DA Den Europæiske Unions Tidende C 299/24

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kvindelige iværksættere – målrettede politikker til fremme af vækst og beskæftigelse i EU« (initiativudtalelse)

2012/C 299/05

Ordfører: Madi SHARMA

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 19. januar 2012 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at udarbejde en initiativudtalelse om:

"Kvindelige iværksættere – målrettede politikker til fremme af vækst og beskæftigelse i EU".

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab, der vedtog sin udtalelse den 28. juni 2012.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 482. plenarforsamling den 11.-12. juli 2012, mødet den 11. juli, følgende udtalelse med 121 stemmer for, 7 imod og 4 hverken for eller imod:

1. Konklusioner og anbefalinger til fremme af kvinders iværksættermuligheder i Europa

1.1 Denne udtalelse fremsætter fire konkrete og nødvendige forslag til politiske foranstaltninger, der kan fremme og udvikle kvinders iværksættermuligheder og dermed støtte den bæredygtige vækst i Europa. Den omhandler udelukkende iværksættermulighederne for kvinder og ikke det bredere spørgsmål om kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og i beslutningsprocessen.

1.2 De politiske anbefalinger er ikke omkostningsneutrale, men de små beløb, der vil skulle investeres af Kommissionen og medlemsstaterne, vil blive opvejet af afkastet af investeringerne i form af det større økonomiske udbytte, der vil blive genereret af flere virksomheder ejet af kvinder i økonomien og af jobskabelsen i disse virksomheder. Midler kunne også omfordeles fra projekter uden særlig virkning, så de i højere grad understøtter målsætningerne.

1.3 Desuden kræver de politiske anbefalinger ingen nye strukturer, men kan integreres i de ministerier for økonomisk udvikling, som allerede findes, dog ikke i ligestillingsministerier, da kvinders iværksættervirksomhed er et spørgsmål af "økonomisk" karakter.

1.4 Anbefalingerne kan underbygges af dokumentation for, at investeringerne betaler sig, idet lignende foranstaltninger i USA har fordoblet antallet af kvindelige iværksættere, resulteret i en stigning i antallet af nye job og øget det økonomiske input til samfundet. Det var det obligatoriske krav om indsamling og tilvejebringelse af data, der gjorde den største forskel (1).

EØSU foreslår:

1.5 Oprettelse af et europæisk kontor for kvindelige virksomhedsejere under Kommissionen og i de kompetente ministerier (helst ikke i ligestillingsministerierne, da ansvaret for økonomiske aktiviteter bør holdes adskilt fra ansvaret for ligestilling mellem mænd og kvinder) i medlemsstaterne uden at etablere en helt ny struktur.

1.6 Udpegelse af en direktør/ansvarlig eller højtstående repræsentant for kvindelige erhvervsdrivende og iværksættere i Kommissionen og medlemsstaternes erhvervsministerier, der skal have til opgave at skabe opmærksomhed på tværs af afdelinger om de økonomiske gevinster ved at tilskynde flere kvinder til at opstarte og udvikle virksomheder.

1.7 Indsamling af data og årlig opdatering af politik og forskning om kvinders erhvervsvirksomhed i Europas regioner, så kønsopdelte data bliver stadig mere tilgængelige i alle ministerier og agenturer.

1.8 Håndhævelse af den gældende ligestillingslovgivning. Her bør der bl.a. fokuseres på at sikre, at fordelingen af ressourcer og midler analyseres i forhold til køn for at sikre gennemsigtighed, ansvarlighed og den nødvendige omhu i dokumentationen af, at reglerne om ligestilling reelt overholdes.

1.9 Følgende faktorer bør også medtænkes, når der etableres gunstige rammer for kvindelige iværksættere:

— inddragelse af mænd i debatten og kommunikationen;

— udryddelse af fastlåste kønsrollemønstre, først og fremmest på uddannelsesområdet, og når det gælder karrieremuligheder;

— fremme af de akademiske uddannelser, som kan få kvinder til at opstarte nye virksomheder;

— sikring af lige adgang til midler og ressourcer og

— bedre social sikring for selvstændige.

2. Baggrund

2.1 Vækst i EU og små og mellemstore virksomheder (SMV)

2.1.1 Europa-Parlamentets beslutning om kvindelige iværksættere i små og mellemstore virksomheder (2) anerkendte, at "der er store forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til antallet af kvindelige iværksættere; […] færre kvinder end mænd overvejer en karriere som iværksætter, og på trods af opsvinget i de sidste ti år med hensyn til antallet af kvinder, der driver små og mellemstore virksomheder, er kun én ud af ti kvinder iværksættere i EU, i modsætning til én ud af fire mænd; […] kvinder udgør omkring 60 % af alle universitetskandidater, men er underrepræsenteret i fuldtidsarbejde på arbejdsmarkedet, især inden for erhvervslivet; […]det er afgørende at styrke kvinder og tilskynde dem til at gå i gang med iværksætterprojekter med henblik på at mindske de eksisterende uligheder mellem kønnene".

2.1.2 I en tid med finansiel krise i Europa blev økonomiske stramninger nøgleordene i forsøgene på at komme ud af krisen. Først for nylig er man i tillæg til økonomiske stramninger begyndt at tale om investeringer. Politikker, der fremmer vækst, må gives størst prioritet.

2.1.3 I en verden i forandring præget af usikkerhed, kontinuerlige ændringer og langt større international konkurrence er en af de væsentligste faktorer for at skabe en konkurrencedygtig og dynamisk økonomi i Europa, at iværksætternes rolle i at omdanne disse investeringer til et økonomisk opsving anerkendes. Kommissionen har anerkendt SMV'ernes rolle i vores samfund og nu gjort udnyttelse af SMV'ernes potentiale til en prioritet.

2.1.4 Iværksættere er blevet endnu vigtigere som aktører, der skaber job og velfærd i lokale og regionale samfund (3). Med Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse, Small Business Act, Europa 2020 og det nye COSME-program (4) har EU således meget tydeligt sat SMV'ernes behov i centrum for sine aktiviteter og opnået positive resultater.

2.1.5 De nationale og lokale forhold, som SMV'er driver virksomhed under i EU, varierer betydeligt, ligesom også SMV'erne selv er meget forskellige. Politikker rettet mod at opfylde SMV'ernes behov må derfor fuldt ud medregne denne mangfoldighed og til fulde respektere nærhedsprincippet (Tænk småt først – en "Small Business Act" for Europa).

2.1.6 I sin nylige udtalelse om meddelelsen "Små virksomheder i en stor verden – et nyt partnerskab for SMV'ernes udnyttelse af de globale muligheder" (5) konstaterer EØSU, at Kommissionen forudsætter, at der er ligestilling mellem mænd og kvinder i erhvervslivet, men ikke formulerer konkrete anbefalinger til, hvordan kvindeligt ejede SMV'er, som ønsker at vokse internationalt, kan støttes.

2.1.7 Europa mangler en infrastruktur, som specifikt støtter kvindelige iværksættere. Ingen af ovennævnte politikker, efterfølgende foranstaltninger eller bestemmelser har fuldt ud anerkendt de kønsspecifikke problemstillinger, der knytter sig til virksomhedsejerskab; heller ikke vækstmuligheder eller variationen af virksomheder (hjemmebaserede, mikro-, familieejede virksomheder) er blevet kortlagt.

2.2 Nuværende politik for virksomheder ejet af kvinder

2.2.1 En sund europæisk økonomi afhænger bl.a. af, at kvinder ejer virksomheder. I mere end et årti har regeringer og en række organisationer i den offentlige, private og akademiske sektor anerkendt den såvel politiske som praktiske værdi af at støtte kvindelige iværksættere. Resultatet har været øget bevidsthed om disse virksomheders bidrag til økonomien.

2.2.2 For øjeblikket ser Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne på, hvordan man kan få bugt med de faktorer, der afholder kvinder fra at slå sig ned som iværksættere, og en række initiativer er blevet iværksat, bl.a.:

— EU-netværket af mentorer for kvindelige iværksættere lanceret ved et arrangement under det polske formandskab den 15. november 2011. Netværket er et af de tiltag, der foreslås i statussen over "Small Business Act" fra 2011, og gennemfører og supplerer de tiltag, der har som sigte at fremme, støtte og tilskynde iværksættervirksomhed blandt kvinder.

— EU-netværket for politikere til fremme af kvinders iværksættermuligheder.

— Portalen for kvindelige iværksættere (6).

3. Det økonomiske potentiale

3.1 Trods en lovende udvikling skal der fortsat gøres en betydelig indsats på EU-niveau, før det fulde potentiale i virksomheder og især SMV'er ejet af kvinder frigøres. Kvinder er alt for ofte usynlige i erhvervslivet – i medierne, i repræsentative erhvervsorganisationer, og når politikker skal påvirkes.

3.2 Målt på iværksættervirksomhed er der stadig stor forskel på mænd og kvinder, idet der er færre kvindelige iværksættere. I dag er kun 30 % af iværksætterne i Europa kvinder, hvilket øger det uudnyttede potentiale for økonomisk vækst.

3.3 I 2012 er betydningen af virksomheder ejet af kvinder større end nogensinde før. Overalt i Europa og i naboregioner som Euromed (7) og i alle sektorer ejer kvinder virksomheder, og deres betydning for at få økonomien til at vokse og skabe og fastholde nye job er afgørende for genopretning og vækst.

3.4 Det mest bekymrende er, at politikker om støtte til virksomheder ejet af kvinder trods de prisværdige ord helt er forsvundet fra dagsordenen på et tidspunkt, hvor regeringerne i mange lande har skåret kraftigt i midlerne til virksomhedsstøtte, og hvor mange virksomheder kæmper for at overleve og vokse. Virksomheder ejet af kvinder rummer muligheder, der er mange milliarder euro (8) værd, hvilket må anerkendes og ikke affærdiges.

3.5 Et af de største problemer forbundet med at sætte tal på kvinders erhvervsvirksomhed i Europa er manglen på både kvantitative og kvalitative data. Virksomhedsregistre og mange af de kilder, der bruges i myndighedernes statistikker (herunder momsregistrering), er ikke kønsopdelte. Ligesom heller ikke banker eller erhvervsstøtteorganisationer umiddelbart stiller kønsopdelt information til rådighed.

3.6 Trods disse mangler kan der fra flere samstemmende informationskilder om iværksættervirksomhed og selvstændig virksomhed hentes oplysninger om mænds og kvinders erhvervsaktiviteter, bl.a. fra Global Entrepreneurship Monitor (GEM) og de årlige befolkningsundersøgelser i de fleste europæiske lande (befolkningstælling). Dataindsamlingen i USA viser potentialet for Europa (9).

3.7 Undersøgelser viser (10), at virksomheder ejet af kvinder investerer mere i uddannelse af deres ansatte end arbejdsgivere generelt, og at omkring to tredjedele stiler efter at forbedre deres chefers lederkompetencer. Investeringer i støtte til vækstorienterede virksomheder ejet af kvinder vil derfor efter al sandsynlighed give et større afkast end investeringer i virksomheder generelt.

3.8 De fleste statistikker er konservative prognoser, og der er omfattende dokumentation for, at vækstambitionerne hos kvindelige iværksættere er endnu større, også hos de kvinder, der har børn (11). En undersøgelse iværksat af Natwest Bank i Storbritannien konkluderede, at 88 % af kvinderne regnede med, at deres virksomhed ville vokse, sammenlignet med kun 74 % af mændene. I gennemsnit regnede de med en vækst på 25 %.

4. Ligestilling i erhvervslivet

4.1 EU har en etisk pligt til at give kvinder det, de virkelig fortjener. Ligestillingsdagsordenen må altid spille en fremtrædende rolle i EU's beslutningstagning. I krisetider bliver "retfærdighed mellem kønnene" endnu vigtigere. Både mænd og kvinder må deltage i debatten, da spørgsmål, der vedrører kvinder, alt for ofte kun får kvinderne i tale.

4.2 Overalt i Europa er ligestillingsaspektet indarbejdet i politikker og lovgivning, men man er ikke altid opmærksom på, at der skal foretages en analyse af fordelingen af ressourcer eller midler mellem mænd og kvinder. For at sikre gennemsigtighed, ansvarlighed og den nødvendige omhu i dokumentationen af, at reglerne om ligestilling reelt overholdes, skal der foretages en sådan analyse.

4.3 I Storbritannien er dette et lovkrav i medfør af pligten til at sikre ligestilling mellem kønnene (12), som pålægger alle offentlige myndigheder, at de ved udførelsen af alle deres opgaver tager behørigt hensyn til, at

— ulovlig forskelsbehandling og chikane på grund af køn skal udryddes, og

— lige muligheder for mænd og kvinder fremmes.

Heri bør ligge et krav om en analyse af fordelingen af ressourcer og midler for at dokumentere kønsneutralitet.

4.4 Ligestillingspligten er vigtig for at sikre ligestilling mellem kønnene gennem ansvarlighed og evaluering af ressourcefordelingen og indsamling af kønsopdelte data. Den gør det lettere for politikerne at vurdere den egentlige forskel, som kvindelige iværksættere gør. (Eksempel: midler til regional udvikling (EFRU) eller socialfondsmidler (ESF): EU tildeler medlemsstaterne midler, som så viderefordeles til det regionale niveau. Midlerne bruges ofte til at skabe arbejdspladser ved at etablere virksomheder, men på intet tidspunkt bringes spørgsmålet om køn op.) Af hensyn til gennemsigtigheden af ligestillingen mellem mænd og kvinder bør hvert niveau i den politiske beslutningstagning sætte spørgsmålstegn ved og analysere, hvordan pengene fordeler sig på køn.

4.5 Køn kan fungere som en "linse", hvorigennem uligheder af andre årsager (race, handicap eller alder) kan forstås og gribes ind over for. Ligestillingsaspektet vil kun blive indarbejdet effektivt i politikker i hele Europa, hvis der anlægges en integreret tilgang som fremhævet i OECD's rapport "Tackle gender gap to boost growth" (13). Fokus på køn omfatter alle aspekter af ligestilling og berører alle – mænd såvel som kvinder. Det er en erkendelse af, at uligheder mellem mænd og kvinder skyldes urimeligheder eller fastlåste kønsroller, hvilket berører alle.

4.6 En kønsanalyse er nødvendig for at undgå spild af ressourcer inden for uddannelsessystemet, stigende helbredsproblemer og økonomiske omkostninger for virksomheder, som ikke værdsætter kvinders kompetencer og ikke anerkender deres potentiale og talent. Endvidere er støtte til karrierevejledning, til udryddelse af fastlåste kønsrollemønstre og til at bryde de usynlige barrierer for at nå til tops helt afgørende for at sikre kvinder i alle aldre større indflydelse og flere muligheder. Der er også behov for, at kvindelige rollemodeller og ledere optræder mere markant i medierne og i samfundet for at skabe opmærksom om de positive ændringer, som kvinder tilfører økonomien.

5. Anbefalinger

5.1 Politiske tiltag

5.1.1 EØSU er klar over, at den økonomiske situation i Europa er vanskelig, men enkle specifikke politikker for virksomheder ejet af kvinder kunne resultere i et investeringsafkast, der opvejer de små beløb, som det vil koste EU og medlemsstaterne at gennemføre disse fire forslag.

5.1.2 Forslagene er ikke vilkårligt valgt, men konklusionen af høringer af kvindelige iværksættere og erhvervsorganisationer. Europa-Parlamentets beslutning indeholdt lignende anbefalinger (14). Og endnu vigtigere blev nogenlunde samme foranstaltninger gennemført i USA med loven om virksomheder ejet af kvinder ("Women's Business Ownership Act") fra 1988. Det var det obligatoriske krav om indsamling og tilvejebringelse af data, der gjorde den største forskel. I USA er forholdet mellem kvindelige og mandlige iværksættere nu på omkring 2:1 (i procent af alle virksomheder steg andelen af kvindelige virksomhedsejere i USA fra 26 % i 1992 til 57 % i 2002). Loven førte til en fordobling af antallet af kvindelige iværksættere, der blev skabt flere nye job, og det økonomiske input til samfundet øgedes.

5.1.3 Forslagene vedrører:

5.1.3.1 Oprettelse af et kontor for kvindelige virksomhedsejere under Kommissionen og i medlemsstaternes kompetente ministerier. Det skal helst ikke lægges under ligestillingsministerierne, da ansvaret for økonomisk virksomhed bør holdes klart adskilt fra ansvaret for ligestilling mellem mænd og kvinder. Kontoret skal have et vægtigt mandat med mål og ressourcer. For øjeblikket beskæftiger 1 ud af 900 ansatte i Kommissionens Generaldirektorat for Erhvervspolitik sig udelukkende med kvindelige iværksættere i Europa!

5.1.3.2 Udpegelse af en direktør/ansvarlig eller højtstående repræsentant for kvindelige erhvervsdrivende og iværksættere i Kommissionen og medlemsstaternes erhvervsministerier, der skal have til opgave at skabe opmærksomhed på tværs af afdelinger om de økonomiske gevinster ved at tilskynde flere kvinder til at opstarte og udvikle virksomheder. Disse hverv bør være tidsbegrænsede (4-10 år, afhængigt af økonomi og finansieringsstruktur) og have et helt klart mandat med konkrete mål og ansvar. Direktøren/Den ansvarlige eller højtstående repræsentant kunne også få til opgave at skabe interesse for erhverv og studier, som vil få flere kvinder til at blive iværksættere, bl.a. forskning, videnskab, højteknologi, direkte salg og online/it-udvikling.

5.1.3.3 Indsamling af vigtige data, som gør det muligt at måle og kvantificere bevillingen af ressourcer til kvindelige iværksættere – en af de væsentligste årsager til, at kvinder forskelsbehandles i erhvervslivet, navnlig i opstartsfasen. Støtte til den årlige opdatering af politikker og forskning i kvinders erhvervsvirksomhed i Europas regioner. Forøgelse af mængden af kønsopdelte data og større adgang til dem i alle myndighedskontorer og -agenturer. Det er absolut nødvendigt, at Generaldirektoratet for Erhvervspolitik og medlemsstaternes ministerier for økonomisk udvikling foretager en kønsspecifik konsekvensanalyse ved at indsamle relevante data omfattende antallet af kvindelige iværksættere, antallet af virksomheder ejet af kvinder, antallet af ansatte i disse virksomheder og ressourcer bevilget til disse virksomheder og iværksættere. Det er vigtigt at anerkende, at lande som Australien, Canada og USA har haft held til at øge andelen af kvindelige iværksættere ved at indsamle og analysere denne type data.

5.1.3.4 Håndhævelse af den gældende ligestillingslovgivning. Nye tal viser, at arbejdsløsheden blandt kvinder i Europa er den højeste i 23 år. Også antallet af ikke-erhvervsaktive unge, herunder nyuddannede kvinder, er højere end nogensinde tidligere. Der er stadig forskelle i mænds og kvinders løn og et underskud af kvinder i beslutningsprocessen overalt i Europa. Det er vigtigt, at EU og medlemsstaterne opfylder deres ligestillingsforpligtelse og kønsopdeler information, særligt når der indsamles data, og ressourcer fordeles.

5.2 Civilsamfundstiltag

5.2.1 Forslag:

5.2.1.1 Eftersom alle aktiviteter, der skal få flere kvinder til at blive iværksættere eller eje virksomhed, har samfundsmæssige og økonomiske fordele, der gavner alle, bør mænd opmuntres til at deltage i denne debat og anerkende den merværdi, der skabes ved at fremme kvinders iværksætteraktiviteter. Information, netværk og uddannelse i den henseende bør omfatte begge køn, og den sociale sikring bør garantere ligebehandling af alle i samfundet.

5.2.1.2 Alle bør have mulighed for at blive iværksættere ved at sikre, at uddannelse på alle niveauer udrydder kønsstereotype opfattelser af iværksættere, og ved omhyggeligt at vælge det sprog og de betegnelser, der bruges til at beskrive iværksættere. Samtidig skal det sikres, at den støtte, universiteter og højere uddannelsesinstitutioner for øjeblikket tilbyder iværksættere, appellerer til og kan bruges af unge kvinder, således at kløften i antallet af unge mænd og unge kvinder, der starter virksomhed, lukkes.

5.2.1.3 Traditionelle og utraditionelle karriereforløb må fremmes over for kvinder i alle aldre på en kønsneutral måde. Europa har mange højtkvalificerede, veluddannede kvinder, hvoraf mange på grund af krisen for øjeblikket er arbejdsløse, og som måske ikke har overvejet egen virksomhed som en mulighed.

5.2.1.4 Der bør oprettes særlige erhvervscentre for kvinder, som tilbyder vigtig erhvervsinformation, netværk, videndeling, kurser og mentorordninger. I nogle EU-lande findes der slet ikke den slags centre, og i EU generelt er de ofte lagt under erhvervsorganisationer eller handelskamre og mangler ressourcer. Men centre med øremærkede ressourcer kan være yderst effektive til at fremme iværksættervirksomhed blandt kvinder. I Tyskland er der mange eksempler på bedste praksis.

5.2.1.5 Kvinder, som ønsker at starte egen virksomhed eller videreudvikle deres forskning eller innovationer, må støttes og have adgang til information, midler og ressourcer til forskning, videnskab og teknologi.

5.2.1.6 De finansielle institutioner bør gennemgå deres offentliggjorte oplysninger om udlån i forhold til køn. Undersøgelser viser, at der gives få lån til kvinder og ofte til meget højere rente end til mænd (15).

5.2.1.7 De sociale sikringsordninger for iværksættere bør gennemgås, særligt bør der ses på de praktiske aspekter forbundet med ydelser til kvindelige iværksættere under graviditet, som har børn eller plejeforpligtelser. Kommissionens Handlingsplan: Den europæiske dagsorden for iværksætterkultur (16) understreger behovet for bedre sociale sikringsordninger, men går ikke langt nok i de forslag, der fremsættes.

5.2.1.8 En offentlig medieaftale omfattende hele EU bør udformes og implementeres, og public service-kanaler i medlemsstaterne bør tilskyndes til at forpligte sig til at fastlægge mål om, at mediedækningen af iværksættere skal fordele sig ligeligt mellem mænd og kvinder – så kvinder fjernes fra "kvindesiderne" og i stedet flyttes til erhvervssiderne! Undersøgelser viser, at medieomtale kan have stor positiv betydning for opfattelsen af og holdningen til kvindelige iværksættere. Større medieomtale af succesrige kvindelige iværksættere som rollemodeller vil have en målbar effekt på holdningen til kvindelige iværksættere i samfundet.

Bruxelles, den 11. juli 2012 Staffan NILSSON Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) 1988: Women’s Business Ownership Act (HR5050) http://www.nwbc.gov/sites/default/files/nwbc05.pdf.

(2) (2010/2275(INI)).

(3) EØSU's udtalelse om beskæftigelse og iværksætterånd - civilsamfundets, arbejdsmarkedets parters og de regionale og lokale instansers rolle set i et kønsperspektiv (EUT C 256 af 27.10.2007, s. 114).

(4) Program for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er (COSME) 2014-2020.

(5) COM(2011) 702 final.

(6) Se: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/promoting-entrepreneurship/women/portal/.

(7) EØSU's udtalelse om støtte til kvindelige iværksættere i Euro-Middelhavsregionen (EUT C 256 af 27.10.2007).

(8) Se www.wescotland.co.uk/wepg.

(9) http://womeninbusiness.about.com/od/wibtrendsandstatistics/a/statswibindustr.htm

(10) http://www.bis.gov.uk/assets/biscore/enterprise/docs/b/11-1078-bis-small-business-survey-2010-women-led-businesses-boost.pdf

(11) http://www.enterprising-women.org/static/ew_growthreport.pdf

(12) http://freedownload.is/doc/overview-of-the-gender-equality-duty-11622854.html

(13) http://www.oecd.org/document/0,3746,fr_21571361_44315115_50401407_1_1_1_1,00.html

(14) (2010/2275(INI)).

(15) Se f.eks. "Women and banks - Are female customers facing discrimination?", rapport fra IPPR, november 2011, på: http://www.wireuk.org/uploads/files/women-banks_Nov2011_8186.pdf; "Women’s business ownership: a review of the academic, popular and internet literature", på: http://www.bis.gov.uk/files/file38362.pdf.

(16) COM(2004) 70 final.