ARCHIVES HISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(79)322
Vol.1979/0121

Disclaimer
Conformément aurèglement (CEE,Euratom) n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernant l'ouverture aupublicdesarchiveshistoriques delaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergieatomique (JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement (CE,Euratom) n°1700/2003 du22septembre 2003
(JOL243du27.9.2003, p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiés présentsdanscedossierontétédéclassifiés conformément àl'article5dudit
règlement.
Inaccordance withCouncilRegulation (EEC,Euratom) No354/83of1February 1983
concerning theopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropean Economic
Community andtheEuropean AtomicEnergyCommunity (OJL43,15.2.1983, p.1),as
amended byRegulation (EC,Euratom) No1700/2003 of22September 2003(OJL243,
27.9.2003, p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary, classified documents inthis
filehavebeendeclassified inconformity withArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung (EWG,Euratom) Nr.354/83desRatesvom1.
Februar 1983überdieFreigabe derhistorischen Archive derEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung (EG,Euratom) Nr.1700/2003 vom22.September 2003
(ABI.L243vom27.9.2003, S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenannten Verordnung freigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPAEISKE FAELLESSKABER
KOM(79 )322endelig udg .
Bruxelles ,den 21.Juni 1979
KOMMISSIONENS RAPPORT TIL RÅDET
OMFORANSTALTNINGER TIL FREMME AF
KULFORBRUGET IFÆLLESSKABET
KOMMISSIONENS RAPPORT TIL RÅDET
VEDRØRENDE NATIONALE MÅLSÆTNINGER -FOR
KULPRODUKTIONEN IFÆLLESSKABET
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET
OMDEENKELTE MEDLEMSSTATERS KULIMPORTPOLITIK
OGVERDENSKULMARKEDET
êrv
ο :"I
\ v'S :V~.,\ r,
V>'\ Wf\sx.
K0M<79 )322endelig udg .

KOMNŒSSIONMS RAPPORT
om
foranstaltninger tilfremmeafkulforbruget
iFællesskabet

I
PaRådetsmødeden27.marts1979"blevKommissionen anmodet omhurtigst
muligtatforelægge enrapport omfølgende punkter:
–foranstaltninger ,somalleredeertruffetellersomerunderudarbej­
delseimedlemsstaterne elleriFællesskabet ,tilfremmeafbrugenaf
kultilel–produktion ogiandresektorer ,navnligindustrien ;
–resultaterne afdisseforanstaltninger ihverenkeltmedlemsstat ;
–detfremskridt ,dersandsynligvis kanopnås,samtdelovgivningsmæssige
ellerfinansielle foranstaltninger ideenkeltestaterelleriFællesska­
bet,somvilkunnebevirkesådannefremskridt .
Dennerapportfremlægges herved

Foranstaltninger tilfremme afkulforbruget iFællesskabet
I.INDLEMING
1.Daoliekrisen opstod i1974 besluttede Rådet afgrunde vedrørende for­
syningssikkerhed ,atFællesskabets kulproduktion indtil 1985 skulle sta­
biliseres påetniveau af27Omiotons (»250MtSKÆ)under tilfreds­
stillende økonomiske betingelser .
Kulimporten fra lande uden forFællesskabet skulle ligeledes øges .
2.Pågrund afderes lavere pris erkulimporteret fralande uden forFælles­
skabet konkurrencedygtige ogfinder etmarked ifællesmarkedet uden støtte -
foranstaltninger fradeimporterende landes side .Medhensyn tildetpo­
tentielle marked ,importerede kulkanforsyne iFællesskabet ,rammes deun­
dertiden endog afrestriktive foranstaltninger .
3.Fællesskabets kulmineindustri erikke selv konkurrencedygtig .Sometresul­
tatafdetpolitisk motiverede produktionsmål måforbruget .afdekul ,der
produceres ,sikres vedstøtteforanstaltninger .
4.Foranstaltninger ,derhjælper tilatløse miljøproblemer ,kanvære afsag­
ligbetydning ienergisektoren ,mendeberører deforskellige energikilder
påforskellig måde .Dererogså ikulsektoren truffet vidtrækkende beskyt –
'telsesforanstaltninger formiljøet «menpågrund afregionale forhold er
deøkologiske problemer ideenkelte lande afstærkt varierende betydning .
Denne rapport omfatter ikke disse foranstaltninger .
/

Beskrivelse afforanstaltningerne
A.Nationale foranstaltninger
Denedenfor anførteforanstaltninger vedrører kundekulproducerende
medlemsstater .Ingenafdestater,derikkeproducerer kul,hartruf­
fetforanstaltninger tilfremmeaf"brugenafkul.Disselandeville
imidlertid ydeetlilleøkonomisk bidrag,hvisdedeltogidenfælles
finansiering affællesskabsforanstaltninger .
Subsidier
5.Denvigtigste faktoriopretholdelsen afkulforbruget ogdermed
lculprodukt ioneniFællesskabet erdeøkonomiske foranstaltninger ,
somtræffesafregeringerne idekulproducerende medlemsstater .
Produktionsselskaberne fårstøtte,somgørdetmuligtfordemat
investere ,rationalisere ,modernisere ogkonkurrere ,hvorvedde
fårenchanceforatoverleve .
6.Subsidier erforbudtihenholdtilEKSF-traktatens artikel4»litra
c.Fællesskabet fastlagdeimidlertid i1964/65pågrundafsociale
ogkulpolitiske problemer detretligegrundlagforydelseafstøtte
tilkulmineindustrien .Dennuværende retlige rammeomfatter :
-beslutning nr.73/287/EKSF(kokskulordningen )
-beslutning nr.528/76/EKSF(detalmindelige støttesystem )
-godkendelse afandreforanstaltninger .

7.I-Iedlemsstaternes regeringer hargjortskiftende "brugafmuligheden
foratydeforskellige formerfor"bistand ogharherihandletio–
verenssteramelse mednationale forhold ognationale betragtninger i
økonomipolitisk henseende .TabelAibilagetopregneralle'disse
foranstaltninger ogdestøttebeløb ,dererudbetalti1978*Tabel­
lenafslører følgende :
–Kulmineindustrien modtager støttetildækningafgammelgældi
alledekulproducerende lande,selvombeløbetvarierer .Degam­
legældsposter eromkostninger ,deropstårforselskaberne som
følgeaflukningen afminer.Støttendækkerkunendelafdee­
gentlige gamlegældsposter ,mengørdetlettereforselskaberne
overhovedet attilgodese disseomkostninger .
–Denindirekte støttetilfremmeafdenløbendekulproduktion ved­
rørerspecifikke foranstaltninger afsekundær betydning :
–Forbundsrepublikken Tyskland :indrømmelse afsærligeafskrivnings -
–Strukturen afdendirektestøttetildenløbendeproduktion varie­
rermellempådenenesideBelgien ogFrankrig ogpådenandenside
Forbundsrepublikken ogDetforenedeKongerige.Belgien^ogFrankrig
yderkunstøttetildækningaftab:Forbundsrepublikken ogDetfore–
2)nedeKongerige anvender forskellige typerstøtte':
–Støttentilkokskulerproduktionsstøtte ,somipraksiserstøtte
tildækningaftab.
-Generelt førerkulmineindustriens varierende økonomiske situation
tilstærktvarierende støttepr.ton;støttesatsen pr.tonerla­
vestiDetforenede Kongerige .
1)Detforholdsvis lavebeløb,derernoterettilinvesteringsstøtte i
Belgien ,tjenerkuntilatopretholde dentekniske sikkerhed iminerne.
2)Jf."Kommissionens rapportvedrørende målsætningen forkulproduktionen
iFællesskabet "(s.3og4)•-Frankng :
–Belgien :satserforselskaberne
statsbidrag tilCERCHAR
forskellige socialevelfærdsforan -
staltninger forkulminearbejdere

8.Debeløb,derudbetales istøtte,dækkerkundelvisselskabernes tab.
Imidlertid erdetab,somselskaberne fortsatliderefterudbetaling
afstøtten,sålave,atdissekanoverleve ,selvomdebefindersig
ivanskeligheder .
9.Bortsetfradestøttebeløb ,dereropførtitabelA,ydermedlemssta­
ternestøttetilkulforskning .Beløbene ersomfølgers
–Forbundsrepublikken Tyskland :115,0mioERE I
–Belgien: 2,8mioERE
–Frankrig : - 27,5 EKE
–Detforenede Kongeriges 40,0mioERE
10.Medlemsstaternes regeringer planlagde ikkefor1978nogennyeforan­
staltninger udoverdem,dererangivetitabelA.Ændringer iydel­
senafstøttehartidligere kun .tagetforaafændringer istøttebelø-
bene.Støttebeløbene harværetfortsatstigende siden1975nåede
i1978detitabelAvisteniveau.
Beskyttelsesforanstaltninger ■'<.
11.Forfuldstændigheds skyldbør.detnævnes,atmedlemsstaterne råderover
forskellige formerforsærligebeskyttelsesforanstaltninger (f.eks.af­
giftpåbrændselsolie ),somimidlertid ikkeerrelevanteidennesammen­
hæng.
12.Ingenafmedlemsstaterne læggertoldpåkul,derimporteres fralande ,
udenforFællesskabet ,skøntderiForbundsrepublikken Tysklandiju­
ridiskhenseende eksisterer enmulighed herfor.
Kulimport erunderkastet restriktive ellersamordnende foranstaltninger ,
derindvirker påmængden somfølger:
-iForbundsrepublikken Tyskland somresultatafdenmaksimale årligeim–
portkvota på5»5Mt;
–iFrankrig somresultatafdensamordning afkulimporten medsalgsbeho –
veneforCharbonnages deFrance,somforetages afATIC.

13.Storbritanniens regeringharfornylig bebudet 7atdenhartilhensigt
atindførebegrænsninger vedatudstedelicensertiliraportafkoks-
kulfratredjelande .
Andreforanstaltninger
14.Despecifikke foranstaltninger ,deriForbundsrepublikken Tyskland skal
fremmebrugenaffællesskabskul ikraftværker ,erbaseret på"3.Ver-
stromungsgeset z"(setabelA).Dennelovindeholder bestemmelse omen
årligkulforbrænding indtil1986pågennemsnitlig 33Mtfællesskabskul
hosoffentlige ogprivateel–producenter iTyskland .
15.Denfranske ogbritiske regering overtaler ogpresserel-industrien til
atbrugefællesskabskul .
Psllesskabsforanstaltnm^rer
16.I1978finansierede Kommissionen overEKSF–budgettet følgendeudbetalin­
gertilkulmineindustrien :
–pågrundlag afEKSF–traktaten :
–artikel54srentetilskud tilinvesteringslån forétprojekt:
9.OmioERE
–artikel 55:forskningstøtte :16,0mioERE
–artikel 56:socialeforanstaltninger ogomskolingsforanstaltninger :
15,0mioERE1'
–pågrundlagafbeslutning nr.73/287:støttetilkokskul:6,0mioERE
17.Låntiletsamletbeløbpånæsten300mioEREblevi1978ydetkulmine-
industrien ihenholdtilartikel 54»fordelt somfølger:
Hineinvesteringer (underjordiske ) 191,67mioERE
Mineinvesteringer (abne) 64,74mi°ERE
Koksvarker 5»80mioERE
Kraftværker ,fjernvarme 35>08mioERE
Uddannelse3faciliteter 0,26mioERE
297,55mioERE
18.Kommissionen harvedtagetbeslutninger ,somtillader medlemsstaternes re­
geringeratydestøttetilkulmineindustrien (jf.pkt.6ovenfor)
l)anslået

-6-
Beslutning nr.73/287/EKSFopstilleretsærligtstøttesystem forkokskul
ogkokstilstålindustrien .
Beslutning nr.528/76/EKSFskaberetfællesskabssystem forforanstaltnin­
ger,derafmedlemsstaterne træffesforatstøttekulmineindustrien .
19.I1975 "blevderafRådetudstedtdirektiver ombegrænsning afbrugenaf
brændselsolie ognaturgasikraftværker .
20.Fællesskabet hjælper medtilatfinansiere demonstrationsprojekter ,hvor­
afforgasning oglikvefaktion vilkunneværeafsærligbetydning fordet
fremtidige kulforbrug (50r.ioEREforenfireårsperiode ).
21.Kommissionen harforelagt Rådetforskellige forslag :
–1977:forslagtilRådetsforordning omøkonomiske foranstaltninger til
fællesskabsfinansiering afkonjunkturelle stenkuls-,koks–ogbriketlagre
–1978:forslagtilRådetsforordning omfinansielle foranstaltninger fra
Fællesskabets sidetilfordelforhandelen medkultilkraftværker fæl–
–lesskabslandene imellem
–1978sforslagtilRådetsforordning omfinansielle foranstaltninger fra
Fællesskabets sidetilfordelforopførelsen afkulfyrede kraftværker
–1978jforslagtilforbedring ogudvidelse afdeneksisterende ordning
forkokskul .
Alledisseforanstaltninger erplanlagtforenperiodepåtreårmedhen­
blikpåatlettekulmineindustriens aktuelle vanskeligheder .Deterligele­
destanken,atdeskalskabesolidaritet indenforkulsektoren mellempro-
ducentlande ogforbrugerlande vedløsningen afFællesskabets energiproble -
mer.Ennedgangideninternefællesskabshandel medkulbørundgås,dakul-
produktionen vilfaldesomfølgeheraf.

-7-
III .Resultater affora.nstaltnmgerne
22.Detervanskeligt atangive resultaternes omfang .Hvad ville tendensen
have været ,hvis deringen foranstaltninger vartruffet ?
Brugen affællesskabskul ville givet vare dalet betydeligt ,ogolieimporten
ville være steget tilsvarende .
Produktionen ville givet være faldet kraftigt .Denne nedgang ville være
blevet irreversibel mednedgangen ikapacitet .Nogle selskaber ville
sandsynligvis have måttet lukke medalle dederaf følgende sociale pro­
blemer ogkonsekvenser forFællesskabets energiforsyningssikkerhed .
23»Sammenlignet hermed viser denfaktiske udvikling ,atforanstaltningerne
harværet nogenlunde vellykkede ,omend detåbenbart ikke harvsret muligt
atovervinde alle vanskeligheder .
Subsidierne har gjort detmuligt forselskaberne atføre enhensigtsmæs­
sigprispolitik ogmarkedsstøttepolitik pådevigtigste markeder for at
stabilisere salget videst muligt .Andre ,forbrugerorienterede ,foranstalt­
ninger havde ensupplerende virkning .Forbruget kunne ganske vist ikke
fuldstændig øges tilniveauet forFællesskabets produktion -producenterne
havde oplagret ca.57Mtkul ogkoks henimod slutningen af1978 -men
virksomhederne var istand til atoverleve under vanskeligheder uden at
miste produktionskapacitet .
Antallet afproducerende miner iFællesskabet ergået nedmellem 1974 og
1978 (D=12,F=11,B=9»UK=39),mendisse lukninger ergennemført
afrationaliseringsgrunde (udtømte forekomster ,forældede anlæg ,sammen­
lægning afminer ).
24.Detrufne foranstaltninger harikke stabiliseret forbruget ialle med­
lemsstater eller ialle sektorer (jf.afsnit Aitabel C).
Kulleverancer tilkoksværker kunne ikke stabiliseres ,idet stålindustri -
enskoksforbrug dalede som etresultat afstålkrisen .

-8-
Nedgange blev også noteret iboligsektoren ogandre industrisektorer ,
selv omenstabilisering kan spores siden 1975 «
Foranstaltningerne har haft tydelige følger forkraftværkerne .Kulfor -
bruget ersteget ;mængden afelektrisk energi produceret påbasis af
kul ertiltagende ,medens elektrisk energi produceret påbasis afcar-
bonhydrider ertaget af.
El-produktion i'Fællesskabet (TWh )
udfra kul udfra olie ognaturgas
1974 294,2 438,4
1978 377,0 414,0
Dentidligere tendens forkulproduceret elektricitet til atstagnere og
for olie-eller naturgasproduceret elektricitet til atøges betydeligt -
hvilket kunne iagttages indtil 1974 -erblevet bragt tilstandsning .
25.Denforholdsvis gunstige tendens tilbrug afkul iel-sektoren giver dog
anledning tilfølgende bemærkninger :
–Stigningen iforbruget ændrer ikke denkendsgerning ,atTyskland og
Detforenede Kongerige tegner sigfor80%afdetfaste brændsel ,der
bruges til el-produktion iFællesskabet .
-Investeringen inyekulfyrede kraftværker har ikke .holdt trit med in­
vesteringen iolie-eller gasfyrede anlæg ,hvilket fører til enringere
situation forførstnævnte iforhold tilsidstnævnte samt øger denkløft
medhensyn tilgennemsnitsalder ogtermisk nyttevirkning ,derfindes
mellem detotyper produktionsfaciliteter .Somdetfremgår aftabel B,
vilkun 4487MVnykulfyret kraftværks effekt blive sat idrift iFæl­
lesskabet i1979 ogI98O .

-9-
26.Investerings tendenserne iel-produktionsanlæg indtil 19&5 viser ,atin-
stalleringshastigheden for olie-oggasfyret kapacitet iFællesskabet
ermeget større endforkapacitet fyret medfast brændsel ,sådan som
nedenstående tabel viser :
Udbygning afkraftværkskapaciteten iFællesskabet
(Kilde :Medlemsstaternes nationale programmer 1978 )
GW (Netto )
Fast brændsel
Olie oggas
Vandkraft
Kernekraft
()=nedadgående revidering afprognoser forkernekraftkapacitet siden
midten af1978 .
Detbørbemærkes ,atselv om .denprojekterede forøgelse afkapaciteten
fyret medfast brændsel til120GWinden 1985 rent faktisk nås ,vildette
knap nokvære tilstrækkeligt tilmeddenuværende udnyttelsesgrader for
anlæggene atabsorbere denandel afel-produktionen på176Mt SKÆfast
brændsel ,dererforudsagt fordetår.IH! MS 1222
103,4 119,1 130,2
105,0 132,5 126,0
35,5 39,6 41,8
18,5 84,9 (79,6 ) 154,8 (140,7 )
Endvidere forventes det ,atbrugen afolie ikraftværker i1985 vilvære
30%(18Mt oe)større endi1978 ,tiltrods forovennævnte bidrag fra
fast brændsel ,ogbrugen afolie vilkunne blive endnu større ,hvis de
nuværende reducerede slcøn over nuklear kapacitet afspejles iøget for­
brænding afolie .
Detbørogså bemærkes ,atdenkapacitet på130GWfyret medfast brændsel ,
derfor1990 ervist iovenstående tabel ,omfatter mange nyeanlæg ,om
hvilke derendnu ikke ertruffet endelig afgørelse .Reduktionen iskønne­
neover nuklear kapacitet ermeget større endfor1985 ,ogomde140GW,
derforøjeblikket forudsiges ,kanrealiseres ,erettvivlsomt spørgsmål .
Idenne situation kunne den eventuelle øgede tilflugt til olie blive endog
større end i1985 «
l)Udnyttelsesgraden afanlæg afhænger bl.a .afaldersstrukturen forkapa­
citet ,derfyrer medfast brændsel .Præcise oplysninger omdenne struk­
turerikke iøjeblikket tilrådighed ,menKommissionens tjenestegrene
håber athave disse oplysninger idennærmeste fremtid .

-10
Denne uønskede tendens til øget olieforbrug kankun standses vedmedlems­
staternes indsats for :
-atsikre rettidig fuldførelse afnuværende bindende dispositioner med
hensyn tilkapacitet ,derfyrer medfast "brændsel ;
-attræffe tidlige afgørelser vedrørende yderligere ,nykapacitet ,der
fyrer medfast brændsel .
27«Betragtes tendensen idetsamlede forbrug land forland (afsnit Bita­
bel C),tegner sigfølgende billedes
-Dennedadgående tendens iTyskland afspejler hovedsagelig stålindu -
striens svage økonomiske situation .
-Forbruget iFrankrig erstigende pågrund afdestørre mængder ,der
bruges til el-produktion .
-Situationen erstabil iDetforenede Kongerige ;detharværet muligt
atkompensere fornedgangen ibrugen iandre sektorer ved øget forbrug
tilel-produktionen .
Generelt synes kulforbruget ikke atvære steget ideandre lande siden
1976 .
28.Fællesskabskul harikke kunnet holde trit medimporterede kul ,hvad for-
brugstendensen angår (seafsnit Citabel C).Stigningen ikulimport gæl­
derkun forkraf tværkskul .Deimporterede kraftværkskul har overvejende
fundet afsætning pånyemarkeder ,navnlig iFrankrig ogDanmark ,idet det
ville have krævet betydelige økonomiske ofre atlevere fællesskabskul til
disse markeder .
29.Samhandelen medkulinden forFællesskabet ,hvoraf tyske kul (hovedsage­
ligkokskul )tegner sigfor85 giknedindtil 1977 pågrund afdetlave
aktivitetsniveau iFællesskabets stålindustri (seafsnit Ditabel C).

11»
Dervaringen stigning før1978 ,hvor -tyske selskaber laverede Danmark ,
Frankrig ogBelgien flere kraftværkskul tiltrods fordetbetydelige
økonomiske offer «
30.Tendensen ikulproduktionen iFællesskabet (seafsnit Eitabel C)viser ,
atalle støtteforanstaltningerne tiltrods har detikke været muligt at
forhindre ennedgang til etniveau ,derligger relativt langt under den
"stabilitetsorienterede "produktion på270Mt (t=t).Dette hartoårsager :
_Dadet ikke varmuligt atfinde afsætning forhele produktionen mellem
1975 °S1977 ,opbyggede selskaberne store lagre (62Mtvedslutningen af
1977 ,57Mtvedslutningen af1978 ),hvilket førte tilarbejdsfordeling ,
især iForbundsrepublikken *Denne foranstaltning forhindrede tab afpro­
duktionskapacitet som etresultat afmanglende afsætning «,
–Miner lukkes ofte som led irationalisering® Når først Fællesskabets
produktion havde stabiliseret sigogmarginale miner varblevet lukket ,
skulle deeksisterende moderniserede eller nyligt åbnede miner øgepro­
duktionen ;indtil nuerdette ikke sket idetnødvendige omfang ,dels
fordi gammel kapacitet ikke blev kasseret påsamme tid ,somnykapaci­
tetblev skabt ,dels fordi markedet ikke berettiger nogen forøgelse af
produktionen .
IV.Mulige fremskridt
31.Deforanstaltninger ,der ertruffet afregeringerne idekulproducerende
lande -ogsomeromhandlet ikapitel 11"idenne rapport -viser ,atom­
fattende bestræbelser erudfoldet medstore økonomiske udgifter .
Der eridennuværende situation ingen grund til atanbefale ,atrege­
ringerne idekulproducerende medlemsstater træffer nyeforanstaltninger .
Hvis situationen påkulmarkedet skulle ændre sig ,giver destøtteordnin­
ger ,somKommissionen har oprettet ,tilstrækkeligt spillerum til attræf­
fenye eller afskaffe eksisterende foranstaltninger .

-12-
Tidligere erfaringer harogså vist ,atdet ikke ermuligt atbede rege­
ringerne idekulproducerende medlemsstater omatøgestøttebeløbene for
deeksisterende foranstaltninger medhenblik påatlette vanskeligheder­
neforkulmineindustrien .Måske vildetvære nødvendigt atlukke produk­
tionskapacitet ,derbetjener samhandelen iFællesskabet ,idet "eksporten "
afdehøje subsidier tildisse leverancer ikke længere kanbæres afpro-
ducentlandets offentlige budget .Fællesskabsproduktionen vil ikke kunne
stabilisere sig ,hvis dette sker ,
32.Isammenligning med denationale bestræbelser erFællesskabets økonomiske
foranstaltninger kunfå.
Fællesskabsforanstaltninger ville derfor være nyttige iensådan situation ,
selv ommanmåsikre sig ,atdesupplerer ogdermed ikke strider modna­
tionale foranstaltninger .Hvis fælles skabs løsninger blev foreslået io-
verenst emme Isemed disse kriterier ,kunne devære etskridt henimod for­
deling afomkostningerne ved atproducere fællesskabskul -idetmindste
delvis -blandt alle medlemsstaterne ,således atderskaffes enbedre ga­
ranti forstabil fællesskabsproduktion .

TabelA
Økonomiske foranstaltninger tildeltafmedlems-...^
staternetilfordelforkulindustrien i1978
mioERE(2)
'\ Belgien Tyskland .FrankngDett'orenedd
Kongerige jFaellesskabel
{■
Å.Almindelige foranstalt-
rimger
a)Støttetildækningaf.
xovertagne forpligtelser
"b)Støttetildenløbende
produktion
i)indirektestøtte
ii)direktestøttetil
•-investering ogforngelserT 3)
'–kvalificeret .
; I.personale
-lagre
–dampkul
-dækningaftab0^4
17r4
7?°
144,5203,4
V
319,9-
43rl
48»°70^6
V
I
431,6^22,0
5,2 ■
56,2
45^8
76.9 !296,4
32fAj
326,9
i
43,3
104/2.
45,8
653.0
B..Stnt.t.p .ti1kokskul 80;4JÂT \
442P3'i'V ;532,1
C.AndenstøtteC5)
692.3i
I
■692.3
D."lalt(A+B+C) 249,71 1 I
1,758.1 509.8 213,8 2,731,4
E.EREpr.produceretton 37,89 19,51 26.01 11.47
l)Økonomiske foranstaltninger -påsocialsikringsområdet ikkemedregnet
2)1ERE=2,60Dm
5,63FFR
41,00BPR .
0,654"
3)Lidgifterfastsattei1978fordesamledeinvesteringer ikulindustrien (MERE):
Tyskland 310,Belgien24,Frankrig 48,Forenede Kongerige 556
4)Foreløbig
5)"3.Verstromungsgesetz "
t

TabelB
Muligheder forforbrænding affastbrændsel
(Kunoffentlige værker)
(iMW(netto))
■Nyemuligheder
tilgåetfra1974til1978
(inkl.)Nyemuligheder
forventet tagetibrug
i1979og1980
Vedomlægning Nyeanlæg Vedomlægning Nyeanlæg
Belgien -. -706
|Danmark 582 808 980
"Tyskland ;4301 1782
IFrankrig 2470
IIrland . 37
Italien1220 1>796
•Luxembourg •_.-
Nederlandene 692 1.223
IDetforenedeKongeriger . 3-617 5°2
IFællesskabet 5670 7955 2604 4,-487
–1)Kilde:UNIPEDE

Udviklingen ikulforbruget iFællesskabet
A.Ef-terforbrugergruppenTabel C
Mt(t=t)
Kraftværker'
KoksværkerIndustri (herunderstål)
Boliger(inkl.briketter )
Andre
1
> 'lait■■1974 I1975 1976 mi iI1978
129,3
107,0-,
■18,-3
33,8
8,0127*0
102,6
16,1
28,0
6,7149,6
99,5
15.5
25.6
4,6151,5
89.0
16.1
25.2
5,2159,?
82,6 .
15,9
25,1 ;
4,6
296,4 280,4 294,8 -287,0 287,4 ■
B.Efterlande
Belgien 18,6 14,8 15,8 ■15,6 16,7
TVskland 97,7 *85,7 89,0 81,2 01,6
Danmark 3,0 3,4 4,6 5,4Γ"5,7
Frankrig 39,9 36,9 43,2 41,9 43,2
Irland 0,8 0,6 0,7 0,8 0,8
Italien 13,3 12,3 12,7 12,6 12,1
Luxembourg . 0,6 0,5 0,6 0,5 0,6
Nederlandene 4,2 ,3,8 4,8 4,7 5,3
Detforenede Kongerige 118,2 122,4 123,4 124,3 121,4
C.Efter 'oprindelse
Importerede kul(fratredjelande )38,0 41,1 43,9 46,0 44,9
Fœllesskabskul 258,4 239,3 250,9 241,0 24?,5
D.Samhandel indenforFællesskabet
Samledeleverancer ,
heraf:
m19,8 16,6 13,5 14,7 18,3 •
fralyskland
fraStorbritannien16,1
1,713,4
1,911,6
1,112,2
1,7•15,5
2,1
E.Kulproduktion
Belgien
Tyskland
Frankrig
Detforenede Kongerige
Nederlandene8,1
101,5
22,9
109,2(1)
0,87,5
99,2
22,4
127,8-7,2
96,3
21,9
122.2.7,1
91,3
21,3
120,76,6
90,1
19,7
121,7
■lait242,5 256,9 247,7I
240,4 238,1
l)Arbejdskonflikt

Kationale målsætninger forkulproduktionen iFællesskabet
INDLEDNING
1.AfDeteuropæiske Fællesskabs nimedlemsstater producerer kun 5stenkul :
Belgien ,.Forbundsrepublikken Tyskland ,Frankrig ,Detforenede Kongerige
.ogIrland .Irland erikke medtaget idenne rapport ,dadetkunproducerer
omkring 50000 "tårligt . ^
2.Ibeslutningerne fra 197.4 henstillede Rådet ,atFællesskabets kulproduktion
stabiliseres på1973-niveauet (27OMt,t=t)påtilfredsstillende økonomiske
vilkår somenmålsætning fg^^^l ^ )poRT
3.Stabilisering afFællesskabets betyder ikke enstabilisering af
produktionen ialle miner ,kulfelter eller lande .Forskellige omstændigheder '
kræver ,atproduktionen re£Lucere.s ilcU'tprodjicemncIa kulfelter ogøges ikul-
1 *nationale målsætninger rorlouprod /uktionen &
felter med høj produktivitet ,
iFællesskabet
Ikke kunproduktiviteten ,men også andre faktorer somfoeks .detekniske for­
hold iminerne ,geologiske forhold ,reservernes størrelse osv .,spiller en
rolle ved lukning eller udbygning afminer .
.4.Ejerforholdene spiller enrolle iforbindelse meddepolitiske forholdsregler ,
somtages afmedlemsstaternes regeringer medhensyn tilkul .produktion en,Kine-
industrien ernationaliseret iFrankrig 'ogDetforenede Kongerige ,hvilket be­
tyder ,atregeringerne idisse lande kangøre deres indflydelse direkte gældend
Belgiens kulindustri erprivatejet ,menregeringen harmulighed foratpåvirke
kulproduktionen gennem entildeling afstøtte .Det sanaae gælder forForbunds­
republikken Tyskland ,hvor mineselskaberne også erprivatejede ,undtagen .iSaar
land . -
5.Støtte udbetalt i1978 eranført itabel A'iKommissionens rapport 01aforanotal
ninger tilfremme afkulforbruget iFællesskabet .

Påmødet den27.marts 1979 konkluderede Rådet ,ateftersom
"Fællesskabets produktion erafstrategisk betydning forFællesskabets forsyning ,
"børKommissionen opfordres tilatudarbejde enanalyse afdenationale målsætnin­
germedhenblik påatklarlægge defælles træk oggrænserne -især økonomiske -
formedlemsstaternes ogFællesskabets handling pådette område ".
Herved fremlægges enrapport omdette emne *

Nationale målsætninger forkulproduktionen iI^l'ic.Tnkabet
I.IÎTDLEDNTNG
m+amxmmmmu MiicniiiB -- t
1.AfDeteuropæiske Pællesska"bs nimedlemsstater producerer kun5stenkul:
Belgien ,Forbundsrepublikken Tyskland ,Frankrig ,Detforenede Kongerige
ogIrland.Irlanderikkemedtagetidennerapport,dadetkunproducerer
omkring 50000"tårligt.
2.Ibeslutningerne fra1974henstillede Rådet,atFællesskabets kulproduktion
stabiliseres på1973-niveauet (270Mt,t=t)påtilfredsstillende økonomiske
vilkårsomenmålsætning forkulpolitikken .
3.Stabilisering afFællesskabets produktion betyderikkeenstabilisering af
produktionen ialleminer,kulfelter ellerlande.Forskellige omstændigheder
kræver,atproduktionen reduceres ilavtproducerende kulfelter ogøgesikul­
feltermedhøjproduktivitet .
Ikkekunproduktiviteten ,menogsåandrefaktorer somf.eks.detekniske for­
holdiminerne ,geologiske forhold ,reservernes størrelse osv.spiller en
rollevedlukningellerudbygning afminer.
4.Ejerforholdene spiller enrolleiforbindelse meddepolitiske forholdsregler ,
somtagesafmedlemsstaternes regeringer medhensyntilkulproduktionen .Mine-
industrien ernationaliseret iFrankrig ogDetforenede Kongerige ,hvilketbe­
tyder,atregeringerne idisselandekangørederesindflydelse direktegældende .
Belgienskulindustri erprivatejet ,menregeringen harmulighedforatpåvirke
kulproduktionen gennementildeling afstøtte.DetsammegælderforForbunds­
republikken "tyskland ,hvormineselskaberne ogsåerprivatejede ,undtageniSaar-
land.
5.Støtteudbetalti1978©rajaførtitabelAiKommissionens rapport omforanstalt­
ningertilfremmeafkulforbruget iFællesskabet .

-2-
II.Nationale malsatninger
A.BELGIEN
6.Denbelgiskekulindustri harstoreøkonomiske vanskeligheder .Indtægterne
frasalgetafkuldækkerknap50%afproduktionsomkostningerne ,ogdestore
subsidier fradenbelgiskestaterenbetydelig belastning fordetnationale
budget.Grænserne forhvaddetkanholdetilkanskelnes,idetproduktionen
ikkeopretholdes iallekulfelter .
7.Situationen erikkedensammeibeggebelgiskekulfelter :
1)Produktionen vilophøreidetsydligekulfelti1981.Lukningen afmi­
nerneerfastlagtietregeringsprogram ,oglukningerne erindbyrdes for­
skudt,såledesatdeikkegiveranledningtilregionale ogsocialepro­
blemer.
2)Produktionen ikulfeltetiKempenskalfastholdes på7Mtårligtved
hjælpafsubsidier ogskalforsynedenbelgiskestålindustri medkoks.
B.FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND
8.Dentyskekulindustri erikkesærligkonkurrencedygtig ,ogmineselskabernes
økonomiske situation ervanskelig ,selvomderopnåsomkostningsdækkende
priserforkultilkraftværker i'henholdtildentredjelovvedrørende elek­
tricitet pågrundlagafkul.Denneindustriharbehovforforholdsvis høje
subsidier (særligtilkokskul),hvilketmedfører enbetydelig belastning af
forbundsregeringens budget.Begrænsningerne vilbliveindlysende ,hvisindu­
striens behovforsubsidier fortsat vokser.
Dentyskeproduktion bestårhovedsagelig afkokskul.
9*Forbundsregeringens subsidier tagerforskellige formerogerisærtænktsom

i)dækningforforpligtelser iforbindelse medlukkedeminer
ii)støttetilinvestering og
iii)støttetilkokskul.
10.Forbundsregeringens planereriøjeblikket baseretpådenantagelse ,at
produktionen skalstabiliseres påetniveaupåomkring90Mt.
Datyskevirksomheder eksporterer ca.28Mtkulogkokstilandrefæl­
lesskabs-ogikke-fællesskabslande hvertår,erdetetspørgsmål ,omdis­
seleverancer ,somstøttesafstoreoffentlige subsidier ,børfastholdes
påderesnuværende niveau.
Detovigtigste kriterier forydelseafsubsidier erundgåelse afregionale
ogsocialeproblemer samtsikringafnationens energiforsyning .
11.Dentekniske ogøkonomiske situation erstortsetdensammeialletyske
kulfelter .
FRAMRIG
12.Defranskekulfelters konkurrencedygtighed varierer .Allekulfelter harbe­
hovforstatssubsidier tildækningafderesøkonomiske tab.Dissesubsidier
erenstorbelastning fordetfranskestatsbudget .Underalleomstændigheder
erkulproduktionen ikkeplacerethøjtpåFrankrigs listeoverenergikilder :
i)Ivissekulfelter kanproduktionen ikkeøgesafgeologiske grunde,
ii)Produktionen dækkermindreend^OfoafFrankrigs kulbehov ogkunomkring
7ioaflandetssamledeenergibehov ,
iii)Manudnytterihøjgradmulighederne foratforsynelandetmedbillige
importerede kul-hvorafendelkommerfrafranskejede minériUSA.

13.Regeringen haropstillet produktionsprogrammer tordeenkelteKulielter :
i)I1985vilkulfeltet iNord/Pas-de-Calaishavereduceret produktionen til
1-2MtogfeltetiCentre-Midi til2-3Mt.I-linernevil"blivelukketio­
verensstemmelse medplanen,såledesatmanundgårregionale ogsocialepro­
blemer.
ii)Denårligeproduktion fastholdes påca.10MtiLorraine-kulfeltet ,dadets
økonomiske situation erforholdsvis god,ogderer"behovforkullenetil
forsyning afstålindustrien medkoks.
SET-FORENEDE KONGERIGE
14.Denbritiskekulindustri stårforatøgeproduktionen ;denskonkurrencedygtighed
erudmærket ogHCB'søkonomiske situation erforholdsvis tilfredsstillende ,
skøntdererbehovforvissesubsidiertilminedrift underjorden.Produktiviteten
ilandetsåbneminer(årligproduktion :ca.14Mt)erenestående .
Detforenede Kongeriges produktion bestårhovedsagelig afkultilkraftværker .
15«Produktionen vilværeøgettil130Mtellermerei1985«^enbritiskestatyder
økonomisk støttetilmodernisering afminerogtilhjælptilNCBtilafholdelse
afekstraordinære udgifter .
Somfølgeafdenuværende storelagreovervejes mulighederne forateksportere
kultilandrefællesskabslande .Udsigterne erimidlertid ikkegodesomfølgeaf
deøkonomiske tab,detteindebærer .
16.Produktiviteten ogdenøkonomiske situation ermegetforskellig fradetenekul­
felttildetandet.Planlægning afproduktionen forkulfelterne ogindustrien
somhelhedvaretages afNCB.
NCBharøgetinvesteringerne betydeligt ,ogderertagetomfattende skridttil
modernisering afmineroganlægafnye.Selby-feltet erfornylig blevetudbyg­
getogskalefterplanenhaveenproduktionskapacitet på10Mti1985-

-5-
III.KOKKLUSION
17«Patrodsafforskellige nationale tendenser erdervisseprincipper ,som
allestateroverholder påsammemåde:
a)nedlukning afmarginale ogudtjenteminersomfølgeafrationalisering
underhensyntagen tilregionale ogsooialeproblemer .
b)Udbygningafgodeminerogfeltermedhenblikpånedsættelse afproduk­
tionsomkostningerne ofbilliggørelse afkulforsyningen .
c)Kokskulproduktionen prioriteres højestsomforsyningskilde forstålin­
dustrien .
18.Sammenlægning afdenforventede produktion ideenkeltemedlemsstater gi­
verialt240-250 MtforFællesskabet i1985*Dettetalliggerikkelangt
frade270Mt,somRådetfastsatte fordetsammeår.
Denfaktiskeproduktion på238,1Mtliggerunderdenneprognose ,menkan
igenøges.Detbørimidlertid understreges ,atdetharværetumuligtat
fålukninger ,somhængersammenmedvirksomhedernes rationalisering af
driften samtregionale ogsocialeproblemer ,tilatpassemeddeheltfor­
skelligekriterier forinvestering inye,moderneanlæg.Anlægstiden er
langpgmulighederne foratskaffemidlertilfinansiering afinvestering­
erneerforskellige ideenkeltevirksomheder .Kortsagtkannedlukninger
ognyeforetagender kunbringestilatopvejehinanden overetlængeretids­
rum.
19.Somfølgeafsubsidiernes byrdefordeoffentlige budgetter trædergrænserne
herforogtruslen moddenfremtidige udbygning afFællesskabets produktion
tydeligt frem.Hvisproducentlandene begrænser støtten-ogforsyningerne -
tilderesegnemarkeder ,fordideresregeringer ikkelængerevilfinansiere
eksportstøtten ,ogderikkevilbliveydetnogenfællesskabsstøtte overhove­
det,synesdetudelukket ,atFællesskabet kannåetproduktionsmål på270Mt
i1985.

RAPPORT FRAKOMMISSIONEN
OM
DEENKELTE MEDLEMSSTATERS KULIMPORTPOLITIK
OGVERDENSKULMARKEDET

I
PåRådetsmødeden27.marts1979blevKommissionen anmodet omatforelægge
enrapport
"omdeforskellige holdninger ideenkeltestaterindenforFællesskabet med
hensyntilimportafkulogenundersøgelse vedrørende dennuværende situa­
tionsamtudsigterne forudvikling på(verdens)kulmarkedet' *.
Kommissionen fremsender hermeddennerapport.

KAPITEL I
<
Enkeltstaternes politik medhensyn til kulimport
I.INDLEDNING
4
1.Billige kul/somkanfåspåverdensmarkedet ,eretvigtigt incitament til
forbrug afkul istedet forolie iFællesskabet ,især tilelproduktion .På
samme måde erprisen påkokskul ogkoks envigtig faktor forkonkurrence­
evnen inden forFællesskabets stålindustri ,ognødvendigheden afatkunne få
disse kul tilden lavest mulige pris ,somerforenelig medforsyningssikker­
hed,erderfor afaltafgørende betydning .
v2.Tabel Aibilaget viser udviklingen imedlemsstaternes kulimport iløbet af
desidste 5år,setunder forskellige synsvinkler .
Fællesskabets største kulimportører erFrankrig ogItalien .Destørste kul-
leverandører i1978 varPolen ogSydafrika .Denbratte forøgelse iFælles­
skabets kulimport skyldtes større import afdampkul .
II.ENKELTSTATERNES IMPORTPOLITIK '
3.EKSF-traktaten bestemmer ,atFællesskabets kulproduktion itilfælde afknap­
hedpåkulskal fordeles påetupartisk grundlag tilalle kulforbrugere i
Fællesskabet (artikel 59).Derpåhviler ikke forbrugerne nogen kompensations
forpligtelser medhensyn tilkul,derindføres tilFællesskabet isådanne
øgede mængder eller under sådanne forhold ,atdetertilvæsentlig skade for
Fællesskabets kulproducenter .
EKSF-traktaten indeholder ingen "bestemmelser omenfælles handelspolitik med
hensyn tilkulogstål .Alligevel kanKommissionen imedfør "aftraktatens
kapitel Xunder visse omstændigheder træffe foranstaltninger pådethandels­
politiske område ogrette henstillinger tilmedlemsstaterne .
Indtil dato erderikke truffet sådanne foranstaltninger påfællesskabsplan ;
deforskellige "bestemmelser ,somvedrører importen afkulfratredjelande ,
"baserer sigpådeenkelte staters politik .Følgende oversigt viser de
forskellige staters holdning tilkulimporten .

-2-
4.Belgien :Importerunderkastet skiftende tilladelser .
Tyskland :Afgiftsfri importpåindtil5,5miotonomåretiprincippet til­
ladtunderforudsætning afadministrativ tilladelse.Dennekvotabrugesho­
vedsagelig tildampkulskvalitet .Importerbegrænsettildennordtyske re­
gion.
I
-Frankrig :Underforudsætning afimporttilladelse ogspedition vedetstats-
finansieret importorgan (ATIC)harmanførtenpolitikdergårudpåatind­
føredenødvendige mængder-fratredjelande efterathavesikretafsætning
fordeafregeringen planlagte indenlandsk producerede mængder ogforalle
forsyninger ,derefteraftaleleveresfraandrefællesskabslande .
Detforenede Kongerige :Teoretisk ubegrænset ihenholdtil"åbenalminde­
ligtilladelse ",menpågrundafprespådenstatsejede stål-ogelindustri
begrænses importentilkulafspecielle kvaliteter ,somikkeumiddelbart kan
fåsfraindenlandske kilder.Detforenede Kongeriges regering harnuunder­
rettetKommissionen om,atdenhartilhensigtatbegrænse importen afkoks-
kulfratredjelande gennemimporttilladelser .
'Danmark,Irland,Italien,Luxembourg ,Nederlandene :Begrænser ikkeimport.
5.Deenestefællesskabsforanstaltninger meddirektesigtepåimportfratred­
jelande,hvoromderindtilnueropnåetenighedimellemmedlemsstaterne ,
vedrører fremsendelsen afstatistiske datavedrørende importafkokskultil
højovnsbrug ogdampkultilkraftværker .Formålet hermederatsætteKommis­
sionenistandtilnøjeatfølgemarkedsudviklingen .

-3-
KAPITEL II
Situationen ogudviklingen påverdenskulmarkedet
I.SITUATIONEN PBDET INTERNATIONALE KULMARKED
6.Kun enLille del afverdens kulproduktion sælges gennem udenrigshandel .I
1977 repræsenterede denne ca.200miotons afensamlet kulproduktion på
2500miotons .Kun ca.138miotons eller 5,5% afverdensproduktionen le-
1)veredes viadetegentlige verdensmarked ,ogheraf tegnede kokskul sigfor
90miotons .Hovedparten afproduktionen sælges inden fordeproducerende
lande .Kun fålande eksporterer mere ,,enddeselv bruger .
7.Verdenskulmarkedets struktur i1977 erskitseret itabel Bibilaget .
I1977 aftog fællesmarkedet entredjedel (46mio tons )afalle verdens -
markedsleverancer ogfulgte efter Japan -somdennæststørste importør .
*
8.Degeologiske forhold forminedrift ergenerelt bedre idestore kulekspor -
terende lande end iFællesskabet .Dette forklarer delvis denkendsgerning ,
atverdensmarkedspriserne fordampkul (cifEuropa ca.t35pr.ton )ogfor
,kokskul (cifEuropa ca.t63pr.ton)erlavere endproduktionsomkostnin ­
gerne forkul iFællesskabet . , (■ .
II.DEN FREMTIDIGE UDVIKLING P8DET INTERNATIONALE KULMARKED
A.Efterspørgsel
9.Efterspørgslen påverdensmarkedet vilgivet stige ifremtiden .Almindelig
økonomisk vækst ogdendermed følgende stigning ienergibehovet vilføre
tilenforøget efterspørgsel påverdensmarkedet .Produktionsomkostningerne
forkul,dersælges påverdensmarkedet ,erlave ,især fordampkul ,hvis
produktionsomkostninger ermeget lavere endverdensmarkedspriserne påolie .
1)Udenrigshandel efter fradrag afhandel fællesskablandene imellem ,intern
COMECON-handel ogUSA' sleverancer til Canada .

10.Allefremtidige stigninger iproduktionsomkostninger forverdensmarkeds -
kul.vilutvivlsomt påvirkeverdensmarkedspriserne .Prisernevilimidler­
tidstige,hvisefterspørgslen påverdensmarkedet stigerhurtigere endud-
budet.Dettekunneudmærket ske,hvisatomenergien kommertilatspilleen
ringererolleendhidtilforudset,oghvisdetekniske processer forfor­
gasningellerlikvefaktion kanudnyttes kommercielt .
11.Detkanantages,atJapanogVesteuropa ifremtiden fortsat bestemmer ef-
terspørgselsmønsteret påverdensmarkedet vedisærdeleshed atimportere
yderligere mængderafkrcftværkskul .Efterspørgslen påkokskulvilstige
mindrebratpåverdensmarkedet ,idetdenitiltagende omfangvilskifte
geografisktildenyestålproduktionscentre .Påkokskulafhøjkvalitet
vilderdogfortsat væreknaphed. ,
Efterspørgslen påverdensmarkedskul idemindreindustrilande ogenrække
udviklingslande vil,procentvis ,sandsynligvis stigemerebratendJapans
ogEuropasefterspørgsel .Imidlertid vilderkunværeringeforandring i
dennuværende efterspørgselsstruktur ibetragtning afdeminimale absolut­
temængder,detdrejersigom.
12.Ihenholdtildenationale regeringers prognoser vilFællesskabets netto-
importafkulstigetilca.80miotonsi1990.Kommissionens foreløbige
energiforsyningsplan forår2000tyderpåenyderligere væsentlig forøgel­
seiFællesskabets importbehov .
-Ensærligrapport omkul,udarbejdet afDetrådgivende UdvalgforEKSFgår
udfra,atEF'skulmarkedvilvoksetil450-600miotskeiår2000,hvoraf
200-300 miotonsmåimporteres fratredjelande .
/

-5-
B.Forsyning ~
13.Enrækkeforskellige undersøgelser erfornyligudførtafforskellige or­
ganerverdenovervedrørende denmuligeudvikling afverdenskulproduktion
ogverdensmarkedets forsyninger indtiludgangen afdetteårhundrede .Re­
sultaterne afdisseundersøgelser kankunsammenfattes megetgenerelt iden
nerapport.
1)Skønoververdenskulproduktion forår2000liggermellemtoalternativer
(5eller6000miotske).Forskellene mellemdetosætresultater kanho­
vedsagelig tilskrives forskellige hypoteser medhensyntiløkonomisk vækst,
realprisniveauer forenergi,denudbredelse kerneenergien vilfåoginten­
sitetenafkampagnerne tilatfremmebrugenafkultilerstatning forolie.
14.Alleundersøgelserne ersammenfaldende påfølgende punkter medhensyntil
kulforsyningen :
a)Detrevigtigste kulproducerende :lande,USA,USSRogKina(ca.60%af
dennuværende verdensproduktion afkul)viltegnesigforhovedmassen
afdenyderligere produktion ,mendevilogsåbrugeenstørreandeltil
atopfyldeegnebehov.Hvismanimidlertid antager,atderikkeernogen
forandring idenandelafderesproduktion ,somertilrådighed foreks
port,vilUSAogUSSRkunnelevereenstigende mængdekultilverdens­
markedet .Endvidere vilKinamåskebliveenmellemstor verdensleverandør
b)Kulproduktionen vilbliveudbygget idekulproducerende landei-Østblok­
ken;menPolensleverancer tilverdensmarkedet vilsandsynligvis kunsti
geibeskedent omfang.
c)Indenforgruppenafdenyereleverandører tilverdensmarkedet vilAu­
straliens produktion oplevedenstørstestigning,hvorafdenstørstedel
vilbliveeksporteret .Øgetproduktion iCanadaogSydafrika forventes
ikkeisammegradatbliveeksportorienteret .
1)Kulogbrunkul.

d)Engruppenyeleverandører (Indien,Columbia,osv.)vilpåmellemlang
sigtsupplereforsyningen fradetraditionelle leverandører tilver­
densmarkedet ,isærmedhensyntildampkul.
15.Disseskønkaniforenklet formsammenfattes vedfølgendetoalternativer :
1977 2000
I II
1.Kulproduktion (inkl.
brunkul)i1000Mtske
Vestligeindustrilande 1,0Udviklingslande * 0,3
Statshandelslande 1,5
Ialt 2,8 5,0 6,0
2.Verdensmarkedsforsyning
iMtske 140 350 700
Pågrundlagafdissehypoteser skulleFællesskabet ogsåpålangsigtkun­
nekøbeenstørremængdekulpåverdensmarkedet .HvisFællesskabets im-
portandel iverdenshandelen procentvis forbliver uforandret ,vilimporten
-rentaritmetisk udtrykt-liggemellem115og230Mtske.
16.Idisseskønervigåetudfra,atderertilstrækkelige kulreserver iver-
♦
den.Deomtaltegeologiske forholdforminedrift ilandeudenforFælles­
skabetgørproduktionen billig;enlangrækkekulforekomster findesinær­
hedenafkyster,hvilketerinteressant medhensyntileksport.Densand­
synligereellestigning ioliepriserne somfølgeafforsyningsknaphed vil
virkeopmuntrende medhenblik påinvestering iudvidelser afproduktions­
kapaciteten .Yderligere forsinkelser ellerstigninger afomkostningerne for
udvikling afkerneenergi vilværeyderligere incitamenter .Transport-og
håndteringskapacitéten iflertallet afdeeksporterende landeerunderud­
videlse ogblivermuligvisyderligere udvidethenimodslutningen afårhun­
dredet.Fællesskabets nuværende havnekapacitet skulle .kunneklaredenfor­
ventede 100%stigning ikulimporten senest1990.4
1)Herafstenkulsproduktion :vestlige industrilande 0,97
udviklingslande 0,28 V
statshandelslande 1,28
ialt 2,53.1,7
0,6
2,72,4 *
0,7
2,9

4
17.Dervilmeddenherbeskrevne stigning iproduktion ogimportkunneopstå
problemer,hvisforøgelsen afforsyningen hovedsagelig tilvejebringes af
é*
devestlige kulproducerende industrilande .IUSA,foreksempel-ogdette
érafsærligbetydning her-vildenforholdsvis udbredte miljøbevidsthed
hindreenhurtigforøgelse afkulproduktion og-forbrug.Infrastrukturen
vildetogsåværenødvendigt atudvideforatklareenstørrestigning i
ϊ^'-ί1 γ'* ΦΦ *»■·■*·%·'·Μί>Λ»·***1'eksporten
I*
Konklusion
18.Deteralmindeligt accepteret ,atkulskalydeetvoksende bidragtilat
dækkeFællesskabets behovforprimærenergi idekommendeårtier.
Kulforbruget fordobles måskeopimodår2000,ogdetergivet,atimporte­
redekulvilspilleenstadigstørrerolle.Kvantitative prognoser har
imidlertid hyppigtvistsigfejlagtige pågrundafuforudsete politiske
ogøkonomiske udviklinger .
Uansetenormeogbilligttilgængelige stenkulsreserver ioversøiske lande
ogmulighederne forstærktøgetproduktion inogleafdisselandekandet
ikkeudelukkes,atforskellige snærende vanskeligheder vilbesværliggøre "
enhurtigudvikling afdetinternationale kulmarked .Stigende efterspørg­
selsomfølgeaflangsommere atomenergiudvikling ellersomfølgeafman­
gelpåråolievilkunnevendedetnuværende købersmarkedforkultilsæl­
gersmarked.Somenkonsekvens herafvildenuværende forskelle mellem
verdensmarkedspriserne ogFællesskabets produktionsomkostninger forkul
muligvis kunnegøresmindre. ^ v
Endvidere vilkulproducenter ideeksporterende landekunnesesigstillet
overforhindringer såsommiljølovgivning ,utilstrækkelige transportfaci -
liteterellermangelpåkvalificeret arbejdskraft .Sometresultatheraf .
vilverdensmarkedet forkulkunnevisesigmindrestabilt,enddetfore­
kommeridag.. - •
IhvertfalderFællesskabet nødttil,foratsikreenergiforsyningen ,at
forfølge entosidetpolitik medhensyntilkul.PådenenesideskalFæl­
lesskabet opretholde envæsentlig ogøkonomisk levedygtig kulindustri for
atundgåstadigstørreafhængighed afimporteret energi;pådenandensi­
deskalderudvikles stabilehandelsforbindelser medenrækkeforskellige
kuleksporterende landeforattilgodese voksende langsigtede behovforkul

Tabel •A
*
OVERSIGTER OVERFÆLLESSKABETS KULIMPORT
(miotons;t=t)
*
A.Importpr.Land '
i 1974 1975 1976 1977 1978
I
Belgien 4,3 2,4 3,5 3,2 2,7 .
iDanmark 3,5 4,1 4,2 4,6 5,0
Tyskland 4,8 5,8 5,4 5,6 5,7
Frankrig 8,8 10,9 13,8 15,5 15,7
iIrland 0,7 0,5 0,5 0,7 0,7
Italien m. 9,3 9,6 10,0 10,3 9,6
Luxembourg w 0,1 I0,1 0,1
Nederlandene 3,0 2,8 3,8,3,8 3,4
Detforenede Kongerige 3,4 5,0 2,6 2,1 2,0
FællesskabetI
38,0 41,2 43,9 46,0 44,9
B.Importfradestoreeksporterende lande
USA 12,8 13,81
14,2I–
I10,7 7,6
Polen 15,2 14,6 16,0 !14,8 14,9
Australien 3,8 5,8 4,5 6,7 6,7
Sydafrika 1,2 1,6 3,5 7,8 10,5
USSR 4,1 3,7 4,1 4,2 3,2
Andre 0,9 1,7 1,6 1,8 2,0
Ialt 38,0'41,2 43,9 46,0 44,9
C.Importefterkultyper
Dampkul 14,4 20,0 20,0 24,2 24,3
Kokskul 19,4 17,8 19,9 17,5 17,1
Andre 4,2 3,4 4,0 4,3 ,3,5
Ialt 38,0 41,2 43,9 46,0 44,9

Tabel B
VERDENSKULMARKEDETS STRUKTUR I1977
(miotons)
Storeeksporterende Lande Storeimporterende Lande
*i
ι
USA 33,7 Japan 60,8
Australien 35.5 IFælLesskabet 46,0
Polen 22,1 Finland 4,3
USSR 13,2 Spanien 3,9
Sydafrika 12,7IBrasiLien 3,5
Andre 21,0IÀndre 19,7
Ialt 138,2ι
138,2
1)Udenrigshandelen efterfradragafhandelen fællesskabslandene imellem,
internCOMECON-handel ogUSA'sleverancer tilCanada.