ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(82)803
Vol.1982/0243

Disclaimer
Conformément aurèglement(CEE,Euratom)n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernantl'ouvertureaupublicdesarchiveshistoriquesdelaCommunauté économique
européenneetdelaCommunautéeuropéennedel'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement(CE,Euratom)n°1700/2003du22septembre2003
(JOL243du27.9.2003,p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiésconformément àl'article5dudit
règlement.
InaccordancewithCouncilRegulation(EEC,Euratom)No354/83of1February1983
concerningtheopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropeanEconomic
CommunityandtheEuropeanAtomicEnergyCommunity(OJL43,15.2.1983,p.1),as
amendedbyRegulation(EC,Euratom)No1700/2003of22September2003(OJL243,
27.9.2003,p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary,classifieddocumentsinthis
filehavebeendeclassified inconformitywithArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung(EWG,Euratom)Nr.354/83desRatesvom1.
Februar1983überdieFreigabederhistorischen ArchivederEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung(EG,Euratom)Nr.1700/2003vom22.September2003
(ABI.L243vom27.9.2003,S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeitzugänglich.Soweit
erforderlich,wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenanntenVerordnungfreigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(82)803 endeligudg
Bruxelles,3december1982
FORBEREDELSE AS
DEFORENEDENATIONERS 6.KONFERENCE OMHANDELOGUDVIKLING
(Beograd,6.juni-1.juli1983)
-FORELØBIGE RETNINGSLINJER -
(MeddelseforelagtRådetafKommissionen )
MV/ ^
C '
K0M(82 )803endelig udg

Cjgn*t\
DenforeløbigedagsordenforUNCTADVI"blevvedtagetpåstyrelsesrådets
24.samlingijuli1982trodsmodstandfraDeforenedeStater.
IOECD'snord/syd-gruppegavDeforenedeStatersdelegationdogudtryk
forviljetilatsamarbejde medsinepartnereiB-gruppen omatnåfrem
tilenfællesholdningtildeproblemer,somkonferencenskalbehandle.
Kommissionen fremlæggerdenedenforskitserederetningslinjer forRådet
medhenblikpåetableringafenfællesE^-holdningidBdrøftelser,der
skalforegåiB-gruppenogsenereiUnctadsforberedende udvalg.Deter
Kommissionens håb,atFællesskabet kannii,fremtilenfællesholdningså
snartsommuligt,sådenkanværeoffentliggjort inden77-landegruppens
ministersamlingiBurnosAiresi1983«
κ
*s

INDHOLD
Side
I. Risici medhensyn tilkonferencens udfald 1
II.Baggrunden forUNCTAD VI ^
III.Konferencens hovedtemaer ^
3.1 .Handel 6
3.2 .Råvarer 9
3.3 .Finansielle aspekter (herunder demindst udviklede
landes problemer ) 12
IV.Etprojekt forUNCTAD 17
χ

I.RISICI MED HENSYN TIL KONFERENCENS UDFALD
UNCTAD VIafholdes iBeograd fraden6.juni tilden1.juli 1983 ,
hvilket erca.6måneder efter GATT' sministerkonference ogca.3
måneder efter denministersamling ,som77-landegruppen harplanlagt
atafholde iBuenos Aires imarts 1983 .
Detvilformentlig blive deneneste store konference i1983 ,hvor hele
detinternationale samfund fårlejlighed til atføre globale drøftelser
omdefleste afdeemner ,derindgår inord-syd-dialogen, "bl.a .spørgs­
målsomverdenshandelen ,råvarer ,samt monetære ogfinansielle spørgs­
mål (jf.dagsordenen ibilag 1og2).
Beograd-konferencen vilkomme til atforegå under helt andre omstæn­
digheder enddetidligere Unctad-konferencer ,ogdetvil fåafgøren­
deindflydelse påalle deltagernes synspunkter ogdispositioners landene
isåvel nord somsyderhårdt ramt afkrisen ,derikke længere betrag­
tes sommidlertidig .Konferencen kanderfor blive enenestående lejlig­
hed til ataktivere etinternationalt samarbejde ,somermere nødven­
digt endnogensinde ,mensomsynes mere ogmere blokeret afkrisen .
Afsamme grund erkonferencens udfald også truet :Dererstor risiko
for ,atforventningerne ikke opfyldes ,ogatfrustrationerne øges .
Pågrund afkrisens alvorlige karakter ogdens vedholdenhed kanman for­
vente følgende reaktioners
–fraudviklingslandene :enskærpelse afderes krav ogopfordringer til
internationalt samarbejde ,idetmindste medhenblik påathjælpe dem
med atovervinde demest presserende problemer ,som inogle lande truer
denfortsatte udvikling ,ogsom iendnu flere lande truer Samfunds sta­
biliteten ogendog befolkningens overlevelse ;

-fradeindustrialiserede lande:enunderstregelse afdebegrænsninger ,
somgørdetvanskeligtatfindefremtilogacceptereløsninger,som
indebærernyebetydeligeindrømmelser ,bl.a.medhensyntiloverførsel
afoffentligemidlerogåbningenafdisselandesmarkeder.
Pådennebaggrunderderrisikofor,atUNCTADVIpåvirkesafdetdød­
vande,somprægerdeeksisterende internationale samarbejdsmekanismer
ogdesamarbejdsmekanismer ,dererunderopbygning.Ogdenetoppået
tidspunkt,hvoretsådantsamarbejdeermerenødvendigtendnogensin–
de.
Krisenharsatdeeksisterende mekanismerpåenhårdprøve,hvilkethar
gjortdetvanskeligere atkontrollere despændinger ,krisenharfremkaldt
dettegælderdeindbyrdesforholdmellemlandeneinordsåvelsomforhol­
denemellemnordogsyd.Forberedelsen afGATT-ininisterkonferencen er
eteksempelherpå.Detsammefænomengørsiggældendepådetfinansiel­
leogmonetæreplan.
Hvisderikkegøresnoget,kanensådansituationkunfremkaldeskuf­
felseblandtdelandeiverden,derermestsårbareoverforkrisens
virkninger ,ogsomharfåmulighederforatfindefremtilrentnatio­
naleløsningerpåderesproblemer.
HvisFællesskabet ogB-gruppenikkeitidetagerhensigtsmæssige ini­
tiativer,erderrisikofor,at77-landegruppen blotbetragterkonfe­
renceniBeogradsometforum,hvordekanfremsætte oggentageenræk­
keglobalekrav,derikkeerblevetopfyldt.
Fællesskabet ogB-gruppenharsåledesetstortansvarforkonferencens ud
fald.Dekanbidragetil,atdergenskabeskonkreteogrealistiskefor-
handlingsmål forUNCTADidekommendefireellerfemår,ogtil,at
UNCTAD'svirkefeltihøjeregradkoncentreres pånyeområderogatvirke­
midlernetilpassesdeændredeomstændigheder i80'erne.

3.-
II.BAGGRUNDEN FOR UNCTAD VI
Dagsordenen forUNCTAD-konferencen såvel somdeseneste drøftelser i
UNCTAD sstyrelsesråd TDBviser ,atdersavnes klare perspektiver fc.rdet
fremtidige arbejde .Ydermere foreligger derikke længere konkrete for^ipg
somisintidiforbindelse meddengenerelle præferenceordning ,det
integrerede program ogforhandlingerne omudviklingslandenes gæld .
Dereringen tvivl om,atdenmanglende dynamik forenstor ajl :";kyL.i ^
dedybtgående ændringer ideninternationale globaløkonomisk-e ;-u.•,^.
Deterefterhånden blevet enudbredt opfattelse ,atnogle af ,etidli­
gere forsøgte veje ikke længere erfarbare ,atdegamle pater '~jom .f,
stort seterblevet virkningsløse ,ogatvisse strategier idagerforæl­
dede .
Detvæsentlige ienvurdering afUnctads fremtidige opgaver eratv-are
opmærksom påtreafdevigtigste ændringer iverdensøkonomien .
1.Dadeførste UNCTAD-konf erencer blev afholdt ,vardoreelle energi -
omkostninger faldende ,ogdetblev taget forgivet ,atverdenshande­
lenville stige konstant .
Problemet pådaværende tidspunkt gikudpåatændre deinternationale
økonomiske forbindelser påenmåde ,der kunne sikre ,atudviklings­
landene blev inddraget mere effektivt .Ialle dekrav ,somudviklings -
landene fremsatte udfraønsket omennyøkonomisk verdensorden ,var
dette det centrale tema .
Λ
Ganske vist erdeinternationale økonomiske relationer idag langt fra
organiseret på-entilfredsstillende måde ,men forudviklingslandene
såvel somfor deindustrialiserede lande synes den interne tilpasnings -
politik atvære detmest presserende problem .

-A-
Formange udviklingslande erdetenergikrisen ,mange gange også denøgede føde-
vareafhængighed ogtiltider hyppige kriser pågrand afgælds "byrden ,somhar
været engrel demonstration af,atdennationale politik ofte erutilstrækkelig
ilyset afdeændrede internationale forhold .
IdagerUNCTAD ,"Deforenede Nationers konference omhandel ogudvikling "mulig­
vistvunget tilatanvende lige såmegen tidpåanalyser ogdrøftelser vedrøren­
de"udvikling "-dvs ."bestræbelserne påattilpasse dennationale politik til
denyeforhold ogbakke denne politik opudefra -somdethidtil haranvendt på
"handel ".
2.Denglobale økonomiske tilbagegang viser sigikke blot ifaldende produktion og
samhandel ,bl.a .somfølge afdetstagnerende forbrug iindustrilandene .Tilba­
gegangen erogså ledsaget afdybtgående ændringer ideninternationale arbejds­
deling ogiteknologien .
Dette sesklart inden forindustrien ogskyldes bl.a .denyligt industrialise­
rede lande ,mendetgælder også råvareområdet ,hvor detraditionelle producen­
terpåfåundtagelser nærmåafgive markedsandele tildenytilkomne ogstærkere
konkurrenter eller -forsåvidt angår mineprodukter -tilproducentlande uden
fordentredje verden .
Disse ændringer gørdet ietvist omfang nødvendigt atrevidere denklassiske
frihandels strategi ,dernæsten udelukkende togsigte påatgive udviklingslan­
dene indrømmelser ,samt detraditionelle reguleringsbestræbelser påråvaremar -
kederne ,somialtforhøjgrad harværet koncentreret omstabilisering afpri­
serne .

-5-
3*Endvidere erderogså sket "betydelige ændringer istørrelsen ogfordelingen af
finansieringsbehovene ogdefinansielle overskud .Detinternationale finansielle
system harforsøgt atfølge meddenne udvikling ihøjere grad enddetigrun­
denharværet istand til;optagningen afoffentlige regulerings -oginterven­
tions instrument erharikke fulgt medstigningen ideprivate kapitalstrømme .
Under alle omstændigheder erproblemerne såstore ogsåvanskelige -mange
udviklingslandes gældsbyrde erdetklareste bevis herpå -atdeikke kanløses
vedblot atomfordele ressourcer fraindustrilandene tiludviklingslandene ,und­
tagen nårdetgælder lande ,dernetop pågrund afderes fattigdom irealiteten
ståruden fordetinternationale finansielle system ,ogsomerafhængige af
statslig udviklingsbistand forinogen grad attage brodden afderes eksterne
vanskeligheder .
m
s «
Afdenne kortfattede analyse afdenøkonomiske situation -hvortil kommer en
analyse afdenpolitiske situation ^-erdetmuligt atudlede devigtigste
temaer ,derbørindgå iovervejelserne over deretningslinjer ,somUNCTAD VI
kanfastlægge fororganisationens fremtidige arbejde .Målet foralle disse over­
vejelser børvære fælles bestræbelser påatfinde frem tilalle deinterne og
eksterne tilpasninger ,somerenforudsætning for ,ogsomervejen frem moden
løsning afkrisen .
Formålet meddette dokument ersåledes atgennemgå problemerne iforbindelse
medhandel ,råvarer ogfinansiering afudvikling ogpådette grundlag fremsætte
forslag tilhovedretningslinjer ,somkaninspirere Fællesskabet iforberedelsen
afUHCTAD VI.Disse hovedretningslinjer vilsenere blive nærmere fastlagt ide
arbejdsdokumenter ,derudarbejdes efterhånden somdetforberedende arbejde skri­
derfrem iRådet ,iOECD samt iUNCTAD .
\
l)Detbørikke glemmes ,atdenpolitiske situation erforklaringen på,atder
anvendes betydelige ressourcer (tilflygtninge ,ofre forkonflikter m.v.),
somellers kunne anvendes tiløkonomisk ogsocial udvikling afdepågælden­
delande .

-6-
III .KONFERENCENS HOVEDTEMAER
3.1 .Handel
Deforenede Nationers 6.konference omhandel ogudvikling forberedes pået
tidspunkt ,hvor derforførste gang siden 30'erne kankonstateres etfald i
værdien afverdenshandelen fraetårtiletandet .Udover enforværring og
forlængelse afkrisen ogøgede krav omprotektionisme vilverdenshandelssy -
stemet i80'eme først ogfremmest blive præget afdeindustrialiserede lan­
desbestræbelser påatrette økonomien opogafdenmåde ,hvorpå detresto­
rehandelsmagter (Nordamerika ,Vesteuropa ,Japan )agter attilrettelægge de­
resøkonomiske oghandelsmæssige forbindelser ;endvidere vildenyligt indu­
strialiserede landes øgede betydning også komme tilatspille enrolle .
Opretholdelsen afetåbent multilateralt system erirealiteten afhængig af
handelsmagternes evne tilatkontrollere denøkonomiske krises virkninger ,
deres evne til atskabe etopsving iverdensøkonomien samt deres evne til at
finde afbalancerede løsninger påderes handelsmæssige uoverensstemmelser .
Nord-syd-aspekterne afdette problem erogså vigtige ,omend deikke eraf
fundamental betydning .
Etafdekarakteristiske træk iudviklingen iverdenshandelen i70'erne er
udviklingslandenes stigende deltagelse ihandelen medforarbejdede varer *Det­
tegiver sigudslag i:
-endynamisk udvikling afdenyligt industrialiserede lande ,somviser sig
ienfortsat stigning ideres eksport ogienudvidelse afomfanget af
eksporterede produkter ;
-fremkomsten afnyeeksporterende udviklingslande iAsien ,Sydamerika og
imiddelhavsområdets flere end50udviklingslande eksporterer idagfor
betydelige beløb ;i60'erne varantallet aflande dethalve ;
-udviklingen afsamhandelen mellem landene isyd.

-7-
Etandet karakteristisk træk ermange udviklingslandes ,herunder demindst
udviklede lande ^manglende deltagelse idenne integrationsproces .
Idenne forbindelse "børdenstrategi ,somblev valgt i"begyndelsen af70'erne
iforbindelse medhandelsproblemerne nord-syd (ikke-gensidighed ,iki.i-forrkcls -
"behandling mellem u–landene ,GSP)tages optilfornyet overvejelse .
Dette skyldes først ogfremmest ,atforholdene ermeget forskelliga fxaregi­
ontilregion ,ogatderbliver større ogstørre forskel pådenøkonomiske
udvikling iu–landene ,hvilket kræver løsninger ,derertilpasset dcf.x'sksi-
lige omstændigheder .
Defremskridt ,somdeindustrialiserede lande ogfremfor altFællesskabet har
gjort foratafvikle toldskrankerne påmultilateralt plan ,hargjort told-
spørgsmål tiletrelativt sekundært problem ;detvigtigste problem idag
deneffektive adgang tilmarkeder .
Handelsproblemerne nord-syd i80'erne ersåledes forskellige altefter hvil­
keaflandene isyd ,devedrører s
Fordemest industrialiserede udviklingslande gårdetvigtigste spar --målpå
deres fulde integration idetmultilaterale system medhensyn tilrettighe­
derogansvar .Hvorledes kanman tiden atslåderes dynamiske udvikling istykker
formå demtilatanlægge enøkonomisk ,industriel oghandelsmæssig strategi ,
som ihøjere grad gørdetmuligt atbibeholde etmultilateralt ogåbent han-
delssystem (fordeling afdenationale ressourcer mellem investering ogfor­
brug ,åbning afderes markeder ,afvikling aftoldskranker etc.).
For deeksporterende mellem -oglavindkomst u-lande .der somoftest haradgang
tiletbetydeligt hjemmemarked eller betydelige markeder inaboregionerne ,
erderstore risici forbundet ved atfølge denyligt industrialiserede landes
eksempel (detgælder især denyligt industrialiserede lande idetøstlige
Asien ,hvis udvikling ibegyndelsen varbaseret påeksport tildeindustri­
aliserede lande ).Valget afhensigtsmæssige strategier forTidvikling afin­
terne eller eksterne markeder ,handel syd–nord eller handel syd–syd ,er
således affundamental betydning .

-3-
Forrelande,derkim:ivingeomfang:deltaerideninternationale samhandel ,
herunderisrrdemindstudvikledelande,érproblemetikkeblotetspørgsmål
omhandelssystemet mellemnordogsyd.Detafgørendespørgsmålerogså,hvor­
ledesmankanindledeenindustrialiseringiproces ,somikkebloterinternatio­
naltkonkurrencedygtig ,menførstogfremmestogsåerbaseretpåetstyrket
hjemmemarked oglandbrugsgrundlag .Detvigtigeersåledesatfindefremtil
internationale foranstaltninger ,derkanfremmeforarbejdningen afdisselandes
råvarer,etableringen afregionalefællesmarkeder etc.
AfdenneanalysekanFællesrskabetudledefølgendetohovedretningslinjer :
1.Fællesskabet børaktivtsøgeatfremmeudviklingenafsamhandelensyd-syd,
bl.a.vedatskabegrundlagforpræferencerisamhandelen mellemlandene
isyd.
2.Fællesskabet erogagteratforblivedethandelsområde ,derermeståbent
forkonkurrerende importfraudviklingslandene ,menFællesskabet harikke
idenmrværendeintensetilpasningsfase tilstrækkelig storemulighederfor
yderligereatfremmeliberaliseringen afdeninternationale samhandel.
Somdeterunderstreget imemorandummet omFællesskabets udviklingspolitik må
Fællesskabet førstogfremmestopfyldedeforpligtelser ,somdetharpåtaget
sigindenforrammerneafdeglobalesamarbejdsaftaler ,dererindgåetmeden
rækkeudviklingslande ;samtidigbørdetbestræbesigpågradvisatudvidefri­
handelsområderne tilogsåatomfatteandreregioneridentredjeverdenpå
baggrundafdeforskellige økonomiskebånd,dereksisterer ,ellersomvil
bliveudvikletmellemd.eforskellige landeellerlandegrupper identredje
verden.

-9-
3.2.Råvarer
På"trodsafuforbeholdenstøbtefraderavareproducerende udviklingslande og
fraenlangrækkeindustrialiserede lande,herunderFællesskabet ,er'Jetikke
altidlykkedesatgennemførehovedformalet medderåvareaftaler ,dererindgået
indtilnu:stabilisering afpriserne.
I1981noteredessåledeskraftigeprisfaldpådeprodukter ,dereromfattet
afdisseaftaler(kaffe,kakao,gummi,tin,su'cker),medensderiperioden
1975-79sketebemærkelsesværdige prisstigninger (detbørdognoteres,at
disseaftaleristorudstrækningharbidragettilatbegrænseprisudvingene
tiltrodsfordeoftebegrænsedeinterventionsmidler ).
Selvomdererblevetundertegnet ennytyjeaftale(jute)ogsketfremskridt
forvisseandreprodukter(the,bananer,hfrdefibre,tropisketræsorter)vilder
påmellemlangsigtdognæppebliveindgåetinternationale aftalerommange
landbrugsprodukter ellermineprodukter ,sonerafstorbetydningiverdens­
handelen.
Fællesskabetstøtterfortsatdetintegreredeprogram(indgåelseafråvare-
aftalermellemproducenter ogforbrugere ,etableringafenfællesfond),men
tidenermuligvisindetilattagedicoeai'tn.lersindholdogmekanismer op
tilrevisionpåbaggrundafdeindhøstedeerfaringerogdenudvikling,der
ersketmedhensyntilproduktionensgeogrtfiskefordelingsåvelsomproduk­
ternesøkonomisamtdesærligetræk,dergørsiggældendeforhvertenkelt
produkt. ^

-10-
Dengeografiske fordeling
Iløbetaf70'ernesketeJer"betydeligeændringerideninternationale ar­
bejdsdeling ogeksportenafråvarer.
Udoveratdeindustrialiserede landesandelafmineindustrien erøget,kan
dermeregenereltkonstateres entilbagegangforetstortantaludviklings­
landeindenformineindustri såvelsomdeflestevigtigeeksportafgrøder .
Produktionsapparatet erblevetforringetpågrundafutilstrækkelige inves­
teringer,dereropståetkonkurrencefrasivDStitutionsprodukter ogandre
producenteridentredjeverden.Alledissefaktorerhartilsammenresulte­
retienbetydelignedgangidetraditionelle eksportlandes andelafverdens­
markedet(ofteentilbagegangiabsoluttetal).
Disselandesproblemersåledesatgenetablerederesproduktions-ogeksport-
kapacitet ,gennemdenbedstmuligekombinationafudenlandskstatsligbistand
(multilateralellerbilateral)ellerprivatbistand,^fnationalestrategier
forudvikling,landbrugogminedriftsamtinternationale overenskomster ,
såledesatdisselandefårmulighedforatfastholdeellergenvindeentil­
fredsstillende andelafverdensmarkedet .

-11-
Deberørte -produkter
Deterfordevigtigetropiskeprodukter(kaffe,kakao,the,suVJcer),at
prisudsigterne fordetkommendeårtierdenestdystre.Udvidelsenaf
plantagerne somfølgeafdehøjepriseriårene1975-79harbevirket,
atudbuddetoverstigerefterspørgslen påmellemlangsigt.:jvisdenne
fundamentale uligevægtblivervedmedatgeresiggældende,erdetklart,
atdeinternationale overenskomster vanskeligtkanforhindreetfald
irealpriserne .Måletfordetinternationale samfundmåsåledesværeat
begrænsebratteprisudsving påenbedremådeudendervedatlæggehin­
dringerivejenforlangtidstendenserne påmarkederne ,ogsamtidigbør
overenskomsterne indeholdemekanismer ,somgørdetmuligtfordelande,
derermestafhængigeafdisseprodukter ,igivetfaldatovervindened­
gangenidereseksportindtjening oggenereltatøgederesproduktions værdi­
tilvækstogudvidegrundlagetfordenne.
Formineprodukternes vedkommende erdetgrundlæggende problem,atudvik­
lingslandene ,ogisærdeafrikanskelande,erbagudmedhensyntilinves­
teringer.Detinternationale samfundsvigtjgs+eopgavebørsåledesvære
arfindefremtilegnedemidlertilsikrinfafentilsktrækkelig finan­
sieringafinvesteringer iminedriftiudviklingslandene .Deterialle
partersinteresseatsikreinvesteringerne ogderesrentabilitet ogsam­
tidigfjernedenusikkerhed ,dererknyttettilprisudviklingen formine-
produkter.

-12-
3.3.Finansielleaspekter(herunderdemindstudvikledeLandesproblemer)
Enafdevigtigsteforudsætninger foratmankanvendetilbagetilensitua­
tionmedvækst,førstforlandeneidentredjeverdenogsomfølgeheraffor
verdensøkonomien ,er,atdeninternationale finansiering ogtilbagekanalise -
ringenafkapitalerfraoverskudslandene tilunderskudslandene (dennekategori
omfatterstørstedelen afdeudviklingslande ,derikkeråderoverolieressour-
cer)bringestilatfungerebedre.
Ressourceoverførslerne tiludviklingslandene skalikkeblotværetilstrække­
ligtstore(problemetmedhensyntilstørrelsen),menogsåtilføredeberørte
landenettofordele iformafvækstogudvikling:overførslernes virkninger
påproduktion,opsparingogeksportskalmereendudlignedetdrænpåde
interneressourcer,derskyldesoverførslerne imodsatretning(overførsler
afrenterogudbytter...).Vigtigefaktoreridenneforbindelseerdengrad,
hvorioverførslerne udnyttes,dvs.bidragertilgennemførelsen afdenød­
vendigestrukturelle tilpasninger,samtdefinansielleaspekteriforbindelse
medoverførslerne ,herunderrentesatserne .
Manbøridenneforbindelse skelnemellemdelande,derhovedsagelig erafhængige
afudviklingsbistand (lavindkomstlande,isærdemindstudvikledelande)og
delande,derhovedsagelig måopnåfinansiering påmarkedsvilkårene :proble­
merneogløsningerneerforskellige idetotilfælde.
Finansieringsproblemer fordemindstudvikledelande(ogdeandrelav¬
indkomstlande )
Strukturudviklingen idisselandeersåtilbagestående ,atdenbegrænser
deresmulighederforatforetageinvesteringer,somhurtigtbliverrentable.
Dekanderfornæppetiltrækkeprivatkapitalogernæstenudelukkende henvist
tilenenkeltfinansieringskilde ,udviklingsbistanden .Dennebistander
derforbestemmendeforstørrelsenafderesimport,investeringer ogindirekte
ogsåderesvækst.

-13-
DemindstudvikledeLandeogdeandreLavindkomstLandeerde,derførst
rammesafdenøjeblikkelige tendenstilatnedsætteudviklingsbistarten.
Deterimidlertid kungennemenbetydeligforøgelseafudviklingsbistanden til
fordelfordisselande(ioverensstemmelse medderetningslinjer ,derblev
vedtagetpåParis-konferencen forsåvidtangårdemindstudvikledelande),
atdekanundgåatblivehenvisttilenfuldstændigmarginalplads iverdens­
økonomienogfåmulighedforatsættegangideresudviklingitide.Deter
derfor,atdetidagmereendnogensindeernødvendigtatforøgedensamlede
udviklingsbistand ognyorientere den,sådenihøjeregradkommerdisselande
tilgodeogmodvirkerdeøjeblikkelige tendenser,somgårudpåatlade
kommercielle hensynvejetungereivalgetafmodtagerlande (blandedekre­
ditter).
Foratforhindrespildogtværtimodsikre,atdenneøgedebistandbliverså
effektivsommulig,mådenkoncentreres omdevigtigsteflaskehalse (uddan­
nelse,landbrug,energi)ogintegreresieninternstrukturtilpasningspolitik .
Deterdennefremgangsmåde,derfølgesiforbindelse medgennemførelsen af
fødevarestrategierne .
Demultilaterale bistandsorganisationer børidenneforbindelsespilleen
afgørenderolle,detgældernavnligIDA,idetomfangdenneorganisation ikke
blotkoncentrerer sineinterventioner pådefattigstelandeogdehøjst
prioriteredesektorer,såsomlandbruget,menendviderekanydebistandtil
gennemførelsen afstrukturelletilpasningsprogrammer .Deterderforafstørste
betydning,atIDA'sinterventionskapacitet styrkeselleridetmindsteopret­
holdes.

-14-
Finansieringsproblemer formellemindkomst Landene
Disselande,deriandenhalvdelafdetsidstetiårmereellermindrekunne
opretholde deresimportogvækstgennemmassivlåntagning hosbankerne,står
idagoverforenheltnysituation:derkonstateresiøjeblikket ennedgang
istigningstakten forlån,derydestiludviklingslandene ,hvilketunder
hensyntagentilbetalingafafdragogrenterkanresultereienkraftigop­
bremsningafbankernesnettokapitalstrømme .
Dennesituationskyldes3faktorer,somafspejlersigiudviklingslandenes
gældsætning,ogsompånegativmådepåvirkerdereskredit-oglånemuligheder
("creditworthiness "):
-nedgangenirealrentabiliteten afinvesteringerne idisselande,som
skyldesenutilstrækkelig interntilpasning samtugunstigeinternationale
omstændigheder (højeoliepriser,ringevækstogprotektionistiske tendenser
iindustrilandene ...);
-denrestriktive inflationsbekæmpende monetærepolitik,derføresiindustri­
landeneognavnligiUSA,ogsomgiversigudslagienmegethøjrealrente
påengæld,derfordetmesteerudtryktidollar;
-sammensætningen afudviklingslandenes gæld,somhyppigstbestårafkort­
fristedeforpligtelser ,hvilketmedføreretsærligtstortbehovforrefinan-
siering.
Enforøgelseafnettostrømmen afbankkredittertilmellemindkomstlandene
afhængersåledesaf:
-enforbedringafdisselandesudsigterforvækstogeksport,hvilketvil
væreenfølgeafderesegnebestræbelser foratgennemførestrukturtilpas-
ningersamtafenbedringiverdensøkonomien ;
-etfaldideinternationale rentesatser ogenforbedringafbytteforholdene ,
somerdeteneste,derpåkortsigtkangivedemnogetafdereshandlefrihed
pådetfinansielle områdetilbage;

-15-
-mulighederne foratgennemføreenomlægningafudviklingslandenes a:ndtil
merelangsigtedeforpligtelser ;
-bankverdenenstillidtil,atdeinternationale valutamyndigh' der'nholde
eventuellefinans-ogbetalingskriser underkontrol.
Detvilsåledesses,atentilfredsstillende overførselafressourcertil
mellemindkomstlandene forudsætterbetingelser,derividudctr3knin^erknyttet
tildetfinansielle områdeisnæverforstand.Derkandoggøresmegetpådette
områdeforatstyrkeoverførselsprocessen ,kvantitativt såvelsomkvalitativt.
Deforanstaltninger ,deridenneforbindelse kanovervejesmedhenblikpåat
sikre,øgeogkanaliserekapitalstrømmene erbeskrevetietarbejdsdokument
fraKommissionens tjenestegrene :'Deøkonomiskeskævhederpåverdensplan samt
definansielleaspektervednord-syd-forbindelserne" (SEC(81)509).
Dissekansammenfattestildengenerelleindstilling,somistigendegrad
anføresafiagttagerne afdetinternationale finansieringssystem :bankerne
skalspilleenmegetvigtigrolleiforbindelse medfinansieringen af
udviklingslandenes udlandsgæld,ogmanskalhjælpedemhermedudendogat
fritagedemforderesegneansvar.Siden1974harbankerneskapitalformidling
dogfåetenforstorrelativbetydning.Manmånugøremerepladsfordenmere
stabileprivatekapital(direkteinvesteringer f.eks.),menogsåforstatslige
midler,hovedsagelig multilateral ogikke-koncessionel kapital,derskal
anvendestilatfremmeenstrukturtilpasningspolitik .
Denneudviklingernødvendigfor:
-iførsteomgangatundgåensterilogfarligudviklinghenimoddeflation,
dererenuundgåeligkonsekvensafutilstrækkelig udenlandskeressourcer;
-pålængeresigtatbidragetilensundvækst,somnavnligikkeafbrydes
affinans-ogbetalingskriser .

-16-
Medensmankunneværetilbøjeligtilatresignereoverforstagnationen,
janedgangeniudviklingsbistanden somfølgeafkrisen,måmantværtimod
erkende,atdennestagnationalleredeerårsagtilenbetydeligforværring
afdeninternationale økonomiskekrise,ogatdensnartvilkunnefåendnu
alvorligere konsekvenser,hvisdennetendensikkevendeshurtigt.

-17-
IV.ETPROJEKTFORUNCTAD
Spørgsmåleter,hvilketsigtedrøftelserne ogforhandlingerne iB>jrad
skalhave,oghvorledesdekanfølgesopindenforrammerneafUiv-tad.
Detcentraleideoverforforeslåedegenerelleretningslinjer eroverbevis­
ningenom,atforværringen afudviklingslandenes økonomiskesituationog
denvoksendemarginalisering afdefattigstelandehængerdirekte.ammen
medforværringen oglangvarigheden afkriseniverdensøkonomien .
Udenatgåsåvidtsomtilatpåstå,atopsvingetvilkommefradentredje
verden-formulighederne foratbringekrisentilophørafhængerførstog
fremmestafdeigangværende vanskelige ogsmertefuldestrukturtilpasninger
iindustrilandene -børFællesskabet bestræbesigpåatoverbevisealle
sinepartnereidenindustrialiserede verdenomdetakuttebehovforat
genoplivenord-syd-samarbejdetforatundgå,atvanskelighederne iudvik­
lingslandene trækkerverdensøkonomien indienalvorligdepression,
såledesatderpålængeresigtfrigøresmidlertilpånyatskabebetin­
gelser,somkansikreudviklingen iu-landene,hvilketerialleparters
interesse.
Deterkunpådennemåde,atdetpåUNCTADVIvilværemuligtifællesskab
atdrøftekrisensamtmulighederne foratbringedennetilophør,atfast­
læggedehovedlinjer,somderefteriforskelligekompetentefora(Unctad
ogandre)kandannegrundlagfornord-syd-forhandlingerne, somtager
sigtepåatfremmeudviklingen iproduktionen ogsamhandelen samtatbremse
marginaliseringen afdefattigstelande.

-18-
IdennehenseendesamtmedhensyntilUNCTAD'sfremtidigetollevildet
væreværdifuldt,såfremtdenVI.konferencekanafsluttesmedopstilling
afetkonkretarbejdsprogram fordekommendeår.
Denindustrialiserede verdenmåiBeogradopfordre77-landegruppentil
atindtageenrealistiskholdningsamttilatvirketilgavnforalle
parter.Denmåkræve,atøstlandenebliversigderesansvaroverfor
udviklingslandene merebevidst.Denharingenchanceforatblivehørt,
hvisdenstikimodegneinteresser kunpåberåbersigdeøjeblikkelige
vanskeligheder ogudskyderdennødvendigeindsatstilsenere.