ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
styrke kvalifikationerne for branchefolk fra EU og fra andre lande, jf. artikel 2, stk. 4, for at forbedre deres forståelse af især driftsbetingelser, lovgivningsmæssige rammer, finansieringssystemer og samarbejdsmuligheder på deres respektive audiovisuelle markeder og især gennem stipendier, fremme netværkssamarbejde og udvikling af langsigtede kommercielle relationer og forbedre information og viden om audiovisuelle markeder med henblik på at sikre og fremme audiovisuelt samarbejde mellem branchefolk

styrke kvalifikationerne for branchefolk fra EU og fra andre lande, jf. artikel 2, stk. 4, for at forbedre deres forståelse af især driftsbetingelser, lovgivningsmæssige rammer, finansieringssystemer og samarbejdsmuligheder på deres respektive audiovisuelle markeder og især gennem stipendier, fremme netværkssamarbejde og udvikling af langsigtede kommercielle relationer og forbedre information og viden om audiovisuelle markeder med henblik på at sikre og fremme audiovisuelt samarbejde mellem branchefolk. Stipendierne bør tage hensyn til behovet for at forbedre den splittede europæiske audiovisuelle sektors konkurrenceevne på det globale marked og behovet for at styrke produktionsstrukturerne for de små og mellemstore virksomheder i EU, som i praksis udgør rygraden på det europæiske marked.
34.

anmoder Kommissionen om at fremlægge et forslag indeholdende regler for ydelsen af mikrokredit i EU. Dette forslag bør etablere de grundlæggende parametre for tildelingen af mikrokreditter med henblik på at undgå enhver form for konkurrenceforvridning og gøre det lettere at sikre en grænseoverskridende adgang til mikrokreditter og medfinansiering fra EU-budgettet. I den henseende støtter Regionsudvalget Jasmine-initiativet, som blev annonceret af Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank i september 2008.
30.

noterer sig, at Europa-Parlamentets og Rådets Direktiv 2009/…/EF om minimumsstandarder for sanktioner over for arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere, der opholder sig ulovligt i landet, indeholder bestemmelser om straf af arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere, som opholder sig ulovligt i landet, når arbejdsgiveren, selv om han ikke er blevet tiltalt eller dømt for menneskehandel, benytter arbejde eller ydelser, der er aftvunget en person, med viden om, at den pågældende er offer for menneskehandel. Endvidere bør medlemsstaterne overveje muligheden af at pålægge de personer straf, som bruger ydelser, der er aftvunget et offer, med viden om, at den pågældende er offer for menneskehandel;
33.

bekræfter, at prioriteringen af udviklingen af landdistrikterne skal forstås som tilførsel af merværdi og ikke som erstatning for de politiske tiltag, der tages af medlemsstaterne eller de lokale myndigheder. Udviklingen af landdistrikterne bør være et led i de brede EU-strategier (Lissabon, Göteborg) og være baseret dels på territorial samhørighed og den solidaritet, der er indbygget heri, dels på de politikker, der er nødvendige for at sikre en hensigtsmæssig arealanvendelse på det europæiske fastland, samtidig med, at landbrugs- og landbrugslignende projekter fortsat bør være et led i de partnerskaber, der f.eks. indgår i LEADER.
30.

efterlyser en oversigt over allerede eksisterende EU-instrumenter, der kan anvendes til at støtte katastrofeforebyggelsesforanstaltninger, og et katalog over forebyggelsesforanstaltninger, som allerede nu kan finansieres ved hjælp af EU-midler. Begge typer foranstaltninger kan i høj grad føre til, at der lægges fornyet vægt på forebyggelse inden for katastrofebeskyttelse, herunder på subnationalt niveau. Særlig opmærksomhed bør i den forbindelse rettes mod mulighederne for at opnå finansiel støtte til grænseoverskridende planer, øvelser og uddannelse;
17.

bemærker, at til forskel fra planlægningen baseret på prioriterede projekter er omfanget af det nuværende »primære net« til skade for en effektiv udvikling af TEN-T. Udvalget går under de givne forudsætninger ind for at begrænse det »primære net« til kun at dække gennemførelse af lovgivning om interoperabilitet, sikkerhed og samhørighedsfondene. Udvalget bemærker, at bevarelsen af »det primære net« er den eneste mulighed for de fjerntbeliggende områder uden prioriterede projekter for at nyde godt af transportinfrastrukturtjenester finansieret af EU og dermed sikre tilgængeligheden til alle regioner. Det »primære net« kunne underkastes en vurdering på grundlag af klart afgrænsede kriterier om merværdi for EU;
27.

Regionsudvalget har den opfattelse, at etableringen af et indre marked for jernbanetrafik udgør et afgørende element i Lissabonstrategien og EU's strategi for bæredygtig udvikling, og det foreliggende forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning er derfor en uundværlig retsakt, som vil gøre det muligt for jernbanegodstransporten at etablere sig som et konkurrencedygtigt alternativ til andre, mindre miljøvenlige, transportformer, der indebærer flere ulemper for borgerne. Inden for rammerne af gennemførelsen må der ved tildelingen af spor til den prioriterede godstransport tages passende højde for allerede eksisterende trafik, som f.eks. personbefordring. Derudover må den nationale godstransport i princippet ligestilles med den grænseoverskridende.
45.

understreger behovet for oplysning af borgerne, eftersom tilpasning til klimaændringerne indebærer en ændret livsstil. Borgerne skal forstå, hvorfor der er brug for tilpasningsforanstaltninger, hvorfor prisen for nogle tjenesteydelser måske stiger, hvordan de kan hjælpe, og hvad der gøres for at minimere risiciene for dem. Denne form for oplysning og adfærdsændring kræver en nøje tilrettelagt og målrettet strategi understøttet af de nødvendige tiltag. Udvalget opfordrer derfor til, at EU, medlemsstaterne og regionale og lokale myndigheder arbejder sammen med medierne om udviklingen af en paneuropæisk oplysningskampagne om årsagerne til og virkningerne af klimaændringerne, og hvilke forandringer de vil medføre. Det bør gøres klart, at der på grund af klimaændringerne vil være stadigt færre ressourcer, hvorfor det er nødvendigt at ændre den daglige adfærd. De lokale og regionale myndigheder understreger, at sådanne kampagner skal tilføres tilstrækkelige finansielle ressourcer, og at der bør tages behørigt hensyn til behovet for at målrette budskabet lokalt i de forskellige medlemsstater, lande og regioner;
43.

bifalder ønsket om at opstille et benchmark for personer med ringe grundlæggende færdigheder, som nu udvides til også at omfatte matematik og naturvidenskab, men understreger, at man først og fremmest bør fokusere på læse- og skrivefærdigheder. Udvalget minder imidlertid om, at kundskaber inden for informationsteknologi og kommunikation (IKT) samt fremmedsprog er vigtige for at opnå viden og gennemføre målene om videreuddannelse og livslang læring. Navnlig bør børn i en tidlig alder have mulighed for at erhverve kompetencer inden for IKT (12). Udvalget henleder opmærksomheden på de sociale skævheder i adgangen til disse teknologier, hvilket bør give anledning til en passende reaktion fra såvel EU som de nationale, regionale og lokale institutioner, hvorved man giver de lokale og regionale myndigheder mulighed for at hente støtte i eksisterende EU-programmer og i Kommissionens nye programmer samt indlemme kampen mod funktionel analfabetisme i den reviderede Lissabonstrategi. Ligeledes bør disse strukturer tage højde for, hvor vigtigt det er for indvandrerne at beherske værtslandets sprog, når deres sociale integration og beskæftigelsesegnethed skal fremmes;
62.

insisterer på, at investeringer og igangværende aktiviteter inden for produktion af vedvarende energi, som forårsager ændringer i habitater eller har en negativ indvirkning på biodiversiteten (navnlig meget små kraftværker og vandkraftværker), i deres anvendelse af naturressourcerne bør overholde nogle grundlæggende krav, som sikrer overlevelse og fortsættelse af den potentielle biodiversitet i området omkring floden. Et fald i produktionen hos en producent som følge af hensyntagen til biodiversiteten kan under ingen omstændigheder give ret til at modtage kompenserende offentlig støtte, da der er tale om et ufravigeligt krav. Der bør endvidere gives en absolut garanti for den økologiske korridor, som består af vandløbet og flodsletten, for at sikre, at samfund ikke afskæres.
40.

glæder sig over, at den samlede strategi er udvidet til at omfatte andre lande og regioner i Asien, Latinamerika og Vestindien, og opfordrer Kommissionen til at fortsætte ad det spor, idet det fremhæver behovet for at fastlægge principperne for dialog med disse regioner, hvorved der også banes vej for et tættere samarbejde og en tættere koordinering med Afrika og EU's nabolande mod syd og sydøst.
6.

anser det for vigtigt at støtte udviklingen af et marked for bioaffald, og at dette marked fortrinsvis skal være lokalt. Bioaffald bør anerkendes som en værdifuld naturressource til produktion af kompost, som er vigtig for, at jorden kan forblive produktiv, for at reducere anvendelsen af energiintensiv kunstgødning og for at øge jordens evne til at optage vand (og dermed mindske afstrømning og oversvømninger). Markedet for bioaffald skal ifølge Regionsudvalget baseres på principperne i traktaten: forsigtighedsprincippet, princippet om forebyggende indsats samt princippet om, at forureneren betaler. Dette er vigtige forudsætninger, hvis Kommissionens fremtidige forslag, når det gælder håndteringen af bioaffald, skal kunne leve op til borgernes forventninger om og krav på en troværdig indsats inden for affaldsområdet. Markedet for bioaffald skal udvikles og analyseres for at modvirke en under- eller overudvikling set i såvel nationalt som EU-perspektiv. Et vigtigt instrument i dette arbejde er de nationale affaldsplaner;
65.

mener, at man ikke må glemme den merværdi, som de lokale og regionale myndigheder kan tilføre andre partnerskaber, og at de i kraft af deres nære kontakt med de berørte befolkninger kan spille en vigtig rolle; det understreger derfor: — angående partnerskabet om fred og sikkerhed — at det er vigtigt at fremme alle former for folkeoplysningskampagner om de konflikter, der findes på de forskellige kontinenter, og skabe opmærksomhed omkring de særlige problemer for flygtningene; — angående partnerskabet vedrørende energi — at det er nødvendigt at fremme decentraliserede samarbejdsaktiviteter, som fokuserer på fornyelige energikilder og begrænsning af affaldsproduktionen ved hjælp af mikroprojekter og bevidstgørelseskampagner rettet mod alle aktørerne i bekæmpelsen af uansvarlig adfærd især mht. produktionen af husholdningsaffald; — angående partnerskabet vedrørende forskning, informationssamfundet og rummet — at det er vigtigt at være særligt opmærksom på at yde støtte til lokale initiativer til bekæmpelse af digitale kløfter;
(2) Medlemsstaterne bør overveje indførelsen, om muligt inden et år efter vedtagelsen af denne henstilling, af en tværsektoriel ordning for en samordnet gennemførelse af de nationale strategier samt for informationsudveksling og samordning med Kommissionen og de øvrige medlemsstater, Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og de øvrige medlemsstater.

(2) Medlemsstaterne bør overveje indførelsen, om muligt inden et år efter vedtagelsen af denne henstilling, af en tværsektoriel ordning for en samordnet gennemførelse af de nationale strategier samt for informationsudveksling og samordning med Kommissionen og de øvrige medlemsstater, Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og de øvrige medlemsstater, bl.a. gennem direkte inddragelse af regionale og lokale institutioner med specifikke beføjelser på sundhedsområdet..
(1) Kommissionen bistås af et udvalg betegnet Udvalget for Interoperabilitet på tværs af Landegrænser (i det følgende benævnt »CIO-udvalget«) bestående af repræsentanter for medlemsstaterne med Kommissionen som formand.

(1) Kommissionen bistås af et udvalg betegnet Udvalget for Interoperabilitet på tværs af Landegrænser (i det følgende benævnt »CIO-udvalget«) bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, herunder en repræsentant for en regional myndighed og en repræsentant for en lokal myndighed, med Kommissionen som formand.
26.

mener, at det foreliggende direktivforslag i sin nuværende form ikke er egnet til at styrke forbrugernes tillid til den grænseoverskridende handel. Hvis direktivforslaget indebærer, at national ret skal tilpasses i nedadgående retning for at være i overensstemmelse med EU-reglerne, kan det tværtimod ikke udelukkes, at forbrugerefterspørgslen endda vil blive svækket, eftersom ringere krav til forbrugerbeskyttelsen kan medføre, at forbrugerne bliver tilbageholdende og usikre;
4.

mener, at akvakulturen har potentialet til at frembringe sunde, sikre og bæredygtige produkter af høj kvalitet under nøje respekt for miljøet, og at sektoren således er en stabiliserende faktor for beskæftigelsen i mange regioner i Europa, som er mere eller mindre afhængige af fiskeriet. EU har udviklet initiativer til fremme af sektoren i form af finansielle instrumenter af strukturel art (FIUF, EFF) samt tilskyndet til og iværksat strategier for dens bæredygtige udvikling. Der er opnået mange resultater, men produktionstilvæksten ligger væsentligt under gennemsnittet på verdensplan, og sektoren står nu over for udfordringer, såsom akvakulturens integration i hav- og miljøpolitikken gennem indførelse af miljøvenlige metoder inden for rammerne af en bæredygtig fiskeripolitik, forbedring af dens konkurrenceevne, integreret forvaltning af kystzonerne, forbedring af forvaltningspraksis samt konsolidering af sundheds- og dyrevelfærdsgarantierne på linje med, hvad der er opnået inden for andre dyrehold – alt sammen under streng overholdelse af forbrugerbeskyttelsen;
38.

gentager, at det for nærværende, hvor EU forsøger at minimere følgerne af den aktuelle økonomiske tilbagegang og skabe forudsætningerne for fornyet vækst, er vigtigt at skabe en platform for dialogen mellem vigtige aktører i uddannelsessystemet og den økonomiske sektor, specielt set i lyset af den afgørende betydning som uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne har for Lissabon-strategien og den fornyede sociale dagsorden;
33.

gør opmærksom på, at andelen af job, hvortil der kræves et højt uddannelsesniveau, frem til 2020 formentlig vil vokse fra 25,1 % til 31,3 % af det samlede antal job (5). På den anden side bør man undgå et alt for stort udbud af højtkvalificerede arbejdstagere. Det er derfor nødvendigt - ud over den nødvendige opgradering - at sikre, at de nødvendige arbejdsmarkedsmæssige kvalifikationer erkendes rettidigt, således at der vil være et tilstrækkeligt udbud af sådanne højtkvalificerede job for at opnå balance mellem udbud af og efterspørgsel efter højtkvalificeret arbejdskraft;
1. Medlemsstaterne sikrer, at producenterne mindst sørger for finansiering af indsamling, behandling, nyttiggørelse og miljørigtig bortskaffelse af WEEE fra private husholdninger, afleveret til indsamlingssteder, jf. artikel 5, stk. 2. Medlemsstaterne tilskynder i de relevante tilfælde producenterne til at finansiere alle omkostninger i relation til indsamlingssteder til WEEE fra private husholdninger. 2. For så vidt angår produkter, der efter den 13. august 2005, er hver enkelt producent ansvarlig for at finansiere de processer, der er anført i stk. 1 vedrørende affald fra producentens egne produkter. Producenten kan vælge at opfylde denne forpligtelse enten individuelt eller ved at deltage i en kollektiv ordning. Medlemsstaterne sikrer, at hver enkelt producent i forbindelse med markedsføringen af et produkt stiller en garanti for, at håndteringen af al WEEE vil blive finansieret, og at producenterne mærker deres produkter i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2. Denne garanti skal sikre, at de i stk. 1 anførte processer i relation til dette produkt vil blive finansieret. Garantien kan stilles i form af producentens deltagelse i passende ordninger til finansiering af håndteringen af WEEE, en genanvendelsesforsikring eller en spærret bankkonto. 3. Ansvaret for at finansiere omkostningerne ved håndteringen af WEEE fra produkter, der er inden (»historisk affald«), skal varetages gennem en eller flere ordninger, som alle de producenter, der er på markedet, når de respektive omkostninger påløber, bidrager forholdsmæssigt til, f.eks. i forhold til deres markedsandel per type apparat.

1. Medlemsstaterne sikrer, at producenterne mindst sørger for finansiering af indsamling, behandling, nyttiggørelse og miljørigtig bortskaffelse af WEEE fra private husholdninger, afleveret til indsamlingssteder, jf. artikel 5, stk. 2. Medlemsstaterne producenterne finansierer alle omkostninger i relation til indsamling indsamlingssteder til WEEE fra private husholdninger. 2. For så vidt angår produkter, der efter den 13. august 2005, er hver enkelt producent ansvarlig for at finansiere de processer, der er anført i stk. 1 vedrørende affald fra producentens egne produkter. Producenten kan vælge at opfylde denne forpligtelse enten individuelt eller ved at deltage i en kollektiv ordning. Medlemsstaterne sikrer, at hver enkelt producent i forbindelse med markedsføringen af et produkt stiller en garanti for, at håndteringen af al WEEE vil blive finansieret, og at producenterne mærker deres produkter i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2. Denne garanti skal sikre, at de i stk. 1 anførte processer i relation til dette produkt vil blive finansieret. Garantien kan stilles i form af producentens deltagelse i passende ordninger til finansiering af håndteringen af WEEE, en eller en spærret bankkonto. 3. Ansvaret for at finansiere omkostningerne ved håndteringen af WEEE fra produkter, der er inden (»historisk affald«), skal varetages gennem en eller flere ordninger, som alle de producenter, der er på markedet, når de respektive omkostninger påløber, bidrager forholdsmæssigt til, f.eks. i forhold til deres markedsandel per type apparat.
17.

understreger, at sø- og flodtransport bør fremmes, eftersom disse transportformer kan spille en nøglerolle i bekæmpelsen af klimaændringer. Endvidere bør eksisterende programmer som »motorveje til søs« væsentligt udbygges, idet de bidrager til EU's mål inden for såvel transport som territorial samhørighed. Sø- og flodtransport kan ligeledes bidrage til at dække den stigende efterspørgsel inden for person- og godstrafikken. Samtidig skal der sættes ind på til stadighed at mindske miljøbelastningen fra skibstransport, havne og logistikcentre. Regionsudvalget beklager derfor, at den internationale skibsfart endnu ikke er omfattet af Kyoto-protokollen og tidsplanen for mindskelse af udledningerne af drivhusgasser. For så vidt muligt at forhindre, at der opstår konkurrencemæssige ulemper for den europæiske søfartsindustri, bør EU som en prioriteret opgave arbejde for, at bindende regler vedtages på internationalt plan. Derudover bør det undersøges, hvilke konsekvenser det vil have at indføre havneafgifter, der er differentieret efter skibets miljøbelastning;
5.

hilser det velkommen, at medlemsstaterne og regionerne i denne meddelelse anerkendes som de vigtigste aktører, når det gælder om at fremme et tættere samarbejde mellem brugere og producenter af innovative IKT-løsninger i de forskellige dele af den offentlige sektor, hvilket bør føre til fælles planer over behov for offentlige serviceydelser, som IKT kan bidrage til at opfylde (1). Regionsudvalget har allerede givet udtryk for det synspunkt (2), at de lokale og regionale myndigheder bør indgå i et bredt samarbejde med det formål at forbedre den offentlige forvaltnings interoperabilitet og øge effektiviteten af de offentlige tjenester;
9.

mener, at man ved at foretage en konsekvensanalyse, der undersøger behovet for at gribe ind på EU-niveau og som ser på de potentielle konsekvenser, som er forbundet med en række politiske muligheder, kan bidrage til en forbedring og forenkling af den lovgivningsmæssige ramme. En effektiv og bæredygtig forhåndsevaluering af ny EU-lovgivning er ikke blot vigtig med henblik på at opnå en nettoreduktion, men er en afgørende forudsætning for, at den administrative byrde kan fastholdes på et lavt niveau. Regionsudvalget er imidlertid bekymret for, at efterfølgende ændringer og tilpasninger af lovforslag ved Europa-Parlamentet og Rådet kan få vidtrækkende konsekvenser for de lokale og regionale myndigheder, som beslutningstagerne ikke fuldt ud kan tage højde for;
46.

understreger, at der for at opnå en effektiv gennemførelse bør tages højde for, at kultursektorerne og de kreative sektorer leverer indhold til informations- og kommunikationsteknologierne og således bidrager til deres fortsatte udvikling. Den digitale dagsorden spiller en afgørende rolle i forbindelse med udnyttelsen af det potentiale, som disse sektorer rummer, og med hensyn til udviklingen af et fælles og sikkert marked for onlineindhold og -tjenester, der har med kultur og kreativitet at gøre. For at gøre det muligt at udnytte Europas kulturarv bedre, er det nødvendigt aktivt at støtte digitaliseringen.
54.

understreger, at et syvende miljøhandlingsprogram ville styrke strategien for bæredygtig udvikling og være en bærende søjle i den kommende Europa 2020-strategi, der ofte henviser til begreber som »grøn vækst« og overgang til lavemissionsøkonomi med effektiv udnyttelse af ressourcerne. Der er behov for et syvende miljøhandlingsprogram for at konkretisere betydningen af ovennævnte begreber og deres betydning for miljøpolitikken;
er af den opfattelse, at det er vigtigt at udvikle en indikator for miljømæssig kvalitet (det skal ikke blot forblive en mulighed, som det anføres i meddelelsen), som ikke blot angiver antallet af EU-borgere, der lever i et sundt miljø, men som også viser, i hvilke områder der er et sådant sundt miljø, således at det bliver muligt at sætte fingeren på, hvilke politikker der har gjort dette muligt. Derfor foreslår vi, at analysen af den miljømæssige kvalitet foretages på grundlag af alle EU's forskellige områder, således at det bliver lettere at foretage sammenligninger.

Det er derfor vigtigt, at de kort og prioriterede indikatorer, der er udviklet af Det Europæiske Miljøagentur, spiller en hovedrolle i forbindelse med beskrivelsen af hver enkelt af de europæiske regioner, således at der kan udformes en mere målrettet politik i hvert enkelt område og en strategi for solidaritet med de regioner, som af historiske grunde har sværere ved at komme i gang med at forbedre deres miljø. Støtte til oprettelse af regionale miljøobservatorier ville være en uvurderlig politik for opfølgningen på og udformningen af bottom-up-politikker, hvor hver enkelt region kunne fremvise sine særtræk og hvilke elementer, den har til fælles med resten af de europæiske regioner. Dette ville danne grundlag for fleksible og asymmetriske tiltag på EU-niveau og derudover fremme samarbejdet regionerne imellem;
45.

opfordrer Kommissionen til at udvikle en metodologisk ramme til at vurdere pensionspolitikkernes reelle konsekvenser for balancen mellem bæredygtighed og tilstrækkelighed. Dette indebærer, at Udvalget for Social Beskyttelse og Udvalget for Økonomisk Politik samarbejder om at udvikle en kombination af de nuværende makroøkonomiske teknikker til at vurdere fremtidige udgifter til pension og mikroøkonomiske teknikker, der tager udgangspunkt i mikrosimulationer af resultaterne for tilstrækkeligheden;
28.

opfordrer Kommissionen til at indføre incitamenter til at udnytte de muligheder, standardiseringsprocessen giver for at nå en række mål, herunder en hurtigere digitaliseringsproces, lavere produktions- og distributionsomkostninger, bevarelse og fremme af mangfoldigheden af europæiske film, der fremvises i digitaliserede biografer, og investeringer i forskning, udstyr og faglig uddannelse for at forbedre mulighederne for at beskytte den europæiske filmarv;
39.

de lokale og regionale myndigheder kan ligeledes få ansvaret for at godkende registreringen af lokale fødevarer, hvor registrerede fødevarer får lov at anvende logoet for en »lokal fødevare«, og de kan udføre overvågningsopgaver. Dette kan de gøre i et tæt samarbejde med regionale aktører, f.eks. med en Leader-gruppe, en landbrugsorganisation eller et handelskammer. Resultaterne kan formidles, overvåges og opdateres af det europæiske netværk for landdistriktsudvikling;