Den europæiske grønne pagt er Europas vækststrategi, der vil forbedre borgernes trivsel og sundhed, gøre Europa klimaneutralt senest i 2050 og beskytte, bevare og forbedre EU's naturkapital og biodiversitet. En økonomi, der fungerer for mennesker, indebærer også en retfærdig omstilling, der skaber beskæftigelse og ikke lader nogen i stikken. For at nå disse mål er det nødvendigt, at det europæiske finansielle system bliver mere bæredygtigt. Dette vil kræve både robust finansiel lovgivning og en klar omstillingsplan for virksomhederne. Omfanget af de investeringer, der er nødvendige for at gennemføre de nødvendige ændringer, vil sætte den europæiske finansielle sektor i centrum for en bæredygtig og inklusiv økonomisk genopretning efter covid-19-pandemien og for den langsigtede bæredygtige økonomiske udvikling i Europa.

EU har taget vigtige skridt til at opbygge et bæredygtigt finansieringsøkosystem. EU's klassificeringsforordning, forordningen om oplysninger om bæredygtig finansiering og benchmarkforordningen udgør grundlaget for at øge gennemsigtigheden og give investorer værktøjer til at udpege bæredygtige investeringsmuligheder.

Kommissionen fremlægger den delegerede retsakt om EU-klimaklassificeringssystemet, et forslag til et direktiv om virksomheders bæredygtighedsrapportering, som indebærer en revision af direktivet om ikkefinansiel rapportering, og ændringer af delegerede retsakter for bedre at afspejle bæredygtighedspræferencer i forsikrings- og investeringsrådgivning og bæredygtighedshensyn i forbindelse med produktstyring og tillidsforpligtelser. Disse vil bidrage til at skabe et grønnere, mere retfærdigt og mere bæredygtigt Europa og støtte gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling.

EU-klassificeringssystemet er et solidt, videnskabeligt baseret gennemsigtighedsværktøj for virksomheder og investorer. Det indfører klare resultatkriterier til bestemmelse af, hvilke økonomiske aktiviteter der yder et væsentligt bidrag til målene i den grønne pagt. Disse kriterier skaber et fælles sprog for virksomheder og investorer, som giver dem mulighed for at kommunikere om grønne aktiviteter med øget troværdighed og hjælper dem med at navigere i den omstilling, der allerede er i gang. EU-klassificeringssystemet vil også spille en vigtig rolle i forbindelse med udarbejdelsen af EU-standarden for grønne obligationer og EU-miljømærket for visse finansielle detailprodukter.

Den delegerede retsakt om EU-klimaklassificeringssystemet omfatter allerede de økonomiske aktiviteter i omkring 40 % af alle børsnoterede virksomheder i sektorer, som er ansvarlige for næsten 80 % af de direkte drivhusgasemissioner i Europa, og flere aktiviteter skal tilføjes i fremtiden. Ved hjælp af dette anvendelsesområde kan EU-klassificeringssystemet i betydelig grad øge det potentiale, der ligger i grøn finansiering til at støtte omstillingen, navnlig for kulstofintensive sektorer, hvor der er et presserende behov for forandring.

Forslaget til et direktiv om virksomheders bæredygtighedsrapportering vil fastsætte fælles europæiske rapporteringsregler, der vil øge gennemsigtigheden og pålægge virksomhederne at indberette oplysninger om bæredygtighed på en konsekvent og sammenlignelig måde. De nye rapporteringskrav vil gælde for alle store og alle børsnoterede virksomheder, herunder børsnoterede små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Kommissionen vil udvikle forholdsmæssigt afpassede standarder for SMV'er. Sidstnævnte vil fastsætte en reference for oplysninger, som virksomheder, der er omfattet af direktivet om virksomheders bæredygtighedsrapportering, med rimelighed kan anmode SMV-leverandører og -kunder i deres værdikæder om.

I.INDLEDNING

Forordning (EU) 2020/852 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer ("EU's klassificeringsforordning") trådte i kraft den 12. juli 2020. Ved denne forordning gav Europa-Parlamentet og Rådet Europa-Kommissionen mandat til i delegerede retsakter at fastsætte tekniske screeningskriterier til bestemmelse af, om en økonomisk aktivitet kan anses for at bidrage væsentligt til miljømålene. Disse kriterier bidrager til at fastlægge passende definitioner for virksomheder, investorer og finansielle markedsdeltagere for, hvornår økonomiske aktiviteter kan betragtes som miljømæssigt bæredygtige.

Dette mandat er baseret på kravet om, at de tekniske screeningskriterier skal være ajourførte og baseret på videnskabelig dokumentation. Disse kriterier skal være klare, gennemførlige og lette at anvende, således at unødige administrative byrder undgås. Europa-Parlamentet og Rådet har også anerkendt betydningen af offentlige høringer og har udtrykkeligt givet Kommissionen mandat til at inddrage relevante interessenter og bygge videre på rådgivning fra eksperter, der har dokumenteret viden og erfaring på de relevante områder.

Som Europa-Parlamentet og Rådet har anmodet om, indeholder den delegerede retsakt om EU-klimaklassificeringssystemet det første sæt tekniske screeningskriterier for EU-klassificeringssystemet og et fælles sprog for bæredygtige aktiviteter. I henhold til EU's klassificeringsforordning kræves det, at investorer og virksomheder anvender disse kriterier til relaterede oplysninger, som også vil tjene som en pålidelig rettesnor for investeringsbeslutninger.

Dette underbygges af forslaget til direktivet om virksomheders bæredygtighedsrapportering, som vil sikre, at virksomhederne giver oplysninger om bæredygtigheden af deres forretningspraksis på en gennemsigtig og sammenlignelig måde. Ved hjælp af oplysninger om overensstemmelse med klassificeringssystemet, omstillingsinvesteringer og bæredygtighedsrelaterede risici kan finansielle virksomheder evaluere de finansierede aktiviteters ambitioner og resultater på miljøområdet.

II. DEN DELEGEREDE RETSAKT OM EU-KLIMAKLASSIFICERINGSSYSTEMET

Den delegerede retsakt om EU-klimaklassificeringssystemet, som Europa-Parlamentet og Rådet kontrollerer, indeholder det første sæt tekniske kriterier for definitionen af de aktiviteter, der bidrager væsentligt til modvirkning af og tilpasning til klimaændringer, de første to ud af seks miljømål i EU-klassificeringssystemet.

Disse kriterier er udviklet på grundlag af anbefalinger fra den tekniske ekspertgruppe og efter offentlig feedback og rådgivning fra platformen for bæredygtig finansiering.

Mængden af feedback fra interessenter (herunder bl.a. borgere, offentlige myndigheder, virksomheder, nonprofitorganisationer og den akademiske verden) afspejlede spørgsmålets betydning. Langt størstedelen af respondenterne gentog betydningen af EU-klassificeringssystemet som et centralt redskab til støtte for omstillingsprocessen under den europæiske grønne pagt. Resuméet af resultaterne af den offentlige høring findes på Kommissionens websted for bæredygtig finansiering.

Feedbacken afslørede også en række betænkeligheder, herunder vedrørende:

-Følgerne af, hvorvidt en aktivitet kan betegnes som miljømæssigt bæredygtig eller ej: Nogle interessenter udtrykte bekymring over, at en aktivitet, der ikke kan betegnes som grøn i henhold til den delegerede retsakt om EU-klimaklassificeringssystemet, risikerer at blive opfattet som ikkebæredygtig med mulige konsekvenser for adgangen til finansiering af disse aktiviteter. (Afsnit 1)

-Ambitionsniveauet for og anvendeligheden af kriterierne: Mens mange interessenter udtrykte tilfredshed med kriteriernes ambitionsniveau eller endda opfordrede til højere ambitioner, var andre interessenter bekymrede for, at kriteriernes ambitionsniveau var for højt, og foreslog forbedringer af kriteriernes anvendelighed. (Afsnit 2)

-EU-klassificeringssystemets anvendelsesområde: Nogle interessenter stillede spørgsmålstegn ved, om omfanget af de aktiviteter, der er omfattet af kriterierne, er for snævre, og den binære karakter af EU-klassificeringssystemet, som betyder, at det ikke vil vejlede markederne om, hvordan de skal håndtere aktiviteter, der ikke opfylder eller ikke er omfattet af kriterierne i den delegerede retsakt om EU-klimaklassificeringssystemet. (Afsnit 3)