FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 19/97 fastlagt af Rådet den 14. april 1997 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets ottende direktiv 97/. . ./EF af . . . om bestemmelser vedrørende sommertid (97/C 157/03)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 100 A,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B (3), og

ud fra følgende betragtninger:

Ved Europa-Parlamentets og Rådets syvende direktiv 94/21/EF af 30. maj 1994 om bestemmelser vedrørende sommertid (4) indførtes i hele Fællesskabet en fælles dato og et fælles klokkeslæt for sommertidens begyndelse i 1995, 1996 og 1997; i syvende direktiv blev der opretholdt to forskellige datoer for sommertidens ophør i 1995, hvoraf den ene gjaldt for medlemsstaterne bortset fra Irland og Det Forenede Kongerige og den anden for Irland og Det Forenede Kongerige, medens der blev indført en fælles dato og et fælles klokkeslæt for sommertidens ophør i 1996 og 1997;

eftersom medlemsstaterne anvender bestemmelser om sommertid, er det vigtigt for det indre markeds funktion, at der fastsættes en fælles dato og et fælles klokkeslæt for, hvornår sommertiden begynder og ophører i hele Fællesskabet;

i henseende til subsidiaritetsprincippet forekommer en handling fra Fællesskabets side nødvendig for at sikre en fuldstændig harmonisering af datoerne med henblik på at lette transport og kommunikation;

det tidspunkt for sommertidens ophør, som medlemsstaterne anser for mest hensigtsmæssigt, er slutningen af oktober, og denne dato bør derfor fastholdes;

i henhold til artikel 4 i syvende direktiv skal Europa-Parlamentet og Rådet inden den 1. januar 1997 vedtage den ordning, der skal gælde fra 1998;

på grund af de geografiske forhold bør de fælles bestemmelser for sommertiden ikke gælde for medlemsstaternes oversøiske territorier;

af hensyn til fastlæggelsen af fartplaner bl.a. inden for transport og kommunikation vil det være formålstjenligt at fastsætte datoerne for sommertiden for en tilstrækkelig lang periode, og der bør derfor vedtages bestemmelser for 1998, 1999, 2000 og 2001 -

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

I dette direktiv forstås ved »sommertid« den periode af året, hvor uret stilles 60 minutter frem i forhold til tiden resten af året.

Artikel 2

I hver medlemsstat begynder sommertiden i årene 1998, 1999, 2000 og 2001 kl. 1.00 om morgenen verdenstid (GMT) den sidste søndag i marts, dvs.:

- i 1998: den 29. marts

- i 1999: den 28. marts

- i 2000: den 26. marts

- i 2001: den 25. marts.

Artikel 3

I hver medlemsstat slutter sommertiden i årene 1998, 1999, 2000 og 2001 kl. 1.00 om morgenen verdenstid (GMT) den sidste søndag i oktober, dvs.:

- i 1998: den 25. oktober

- i 1999: den 31. oktober

- i 2000: den 29. oktober

- i 2001: den 28. oktober.

Artikel 4

Den ordning, der skal gælde fra 2002, vedtages inden den 1. januar 2001 på forslag af Kommissionen, som fremsættes inden den 1. januar 2000.

Artikel 5

Dette direktiv gælder ikke for medlemsstaternes oversøiske territorier.

Artikel 6

Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. december 1997. De underretter straks Kommissionen herom.

Disse love og administrative bestemmelser skal indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning ved vedtagelsen. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

Artikel 7

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i . . .

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

(1) EFT nr. C 342 af 14. 11. 1996, s. 5.

(2) EFT nr. C 30 af 30. 1. 1997, s. 20 (udtalelse af 25. september 1996).

(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 28. november 1996 (EFT nr. C 380 af 16. 12. 1996, s. 20), Rådets fælles holdning af 14. april 1997 og Europa-Parlamentets afgørelse af . . . (endnu ikke offentliggjort i Tidende).

(4) EFT nr. L 164 af 30. 6. 1994, s. 1.

RÅDETS BEGRUNDELSE

I. INDLEDNING

Kommissionen sendte den 26. april 1996 Rådet et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets ottende direktiv om bestemmelser vedrørende sommertid (1). Forslaget bygger på EF-traktatens artikel 100 A.

Europa-Parlamentet afgav udtalelse den 28. november 1996 (2) og Det Økonomiske og Sociale Udvalg den 25. september 1996 (3).

Rådet fastlagde en fælles holdning den 14. april 1997 i overensstemmelse med traktatens artikel 189 B.

II. FORMÅLET MED FORSLAGET

I Kommissionens forslag fastsættes de datoer og klokkeslæt, hvor sommertiden begynder og ophører i hele Fællesskabet i perioden 1998-2001.

III. ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

Rådets fælles holdning svarer til Kommissionens forslag.

De datoer og klokkeslæt, hvor sommertiden begynder og ophører, fastsættes for en periode på fire år.

I årene 1998-2001 begynder sommertiden i hver medlemsstat kl. 1.00 om morgenen, verdenstid (GMT), den sidste søndag i marts, og sommertiden ophører kl. 1.00 om morgenen, verdenstid (GMT), den sidste søndag i oktober.

Ifølge den fælles holdning, vedtages den ordning, der skal gælde fra 2002, inden den 1. januar 2001 på forslag af Kommissionen, som fremsættes inden den 1. januar 2000.

Rådet og Kommissionen finder dog, at afgørelser om tidsordningen har så stor social og økonomisk betydning, at spørgsmålet skal drøftes nøje, inden det ottende direktiv udløber. Kommissionen vil derfor senest den 30. juni 1999 forelægge Rådet en detaljeret rapport, og Rådet og Kommissionen er enige om i samarbejde med en gruppe af repræsentanter for de berørte kredse og med medlemsstaternes nationale eksperter at foretage en grundig undersøgelse af, hvilke indvirkninger ordningen med tidsskift har, herunder institutionelle aspekter af tidskoordineringen mellem medlemsstaterne og Den Europæiske Union.

IV. EUROPA-PARLAMENTETS ÆNDRINGSFORSLAG

Rådet har i overensstemmelse med Kommissionens forslag ikke godkendt Europa-Parlamentets tre ændringsforslag:

- Europa-Parlamentets ændringsforslag 1 og 2 om ændring af artikel 2 og 3 i forslaget, således at det ikke bliver obligatorisk at anvende sommertid.

Rådet mener, at disse ændringsforslag strider mod harmoniseringsmålet, der er direktivets væsentligste sigte. Hvis sommertiden ikke anvendes af samtlige medlemsstater, vil der kunne opstå væsentlige forstyrrelser på transport- og kommunikationsområdet, i lighed med dem, der opstår, hvis der ikke sker en harmonisering.

- Europa-Parlamentets ændringsforslag 3, hvormed der indføjes en ny artikel 3a i direktivet, som går ud på, at Kommissionen skal føre tilsyn med, at tidsforskellene mellem medlemsstater, der grænser op til hinanden, ikke overstiger en time.

Rådet mener, at dette spørgsmål henhører under medlemsstaternes kompetenceområde, og at der derfor ikke er nogen grund til at overdrage opgaven til Kommissionen.

(1) EFT nr. C 342 af 14. 11. 1996, s. 5.

(2) EFT nr. C 380 af 16. 12. 1996, s. 20.

(3) EFT nr. C 30 af 30. 1. 1997, s. 20.