A4-0006/99

Europa-Parlamentets henstilling til Raadet om handlingsprogrammet inden for rammerne af Schengen-samarbejdet indtil juni 1999

Europa-Parlamentet,

* der henviser til forretningsordenens artikel 94,

* der henviser til EF-traktatens artikel 7 A og 100 C og EU-traktatens artikel K.6, stk. 3,

* der henviser til Amsterdam-traktaten, bl.a. EF-traktatens artikel 61, 62 og 63 og EU-traktatens artikel 30, 31, 43, 44 og 45, til protokoller og erklaeringer om integration af Schengen-reglerne i Den Europaeiske Union og navnlig til protokoller og erklaeringer om Det Forenede Kongeriges, Irlands og Danmarks stilling,

* der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europaeiske Raad den 11. og 12. december 1998 i Wien,

* der henviser til de lovgivningsforslag vedroerende fri bevaegelighed og hermed forbundne foranstaltninger, der for oejeblikket er under overvejelse,

* der henviser til den langvarige nordiske pasunion mellem Danmark, Finland, Sverige, Norge, Island og Faeroeerne og til det faelles rejseomraade mellem Det Forenede Kongerige og Irland;

* der henviser til forslag til henstilling fra Udvalget om Borgerlige Frihedsrettigheder og Indre Anliggender (A4-0006/99),

A. der gennem sit kompetente udvalg har faaet kendskab til

a) det arbejde, der er udfoert i 1997 inden for rammerne af Schengen-samarbejdet samt det tyske formandskabs handlingsprogram for perioden juli 1998 til juni 1999,

b) rapporterne fra den faelles tilsynsmyndighed for perioden marts 1997 - marts 1998, samt hvorledes SIRENE-nettet har fungeret,

B. der henviser til

a) at Schengen-aftalen og den ledsagende gennemfoerelseskonvention tager sigte paa at skabe et omraade til sikring af fuld bevaegelighed for personer med en rimelig balance mellem principperne om frihed og sikkerhed,

b) at kompensationsforanstaltningerne vedroerende politisamarbejdet og det retlige samarbejde foelgelig i intet tilfaelde har forrang frem for konsolideringen af dette omraade med frihed og sikkerhed og bevarelse af den fri bevaegelighed for personer,

c) at den nordiske pasunion og det faelles rejseomraade mellem Det Forenede Kongerige og Irland viser, at frihed til at rejse kan opnaas uden tunge strukturer,

C. der er bevidst om

a) at integrationen af Schengen-reglerne i Unionen boer vaere i overensstemmelse med effektiviteten og overholdelsen af Unionens retlig og institutionelle logik, hvorfor maalene under foerste soejle har forrang frem for de foranstaltninger, der skal fastlaegges inden for rammerne af tredje soejle,

b) at Amsterdam-traktaten indfoerer en mere ambitioes maalsaetning end blot fri bevaegelighed for personer, som ligeledes omfatter frihed til at leve paa et omraade med sikkerhed og retfaerdighed, hvor alle de grundlaeggende rettigheder er sikret;

D. der henvender sig til det tyske formandskab under dets dobbelte ansvar som formandskab for Schengen-samarbejdet og for Raadet,

retter foelgende henstillinger til Raadet:

I. Integration af Schengen-reglerne i unionstraktaten.

1. finder det vaesentligt, at Schengen-medlemsstaterne goer fremskridt i bestraebelsen paa integration og taettere samarbejde inden for rammerne af Unionen; mener imidlertid, at Schengenstaterne i overgangsfasen frem til den nye traktats ikrafttraedelse boer lade sig inspirere af Unionens arbejdsmetoder med hensyn til:

* respekt for statsborgere fra tredjelandes grundlaeggende borgerrettigheder,

* indarbejdelse i arbejdsmetoderne af grundlaeggende juridiske sikkerhedsregler, der giver de formelle akter forrang frem for »soft law«,

* beslutningsprocessens gennemskuelighed og demokratiske kontrol,

* den juridiske kontrol og kontrollen af virkningerne af de aktiviteter, der traeffes beslutning om inden for rammerne af et udvidet samarbejde;

2. goer sig overvejelser over, at Schengen-staterne godt et aar inden Amsterdam-traktatens ikrafttraeden endnu ikke har defineret deres regler, og heller ikke har erklaeret, hvilke elementer, som i mellemtiden er blevet overfloedige, og at der fremover vil opstaa spoergsmaal om raekkevidden af de instrukser, som dagligt anvendes af tjenesterne (f.eks. bestemmelserne i haandbogen »ydre graenser« og i »den konsulaere haandbog«);

3. finder det af den allerstoerste vigtighed, at Schengen-reglerne defineres i tide for at give Unionens medlemsstater mulighed for at fordele disse regler mellem foerste og tredje soejle, saa snart traktaten er traadt i kraft: anvendelse af beskyttelsesklausulen (jf. artikel 2, stk. 1, fjerde afsnit i Schengen-protokollen), ifoelge hvilken hele Schengen vil blive betragtet som baseret paa tredje soejle, ville betyde en meget alvorlig fiasko, som formandskabet og Raadet ville faa hele ansvaret for ud fra et institutionelt og politisk synspunkt, og udgoere en alvorlig hindring for henlaeggelse under Faellesskabets kompetence af visse omraader i Amsterdam-traktaten;

4. udtrykker bekymring over oprettelsen af en »permanent komite for gennemfoerelse af Schengen« nogle maaneder inden traktatens ikrafttraedelse, hvilket indebaerer risiko for, at man foregriber institutionernes opgaver i forbindelse med gennemfoerelsen af politikkerne paa europaeisk plan og i medlemsstaterne; er af den opfattelse, at Kommissionen i forbindelse med Amsterdam-traktatens ikrafttraeden boer overtage disse befoejelser; opfordrer under alle omstaendigheder Schengen-staterne til at vedtage de noedvendige foranstaltninger med henblik paa, at den permanente komite for gennemfoerelse af Schengen kan udfoere de opgaver, den har faaet tillagt vedroerende kontrol med ansoegerlandenes opfyldelse af betingelserne samt tilvejebringelse af grundlaget for en korrekt gennemfoerelse af konventionen samordnet med det forberedende arbejde i forbindelse med integrationen af Schengen-reglerne i Unionen;

5. opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde maksimalt omkring integrationen af Schengen-reglerne i Unionen; goer sig i forbindelse med arbejdet vedroerende viderefoerelse af Schengen-reglerne overvejelser over indvendingerne mod opfoerelse af Schengen-reglerne under foerste soejle, isaer for saa vidt angaar medtagelse af bestemmelserne i Schengen-konventionen om sanktioner (artikel 3, stk. 2, artikel 26, stk. 2 og 3, og artikel 27, stk. 1), betingelserne for udlaendinges indrejse (artikel 5), kontrol og overvaagning ved graenserne (artikel 7 og 8), udlevering (artikel 60), vaaben og ammunition (artikel 77 til 91); anser det af hensyn til den juridiske sikkerhed for uheldigt, at der defineres en »almen klausul«, som skal daekke alle de bestemmelser, der ikke har kunnet defineres; tilslutter sig opfordringen fra Det Europaeiske Raad i Wien og anmoder Kommissionen om at tage initiativ til integration af Schengen-reglerne i traktaten;

6. mener, at den aftale, der skal indgaas med Norge og Island, noeje boer indgaa i Unionens institutionelle ramme, og under overholdelse af gaeldende lovgivning i Norge og i Island, i det omfang den er i overensstemmelse med faellesskabsprincipperne, med henblik paa at sikre den fri bevaegelighed for personer i overensstemmelse med den nordiske pasunion, som har vist sin effektivitet i de sidste 40 aar;

7. mener, at Parlamentet boer informeres om indholdet af Schengen-reglerne og hoeres om det forslag til afgoerelse, som integrerer disse regler i unionstraktaten, samt om aftalen med Norge og Island, da denne afgoerelse foregriber det juridiske grundlag for fremtidige forslag med henblik paa viderefoerelse af Schengen-reglerne og foregriber foelgelig de europaeiske institutioners rolle i forhold til disse fremtidige forslag; opfordrer sit kompetente udvalg til at undersoege det formaalstjenlige i en klage ved Domstolen, hvis Raadet ikke hoerer Europa-Parlamentet;

8. anmoder Raadet og Kommissionen om sammen med Parlamentet at forhandle sig frem til en interinstitutionel aftale om inddragelse af Parlamentet i fastlaeggelsen af strategierne og i lovgivningsforanstaltningerne under tredje soejle;

9. mener, at selv om baade afgoerelser og erklaeringer fra Eksekutivkomitéen og fra Schengen-centralgruppen indtil Amsterdam-traktatens ikrafttraeden er underlagt Schengen-staternes kompetence, boer disse tage udgangspunkt i princippet om information og adgang til dokumentation, som Amsterdam-traktaten allerede indeholder bestemmelse om, og

* revidere og offentliggoere reglerne for klassifikation af dokumenter og kassere alle dokumenter, der ikke opfylder objektive kriterier;

* oversaette allerede vedtagne tekster til alle officielle sprog og offentliggoere dem i EFT;

* informere Europa-Parlamentet og ligeledes de nationale parlamenter: et dokument, som er offentligt i én medlemsstat, boer ogsaa offentliggoeres i de oevrige stater for at undgaa forskelsbehandling af de europaeiske borgere;

* stille flere og mere relevante oplysninger til raadighed for borgerne om indvirkningerne af aftalens gennemfoerelse;

* indsamle dokumentation om national og europaeisk retspraksis vedroerende Schengen samt dokumentation om »optimal praksis«;

10. er af den opfattelse, at oplysninger behandlet inden for rammerne af Schengen-samarbejdet boer vaere i overensstemmelse med reglerne om databeskyttelse i henhold til direktiv 95/46/EF ((EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.)) og vaere underlagt den uafhaengige kontrolinstans i EF-traktatens artikel 286, som boer tage udgangspunkt i de erfaringer og arbejdsmetoder, der er udviklet af den faelles tilsynsmyndighed for Schengen;

11. mener imidlertid, at i afventning af generelle mellemsoejlebestemmelser om beskyttelse af oplysninger og om kontrolmyndighederne under foerste og tredje soejle ville det fremover vaere oenskeligt, om man paabegyndte omdannelsen af Schengen-informationssystemet (SIS) til et europaeisk informationssystem, som skulle laegge hovedvaegt paa oplysninger i forbindelse med bevaegelighed for personer samt indvandring i overensstemmelse med det nye kapitel IV i EF-traktaten; mener af indlysende aarsager om subsidiaritet og effektivitet, at dette system boer:

a) udvikles som transeuropaeiske net (jf. faelles beslutningstagning IDA II) og finansieres over Unionens budget i overensstemmelse med traktatens artikel 129 C;

b) forvaltes af et kontor under Kommissionens kontrol (for oplysninger under afsnit IV) og Raadets kontrol (for oplysninger under afsnit VI);

c) kontrolleres af den uafhaengige kontrolinstans i den nye artikel 286 i EF-traktaten (se ovenstaaende punkt)

d) integrere oplysninger, der allerede forvaltes af toldinformationssystemet, for at undgaa overlapning og sikre kohaerens mellem oplysningerne;

e) sikre den funktionelle adskillelse (adgangsniveau, sikkerhedssystem...), der kraeves af de endelige brugertjenester, hvad enten de opererer inden for faellesskabsrammen eller inden for rammerne af tredje soejle;

f) om muligt tilknyttes Europols edb-systemer;

mener, at der i mellemtiden i form af en konvention undertegnet med den medlemsstat, som varetager forvaltningen af SIS, boer vaere en evolutiv opretholdelse af systemet.

12. beklager Raadets afgoerelse om at integrere Schengen-sekretariatet i Raadets sekretariat; mener, at en integration i Kommissionen ville have skabt en stoerre grad af kohaerens mellem politikken vedroerende retlige og sikkerhedsmaessige anliggender og politikken vedroerende fri bevaegelighed for personer;

II. Andre prioriteter i det tyske formandskabs program

13. stoetter det tyske formandskabs tilsagn om at forbedre det internationale samarbejde i tilfaelde af strafferetlig forfoelgelse, paa betingelse af at dette samarbejde behoerigt konkretiseres og goeres til genstand for juridisk kontrol; konstaterer, at et saadant skridt kunne goere en praksis indfoert uformelt i graenseomraaderne mere gennemskuelig; anmoder om, at de paagaeldende personers rettigheder sikres;

14. stoetter Schengen-staternes afgoerelser om

a) at ophaeve den graa liste, som for oejeblikket omfatter 23 stater;

b) at harmonisere deres visumpolitikker inden den 1. januar 1999 ved at indfoere harmonisering af procedurerne og maaderne for overtagelse af ansvar, paa betingelse af at dette bidrager til gennemskuelighed i procedurerne og forkorter fristerne, samt at de paagaeldende personer sikres ret til appel;

c) at anvende visumbestemmelserne ensartet og tillade adgang til oplysninger vedroerende visa for diplomatiske repraesentationer i udlandet, forudsat at der iagttages strenge kriterier om oplysningernes trovaerdighed og ajourfoering;

d) ufortoevet at indfoere ensartede modeller for opholdstilladelser for udlaendinge;

III. Evaluering af, hvorledes Schengen har fungeret: aarsberetningen fra Eksekutivkomitéen og fra den faelles tilsynsmyndighed.

15. er af den opfattelse, at en effektiv evaluering af, hvorledes Schengen har fungeret, forudsaetter en tilfredsstillende loesning af problemerne vedroerende saavel borgernes ret til fri bevaegelighed, sikkerhed og adgang til retsvaesenet, som samarbejdet medlemsstaterne imellem om bekaempelse af kriminalitet; udtrykker imidlertid bekymring for, at der mangler enhver ordning til systematisk og trovaerdig kontrol med effektiviteten af de aktiviteter, der foregaar inden for Schengen-samarbejdet og med de gennemfoerelsesforanstaltninger, der traeffes i de enkelte medlemsstater;

udvidelse af Schengen-omraadet

16. udtrykker tilfredshed med de fremskridt, der er sket, for saa vidt angaar Italiens og OEstrigs integration i Schengen-systemet og haaber, at Graekenland snarest vil kunne tiltraede;

17. opfordrer Det Forenede Kongerige og Irland til at tilslutte sig de politikker, der fremgaar af traktatens afsnit IV; opfordrer begge medlemsstater til at indtage en kohaerent holdning til »opting-in« med hensyn til Schengen-reglerne, og anmoder Schengen-landene om at opmuntre begge medlemsstater til »opting-in« ved at vaere tilstraekkelig opmaerksomme paa aabenhed, gennemskuelighed og retssikkerhed;

18. henviser til, at alle nye medlemsstater i modsaetning til Det Forenede Kongerige og Irland er blevet tilskyndet til at anvende en kontrolordning ved Schengens ydre graenser; anmoder i forbindelse med evalueringen af ansoegerlandenes anvendelse af Schengen-reglerne om, at der ogsaa tages hensyn til, om retsvaesenet fungerer uafhaengigt og upartisk, om de personlige rettigheder og statsretlige principper er overholdt og til deres forbindelser med etniske mindretal uden for Den Europaeiske Union;

anvendelse af konventionens artikel 2, stk. 2

19. beklager, at Frankrig fortsat anvender afvigelsesbestemmelsen i konventionens artikel 2, stk. 2, for graenserne til Belgien og Luxembourg til trods for Frankrigs og Benelux-landenes faelles bestraebelser i bekaempelsen af narkotikahandel; opfordrer derfor Frankrig til nu endelig at afskaffe kontrollen ved dets graenser til Belgien og Luxembourg;

20. noterer sig Belgiens og Nederlandenes planer om at foretage kontrol ved deres indre graenser under Europamesterskabet i fodbold i 2000; er af den opfattelse, at foranstaltninger til begraensning af den frie bevaegelighed for personer udelukkende boer vaere rettet mod enkeltpersoner, der som foelge af tidligere adfaerd og eventuelle domme udgoer en alvorlig fare for den offentlige sikkerhed;

21. beklager den manglende solidaritet mellem Schengen-landene paa et tidspunkt, hvor Europa staar over for en tilstroemning af kurdere fra de kurdiske omraader i Irak og Tyrkiet;

asylpolitik

22. finder Dublin-konventionens ikrafttraeden den 1. september 1997 positiv; konstaterer, at der fortsat bestaar problemer med hensyn til, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af asylansoegninger;

brug af Schengen-informationssystemet

23. konstaterer, at den haendelse, som fandt sted paa det belgiske SIRENE-kontor, hvor personlige oplysninger blev stjaalet, har paavist, at SIRENE- og N-SIS-databaserne giver utilstraekkelig beskyttelse; kraever, at der paa alle niveauer traeffes foranstaltninger med henblik paa at kode oplysningerne, forbedre sporingen og nedbringe antallet af autoriserede brugere;

24. gentager sit oenske om forbedret samordning mellem Schengen-landene, for saa vidt angaar optagelse af personoplysninger i SIS og politiregistres begraensning til forebyggelse af faktiske risici eller specifikke kriminelle handlinger, under overholdelse af internationale bestemmelser paa omraadet i Europaraadets regi;

den faelles tilsynsmyndighed

25. udtrykker tilfredshed med, at Eksekutivkomitéen har anerkendt den faelles tilsynsmyndigheds vigtige rolle, men anmoder ikke desto mindre om, at den faelles tilsynsmyndighed faar en uafhaengig struktur og et tilstraekkeligt budget til, at den kan udfoere sin opgave med at beskytte borgernes rettigheder; insisterer paa, at den faar en »users' account« for at lette kontrollen med C-SIS;

26. konstaterer, at den faelles tilsynsmyndighed i sine rapporter har paavist, at der fortsat bestaar alvorlige problemer, for saa vidt angaar

* sikkerhedsbetingelserne i forbindelse med behandling og transmission af edb-behandlede personoplysninger;

* ulovlig opbevaring af oplysninger om eftersoegte;

* manglende overholdelse af princippet om endelig bearbejdning af oplysningerne;

* manglende overholdelse af de personlige rettigheder i tilfaelde af misbrug af oplysninger vedroerende identitet;

* manglende appelret for personer, som har faaet naegtet indrejse til omraadet;

27. anmoder om, at den faelles tilsynsmyndigheds udtalelser tages serioest i betragtning af Eksekutivkomitéen, og at de henstillinger, som de indeholder, snarest muligt opfoelges; udtrykker tilfredshed med formandskabets forpligtelse til at forkorte den svarfrist, som Eksekutivkomitéen raader over;

28. paalaegger sin formand at sende denne henstilling til Raadet, Kommissionen, Schengens Eksekutivkomité, Unionens medlemsstaters regeringer og parlamenter samt til Norges og Islands samt ansoegerlandenes regeringer og parlamenter.