ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 3 50 
 
 
 
Vol. 1985/0141 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the open ing to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 19 83 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 2 7.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
.,, ~, 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPtEISKE FtELLESSKABER -
KOM(85) 350 endelig udg. 
Bruxelles, den 25 Juni 1985 
MEMORANDUM 
ET TEKNOLOGIF~LLESSKAB 
KOM(85) 350 endelig udg. 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
I. UDFORDRINGEN FOR EUROPA 
II. DET EUROP~ISKE TEKNOLOGIF~LLESSKAB 
1. Det juridiske og politiske grundlag 
2. MalsiBtninger 
3. Typer af projekter og programmer for forskning og 
teknologisk udvikling CFTU) 
4. TviBrgaende ledsageforanstaltninger 
5. Samarbejdsformer og finansieringsmetoder 
6. Kriterier og metoder for udviBlgelse af programmer 
for teknologisk F&U 
* 
* * 
BILAG -Mulige igangsiBttende projekter 
MOD ET EUROP~ISK TEKNOLOGIF~LLESSKAB 
I. UDFORDRINGEN FOR EUROPA 
Den teknologiske udvikling spiller en fremtrredende rolle i vore samfund pa grund 
af den virkning den har pa den ~konomiske vrekst og jobskabelse, samt pa den sam­
fundsmressige og kulturelle udvikling, pa milj~et og pa sikkerheden. Denne udfor­
dring trrenger sig mere og mere pa som en strategisk faktor, som Frellesskabet -
saledes som Kommissionen fremhrevede i sin meddelelse til Det europreiske Rad i 
Bruxelles i marts 1985 -ma beskreftige sig indgaende med dels for at genskabe sin 
konkurrenceevne og bane vej for en kraftigere og mere stabil vrekst, og dels for 
at skabe bedre overensstemmelse mellem de forskellige ~konomiske sektorer til 
fordel for en h~jnelse af den innovative kapacitet i alle medlemsstater. 
Frellesskabet rader over et indre marked af samme st~rrelsesorden som Japans og 
De forenede Staters, men ma im~dega konkurrencen fra disse med et marked, der 
er splittet af forskellige barrierer og uden en frelles teknologisk strategi: 
forsknings- og udviklingspolitikkerne og midlerne til gennemf~relse heraf er, 
pa nogle fa positive undtagelser nrer, et rent internt anliggende for medlems­
staterne. 
Konsekvenserne af denne tingenes tilstand begynder nu at blive mrerkbar. Siden 
1972 harden arlige vrekstrate (i faste priser) for h~jteknologiske varer i 
Europa ikke oversteget 5%, mens den var 7,6% i USA og 14% i Japan (1). 
Disse middelmadige industrielle resultater i Europa giver sig udslag i en udhul­
ning af det handelsmressige forspring for h~jteknologiske varer. Pa tyve ar er 
EF's eksport-/importforhold inden for h~jteknologi faldet fra 190% til 110% 
(i 1983). 
Er Europa, arnestedet for de to f~rste industrielle revolutioner, ved at for­
passe den tredje revolution? Kan Europa sla sig til tals med kun at vrere f~rende 
med hensyn til mindre h~jteknologiske produkter, mens de nyindustrialiserede Lan­
de i Asien og Latinamerika er parate til at tage teten? Skal Europa blot se til, 
mens Europas bedste hjerner emigrerer til De forenede Stater og Lade Japan erobre 
dets markedsandele? 
Kan Europa fastholde sin Levestandard, vende udviklingen i beskreftigelsen og sikre 
sin selvstrendighed uden at tage de teknologiske udfordringer fra resten af verden op? 
Europa har, i det mindste potentielt, visse aktiver i kampen for at g~re sig grel­
dende: 
(1) Mellem 1973 og 1983 faldt specialiseringsindekset for EF for h~jteknologiske 
varer fra 1,01 (OECD=1) til 0,82, mens indekset for USA forblev konstant 
(1,26), og indekset for Japan steg fra 0,72 til 1,26. 
-2 -
-den europreiske industri kan drage fordel af virkningen af et stort marked, der 
er befriet for de barrierer, som nu opdeler markedet i enheder med ringe gen­
nemslagskraft; 
-forsknings- og udviklingsindsatsen pa nationalt plan, der har holdt den europre­
iske forskning pa et h~jt niveau, men som er sa spredt, at virkningerne af et 
samvirke og stordriftsfordele ikke kommer Frellesskabet til gode, i modsretning 
til en kollektiv indsats centreret omkring visse i frellesskab definerede priori­
terede strategier; 
-de europreiske virksomheder, som har et frugtbart samarbejde, sasnart dette sam­
arbejde kan udvikles inden for inspirerende rammer, som f.eks. dem der er givet 
for forskningsprogrammer som ESPRIT, industriprogrammer som Airbus, eller stra­
tegiske programmer som Den europreiske Rumorganisation. 
Deter saledes afg~rende for Frellesskabet sa hurtigt som muligt at forene sine 
krrefter for at vende en udvikling, hvis konsekvenser i dag udm~nter sig i tab af 
markedsandele, frerre nye arbejdspladser, for~get teknologisk afhrengighed, udvan­
dring af de bedste forskere. 
Deter Kommissionens opfattelse, at en frelles indsats pa europreisk plan til be­
herskelse af nye teknologier i dag ma ske ved oprettelse af et reelt europreisk 
teknologifrellesskab, der skal udformes, saledes at: 
-der drages st~rst mulig nytte af frellesskabsdimensionen; 
-der gives anst~d til st~rst muligt samvirke mellem medlemsstaternes og Frelles-
skabets bestrrebelser • 
• Fordele ved frellesskabsdimensionen 
Frellesskabsdimensionen frembyder f~Lgende fordele: 
-den sikrer, at eftersp~rgslen efter de produkter og tjenester, der skal anven­
des i de europreiske projekter, kan udvikle sig dynamisk gennem abning af pas­
sende offentlige markeder og gennem vedtagelsen af internationale standarder, 
hvilket hindrer en afskrermning af markederne og begrrenser konkurrencemulighe­
derne. 
Der er saledes en n~je forbindelse mellem Kommissionens forslag til gennemf~rel­
se af et stort marked og forslagene om oprettelse af et europreisk Teknologifrel­
Lesskab. 
-Frellesskabet s~rger for, at den teknologiske indsats kredes sammen med Frelles­
skabets politikker, navnlig handels- og konkurrencepolitikken. 
-takket vrere samarbejdet og_samhandelen ~ger den de rent nationale programmers 
potentiel, og g~r det muligt at mindske spild som f~Lge af overfl~dige over­
Lapninger. 
-3 -
-den abner flere perspektiver for de h~jere lrereanstalter, individuelle forskere 
og de specialiserede sma og mellemstore virksomheder, end et samarbejde, der ude­
lukkende finder sted mellem to stater; sadanne samarbejdsaftaler fors~mmer ofte 
disse perspektiver pa grund af den komplekse industristruktur og de institutio­
nelle strukturer. 
-endelig er Frellesskabets forsknings- og udviklingsinstrumenter tilgrengelige 
straks og kan, alt efter behovets akutte karakter, tilpasses de forskellige pro­
jekter. Visse igangvrerende programmer (ESPRIT, BRITE og RACE-definitionsfasen) 
kan danne udgangspunkt for de projekter, der ligger i naturlig forlrengelse heraf, 
f.eks. vedr~rende informationsteknologier, bredbandsnet samt nye materialer • 
• Samvirket Frellesskabet/medlemsstaterne 
Der er tale am, pa basis af klart definerede malsretninger at kombinere: 
-anvendelse af Frellesskabets egne programmer; 
-udvikling af rent nationale programmer; 
-sammenlregning af visse staters, herunder tredjelandes, nationale projekter, 
eventuelt ved hjrelp af yderligere bidrag fra Frellesskabet; 
-forskning i samvirket mellem de nationale og frellesskabsprogrammerne. 
Lige sa umuligt og uacceptabelt deter at lade alt forega i frellesskabsregi, Lige 
sa uhensigtsmressigt er det at begrrense Frellesskabets indsats til den del af de 
offentlige forsknings- og udviklingsudgifter, som det finansierer via de egne ind­
tregter, selv om denne del n~dvendigvis ma udvides betydeligt. Der ma bygges bro 
mellem programmer pa forskelligt niveau, det vrere sig pa nationalt, mellemstats­
Ligt eller frellesskabsniveau -der har frelles videnskabelige og teknologiske mal, 
saledes at de kan integreres i en reelt overordnet videnskabelig og teknologisk 
strategi for hele Frellesskabet. 
* 
* * 
Der vil utvivlsomt rejse sig kritiske r~ster mod fordelene ved frellesskabsdimen­
sionen, idet det fra mange sider vil blive fremf~rt, at beslutnings- og admini­
strationsprocesserne vil vrere komplekse og tunge. Men tvrertimod ma malsretningen 
vrere at udforske alle muligheder i traktaterne, og am n~dvendigt finde frem til 
forholdsregler, der dels kan sikre, at alles interesser bliver varetaget, og dels 
-4 -
tager h~jde for n~dvendigheden af hurtige beslutninger, en fleksibel administration 
og passende finansielle strukturer. 
Oet er i lyset heraf, Kommissionens forslag skal ses, idet den er overbevist om, 
at Frellesskabets institutionelle system -der ma g~res mere effektivt og mere 
demokratisk -i sidste instans fortsat er den eneste garanti for en europreisk i­
dentitet og for varetagelsen af de frelles interesser, stillet over for de suve­
rrene medlemsstaters naturlige ~nske om at prioritere egne interesser. 
II. 0ET EUROP~ISKE TEKNOLOGIF~LLESSKAB 
1. Det juridiske og politiske grundlag 
Oet europreiske ~konomiske Frellesskab kan danne det n~dvendige grundlag for opret­
telsen af et egentligt europreisk teknologifrellesskab, udformet pa en sadan made, 
at medlemsstaterne kan forbeholde eller begrrense deres deltagelse heri til nogle 
af dets programmer. 
Med dette udgangspunkt kan der trenkes forskellige institutionelle former (beskre­
vet i et srerskilt dokument) for oprettelse af Oet europreiske Teknologifrellesskab; 
grundlaget for samtlige mulige former er imidlertid et politisk, kontraktligt til­
sagn fra medlemsstaternes side om at give Frellesskabet bef~jelser og midler til 
at handle pa dette omrade. 
2. Malsretninger 
Den grundlreggende malsretning er at styrke det teknologiske grundlag for den euro­
preiske industri og udvikle dens konkurrenceevne i internationalt sammenhreng. 
For at virkeligg~re denne malsretning b~r Teknologifrellesskabet have bef~jelser og 
midler til at ivrerksrette en rrekke foranstaltninger i Frellesskabets interesse: i­
vrerksrettelse af programmer for forskning og teknologisk udvikling med deltagelse 
(varierende alt efter det pagreldende program) af medlemsstater, virksomheder og 
forskningscentre og gennemf~relse af en rrekke tvrergaende foranstaltninger eller 
Ledsageforanstaltninger for FTU-programmerne. 
Uden allerede pa dette stadium at ville foresla en definitiv plan kan de patrenkte 
store aktionstyper <uanset om de ivrerksrettes pa Frellesskabets initiativ eller ej) 
klassificeres pa f~Lgende made: 
-5 -
3. Typer af projekter og programmer for forskning og teknologisk udvikling CFTU) 
3.1. Forskning vedr~rende specifikke teknologier 
Hovedformalet med denne projekttype er at forma industrifolkene til at forene 
deres krrefter og samarbejde med universitrere og offentlige forskningscentre med 
henblik pa at beherske Cfrem til udviklingsstadiet) de teknologier, der vil fin­
de anvendelse i industrien til fornyelse af industriprocesserne eller til frem­
stilling af nye produkter. Det drejer sig f.eks. om teknologierne for komposit­
materialer, mikroelektronik og optoelektronik eller det meget omfattende bio­
teknologiske omrade Cjf. bilag). 
Som f~Lge af disse projekters meget specifikke indhold er de som regel begrrenset 
til det prrekonkurrencemressige stadium, men de b~r, udover de forventede resul­
tater af den videnskabelige og tekniske forskning, kunne befordre en gradvis 
etablering af transeuropreiske net mellem virksomheder, forskningscentre og of­
fentlige myndigheder, pa grundlag af hvilke det egentlige industrielle samarbej­
de pa produktions- og markedsf~ringsplan vil kunne blive skabt. 
3.2. Udvikling og udnyttelse af kollektivt udstyr til grundforskning 
Europa -savel EF som tredjelande -er allerede slaet ind pa denne vej: frelles 
udnyttelse af store maskiner og specialiserede Laboratorier, hvis antal det vil­
Le vrere absurd at ~ge i det geografisk set forholdsvis begrrensede Europa. Dette 
er baggrunden for oprettelsen af CERN i Geneve og JET i Culham. Andre projekter 
af samme type er ved at blive plantagt: Csynkrotronanlreg, oceanografisk center ••. ). 
Den menneskelige og materielle kapital, som medlemsstaterne allerede har inve­
steret i Det frelles Forskningscenter CFFC), kan udnyttes maksimalt i det offent­
Liges tjeneste, f.eks. i form af et program koncentreret om milj~sikkerhed i vid 
forstand og fastlreggelse af referancestandarder pa dette omrade. 
3.3. De strategiske programmer 
Det drejer sig om programmer eller store igangsrettende projekter af h~jteknolo­
gisk indhold, som kan tage sigte enten pa virkeligg~relsen af malsretninger af 
kollektiv betydning Cf.eks. rumforskning) eller pa Levering af avancerede offent­
Lige tjenesteydelser (telekommunikation). I denne type programmer er F&U-fasen 
kun den forberedende fase forud for offentlige investeringer og udnyttelse. 
-6 -
Bortset fra disse programmers specifikke teknologiske malsretning har de til for­
mal at abne en "kritisk m~sse" af offentlige indk•b i de strategiske sektorer 
med henblik pa at kombinere virkningen af "demand pull" med den "technological 
push", som forskningsprogrammerne resulterer i. 
Den europreiske Rumorganisations program kan uden tvivl tjene som model i denne 
retning. Denne organisation har i kraft af sine gode resultater givet Europa 
tillid til sine muligheder pa det teknologiske og industrielle omrade og vist, 
hvad der kan g•res, nar de europreiske Lande sretter sig et frelles strategisk mal 
og gar med til at forene st•rstedelen af de nationale ressourcer, som de ofrer 
derpa. 
Pa telekommunikationsomradet vil det af Kommissionen foreslaede RACE-program 
kunne vrere en anden model af denne art. 
Programmet IRIS, som er blevet foreslaet af det italienske formandskabr og sorn 
bl.a. tager sigte pa at udvikle det europreiske marked for de social·e anvendelser 
af informatikp vil ogsl kunne falde ind under denne kategori. 
4. Tvrergaende ledsageforanstaltninger 
4.1. Internationalt samarbejde 
Det europreiske Teknologifrellesskab b•r forhandle med tredjelande eller inter­
nationale institutioner om: 
-de nrermere bestemmelser for dets eventuelle deltagelse i deres forskningspro­
grammer og for disses deltagelse i Frellesskabets egne FTU-programmer; 
-internationale standarder for teknologiudveksling (intellektuel ejendomsret, 
konkurrenceregler, adgang til information, begrrensninger for teknologiover­
f•rsel osv.). 
4.2. Koordinering af medlemsstaternes og Frellesskabets politik inden for forsk­
ning og teknologisk udvikling 
Teknologifrellesskabet vil ligeledes, ud over sine egne programmer, fa til opgave 
at fremme koordineringen af medlemsstaternes og Frellesskabets politik og foresla 
midler til at styrke de gensidigt komplementrere sider; det vil i dette •jemed 
ti Lskynde t:i:L samordnede aktioner ved at patage sig koordineringsarbejdet og i 
givet fald en mindre del af omkostningerne ved disse aktioner. 
4.3. Formidling af viden og udnyttelse af resultaterne af frellesskabsprogrammerne 
Frellesskabets aktion b•r ikke vrere begrrenset til udvikling af forskning, men kan 
ogsa omfatte udnyttelse af de resultater, der kan anvendes kommercielt. I visse 
tilfrelde kan det vrere hensigtsmressigt, at Frellesskabet har midler til, i hvert 
-7 -
fald delvis, at patage sig at brere visse omkostninger til prre-udviklingsaktivi­
teter, bl.a. til st•tte for nyskabende sma og mellemstore virksomheder. 
4.4. Stimulering af Frellesskabets videnskabelige og teknologiske potentiel 
Denne type tvrergaende foranstaltninger b•r indga i et europreisk teknologifrelles­
skabs faste opgaver. Pa grundlag af erfaringerne med det igangvrerende fors•gs­
program inden for rammerne af det firearige program kan malsretningerne og gen­
nemf•relsesmetoderne for en sadan aktion angives n•jere. 
I denne forbindelse vil man eventuelt kunne f•Lge Det •konomiske og sociale 
Udvalgs forslag (2) om oprettelse af et net af "elitecentre", der anerkendes 
og st•ttes af Frellesskabet. Disse centre skulle i givet fald medvirke i deaf 
Frellesskabet fastlagte programmer for informationsudveksling og forskermobili­
tet samt i fastlreggelsen af den uddannelsespolitik, der skal rade bod pa Frel­
Lesskabets eventuelle mangel pa specialiseret videnskabeligt personale. 
5. Samarbejdsformer og finansieringsmetoder 
Malsretningen med de nedenstaende forslag er at forene Frellesskabets synsvinkel 
og sammenhreng med den st•rst mulige smidighed i forvaltningen og finansieringen 
af programmerne samt i medlemsstaternes og befolkningens deltagelse i disse pro­
grammer. 
5.1. En sammenhrengende ramme 
• Frellesskabets FTU-strategi er i dag fastlagt i et flerarigt rammeprogram. 
Dette program vil kunne udf•re en sammenhrengende ramme for medlemsstaternes 
og Frellesskabets politik til im•dekommelse af de frelles behov inden for en rrek­
ke omrader. Med vedtagelsen af et sadant rammeprogram og en regelmressig revision 
heraf ville alle medlemsstaterne have Lejlighed til at kontrollere, om Europa 
sidder inde med et tilstrrekkeligt videnskabeligt og teknologisk grundlag inden 
for hvert enkelt omrade, og om de anvendte midler er tilstrrekkelige til, at in­
dustrien kan opretholde konkurrencen udadtil • 
• I Frellesskabernes institutionelle system (3) tilkommer det Kommissionen fuldt 
ud at ud•ve sin igangsrettende rolle ved at tage initiativet tilde forslag, der 
f•rer til vedtagelse og revision af rammeprogrammet, og ved at sikre opf•Lgnin­
gen heraf. 
(2) 0SU, rapport fra Normann, Information Report on EEC shared-cost Research 
Programmes, Bruxelles, 1985. 
(3) Som, i henhold til udgangshypotesen, ville vrere det samme for teknologi­
frellesskabet. 
-8 -
. Det tilkommer Radet, pa grundlag af Kommissionens forslag og efter 
udtalelse fra Europa-Parlamentet, at vedtage rammeprogrammet og sammen med 
Parlamentet at fastsrette den flerarige budgetbevilling svarende til Frelles­
skabets deltagelse i finansieringen af FTU-programmerne (4). 
Radets afg~relser om vedtagelse af de store specifikke programmer kan tffinkes 
truffet med enstemmighed, men de nrermere bestemmelser for ivrerksmttelsen 
heraf b~r dernmst afg~res med kvalificeret flertal, idet Kommissionen til­
deles omfattende ud~vende bef~jelser. 
5.2. Smidigt samarbejde 
Til gennemf~relse af disse ambiti~se programmer er det pakrmvet med samarbejds­
former, der 
-giver mulighed for om de enkelte projekter at samle de partnere -stater, 
virksomheder og forskningscentre -der ~nsker at engagere sig pa grundlag 
af et klart overblik over omkostninger og fordele i forbindelse med dette 
samarbejde 
-f~rer til oprettelse af industrikonsortier og tilrettelmggelse af samarbejde 
mellem regeringerne, saledes at den bedste ekspertise mobiliseres 
-bygger pa et europmisk net af forsknings- og universitetscentre, der opret­
holder nmr indbyrdes kontakt, og som kan fungere som kraftpoler for igang­
smttelse af udbredelse af forskning og teknologi 
-abner mulighed for, at partnere fra tredjelande kan deltage. 
Uden i ~vrigt at komme nrermere ind pa de forskellige former for administration 
og finansiering b~r det fremhmves, hvor forskelligartede de formler, der 
finder anvendelse i forbindelse med Fmllesskabets forskning, er. 
Inden for prrekonkurrencemmssig forskning er den mest anvendte og mest til­
fredsstillende (5) administrationsform den sakaldte aktion med omkostnings­
fordeling, der giver Fmllesskabet mulighed for at indga forskningskontrakter 
(der finansieres med mere end 50% over EF-budgettet) med flernationale 
grupper omfattende universitetsforskningscentre, offentlige Laboratorier og 
private virksomheder. Inden for ESPRIT-programmet, der f~rst og fremmest 
(4) EF-finansieringen fungerer som katalysator for medlemsstaternes og 
virksomhedernes egne bidrag. De to sidstnmvnte finansieringskilder 
omfattes ikkeaf Fmllesskabets budgetprodecurer. 
(5) At d~mme efter CES' unders~gelse hos kontrahenterne (jf. CES, Norman­
rapporten, op.cit). 
-9 -
er trenkt som en opmuntring til et tvrereuropreisk samarbejde, har denne 
administrationsform allerede vist sin effektivitet. 
En anden finansieringsform er den samordnede aktion omfattende forskellige 
projektinitiativtagere, der selv varetager finansieringen. Frellesskabet 
afholder kun de administrative udgifter ved samordningen i forbindelse med 
de konventioner, interesserede medlemsstater og tredjelande deltager i. 
Herudover skal nrevnes de supplerende programmer, der udelukkende finansieres 
af de medlemsstater, der ~nsker at deltage heri, og som ogsa kan finde an­
vendelse uden for det nukleare omrade, sasnart den nye beslutning om Frelles­
skabets egne indtregter trreder i kraft. 
Disse administrationsformer kan tilpasses, saledes at der tages hensyn til 
srerlige behov, og saledes at der er plads til den st~rst mulige smidighed 
i forbindelse med medlemsstaternes og deres statsborgeres deltagelse i 
forskningsprogrammernes forskellige moduler. 
Saledes kan de samordnede programmer udbygges for dermed at inddrage flere 
sektorer og ~ge deres virkning pa samordningen gennem et beskedent finansielt 
bidrag fra Fmllesskabet. 
Der kunne Ligeledes abnes mulighed for at Frellesskabet finansierer en minori­
tetsdel af forskellige nationale eller multilaterale aktioner, uanset om disse 
er offentlige eller private, nar blot de er af en vis EF-interesse. Dette 
er en bredere anvendelse af en aktionsform, der allerede er bragt i anvendelse 
som Led i programmerne for stimulering af Frellesskabets videnskabelige og 
tekniske potentiel. 
Med hensyn til st~tten til den praktiske udnyttelse, hvis sigte er en for­
Lrenget st~tte til den prrekonkurrencemressige forskning (prre-udvikling, proto­
typer) samt at fremme innoverede sma og mellemstore virksomheders brug af 
disse resultater, b~r Frellesskabet kunne gribe ind med ikke-budgetmressige 
midler (innovationslan, risikovillig kapital). 
Det administrationsapparat, der anvendes i JET-programmet, det frellesforeta­
gende, der omhandles i Euratom-traktaten -kan tjene som forbillede for 
andre projekter for f~Lles udviklina og udnyttelse af st~rre anlreg til 
videnskabelige form3t. Dette har f0Lgende fordele; 
• forskellige bidrag fra medlemsstaterne 
• mulighed for tredjelandes deltagelse 
• juridisk. og finansiel selvstrendighed 
• variabelt Loft for bidrag fra EF-budgettet. 
-10 -
For sa vidt angar gennemf~relsen af de store strategiske programmer for 
teknologisk udvikling, ma det paregnes, at der tilfrelde for tilfrelde skal 
oprettes europreiske agenturer, der er juridisk og finansielt autonome. Det 
er den metode, der med fordel er anvendt i forbindelse med Den europreiske 
Rumorganisation for at samle de midler, der nationalt er afsat til et 
program af frelles interesse, under et. 
Disse agenturers EF-karakter skal konkretiseres gennem tilknytningen 
til rammeprogrammet og gennem den finansiering af en minoritetsdel, som 
Frellesskabet kan gennemf~re i form af et tilskud (finansieret over Frelles­
skabets egne indtregter) til agenturets budget pa f~Lgende virkar: 
-Agenturerne skal hovedsageligt finansieres gennem bidrag fra de deltagende 
medlemsstater. Disse bidrag skal ikke passere Frellesskabets budget. 
-Der skal vrere mulighed for at en minoritetsdel af agenturernes driftsud­
gifter kan finansieres over EF-budgettet, og for at der kan stilles sikker­
hed over EF-budgettet i forbindelse med agenturernes Lanoptagelse; Radet 
trreffer med kvalificeret flertal afg~relse herom tilfrelde for tilfrelde. 
5.3. Tilvejebringelse af finansielle midler 
St~rrelsen af de finansielle midler, der er forn~dne for at fremme den 
teknologiske udvikling og klare konkurrencen med andre store Lande, indebrerer, 
saledes som Det europreiske rad har givet udtryk for pa de forskellige m~der, 
der er afholdt siden juni 1983, en betydelig forh~jelse af de midler, der 
afsrettes til Frellesskabet F&U. 
Selv medregnet denne forh~jelse og Frellesskabets ~vrige finansieringsinstru­
menter (lanoptagelse-Langivning, supplerende programmer (6), •.•• ) udg~r 
den del af Frellesskabets ressourcer, der anvendes pa F&U, dog kun en Lille 
br~kdel af det samlede bel~b af tilsvarende udgifter pa medlemsstaternes 
budgetter. 
Pa baggrund heraf er det absolut pakrrevet, at de nationale foranstaltninger, 
der kommer til at mobilisere st~rstedelen af de ressourcer, der star til 
radighed for forskning og udvikling pa det teknologiske omrade, indgar 
blandt de frelles malsretninger pa basis af en klar oversigt over de enkelte 
partneres prioriteter. Med hensyn tilde egentlige EF-aktioner giver de 
oven tor opregnede administrations- og finansieringsformer store muligheder 
for at kunne foretage en tilpasning bade til specifikke tilfrelde, til 
variable bidrag fra medlemslandene og deres statsborgere, og til associering 
med tredjelande eller internationale institutioner. 
(6) Indgar i den nye beslutning om Frellesskabets egne indtregter.· 
-11 -
Den foreslaede plan forudsootter saledes: 
-at medlemsstaterne udviser vilje til i Foollesskabsregi at definere de 
strategiske hovedlinjer for de aktioner, der skal gennemf~res pa savel 
nationalt plan som pa EF-plan 
-at den vilje, som Det europooiske Rad har givet udtryk for til at ~ge 
den del af EF-budgettet, der anvendes til finansiering af F&U-programmer, 
bekrooftes. 
-12 -
FORVALTNINGSFORMER OG FINANSIERINGSMETODER 
Frellesskabets rammeprogram 
Flerarig budgetramme, der drekker alle de midler pa Frellesskabets 
budget, der er fastsat i rammeprogrammet. 
1. Forskningsprogrammer 
• Aktioner med omkostningsdeling (f.eks. 50% over EF's budget og 
50% fra offentlige og private kontrahenter) 
• Samordnede aktioner (hvormed forskningsaktiviteter i medlems­
staterne koordineres). Over Frellesskabets budget drekkes kun 
generalomkostningerne til samordningen (ea. 2% af de samlede 
omkostninger); i visse tilfrelde kan der desuden ydes midler til 
-at fremme samarbejde, navnlig nar forskningen foregar spredt 
(som f.eks. medicinsk forskning) 
-at stimulere igangsretning af ny forskning og ikke blot sam­
ordne igangvrerende programmer. 
2. Udvikling og udnyttelse af kollektivt udstyr 
• Joint ventures med eller uden deltagelse fra Frellesskabet, alle 
medlemsstater og tredjelande 
• Direkte aktion fra FFC finansieret over Frellesskabets budget, 
eventuelt kompleteret med 
• Supplerende programmer finansieret over medlemsstaternes bud­
getter. 
3. Strategiske programmer 
enten 
eller Specialiserede frellesskabsagenturer 
Sammenslutninger mellem to eller flere offentlige eller 
private europreiske virksomheder (som f.eks. Airbus). 
-13 -
Finansieringskilder: 
Finansiering over EF-budgettet af en minoritetsdel af agenturernes 
driftsudgifter 
Deltagelse Cad hoe-basis) af medlemsstaterne Celler virksomheder 
heri) 
Agenturernes erhvervsmmssige indtmgter og fakturering af deres 
tjenesteydelser til medlemsstaterne 
Sikkerhedsstillelse over EF-budgettet i forbindelse med agentur­
ernes Lanoptagelse. 
4. Aktioner til stimulering af Fmllesskabets videnskabelige og teknolo­
giske potentiel 
Bidrag fra Fmllesskabets forskningsbudget, eventuelt suppleret 
med bidrag fra strukturfondene. 
5. St~tte til praktisk udnyttelse (dmkning af udgifter til indledende 
udvikling) 
Lan til sma og mellemstore virksomheder Canvendelse af ny teknologi 
og innovation) CNIC IV) 
Tilvejebringelse af risikovillig kapital Cigangvmrende pilot­
fors~g) 
EF-budgettets kapitel 75 
Fakturering af tjenesteydelser. 
-14 -
6. Kriterier og metoder for udvrelgelse af programmr for teknologisk F&U 
Dade finansielle ressourcer -og i endnu h~jere grad de menneskelige -
er sparsomme, b~r man, efter japansk forbillede, kun srette ganske fa 
programmer i gang samtidig. Ved udvrelgelsen af programmerne ma det af­
g~rende ord Ligge hos dem, der skal skyde deres aktiver ind i programmerne, 
og hvis virkelyst er afg~rende for den endelige succes i industrien. Malet 
er ikke at udforske alle videnskabelige felter, men at styrke den europreiske 
industris teknologiske grundlag. 
Ved opstillingen af en f~rste liste over igangsrettende projekter, der op­
fylder bestemte malsretninger, kan der bl.a. lregges f~Lgende kriterier til 
grund; projekterne skal 
• bidrage vresentligt til at styrke Europas videnskabelige og teknologiske 
potentiel, isrer pa omrader, hvor den europreiske industris internationale 
konkurrenceevne er truet 
• have betydelig ~konomisk og samfundsmressig interesse og harmonere med 
vort samfunds anliggender og srerlige trrek 
• falde inden for aktioner, hvor den europreiske dimension er et aktiv 
eller endda en n~dvendighed 
• have tilstrrekkeligt tillokkende mal og indhold ti at tiltrrekke de bedste 
intellektuelle krrefter 
vrere tilstrrekkeligt betydningsfulde i befolkningens ~jne. 
Ved udvrelgelsen og den n~jagtige definering af programmer og projekter og 
den dernrest f~Lgende fastsrettelse af de nrermere retningslinjer i hvert 
enkelt tilfrelde for deltagere, finansiering og forvaltning, kan der gas 
frem saledes: 
• En gruppe pa meget h~jt niveau bestaende af regeringsreprresentanter, 
som under Kommissionens myndighed skal indkredse de strategiske valg­
muligheder og de prioriterede emner og projekter, fastsrette kriterierne 
for den detaljerede definering af hvert program samt drage konklusionerne 
heraf. I denne gruppe kan medvirke fremstaende personer fra forsknings­
og industrikredse (f.eks. medlemmer af CODEST) • 
• For hvert emne kan Kommissionen sammenkalde grupper af eksperter fra 
industri- og forskningskredse med henblik pa definering af de n~jagtige 
programmer, deres malsretninger, omkostninger og tidsplaner samt beting­
elserne for deltagelse. Hver gruppe har et medlem som formand. 
-15 -
• Pa grundlag af dette arbejde udarbejder Kommissionen forslag enten 
til projekter, som sattes i gang pa Fallesskabets initiativ, eller 
til, hvorledes Frellesskabet kan blive tilknyttet initiativer, som 
enkelte medlemsstater matte tage, med henblik pa gennemf~relse af 
projekter, der vil kunne bidrage til virkeligg~relse af frelles 
malsatninger. 
Disse forslag sendes efter h~ring af gruppen pa h~jt nivau til Radet, 
som vedtager de retlige og finansielle enkeltheder for hvert program. 
Kommissionen har allerede opstillet en Liste over egnede emner. I bilaget 
findes en af Kommissionen udarbejdet detaljeret beskrivelse af neden­
staende emner, der snarere opfattes som eksempler end som forslag: 
1. Informationsteknologierne og deres hovedanvendelsesomrader, som f.eks. 
datamatst~ttet produktion, kunstig intelligens og superdatamat 
2. Bioteknologier, isar genteknik og biomolekyl~r teknik og deres an-
vendelser inden for sundhedsvasenet og det agroindustrielle kompleks 
3. Nye materialer, som f.eks. superledere og keramik 
4. Optik og laser 
5. Store videnskabelige instrumenter, som f.eks. partikel-/stralingskilder 
og avancerede vindtunneller 
6. Bredbandstelekommunikation 
7. Enny generation af transportmidler 
8. Udnyttelse af rummet 
9. Erobring af havmilj~et 
10. Undervisnings og uddannelsesteknologi 
Der b~r omgaende tages et skridt fremad, nemlig at palagge Kommissionen 
straks at pabegynde defineringen af disse prioriterede projekter med hen­
blik pa godkendelse af visse projekter inden arets udgang. 
I -16 -
SAMVIRKE OG SAMMENSATTE VIRKNINGER 
De nedenfor anf0rte aktioner h~nger pa flere mader indbyrdes sammen, og de styr­
ker hinanden gensidigt. Tabel 1 viser graden af indbyrdes tilknytning mellem 
projekter. 
Som supplement til beskrivelsen og for at give et sammenfattet helhedsoverblik 
har vi i tabel 2 for de foreslaede aktioner anf0rt deres anvendelsespotentiel, 
deres betydning for konkurrenceevnen og besk~ftigelsen samt Europas relative 
position pa hvert omrade. 
T A B E L 1 
-·--· ·------·-·-
I 
INDBYRDES AFHINGIGHED MELLEM PROJEKTER (I) 
C: L L 
C: 0 "' C: QJ ..... ..... 0 ...... 0 .µ 01 ..... "' meget stor ..... "' 0 .µ Q) ..... Q) XXX .µ 01 E ...... ..:,: >, L L "' C L 0 ::l z Q.l 0 
XX stor L ..... 0 C: -0 .µ .µ 
Q) C .µ .µ 4---"' 0 "' en 
x lille C: U) -"' Q.l C: Q.l L E Q.l ..... "' "" ..... .µ 0.. en > . ..., . ...., 
meget lille ...... L 0 ...... .µ 
C: Q) ..... "' <-. .... (/) "' 0 -0 en -0 0.. E CJ L I ..... L -0 0 C > a.,, Q.l ..... ..:,: .µ QJ ..... ...... ;;::, ...... "' OU L L ..... 
"' .µ E 0 "' ..c I ..... ' en QJ ~ .µ -"' "' .µ C I ..... 0 ...... ' Q.l .µ 0.. -"' ..... E L ..><: L 4--.µ ...... ( .µ "' 0 ..... C "' 0 Q.l "' .µ "' 0.. a,., C E en (I) ::l .µ 0.. .µ (I) (/) 0 .µ+ ..... QJ CL en >, E "' (I) (/) ,-,.; ::l en ..,. CC .µ Q.l L .... QJ 0 4--E -0 C -0 aJ -0 C en,r ..... , "' -0 QJ c:•- ..... 0 "' "' C: .µ C ..... 0 C ' E Q.l -0 >"' L en ...>: "' L ...c C Q.l ..... L 
I ~ 0)( "' L "' .... .µ "' L Q.l L .µ -0 "' E 0 ..c •..-1'-> .µ Q.l ...... LL (I) Q.l ...... 0 C -0 E L 0 0 ... .µ' "' u L ro "' "' C "' .µ >, ::l -0 ::l en L L--" C/l• 0 C t a., E4--_, QJ ,__ U) z U) ::::i 0:: <( w -"' a C "'a 0.. Q.l E . ...., ..... ~ ::l q, >~ ::l L ::, "& 
:IC a; "' ( "' . (I) I"-L ...c 
Telekommunikation ~ ~ x.. \ ' X '\ ><.. '\_ )(_ I( . x )( ' II X ~ )( 
Store datamater ~ X ;<. x.. ~ ' )( >-x: \-')( X ~ ',( p X, \, )( x.. X X 
Ny transportmiddelgeneration ~ ' . ~ . ~ ,x:. x._ '/... \<.X'. ,"x i<i( X ' ',( X x '>( 
Sundhedsteknologi ~ x:: )( x ><x )( X')( . ., A_ . 0/ X. X, . X X. 
Uddannelse -Undervisning ~ • I I ~ l( 
')<,, I ~ • • . X 
Rummet ~ " X: x~ ;,('x: >< ~ x_ i'\ ~ I( ")(_ X X 
Agroindustriel projekt ~ )<. .. x )( ;,<. 'I... r . . I ' )Z >'-.. 
Erobring ~ \ "' x_ ~ af havmilj~et . X. . X x X 
Informations- mikk~-ohopto- ~ % ~ ><x y.. , ~ >< 
P. P. rnn teknologi kunst1g 1ntell1gens og ~ ~ xx><'. f.. A' , ~ \ infnf'm<>H nnohoh"n,ll 'nn -
~/ , 
~ Datamatintegreret produktion )( • I 
avancerede materialer ~ ~ ~· '\ '>(, 
Nye superledere % ~ % '\ x.. material er fremdrivning af rumfart~jer ~ ~ ~ ,. 
0 
Laser og optik I l~I ., 
: '. ~ Store hl'ljenergifysik i L 
Q) 
L 
0 .µ 
"' L 
Q) ...... 
QJ 
u 
u 
"' 
C: 
0 
L .µ 
0 
L 
...>: 
C >, 
(/) 
• 
' 
f 
"x 
X 
)( 
X 
, 
~ 
X: 
I 
~ 
x 
' 
I\ 
~ L 
Q.l ...... ...... 
"' C 
ii 
>I 
I . l 
~i 
~1 
' 
x[ 
~~ 
' I ! 
I • l 
~I 
~; 
x· I 
Y. 
)<( : 
)( 
)( 
~ 
.,(_ I 
I • 
i ·-------t acceleratorer I ' w. ~ synkrotron I I , 
! 
I l ! ! l I ~ Vindtunneller i I I I 
Telekomwunikation 
S:ore datamater 
Ny transportmiddelgeneration M ~ L 
Teknisk 
udvikling 
Tiltr;ekke !Zikonomisk h!Zii / 
aktivitet mangeartet 
H0jtydende be­
regningsmidler mangeartet 
anselig T A 8 E L 2 
V I R K N I N G 
Konkurrence­
evne 
h!Zij i sma sektorer Besk;eftigelse 
h!Zii /positiv 
ingen 
h!Zij/positiv ' E0F-AKTI0NER 
EUR0PAS P0LYVALENS IGANGVl<RENDE ELLER STILLING 
UNDER F0RBEREDELSE 
I 
god meget stor I RACE, 100 
videokonferencer 
i 
ringe meget stor ESPRIT 
god begr~nset Trafikmidlers kom­
fort og sikkerhed ,:__ ______________ -jl-----------1---------+----------t-----------,----------J---------J-----------f 
Sundhedsteknologi 
', -::anne L se -Undervisning 
r Rummet ~ 
Agroindustriel projekt 
Erobring at havmilj!Ziet 
Informations-
teknologi er Mikro- og opto­
elektronik 
Kunstig intelligens 
og informationsbeh. 
Datamatintegreret produktion 
Nye 
mate-
rialer 
Laser og optik Avancerede 
materialer 
Superledere 
l'remdrivning af 
rumfartiijer 
-----~ --------·------
Store 
accele­
ratorer 
Vindtunre L Ler H!Zijenergifysik 
synkrotron Bedre sundhed og 
lamgere levetid 
Udnyttelse af 
personaleressourcer 
Tjenester med h!Zii v~rditilv;ekst. Jord 
klodens ressourcer 
Anvendelse at bio­
sf~ren til vedvaren 
de node, 
Rastoffer og 
akvakultur mangeartet 
h!Zii / 
mange a rt.et 
mangeartet 
h0j/ 
mangeartet 
moderat/ 
specialiseret 
Forbedring af kend-hiif/gener·e L 
!~, !~n~i i cmer. Ska-
Udvikling at 
eksportsystemer 
Automatisering at 
produktionsmidler meget h!Zii 
mangeartet 
Videnskabelige og h!Zij pa Lang sigt 
tekniske fremskridt 
Videnskabelige og h!Zii pa Lang sigt 
tekniske fremskridt 
Hypersonisk 
raketmotor h!Zij i en meget 
begr~nset sektor betydelig i den far-anselig/positiv 
maceutiske industri 
~~ -'-•"r 
betydelig p.g.a. be­
hovet for h!Zijtuddan­
nede 
inden for speciali­
serede sektorer 
i traditionelle 
industrier 
meget h!Zii 
h!llj/ 
meget spredt 
meget hiij 
hlli pa Lang si gt 
h!Zii pa Lang sigt h!Zij/positiv 
direkte og indirekte 
ringe/positiv 
h!Zij/positiv 
ringe/positiv 
ja:vn/positi~ 
ringe 
ringe 
ringe pa kort sigt 
ringe pa kort sigt 
ringe tilstr;ekkelig meget begramset 
god stor 
god potentiel 
betydelig 
god ingen 
god l i l le 
ringe total 
middel total 
; 
middel star 
tilstr<!!kkelig meget stor 
ti lstr<!!kkel ig betydelig 
god stor initiativ til tek­
nisk undervisning 
FFC 
GD XII -GD VIII 
bioteknologier 
ESPRIT 
ESPRIT 
ESPRIT 
BRITE 
BRITE 
Videnskabelig og anselig/ indirekte ringe 
tekni sk_fremskridt ~ ___ man9..E1artet ________________ . --··•----- ____________ ~ ___ ti~s!~kk~_l\g __ s_to_r ________ -1--------
Elementarpartikel- hl!j i en meget meget indi rek~e ringe 
forskning begra:nset sektor fremragende l i l le 
Veksel.virkning mel-h!Zij/ indirekte ringe god l ille 
Lem fotoner og stof mangeartet 
Udvikling af rum- h!Zij / va:sentlig ringe god meget stor 
fart og transport mangeartet 
.., B I L A G 
MULIGE IGANGS~TTENDE PROJEKTER 
Kriteriet for udvrelgelsen af de i det f0lgende forelagte projekter har vreret 
deres industrielle og samfunds0konomiske virkning. I denne fase af over-
vejelserne skal de snarere betragtes som eksempler end som frerdigbearbejdede 
forslag. Sadanne forslag forudsretter nemlig, at der er foretaget en langt 
mere detaljeret unders0gelse, og at de forskellige politiske, 0konomiske og 
videnskabelige parter i EF's medlemslande inddrages i grundige overvejelser, 
hvorunder synspunkterne nrermes hinanden. 
1. Informationsteknologierne og deres hovedanvendelsesomrader, som f.eks. 
datamatst0ttet produktion, kunstig intelligens og superdatamater 
2. Bioteknologier, isrer genteknik og biomolekylrer teknik og deres anvendelser 
inden for sundhedsvresenet og det agroindustrielle kompleks 
3. Nye materialer, som f.eks. superledere og keramik 
4. Optik og laser 
5. Store videnskabelige instrumenter, som f.eks. partikel-/stralingskilder og 
avancerede vindtunneler 
6. Bredbandstelekommunikation 
7. Enny generation af transportmidler 
8. Udnyttelse af rummet 
9. Erobring af havmilj0et og udforskning af jordskorpen 
10. Undervisnings- og uddan~elsesteknologi. 
1-1 
1. INF0RMATI0NSTEKN0L0GIERNE 0G DERES H0VEDANVENDELSES0MR~DER 
Disse teknologier omfatter mikroelektronikken og optoelektronikken, program­
melfremstillingen og samtlige de andre discipliner, der er knyttet til 
informationsbehandling, som f.eks. kunstig intelligens; med andre ord alle de 
teknikker, der spiller en betydelig rolle for indsamling, behandling, 
transmission og lagring af informationer. 
Pa dette omrade galres der en kolossal indsats for praikonkurrencemaissig F&U 
bade pa fallesskabsplan og de enkelte Lande. Pa fallesskabsplan frigalr 
ESPRIT-programmet (European Strategic Programme for Research and Development 
in Information Technologies) fra bade den offentlige og den private sektor en 
samlet investering pa 1,5 mia ECU i perioden 84-88. 
Blandt informationsteknologiernes vigtigste anvendelsesomrader, som dermed er 
stairkt afhaingige af disse teknologiers fremgang og udvikling, kan man naivne 
telekommunikationen (for hvilken der er forelagt et smrligt faillesskabsprogram 
for Radet), forsvaret, datamatstalttet fabrikation og kontorteknik (de to 
sidstnaivnte sektorer er ligeledes daikket af ESPRIT, som er praiget af sit 
overordnede strategiske sigte med henblik pa levering af produkter og 
tjenester) samt ikke at forglemme forbrugerelektronik som er inde i en kraftig 
vaikst. 
Blandt alt dette vi lle det vaire hensigtsmaissigt at styrke den indsats, der 
galres pa forskellige niveauer i Faillesskabet, om de to fallgende omrader: 
Mikroelektronik og optoelektronik. 
MIKR0ELEKTR0NIK 0G 0PT0ELEKTR0NIK 
Mikroelektronikken er kernen i tusindvis af produkter Lige fra yderst 
avancerede systemer som f.eks. telekommunikations- og observationssatellitter 
eller datamater (professionelle eller personlige) til ure og smykker. 
Verdensomsaitningen inden for denne branche ligger i dag i stalrrelsesordenen 30 
mia US-dollars, men den er betingelsen for en produktion pa mere end 660 mia 
US-dollars. 
1-2 
0ptoelektronikken er en teknik, der bestar i at anvende den synlige del af det 
elektromagnetiske spektrum til at udf0re de samme funktioner, som den 
traditionelle elektronik <transmission, behandling og Lagring af data) med den 
fordel, at transmissionskapaciteten for0ges flere tusinde gange, og at 
hastigheden i teorien Ligeledes for0ges tusind gange. 
Europreisk industri har kun en meget ringe andel af verdensmarkedet inden for 
denne strategiske og strerkt ekspanderende sektor: omkring 5% af verdens­
markedet for de mest avancerede produkter og 10% for alle produkterne. 
Sammen med den sene ankomst pa markedet for mikroelektroniske produkter 
(hovedsagelig integrerede kredse) betyder det Lille produktionsvolumen, at den 
europreiske industri mister en indtregtskilde, der kan sammenlignes med dens 
rivalers, til at finansiere de investeringer, der er n0dvendige for at f0lge 
111ed i kapl0bet -eller naturligvis for overhovedet at komme til at deltage i 
det pa trovrerdig vis. 
I de sidste to ar har de europreiske investeringer Ligget mellem 300 og 400 mio 
US-dollars, medens de amerikanske og japanske firmaer i samme periode 
investerede fire til fem gange mere. 
Med det tempo, der i 0jeblikket holdes i USA og Japan, bliver et europreisk 
samarbejde am forskning og udvikling en bydende n0dvendighed. ESPRIT har vist 
vejen for samordnet forskning i Frellesskabet, men man kunne 0nske sig, at der 
blev stillet flere penge til radighed for dette program, og at der blev 
ivrerksat et par store igangsrettende og samlende projekter pa udstyrsomradet og 
i materialesektoren. Sagen er den, at europreisk produktion for basis­
materialernes og det mest kritiske udstyrs vedkommende for det meste er 
afhrengig af import fra USA og i den senere tid ogsa Japan. Denne afhrengighed 
medf0rer med nogle fa undtagelser en forsinkelse pa mindst et ar for europreisk 
teknologi. Men som eksemplet Japan for nylig har vist, kan det Lade sig g0re 
at generobre (eller erobre) en vis Cog for Japans vedkommende endda en 
agressiv) position inden for en omhyggeligt udvalgt markedssektor og dermed at 
skabe fornyet fremgang og vrekst i denne sektor. 
1-3 
Det stigende integrationsniveau, hvis formal er at 0ge ydeevnen og samtidig 
smnke produktionsomkostningerne, f0rer til, at systemfabrikanternes know-how i 
stadig st0rre udstrmkning indbygges i silicium-chippen, sa de integrerede 
kredse i sig selv bliver komplekse delanlmg med h0j tilf0rt vmrdi snarere end 
"enkle" komponenter, som det forekommer pa in gang 0konomisk og risikofrit at 
indk0be eller Licensfremstille. 
Dette forhold kan illustreres ved hjmlp af to eksempler: 
-halvlederlagre 
-mikroprocessorer 
Disse to omrader kunne sagtens g0res ti L genstand for et europmisk program, 
for det er dem, der er drivkraften i den industrielle udvikling af informa­
tionsbehandlingen og fremstillingen af integrerede kredse, to omrader hvor 
Europa i 0jeblikket er afhmngig af USA og Japan. At Lade grebet om udviklingen 
af sadanne de Lan Lmg ga tabt vi L Le vue det samme som at stmkke vi ngerne pa 
dem, der skal skabe fornyelse i konstruktionen af komplekse systemer -et om­
rade hvor Europa traditionelt har staet smrdeles stmrkt -og f0Lgen ville bli­
ve en 0delmggende hjerneflugt og en areladning af beskmftigelsesmulighederne. 
-Kvikke Lagre. Malet kunne vmre at fremstille et Lager pa 64 megabit i 1995 
eller en chip, hvis kapacitet er 100 gange st0rre end de nuvmrende 
avancerede kredses. Dette mal kan kun tmnkes naet, hvis to forudsmtninger 
opfyldes: for det f0rste en sa kraftig reduktion af strukturernes bredde 
(til under 0,5 um), at dagens udstyr ikke slar til, og for det andet en ny, 
sandsynligvis tredimensional udformning af lagercellen. Der ma regnes med 
indsats af omkring 2 ODO mandar. 
-Avanceret mikroprocessor. I dette tilfmlde skulle malet vmre inden for en 
fem-arig periode at udforme og fremstille et europmisk udtmnkt mikro-
processorkredsl0b, 
uheldstolerance, 
udvikling -f.eks. der i sig rummer de seneste resultater vedr0rende 
arkitektur og adressering. Resultatet af en fmlles 
under anvendelse af visse af teknologierne ti l frem-
stilling i mikronst0rrelsesorden og af konstruktionssystemer, som i dag 
unders0ges inden for rammerne af ESPRIT-programmet -kunne, hvis der blev 
Lagt en hensigtsmmssig strategi, blive en standard. 
projekt vil krmve en indsats pa 1 000 mandar. Det sk0nnes, at dette 
1-4 
Systemfabrikanterne 0nsker sig ud over sadanne vidt udbredte integrerede 
kredse ogsa en nedsmttelse af modningstiden for et elektronisk anlmg, saledes 
at det bl i ver mere konkurrencedygtigt. Ti l den ende forekommer prototype­
vmrksteder til fremstilling af integrerede kredse (foundries, st0berier) at 
vmre en hensigtsmmssig l0sning. I betragtning af det europmiske markeds 
lidenhed kunne der her gennemf0res to projekter: 
-siliciumkredse til signalbehandling 
-meget hurtige GaAs-kredse. 
-Siliciumst0beri-projektet skulle besta i en hurtig opbygning (pa ea. 2 ar) 
af et fmlles europmisk vmrksted, der til at begynde med skulle anvende en 
gennempr0vet CM0S-teknik og derefter en blandet CM0S-bipolmr proces, omhyg­
geligt tilpasset denne anvendelse, som f.eks. dem, der udvikles inden for 
rammerne af ESPRIT. Det vigtigste omrade er dog stadig udvikling af 
redskaber ti L datamatst0ttet konstruktion og opbygning af et bibl iotek af 
standardceller med henblik pa hurtig og effektiv konstruktion af integrerede 
kredse. Det sk0nnes at der skal smttes omkring 1 000 mandar ind og 
investeres i en specielt udviklet produktionslinje (150 mio ECU). 
-Markedet for GaAs-st0beriets produkter er endnu i kke ret start, men der 
synes at vmre utallige anvendelsesmuligheder • 
• cache-Lagre og ultrahurtige aritmetiske enheder til superdatamater 
• behandling af hurtige signaler og aleatorisk logik, feks. til bredbands­
telekommunikation eller cellulmr radiotelefoni. 
Pa grund af st0rrelsen af de investeringer i bade materiel og ekspertise, 
som er n0dvendige for savel forskning i som udvikling af teknologier til 
fremstilling og konstruktion af meget hurtige kredsl0b, er det en besnmrende 
ide at oprette et europreisk industrikonsortium til at fmrdigudvikle 
teknologien og opbygge et pi Lotanlmg. Et forel0bigt sk0n over indsatsen 
kunne Lyde pa 1 000 mandar over fem ar. 
Disse fire projekter har ti L formal at fastholde eller forbedre Europas 
position pa den professionelle elektroniks omrade. For ikke at Lade sig 
distancere pa markederne for det kommende h0jopl0snings-TV og der.med Lade sig 
1-5 
udelukke fra en stor del af masseelektronikmarkedet, ma europa!isk industri 
planlillgge hurtigst muligt efter fastlmggelsen af standarder at udvikle et salt 
specifikke integrerede kredse til numerisk kodning og afkodning af signaler i 
henhold til skemaer i lighed med dem, der i 0jeblikket anbefales for 
satellittransmitteret TV (D2-MAC-pakken). Sammen med udvikling af materiel til 
produktion og optagelse af programmer kunne dette projekt fordre en indsats i 
st0rrelsesordenen 1 500 mandar over syv a~. 
1-6 
KUNSTIG INTELLIGENS OG AVANCERET INFORMATIONSBEHANDLING 
Kunstig intelligens er en temmelig ny disciplin, som undergar en hastig 
udvikling. Hver dag kommer der nye, mere udviklede og ydedygtige ekspert­
systemer pa markedet. 
Disse systemer giver mulighed for en vresentlig forbedret service pa utallige 
omrader: medicin, biologi, kemi, geologi, konstruktionsst0tte, sparing af 
uheld i industrimilj0et med meget mere. Deres virkninger er mrerkbare i hele 
samfunds0konomien og har direkte virkning pa industriens konkurrenceevne. 
Ganske vidst star europreisk teknologi sig godt pa dette omrade (ti L dels 
takket vrere ESPRIT og en rrekke nationale projekter), men japanerne har 
tidligere vist, at en indsats, hvor grundlreggende teknologi kombineres med et 
omhyggeligt valg af markeder, kunne give bonus i form af en strerk stilling i 
de nye h0jteknologiske sektorer (f.eks. inden for lagerteknologien). De 
offentlige programmer, der er under gennemf0relse i Japan og USA, og den sam­
ordnede F&U-indsats, amerikanske virksomheder g0r, fokuserer pa kunstig 
intelligens og programmelteknologi; dette er tilstrrekkeligt til at foranledige 
Europa ti L at overveje en styrket indsats for at undga en (yderl igere) 
forvrerring af konkurrenceevnen for sit erhvervsl iv inden for disse grund­
Lreggende sektorer. 
Hele omradet kunstig intelligens og avanceret informationsbehandling omfattes 
i 0jeblikket af frellesskabsprogrammet ESPRIT. Men indsatsen ma styrkes for at 
-styrke integrationen af enkle KI-systemer til komplekse systemer, som ligger 
trettere pa menneskers trenkemade og svarer bedre til brugernes potentielle 
behov 
-forbedre de 0konomiske produktionsbetingelser for at mindske de sluttelige 
omkostninger ved disse systemer. 
1-7 
Sagen er den, at disse systemer har sa mange forskellige anvendelsesomrader, 
endvidere at erfaringen med at udnytte demi industriel skala er sa lille, og 
at de aktuelle systemer hver for sig er sa forholdsvis "enkle", at der endnu 
er store investeringer at foretage, f0r kunstig intelligens kan indbygges i 
systemer, der kan bruges professionelt af ikke-edb-kyndige. 
Sadanne investeringer b0r foretages pa f0lgende punkter: 
1. Industriel produktion af de f0rste industrielle resultater med hovedvregten 
0 pa: 
-programmelteknologi, for ekspertsystemerne skal ligesom alt andet pro­
grammel opfylde kriterier for industriel produktion; 
-komplekse systemers arkitektur, idet ekspertsystemer ska l kunne 
samarbejde indbyrdes og have adgang til store datamrengder; disse arkitek­
turer skal i 0vrigt overholde eksterne krav om fortrol ighed, svartid, 
menneske-maskine-grrenseflade osv.; 
-integration af disse komponenter til specialiserede systemer ved hjrelp af 
konstruktionsst0tteredskaber. 
2. Styrkelse af studierne grundlreggende teknikker med srerlig vregt 0 pa 
udvikling af modelopbygningssiden. Videnmodeller, indlreringsmodeller, 
dialogmodeller og tankemodeller. Udvikling pa dette omrade vil navnlig 
styrke fremskridtet inden for uddannelsesteknologierne. 
3. Bevidstg0relse af industriens folk overfor udnyttelse af disse nye 
teknikker. Dette kan isrer fremmes ved at stille specialiserede centre til 
radighed (se afsnittet om store datamater). 
1-8 
To projekteksempler kan vise, hvilken indsats der b0r g0res. 
-Et ekspertsystem til udarbejdelse af vejrprognoser og behandling af 
milj0mressige sp0rgsmal 
-Et videnbaseret multisensorsystem 
Hvert af di sse proj ekter i L Lust rerer et af de to f0rste af ovenstaende 
punkter. 
Tanken med det f0rste projekt er at udnytte de eksisterende grundlreggende 
teknikker og anvende dem pa et konkret tilfrelde af tilstrrekkelig kompleksitet 
til, at det bliver muligt at forbedre industriens fardigheder inden for 
komplekse systemers integration og arkitektur. Gennemf0relsen af dette krre­
ver, at der forel igger resultater af igangvrerende unders0gelser vedr0rende 
indsaml ing, reprresentation og behandl ing af viden samt vedr0rende system­
sammenkobl ingsnet. Udviklingsarbejdet vil grelde prcgrammering af et komplekst 
system, opbygning af en videnbase samt konstruktion og fremstilling af 
arkitekturer, der er udformet med srerlig henblik pa samarbejde mellem 
ekspertsystemer. Der skal herti L nok regnes med indsats af omkring 1 000 
mandar over 5 til 6 ar. 
Det andet projekt egner sig til at styrke unders0gelserne af de grundlreggende 
teknikker. Ved at knytte forbindelser mellem to emner, sensorer og viden, 
ville dette projekt fremtvinge en styrkelse af arbejdet med opstilling af 
videnmodeller, saledes at den pagreldende viden g0res tilgrengelig for 
registreringssystemer via en maskine-maskine- eller maskine-menneske­
grrenseflade. Dette projekt ku~ne strrekke sig over mindst tre armed en indsats 
af 250 mandar. 
1-9 
DATAMATINTEGRERET FABRIKATI0N 
CIM -som den helhed af teknologier, der galr det muligt at realisere en 
automatiseret fabrik, hvor den automatiske fremstilling er integreret i en 
stalrre ramme, der ogsa omfatter virksomhedens ledelse og administration -er 
kernen i et marked, der vokser og vokser, og som fremover vil beralre i denne 
henseende hidtil jomfruelige industrigrene (f.eks. beklaidnings- og levneds­
middelindustrierne). De foreliggende tal, der kun omfatter omradet datamat­
stalttet konstruktion og fabrikation (CAD/CAM), afslalrer at det europreiske 
marked, der i 1982 var pa 320 mio dollars, i 1985 forventes at na 1 050 mio 
dollars, og som i 1986 forventes at vokse med nresten 50% (1 550 mio dollars). 
Netop fordi CIM som helhed omfatter flere forudeksisterende omrader, er det 
meget vanskeligt at anfalre praicise tal for omfanget af denne sektor i 
aljeblikket. 
Europas rigdom, som i gamle dage hvilede pa evnen til at producere goder med 
halj tilfalrt vrerdi til konkurrencedygtige priser, trues i dag af konkurrencen 
fra tredjelande pa dette omrade, fordi: 
-de har Lavere arbejdskraftudgifter (Asien og Sydamerika), 
-de har en mere gennemfalrt kvalitetskontrol (Japan), 
-de har meget store indre markeder (USA), og 
-de har direkte statsfinansiering (USA og Japan). 
Fabrikationsteknologiernes fremskridt, muliggjort af anvendelsen af 
informationsteknologier (IT), vil snart fa en kraftig indflydelse pa faktorer, 
som pavirker produktionen (de direkte arbejdskraftudgifters virkning for de 
samlede produktionsomkostninger eller stordriftens betydning, som der delvis 
saittes spalrgsmalstegn ved af de fleksible produktionssystemer, FMS). 
Den generelt bedre effektivitet, palidelighed og tilpasningsevne for 
fabrikationssystemerne, som IT giver mulighed for, byder Europa pa en ene­
staende chance for at genvinde sin fremtraidende plads pa den forarbejdende 
industris omrade -hvis ellers man galr den fornaldne indsats. 
1-10 
I USA og Japan har staten i de senere ar finansieret omfattende forsknings- og 
udviklingsprojekter med srerdeles bemrerkelsesvrerdige virkninger. Saledes har 
Japan mellem 1972 og 1982 brugt 444 mio dollars af de offentlige midler pa at 
fremme vrerkt0jsmaskinindustriens udvikling. Sat i forhold i USA's eksport pa 
dette omrade er Japans eksport i denne periode vokset fra omkring 50% ti L 
300%. 
Japanerne vager uhyre effektivt over, at ideer og bestrrebelser forenes, at de 
forskellige discipliner befrugter hinanden, og at projekternes kontinuitet 
opretholdes. 
I USA skal udgifterne fra forsvarsministeriet (DOD) Lregges oven i de civi Le 
bevillinger, sa der fremkommer betragtelige virkninger for CIM-omradet. US Air 
Force har i Lang tid aktivt st0ttet udviklingen af CIM, hvilket har gjort det 
muligt at yde en afg0rende finansiel st0tte til en Lang rrekke projekter p~ 
dette omrade. Siden 1970'erne har der i USA vmret strerk stigende interesse 
for avancerede produktionsteknologier. Pa det generelle plan er der fra DOD's 
side sket en samordning inden for programmet MANTECH. ICAM-programt for 
integreret datamatst0ttet produktion, som blev pabegyndt af US Air Force i 
1977-78, har modtaget strerkt stigende bevillinger. 
Produktionsteknologierne er inde i en overgangsperiode. Europa har ikke rad 
til at ga glip af den mulighed, der ligger i at kapitalisere de foretagne 
forsknings- og udviklingsinvesteringer, men ma s0rge for at ta st0rst muligt 
udbytte af de krrefter og ressourcer, Frellesskabet rader over. Verdensmarkedet 
for industriel automatisering skulle i 1989 ligge mellem 65 og 75 mio dollars, 
hvor det i 1983 kun omfattede 15 mio dollars. Hvis en sadan vrekst skal kunne 
opretholdes (det europreiske marked for CIM skulle fordobles inden for et 
tidsrum af fire ar), skal der g0res en srerdeles kraftig 0konomisk indsats. 
1-11 
I 0jeblikket er situationen den, at hvis ikke der g0res en energisk 
standardiserings- og samordningsindsats, vil de resultater, der er opnaet i de 
forskellige Lande, ikke kunne integreres indbyrdes, og risikoen for over­
lappende forskning vil vcere betydelig. 
CIM har afgofrende 0konomisk og social betydning, som eksempl(•t FIAT viser 
det. Som bilproducent af uhyre dimensioner kan FIAT faktisk i star udstrcekning 
takke massiv indf0relse af CIM i produktionsprocesserne for, at det lykkedes 
at komme ud af krisen (som i 7O1erne truede med at knuse virksomheden). Dette 
medf0rte naturligvis store sociale rystelser, fordi opbygningen af et CIM­
system n0dvendi gvi s medf0rer en overgangsfase, under hvi lken den konkur­
renceevneforbedri ng for de store virksomheder, der herved muligg0res, ikke 
umiddelbart modsvares af, at der skabes nye beskceftigelsesmuligheder. Her er 
der et scerdeles 0mtaleligt punkt, som ma tages i betragtning under 
behandlingen af de europceiske interventionsplaner pa CIM-omradet. 
Dertil kommer, at teknologisk afhcengighed af USA og Japan ville forhindre, at 
der iv~rksattes en positiv kcedereaktion, som ville g0re det muligt for Europa 
at drage st0rst mulig nytte af egne teknolgiske fremskridt. Man kan faktisk 
allerede forestille sig produktionssystemer, som for en star dels vedkommende 
er baseret pa europcei sk teknologi, og hvor de di rekte arbejdskraftudgi fter 
udg0r mindre end 10% af de samlede produktionsomkostninger. 
Man kan af di sse betragtninger udlede, at en europcei sk i ndsats pa dette 
omrade snarere kan betegnes som uomgcengeligt n0dvendig end som 0nskvcerdig, sa 
meget des mere som der findes eksempler, der peger pa holdbarheden i denne 
fremgangsmade: et af de mest indlysende eksempler er ESPRIT-programmet, hvor 
Fcellesskabet har vist sig i stand til at spille en vcesentlig katalytisk rolle 
for forskningen og udviklingen inden for de teknologier, der krceves til 
opbygning af CIM-systemer. Dog kan disse teknolgier, sa Lcenge de ikke finder 
nyttig anvendelse, ikke i sig selv skabe rigdomme. 
1-12 
Derfor foreslas der inden for rammerne af indsatsen 0 pa CIM-omradet to 
projekter, som der vendes tilbage til senere i dokumentet. Det ene bestar i at 
udvikle centre for integration af de konstituerende elementer i datamat-
integreret fabri kation, saledes som disse fremstar af den forskning, der 
gennemflzlres af de europreiske producenter som helhed. Dette projekt skulle 
bidrage til at styrke disse producenters stilling pa markederne i og udenfor 
Europa. Det andet projekt er et mere malrettet forehavende, idet det her 
drejer sig om at udvikle en nresten autonom robot, der kan udvikle sig i et 
fjendtligt milj0. Dette andet projekt er en konkret illustration af de nye 
teknologiers muligheder inden for et udvalgt omrade. 
1-13 
SUPERD,l\ TAMAT 
De nye datamatarkitekturer sigter enten pa at 0ge regnekraften til behandling 
af numeriske data (superregnemaskiner) eller pa at muligg0re behandling af 
symbolske (ikke-numeriske) data f.eks. inden for anvendelsesomraderne for 
kunstig intelligens. 
Markedet for superregnemaskiner naede i 1984 op pa 15 mia dollars og skulle 
fortsat vokse med en fart af 20% om aret. Dette marked er monopoliseret af De 
forenede Stater (IBM og tre andre selskaber), idet et par japanske selskaber 
dog siden slutningen af 1983 har fors0gt at fa fodfaste i visse nicher. 
Europ~isk industri er ikke med pa dette marked og har koncentreret sin indsats 
om datamater med lille og mellemstor datakraft. De europ~iske brugere er 
fuldst~ndig afhffingige af USA og maske inden lffinge af Japan. Og dog finder man 
disse brugere inden for forskellige erhvervsgrene: olieefterforskning, kemisk 
industri, Luft-og rumfartsindustri, bl.a. i forbindelse med vindtunneler (se 
projektet for arrangerede vindtunneler) og meteorologi, for blot at n~vne 
nogle fa eksempler. Pa grund af st0rrelsen af de krffivede investeringer er der 
dog kun installeret fa superregnemaskiner i Europa. Det er altsa hele den 
industrielle struktur (konstrukt0rer og brugere) og hele den h0jere uddannelse 
(undervisning og forskning), som er ber0rt. 
Markedet for symboldatabehandling er endnu i sin vorden, men vil udvikle sig 
betragteligt med fremkomsten af anvendelser for kunstig intelligens. Der 
foreligger unders0gelser, som viser, at dette markeds Vffikst skulle blive 
mindst Ligesa hurtig, som for superregnemaskinernes vedkommende. Japanerne var 
de f0rste ti l med femtegenerationsprojektet at offent L igg0re deres planer 
vedr0rende disse maskiner, men blev hurtigt fulgt af USA, hvor et stort antal 
virksomheder i mikroelektronik- og informatikbranchen aftalte at g0re en 
falles indsats. 
1-14 
I ESPRIT tages der h0jde for konstruktion og udvikling af sadanne maskiner i 
Europa, mender er ikke planer om at stille sadanne maskiner til radighed for 
brugere i industrien eller i den h0jere uddannelse. En sadan afpr0vning i 
industriel sammenhmng er n0dvendig for at bidrage til forbedring af konstruk­
tionen. 
Et igangsmttende projekt 
feHgende made: for nye datamatarkitekturer kunne udformes 0 pa 
1. Konstruktion og udvikling af nye arkitekturer 
De 0konomiske og menneskelige ressourcer og det kompetenceniveau, der krmves 
for at udvikle en superregnemaskine, peger pa n0dvendigheden af sammenslutning 
og samarbejde pa europmisk plan. 
Arkitekturer ti l symbolbehandling er omfattet af ESPRIT, og visse af disse 
projekter er allerede sat i gang. Et sidel0bende studium af disse to arki­
tekturtypers integration som grundlag for opbygning af systemer med henblik pa 
videnbehandling kunne bygge pa og bidrage til ekspertsystemernes arkitektur. 
2. Oprettelse af servicecentre 
For at fremskynde dels visse unders0gelser og dels udnyttelsen af resultaterne 
fra ESPRIT og ovennmvnte projekt kunne der oprette specialiserede • servicecentre. 
Disse centre skulle forbindes indbyrdes, sa centrene kan supplere hinandens 
ydelser, informationsudvekslingen fremskyndes, og udviklingen af nye, 
avancerede regneredskaber begunstiges. 
Sadanne centre kunne rumme f0Lgende tilbud: 
-Ti L konstrukt0rer af nye arkitekturer: grundlag for evaluering af deres ' 
L0bende arbejde. 
1-15 
-Til universitetsfolk: forskningsmidler og fors0gsmuligheder inden for 
undervisning og uddannelse. 
-Til programmelvirksomheder: n0dvendige grundredskaber til forbedring af 
deres programmelteknologiske niveau. 
-Til brugerne: de tjenesteydelser, de har behov for. 
Sadanne centre kunne fordeles over hele Europa, 
specialisering: eventuelt med f0lgende 
-superdatamatservice, der fungerer som kontorservice (1) 
-anvendelsesst0ttecentre, hvis formal skulle vrere at oplyse og bevidstg0re 
potentielle brugere om anvendelsen af disse nye beregningsmidler og saitte 
demi stand til at male, hvordan de ville pavirke deres nuvairende arbejds­
metoder 
-projektst6ttecentre, der skulle have deltagelse fra erhvervsfolk og fra 
Kommissionen, og hvis formal skulle vaire at sprede europaiiske produkter og 
at b0je deltagernes interesser mod hinanden <fastlaiggelse af standarder 
osv.). 
Et projekt at denne art vil kraive en sa stor startinvestering, at det vil vaire 
vanskeligt for ikke at sige umuligt at gennemf0re et sadant initiativ pa rent 
privat grundlag. Tages sagen derimod op i et europaiisk samarbejde, kan disse 
vanskeligheder overvindes. 
(1) Kontorservice: en specialiseret service, der via et net stiltes til 
radighed for og deles af et stort antal brugere. 
.:;.1 
1-16 
I denne forbindelse kan indsatsen for superdatamater illustreres ved hjrelp af 
to projekter: 
-superdatamat til talbehandling 
-h0jtydende datamater til bade tal-og symbolbehandling. 
Det f0rste projekt sigter mod overgang til et h0jere niveau for tal­
behandlingskraften <100 GFLOPS). En sadan overgang kan kun gennemf0res, hvis 
det sti>tter sig pa en helhed af indbyrdes supplerende sektorer: 
mikroelektronikken (hurtige GaAs-komponenter se side 1-4), programmelteknologi 
(programmeringsredskaber), konstruktionsst0tteredskaber, foruden talrige 
anvendelsesomrader (olieefterforskning, kemisk industri, luftfart, meteorologi 
osv.). I betragtning af arbejdsgruppernes tvrerfaglige sammensretning krrever et 
sadant projekt en kraftig samordning; der ma regnes med en indsats pa 2 500 
mandar over 5 til 6 ar. 
Det andet projekt, hvor symbol- og talbehandling integreres, bestar i en 
arkitekturunders0gelse, eller mere prrecist en unders0gelse af en gruppe 
arkitekturer sammensat af eksisterende datamater (superdatamat og ikke-von 
Neumann-maskiner); denne arkitekturgruppe vi l kunne ti Lpasses ti l en rrekke 
forskellige anvendelsesomrader. Der vil i dette projekt blive draget nytte af 
arkitekturunders0gelser vedr0rende multiekspertsystemer, og resultatet vil 
va?re st0tte til gennemf0relse af anvendelser, der stiller halje ydeevnekrav 
enten vedr0rende mrengden af data, der skal behandles, eller vedr0rende den 
n0dvendige svartid. Der ma regnes med indsats af omkring 2 000 mandar over 
6 ar. 
2-1 
2 -BIOTEKNOLOGI 
Frellesskabets f0rste initiativ med henblik pa at udnytte den moderne 
bioteknologi var ivrerksrettelsen af et forsknings- og uddannelsesprogram pa 
omradet biomolekylrer teknik (1982), som i 1985 efterfulgtes af vedtagelsen af 
et mere omfattende program for bioteknologi. Disse foranstaltninger udmrerker 
sig ved et valg af emner og gennemf0relsesmetoder, der tager sigte pa at 
fjerne en rrekke hindringer, som i h0j grad hremmer Europas chancer for at 
udnytte de nyeste Landvindinger inden for molekylrerbiologien; st0tte­
infrastrukturerne for forskningen er utilstrrekkelige; Europa er sakket agterud 
med hensyn til den grundlreggende viden om de nye udforskningsmidler; der er 
ikke tilstrrekkeligt med kvalificerede menneskeressourcer, Landenes indsats er 
splittet Celler endog divergerende) Ligesom forholdet mellem offentlig 
forskning og forskning i industriel sammenhreng; samt endelig vanskelighederne 
ved at na den "kritiske masse". Disse f0rste frellesskabsforanstaltninger 
reprresenterer en indsats, der for at komme til sin fulde ret b0r kunne give 
st0det ti L store igangsrettende projekter med alment anerkendte malsretninger og 
mrerkbare resultater. Kommissionen er i dag i stand til at gennemf0re sadanne 
projekter, der kan udvikles pa grundlag af den teknologiske viden, som er 
indhentet i forbindelse med de igangvrerende progr~mmer; projekter, der kan 
virke igangsrettende, og som uden hensyn til fagforskelle omfatter alle de 
moderne videnskabelige og tekniske Landvindinger, og som endelig kan integrere 
de til radighed vrerende midler med henblik pa gennemf0relse af en opgave af 
prre-konkurrencemressig art og af betydning for Frellesskabet. 
Disse projekter kan henf0res under tre hovedrubrikker, som giver et udmrerket 
billede af biologiske videnskaber og disses samfundsmressige aspekter: 
1. De genetiske og biomolekylrere teknologier anvendt i den biologiske forsk­
nings tjeneste 
2. De agro-industrielle teknologier anvendt med henblik pa bedre samarbejde 
mellem Landbrug og industri 
3. De medicinske teknologier i sygdomsforebyggelsens tjeneste. 
2-2 
1. GENETISKE OG BIOMOLEKYL~RE TEKNOLOGIER 
Indledning 
Genomerne er basis for arternes forskelligartethed og deres indbyrdes 
konkurrence. En iboende egenskab ved genomer er deres evne til selv­
replikation. Men deres formering gennem generationerne og i de enkelte arters 
udviklingshistorie er underkastet uendeligt sma andringer, der gennem tiden 
har resulteret i det velkendte fanomen udvikling/udvalgelse. Udviklingen 
<evolut ionen) star skrevet i genomerne og er uadski l lel igt forbundet med 
levende organismer. Udvalgelsen er derimod et resultat af genernes "dialog" 
med et ustabilt og varierende milj0. Udviklings-/-udvalgelsesprocessen 
resulterer i en berigelse af biosfaren ved at differentiere de levende 
organismers egenskaber, men den resulterer ogsa Lejlighedsvis i tilfaldige 
fejl (udviklingsmassige blindgyder over millioner afar, genetiske defekter og 
forringede individer i generationernes L0b). Mennesket har altid s0gt at 
pavirke udvalgelsesaspektet af udviklings-/-udvalgelsesprocenten, f.eks. ved 
at udvalge dyre-og plantearter til landbrugsformal og ved at indsamle 
mikrobestammer til Levnedsmiddelgaring. 
Det nye fanomen, vi star over for i dag, er en voldsomt 0get mulighed for at 
forsta og dernast beherske de hidtil uforklarlige mekanismer i biomolekylernes 
og arternes udvikling. Mennesket har for f0rste gang mulighed for pa samme tid 
at kontrollere bade udvikling og udvalgelse. Det teknologiske "spring", der 
Ligger til grund for denne helt nye situation, skyldes udviklingen -inden for 
blot et arti -af en rakke fabelagtige molekylare redskaber til klarlagning af 
de mekanismer, der Ligger til grund for Levende organismers egenskaber, 
sidel0bende med udviklingen af stadig mere effektive hjalpeinstrumenter til 
indsamling og behandling af biologiske data. 
Pa den grundlaggende teknologiske videns nuvarende stadium er der to store 
projekter, som umiddelbart vil kunne udnytte de mest avancerede genetiske 
teknologier til fordel for det videnskabelige og industrielle fallesskab: 
-beskrivelse af nogle fa h0jtstaende organismers genomer og genetisk og 
molekylar udnyttelse af nogle af disses funktionelle egenskaber i medicinsk 
eller agro-industriel sammenhang; 
-styret evolution til planlagning af molekylernes og organismernes udvikling. 
2-3 
A. Beskrivelse af genomstrukturen hos visse h0jerestaende organismer og af de 
mekanismer, der er bestemmende for vigtige funktionelle egenskaber 
Dette er en opgave af stor aktuel betydning som f0lge af emnets rffikkevidde 
og det samarbejde, der nu foregar mellem traditionelt adskilte discipliner, 
sasom formel genetik, cellebiologi og molekylffirbiologi. Molekylffirbiologien 
er i dag i Sffirlig grad primus motor i dette tvffirfaglige samarbejde, idet 
der inden for denne gren af biologien er udviklet fabelagtige under­
s0gelsesredskaber, som f.eks. restriktionsenzymer til kl0vning og podning 
(sakaldt "splejsning") af gener, DNA-sonder ti l identificering af gener, 
to-eller tredimensional elektroforese til beskrivelse af DNA's, RNA's 
eller proteiners polymorfi samt kinetikken i deres fremkomst, den specifik­
ke markering med monoklonale antistoffer og, naturligvis, det stadig 
voksende antal vektorer for molekylekloning, der giver mul ighed for in 
vitro-oprensning og overf0rsel til forskellige Vffirtsorganismer af et 
teoretisk set ubegrffinset antal genetiske egenskaber. 
Studiet af genomerne er nu i centrum af genteknologien af f0lgende grunde: 
-den mest umiddelbare anvendelse af de ovennffivnte molekylffire redskaber er 
at anvende demi udforskningen af genomet og dettes funktion; 
-den videre udnyttelse af disse redskaber kan kun fa betydning for 
anvendelsesmulighederne inden for medicin, industri og landbrug, safremt 
der fas bedre kendskab til strukturerne og reguleringsmaderne i de 
anvendelige organismers genomer -de eneste kilder til nye genetiske 
egenskaber. 
Genomet indeholder al den genetiske information (udtrykt eller ikke), som 
hver organisme overgiver tilde f0lgende generationers gen-pulje. 
Dette projekt b0r ivffirksffittes pa to mader: pa basis af hele genomet og pa 
basis af den 0nskede egenskab. 
-Med udgangspunkt i hele genomet er opgaven sa kompleks og omfattende, at 
der ma foretages et velovervejet valg. Der b0r vffilges en eller to dyre-og 
plantearter; der b0r oprettes en bank omfattende hele deres genom, og der 
b'1'.>r gradvis foretages en kromosomkortlffigning. Pa dette niveau er det 
genomets "tavse" dele, som er af sffirlig betydning, og projektet b0r omfatte 
studiet af genetiske informationssekvenser, der er fffilles for forskellige 
genomer; studiet af repeterende DNA-sekvenser, med hensyn til hvilke man 
ikke er klar over, hvorfor de er i mindretal hos dyr og i flertal hos 
planter; studiet af de omflyttelige elementers kinetik. Der kan ikke 
lffingere tffinkes nogen plan pa Lang sigt for overf0rsel af gener mellem 
arter, der er nyttige for mennesket, eller for korrektion af visse gene­
tiske fej l, som er arsag ti l helbredsti lstanden i givne populationer, 
safremt der ikke tages hensyn til det genetiske materiales interne 
organisation. 
2-4 
-Med udgangspunkt i den 0nskede egenskab er det af afg0rende betydning at 
kunne rekonstruere de Led i stofskiftet, der samarbejder ved ekspresionen 
af en nyttig egenskab, og at f0Lge den molekylrere udvikling, hvorved den 
pagreldende funktion underkastes et bestem', antal geners kontrol. Det er 
genomets udtrykte del, der udforskes i denne sammenhreng, og denne opgave, 
der er komplementrer til den foregaende, kan kun gennemf0res, safremt den 
tager prrecist sigte pa et begrrenset antal "brugbare" egenskaber Caf hensyn 
ti L menneskets udnyttelse heraf) eller i hvert fald "vigtige" egenskaber 
(for helbred og sygdomsresistens). Via dette projekt vil der dermed kunne 
frembringes et videngrundlag og et teknologisk udgangspunkt for yderligere 
udvikling af prreventiv medicin eller forcBdling af dyre-og plantearter. 
Dette vedr0rer navnlig genteknikkens anvendelser pa landbruget; her hremmes 
udviklingen stadigvrek af vor utilstrrekkelige grundviden om de egenskabers 
biokemi, fysologi og genetik, der er afg0rende for de h0jerestaende 
planters 0konomiske betydning: alderdomssvrekkelse, formering, krydsningers 
frodighed, symbiose, akkumulering af proteiner, kulhydrater, olier osv. 
Disse egenskaber skal prreciseres n0jagtigt med hensyn til vcBsentlige 
funktioner og underliggende mekanismer, safremt man 0nsker at 0ge 
genteknikkens effektivitet og udvide denne tekniks anvendelsesmuligheder. 
Antallet af disse vcBsentlige funktioner og hullerne i vor viden herom er 
endnu sa omfattende, at der i kke kan tamkes nogen rationel og effektiv 
indsats uden frelles udnyttelse af den viden og kapacitet, der findes rundt 
omkring i forskellige europreiske laboratorier. En forening af denne viden 
er ikke blot n0dvendig for at na op pa den kritiske masse med hensyn til 
videnskabelige investeringer og optimal fordeling af forsknings­
aktiviteterne; den er Ligeledes en n0dvendig betingelse for, at der 
sidel0bende gennemf0res avanceret forskning vedr0rende forskellige udbredte 
kulturplanter, som har star betydning; den frelles Landbrugspolitik: byg 
Ctil fader, hvis nreringsvcBrdi kan forbedres (aminosyrer), hesteb0nnen 
(proteinholdig), olieholdige planter samt mange andre arter, der giver 
mulighed for at udnytte de naturlige fibre og de sekundue stofskifte­
produkter, samt arter, der er ki Lder for nyttige gener med henbl ik pa 
overf0rsel gennem de naturlige formeringsbarrierer (resistensgener osv.). 
B. Metoder til styret molekyleudvikling 
En planlagt udvikling af molekyler er et projekt, der, som ovenfor, kan 
trenkes pa grundlag af funktionen (et peptid eller en enzymfunktion) eller 
pa grundlag af kodningsmolekylet (som i kke er et genom, men en forenklet 
molekylematrice, et RNA). 
Funktionsindfaldsvinklen behandles i forbindelse med proteinteknik, som 
indgar i Kommissionens igangvrerende program for bioteknologi. Selv om denne 
aktion, der Langt fra er tilstrrekkelig i betragtning af det antal af aktive 
molekyler, man 0nsker at underkaste en struktur- og funktionsanalyse, har 
et Langt videre sigte end fastsat i det nuvrerende program, vi L den ikke 
indga i denne fortegnelse over nye projekter, der skal styrke det 
teknologiske grundlag i Frellesskabet. 
2-5 
Den fremgangsmade, der tager udgangspunkt i kodningsmolekylet, udm0ntes i 
en udprcEget 11futuristisk11 teknologi, der tager sigte pa at fremkalde en 
acceleration af molekyleevolutionen for i princippet (og pa meget kort tid) 
at reproducere visse af de evolutionsprocesser, der har kunnet VcEre 
oprindelsen til Livet pa jorden. Denne indfaldsvinkel bygger pa en teori 
("the hypercycle") baseret pa molekylernes naturlige selvorganisering~ 
under de vilkar, hvor den darwinske udvcElgelse finder sted. 
Nogle af de principper, der ligger til grund for denne teori, har kunnet 
illustreres perfekt i en molekylematrices (RNA) replikation in vitro. Dette 
system kan reproducere den form for begivenheder, som sandsynl igvis var 
inddraget i livets oprindelse, ved tilfaldigt at frembringe sekvenser for 
genetisk information via RNA's reproduktion. Eftersom denne reproduktion 
giver mulighed for en begrcEnset grad af omskiftelighed, er denne 
selvreplikative proces kilde til fanotypiske variationer. Metoden tager 
sigte pa at fastscEtte, hvi lke former for sekvenser der kan forekomme i 
hvert replikationskredsl0b, og unders0ge muligheden for at na frem til et 
tilstrcEkkeligt tcEt spektrum af alle former for mulige sekvenser med henblik 
pa at udvcELge de sekvenser, der byder pa en fcEnotypisk fordel, og 
identificere de strukturer, som er ansvarlige for erhvervelsen af en 0nsket 
egenskab. 
Den teknologi, der er udviklet til virkeligg0relse af denne "maskine til 
accelerering af molekyleevolutionen", b0r kunne anvendes ti l sortering af 
meget store antal sekvenser af genetisk information svarende til de 
sekvenser, der koder for kendte proteiner, saledes at udvcELgelsen kan ske 
med henblik pa optimering af bioteknologiske egenskaber. Denne teknologi 
vil give mulighed for accelereret fremst1lling af makromolekyler, der bcErer 
nye genetiske informationer, dvs. en kombination af informationer, som 
maske aldrig ville vcEre opstaet i naturen. 
De bioteknologiske anvendelser afhcEnger stadig af mulighederne for at 
udvi k le egnede teknologi ske processer ti l automati seret fortyndi ng, 
synkronisering af molekylepopulationernes inkubation med henblik pa 
vrekstmalinger -teknikker, der alle krrever avancerede instrumenter, hvori 
indgar laser og informatik. Men de afhrenger ikke lrengere af hypotetiske 
fremskridt inden for videnskaben, eftersom det er blevet pavist, at de 
bygger pa systemet i den biologiske evolution og udvrelgelse. 
2. AGROINDUSTRIELLE TEKNOLOGIER 
Den hurtige udvikling i viden og teknik, bl.a. inden for bioteknologi og 
automatisering, resulterer i en meget hurtig rendring af den socio-0konomiske 
kontekst for landbruget, der er producent af en Lang rrekke fornyelige ravarer, 
hvoraf nogle fremsti lles i for store mrengder og andre i uti lstrrekkel ige 
mcEngder. 
Disse produkters art og omfang samt markedsf0ringen heraf rejser i 0vrigt 
problemer, som forskningen b0r hjrelpe med til at L0se, bl.a. ved at abne 
mulighed for en st0rre differentiering og en kvalitativ forbedring af de 
fremstillede ravarer samt af det brug, forbrugerne og industrien g0r heraf. 
Denne udvikling vil n0dvendigvis indvirke gavnligt pa omkostningerne til den 
frelles landbrugspolitik, som nu sluger st0rstedelen af Frellesskabets budget. 
Det vil kunne betyde en gunstig udvikling og nye muligheder for denne 
landbrugspolitik takket vrere en snrevrere integrering af landbrugs- og 
industriaktiviteter, som bl.a. i kraft af den nye udvikling inden for 
2-6 
bioteknologien nu er bade 0nskelig og mulig. Takket vrere bioteknologien er det 
bl.a. muligt at forarbejde landbrugsprodukter til kemiske produkter, og der 
skabes saledes en ny fleksiblitet i udnyttelsen af vore ressourcer. 
En bedre tilpasning af Landbrugsproduktionen til forbrugernes og industriens 
behov forudsretter, at der ivrerksrettes projekter, der bade tager sigte pa 
forvaltningen af Landbrugsjorden og om udnyttelsen af Landbrugsprodukterne. 
A. Projekter med sigte pa arealudnyttelse, der er bedre tilpasset markedets 
behov 
-Udviklingen af teledetektionsteknikker og datamatst0ttet forvaltning af 
arealerne med henblik pa en optimal ligevregt, pa egnsplan, mellem de 
forskellige afgr0detyper, grresningsarealer, skove og rekreative omrader. 
-Forbedring af planternes agronomiske karakteristika, saledes at man kan 
mindske tilf0rslen af g0dning (fiksering af luftens kvrelstof) og pesticider 
med henblik pa at reducere omkostningerne til disse stoffer og mindske de 
negative virkninger pa milj0et; udvikling af planter, der kan tilpasse sig 
vanskelige 0ko-klimatiske vilkar. 
-Udvikling af planter, der bedre im0dekommer forbrugernes behov (f.eks. 
forbedring af planternes nreringsmressige og organoleptiske egenskaber) og 
industriens behov (f.eks. polysaccarider, olier og fedtstoffer med srerlige 
karakteristika, stoffer med h0j vrerditilvrekst, fibre). 
B. Projekter, der tager sigte pa bedre udnyttelse af produkterne 
-Stivelse og sukker kan, pa visse markedsvilkar, anvendes som rastoffer 
for en Lang rrekke industriprodukter (sasom organiske syrer og antibiotika). 
-Separation, behandling og nye anvendelser af mrelkeprodukter. 
Udvikling af biosensorer til kontrol med levnedsmidlernes kvalitet i hele 
produktionskreden for bedre at im0dekomme forbrugernes krav am 0get 
Levnedsmiddelkvalitet. 
-Landbrugs- og levnedsmiddelteknik ti l perfektionering af redskaberne, 
navnlig analyse- og kontrolredskaberne, bl.a. med henblik pa at udvikle 
teknikker til produktionsovervagning og kvalitetskontrol. 
C. Demonstrationsprojekter 
-Dyrkning og udnyttelse i Landbrugsbedriften af forbedrede eller helt nye 
arter med henblik pa teknisk og 0konomisk evaluering. 
-Nye h0st-og behandl ingsmetoder i Landbrugsbedriften i traden med de 
Landbrugsraffinaderier, som er beskrevet af Rexen og Munck (1). 
(1) "Cereal crops for industrial use in Europe", af F. Rexen og L. Munck, 
rapport udarbejdet for E0F, EUR 9617, 1984. 
2-7 
3. SUNDHEDSTEKNOLOGIER 
Den opsigtsvrekkende udvikling inden for gensplejsning, cellepatologi og 
videnskabl ig instrumentering b0r kunne medf0re en betydel ig forbedring af 
diagnosemetoderne (navnlig tidlig diagnose) og dermed en hurtig behandling af 
sygdomme i udviklingsstadiet og beskyttelse af individer, der er srerlige 
f0Lsomme over for pavirkninger fra milj0et. 
De nye teknologier kan give mange og forskelligartede bidrag til en 
forebyggende medicin, bl.a. vresentlige anvendelser af gensplejsning og nye 
udviklinger inden for videnskabelig instrumentering og medicinsk apparatur. 
A. Anvendelser af gensplejsning 
Fremstilling af effektive og helt ufarlige vacciner 
Man kan nu ved hjrelp af kloning i bakterier eller fuldstrendig syntese af 
polypeptider fremstille antigener (hovedsagelig mod virus), som samtidig med 
at de besidder effektive vaccineegenskaber, ikke krrever vedligeholdelse af 
kostbare cellekulturer, og som ikke indebrerer risiko for spredning af en 
Levende mikroorganisme. Mund-og klovesyge, rabies og intestinal koronavirus 
er nogle fa eksempler pa alvorlige og strerkt smitsomme sygdomme, for hvilke 
der hurtigt vi L kunne fremsti lles vacciner i Frellesskabet efter den nye 
metode. 
Fremstilling af monoklonale antistoffer 
De monoklonale antistoffer kan eleminere de kemiske stoffer, som har givet 
anledning til deres opstaen. De dannes af hybridomer (dvs. 
Laboratoriefremstillede hybride celler, som kombinerer en krreftcelles evne til 
at formere sig uendeligt og det sunde vrevs evne til at syntetisere et givet 
antistof). De monoklonale antistoffer anvendes allerede i serologien til 
oprensning af makromolekyler, til celle-og blodbestemmelse og til diagnose af 
smitsomme sygdomme. En frellesskabsindsats inden for F&U vil kunne give 
mulighed for i nrer fremtid at anvende disse stoffer til immunisering mod 
virus-eller bakteriesygdomme, til manipulering af immunresponsen, til 
2-8 
Lokalisering og identificering af krcBftceller og behandling af autoimmune 
sygdomme og krcBftsygdomme. 
Fremstilling af nukleinsyre-sonder 
DNA-(el Ler RNA-) sonderne, som reproducerer en bestemt genetisk 
informationssekvens, der kan genkende den samme information og knytte sig 
dertil, abner meget store anvendelsesmuligheder for sundhedsindustrien. Takket 
vcBre et enzym, reverse transcriptase, hvorved en genetisk information kan 
gendannes pa basis af dets produkt, har det vcBret mul igt at isolere denne 
genetiske information, klone den og lade den producere polypeptider (insulin, 
vcBksthoromoner osv.), der er af uhyre star betydning for lcBgemiddelsektoren. 
Med hensyn til forebyggende medicin kan man ved hjcBlp af sondemetoden pa en 
mere effektiv made end ved hjcBlp af antigen-varianser identificere forskellige 
<virus-eller bakterie-) angreb pa organismen og saledes bestemme virus-eller 
bakteriestammernes farlighed og deres scBrlige affinitet for en given dyreart 
eller en given kategori af individer. FcBllesskabsforskning pa dette omrade 
ville give mulighed for bedre at udnytte sondemetoden og anvende den til bl.a. 
typebestemmelse af de talrige virus eller bakterier, 
0nsker at diagnostisere. 
B. Videnskabelig instrumentering og medicinsk apparatur som epidemiologerne 
Ogsa udviklingen af videnskabelige instrumenter (navnlig medicinsk elektronik) 
og tungt medicinsk apparatur, som allerede er stcBrkt avanceret i De forenede 
Stater, vil kunne give et betydeligt bidrag til sygdomsforebyggelsen. Til 
denne udvikling krcBves der en betydelig elektronik- og informatikinfra­
struktur, som mangler i Europa. Nuklear magnetisk resonans (teknik, der 
muligg0r selektiv visualisering af organer eller ekstern maling af disses 
metabol isme, baseret pa organernes kemiske egenskaber snarere end pa deres 
gennemtrcBngelighed for r0ntgenstraler) er et godt eksempel pa et 
diagnoseredskab med revolutionerende egenskaber, der hovedsageligt er blevet 
udviklet i Europa (Storbritannien), og som anvendes i vid udstrcBkning i USA og 
i Japan. Bade pa dette omrade og pa talrige andre omrader (bi stand ti l 
hemiplegi kere, behandl ing a_f d0vhed og synsforstyrrelser, overvagning af syge, 
aflcBsning af r0ntgenfotos osv.) er der behov for at kombinere de nye 
resultater inden for bioteknologi med de betydelige Landvindinger inden for 
elektronik og informatik. Ogsa pa dette omrade kan den meget betydelige 
indsats; der krcBves, kun tcBnkes gennemf0rt pa EF-plan. 
2-9 
Bade med hensyn til anvendelser af gensplejsning og udvikling af medicinske 
instrumenter synes Europas tendens til at sakke agterud ikke at kunne 
tilskrives manglende kreativitet hos de europ~iske forskere; grundene hertil 
Ligger hovedsageligt i opsplitningen og isoleringen af forskernes arbejde og i 
den mur, der alt for ofte adskiller universitetsforskning og industriel 
anvendelse. Kun ved en forening af medlemsstaternes sagkundskaber og 
infrastrukturer og en systematisk og rationel udnyttelse heraf pa EF-plan er 
det muligt at na op i den st0rrelsesorden, der er n0dvendig for Landvindinger 
inden for pr~ventiv medicin. 
3-1 
3. NYE MATERIALER 
Materialerne indtager f0rstepladsen i samtlige frembringelser, eftersom de i 
almindelighed udg0r en flaskehals for det teknologiske fremskridt. Enhver 
national eller gruppe af nationer, som ikke lrengere behersker dette omrade, 
vi l befinde sig i en afhrengighedsti lstand over for omverdenen ikke blot med 
hensyn til leveringen af materialerne selv men ogsa med hensyn til de 
teknologiske frembringelser, som disse materialer muligg0r. 
Fremtiden inden for industrisektorer som automobiler eller fly, en heldig 
gennemf0relse af rumfartsprogrammer, fremstillingen af robotter, som er 
u l traperfekti onerede i ki nemat i sk henseende, bioteknologi er (via membraner 
f.eks.), udviklingen af biokompatible proteser, er alle knyttede til 
fremskridt inden for omradet materialer. 
Materialebrud som f0lge af trrethed eller forringelse gennem korrosion koster 
arligt Europa over 200 mia ECU. Udviklingen af nye typer polymerer f.eks. og 
automatiserede teknikker til produktion i star malestok ville g0re det muligt 
at mindske disse 0konomiske tab betydeligt. 
Selve produktionen af avancerede eller nye materialer er en 0konomisk 
aktivitet af star betydning. Verdensmarkedet for keramik, som for tiden er pa 
over 4 mia dollars (60 % produceret af Japan), skulle na op pa over 20 mia om 
10 ar. Det sk0nnes ligeledes, at der omkring ar 2000 vil findes et marked pa 
flere snese milliarder dollars for sammensatte materialer og pa 10-20 mia 
dollars for polymerteknikker. 
Udviklingen af materialer hviler pa en Lang tradition i Europa. Der findes her 
stadigvrek fortrreffel ige materialelaboratorier. For sa vidt angar forskernes 
kvalifikationer har Europa intet at misunde sine overs0iske konkurrenter. De 
3-2 
arl ige F&U-budgetter pa materialeomradet for samtl ige medlemsstater er af 
samme st0rrelsesorden som i USA (det federale budget: ea. 1 mia dollars) eller 
Japan (MITI-programmet "nye materialer": 5 400 mio dollars over 10 ar). Og 
alligevel taber den europreiske materialeforskning til stadighed terrren: 
-de europreiske laboratorier er blevet klart distancerede inden for de inter­
valler i forbindelse med nye materialer, der er opstaet i de sidste 20 ar; 
-de store epokeg0rende opfindelser inden for avancerede materialer som 
amorfe metaller, legeringer med hukommelse, polymere ledere for elektri­
citet, carbonfibre, osv •••• , er blevet gjort i USA og Japan. 
Alligevel offentliggafr de europreiske forskere en mrengde artikler, men de 
interesserer sig ikke for en teknologisk udm0ntning af forskningsresultaterne; 
-tre patenter ud af fire am nye materialer er indgivet af amerikanske eller 
japanske forskere; 
-hundreder af millioner af dollars anvendes hvert ar til direkte import i EF 
af nye materialer eller halvfabrikata eller til k0b af fabrikationslicenser 
i USA og Japan; 
hvert ar gar l igeledes tusinder af arbejdspladser tabt for den europa:!iske 
0konomi. 
Denne "teknologiske kl0ft" pa materialeomradet kan kun forklares ved en 
strukturel svaghed i europreisk forskning (mangel pa koordination, spredning af 
bestr~belserne, dobbeltarbejde, skarp adskillelse mellem medlemsstaternes 
administrationer og industrier). 
3-3 
Denne europreiske fors0mmelse af innovation i forbindelse med avancerede 
materialer fordobles 0jensynligt af en mangel pa industriel investering inden 
for et omrade, som er forbundet med en vis risiko. 
For at afb0de denne situation og opna st0rre nyskabelser eller fremkomsten af 
nye materialer vi l der bl ive brug for bade at fortsrette fors0get pa at 
perfektionere eksisterende eller "avancerede" materialer og for en bredt 
anlagt systematisk grundforskning. Midlerne ti l studiet af materialer har 
gjort betydelige fremskridt i de senere ar gennem fremstillingen eller 
projekteringen af store . videnskabel ige og tekniske instrumenter sasom 
partikel- eller stralingsk_ilder <se afsnit 5 "Store videnskabelige instru­
menter"). En omfattende anvendelse pa europa!isk plan af disse nye midler 
skulle muligg0re betydelige fremskridt pa materialeomradet. Forskningen b0r 
ikke blot rettes imod en forbedring af materialeegenskaberne men ogsa af 
produktionsprocesserne, gennemf0relsesteknikker (limning, formning, osv •••• ) 
og fors0gsteknikker. De materialeomrader, som ma tages i betragtning, er 
keramik med avancerede egenskaber, avancerede sammensatte materialer (metal, 
fibre, osv •••• ), polymerer, (ledere f.eks.), nye legeringer samt organiske 
molekyler eller proteiner til nye "biochips". 
Inden for denne ramme vil man kunne overveje en mere specifik anvendelse, 
nemlig anvendelsen af kemiske eller biokemiske f0Lere, baseret pa en model af 
de menneskelige sanseorganer, som vil kunne anvendes savel inden for medicin 
(f.eks. sukkersyge) som i styringen af industrielle processer (se afsnit 2 
"Bioteknologier"). 
Knyttet til dette materialeomrade vil der kunne iva!rksrettes en specifik aktion 
vedr0rende supraledning. Denne teknologi er knyttet til talrige anvendelser: 
foruden dem, der befinder sig pa forskningsniveauet, sasom h0jenergi- eller 
3-4 
i 
fusionsfysik, kan der im0deses mere industrielt betonede anvendelser, navnlig 
inden for transport (tog med magnetisk suspension) og fremstilling og 
transport af elektrisk energi (vekselsstr0msgeneratorer, kabler). Specielt vil 
udviklingen af k0Lesystemer til en konkurrencedygtig pris samt udviklingen af 
en europreisk teknologi og kapacitet til fremstilling af supraledende magneter 
pa bestilling kunne frembyde interessante muligheder for europreisk industri, 
som 0vrigt rader over en anerkendt kompetence pa omraderne metallurgi, 
metal fabrikation og pa Lavtemperaturomradet. Et koordineret program, som 
navnlig er rettet mod udviklingen af nye supra-ledende materialer (legeringer 
"A15", niobium-tin, f.eks.), mod selve k0Lesystemet (helium II) og teknikkerne 
til fremstilling af supraledende magneter, vil kunne medf0re betydelige frems­
kridt pa dette omrade. 
Endelig vil en anden specifik aktion knyttet til materialeomradet kunne besta 
i unders0gelsen af et avanceret fremdrivningssystem inden for Luft-og 
rumfart, f.eks. en statoreaktor til overlydshastigheder. Udviklingen af et 
sadant system, som utvivlsomt ville anvende brint som brrendstof, ville udg0re 
en veldefineret videnskabel ig og teknologisk udfordring for det europreiske 
videnskabelige og industrielle Frellesskab. Kombinationen af arbejde vedr0rende 
materi a Ler, forbrrendi ngsfrenomener, st rukturer og aerodynami k sku L Le si kre 
Europa et uafhrengigt teknologisk grundlag, som navnlig ville kunne anvendes pa 
omradet kommerciel flyvning ved meget stor hastighed. Dette omrade ville kunne 
vinde fornyet interesse, hvis den n0dvendige opmrerksomhed blev viet 
problemerne i forbindelse med markedet og de begrrensninger, der knytter sig 
til milj0beskyttelsen. Det er klart, at den europreiske Luft-og 
rumfartsindustri ikke er i stand til selv at finansiere et sadant projekt, som 
bade er Langsigtet og forbundet med stor risiko. 
4-~ 
4. OPTIK OG LASERE 
Europa har i arhundrede haft monopol pa udviklingen af optikken -udvikling af 
teorien savel som af instrumenter og komponenter. Men i de sidste artier har 
Europa mistet dette monopol: talrige vigtige udviklinger og nye anvendelser er 
virkeliggjort hovedsagelig i USA og i en vis udstrmkning i Japan. Europmisk 
industri er dog stadig i stand til at eksportere inden for visse sektorer. 
Disse industrier, som er knyttet til den fremspirende laserindustri, det 
generelt hc!Sje uddannelsesniveau inden for optik og hermed forbundne omrader 
samt de talrige potentielle anvendelser inden for denne sektor. udgc!Sr et 
frugtbart omrade for en omfattende fallesskabsaktion med sigte pa at generobre 
en del af det tabte terrmn og tage konkurrencen op over for udlandet. 
F&U rettet mod udvi kl ingen af opti k og navnl ig Lase re vil saledes kunne 
forventes at forbedre konkurrenceevnen hos et start antal virksomheder ved at 
perfektionere de konventionelle teknikker og indfc!Sre nye teknikker. Nogle af 
disse muligheder og nogle F&U-emner er beskrevet i det fc!Slgende. 
De industrielle lasere (hovedsagelig co2 og Nd.YAG) til arbejde med metaller 
(boring, skmring, svejsning, lodning, klipning, overfladebehandling) koster 
for tiden fra 50-200 dollars/Watt. De komplette systemer udgc!Sr en investering 
pa fra 100 000 til 1 000 000 dollars. Selv om antallet af industr·ilasere er 
stigende -navnlig fordi arbejdet med laser kan ske med en prmcision og en 
fleksibilitet, som ikke er mulig med konventionelle systemer, i det mindste 
ikke for ikke-metalliske materialer -er det stadigvak nc!Sdvendigt at nedbringe 
omkostningerne, og man ma afvente hc!Sjere ydeevne, bedre levedygtighed og mere 
nc!Sjagtige sigtesystemer. Der ma findes smrl ige lc!Ssninger for metaller med 
utilstrmkkelig absorption sasom guld, s0lv, kobber, messing, aluminium. 
Inden for kemj_ skulle udviklingen af den selektive fotokemi ved hjrelp af laser 
kunne forbedre konkurrenceevnen ved fabrikation i sma mrengder. Isotop­
adskillelse, behandling af radioaktivt affald og kemisk affald, syntese af 
kemiske produkter med meget h0j vrerdi og af farmaceutiske produkter af meget 
halj renhedsgrad er ligeledes potentielle anvendelsesmuligheder, hvoraf flere 
afhrenger af udviklingen af ultraviolette lasere. 
Inden for medicin, hvor anvendelsen af lasere vokser nresten eksponentielt, og 
hvor laserterapien i visse tilfrelde allerede har vist sin overlegenhed over de 
konventionelle teknikker, vil udviklingen kunne faire til systemer af optiske 
fibre til belysning, billeddannelse og kirurgi i vanskeligt tilgrengelige dele 
af det menneskelige legeme. Specielt synes udviklingen af lasere med frie 
elektroner srerlig egnet til medicinske anvendelser takket vrere deres store 
valg af frekvenser, deres h0je intensitet og mulighederne for at styre 
stralens dimensioner og impulsens lrengde. 
Nye udvi kl i nger af lase re vi l i betyde l igt omfang kunne udvide deres rol le 
inden for omrader, hvor de allerede er meget anvendte sasom telekommunikation, 
n0jagtig maling pa afstand af dimensioner, former, hastighed og acceleration 
savel som ved ikke-destruktiv kontrol. 
Ende l ig vi l for sa vidt angar energiomradet uden for den anvendelse, der 
allerede g0res i forskningen af termonuklear fusion ved den f0rste 
indeslutning, 
del.se med en udviklingen af meget kraftige lasere kunne studeres i forbin­
sidel0bende udvikling af meget store spejle for engang i 
fremtiden at faire til nye systemer til transmission af energi uden kabel over 
store afstande, systemer som udviklingslande (Afrika, Sydamerika) vil kunne 
drage fordel af. 
4-3 
Mange af disse anvendelser afhmnger af udviklingen af materialer, bestanddele 
og teknikker som materialer i besiddelse af et brydningsindeksgradient; 
optiske materialer af h0j kvalitet i det infrar0de omrade (b0lgelmngderne for 
co2-laseren); katodefo~st0vningsteknikker (sputtering) til en bedre 
vedhmngning af overfladebeklmdninger; optiske processer til fabrikation af 
halvledermaterialer; holografiske komponenter til specielle funktioner, 
herunder til frembringelse af edb-genererede hologrammer; materialer med 
optisk ikke-linemr virkning til fremstilling af optiske processorer; plast med 
optisk kvalitet; teknikker til fabrikation af asfmriske komponenter, osv •••• 
Indvirkningen pa 0konomien vil utvivlsomt vmre betragtelig: vmrditilvmksten i 
fotonindustrien (f0rst og fremmest lasere og optiske instrumenter) bel0b sig 
til ea. 2,7 mia dollars i USA i 1981. Alle markedindikatorer tyder pa en 
betydelig vmkst: i USA im0deses det, at markedet for lasere til civil brug vil 
vokse fra 210 mio dollars i 1982 til 1,6 mia dollars i 1995. Det anslas, at i 
Japan vil markedet for lasere, fibre, detektorer og komplet udstyr vokse fra 
460 mio dollars i 1980 til 65 mia dollars i ar 2000. 
En vmkst af denne st0rrelsesorden vi l klart fa beskmftigelsesmmssige 
virkninger: i USA f.eks. er beskmftigelsen i fotonindustrien vokset med ea. 
20% i perioden 1978-1982. 
Selv om ovennmvnte eksempler ikke er helt aktuelle og kun vedr0rer situationen 
i USA, er det klart, at fotonindustrien er et omrade med stmrk teknologisk 
vmkst, som vi l v.ere i stand ti l at forbedre l ivskval iteten, industriens 
konkurrenceevne og beskmftigelsen. 
4-4 
Der kan im0deses to vigtige projekter: 
-Udviklingen af en kontinuerlig co2-laser af st0rrelsesordenen 50 kW inden 
for 5 ar vil kunne vare pabegyndt pa europaisk plan med hovedvagten lagt pa 
problemerne i forbindelse med industriel udnyttelse af dette varkt0j 
Comkostninger, levedygtighed, transpottsystem for stralebundtet, ydeevne med 
hensyn ti l energi og styring af effekten, l0sninger for bearbejdning af 
reflekterende metaller som aluminium, guld, kobber ••• ) for bearbejdning og 
overfladebehandling af bade metalliske og ikke-metalliske materialer. I 
fremtiden vi l et sadant varkt0j ogsa kunne anvendes ti l andre formal som 
energitransport mellem jorden og satelliter eller endog til rumforsvars­
forma l. 
-Det andet hovedomrade er udviklingen af emitterende lasere med korte b0lge­
langder Ch0jt oppe i det ultraviolette omrade eller endog r0ntgenstraler). 
Den mest lovende l0sning er den excimere laser, som pa grund af de store 
variationsmuligheder i lasermilj0et g0re det muligt at frembringe en bred! 
vifte af b0lgelangder tilpasset den selektive fotokemi: isotopadskillelse, 
syntese af savel farmaceutiske som kemiske produkter med meget h0j renhed, 
processer til fabrikation af integrerede kredsl0b Clitografi, palagning af 
dielektriske lag). Et mal vil kunne vare inden fem ar at fremstille en 
laser, som emitterer 1 kW ved en b0lgelangde pa under 200 nm. 
Sidel0bende med disse specifikke bestrabelser b0r forskningen af materialer, 
bestemt til f.eks. optiske elementer, vinduer og bekladninger tilpasset til 
laseres b0lgelangder, af produktionsteknikker, f.eks. bekladninger eller 
asfariske elementer samt fardigudviklingen af komponenter fortsattes aktivt. 
Det er klart, at de foreslaede arbejder savel inden for optik som i visse 
ti l falde for lasernes vedkommende vi l fa vi rkninger for de systemer ti l 
opbservation af jorden, der er navnt under pkt. 2.6 ovenfor. 
5-1 
5. STORE VIDENSKABELIGE INSTRUMENTER 
KILDER TIL PARTIKLER/STR~LER 
I L0bet af de sidste 30 ar har vor viden om materiens mindste bestanddele og 
de krillfter, som holder dem sammen, gjort betydelige fremskridt. Disse 
fremskridt er muliggjort takket Villre ibrugtagningen af stedse kraftigere 
accelleratorer og kollisionsringe. Men resultaterne af den teoretiske 
forskning af en enhedsmodel, sa simpel som mulig, baseret pa et reduceret 
antal partikler og krillfter, vil kun blive bekrillftet af fors!6g gennemf!6rt i 
enorme ringe med en diameter pa flere km under anvendelsen af midler, som kun 
kan realiseres pa!6 europillisk plan, og ved hjilllp af teknikker, som er udviklet 
og frugtbargjort inden for samtl ige avancerede teknologiske omrader 
' (materialer, supraledende magneter, vacuumteknik, osv •••• ). 
Til samme kategori af udstyr h!6rer de store synchrotroner til frembringelse af 
intense Lysknipper frembragt ved acceleration af partikler (elektroner) under 
indvirkning af ydre magnetfelter. Det saledes frembragte Lys har en rillkke 
anvendelsesmuligheder savel 
(unders!6gelse af overflader, 
Litografi, osv •••• ). pa forskningsomradet 
spektrometri, katalyse, som i 
diffraktion, industrien 
r!6ntgen-
Ligesom alle de andre store forskningsanlillg, som drives af en rillkke stater, 
bidrager de store acceleratorer i betydel ig grad ti L at sammensvejse det 
videnskabelige fillllesskab i samtlige deltagende Lande. I alvrigt er selve 
omfanget af disse projekter samt betydningen og nyhedsvillrdien af de 
opdagelser, som de muliggalr, med til at skabe ny tillid til Europas fremtid, 
til at det vil Villre i stand til at bekrillfte sin betydning pa verdensplan 
gennem en stedse snillvrere filllles anvendelse af sine menneskelige og materielle 
ressourcer. 
5-2 
Pa et umiddelbart mere konkret plan vil konstruktionen og ibrugtagningen af en 
star lysfrembringende synchrotron fa betyde l i ge soc io-0konomi ske vi rkninger 
navnlig i forbindelse med de industrielle anvendelser af denne straling og 
den tvmrfaglige karakter af disse anvendelser, som vil g0re dette anlmg til et 
samlingssted for gensidig frugtbarg0relse af praktisk talt alle industrielle 
forskningsomrader inden for kemi (reaktionskinetik, anvendelser af fotokemi, 
produktanalyse, ••• ) pa omradet materialer (unders0gelse og styring af deres 
struktur, af diverse ti lberedelsesfaser, overfladeegenskaber, ••• ) og pa 
omradet bioteknologi (strukturen af komplekse molekyler, biokemi, 
produktkontrol og -analyse, ••• ). 
5-3 
AVANCEREDE VINDTUNNELER 
Udviklingen af flyindustrien kraver anvendelse af avancerede vindtunneler, som 
kan simulere _flyvebetingelserne for bade under-trans- og overlydsflyvning. 
Deter anlag, som er uundvarlige for udviklingen af nye fly for sa vidt angar 
bade flykroppen og motorerne. At forsyne Europa med en avanceret aerodymanisk 
vindtunnel er en n0dvendig betingelse for at bevare Europas konkurrenceevne pa 
aeronautikomradet. Sidel0bende hermed ma der udvikles studier af "digitale 
vindtunneler", som ikke er andet end tredimensionale simulatorer, som har 
behov for en datakraft, som f0rst vil kunne opnas i begyndelsen af 199O'erne. 
Disse digitale vindtunneler vil 90re det muligt at opstille modeller af de 
aerodynamiske str0mninger omkring hindringer med kompleks geometri, og dette 
er af afg0rende betydning for udviklingen af fremtidige h0jt integrerede 
konfigurationer, af fremdrivningsmidler og strukturer. Disse simulationer vil 
saledes muligg0re en betydelig reduktion af det voksende antal timer i 
vindtunneler, som ellers hurtigt ville blive umulige i praksis. 
6.1 
6. BREDBXNDSTELEKOMMUNIKATION 
6.1. Sammensmeltningen af telekommunikation, informatik og det audiovisuelle 
omrade vi l betyde, at telekommunikationsomradet rendrer karakter, at 
informatikudstyret (telematikudstyret) udnyttes bedre, og at virksomheder 
og private kan tilbydes langt flere tjenesteydelser. 
De kommende 15 ars investeringer inden for 
Frellesskabet anslas til mellem 500 og 1 000 mia ECU. 
-skal f0rst og fremmest bruges til udskiftning af de 
og transmissionslinjer med teknisk og 0konomisk bedre telekommunikation i 
Disse investeringer 
bestaende centraler 
produkter. 
Disse investeringer og de herti L knyttede tjenesteydelser far di rekte 
indvirkning pa beskreftigelsen. Oprettelse af sadanne "datahovedveje" vil 
nemlig f0re til udnyttelse af udviklings- og investeringsmulighederne i 
sektoren for terminaler og tjenesteydelser, samtidig med at 
beskreftigelsen i elektronikindustrien forbedres og der skabes nye 
serviceydelser til erhvervslivet. Med et stort skridt fremad i 
"omkostninger og ydeevne" vil de avancerede telekommunikationstjenester 
give Frellesskabet et virkeligt forspring ved etablering af nye eller 
fornyede 0konomiske aktiviteter. 
Hovedvregten ma sa Le des lregges pa at forbedre kva Li tet/pri s-forho ldet for 
telekommunikationsudstyr og -tjenester og at stille avancerede tjenester 
ti l radighed for brugerne ti L en acceptabel pris. Dette vi L aff0de en 
gunstig trafikudvikling, saledes at teleselskabernes investeringer kan 
amortiseres under rimelige vilkar. 
En betingelse for udviklingen af disse sektorer er, at der g0res 
fremskridt inden for mikroelektronik, optoelektronik og kommunikations­
programmel. Der skal srettes kraftigt ind pa ikke blot at oprette den 
avancerede infrastruktur, hvormed informationen kan overf0res, men ogsa 
pa at udvikle terminaludstyr, tjenesteydelser og nye anvendelses­
muligheder for disse. 
6.2 
6.2. Set fra den teknologiske side har udviklingen af telekommunikationssyste­
mer vmret prmget af to hovedtendenser, dels stigende anvendelse af 
digitale signaler i stedet for analoge signaler, dels transmission og 
behandling af disse signaler ad optisk vej i stedet for ad rent 
elektronisk vej. 
Overgangen fra elektronik til optik frembyder betydelige fordele for 
n0glefunktionerne inden for telekommunikation, transmission, kobling, 
behandling og Lagring af signalerne. Teknologien for optisk signaltrans­
mission er allerede forholdsvis Langt fremme Ci hvert fald for Lyslederes 
vedkommende), medens de 0vrige funktioner endnu befinder sig pa et 
tidligt laboratorieudviklingsstadium. 
I teorien skulle optisk kobling, signalbehandling og lagring have Langt 
h0jere ydeevne end deres modstykke i elektronikken. Dette hmnger sammen 
med, at Lys har Langt bedre egenskaber med hensyn til hastighed, 
mobi2itet og b0Lgelmngde end elektroner. Et optisk koblingssystem pa 
1 cm kan behandle 10 mi l L ioner uafhmngige Lysbundter og koble hver 
eneste pa mindre end 30 picosekunder. En optisk processor af samme 
st0rrelse ville i princippet kunne handtere 300 000 gigabits pr. sekund, 
hvi Lket svarer ti L, at den ene halvdel af verdens befolkning f0rer 
billedtelefonsamtaler med den anden halvdel. 
Pa lidt lmngere sigt giver den optiske teknologi udsigt til et sadant 
pris/ydeevne-forhold, at de avancerede telekommunikationstjenester 
(bredbandstjenester) kan tilbydes til priser svarende til dagens telefon­
takster, dvs. at de bliver til radighed for nmsten alle. 
I I 6.3 
6.3. F0lgende udviklingsprojekter vil kunne komme i betragtning~ 
a. Optisk processor til kommunikation 
En sadan processor er den centrale komponent, som hele det optiske 
kommunikationssystem bygges op omkring. Dens hovedfunktioner er: 
-Input/output Cmultipleksering, demultipleksering, signalgenkendelse 
og -omdannelse, signaludsendelse og -modtagelse, m.m.) 
-Kobling 
-Styring (signalbehandling, trafikstyring, systemvedligeholdelse og 
-overvagning) 
-Vekselvirkning med operat0rerne og milj0et. 
Disse funktioner bliver udf0rt/styret af h0jtydende programmel st0ttet 
af evolutionar starkt distribueret systemarkitektur. 
De n0dvendige ressourcer anslas til 1 500 mand/ar i 10 ar. 
b. Miniaturiseret radiotelefoni 
Mobilitet og disponibilitet er to centrale elementer i udviklingen af 
kommunikation. Ultralette personlige terminaler er hovedbestanddelene 
i denne udvikling inden for offentlig celleopbygget radiotelefoni. 
Hertil kraves der en betydelig indsats pa f0Lgende omrader: 
-Miniatureradiosendere/modtagere med lavt effektforbrug 
-Celleopbyggede radiosystemer med h0j tathed 
-Metode til fleksibel styring af frekvenser og trafik. 
De n0dvendige ressourcer anslas til 400 mand/ar i 5 ar. 
6.4 
6.4. Igangsretning af teknologiudviklingsprojekter med henblik pa indf0relse af 
integreret bredbandskommunikation opfylder alle kriterierne for et 
storstilet europreisk projekt af vidtrrekkende 0konomisk og samfundsmressig 
betydning. Devil stimulere teknologiske fremskridt pa flere n0gleomrader 
(bl.a. mikroelektronik og optoelektronik). De far mange anvendelses­
mul igheder, bygger pa veletablerede industrigrene og kan knyttes ti L 
igangvrerende programmer (f.eks. ESPRIT samt nationale programmer sasom 
ALVEY, Frankrigs elektronikprogram og Forbundsrepublikken Tysklands 
program for mikroelektronik, informationsteknologi og kommunikations­
teknik). 
Endelig vil de bringe Frellesskabet nrermere opfyldelsen malsretningen om 
regionaludvikling, samt skabe arbejdspladser og 0ge eksporten. 
7-1 
7. EN NY GENERATION AF TRANSPORTMIDLER 
Hovedkravene til fremtidens transportformer er sikkerhed, milj0beskyttelse, 
hurtighed og energibesparelse. 
Den nye informationsteknologi og datamatintegreret fabrikation skulle 
sammen med udvikling af nye materialer og basisteknologier kunne tilgodese 
disse hovedkrav. 
Hurtigheden (der hamger sammen med sikkerhed og miLj0beskyttelse) b0r i 
f0rste raikke dreje sig om overlydsfly (se afsnittet om nye materialer) og 
h~jhastighedstog. 
Sikkerhed, mi lj0beskyttelse og energibesparelser b0r falrst og fremmest 
handle om vejtransport, saledes at anta,llet af sammenstald, luftforureningen 
og energiforbruget vi rkel ig bl iver reduceret i de kommende ti ar. Pa 
grundlag af den nye teknologi vi l der endvidere kunne galres betydel ige 
fremskridt inden for bytransport. 
Inden for sikkerhed og bekvemmelighed ved vejtransport b0r der eksempelvis 
i gangsaittes et proj ekt 
udstyr, som fra et for udvikling af et satellitbaseret navigations­
industrielt synspunkt har den fordel at vaire et 
komplekst system. Derfor vil projektet have en igangsaittende virkning for 
en Lang raikke sektorer, idet der er tale om udvikling af digitale vejkort 
(teknologi for sma skairme med halj oplalsning), etablering af digitale 
radioforbindelser med de faste modtagere samt forbedring af signal­
naljagtigheden (de aktuelle civile navigationssystemers naljagtighed 
7-2 
pa 100 m er utilstrmkkelig for vejtrafik, selv pa de vigtigste motorveje). 
Desuden vi L et sadant proj ekt fa konsekvenser for mange and re 
anvendelsesomrader (styring af en transportk0ret0jspark, anvendelse i 
Landbruget til automatisering af Landbrugsmaskiner, m.m.). Til gennemf0-
relse af et sadant projekt krmves der 12 maneder til fastlmggelse af 
specifikationerne, 2 ar til en gennemf0rlighedsunders0gelse af to eller tre 
alternativer samt 3-4 ar til udvikling af det ved afslutningen af anden 
fase trufne valg. Definitionsfasen krmver en arbejdsstyrke pa 30 mand/ar. 
Arbejdsindsatsen i de f0Lgende faser afhmnger af de i f0rste fase fastlagte 
specifikationer. 
Et andet igangsmttende projekt vedr0rende fmrdselssikkerhed kunne omhandle 
gennemf0rligheden af et motorvejssystem med automatisk transport. Med 
hensyn ti L n0dvendige midler og mul ige f0Lgevi rkninger er dette projekt 
mere vidtrmkkende end det foregaende, idet formalet er at bygge en 
fuldskalaprototype af en automatisk motorvej. Tilden ende bliver der 
f0Lgende opgaver at L0se: 
-udformning af systemet 
-udvikling af vmrkt0jer til overordnet kontrol af str0mmen af automatiske 
k0ret0jer 
-udvikling af adgangssystemer og reguleringsprocedurer (ved uforudsete 
uheld) 
-udvikling af kontrolenheder til selve k0ret0jerne 
-L0sning af problemerne omkring tilpasning af normale k0ret0jer til 
automatisk styring. 
'.",·' 7-3 
Et sadant projekt er ganske vist ambiti0st og bekosteligt, men bortset fra at 
der kan drages fordel af forskning og nyudviklinger inden for automatisering 
af j ernbane- og byt ransport (hvor Europa er sa?rde Les langt fremme), kan det 
bidrage va?sentligt til at forbedre sikkerheden og den samlede effektivitet ved 
ve j t rans po rt. 
Til gennemf0relse af dette projekt kra?ves der af st0rrelsesordenen 8-10 ar: 
-en definitionsfase pa 18 maneder 
-en trearig fase til en gennemf0rlighedsunders0gelse, hvori forskellige 
offentlige og private virksomheder og institutioner deltager (transport­
'f?rsknj~gsinstitutter, fa?rdselssikkerhedsorganer, bilfabrikanter, m.m.) 
-fuldskalafors0g i 4-5 ar (udvikling og opsa?tning af udstyr, fors0g og kon­
klusioner) 
Definitionsfasen kra?ver en arbejdsindsats pa ea. 200 mand/ar. 
Projekter inden for denne sektor vi l have stor samfundsma!ssig og pol itisk 
betydning og stimulere den teknologiske udvikling. De vil saledes indvirke 
gunstigt pa virksomhederne i automobilsektoren og medvirke til at styrke 
elektronikindustrien, som skal tage deli denne udvikling. 
8-1 
8. UDNYTTELSE AF RUMMET 
Samtidig med at der under de amerikanske militare programmer stadig udvik­
les nye detektionssystemer OR, synl igt lys, mikrobaHger) ti l de 
ombordvarende systemer for tidstro behandling og analyse af de modtagne 
signaler, vil teknologioverfalrslen pa dette uhalre fallsomme omrade til 
stadighed blive indsnavret. 
Dersom man i Europa ikke fremskynder sin egen udvikl ing af sensorer og 
systemer til behandling og analyse, vil man efterhanden komme langere og 
langere bagud inden for observation af jorden. 
Observation af jorden giver imidlertid oplysninger af stalrste betydning for 
en Lang rakke sektorer sasom miljalbeskyttelse, klimatologi, meteorologi, 
oceanografi, hydrologi, landbrug (prognoser for halstudbytter og udnyttelse 
af jorden), rastoffer (via geologi), · transport, fi skeri og udvi kl ings­
bistand. 
Med disse oplysninger kan Fallesskabets politik inden for ovennavnte 
sektorer s<Ettes mere effektivt ind, og samtidig kan Europa inden for de 
fallsomme omrader som f.eks. landbrug ikke kan tillade sig at vare uvidende 
om sadanne oplysninger, som konkurrenterne har adgang til. 
Rummet er et oplagt felt for tvarnational forskning, hvis f0lgevirkninger 
pa omrader af falles interesse (falles pol itikker) berettiger offentl ig 
finansiering, og som har igangsattende karakter og frembyder muligheder for 
samarbejde med tredjelande. 
8-2 
De beslutninger, der blev truffet i Den europreiske Rumfartsorganisation (ESA) 
i januar, tager sigte pa at styrke Europas selvstrendighed i forbindelse med 
udnyttelsen af rummet (jordobservation, telekommunikation, vregtl0shed, rum­
fartsvidenskab og -teknologi) og at bevare uafhrengigheden inden for 
~- opsendelsessystemer C~riane-programmet). 
Med henblik pa en udvikling af disse teknikker pa europreisk plan kunne man 
forestille sig et integreret observations- og kommunikationssatellitsystem, 
hvor nuvrerende satellitgenerationer sasom SPOT (Frankrig) og ERS-1 (ESA) 
knyttes sammen med nyudviklinger, bl.a. af en star polomkredsende station til 
jordobservation, som jrevnligt bes0ges af astronauter ("mantended"). Denne 
station dr0ftes i 0jeblikket i forbindelse med europreisk deltagelse i den 
amerikanske rumstation. 
Telekommunikationssatellitternes n0glefunktion ligger inden for opbygning af 
et bredbandskommunikationsnet inden for Frellesskabet, men de bliver ligeledes 
af st0rste vigtighed for at bringe oplysningerne fra jordobservationssatel­
l itterne frem til analysecentrene. 
Radioastronomi ved interferometri med star grundflade er undergaet en rivende 
udvikling pa jorden Cf.eks. Cambridge, Very Large Array i USA) og har sat ny 
fart i udforskningen af verdensrummet. Med et sadant interferometer i kredsl0b 
om jorden vil man kunne komme uden om visse begrrensninger som f.eks. 
observationsstedets fysiske dimensioner. Udover avancerede teknikker inden for 
millimeterb0lger krreves der hertil h0jt avancerede teknikker til samling af 
strukturen i rummet og ti l ultran0jagt"ig retningsbestemmelse af antenner i 
kredsl0b. 
8-3 
Analogt hermed kunne man ligeledes trenke sig 
interferometer, som desuden ville krreve udvikling 
(spejle og tilh0rende detektorer jf. pkt. opsendelse af et optisk 
af nye optiske teknikker 
3.12 lasere og optik). 
Interferometri vi L utvivlsomt indebrere et vist internationalt samarbejde om 
observationerne, bl.a. med USA og Sovjetunionen. 
Medens man i Europa afventer udviklingen af en rumstation, som skulle komme i 
kredsl0b i 1992, har man takket vmre Spacelab kunnet gennemf0re fors0g med 
fremstilling af materialer i rummet. Fra 1988 bliver der mulighed for 
deltagelse i lrengerevarende rumrejser (6 maneder) med "European Retrievable 
Carrier". Der foreslas taget skridt til at yde koordinerende bistand til de 
industrier, som matte vrere interesseret i produktion i rummet (farmaceutiske 
produkter, krystaldyrkning, biologiske processer m.m.), sa de far bedre 
kendskab til foreliggende muligheder. 
Endvidere findes malene for et europreisk teknologiprogram ogsa blandt det 
europreiske rumprograms mal. Udvikling af ~t bemandet rumfart0j "Hermes" med de 
teknologiske udfordringer, det f0rer med sig, b0r derfor, ligesom den vigtige 
politiske malsretning om at 90re Europa fuldstrendig uafhrengig i den bemandede 
udnyttelse af rummet, i h0j grad nyde fremme. 
Aktiviteter inden for produktion i rummet b0r have f0lgende hovedmalsretninger: 
-at 0ge erhvervslivets viden om teknikker til fremstilling og forbedring af 
produkter i vregtl0shed og h0jvacuum 
at fremmskynde tidligere anvendelse af fremstilling i rummet via pilot­
fors0g, der baner vejen for aktiviteter i industriel skala. 
Der regnes med, at dette kan gennemf0res ved: 
-at s0rge for koordinering inden for den potentielle brugerkreds 
-at finde frem til virksomheder, som hidtil ikke har vi'l!ret tilknyttet det 
europi'l!iske rumprogram~ men som kunne blive involveret i nye aktiviteter, der 
bliver mulige 
-at opstille grupper af typiske pilotfors0g og i samarbejde med de ansvarlige 
europ~j~ke rumf~rtsmyndigheder at udvikle og indrette dem 
Den f0rste aktion ville Vi'l!re: 
-at indkalde ti L et m0de blandt potentielt interesserede brugerindustrier 
samt ESA og rumfartsindustrien, hvorefter der udarbejdes en plan for 
arbejde, som ville give de ncl!vnte industrier mulighed for at h0ste erfaring­
er for rumflyvning. 
Dette kunne f0Lges op ved: 
-at give de eventuelt interesserede industrier meddelelse om fors0gs­
mulighederne; at opstille en Liste over pilotfors0g, som kan finansieres 
fuldt ud, at udarbejde yderligere en Liste over fors0g, som kan finansieres 
delvis. 
8-5 
Der er tale om en Lang rrekke forskellige omkostninger, Lige fra den 
forholdsvis beskedne pris pa at finde frem til og koordinere de potentielt 
interesserede industrier ti L de sil'lrl ige midler ti L typiske forsaig. For 
sidstnil'lvntes vedkommende ma der regnes med omkostninger pa ea. 50 mio ECU. 
Under alle omstil'lndigheder vil programmet blive opdelt i faser, hvor der under 
den fairste tages kontakt med industrien, i den failgende udvikles pilotforsaig 
og i den sidste gennemfaires forsaig i rummet. 
I ' I I 
9-1 
9. EROBRING AF HAVMILJ0ET OG UDFORSKNING AF JORDSKORPEN 
UNDERS0GELSE AF HAVMILJ0ET 
E·uropa kan med sine ea. ti tus·inde km kystlinje og nresten to millioner 
kvadratkilometer kontinentplade spille en afg0rende rolle med hensyn til 
beherskelse af havmilj0et og havets ressourcer, forudsat at der handles ud 
fra et globalt perspektiv og udarbejdes en plan, som kan mobilisere 
forsknings- og udviklingsindsatsen. 
Ivrerksrettelsen af en sadan plan krrever overvinding af betydelige tekniske 
vanskeligheder • De teknologiske fremskridt skal nas ved at L0se disse 
. problemer. Erobringen af havet er en udfordring, ikke blot i de sektorer, 
der allerede er i hastig udvikling (elektronik, telekommunikation, 
.robotteknik ••• ), men ogsa, og uden tvi~L i endnu h0jere grad, pa de mere 
klassiske omrader som kemi, biologi, teoretisk materiallrere, for ikke at 
tale om ultrah0jtryksteknik eller metallurgi. 
Her er der ikke blot lejlighed til at udbygge vor grundviden og abne store 
nye horisonter, men ogsa mulighed for at udvikle et start udbud af nye 
teknologier, som pa lrengere sigt kan give Europa en rrekke f0rsteklasses 
trumfer. 
I modsretning til den situation, der er fremherskende pa flere andre omrader 
inden for avanceret teknologi, er oceanografien og den oceanografiske 
tekni k i Europa absolut pa h0jde med de andre magters. Ved at vrelge 
erobringen af havmilj<6et som et af de forenede emner i Europas teknologiske 
ambitioner, kan Europa pa fa ar opna en f0rersti ll ing pa verdensplan pa 
9-2 
dette Lovende omrade, foretage en betydelig udvikling af st0tteteknologi­
erne og h0ste det heraf f0Lgende industrielle udbytte, uden herved dog at 
udelukke andre anvendelser af strategisk art. 
Hovedformalet er at fremme menneskets fysiske nrervrerelse i havmilj0et og pa 
oceanbunden. 
En n0glefaktor i dette foretagende er udformningen og oprettelsen ~ 
arbejdsbaser, det vrerende sig selvdrevne eller i form af faste moduler, til 
beboelse, dybhavsunders0gelser og arbejde pa stedet, hvor hotelkapaciteten 
og dykkedybden 0ges gradvis. 
Dybe boringer, ti l geologisk udforskning og prospektering efter gas-og 
olieressourcer, samt udvikling af robotapparater, til diverse unders0gelser 
Cefters0gning efter og udnyttelse af ressourcer i og pa havbunden eller 
inspektion og vedligeholdelse af boreudstyr, r0rledninger osv.) er to 
anvendelsesomrader, som den europreiske industri kunne drage stor fordel af. 
Pa dette niveau begrrenser analysen sig til de teknologier, der har det 
st0rste applikations- og vmkstpotentiel, og er de bedst egnede til at 0ge 
eksisterende ekspertise eller til at stoppe hullerne, og som i sig selv 
krrever store investeringsbel0b, men samtidig er en betingelse for at der 
senere kan indtjenes endnu st0rre bel0b, og hermed er deaf srerlig strate­
gisk betydning. 
9-3 
UNDERS0GELSE AF KONTINENTSKORPEN 
I flere ar har specialisterne pa det geovidenskabelige omrade staet over for 
et paradoks: medens kendskabet til oceanbundsskorpen er vokset enormt siden 
1968 takket vrere dybhavsboringsprojektet, er kendskabet til kontinentskorpen 
forblevet forholdsvis Lille. 
Men hvad kan man forvente af programmer med henblik pa unders0gelse af 
kontinentskorpen? Hovedsageligt et bedre kendskab til strukturer, materialer 
og vreskestr0mninger samt en rrekke praktiske resultater pa mere eller mindre 
Lang sigt. N0jagtigere udtrykt: 
1) Som videnskabelige resultater b0r nrevnes 
-Urfjeldenes, dybe sedimentbrekkeners og foldebjergkreders struktur og 
sammensretning; 
-arten og formen af st0rre diskontinuiteter i skorpen <store forkast­
ninger); 
-arten og dybden af Mohorovi_ci-diskontinuiteten (Mohogrrensen) mellem 
skorpen og kappen i lithosfreren 
-bjergarters fysiske egenskaber; fordelingen og virkningerne af sprendinger 
i den dybe undergrund; 
-unders0gelse af vreske- og gasfaser samt deres oprindelse og str0mninger 
samt deres rolle i petrogenetiske og dynamiske processer. 
2) Som praktiske resultater skal nrevnes: 
-metal-og mineralforekomster: udvikling af magmasystemer (granitdomer), 
hydrotermale processer i den dybe undergrund, strukturbestemte mineral­
koncentrationer; 
-geotermisk energi, gas-og olieprospektering (dybe brekkener) ... , 
-jordskrelvsmekanismer og forebyggelse af jordskrelv; 
oplagring af nukleart affald 
-udformning og fremstilling af boreudstyr, der er tilpasset arbejdet under 
de harde betingelser i den dybe unde~grund. 
9-4 
Eksisterende programmer 
1) Store nationale programmer vedr0rende seismisk reflektion: DEK0RP i 
Forbundsrepublikken Tyskland, EC0RS i Frankrig, BIRPS i Det forenede 
Kongerige, C0C0RP i USA osv. Disse programmer gar ud pa at kortla!gge 
strukturer i dybder ned til omkring 50 km. Der finder bilateralt samarbejde 
sted. 
Det europa!iske Geotraverse-program, som er iva!rksat under Den europa!iske 
Videnskabssammenslutnings auspicier, stiler mod Lignende malsa!tninger. 
2) Programmer vedr0rende dybe boringer: 
superdybe boringer (10 til 
bo reproj ekt i Appa Lacherne i 
Tyskland 15 km): Kola-halv0en i Sovjetunionen, 
USA, KTB-proj ektet i Forbundsrepubl i kken 
-mel Lemdybe boringer <1 ti L 5 km): dybdeboringsprogrammet "Geologie 
profonde" i Frankrig, der blev indledt sidste vinter, og boringer af 
Lignende art i den vestlige del af USA. 
Under disse boringer vil der kunne udtages borepr0ver til direkte 
unders0gelse, samtidig med at der vil kunne foretages en ra!kke geologiske 
og geokemiske malinger in situ i borehullerne. Sadanne boringer har vist 
sig absolut n0dvendige for at kontrollere og pra!cisere de teorier, der er 
udledt af de store seismiske profi Ler, (Kola-boringen er et eksempel pa at 
de oprindelige forudsigelser er blevet modsagt). 
Mal og perspektiver for et internationalt samarbejde 
Selv om der allerede er knyttet kontakter mellem de forskellige ovenna!vnte 
programmers initiativtagere, er der endnu ikke organiseret noget egentligt 
internationalt samarbejde. Hovedparten af specialisterne 0nsker et sadant 
samarbejde. 
Emnerne for samarbejdet kunne bl.a. va!re: 
2 eller flere Landes fa!Lles unders0gelse af strukturer i den dybe under­
grund 
-udvikling af metoder og instrumenter til geofysiske, 
hydrologiske malinger samt til udf0relse af boringer geokemiske og 
-overladelse af pr0ver fra dybe boringer til europa!iske Laboratorier; 
-oprettelse pa stedet af reelle faste Laboratorier til skorpeunders0gelser 
("Crust Labs" analogt med "Space Labs"). 
De perspektiver, der abner sig ved samarbejde om disse emner, ma ikke 
undervurderes. Ud over alle de videnskabelige, tekniske og 0konomiske 
resultater, der ma forventes, kommer muligheden for en gennemgribende 
dialog mellem specialister (geologer og geofysikere), en dialog som hidtil 
ikke har Va!ret tilstra!kkelig omfattende. 
10-1 
10. UNDERVISNINGS- 0G UDDANNELSESTEKNOL0GI 
Frellesskabet skal omstrukturere og 0ge indsatsen pa undervisnings- og 
uddannelsesomradet, hvis det fortsat vi l styre sin egen 0konomiske og 
politiske fremtid. Der er faktisk ikke andre muligheder for a~ kompensere 
for mangelen pa naturlige ressourcer i Europa (energi, malme) og for den 
ugunstige position dette medf0rer end at satse pa udviklingen af de 
menneskel ige ressourcer og pa udvikl ingen af de teknologiske ressourcer. 
For 0jeblikket udg0r udgifterne til undervisning og uddannelse under 
forskellige former nresten 7% af medlemsstaternes BNI. Kravet om 
undervisning og uddannelse er imidlertid voksende, og det tilfredsstilles 
kun delvis for 0jeblikket. Ikke blot er udbudet af fagomrader og specia­
lister pa forskellige omrader konstant stigende, men eftersp0rgslen efter 
specialister er ogsa pa utallige omrader i stadig udvikling. 
Heraf opstar et st0rre behov for: 
-et st0rre udbud af undervisnings- og uddannelsestyper, for at kunne 
im0dekomme behovene for specialisering og tv~rfaglig virksomhed, 
en bedre adgang til undervisning og uddannelse, f.eks. ved at give 
adgang hertil efter behov, og ikke blot i bestemte Livsfaser og pa 
bestemte og forudfastlagte steder, 
-en bedre tilpasning til elevernes specifikke behov. 
Disse behov er vigtige, for sa vidt de kan forbedre undervisnings- og 
uddannelsesresultaterne i traditionel forstand, men de er ogsa vigtige af 
hensyn til det stigende behov for vedvarende undervisning og uddannelse af 
den erhvervsaktive befolkning. Den manglende tilpasning mellem behov og 
disponibel kapacitet er en af arsagerne til den strukturbestemte arbejds­
L0shed, der forefindes i denne periode med teknologisk udvikling. 
10-2 
De traditionelle undervisnings- og uddannelsesmetoder har begrrenset 
mulighederne for at afb0de denne manglende tilpasning pa 0konomisk acceptable 
vi lkar. Fremskridtene inden for informationsteknologi og telekommunikation 
giver mulighed for at gribe sagen an pa en anden made, som er kendetegnet ved 
st0rre smidighed og bedre adgangsmuligheder pa bedre 0konomiske vilkar. 
Der er tale om det, der generelt kan betegnes som undervisningsteknologi. For 
at na sa langt, er det imidlertid ikke tilstrrekkeligt at kombinere edb, 
telekommunikation og fjernsyn for at transmittere programmerne, som det for 
eksempel for 0jeblikket sker i forbindelse med det abne universitet. En 
udvikling af undervisningen, som g0r det muligt fuldt ud at konkretisere de 
muligheder, der ligger i de nye teknologier, krrever et meget omfattende udvik­
lingsarbejde over en Lang periode. 
Denne undervisningsform skal Lette uddannelse og omskoling i virksomhederne og 
administrationerne pa en sadan made, at uddannelsen pa alle niveauer bliver en 
integrerende del af det daglige arbejde. 
Det skal bemrerkes, at hovedparten af den teknologiske indsats for at udvikle 
det forn0dne undervisningsmateriel er neutral med hensyn til kulturelle 
srerprreg og i stor udstrrekning kan vrere uafhrengig af sprog og srerlige fag. 
Specifikke projekter pa undervisningsomradet vil opfylde et vresentligt behov 
pa det sociale og 0konomiske plan, stimulere forskningen og den teknologiske 
udvikl ing inden for store omrader og endvidere bidrage ti l at skaffe st0rre 
radighed over kvalificeret arbejdskraft. De produkter og tjenester, som dette 
vil medbringe: 
-vil indebrere mulighed for eksport af maskinel og programmel 
-vil fremme skabelsen af nye arbejdspladser inden for industri og servicefag 
-vil skabe nye muligheder for at fa drekket undervisningsbehovet i udviklings-
lande. 
10-3 
Pa dette omrade br/Jr et igangsmttende projekt stile mod udvikling af europmiske 
oplmringskapaciteter ved hjmlp af avancerede teknologier. Det br/Jr navnlig 
vedrr/Jre: 
-udformning af edb-vmrktr/Jjer og -sprog, som er undervisningsorienterede; 
-udvikling af mikrovidenmodeller; 
-udvikling af kunstig-intelligens-tek11ikker til uddannelsesbrug; 
-udformning af integrerede kredslr/Jb til visse delfunktioner. 
Ivmrksmttelsen af et sadant projekt krmver fem til syv ar og en investering i 
forskning og udvikling, som svarer til 500 mandar i hele projektperioden.