Forslag til FÆLLES ORDNING vedrørende sygesikring for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Første del Almindelige bestemmelser

Afsnit I - Formål

I artikel 1 indføjes et punktum, der nævner de almindelige gennemførelsesbestemmelser, for hvilke der anvendes en særlig procedure for vedtagelse i overensstemmelse med den nye artikel 72, stk. 1, tredje afsnit, i vedtægten. Denne tilføjelse er endvidere i overensstemmelse med udtalelse nr. 11/2001 fra Forvaltningsudvalget for Den Fælles Sygeforsikringsordning.

Afsnit II - Tilsluttede

I dette afsnit anføres de bestemmelser, der tidligere var anført i artikel 2, 3 og 4 i den nuværende ordning.

Denne nye præsentation har til formål at :

* gøre bestemmelserne klarere og mere gennemsigtige

* udfylde lakunerne i den nuværende tekst, som har vist sig at være ufuldstændig på en række punkter

* inkorporere de nye bestemmelser, der er anført i den nye vedtægt.

Kapitel 1 - Fælles bestemmelser

Artikel 2 - Tilsluttede

* I stk. 1 tilføjes kontraktansatte (artikel 72, stk. 1, i vedtægten, artikel 93 i vilkårene for øvrige ansatte).

* I stk. 2 tilføjes Den Europæiske Ombudsmand, Den Europæiske Tilsynsførende og Den Europæiske Assisterende Tilsynsførende for Databeskyttelse.

* For så vidt angår medlemmer af institutionerne, henvises der eksplicit til bestemmelserne i deres lønningsregulativ, idet visse bestemmelser afviger fra de bestemmelser, der gælder for tjenestemænd og midlertidigt ansatte eller kontraktansatte i medfør af den nye vedtægt. Det samme gælder for efterlevende ægtefæller og efterlevende anerkendte partnere efter en tidligere ansat ved en institution.

* I stk. 3, andet led, tilføjes tidligere kontraktansatte, som oppebærer alderspension, forudsat at de har været kontraktansatte i mere end tre år.

* I stk. 3, fjerde og femte led, tilføjes personer, som definitivt er udtrådt af tjenesten i medfør af forordning nr. 2688/95, 2689/95 og 1746/02 om fratrædelsesordninger.

* Den nye betingelse, der er fastsat i artikel 72, stk. 2a, i den nye vedtægt, tilføjes; for at være tilsluttet ordningen må personer, der modtager førtidspension eller har ret til opsat alderspension, og personer, der har tjenestefrihed af personlige årsager (artikel 40, stk. 3, i vedtægten og artikel 17 og 88 i vilkårene for øvrige ansatte), ikke have nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse.

Artikel 3 - Bidrag

* Den godtgørelse, der er fastsat i forordning 1746/02 som beregningsgrundlag for bidraget til ordningen, tilføjes i stk. 1.

* I stk. 2 tilføjes bestemmelserne vedrørende forældre- eller familieorlov (artikel 42a, stk. 2, og artikel 42b i vedtægten samt artikel 16 og 88 i vilkårene for øvrige ansatte).

Artikel 4 - Obligatorisk tilslutning til en anden sygeforsikringsordning

Kontraktansatte tilføjes.

Kapitel 2 - Særlige bestemmelser for tjenestemænd

I dette kapitel anføres alle de særlige bestemmelser, der udelukkende gælder for tjenestemænd, der befinder sig i følgende situationer :

* Tjeneste i anden stilling uden løn (artikel 5).

* Ventepenge og fritagelse fra stillingen i medfør af artikel 41 og 50 i vedtægten (artikel 6).

* Udtræden af tjenesten (artikel 7).

* Frakendelse af vederlag som følge af ulovlig udeblivelse fra tjenesten eller som følge af en disciplinær sanktion (artikel 8).

* Afskedigelse på grund af utilstrækkelig faglig indsats, jf. artikel 51 i vedtægten (artikel 9).

Kapitel 3 - Særlige bestemmelser for midlertidigt ansatte og kontraktansatte

I dette kapitel anføres alle de særlige bestemmelser, der udelukkende gælder for midlertidigt ansatte og kontraktansatte, der befinder sig i følgende situationer:

* Opsigelse og kontraktens udløb i medfør af artikel 18 og 93 i vilkårene for øvrige ansatte (artikel 10).

* Arbejdsløshed i medfør af artikel 28a og 94 i vilkårene for øvrige ansatte (artikel 11).

Afsnit III - Medforsikrede personer

Kapitel 1 - Ægtefælle og anerkendt partner

Artikel 12 - Medforsikrede

Den tilsluttedes anerkendte partner tilføjes på de i vedtægten anførte vilkår (bl.a. betingelsen om modtagelse af husstandstillæg, jf. artikel 1, stk. 2, litra c), sidste led, som ikke skal opfyldes for at være omfattet af sygeforsikringsordningen).

Artikel 13 - Dækning som hovedforsikring

Artikel 14 - Supplerende dækning

I disse to artikler anføres vilkårene for dækning af ordningen, således som de er anført i den tidligere artikel 3 i ordningen og i fortolkningsbestemmelserne.

Artikel 15 - Skilsmisse - Partnerskabets ophør

Den tilsluttedes anerkendte partner, hvor det ikke-ægteskabelige partnerskab er bragt til ophør, samt den nye betingelse om ikke-udøvelse af indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse (artikel 72, stk. 1b, i vedtægten) tilføjes.

Kapitel 2 - Forsørgelsesberettigede personer

I dette kapitel anføres vilkårene for dækning af forsørgelsesberettigede personer :

* Børn (artikel 16).

* Andre personer, som den tilsluttede har forsørgerpligt over for (artikel 17).

* Reglerne for forlænget dækningsperiode som følge af den nye betingelse om ikke-udøvelse af indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse, jf. artikel 72, stk. 1b, i vedtægten (artikel 18).

Anden del Godtgørelse

Afsnit 1 - Princip

Artikel 19 - Frit lægevalg

I denne artikel anføres bestemmelserne i den tidligere artikel 9, stk. 1, i ordningen, og fortolkningsbestemmelserne til denne artikel vedrørende begrænsning i omfanget af anvendelsen af princippet om frit lægevalg er ligeledes blevet tilføjet og integreret i teksten (begrænsning af godtgørelsen af transportomkostninger og supplerende dækning efter først at have udnyttet mulighederne under hovedordningen).

Afsnit II - Regler

Indholdet af artiklerne i dette afsnit er en vigtig fornyelse, idet størstedelen af bestemmelserne om godtgørelseslofter indtil nu har været anført i bilagene til den gældende ordning og i fortolkningsbestemmelserne hertil.

Indføjelsen af principper og regler for godtgørelse i ordningens korpus vil give dem et solidt og gyldigt juridisk grundlag.

Artikel 20 - Almindelige regler for godtgørelse

I forhold til gældende regler og praksis udgør denne artikel ikke nogen fornyelse. Indholdet sigter mod at etablere et juridisk grundlag for de forskellige principper for begrænsning af godtgørelsernes størrelse, der i øvrigt er blevet fastslået gennem Domstolens retspraksis (f.eks. dom af 12.7.1991 -Pincherle, T-110/89, og dom af 26.10.1993 - Reinarz, T-6/92 og T-55/92).

* Princippet om godtgørelseslofter (stk. 1).

* Den del af udgifterne, der må betragtes som urimeligt store i forbindelse med ydelser, for hvilke der ikke er fastsat noget godtgørelsesloft (stk. 2).

* Unødvendige eller uhensigtsmæssige udgifter (stk. 3).

* Udgifter, der ikke er medtaget i ordningen, men som ikke desto mindre kan godtgøres (stk. 4).

* Det juridiske grundlag for ligebehandlingskoefficienterne for at tage hensyn til forskellene i sundhedsudgiftsydelsernes størrelse i de forskellige medlemsstater. Det skal bemærkes, at disse koefficienter kun gælder inden for EU's område. Ydelser, der afregnes i Schweiz, er fremover udelukket fra denne ordning og følger de regler, der gælder for lande uden for EU som anført i artikel 21 (stk. 5).

* 100 % godtgørelse af udgifter i tilfælde af alvorlig sygdom (nøjagtig liste og gældende generelle kriterier), helbredsundersøgelser og fødsel samt fastsættelse af særlige godtgørelseslofter for visse ydelser (stk. 6).

* Udelukkelse fra 100 % godtgørelse i tilfælde af anvendelse af artikel 73 i vedtægten vedrørende erhvervssygdomme eller ulykker (stk. 7).

Artikel 21 - Særlige regler for godtgørelse af udgifter til ydelser uden for EU

Denne nye artikel udgør en betydelig ændring i ordningen, selv om grundlaget for bestemmelserne ikke kan siges at være helt nyt.

I den nuværende ordning har man i fortolkningsbestemmelserne og i praksis i forbindelse med godtgørelse søgt at begrænse stigningen i godtgørelsesudgifterne for tredjelande, hvor lægemidler er dyre, idet bidragssatserne har været fastsat på grundlag af sundhedsudgifterne i medlemsstaterne.

De anvendte metoder har vist sig at have begrænsninger, såvel juridisk (der findes ingen bestemmelse eller princip i den nuværende ordning, der giver et juridisk grundlag for disse begrænsninger) som i praksis (ikke-generaliseret anvendelse af begrænsningerne og manglende gennemsigtighed for de tilsluttede for så vidt angår den faktiske godtgørelsessats).

* Den metode, der foreslås i stk. 1, har til formål at bringe størrelsen af de afholdte udgifter i et tredjeland, hvor sundhedsudgifterne er særligt høje, ned på et niveau, der er sammenligneligt med gennemsnittet i medlemsstaterne og at anvende vedtægtsmæssige godtgørelsessatser på det reducerede udgiftsbeløb.

Denne nedsættelse foregår ved at anvende en koefficient for hele det godtgørelsesberettigede beløb, som fastsættes ved en sammenligning af indekser for købekraftspariteter på sundhedsområdet (såvel den offentlige som den private sektor). Referencegrundlaget vil være de data, som OECD offentliggør regelmæssigt.

Eksempel :

Indeks for EUR 15 : 100

Indeks for USA : 200 // Koefficient for hele det godtgørelsesberettigede beløb = indeks EUR 15/indeks USA, dvs.: 0,5

Beløb for afholdte udgifter i USA:1000 $ eller 1000 EUR(hypotese: 1 $ = 1 EUR)

Sammenligneligt beløb EUR 15 = beløbet for afholdte udgifter i USA x koefficient for hele det godtgørelsesberettigede beløb, dvs.1000 EUR x 0,5 = 500 EUR

Beregning af godtgørelsen (hypotese: godtgørelsessats på 80 %)

Sammenligneligt beløb EUR 15 x 80 %, dvs. 500 EUR x 80 % = 400 EUR (effektiv godtgørelsessats på 40 %)

Der er flere fordele knyttet til denne metode:

- bevarelse af den finansielle balance i ordningen med hensyn til bidragenes størrelse

- enkelthed og objektivitet i anvendelsen af officielle indekser for købekraftspariteter

- gennemsigtighed til fordel for de tilsluttede med hensyn til på forhånd at kende den faktiske godtgørelsessats

- bevarelse af princippet om frit lægevalg, uanset hvor sundhedsydelserne finder sted.

* I tilfælde af, at det beløb, der skal godtgøres af de afholdte udgifter, er mindre end eller lig med godtgørelsesloftet, anvendes koefficienten for hele det godtgørelsesberettigede beløb ikke, hvilket sker for at sikre en faktisk godtgørelse, der svarer til godtgørelsesloftet (stk. 2).

* Hvis den del af udgifterne, som det beløb, der ikke godtgøres under ordningen efter anvendelsen af koefficienten for hele det godtgørelsesberettigede beløb, viser sig at være høj og udgør en større økonomisk byrde for den tilsluttede, ydes der en supplerende godtgørelse, hvorved den faktiske godtgørelse af udgifterne bliver på 50 %. Denne godtgørelsesgaranti gælder ikke for ydelser, for hvilke der er fastsat godtgørelseslofter, for at sikre ligestilling med den godtgørelse af ydelser, der finder sted inden for EU's område (stk. 3).

I ovenstående eksempel vil den supplerende godtgørelse beløbe sig til 100 EUR.

Denne metode erstatter de regler, der er omhandlet i fortolkningsbestemmelserne til den tidligere artikel 8 i ordningen.

* I tilfælde af alvorlig sygdom, hvor der ikke findes nogen tilsvarende terapeutisk behandling i EU, anvendes koefficienten for hele det godtgørelsesberettigede beløb ikke, såfremt den rådgivende læge har afgivet udtalelse herom (stk. 4).

Det skal understreges, at den foreslåede metode ikke har nogen indvirkning på niveauet for godtgørelse af læge- eller hospitalsudgifter for tjenestemænd eller øvrige ansatte ved delegationer i tredjelande. De er således fuldt dækket for så vidt angår udgifter, der er afholdt i medfør af artikel 24 i bilag X til vedtægten.

Artikel 22 - Godtgørelser modtaget under en anden sygeforsikringsordning

I denne artikel præciseres gennemførelsesbestemmelserne for anvendelse af artikel 72, stk. 4, i vedtægten. Bestemmelserne er uændrede i forhold til den tidligere artikel 6 i ordningen. For at sikre klarhed i teksten er der imidlertid blevet tilføjet en række præciseringer i fortolkningsbestemmelserne.

Artikel 23 - Udelukkelse af visse udgifter fra godtgørelse

I denne artikel, der er uændret, er kontraktansatte blevet tilføjet.

Artikel 24 - Særlig godtgørelse

I denne artikel præciseres gennemførelsesbestemmelserne for anvendelse af artikel 72, stk. 3, i vedtægten. Beregningsmetoden er identisk med de nuværende gældende bestemmelser. Såvel bestemmelserne i artikel 20 og 21 i den nye ordning som bestemmelserne i den tidligere artikel 8 er blevet indføjet i stk.1 og 4.

>TABELPOSITION>

Artikel Artikel 25 - Fast tilskud til begravelsesomkostninger

Da der er tale om et fast tilskud, er denne præcisering blevet tilføjet.

Afsnit III - Procedurer

Procedurernes indhold er ikke blevet ændret. Der er kun blevet tilføjet visse præciseringer som følge af:

* ændringer i vedtægten: indførelse af anerkendte partnere, hvis ikke-ægteskabelige forhold er bragt til ophør, for så vidt angår deres ret til at indgive anmodning om godtgørelse af lægeudgifter eller ansøgning om forhåndstilladelse (artikel 29), standardklageprocedure, jf. afsnit VII i vedtægten (artikel 35)

* nye bestemmelser i finansforordningen om underretning af finansinspektøren i tilfælde af afståelse fra krav om tilbagebetaling af fordringer (artikel 30)

* gældende forvaltningspraksis som f.eks. :

- original detaljeret opgørelse over de godtgørelser, der er modtaget i henhold til en anden ordning (artikel 28)

- tilbageholdelse eller indeholdelse af forskud, der er ydet til de tilsluttede gennem ordningen (artikel 30)

* ønsket om forenkling, således at anmodninger om godtgørelse skal indgives inden for en periode på 18 måneder fra datoen for ydelserne (artikel 32).

Tredje del Ordningens opbygning

Den rolle og de opgaver, de forskellige forvaltnings- og tilsynsorganer skal udføre, er ikke blevet ændret bortset fra:

* supplerende præciseringer vedrørende:

- udvidelse af tavshedspligten, så den nu også omfatter medlemmerne af forvaltningsudvalget (artikel 37)

- udpegning af personer, der uden stemmeret kan deltage i forvaltningsudvalgets møder og forretningsordenen samt forhandlingernes forløb og afgivelse af udtalelser (artikel 38, stk. 5)

- hovedkontorets opgave med hensyn til at forhandle aftaler om satser med repræsentanter for lægekorpset (artikel 39, stk. 2, litra e))

- udøvelse af de beføjelser, de ansatte ved afregningskontorerne har fået overdraget under iagttagelse af de givne instrukser og under kontrol af hovedkontorets chef (artikel 40, stk. 2).

* ajourføring af forvaltningsudvalgets sammensætning ved tilføjelse af repræsentanter for administrationen og personalet ved henholdsvis Den Europæiske Ombudsmand og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, som sidestilles med andre institutioner, såvel som agenturerne (artikel 38, stk. 1).

* indførelse af begrebet almindelige gennemførelsesbestemmelser, som er knyttet til ændringen af artikel 72, stk. 1, tredje afsnit, i vedtægten, for så vidt angår de udtalelser og forslag, som forvaltningsudvalget kan fremsætte (artikel 38, stk. 6).

* forvaltningsudvalgets ønske om at overdrage hovedkontoret opgaven med i muligt omfang at forhandle aftaler med de vigtigste sygeforsikringsordninger med henblik på at forenkle procedurerne for de berettigede under ordningen (artikel 39, stk. 2, litra f).

Fjerde del Finansielle bestemmelser

Afsnit I - Forvaltning

Som følge af den nye finansforordnings ikrafttrædelse den 1.1.2003 og afskaffelsen af finansinspektøren er reglerne for anvisning af betalinger og kontrol af den fælles sygeforsikringsordning blevet ajourført med henblik på at internalisere de interne kontrolbestemmelser og overdrage dem til hovedkontoret og afregningskontorerne.

* Indtægter og anviste betalinger kontrolleres forudgående af andre ansatte end den ansatte, der har indledt transaktionen (artikel 43, stk. 2).

* Hovedkontoret foretager eller foranlediger efterfølgende kontrol med henblik på at:

- sikre sig, at de transaktioner, afregningskontorerne har foretaget, har været lovlige og formelt rigtige, og at principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning er blevet fulgt (artikel 43, stk. 3, første led).

- sikre sig, at de bidrag, der er blevet betalt, svarere til de indtægter, der er modtaget (artikel 43, stk. 3, andet led).

Det fastsættes endvidere, at hovedkontoret underretter forvaltningsudvalget om de interne kontrolforanstaltninger og om resultaterne af den foretagne kontrol (artikel 43, stk. 4).

Afsnit II - Regnskaber

Den væsentligste ændring i dette afsnit vedrører det ønske, som forvaltningsudvalget gav udtryk for ved gennemgangen af regnskaberne for regnskabsåret 2002, nemlig at de årlige finansielle opgørelser undergives en procedure for attestering af regnskaberne (artikel 45, stk. 5).

En anden vigtig ændring angår hyppigheden af mellemliggende regnskabsopgørelser. Ud fra et ønske om at rationalisere og med henblik på at respektere denne bestemmelse vil der fremover blive gennemført halvårlige i stedet for kvartalsvise regnskabsopgørelser (artikel 45, stk. 3).

De andre ændringer omfatter tekniske ændringer og regnskabsterminologi:

- indsendelse af oplysninger til Kommissionens interne revisor i stedet for til finansinspektøren

- begrebet «aktivitetsopdelt regnskab» erstattes af «resultatopgørelse»

- begrebet«det samlede resultat for tidligere regnskabsår» erstattes af begrebet «reserve».

Afsnit III - Finansielle oplysninger og ordningens finansielle balance

Ud over de tekniske ændringer og ændringerne i regnskabsterminologien som anført under det tidligere afsnit er der blevet tilføjet to vigtige præciseringer vedrørende forvaltningen af ordningens finansielle balance.

For så vidt angår forvaltningen af reserverne indføres der en ny forpligtelse for den tjenestegren, der er ansvarlig for forvaltningen af anbringelser (DG ECFIN - SOF), til at fremlægge en forvaltningsrapport om politikken og strategien for anbringelsen af reservemidlerne (artikel 51, stk. 2, første afsnit).

Med hensyn til de foranstaltninger, der skal træffes under hensyntagen til udviklingen i ordningens finansielle balance, præciseres det, at de almindelige gennemførelsesbestemmelser ligeledes kan gøres til genstand for ændringer (artikel 51, stk. 3, sidste afsnit).

Femte del Afsluttende bestemmelser

Den væsentligste ændring angår gennemførelsesbestemmelserne til den nye artikel 72, stk. 1, tredje afsnit, i vedtægten, hvori det er anført, at institutionerne kan bemyndige en af institutionerne til at fastsætte reglerne for godtgørelse af udgifter ved almindelige gennemførelsesbestemmelser.

Disse bestemmelser findes for øjeblikket som bilag til den gældende ordning.

Eftersom det er Kommissionen, der har ansvaret for forvaltningen af ordningen, foreslås det at overdrage denne kompetence til Kommissionen (artikel 52, stk. 1).

For så vidt angår de almindelige gennemførelsesbestemmelser for den fælles sygeforsikringsordning skal forvaltningsudvalget og Vedtægtsudvalget høres (artikel 52, stk. 2).

Som en overgangsordning og i afventning af vedtagelsen af almindelige gennemførelsesbestemmelser anvendes bilagene til den ophævede ordning fortsat (artikel 54, stk. 2 og 3).

Endelig anføres det, at forvaltningsudvalget kan fremsætte forslag om en revision af ordningen (artikel 53, stk. 1).

Forslag til FÆLLES ORDNING vedrørende sygesikring for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber

INSTITUTIONEN [1] HAR -

[1] Denne ordning er vedtaget af alle de institutioner, for hvilke præsidenten for De Europæiske Fællesskabers Domstol den 28. august 1987 konstaterede, at der var indgået en fælles aftale.

under henvisning til vedtægten for tjenestemænd ved De Europæiske Fællesskaber og til ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne, som fastsat ved Rådets forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 [2], senest ændret ved forordning (EØF, EKSF, Euratom) nr. 3736/90 [3], særlig vedtægtens artikel 72 og ansættelsesvilkårenes artikel 28,

[2] EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1.

[3] EFT L 360 af 22.12.1990, s. 1.

under henvisning til ordningen vedrørende sygesikring for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber, særlig artikel 30,

under henvisning til udtalelse fra Vedtægtsudvalget,

under henvisning til udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Sygeforsikringsordningen, og

Det påhviler De Europæiske Fællesskabers institutioner i enighed at fastsætte en ordning vedrørende risikodækning og sygdomme for tjenestemænd ved disse Fællesskaber -

under henvisning til den fælles aftale mellem De Europæiske Fællesskabers institutioner1 -

VEDTAGET FØLGENDE ORDNING [4]:

[4] Ordningen er ændret ved bestemmelser vedtaget ved fælles aftale, som konstateredes af præsidenten for De Europæiske Fællesskabers Domstol den 5. december 1990 og den 28. november 1991.

Første del Almindelige bestemmelser

Afsnit I - Formål

Artikel 1

I overensstemmelse med vedtægtens artikel 72 oprettes der en fælles sygeforsikringsordning for De Europæiske Fællesskabers institutioner. De berettigede under ordningen får inden for de grænser og på de betingelser, der er fastsat i nærværende bestemmelser og i de almindelige gennemførelsesbestemmelser, der vedtages på grundlag af artikel 52, godtgjort udgifter som følge af sygdom, ulykkestilfælde eller moderskab, samt udbetalt en ydelse til dækning af begravelsesomkostninger.

Berettigede er personer, som er tilsluttet ordningen, samt personer som er forsikret gennem disse.

Hvor der i nærværende bestemmelser henvises til institutionerne, er dette også at betragte som henvisninger til fællesskabsagenturerne.

Afsnit II - Tilsluttede

Kapitel 1 - Fælles bestemmelser

Artikel 2 Tilsluttede

1. Tilsluttet ordningen er:

- tjenestemænd

- midlertidigt ansatte

- kontraktansatte, for så vidt vedkommende ikke i medfør af artikel 112 i ordningen for øvrige ansatte har anmodet om opretholdelse af sin sygeforsikring i det land, hvor han senest har været dækket.

2. Følgende personer er, uanset om de er i aktiv tjeneste eller udtrådt af tjenesten, tilsluttet denne ordning på de betingelser, der er fastsat i deres lønningsregulativ:

- formænd og næstformænd for og medlemmer af Kommissionen

- præsidenter for og dommere, generaladvokater og justitssekretærer ved De Europæiske Fællesskabers Domstol

- præsidenter for, medlemmer af og justitssekretærer ved Retten i Første Instans

- formænd for og medlemmer af Revisionsretten

- europæiske ombudsmænd

- europæiske tilsynsførende og europæiske assisterende tilsynsførende for databeskyttelse.

3. Tilsluttet ordningen er:

- tidligere tjenestemænd og midlertidigt ansatte, som oppebærer alderspension

- tidligere kontraktansatte, som oppebærer alderspension, forudsat at de har været kontraktansatte i mere end tre år

- modtagere af invalidepension eller invaliditetsydelse

- personer, som definitivt er udtrådt af tjenesten i henhold til forordning 259/68, 2530/72, 1543/73, 2150/82, 1679/85, 3185/85, 2274/87, 1857/89, 2688/95 eller 2689/95

- personer, som definitivt er udtrådt af tjenesten i henhold til Rådets forordning 1746/02, 1747/02 og 1748/02, forudsat at de ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse

- personer, der modtager førtidspension eller har ret til opsat alderspension, forudsat at de ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse

- tjenestemænd, midlertidigt ansatte og kontraktansatte, der har tjenestefrihed af personlige årsager, forudsat at de anmoder om at være tilsluttet og ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse.

4. Tilsluttet ordningen er:

- efterlevende ægtefæller og efterlevende anerkendte partnere, der modtager efterladtepension

- efterlevende ægtefæller og efterlevende anerkendte partnere efter en person som omhandlet i stk. 2 på de betingelser, der er fastsat i vedkommendes lønningsregulativ

- efterlevende fraskilte ægtefæller, der modtager efterladtepension

- modtagere af børnepension, hvis barnet eller dets retlige repræsentant anmoder herom, og barnet ikke kan medforsikres gennem en tilsluttet.

Artikel 3 Bidrag

1. Bidraget til ordningen andrager 5,1 % af grundlønnen, af alderspensionen, af invalidepensionen eller invaliditetsydelsen, af efterladtepensionen eller af børnepensionen eller af den godtgørelse, der er fastsat i Rådets forordning 1746/02, 1747/02 og 1748/02, idet en tredjedel heraf betales af den tilsluttede, og to tredjedele betales af vedkommende institution eller organ.

Hvis der er tale om en modtager af alderspension eller efterladtepension, kan bidraget ikke være mindre end et bidrag beregnet af grundlønnen for lønklasse 1, første løntrin [5].

[5] For perioden fra 1. maj 2004 til 30. april 2006: lønklasse D*1, første løntrin.

2. I tilfælde af forældre- eller familieorlov på heltid beregnes hele bidraget af den seneste grundløn, og det betales af vedkommende institution eller organ.

I tilfælde af forældre- eller familieorlov på halvtid beregnes det bidrag, som vedkommende institution eller organ betaler, af forskellen mellem den fulde grundløn og den forholdsvis nedsatte grundløn.

For den del af grundlønnen, der faktisk udbetales, beregnes den tilsluttedes bidrag ved hjælp af de samme procentsatser, som hvis den pågældende arbejdede på heltid.

3. I tilfælde af deltidsarbejde beregnes bidraget af den tilsluttedes fulde grundløn og med den i stk. 1 fastsatte fordeling.

4. I tilfælde af tjenestefrihed af personlige årsager kan den tilsluttede fortsat være dækket af ordningen, forudsat at den pågældende i det første år af orlovsperioden betaler halvdelen af bidraget til ordningen beregnet af den ajourførte seneste grundløn for den pågældendes løntrin og lønklasse og fra og med det andet år af orlovsperioden betaler hele bidraget.

5. I tilfælde af orlov til aftjening af værnepligt er den tilsluttede ikke dækket af ordningen. De gennem den pågældende forsikrede personer forbliver dog fortsat dækkede på følgende betingelser:

- i det i vedtægtens artikel 42, stk. 2, omhandlede tilfælde, uden at den tilsluttede skal betale noget bidrag

- i det i vedtægtens artikel 42, stk. 3, omhandlede tilfælde på betingelse af, at den tilsluttede indbetaler sit bidrag beregnet af den ajourførte seneste grundløn for den pågældendes løntrin og lønklasse.

Artikel 4 Obligatorisk tilslutning til en anden sygeforsikringsordning

Hvis en tjenestemand, en midlertidigt ansat eller en kontraktansat gør tjeneste i et land, hvor den pågældende i henhold til landets lovgivning er omfattet af en obligatorisk sygeforsikringsordning, påhviler det den institution, i hvilken den pågældende er ansat, fuldt ud at betale de pligtige kontingenter i forbindelse hermed. I så fald finder artikel 22 anvendelse.

Kapitel 2 - Særlige bestemmelser for tjenestemænd

Artikel 5 Tjeneste i anden stilling uden løn

En tjenestemand, der anses som gørende tjeneste i anden stilling uden løn som omhandlet i vedtægtens artikel 39, litra f), kan fortsat være dækket af ordningen indtil sin afskedigelse uden ansøgning, såfremt den pågældende betaler hele bidraget, der beregnes af den ajourførte grundløn for vedkommendes løntrin og lønklasse.

Artikel 6 Ventepenge og fritagelse fra stillingen

1. En tjenestemand, der modtager en godtgørelse som omhandlet i vedtægtens artikel 41 eller 50, kan fortsat være dækket af denne ordning, hvis den pågældende:

- ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse

- og betaler en tredjedel af bidraget til ordningen, der beregnes af den ajourførte seneste grundløn for den pågældendes løntrin og lønklasse.

Tjenestemanden kan efter skriftlig anmodning på ny blive dækket af ordningen, hvis det dokumenteres, at enhver indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse er ophørt.

2. En tjenestemand, der hverken modtager en godtgørelse som omhandlet i vedtægtens artikel 41 eller 50 eller nogen pension, kan fortsat være dækket af ordningen, hvis den pågældende:

- ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse

- og betaler halvdelen af bidraget til ordningen, der beregnes af den ajourførte seneste grundløn for den pågældendes løntrin og lønklasse, i de første seks måneder og hele bidraget fra og med den syvende måned.

Tjenestemanden kan efter skriftlig anmodning på ny blive dækket af ordningen, hvis det dokumenteres, at enhver indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse er ophørt.

Artikel 7 Udtræden af tjenesten

En tjenestemand, der er udtrådt af tjenesten, kan fortsat være dækket af ordningen i en periode på højst seks måneder, hvis den pågældende:

- ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse

- og betaler halvdelen af bidraget til ordningen, der beregnes af den ajourførte seneste grundløn for den pågældendes løntrin og lønklasse.

Anmodning om dækning skal indgives inden udgangen af den første måned efter datoen for vedkommendes udtræden af tjenesten.

Disse betingelser gælder ikke i tilfælde, hvor den pågældende er ramt af en alvorlig eller langvarig sygdom, der er pådraget før tjenestens ophør og anmeldt til institutionen inden udløbet af den i foregående stykke fastsatte periode på 6 måneder, forudsat at den pågældende underkaster sig den lægekontrol, der foranstaltes af institutionen.

Artikel 8 Frakendelse af vederlag

En tjenestemand, der frakendes retten til vederlag som følge af ulovlig udeblivelse fra tjenesten eller som følge af en disciplinær sanktion, kan fortsat være dækket af ordningen, hvis den pågældende inden for en måned fra datoen for afgørelsen indgiver skriftlig anmodning herom, og forudsat at vedkommende betaler en tredjedel af bidraget, der beregnes af den ajourførte seneste grundløn for den pågældendes løntrin og lønklasse.

Artikel 9 Afskedigelse på grund af utilstrækkelig faglig indsats

En tjenestemand, der modtager en godtgørelse som omhandlet i vedtægtens artikel 51, kan fortsat være dækket af ordningen i perioden for udbetalingen heraf, hvis den pågældende:

- ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse

- og betaler halvdelen af bidraget til ordningen, der beregnes af den ajourførte seneste grundløn for den pågældendes løntrin og lønklasse.

Kapitel 3 - Særlige bestemmelser for midlertidigt ansatte og kontraktansatte

Artikel 10 Opsigelse - kontraktens udløb

En ansat, der har sagt op, eller hvis kontrakt er udløbet, kan fortsat være dækket af ordningen i en periode på højst seks måneder, hvis vedkommende:

- godtgør ikke at kunne dækkes af nogen anden ved lov eller administrativt fastsat sygeforsikringsordning

- og betaler halvdelen af bidraget til ordningen, der beregnes af den ajourførte seneste grundløn for den pågældendes løntrin og lønklasse.

Anmodning om dækning skal indgives inden udgangen af den første måned efter datoen for vedkommendes udtræden af tjenesten eller for kontraktens udløb.

Disse betingelser gælder ikke i tilfælde, hvor den pågældende er ramt af en alvorlig eller langvarig sygdom, der er pådraget før tjenestens ophør og anmeldt til institutionen inden udløbet af den i foregående stykke fastsatte periode på seks måneder, såfremt den pågældende underkaster sig den lægekontrol, der foranstaltes af institutionen.

Artikel 11 Arbejdsløshed

En ansat, der modtager arbejdsløshedsunderstøttelse fra Fællesskaberne, er dækket af ordningen i perioden for udbetalingen heraf.

Denne dækning, der er en supplerende dækning, medfører ingen pligt til at betale bidrag.

Den ansatte kan efter behørigt begrundet ansøgning dækkes af ordningen som hovedforsikring, hvis vedkommende ikke kan dækkes af nogen anden ved lov eller administrativt fastsat sygeforsikringsordning.

Afsnit III - Medforsikrede personer

Kapitel 1 - Ægtefælle og anerkendt partner

Artikel 12 Medforsikrede

Følgende personer er på betingelserne i artikel 13 og 14 forsikret gennem den tilsluttede:

- den tilsluttedes ægtefælle, hvis vedkommende ikke selv er tilsluttet ordningen

- den tilsluttedes anerkendte partner, også selv om betingelsen i artikel 1, stk. 2, litra c), sidste led, i bilag VII til vedtægten ikke er opfyldt

- en ægtefælle eller anerkendt partner, der i overensstemmelse med vedtægten har tjenestefrihed af personlige årsager.

Artikel 13 Dækning som hovedforsikring

Den forsikrede er dækket af ordningen som hovedforsikring, hvis vedkommende ikke har egne indtægter fra erhvervsmæssig beskæftigelse, eller hvis sådanne indtægter ikke er store nok til, at vedkommende kan dækkes af en anden ved lov eller administrativt fastsat obligatorisk sygeforsikringsordning.

Ved indtægter fra erhvervsmæssig beskæftigelse forstås alle former for løn, vederlag, honorarer, gage, tillæg, godtgørelser, ydelser eller pensioner, som vedrører en nuværende eller tidligere erhvervsmæssig beskæftigelse, dog ikke tillæg eller godtgørelser til dækning af udgifter.

Artikel 14 Supplerende dækning

1. Hvis den forsikrede har erhvervsmæssige indtægter, kan vedkommende opnå supplerende dækning under ordningen, hvis:

- vedkommendes skattepligtige årlige indkomst, efter fradrag af skat, socialsikringsbidrag og udgifter i forbindelse med arbejdet, ikke overstiger grundlønnen for en tjenestemand i lønklasse 2, første løntrin [6], multipliceret med justeringskoefficienten for det land, i hvilket indtægterne oppebæres

[6] For perioden fra 1. maj 2004 til 30. april 2006: lønklasse C*2, første løntrin.

- og vedkommende generelt er forsikret mod de samme risici i henhold til en anden administrativt eller ved lov fastsat ordning.

2. For at den forsikrede fortsat kan opnå supplerende dækning under ordningen, skal den tilsluttede hvert år inden udgangen af første halvår indgive bevis for, hvilke indtægter ægtefællen eller den anerkendte partner har haft i det foregående skatte- eller kalenderår.

3. Den tilsluttede er forpligtet til at give meddelelse om enhver indtrådt ændring i ægtefællens eller den anerkendte partners erhvervsmæssige forhold, som eventuelt vil kunne medføre en ændring i retten til ydelser under ordningen.

Artikel 15 Skilsmisse - partnerskabets ophør

1. En tilsluttets fraskilte ægtefælle eller en tilsluttets anerkendte partner, hvor det ikke-ægteskabelige partnerskab er bragt til ophør, kan dækkes af ordningen i en periode på højst 12 måneder fra det officielle tidspunkt for ægteskabets eller partnerskabets ophør, hvis vedkommende ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse.

2. Hvis den tilsluttede afgår ved døden, og en anerkendt partner, der er forsikret gennem den tilsluttede, ikke er berettiget til efterladtepension, er vedkommende fortsat dækket af ordningen på de betingelser, der er fastsat i stk. 1.

Kapitel 2 - Forsørgelsesberettigede personer

Artikel 16 Forsørgelsesberettiget barn

1. Et barn, der består forsørgerpligt over for som omhandlet i artikel 2 i bilag VII til vedtægten, er dækket af ordningen.

Hvis det forsørgelsesberettigede barn kan få godtgjort udgifter til lægebehandling under en anden ved lov eller administrativt fastsat sygeforsikringsordning, ydes der supplerende dækning under den fælles ordning.

2. Aldersgrænsen for og undtagelserne vedrørende anerkendelse som barn, der består forsørgerpligt over for, er fastsat i artikel 2, stk. 3, litra b), og artikel 2, stk. 5, i bilag VII til vedtægten.

3. Et forsørgelsesberettiget barn er ikke dækket af ordningen i den periode, hvor det aftjener sin militær- eller civiltjeneste.

For et sådant barn kan der efter det fyldte 26. år indrømmes dækning for en periode svarende til militær- eller civiltjenestens varighed, forudsat at der for barnet ydes børnetilskud som omhandlet i artikel 2 i bilag VII til vedtægten.

Artikel 17 Andre personer, som den tilsluttede har forsørgerpligt over for

En person, der ligestilles med et barn, over for hvem der består forsørgerpligt, som omhandlet i artikel 2, stk. 4, i bilag VII til vedtægten, kan dækkes af ordningen, hvis vedkommende ikke kan dækkes af nogen anden ved lov eller administrativt fastsat obligatorisk sygeforsikringsordning.

Artikel 18 Forlænget dækningsperiode

Hvis den berettigede ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse, kan vedkommende fortsat dækkes af ordningen i en periode på højst tolv måneder fra:

- det tidspunkt, hvor vedkommende mister sin status som forsørgelsesberettiget barn eller som person ligestillet med et forsørgelsesberettiget barn

- det tidspunkt, hvor vedkommende mister retten til børnepension.

Anden del Godtgørelse

Afsnit I - Princip

Artikel 19 Frit lægevalg

1. De berettigede under ordningen kan frit vælge læge og behandlingsinstitution.

2. Princippet om frit lægevalg indebærer ikke automatisk godtgørelse af transport- eller rejseomkostninger i forbindelse hermed; reglerne for godtgørelse af sådanne udgifter fastsættes i de almindelige gennemførelsesbestemmelser.

3. For de berettigede til supplerende dækning gælder det frie lægevalg først, når de har udnyttet mulighederne under hovedordningen.

Afsnit II - Regler

Artikel 20 Almindelige regler for godtgørelse

1. Med henblik på at sikre en finansiel balance i den fælles sygeforsikringsordning og under iagttagelse af det princip om social sikring, der ligger til grund for vedtægtens artikel 72, kan der i de almindelige gennemførelsesbestemmelser fastsættes godtgørelseslofter for visse ydelser.

Hvis de af den tilsluttede afholdte udgifter ligger under loftet, beregnes godtgørelsen på grundlag af det afholdte beløb.

2. For ydelser, for hvilke der ikke er fastsat noget godtgørelsesloft, ydes der ikke nogen godtgørelse for den del af udgifterne, der måtte betragtes som urimeligt store i forhold til de normale udgifter i det land, hvor udgifterne er blevet afholdt. Den del af udgifterne, der betragtes som urimeligt store, fastlægges i det enkelte tilfælde af afregningskontoret efter udtalelse fra den rådgivende læge.

3. Udgifter vedrørende behandlinger, som afregningskontoret efter udtalelse fra den rådgivende læge betragter som uhensigtsmæssige eller unødvendige, godtgøres ikke.

4. Udgifter vedrørende ydelser, der ikke er medtaget i de almindelige gennemførelsesbestemmelser til nærværende ordning, kan efter udtalelse fra afregningskontorets rådgivende læge godtgøres med 80 %. De tilsluttede gøres regelmæssigt opmærksomme herpå.

5. For at sikre en ensartet behandling af ydelser, der afregnes i de forskellige EU-medlemsstater, fastsætter administrationscheferne mindst hvert andet år ligebehandlingskoefficienter efter høring af forvaltningskomitéen. De tilsluttede gøres bekendt med disse koefficienter.

6. I overensstemmelse med vedtægtens artikel 72, stk. 1, godtgøres udgifterne med 100 % i tilfælde af tuberkulose, polio, kræft, sindssygdom og andre sygdomme, som ansættelsesmyndigheden efter udtalelse fra afregningskontorets rådgivende læge anser for at være af lige så alvorlig karakter.

Denne udtalelse afgives på grundlag af de generelle kriterier, der er fastlægges i de almindelige gennemførelsesbestemmelser efter høring af Lægerådet.

Udgifter i forbindelse med de helbredsundersøgelser, der er foreskrevet i de almindelige gennemførelsesbestemmelser, og udgifter ved fødsel godtgøres ligeledes med 100 %.

Med henblik på at sikre en finansiel balance i ordningen og under iagttagelse af det princip om social sikring, der ligger til grund for vedtægtens artikel 72, kan der dog undtagelsesvis i de almindelige gennemførelsesbestemmelser fastsættes særlige godtgørelseslofter for visse ydelser.

7. Godtgørelserne på 100 % gælder ikke i tilfælde af erhvervssygdomme eller ulykker, i forbindelse med hvilke vedtægtens artikel 73 har fundet anvendelse.

Artikel 21 Særlige regler for godtgørelse af udgifter til ydelser uden for EU

1. Udgifter, der er afholdt i et land uden for EU, hvor udgifterne er særligt høje, nedsættes ved anvendelse af en koefficient for hele det godtgørelsesberettigede beløb, så godtgørelsessatserne kan anvendes på et udgiftsbeløb, der er gjort sammenligneligt med de gennemsnitlige udgifter i EU-landene.

Sådanne koefficienter fastsættes på grundlag af officielle indekser for sammenlignelige sundhedsudgifter i de forskellige lande. De revideres regelmæssigt, og de tilsluttede gøres bekendt hermed.

2. Koefficienten for hele det godtgørelsesberettigede beløb anvendes ikke, hvis det beløb, der skal godtgøres af de afholdte udgifter, er mindre end eller lig med det godtgørelsesloft, der er omhandlet i artikel 20, stk. 1 og stk. 6, fjerde afsnit.

3. Hvis den del af udgifterne, som det beløb, der ikke godtgøres under ordningen efter anvendelsen af koefficienten for hele det godtgørelsesberettigede beløb, udgør en stor økonomisk belastning for den tilsluttede, ydes der en supplerende godtgørelse, så den faktiske godtgørelse bliver på 50 % af de faktisk afholdte udgifter.

Denne supplerende godtgørelse finder ikke anvendelse på ydelser, for hvilke der er fastsat godtgørelseslofter som omhandlet i artikel 20, stk. 1 og stk. 6, fjerde afsnit.

4. I tilfælde af alvorlig sygdom som omhandlet i artikel 20, stk. 6, hvor der ikke findes nogen tilsvarende terapeutisk behandling i EU, anvender afregningskontoret ikke koefficienten for hele det godtgørelsesberettigede beløb, hvis den rådgivende læge har afgivet udtalelse herom i forbindelse med forhåndstilladelsen.

Artikel 22 Godtgørelser modtaget under en anden sygeforsikringsordning

1. Såfremt en tilsluttet eller en gennem denne forsikret person kan gøre krav på godtgørelse af udgifter i henhold til en anden ved lov eller administrativt fastsat sygeforsikringsordning, er den tilsluttede forpligtet til:

(a) at give afregningskontoret meddelelse herom

(b) først og fremmest at ansøge om eller i givet fald at lade ansøge om den godtgørelse, som er garanteret af den anden ordning.

(c) Hvis der består en forpligtelse til at betale bidrag til begge ordninger, kan de tilsluttede under nærværende ordning dog frit vælge, under hvilken ordning de ansøger om godtgørelse af de ydelser, de har ret til, idet den fælles ordning indtræder som supplerende ordning i de tilfælde, hvor den ikke anvendes som hovedordning.

(d) ved hver anmodning om godtgørelse, der indgives i henhold til nærværende ordning, at vedlægge en original detaljeret opgørelse, med tilhørende bilag, over de godtgørelser, som den tilsluttede eller den gennem denne forsikrede person har opnået i henhold til den anden ordning.

2. Den fælles ordning godtgør udgifter som supplerende ordning, såfremt den anden ordning forinden har godtgjort de af denne dækkede udgifter.

Hvis en ydelse ikke er omfattet af hovedordningen, men er omfattet af den fælles ordning, indtræder denne som hovedordning.

3. Såfremt de samlede godtgørelser, som den tilsluttede eller en gennem denne forsikret person måtte være berettiget til, overstiger det beløb, der skal godtgøres i henhold til nærværende ordning, nedsættes den godtgørelse, vedkommende modtager i henhold til ordningen, med forskelsbeløbet.

Ved denne beregning tages der ikke hensyn til godtgørelser fra en privat tillægssygeforsikring, der skal dække den del af udgifterne, som ikke godtgøres af nærværende ordning.

Artikel 23 Udelukkelse af visse udgifter fra godtgørelse

1. Såfremt en midlertidigt ansat eller en kontraktansat efter lægeundersøgelsen i forbindelse med ansættelsen udelukkes fra at få godtgjort visse udgifter i henhold til artikel 28, stk. 2, eller artikel 93 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte, meddeles resultatet af denne lægeundersøgelse til afregningskontorets rådgivende læge; den rådgivende læge underretter afregningskontoret om, for hvilke ydelser udgifterne ikke godtgøres.

2. Efter udløbet af en periode på to år fra tidspunktet for den midlertidigt ansattes eller den kontraktansattes ansættelse kan den myndighed, som er beføjet til at indgå ansættelseskontrakter på vegne af den institution, som den pågældende er ansat ved, ophæve beslutningen om udelukkelse, hvis den pågældende sygdom eller helbredsmangel ifølge udtalelse fra institutionens rådgivende læge ikke har vist sig på ny eller ikke har haft usædvanlige følger i nævnte periode.

Artikel 24 Særlig godtgørelse

1. Der kan i henhold til vedtægtens artikel 72, stk. 3, ydes en særlig godtgørelse af den ikke-godtgjorte del af udgifterne, for så vidt disse udgifter ikke overstiger:

- 50 % af det udgiftsbeløb, der svarer til 100 % af de godtgørelseslofter, der er omhandlet i artikel 20, stk. 1 og stk. 6, fjerde afsnit

- og, for de udgifter der ikke er fastsat loft for, 50 % af det udgiftsbeløb, der svarer til 100 % af de udgifter, der faktisk er blevet godtgjort efter de gældende satser, uden medregning af supplerende godtgørelse som omhandlet i artikel 21, stk. 3, og efter anvendelse af artikel 20, stk. 2, og/eller artikel 21, stk. 1.

Overskridelsestærskelen på 50 % beregnes efter eventuel anvendelse af den ligebehandlingskoefficient, der er omhandlet i artikel 20, stk. 5.

Ved beregningen af den særlige godtgørelse kan man undlade at tage hensyn til visse ydelser, for hvilke der er fastsat et godtgørelsesloft som omhandlet i artikel 20, stk. 1 og stk. 6, fjerde afsnit. Listen over disse ydelser fastsættes i de almindelige gennemførelsesbestemmelser til denne ordning.

2. Såfremt den ikke godtgjorte del af de udgifter, som ikke anses for at være urimeligt store, som er omfattet af anvendelsesområdet for de almindelige gennemførelsesbestemmelser til denne ordning, og som den tilsluttede har afholdt for sig selv eller for de gennem ham forsikrede personer, i en periode på 12 måneder, overstiger halvdelen af den gennemsnitlige månedlige grundindtægt ifølge vedtægten i den pågældende periode, beregnes den særlige godtgørelse i henhold til vedtægtens artikel 72, stk. 3, således:

Den ikke-godtgjorte del af ovennævnte udgifter, som overstiger halvdelen af den gennemsnitlige månedlige grundindtægt ifølge vedtægten, godtgøres med en sats på:

- 90 % for en tilsluttet uden medforsikrede personer

- 100 % i de øvrige tilfælde.

3. I tilfælde, hvor tilsluttede ikke længere har ret til nogen løn eller godtgørelse, beregnes grundlaget for den særlige godtgørelse på basis af halvdelen af den senest modtagne månedsgrundløn eller halvdelen af den senest modtagne månedlige godtgørelse.

4. Når to ægtefæller eller to anerkendte partnere begge er tilsluttet denne ordning, kan de ved indbyrdes aftale vælge at kumulere deres ikke-godtgjorte udgifter til lægebehandling på betingelse af:

- at dette sker hos den ægtefælle eller partner, der har den højeste grundløn ifølge vedtægten

- at den anden ægtefælle eller partner giver afkald på særskilt indgivelse af anmodning om særlig godtgørelse

- at den periode på tolv måneder, der tages i betragtning, er den samme for begge ægtefæller eller partnere.

5. For så vidt angår pensions- eller godtgørelsesberettigede, vil justeringskoefficienten for vedkommendes tjenestested eller bopæl blive anvendt på den månedlige grundindtægt ifølge vedtægten, hvis den tilsluttede anmoder herom.

6. Afgørelsen vedrørende en anmodning om særlig godtgørelse træffes:

- enten af ansættelsesmyndigheden ved den institution, hvor den pågældende er ansat, på grundlag af en udtalelse fra afregningskontoret, som afgives i overensstemmelse med de almindelige kriterier, der er fastlagt af forvaltningskomitéen efter høring af Lægerådet, vedrørende eventuelle urimeligt store afholdte udgifter

- eller af afregningskontoret på grundlag af de samme kriterier, hvis dette af nævnte myndighed er blevet bemyndiget hertil.

Artikel 25 Fast tilskud til begravelsesomkostninger

I nedennævnte tilfælde er følgende personer berettigede til et fast tilskud til begravelsesomkostninger af den størrelse, der fastsættes i de almindelige gennemførelsesbestemmelser til denne ordning:

(a) hvis en gennem den tilsluttede forsikret person afgår ved døden, eller hvis den tilsluttede får et dødfødt barn: den tilsluttede

(b) hvis den tilsluttede afgår ved døden: ægtefællen, den anerkendte partner, børnene eller i mangel heraf enhver anden person, som dokumenterer at have betalt begravelsesomkostningerne.

Afsnit III - Procedurer

Artikel 26 Registrering

1. De godtgørelsesberettigede registreres både i hovedkontoret og i et afregningskontor.

2. Godtgørelsesberettigede, som bor i et land, hvor der er oprettet et afregningskontor, registreres i princippet ved dette kontor.

Godtgørelsesberettigede, som bor i et land, hvor der ikke er oprettet noget afregningskontor, registreres ved et af hovedkontoret udpeget afregningskontor.

Artikel 27 Forhåndstilladelse

Såfremt godtgørelse af udgifter i henhold til denne ordning kun kan ske efter forhåndstilladelse, træffes afgørelsen af ansættelsesmyndigheden eller af det af denne udpegede afregningskontor efter følgende fremgangsmåde:

(a) Ansøgning om forhåndstilladelse, der vedlægges den behandlende læges eller tandlæges ordination og/eller overslag, forelægges af den tilsluttede for afregningskontoret, som i givet fald forelægger det for den rådgivende læge eller den rådgivende tandlæge; i så fald sender den rådgivende læge eller tandlæge sin udtalelse til afregningskontoret inden for en frist på to uger.

(b) Afregningskontoret træffer afgørelse, hvis det er blevet bemyndiget hertil, eller forelægger sin indstilling og i givet fald den rådgivende læges eller tandlæges udtalelse for ansættelsesmyndigheden til afgørelse. Den tilsluttede gives straks meddelelse om afgørelsen.

(c) Anmodninger om godtgørelse af udgifter til ydelser, som kræver forhåndstilladelse, tages kun i betragtning, hvis der forudgående er ansøgt om en sådan tilladelse. Der kan af lægelige hensyn gøres undtagelse i nødstilfælde, der anerkendes som sådanne af afregningskontorets rådgivende læge.

Artikel 28 Anmodning om godtgørelse

De tilsluttede indgiver anmodningerne til afregningskontorerne på standardformularer ledsaget af originale bilag; i tilfælde af anmodning om supplerende godtgørelse som omhandlet i artikel 22 skal der vedlægges en kopi af den originale kvitterede regning og en original detaljeret opgørelse over de godtgørelser, der er modtaget i henhold til en anden ordning.

Artikel 29 Skilsmisse og partnerskabs ophør

Forudsat at vedkommende er dækket af ordningen, kan en tilsluttets fraskilte ægtefælle eller en tilsluttets anerkendte partner, hvor det ikke-ægteskabelige partnerskab er bragt til ophør, dels for sig selv og dels for de børn, som vedkommende måtte have forældreretten over, selv direkte indgive ansøgninger om forhåndstilladelse og anmodninger om godtgørelse af udgifter på de samme betingelser som dem, der er anført i artikel 27 og 28.

Artikel 30 Forskud

1. Der kan udbetales forskud til de tilsluttede med henblik på afholdelse af større udgifter. Forskud ydes hovedsageligt i form af en erklæring om afholdelse af udgifter til sygehusophold.

2. Forskud på udgifter til lægebehandling tilbagebetales enten ved tilbageholdelse i et hvilket som helst beløb, som den tilsluttede har krav på i henhold til ordningen, eller ved indeholdelse i vederlag eller pension eller i et hvilket som helst andet beløb, som institutionen skal betale den tilsluttede. Hovedkontorets ansvarlige kan dog i medfør af finansforordningens artikel 73 og efter at have underrettet Kommissionens finansinspektør herom afstå fra at kræve et resterende forskud tilbagebetalt:

- hvis de finansielle følger heraf er minimale i forhold til de dermed forbundne administrationsudgifter,

- eller hvis det er umuligt at få beløbet tilbagebetalt, f.eks. som følge af den tilsluttedes død.

3. Forskud bør i princippet afregnes senest tre år efter datoen for ydelsen af forskuddet.

Artikel 31 Indtræden i rettigheder

Såfremt tredjemand er ansvarlig for et ulykkes- eller sygdomstilfælde, indtræder Fællesskaberne inden for grænserne af de forpligtelser, der påhviler dem i henhold til denne ordning, uden videre i de rettigheder, som skadelidte eller de erstatningsberettigede pårørende har over for den ansvarlige tredjemand, jf. vedtægtens artikel 85a.

Artikel 32 Fortabelse af retten til godtgørelse

1. Hvis en tilsluttet, bortset fra behørigt dokumenterede tilfælde af force majeure, ikke har anmodet om godtgørelse af udgifter, som vedkommende har afholdt for sig selv eller for en gennem ham forsikret person, inden for en periode på 18 måneder fra datoen for ydelserne, fortaber vedkommende sin ret til godtgørelse.

2. Anmodninger om den i artikel 24 omhandlede særlige godtgørelse skal indgives inden for en frist på 12 måneder fra datoen for godtgørelsen af udgifterne for den seneste ydelse, som falder inden for den pågældende tolvmånedersperiode.

Artikel 33 Tilbagesøgning af fejlagtigt udbetalte beløb

I henhold til vedtægtens artikel 85 skal ethvert beløb, der fejlagtigt er udbetalt, kræves tilbagebetalt, hvis modtageren har haft kendskab til fejlen, eller denne var så åbenbar, at han burde have kendt den.

Artikel 34 Svig

En tilsluttet eller godtgørelsesberettiget, som svigagtigt har opnået eller forsøgt at opnå godtgørelse af ydelser for sig selv eller for en gennem ham forsikret person, fortaber automatisk sin ret til disse ydelser og risikerer disciplinære sanktioner; dette indskrænker ikke anvendelsen af artikel 33.

Artikel 35 Klageadgang

1. Enhver af de i nærværende bestemmelser omhandlede personer kan benytte den klageadgang, der er omhandlet i vedtægtens afsnit VII.

2. Inden ansættelsesmyndigheden eller i givet fald bestyrelsen træffer afgørelse om en klage, der er indgivet i medfør af vedtægtens artikel 90, stk. 2, skal den anmode om en udtalelse fra forvaltningskomitéen.

Denne kan pålægge sin formand at træffe foranstaltninger til indhentning af yderligere oplysninger. Er det omstridte punkt af lægelig karakter, kan forvaltningskomitéen, inden den udtaler sig, anmode om en udtalelse fra en speciallæge. Udgifterne hertil påhviler den fælles ordning.

Forvaltningskomitéen skal afgive sin udtalelse inden for en frist på to måneder fra modtagelsen af anmodningen om udtalelse. Udtalelsen sendes samtidigt til myndigheden og til den, der har indgivet klagen.

Har forvaltningskomitéen ikke afgivet udtalelse inden for nævnte frist, kan ansættelsesmyndigheden eller i givet fald bestyrelsen træffe sin afgørelse.

Tredje del Ordningens opbygning

Afsnit I - Principper

Artikel 36 Organer

Forvaltningen af ordningen varetages af en forvaltningskomité, et hovedkontor, flere afregningskontorer og et lægeråd.

Artikel 37 Tavshedspligt

Ansatte i afregningskontorerne og hovedkontoret, medlemmer af forvaltningskomitéen og enhver anden person, der deltager forvaltningskomitéens møder, er undergivet tavshedspligt med hensyn til de oplysninger og de dokumenter, som de får kendskab til i forbindelse med udøvelsen af deres hverv.

De er fortsat undergivet denne tavshedspligt, efter at de er ophørt med at arbejde i disse kontorer eller med at medvirke i forvaltningskomitéen.

Afsnit II - Organernes virke

Artikel 38 Forvaltningskomitéen

1. Forvaltningskomitéen består af følgende faste medlemmer:

- fire repræsentanter for Kommissionen, udpeget af ansættelsesmyndigheden

- en repræsentant for hver af de andre institutioner, udpeget af den pågældende ansættelsesmyndighed

- en repræsentant for Fællesskabernes agenturer, udpeget ved fælles aftale mellem de pågældende ansættelsesmyndigheder

- fire repræsentanter for Kommissionens personale, udpeget af denne institutions centrale personaleudvalg

- en repræsentant for personalet i hver af de andre institutioner, udpeget af det pågældende personaleudvalg

- en repræsentant for personalet i Fællesskabernes agenturer, udpeget ved aftale mellem de pågældende personaleudvalg.

2. Endvidere udpeges suppleanter efter de samme regler som anført i stk. 1.

3. De faste medlemmer og suppleanterne har en mandatperiode på to år. De kan genudpeges.

4. Hvert fast medlem, og ved forfald suppleanten, har stemmeret.

5. Forvaltningskomitéen vedtager sin forretningsorden med to tredjedeles flertal blandt de stemmeberettigede medlemmer.

Forretningsordenen skal navnlig fastlægge de nærmere regler vedrørende:

- valg af formand

- tilrettelæggelse af, indkaldelse til og regelmæssig afholdelse af møder

- eventuel nedsættelse af et udvalg til forberedelse af møderne

- udpegning af personer, der uden stemmeret kan deltage i komitéens møder

- forhandlingernes forløb og afgivelse af udtalelser.

6. Forvaltningskomitéen har til opgave:

(a) at drage omsorg for, at nærværende bestemmelser anvendes ensartet, samt at rette forslag og henstillinger til institutionerne med henblik herpå

(b) at vurdere ordningens finansielle situation, samt at rette relevante forslag og henstillinger til institutionerne i forbindelse hermed

(c) at udarbejde en detaljeret årsberetning om ordningens finansielle situation og at sende den til institutionerne og deres personaleudvalg inden den 1. juli

(d) i givet fald at foreslå eller anbefale Kommissionen vedtagelse eller ændring af de almindelige gennemførelsesbestemmelser til nærværende bestemmelser samt alle foranstaltninger, der er nødvendige, for at ordningen kan fungere efter hensigten, og at fremsætte forslag om størrelsen af afregningskontorernes disponible midler til den daglige drift

(e) at afgive udtalelser i de i nærværende bestemmelser nævnte tilfælde

(f) i givet fald at afgive udtalelse om ethvert spørgsmål, som direkte eller indirekte berører anvendelsen af vedtægtsbestemmelserne vedrørende sikring mod sygdomsrisici

(g) at afgive udtalelse om niveauet for de fastsatte bidrag og ydelser, især i tilfælde af betydelige ændringer i udgifterne til lægebehandling.

7. Forvaltningskomitéens arbejde er hemmeligt.

Artikel 39 Hovedkontoret

1. Hovedkontoret er tilknyttet Kommissionen.

2. Det har til opgave:

(a) at samordne og kontrollere afregningskontorernes arbejde

(b) at drage omsorg for, at reglerne om afregning af ydelser anvendes ensartet

(c) at varetage forvaltningskomitéens sekretariatsfunktioner

(d) at foretage alle nødvendige statistiske undersøgelser og analyser med henblik på, at ordningen kan fungere efter hensigten, for derved at gøre det muligt for forvaltningskomitéen at danne sig et præcist overblik over størrelsen og fordelingen af og udviklingen i de dækkede risici og afgive udtalelser som omhandlet i artikel 38, stk. 6, litra g)

(e) sammen med afregningskontorerne i muligt omfang med repræsentanter for lægekorpset og/eller relevante myndigheder, sammenslutninger og institutioner at forhandle aftaler om fastsættelse af gældende satser for de berettigede under hensyntagen til lokale forhold og til allerede bestående tariffer, såvel på læge- som på hospitalsområdet

(f) i muligt omfang at forhandle generelle aftaler med de vigtigste sygeforsikringsordninger i medlemsstaterne med henblik på at forenkle procedurerne for de berettigede under ordningen.

Artikel 40 Afregningskontorerne

1. Afregningskontorerne oprettes eller nedlægges af Kommissionen, hvor denne skønner det nødvendigt, navnlig under hensyntagen til tjenestemændenes tjenestesteder.

Oprettelse eller nedlæggelse af et afregningskontor ved en anden institution kan kun finde sted med den pågældende institutions samtykke og efter udtalelse fra forvaltningskomitéen.

2. De ansatte ved afregningskontorerne udøver de beføjelser, der er givet ved nærværende bestemmelser, under iagttagelse af de givne instrukser og er undergivet kontrol af hovedkontorets chef.

3. Til hvert afregningskontor er der knyttet rådgivende læger og tandlæger, som har til opgave at udføre de hverv, der er pålagt dem ved nærværende bestemmelser og ved de almindelige gennemførelsesbestemmelser hertil.

Tjeneste som rådgivende læge tilknyttet afregningskontorerne er uforenelig med tjeneste som rådgivende læge for en institution.

4. Hvert afregningskontor har til opgave:

(a) at modtage og afregne anmodninger om godtgørelse af udgifter, som indgives af de tilsluttede, der er registreret ved det pågældende kontor, samt at foretage betalingerne i forbindelse hermed

(b) i de i nærværende bestemmelser foreskrevne tilfælde såvel som i de tilfælde, hvor spørgsmål af lægelig art vedrørende ydelsernes afregning rejses af forvaltningskomitéen eller af hovedkontoret, at anmode om en udtalelse fra den rådgivende læge, som i givet fald kan indhente udtalelse fra den pågældende institutions rådgivende læge

(c) at behandle ansøgninger om forhåndstilladelse og give det relevante svar herpå

(d) at afgive de i nærværende bestemmelser foreskrevne udtalelser

(e) at varetage sekretariatsfunktionerne for de rådgivende læger.

Artikel 41 Lægerådet

Forvaltningskomitéen bistås af et lægeråd, som består af en rådgivende læge for hver institution og af hvert afregningskontors rådgivende læger.

Lægerådet kan høres af forvaltningskomitéen eller hovedkontoret om alle spørgsmål af lægelig art, som kan opstå i forbindelse med denne ordning. Det træder sammen på forvaltningskomitéens eller hovedkontorets anmodning eller på anmodning af en af afregningskontorernes rådgivende læger og afgiver udtalelse inden for den herfor fastsatte frist.

Fjerde del Finansielle bestemmelser

Afsnit I - Forvaltning

Artikel 42 Bidrag

Hver måned indbetaler institutionerne og de berørte fællesskabsorganer deres egne og de tilsluttedes bidrag på de konti, der er oprettet under den fælles ordning for sygeforsikring, senest otte dage efter udbetalingen af de vederlag, ydelser og godtgørelser, hvoraf der skal betales bidrag til ordningen.

Artikel 43 Betalingsanvisning og kontrol

1. Den fælles sygeforsikringsordnings indtægter og udgifter modtages og afholdes analogt i overensstemmelse med finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, særlig artikel 60.

2. Indtægterne og de af afregningskontorerne og hovedkontoret anviste betalinger kontrolleres forudgående af andre ansatte end den ansatte, der har indledt transaktionen.

3. Hovedkontoret foretager eller foranlediger efterfølgende kontrol med henblik på:

- at sikre sig, at de transaktioner, afregningskontorerne har foretaget, har været lovlige og formelt rigtige, og at principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning er blevet fulgt

- at sikre sig, eventuelt i samarbejde med institutionernes interne revisorer, at de bidrag, der er blevet betalt af institutionerne, svarer til de indtægter, som den fælles sygeforsikringsordning har modtaget.

4. Hovedkontoret underretter forvaltningskomitéen om de interne kontrolforanstaltninger og om resultaterne af den foretagne kontrol.

Afsnit II - Regnskaber

Artikel 44 Regnskabsstruktur

1. Kommissionen fører på sin regnskabsførers initiativ et særligt regnskab uden for budgettet for at følge transaktionerne i forbindelse med ordningen.

2. Med henblik herpå vedtager Kommissionens regnskabsfører efter udtalelse fra forvaltningskomitéen en kontoplan, således at transaktionerne kan opdeles efter art og oprindelse, samtidig med at der skelnes mellem alle fællesskabsinstitutionerne på den ene side og de forskellige organer med tilknytning til Fællesskabet på den anden.

I denne kontoplan skelnes der mellem driftskonti og balancekonti.

3. Regnskabsåret opdeles i tolv regnskabsperioder svarende til kalenderårets tolv måneder.

Artikel 45 Regnskabsdokumenter

1. Alle transaktioner i forbindelse med ordningen bogføres.

2. Efter hver regnskabsperiode opstiller Kommissionens regnskabsfører:

- et "kontoudtog" med en kronologisk oversigt over samtlige transaktioner, der er overført til eller fra hver konto, med angivelse af saldoen ved periodens begyndelse og slutning

- "lister for hver ansat" med en kronologisk angivelse for hver "forskudskonto" og hver enkelt tilsluttet af størrelsen af de transaktioner, der endnu ikke er afregnet ved regnskabsperiodens udløb

- en "generel regnskabsbalance".

3. Efter afslutningen af det første halvår udarbejder Kommissionens regnskabsfører i forbindelse med artikel 44, stk. 2:

- en "resultatopgørelse" med angivelse af samtlige udgifter og indtægter i det forløbne halvår

- en "mellemliggende balance" med særskilt angivelse af resultatet for det indeværende regnskabsår og af det samlede resultat for tidligere regnskabsår overført som reserve.

Kommissionen sender halvårsopgørelserne til forvaltningskomitéen, Kommissionens interne revisor og institutionerne senest seks uger efter udløbet af det første halvår.

4. Efter afslutningen af hvert regnskabsår udarbejder Kommissionens regnskabsfører i forbindelse med artikel 44, stk. 2:

- en "resultatopgørelse" med angivelse af samtlige udgifter og indtægter i regnskabsåret

- en "balance" med særskilt angivelse af resultatet for det afsluttede regnskabsår og af det samlede resultat for tidligere regnskabsår overført som reserve.

Foruden ovennævnte dokumenter kan regnskabsføreren anmodes om at udarbejde ethvert andet regnskabsdokument, som forvaltningskomitéen måtte ønske.

5. Disse årlige finansielle opgørelser undergives en procedure for attestering af regnskaberne.

6. Kommissionen sender samtlige årsopgørelser med tilhørende attestering til forvaltningskomitéen og til de øvrige institutioner senest den 1. maj det følgende regnskabsår.

Afsnit III - Finansielle oplysninger og ordningens finansielle balance

Kapitel 1 - Finansielle oplysninger

Artikel 46 Driftsregnskab

Senest den 1. maj hvert år forelægger Kommissionen forvaltningskomitéen, Kommissionens interne revisor og de øvrige institutioner et "driftsregnskab", som omfatter:

- en sammenfattende oversigt over udviklingen i ordningens samlede resultater i de seneste fem regnskabsår, samt et overslag for det følgende regnskabsår

- en tilsvarende oversigt over udviklingen i udgifterne

- en tilsvarende oversigt over udviklingen i indtægterne

- en tilsvarende oversigt over udviklingen i de gennemsnitlige udgifter og indtægter pr. tilsluttet.

Artikel 47 Finansiel analyse

Ved udgangen af hvert regnskabsår udarbejder hovedkontoret på eget ansvar en analyse af ordningens finansielle situation. Dette dokument sendes til forvaltningskomitéen senest den 1. maj det følgende regnskabsår.

På grundlag af denne finansielle analyse og samtlige årsopgørelser som omhandlet i artikel 45 og 46 udarbejder forvaltningskomitéen den årsberetning, der er omhandlet i artikel 38, stk. 6, litra c).

Artikel 48 Finansforvaltning

Administrationscheferne konstaterer - hver især på vegne af den institution de repræsenterer - på grundlag af de i artikel 45, 46 og 47 omhandlede årlige dokumenter samt eventuelle ledsagende bemærkninger fra den revisor, der har attesteret regnskaberne, og fra Kommissionens regnskabsfører og på grundlag af den i artikel 38, stk. 6, litra c), omhandlede beretning fra forvaltningskomitéen, senest to år efter forelæggelsen af de årlige finansielle opgørelser og af driftsregnskabet, om hovedkontorets ansvarlige har forvaltet ordningen korrekt.

Kapitel 2 - Ordningens finansielle balance

Artikel 49 Finansiel balance

Ordningens finansielle formål er at sikre, at der på et periodisk grundlag er balance mellem de udgifter og indtægter, der følger af ordningens anvendelse.

Artikel 50 Underskud

1. Hvis regnskabssituationen viser et underskud, der kan skabe tvivl om ordningens finansielle balance, dækkes dette underskud af de reserver, der er omhandlet i artikel 51.

2. Hvis de pågældende reserver er utilstrækkelige til at dække underskuddet, forelægger forvaltningskomitéen straks spørgsmålet for institutionerne, som efter udtalelse fra Vedtægtsudvalget beslutter, hvilke foranstaltninger der skal træffes for at genoprette den finansielle balance.

Artikel 51 Reserver

1. Viser regnskaberne, at der er tale om et overskud, bogføres dette som passiv i ordningens balance under en særlig konto med betegnelsen "overskud overført til reserverne".

2. Efter udtalelse fra forvaltningskomitéen anbringer Kommissionen reserverne på de bedst mulige betingelser under hensyntagen til ordningens behov for disponible midler til den daglige drift. Hovedkontoret underretter regelmæssigt de øvrige institutioner og forvaltningskomitéen om de således anbragte beløb og vilkårene for deres anbringelse i form af en årlig forvaltningsrapport, der udarbejdes af den tjenestegren ved Kommissionen, der forvalter de pågældende anbringelser.

Renterne af anbragte beløb betragtes som indtægter for ordningen og bogføres som afkast for det regnskabsår, i hvilket beløbet er anbragt.

3. Formålet med reserverne er først og fremmest at dække eventuelle underskud, der måtte opstå. Institutionerne undersøger regelmæssigt, efter udtalelse fra forvaltningskomitéen og Vedtægtsudvalget, om det - bl.a. under hensyn til den demografiske udvikling blandt de berettigede - vil være hensigtsmæssigt at anvende reserverne til dækning af en eventuel øget risiko eller at ændre nærværende bestemmelser.

De regler om godtgørelse af udgifter, der er fastsat i de almindelige gennemførelsesbestemmelser, kan ligeledes, under hensyntagen til udviklingen i ordningens finansielle balance, ændres i overensstemmelse med artikel 52.

Femte del Afsluttende bestemmelser

Artikel 52 Fastsættelse og ajourføring af reglerne om godtgørelse af udgifter

1. I henhold til vedtægtens artikel 72, stk. 1, tredje afsnit, bemyndiger institutionerne Kommissionen til ved almindelige gennemførelsesbestemmelser at fastsætte reglerne for godtgørelse af udgifter med henblik på at sikre en finansiel balance i ordningen og under iagttagelse af det princip om social sikring, der ligger til grund for vedtægtens artikel 72, stk. 1, første afsnit.

2. De almindelige gennemførelsesbestemmelser vedtages efter udtalelse fra forvaltningskomitéen og høring af Vedtægtsudvalget.

Artikel 53 Revision

1. Nærværende bestemmelser kan på de betingelser, der er fastsat i vedtægtens artikel 72, stk. 1, første afsnit, revideres på forslag af en institution, et personaleudvalg eller forvaltningskomitéen.

2. Ethvert forslag om revision af bestemmelserne forelægges forvaltningskomitéen til udtalelse.

Artikel 54 Ophævelse

Ordningen vedrørende sygesikring for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber, senest ændret den 26. juni 1999, ophæves med undtagelse af bilagene.

Bilagene til den ordning, der senest ændredes den 26. januar 1999, ophæves fra datoen for ikrafttrædelsen af de almindelige gennemførelsesbestemmelser, der vedtages af Kommissionen.

Som en overgangsordning og i afventning af vedtagelsen af disse bestemmelser skal enhver henvisning til "de almindelige gennemførelsesbestemmelser" forstås som en henvisning til bilagene til den ordning, der er nævnt i foregående stykke.

Artikel 55 Ikrafttrædelse

Nærværende bestemmelser træder i kraft den første dag i den måned, der følger efter den måned, i hvilken den aftale mellem institutionerne, som er omhandlet i vedtægtens artikel 72, stk. 1, er konstateret af præsidenten for De Europæiske Fællesskabers Domstol.

De anvendes fra den 1. XXXX 2004.