BERETNING FRA KOMMISSIONEN for udvalgenes arbejde i 2000

INDHOLDSFORTEGNELSE

(Årlige) Beretning fra kommissionen

for udvalgenes arbejde i 2000

(Redegørelsen er udfærdiget i henhold til artikel 7, stk. 4, i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [1])

[1] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

1. INDLEDENDE BEMÆRKNINGER

1.1. Komitologiudvalgenes formål og juridiske status

1.2. Status på gennemførelsen af afgørelse 1999/468/EF

1.3. Underretning af Europa-Parlamentet og dettes indsigelsesret

1.4. Forelæggelser for Rådet

1.5. Andre spørgsmål

2. HORISONTAL AKTIVITETSOVERSIGT

2.1. Antal udvalg og proceduretyper

2.2. Antal møder (og mødedage)

2.3. Antal høringer

3. PRÆSENTATION AF AKTIVITETERNE FOR HVERT SEKTORPOLITISK OMRÅDE

BILAG

1. Transeuropæiske net

2. Erhvervspolitik

3. Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold

4. Landbrug

5. Energi

6. Transport

7. Miljø

8. Forskning

9. Informationssamfundet

10. Fiskeri

11. Det indre marked

12. Regionalpolitik

13. Beskatning og toldunion

14. Uddannelse og kultur

15. Sundhed og forbrugerbeskyttelse

16. Retlige og indre anliggender

17. Eksterne forbindelser

18. Handel

19. Udvikling

20. Udvidelse

21. Humanitær bistand (ECHO)

22. Statistik (Eurostat)

23. Budget

24. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)

BERETNING FRA KOMMISSIONEN

for udvalgenes arbejde i 2000

1. INDLEDENDE BEMÆRKNINGER

I sin afgørelse 1999/468/EF af 29. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen - også kaldet den nye komitologiafgørelse - bestemte Rådet i artikel 7, stk. 4, at Kommissionen fra og med 2000 skal offentliggøre "en årlig redegørelse for udvalgenes arbejde". Med nærværende redegørelse bliver dette krav således opfyldt for første gang.

Kommissionens seneste rapport omhandlede udvalgsarbejdet i 1995. Den blev udarbejdet som et sammenfattende notat på anmodning fra Europa-Parlamentet og tilsendt dette den 24. juli 1996 (SEK(96) 1498).

Strukturen i nærværende "redegørelse for udvalgenes arbejde i 2000" er inspireret af dette notat, idet der dels fokuseres på komitologiudvalgene, som er opført på den udvalgsliste, der er offentliggjort i EF-Tidende [2], dels tages hensyn til de forandringer, der hidrører fra gennemførelsen af Rådets afgørelse 1999/468/EF. Endvidere omfatter den en bedømmelse af, hvordan udvalgsprocedurerne har fungeret i 2000.

[2] EFT C 225 af 8.8.2000, s. 2.

1.1. Komitologiudvalgenes formål og juridiske status

Komitologiudvalgene udgør den bistand, som Kommissionen har fået stillet til rådighed i udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, som den lovgivende magt i skikkelse af Rådet og Europa-Parlamentet har tillagt Kommissionen. I modsætning til andre udvalgstyper eller ekspertgrupper er komitologiudvalgene karakteriseret ved følgende tre grundprincipper:

For det første er de nedsat af den lovgivende magt (Rådet og Europa-Parlamentet) efter de lovgivningsprocedurer, som finder anvendelse på vedtagelsen af den "udvalgsnedsættende" retsakt, dvs. samarbejds- eller høringsproceduren og siden vedtagelsen af Maastricht-traktaten desuden den fælles beslutningsprocedure. Komitologiudvalgene har således et juridisk grundlag, som er fastlagt i en såkaldt basisretsakt.

For det andet er deres struktur og arbejdsform på flere punkter ens. Kommissionens repræsentant er formand for udvalget, som derudover alene består af repræsentanter for medlemsstaterne. Udvalgene arbejder efter de i basisretsakten fastlagte procedurer, således som Rådet har bestemt i komitologiafgørelsen.

I medfør af artikel 9 i Rådets afgørelse 1999/468/EF ophæves den tidligere komitologiafgørelse 87/373/EØF af 13. juli 1987 [3]. Så længe der ikke ændres i de basisretsakter, ifølge hvilke komitologiprocedurerne i overensstemmelse med afgørelse 87/373/EØF blev fastlagt, finder disse procedurer dog fortsat anvendelse.

[3] EFT L 197 af 18.7.1987, s. 33.

For det tredje udøver udvalgene deres ret til at udtale sig om de udkast til gennemførelsesforanstaltninger, som Kommission skal forelægge dem i henhold til basisretsakten, og arbejder efter de dertil indrettede procedurer: rådgivnings-, forvaltnings- eller forskriftsproceduren.

Forvaltningsproceduren er ifølge artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF forbeholdt forvaltningsforanstaltninger såsom dem, der vedrører anvendelsen af den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik eller gennemførelsen af programmer med store budgetmæssige konsekvenser (artikel 2, litra a)). Forskriftsproceduren bør ifølge artikel 2, litra b), anvendes til at vedtage generelle foranstaltninger, der har til formål at gennemføre væsentlige bestemmelser i basisretsakter, herunder foranstaltninger vedrørende beskyttelse af menneskers, dyrs eller planters sundhed eller sikkerhed, og til at ajourføre "tekniske" bestemmelser i en basisretsakt. Rådgivningsproceduren anvendes i alle øvrige tilfælde, når den anses for den mest hensigtsmæssige.

1.2. Status på gennemførelsen af afgørelse 1999/468/EF

I den anden erklæring til Rådets afgørelse 1999/468/EF [4] var Rådet og Kommissionen enige om, at bestemmelserne vedrørende de udvalg, der bistår Kommissionen i udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i henhold til afgørelse 87/373/EØF, burde justeres hurtigst muligt i overensstemmelse med de relevante lovgivningsprocedurer. Formålet var at bringe dem i overensstemmelse med artikel 3, 4, 5 og 6 i afgørelse 1999/468/EF.

[4] EFT C 203 af 17.7.1999, s. 1.

Denne opgave, der omfatter ca. 300 retsakter, er i gang og vil inden årets udgang udmønte sig i et forslag.

I afgørelse 1999/468/EF, artikel 7, er det desuden bestemt, at der skal vedtages forskellige foranstaltninger til at gøre komitologiudvalgenes arbejde mere gennemsigtigt.

Kommissionen har i overensstemmelse med stk. 4 i denne artikel offentliggjort en liste over alle de udvalg og komitéer, som har fået pålagt at bistå Kommissionen i udøvelsen af dens gennemførelsesbeføjelser [5].

[5] Se fodnote 1).

Og i medfør af stk. 1 i samme artikel har Kommissionen den 31. januar 2001 vedtaget en standardforretningsorden [6], som danner grundlag for vedtagelsen af en forretningsorden i hvert af de eksisterende eller nynedsatte udvalg. Kommissionens tjenestegrene overvåger, at de vedtagne forretningsordener kun adskiller sig fra standardforretningsordenen, for så vidt angår arbejdets tilrettelæggelse, idet der tages hensyn til de særlige vilkår på det pågældende område.

[6] EFT C 38 af 6.2.2001, s. 3. Efter at Kommissionen har godkendt et antal ændringer, og der er foretaget en sproglig revision, vil standardforretningsordenen atter blive offentliggjort i EF-Tidende.

Ud over nærværende årlige redegørelse for udvalgenes arbejde er det i afgørelsens artikel 7, stk. 5, endelig bestemt, at Kommissionen i 2001 skal oprette et offentligt tilgængeligt register med henvisninger til samtlige dokumenter, som tilsendes Europa-Parlamentet. Kommissionen vil i forbindelse med dette arbejde tage hensyn til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i institutionernes dokumenter [7], som trådte i kraft den 3. december 2001 [8].

[7] EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

[8] Den næste redegørelse omhandler virkningen af forordning nr. 1049/2001, som blev vedtaget i 2001.

1.3. Underretning af Europa-Parlamentet og dettes indisgelsesret

Kommissionen er forpligtet til at underrette Europa-Parlamentet om udvalgenes arbejde og tilsende det alle de udkast til gennemførelsesforanstaltninger, som den forelægger i henhold til en basisretsakt vedtaget efter proceduren i traktatens artikel 251. Det skal ske, for at Europa-Parlamentet kan udøve den ret til indsigelse, som det har fået ifølge artikel 8 i afgørelse 1999/468/EF.

Europa-Parlamentet og Kommissionen indgik i februar 2000 en aftale om gennemførelsesbestemmelser til Rådets afgørelse af 28. juni 1999 for at fastsætte de konkrete vilkår for udøvelsen af de forpligtelser, der påhviler Kommissionen [9].

[9] EFT L 256 af 10.10.2000, s. 19. Med aftalen bortfaldt følgende tidligere aftaler: Plumb-Delors-aftalen fra 1998, Samland-Williamson-aftalen fra 1996 og modus vivendi fra 1994.

Ifølge aftalen skal dokumenter fremsendes elektronisk. I løbet af året er dette gradvis blevet indført. Dokumenterne fra Kommissionens tjenestegrene sendes først til Generalsekretariatet, som straks videresender dem enten elektronisk eller via CIRCA til en central afdeling i Europa-Parlamentet. Efterhånden som antallet af elektronisk fremsendte dokumenter er steget, er der sendt færre dokumenter på papir. På nuværende tidspunkt fremsendes næsten samtlige dokumenter elektronisk.

Bortset fra hastesager giver aftalen Europa-Parlamentet i overensstemmelse med artikel 8 i Rådets afgørelse 1999/468/EF en frist på en måned fra modtagelsen af et endeligt udkast til gennemførelsesforanstaltning [10] til at vedtage en begrundet beslutning på et plenarmøde, såfremt det anser udkastet for at overskride de gennemførelsesbeføjelser, som er fastlagt i basisretsakten [11].

[10] Et udkast fremsendes før afholdelsen af mødet i det pågældende udvalg og igen efter dette, hvis der er tilføjet foranstaltningsudkastet væsentlige ændringer.

[11] Som skal være vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure (EF-traktatens artikel 251) af Rådet og Europa-Parlamentet.

I løbet af 2000 benyttede Europa-Parlamentet sig kun af sin ret til indsigelse i et enkelt tilfælde, nemlig i forbindelse med udkastet til en beslutning, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger [12], om tilstrækkeligheden af den beskyttelse, der opnås ved hjælp af safe harbor-principperne til beskyttelse af privatlivets fred og de dertil hørende hyppige spørgsmål, som offentliggøres af det amerikanske handelsministerium. Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2000, som blev fremsendt den 11. juli til Kommissionens Generalsekretariat, omfattede trods en udtrykkelig henvisning til artikel 8 i Rådets afgørelse 1999/468/EF kun bemærkninger til beslutningsudkastets indhold. Kommissionen genbehandlede derefter udkastet i lyset af Europa-Parlamentets beslutning og konkluderede, at den ikke havde overskredet sine beføjelser. Kommissionen vedtog følgelig sin beslutning den 26. juli 2000 [13].

[12] EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

[13] EFT L 215 af 25.8.2000, s. 7, og berigtigelse af 25.4.2001, EFT L 115, s. 14.

1.4. Forelæggelser for Rådet

Rådet fik kun seks gange i løbet af 2000 forelagt et forslag ud af en samlet mængde på 2 838 retsakter (hvoraf de 1 786 hidrører fra Generaldirektoratet for Landbrug). De seks forelagte forslag kom fra henholdsvis Generaldirektoratet for Landbrug (1 sag [14]), Generaldirektoratet for Miljø (1 sag) og Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse (4 sager). Muligheden for at forelægge forslaget for Rådet er fastlagt i komitologiafgørelsen og kan udnyttes, hvis Kommissionen ikke har samlet det fornødne flertal i udvalget. Det lave antal forelæggelser i forhold til det samlede antal retsakter (ca. 0,2 %), som Kommissionen har vedtaget (efter forskrifts- eller forvaltningsproceduren), viser, at Kommissionens udkast, som sendes til udvalgshøring, normalt samler det fornødne flertal. Man må derfor konkludere, at udvalgsarbejdet er kendetegnet ved en meget høj grad af enighed.

[14] Situationen med den manglende udtalelse, som gav anledning til forelæggelsen for Rådet, opstod i udvalget i 1999.

1.5. Andre spørgsmål

På området eksterne forbindelser udarbejder Kommissionen forslag til Rådets forordning om ændring af basisforordningen [15] og forskellige andre tematiske retsgrundlag. Disse forslag omfatter navnlig en generel anvendelse af forvaltningsudvalget i overensstemmelse med artikel 4 i afgørelse 1999/468/EF.

[15] Rådets forordning (EØF) nr. 443/92 af 25. februar 1992 om finansiel og faglig bistand til og økonomiske samarbejde med udviklingslandene i Asien og Latinamerika (EFT L 52 af 27.2.1992, s. 1).

Efter offentliggørelsen af Lamfalussy-rapporten om regulering af de europæiske værdipapirmarkeder vedtog Kommissionen to afgørelser [16] med det formål at nedsætte to forskellige udvalg til at befordre beslutningsprocessen. Ifølge Det Europæiske Råds resolution om emnet fra topmødet i Stockholm i marts 2001 [17] er det ene udvalg, som kaldes "Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg", en rådgivende gruppe af højtstående embedsmænd fra medlemsstaterne, som skal bistå Kommissionen i udarbejdelsen af udkast til gennemførelsesforanstaltninger. Det andet udvalg, som har fået titlen "Det Europæiske Værdipapirudvalg", er sammensat af repræsentanter for medlemsstaterne. Dette udvalg skal dels bistå Kommissionen i udarbejdelsen af udkast, dels fungere som forskriftsudvalg i overensstemmelse med artikel 5 i afgørelse 1999/468/EF.

[16] Kommissionens afgørelse 2001/527/EF af 6. juni 2001 (EFT L 191 af 13.7.2001, s. 43) og Kommissionens afgørelse 2001/528/EF af 6. juni 2001 (EFT L 191 af 13.7.2001, s. 45).

[17] Bilag 1 til formandskabets konklusioner.

I Lissabon i marts 2000 opfordrede Det Europæiske Råd Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til i løbet af 2001 at udarbejde en strategi for en koordineret indsats til forenkling af de lovgivningsmæssige rammer. Kommissionen fremførte i sin statusrapport til Det Europæiske Råd i Stockholm [18] det hensigtsmæssige i, at Rådet og Europa-Parlamentet søger en mere udbredt delegering til Kommissionen af beføjelserne til at vedtage gennemførelsesbestemmelser inden for de nuværende lovgivningsmæssige rammer, som de er fastlagt i EF-traktatens artikel 202.

[18] KOM(2001) 130 endelig, s. 8.

Overvejelserne om fremtiden udmøntede sig desuden i hvidbogen om nye styreformer i EU [19]. Heri foreslår Kommissionen en fornyet gennemgang af de betingelser, der gælder for Kommissionens vedtagelse af gennemførelsesforanstaltninger, og en vurdering af, om det er nødvendigt at opretholde de eksisterende udvalg, navnlig forvaltningsudvalg og forskriftsudvalg [20]. Desuden agter Kommissionen at iværksætte overvejelser om en mulig ændring af artikel 202 i traktaten således, at Rådet og Europa-Parlamentet på lige fod "overvåger Kommissionens måde at udøve sine gennemførelsesbeføjelser på" [21].

[19] KOM(2001) 428 endelig.

[20] Se hvidbogen, s. 31.

[21] Idem.

2. HORISONTAL AKTIVITETSOVERSIGT

2.1. Antal udvalg og proceduretyper

En redegørelse for de samlede udvalgsaktiviteter kræver først og fremmest en oversigt over de komitologiudvalg, som findes pr. en bestemt dato. I den forbindelse er det vigtigt at skelne mellem denne type udvalg og de forskellige typer rådgivende organer og ekspertgrupper, som Kommissionen selv har nedsat, idet disse i højere grad beskæftiger sig med udarbejdelsen og gennemførelsen af politikkerne end med den konkrete gennemførelse af de vedtagne retsakter. Disse komitéer, udvalg eller grupper er ikke omfattet af nærværende redegørelse. Antallet af komitologiudvalg beregnes for hvert sektorpolitisk område på baggrund af den udvalgsliste, der blev offentliggjort i EF-Tidende [22] (tabel I). Tallene stammer fra den 31. december 2000. Efter denne dato kan der være nedsat nye eller nedlagt gamle udvalg.

[22] Henvisning i fodnote 1).

TABEL I - Samlet antal udvalg

Transeuropæiske net (TEN) // 2

Erhvervspolitik (ENTR) // 32

Beskæftigelse, sociale anliggender ogarbejdsmarkedsforhold (EMPL) // 8

Landbrug (AGRI) // 30

Energi (ENER) // 4

Transport (TRANS) // 23

Miljø (ENV) // 41

Forskning (RTD) // 6

Informationssamfundet (INFSO) // 10

Fiskeri (FISH) // 3

Det indre marked (MARKT) // 10

Regionalpolitik (REGIO) // 2

Beskatning og toldunion (TAXUD) // 9

Uddannelse og kultur (EAC) // 6

Sundhed og forbrugerbeskyttelse (SANCO) // 22

Retlige og indre anliggender (JAI) // 2

Eksterne forbindelser (RELEX) // 7 [23]

[23] ( Det rådgivende udvalg for gennemførelse af programmet for specifikke foranstaltninger og aktioner til at forbedre adgangen til Japan for varer og grænseoverskridende tjenesteydelser fra den europæiske Union, som står opført under Generaldirektoratet for Handel på udvalgslisten i EF-Tidende, er nedsat under Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser.

Handel (TRADE) // 11

Udvikling (DEV) // 5

Udvidelse (ELARG) // 2

Humanitær bistand (ECHO) // 1

Statistik (ESTAT) // 6

Budget (BUDG) // 1

Bekæmpelse af svig (OLAF) // 1

I ALT // 244

Tallene angiver antal komitologiudvalg inden for de forskellige sektorer. Generaldirektoratet for Miljø, Generaldirektoratet for Erhvervspolitik, Generaldirektoratet for Landbrug, Generaldirektoratet for Energi og Transport og Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse har det højeste antal udvalg (over 20). Med tilsammen 152 udvalg sidder disse tjenestegrene på størstedelen af samtlige 244.

Det samlede antal kan igen opdeles efter proceduretype (rådgivningsprocedure (type I), forvaltningsprocedure (type II) og forskriftsprocedure (type III) samt beskyttelsesprocedure (type IV) (tabel II). De forskellige varianter (IIa og IIb, eller IIIa og IIIb) af en proceduretype rubriceres under samme type (I, II eller III) i henhold til komitologiafgørelsen fra 1987. Denne opdeling omfatter også samtlige tilsvarende funktioner, hvad enten det drejer sig om procedurer i henhold til komitologiafgørelsen fra 1987 eller den nye fra 1999. Da nogle udvalg har kombinerede funktioner (dvs. anvender flere forskellige procedurer blandt de fire typer), er disse udskilt fra de øvrige udvalg for at give et korrekt billede af de procedurer, der anvendes.

TABEL II - Antallet af udvalg opdelt efter procedure

>TABELPOSITION>

Tabel II viser fordelingen på proceduretype. Det fremgår af totalerne, at et relativt flertal blandt udvalgene (109 ud af 244) består af forskriftsudvalg. Herefter følger forvaltningsudvalgene langt mindre talstærkt. Proceduretyperne er nogenlunde ligeligt fordelt horisontalt sektorerne imellem med enkelte undtagelser, nemlig Generaldirektoratet for Miljø (stort antal forskriftsudvalg) og Generaldirektoratet for Landbrug (stort antal forvaltningsudvalg).

2.2. Antal møder (og mødedage)

Et højt antal udvalg er ikke den eneste indikator for stor komitologiaktivitet. Også antallet af møder, der blev afholdt i 2000, er en indikator for udvalgenes arbejdsintensitet (tabel III).

TABEL III - Antal møder

>TABELPOSITION>

Det højeste antal møder er afholdt i Generaldirektoratet for Landbrugs regi (345), hvor forvaltningen af de forskellige landbrugsmarkeder kræver hyppige møder. Dernæst følger Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse (122), som bl.a. er ansvarlig for fødevaresikkerhed, og Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion (110), hvis største områder er toldspørgsmål i forbindelse med samhandelen med tredjelande.

Antal mødedage er endnu en indikator, som kan anvendes til at belyse fordelingen af budgetmidlerne (tabel IV). Møderne afholdes normalt som halvdagsmøder; heraf decimalerne.

TABEL IV - Antal mødedage

>TABELPOSITION>

Tallene i tabel IV svarer totalt set til den foregående tabel, idet et højt antal møder giver et højt antal mødedage. Det viser, at møderne normalt ikke strækker sig ud over en hel dag eller to halve dage fordelt på to på hinanden følgende datoer.

2.3. Antal høringer

Et tydeligt tegn på aktivitetsniveauet kan ses af antallet af høringer, som Kommissionen har sat på et udvalgs dagsorden. Disse tal omfatter f.eks. officielle udtalelser, forberedende drøftelser i forbindelse med en officiel udtalelse, almindelige meddelelser fra udvalgsformanden (eller delegationslederen) osv. (tabel V). Det samlede antal høringer er 4 323.

TABEL V - Antal høringer

>TABELPOSITION>

Det høje antal høringer i Generaldirektoratet for Landbrug (1889) med Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion (512) og Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse (449) på de næste pladser vidner endnu engang om disse sektorers høje aktivitetsniveau.

3. PRÆSENTATION AF AKTIVITETERNE FOR HVERT SEKTORPOLITISK OMRÅDE [24]

[24] Rækkefølgen af de enkelte afsnit er den samme som i udvalgslisten, der blev offentliggjort i EF-Tidende C 225 af 8.8.2000, s. 2.

En sektorvis oversigt over udvalgsarbejdet bør omfatte de udtalelser, som samtlige udvalg i sektoren har afgivet. Udtalelserne kan være af forskellig karakter, f.eks. vedrørende forslag til retligt bindende retsakter (direktiver og forordninger), beslutninger med sigte på at regulere en særlig juridisk situation (enkeltpersoner), godkendelser af finansforslag inden for rammerne af de utallige fællesskabsprogrammer og generel stillingtagen (hvilket forklarer, hvorfor det samlede antal positive udtalelser i en bestemt sektor kan være højere end antallet af vedtagne retsakter).

Hvis udvalget afgiver en positiv udtalelse, vedtager Kommissionen som regel disse gennemførelsesforanstaltninger (de vedtagne retsakter). Efter forvaltningsproceduren kan Kommissionen også gøre det, uden at der er afgivet udtalelse. Det er kun i tilfælde af en negativ udtalelse, at forslaget forelægges Rådet i dettes egenskab af appelinstans med beslutningskompetence (såkaldt forelæggelse for Rådet). Efter forskriftsproceduren forelægges sagen også for Rådet, hvis der ikke er afgivet udtalelse.

Der kan opstå en difference mellem antal positive udtalelser afgivet af udvalgene og antal retsakter vedtaget af Kommissionen i en bestemt sektor, hvis udtalelserne er afgivet i 2000, mens retsakterne er vedtaget det følgende år.

I bilaget står de forskellige resultater opført sektorvis (efter fordelingen under II).

BILAG

I dette bilag gives en sektorvis sammenfattende analyse af komitologiudvalgenes arbejde i 2000. Under overskriften "vedtagne retsakter" opregnes samtlige retsakter, som Kommissionen har vedtaget, uanset type.

Det skal desuden nævnes, at udvalgene i visse tilfælde er blevet bedt om at afgive en udtalelse om en sag, som først udmønter sig i et forslag til retsakt efter en given frist (se også pkt. 3 i selve redegørelsen). Derfor kan der være større forskelle mellem det samlede antal udtalelser og vedtagne retsakter.

1. Transeuropæiske net

Denne sektor forvaltes af Generaldirektoratet for Energi og Transport. Ud af i alt 10 behandlede sager afgav de to udvalg i denne sektor ni positive udtalelser efter forskriftsproceduren, hvorefter Kommissionen vedtog otte retsakter.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

8 // -

2. Erhvervspolitik

Ud af i alt 269 sager sendt til udvalgshøring afgav de 32 udvalg under Generaldirektoratet for Erhvervspolitik 72 positive udtalelser efter forskellige procedurer, hvorefter Kommissionen vedtog 47 retsakter.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

47 // -

3. Beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold

Ud af i alt 44 sager sendt til udvalgshøring afgav de otte udvalg under Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Arbejdsmarkedsforhold en enkelt udtalelse (positiv) efter rådgivningsproceduren, hvorefter den ene retsakt i denne sektor blev vedtaget af Kommissionen.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

1 // -

4. Landbrug

Ud af i alt 1 889 sager sendt til udvalgshøring afgav de 30 udvalg under Generaldirektoratet for Landbrug (hvoraf de 26 faktisk holdt møder) 1 786 udtalelser, hvorefter Kommissionen vedtog samme antal retsakter. De 123 tilfælde af manglende udtalelse vedrører kommissionsudkast, som burde have affødt en udtalelse, men hvor udvalget ikke var i stand til at afgive den, fordi der hverken var flertal for eller imod udkastet. I et enkelt tilfælde blev en sag forelagt Rådet, nemlig af Udvalget for Geografiske Betegnelser og Oprindelsesbetegnelser for Landbrugsprodukter og Levnedsmidler. Rådet godkendte Kommissionens forslag [25].

[25] Rådets forordning (EF) nr. 813/2000 om en tilføjelse i bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 1107/96 om registrering af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser efter proceduren i artikel 17 i forordning (EØF) nr. 2081/92 (aceto balsamico tradizionale di Modena og aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia), EFT L 100 af 20.4.2000, s. 1.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

1 786 // 1

5. Energi

Ud af i alt 12 sager vedrørende adskillige udkast til gennemførelsesforanstaltninger, som blev sendt til udvalgshøring, afgav de fire udvalg i denne sektor 40 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren og en enkelt negativ udtalelse. Ingen retligt bindende retsakter blev vedtaget af Kommissionen i denne sektor i løbet af året.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

- // -

6. Transport

Ud af i alt 21 sager sendt til udvalgshøring afgav de 23 udvalg i denne sektor 14 positive udtalelser og en enkelt negativ efter forvaltningsproceduren, hvorefter Kommissionen vedtog seks retsakter.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

6 // -

7. Miljø

Ud af i alt 80 sager sendt til udvalgshøring afgav de 41 udvalg under Generaldirektoratet for Miljø 56 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren, hvorefter Kommissionen vedtog 16 retsakter. To sager udløste en negativ udtalelse, og en enkelt blev forelagt Rådet. I Rådet kunne man ikke mønstre den fornødne enstemmighed for at ændre Kommissionens forslag om farligt affald, og forslaget blev derfor endeligt vedtaget af Kommissionen den 22. januar 2001 [26].

[26] Kommissionens beslutning 2001/119/EF af 22. januar 2001 om ændring af beslutning 2000/532/EF om afløsning af beslutning 94/3/EF om udarbejdelse af en liste over affald i henhold til artikel 1, litra a), i Rådets direktiv 75/442/EØF om affald og af Rådets beslutning 94/904/EF om udarbejdelse af en liste over farligt affald i henhold til artikel 1, stk. 4, i Rådets direktiv 91/689/EØF om farligt affald, EFT L 47 af 16.2.2001, s. 32.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

16 // 1

8. Forskning

Ud af i alt 83 sager sendt til udvalgshøring afgav de seks udvalg under Generaldirektoratet for Forskning 83 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren. Kommissionen vedtog i alt 203 retsakter for denne sektor, hvoraf de 83 fik en udtalelse fra udvalgene, og en række kun blev forelagt udvalgene til orientering (forslagspakker, hvortil EU-støtten ikke overskrider grænsen for obligatorisk udvalgshøring).

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

203 // -

9. Informationssamfundet

Ud af i alt 36 sager sendt til udvalgshøring afgav de 22 udvalg under Generaldirektoratet for Informationssamfundet 208 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren. Kommissionen vedtog 31 retsakter i alt i denne sektor.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

31 // -

10. Fiskeri

Ud af i alt 41 sager sendt til udvalgshøring afgav de tre udvalg under Generaldirektoratet for Fiskeri 18 positive udtalelser. Kommissionen vedtog 27 retsakter i alt i denne sektor.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

27 // -

11. Det indre marked

Ud af i alt otte sager sendt til udvalgshøring afgav de 10 udvalg under Generaldirektoratet for Det indre marked tre positive udtalelser efter forvaltningsproceduren. Kommissionen vedtog herefter de pågældende tre retsakter.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

3 // -

12. Regionalpolitik

Ud af i alt 87 sager sendt til udvalgshøring afgav de to udvalg under Generaldirektoratet for Regionalpolitik 123 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren. Kommissionen vedtog ikke nogen retligt bindende retsakt i denne sektor.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

- // -

13. Beskatning og toldunion

Ud af i alt 512 sager sendt til udvalgshøring afgav de ni udvalg under Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion 73 positive udtalelser (heraf 15 efter beskyttelsesproceduren, som ikke er omfattet af nedenstående skema). Kommissionen vedtog 50 retsakter i denne sektor.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

50 // -

14. Uddannelse og kultur

Ud af i alt 92 sager sendt til udvalgshøring afgav de seks udvalg under Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur 37 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren. Kommissionen vedtog 34 retsakter i denne sektor.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

34 // -

15. Sundhed og forbrugerbeskyttelse

Ud af i alt 449 sager sendt til udvalgshøring afgav de 22 udvalg under Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse 268 positive udtalelser. Kommissionen vedtog 231 retsakter. Fire sager blev forelagt Rådet, som ikke reagerede, og foranstaltningerne blev endeligt vedtaget af Kommissionen (klassisk svinepest i Nederlandene og risikomateriale/BSE) [27].

[27] Kommissionens beslutning 2000/362/EF af 25. maj 2000 om den samlede EF-støtte til udryddelse af klassisk svinepest i Nederlandene i 1997, EFT L 129 af 30.5.2000, s. 33; Kommissionens beslutning 2000/418/EF af 29. juni 2000 om regulering af anvendelsen af materiale, der udgør en risiko med hensyn til overførbare spongiforme encephalopatier og om ændring af beslutning 94/474/EF, EFT L 158 af 30.6.2000, s. 76.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

231 // 4

16. Retlige og indre anliggender

Ud af i alt fire sager sendt til udvalgshøring afgav de to udvalg under Generaldirektoratet for Retlige og Indre Anliggender syv udtalelser. Kommissionen vedtog to retsakter.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

2 // -

17. Eksterne forbindelser

Ud af i alt 269 sager sendt til udvalgshøring afgav de syv udvalg under Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser 212 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren. Kommissionen vedtog 206 retsakter i denne sektor.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

206 // -

18. Handel

Ud af i alt 135 sager sendt til udvalgshøring afgav de 11 udvalg under Generaldirektoratet for Handel 39 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren. Kommissionen vedtog 29 retsakter i denne sektor.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

29 // -

19. Udvikling

Ud af i alt 19 sager sendt til udvalgshøring afgav de fem udvalg under Generaldirektoratet for Udvikling 20 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren. Kommissionen vedtog 20 retsakter i denne sektor [28].

[28] Udvalget for Den Europæiske Udviklingsfond afgav i løbet af 2000 i alt 175 udtalelser efter obligatoriske høringer uden for komitologiprocedurerne.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

20 // -

20. Udvidelse

Ud af i alt 121 sager sendt til udvalgshøring afgav de to udvalg under Generaldirektoratet for Udvidelse 100 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren. Kommissionen vedtog ligeledes 100 retsakter i denne sektor.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

100 // -

21. Humanitær bistand (ECHO)

Ud af i alt 28 sager sendt til udvalgshøring afgav Udvalget for Humanitær Bistand 28 positive udtalelser efter forvaltningsproceduren. Kommissionen vedtog 28 retsakter i denne sektor.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

28 // -

22. Statistik (Eurostat)

Ud af i alt 102 sager sendt til udvalgshøring afgav de seks udvalg under Eurostat fem udtalelser efter forvaltningsproceduren og 12 efter forskriftsproceduren. Kommissionen vedtog 12 retsakter i denne sektor.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

12 // -

23. Budget

Generaldirektoratet for Budgets enlige udvalg - Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter - blev hørt i 46 sager uden at afgive en officiel udtalelse.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

- // -

24. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)

Arbejdet i det eneste udvalg under Kontoret for Bekæmpelse af Svig omhandlede gennemførelsen og samordningen af de operationelle aktiviteter på fællesskabsniveau.

>TABELPOSITION>

Retsakter vedtaget af Kommissionen // Forelæggelser for Rådet

- // -