Særberetning Europæisk banktilsyn 
tager form — EBA og dens 
ændrede kontekstDA 2014  nr. 05
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2014
ISBN 978-92-872-0485-1
doi:10.2865/94467
© Den Europæiske Union, 2014
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
DA 2014  nr. 05
Særberetning Europæisk banktilsyn 
tager form — EBA og 
dens ændrede kontekst
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF )
02
 Indhold
Punkt  
 Forkortelser
 Glossar
I-VIII  Resumé
1-16  Indledning
4 -11  Kommissionens initiativer siden 2008
6 -11  Oprettelse af EBA som led i etableringen af det banktilsyn, der blev udviklet i 2011
12-16  Den seneste udvikling i etableringen af en bankunion
14-15  EBA og etableringen af den fælles tilsynsmekanisme (SSM)
16 Oprettelse af den fælles afviklingsmekanisme (SRM)
17-21  Revisionens omfang og revisionsmetoden
22-80  Bemærkninger
23-38  Reguleringsreformen: Kommissionen reagerede med en omfattende dagsorden for regulering af 
banksektoren, og EBA bidrog gennem udviklingen af de tekniske standarder og retningslinjer
24-27  Kommissionen udformede lovgivningen rettidigt, men…
28-35   der var stramme tidsfrister for EBA, kort offentlig høring, og Kommissionen havde ikke udarbejdet en 
samlet konsekvensanalyse
36-38  Risiko for, at EBA’s tilsynsråd ikke træffer de bedste beslutninger
39-55  Tilsynsreformen: EBA har bidraget til grænseoverskridende tilsyn, men der er stadig udfordringer
44-52  Den tilsynsmæssige konvergens gennem kollegierne af tilsynsførende er blevet bedre, men er fortsat 
begrænset
03 Indhold
53-55  … EBA’s rolle i mæglingen var begrænset på grund af juridiske begrænsninger
56-64  Tilsynsreformen: EBA’s rolle i stresstest
56-61  Problemer med pålideligheden af 2011-stresstestene af banker, men…
62-64  … rekapitaliseringen i 2012 bidrog til at genskabe tilliden
65-74  Tilsynsreformen: det er stadig nødvendigt at udvikle forbrugerbeskyttelse og centrale 
forvaltningssystemer
65-72  Minimale ressourcer og få stemmeberettigede medlemmer med et fuldt mandat vedrørende 
forbrugerbeskyttelse
73-74  … EBA mangler stadig at implementere vigtige interne styresystemer, som kan sikre produktivitet og 
effektivitet
75-80  Tilsynsreformen: EBA’s nye rolle
81-90  Konklusion og anbefalinger
83 Tilsynsreformen
84-90  Udvikling på tilsynsområdet: følger for EBA’s tilsynsrolle
 Bilag I  — Revisionsmetode
 Bilag II  — EBA’s beføjelser og aktiviteter
 Bilag III  — Ekspertpanel
 Bilag IV  — Lovgivningsinitiativer udvalgt til gennemgangen
 Bilag V  — Afviklingsmekanismer og indskudsforsikring i USA og Canada
 Bilag VI  — Ramme for genopretning og afvikling af banker
 Bilag VII  — Bibliografi
 Kommissionens svar
 Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds svar
04
 Forkortelser
BNP : Bruttonationalprodukt
CEBS : Det Europæiske Banktilsynsudvalg
CRD IV : Kapitalkravsdirektiv IV
CRR : Kapitalkravsforordningen
EBA : Den Europæiske Banktilsynsmyndighed
ECB : Den Europæiske Centralbank
EIOPA : Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger
ESFS : Det Europæiske Finanstilsynssystem 
ESMA : Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed
ESRB : Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici
EU: Den Europæiske Union
FED : Federal Reserve System (USA)
FICOD : Direktivet om finansielle konglomerater 
FSB : Rådet for Finansiel Stabilitet
G-20 : G-20-landenes finansministre og centralbankchefer
GD for Det Indre Marked og Tjenesteydelser : Generaldirektoratet for Det Indre Marked og Tjenesteydelser 
MCD : Realkreditdirektivet
NSA : National tilsynsmyndighed
SRB : Den fælles afviklingsinstans
SRM : Den fælles afviklingsmekanisme
SSM : Den fælles tilsynsmekanisme
TARP : The Troubled Asset Relief Program
05
 Glossar
Afvikling : en handling, som udføres af en myndighed, med eller uden inddragelse af den private sektor, og som har 
til formål at afhjælpe alvorlige problemer i en finansiel institution, der ikke længere er levedygtig, og hvor der ikke 
er nogen rimelig udsigt til, at den kan blive det, heller ikke ved en omstrukturering.
Banklovgivning : en form for offentlig regulering, hvorved banker pålægges visse krav, restriktioner og 
retningslinjer. Reguleringen skaber gennemsigtighed mellem bankerne og deres kunder. Bankreguleringen tager 
bl.a. sigte på tilsyn (for at reducere det risikoniveau, som bankens kreditorer udsættes for), reduktion af systemiske 
risici (for at nedsætte risikoen for chok, der skyldes negative konjunkturer for banker, og som medfører mange eller 
store bankkonkurser) og på regler om fair kundebehandling.
Banktilsyn : tilsyn med bankers økonomiske resultater og aktiviteter for at sikre, at de fungerer sikkert og solidt og 
anvender reglerne og bestemmelserne. Det er de offentlige myndigheder, der står for det banktilsyn, som udøves 
for at forhindre bankkonkurser.
Baselkomitéen for Banktilsyn : en komité af banktilsynsmyndigheder, der blev oprettet af centralbankdirektørerne 
i G10-landene i 1974 for at øge forståelsen af væsentlige tilsynsproblemer og forbedre kvaliteten af banktilsyn på 
verdensplan. Baselkomitéen udformer retningslinjer og standarder på forskellige områder, f.eks. internationale 
standarder for kapitalgrundlag (Basel, Basel II og Basel III).
Finansiel støttemekanisme : den mekanisme eller fond, der sikrer, at der er tilstrækkelige midler til rådighed til 
afviklingsfinansiering eller anden støtte til finansielle institutioner — skal kun bruges som en sidste udvej.
Finansielt marked : et marked, hvor personer og enheder kan handle finansielle aktiver og passiver. 
Pengemarkeder og kapitalmarkeder er dele af finansielle markeder.
Fælles regelsæt : det fælles regelsæt har til formål at levere et fælles sæt harmoniserede tilsynsmæssige krav, der er 
bindende i alle enkeltheder, og som gælder umiddelbart i hele EU. Det vil sikre en ensartet anvendelse af Basel -III 
i alle medlemsstater, lukke huller i lovgivningen og dermed bidrage til at forbedre det indre markeds funktion. Det 
fælles regelsæt består af bindende tekniske standarder, der supplerer de lovgivningsredskaber, som de vedrører.
Fælles (tilsyns)håndbog : en fælles ramme for identifikation, måling og analyse af risici forbundet med banker 
samt fælles retningslinjer for tilsynsindgreb og korrigerende foranstaltninger. Håndbogen bliver en ikke -bindende 
samling af bedste tilsynspraksis i EU.
Hjemlandets tilsynsmyndighed : den overvågningsmyndighed, der er ansvarlig for tilsynsvirksomhed i den 
EU-medlemsstat, hvor en finansiel institution har fået licens til at udøve sine EU -bankaktiviteter (hjemland).
06 Glossar
Kollegier af tilsynsførende : koordineringsstrukturer, der samler tilsynsmyndigheder fra forskellige lande, der er 
involveret i tilsynet med en grænseoverskridende bankkoncern. Det drejer sig om mekanismer, der kan bruges til 
udveksling af oplysninger mellem hjemlandets og værtslandets tilsynsmyndigheder, til koordineret eller fælles 
planlægning og udførelse af tilsynsopgaver og til forberedelse til og håndtering af krisesituationer.
Konsekvensanalyse : en række logiske trin, der hjælper Europa -Kommissionen med at vurdere de potentielle 
økonomiske, sociale og miljømæssige effekter af et nyt initiativ. Denne proces går ud på at dokumentere fordele 
og ulemper ved de politiske alternativer gennem en vurdering af de potentielle effekter til brug for de politiske 
beslutningstagere.
Lovpligtig kapital : (også kaldet kapitalkrav eller kapitalgrundlag) — det beløb i kapital, som finanstilsynet kræver, 
at en bank eller en anden finansiel institution skal råde over. Det udtrykkes almindeligvis som et nøgletal for 
kapitalgrundlaget for den egenkapital, banken skal have, og som en procentdel af de risikovægtede aktiver.
Makrotilsyn : tilsyn, der fokuserer på et finansielt systems stabilitet samlet set, og ikke bare på dets komponenter. 
Det er nødvendigt at have en makrotilsynsregulering af systemet, fordi individuelle selskabers handlinger, selv om 
disse selskaber udviser forsigtighed og overholder retningslinjerne, kollektivt kan gøre systemet ustabilt, f.eks. hvis 
alle udlånere begrænser udlån, eller alle selskaber sælger aktiver, på samme tid.
Mikrotilsyn : fokuserer på de enkelte komponenters stabilitet i et finansielt system. Fokus i mikrotilsyn er de enkelte 
finansielle institutioners sikkerhed og soliditet.
Offentlig høring : en proces ved udformning af lovgivning, hvor offentligheden opfordres til at fremsætte 
synspunkter. Det vigtigste formål er at forbedre effektiviteten, gennemsigtigheden og inddragelsen af 
offentligheden i love og politikker. Høringer er en vigtig forudsætning for konsekvensanalyser af god kvalitet. 
Rekapitalisering : når en juridisk person ændrer sin kapitalstruktur (forholdet mellem egenkapital og gæld) med 
henblik på at forbedre sit gæld/egenkapital -forhold.
Risikovægtede aktiver : en banks aktiver og ikke -balanceførte forpligtelser vægtet i forhold til risiko — bruges til 
at fastsætte kapitalkrav eller kapitalprocent for en finansiel institution.
Statsgæld : også kaldet offentlig gæld eller national gæld. Det er gæld, som centraladministrationen skylder. Der er 
tale om en statsgældskrise, når det er vanskeligt eller umuligt for nogle lande at betale deres offentlige gæld tilbage 
eller refinansiere den uden støtte fra tredjepart.
07 Glossar
Stresstest : en simulering, der har til formål at vurdere en bestemt finansiel institutions evne til at håndtere en 
økonomisk krise. Der udføres stresstest for at finde ud af, hvor robust en finansiel institution er på forskellige vilkår.
Tilsynsmæssig regulering : en passende juridisk ramme for finansielle transaktioner, der sigter på at forebygge 
eller minimere problemer i den finansielle sektor.
Værtslandets tilsynsmyndighed : den overvågningsmyndighed, der er ansvarlig for tilsynsvirksomhed i den 
EU-medlemsstat, hvor en finansiel institution har et datterselskab, og som ikke er den medlemsstat, hvor den 
finansielle institution har fået licens til at udøve sine EU -bankaktiviteter.
08
 Resumé
I
Umiddelbart efter finanskrisen tog Kommissionen til -
tag til at stabilisere banksektoren ved at søge at styrke 
de reguleringsmæssige rammer for og tilsynet med 
bankerne, og navnlig de banker, der arbejder på tværs 
af grænserne. Som led i en række vidtgående forslag 
til reguleringsmæssige ændringer blev der oprettet en 
ny Europæisk Banktilsynsmyndighed (EBA) i 2011.
II
Målet for Rettens revision var at vurdere, om Kom -
missionen og EBA havde varetaget deres ansvar på 
tilfredsstillende vis med hensyn til at indføre nye ord -
ninger for regulering af og tilsyn med banksektoren, 
og at undersøge, om disse nye ordninger fungerede 
godt.
III
Retten vurderede, at Kommissionens reform af bank -
sektorlovgivningen, oprettelsen af EBA og disse to 
aktørers bidrag til indførelsen af det nye regulerings- 
og tilsynssystem for banksektoren i 2011 var vigtige 
første skridt som reaktion på den finansielle krise. 
Der blev dog konstateret mangler i de nye ordningers 
funktion med hensyn til grænseoverskridende bank -
tilsyn, vurdering af EU -bankers modstandsdygtighed 
og fremme af forbrugerbeskyttelse på markedet for 
finansielle produkter og tjenesteydelser i EU.IV
Retten konstaterede, at Kommissionen og EBA reage -
rede på finanskrisen med en omfattende dagsorden 
for regulering. Kommissionen havde udformet lovgiv -
ningen rettidigt, men både EBA og GD for Det Indre 
Marked og Tjenesteydelser havde korte høringsperio -
der. Dertil kom, at EBA havde korte frister, og at der 
ikke var gennemført en samlet konsekvensanalyse for 
lovpakken.
V
Som led i reguleringsreformen har EBA bidraget til at 
forbedre det grænseoverskridende banktilsyn gennem 
sin rolle som formidler og koordinator af de nationale 
tilsynsmyndigheders (NSA) arbejde. Med hensyn til 
banktilsynsopgaver har EBA dog på mange områder 
haft en begrænset rolle. Det daglige banktilsyn er 
fortsat NSA’s kompetenceområde, og EBA fører ikke 
direkte tilsyn med finansielle institutioner. Den tilsyns -
mæssige konvergens gennem kollegierne af tilsynsfø -
rende er begrænset, og kollegierne brugte for meget 
tid på at drøfte procedurer i stedet for at fokusere på 
risici.
VI
EBA mangler beføjelser til at træffe eller håndhæve 
beslutninger om tilsynsmæssig konvergens og til at 
bilægge tvister mellem de nationale tilsynsmyndighe -
der (NSA). Selv om EBA har gjort en stor indsats for at 
løse uoverensstemmelserne mellem NSA’er, har den 
kun begrænsede retlige beføjelser, når det kommer 
til mægling. Retten konstaterede endvidere, at EBA 
havde et begrænset retligt mandat og begrænset 
personale til at gennemføre stresstesten i 2011. Samlet 
set havde EBA under opstartsfasen ikke ressourcer nok 
til at kunne opfylde sit mandat.
Resumé 09
VII
Fra efteråret 2014 vil Den Europæiske Centralbank 
(ECB) have myndighed til at føre tilsyn med banksekto -
ren i alle medlemsstater i euroområdet og andre med -
lemsstater, der ønsker at deltage. Den fælles tilsyns -
mekanisme (SSM) vil indebære, at ECB og NSA’erne 
samarbejder, hvor ECB vil blive ansvarlig for, hvordan 
den fælles tilsynsmekanisme generelt fungerer.
VIII
Efter Rettens opfattelse kræver et vellykket banktilsyn 
på EU -plan en klar fordeling af roller og ansvar mel -
lem EBA, ECB og NSA’erne, både dem i og uden for 
den fælles tilsynsmekanisme. For at undgå risikoen for 
overlapning af opgaver og uklar ansvarsfordeling på 
nogle områder mellem ECB, NSA’er og EBA anbefaler 
Retten, at roller og ansvarsområder beskrives mere 
præcist i lovgivningen eller aftalememoranda. Retten 
anbefaler også, at der indføres procedurer for at sikre 
et tæt og hyppigt samarbejde og informationsudveks -
ling mellem de forskellige organer, og at der særligt 
fokuseres på overgangsperioden, hvor den fælles 
tilsynsmekanisme endnu ikke er fuldt ud etableret.
10
 Indledning
01 
Den globale krise, der har påvirket den 
finansielle sektor siden 2007, var resul -
tatet af en kombination af overdreven 
risikotagning og negativ udvikling på 
de finansielle markeder. Det med -
førte betydelige tab på investeringer 
og skubbede bankernes lovpligtige 
kapital ned under det krævede niveau. 
Bankerne var ikke længere i stand til 
at opnå finansiering på penge- og 
kapitalmarkederne. Fordi bankerne var 
så tæt forbundne, kunne en konkurs 
i en stor finansiel institution have ført 
til mange andres konkurs og dermed 
bringe hele finanssystemet i fare.
02 
For at undgå et sammenbrud af bank -
systemet brugte EU -medlemsstaterne 
offentlige midler til at rekapitalisere 
deres banker, mens centralbankerne 
tilførte banksystemet likviditet. EU -in-
stitutionerne og medlemsstaterne 
traf nødforanstaltninger i et forsøg på 
at genskabe tiltroen til de finansielle 
institutioner, og disse foranstaltnin -
ger blev efterfulgt af regulerings- og 
tilsynsreformer (jf. punkt 4-16).03 
Kommissionen godkendte støtte til 
et beløb af 5 trillioner euro (40,3 % 
af EU’s BNP1) til finanssektoren mel -
lem 2008 og 2012, navnlig i form af 
garantier og rekapitalisering. I nogle 
medlemsstater var omfanget af støtte 
med til at skabe en statsgældkrise, 
der truede den finansielle stabilitet 
i euroområdet. For at sikre stabiliteten 
i eurozonen blev der ydet finansiel 
bistand gennem forskellige finansielle 
støttemekanismer, der var opret -
tet som reaktion på finanskrisen. Se 
figur 1  for en detaljeret tidslinje for 
finanskrisen og reaktionen fra EU og 
medlemsstaterne.
Kommissionens initiativer 
siden 2008
04 
På baggrund af den globale krise i fi -
nanssektoren har Kommissionen taget 
skridt til at stabilisere banksektoren 
ved at søge at styrke:
 — de reguleringsmæssige rammer for 
bankerne i EU
 — banktilsynet, navnlig tilsynet med 
de banker, der har grænseoverskri -
dende aktiviteter, og
 — beskyttelsen af de europæiske 
forbrugere for så vidt angår finan -
sielle produkter.1 KOM(2012) 778 final af 
21. december 2012 og 
SWD(2012) 443 final af 
21. december 2012, s. 29.
11 Indledning
05 
Siden 2008 har Kommissionens Gene -
raldirektorat for Det Indre Marked og 
Tjenesteydelser (GD for Det Indre Mar -
ked og Tjenesteydelser) indført vidt -
gående forslag til reguleringsmæssige 
ændringer (jf. bilag IV ), som navnlig er 
resultatet af G-20’s og Baselkomitéen 
for Banktilsyns internationale bestræ -
belser på at stabilisere det globale 
finanssystem. Et af disse forslag ved -
rørte oprettelsen af Den Europæiske 
Banktilsynsmyndighed (EBA).Oprettelse af EBA som led 
i etableringen af det banktil -
syn, der blev udviklet i 2011
06 
EBA blev oprettet den 1. januar 20112. 
Den har erstattet Det Europæiske 
Banktilsynsudvalg (CEBS) 3 og spil -
ler en større rolle i regulerings-, 
tilsyns- og lovgivningsprocessen 
(jf. tabel 1 ). EBA’s rolle omfatter også 
forbrugerbeskyttelse4.
CEBS og EBA’s mandater
CEBS EBA
Regulering Udelukkende rådgivende funktion
Udsteder ikke‑bindende retningslinjer og 
henstillinger Udarbejder tekniske standarder, der 
bliver EU‑forordninger, der har bindende 
retsvirkning i medlemsstaterne, når de 
vedtages af Kommissionen.
Tilsyn Deltager i en række tilsynskollegier på 
frivillig basis. Ret til at deltage i tilsynskollegier og sætte 
emner på dagsordenen.
Mæglerrolle i  tilfælde af uoverensstem ‑
melser mellem NSA’er. 
Forbrugerbe ‑
skyttelse Ikke relevantFremmer gennemsigtighed, enkelhed og 
retfærdighed på markedet for finansielle 
produkter eller tjenesteydelser i  EU. 
Kilde:  Revisionsrettens analyse.Tabel 12 Europa -Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1093/2010 af 
24. november 2010 om 
oprettelse af en europæisk 
tilsynsmyndighed (Den 
Europæiske 
Banktilsynsmyndighed), 
om ændring af afgørelse 
nr. 716/2009/EF og om 
ophævelse af Kommissionens 
afgørelse 2009/78/EF (EUT 
L 331 af 15.12.2010, s. 12).
3 Forordning (EU) nr. 1093/2010.
4 Artikel 9 i forordning (EF) 
nr. 1093/2010.
12 Indledning18. marts 20113. august 2011
6. april 2011 15. juli 20112 June 201027. juni 2012 12. september 201210. juli 2013 23. oktober 2013 14. november 2013
28. november 2010
Euroområdets ﬁnansministre bliver 
enige om den fremtidige europæiske 
stabilitetsmekanisme (ESM), der er en 
permanent redningsmekanisme, der 
skal erstatte den europæiske 
ﬁnansielle stabilitetsfacilitet (EFSF)
fra midten af 2013.13. oktober 2011 
Efter ratiﬁcering af landene 
i euroområdet bliver den styrkede EFSF 
operationel med en eﬀektiv 
udlånskapacitet på 440 milliarder euro 
gennem garantiforpligtelser fra disse 
17 lande.
1. januar 2011
Oprettelse af de tre nye ESA’er.
13. december 2012
Rådet når til enighed om den fælles 
tilsynsmekanisme.
26. juni 2013
Vedtagelse af de nye CRD IV og CRR.2. marts 2012
Traktaten om stabilitet, samordning og 
styring i Den Økonomiske og 
Monetære Union bliver undertegnet.
3. november 2013
Forordningen om den fælles 
tilsynsmekanisme træder i kraft.20. december 2013
Rådet når til enighed om den fælles 
afviklingsmekanisme.
Den Europæiske Banktilsynsmyn-
dighed (EBA) oﬀentliggør nærmere oplysninger om de kommende EU-dækkende bankstresstester og forklarer scenarier og metodologi for en stikprøve af europæiske banker.
Europa-Kommissionen oﬀentliggør 
et forslag til en fælles tilsynsme-
kanisme (SSM) for alle banker 
i euroområdet.
Kommissionen fremsætter et forslag til en fælles afviklingsme-kanisme, der skal supplere SSM’s oprettelse af en fælles afviklings-fond, der kontrolleres af den fælles afviklingsinstans.ECB indleder en omfattende 
vurdering forud for dens tilsynsrolle.Eurogruppens erklæring om 
Spaniens og Irlands udtræden af deres økonomiske tilpasningsprogram.Den Europæiske Banktilsynsmyn-
dighed oﬀentliggør resultaterne af 
2011-runden af bankstresstest.
Portugal beder om, at eurogruppen 
og ECOFIN aktiverer støttemekanis-men (EU yder 52 milliarder euro i lån).
Både Spanien og Cypern anmoder om ﬁnansiel bistand. Formand for Kommissionen, José Manuel Barroso, 
fremsætter en erklæring om statsobligationer på 
euromarkedet og bekymringerne om udviklingen på 
statsobligationsmarkedet i Italien og Spanien.Figur 1Tidslinje for finanskrisen og EU’s reaktionBegyndelsen af 2007 December 2007 15. september 2008 Oktober 2008 15. oktober 2008
21. november 201026. januar 200925. februar 2009 April 2009 23. juni 2009 13. juli 2009April 2010
23. september 20023. juli 2010 2. juni 2010 26. maj 2010
19. november 2008Spændinger i forbindelse med 
amerikanske subprimelån begynder at føre til mangel på likviditet på pengemarkederne verden over. 
Bank of Canada, Bank of England, 
ECB, Federal Reserve og den 
schweiziske nationalbank meddeler 
foranstaltninger, der skal lette presset på markederne for kortfristede ﬁnansieringer.Kommissionen vedtager lovforslag 
om etablering af det første 
tilsynssystem, der dækker hele EU - 
det europæiske ﬁnanstilsynssystem (ESFS). De nye europæiske tilsynsmyndigheder (ESA) bliver 
oprettet ved omformning af de 
eksisterende niveau 3-udvalg med ansvar for banksektoren, værdipapirsektoren og forsikrings- og rbejdsmarkedspensionsordninger.
Den /f_jerdestørste investeringsbank i USA Lehman Brothers Holdings Inc. indgiver konkursbegæring. Det allerede nødstedte ﬁnansielle 
marked indleder en periode med 
ekstrem volatilitet.
Europa-Kommissionen vedtager et 
forslag til revision af det eksisterende direktiv om kapitalkrav til banker. Kommissionen vedtager et forslag til yderligere ændring af kapitalkravsdirektivet (CRD).Kommissionen foreslår,at der etableres bankafviklings-fonde, der skal ﬁnansieres af en bankafgift.
Kommissionens forslag til forbedret 
EU-tilsyn med kreditvurderingsbu-
reauerne (CRA). 
Det Europæiske Banktilsynsudvalg 
oﬀentliggør resultaterne af stresstestene af banker.Europa-Kommissionen fremsætter 
et forslag om at forhøje 
minimumsgarantien for 
bankindskud til 100 000 euro. Europa-Kommissionen foreslår endvidere ændringer til de internationale regnskabsstandarder (IAS) for at afbøde konsekvenserne af den ﬁnansielle turbulens.
Larosière-gruppen, hvis opgave var at fremsætte anbefalinger til Europa-Kommissionen om styrkelse af det ﬁnansielle tilsyn i EU, oﬀentliggør sin rapport. 
G20-lederne mødes i London for at drøfte de ﬁnansielle markeder og den globale økonomi og bliver enige om at etablere et nyt råd for ﬁnansiel stabilitet med et styrket mandat som efterfølgeren til Forummet for Finansiel Stabilitet (FSF).
Aftalememorandum om ﬁnansiel bistand til Ungarn - betalingsbal-ancebistand på op til 6,5 milliarder euroAftalememorandum om betalingsbalancebistand til Rumænien - 5 milliarder euro.
Aftalememorandum om ﬁnansiel bistand til Letland som 
del af en pakke af international ﬁnansiel bistand til 
Letland på i alt 7,5 milliarder euroDen irske regering anmoder om 
støtte fra EU og IMF.Den ﬁnansielle støttemekanisme for Grækenland bliver 
fuldt ud operationel, og i maj 2010 anmoder Grækenland 
oﬃcielt om ﬁnansiel støtte fra landene i euroområdet og 
IMF. Landene i euroområdet og IMF bliver enige om en 
lånepakke på 110 milliarder euro.
9. maj 2010
Ekstraordinært ECOFIN-møde: Ministrene 
vedtager detaljerne omkring en 
omfattende pakke af foranstaltninger, 
herunder den europæiske ﬁnansielle 
stabiliseringsmekanisme (EFSM) og den 
europæiske ﬁnansielle stabiliseringsfacilitet 
(EFSF) med et samlet beløb på op til 
500 milliarder euro baseret på streng 
konditionalitet, vilkår og betingelser. 
7. juni 2010
Oprettelse af den europæiske ﬁnansielle 
stabilitetsfacilitet (EFSF).
16. oktober 2010
Lovgivningen om oprettelse af Det 
Europæiske Udvalg for Systemiske Risici 
(ESRB) træder i kraft.
13 Indledning18. marts 20113. august 2011
6. april 2011 15. juli 20112 June 201027. juni 2012 12. september 201210. juli 2013 23. oktober 2013 14. november 2013
28. november 2010
Euroområdets ﬁnansministre bliver 
enige om den fremtidige europæiske 
stabilitetsmekanisme (ESM), der er en 
permanent redningsmekanisme, der 
skal erstatte den europæiske 
ﬁnansielle stabilitetsfacilitet (EFSF)
fra midten af 2013.13. oktober 2011 
Efter ratiﬁcering af landene 
i euroområdet bliver den styrkede EFSF 
operationel med en eﬀektiv 
udlånskapacitet på 440 milliarder euro 
gennem garantiforpligtelser fra disse 
17 lande.
1. januar 2011
Oprettelse af de tre nye ESA’er.
13. december 2012
Rådet når til enighed om den fælles 
tilsynsmekanisme.
26. juni 2013
Vedtagelse af de nye CRD IV og CRR.2. marts 2012
Traktaten om stabilitet, samordning og 
styring i Den Økonomiske og 
Monetære Union bliver undertegnet.
3. november 2013
Forordningen om den fælles 
tilsynsmekanisme træder i kraft.20. december 2013
Rådet når til enighed om den fælles 
afviklingsmekanisme.
Den Europæiske Banktilsynsmyn-
dighed (EBA) oﬀentliggør nærmere oplysninger om de kommende EU-dækkende bankstresstester og forklarer scenarier og metodologi for en stikprøve af europæiske banker.
Europa-Kommissionen oﬀentliggør 
et forslag til en fælles tilsynsme-
kanisme (SSM) for alle banker 
i euroområdet.
Kommissionen fremsætter et forslag til en fælles afviklingsme-kanisme, der skal supplere SSM’s oprettelse af en fælles afviklings-fond, der kontrolleres af den fælles afviklingsinstans.ECB indleder en omfattende 
vurdering forud for dens tilsynsrolle.Eurogruppens erklæring om 
Spaniens og Irlands udtræden af deres økonomiske tilpasningsprogram.Den Europæiske Banktilsynsmyn-
dighed oﬀentliggør resultaterne af 
2011-runden af bankstresstest.
Portugal beder om, at eurogruppen 
og ECOFIN aktiverer støttemekanis-men (EU yder 52 milliarder euro i lån).
Både Spanien og Cypern anmoder om ﬁnansiel bistand. Formand for Kommissionen, José Manuel Barroso, 
fremsætter en erklæring om statsobligationer på 
euromarkedet og bekymringerne om udviklingen på 
statsobligationsmarkedet i Italien og Spanien.
14 Indledning
07 
EBA er en del af det europæiske finan -
stilsynssystem (ESFS), der blev oprettet 
i 2011 med henblik på at sikre mikro -
tilsyn. Hovedformålet med ESFS er at 
bidrage til det finansielle systems sta -
bilitet på kort, mellemlang og lang sigt 
af hensyn til Unionens økonomi, bor -
gere og virksomheder. ESFS omfatter 
EBA, Den Europæiske Værdipapir- og 
Markedstilsynsmyndighed (ESMA) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed for 
Forsikrings- og Arbejdsmarkedspen -
sionsordninger (EIOPA), der sammen 
med de nationale tilsynsmyndigheder 
(NSA) sørger for mikrotilsyn. Sammen 
med Det Europæiske Udvalg for Syste -
miske Risici (ESRB), der er ansvarligt for 
makrotilsyn, danner de den europæi -
ske tilsynsstruktur (jf. figur 2 ).Figur 2Den europæiske tilsynsstruktur som fastlagt i 2011
Non v oting members: O ne
represen tative of na tional
sper visors f or each Member
States/EFC pr esiden tECB-støtte
Europa-Kommissionen
Oplysninger - 
mikrotilsynHenstillinger- 
risikoadvarselEU’s ﬁnansielle sektorFormændene for EBA, 
EIOPA & ESMAIkke stemmeberettigede 
medlemmer.
En repræsentant for nationale 
tilsynsførende for hver 
medlemsstat/formanden for EFCDirektørerne for 
Nationalbankerne, 
formanden og 
næstformanden for ECB 
Den Europæiske 
Banktilsynsmyndighed
Nationale banktilsyns-
myndighederDen Europæiske Tilsyns-
myndigheden for 
Forsikrings- og Arbejds-
markedspensionsordninger
Tilsynsmyndigheder for 
nationale forsikringer og 
pensionerDen Europæiske 
Værdipapir- og 
Markedstilsyns-myndighed
Nationale værdipapirs-
tilsynsmyndighederDet Europæiske Udvalg for 
Systemiske Risici - makrotilsyn
Det europæiske ﬁnanstilsynssystem - mikrotilsyn
Kilde:  ECB.
15 Indledning
08 
EBA’s hovedopgaver er for alle 
EU-medlemsstater at:
 — udarbejde det fælles regelsæt og 
bidrage til fastlæggelsen af fælles 
standarder og praksis af høj kva -
litet for regulering og tilsyn med 
banker
 — bidrage til den konsekvente 
anvendelse af juridisk bindende 
EU-retsakter
 — fremme og lette fordelingen af 
opgaver og ansvarsområder blandt 
kompetente myndigheder
 — overvåge og vurdere mar -
kedsudviklingen inden for sit 
kompetenceområde
 — fremme beskyttelse af indskydere 
og investorer
 — bidrage til, at tilsynskollegierne 
fungerer konsekvent, og at
 — fremme gennemsigtighed, enkel -
hed og retfærdighed på markedet 
for finansielle produkter eller tje -
nesteydelser på det indre marked.09 
Selv om EBA har en større rolle med 
hensyn til tilsyn i EU i forhold til den 
tidligere CEBS (jf. punkt 6), er det 
daglige banktilsyn fortsat de nationale 
tilsynsmyndigheders kompetenceom -
råde. EBA fører ikke direkte tilsyn med 
finansielle institutioner. Det europæi -
ske banktilsyn er organiseret på en 
sådan måde, at det bl.a. er afhængigt 
af samarbejdet mellem tilsynsmyndig -
heder i hjemland og værtsland med 
udveksling af oplysninger i tilsynskol -
legierne for at få et samlet overblik 
over en banks risikoeksponering.
10 
EBA finansieres med 60 % af de natio -
nale tilsynsmyndigheder og med 40 % 
over EU -budgettet. I 2012 havde den 
et årsbudget på 20,7 millioner euro 
(12,7 millioner euro i 2011). EBA har 
begrænsede personaleressourcer — 
i 2012 var der 94 ansatte. EBA er i stor 
udstrækning afhængig af ansatte 
fra de nationale tilsynsmyndigheder 
(nationale eksperter eller kortvarig 
bistand til specifikke opgaver) og af 
kontraktansatte.
11 
Regulering af finansielle tjenesteydel -
ser hører under Rådets og Europa -Par-
lamentets fælles beslutningsprocedure 
(artikel 294 i TEUF, den almindelige 
lovgivningsprocedure). Nye forordnin -
ger og direktiver vedtages derfor både 
af Rådet og Europa -Parlamentet. Kom -
missionen godkender EBA’s udkast til 
tekniske standarder ved hjælp af gen -
nemførelsesretsakter eller delegerede 
retsakter som fastsat i forordningen el -
ler direktivet (jf. også punkt 29 og 30).
16 Indledning
Den seneste udvikling 
i etableringen af en 
bankunion
12 
Grundet den vedvarende finansielle 
krise besluttede stats- og regerings -
cheferne i landene i euroområdet, at 
der skulle gøres mere for at forbedre 
reguleringen af og tilsynet med bank -
sektoren5. Det blev besluttet, at der 
skulle udarbejdes en »specifik og tids -
bunden køreplan for gennemførelsen 
af en egentlig Økonomisk og Monetær 
Union«, herunder konkrete forslag til 
bevarelse af enheden og integriteten 
på det indre marked for finansielle 
tjenesteydelser6. Bankunionen er et af 
de elementer i køreplanen, der blev 
fremlagt af formanden for Det Euro -
pæiske Råd den 26. juni 2012.
13 
Bankunion består af følgende elemen -
ter (jf. tabel 2 ):5 Euroområdetopmødet den 
29. juni 2012.
6 »Towards a Genuine Economic 
and Monetary Union«, rapport 
fra formanden for Det 
Europæiske Råd, Herman Van 
Rompuy, den 26. juni 2012, s. 7 
og »En køreplan for oprettelse 
af en bankunion« COM(2012) 
510 af 12.9.2012.
17 Indledning
Status over elementerne i bankunionTabel 2Element Status Beskrivelse
En fælles 
tilsynsmekanisme 
(jf. punkt 14 og 15) Den 15. oktober 2013 vedtog Rådet 
forordningerne om oprettelse af den 
fælles tilsynsmekanisme (SSM). Under SSM vil Den Europæiske Centralbank 
(ECB) sammen med de nationale 
tilsynsmyndigheder have ansvaret for 
banktilsynet i euroområdet og i andre 
medlemsstater, der ønsker at deltage. ECB 
vil varetage alle sine tilsynsopgaver fuldt ud 
pr. 4.  november  2014.
Et integreret 
regelsæt for 
krisestyringI december 2013 indgik Rådet og 
Europa‑Parlamentet en aftale om en 
ramme for genopretning og afvikling 
af banker. Rammen tager sigte på at styre banker, 
der er i vanskeligheder, og om nødvendigt 
at afvikle nødlidende banker på en 
forudsigelig og effektiv måde med så lidt 
brug af offentlige midler som muligt. Når 
den fælles afviklingsmekanisme er på 
plads, vil det være denne myndighed, der 
anvender disse regler. 
Den 20. marts 2014 nåede 
Europa‑Parlamentet og Rådet 
frem til en aftale om en 
fælles afviklingsmekanisme 
(SRM). Europa‑Parlamentets 
førstebehandling af forslaget 
til en forordning om en fælles 
afviklingsmekanisme for nødlidende 
banker fandt sted den 15. april 2014. 
Når forslaget er endeligt vedtaget, 
vil Rådet for Den Europæiske 
Union vedtage forordningen uden 
yderligere drøftelser.Rådet og Parlamentet vedtog at 
oprette en afviklingsinstans med vide 
beføjelser i tilfælde af bankafvikling. 
Denne afviklingsinstans eller ECB, som 
tilsynsmyndighed for banksektoren, 
kan indlede afviklingsprocessen for en 
nødstedt bank. Aftalen indeholder en 
fælles afviklingsfond, der finansieres af 
bankafgifter, og den vil som udgangspunkt 
bestå af nationale afdelinger, der gradvist 
vil blive slået sammen over en periode 
på 8 år. Den fælles afviklingsmekanisme 
vil dække alle banker i de deltagende 
medlemsstater. 
Et fælles system for 
indskuds‑garantierLovgiverne aftalte, at alle 
medlemsstater skal etablere en 
delvis forfinansieret ordning, der 
garanterer alle indskud på under 
100 000 euro. Der findes kun nationale 
indskudsgarantiordninger. Da revisionen 
fandt sted, havde Kommissionen endnu ikke 
fremsat et forslag til en fælles europæisk 
indskudsgarantiordning7.
Et fælles regelsætEBA har siden sin oprettelse arbejdet 
for etableringen af et fælles regelsæt. 
Arbejdet var stadig i gang i 2013.I 2012 blev der offentliggjort seks 
retningslinjer, fire debatoplæg, 14 
høringsdokumenter og 23 udkast til 
tekniske standarder med henblik på 
offentlig høring, f.eks. til inkorporering 
i CRD IV (jf. punkt 29).7 Det gældende direktiv 
(Europa -Parlamentets og 
Rådets direktiv 2009/14/EF af 
11. marts 2009 om ændring af 
direktiv 94/19/EF om 
indskudsgarantiordninger for 
så vidt angår dækningsniveau 
og udbetalingsfrist (EUT L 68 
af 13.3.2009, s. 3)) sikrer 
dækning af indskud på op til 
100 000 euro i alle 
EU-medlemsstater. I juli 2010 
vedtog Kommissionen et 
lovforslag om en grundig 
revision af direktivet med 
henblik på at harmonisere og 
forenkle nationale 
indskudsgarantiordninger, 
hurtigere udbetaling og 
forbedret finansiering af 
ordningerne. På Det 
Europæiske Råds møde den 
27.-28.  juni  2013 opfordrede 
EU-lederne til vedtagelse af 
dette forslag inden udgangen 
af året.
18 Indledning
EBA og etableringen af den 
fælles tilsynsmekanisme 
(SSM)
14 
I oktober 2013 godkendte Rådet en 
forordning, der gav Den Europæiske 
Centralbank beføjelser til at føre tilsyn 
med banksektoren. Den godkendte 
også ændringer til EBA -forordningen8. 
ECB -forordningen indeholder bestem -
melser om samarbejdet mellem ECB 
og NSA’erne. ECB er dog ansvarlig for, 
at SSM generelt fungerer. ECB skal 
udøve direkte tilsyn med de fleste sy -
stemisk vigtige banker i euroområdet, 
mens de andre banker stadig hører under NSA’ernes tilsyn. NSA’erne vil 
fortsat være ansvarlige for de opgaver, 
der ikke er overdraget til ECB, f.eks. 
forbrugerbeskyttelse og filialer af tred -
jelandes banker.
15 
Med indførelsen af den fælles tilsyns -
mekanisme skulle EBA’s regulerende 
rolle i vidt omfang være uforandret 
(jf. punkt 76). For så vidt angår tilsyn 
er der imidlertid nogle områder, hvor 
der er behov for klarhed med hensyn 
til, hvordan ansvaret er fordelt mellem 
EBA og ECB (jf. punkt 77-80).8 Rådets forordning (EU) 
nr. 1024/2013 af 15. okto -
ber 2013 om overdragelse af 
specifikke opgaver til Den 
Europæiske Centralbank 
i forbindelse med politikker 
vedrørende tilsyn med 
kreditinstitutter — SSM -for-
ordningen (EUT L 287 af 
29.10.2013, s. 63). Europa -Parla -
mentets og Rådets forordning 
(EU) nr. 1022/2013 af 
22. oktober 2013 om ændring 
af forordning (EU) 
nr. 1093/2010 om oprettelse af 
en europæisk tilsynsmyndig -
hed (Den Europæiske 
Banktilsynsmyndighed) for 
så vidt angår overdragelsen 
af specifikke opgaver til 
Den Europæiske Centralbank 
i henhold til Rådets forordning 
(EU) nr. 1024/2013 (EUT L 287 af 
29.10.2013, s. 5).Figur 3Europæisk finanstilsyn efter indførelsen af SSM
Kilde:  Baseret på en model fra Royal Institute for International Relations Egmont.SSM-lande
Ikke SSM-landeKreditinstitutter
Andre ﬁnansielle 
institutioner
Nationalt tilsynNationalt tilsynDirekte ECB-tilsyn
Nationalt tilsyn, 
EBC’s overordnede 
tilsynBetydelige 
kredit-institutter
Inden 
for SSM 
Uden for SSM Andre kredit-
institutter
19 Indledning
Oprettelse af den fælles 
afviklingsmekanisme (SRM)
16 
Den 20. marts 2014 nåede Europa -Par-
lamentet og Rådet til enighed om en 
fælles afviklingsmekanisme (SRM). Ud -
kastet til forordning, som Europa -Par-
lamentet og Rådet nåede til enighed 
om, indeholder bestemmelser om en 
fælles afviklingsinstans med brede 
beføjelser i tilfælde af bankafvikling. 
Afviklingsinstansen kan på grundlag af 
underretning fra Den Europæiske Cen -
tralbank om, at en bank er nødlidende 
eller forventeligt nødlidende, eller på 
eget initiativ fastsætte en ordning, der 
bringer banken under afvikling. Den 
fastlægger anvendelsen af afviklings -
værktøjer og brugen af den fælles 
afviklingsfond (jf. bilag VI  for oplysnin -
ger om rammen for afvikling af banker 
og om Rådet for Finansiel Stabilitets 
væsentlige egenskaber for effektive 
afviklingsordninger (»Key attributes of 
effective resolution mechanisms«).
20
 Revisionens omfang og 
revisionsmetoden
17 
Målet for Rettens revision var:
 — at vurdere, om Kommissionen og 
EBA havde varetaget deres ansvar 
på tilfredsstillende vis med hensyn 
til at indføre de nye ordninger for 
regulering af og tilsyn med bank -
sektoren i 2011
 — at undersøge, om de nye ordnin -
ger fungerede godt med hensyn 
til grænseoverskridende bank -
tilsyn, vurdering af EU -bankers 
modstandsdygtighed og fremme 
af forbrugerbeskyttelse på marke -
det for finansielle produkter eller 
tjenesteydelser i EU.
18 
Revisionsarbejdet dækkede aktivite -
terne i GD for Det Indre Marked og Tje -
nesteydelser med hensyn til udform -
ning af lovgivning for finanssektoren, 
tilsyn med gennemførelsen og analyse 
af effekterne, samt EBA’s aktiviteter 
med henblik på regulering, tilsyn og 
forbrugerbeskyttelse. Revisionsbesø -
gene vedrørende disse organer blev 
gennemført i 2012 og tidligt i 2013.19 
Der blev foretaget informations -
indsamlingsbesøg hos de nationale 
tilsynsmyndigheder i seks medlems -
stater9, centralbanker og bankforenin -
ger. Revisorerne besøgte ESMA, EIOPA, 
ESRB og Den Europæiske Central -
bank. De mødtes også med en række 
banktilsynsførende og bankregule -
ringsmyndigheder i USA og Canada 
(jf. bilag I , punkt 6(c) ). De indledende 
bemærkninger blev drøftet med et 
panel af eksperter (jf. bilag III ). Ved 
revisionen blev der også gennemgået 
et bredt udsnit af akademisk litteratur 
om fremtidigt banktilsyn (jf. bilag VII ).
20 
Det udførte revisionsarbejde gjorde 
Retten i stand til at rapportere om rele -
vante forhold og til at overveje, hvilke 
erfaringer indhøstet under revisionen 
der kunne være relevante for banktil -
synet under SSM.
21 
Revisionsmetoden og metoderne til 
indsamling af revisionsbevis beskrives 
mere detaljeret i  bilag I .9 Den Tjekkiske Republik, 
Tyskland, Spanien, Frankrig, 
Sverige og Det Forenede 
Kongerige.
21
 Bemærkninger
22 
Bemærkningerne i det følgende skal 
læses i lyset af de udfordringer, den 
europæiske banksektor stod over 
for overordnet set, og af at EBA i den 
periode, som blev undersøgt, var 
i opstartsfasen.
Reguleringsreformen: 
Kommissionen reagerede 
med en omfattende dags -
orden for regulering af 
banksektoren, og EBA 
bidrog gennem udviklin -
gen af de tekniske stan -
darder og retningslinjer
23 
Termen regulering  henviser til en række 
bindende regler, der udstedes af et 
offentligt organ eller af en privat in -
stitution, der har et offentligt mandat . 
Reglerne anvendes af alle, der skal 
regulere inden for området finansielle 
tjenesteydelser. De omfatter tilsyns -
regler for markedet (der har til formål 
at forebygge, at der etableres institu -
tioner med et tvivlsomt omdømme 
eller uden den nødvendige finansielle 
kapacitet til de transaktioner, som de 
vil gennemføre) og disse regler har til 
formål at kontrollere de risici, der er 
forbundet med finansielle aktiviteter, 
virksomhedsledelse og interne kon -
trolsystemer, regler for god forret -
ningsskik og tilsynsmetoder10.Kommissionen udformede 
lovgivningen rettidigt, 
men…
24 
Tidsstyring bør omfatte de processer, 
der sikrer, at et projekt færdiggøres 
i tide: definition af aktiviteter, fastsæt -
telse af rækkefølgen af aktiviteter, 
vurdering af ressourcer, vurdering af 
aktiviteternes tidsforbrug, udfærdigel -
se af tidsplan, kontrol af tidsplan11.
25 
G-20 og Baselkomitéen har stået i spid -
sen for indførelsen af en stærkere og 
mere globalt koordineret regulering af 
den finansielle sektor. Kommissionen 
har deltaget i G-20’s og Baselkomité -
ens forhandlinger om lovgivning i den 
finansielle sektor. En af de betydeligste 
globale udviklinger er aftalen (BASEL 
III) om, at finansielle institutioner skal 
øge deres kapitalniveau til dækning 
af deres finansielle risici og derved 
give større stabilitet på de finansielle 
markeder. Kommissionen reagerede på 
finanskrisen med en omfattende dags -
orden for regulering. For at indføre 
BASEL III i EU udarbejdede GD for Det 
Indre Marked og Tjenesteydelser kapi -
talkravsdirektiv IV og kapitalkravsfor -
ordningen (CRD IV/CRR). Andre vigtige 
kommissionsforslag til regulering af 
banksektoren er anført i  bilag IV .10 Baseret på Verdensbankens 
definition: Legal Aspects of 
Financial Services Regulation 
and the Concept of a Unified 
Regulator, Verdensbanken, 
Washington, DC, 2006.
11 Project Management Institute, 
Project Management Body of 
Knowledge (PMBOK Guide),  
kapitel 6 — Time 
management, fjerde udgave, 
2008.
22 Bemærkninger Tabel 3Tidsforbrug på centrale stadier i udformningen af lovgivningen
Start CRD II CRD IIICRD IV 
— di -
rektiv & 
forord -
ningDirektiv om fastlæggelse 
af en ramme for 
genopretning og afvikling 
af kreditinstitutter og 
investeringsselskaberInd-
skuds -
garan -
tiord -
ningGennemgang 
af direktivet 
om finansiel -
le konglome -
rater Gennem -
gang af 
regn -
skabsdi -
rektiverneGennem -
gang af 
gennemsku -
eligheds-
direktivetGennem -
snit i uger
Forberedende 
arbejde37 7 100 77 69 63 108 69 66
Formel høring 
af andre 
tjenestegrene7 6 8 2 4 3 3 3 5
Endelig 
forberedelse af 
lovgivningen2 0 0 1 1 3 20 8 4
Vedtagelse af 
kollegiet4 1 1 1 2 4 1 5 2
Vedtagelse 
af Europa ‑
Parlamentet 
og Rådet50 71 104Ikke  
vedtagetIkke 
vedtaget65 85 85 77
Kilde:  Revisionsretten.26 
Tabel 3  viser, hvor lang tid Kommis -
sionen bruger på de vigtigste trin 
i udformningen af et forslag til direktiv 
eller forordning, og den efterfølgende 
politiske vedtagelsesproces.
27 
GD for Det indre Marked og Tjene -
steydelser havde generelt forberedt 
lovforslagene til tiden. Retten kon -
staterede, at de planlagte og faktiske 
datoer for vedtagelse af lovgivningen 
for det meste var sammenfaldende. En 
sammenligning af de faktiske datoer 
for færdiggørelse af lovgivningsfor -
slag med de planlagte datoer i GD for Det Indre Marked og Tjenesteydelser 
viser, at lovgivningen blev forberedt 
rettidigt under finanskrisen. Ydermere 
vedtog kommissærkollegiet hurtigt de 
forslag, som det modtog fra GD for Det 
Indre Marked og Tjenesteydelser (det 
tog i gennemsnit 2,4 uger).
23 Bemærkninger
… der var stramme tidsfri -
ster for EBA, kort offentlig 
høring, og Kommissionen 
havde ikke udarbejdet en 
samlet konsekvensanalyse
EBA skulle overholde stramme 
tidsfrister
28 
EBA spiller en vigtig rolle i den forbe -
redende fase af lovgivningsprocessen, 
og myndighedens arbejdsbyrde i for -
bindelse med lovgivningsarbejdet og 
tidsfristerne er fastsat i forvejen i lov -
givningen. EBA udarbejder dernæst 
de tekniske standarder med tekniske 
detaljer, der skal supplere lovgivnin -
gen om finansielle tjenesteydelser. 
Disse tekniske standarder godkendes 
derefter af Kommissionen, således at 
de får bindende retsvirkning.
29 
Kommissionen foreslog i første 
omgang kapitalkravsdirektiv IV og 
kapitalkravsforordningen i juli 2011. 
Kommissionen, Rådet og Europa -Par-
lamentet nåede til enighed om CRD 
IV/CRR i marts 2013. Den 16. april 2013 
godkendte Europa -Parlamentet CRD 
IV-forslagene med ændringer, og 
den endelige tekst trådte i kraft den 
17. juli 2013. Gennemførelsesdatoen 
blev 1. januar 2014, et år senere end 
oprindeligt planlagt.30 
CRD IV og CRR gav EBA bemyndi -
gelse til at udforme over 100 udkast 
til reguleringsmæssige og gennem -
førelsesmæssige tekniske standarder. 
Kommissionens forslag om CRD IV/CRR 
af juli 2011 omfattede et krav til EBA 
om at levere de fleste af de tekniske 
standarder senest 1.  januar  2013, der 
på det tidspunkt var den dato, CRD IV/
CRR forventedes at træde i kraft. Da 
EBA’s tidsfrister ikke blev ændret, var 
den nødt til at udføre sit arbejde på 
de tekniske standarder på grundlag af 
Kommissionens udkast til forslag med 
risiko for, at ændringer i direktivet og 
forordningen også ville medføre æn -
dringer i de tekniske standarder. EBA 
var ikke inviteret med som observatør 
i lovgivningsprocessen ved forhandlin -
gerne af forslagene til CRD IV/CRR, og 
EBA har derfor ikke været i stand til at 
fremsætte bemærkninger om manda -
terne og tidsplanen for processen på 
en systematisk måde.
De offentlige høringsperioder 
var korte
31 
Kommissionen og EBA har en stan -
dardfrist til offentlig høring. Inden 
2012 var den otte uger, men siden 2012 
har den været på 12 uger12.
32 
Både Kommissionen og EBA konsulte -
rer interessenterne på flere forskellige 
måder under processen med udform -
ning af lovforslag. Offentlige høringer 
er en vigtig del af denne proces.12 Der er ikke tale om en 
bindende standard, men den 
anses for nødvendig, således 
at eksterne interesserede 
parter kan forberede deres 
svar til udkast på 
lovgivningsforslag.
-  KOM(2002) 277 final af 
5. juni 2002 »Mod en 
stærkere hørings- og 
dialogkultur — forslag til 
generelle principper og 
minimumsstandarder 
ved Kommissionens 
høring af interesserede 
parter«. Siden 2012 har 12 
uger været tilladt.
-  EBA, Public Statement on 
Consultation Practices , 
25. september  2012, 
punkt 3(3).
24 Bemærkninger
33 
Rettens gennemgang viste, at der var 
blevet gennemført flere offentlige 
høringer både i Kommissionen og EBA, 
hvor eksterne interessenter havde en 
kort svarfrist. F.eks. var den frist, Kom -
missionen gav til høringer vedrørende 
CRD II, CRD III og CRD IV/CRR, i gen -
nemsnit 4,8 uger. For de 11 høringer, 
som Revisionsretten analyserede fra 
2012, var EBA’s gennemsnitlige hø -
ringsperiode på 8,7 uger. Som følge af 
de stramme frister (jf. punkt 28-30) har 
Kommissionen og EBA ikke overholdt 
deres egne erklærede bedste praksis 
med hensyn til den tid, interessenterne 
skal have til at levere deres bidrag, 
hvilket medfører, at der er risiko for, at 
man kun modtager et begrænset antal 
svar, eller modtager svar, der ikke går 
tilstrækkeligt i dybden, navnlig med 
hensyn til bankforeninger, hvilket kan 
føre til lovgivningsforslag af ringere 
kvalitet.
Kommissionen 
udarbejdede ikke en samlet 
konsekvensanalyse for 
lovpakken
34 
Alle kommissionsinitiativer med vidt -
rækkende følger — og herunder også 
forslag til delegerede retsakter og 
gennemførelsesbestemmelser — bør 
således gøres til genstand for en kon -
sekvensanalyse, der vurderer de po -
tentielle effekter af ny lovgivning eller 
forslag til politikker på det økonomiske 
(herunder konkurrenceevne), sociale 
og miljømæssige område13.35 
Siden starten på finanskrisen har Kom -
missionen søsat mange lovgivningsfor -
slag vedrørende bankvæsen, værdipa -
pirmarkeder, forsikring og pensioner 
(jf. bilag IV ), og den har udarbejdet 
konsekvensanalyser og udkast til 
lovgivningsforslag samtidigt. Kom -
missionen har imidlertid endnu ikke 
foretaget en tværsektoriel vurdering af 
den samlede effekt af den fulde pakke 
af lovgivningsforslag vedrørende fi -
nansielle institutioner på de finansielle 
markeder.
Risiko for, at EBA’s tilsyns -
råd ikke træffer de bedste 
beslutninger
36 
Tilsynsrådets medlemmer bør handle 
uafhængigt og kun i Unionens 
interesse14.
37 
Tilsynsrådet er det vigtigste beslut -
ningsorgan i EBA15. Det består af 
direktørerne for de nationale offent -
lige myndigheder, der er ansvarlige for 
tilsynet med kreditinstitutter i hver af 
de 28 medlemsstater. Ifølge lovgivnin -
gen skal medlemmerne af tilsynsrådet 
handle uafhængigt og objektivt og 
udelukkende i Unionens interesse. Der 
er fastsat en detaljeret forretningsor -
den for tilsynsrådet (møder, afstem -
ningsregler osv.)16.13 SEC(2009) 92 af 
15. januar  2009.
14 EBA- forordningens 
betragtning 52 og artikel 42.
15 Artikel 40-44 
i EBA- forordningen 
(udpegelse af formanden, 
udpegelse af 
mæglingspanelet, udpegelse 
af interessentgruppen for 
banker, vedtagelse af 
udtalelser, henstillinger og 
afgørelser osv.).
16 Vedtaget i januar 2011 og 
ændret i juli 2012.
25 Bemærkninger
38 
Da revisorerne mødtes med repræ -
sentanter for EBA og de nationale 
tilsynsmyndigheder, gav disse udtryk 
for, at medlemmerne af tilsynsrådet 
fortrinsvis repræsenterede deres egne 
nationale interesser. På tilsynsrådets 
møde i februar 2013 konstaterede re -
visorerne, at de fleste medlemmer gav 
udtryk for deres nationale holdninger 
i stedet for at foreslå en holdning for 
EU. Dette er i strid med det erklærede 
mål i lovgivningen.
Tilsynsreformen: EBA har 
bidraget til grænseover -
skridende tilsyn, men der 
er stadig udfordringer
39 
Bank tilsyn  er tilsyn med bankers øko -
nomiske resultater og aktiviteter for at 
sikre, at de fungerer sikkert og forsvar -
ligt og i overensstemmelse med regler 
og bestemmelser. Banktilsyn foretages 
af de offentlige myndigheder med 
henblik på at forbygge bankkonkur -
ser17. På nuværende tidspunkt (inden 
den fælles tilsynsmekanisme) udføres 
tilsynet med komplekse grænseover -
skridende banker i Den Europæiske 
Union gennem samspil og samarbejde 
mellem hjemlandets og værtslandets 
tilsynsmyndigheder, der med regel -
mæssige mellemrum mødes med 
repræsentanter for EBA i kollegierne af 
tilsynsførende.
40 
Med den hurtige integration af mar -
kederne for finansielle tjenesteydel -
ser i EU og væksten i det universelle 
bankkoncept forud for krisen havde 
nogle banker udviklet betydelige 
grænseoverskridende højrisikoakti -
viteter, både i EU og på verdensplan. 
Banktilsyn var imidlertid forblevet et 
nationalt ansvar18.41 
EBA spiller en større rolle i tilsynet i EU 
end sin forgænger, CEBS, men EBA 
fører ikke direkte tilsyn med de finan -
sielle institutioner (jf. punkt 9). EBA 
spiller en afgørende rolle i udviklingen 
af det fælles regelsæt og bidrager 
i afgørende grad til en konsekvent 
anvendelse af det fælles regelsæt, der 
gælder for alle medlemsstater, og til 
at styrke konvergensen i tilsynspraksis 
i Unionen som helhed.
42 
EBA har oprettet en tilsynsafdeling, 
der består af to kontorer: et for risiko -
analyse og et for koordinering mellem 
hjemland og værtsland. Kontoret for 
koordinering mellem hjemland og 
værtsland beskæftiger sig med kollegi -
erne af tilsynsførende og deltager i og 
overvåger de 44 største kollegier, gen -
nemfører tematiske analyser og frem -
mer konvergens i tilsynspraksis. Konto -
ret er dog underbemandet: i perioden, 
hvor revisionen fandt sted, var der kun 
6 ansatte. Kontoret for risikoanalyse 
arbejder med stresstest (jf. punkt 59) 
og udfører regelmæssige analyser af 
banksektorens finansielle stabilitet 
i Europa. Endvidere har det udviklet et 
sæt risikoindikatorer, der anvendes til 
afrapportering af risici i banksektoren 
(såkaldte »risikooversigter«), og det 
leverer regelmæssigt en vurdering 
til ESRB, Europa -Parlamentet, Rådet 
for Den Europæiske Union og andre 
EU-organer.17 Webster’s New World Finance 
and Investment Dictionary.
18 Alford, D., The Lamfalussy 
Process And EU Bank 
Regulation: Another Step On 
The Road To Pan -European 
Regulation?, Annual Review of 
Banking & Financial Law 
(Vol. 25: 1) s. 396, 2006.
26 Bemærkninger
43 
EBA har bidraget til at forbedre det 
grænseoverskridende banktilsyn ved 
at fungere som formidler og koordina -
tor af de nationale tilsynsmyndighe -
ders arbejde (NSA). EBA mangler dog 
beføjelser til at træffe eller håndhæve 
beslutninger om tilsynsmæssig konver -
gens og til at bilægge tvister mellem 
NSA’er (jf. punkt 44-55). Dertil kommer, 
at 2011-stresstesten viste, at EBA’s rolle 
i dette vigtige tilsynsredskab var be -
grænset (jf. punkt 56-64).
… Den tilsynsmæssige kon -
vergens gennem kollegi -
erne af tilsynsførende er 
blevet bedre, men er fortsat 
begrænset
EBA’s rolle i kollegierne af 
tilsynsførende er blevet bedre, 
men er fortsat begrænset
44 
Myndigheden skal bidrage til at frem -
me og overvåge tilsynskollegiernes 
effektive og konsekvente virkemåde19. 
Der skal oprettes tilsynskollegier for 
alle finansielle koncerner med bety -
delig grænseoverskridende aktivitet 
i EU, de skal mødes regelmæssigt og 
sørge for ordentlig koordinering af de 
kompetente NSA’ers tilsynsarbejde.45 
Oprettelsen af kollegier af tilsynsfø -
rende (»kollegier«) var et af de cen -
trale elementer til at øge de nationale 
tilsynsmyndigheders tilsynsmæssige 
konvergens20. I henhold til lovgivnin -
gen har den tilsynsførende fra hjem -
landet ansvaret for det overordnede 
tilsyn med bankkoncerners organisati -
on og for koordineringen af kollegiet21.
46 
Kollegiernes vigtigste opgaver er, at22:
 — være et forum for 
informationsudveksling
 — træffe den fælles afgørelse om 
kapitalniveauet for grænseover -
skridende bankkoncerner
 — foretage den fælles risikovurdering
 — fastlægge rammerne for tilsynsak -
tiviteter i krisesituationer
47 
EBA har ret til at deltage i kollegier, 
hvor dets rolle er at strømline informa -
tionsudvekslingsprocessen. Formålet 
er at fremme konvergens og ensartet -
hed i kollegierne ved anvendelsen af 
EU-retten og at bidrage til at overvin -
de den nuværende krise og forebygge 
fremtidige kriser.19 Artikel 21 i EBA -forordningen.
20 Kollegierne blev oprettet 
i medfør af EU -retten i det 
reviderede kapitalkravsdirektiv 
(CRD II), der var gældende fra 
31. december 2010 
(20 09/111/EF).
21 De øvrige deltagere 
i kollegierne er: de 
kompetente myndigheder 
med ansvar for tilsyn med 
datterselskaber af et 
EU-moderkreditinstitut eller et 
EU-moderholdingselskab, de 
kompetente myndigheder i et 
værtsland, hvor der er 
etableret betydelige filialer, 
samt centralbanker og 
tredjelandes kompetente 
myndigheder, hvis det er 
relevant.
22 EBA’s årsrapport for 2011, 
figur 8, s. 29.
27 Bemærkninger
48 
EBA har bidraget til kollegiernes 
arbejde på mange forskellige måder, 
bl.a. ved at:
 — udstede et dokument om god 
praksis med henblik på at opnå 
sammenhæng i indhold og over -
ensstemmelse af fælles afgørelser
 — gennemføre en undersøgelse af 
anvendelsen af retningslinjer for 
kollegiernes virkemåde og afgø -
relser om, hvorvidt de grænse -
overskridende bankers kapital er 
passende23
 — levere handlingsplaner og opfølg -
ning herpå i 2011 og 2012 for at 
styrke kollegiernes virkemåde
 — levere et redskab til informati -
onsudveksling i kollegier, via en 
IT-platform.
49 
Det fremgik endvidere af gennem -
gangen af sagsakter, at EBA har gjort 
en stor indsats for at bilægge tvister 
mellem NSA’er uformelt (jf. punkt 55). 
EBA’s formidlende rolle i kollegierne 
har forbedret deres arbejde. Ved 
udgangen af 2013 havde EBA også 
mæglet i en række sager24. EBA’s effekt 
på tilsynsmæssig konvergens gennem 
kollegierne har dog været begrænset, 
da den ikke er ansvarlig for at organi -
sere kollegierne (dvs. fastlægge dags -
ordenen) og ikke formelt kan deltage 
i deres beslutningstagning.I nogle tilfælde brugte 
kollegierne for lang tid på at 
drøfte procedurer i stedet for at 
fokusere på risici
50 
Gennemgang af sagsakter og drøftel -
ser med NSA’er viste, at der i adskillige 
tilfælde på møderne i kollegierne blev 
brugt mere tid på at drøfte procedu -
remæssige spørgsmål end på en mere 
grundlæggende drøftelse af risici. 
Tilsynsmyndighederne i hjemlandet in -
formerede f.eks. deltagerne i kollegiet 
om, hvor langt deres banker var nået 
med EBA’s stresstest, men resultaterne 
blev sjældent drøftet. EBA har holdt 
adskillige indlæg i kollegierne, men de 
har hidtil mest vedrørt operationelle 
spørgsmål. Ikke desto mindre er der 
sket fremskridt i kollegierne siden 2011, 
fordi der er indført fælles risikovurde -
ringer og fælles afgørelser i hele EU.
Informationsdelingen 
i kollegierne og 
dokumentationen har ikke 
været fuldstændig
51 
Ifølge lovgivningen skal kollegierne 
fungere på grundlag af skriftlige 
aftaler25. Det fremgik af gennemgan -
gen, at EBA’s sagsakter vedrørende 
kollegierne ikke indeholdt alle de 
væsentligste dokumenter, f.eks. den 
obligatoriske skriftlige aftale vedrøren -
de kollegiets drift. Et af EBA’s vigtigste 
bidrag i forbindelse med kollegierne 
er at give feedback om kollegiets drift 
til hjemlandets tilsynsmyndigheder26. 
I adskillige tilfælde var der imidlertid 
intet bevis for EBA’s feedback i kolle -
giernes sagsakter. EBA har ikke noget 
egentligt sagshåndteringssystem, der 
kan gøre det lettere at fastholde viden 
i organisationen.23 CEBS har tidligere 
offentliggjort retningslinjer 
om kollegiernes operationelle 
drift (GL34), den fælles 
risikoanalyse af banker og om 
fælles afgørelser i et kollegium 
om, hvorvidt de 
grænseoverskridende bankers 
kapital er passende (GL39).
24 EBA’s formands erklæring 
i Økonomi- og 
Valutaudvalget  — den 
30. september  2013.
25 Artikel 42a, stk. 3, 
i Europa -Parlamentets og 
Rådets direktiv 2009/111/EF 
af 16. september 2009 om 
ændring af direktiv 
2006/48/EF, 2006/49/EF og 
2007/64/EF for så vidt angår 
banker tilsluttet 
centralorganer, visse 
komponenter i egenkapitalen, 
store engagementer, 
tilsynsordninger og 
krisestyring (EUT L 302 
af 17.11.2009, s. 97).
26 EBA’s årsrapport for 2011, 
figur 8, s. 29.
28 Bemærkninger
52 
EBA stiller en IT -platform til rådighed 
for NSA’erne med henblik på informa -
tionsudveksling i kollegierne. Retten 
fandt, at denne platform fungerer som 
et arkiveringssystem, og at NSA’erne 
ikke bruger den aktivt til løbende drøf -
telser af risici uden for rammerne af de 
årlige eller halvårlige kollegiemøder. 
Sådanne drøftelser foregår ofte bilate -
ralt og ikke via IT -platformene. Da der 
er op til 20 NSA’er i et kollegium, er der 
risiko for, at vigtige oplysninger ikke 
kommer frem til alle deltagerne.
… EBA’s rolle i mæglingen 
var begrænset på grund af 
juridiske begrænsninger
53
 — Artikel 19, stk. 1, i EBA -forordnin -
gen (bindende mægling) fastsæt -
ter, at hvis: »[…] en kompetent 
myndighed [er] uenig i en anden 
medlemsstats kompetente myn -
digheds tiltag eller mangel på 
tiltag […] kan myndigheden efter 
anmodning fra en eller flere af de 
berørte kompetente myndigheder 
bistå disse myndigheder med at 
nå til enighed […]. I tilfælde […] og 
hvor der på grundlag af objektive 
kriterier kan konstateres uenighed 
mellem kompetente myndigheder 
i forskellige medlemsstater, kan 
myndigheden på eget initiativ27 
bistå disse myndigheder med at nå 
til enighed […]«. — Artikel 31 i EBA -forordningen (ik -
ke-bindende mægling) fastsætter: 
»myndigheden fremmer en koor -
dineret reaktion fra Unionen, bl.a. 
ved: […] c) at foretage ikke -bin-
dende mægling på foranledning af 
kompetente myndigheder eller på 
eget initiativ, jf. dog artikel 19 […]«.
54 
EBA spiller en rolle med hensyn til 
bilæggelse af tvister mellem NSA’er. 
Denne rolle er imidlertid begrænset, 
da EBA kun i nogle få situationer, hvor 
der er en specifik hjemmel, kan yde 
bindende mægling28, og kun når de 
nationale myndigheder, der er uenige, 
anmoder herom. Selv om der har 
været tegn på uoverensstemmelse 
mellem nogle NSA’er, og selv om EBA 
har indført procedurer til at håndtere 
uoverensstemmelserne, havde ingen 
NSA anmodet om bindende mæg -
ling fra EBA, da revisionen fandt sted. 
Generelt foretrak de nationale tilsyns -
myndigheder at løse uoverensstem -
melser bilateralt, og nogle udtrykte 
uvilje mod at løfte tvisterne op på 
EBA- niveau.
55 
Det fremgik dog af gennemgangen af 
sagen, at EBA har gjort en stor indsats 
for at bilægge tvister mellem NSA’er 
uformelt og uden brug af mæglings -
procedurerne. Dertil kommer, at EBA 
siden Den Europæiske Revisions -
rets sidste besøg har indledt et par 
ikke -bindende mæglingssager29 som 
følge af sine undersøgelser af poten -
tielle overtrædelser af EU -retten.27 EBA’s beføjelser med hensyn 
til bindende mægling er 
blevet udvidet i medfør af det 
nye kapitalkravsdirektiv og 
den nye kapitalkravsforord -
ning (CRD IV/CRR). Beføjel -
serne til at handle »på eget 
initiativ« skal dog stadig 
nævnes specifikt i den afledte 
ret, der giver mandat til 
bindende mægling.
28 Da Rettens revision fandt sted, 
var der kun planlagt bindende 
mægling i nogle få tilfælde, 
blandt andet med henblik på 
at træffe en fælles afgørelse 
om definitionen af en 
»væsentlig filial« og en fælles 
afgørelse om at fastsætte 
egenkapitalgrundlaget på et 
konsolideret grundlag såvel 
som på individuelt grundlag.
29 Ud over den rolle, EBA 
indtager i forbindelse med 
»bindende mægling«, og som 
er fastsat i specifikke 
bestemmelser, kan EBA også 
indtage en generel 
koordinerende rolle gennem 
»ikke -bindende mægling« 
enten på anmodning af de 
kompetente myndigheder 
eller på eget initiativ (artikel 31 
i EBA- forordningen).
29 Bemærkninger
Tilsynsreformen: 
EBA’s rolle i stresstest
Problemer med pålidelighe -
den af 2011-stresstestene af 
banker, men…
56 
Ifølge forordningen kan EBA indlede 
og koordinere stresstest på EU -plan for 
at vurdere de finansielle institutioners 
modstandsdygtighed, navnlig den 
»systemiske risiko«. EBA bør sikre, at 
der anvendes en konsekvent metode 
på nationalt niveau for sådanne test, 
og bør rette en henstilling til den kom -
petente myndighed for at korrigere 
forhold identificeret i stresstesten30.
57 
I 2011 udførte EBA stresstest af 91 
banker31 i 21 EU -lande32. Målet var 
at vurdere, hvor modstandsdygtigt 
EU’s banksystem var, og de enkelte 
institutioners solvens33. Bankernes 
solvens blev vurderet i forhold til et 
benchmark, der blev defineret med 
henvisning til kernekapitalen34, som 
var fastsat til 5 % af de risikovægtede 
aktiver. Stresstesten gav også detalje -
rede oplysninger om bankerne.EBA havde et begrænset 
retligt mandat og begrænset 
personale til at gennemføre 
stresstestene i 2011
58 
Selve stresstesten gennemførtes 
med en bottom -up-metode. Euro -
pa-Kommissionen og ECB definerede 
henholdsvis referencescenariet35 og 
krisescenariet36. Bankerne anvendte 
krisescenariet og beregnede selv re -
sultaterne. NSA’erne havde den direkte 
kontakt med bankerne og foretog de 
første kvalitetskontroller af bankernes 
resultater. EBA’s rolle var at levere de 
metodiske rammer37 og at koordinere 
NSA’ernes arbejde og gennemføre 
overensstemmelsestjek af bankernes 
data leveret af NSA’erne.
59 
EBA’s gennemgang af dataene blev 
udført af 10 udstationerede nationale 
eksperter og fem ansatte i EBA. Kvali -
tetskontrollerne bidrog til at reducere 
omfanget af uoverensstemmende 
data. Undersøgelsens store omfang 
(den omfattede 91 banker), den be -
grænsede tidsramme (fire måneder) 
og EBA’s begrænsede mandat og lov -
givningsmæssige rammer (EBA opstil -
lede ikke scenarierne, den foretog ikke 
beregningerne, og den havde ingen 
direkte adgang til bankerne) gjorde 
det imidlertid vanskeligt at foretage en 
detaljeret kontrol af bankernes data. 
Alle disse faktorer påvirkede den over -
ordnede pålidelighed af resultaterne af 
stresstestene.30 Artikel 21, stk. 2, 
i EBA- forordningen.
31 Der blev kun offentliggjort 
resultater for 90 banker. På 
grund af uenighed om 
definitionen af kernekapital 
tillod en af bankerne ikke EBA 
at offentliggøre de resultater, 
EBA havde beregnet.
32 Testen dækkede over 65 % af 
EU’s banksystems samlede 
aktiver og mindst 50 % af 
aktiverne i de nationale 
banksektorer i hver enkelt 
EU-medlemsstat. Hvis 
størstedelen af bankaktiverne 
i et land var ejet af 
bankkoncerner, der opererede 
i en anden medlemsstat, var 
der ikke medtaget nogen 
anden uafhængig bank 
i testen, idet landet var 
tilstrækkeligt dækket ved de 
aktiver, der var konsolideret 
under disse bankkoncerner.
33 Revisionen omfattede ikke de 
stresstest, der blev udført af 
CEBS inden 2011.
34 Baselkomitéen for Banktilsyn, 
hvis Basel III -regler danner 
grundlaget for global 
bankregulering, fokuserer på 
kernekapitalskvoten, der 
grundlæggende kun består af 
egenkapital og tilbageholdt 
overskud.
35 Konsensusforventningen om 
den økonomiske udvikling.
36 Krisescenariet var fastsat af 
ECB på grundlag af en række 
risici aftalt i december 2010 
med Kommissionens 
prognoser fra efteråret 2010 
som baseline. Indledende 
bemærkninger i publikationen 
»2011 EU -wide Stress Test 
Results«, London, 15. juli 2011.
37 Den metodiske ramme 
(51 sider) omfattede 
hovedtrækkene 
i undersøgelsen (f.eks. 
omfang, tidsramme og 
referencedato) og de 
antagelser, som 
undersøgelsen byggede på 
(f.eks. statisk balance, 
nulvækst og konstant 
aktivitetsmiks) samt tekniske 
retningslinjer og definitioner 
(f.eks. forskellige 
kapitalelementer, hvordan 
afdækkede positioner 
(hedging positions) skal 
behandles, og hvad der skal 
afspejles i udviklingen af 
driftsresultatet).
30 Bemærkninger
2011-stresstestene og eksempler på senere opståede kapitalbehov frem til udgan -
gen af 2013
Januar  2011: EBA annoncerer 2011 stresstesten.
15. juli 2011: EBA offentliggør resultaterne af stresstest af 90 banker38. Otte banker (fem spanske, to græske 
og en østrigsk) kommer under kapitalkravet på 5 %. Der blev konstateret et samlet kapitalunderskud på 
2,5 milliarder  euro.
10. oktober 2011: Belgien, Frankrig og Luxembourg beslutter sammen at omstrukturere banken Dexia og yde 
den en garantiordning på op til 90 milliarder euro. Dexia blev vurderet i stresstesten til at være en af de mere 
sikre banker i Europa (nr. 13 ud af 91 på ranglisten).
Maj 2012: Bankia, den største besidder af ejendomsaktiver i Spanien, nationaliseres og anmoder om en red -
ningspakke på 19 milliarder euro. Bankia ændrer også resultatopgørelsen for 2011 fra et oprindeligt overskud 
på 309 millioner euro til et tab på 4,3 milliarder euro. Ifølge stresstesten (krisescenariet) ville Bankias kerneka -
pitalskvote falde til 5,4 % ved udgangen af 2012, hvilket stadig er over det krævede minimum på 5 %.
2012: De spanske myndigheder bestiller en stresstest39 for 14 bankkoncerner, der repræsenterer 90 % af det 
spanske banksystem. Denne undersøgelse vurderer under krisescenariet kapitalbehovet til næsten 60  mil -
liarder euro. Den vurderer også, at spanske banker over en periode på tre år samlet set vil lide kredittab på 
270 milliarder  euro.
Begyndelsen af 2013: SNS Bank (et datterselskab af SNS Reaal) nationaliseres af den nederlandske regering. 
Banken havde lidt store tab i sine beholdninger af fast ejendom, navnlig i udlandet. I henhold til 2011-stresste -
sten var SNS Banks kernekapitalskvote på 8,4 %, hvilket er et godt stykke over det krævede minimum på 5 %, 
og ville falde til 7 % ved udgangen af 2012.
Udgangen af 2013: Der blev foretaget en gennemgang af aktivernes kvalitet og stresstest for de to største 
banker i Slovenien, Nova Ljubljanska banka (NLB d.d.) og Nova Kreditna Banka Maribor (NKBM d.d.)40. I forhold 
til den vurdering, der blev foretaget i EBA’s stresstest i 2011, hvor der ikke blev konstateret noget kapitalun -
derskud, førte undersøgelsen i 2013 til, at den slovenske regering rekapitaliserede NLB d.d. med 1  551  millio -
ner euro og NKBM d.d. med 870 millioner euro.
38 En bank nægtede at give tilladelse til at offentliggøre alle dens data.
39 Udført af Oliver Wyman, et uafhængigt eksternt konsulentfirma.
40 Der blev foretaget en omfattende evaluering af Oliver Wyman, Roland Berger, Deloitte, EY, CBRE, Jones Lang LaSalle, Cushman & Wakefield og 
Colliers (jf. pressemeddelelse fra den slovenske nationalbank dateret 12. december 2013).Tekstboks 1
31 Bemærkninger
60 
EBA’s stresstest var en beregning af et 
muligt kapitalunderskud. Stresstesten 
var et af en række af overvågningsred -
skaber, der blev brugt til at vurdere 
de enkelte institutioners modstands -
dygtighed, så vel som systemets 
overordnede modstandsdygtighed41. 
Testen omfattede ikke en vurdering af 
kvaliteten af bankernes aktiver eller 
af den tilgrundliggende sikkerheds -
stillelse, og bankernes likviditet blev 
heller ikke testet.
61 
Af de årsager, der er anført i punkt 
59-60, kunne stresstestene ikke identi -
ficere problemer i flere af de europæi -
ske banker, som senere blev nødt til at 
få en redningspakke (jf. tekstboks 1 ).
… rekapitaliseringen i 2012 
bidrog til at genskabe 
tilliden
62 
Stresstesten i 2011 blev efterfulgt af 
rekapitalisering i 201242. Formålet var 
at styrke en række bankers kapitalpo -
sition ved at opbygge en ekstraordi -
nær og midlertidig kapitalbuffer. EBA 
krævede en stigning i kernekapitals -
kvoten43 til 9 % inden udgangen af 
juni 201244.63 
EBA overvågede implementeringen af 
bankernes rekapitaliseringsplaner og 
udsendte den endelige rapport den 
3. oktober  2012. Generelt førte dette 
tiltag til en stigning i bankernes kapi -
talposition på over 200 milliarder euro. 
27 banker, der til at begynde med 
havde underskud, havde forelagt kapi -
talplaner og havde styrket deres kapi -
talposition med 116  milliarder  euro45. 
Rekapitaliseringen bidrog til at gen -
skabe tilliden til banksektoren46.
64 
Der var hverken indført en afviklings -
mekanisme eller en finansiel støt -
temekanisme for stresstestene på 
EU-plan for at støtte bankerne direkte. 
Det var nødvendigt med nationale 
ad hoc -løsninger for at tilføre kapital 
i disse banker, der senere blev vurderet 
som svage, og som ikke kunne rejse 
kapital på de finansielle markeder, 
hvorved der opstod pres på de natio -
nale regeringers budgetter. Situatio -
nen var anderledes i USA, hvor der var 
indført finansielle støttemekanismer 
inden gennemførelsen af stresstestene 
(jf. bilag V ).41 EBA, Overview of the EBA 201 1 
banking EU‑wide stress test , 
18. marts 2011.
42 Den 26. oktober 2011 vedtog 
stats- og regeringscheferne 
for Euro -området en række 
omfattende foranstaltninger 
for at genskabe tilliden. En af 
disse foranstaltninger var at 
gennemføre rekapitalisering. 
Andre foranstaltninger 
vedrørte gældslettelse for 
Grækenland og fremme af den 
europæiske finansielle 
stabilitetsfacilitet (EFSF).
43 Kernekapital over for 
risikovægtede aktiver.
44 EBA, Capital buffers for 
addressing market concerns 
over sovereign exposures 
— Methodological note, 
8. december  201 1.
45 EBA, Final report on the 
implementation of Capital 
Plans following the EBA’s 2011 
Recommendation on the 
creation of temporary capital 
buffers to restore market 
confidence, 3. oktober 2012.
46 Siden rekapitaliseringen af 
bankerne har det europæiske 
MSCI -aktieindeks vist en jævnt 
stigende tendens.
32 Bemærkninger
Tilsynsreformen: det er 
stadig nødvendigt at 
udvikle forbrugerbeskyt -
telse og centrale 
forvaltningssystemer
… Minimale ressourcer 
og få stemmeberetti -
gede medlemmer med et 
fuldt mandat vedrørende 
forbrugerbeskyttelse
65 
Forbrugerbeskyttelse kan defineres 
som sikring af forbrugernes interesser 
for så vidt angår kvalitet, pris og sik -
kerhed, normalt inden for lovgivnings -
mæssige rammer47. I finanssektoren 
omfatter specifik forbrugerbeskyttelse 
produktsikkerhed, gennemsigtighed, 
fuldstændige og korrekte oplysnin -
ger, urimelig handelspraksis, tvangs -
fuldbyrdelse, henstand, mægling og 
klagebehandling.
66 
EBA -forordningens artikel 9, stk. 1: 
»Myndigheden indtager en ledende 
rolle med hensyn til at fremme gen -
nemsigtighed, enkelhed og retfær -
dighed på markedet for finansielle 
produkter eller tjenesteydelser på det 
indre marked, herunder ved:
 — at indsamle, analysere og rappor -
tere om forbrugertendenser
 — at revidere og koordinere finan -
sielle færdigheder og uddannel -
sesinitiativer fra de kompetente 
myndigheder
 — at udarbejde uddannelsesstandar -
der for erhvervet og
 — at bidrage til udviklingen af fæl -
les regler om videregivelse af 
oplysninger«.Knappe ressourcer til 
forbrugerbeskyttelse
67 
Som følge af den finansielle turbulens 
blev forbrugerbeskyttelse ikke priori -
teret højt: i 2011 og 2012 fokuserede 
EBA sin indsats på at afhjælpe systemi -
ske risici, som næsten alle nationale og 
internationale lovgivere prioriterede 
højt. Der blev kun afsat få ansatte til 
forbrugerbeskyttelse. F.eks. bestod 
forbrugerbeskyttelseskontoret ved 
udgangen af februar 2013 kun af to an -
satte. Stillingen som kontorchef havde 
været ledig i flere måneder. I 2011 blev 
der ikke taget nogen forbrugerbe -
skyttelsesspørgsmål op i tilsynsrådet, 
formanden bemærkede blot, at der var 
behov for at flytte forbrugerspørgsmål 
højere op på EBA’s prioriteringsliste. 
I 2012 begyndte EBA at arbejde mere 
med forbrugerbeskyttelse, hvilket 
førte til flere drøftelser i tilsynsrådet 
og offentliggørelse af en række doku -
menter i 2013.
68 
Alle tre europæiske tilsynsmyndighe -
der (ESA’er)48 har forbrugerbeskyttelse 
som et af deres formål. Det fører til 
en vis overlapning, da en forbruger 
kan købe en forsikring i en bank eller 
i et forsikringsselskab eller foretage 
investeringer i en bank eller et investe -
ringsselskab. ESA’erne er derfor nødt til 
at koordinere deres arbejde på områ -
det forbrugerbeskyttelse, og forvalt -
ningen vanskeliggøres af, at de skal 
træffe samordnede beslutninger om 
beskyttelse af forbrugerrettigheder.47 Kilde:  QFinance Dictionary 
(http://www.qfinance.com/
dictionary ).
48 EBA, EIOPA og ESMA.
33 Bemærkninger
Kun få stemmeberettigede 
medlemmer har et fuldt 
mandat vedrørende 
forbrugerbeskyttelse
69 
Forbrugerbeskyttelse er organise -
ret på forskellig måde i de forskel -
lige medlemsstater (jf. tabel 4 ). 
I mange medlemsstater, hvor an -
svaret deles, er NSA’ernes forbru -
gerbeskyttelsesmandat temmelig 
begrænset, da deres hovedopgave 
er at sikre overordnet finansiel stabi -
litet og ikke at behandle specifikke 
forbrugerbeskyttelsesspørgsmål.70 
Ud over NSA’erne er der 41 kompe -
tente myndigheder, der har en vis form 
for ansvar med hensyn til at forsvare 
forbrugernes interesser på nationalt 
plan. På nationalt plan er de enkelte 
ordninger for forbrugerbeskyttelse 
meget forskellige, og det gør det 
umuligt for EBA at have ét enkelt kon -
taktpunkt i hver medlemsstat, hvilket 
yderligere komplicerer dens opgaver 
på dette område.
49 EBA -forordningens artikel 40, 
stk. 5.Tabel 4NSA’s forbrugerbeskyttelsesmandat
Land
Belgien 
Bulgarien
Den Tjekkiske Republik
Danmark
Tyskland
Estland
Irland
Grækenland
Spanien 
Frankrig
Italien
Cypern
Letland
Litauen
Luxembourg
Ungarn
Malta
Nederlandene
Østrig
Polen
Portugal 
Rumænien
Slovenien
Slovakiet
Finland
Sverige 
Det Forenede Kongerige
Intet mandat X X
Delt mandat X X X X X X X X X X X X X X X X X
Eneansvarlig X X X X X X
Ikke oplyst X X
Kilde:  EBA.
71 
Når et spørgsmål, der skal drøftes af 
tilsynsrådet, ikke henhører under den 
stemmeberettigede nationale myn -
dighed, kan det medlem, der repræ -
senterer denne myndighed, lade sig 
ledsage af en repræsentant for den 
relevante nationale myndighed, som 
ikke får stemmeret49. I 2011 og 2012 var der dog ingen repræsentanter for 
nationale forbrugerbeskyttelsesmyn -
digheder til stede ved tilsynsrådets 
møder, når der blev drøftet spørgsmål 
om forbrugerbeskyttelse (de personer, 
der ledsagede de stemmeberettigede 
medlemmer, arbejdede enten for NSA 
eller for centralbanken).
34 Bemærkninger
EBA’s begrænsede juridiske 
mandat
72 
EBA’s indsatsområde i medfør af 
artikel 1, stk. 2, i EBA -forordningen 
omfatter ikke direktiver, der vedrører 
forbrugerbeskyttelse, bortset fra en 
lille del af betalingstjenestedirekti -
vet. Det første og indtil videre eneste 
mandat, EBA har fået til at udarbejde 
tekniske standarder på dette område 
er realkreditdirektivet (MCD), der blev 
vedtaget i februar 2014.
… EBA mangler stadig at 
implementere vigtige interne 
styresystemer, som kan sikre 
produktivitet og effektivitet
73 
Resultatindikatorer gør det muligt at 
måle fremskridt hen imod at nå en 
organisations mål. EU -institutionerne 
og -organerne anvender resultatmå -
lingssystemer, f.eks. i form af centrale 
resultatindikatorer, der evaluerer de 
centrale aktiviteter eller effekten af 
de aktiviteter, som institutionen eller 
organet deltager i.74 
EBA har indtil videre ikke indført et 
dækkende resultatmålingssystem for 
sine centrale aktivitetsområder. Alt 
efter aktivitetsområdet kan der fast -
sættes forskellige centrale resultatindi -
katorer50. EBA begrunder behovet for 
yderligere ressourcer i 2014 omhygge -
ligt i sin flerårige personalepolitikplan 
for 2014-2016, men der er ingen klar 
dokumentation af koblingen mellem 
de mellemfristede målsætninger og 
opgaver og behovene for at ansætte 
personale.
Tilsynsreformen: 
EBA’s nye rolle
75 
Med indførelsen af den fælles tilsyns -
mekanisme (SSM) kan ECB kun ved -
tage retningslinjer og henstillinger og 
træffe beslutninger med forbehold af 
og i overensstemmelse med de regule -
ringsmæssige og gennemførelsesmæs -
sige tekniske standarder udarbejdet af 
EBA51.
76 
EBA’s rolle med udarbejdelse af rets -
regler vil i vidt omfang være uforan -
dret (jf. punkt 14 og 15) med indfø -
relsen af SSM. EBA skal f.eks. fortsat 
udvikle og bidrage til en konsekvent 
anvendelse af det fælles regelsæt og 
øge konvergensen mellem tilsynsprak -
sis i hele Unionen52.50 F.eks. antal 
onlineforespørgsler og den 
tid, det i gennemsnit tager at 
besvare dem, antal modtagne 
svar på offentlige høringer, og 
den tid, det tager at analysere 
dem, antal punkter tilføjet til 
kollegiernes dagsordener pr. 
år, antal timer uddannelse pr. 
ansat, % af kollegier af 
tilsynsførende, der aktivt 
bruger IT -platformen til at 
udveksle oplysninger osv.
51 Artikel 4, stk. 3, i forordning 
(EU) nr. 1024/2013 
(SSM -forordningen).
52 Betragtning 4 til forordning 
(EU) nr. 1022/2013.
35 Bemærkninger
77 
Der er imidlertid områder, hvor forde -
lingen af ansvarsområder mellem EBA 
og ECB ikke er helt klar:
 — EBA vil fortsat være ansvarlig 
for at udarbejde og ajourføre en 
europæisk tilsynshåndbog om 
tilsyn med finansielle institutioner 
for Unionen som helhed, hvori er 
fastsat bedste praksis inden for til -
synsmetoder og - processer53. Imid -
lertid arbejder både EBA og ECB 
på »tilsynshåndbøger«, og det er 
ikke klart, hvad hver enkelt hånd -
bog kommer til at dække. Der er 
risiko for modstridende eller uklare 
regler/retningslinjer og dobbelt -
arbejde. Endvidere ville det kunne 
medføre forvirring i SSM -landene, 
når det skal afgøres, hvilken 
håndbog der er gældende i hvilken 
situation.
 — EBA er ansvarlig for at indlede 
og koordinere de EU -dækkende 
stresstest, men de kompetente 
myndigheder er ansvarlige for at 
gennemføre dem. Det er dog ikke 
klart, hvem der har det overord -
nede ansvar.
 — Ifølge lovgivningen skal ECB 
udvikle kontakter og indgå aftaler 
om administrative ordninger med 
tilsynsmyndigheder og forvaltnin -
ger i tredjelande og med interna -
tionale organisationer, uden at der 
sker overlapning med EBA54.78 
Ifølge lovgivningen skal ECB og de 
nationale kompetente myndigheder 
i EU -medlemsstaterne uden for SSM 
indgå et aftalememorandum om, hvor -
dan de vil samarbejde i forbindelse 
med udøvelsen af deres tilsynsopga -
ver55. Med disse memoranda er der tale 
om et bilateralt samarbejde mellem 
EU’s vigtigste banktilsynsmyndigheder 
og ikke om en stram koordinering via 
EBA.
79 
EBA’s mandat, f.eks. med hensyn til 
dens rolle i tilsynskollegiet, ville der -
med kunne drages i tvivl, hvis ECB af -
taler tilsynspraksis med tilsynsførende 
i medlemsstaterne uden for SSM.
80 
Med hensyn til personale er EBA end -
videre, som anført i punkt 10 og 67, af -
hængig af ansatte fra de nationale til -
synsmyndigheder (nationale eksperter 
eller kortfristet bistand i forbindelse 
med specifikke opgaver) og kontrakt -
ansatte. Når EBA skal besætte stillin -
ger, der omfatter politikudformning, 
rekrutterer den fortrinsvis fra NSA’er 
eller banksektoren. En af de praktiske 
udfordringer i udviklingen af SSM vil 
være behovet for at rekruttere perso -
nale til ECB (SSM) og EBA, der skal kon -
kurrere på det samme jobmarked. ECB 
planlægger at ansætte ca. 1000 eks -
perter, og EBA har til hensigt mere end 
at fordoble antallet af ansatte fra 94 til 
199 mellem 2012 og 2016.53 Artikel 1, stk. 5, litra a), (i), 
i forordning (EU) nr. 1022/2013.
54 Betragtning 31 til 
SSM -forordningen.
55 Artikel 3, stk. 1, 
i SSM -forordningen.
36
 Konklusion  
og anbefalinger
81 
Retten vurderede, at Kommissionens 
reform af banksektorlovgivningen, 
oprettelsen af EBA og disse to aktørers 
bidrag til indførelsen af det nye regu -
lerings- og tilsynssystem for banksek -
toren i 2011 var vigtige første skridt 
i reaktionen på den finansielle krise. 
Der blev dog konstateret mangler i de 
nye ordningers funktion med hensyn 
til grænseoverskridende banktilsyn, 
vurdering af EU -bankers modstands -
dygtighed og fremme af forbrugerbe -
skyttelse på markedet for finansielle 
produkter eller tjenesteydelser i EU. 
Disse mangler beskrives kort i det 
følgende, og Retten fremsætter en 
række anbefalinger til de politiske 
beslutningstagere og de institutioner, 
der er involveret i den regulerings -
mæssige og tilsynsmæssige reaktion 
på finanskrisen.
82 
EBA har leveret de første elementer til 
et nyt regulerings- og tilsynssystem 
for banksektoren inden for rammerne 
af de tilgængelige ressourcer og med 
sine begrænsede retlige beføjelser. 
Myndigheden har dermed, i det om -
fang det var muligt, opfyldt sit mål om 
at bidrage til det finansielle systems 
stabilitet og effektivitet på kort, mel -
lemlang og lang sigt. Inden for ram -
merne af det nyoprettede SSM under 
ECB er det nødvendigt at præcisere 
rolle- og ansvarsfordelingen yderli -
gere, navnlig mellem ECB, NSA’er og 
EBA for så vidt angår tilsynsopgaver på 
EU-plan.Tilsynsreformen
83 
Kommissionen har generelt udarbejdet 
lovgivningen for banksektoren retti -
digt. Imidlertid har de stramme frister, 
der er fastsat i de verdensomspænden -
de aftaler indgået i G-20 og Baselkomi -
téen, samt forsinkelserne i de politiske 
forhandlinger reduceret den tid, der er 
til rådighed for eksterne interessenter 
til at give input gennem offentlige 
høringer. Det har endvidere medført 
korte frister for EBA til at udarbejde 
tekniske standarder, og EBA har ikke 
systematisk haft mulighed for at frem -
sætte bemærkninger til mandaterne 
og tidsfristerne i lovgivningsproce -
duren. Selv om der er fremsat mange 
lovforslag de seneste år (og andre er 
under forberedelse på nuværende 
tidspunkt), er der ikke blevet gennem -
ført en sektoriel analyse af effekterne 
af hele pakken af forslag.
37 Konklusion og anbefalinger 
Anbefaling 1
Der bør afsættes tilstrækkelig tid 
til udformning og høring, og det 
bør overvejes at gennemføre en 
konsekvensanalyse, der går på tværs 
af sektorerne
— Lovgiver kunne tage højde for den 
tid, det tager at udarbejde tekniske 
standarder, og der bør i Kommissi -
onens lovforslag afsættes tilstræk -
keligt tid til EBA’s udarbejdelse 
af tekniske standarder. Lovgiver 
kunne således invitere EBA med 
som observatør i lovgivnings -
processen eller på anden måde 
gøre det muligt for myndigheden 
at fremsætte bemærkninger om 
lovgivningsforslag, der vedrører 
EBA’s rolle.
— Kommissionen og EBA bør følge 
deres egne retningslinjer for bed -
ste praksis for så vidt angår den 
tid, der afsættes til, at eksterne 
interessenter kan afgive udta -
lelse i forbindelse med offentlige 
høringer.
— Kommissionen bør gennemføre en 
analyse på tværs af sektorerne af 
effekten af hele pakken af forslag. 
Den bør overveje at bruge en 
ekstern evaluator, der har den for -
nødne ekspertise til at gennemføre 
en så kompleks analyse.
Udvikling på tilsynsområdet: 
følger for EBA’s tilsynsrolle
84 
EBA har bidraget til at forbedre det 
grænseoverskridende banktilsyn 
gennem sin rolle som formidler og 
koordinator af arbejdet i de nationale tilsynsmyndigheder og gennem sin 
regulerende rolle i forbindelse med 
udviklingen af et fælles regelsæt og en 
fælles tilsynshåndbog. EBA mangler 
dog beføjelser og passende juridisk 
mandat til at træffe eller håndhæve 
beslutninger vedrørende tilsynsmæs -
sig konvergens og til at løse uoverens -
stemmelser mellem NSA’er. Derfor 
har EBA’s bidrag til tilsynsmæssig 
konvergens generelt været relativt 
begrænset.
Tilsynskollegier
85 
Der er oprettet tilsynskollegier for at 
dække grænseoverskridende bank -
koncerner — dvs. koncerner, der har 
betydelige datterselskaber eller filialer 
i flere medlemsstater. EBA har ret til 
fuldt ud at deltage i disse kollegier 
med henblik på at strømline informa -
tionsudvekslingen og fremme konver -
gens og konsekvens i de forskellige 
kollegiers anvendelse af EU -retten. 
Møderne i kollegierne har dog ofte 
været brugt til at drøfte procedure -
spørgsmål frem for til grundlæggende 
drøftelser af risici. Derfor har EBA’s bi -
drag til tilsynsmæssig konvergens 
gennem kollegierne været relativt 
begrænset, og informationsudvekslin -
gen har ikke været optimal. I den nye 
tilsynsstruktur efter indførelsen af SSM 
vil sammensætningen og antallet af 
tilsynskollegier ændre sig. De vil stadig 
spille en vigtig rolle i forbindelse med 
de grænseoverskridende banker, der 
har betydelige datterselskaber og filia -
ler i medlemsstater, der ikke deltager 
i SSM.
38 Konklusion og anbefalinger 
Anbefaling 2
EBA bør fortsat fremme 
tilsynskollegiernes effektivitet
— EBA bør i højere grad opfordre 
kollegierne til at drøfte risici, f.eks. 
systemiske risici, risikooversigter, 
stresstest osv. I den forbindelse bør 
EBA sikre tæt samarbejde internt 
mellem kontoret for tilsynskolle -
giet og kontoret for risikoanalyse.
— For at gøre opgaven lettere for 
hjemlandets tilsynsmyndighed og 
gøre det muligt at fastholde sin 
egen viden bør EBA sikre, at der 
altid gives feedback til tilsynsmyn -
digheden i hjemlandet, og at det 
altid er dokumenteret i detaljer.
— EBA bør fremme kollegiernes brug 
af IT -platforme mere aktivt som et 
forum for informationsudveksling 
og ikke som et arkiveringssystem.
— EBA bør indføre et sagshåndte -
ringssystem til at sikre videns -
fastholdelse og myndighedens 
produktivitet og effektivitet på 
lang sigt.
Bankstresstest
86 
EBA havde til opgave at formidle og 
koordinere stresstesten i 2011, men 
den havde hverken det personale eller 
det mandat, der var nødvendigt for at 
sikre, at stresstesten var pålidelig. End -
videre blev stresstesten gennemført, 
uden at der var truffet foranstaltninger 
med henblik på en finansiel »støt -
temekanisme« på EU -plan. Selv om stresstesten for 2011 var nyttig med 
hensyn til at indlede rekapitaliseringen 
af et stort antal banker, afslørede den 
også de begrænsninger, som sådanne 
undersøgelser er forbundet med, når 
de ikke er kombineret med en vurde -
ring af porteføljekvaliteten.
Anbefaling 3
Det kræver et klart og vidtrækkende 
mandat og tilstrækkeligt 
erfarent personale at udføre 
pålidelige bankstresstest. 
Afviklingsmekanismer på EU -plan 
bør udformes, så de virker effektivt.
— Den myndighed, der er ansvarlig 
for at gennemføre stresstest, bør 
have et klart og vidtrækkende 
mandat og tilstrækkeligt erfarent 
personale til at sikre, at undersø -
gelsen er pålidelig.
— EU’s politiske beslutningstagere 
bør søge at sikre, at der er indført 
afviklingsmekanismer og passende 
finansielle støttemekanismer, der 
er på højde med omfanget og 
strukturen af grænseoverskridende 
bankaktivitet.
39 Konklusion og anbefalinger 
Forbrugerbeskyttelse
87 
EBA har ikke været i stand til at opfylde 
sit forbrugerbeskyttelsesmandat på 
grund af ressourcemangel og juridiske 
begrænsninger, og fordi de nationale 
forbrugerbeskyttelsesmyndigheder 
ikke er tilstrækkeligt repræsenteret 
i EBA’s beslutningsproces. Mange af 
medlemmerne af tilsynsrådet har kun 
et begrænset eller slet intet forbru -
gerbeskyttelsesmandat. Der er derfor 
risiko for, at beslutningstagningen 
ikke er optimal, ikke alene i tilsynsrå -
det, men også i de stående udvalg og 
underudvalg, hvor medlemsstaterne er 
repræsenteret.
88 
Et andet aspekt, der bør tages i be -
tragtning, er, at alle tre europæiske 
tilsynsmyndigheder (ESA’er) har for -
brugerbeskyttelse som et af formå -
lene. Det fører til en vis overlapning, 
da forbrugerne kan tegne en forsik -
ring i en bank eller i et forsikrings -
selskab. ESA’erne er derfor nødt til at 
koordinere deres arbejde vedrørende 
forbrugerbeskyttelse og beslutnings -
processen, hvilket gør beskyttelse af 
forbrugerrettigheder til et endnu mere 
kompliceret område at administrere.
Anbefaling 4
Der er behov for styrkede 
foranstaltninger med henblik 
på forbrugerbeskyttelse 
i EU’s finanssektor
— Det bør overvejes, hvordan admi -
nistrative ressourcer på EU -plan 
kan bruges mere produktivt og 
effektivt til at fremme forbruger -
beskyttelse i EU.Støtteaktiviteter
89 
Forudsætningen for effektiv resultat -
styring er etableringen af et præsta -
tionsmålingssystem, hvor der f.eks. 
anvendes centrale resultatindikatorer. 
EBA har endnu ikke indført et sådant 
system for at sikre sig, at det fungerer 
produktivt og effektivt.
Anbefaling 5
Indførelse af et 
resultatmålingssystem
— EBA bør indføre et resultatmålings -
system for de vigtigste aktiviteter, 
så den kan se, om det er lykkedes 
den at nå sine mål og målsætnin -
ger som organisation.
Følger af den fælles 
tilsynsmekanisme (SSM)
90 
I forbindelse med sin regulerings -
rolle har EBA mandat til at udarbejde 
tekniske standarder, og den kan med 
nytte bruge sin ekspertviden til fortsat 
at varetage denne opgave. Det er 
imidlertid et spørgsmål, hvilken rolle 
den vil få i forbindelse med banktilsyn 
i fremtiden, da dens rolle er begrænset 
til at koordinere og lette de nationale 
tilsynsmyndigheders arbejde, og da 
den ikke har beføjelser til at pålægge 
de nationale tilsynsmyndigheder at 
gennemføre specifikke afgørelser. Som 
følge heraf er der risiko for uvished 
med hensyn til roller og ansvar og for 
overlapning mellem EBA og ECB.
40 Konklusion og anbefalinger 
Anbefaling 6
Det er nødvendigt at præcisere 
roller og ansvarsområder for at få en 
vellykket bankunion og et effektivt 
banktilsyn
— Et vellykket banktilsyn kræver en 
klar fordeling af roller og ansvar 
mellem EBA, ECB og NSA’erne, 
både dem i og uden for den fælles 
tilsynsmekanisme. Disse roller og 
ansvarsområder bør være klart 
beskrevet i lovgivningen og i de 
aftalememoranda, som de berørte 
institutioner/myndigheder indgår 
med hinanden.— Der bør indføres procedurer for at 
sikre et tæt og hyppigt samarbejde 
og informationsudveksling mel -
lem de forskelige organer. Der skal 
være særlig fokus på overgangs -
perioden, hvor SSM endnu ikke er 
fuldt ud etableret.
— Der er behov for et tæt samar -
bejde mellem EBA, SSM og andre 
nationale tilsynsmyndigheder i de 
EU-medlemsstater, der ikke del -
tager i SSM og i de EU -dækkende 
afviklingsmekanismer.
Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 15. maj 2014.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand

41
 Bilag
Overblik over revisionsmetodenBilag I
Revisions-
mål
Revisions-
kriterierHar Kommissionens forvaltet 
indførelsen af nye forordninger godt? 
- Anbefalinger fra ekspertgrupper
- Project management Body of Knowledge 
(PMBOK Guide) 
- Frister fastsat i forvaltningsplaner og 
i lovgivning på niveau 1
- Juridiske krav i EBA-forordningen i relation til  
/uniF6BD en centralt tilgængelig database over 
registrerede finansielle institutioner
/uniF6BD styrkelse af det europæiske system af 
nationale indskudsgarantiordninger
- Korrekt implementering af EU-regler 
i medlemsstaterne som anført i de forskellige direktiver
- Konsekvensanalyser udført i 
overensstemmelse med retningslinjerne
- Gennemgang af forvaltningsplaner og 
planlægningsdokumenter
- Gennemgang af koordineringen med andre 
GD'er
- Interview med nøgleansatte- Sammenholdelse af faktiske 
offentliggørelsesdatoer med planlagte datoer og frister
- Kontrol af relevante dokumenter- Gennemgang af procedurerne i Kommissionen- Gennemgang af EBA's arbejdsprogrammer for 
2011 og 2012
- Gennemgang af personaleoversigten og 
rekrutteringsplanen
- Gennemgang af fremskridtsrapporter og 
årlige aktivitetsrapporter
- Interview med nøgleansatte- Gennemgang af den relevante liste over 
tilsynskollegier 
- Gennemgang af mødereferater - Analyse af procedurerne for udveksling af 
oplysninger
- Gennemgang af offentliggjorte dokumenterHar EBA spillet en eﬀektiv rolle 
i forbindelse med banktilsyn?Varetog Kommissionen og EBA på en tilfredsstillende måde deres ansvar med hensyn 
til at udarbejde nye ordninger for regulering af og tilsyn med banksektoren, 
og fungerer disse nye ordninger tilfredsstillende? 
- Juridiske krav i EBA-forordningen i relation til 
/uniF6BD oprettelse af tilsynskollegier og fremme af 
bedste praksis
/uniF6BD mægling/uniF6BD samarbejde med andre tilsynsmyndigheder/uniF6BD Udveksling af oplysninger /uniF6BD Organisation af stresstest/uniF6BD Udvikling af tilsynsstandarder
/uniF6BD Udstedelse af retningslinjer og henstillinger 
/uniF6BD forbrugerbeskyttelse 
- Project management Body of Knowledge 
(PMBOK Guide) 
- Rekrutteringsplan og arbejdsprogram- Resultatmålingssystem
Metoder tilindsamling af
revisionsbevis
42 Bilag
Beskrivelse af metoderne til indsamling af revisionsbevis
Forundersøgelse
01 
Forud for revisionen blev der foretaget en forundersøgelse af Kommissionens 
håndtering af finanskrisen. GD for Det Indre Marked og Tjenesteydelser er det 
generaldirektorat, der er ansvarligt for Kommissionens politiske svar på kri -
sen i finanssektoren. Dette sonderende arbejde byggede på en gennemgang 
af centrale dokumenter, f.eks. gældende lovgivning, årsrapporter og ledelses -
planer samt møder med nøgleansatte i adskillige enheder i Kommissionen, 
ECB, ESRB og EBA.
Revisionsbesøg i Kommissionen og EBA
02 
Revisionsholdet besøgte GD for Det Indre Marked og Tjenesteydelser tre 
gange for at indsamle revisionsbeviser. Under disse besøg interviewede revi -
sorerne nøgleansatte i ti kontorer i generaldirektoratet:
 —Den Interne revisionsfunktion
 —Kontor 02 — Politikken for finansielle tjenesteydelser, forbindelser med 
Rådet
 —Direktorat A — Kontor A1 — Menneskelige ressourcer og planlægning
 —Direktorat B — Kontor B2 — Analyser, konsekvenser og evaluering
 —Direktorat B — Kontor B3 — Anvendelse af lovgivningen for det indre 
marked og forbindelser med Europa-Parlamentet
 —Direktorat B — Kontor B4 — Internationale anliggender
 —Direktorat E — Kontor E2 — Business-to -business-tjenester
 —Direktorat F — Kontor F2 — Corporate governance, socialt ansvar
 —Direktorat F — Kontor F3 — Regnskab og finanskontrol
 —Direktorat H — Kontor H1 — Bankvæsen og finansielle konglomerater.Bilag I
43 Bilag
03 
Ud over disse interview gennemgik Retten dossierer vedrørende ni lovgiv -
ningsinitiativer (jf.  bilag IV ).
04 
Revisionsholdet besøgte EBA to gange. Ud over de horisontale kontorer og 
støttekontorer er EBA navnlig organiseret i to direktorater, et, der dækker 
tilsynsområdet, og et, der dækker reguleringsområdet. I løbet af disse besøg 
blev der organiseret i alt 22 tematiske møder1 med nøgleansatte (nogle em -
ner blev drøftet ved begge besøg).
05 
Der blev foretaget en dokumentgennemgang af, hvordan kollegierne af 
tilsynsførende fungerede for 12 banker. Der blev udvalgt dossierer fra 10 
banker, der blev gennemgået med hensyn til stresstesten i 2011 og refinan -
sieringen i 2012.
Undersøgelsesbesøg
06 
Ud over besøg hos GD for Det Indre Marked og Tjenesteydelser og EBA ind -
hentede revisionsholdet oplysninger og ekspertudtalelser om lovgivning og 
tilsyn i banksektoren:
a) ved besøg hos de andre europæiske tilsynsmyndigheder (EIOPA og ESMA), 
ESRB, ECB og European Banking Federation,
b) ved besøg med henblik på indhentning af oplysninger i seks EU-medlems -
stater (Den Tjekkiske Republik, Frankrig, Tyskland, Spanien, Sverige og 
Det Forenede Kongerige). Typisk blev den nationale tilsynsmyndighed2 og 
banksammenslutningen besøgt under disse undersøgelsesbesøg. I Spa -
nien blev FROB (bankomstruktureringsfonden) også besøgt,1 EBA’s forvaltning, SCARA 
(Standing Committee for 
Accounting, Reporting and 
Auditing — det stående 
udvalg for regnskab, 
rapportering og revision), 
forbrugerbeskyttelse, 
systemisk risiko, fælles 
tilsynskultur, gennemførelse af 
lovgivningen, IT -systemer, HR, 
ESRB, blandet udvalg, 
mægling, stresstest, 
tilsynskollegier, tekniske 
standarder og 
arbejdsprogram.
2 I nogle lande er mere end én 
institution ansvarlig for 
banktilsyn, f.eks. Tyskland: 
Bafin og Bundesbank, Sverige: 
Riksbanken og 
Finansinspektionen, og Det 
Forenede Kongerige: Bank of 
England og FSA.Bilag I
44 Bilag Bilag Ic) ved besøg hos regulerende og tilsynsførende myndigheder i to tredje -
lande — USA og Canada:
 —Office of the Comptroller of the Currency (USA)
 —American Bankers’ Association
 —US Department of the Treasury
 —Federal Reserve Bank, Board of Governors (Washington)
 —Federal Reserve Bank, New York
 —Office of the Superintendent of Financial Institutions (Canada)
d) Ved indkaldelse af et ekspertpanel til at drøfte de første resultater af revi -
sionen, inden første udkast til særberetning blev udfærdiget.
45 Bilag Bilag IIUnionens 
kompetence‑områder 
i henhold til traktaten
(Artikel 26 og 114 i traktaten 
om Den Europæiske Unions 
funktionsmåde)  Artikel 26:
»1. Unionen vedtager foranstaltninger med henblik på oprettelse af det indre marked eller sikring af dets funktion 
i henhold til de relevante bestemmelser i  traktaterne.
2. Det indre marked indebærer et område uden indre grænser med fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydel ‑
ser og kapital i  overensstemmelse med bestemmelserne i  traktaterne.
3. Rådet fastlægger på forslag af Kommissionen de retningslinjer og betingelser, der er nødvendige for at sikre afbalan ‑
cerede fremskridt i alle berørte sektorer.«
Artikel 114:
»1. Medmindre andet er bestemt i  traktaterne, finder følgende bestemmelser anvendelse med henblik på virkelig ‑
gørelsen af de i artikel 26 fastsatte mål. Europa‑Parlamentet og Rådet, der træffer afgørelse efter den almindelige 
lovgivningsprocedure og efter høring af Det Økonomiske og Sociale Udvalg, vedtager de foranstaltninger med 
henblik på indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser, der vedrører det indre 
markeds oprettelse og funktion.«
Myndighedens beføjelser
(Europa‑Parlamentets og Rådets 
forordning (EU) nr. 1093/2010)Mål
a) at forbedre den måde, det indre marked fungerer på, bl.a. gennem et fornuftigt, effektivt og konsekvent niveau for 
regulering og tilsyn
b) at sikre de finansielle markeders integritet, gennemsigtighed, effektivitet og ordnede funktion
c) at styrke den internationale tilsynskoordinering
d) at undgå tilsynsarbitrage og fremme ensartede konkurrencevilkår
e) at sikre, at der føres tilstrækkeligt tilsyn med kreditrisici og andre risici, og at disse reguleres i tilstrækkeligt omfang, 
og
f) at øge forbrugerbeskyttelsen.
Opgaver
a) at bidrage til fastlæggelsen af fælles standarder og praksis af høj kvalitet for regulering og tilsynsførelse
b) at bidrage til den konsekvente anvendelse af juridisk bindende EU‑retsakter
c) at fremme og lette delegeringen af opgaver og ansvarsområder blandt kompetente myndigheder
d) at arbejde tæt sammen med ESRB1
e) at tilrettelægge og gennemføre peerevalueringsanalyser af kompetente myndigheder
f) at overvåge og vurdere markedsudviklingen på sit kompetenceområde
g) at foretage en økonomisk markedsanalyse med henblik på varetagelsen af myndighedens opgaver
h) at fremme beskyttelse af indskydere og investorer
i) at bidrage til, at tilsynskollegierne fungerer konsekvent, samt til overvågningen, vurderingen og målingen af syste ‑
miske risici, udviklingen og koordineringen af genopretnings ‑ og afviklingsplaner, idet alle investorer i  hele Unionen 
sikres et højt beskyttelsesniveau samt til at udarbejde metoder til afvikling af nødlidende finansielle institutioner og 
en vurdering af behovet for passende finansieringsinstrumenter
j) at udføre andre specifikke opgaver som fastsat i denne forordning eller i andre lovgivningsmæssige retsakter
k) at offentliggøre og regelmæssigt ajourføre oplysninger på sin hjemmeside i relation til sit aktivitetsområde
l) i nødvendigt omfang at overtage alle eksisterende og igangværende opgaver fra Det Europæiske Banktilsynsudvalg 
(CEBS).
1 Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici.EBA’s beføjelser og aktiviteter
46 Bilag Bilag IILedelse Tilsynsrådet
Sammensat af formanden samt én repræsentant for hver medlemsstat (lederen af NSA2), én for Kommissionen, én for 
ECB3, én for ESRB, én for EIOPA4 og én for ESMA5.
Styrelsesrådet
Sammensat af formanden og yderligere seks medlemmer af tilsynsrådet
Formanden
Udpeges af tilsynsrådet
Den administrerende direktør
Udpeges af tilsynsrådet
Klageudvalget
Et fælles organ for de tre ESA’er
Ekstern revision
Den Europæiske Revisionsret
Dechargemyndighed
Europa‑Parlamentet.
Myndighedens disponible 
ressourcer i  2013 ( 2012 )2013 ‑budgettet ( 2012 )
26,0  (20,7 ) millioner euro
heraf:
EU‑tilskud: 10,4 ( 8,3) millioner euro. Bidrag fra medlemsstaterne: 15,2 ( 12,1 ) millioner euro. Bidrag fra observatører: 
0,4 (0,3) millioner euro
Ansatte pr. 31. december 2013 ( 2012 )
93 midlertidigt ansatte ( 68)
13 kontraktansatte ( 12)
19 udstationerede nationale eksperter ( 14).
Produkter og tjenesteydelser 
i 2012— Offentlige høringer vedrørende 23 udkast til reguleringsmæssige og gennemførelsesmæssige tekniske standarder, 
heraf 16 om kapital/egenkapital.
— Forelæggelse for Kommissionen af første udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder om kapitalkrav til 
centrale modparter i medfør af forordningen om europæisk markedsinfrastruktur.
— Udfærdigelse af seks retningslinjer, fire debatoplæg og 14 høringsdokumenter.
— Udfærdigelse af syv udtalelser til Kommissionen, Europa‑Parlamentet og Rådet, tre breve med bemærkninger til 
regnskabsanliggender til IASB/IFRS Foundation og ét brev med bemærkninger om revisionsanliggender til IAASB.
— Opfølgning af EBA’s henstilling vedrørende en stresstest fra juli 2011 for hele EU og EBA’s henstilling om kapital ‑
tilførsel fra december  2011 med implementering senest den 30.  juni  2012 (overvågning af bankers kapitalplaner, 
offentliggørelse af individuelle data om 61 bankers kapitalpositioner).
2 National tilsynsmyndighed.
3 Den Europæiske Centralbank.
4 Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger.
5 Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed.
47 Bilag Bilag II— Arbejde i relation til kollegierne af tilsynsførende med fokus på forbedring af sammenhængen i tilsynspraksis, bedre 
koordinering af aktiviteter og samordning af fælles afgørelser vedrørende institutionsspecifikke tilsynsbestemmel ‑
ser med særligt fokus på de 40 største grænseoverskridende banker i EU.
— Deltagelse i  116 møder og aktiviteter i  kollegierne.
— Udarbejdelse af EBA’s krisestyringsmanual for styring af nødsituationer med hensyn til informationsudveksling 
inden for kollegierne og med EBA i nødsituationer.
— Udarbejdelse af et dokument om god praksis med hensyn til sammenhæng i indhold og udformning af fælles afgørelser.
— Udgivelse af en række ekspertrapporter (f.eks. en rapport om en gennemgang af den tilsynsmæssige ramme for lån 
til SMV’er, en rapport om Basel III/CRD IV‑overvågningen, en rapport om opfølgningsgennemgang med henblik på at 
vurdere de oplysninger, bankerne forelagde i  overensstemmelse med søjle 3 ‑krav fastsat i  kapitalkravsdirektivet, en 
rapport om, hvordan kollegierne fungerer og færdiggørelse af en handlingsplan for kollegier osv.).
— Risikoanalyse, vurdering og overvågning samt fremlæggelse af risikorapporter med henblik på et bredt spektrum 
af interessenter (herunder en årsrapport til Europa‑Parlamentet, halvårs ‑ og kvartalsopdateringer og rapporter og 
ugentlige oversigter vedrørende likviditet og finansieringsvilkår for europæiske banker), styrkelse af risikovurdering 
og analyseinfrastruktur, herunder en undersøgelse af interne og eksterne data.
— Levering af input og bidrag til gennemgangen af det europæiske finanstilsynssystem inden for rammerne af 
artikel 81 i EBA‑forordningen, sammen med ESMA og EIOPA (levering af kvantitative og kvalitative data og en 
selvevalueringsrapport til Kommissionen).
— Bidrag til Den Internationale Valutafonds EU Financial Sector Assessment Program.
— Arbejde i  relation til EURIBOR og benchmark‑relaterede emner, der gennemføres sammen med ESMA, herunder 
udstedelse af henstillinger til EURIBOR‑EBF og nationale myndigheder og arbejde med principperne for fastlæggel ‑
sen af benchmark.
— Spørgeundersøgelser blandt de nationale kompetente myndigheder om de nationale regler for faglig ansvarsfor ‑
sikring og om ansvarlig långivning og behandling af lånere i  betalingsvanskeligheder, offentliggørelse af Consumer 
Trends Report 2012.
— Organisation af EBA’s forbrugerbeskyttelsesdag i oktober 2012.
— Oprettelse af et stående udvalg om forbrugerbeskyttelse og finansiel innovation (SCConFin) og undergrup ‑
perne heraf, der arbejder på ansvarligt udlån og håndtering af morarenter, papirer, der handles på børsen, og 
differencekontrakter.
— Afholdelse og koordinering af 13 seminarer for ansatte i EBA og nationale tilsynsmyndigheder.
— Fastlæggelse af en række centrale resultatindikatorer på finansområdet, regelmæssig rapportering til 
EBA’s  styrelsesråd.
— Yderligere udvidelse af et integreret e‑HR system (Allegro) for at gøre det lettere at opnå et effektivt og gennemsig ‑
tigt arbejdsmiljø
— 11 møder i tilsynsrådet (syv fysiske møder, fire telekonferencer), otte møder i styrelsesrådet (seks fysiske møder, to 
telekonferencer).
— Ca. 180 møder blev afholdt af EBA’s interne udvalg/grupper/taskforcer/paneler.
Kilde:  Myndigheden.
48 Bilag Bilag IIIEkspertpanel
 —Dirk Cupei, European Forum of Deposit Insurers and Association of Ger -
man Banks
 —Farid Aliyev, Den Europæiske Forbrugerorganisation
 —Karel Lannoo, Centre for European Policy Studies
 —Nicolas Véron, Bruegel Institute og Peterson Institute for International 
Economics
 —Peter Nyberg, Åbo Akademi, Finland
 —Eva Hüpkes, Rådet for Finansiel Stabilitet
49 Bilag Bilag IVLovgivningsinitiativer udvalgt til gennemgangen
CRD II: Europa -Parlamentets og Rådets direktiv 2009/111/EF af 
16. september 2009.
CRD III: Europa -Parlamentets og Rådets direktiv 2010/76/EU af 
24. november  2010.
CRD IV: Europa -Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 
om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kre -
ditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og 
om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF.
CRR: Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 
26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringssel -
skaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012.
Regelsæt for krisestyring: Forslag til Europa -Parlamentets og Rådets direktiv 
om fastlæggelse af en ramme for genopretning og afvikling af kreditinstitut -
ter og investeringsselskaber.
Indskudsgarantiordninger: Forslag til Europa -Parlamentets og Rådets direk -
tiv nr. 2009/14/EF af 11. marts 2009.
Direktivet om finansielle konglomerater: Europa -Parlamentets og Rådets 
direktiv 2011/89/EU af 16. november 2011.
Gennemgang af de relevante regnskabsdirektiver: Forslag til Europa -Parla -
mentets og Rådets direktiv 2010/76/EU af 25. november 2011.
Gennemgang af gennemskuelighedsdirektivet: Forslag til Europa -Parlamen -
tets og Rådets direktiv af 25. oktober 2011, KOM(2011) 683 final.
50 Bilag Bilag VAfviklingsmekanismer og indskudsforsikring i USA 
og Canada
Den amerikanske afviklingsmekanisme
Den amerikanske afviklingsordning administreres af Federal Deposit Insuran -
ce Corporation, der er en amerikansk forbundsinstitution. Under den seneste 
krise har den afviklet næsten 500 banker, herunder nogle relativt store ban -
ker, f.eks. Washington Mutual.
Dodd Frank -lovgivningen fra 2010 udvidede Federal Deposit Insurance Cor -
porations afviklingsbeføjelser til også at omfatte systemisk vigtige bankhol -
dingselskaber, associerede selskaber til FDIC og finansielle institutioner, der 
ikke er banker, f.eks. forsikringsselskaber.
I henhold til Dodd Frank -lovgivningen skal alle systemisk vigtige finansielle 
institutioner med regelmæssige mellemrum forelægge en afviklingsplan for 
FDIC og Federal Reserve med selskabets planer for en hurtig og ordentlig 
afvikling i overensstemmelse med den amerikanske konkurslovgivning.
Troubled Asset Relief Program (TARP)1
I 2009 gennemførte de amerikanske tilsynsmyndigheder2 en stresstest for at 
finde ud af, om de største amerikanske finansielle institutioner havde til -
strækkelige kapitalbuffere til at modstå recessionen og uroen på finansmar -
kedet. Denne stresstest skulle gennemføres for finansielle institutioner med 
aktiver på over 100 milliarder USD. De 19 banker, der var medtaget i stres -
stesten, udgjorde kernen i USA’s banksystem og tegnede sig for rundt regnet 
to tredjedele af de samlede aktiver i amerikanske bankholdingselskaber. Det 
konstateredes, at ti af de 19 testede banker manglede kapital. På grundlag 
af krisescenariet for årene 2009 og 2010 identificerede stresstesten i alt en 
samlet mangel på kapital på ca. 74,6 milliarder USD hos disse ti finansielle 
institutioner.
TARP tjente som finansiel bagstopper. Det var et amerikansk regeringspro -
gram for investeringer, lån og garanterede aktiver og køb i og fra en række 
finansielle institutioner for at styrke den finansielle sektor. Den amerikanske 
regering stillede straks kapital til rådighed gennem TARP Capital Assistance 
Program til de institutioner, som manglede kapital på baggrund af resul -
taterne af stresstesten. Forpligtelsen til rekapitalisering af alle de vigtigste 
finansielle institutioner gav investorerne fornyet tiltro og gjorde det muligt 
for de enkelte finansielle institutioner at rejse tilstrækkelig kapital på de pri -
vate markeder. Ni3 af de ti finansielle institutioner, der ifølge stresstesten ikke 
havde tilstrækkelig kapital, var i stand til at indhente tilstrækkelig kapital på 
markederne og krævede derfor ikke den yderligere finansiering fra TARP .1 Nærmere bestemt den del af 
TARP, der vedrører store 
finansielle institutioner, 
nemlig stresstesten (SCAP) og 
Capital Assistance Program 
(CAP).
2 Styrelsesrådet for Federal 
Reserve System, Office of the 
Comptroller of the Currency 
og Federal Deposit Insurance 
Corporation. Federal Reserve 
Bank of New York var meget 
involveret i stresstestene og 
deltog med ca. 200 ansatte.
3 Der tegnede sig for 98 % af 
den identificerede mangel på 
kapital.
51 Bilag Bilag VDen canadiske afviklingsmekanisme
Canada Deposit Insurance Corporation (CDIC) sikrer medlemsinstitutionernes 
indskud og er den canadiske bankafviklingsmekanisme. Præmierne for ind -
skudsgarantiordningen betales regelmæssigt af bankerne på grundlag af en 
risikobaseret metode (den risiko, der fremgår af bankernes balance).
52 Bilag
En ramme for genopretning og afvikling af banker
I oktober 2011 offentliggjorde Rådet for Finansiel Stabilitet (FSB)1 et doku -
ment om væsentlige egenskaber for effektive afviklingsordninger for finan -
sielle institutioner (Key attributes of effective resolution regimes for financial 
institutions). Heri fastsættes de centrale elementer, som FSB anser for at være 
nødvendige for en effektiv afviklingsordning. Ifølge FSB kan afviklingsmyn -
digheder decentraliseres, men i dette tilfælde er der behov for et meget 
stærkt samarbejde og aftaler. Endvidere bør en afviklingsordning have et 
klart mandat, være i stand til at træffe hurtige afgørelser og være klar og gen -
nemsigtig over for de deltagende banker.
Væsentlige egenskaber for effektive afviklingsordninger 
(»Key attributes of effective resolution mechanisms«)
Afviklingsmyndighed
Hver jurisdiktion bør have en specifik administrativ myndighed eller spe -
cifikke administrative myndigheder, der er ansvarlig(e) for at udøve afvik -
lingsbeføjelser over firmaer inden for rammerne af afviklingsordningen 
(»afviklingsmyndighed«). Hvis der er mange afviklingsmyndigheder inden 
for en jurisdiktion, bør deres respektive mandater, roller og ansvar være klart 
defineret og koordineret.
Hvis forskellige afviklingsmyndigheder har ansvaret for at afvikle enheder 
i samme koncern inden for én enkelt jurisdiktion, skal afviklingsordningen 
for denne jurisdiktion identificere en ledende myndighed, der koordinerer 
afviklingen af juridiske personer i den jurisdiktion.
Afviklingsmyndigheden bør have operationel uafhængighed i overensstem -
melse med dens lovbestemte ansvar, gennemsigtige processer, god forvalt -
ningsskik og tilstrækkelige ressourcer og være genstand for omhyggelige 
evaluerings- og ansvarliggørelsesmekanismer, således at effektiviteten af en -
hver afviklingsforanstaltning kan vurderes. Den bør have den ekspertise, de 
ressourcer og den operationelle kapacitet, der skal til for at implementere af -
viklingsforanstaltninger i forbindelse med store og komplekse virksomheder.
Afviklingsbeføjelser
Afviklingsordningen bør sørge for rettidig og tidlig afvikling, inden et firma 
bliver insolvent på papiret (i henhold til balancen), og inden al egenkapital er 
fuldstændig forsvundet.1 FSB er et internationalt organ, 
der overvåger og fremsætter 
anbefalinger om det globale 
finansieringssystem. Det blev 
oprettet efter G-20-topmødet 
i London  i april 2009 som en 
efterfølger til Forummet for 
Finansiel Stabilitet  (FSF). 
Bestyrelsen omfatter alle de 
store G-20 økonomier , 
medlemmer af FSF og 
Europa -Kommissionen . Det er 
beliggende i Basel, Schweiz.Bilag VI
53 Bilag
Finansiering af firmaer under afvikling
Jurisdiktionerne bør have en privat finansieret indskudsforsikring, afviklings -
midler eller en finansieringsmekanisme for efterfølgende opkrævning fra 
branchen af omkostningerne ved at yde midlertidig finansiering for at lette 
afviklingen af virksomheden.
Kilde:  Rådet for Finansiel Stabilitet: Key attributes of effective resolution regimes for financial institu -
tions, oktober 2011.Bilag VI
54 Bilag
Bibliografi
Alford, D., The Lamfalussy Process And EU Bank Regulation: Another Step On The 
Road To Pan‑European Regulation?  Annual Review of Banking & Financial Law 
[Vol. 25: 1] s. 396, 2006.
Ferran, E., Babis, V., The European Single Supervisory Mechanism,  University of 
Cambridge Faculty of Law Legal Studies Research Paper Series, 2013.
Gerhardt, M., Lannoo, K., Options for reforming deposit protection schemes in 
the EU,  European Credit Research Institute, ECRI Policy Brief No. 4 (marts 2011).
Goodhart, C., Funding arrangements and burden sharing in banking resolution,  
VOX, 2012.
Gortsos, C. VI., The ‘single supervisory mechanism’: a major building‑block 
towards a European Banking Union (the full europeanisation of the ‘bank safety 
net’),  IADI’s anden årlige forskningskonference, 2013.
Goyal, R., Koeva Brooks, P ., Pradhan, M., Tressel, T., Dell’Ariccia, G., Leckow, 
R., Pazarbasioglu, C., og ansatte fra IMF, A Banking Union for the Euro Area,  IMF, 
2013.
Gros, D., Schoenmaker, D., European Deposit Insurance: Financing the transition,  
Centre for European Policy Studies, CEPS kommentar, 2012.
Huertas, T., Nieto, M. J., Banking union and bank resolution: How should the two 
meet? , VOX, 2012.
Kern, A., Bank resolution and recovery in the EU: enhancing banking union?,  ERA 
Academy of European Law, 2013.
Lannoo, K., Banking Union in three steps,  Centre for European Policy Studies, 
CEPS kommentar, 2012.
Lannoo, K., Roadmap to banking union: A call for consistency,  Centre for Euro -
pean Policy Studies, CEPS kommentar, 2012.
Pisani -Ferry, J., Sapir, A., Véron, N., Wolff, B.G., What Kind of European Banking 
Union?,  BRUEGEL, 2012.Bilag VII
55 Bilag
Verhelst, S., The Single Supervisory Mechanism: A Sound First Step in Euro ‑
pe’s Banking Union?,  EGMONT, Royal Institute for International Relations, 2013.
Véron, N., A realistic bridge towards European banking union,  BRUEGEL, 2013.
Véron, N., Europe’s single supervisory mechanism and the long journey towards 
banking union,  BRUEGEL, 2012.
Véron, N., Wolff, B.G., From supervision to resolution: next steps on the road to 
European banking union,  BRUEGEL, 2013.
»A Banking Union for the Euro Area: Technical Background Notes«, IMF, 2013.
»Financial markets in Europe: From the Single Market to a Banking Union«, 
det tyske råd af økonomiske eksperter, årsrapport 2012/13, 2013.
»Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions«, 
Rådet for Finansiel Stabilitet, 2011.Bilag VII
56
Resumé
V
Kommissionen noterer sig, at EBA ikke har ansvar 
for direkte tilsyn med finansielle institutioner i EU. 
EBA blev oprettet med henblik på at forbedre det 
indre markeds funktion, navnlig ved at sikre et højt, 
effektivt og konsekvent regulerings- og tilsyns -
niveau. Myndigheden har til opgave at beskytte 
offentlige værdier såsom det finansielle systems 
stabilitet og markeders og finansielle produkters 
gennemsigtighed samt fremme beskyttelse af 
indskydere og investorer. Myndigheden skal også 
hindre tilsynsarbitrage, sikre ensartede vilkår og 
styrke den internationale koordinering af tilsyn til 
fordel for økonomien generelt.
VI
Kommissionen bemærker, at EBA har fået et klart 
mandat og beføjelse til at træffe bindende beslut -
ninger for at styrke den tilsynsmæssige ensartet -
hed, navnlig i forbindelse med bindende mægling 
og undersøgelser af påstande om overtrædelser af 
EU-retten.
VIII
Kommissionen bemærker, at de forskellige aktørers 
funktioner og ansvarsområder er klart fastlagt i den 
bagvedliggende lovgivning. På nogle områder kan 
der være behov for yderligere præcisering.
Indledning
15
Kommissionen finder, at både EBA’s og ECB’s rolle er 
klart fastlagt i de relevante forordninger. Både i for -
ordningen om den fælles tilsynsmekanisme (Single 
Supervisory Mechanism, SSM) (betragtning 31 og 
32) og den ændrede EBA -forordning (betragtning 4) 
understreges det, at indførelsen af SSM ikke berører 
EBA’s funktion og ansvarsområder. På nogle områ -
der (f.eks. stresstest og tilsynshåndbog) bliver et tæt 
samarbejde mellem myndigheden og ECB særligt 
afgørende.Kommissionens  
svar
Bemærkninger
25
Kommissionen bemærker, at den siden 2010 har 
stillet forslag til omkring 30 regelsæt for at sikre en 
hensigtsmæssig regulering af og et effektivt tilsyn 
med alle finansielle aktører, produkter og markeder. 
Kommissionen har dermed fremsat forslag til al 
hovedlovgivning i forbindelse med G-20- og andre 
forpligtelser. Disse regler er de grundlæggende 
rammer for alle EU’s 28 medlemsstater og under -
støtter et korrekt fungerende indre marked for 
finansielle tjenesteydelser.
33
Kommissionen erkender, at både Kommissionen og 
EBA skulle gennemføre et par offentlige høringer 
med stramme tidsfrister, hvilket imidlertid skyldtes 
de pågældende sagers hastende karakter. I nogle 
tilfælde skulle fristerne, f.eks. de frister, der er 
fastlagt i G-20-forpligtelserne, overholdes, hvilket 
medførte usædvanligt korte høringsperioder.
34
Kommissionen er i øjeblikket ved at foretage en 
samlet vurdering af de trufne foranstaltninger.
Konsekvensanalyser er baseret på antagelser om 
fremtiden. Ved krisens start var det vanskeligt at 
isolere de lovgivningsmæssige konsekvenser af 
andre vigtige faktorer såsom finanskrisens direkte 
følger (f.eks. øget risikoaversion, usikre markeds -
forhold, usædvanlige pengepolitiske indgreb og 
lave renter). Der fandtes ikke et klart kontrafaktisk 
scenario, som de forventede konsekvenser kunne 
holdes op mod. Markedsforholdene før krisen kan 
ikke bruges som et relevant kontrafaktisk scena -
rio, da det netop er de store udsving, som store 
dele af finansreformen sigter mod at undgå en 
gentagelse af.
Kommissionens svar 57
Der er tale om tekniske standarder for følgende:
 — informationsudveksling mellem hjemlandets og 
værtslandets tilsynsmyndigheder i henhold til 
artikel 50 i direktiv 2013/36/EU
 — pasmeddelelser i henhold til artikel 35, 36 og 39 
i direktiv 2013/36/EU
 — fælles beslutninger om kapital- og likvi -
ditetskrav, som medlemmerne af kolle -
gierne skal træffe i henhold til artikel 113 
i direktiv 2013/36/EU
 — tilsynskollegiernes virkemåde i henhold til arti -
kel 116 i direktiv 2013/36/EU.
50
Hvert år offentliggør EBA en rapport, hvori den 
identificerer svagheder ved og forbedringer af 
tilsynskollegiernes virkemåde.
68
ESA’erne udvikler i fællesskab mere og mere 
arbejde på området forbrugerbeskyttelse inden 
for strukturen med blandede udvalg. Den såkaldte 
analogiteknik er f.eks. blevet anvendt i forbindelse 
med »klagebehandling« for at sikre ens regler for 
alle tre sektorer (bankvirksomhed, værdipapirer 
og forsikring), samtidig med at der tages hensyn til 
sektorspecifikke forskelle.
72
Kommissionen bemærker, at forbruger- og investor -
beskyttelse er en af ESA’ernes lovbestemte opgaver. 
Ganske vist har myndighederne stadig begrænsede 
beføjelser til at træffe retligt bindende beslutninger 
om at forbyde visse produkter/aktiviteter (se arti -
kel 9, stk. 5, i EBA -forordningen), men det relevante 
anvendelsesområde er ikke begrænset til disse 
beføjelser.Dertil kommer, at reformerne var baseret på en klar 
overordnet strategi, herunder internationale for -
pligtelser (G-20). I hele processen har Kommissionen 
sigtet mod at udvikle konsekvente regler og kon -
trollere, at der er sammenhæng. De fleste lovforslag 
er således ledsaget af individuelle konsekvensana -
lyser. Hovedparten af de retsakter, der er vedtaget 
som led i den lovgivningsmæssige reaktion på 
krisen, omfatter (delvist flere) revisionsbestemmel -
ser for at revurdere følgerne på forskellige trin.
41
EBA blev oprettet med henblik på at forbedre det 
indre markeds funktion, navnlig ved at sikre et højt, 
effektivt og konsekvent regulerings- og tilsyns -
niveau. Myndigheden har til opgave at beskytte 
offentlige værdier såsom det finansielle systems 
stabilitet og markeders og finansielle produkters 
gennemsigtighed samt fremme beskyttelse af 
indskydere og investorer. Myndigheden skal også 
hindre tilsynsarbitrage, sikre ensartede vilkår og 
styrke den internationale koordinering af tilsyn til 
fordel for økonomien generelt.
49
Kommissionen bemærker, at EBA’s rolle i tilsynskol -
legier reelt er begrænset, men vil gerne under -
strege følgende:
 — Der er gjort fremskridt med tilsynskollegiernes 
virkemåde siden 2011 (se EBA’s årlige undersø -
gelse af tilsynskollegiernes virkemåde).
 — Som følge af vedtagelsen af SSM -pakken 
har EBA også ret til at indkalde til møde 
i kollegierne.
 — Det forventes, at flere tekniske standarder ud -
viklet af EBA vil blive vedtaget i 2014. Gennem -
førelsen af disse standarder vil i høj grad bidra -
ge til at harmonisere praksis i tilsynskollegierne.
Kommissionens svar 58
Anbefaling 1 — Andet led
Kommissionen accepterer dette og bemærker, 
at den, medmindre det er begrundet i en sags 
hastende karakter, konsekvent følger sine retnings -
linjer for bedste praksis i forbindelse med varighe -
den af offentlige høringer.
Anbefaling 1 — Tredje led
Kommissionen accepterer dette og bemærker, at 
den i øjeblikket gennemfører en analyse af foran -
staltningerne i lovpakken på tværs af sektorerne.
84
På grund af den enorme lovgivningsmæssige dags -
orden har EBA koncentreret sit arbejde om dette 
aspekt på bekostning af sit mandat til at styrke 
tilsynsmæssig konvergens. Det er Kommissionens 
forventning, at dette vil ændre sig på mellemlang 
sigt. Kommissionen bemærker også, at EBA både 
har myndigheden og det juridiske mandat til til -
synsmæssig konvergens og til at løse tvister mellem 
nationale tilsynsmyndigheder.
Anbefaling 3 — Første led
Kommissionen accepterer denne anbefaling og 
bemærker, at EBA’s rolle med hensyn til stresstest er 
blevet styrket i den samlede SSM -pakke.
Anbefaling 3 — Andet led
Kommissionen accepterer dette og vil gerne 
henvise til det nyligt vedtagne BRR -direktiv, der 
indfører en afviklingsmekanisme på EU -plan. Der 
har været politisk enighed om en fælles afviklings -
mekanisme, herunder en fælles afviklingsinstans og 
en fælles afviklingsfond for euroområdet, der dog 
stadig ikke er formelt vedtaget. Udformningen af 
en eller flere potentielle bagstoppere i forbindelse 
med den fælles afviklingsmekanisme vil blive drøf -
tet sideløbende.EBA har f.eks. ret til at udstede retningslinjer på 
eget initiativ i medfør af artikel 16 i EBA -forordnin -
gen og behøver ikke særlige beføjelser inden for 
sektorlovgivning.
79
Kommissionen finder, at EBA’s rolle og mandat er 
solidt fastlagt i grundforordningen og ikke kan 
berøres af aftalememoranda mellem ECB og myn -
digheder i ikkedeltagende medlemsstater.
Konklusioner og anbefalinger
82
Gennemførelsen af en fuldt udviklet europæisk ban -
kunion berører ikke EBA’s eksistens, da EBA’s grund -
læggende funktion er at bevare det indre marked.
83
Kommissionen er i færd med at udarbejde en vurde -
ring på tværs af sektorerne, hvor man måler føl -
gerne af den lovgivningsmæssige dagsorden som 
reaktion på finanskrisen.
Anbefaling 1 — Første led
Kommissionen accepterer anbefalingen om at 
afsætte tilstrækkelig tid til, at EBA kan udarbejde 
tekniske standarder, og bemærker, at følgende 
aspekter allerede er gennemført: I sine lovgiv -
ningsforslag har Kommissionen forpligtet sig til 
at fastætte frister for beføjelser i forbindelse med 
tekniske standarder, som stemmer overens med det 
tidspunkt, hvor den relevante grundlæggende rets -
akt træder i kraft (normalt 12 måneder, seks måne -
der som minimum). Det er vigtigt at bemærke, at 
frister i sidste instans fastsættes af medlovgiverne. 
Resten af anbefalingen er rettet til Parlamentet 
og Rådet.
Kommissionens svar 59
Desuden indeholder SSM -forordningen (betragt -
ning 31) et klart krav om samarbejde mellem ECB og 
ESA’erne.
Anbefaling 6 — Første led
Kommissionen accepterer denne anbefaling og 
vil gerne bemærke, at de nævnte aktørers roller 
er klart fastlagt i de bagvedliggende retsakter, 
men at der er behov for yderligere præcisering af 
detaljerne i deres samarbejde og gennemførelsen 
deraf. SSM -forordningen giver mulighed for ind -
gåelse af aftalememoranda, f.eks. mellem ECB og 
nationale tilsynsmyndigheder fra ikkedeltagende 
medlemsstater.
Anbefaling 6 — Andet led
Kommissionen accepterer dette og bemærker, at 
ECB allerede har vedtaget en beslutning om samar -
bejdet og koordinering af arbejdet mellem ECB og 
de nationale tilsynsmyndigheder.
Anbefaling 6 — Tredje led
Kommissionen accepterer dette og bemærker, at 
denne anmodning er afspejlet i SSM -forordningen 
(betragtning 31).87
Kommissionen accepterer dette og bemærker, at 
forbruger- og investorbeskyttelse er en af EBA’s lov -
bestemte opgaver. Ganske vist har myndighederne 
stadig begrænsede beføjelser til at træffe retligt 
bindende beslutninger om at forbyde visse produk -
ter/aktiviteter (se artikel 9, stk. 5, i EBA -forordnin -
gen), men det relevante anvendelsesområde er ikke 
begrænset til disse beføjelser.
88
Efter Kommissionens mening kan der gøres mere 
udbredt brug af ESA’ernes blandede udvalg på 
forbrugerbeskyttelsesområdet. Selv om dette gør 
systemet mere komplekst, sikrer det koordination 
og skaber en mere ensartet forbrugerbeskyttelse.
Anbefaling 4
Kommissionen accepterer for sin del anbefalingen 
og vil gerne bemærke, at oprettelsen af og regel -
mæssige møder i det blandede udvalg har lettet og 
forbedret udvekslingen af synspunkter om forbru -
gerbeskyttelsesspørgsmål på tværs af sektorerne. 
Det blandede udvalg bør have en central rolle på 
dette område. Forbrugerbeskyttelse har også været 
emnet for en række lovgivningsforslag, som Kom -
missionen for nylig har fremsat (f.eks. forslaget om 
bankkonti, PRIP’er, IMD osv.). Realkreditdirektivet er 
for nylig blevet vedtaget, og der er opnået politisk 
enighed om MiFID II.
90
I den ændrede EBA -forordning (betragtning 4) og 
SSM -forordningen (betragtning 32) understreges 
det, at overdragelsen af tilsynsopgaver til ECB ikke 
må berøre EBA’s rolle og nuværende beføjelser og 
opgaver. Det er vigtigt at erindre, at EBA ikke selv er 
et tilsynsorgan.
Det kan overvejes yderligere, hvordan EBA’s befø -
jelser til at træffe bindende beslutninger (f.eks. om 
bindende mægling eller overtrædelser af EU -retten) 
kan gøres mere effektive. Dette spørgsmål vil blive 
behandlet i Kommissionens kommende rapport 
om ESFS.
60
V
EBA understreger, at enhver betydelig forbedring af 
EBA’s påvirkning af den tilsynsmæssige konvergens 
i EU ville kræve en ændring af EBA’s mandat i den 
primære lovgivning. På trods af begrænsningerne 
vedrørende EBA’s beføjelser har EBA opnået bety -
delige fremskridt, hvad angår grænseoverskridende 
tilsyn med banker samt inden for tilsynskollegiernes 
funktion.
VI
EBA påpeger, at den på trods af de begrænsede 
lovgivningsmæssige beføjelser (eksempelvis mang -
lende beføjelser til at indlede bindende mægling) 
og det begrænsede antal anmodninger om mæg -
ling fra nationale kompetente myndigheder med 
succes har gennemført otte sager med ikke -bin-
dende og bindende mægling, der alle blev afsluttet 
med gensidigt acceptable løsninger.
EBA understreger, at hvis pålideligheden af stres -
stesten i hele EU skal øges, kræver dette en ændring 
af EBA’s mandat i den primære lovgivning. I hen -
hold til de nuværende bestemmelser er EBA’s rolle 
begrænset til »påbegyndelse og koordinering« af 
stresstest, mens det lovmæssige ansvar for udfø -
relse af stresstest og kontakt med de deltagende 
banker fortsat ligger hos de kompetente myndighe -
der. Det efterlader EBA med et stort ansvar og risiko 
for dårligt omdømme uden at have reel kontrol over 
resultaterne af stresstesten.
VIII
EBA mener ikke, at aftalememoranda er passende 
instrumenter for afklaring af roller og ansvarsfor -
deling mellem EBA, Den Europæiske Centralbank 
(ECB) og de nationale kompetente myndighe -
der, og mener ligeledes, at en sådan afklaring 
kun kan ske gennem ændringer på det primære 
lovgivningsplan.Resumé
III
EBA er af den faste overbevisning, at den har 
formået at opfylde sine målsætninger inden for 
de begrænsninger, der var pålagt EBA’s beføjelser 
og kompetencer, for så vidt angår tilsyn og regu -
lering. EBA mener, at begrænsningerne inden for 
beskyttelse af den finansielle stabilitet i EU skyldtes 
mangler i den institutionelle udformning af den 
monetære union, navnlig manglen på et integreret 
system for tilsyn samt et fælles økonomisk sikker -
hedsnet, og ikke mangler ved EBA’s opfyldelse af 
opgaver. Disse mangler tages nu under behandling 
af bankunionen.
Hvad angår forbrugerbeskyttelse, er EBA’s mandat 
på dette område endvidere omfattet af en række 
begrænsninger, navnlig følgende: i) at ingen lovgiv -
ning vedrørende forbrugerbeskyttelse var omfattet 
af EBA’s indsatsområde som fastsat i EBA -forord -
ningen, ii) at EBA ikke fik tildelt mandat vedrørende 
forbrugerbeskyttelse gennem EU -direktiver i 2011, 
2012 eller 2013, og iii) at antallet af finansielle 
institutioner, hvor EBA kan anvende sine instrumen -
ter, er begrænset og ikke omfatter alle finansielle 
institutioner, der er relevante i forbindelse med 
forbrugerbeskyttelse.
IV
EBA bemærker, at den ikke har været involveret 
i udarbejdelsen af EU’s primære banklovgivning og 
ikke har haft indflydelse på de af EBA’s mandater og 
tidsfrister, der er indeholdt i denne lovgivning.
EBA forpligter sig fuldt ud til at overholde de nød -
vendige processer med offentlig høring i forbin -
delse med dens produkter, herunder inddragelse af 
gruppen for bankinteressenter. Nogle få tilfælde af 
afvigelser i forhold til EBA’s bedste praksis med hen -
syn til længden af den offentlige høring skyldtes 
EBA’s forpligtelse til at gennemføre mandaterne til 
tiden og inden for den tidsramme, der blev fastsat 
eksternt af lovgivere, med henblik på at sikre vished 
for finansielle markedsdeltagere.Den Europæiske 
Banktilsynsmyndigheds svar
Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds svar 61
43
EBA’s rolle inden for mægling er begrænset af 
lovgivning. EBA kan ikke indlede bindende mæg -
ling, medmindre der gives et specifikt mandat 
hertil i den primære lovgivning. Endvidere er der 
en vis lovgivningsmæssig usikkerhed forbundet 
med, hvorvidt EBA kan gribe ind på områder, hvor 
de kompetente myndigheders tilsynsmæssige 
afgørelse afviger. Nogle argumenterer for, at EBA 
kun kan tilsidesætte afgørelser truffet af nationale 
myndigheder, hvis disse afgørelser er i strid med 
EU-lovgivning. På trods af de begrænsede befø -
jelser og det begrænsede antal anmodninger om 
mægling fra de nationale kompetente myndig -
heder har EBA otte gange med succes udført sin 
rolle i forbindelse med ikke -bindende og bindende 
mægling (dette omfatter to tilfælde, der opstod 
i forbindelse med forligsfasen af en anmodning om 
bindende mægling, fem tilfælde af ikke -bindende 
mægling samt en uformel mæglingssag), og EBA 
har formidlet gensidigt acceptable løsninger i alle 
tilfældene (fire tilfælde blev afsluttet med formelle, 
men ikke -bindende aftaler, og fire tilfælde med 
konsensusbaserede uformelle aftaler).
Hvad angår EBA’s rolle i forbindelse med stresstest -
ning, se EBA’s svar til anbefaling 3.
Fælles svar til punkt 49, 50, 51 og 52
Se EBA’s svar til anbefaling 2.
54
EBA modtog to anmodninger om bindende mæg -
ling fra nationale kompetente myndigheder i første 
kvartal af 2014.
55
Selv om EBA ikke har juridisk grundlag for at indlede 
bindende mægling og kun har modtaget to anmod -
ninger om bindende mægling fra nationale kompe -
tente myndigheder i første kvartal af 2014, har EBA 
alligevel grebet ind og medvirket i otte mæglings -
sager (se også EBA’s svar til punkt 43).Vi finder, at de respektive opgaver for ECB som 
tilsynsmyndighed samt for EBA fremgår tydeligt og 
er helt i overensstemmelse med det faktum, at ECB 
er en kompetent myndighed som enhver anden 
national kompetent myndighed, når den fungerer 
i denne rolle. EBA indgår ikke et aftalememorandum 
med nationale kompetente myndigheder, da de 
deltager direkte i EBA’s arbejde og er repræsenteret 
i tilsynsrådet, EBA’s beslutningstagende organ. EBA 
finder det ikke passende at behandle ECB anderle -
des end andre kompetente myndigheder, når den 
fungerer som tilsynsmyndighed — alt imens EBA 
har indgået et aftalememorandum med ECB som en 
monetær myndighed.
Indledning
Tabel 2: linje om det fælles regelsæt
Tabel 2 (linjen om det fælles regelsæt) indehol -
der data om EBA’s lovgivningsmæssige produkter 
i 2012. I 2013 indsendte EBA 36 udkast til regule -
ringsmæssige tekniske standarder og 21 udkast til 
gennemførelsesmæssige tekniske standarder til 
Europa -Kommissionen med henblik på godken -
delse, udstedte 2 retningslinjer, 4 henstillinger og 6 
udtalelser samt gennemførte 56 offentlige høringer.
15
Se EBA’s svar til anbefaling 6.
Bemærkninger
Fælles svar til punkt 28 og 33
Se EBA’s svar til anbefaling 1.
Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds svar 62
Vedrørende Dexia: I forbindelse med de i hele EU 
udførte stresstest i 2011 blev Dexia vurderet til at 
være en af de mere sikre banker i EU (nr. 13 ud af 
91 på ranglisten), men EBA var før beslutningen om 
den private sektors involvering i Grækenland ikke 
i stand til at nedsætte statsgælden uden at være 
i strid med udtalelser fra EU -Rådet. Den gennemsig -
tighed, som EBA leverede efter denne stresstestø -
velse, viste ikke desto mindre Dexias statsgældsfor -
pligtelser og dens svage kapitalposition, når disse 
forpligtelser blev prisfastsat efter markedet.
Vedrørende Bankia: I den i hele EU udførte stres -
stest (negativt scenario) ville Bankias kernekapital -
kvotient falde til 5,4 % ved udgangen af 2012, hvil -
ket stadig var over det krævede minimum på 5 %. 
EBA anbefalede imidlertid, at også banker, der lå 
over, men tæt på denne grænse, skulle styrke deres 
kapitalposition. Endvidere var resultaterne baseret 
på startpunktsdata, hvor der ikke var foretaget en 
vurdering af aktivernes kvalitet, og som derfor ikke 
viste de tab, der blev opdaget senere.
Vedrørende SNS Bank: I henhold til den i hele EU 
udførte stresstest var SNS Banks kernekapitalkvo -
tient på 8,4 %, hvilket var over det krævede mini -
mum på 5 %, og ville falde til 7 % ved udgangen af 
2012. Dette niveau var dog baseret på startpunkts -
data, hvor der ikke var foretaget en vurdering af 
aktivernes kvalitet, og som først blev kendt to år 
senere, hvor de understregede behovet for et rul -
lende program for stresstest. EBA bemærker også, 
at banken blev tvunget til omstrukturering ud over 
den fastsatte tidshorisont for stresstesten.
Fælles svar til punkt 67 og 72
Se EBA’s svar til anbefaling 4.57
De gennemførte stresstest for hele EU viste et hidtil 
uset niveau af gennemsigtighed og offentliggørelse 
af bankernes forpligtelser og kapitalsammensæt -
ning, der gjorde det muligt for markedsdeltagere at 
danne sig et informeret overblik over EU -banksek -
torens modstandsdygtighed, og dette var et afgø -
rende trin for i) at øge offentlighedens forståelse af 
og tillid til EU -bankerne og for ii) at bane vejen for 
EBA’s henstilling om rekapitalisering i 2012. Mar -
kedsdisciplinen ville kunne forbedres yderligere ved 
regelmæssig og konsistent offentliggørelse fra ban -
kerne af deres balanceopgørelsesdata, hvilket ville 
kunne gøres på mere effektiv vis ved at give EBA et 
øget juridisk mandat til at offentliggøre bankernes 
data på baggrund af tilsynsrapportering.
Fælles svar til punkt 59, 60 og 61
Se EBA’s svar til anbefaling 3.
Tekstboks 1
EBA påpeger, at den hverken havde mandat til at 
foretage en gennemgang af aktivernes kvalitet før 
stresstesten i 2011 (hvilket ville have identificeret 
problemer i Bankia og muligvis SNS Bank) eller til 
at føre en direkte dialog med bankerne for at stille 
spørgsmålstegn ved deres resultater, da begge 
områder var de nationale kompetente myndighe -
ders ansvar.
EBA bemærker, at der i tekstboks 1 nævnes banker, 
der havde problemer, og som senere blev nødt til at 
få en redningspakke efter mere end 1 år fra stresste -
sten og efter stresstesthorisonten 2011 -2012.
For så vidt angår disse eksempler med bankerne, 
afklarer EBA følgende:
Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds svar 63
har nået sit mål inden for grænserne af EBA’s bud -
get og ressourcer samt inden for rammerne af 
EBA’s begrænsede regulerings- og tilsynsmæssige 
beføjelser og kompetencer. Det burde være tyde -
ligt, at begrænsningerne inden for beskyttelse 
af den finansielle stabilitet i EU skyldtes mangler 
i den institutionelle udformning af den monetære 
union, navnlig manglen på et integreret system for 
tilsyn samt et fælles økonomisk sikkerhedsnet, og 
ikke mangler ved EBA’s opfyldelse af opgaver. Disse 
mangler tages nu under behandling af bankunio -
nen. Se også EBA’s svar til anbefaling 3 og 6.
83
Se EBA’s svar til anbefaling 1.
Anbefaling 1
EBA accepterer anbefalingen.
EBA forpligter sig fuldt ud til og overholder de 
nødvendige processer for offentlig høring i forbin -
delse med sine produkter, herunder inddragelse af 
gruppen for bankinteressenter. Nogle få tilfælde 
af afvigelser i forhold til EBA’s bedste praksis, hvad 
angår længden af den offentlige høring, skyldtes 
EBA’s forpligtelse til at gennemføre mandaterne til 
tiden og inden for den tidsfrist, der blev fastsat eks -
ternt af lovgivere. Dette var en følge af EBA’s mål -
sætning om at skabe sikkerhed på det finansielle 
marked og for dets deltagere samt at beskytte den 
offentlige interesse. Vi bemærker, at alle mandater 
inden for revisionsperioden, der blev sendt til EBA, 
blev udført til tiden og inden for de fastsatte tidsfri -
ster (med undtagelse af mandater under artikel 78 
i kapitalkravsdirektivet (CRD), hvor der på forhånd 
var aftalt nye tidsfrister med Kommissionen).77
EBA understreger, at det er nødvendigt at ændre 
EBA’s mandat i den primære lovgivning, hvis man 
ønsker at øge pålideligheden af de i hele EU udførte 
stresstest (se EBA’s svar til anbefaling 3).
EBA bemærker, at etableringen af den fælles 
tilsynsmekanisme vil kræve et bedre operationelt 
forhold til ECB, navnlig i forbindelse med stres -
stestning og udvikling af en fælles tilsynshånd -
bog. EBA præciserer, at den fælles tilsynshåndbog 
i henhold til EBA’s juridiske mandat vil indeholde en 
ikke -bindende samling af bedste tilsynspraksis, der 
anvendes i EU. Mandatet giver ikke EBA mulighed 
for at opnå maksimal harmonisering af den bedste 
tilsynspraksis for hele EU, og det giver heller ikke 
mulighed for at erstatte eksisterende håndbøger, 
der anvendes af de kompetente myndigheder 
såsom ECB.
79
Se EBA’s svar til anbefaling 2 og 6.
Konklusion og anbefalinger
82
EBA er af den faste overbevisning, at den har for -
mået at opfylde sit mål om at beskytte offentlighe -
dens interesse og bidrage til det finansielle systems 
stabilitet og effektivitet. Styrkelsen af bankernes 
kapitalposition, der blev udløst af EBA’s handling, 
har været imponerende: EU -bankerne rejste en kapi -
tal på 50 mia. EUR før afslutningen af den i hele EU 
udførte stresstest med henblik på at bestå testen. 
EBA’s henstilling om rekapitalisering tvang alle 
større EU -banker til at sikre en kernekapitalkvotient 
på 9 %, hvilket er et godt stykke over det krævede 
minimum, og som ligeledes tager hensyn til risikoen 
i deres statsportefølje. Dette førte til en øgning på 
mere end 200 mia. EUR i de europæiske bankkapital -
kvotienter. EBA bidrog i betydelig grad til det fælles 
regelsæt for finansielle institutioner i EU gennem 
et stort udvalg af reguleringsmæssige standarder, 
retningslinjer, henstillinger, udtalelser og advarsler, 
der også har været afgørende for at forbedre det 
indre markeds effektive funktion og modstandsdyg -
tighed. EBA har søgt at aktivere alle instrumenter og 
værktøjer, som den er blevet tildelt i EBA -forordnin -
gen, for også at beskytte det indre markeds inte -
gritet. EBA ønsker endvidere at understrege, at den 
Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds svar 64
afgørelse afviger. Nogle argumenterer for, at EBA 
kun kan tilsidesætte afgørelser truffet af nationale 
myndigheder, hvis disse afgørelser er i strid med 
EU-lovgivning. Endvidere giver EBA’s mandat til 
udarbejdelse af fælles tilsynshåndbøger ikke mulig -
hed for maksimal harmonisering af den bedste 
tilsynspraksis for hele EU.
På trods af ovennævnte begrænsninger vedrø -
rende EBA’s beføjelser har EBA opnået betydelige 
fremskridt, for så vidt angår tilsynskollegiernes 
funktion. Endvidere er der sket store ændringer 
siden oprettelsen af EBA i 2011, da alle kollegier nu 
påtager sig fælles risikovurderinger og træffer fæl -
les beslutninger.
Navnlig i 2013 foretog EBA en nøje overvågning af 
43 kollegier, hvor den var til stede ved 93 fysiske 
møder og deltog i 26 telefonmøder. Siden 2011 har 
EBA anmodet konsoliderende tilsynsmyndigheder 
om at indkalde kollegier til møder for at drøfte 
tematiske og relevante emner (såsom rekapitali -
seringen i 2011, stresstesten i 2011 og 2014 samt 
henstillingerne fra 2013 om genopretningsplaner, 
kapitalreservation og vurdering af kvaliteten af akti -
ver) samt for at drøfte institutionsspecifikke eller 
landespecifikke emner (såsom makroøkonomiske 
forhold i hjemlandet, nødforanstaltninger og kri -
sesituationer i banker). EBA har ligeledes anmodet 
de konsoliderende tilsynsmyndigheder om at sætte 
specifikke emner på dagsordenen til møder, såsom 
henstand, nødplaner, adfærdsrisici og EBA’s risiko -
tavle. EBA har udarbejdet årlige interne rapporter 
om fremskridt og områder, der kan forbedres, 
i forbindelse med kollegiernes funktion og indsendt 
disse til EBA’s tilsynsråd, hvilket har dokumenteret 
fremskridt i de omfattende drøftelser vedrørende 
risici blandt de involverede tilsynsmyndigheder. 
EBA har udarbejdet et adfærdskodeks for at sikre, at 
nationale foranstaltninger høres forudgående, samt 
en hjem- og værtslandsprotokol for at sikre, at vur -
deringen af kvaliteten af aktiver og stresstest drøf -
tes på kollegierne. Endvidere har EBA udarbejdet 
en række reguleringsmæssige og gennemførelses -
mæssige tekniske standarder inden for kollegiernes EBA bemærker, at den ikke har været involveret 
i udarbejdelsen af EU’s primære banklovgivning og 
ikke har haft indflydelse på de af EBA’s mandater 
og tidsfrister, der er indeholdt i denne lovgivning. 
En øget inddragelse af EBA i lovgivningsprocessen 
samt en styrket rådgivende rolle for Kommissionen 
og medlovgiverne ville gøre det muligt for EBA på 
optimal vis at udfylde den rolle, som de politiske 
beslutningstagere havde tiltænkt den, samt at 
opfylde dens mandat til at være vogter over det 
fælles regelsæt. I praksis kan dette opnås gennem i) 
uformel deltagelse af Kommissionens tjenestegrene 
før offentliggørelse af lovforslag, ii) en lovmæssig 
forpligtelse om, at EBA skal høres i forbindelse med 
områder, der hører under EBA’s interesseområder 
som defineret i EBA -forordningen, og iii) kravet 
om, at Kommissionen skal gøres opmærksom på 
områder, hvor forskelle i nationale bestemmelser 
og praksisser hæmmer det indre markeds funktion 
og kræver lovindgreb. Sådanne krav kan ledsages 
af vedvarende adgang til information om Rådets 
udarbejdelse af tekster til udkast samt til treparts -
drøftelser mellem Rådet, Parlamentet og Kommis -
sionen, og de bør fremme forudgående drøftelser 
af indhold og tidsfrister for mandater givet til EBA.
85
Se EBA’s svar til anbefaling 2.
Anbefaling 2
EBA accepterer anbefalingen, men understreger, 
at enhver betydelig forbedring af EBA’s påvirkning 
af den tilsynsmæssige konvergens i EU ville kræve 
en ændring af EBA’s mandat i den primære lov -
givning. EBA har ingen beføjelse til at indkalde til 
kollegiemøder, der hører under den konsoliderende 
tilsynsmyndigheds ansvarsområde, og EBA delta -
ger ikke i kollegiernes beslutningstagningsproces. 
EBA har ikke mandat til at indlede bindende mæg -
ling mellem kompetente myndigheder, og der er 
en vis lovgivningsmæssig usikkerhed forbundet 
med, hvorvidt EBA kan gribe ind på områder, hvor 
de kompetente myndigheders tilsynsmæssige 
Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds svar 65
I lyset af ovenstående mener EBA, at dens rolle i for -
bindelse med stresstestning enten skal styrkes ved 
at give EBA mulighed for at kommunikere direkte 
med bankerne, gennemføre peer -analyser, stille 
spørgsmålstegn ved resultaterne af stresstestning 
og offentliggøre data vedrørende banker baseret på 
tilsynsrapportering på EBA’s websted, eller også skal 
denne rolle kraftigt revurderes.
En mulighed kunne være at omstrukturere den 
i hele EU udførte stresstest som en offentligheds- 
og gennemsigtighedsøvelse, hvor EBA har fokus 
på at levere de nødvendige værktøjer, så tilsyns -
myndighederne kan gennemføre deres stresstest, 
og hvor den fungerer som en gennemsigtigheds -
database for resultater for hele EU. Dette ville 
supplere tilsynsmyndighedernes stresstest, der 
gennemføres af de kompetente myndigheder, og 
kopiere den skabelon, der i USA blev indført med 
Dodd -Frank -loven.
For at kunne gennemføre disse ændringer er en 
underbygning af den primære lovgivning påkrævet.
87
Se EBA’s svar til anbefaling 4.
EBA understreger, at en nylig ændring af 
EBA’s interne procedureregler har til formål at 
afhjælpe den juridiske mangel i form af utilstræk -
kelig repræsentation af de nationale forbruger -
beskyttelsesmyndigheder i EBA’s beslutningstag -
ningsprocesser. Nærmere bestemt drejer det sig om 
EBA’s tilsynsråds procedureregler, der blev ændret 
i november 2013 og nu er tilgængelige for offentlig -
heden på EBA’s websted, og som eksplicit erklærer 
følgende (artikel 2.4): »Hvis et stemmeberettiget 
medlem ikke medbringer en repræsentant fra en 
relevant national myndighed i overensstemmelse 
med artikel 2, stk. 3, er det stemmeberettigede med -
lem ansvarlig for at koordinere med den pågæl -
dende nationale myndighed for at sikre, at det stem -
meberettigede medlem er tilstrækkeligt informeret 
om emnet til at kunne udføre sine funktioner.«funktion, der skal vedtages i 2014 (reguleringsmæs -
sige tekniske standarder/gennemførelsesmæssige 
tekniske standarder om udveksling af information 
mellem tilsynsmyndigheder i hjemland og værts -
land, reguleringsmæssige tekniske standarder/gen -
nemførelsesmæssige tekniske standarder om pas -
notifikationer og gennemførelsesmæssige tekniske 
standarder om fælles beslutninger om kapital- og 
likviditetskrav). Endelig har EBA i otte tilfælde med 
succes udført sin mæglerrolle (inden for grænserne 
af rollen som mægler og som fastsat i dens mandat) 
og har formidlet gensidigt acceptable løsninger 
i alle disse sager.
Den proces, der anvendes af EBA’s medarbejdere 
til at give feedback til den konsoliderende tilsyns -
myndighed, er blevet forbedret og formaliseret 
i 2013/2014, hvilket også var baseret på specifik 
feedback fra EBA’s tilsynsråd. EBA har flyttet it -plat -
formen til sit eget interne system i 2014, hvilket vil 
gøre det muligt for EBA at have mere kontrol og 
til yderligere at kunne forbedre it -platformen til 
udveksling af information mellem de kompetente 
myndigheder.
86
Se EBA’s svar til anbefaling 3.
Anbefaling 3
EBA accepterer denne anbefaling, men understre -
ger, at hvis pålideligheden af stresstest i hele EU 
skal styrkes, kræver dette en ændring af EBA’s man -
dat i den primære lovgivning. Vi bemærker, at på 
trods af en vis afklaring af EBA’s rolle i forbindelse 
med stresstestningen i EBA -forordningen i oktober 
2013, er fokus for EBA’s rolle fortsat at påbegynde 
og koordinere stresstest frem for selv at foretage 
stresstestningen. Det juridiske ansvar for udførelsen 
af stresstestningen og kontakten med de delta -
gende banker ligger fortsat hos de kompetente 
tilsynsmyndigheder, hvilket efterlader EBA med et 
stort ansvar og risiko for dårligt omdømme uden at 
have reel kontrol over resultaterne.
Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds svar 66
Inden for ovenstående begrænsede rammer har 
EBA ikke desto mindre været i stand til at påpege 
og ved hjælp af ovennævnte ikke -bindende retlige 
instrumenter at løse en række vigtige og kritiske 
problemstillinger på bankmarkedet, såsom ansvar -
ligt udlån, behandling af låntagere bagud med 
gæld, håndtering af klager, risikostyring af børs -
handlede midler, risici i forbindelse med kontrakter 
inden for differencer, gruppefinansiering, virtuelle 
valutaer og andet.
Anbefaling 5
EBA accepterer denne anbefaling og bemær -
ker, at den er i færd med at implementere et 
resultatmålingssystem.
Anbefaling 6
EBA accepterer denne anbefaling. EBA mener ikke, 
at et aftalememorandum er et passende instrument 
for afklaring af roller og ansvarsfordeling mellem 
EBA, ECB og de nationale kompetente myndig -
heder, og mener ligeledes, at en sådan afklaring 
kun kan ske gennem ændringer på det primære 
lovgivningsplan.
Vi finder, at de respektive opgaver for ECB som 
tilsynsmyndighed samt for EBA fremgår tydeligt og 
er helt i overensstemmelse med det faktum, at ECB 
er en kompetent myndighed som enhver anden 
national kompetent myndighed, når den fungerer 
i denne rolle. EBA indgår ikke et aftalememorandum 
med nationale kompetente myndigheder, da de 
deltager direkte i EBA’s arbejde og er repræsenteret 
i tilsynsrådet, EBA’s beslutningstagende organ. EBA 
finder det ikke passende at behandle ECB anderle -
des end andre kompetente myndigheder, når den 
fungerer som tilsynsmyndighed, men samtidig har 
EBA indgået et aftalememorandum med ECB som 
en monetær myndighed.Anbefaling 4
EBA accepterer anbefalingen, men understreger, 
at EBA’s mandat på forbrugerbeskyttelsesområdet 
i EU’s finansielle sektor er omfattet af en række 
begrænsninger, og at enhver væsentlig forbedring 
af EBA’s indflydelse på dette område ville kræve en 
ændring i den primære lovgivning.
Lovgivning om forbrugerbeskyttelse er i henhold 
til EBA -forordningen ikke omfattet af EBA’s indsats -
område. Endvidere fik EBA ikke tildelt et forbruger -
beskyttelsesmandat gennem EU -direktiver i 2011, 
2012 eller 2013. Det første mandat blev tildelt EBA 
gennem realkreditdirektivet, der blev vedtaget 
i februar 2014, og som omfatter en fælles teknisk 
standard.
EBA’s forbrugerbeskyttelsesarbejde har derfor 
været begrænset til arbejde på eget initiativ, mens 
de eneste retlige instrumenter, som EBA har til 
rådighed i henhold til EBA -forordningen, og som 
EBA kan anvende til at gennemføre egne initiati -
ver over for finansielle institutioner og nationale 
kompetente myndigheder, var advarsler, udtalelser 
og retningslinjer, der alle er ikke -juridisk bindende 
instrumenter. Endvidere er antallet af finansielle 
institutioner, hvor EBA kan anvende sine instru -
menter, begrænset til kreditinstitutter, udbydere 
af betalingstjenester i form af kreditinstitutter 
samt udstedere af elektroniske penge. De omfatter 
ikke alle finansielle institutioner, der er relevante 
i forbindelse med forbrugerbeskyttelse, såsom 
udbydere af betalingstjenester, der ikke er kreditin -
stitutter, og realkreditudbydere, der ikke er banker, 
eller kreditudbydere, der ikke er banker. Sidst, men 
ikke mindst, har EBA yderst begrænsede mulighe -
der for at træffe juridisk bindende beslutninger om 
at forbyde visse produkter eller aktiviteter, da dette 
kun er tilladt under specifikke forhold (EBA har ikke 
fået et specifikt mandat i den primære lovgivning, 
og Rådet har endnu ikke i noget tilfælde erklæret, at 
der har været tale om en nødsituation).
Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds svar 67
EBA bemærker ligeledes, at forordning (EU) 
nr. 1024/2013 indeholder specifikke bestemmelser, 
der kræver, at der indgås et aftalememorandum 
med de kompetente myndigheder i de ikke -delta -
gende stater samt med værdipapirstilsyn, men at 
forordningen ikke indeholder bestemmelser vedrø -
rende sådanne aftaler med ECB.
EBA bemærker, at etableringen af den fælles tilsyns -
mekanisme (SSM) vil kræve et styrket operationelt 
forhold til ECB, nemlig i forbindelse med stresstest -
ning og udarbejdelse af den fælles håndbog. Hvad 
angår den europæiske tilsynshåndbog, forklarer 
EBA, at EBA’s håndbog i henhold til EBA’s juridiske 
mandat vil udgøre en ikke -bindende samling af 
bedste tilsynspraksis, der anvendes i EU. Manda -
tet giver ikke EBA mulighed for at opnå maksimal 
harmonisering af den bedste tilsynspraksis for hele 
EU, og det giver heller ikke mulighed for at erstatte 
eksisterende håndbøger, der anvendes af kompe -
tente myndigheder såsom ECB.I artikel 8 i EBA -forordningen fastsættes EBA’s pri -
mære opgaver såsom etablering af tilsynsstandar -
der og -praksis af høj kvalitet, samt hvilke beføjelser 
vi har til rådighed til at gennemføre disse opgaver 
såsom udarbejdelsen af tekniske standarder og 
retningslinjer samt henstillinger. De kompetente 
myndigheders rolle er hovedsageligt fastlagt 
i retsakterne om sektorpolitikker, der angiver 
omfanget af tilsyn, og hvilke beføjelser der kan 
anvendes. Hvad angår ECB, er artikel 4, stk. 2, litra 
a), i EBA -forordningen blevet ændret ved forord -
ning (EU) nr. 1022/2013, så den nu omfatter ECB 
som en kompetent myndighed i forbindelse med 
EBA’s opgaver og beføjelser »med hensyn til forhold 
vedrørende opgaver overdraget til den ved forord -
ning (EU) nr. 1024/2013«. I betragtning 12 i forord -
ning (EU) nr. 1022/2013 fastslås det, at EBA »også 
[bør] kunne varetage sine opgaver i forhold til ECB 
på samme måde som i forhold til andre kompetente 
myndigheder«. Endvidere specificeres det i artikel 3 
og 4 i forordning (EU) nr. 1024/2013 omfanget af de 
opgaver, der overdrages til ECB, at disse opgaver 
ikke berører EBA’s kompetencer og opgaver, og 
at ECB, som andre kompetente myndigheder, skal 
samarbejde med EBA og overholde EU -lovgivnin -
gen, herunder tekniske standarder og artikel 16 
i EBA -forordningen, hvad angår retningslinjer og 
henstillinger.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
•  et eksemplar: 
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
•  flere eksemplarer eller plakater/kort: 
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
• via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Betalingsabonnementer:•  via Den Europæiske Unions Publikationskontors salgskontorer  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm).
QJ-AB-14-009-DA-C ISSN 1831-0796
I kølvandet på finanskrisen tog Kommissionen tiltag til at 
stabilisere banksektoren ved at søge at styrke de regulerings- 
og tilsynsmæssige rammer og ved at oprette Den Europæiske 
Banktilsynsmyndighed (EBA). Målet for Rettens første revision 
på dette område var at vurdere, om Kommissionen og EBA havde 
varetaget deres ansvar på tilfredsstillende vis med hensyn til at 
indføre nye ordninger for regulering af og tilsyn med 
banksektoren, og hvilke erfaringer der kan bruges med henblik 
på banktilsynet under den nye fælles tilsynsmekanisme. Retten 
konkluderede, at Kommissionens foranstaltninger, herunder 
oprettelsen af EBA, var vigtige første skridt som reaktion 
på den finansielle krise. Der blev dog konstateret en række 
mangler i den måde, de nye ordninger fungerede på med hensyn 
til grænseoverskridende banktilsyn, vurderingen af EU -bankernes 
modstandsdygtighed og fremme af forbrugerbeskyttelse, 
som Retten fremsætter anbefalinger om.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET