Offentliggørelse af enhedsdokument med ændringer efter godkendelse af en ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

(2022/C 89/07)

Europa-Kommissionen har godkendt denne ændring af mindre omfang i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, tredje afsnit, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

Ansøgningen om godkendelse af denne ændring af mindre omfang findes i Kommissionens eAmbrosia-database.

ENHEDSDOKUMENT

»ROOIBOS/RED BUSH«

EU-nr.: PDO-ZA-2427-AM01 – 3. september 2021

BOB (X) BGB ( )

1. Betegnelse

»Rooibos/Red Bush«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Sydafrika

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.8. Andre produkter i bilag I til traktaten (krydderier m.m.)

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Betegnelsen »Rooibos/Red Bush« kan kun bruges om tørrede blade og kviste af 100 % ren »Rooibos/Red Bush« af Aspalathus linearis, som er blevet dyrket eller høstet i naturen i det geografiske område, der er beskrevet i denne ansøgning.

»Rooibos/Red Bush« findes i to former: a) fermenterede og b) grønne (ikkefermenterede) tørrede blade og kviste af 100 % ren Aspalathus linearis.

a) I formen fermenterede tørrede blade og kviste af Aspalathus linearis har »Rooibos/Red Bush« en klar farve, som varierer fra lys brun over gul til skinnede teglrød. Den kan også have mindre stykker (af kvist) af en lysere farve blandet med resten af produktet. Vandindholdet i »Rooibos/Red Bush« er mindre end 10 %.

b) Grøn (ikkefermenteret) »Rooibos/Red Bush« er de ikkefermenterede tørrede blade og kviste af planten Aspalathus linearis. Grøn (ikkefermenteret) »Rooibos/Red Bush« har ikke tegn på brunfarvning eller fermentering. Grønne (ikkefermenterede) blade af »Rooibos/Red Bush« har en dominerende lys grøn farve, og der indgår rødligt brune, tynde kviste og hvide træagtige stykker i produktet. Vandindholdet i grøn (ikkefermenteret) »Rooibos/Red Bush« er mindre end 10 %. Aroma og smag af »Rooibos/Red Bush« bestemmes ved en sensorisk test foretaget af en uddannet smager. Aroma og smag kan variere mellem forskellige partier af »Rooibos/Red Bush«, men ved analyse af et stort sæt prøver har følgende aromaer kunnet fastslås at være til stede i »Rooibos/Red Bush« i varierende grad. Aroma Sød Honning Karamel Frugtagtig Citrusfrugter Bær Abrikossyltetøj Træagtig Buskagtig/kvistagtig Røget/brændt Blomsteragtig Fynbos Parfume Krydret Kanel Smag og mundfornemmelse Grundsmagsnuancer Sød Bitter Syrlig Mundfornemmelse Blød og glat Astringerende

3.3. Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Den eneste råvare til »Rooibos/Red Bush« er de friskhøstede blade og kviste af Aspalathus linearis.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Under fremstillingen af »Rooibos/Red Bush« skal følgende etaper finde sted i det afgrænsede geografiske område:

a) Frø af planten Aspalathus linearis indsamles af lokale frøsamlere, ofte fra myretuer. Frøsamlerne leverer så frøene til landbrugerne. Dette er en ældgammel tradition, som stadig følges i dag og er en afgørende del af Rooibos-dyrkningen, som den kendes i dag.

b) Den dyrkes kommercielt eller vokser vildt i naturen.

c) Den høstes på dyrkede marker (enten mekanisk eller manuelt) eller i naturen (kun manuelt). Den forarbejdes og tørres på et tørregulv. Tørregulvet kan være anlagt på eller uden for bedriften, men skal ligge inden for det afgrænsede område.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til

—

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

»Rooibos/Red Bush« må blandes med teer, infusioner og andre produkter, til konsum eller andre formål. Mærkningen af sådanne produkter skal overholde de regler, der er gældende for mærkning af produkter i det område, hvor produktet markedsføres.

—

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område for fremstilling, tørring og fermentering af »Rooibos/Red Bush« er følgende:

a) I Vest-Kapprovinsen kommunerne Bergrivier, Breede Valley, Cape Agulhas, Cederberg, City of Cape Town, Drakenstein, Langeberg, Matzikamma, Overstrand, Saldanha Bay, Stellenbosch, Swartland, Swellendam, Theewaterskloof og Witzenberg.

b) I Nord-Kapprovinsen kommunen Hantam.

5. Tilknytning til det geografiske område

Geografisk område

Smagen og den specifikke sammensætning af »Rooibos/Red Bush« hænger direkte sammen med klimaet på stedet, hvor den dyrkes: kolde, våde vintre, vækst om foråret og den tidlige sommerperiode og derefter modning og ophobning af polyfenoler, efterhånden som vejret bliver varmere og tørrere. Det følger heraf, at hvis Aspalathus linearis dyrkes i ethvert andet klima, får den ikke de samme egenskaber som »Rooibos/Red Bush« på grund af en mindre ophobning af polyfenol. For at forstå årsagssammenhængen er det vigtigt at forstå den måde, hvorpå Aspalathus linearis har tilpasset sig det enestående klima, jordbunden og geografien i området.

Det geografiske område, hvor »Rooibos/Red Bush« vokser naturligt, er kendt for sine varme, tørre somre og kolde, våde vintre. Den 27. oktober 2015 blev der da også målt 48,3 oC i Vredendal, hvilket er den højeste temperatur i oktober måned, der nogensinde er målt på jorden. Nedbøren i området varierer fra 380 til 635 mm om året og falder overvejende i vintermånederne med lejlighedsvise byger tidligt på sommeren og sent om efteråret. De lange, varme sommermåneder er ekstremt tørre. Jordene i området er dannet af Taffelbjergssandstenskompleks, der har givet næringsfattige, grove, sandede jorde med en pH-værdi på 4,5-5,5. Taffelbjergssandsten består primært af kvartsholdig sandsten, der lejrede sig for 510-400 mio. år siden. Det er det hårdeste og mest erosionsbestandige lag i bjergmassivet Cape Supergroup.

»Rooibos/Red Bush« har udviklet en række enestående egenskaber (bl.a. bladenes form og overflade) for at tilpasse sig det barske klima. Ud over et net af vandrette rødder lige under jordoverfladen, som kan udnytte selv sparsom nedbør, har planten en lang pælerod, som når så dybt som to meter og hjælper planten med at finde fugt og hente vand i de tørre sommermåneder. De vandrette rødder sætter planten i stand til at trække mere fosfor ud af jordbunden, som er blandt de mest fosforfattige i verden.

En af de største hemmeligheder bag tilpasningen af »Rooibos/Red Bush« til det barske klima findes i symbiosen med de kvælstofbindende bakterier på plantens rødder. Som andre bælgplanter har Aspalathus linearis bakterier på rødderne, som omdanner kvælstofdioxid til biologisk nyttig ammoniak i en proces, der kaldes kvælstofbinding. Planten absorberer og udnytter kvælstoffet mod at give bakterierne næring. Denne proces er fælles for alle bælgplanter, men det unikke ved Aspalathus linearis er, at de hjemmehørende bakterier af slægten Bradyrhizobium er naturligt syretolerante, og planten har en vis evne til at modificere sin pH-værdi i rhizosfæren for at fremme symbiosen og næringstilførslen til planter, der vokser i den ellers ufrugtbare og sure jord. Det fremgår af litteraturen, at meget få symbioser kan tåle så sure jorde og så voldsomt et næringsstress og samtidig binde store mængder kvælstof, som det er tilfældet med Aspalathus linearis.

Producenter af »Rooibos/Red Bush« har udnyttet de varme og tørre somre til at tørre høsten på en naturlig måde. »Rooibos/Red Bush« høstes hvert år i de varme sommermåneder og soltørres umiddelbart efter høsten. Den skarpe sol og fraværet af regn muliggør en naturlig tørring af »Rooibos/Red Bush«, hvor fermenteringsprocessen kan styres optimalt.

Den menneskelige faktor

Selv om Cape Floral Region (med dens særlige »fynbos«-vegetation) er den mindste af de seks floraprovinser i verden, er det den mest mangfoldige, og det er et af de mest specielle steder i verden med hensyn til mangfoldighed, tæthed og antal endemiske plantearter. Aspalathus linearis er imidlertid en af et lille antal planter, som har undergået en overgang fra vild plante til dyrket afgrøde, og den er til dato en af de forholdsvis få fynbosplanter af økonomisk betydning, alt sammen takket være menneskelig indgriben.

For næsten 250 år siden berettede den svenske botaniker Carl Thunberg, at han under sine rejser i Afrika i 1772 stødte på lokale indbyggere og observerede, at de anvendte »Rooibos/Red Bush« som en drik. Blade og kviste af »Rooibos/Red Bush« blev indsamlet i bjergene og bundtet i hessianposer, som blev bragt ned ad de stejle skrænter på æselryg. De basale metoder til forarbejdning af »Rooibos/Red Bush«, som stadig anvendes den dag i dag (først skæres og kvases blade og kviste af »Rooibos/Red Bush«, hvorefter teen »sveder« eller fermenterer i bunker og til sidst spredes ud for at tørre i solen), blev udviklet dengang.

Omkring 1930 blev en lokal læge og naturelsker fra Clanwilliam, Le Fras Nortier, interesseret i »vild buskte« og begyndte at eksperimentere med »Rooibos/Red Bush«. Det var vanskeligt at finde frø af »Rooibos/Red Bush« (som er ekstremt små), og Nortier bad de lokale, hvoraf nogle var hans patienter, om at lede efter frø i de sandede jorde og indsamle dem til ham. En khoikhoi-kvinde bragte ham en tændstikæske fyldt med frø, og siden blev Nortier bekendt med hendes hemmelighed. Kvinden fulgte efter myrer, som trak frø af »Rooibos/Red Bush« til deres tue. Dernæst rodede hun i tuen for at indsamle frøene, idet hun altid efterlod nogle, så myrerne kunne overleve. Denne indsamlingsmetode bruges stadig af nogle frøsamlere.

Nortier søgte en måde at formere frøene på og opdagede, at de kun ville spire, hvis de revnede først – ligesom ved en naturbrand. Nortier dyrkede de første planter på bedriften Klein Kliphuis nær Clanwilliam. Han fandt ud af, at frøene skulle sås i januar, og at det bedste tidspunkt at plante de bittesmå kimplanter ud er lige efter et kraftigt regnvejr, når der er mere regn på vej. Nortier inspirerede og tilskyndede også lokale landbrugere til at begynde at dyrke »Rooibos/Red Bush«.

Disse metoder til frøindsamling og affedtning af frøene bruges stadig i dag, og Aspalathus linearis produceres under tørre jordforhold, da planten har tilpasset sig til tørre, varme somre. De miljømæssige forhold påvirker den kemiske sammensætning af »Rooibos/Red Bush«, navnlig mængden og typen af polyfenoler i det færdige produkt. »Rooibos/Red Bush«-producenter har tilpasset deres jordkultivering og dyrkningsmetoder til de barske forhold i regionen. F.eks. må der ikke bruges ild til at rydde områder til dyrkning, da det ødelægger jordbundens organiske indhold. Endvidere spiller dækafgrøder en vigtig rolle under de forskellige faser af dyrkningsprocessen, og minimal eller bevarende jordbearbejdning er almindelig praksis.

Høsten finder sted i de tørre sommermåneder fra november til maj, og 20 % af plantematerialet skal blive siddende på planten. Det friskhøstede udbytte skal nå frem til tørregulvet senest 72 timer efter høsten, og der anvendes en skæremaskine til at skære kviste og blade til en længde på 1-10 mm. Til fermenteret »Rooibos/Red Bush« lægges den friskskårne høst herefter ud i solen i bunker i rækker på tørregulvet, som er støbt i cement eller består af klippegrund. Kammene vædes, bladene kvases, og kammene vendes med regelmæssige mellemrum, indtil konsistensen er rigtig, hvorefter materialet bredes tyndt ud over hele tørregulvet for at tørre. Til ikkefermenteret (grøn) »Rooibos/Red Bush« bredes bladene og kvistene ud i et tyndt lag på tørregulvet straks efter, at de er skåret i længder på 1-10 mm.

Processen på tørregulvet beskrives ofte som en kunstart og er en af de mest afgørende etaper i fremstillingen af »Rooibos/Red Bush«, og den kræver specifik viden og ekspertise. Teproducenten iagttager nøje teens farve, tekstur og fugtighed, indtil den ønskede sæbeagtige fornemmelse er opnået. En typisk metode er at tage en håndfuld våd, kvaset te og klemme den sammen med knyttet hånd, og hvis vandindholdet er korrekt, pibler der saft ud mellem fingrene.

Sagkyndige bedømmere vurderer kvaliteten af »Rooibos/Red Bush« ud fra en række faktorer, herunder farven på de tørrede blade, der har trukket i vand, intensiteten, farven og klarheden i infusionen samt aromaen og smagen. Paneler af uddannede smagere bruges til at bedømme smag og aroma. Der er blevet udviklet et smagshjul, som er et værdifuldt værktøj i kommunikationen mellem producenter af »Rooibos/Red Bush«, forarbejdningsvirksomheder, sagkyndige bedømmere, afsætningsvirksomheder, aromaproducenter, importører og forbrugere. Til hjælp ved fortolkningen af deskriptorerne er der også udarbejdet et foreløbigt sensorisk opslagsværk over nogle af deskriptorerne.

Produktets egenart

De enestående sensoriske egenskaber (eller aroma og mundfornemmelse), der kendetegner »Rooibos/Red Bush«, er beskrevet ovenfor. Deskriptorerne bygger på en analyse af et stort sæt prøver og indfanger de sensoriske fingeraftryk af »Rooibos/Red Bush«.

Disse enestående sensoriske egenskaber ved »Rooibos/Red Bush« kan tilskrives den komplekse fenolkemi i Aspalathus linearis. Flavonoidsammensætningen i »Rooibos/Red Bush« er enestående, idet den indeholder aspalathin og aspalalinin samt de sjældne forbindelser nothofagin og enolisk glykocid af phenylpyrodruesyre. De fleste flavonoider er allestedsnærværende i planteriget, men aspalathin er hidtil kun fundet i Aspalathus linearis og har herved givet planten dens enestående sensoriske egenskaber.

Det blev anført i forrige afsnit, at anvendelsen af tørrede blade og kviste af »Rooibos/Red Bush« til brygning af te blev dokumenteret første gang for næsten 250 år siden. Siden da har dens frugtagtige, søde smag med et koffeinfrit lavt tanninindhold gjort den til et kulturelt symbol på Sydafrika. Undersøgelser i 2005 viste, at »Rooibos/Red Bush«-te var en af de ti hyppigst konsumerede fødevarer i uofficielle bosættelser i Sydafrika.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

https://sarooibos.co.za/wp/wp-content/uploads/2018/07/GI-guidelines-asperMMAapplication-2013.pdf.

(1) EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.