksimere fælles træk i F & U-projekterne ved at aftale, udvikle og fordele fælles facilite­
ter for afprøvning, simulering og programmeludvikling. 
Definering i fællesskab af fælles afprøvningsfaciliteter 
Opgaven er at analysere og anbefale fælles afprøvningsfaciliteter og formater for dataudveksling. 
Dette vil åbne mulighed for at bruge de fælles afprøvningsfaciliteter til systemudvikling, -installering 
og -accept. Afprøvningsrapporterne skal ligeledes følge samme format, således at afprøvningsresultater 
kan udveksles. 
IBC-simulering med henblik på funktionsintegrationsprojekter 
For at sikre et ensartet grundlag for funktionsintegrationsprojekterne kræves der et sæt IBC-miljøsi-
mulatorer. Disse simulatorer må gennemløbe en udvikling med hensyn til sofistikationsgrad, efterhån­
den som IBC's specifikationer træder klarere og klarere frem, og de må i visse tilfælde gradvis kunne 
erstattes af maskinel- eller programmelbaserede implementationer af miljøet. 
Fælles definering af programmeludviklingsmiljøer 
Det er en nødvendighed, at det programmel, der udvikles under RACE-programmet, er kompatibelt 
og i hvert fald i en vis udstrækning portabelt. Dette kræver igen, at der vedtages fælles programmel-
infrastrukturer for den generation af programmeldele, der nødvendigvis må være kompatibel og/eller 
portabel (se punkt II.2 med hensyn til udviklingen af programmelinfrastrukturer). Denne del af pro­
grammet vedrører undersøgelser og forhandlinger med henblik på at nå til enighed om, hvilken politik 
der skal følges, og med henblik på at specificere, hvilke programmelinfrastrukturer der skal anvendes. 
Standarder og konventioner for portabilitet og genanvendelighed 
RACE-programmet ville være umuligt uden en aktiv dialog med internationale standardiseringsorgani­
sationer. Der må i RACE-programmet oprettes en særlig ordning til varetagelse af denne væsentlige 
opgave. Endvidere vil arbejdet i forbindelse med referencemodellen og systemanalysen og specificerin­
gen af del I medføre et betragteligt antal resultater vedrørende fælles konventioner, standarder og 
kodekser, og disse må samordnes, kontrolleres for konsekvens og formidles til deltagerne i RACE-
programmet. 
Programadministration 
Dette arbejde vedrører specifikke og væsentlige opgaver, der er en forudsætning for en fyldestgørende 
administration og samordning af programmet. Hovedpunkter er analyse og formidling af scenarier for 
IBC-referencemodellen samt IBC-konfigurationsadministration og -dokumentationskontrol. 
Del II: IBC-TEKNOLOGIER 
Målsætning 
Formålet med dette afsnit er at udføre samarbejdsbaseret forskning og udvikling inden for de nøgletekno­
logier, der kræves til en prisgunstig realisering af IBC-udstyr og -tjenester. Det vil således sige, at arbejdet 
skal være systemdrevet og specifikt relateret til funktionsspecifikationerne i del I. 
28.11.  86 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 304/11 
Arbejdsområder 
Sigtet  med  dette  arbejde  er præ  konkurrencemæssig  forskning,  afprøvning  og forsøg  til vurdering  af de nye 
IBC-relevante  teknologiers  teknisk-økonomiske  egenskaber. 
Indholdet  omfatter  bl.a.  emner  indenfor  IBC-specifikt  programmel  og maskinel. 
II. 1. Kompetencegivende  og understøttende  IBC-teknologier 
Specifikke  integrerede  kredsløb  til IBCN 
Der kræves  specifikke  komponenter'  til en prisgunstig  implementering  af abonnenttilkoblingskredsløbene 
(TDM-multiplexere,  demultiplexere,  linjekodere/-dekodere)  på  grundlag  af moden  siliciumteknologi, 
således  at der  opnås  et bedre  pris/ydeevne-forhold. 
Integrerede  optoelektroniske  komponenter  til  bredbånds-kommunikationssystemer 
De potentielle  fordele  ved  optoelektroniske  integrerede  kredsløb  (opto-electronic  integrated  circuits  — 
OEIC),  som  på en og samme  halvlederchip  monolytisk  integrerer  adskillige  elektroniske,  optiske  og opto-
elektroniske  funktioner,  skal  udforskes  i sammensatte  halvledere,  herunder  InP-baserede  materialer.  Der 
tilsigtes  en forbedring  med  hensyn  til performans  (hastighed  og støj),  pålidelighed  og pris. 
Bredbåndskobling 
Der må  foretages  parallelle  undersøgelser  af indbyrdes  konkurrerende  teknikker  med  henblik  på en defini-
tiv bedømmelse  af en specifik  metodes  potentiel,  for  så vidt  angår  disponibilitetstid  og anvendelsesområde. 
Space-switching  og tidsdelingsswitching  med  lavt  effekttab  stiller  store  krav  til halvlederkomponenter  og 
systemkonstruktion.  Optisk  switching  er muligvis  løsningen,  men  hertil  kræves  yderligere  intensiv  forskning 
med vægten  lagt  på udvikling  af de fornødne  egenskaber  med  hensyn  til faciliteter  og ydeevne. 
Konstruktionsværktøjer  til  individuelt  udstyr  og komplekse  systemer 
Udbygning  af eksisterende  eller  udvikling  af systemer  og delsystemer  med  specifikt  sigte  på implementering 
af udstyr  til bredbåndskommunikation  og simulering  på optiske  transmissionsmedier,  herunder  elektriske 
termineringer. 
Prisgunstige  optiske  komponenter 
I enhver  indførelse  af IBC  i stor  skala  må  visse  komponenter  nødvendigvis  forefindes  i meget  stort  antal, 
og disse  komponenters  pris  og funktionsegenskaber  (såsom  »mean  time  before  failure«)  har  stor  indflydelse 
på systemomkostningerne.  Produktion  af nøglekomponenter,  som  f.eks.  pålidelige  kilder  og detektorer  for-
udsætter,  at den  pågældende  komponent  og de pågældende  procesteknologier  har  nået  et meget  avanceret 
stade. 
Højhastighedsforbindelser 
Højhastighedstransmission  i abonnentkredsløbet  vil betyde  en enorm  forøgelse  af langdistancetrafikken, 
hvilket  fører  til større  krav,  end  den  direkte  detektionteknik  opfylder.  Udvikling  af kohærente  forbindelser 
(homodyn  eller  heterodyn  detektion)  forudsætter  en intensivering  af arbejdet  med  specifikke  komponenter, 
såsom  DFB-lasere,  optiske  forstærkere  osv.  Rent  bortset  fra anvendelsesmulighederne  inden  for  langdistan-
ceområdet  kan  kohærente  systemer  revolutionere  netarkitekturen  i abonnentkredsløbet. 
II.2.  Teknologi  for kommunikationsprogrammel 
Programmelinfrastruktur 
IBC-nettet  forudsætter  programmel,  der  stiller  mindst  lige  så komplekse  krav  som  i det  nuværende  tele-
kommunikationssystem.  Der  kan  opnås  en stor  forøgelse  af programmeringsproduktiviteten  ved  at anvende 
en ensartet  programmelstruktur,  også  for  så vidt  angår  specificering,  implementering,  on-line  miljø,  afprøv-
ning,  genanvendelse  og værktøjssæt. 
Værktøjer  til konstatering  af  behovene 
Værktøjer  til bestemmelse  af behovene  og afspejlingen  af disse  i systemarkitekturen  går  forud  for udviklin-
gen af både  programmel  og maskinel.  Behovene  inden  for  telekommunikationsområdet  præges  af, at det  er 
nødvendigt  med  et stort  antal  forskellige  optioner.  Behovsvurderingen  omfatter  funktionssystemopførsel, 
grænseflader  (ISO/OSI)  og ydeevne.  Der  kræves  en stor  indsats  for  at etablere  en ramme  for  konstatering 
af behovene,  således  at den  nødvendige  konsekvens  og fuldstændighed  sikres. 
Nr. C 304/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28.11.86 
11.3. Basale teknologier for IBC-brugere 
Audio-lvideobearbejdning — redundansreduktion 
TV-transmissioner af den nu kendte kvalitet, og i endnu højere grad højopløsnings-tv med forbedret kvali­
tet, stiller store krav til transmission og koblingsteknik. Problemet er at finde det bedste kompromis med 
hensyn til transmissionshastighed og båndbreddereduktion, således at omkostningerne for brugeren bliver 
så små som muligt. Der kræves et stort arbejde inden for bearbejdning af videosignaler, kodningsteknikker, 
systemdesign osv., og fuld udnyttelse af fremskridtet inden for halvlederteknologien, hvis der skal udvikles 
omkostningseffektive ind/afkodningsanlæg. 
Bredbåndsteknikken i abonnentplacerede net 
RACE-programmet drejer sig om tilvejebringelse af avancerede teletjenester for den brede offentlighed. 
Nødvendigheden af at give almindelige brugere adgang til avancerede og integrerede tjenester til en rimelig 
pris forudsætter funktionsintegration med tv (herunder højopløsnings-tv), telefoni (herunder billedtelefoni), 
samt nye tjenester, såsom hjemmekøb (home shopping), elektronisk post osv. Tilvejebringelse heraf til pri­
ser, der er acceptable for den brede offentlighed, er en stor udfordring for så vidt angår omkostninger/ 
ydeevne. Formålet med dette arbejdsområde er — på grundlag af avancerede trådløse forbindelser eller en 
optisk bus — at udvikle systemprincipper og -teknologi, der kan anvendes til formål inden for erhvervslivet 
eller i hjemmet, og som fuldt ud respekterer specifikationsgrundlaget for de offentlige net og opfylder 
applikationernes funktionskrav. De vigtigste arbejdsområder bliver koblings- og transmissionsteknik. 
Billedsensorer 
Den væsentligste egenskab ved IBC-nettet er, at det tillader applikationer baseret på levende billeder af op 
til samme kvalitet som i højopløsnings-tv, samt højkvalitetstransmission af forretningspapirer. Arbejdet skal 
derfor koncentreres om den teknologi, der kræves til omkostningseffektive billedbehandlingsfaciliteter, så­
ledes at denne anvendelse af IBC kan vinde indpas, med vægten lagt på fjernsyn og billedtelefoni. 
Teknologi for kommunikationsdisplays 
Højkvalitetsdisplays af både store og små dimensioner får en væsentlig betydning ved indførelse af IBC. 
Inden for dette felt skal arbejdet koncentreres om udvikling af komponenter til højopløsnings-tv. Her­
udover skal der sættes ressourcer ind på at sikre, at der opnås en optimal sigtebesparelse i forbindelse med 
. udformningen af komponenter til forskellige avancerede prisgunstige IBC-displaysystemer. 
Digital billedoptagelsesteknik 
Anvendelse af IBC til billedbehandling forudsætter lagringssystemer, der opfylder de specifikke behov i 
forbindelse med driften af IBC-net. Dette betyder, at der må udvikles både sekventielle og kontinuerte 
metoder for videotilkobling (både i forbindelse med optagelse og gengivelse) på grundlag af en prisgunstig 
teknik, før IBC-applikationer, herunder »store-and-forward« funktioner, kan stilles til rådighed tilstræk­
kelig billigt. 
Komponenter til højopløsnings-tv 
Dette arbejde omfatter komponenter, der er afgørende for realisering af avanceret højopløsnings-tv. 
11.4. Delsystemer og teknikker 
Det tilsigtes med arbejdet inden for dette felt at udvikle laboratoriemodeller, for IBC-delsystemer om mu­
ligt på basis af de teknologier, der udvikles inden for område II.1, II.2 og II.3. 
Realisering af abonnenttilkobling 
Abonnenttilkoblingssystemet omfatter den fysiske transmissionslinje, der befordrer abonnentens informa­
tion og det optisk/elektriske udstyr, der varetager funktionerne i forbindelse med multiplexing, signalbear­
bejdning, rutning, signalering og andre funktioner i grænsefladerne til det abonnentplacerede net og IBC-
nettet. 
Moduler for bredbåndskobling 
Optiske og elektroniske krydspunktsmatricer må udvikles med henblik på anvendelse i forskellige koblings-
applikationer inden for IBCN, og disse forudsætter grænseflader til infrastrukturerne for styring/signale­
ring og administration/vedligehold. Der skal foretages en optimering af tab, effekttab, pålidelighed, kryd­
stale og andre parametre. 
Bredbåndsforbindelser 
Sigtet med dette arbejde er at skabe forbindelser, der kan anvendes til højhastighedstransmission (over 565 
Mbit/s) over store afstande. Arbejdet koncentreres om nøglekomponenter såsom sammenkoblingsenheder, 
forstærkere, sendere, modtagere og lysledere med henblik på opfyldelse af IBCN's behov med hensyn til 
transmissionskvalitet, pålidelighed, og vedligeholdelse. 
28.11.86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 304/13 
Satellitbaserede bredbåndsforbindelser er specielt attraktive for distributiv trafik over et stort område, men 
denne teknik stiller store krav til frekvensspektrum og satellittens strømforsyning. Inden for IBC kommer 
satellitter sandsynligvis til at fungere som intelligente centraler snarere end passive relæstationer, og ud­
formningen af satellittens udstyr og terminalerne på jorden bliver det vigtigste aspekt af disse undersøgel­
ser. 
Ergonomisk udformede terminaler 
De fleste IBC-brugere bliver ikke-fagfolk, hvorfor IBC-terminalerne må skjule de fleste komplekse IBC-
aspekter for brugeren og udvise en enkel og brugervenlig grænseflade, der tilgodeser brugerens behov, 
herunder behovene hos særlige grupper som f.eks. uøvede og handicappede brugere. Undersøgelser af ter­
minalernes brugsrigtighed og den hertil fornødne udformning er en vigtig del af IBC-arbejdsprogrammet. 
Organisation, styring og vedligehold af IBC-systemer 
Indførelse af IBCN forudsætter, at det er muligt at klare alle driftsaspekter effektivt og økonomisk. Arbej­
det omfatter: 
— trafik- og netstyring, 
— administration og abonnenttjeneste (tarifering, fakturering, tilsyn m.m.), 
— nettets vedligeholdelse og konfigurationsstyring, 
— netfejldiagnosticering og genoprettelsesprocedurer (recovery), 
— administration af leverandørtjenester, 
— diverse. 
Del III: STANDARDFORBEREDENDE FUNKTIONSINTEGRATION 
Målsætning 
Sigtet med dette arbejde, arbejdet er validering af de standardiseringsbegreber og det standardforberedende 
arbejde inden for andre felter af RACE resulterer i. Dele af IBC-systemerne og -delsystemerne skal afprø­
ves ved simulering eller forskningsforsøg, specielt med henblik på det teknologiske arbejde i forbindelse 
med udarbejdelse af standardiseringsforslag. 
Standardforberedende funktionsintegration tjener flere vigtige formål. Det vil blandt andet 
— give mulighed for at verificere principper, standardiseringsoptioner, pålidelighed, sikkerhed samt andre 
væsentlige funktionsegenskaber gennem simulering og afprøvning på forskningsstadet; 
— bidrage til at reducere risici i forbindelse med udvikling og implementering, idet det bliver muligt at 
lade operatørerne, industrien og i givet fald tjenesteleverandørerne og brugerne vurdere funktionsfacili-
teterne; 
— demonstrere systemernes driftskompatibilitet samt overholdelsen af standarderne og specifikationerne. 
Arbejdsområde (') 
Sigtet med dette arbejde er, 
— af afprøve ny teknologi og nyt udstyr fra projekter i del II af RACE og ESPRIT, fra relevante pro­
grammer i medlemsstaterne og fra internationale projekter som en integrerende del af et IBC-system 
med henblik på vurdering af funktionalitet og teknisk/økonomisk performans; 
— at undersøge de relevante performansparametre og konstatere, om det er muligt at opfylde en pågæl­
dende funktionsenheds specifikationer som defineret i arbejdet med referencemodellen; 
— hvor det er nødvendigt, at samle funktionsblokke til grundstammen i en netkonfigutration til afprøv­
ning af disses interaktion, således at det kan konstateres, om IBC-systemet fungerer som fastlagt, og 
om drifts- og vedligeholdelsesprocedurer opfylder de generelle krav til nettet. 
Inden for IBCN generelt er der mange funktioner, der kræver, at denne type arbejde udføres. Funktion­
erne kan klassificeres på flere forskellige måder, bl.a. kan man foretage en gruppering på grundlag af, 
hvilken funktion der dominerer. 
(') Arbejdet i denne del af RACE-programmet forventes ikke at fungere som demonstrationsprojekter eller markforsøg. 
Sådanne forsøg samt prototypeanlæg er nødvendige, før man kan gå igang med en operationel implementering af et 
harmoniseret sæt IBC-tjenester, men dette arbejde ligger uden for RACE-programmets rammer med hensyn til sigte og 
omfang. 
Nr. C 304/14 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 28. 11. 86 
111.1.  Brugerfaciliteter 
Fastterminalfiinktion 
Prototyper  af IBC-terminaler  baseret  på de nye  teknologier.  Et eksempel  herpå  er en IBC-arbejdsstation 
med flere  funktioner,  der giver  adgang  til en lang  række  nye  tjenester,  herunder  også  videoapplikationer 
(f.eks.  højopløsnings-tv,  billedtelefon  osv.).  Formålet  er at realisere  aspekter  som  f.eks.  nye  displayteknolo-
gier (f.eks.  fladpaneler),  funktions-  og modulbaserede  standardiseringsprincipper,  interne  busstrukturers 
drift  m.v.  i forbindelse  med  IBC-nettets  avancerede  telekommunikationsterminering. 
Abonnentplacerede  net 
For at terminalerne  kan  fungere  sammen  med  netgrænsefladen  (NT  1) hos  abonnenten,  må der tilvejebrin-
ges specifikke  grænseflader  og telekommunikationsfunktioner,  der kan  anvendes  i alle  de forskelligartede 
netstrukturer  og -implementationer,  der kan  forventes.  De telekommunikationsfunktioner,  der skal  udvikles 
med henblik  på IBC,  rækker  lige  fra simple  abonnentplacerede  net  (f.eks.  tilkobling  af privatudstyr  til 
eksterne  linjer)  og til komplekse  abonnentplacerede  net (f.eks.  sammenkobling  af mange  forskellige  termi-
naler  med  mulighed  for omkobling  til eksterne  linjer).  De funktioner,  der skal  realiseres,  må være  drifts-
kompatible  med  en række  forskellige  eksterne  net (offentlige,  private,  direkte  satellittransmission  osv.). 
Mobilterminering 
Mobilterminalerne  må være  kompatible  med  de fremtidige  IBC-tjenester  og -net.  Arbejdet  inden  for dette 
område  omfatter  undersøgelse  af den  tekniske  gennemførlighed  i forbindelse  med  supplering  eller  integre-
ring af forskellige  mobilradioinfrastrukturer  i IBC,  og på hvilket  niveau  der  skal  oprettes  gateways  mellem 
disse  og IBC-nettet.  Arbejdet  omfattet  også  i et vist  omfang  mobile  IBC-termineringer. 
111.2.  Abonnenttilkobling 
For at tilkoble  abonnenten  til det første  opkoblingsknudepunkt  i det overordnede  (bredbånds)net  kræves 
der en transmissionsforbindelse  til fremføring  af flere  forskellige  kanaler/kredsløb  samt  en standardiseret 
metode  for forbindelse  mellem  disse.  Arbejdet  inden  for dette  felt  omfatter  både  fundamentale  tilkoblings-
forsøg  (nogle  få underholdningskanaler  med  nogle  få telekommunikationskanaler)  med  henblik  på typiske 
private  brugere  og mindre  virksomheder,  og bredbåndsbaserede  tjenesteintegrerede  PBC-tilkoblingssyste-
mer for storabonnenter  med  sofistikerede  systemer. 
Lokal  omkoblingsfunktion 
Inden  for lokal  omkobling  skal  der typisk  behandles  emner  i forbindelse  med  adskillelse  af underholdnings-
tjeneste  fra telekommunikationstjenester,  metoder  til at vælge  mellem  underholdningsprogrammer,  tjenester 
osv. 
Head-end  funktioner 
Arbejdet  her  vedrører  de funktioner,  der  kræves  for  at hente  underholdningstjenester  ind fra  en række 
forskellige  kilder  (landsdækkende  kabelanlæg,  lokale  produktionsfaciliteter,  direkte  satellittransmission, 
forskellige  stationer  osv.)  og for distribuering  heraf  til uafhængige  lokale  fordelingsenheder. 
Lokalcentralfunktioner 
Grænsefladen  mellem  abonnenterne  og det overordnede  bredbåndsbaserede  telenet  forudsætter  en omkob-
lings-,  koncentrerings-  og multiplexeringsfunktion.  Dette  svarer  til den  traditionelle  telekommunikations-
central,  blot  udvidet  således,  at den  kan  anvendes  til landsdækkende  underholdningstjenester.  I integra-
tionsprojekterne  inden  for dette  område  skal  der  undersøges  nye  teknologier  og principper  bl.a.  i forbin-
delse  med  nye  båndbredder  for IBC  (herunder  navnlig  den  bredbåndsbaserede  koblingsfunktion)  og alter-
native  koblingsmetoder. 
111.3.  Netfunktioner 
Transitcentralfunktioner 
Disses  opgave  er at etablere  forbindelse  (dvs.  varetage  koblings-  og multiplexeringsfunktioner)  mellem  de 
overordnede  transmissionskredsløb  i langdistancedelen  af IBC-nettet.  Det  arbejde,  der skal  gennemføres  på 
dette  område,  svarer  til arbejdet  med  udbygningen  af lokalcentralfunktionerne,  men  vedrører  specifikt  for-
holdene  i forbindelse  med  den  højere  trafiktæthed,  som  centralens  højere  placering  inden  for netarkitektu-
ren medfører. 
28.11.86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 304/15 
Transmissionsjunktioner 
Arbejdet på dette felt vedrører højhastighedstransmission mellem centralerne. Arbejdet omfatter de nødven­
dige sendere, koblere, modtagere osv. såvel som selve transmissionsmediet. Det forventes, at disse forbin­
delser skal arbejde med transmissionshastigheder på over 565 Mbit/sek. og vil anvende f.eks. multiplexering 
baseret på basis af bølgelængdeopdeling (Wavelength Division Multiplex-WDM) til at forøge den generelle 
transmissionskapacitet. 
Drifts- og vedligeholdelsesfunktioner 
Disse funktioner skal give mulighed for at overvåge og styre bredbåndsbaserede integrerede kommunika­
tionsnet. Integrationsprojekterne inden for dette felt omfatter forsøg med netstyring, fejldetektion og 
-diagnose, vedligehold (af det overordnede net og af abonnentforbindelser) osv. og tager sigte på afprøv­
ning af de nye teknologi-, programmel- og systemprincipper, der er udviklet inden for andre dele af 
RACE-programmet, for så vidt angår egnethed og teknisk/økonomiske egenskaber inden for dette om­
råde. 
BILAG 2 
Reference til tredjelande 
De tredjelande, der omhandles i artikel 2, stk 1, er følgende: 
— republikken Finland, 
— kongeriget Norge, 
— Schweiz, 
— kongeriget Sverige, 
— republikken Østrig.