ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.16.

Da det i mange medlemsstater er det lokale eller regionale niveau, der er ansvarligt for forebyggelse og for at levere sundhedsydelser, er det af afgørende betydning, at EU's sundhedspakke omfatter forvaltning på flere niveauer, som fuldt ud omfatter lokale og regionale myndigheder, nødorganisationer og serviceleverandører. Der skal ikke herske tvivl om, at de lokale myndigheder i tilfælde af en større sundhedshændelse vil spille en afgørende rolle i formidlingen af oplysninger og data og for at kommunikere om tilgængeligheden af hospitalssenge, sygeplejersker og livreddende udstyr og lægemidler i deres lokalområde. Disse oplysninger skal indsamles centralt på EU-plan, og for grænseregionernes vedkommende bør der udvises solidaritet mellem medlemsstaterne ved at støtte naboregioner og tiltrædelseslande, der har overskredet kapaciteten til at levere akut sundhedspleje. I nogle medlemsstater leveres sundhedsydelser af socialøkonomiske virksomheder i egenskab af nonprofitorganisationer som f.eks. sygekasser. I alle medlemsstater bør der være tilstrækkelige retlige og finansielle rammer for disse tjenester med henblik på at sikre direkte deltagelse i EU-foranstaltninger, en retfærdig konkurrence og opadgående konvergens i kvalitet og tilgængelighed, samtidig med at princippet om sundhed som et offentligt gode fastholdes. Under hensyntagen til sin udtalelse om »en europæisk retlig ramme, der er tilpasset virksomhederne i den sociale økonomi« foreslår EØSU endvidere, at der i EU-lovgivningen indføres en retlig ramme, der er bedre egnet til at anerkende sociale virksomheder. Alle relevante interessegrupper i medlemsstaterne bør kontaktes direkte, digitalt og hurtigt af det centrale dataindsamlingsteam for at maksimere nøjagtigheden af de indsamlede data og kvaliteten af EU's koordinerede indsats.
1.4.

Set i det lys er formålet med planen at strømline de lovgivningsmæssige, politiske og budgetmæssige tiltag. I planen samles alle de instrumenter, der findes, men sine steder synes der at mangle ambitioner og historisk perspektiv. Tilgangen er for forsigtig, samtidig med at situationen hastigt forværres i praksis. EØSU understreger, at tiltag for at bekæmpe forskelsbehandling, racisme, fremmedhad og andre former for intolerance er et klart ansvarsområde for EU i henhold til EU's grundlæggende dokumenter. Det er ikke valgfrit, og ansvarsfordelingen mellem EU og de nationale myndigheder må ikke resultere i efterladenhed og passivitet. Det er et konkret problem at få alle EU-medlemsstater overtalt til at deltage i denne indsats og sikre, at forskellige organer, institutioner og organisationer på nationalt plan samarbejder aktivt.
3.4.

Covid-19-pandemien, som er uden fortilfælde, har demonstreret, at et velfungerende indre transportmarked og bæredygtige forsyningskæder har afgørende betydning, og har samtidig — på grund af de faldende passagertal forårsaget af pandemien — kastet transportsektoren ud i store overlevelsesvanskeligheder. Pandemien har også på dramatisk vis synliggjort situationen for tusindvis af arbejdstagere inden for transport, som er strandet rundt omkring i Europa og i hele verden, samtidig med at de befinder sig i arbejdsrelationer med usikre arbejdskontrakter, utilstrækkelig social sikring og sygesikring og tab af job uden social beskyttelse. Den har desuden blotlagt en social krise i transportsektoren, som afslører mangler i EU's tidligere transportpolitikker og viser, at der er behov for at anvende samme ambitionsniveau for et socialt bæredygtigt transportsystem. EØSU finder det afgørende, at man ikke går glip af muligheden for at udforme et ægte bæredygtigt fælles europæisk transportområde for fremtiden, der nu har brug for grundlæggende tilretning for at komme videre. Endvidere skal det med en fremtidig kriseberedskabsplan tilstræbes at forhindre negative konsekvenser for transportarbejdere.
5.11.

EØSU er enig i, at adgang til korrekte og rettidige oplysninger om sårbarheder, der påvirker IKT-produkter og -tjenester, bidrager til en forbedret risikostyring i forbindelse med cybersikkerhed. I denne henseende udgør kilder til offentligt tilgængelige oplysninger om sårbarheder et vigtigt redskab for de nationale kompetente myndigheder, CSIRT'er, virksomheder og brugere. EØSU bifalder derfor forslaget om at give ENISA til opgave at udvikle et europæisk sårbarhedsregister, som væsentlige og vigtige enheder samt deres leverandører kan give oplysninger til, så det bliver muligt for brugerne at træffe passende afbødende foranstaltninger. EØSU er desuden af den opfattelse, at en sådan rapportering af sårbarheder og af de vigtigste hændelser bør være obligatorisk i stedet for frivillig, så registret også bliver et nyttigt instrument for de ordregivende myndigheder i forbindelse med udbudsprocedurer på EU-niveau, bl.a. for produkter og teknologier til 5G. Dette register ville i så fald indeholde nyttige oplysninger til vurderingen af buddenes kvalitet og de europæiske og ikkeeuropæiske kontrahenters pålidelighed med hensyn til sikkerheden af de varer og tjenesteydelser, der er genstand for udbuddet, i tråd med henstillingen af 26. marts 2019 om cybersikkerhed i 5G-net. Det bør også sikres, at oplysningerne i registret gøres tilgængelige på en måde, der forhindrer enhver form for forskelsbehandling.
3.2.

digitale omstilling på uddannelses- og arbejdsområdet og i dagligdagen . EØSU's udtalelse om den opdaterede dagsorden for færdigheder understreger, at »alle europæere bør have ret til inkluderende erhvervsuddannelse og livslang læring af høj kvalitet inden for rammerne af en retfærdig omstilling og under hensyntagen til demografiske forandringer . EØSU fremhæver behovet for at håndtere uddannelsesmæssig fattigdom , som er blevet værre på grund af ulige adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse under covid-19-krisen« Covid-19-krisen har også fremskyndet den. EØSU's udtalelse om den opdaterede dagsorden for færdigheder understreger, at »alle europæere bør have ret til inkluderende erhvervsuddannelse og livslang læring af høj kvalitet inden for rammerne af en retfærdig omstilling og under hensyntagen til. EØSU fremhæver behovet for at håndtere, som er blevet værre på grund af ulige adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse under covid-19-krisen« ( 18 ) . Viden, færdigheder og kompetenceudvikling skal ikke blot opfylde arbejdsmarkedets behov og en fremtidig kvalitetsbaseret konkurrenceevne, men også forberede de lærende på at være aktive, demokratiske borgere og bidrage til at nedbringe de sociale og uddannelsesmæssige uligheder. Ud over at sikre en forbedring af EU-borgernes digitale færdigheder er fortrolighed med digitale medier afgørende for at sikre, at borgerne kan navigere i den komplekse verden af i dag.
5.1.1.

Et punkt, der ifølge EØSU fortjener større opmærksomhed, er reel og bred digital adgang til retsvæsenet. Der skal være flere fordele ved e-CODEX-systemet end blot bedre forvaltning, samarbejde og kommunikationsmuligheder. EØSU mener, at udviklingen af et digitalt retsvæsen skal sikre, at alle borgere i EU har sikker, pålidelig og let adgang til retsvæsenet. Lige adgang skal være et centralt mål i forordningen for at undgå forskelsbehandling og uligheder. EØSU anbefaler, at e-CODEX-forordningen i højere grad sætter fokus på, at borgere reelt skal have lige adgang til effektiv retlig beskyttelse og adgang til e-justice og tilhørende digitale tjenester.
2.8.1.

EØSU opfordrer derfor til, at alle offentlige forskningsmidler og FoU-udgifter offentliggøres i fremtiden, så dette kan tages i betragtning i forbindelse med spørgsmål om national prisfastsættelse, og således at et ægte »public return on public investment« kan garanteres. I den forbindelse burde det overvejes at indføre en regelmæssig evaluering af forskningsfinansiering og rapportering til Europa-Parlamentet. Navnlig på følsomme områder inden for sundhedsplejen er forskningsstøttens ensidige fokus på industriens interesser skadelig. I fremtiden skal alle relevante aktører derfor i høj grad inddrages i Kommissionens forskningsdagsordener for at sikre, at disse tager udgangspunkt i de faktiske medicinske og samfundsmæssige behov.
10.3.

EØSU glæder sig over, at strategien suppleres af en plan for udviklingen af færdigheder og uddannelsessystemer på området for offshorevindenergi, som udarbejdes af GD EMPL og GD MARE. Styrkelsen af færdigheder er et grundlæggende element i udviklingen i denne sektor. Den bæredygtige og hurtige udvikling i denne sektor kræver, at der gennemføres undervisningsprogrammer i de medlemsstater, hvor denne teknologi stadig befinder sig på et tidligt udviklingsstadium. Strategien viser, at eksisterende EU-instrumenter og -midler kan anvendes til dette formål. Det er udvalgets opfattelse, at betydningen af at udvikle færdigheder inden for offshorevindenergi kræver, at der oprettes dedikerede instrumenter og midler på EU-niveau.
4.14.

Endelig er det særdeles prisværdigt, at forordningen i kapitel III henviser til muligheden for at oprette kooperativer til dataforvaltning og dataudveksling som et instrument, der kan være til nytte for borgerne (arbejdstagere, forbrugere og erhvervsdrivende) samt små virksomheder og individuelle iværksættere, der ikke selv ville kunne få adgang til eller behandle store datamængder. EØSU opfordrer i den henseende Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte SMV-organisationerne i at tage fælles initiativer for at udvikle denne form for gensidige organisationer til dataforvaltning og dataudveksling.
4.10.

EØSU glæder sig over, at der lægges vægt på at udvikle relevante færdigheder til beskyttelse mod cyberkriminalitet generelt. For hovedparten af de europæiske virksomheder og navnlig SMV'er er den voksende kvalifikationskløft imidlertid fortsat et enormt problem i forbindelse med trusler mod cybersikkerheden. EØSU mener, at denne kvalifikationskløft kun kan afhjælpes gennem et EU-værktøj til karrierevejledning inden for cybersikkerhed, der kan hjælpe den enkelte borger med at vælge, udbygge og navigere i et potentielt karriereforløb inden for cybersikkerhed. Det handler om at øge forståelsen for, hvilken viden og hvilke færdigheder og evner der er nødvendige for at indlede, skifte til eller gøre karriere i cybersikkerhedssektoren. Dette værktøj bør også omfatte specifikke programmer, som tager fat på spørgsmålet om tilgængelighed og diversitet på cybersikkerhedsområdet. Erhvervsuddannelsesinstitutioner anses for at have en vigtig rolle at spille i støtten til et EU-værktøj til karrierevejledning inden for cybersikkerhed. Desuden bør EU i stigende omfang se på fælles forskningsinitiativer (i EU og andre steder) møntet på at uddanne dygtige og kvalificerede fagfolk inden for cybersikkerhed på en inkluderende måde. Dette vil være vigtigt i betragtning af den stadig større rolle, som teknologien spiller med hensyn til at skabe mere rummelige arbejdspladser og et mere inklusivt samfund. Endelig bør det overvejes aktivt at tilskynde studerende til at vælge videregående studier i cybersikkerhed ved at tilbyde stipendier til studier på bachelor-, master- og kandidatniveau med fokus på cybersikkerhed til gengæld for tjeneste i EU-institutioner og -agenturer samt offentlige forvaltninger i hele EU efter endt eksamen.
3.1.2.

Et supplerende beskyttelsescertifikat (SPC) kan forlænge beskyttelsesperioden for et patent på et lægemiddel eller plantebeskyttelsesmiddel, som den pågældende markedsføringstilladelse gælder for. Det er derfor et vigtigt værktøj til at opveje det tab af effektiv patentbeskyttelse, der opstår på grund af den tid, der kræves til test, kliniske forsøg/feltforsøg og myndighedernes sagsbehandling. EØSU mener, at de supplerende beskyttelsescertifikater er afgørende for at effektivt at fremme innovationen inden for nye aktivstoffer og tiltrække FoU-centre i EU, mens der ved hjælp af balancerede undtagelser fra retten til supplerende beskyttelse bør sikres prisoverkommelighed og tilstrækkelige forsyninger af lægemidler. Selv om SPC-ordningen er ligetil og innovationsstimulerende, er den stadig fragmenteret og kræver, at der indgives en SPC-ansøgning i de enkelte EU-medlemsstater, hvor der søges om supplerende beskyttelse. Indførelse — ved hjælp af en ny separat EU-forordning — af en fælles SPC-titel og en fælles myndighed som en one-stop-shop til udstedelse af supplerende beskyttelsescertifikater for enhedspatenter ville gøre de supplerende beskyttelsescertifikater mere attraktive for patenthaverne, sikre innovatorerne en bedre beskyttelse og skabe retssikkerhed for tredjeparter. EØSU støtter også tilgangen med at undersøge anvendelsen af en optimeret SPC-ordning i nye sektorer, hvor der ofte kræves markedsføringstilladelse til produkterne.
4.1.1.

Der er enighed om, at omstillingen til kriterier for sikre kemikalier med indbygget bæredygtighed socialt og økonomisk set er bydende nødvendig for at fremme den grønne og den digitale omstilling af EU's industri. Det bliver en enorm udfordring, og den nødvendige forskning vil potentielt have store omkostninger, men det vil give nogle konkurrencefordele. Det kan imidlertid medføre tab af arbejdspladser og økonomiske tab, da ikke alle virksomheder nødvendigvis er i stand til at tilpasse sig, og ikke alle arbejdstagere vil kunne omskoles/opkvalificeres. For at opnå en retfærdig omstilling er det derfor altafgørende at sørge for finansielle og motiverende foranstaltninger med særlig fokus på at sikre, at arbejdstagerne kan beholde deres job eller får et levedygtigt alternativ, og støtte investeringer og innovative forretningsmodeller.
4.8.5.

udvikles en europæisk standard for indsamling af data og oplysninger om deres egne brugere, som platformene vil skulle indberette ( 12 ). Forslaget om at pålægge toldindberetningsforpligtelser for platforme er en potentiel byrde for lovlige virksomheder. Platforme har vigtige data, som toldvæsenet kan bruge, men de vil skulle foretage specifikke investeringer i it-software, der kan indsamle og levere disse data. Brugen af automatiserede robotsystemer bør undersøges omgående, da de kan være uvurderlige med hensyn til at lette processen med indberetningsforpligtelser. EØSU mener endvidere, at disse virksomheder bør have stillet den nødvendige finansiering til rådighed, hvis de bliver bedt om at indsamle data, de ellers ikke ville have haft brug for. Behandlingen af disse data er ekstremt vigtig med hensyn til at håndtere told- og momssvig, undervurdering, falske oprindelseserklæringer osv. EØSU har allerede opfordret til, at der
5.10.

EØSU mener, at henvisningen til muligheden for at tilbagekalde beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter i artikel 21, stk. 3, første punktum, er alt for vag, og anmoder om præcisering af, om tilbagekaldelsen vedrører en eller alle kategorierne i artikel 5, stk. 4, artikel 10, stk. 3, og artikel 13, stk. 4. Det er også uklart, om dette vedrører en retsakt i de ovennævnte kategorier eller muligheden for generelt at vedtage retsakter for en af disse kategorier. EØSU peger på, at der bør finde en dialog sted med medlovgiverne om processen for, hvordan de skal informeres.
3.2.2.

EØSU bakker op om initiativet til at udvide listen over »strafbare handlinger i EU«, i henhold til artikel 83, stk. 1, i TEUF, til også at omfatte hadforbrydelser og hadefuld tale, herunder når disse handlinger er rettet mod LGBTIQ-personer. Det er derfor nødvendigt, at Kommissionen træffer foranstaltninger til at informere og øge bevidstheden om dette emne på europæisk plan. Kommissionen bør iværksætte en kommunikationskampagne med det formål at modvirke denne tendens og dermed forbunden adfærd og fremme ligestillingen for alle Unionens borgere. EØSU foreslår, at kampagnen lanceres på europæisk plan, og at den behandler de problemer, der opleves i den enkelte medlemsstat, på lokalt niveau. Disse initiativer bør indgå i EU's handlingsplan for demokrati. Desuden har alle europæiske lande forpligtet sig til at indsamle data til Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) om hadforbrydelser, som kan anvendes i denne forbindelse.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår fritagelser ved indførsel og visse leveringer i tilknytning til EU-foranstaltninger af almen interesse«

(COM(2021) 181 final — 2021/0097 (CNS))

(2021/C 286/31)

Anmodning om udtalelse Rådet for Den Europæiske Union, 16.4.2021 Retsgrundlag Artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed Vedtaget på plenarforsamlingen 27.4.2021 Plenarforsamling nr. 560 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 220/0/7

Da EØSU har udtrykt sin støtte til afgiftsreglerne som følge af covid-19-krisen i sin udtalelse om Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2011/16/EU for at imødekomme det akutte behov for at udsætte visse frister for indgivelse og udveksling af oplysninger på beskatningsområdet som følge af covid-19-pandemien (COM(2020) 197 final — 2020/0081 (CNS)); om Forslag til Rådets afgørelse om ændring af direktiv (EU) 2017/2455 og (EU) 2019/1995 for så vidt angår datoerne for gennemførelse og anvendelse på grund af udbruddet af covid-19-krisen (COM(2020) 198 final — 2020/0082 (CNS)) og om Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2017/2454 for så vidt angår anvendelsesdatoerne på grund af udbruddet af covid-19-krisen (COM(2020) 201 final — 2020/0084 (CNS)) (1), der blev vedtaget den 10. juni 2020, og denne ændring af direktiv 2006/112/EF (2) ikke indeholder yderligere substans, som kalder på EØSU's kommentarer, besluttede udvalget på sin 560. plenarforsamling den 27.-28. april 2021 (mødet den 27. april 2021), med 220 stemmer for og 7 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter det fremsatte forslag, og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokument.

Bruxelles, den 27. april 2021. Christa SCHWENG Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EUT C 311 af 18.9.2020, s. 76.

(2) EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1.
3.5.3.

EØSU råder Kommissionen til at nedsætte en arbejdsgruppe for »grænseprodukter«, f.eks. inden for rammerne af ekspertgruppen under Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder (PAFF), ligesom der findes for lægemidler, medicinsk udstyr, kosmetiske produkter og biocider. Denne ville offentliggøre dokumenter, som kan hjælpe myndigheder og erhvervsdrivende med at præcisere produkters status. Nedsættelsen af en europæisk arbejdsgruppe hindrer ikke, at der oprettes blandede udvalg på nationalt plan med henblik på bestemmelse af produkternes status.
1.5.

EØSU opfordrer medlemsstaterne til nøje at overveje og overvåge gennemførelsesomkostningerne under den tilpasningsproces, som Kommissionens forslag igangsætter. Skulle det under tilpasningsprocessen vise sig at være nødvendigt med yderligere udgifter for fuldt ud at beskytte de europæiske virksomheders og borgeres data, bør der omgående foretages tilstrækkelige ekstrainvesteringer i IT og registrenes cybersikkerhed.
I forbindelse med Kommissionens initiativ om en pagt for færdigheder lancerede man ALBATTS (alliancen for kvalifikationer og uddannelse inden for batteriteknologi), DRIVES (udvikling af og forskning i innovative erhvervsuddannelseskompetencer) og COSME (flerårigt EU-program for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er). EØSU finder, at det især er vigtigt at udvikle og gennemføre uddannelsesprojekter inden for nye kompetencer vedrørende miljøvenligt design samt batteridiagnoser med henblik på reparation, renovering og genvinding med aktiv deltagelse af arbejdsmarkedets parter og i samordning med eventuelle nationale ordninger eller lokale områder, hvor arbejdskraften er direkte berørt.

Der er behov for forskning og innovation for at forbedre bæredygtigheden, kvaliteten og sikkerheden af produkter og processer samt for at mindske omkostningerne. Det er vigtigt øjeblikkeligt at prioritere forskning i og udvikling af batterier ud fra en helhedsorienteret tilgang, der omfatter hele batteriets værdikæde og de store, løbende investeringer, som dækker både kort- og langsigtede forskningsprioriteter.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv (EU) 2017/2397 for så vidt angår overgangsforanstaltninger for anerkendelse af tredjelandscertifikater

(COM(2021) 71 final — 2021/0039 (COD))

(2021/C 220/13)

Anmodning om udtalelse Rådet for den Europæiske Union, 26.2.2021 Europa-Parlamentet, 8.3.2021 Retsgrundlag Artikel 91, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet Vedtaget på plenarforsamlingen 24.3.2021 Plenarforsamling nr. 559 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 262/0/14

Da Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 559. plenarforsamling den 24.-25. marts 2021, mødet den 24. marts, med 262 stemmer for og 14 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forlængelse af EF-sortsbeskyttelse for arterne asparges og artsgrupperne blomsterløg, buske med små frugter og prydbuske

(COM(2020) 36 final — 2021/0019 (COD))

(2021/C 220/12)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 11.2.2021 Retsgrundlag Artikel 118 og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenarforsamlingen 24.3.2021 Plenarforsamling nr. 559 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 262/0/14

Da Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 559. plenarforsamling den 24.-25. marts 2021, mødet den 24. marts, med 262 stemmer for og 14 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for førere af visse køretøjer, der benyttes til godstransport eller personbefordring ad vej (kodifikation)

(COM(2021) 34 final — 2021/0018 (COD))

(2021/C 155/12)

Anmodning om udtalelse Rådet for den Europæiske Union, 8.2.2021 Europa-Parlamentet, 8.2.2021 Retsgrundlag Artikel 91 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet Vedtaget på plenarforsamlingen 24.2.2021 Plenarforsamling nr. 558 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 234/0/8

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 558. plenarforsamling den 24.-25. februar 2021, mødet den 24. februar, med 234 stemmer for og 8 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
4.10.

Da reserven er et helt nyt instrument, og det nærmest er umuligt at vurdere de reelle negative konsekvenser af Brexit, foreslår EØSU, at der oprettes et overvågningsudvalg i hver medlemsstat. De bør bestå af repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, NGO'er og offentlige institutioner, som er involveret i gennemførelsen af reserven. Overvågningsudvalgene bør holde møder mindst to gange om året for at evaluere, hvordan reserven bidrager til at afbøde de negative konsekvenser af Brexit. Hovedformålet med overvågningsudvalgene skal være at eliminere potentielle risici, der kan opstå i gennemførelsesprocessen, og sikre, at civilsamfundet formelt inddrages i processen. Det bredere (ikkeorganiserede) samfund bør holdes orienteret om forløbet af gennemførelsesplanen, og den endelige rapport bør indeholde en sammenfatning af kommunikationsaktiviteterne. Koordineringen bør varetages på EU-niveau for at garantere lige konkurrencevilkår i det indre marked, og EØSU bør være aktivt inddraget sammen med Europa-Parlamentet.