EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 28.10.2020 COM(2020) 677 final BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET OM GARANTIER, DER DÆKKES OVER DET ALMINDELIGE BUDGET

Status pr. 31. december 2019 {SWD(2020) 241 final}



Indholdsfortegnelse 1.Indledning 2.Transaktioner garanteret over EU's budget samt krisemekanismer i euroområdet, der ikke er dækket af EU's budget 2.1Lån med makroøkonomisk sigte ydet af Den Europæiske Union 2.2Lån med mikroøkonomisk sigte 2.3Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) finansiering af transaktioner i tredjelande, som er dækket af EU-garantier (det eksterne lånemandat) 2.4Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) og Den Europæiske Investeringsfonds (EIF) finansiering af transaktioner i medlemsstater, som er dækket af EU-garantier - Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) 2.5Planen for eksterne investeringer og Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) 2.6Krisestyringsmekanismer, der ikke er dækket af EU's budget 3.Udviklingen i de garanterede transaktioner 3.1.1Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM) 3.1.2Betalingsbalancemekanismen 3.1.3Makrofinansiel bistand i form af lån 3.1.4Euratom-lån 3.2Udviklingen i EIB's eksterne finansierings transaktioner 4.Risici dækket af EU's budget 4.1Definition af risiko 4.2Samlet risikosammensætning 4.3Årlig risiko dækket af EU's budget

4.3.1Risiko knyttet til medlemsstaterne 4.3.2Risiko knyttet til tredjelande 5.Aktivering og betaling af garantier 5.1Gældsbetjening, der ikke er dækket af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland (Euratom-lån til medlemsstater, lån under EFSM og betalingsbalancestøttelån) 5.1.1Udbetalinger over de likvide midler 5.1.2Udbetalinger over EU's budget 5.2Træk på Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland samt inddrivelser (lån under det eksterne lånemandat, makrofinansiel bistand i form af lån og Euratom-lån til tredjelande) 6.Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) i 2019 6.1 Årsregnskab for EFSI-garantifonden pr. 31. december 2019 6.2 EFSI-transaktioner under EU-garantien 6.3 Tilførsler til EFSI-garantifonden 6.4 Træk på og anvendelse af EU-garantien 7.Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) i 2019 7.1Investeringsprogrammer 7.2EFSD-garantifonden 1.Indledning Formålet med denne beretning er at overvåge de eventualforpligtelser, der dækkes over EU's budget som følge af de garantier, der stilles for långivningstransaktioner, og investeringsstøtte, der gennemføres direkte af Den Europæiske Union eller indirekte gennem EU-garantien. Beretningen forelægges i henhold til artikel 149 i den tidligere finansforordning. Denne beretning om EU's budgetgarantier og de tilsvarende risici for 2019 forelægges derfor for sidste gang og vil blive erstattet af den fremtidige indberetningsordning, der er fastsat i artikel 250 i den nye finansforordning.

Beretningen er bygget op som følger: I afsnit 2 gennemgås de vigtigste træk ved de transaktioner, der garanteres over EU's budget. Der beskrives ligeledes flere andre supplerende krisestyringsmekanismer, som ikke indebærer nogen risiko for EU's budget. I afsnit 3 beskrives udviklingen i de garanterede transaktioner, der forvaltes direkte af Kommissionen, og EIB's garanterede eksterne finansieringstransaktioner (undtagen EFSI- og EFSD-transaktioner, der beskrives særskilt i afsnit 6 og 7). I afsnit 4 sættes der fokus på de væsentligste risici, der dækkes af EU's budget. I afsnit 5 gøres der rede for aktiveringen af garantierne og udviklingen i Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland ("fonden") , i afsnit 6 gøres der rede for udviklingen i Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI), og i afsnit 7 gøres der rede for udviklingen i Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD). Denne beretning suppleres af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene ("arbejdsdokumentet"), der indeholder en række detaljerede tabeller og forklarende bemærkninger. 2.Transaktioner garanteret over EU's budget samt krisemekanismer i euroområdet, der ikke er dækket af EU's budget De risici, der dækkes af EU's budget, hidrører fra en bred vifte af udlåns- og garantitransaktioner, som kan inddeles i fire kategorier: 2.1Lån med makroøkonomisk sigte ydet af Den Europæiske Union Sådanne lån omfatter 1) lån til tredjelande i form af makrofinansiel bistand , 2) betalingsbalancestøttelån til medlemsstater, der ikke har indført euroen, og som har betalingsbalanceproblemer, og 3) lån under den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM) til medlemsstater, som befinder sig i eller er alvorligt truet af en meget alvorlig økonomisk eller finansiel situation som følge af usædvanlige begivenheder, de ikke selv er herre over. De aktiveres sammen med finansiel støtte fra Den Internationale Valutafond (IMF). 2.2Lån med mikroøkonomisk sigte Her henvises der til Euratom-lån . Euratoms lånefacilitet kan anvendes til: • [i medlemsstaterne]: investeringer i atomkraftværker og industrielle anlæg i det nukleare brændselskredsløb og • [i visse tredjelande]: investeringer til forbedring af sikkerheden og effektiviteten i atomkraftværker, der allerede findes eller er under opførelse, samt afviklingsprojekter . 2.3Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) finansiering af transaktioner i tredjelande, som er dækket af EU-garantier (det eksterne lånemandat) Inden for rammerne af det eksterne lånemandat yder EU en garanti fra EU's budget for at sætte EIB i stand til at øge sin långivning uden for EU til støtte for EU's politikker. Det eksterne lånemandat støtter EIB's aktivitet i førtiltrædelseslandene, det østlige og det sydlige naboskab, Asien, Latinamerika og Sydafrika. I den nuværende periode for det eksterne lånemandat (2014-2020) garanterer EU's budget op til 32,3 mia. EUR af EIB's transaktioner. Den 14. marts 2018 vedtog Europa-Parlamentet og Rådet afgørelse (EU) 2018/412 om ændring af afgørelse 466/2014/EU i forbindelse med midtvejsevalueringen af det eksterne lånemandat og forhøjede navnlig det maksimale loft for det nuværende eksterne lånemandat fra 27 mia. EUR til 32,3 mia. EUR. I forbindelse med denne gennemgang blev der tilføjet en ny målsætning om den langsigtede økonomiske modstandsdygtighed for flygtninge, migranter og i værts- og transitsamfund og oprindelsessamfund som en strategisk løsning til at håndtere de grundlæggende årsager til migration. EU-garantien til EIB dækker risici af statslig eller politisk karakter i forbindelse med de af bankens finansieringstransaktioner, der gennemføres uden for Unionen til støtte for Unionens eksterne politiske målsætninger. Desuden finansierer EIB investeringstransaktioner uden for Unionen på egen risiko samt aktiviteter under specifikke mandater, f.eks. i AVS-landene. Med henblik på at understøtte Unionens eksterne aktiviteter og sætte EIB i stand til at finansiere investeringer uden for Unionen uden at skade EIB's kreditværdighed er de fleste af EIB's aktiviteter uden for EU omfattet af en EU-budgetgaranti. Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland EIB's garanterede eksterne finansiering, den makrofinansielle bistand i form af lån og Euratom-lånene til tredjelande er siden 1994 blevet dækket af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland ("fonden"), mens betalingsbalancestøttelån, lån under EFSM og Euratom-lån til medlemsstater dækkes direkte af EU's budget. Fonden dækker misligholdelser af lån og lånegarantier, der er ydet til tredjelande eller til projekter i tredjelande. Den blev oprettet for at: · danne en "likviditetsstødpude" med det formål at undgå træk på EU's budget, når der ikke eller ikke til tiden betales af på et garanteret lån, og · skabe et instrument til sikring af budgetdisciplin ved fastlæggelse af en finansiel ramme for udviklingen af EU's politik vedrørende garantier for EU- og EIB-lån til tredjelande . Hvis tredjelande optages som medlemsstater, er lån til disse lande ikke længere dækket af fonden, og risikoen skal bæres direkte af EU's budget. Fonden får tilført midler fra EU's budget og skal holdes på et niveau, der svarer til en vis procentdel af de udestående lån og lånegarantier, der dækkes af fonden. Denne procentdel, den såkaldte målsats, udgør i øjeblikket 9 %. Hvis fondens midler ikke er tilstrækkelige, stilles de nødvendige midler til rådighed over EU's budget. Fondens aktiver forvaltes af EIB.

2.4Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) og Den Europæiske Investeringsfonds (EIF) finansiering af transaktioner i medlemsstater, som er dækket af EU-garantier - Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) udgør kernen i planen for europæiske eksterne investeringer og sigte mod at styrke Den Europæiske Unions økonomiske vækst og konkurrenceevne på lang sigt. EU-garantien dækker finansierings- og investeringstransaktioner undertegnet af EIB inden for hoveddelen af infrastruktur- og innovationsvinduet og af EIF under SMV-vinduet og undervinduet for SMV'er og midcapselskaber under infrastruktur- og innovationsvinduet. En del af disse samlede EFSI-transaktioner er dækket af EU-garantien, mens en del gennemføres på EIB-Gruppens egen risiko. EIB og EIF har ansvaret for at vurdere og overvåge den risiko, der er forbundet med de enkelte transaktioner, og aflægge rapport herom til Kommissionen og Revisionsretten. Garantifonden under Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI-garantifonden) I henhold til artikel 12 i EFSI-forordningen skal EFSI-garantifonden fungere som en likviditetsstødpude, hvorfra EIB ved træk på EU-garantien modtager betalinger. I overensstemmelse med EFSI-aftalen mellem EU og EIB skal træk betales af EFSI-garantifonden, hvis de andrager mere end de midler, EIB råder over på EFSI-kontoen. EFSI-kontoen, der forvaltes af EIB, er oprettet med henblik på opkrævning af EU's indtægter og inddrevne beløb fra EFSI-transaktioner under EU-garantien og, inden for rammerne af den disponible saldo, til betaling af træk på EU-garantien. EFSI-garantifondens målbeløb er fastsat til 35 % af de samlede EU-garantiforpligtelser. Risikovurderingen af de forskellige produkter, der støttes af EU-garantien, viser, at EU's budget generelt vil være tilstrækkeligt beskyttet mod potentielle træk på EU-garantien med denne målsats, når der tages hensyn til inddrivelser, indtægter og tilbageførsler fra EIB-transaktioner. EFSI-garantifonden tilføres gradvist midler under hensyntagen til stigningen i den eksponering, der er forbundet med EU-garantien. I henhold til artikel 12, stk. 4, forvaltes EFSI-garantifondens midler direkte af Kommissionen og investeres i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning ifølge relevante tilsynsregler. For yderligere oplysninger om EFSI, se afsnit 6 - Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) i 2019. 2.5Planen for eksterne investeringer og Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) Europa-Kommissionen fremlagde den 14. september 2016 forslag om en plan for eksterne investeringer for at fremme investeringer i EU's partnerlande i Afrika og i EU's naboskabsområde, styrke partnerskaberne og bidrage til at nå målene for bæredygtig udvikling og dermed bidrage til at håndtere de grundlæggende årsager til migration. Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) er den første søjle i planen for eksterne investeringer og udgør en integreret finansieringspakke, der skal støtte offentlige finansinstitutioners og den private sektors investeringer. EFSD er tilgængelig for en række gennemførelsespartnere og kan derfor mobilisere langt flere offentlige og private investeringer i mållande, end hvad der ellers ville være muligt. Den omfatter: - en budgetgaranti og - blandingsinstrumenter. EFSD-forordningen trådte i kraft den 26. september 2017. Om EFSD-garantien EFSD-garantien anvendes til at mindske risiciene for investeringer i bæredygtig udvikling i partnerlandene og bidrager dermed til at mobilisere investeringer, navnlig fra private kilder. Garantien har til formål at mobilisere private investeringer til en værdi af 1,54 mia. EUR. Dette beløb er blevet tildelt til 28 foreslåede investeringsprogrammer, der forventes at mobilisere op til 17,5 mia. EUR i bæredygtige investeringer i partnerlande (en stor del heraf fra private kilder). Garantien kan: - tiltrække finansiering til en del af den startkapital (egenkapital eller risikovillig kapital), der er behov for til at iværksætte et projekt

- tjene som sikkerhed (garanti) for tilbagebetaling af en del af et lån, hvis en låntager pådrager sig tab og misligholder lånet. EFSD-garantifonden EFSD-garantifonden udgør en likviditetsstødpude, hvorfra de støtteberettigede modparter i henhold til kapitel III i forordning (EU) 2017/1601 modtager betalinger ved træk på EFSD-garantien efter indgåelsen af garantiaftaler med støtteberettigede modparter og i overensstemmelse med de gældende bestemmelser. EFSI-garantifondens midler forvaltes direkte af Kommissionen og investeres i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning ifølge relevante tilsynsregler. EFSD-garantifonden tilføres midler fra Unionens budget og Den Europæiske Udviklingsfond (EUF) samt frivillige bidrag fra medlemsstaterne og andre bidragydere og andre kilder i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EU) 2017/1601. Tilførselssatsen er fastsat til 50 % af de samlede EFSD-garantiforpligtelser, der dækkes af Unionens almindelige budget. For yderligere oplysninger om EFSD, se afsnit 7 i denne beretning – Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) i 2019. 2.6Krisestyringsmekanismer, der ikke er dækket af EU's budget Som led i krisehåndteringen er der blevet indført en række andre mekanismer, som imidlertid ikke indebærer nogen risiko for EU's budget, og de er kun nævnt nedenfor for fuldstændighedens skyld: - den græske lånefacilitet (GLF), der finansieres via bilaterale lån fra andre medlemsstater i euroområdet til Grækenland og administreres centralt af Kommissionen - den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF): EFSF blev oprettet i juni 2010 af medlemsstaterne i euroområdet som en midlertidig redningsmekanisme for at yde finansiel bistand til medlemsstaterne i euroområdet inden for rammerne af et makroøkonomisk tilpasningsprogram. Traktaten om oprettelse af en permanent redningsmekanisme, den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM), trådte i kraft den 27. september 2012. Siden den 1. juli 2013 har EFSF fortsat sine igangværende programmer til fordel for Grækenland (sammen med IMF og visse medlemsstater) og til fordel for Irland og Portugal (sammen med IMF, visse medlemsstater og EU/EFSM), men deltager ikke længere i nye finansieringsprogrammer eller lånefacilitetsaftaler - den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM): ESM er en vigtig del af EU's omfattende strategi til sikring af den finansielle stabilitet i euroområdet gennem finansiel bistand til de medlemsstater i euroområdet, der oplever eller trues af finansielle vanskeligheder. Det er en mellemstatslig organisation i henhold til international ret, der har hjemsted i Luxembourg og en effektiv udlånskapacitet på 500 mia. EUR. 3.Udviklingen i de garanterede transaktioner I dette afsnit beskrives udviklingen i de garanterede transaktioner. For det første transaktioner, der forvaltes direkte af Kommissionen, og for det andet transaktioner, der forvaltes af EIB.



Tabel 1: Samlede udestående beløb dækket af EU's budget pr. 31. december 2019 (i mio. EUR) Udestående kapital Påløbne renter I alt % Medlemsstater* Euratom 112,8 0,3 113,2 0,1 % Betalingsbalancestøttelån 200,0 1,1 201,1 0,2 % EIB 932,6 7,0 939,6 1,2 % EFSM 46 800,0 594,4 47 394,4 58,5 % Subtotal medlemsstater** 48 045,4 602,9 48 648,3 60,1 % Tredjelande*** Makrofinansiel bistand 4 728,6 25,8 4 754,4 5,9 % Euratom 100,0 0,5 100,5 0,1 % EIB**** 27 324,8 138,2 27 463,0 33,9 % Subtotal tredjelande 32 153,4 164,4 32 317,8 39,9 % I alt 80 198,8 767,3 80 966,1 100 % * Denne risiko dækkes direkte af EU's budget. Den inkluderer også Euratom-lån og EIB-lån ydet til

medlemsstater forud for deres tiltrædelse af EU. ** Dette tal omfatter ikke EU's garantieksponering i forhold udbetalinger af udestående EFSI-transaktioner, der pr. 31. december 2019 beløb sig til 17,7 mia. EUR. *** Den risiko, der dækkes af fonden, er begrænset til 24,5 mia. EUR på grund af begrænsninger i de garantier, som EIB gives under hvert af de eksterne lånemandater (se afsnit 2.1.3 - Sikkerhedsstillelse til EIB i det tilknyttede arbejdsdokument). **** Lån, der ved subrogation er overgået til EU efter Syriens og Enfidhas (Tunesien) misligholdelse af EIB-lån, er medregnet

(beløb: 426,36 mio. EUR i udestående kapital). Disse lån er fuldt nedskrevet i EU's årsregnskaber for 2015, 2016, 2017, 2018 og 2019. Tabel A1, A2a, A2b og A3 i arbejdsdokumentet indeholder mere detaljerede oplysninger om disse udestående beløb, især med hensyn til loft, udbetalte beløb og garantisatser.

3.1 Transaktioner, der forvaltes direkte af Kommissionen Den finansielle støtte til tredjelande og medlemsstater i form af bilaterale lån, der finansieres via kapitalmarkederne med en garanti over EU's budget, ydes af Kommissionen i henhold til forskellige retsakter fra Rådet eller fra Rådet og Europa-Parlamentet, afhængigt af de mål der forfølges. Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik sikrer med bistand fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, at der er sammenhæng mellem den finansielle støtte til tredjelande og de overordnede mål for EU's optræden udadtil. For at kunne finansiere de långivningsaktiviteter, som Rådet træffer afgørelse om, er Kommissionen bemyndiget til at optage lån på kapitalmarkederne på vegne af både Den Europæiske Union og Euratom. Lånoptagelse og långivning gennemføres som såkaldte back-to-back-transaktioner for at undgå rente- eller valutakursrisici for EU's budget. Udestående lånoptagelser modsvares af udestående udlån. Tabel 1b EU's transaktioner i 2019 (i mio. EUR)

Tabel 2: Nye lånoptagelses- og långivningstransaktioner (garanteret over Unionens budget) planlagt i 2020 og 2021 (i mio. EUR) 3.1.1Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM) I konklusionerne fra Økofinrådet den 9.-10. maj 2010 blev det fastslået, at mekanismen skal omfatte 60 mia. EUR . Derudover var medlemsstaterne i euroområdet klar til om nødvendigt at supplere disse ressourcer. Artikel 2, stk. 2, i Rådets forordning nr. 407/2010 begrænser de udestående låne- eller kreditlinjebeløb, der tildeles medlemsstaterne, til den margen, der er til rådighed under loftet for egne indtægter for betalingsbevillinger. I forlængelse af Rådets afgørelser om tildeling af finansiel støtte fra Unionen til Irland (op til 22,5 mia. EUR) og Portugal (op til 26 mia. EUR) blev der udbetalt 22,5 mia. EUR til Irland og 24,3 mia. EUR til Portugal (den portugisiske regering fremsatte ikke anmodning om de resterende 1,7 mia. EUR). EFSM råder således over endnu 13,2 mia. EUR, hvis der bliver brug for yderligere bistand. Eurogruppen/Økofinrådet besluttede i april 2013 at forøge den maksimale vægtede gennemsnitlige løbetid for EFSM-lånene fra 12,5 til 19,5 år, hvilket gav de støttemodtagende lande mulighed for at anmode om en forlængelse af løbetiderne indtil senest 2026 (tranche for tranche). Udviklingen i 2019 Der skete ingen udvikling. 3.1.2Betalingsbalancemekanismen EU's mellemfristede finansielle bistand under betalingsbalancemekanismen blev reaktiveret i slutningen af 2008 for at hjælpe Ungarn og derefter Letland og Rumænien med at genskabe markedets tillid med et samlet lånetilsagn på 14,6 mia. EUR, hvoraf der blev udbetalt 13,4 mia. EUR. Udviklingen i 2019 Rumænien tilbagebetalte sin sidste tranche på 1 mia. EUR i maj 2019, og Letland tilbagebetalte ligeledes en tranche på 500 mio. EUR i maj 2019. Efter disse tilbagebetalinger faldt det udestående beløb for betalingsbalancestøttelån således fra 1,7 mia. EUR til 200 mio. EUR i 2019. Pr. 31. december 2019 havde betalingsbalancemekanismen en resterende kapacitet på 49,8 mia. EUR ud af et samlet loft på 50 mia. EUR til alt efter behov at yde yderligere bistand. 3.1.3Makrofinansiel bistand i form af lån Som hovedregel er det Europa-Parlamentet og Rådet, der træffer afgørelser om makrofinansiel bistand (artikel 212 i TEUF). Rådet kan dog på forslag fra Kommissionen vedtage afgørelsen, når situationen i et tredjeland kræver akut finansiel bistand (artikel 213 i TEUF). Denne procedure blev anvendt i forbindelse med den anden pakke af makrofinansiel bistand til Ukraine i 2014.



Udviklingen i 2019 Det Hashemitiske Kongerige Jordan Jordans andet program (MFA II) Aftalememorandummet og lånefacilitetsaftalen for Jordan II blev undertegnet den 19. september 2017. De jordanske myndigheders ratificering fandt ligeledes sted den 19. september 2017, og låneaftalen trådte i kraft den 3. oktober 2017. Den første tranche på 100 mio. EUR (af afgørelsen om 200 mio. EUR) af Jordans andet program (MFA II) blev udbetalt den 25. oktober 2017. Den anden (og dermed sidste) tranche på 100 mio. EUR blev udbetalt den 3. juli 2019. Tunesien Tunesiens andet program (MFA II)

Aftalememorandummet og lånefacilitetsaftalen for Tunesien II blev undertegnet den 27. april 2017. De jordanske myndigheders ratificering fandt sted den 11. august 2017, og låneaftalen trådte i kraft den 8. september 2017. Den første tranche på 200 mio. EUR (af afgørelsen om 500 mio. EUR) af Tunesiens andet program (MFA II) blev udbetalt den 25. oktober 2017. Den anden og tredje (og dermed sidste) tranche på hver 150 mio. EUR blev udbetalt henholdsvis den 3. juli 2019 og den 11. november 2019. Republikken Moldova Den 13. september 2017 besluttede Europa-Parlamentet og Rådet at yde yderligere makrofinansiel bistand til Republikken Moldova på 100 mio. EUR (op til 60 mio. EUR i form af lån og op til 40 mio. EUR i form af gavebistand). Den første tranche på 20 mio. EUR blev udbetalt i oktober 2019 og den anden tranche i juli 2020. Yderligere oplysninger For så vidt angår tilbagebetalinger, har modtagerlandene tilbagebetalt 52,13 mio. EUR: Albanien (1,8 mio. EUR), Bosnien-Hercegovina (14 mio. EUR), Montenegro (0,3 mio. EUR) og Serbien (36,03 mio. EUR). Det udestående beløb i makrofinansielle bistandslån er mellem den 31. december 2018 og den 31. december 2019 vokset fra 4,4 mia. EUR til 4,7 mia. EUR. Lånene til Ukraine udgør 70 % af det samlede udestående beløb i makrofinansiel bistand i form af lån. 3.1.4Euratom-lån Euratoms udlån til medlemsstater eller visse støtteberettigede tredjelande (p.t. Den Russiske Føderation, Armenien og Ukraine) har et loft på 4 mia. EUR, hvoraf ca. 92 % allerede er udbetalt. Der resterer 326 mio. EUR af de 4 mia. EUR i udlån i henhold til afgørelse 77/270/Euratom. Ukraine Ved Kommissionens afgørelse af 24. juni 2013 blev der ydet et lån på 300 mio. EUR til Ukraine, der skulle bruges til at sikkerhedsopgradere de eksisterende nukleare anlæg. Lånet vil blive ydet i tæt samarbejde med EBRD, der parallelt hermed yder et andet lån på 300 mio. EUR. Disse lån er omfattet af statsgarantier, der dækker 100 % af de udestående beløb ved årets udgang. Den første Euratom-tranche på 50 mio. EUR blev udbetalt i maj 2017, den anden Euratom-tranche på 50 mio. EUR blev udbetalt i juni 2018, og den tredje Euratom-tranche på 100 mio. EUR blev udbetalt i juli 2020. Bulgarien og Rumænien Der blev ydet et lån på 212,5 mio. EUR til Bulgarien i form af en facilitet i flere valutaer til modernisering af atomkraftværket i Kozloduy (blok 5 og 6). Låneaftalen blev undertegnet af Det Europæiske Atomenergifællesskab og AEZ "Kozloduy" EAD den 29. maj 2000. Pr. 31. december 2019 var det udestående beløb på 16,9 mio. EUR. Der blev ydet et lån på 223,5 mio. EUR til Rumænien i form af en facilitet i flere valutaer til færdiggørelse af blok 2 i atomkraftværket Cernavoda. Låneaftalen blev undertegnet af Det Europæiske Atomenergifællesskab og Societatea Nationala Nuclearelectrica S.A. den 11. juni 2004. Pr. 31. december 2018 var det udestående beløb på 95,9 mio. EUR. Siden den 1. januar 2007, hvor Bulgarien og Rumænien blev medlemsstater, er den udestående risiko ved disse transaktioner blevet direkte dækket af EU's budget og ikke længere af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland. 3.2Udviklingen i EIB's eksterne finansierings transaktioner Udviklingen i 2019 Under EIB's eksterne lånemandat for perioden 2014-2020 var der pr. 31. december 2019 blevet undertegnet lån til et samlet beløb på 22,44 mia. EUR, hvoraf kun 7,99 mia. EUR var blevet udbetalt pr. samme dato, hvilket betød, at den udestående kapital androg 7,03 mia. EUR (se tabel A3 i arbejdsdokumentet). For yderligere oplysninger om de lande, der er dækket af EIB-mandaterne, se tabel A1, A3 og A4 i arbejdsdokumentet. EIB's tidligere eksterne lånemandater fremgår af tabel A3 i arbejdsdokumentet.

Den syriske regerings misligholdelse af rente- og afdragsbetalinger fortsatte i 2019. EIB har trukket på garantifonden for at dække disse misligholdelser (se punkt 5,2 nedenfor). De udestående beløb pr. 31. december 2019 for de forskellige mekanismer, der er omhandlet i dette afsnit, fremgår af tabel 1. 4.Risici dækket af EU's budget 4.1Definition af risiko Risikoen for EU's budget stammer fra den udestående kapital og renter i forbindelse med garanterede transaktioner. I denne beretning er der anvendt to metoder til at vurdere risiciene for EU's budget (enten direkte eller indirekte via fonden): –"Den samlede risiko, som er dækket" er baseret på summen af den samlede udestående kapital for de berørte transaktioner på en given dato, inklusive påløbne renter –Budgetmetoden, der defineres som "den årlige risiko for EU's budget", er baseret på beregningen af det maksimale beløb, som EU ville skulle udbetale i et regnskabsår, hvis alle garanterede lån blev misligholdt . 4.2Samlet risikosammensætning Indtil 2010 hang den maksimale risiko i form af de samlede dækkede udestående beløb hovedsagelig sammen med lån til tredjelande. Siden 2011 har finanskrisen haft alvorlige konsekvenser for medlemsstaternes offentlige finanser og ført til en stigning i EU's långivningsaktiviteter for at tilgodese det statslige finansieringsbehov i medlemsstaterne. Som følge heraf har risikosammensætningen ændret sig. Pr. 31. december 2019 vedrørte 60,1 % af det samlede udestående beløb lånoptagelsestransaktioner i forbindelse med lån til medlemsstater, der dækkes direkte af EU's budget (sammenlignet med 45 % pr. 31. december 2010). 4.3Årlig risiko dækket af EU's budget For så vidt angår de udestående lån pr. 31. december 2019 (se tabel 1 ovenfor) udgjorde det maksimale beløb, som EU ville skulle udbetale i løbet af 2020 (direkte og via fonden) - forudsat at alle garanterede lån blev misligholdt - 4 509 mio. EUR. Dette beløb svarer til hovedstol og rentebetalinger af de garanterede lån, som forfalder i 2020, forudsat at de misligholdte lån ikke fremrykkes (se nærmere herom i tabel A4 i arbejdsdokumentet). 4.3.1Risiko knyttet til medlemsstaterne I 2020 udgør EU's maksimale årlige risiko knyttet til transaktioner med medlemsstater 1 374,2 mio. EUR (30,5 % af den samlede årlige risiko). Denne risiko er forbundet med: a) EIB's udlån og/eller Euratom-lån ydet forud for medlemsstaters tiltrædelse af EU b) lån ydet under betalingsbalancemekanismen og c) lån ydet under EFSM-ordningen. Tabel 2: Rangordning af medlemsstaterne efter den årlige risiko for EU's budget i 2020 (i mio. EUR) Rangorden Land Lån Maksimal årlig risiko Landets vægt i forhold til medlemsstaternes årlige risiko Landets vægt i forhold til den samlede årlige risiko i 2020 (medlemsstater og tredjelande) 1 Portugal c) 584,25 42,5 % 13,0 % 2 Irland c) 515,63 37,5 % 11,4 % 3 Rumænien a) 143,10 10,4 % 3,2 % 4 Bulgarien a) 46,52 3,4 % 1,0 % 5 Kroatien a) 32,63 2,4 % 0,7 % 6 Polen a) 18,07 1,3 % 0,4 % 7 Slovakiet a) 12,98 0,9 % 0,3 % 8 Tjekkiet a) 12,07 0,9 % 0,3 % 9 Letland a) + b) 7,17 0,5 % 0,2 % 10 Litauen a) 1,83 0,1 % 0,0 % I alt 1 374,25 100,0 % 30,5 %

4.3.2Risiko knyttet til tredjelande I 2020 udgør fondens maksimale årlige risiko knyttet til tredjelande 3 134,41 mio. EUR (69,5 % af den samlede årlige risiko). Risikoen knyttet til tredjelande vedrører EIB's udlån, makrofinansiel bistand og Euratom-lån (se nærmere i tabel A2b i arbejdsdokumentet). Fonden dækker garanterede lån til tredjelande med løbetider frem til 2042. De 10 lande (ud af 45 tredjelande), der rangerer øverst, hvad angår tilbagebetalinger i 2020, er anført nedenfor. De tegner sig for 2 716,77 mio. EUR eller 86,7 % af fondens årlige risiko knyttet til tredjelande i 2020. Tabel 3: Rangordning af de 10 tredjelande, der repræsenterer den største årlige risiko for EU's budget i 2020 (i mio. EUR) Rangorden Land Maksimal årlig risiko Landets vægt i forhold til tredjelandes årlige risiko Landets vægt i forhold til den samlede årlige risiko i 2020 (medlemsstater og tredjelande) 1 Ukraine 788,63 25,2 % 17,5 % 2 Tyrkiet 633,31 20,2 % 14,0 % 3 Marokko 296,26 9,5 % 6,6 % 4 Egypten 271,87 8,7 % 6,0 % 5 Tunesien 269,76 8,6 % 6,0 % 6 Serbien 148,86 4,7 % 3,3 % 7 Sydafrika 100,64 3,2 % 2,2 % 8 Bosnien-Hercegovina 78,11 2,5 % 1,7 % 9 Libanon 71,94 2,3 % 1,6 % 10 Panama 57,37 1,8 % 1,3 % I alt (de 10 højeste) 2 716,77 86,7 % 60,3 % 5.Aktivering og betaling af garantier 5.1Gældsbetjening, der ikke er dækket af Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland (Euratom-lån til medlemsstater, lån under EFSM og betalingsbalancestøttelån) I henhold til artikel 323 i TEUF skal der være "tilstrækkelige finansielle midler til rådighed til, at Unionen kan opfylde sine juridiske forpligtelser over for tredjemand". EU's lovgivningsramme og de gældende procedurer sikrer således, at medlemsstaterne stiller de finansielle midler til rådighed for EU's budget, som er nødvendige for, at Unionen til enhver tid kan opfylde sine juridiske forpligtelser. EU har således etableret flere lag af meget solide sikkerhedsmekanismer for at sikre, at Unionen altid tilbagebetaler sine egne långivere rettidigt og fuldt ud. Hver enkelt af de vigtigste sikkerhedsmekanismer ville i sig selv være tilstrækkelig til at sikre tilbagebetalingerne. 5.1.1Udbetalinger over de likvide midler EU's budget dækker midlertidigt gældsbetjeningen på forfaldsdatoerne, hvis en debitor ikke tilbagebetaler sit lån til EU til tiden. Kommissionen trækker på sine likvide midler for at undgå forsinkelser og heraf følgende omkostninger i forbindelse med betalingen af renter og afdrag på lån . Da de fleste udgifter opstår i løbet af første kvartal hvert år, er gældsafviklingen struktureret til de efterfølgende måneder og begyndelsen af hver måned, når kassebeholdninger er størst. 5.1.2Udbetalinger over EU's budget Hvis en medlemsstat ikke overholder sine forpligtelser og EU's egne indtægter er utilstrækkelige, kan Kommissionen anvende disponible EU-budgetmidler og prioritere tilbagebetaling af gæld i forhold til andre ikkeobligatoriske udgifter. Hvis dette viser sig at være utilstrækkeligt, forpligter EU-lovgivningen i henhold til artikel 14, stk. 4, i Rådets forordning nr. 609/2014 medlemsstaterne til at yde de supplerende bidrag, der er nødvendige for at tilbagebetale gælden og skabe balance på budgettet, op til et loft på 1,20 % af EU's BNI. Da der ikke forekom misligholdelser fra medlemsstaternes side i 2019, blev der ikke anmodet om bevillinger. 5.2Træk på Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland samt inddrivelser (lån under det eksterne lånemandat, makrofinansiel bistand i form af lån og Euratom-lån til tredjelande) I tilfælde af for sen betaling fra en modtager af et lån til tredjelande, der er ydet eller garanteret af EU, trækkes der på garantifonden for at dække misligholdelsen senest tre måneder efter fremsættelsen af anmodningen. For lån under det eksterne lånemandat hæves de beløb, der trækkes af EIB, på garantifondens konto efter tilladelse fra Kommissionens tjenestegrene. Når EU foretager en betaling under EU-garantien, overgår EIB's rettigheder og retsmidler til EU . For så vidt angår Euratom-lån og makrofinansiel bistand i form af lån: hvis skyldneren tre måneder efter forfaldsdatoen endnu ikke har foretaget betaling, trækker Kommissionen på fonden for at dække misligholdelsen og supplere sine likvide midler. I forbindelse med det eksterne lånemandat er det EIB, der på vegne af EU varetager de procedurer til inddrivelse af fordringer, som EU har overtaget . EIB-lån til projekter i Syrien

Fra december 2011 konstaterede EIB, at den syriske regering misligholder visse rente- og afdragsbetalinger. Da de officielle betalingsanmodninger ikke gav noget resultat, begyndte EIB at trække på garantifonden i maj 2012. Udviklingen i trækkene svarende til misligholdte lån i Syrien fremgår af tabel 4a. Tabel 4a: Træk på garantifonden grundet misligholdte lån i Syrien (i mio. EUR) År (debitering af garantifondens konto) Antal anmodninger imødekommet Størrelsen af forfaldne rater Morarenter og påløbne renter Inddrevet beløb I alt 2012 2 24,0 0,0 2,1 21,8 2013 8 59,3 1,4 0,0 60,7 2014 8 58,7 1,5 0,0 60,2 2015 8 58,7 1,5 0,0 60,2 2016 12 103,8 2,4 0,0 106,2 2017 13 56,1 0,2 0,0 56,3 2018 12 55,7 0,1 0,0 55,7 2019 14 54,8 0,06 0,0 54,91 I alt 63 471,01 7,09 2,1 475,96 Den 31. december 2019 beløb den samlede udestående kapital i forbindelse med garanterede lån til Syrien sig til 555 mio. EUR; det sidste lån løber til 2030. TAV Tunisie S.A. (Enfidha-lufthavnen) I 2016 trak EIB på garantien under EIB's eksterne udlånsmandat i forbindelse med et lån til TAV Tunisie S.A. (Enfidha-lufthavnen). Den 15. januar 2018 blev 0,14 mio. EUR, der var blevet inddrevet fra Enfidha-lufthavnen, krediteret Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland. Dette beløb var allerede blevet opført som et aktiv (tilgodehavende) på balancen pr. 31. december 2017. Trækkene på fonden svarende til det misligholdte lån til TAV Tunisie S.A. (Enfidha-lufthavnen) fremgår af tabel 4b.



Tabel 4b: Træk på garantifonden i forbindelse med TAV Tunisie S.A. (Enfidha-lufthavnen) (i mio. EUR) År for debiteringen Antal anmodninger imødekommet Trukket beløb Inddrevet beløb I alt 2016 1 4,65 0,00 4,65 2017 3 30,17 0,00 30,17 2018 0 0,0 0,14 – 0,14 I alt 4 34,82 0,14 34,68 Udviklingen efter den 31. december 2019 (indtil den 31. maj 2020) Enfidha-lufthavnen (Tunesien) I januar 2020 blev 0,7 mio. EUR krediteret garantifondens bankkonto. Dette var en delvis tilbagebetaling af et lån til Enfidha-lufthavnen (Tunesien), der blev opkrævet af EIB i december 2019. Syrien I januar, marts og maj 2020 blev der udbetalt i alt 12,7 mio. EUR i fire træk for betalingsmisligholdelser i Syrien (henholdsvis 3,2 mio. EUR, 0,5 mio. EUR, 7,4 mio. EUR og 1,7 mio. EUR, inklusive morarenter pålagt af EIB). 5.3 Udviklingen i Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland i 2019 I overensstemmelse med forordningen om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland ("garantifondsforordningen") skal fondens midler være af en passende størrelse (målbeløbet), der fastsættes til 9 % af de samlede udestående forpligtelser i forbindelse med hver enkelt transaktion plus påløbne renter. Der er indført en tilførselsmekanisme for at sikre, at målbeløbet nås. På grundlag af tilførselsmekanismen blev der udbetalt 103,2 mio. EUR fra EU's budget til fonden i februar 2019, mens der i februar 2020 blev udbetalt 240,2 mio. EUR.

Garantifondens midler udgjorde i alt 2 828 738 292,88 EUR pr. 31. december 2019 (2 609 881 747,51 EUR pr. 31. december 2018) . Fondens samlede balancesum steg med ca. 218,86 mio. EUR i 2019. Dette forklares primært ved: Stigning: ·Det udestående bidrag fra EU's budget (tilførselsbeløbet) på 240,15 mio. EUR for at tilpasse fonden til dens målbeløb på 9 % af de samlede udestående forpligtelser ·Et økonomisk resultat fra finansielle transaktioner på 25,13 mio. EUR ·Stigning i porteføljeværdien på 8,6 mio. EUR som følge af tilpasning af fondens værdi til markedsværdi Fald: ·Interventioner fra fonden for at dække betalingsmisligholdelser til et samlet beløb på 54,9 mio. EUR. For flere oplysninger om Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland i 2019 henvises til Beretning fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten om Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland og forvaltningen heraf i 2019 og det hertil knyttede arbejdsdokument. 6.Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) i 2019 6.1 Årsregnskab for EFSI-garantifonden pr. 31. december 2019 EFSI-garantifondens samlede aktiver beløb sig til 6 688 mio. EUR pr. 31. december 2019. Aktiverne omfattede porteføljen af fondsaktiver, der var klassificeret som disponible for salg (6 654 mio. EUR), et valutaterminssalg af USD med positiv nettonutidsværdi klassificeret som finansielle aktiver til dagsværdi baseret på overskud og underskud (3 mio. EUR) samt kontanter og likvide aktiver (31 mio. EUR). Hvad angår resultatopgørelsen for 2019, sluttede EFSI-garantifonden året med et økonomisk resultat på 21,7 mio. EUR. Hovedbidraget stammede fra positive nettorenteindtægter på 18,3 mio. EUR og nettogevinster fra salg af værdipapirer, der er disponible for salg (17,1 mio. EUR). Dette blev opvejet af en negativ valutaomvurdering på – 13,1 mio. EUR . Den resterende nettoudgift på – 0,6 mio. EUR bestod hovedsagelig af depotgebyrer. 6.2 EFSI-transaktioner under EU-garantien EU's garantieksponering i forhold til EIB-Gruppens udbetalinger af udestående EFSI-transaktioner beløb sig til 17,7 mia. EUR pr. 31. december 2019 ud af den disponible retlige nettoforpligtelse på 25,8 mia. EUR, som garanteres af EU. Beløbet på 17,6 mia. EUR er opført som en eventualforpligtelse i noterne til EU's årsregnskab for 2019, mens der er indregnet en hensættelse for det resterende beløb på 0,1 mia. EUR (74 mio. EUR). I 2019 genererede EFSI-transaktioner forvaltet af EIB under infrastruktur- og innovationsvinduet en nettoindtægt på 299,5 mio. EUR for EU. Af dette beløb blev der i EU's årsregnskab for 2019 opført et nettotilgodehavende hos Kommissionen fra EIB pr. 31. december 2019 på 50,8 mio. EUR. For så vidt angår EFSI-foranstaltninger under SMV-vinduet, afholdt EU udgifter på 109,9 mio. EUR i 2019. Heraf skal der betales omkostninger og gebyrer til EIF på 37,9 mio. EUR, der er opført i EU's årsregnskab for 2019, efter den 31. december 2019. 6.3 Tilførsler til EFSI-garantifonden Der blev i 2019 afsat en samlet budgetbevilling på 357 mio. EUR med henblik på tilførsel til EFSI-garantifonden. Af dette beløb blev der afsat en budgetbevilling på 167 mio. EUR ved Kommissionens afgørelse C(2019) 875 . Der blev afsat yderligere forpligtelsesbevillinger på 190 mio. EUR som fomålsbestemte indtægter. Der blev i løbet af året effektivt indbetalt et samlet beløb på 1 166 mio. EUR til EFSI-garantifonden. Heraf kom størstedelen fra betalingsbevillinger på EU's almindelige budget, mens et beløb på 163 mio. EUR blev inddrevet som formålsbestemte indtægter (136 mio. EUR fra EFSI-indtægter og 27 mio. EUR fra Connecting Europe-facilitetens indtægter), og et beløb på 3 mio. EUR blev overført som supplerende betalingsbevillinger ved regnskabsårets udgang.