Virkeliggørelse af et mere socialt og retfærdigt Europa er en af Europa-Kommissionens vigtigste prioriteter. Tanken med den europæiske søjle for sociale rettigheder er, at den skal tjene som ledetråd for en proces, der skal føre til fornyet socioøkonomisk konvergens, samt befordre reformer på nationalt plan. Inden for denne ramme understøttes søjlen af en resultattavle med centrale indikatorer til screening af beskæftigelsesmæssige og sociale resultater i de deltagende medlemsstater. Dette kontrolredskab ville samtidig gøre det muligt at benchmarke positive resultater med henblik på at sikre forbedringer generelt.

Resultattavlen tjener som en referenceramme til med henblik på en konkret, holistisk og objektiv overvågning af "samfundsmæssige fremskridt", som er let tilgængelig og forståelig for borgerne. Den sikrer rettidig identificering af de vigtigste beskæftigelsesmæssige og sociale udfordringer for medlemsstaterne, EU og euroområdet og registrering af fremskridt over tid. I relation til denne resultattavle forstår vi ved "samfundsmæssige fremskridt" evnen til at forbedre og opretholde trivsel og muligheder, således at der skabes forudsætninger for, at borgerne kan udnytte deres potentiale fuldt ud og få opfyldt deres grundlæggende behov.

Der henvises med denne definition til tre overordnede aspekter af samfundsmæssige fremskridt: 1) lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet, 2) dynamiske arbejdsmarkeder og rimelige arbejdsvilkår samt 3) offentlig støtte/social beskyttelse og inklusion.

1)"Lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet" omfatter aspekter af rimelighed/retfærdighed i relation til uddannelse, færdigheder og livslang læring, køn, ulighed og social mobilitet, levevilkår og unge.

2)"Dynamiske arbejdsmarkeder og rimelige arbejdsvilkår" giver svar på, hvorvidt markederne fungerer effektivt og frit med hensyn til at lette flytning og jobsøgning i en konkurrencepræget økonomi. Indikatorerne under denne overskrift dækker arbejdsmarkedernes måde at fungere på, støtte til beskæftigelse og omstilling/overgang og, på den anden side, rimeligheds-/retfærdighedsdimensionen med hensyn til arbejdsforhold og lønninger.

3)"Offentlig støtte/social beskyttelse og inklusion" omfatter retfærdige løsninger ved hjælp af offentlige tiltag og/eller social beskyttelse. Dette sæt indikatorer drejer sig hovedsagelig om levering af tjenesteydelser og sociale sikkerhedsnet.

Resultattavlen benchmarker EU-medlemsstaternes resultater i forhold til gennemsnittet for henholdsvis EU og euroområdet. Den vil ydermere — i hvert fald for nogle af dens elementer — gøre det muligt at sammenligne EU's resultater med andre internationale aktørers. En sådan benchmarking kan danne empirisk grundlag for fornyelse af processen med at lære af hinandens bedste praksis. Resultattavlen vil ligeledes gøre det muligt at anskueliggøre mere langsigtede tendenser. Hvor det er muligt og relevant, er indikatorerne opdelt efter alder, køn og/eller uddannelsesniveau.

Der er udvalgt 12 områder, hvor de samfundsmæssige fremskridt kunne måles, i tilknytning til et af de tre ovennævnte kapitler. De foreslåede indikatorer, der skal dække disse områder, er angivet i bilaget og er baseret på eksisterende kvantitative data indsamlet af Eurostat (hovedsagelig fra EU-statistikkerne over indkomstforhold og levevilkår (EU-SILC), lønstrukturundersøgelsen, som gennemføres hvert fjerde år, kombineret med årlige nationale estimater, samt arbejdsstyrkeundersøgelsen (LFS)) og OECD.

Det europæiske semester, den årlige cyklus for samordning af de økonomiske politikker, er et vigtigt redskab til nøje at følge udviklingen på EU-plan og i medlemsstaterne, som dækker det store spænd af områder, som den europæiske søjle for sociale rettigheder adresserer. Resultattavlen vil på denne baggrund blive drøftet med de relevante rådsudvalg med henblik på anvendelse af den inden for rammerne af det europæiske semester og indarbejdelse af den i den årlige fælles rapport om beskæftigelsen, som offentliggøres hvert efterår sammen med den årlige vækstundersøgelse. I denne forbindelse skulle de første indikatorer for hvert enkelt område (med fed skrift) anvendes som primære indikatorer til resultattavlen, som ville indgå i den fælles rapport om beskæftigelsen, mens de øvrige indikatorer er sekundære indikatorer, som der ville blive rapporteret om i den fælles rapport om beskæftigelsen, i det omfang det er relevant. På baggrund af den stadig større betydning, som de beskæftigelsesmæssige og sociale aspekter har fået i det europæiske semester i de senere år, vil resultattavlen befordre en højere grad af hensyntagen til beskæftigelses- og samfundsmæssige udfordringer inden for rammerne af det europæiske semester samt de specifikke henstillinger for euroområdet og individuelle lande på grundlag heraf, som kan afspejle og fremme relevante, målrettede reformer i overensstemmelse med forholdene på nationalt plan. Den kunne også være et referencepunkt for arbejdet med den sociale dimension i euroområdet.