1.Nye og skiftende omstændigheder

Den 29. januar vedtog Europa-Kommissionen sit arbejdsprogram for 2020. Heri fastsættes de vigtigste initiativer for det første år af denne Kommissions mandatperiode, og de seks overordnede ambitioner i kommissionsformand Ursula von der Leyens politiske retningslinjer samt Europa-Parlamentets hovedprioriteter og hovedprioriteterne i Det Europæiske Råds strategiske dagsorden for 2019-2024 omsættes til konkrete politikker.

Kommissionens arbejdsprogram blev vedtaget, før covid-19-krisen brød ud i Europa. Det, som begyndte med isolerede tilfælde, blev hurtigt til en folkesundhedskrise, et økonomisk chok af hidtil uset omfang og en pandemi af globale og tragiske proportioner. I løbet af et par uger stod Europa over for en akut og unik udfordring, som i forskellig grad berørte hvert land, hver region og hver person. Sundhedssystemer blev belastet til bristepunktet, og frontlinjemedarbejdere blev opfordret til at foretage heltegerninger. Hidtil usete foranstaltninger blev truffet for at lukke vores samfund og økonomier ned og begrænse spredningen af virusset. Hurtige og omfattende tiltag på EU-plan bidrog til at dæmpe virkningerne.

I denne periode har Europa-Kommissionens urokkelige fokus været på beskyttelse af liv og livsgrundlag. Lige fra at stille alle resterende midler fra EU's budget til rådighed til oprettelse af et lager af medicinsk udstyr. Kommissionen gjorde mere end nogensinde før brug af den indbyggede fleksibilitet i budget- og statsstøttereglerne og foreslog oprettelsen af SURE, et nyt EU-instrument til at mindske risiciene for arbejdsløshed og til at støtte arbejdstagerne. Den traf afgørelser om bl.a. toldfri import af basale varer og fremsatte forslag om transport, handel, bistand til partnerlande og meget mere. Den fastlagde en række retningslinjer om alt fra grænseforvaltning til passagerers rettigheder og fremlagde en køreplan til sikring af en sikker og gradvis genåbning.

Frem til nu har Kommissionen vedtaget 291 afgørelser og andre retsakter siden krisens begyndelse. Næsten alle disse var hverken planlagt eller fremgik af Kommissionens arbejdsprogram for 2020. Dette afspejler situationens hastende og dramatiske karakter samt den hastighed, hvormed Kommissionen har omstillet sig fra at gennemføre langsigtede mål til umiddelbar krisestyring.

Takket være fælles bestræbelser på at knække kurven, først og fremmest fra borgernes side, er spredning af virusset bremset og mindsket i Europa. Enhver genopretning vil være betinget af at kunne styre og leve med virusset inden for en overskuelig fremtid. Men det vil også kræve hurtig fleksibel støtte og investering, hvor det er mest nødvendigt. Det er, hvad Kommissionen i dag giver tilsagn om med Europas genopretningsplan, som omfatter et nyt genopretningsinstrument inden for rammerne af en fornyet flerårig finansiel ramme.

Som en del af pakken fra i dag tilpasser Kommissionen også sit arbejdsprogram for 2020. Dette er baseret på to principper. For det første er Kommissionen fast besluttet på at opfylde de tilsagn, der er afgivet i arbejdsprogrammet. For det andet skal tidsplanen for nogle af de foreslåede foranstaltninger revideres på grund af krisens karakter og omfang samt et nødvendigt fokus på krisestyring. Bilag I til Kommissionens arbejdsprogram for 2020 er blevet ajourført i overensstemmelse hermed.

Samtidig kræver genopretningen en beslutsom politisk kurs og investeringer. Dette er beskrevet nærmere i meddelelsen om Europas genopretningsplan. Det vil blive afspejlet yderligere med de nye forslag, der vil blive omtalt i Kommissionens hensigtserklæring til Europa-Parlamentet og Rådet i forbindelse med kommissionsformand Ursula von der Leyens tale om Unionens tilstand i september. Disse vil så indgå som del af et fuldt udviklet arbejdsprogram fra Kommissionen for 2021, der skal vedtages i oktober i år.

2.gennemførelse af Kommissionens arbejdsprogram: forskellige tidsplaner, styrkede ambitioner

De prioriteter, der er fastsat i kommissionsformand Ursula von der Leyens politiske retningslinjer og Kommissionens arbejdsprogram for 2020, er vigtigere end nogensinde på grund af Europas behov for at komme videre efter krisen. Behovet for at fremskynde den grønne og den digitale omstilling, at opbygge et mere retfærdigt Europa med en økonomi, der tjener alle, at styrke det indre marked og strategisk uafhængighed, at bakke op om vores værdier, at pleje vores demokrati og at tage vores fulde globale ansvar som en geopolitisk aktør er mere presserende end nogensinde før. Dette vil hjælpe Europa med dets genopretning og opbygge et mere modstandsdygtigt, bæredygtigt og fair Europa.

Det er derfor, at Kommissionen er fast besluttet på at gennemføre alle sine større initiativer i forbindelse med de seks overordnede ambitioner. De forventede mindre forsinkelser for en række initiativer afspejler behovet for at høste og integrere erfaringer fra krisen, for at give tid til passende høringer og for at sikre, at principperne om bedre regulering overholdes. Dette giver også tid til, at forslagene kan blive drøftet indgående med relevante interessenter, vedtages hurtigt af Europa-Parlamentet og Rådet og gennemføres korrekt af de nationale myndigheder – alt dette på et tidspunk, hvor vi stadig skal håndtere en folkesundhedskrise.

Der vil blive vedtaget initiativer, som er væsentlige eller støtter den umiddelbare genopretning, som oprindelig planlagt i Kommissionens arbejdsprogram. Disse omfatter strategien for intelligent sektorintegration, renoveringsbølgestrategien, strategien for bæredygtig og intelligent mobilitet, retsakten om digitale tjenester, styrkelsen af ungdomsstrategien eller hvidbogen om et instrument om udenlandske subsidier.

En række hastende større initiativer, som blev forsinket på grund af pandemien, vil blive vedtaget så hurtigt som muligt, navnlig den nye pagt om migration eller den nye dagsorden for færdigheder for Europa. Andre vil blive forsinket indtil senere på året eller til begyndelsen af næste år, således at de kan blive forberedt bedst muligt og kan sendes i høring.

Hvor et initiativ er opført i de tilpassede bilag, ændrer ikke ansvarsfordelingen i de opgavebeskrivelser, som formand Ursula von der Leyen har sendt til hvert medlem af kollegiet.

Kommissionen vil fortsat arbejde tæt sammen med Europa-Parlamentet og Rådet om de initiativer, der allerede er iværksat i år. Kommissionen vil også fortsat samarbejde med regioner, byer, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundet og borgere om forslag til initiativer og kommende initiativer.

3.Bedre regulering og strategisk fremsynethed

Denne krise har vist, hvor vigtigt det er for politiske beslutningstagere at kunne træffe velfunderede beslutninger på grundlag af solid dokumentation og en vurdering af alle tilgængelige muligheder og deres sandsynlige virkninger. Det er derfor, at principperne om bedre regulering fortsat skal være i centrum for vores lovgivning. Kommissionen vil fremlægge sin meddelelse om bedre regulering senere i år.

Denne krise styrker også behovet for at lette den unødvendige regelbyrde på et tidspunkt, hvor Europa skal sætte skub i sin økonomi. I denne ånd opretter Kommissionen i de kommende uger platformen fit-for-future med henblik at inddrage interessenter og alle forvaltningsniveauer i at forenkle og modernisere EU-lovgivningen.

I den første årlige strategiske fremsynsrapport vil virkningen af folkesundhedskrisen på større tendenser og politiske løsninger blive taget i betragtning. I overensstemmelse med Europas genopretningsplan vil rapporten lægge særlig vægt på EU's og medlemsstaternes behov for at opbygge modstandsdygtighed over for nuværende og fremtidige systemiske chok som f.eks. covid-19-krisen.