[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 4.11.2010

KOM(2010) 622 endelig

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN

ÅRSRAPPORT OM DET STRUKTURPOLITISKE FØRTILTRÆDELSESINSTRUMENT (ISPA) 2009 SEC(2010) 1304 final

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning 3

2. ISPA-projekt 2005HR16PPE001 – Program for vandforsyning og spildevandsrensning i Karlovac 4

3. ISPA-projekt 2005HR16PPT001 – Rehabilitering af jernbanestrækningen mellem Vinkovci, Tovarnik og statsgrænsen 5

4. ISPA-budgettet 5

5. Nye ISPA-projekter 7

6. Nye forpligtelser 7

7. Projekter finansieret i perioden 2005-2009 7

8. Betalinger 8

9. Oversigtstabeller 9

10. Former for og metoder til levering af teknisk bistand 10

11. Teknisk bistand på modtagerlandets initiativ 10

12. Teknisk bistand på Kommissionens initiativ 11

13. Gennemførelse 12

14. Kontrol af projekter 13

15. Finansiel forvaltning og kontrol – herunder EDIS 14

16. Risikovurdering 15

17. Den Europæiske Revisionsrets konklusioner 15

18. Medfinansieringspartnere - EIB og EBRD 15

19. Offentlige indkøb 16

20. Konkurrencepolitik 16

21. Miljøpolitik 16

22. Transportpolitik 17

23. PR-KAMPAGNER 18

INDLEDNING

Efter Det Europæiske Råds møde i Bruxelles i juni 2004, hvor Kroatien fik status som kandidatland , har landet haft adgang til ISPA siden 1. januar 2005. Kroatien fulgte dermed de foregående ISPA-modtagerlande, som modtog ISPA-bistand fra det tidspunkt, hvor instrumentet blev indført i 2000. Den 1. januar 2007 blev Bulgarien og Rumænien medlemmer af Den Europæiske Union og ophørte med at være modtagere af førtiltrædelsesbistand, herunder ISPA. Med disse to landes tiltrædelse var Kroatien den eneste modtager af ISPA-bistand. Denne rapport omhandler derfor udelukkende Kroatiens ISPA-aktiviteter.

I 2009 skete der en betydelig forøgelse af den hastighed, hvormed projekterne blev gennemført i Kroatien, skønt dette desværre ikke afspejlede sig i en tilsvarende forøgelse af ISPA-betalingerne. Hovedårsagen var, at en række store udbud, der var blevet offentliggjort i løbet af året, ikke var blevet afsluttet ved udgangen af året på grund af komplikationer i udbudsproceduren. Dette til trods er det værd at bemærke en jævn strøm af anmodninger om mellemliggende betalinger i løbet af året, hvilket vidner om fortsat fysisk gennemførelse.

Trods det manglende synlige fremskridt i den fysiske gennemførelse af betalinger og kontraktindgåelse bør det bemærkes, at 2009 ikke var et år uden resultater for ISPA i Kroatien. Visse problematiske udbud blev endelig offentliggjort, efter at en række betydelige og vanskelige tekniske og retlige spørgsmål var blevet løst. Endvidere gjorde både gennemførelsesagenturet og de endelige modtagere en betydelig indsats for at sikre, at fristerne blev overholdt, og at den tekniske dokumentation var af den krævede standard. Resultatet af denne indsats er, at den fysiske gennemførelse af alle 6 ISPA-projekter i Kroatien vil blive iværksat senest i begyndelsen af 2010.

I 2009 blev det første af de 6 ISPA-projekter vel gennemført. Som følge af kontraktpriser, der var lavere end forventet, var det endvidere muligt at ændre 2 projektfinansieringsaftaler og dermed øge omfanget af det arbejde, der finansieres af ISPA-midler, samt øge medfinansieringssatsen. Yderligere ændringer i de resterende 4 finansieringsaftaler forventes gennemført i 2010 af samme årsag.

Konsekvensen af hårdt arbejde og beslutsomhed fra alle de parters side, der var involveret i gennemførelsen af ISPA-projekter i 2009, er, at alle de problematiske kontrakter for de 6 ISPA-projekter vil være blevet underskrevet senest i begyndelsen af 2010. Det betyder, at det arbejde, som udføres i 2010, vil være koncentreret om faktisk fysisk gennemførelse, projektstyring, overvågning og betaling snarere end offentliggørelse af udbud.

ISPA-gennemførelsesagenturet i Kroatien, Central Finance and Contracting Agency (CFCA), opnåede langt bedre resultater i 2009 som følge af den gradvise opbygning af erfaring og ansættelse af yderligere personale. Det er fortsat et problem at holde på personalet og tiltrække erfarne ingeniører. Omfattende videreuddannelse af personalet fortsatte i løbet af året, og det står klart, at der er sket en forbedring i den måde, agenturet fungerer på.

Endelig er der en faktor, man skal tage i betragning i forbindelse med de vanskeligheder, man støder på ved gennemførelsen af ISPA-projekterne. Det er, at det virkelige fremskridt skete i 2009, på trods af at indledningen af gennemførelsen af projekter finansieret af instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) foregik samtidigt. Indledningen af denne IPA-indsats har krævet et betydeligt input fra de forskellige organer, som beskæftiger sig med ISPA, herunder især de to fagministerier finansministeriet og CFCA.

ISPA-PROJEKT 2005HR16PPE001 – PROGRAM FOR VANDFORSYNING OG SPILDEVANDSRENSNING I KARLOVAC

[pic]

ISPA-PROJEKT 2005HR16PPT001 – REHABILITERING AF JERNBANESTRÆKNINGEN MELLEM VINKOVCI, TOVARNIK OG STATSGRÆNSEN

[pic]

ISPA-BUDGETTET

I overensstemmelse med Kommissionens aktivitetsbaserede regnskabssystem stammede midlerne til ISPA fra to budgetposter: funktionsbudgetposten B13.01.04.02 og driftsbudgetposten B13.05.01.01. Den første post indeholder midler til dækning af administrative udgifter til teknisk bistand (TB), især til styrkelse af EU's delegation i Republikken Kroatien. Den blev nedlagt i 2006. Den anden budgetpost omfatter de betalingsbevillinger, der blev stillet til rådighed til effektiv gennemførelse og drift af ISPA for Kroatien.

Budgetpost B13.05.01.01 dækker alle udgifter til medfinansiering af infrastrukturprojekter (foranstaltninger). Der blev i alt udbetalt 6 762 276,41 EUR fra denne budgetpost i 2009.

Tabel 1 : ISPA-budgettet for 2009 – i EUR

Budgetpost | Gennemførte betalinger |

Funktionsbudgetpost B13.01.04.02 (nedlagt i 2006) | 0 |

Driftsbudgetpost B13.05.01.01 | 6 762 276,41 |

I alt | 6 762 276,41 |

Projektfinansiering

NYE ISPA-PROJEKTER

Der blev ikke godkendt nogen nye ISPA-projekter i 2009.

NYE FORPLIGTELSER

Der blev ikke indgået nye forpligtelser i 2009 hverken i forbindelse med projekter inden for miljøsektoren eller inden for transportsektoren, da ISPA ophørte med at eksistere i 2006.

PROJEKTER FINANSIERET I PERIODEN 2005-2009

Mellem 2005 og 2006 godkendte Kommissionen i alt 6 projekter på grundlag af forslag fra Kroatien. Af disse projekter vedrører 3 miljøsektoren, 2 transportsektoren og 1 er en horisontal TB-foranstaltning (til de lovbestemte overvågningsudvalg og ISPA-gennemførelsesagenturerne). De samlede støtteberettigede investeringsomkostninger for disse projekter beløber sig til 107 474 736 EUR, hvoraf i alt 59 mio. EUR eller 54,8 % tildeles som ISPA-tilskud. Ved udgangen af 2006 havde Kommissionen indgået forpligtelser for 100 % af de ISPA-midler, som var sat til side til Kroatien til dækning af perioden 2005 til 2006, og der var blevet foretaget en jævn fordeling af forpligtelsesbevillingerne mellem miljøsektoren og transportsektoren.

Tabel 2 : Projekter godkendt i Kroatien i 2005-2006[1] – i EUR

Transport | 2 | 60 924 700 | 29 271 310 | 56,5 | 29 271 310 |

Horisontal TB | 1 | 262 335 | 262 335 | 100 | 262 335 |

Miljø | 5 486 527,00 | 2 390 822,62 | 7 877 349,62 |

Transport | 8 387 352,30 | 4 371 453,79 | 12 758 806,09 |

TB | 209 868,00 | 0 | 209 868,00 |

I alt | 14 083 747,30 | 6 762 276,41 | 20 846 023,71 |

OVERSIGTSTABELLER

Tabel 4 nedenfor giver et overblik over ISPA-interventioner for både 2009 og perioden 2005-2009.

Tabel 4 : Projekter godkendt i Kroatien i 2005-2009 – i EUR

Undersektor | Antal projek-ter | Støtteberet-tigede omkost-ninger | ISPA-bidrag | 2009 | 2005 – 2009 |

Vand | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Vand og spildevand, herunder rensning | 1 | 36 000 000 | 22 500 000 | 0 | 2 217 698,68 | 22 500 000 | 6 717 698,68 |

Spildevands-rensningsanlæg | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Fast affald | 1 | 8 823 601 | 6 000 049 | 0 | 0 | 6 000 049 | 600 005,00 |

Luftkvalitet | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Horisontal | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 173 123,94 | 966 306 | 559 645,94 |

Sektor i alt | 3 | 46 287 701 | 29 466 355 | 0 | 2 390 822,62 | 29 466 355 | 7 877 349,62 |

Transport |

Vej | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Jernbane | 1 | 60 182 962 | 28 789 180 | 0 | 4 275 027,79 | 28 789 180 | 12 565 954,09 |

Vej og jernbane | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Indre vandveje | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Lufthavne | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Horisontal | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 96 426 | 482 130 | 192 852,00 |

Sektor i alt | 2 | 60 924 700 | 29 271 310 | 0 | 4 371 453,79 | 29 271 310 | 12 758 806,09 |

Horisontal |

TB | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 0 | 262 335 | 209 868 |

Sektor i alt | 1 | 1 464 100 | 966 306 | 0 | 173 123,94 | 966 306 | 559 654,94 |

Transport |

Sektor i alt | 1 | 741 738 | 482 130 | 0 | 96 426,00 | 482 130 | 192 852,00 |

Horisontal TB |

Sektor i alt | 1 | 262 335 | 262 335 | 0 | 0 | 262 335 | 209 868,00 |

I ALT | 3 | 2 468 173 |1 710 771 |0 |269 549,94 |1 710 771 |962 374,94 | | TEKNISK BISTAND PÅ KOMMISSIONENS INITIATIV

TB-aktiviteterne på Kommissionens initiativ eller vegne har siden ISPA's oprettelse været koncentreret om at sætte Kommissionens delegation i stand til at gennemføre sine forudgående kontrolprocedurer (herunder projektvurdering) i overensstemmelse med de standarder, der kræves for forvaltningen af EU-midler. Ingen TB-foranstaltninger af den art er blevet finansieret af ISPA siden 2006. Alle foranstaltninger af den art er siden den tid blevet finansieret af IPA.

Forvaltning og gennemførelse

GENNEMFØRELSE

De første 2 projekter i Kroatien blev godkendt i december 2005, og yderligere 4 blev godkendt i juli og september 2006. I slutningen af 2009 var den fysiske gennemførelse blevet påbegyndt for 5 ud af de 6 ISPA-projekter, herunder for 2 ud af 3 infrastrukturprojekter. Det sidste infrastrukturprojekt var også ved at blive sendt i udbud, og kontrakterne forventedes underskrevet i begyndelsen af 2010. Proceduren vedrørende indgåelse af 3 ISPA-kontrakter er nu fuldstændig afsluttet, og for en række andre er den vidt fremskredet. Desuden er der blevet indgået kontrakter om 1 af de 3 infrastrukturprojekter, hvis gennemførelse er vidt fremskredet med omkring 65 % af arbejdet gennemført (se billeder af projektet på side 6).

Ved udgangen af 2009 manglede der stadig at blive indgået 6 kontrakter, hvoraf 4 var tjenesteydelseskontrakter. Yderligere to udbud var ved at blive evalueret, og yderligere 1 kontrakt var ved at udløbe og derfor ved at blive sendt i nyt udbud.

Man oplevede fortsat betydelige problemer med udbud og kontrakter i 2009, og 3 problematiske udbud (2 bygge- og anlægsarbejder og 1 tjenesteydelseskontrakt) måtte genudbydes, hvorved gennemførelsen af de pågældende projekter blev forsinket og kompliceret. Desuden opsagde en kontrahent sin kontrakt efter flere måneders gennemførelse med det resultat, at kontrakten måtte sendes i nyt udbud.

De fleste af ISPA-projekterne er nu i den endelige kontraktfase. Som følge heraf koncentrerer man sig mere og mere om at sikre, at det tildelte ISPA-beløb til det enkelte projekt udbetales fuldt ud. Derfor kan justeringer af projekterne foretages ved at ændre de pågældende finansieringsaftaler i 2010.

Efter at ændringen af retningslinjerne for afslutning af samhørighedsfonds- og tidligere ISPA-projekter 2000-2006[2] blev vedtaget for at udskyde den endelige dato for udgifters støtteberettigelse til 31. december 2011 for tidligere ISPA-projekter (og nu samhørighedsfondsprojekter), der blev godkendt fra 1. januar 2004 og fremad, og til 31. december 2012 for projekter, der blev godkendt fra 1. januar 2004 og fremad med en bistand på 100 mio. EUR eller derover, vil der blive fremsat lignende forslag for infrastrukturprojekter, som i øjeblikket er ved at blive gennemført i Kroatien. Udskydelsen af den endelige dato for støtteberettigelsen var et initiativ, som kom fra Kommissionen, for at bistå tidligere ISPA-modtagerlande (nu samhørighedsfondsmodtagerlande) under den økonomiske krise. I tilfældet Kroatien ville denne udskydelse på et år betyde, at det bliver muligt at bruge alle de ISPA-midler, som modtagerlandet har fået tildelt.

I 2009 var resultaterne for ISPA-gennemførelsesagenturet i Kroatien fortsat uberegnelige, skønt man kunne notere sig en generel forbedring. Blandt årsagerne til disse fortsat skuffende resultater er det øgede arbejdspres for personalet, som nu også tager sig af gennemførelsen af IPA-projekter. Endvidere har de langsommelige og til tider meget bureaukratiske interne procedurer i den kroatiske administration bidraget til det utilfredsstillende gennemførelsestempo.

Som noget positivt skal det bemærkes, at næsten alle de 6 ISPA-projekter var ved at blive gennemført ved udgangen af 2009. Alle de problematiske kontrakter er nu enten ved at blive gennemført eller forventes at blive underskrevet snart. Endvidere er de få kontrakter, der stadig skal i udbud, enten allerede nået til udbudsstadiet, eller offentliggørelsen af dem er umiddelbart forestående. Der er imidlertid ingen af dem, der er problematiske, for så vidt angår frister. Det er derfor i overensstemmelse med sandheden at sige, at 2009 var et afgørende år for Kroatien, for så vidt angår ISPA-bistand. Trods betydelige vanskeligheder er myndighederne endelig blevet i stand til at gøre virkelige fremskridt som følge af en enorm indsats fra alle berørte parter

KONTROL AF PROJEKTER

Generel overvågning og evaluering af, hvordan ISPA-gennemførelsen skrider frem, og hvor effektiv den er, sikres ved jævnlige møder i Kommissionens delegations kontorer, gennemførelsesorganernes overvågningsrapporter, besøg fra Kommissionens tjenestegrene og formel overvågning gennem møder i ISPA-overvågningsudvalget to gange om året i Kroatien samt årlige ISPA-rapporter om de enkelte projekter fra gennemførelsesmyndigheden.

Der blev afholdt to møder i ISPA-overvågningsudvalget i Kroatien i 2009, henholdsvis i juni og november. På begge møder blev der gjort en stor indsats for at løse problemerne i forbindelse med to problematiske udbud om bygge- og anlægsarbejder, som måtte genudbydes efter mislykkede forsøg på at indgå kontrakter om arbejdet. Trods dette tilbageskridt blev begge udbud offentliggjort på ny efter passende ændringer i udbudsmaterialet, og ved årets udgang nærmede begge udbudsprocedurer sig deres afslutning.

Af andre spørgsmål, som interessen samlede sig om på overvågningsudvalgsmøderne, var følgende: de stadig større komplikationer i forbindelse med gennemførelsen af projekter som følge af den sig hastigt nærmende endelige dato for støtteberettigelse i december 2010, behovet for at nedbringe den tid, der medgår i den kroatiske administration til godkendelse af dokumenter, behovet for nøjere overholdelse af udbudsprocedurer (det var grunden til, at en af ovennævnte store bygge- og anlægskontrakter ikke blev til noget), behovet for at ændre 2 finansieringsaftaler med henblik på at udskyde den endelige dato for betalingers støtteberettigelse mest muligt og justere medfinansieringssatsen og omfanget af det pågældende arbejde efter afslutningen af alle udbudsprocedurerne, kravene til udarbejdelse af endelige rapporter, drøftelser vedrørende kontrahenters utilfredsstillende resultater og konsekvenserne af opsigelsen af en bestemt kontrakt, tildeling og anvendelse af renteafkastet på de enkelte ISPA-konti, anvendelse af "overskydende" ISPA-midler efter afslutningen af kontraktproceduren for det enkelte ISPA-projekt, behovet for at øge personaleressourcerne i de relevante kroatiske organer, der er beskæftiget med projektgennemførelse, ændringer af de resterende finansieringsaftaler og behovet for at anmode om særlig tilladelse til at udskyde den endelige dato for støtteberettigelse for alle 3 infrastrukturprojekter til december 2011 (en sådan udskydelse er allerede blevet indrømmet en række tidligere ISPA-projekter, nu samhørighedsfondsprojekter, der blev godkendt i 2005 og 2006) for at skabe mulighed for fuld udnyttelse af ISPA-midler.

FINANSIEL FORVALTNING OG KONTROL – HERUNDER EDIS

Hovedkravene til både finansiel forvaltning og kontrol og behandling af uregelmæssigheder er underlagt bestemmelserne i ISPA-forordningen[3] og bilag III til finansieringsaftalen, som fastsat i ordningen om forudgående kontrol udført af Kommissionen. Disse krav ligger tæt op ad dem, der anvendes på Samhørighedsfonden og strukturfondene. Hovedpunkterne vedrører indførelsen af interne finansielle kontrolsystemer og -procedurer, der kan sikre gennemsigtige og ikke-diskriminerende udbudsprocedurer, en korrekt anmeldelse af udgifter, en tilstrækkelig intern revisionskapacitet, et tilstrækkeligt revisionsspor og en passende behandling af uregelmæssigheder.

GD REGIO's revisionskontor planlagde oprindeligt at foretage en revision af ISPA-projekter i Kroatien i 2009. Målet var at sikre, at oplysningerne vedrørende gennemførelse og finansielle strømme i forbindelse med ISPA-projekter giver sikkerhed, for så vidt angår: 1) lovligheden og den formelle rigtighed af udgiftsanmeldelser til Kommissionen, 2) overholdelse af EU-politikkerne, navnlig for så vidt angår informationskrav, 3) overholdelse af principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning. Af forskellige årsager måtte revisionen imidlertid udskydes til begyndelsen af 2010.

Revisionskontoret koncentrerede sig i 2009 om aktiviteter i forbindelse med lanceringen af IPA[4]. På trods af at revisionskontoret (og Kommissionens delegation) ikke aflagde besøg i Kroatien i 2009, lagde det fortsat pres på de kroatiske myndigheder for at få dem til at øge deres institutionelle kapacitet ved at fortsætte med at ansætte og videreuddanne personale.

Kommissionens delegation i Zagreb var fortsat den vigtigste mekanisme til at sikre forsvarlig finansiel forvaltning og kontrol. Afvisningsprocenten for ISPA-dokumenter er fortsat høj, hvilket er et klart tegn på, at de kroatiske myndigheder skal gøre en større indsats, før man kan have tillid til deres evne til selv at forvalte ISPA-midler korrekt. Det bør i den forbindelse bemærkes, at Kommissionens delegation fortsat er underbemandet efter yderligere forgæves forsøg på at få ansat personale, og dette kombineret med den betydeligt forøgede arbejdsbyrde i forbindelse med IPA-aktiviteter har lagt et enormt pres og en ekstra arbejdsbyrde på delegationens personale.

DIS (Decentralised Implementation System)

I forbindelse med kravet om DIS-akkreditering af gennemførelsesagenturet i Kroatien følger CFCA bestemmelserne i artikel 164 i finansforordningen[5]. Kroatien opnåede DIS-akkreditering af Kommissionen den 13. februar 2006.

EDIS (Extended Decentralised Implementation System)

Da ISPA-instrumentet ophørte med at eksistere i 2006 med indførelsen af instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA), var der ikke længere nogen grund til at tilslutte ISPA til EDIS (der kun kræver efterfølgende kontrol udført af Kommissionen) . Derfor har de kroatiske myndigheders nylige indsats været koncentreret om at forberede strukturerne under IPA til tilslutningen til EDIS, da disse strukturer vil være på plads i nærmeste fremtid og frem til tiltrædelsen. Indtil da vil Kommissionens delegation i Kroatien fortsat spille en vigtig rolle i forbindelse med overvågning af den daglige forvaltning, gennemførelse og overvågning af ISPA-foranstaltninger.

RISIKOVURDERING

Den revisionsstrategi, der var planlagt for 2009, byggede på resultaterne af en analyse af, hvor langt ISPA-gennemførelsen var kommet, og de dermed forbundne målsætninger i Direktoratet for Revision under Generaldirektoratet for Regionalpolitik. I revisionsstrategien opstilles de målsætninger, der er fastlagt på topledelsesniveau i Generaldirektoratet for Regionalpolitik. Disse målsætninger er fastlagt på grundlag af omfattende drøftelser med de operationelle direktorater, hvorunder der orienteres om potentielle risici. I revisionsstrategien opstilles dernæst foranstaltninger til at nå målsætningerne under hensyntagen til de indkredsede risici. Generelt minimeres risikoen ved gennemførelsen af denne strategi. Til trods for at det oprindeligt blev planlagt at gennemføre en revision af ISPA i Kroatien i 2009, skete det ikke. Revisionen planlægges nu gennemført i begyndelsen af 2010

Under systemet med forudgående godkendelse prioriteres det at sikre, at der indføres tilstrækkelige kontrolprocedurer, for så vidt angår projektgennemførelse og betalinger. Forvaltningen af førtiltrædelsesmidler indebærer imidlertid en iboende risiko, fordi midlerne tilføres af en bred vifte af organisationer og systemer. Udgifternes støtteberettigelse fastlægges i overensstemmelse med regler og betingelser, der er fastsat på EU-plan og nationalt, hvilket kan føre til en kompleks situation og risiko for fejlfortolkning.

DEN EUROPÆISKE REVISIONSRETS KONKLUSIONER

Der blev ikke aflagt besøg eller foretaget revisioner i Kroatien i 2009.

MEDFINANSIERINGSPARTNERE - EIB OG EBRD

Som følge af deres ekspertise inden for projektforberedelse og -gennemførelse har Kommissionen bibeholdt regelmæssig kontakt med disse långivende institutter både på horisontalt plan for at koordinere politik- og metodespørgsmål i forbindelse med programmering og gennemførelse og på landeplan. Disse bankers ekspertise inden for strukturering af kombinationer af støtte og lån, herunder offentlige-private partnerskaber, er yderst nyttig for forbedringen af kvaliteten af de ISPA-støttede projekter. Ikke desto mindre er Den Europæiske Investeringsbank ikke inddraget i noget ISPA-projekt i Kroatien.

EBRD er den eneste IFI (International Financial Institution), der er aktivt inddraget i et ISPA-projekt i Kroatien og yder et lån på 10 mio. EUR til et miljøprojekt, der blev godkendt i 2005 – Karlovac Water and Wastewater Treatment Programme (vandforsyning og spildevandsrensning). Repræsentanter for EBRD deltog derfor i begge møder i ISPA-overvågningsudvalget i Kroatien i 2009.

Bidrag til Den Europæiske Unions politikker

OFFENTLIGE INDKØB

Opfyldelsen af de lovmæssige krav til forsvarlige, fair og gennemsigtige offentlige indkøb, der indgår i PRAG-reglerne, har vist sig at skulle blive en større udfordring i forbindelse med gennemførelsen af ISPA-projekterne. Vanskeligheder ved at sikre overholdelse af EU's principper for offentlige indkøb har ført til forsinkelser i gennemførelsen af ISPA-projekter og i flere tilfælde gjort, at de har måttet genudbydes. Der har derfor fortsat været behov for, at Kommissionens tjenestegrene – især Kommissionens delegation i Zagreb – greb ind for at sikre, at procedurerne blev anvendt korrekt, og at fejl blev rettet. Den har desuden lejlighedsvis været nødt til at bistå gennemførelsesagenturet med at kontakte utilfredse tilbudsgivere. Kvaliteten af udbudsdokumenter er generelt blevet bedre, men forbedringen er uberegnelig.

Kommissionens forudgående godkendelse i forbindelse med udbuds- og kontraktproceduren for ISPA-projekter er derfor fortsat fuldt ud berettiget, da planerne om tilslutning til EDIS nu er blevet droppet (se ovenfor). Under det nuværende system med forudgående godkendelse og på linje med DIS-beslutningen for overdragelse af forvaltning er det kun CFCA, der spiller rollen som ordregivende myndighed med ansvar for projektgennemførelse, hvorimod Kommissionen godkender hvert trin i udbudsproceduren. Heraf følger, at skønt Kommissionen ikke er en kontraktpartner, har den et delt ansvar for, at udbudsproceduren foregår korrekt (uden Kommissionens godkendelse er kontrakter mellem støttemodtagere og kontrahenter ikke gyldige).

KONKURRENCEPOLITIK

Eftersom ISPA-bistanden først og fremmest er møntet på at dække offentlige udgifter eller lignende i forbindelse med almennyttige projekter, skaber dette ikke i almindelighed problemer i retning af uforenelighed med EU's konkurrencebestemmelser. Medmindre bestemmelserne om offentlige indkøb overtrædes, og forudsat at der sikres fri adgang til denne infrastruktur for alle aktører, som opfylder de nødvendige tekniske og lovmæssige krav, giver denne bistand ikke bestemte firmaer særlige fordele.

MILJØPOLITIK

Ved at yde direkte støtte til prioriterede miljøprojekter bidrager ISPA også til gennemførelsen af en miljøpolitik og overholdelsen af EU-standarderne i Kroatien. Erfaringerne fra projektudvikling og -gennemførelse udbygger den administrative kapacitet og fremskynder sektorreformer i miljøsektoren. Navnlig er den administrative kapacitet ved at blive styrket, hvad angår miljøinvesteringsplanlægning og -prioritering. Der er også sket et støt fremskridt, for så vidt angår korrekt gennemførelse af VVM-direktivet[6], især aspekterne vedrørende offentlige høringer. Forhåbentlig vil ISPA på den måde bidrage til fremskridt i retning af miljøbeskyttelse i Kroatien.

Det er vigtigt at fremhæve, at for så vidt angår Kroatien, betyder indførelsen af IPA, at antallet af organer og projekter øges, hvorfor det er nødvendigt at sikre tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer til at gennemføre projekterne, herunder overvåge, føre tilsyn, sørge for tilladelser og aflægge rapport.

TRANSPORTPOLITIK

De transportnet i Kroatien, der blev indgået aftaler om i overensstemmelse med TINA (Transport Infrastructure Needs Assessment) og REBIS (Regional Balkans Infrastructure Study), er etableret inden for rammerne af de paneuropæiske transportkorridorer. En række af dem løber gennem Kroatiens område, herunder korridor VII (Donau), X (Salzburg-Ljubljana-Zagreb-Beograd-Nis-Skopje-Veles-Thessaloniki, herunder forgrening Xa) og korridor V, der har to forgreninger i Kroatien (Vb - Budapest, Zagreb Rijeka og Vc - Budapest, Sarajevo, Ploče). Disse netværk dannede udgangspunkt for udarbejdelsen af de nationale transportstrategier til ISPA-formål. Derfor indgår ISPA-(jernbane)transportprojektet i TINA- og REBIS-netværkene, dvs. det drejer sig om bygning eller rehabilitering af et afsnit, knudepunkt eller adgangsforbindelser til disse net. TEN-T-netværkene for Kroatien bygger på anbefalinger fra SEETO (South East Europe Transport Observatory).

Samordning af førtiltrædelsesinstrumenterne

Samordning med Kommissionens delegation

Kommissionens tjenestegrene (generaldirektoraterne for henholdsvis udvidelse, forbindelser udadtil og regionalpolitik) har med mellemrum afholdt møder med Phare- og ISPA-eksperter i delegationen for at drøfte programplanlægning og gennemførelsesproblemer, bl.a. i forbindelse med udbud og kontrakter.

Samordning med IPA-instrumentet

For at sikre en effektiv samordning af aktiviteterne og undgå enhver form for dobbeltarbejde blev de to møder i ISPA-overvågningsudvalget afholdt i Kroatien i 2009 under hensyntagen til spørgsmål vedrørende IPA-ordningens regionaludviklingskomponent. 2 af de TB-foranstaltninger, der finansieres gennem ISPA, vedrører forberedelsen af projekter til gennemførelse ved hjælp af IPA-samfinansiering.

PR-KAMPAGNER

Der blev ikke gennemført nogen pr-kampagner i 2009 i forbindelse med ISPA-projekter.

[1] Der er ikke blevet godkendt nogen projekter siden 2006, fordi ISPA-programmet ophørte med at eksistere det år.

[2] SEK(2008) 415 af 28.3.2008.

[3] Rådets forordning (EF) nr. 1267/1999 af 21. juni 1999 om oprettelse af et strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument, EFT L 161 af 26.6.1999, s. 73.

[4] Revisionskontoret fokuserede i 2009 især på at opnå en rimelig forsikring om, at systemerne til forvaltning og kontrol af IPA-projekter fortsat er i overensstemmelse med kravene i de gældende forordninger og fungerer effektivt.

[5] Bestemmelserne er imidlertid udgået pr. 1. maj 2007, jf. forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006, EUT L 390 af 30.12.2006, p. 1.

[6] Rådets direktiv 85/337/EØF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet (EFT L 175 af 5.7.1985, s. 40).