DA    DA  
 EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 12.8.2011 
SEK(2011) 986 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Resumé af konsekvensanalysen 
Ledsagedokument til 
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning 
om en flerårig plan for laksebestanden i Østersøen og for fiskeriet efter denne bestand
 
Denne rapport forpli gter kun de t jeneste grene i Kommissionen, der har været involveret 
i udarbejdelsen, og foregriber på ingen måde en eventuel senere afgørelse truffet af 
Kommissionen. 
{KOM(2011) 470 endelig} 
{SEK(2011) 987 endelig}  
 
DA    DA INDLEDNING 
Konsekvensanalysen vedrører et udkast ti l forslag om fastsætte lse af langsigtede 
forvaltningsmål og gennemførelsesmetoder for laksebestanden ( Salmo salar , L.) i Østersøen. 
Laks er en anadrom fiskeart, der lever i havet både som ungfis k og voksen fisk, og yngel og 
yngelpleje sker i floder. I Østersøen er der i dag omkring 30 floder med naturligt 
hjemmehørende og selvbærende bestande.  
I 1997 vedtog Den Internationale Østersøfiske rikommission (IBSFC) en laksehandlingsplan 
for Østersøen, der havde til formål at genoprette vildlaksebestandene i Østersøområdets floder, beskytte bestandenes genetiske ma ngfoldighed, genoprette fiskebestandene i 
potentielle laksefloder og fasthol de fiskeriet på et så højt ni veau som muligt ved at lede 
fiskeriet over i fiskeri efter opdrættet laks
1. Siden IBSFC blev nedlagt i 2005, og 
laksehandlingsplanen således i te orien blev forældet, har EU forv altet havfiskeriet efter laks 
gennem fastsættelse af årlige TAC og tekniske foranstaltninger som f.eks. 
fiskeriforbudsperioder og mindstemål for lande ne fisk. Den videnskabelige rådgivning er 
imidlertid stadig baseret på målene i laks ehandlingsplanen, og en  række medlemsstater 
arbejder videre med foranstaltninger med henblik  på at nå målene i laksehandlingsplanen 
samt målene i habitatdirektivet (HD)2 og vandrammedirektivet3. Kommissionen til 
Beskyttelse af Havmiljøet i Østersøområdet (H elcom) har også fastlagt en række mål for 
laksebestanden i Østersøen, som er omfatte t af Helcoms handlingsplan for Østersøen4. 
Omkring 400 erhvervsfiskere, der fisker aktivt efter laks, og mindst 40.000 fritidsfiskere, der 
fisker efter laks i floderne i Østersøområdet  og i Østersøen, berøres af dette initiativ. 
IDENTIFIKATION AF PROBLEMET 
Der er en række hovedproblemer, der skal løse s for at sikre en vellykket forvaltning af 
laksebestanden i Østersøen:  
En række vildlaksebestande er fortsat uden for sikre biologiske grænser (se tabellen 
vedrørende bestandens tilstand). Det skyl des til dels naturlige årsager eller ugunstige 
betingelser i floderne, som der ikke kan rettes fuldt ud op på  med dette initiativ. En del 
havfiskeri er imidlertid stadig et problem for svage bestande, og hvis der ikke indføres et nyt 
forvaltningssystem, vil der ikke blive defineret langsigtede mål for fastsættelse af de årlige 
fiskerimuligheder med henblik på  at undgå ad hoc-afgørelser.  
Opdræt og udsætning af laks i Østersøen er en  udbredt aktivitet i området, og antallet af 
opdrættede laksesmolt, der forlader floderne i Øs tersøområdet hvert år, er over to gange større 
end antallet af vildlaksesmolt. Der er risiko for,  at disse opdrættede la ks kan få en negativ 
indvirkning på vildlaksebestandens genetiske ma ngfoldighed. Det er meget vigtigt at beskytte 
den genetiske mangfoldighed og således sikr e modstandsdygtigheden over for forskellige 
udefrakommende trusler mod bestanden.  
                                                 
1 http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/governance/co nsultations/baltic_salmon/action_plan_en.pdf  
2 Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter. 
3 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme 
for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger. 
4 Vedtaget den 15. november 2007 i Krakow, Polen, på det ekstraordinære ministermøde i Helcom: 
http://www.helcom.fi/BSAP/en_GB/intro/  
 
DA    DA Der er for små mængder vildlaks, der kan fisk es, og bestandens produktionskapacitet udnyttes 
ikke i tilstrækkelig grad.  
Laksebestanden i Østersøen består af mange fors kellige bestande i floderne, som alle migrerer 
til hovedbassinet og lever i farvande i alle de medlemsstater, som grænser op til Østersøen. Særskilte foranstaltninger truffet af medlemsstaterne vil således ikke i tilstrækkelig grad kunne sikre en bæredygtig udnyttelse af besta nden, og en fællesskabsindsats er påkrævet i 
overensstemmelse med grundforordningen
5, der indeholder bestemmels er om indførelse af 
forvaltningsplaner for fiskeri efter bestande  inden og uden for sikr e biologiske grænser. 
Forslaget henhører under Fællessk abets enekompetence, og nærh edsprincippet finder således 
principielt ikke anvendelse. 
MÅLSÆTNINGER  
Formålet med forslaget er at fastsætte må lsætninger og procedurer, men i videst muligt 
omfang overlade gennemførelsen til medlemsstaterne. Den overordnede målsætning for planen er at sikre en gunstig bevaringsstatus for hele besta nden, dvs. alle bestande, i 
Østersøen, der ligger inden for si kre biologiske grænser, for at sikre en bæredygtig udnyttelse 
af ressourcen. Planen skal også bidrage til ge nnemførelsen af den handlingsplan, der blev 
vedtaget på verdenstopmødet om bæ redygtig udvikling i Johannesburg i 2002
6, og skal derfor 
baseres på en økosystemtilgang til fiskeriforvaltning7 og være udformet til at udnytte de 
pågældende bestande op til deres maksimale bæredygtige udbytte8,9. For at nå målene skal 
medlemsstaternes målsætninger også være  i overensstemmelse med de relevante 
bestemmelser i fællesskabslovgivningen på miljøområdet (habitatdirektivet, vandrammedirektivet og havs trategirammedirektivet).  
Initiativets specifikke  målsætninger er:  
a) at bidrage til en gunstig bevaringsstatus for laksebes tanden i Østersøen og sikre 
en havudnyttelse af vildlaks ebestandene i floderne inden for sikre biologiske 
grænser og i overensstemmelse med pr incippet om maksimalt bæredygtigt 
udbytte 
b) at bidrage til at beskytte den gene tiske mangfoldighed af laksebestanden i 
Østersøen 
c) at sikre, at både erhvervsfiskere og fritidsfiskere i Østersøen og dens floder kan 
udnytte laksebestanden i Østers øen på en bæredygtig måde. 
                                                
 
5 Rådets forordning (EF) nr. 2371/2 002 af 20. december 2002 om beva relse og bæredygtig udnyttelse af 
fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik.  
6 Johannesburggennemførelsesplanen: 
http://www.un.org/esa/sustdev/documents/WSSD_POI_PD/English/POIToc.htm . 
7 SEK(2001)1696: Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om mulighederne og 
prioriteringerne for et internationalt samarbejde om  en økosystembaseret tilgang til fiskeriforvaltning. 
8 KOM(2006)0360: Meddelelse fra Kommissionen til Europa-P arlamentet og Rådet om opnåelse af 
bæredygtighed i EU's fiskeri ved hjælp af et maksimalt bæredygtigt udbytte. 
9 SEK(2006)0868: Arbejdsdokument fra Kommissionens  tjenestegrene – ledsagedokument til meddelelse 
fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om  opnåelse af bæredygtighed i EU's fiskeri ved 
hjælp af et maksimalt bæredygtigt udbytte – Teknisk baggrund for Kommissionens meddelelse om 
opnåelse af bæredygtighed i EU's fiskeri ved hjælp af et maksimalt bæredygtigt udbytte: en strategi for 
vækst og beskæftigelse. 
 
DA    DA STRATEGISKE VALGMULIGHEDER 
1.1. Præsentation og screening af overordnede strategiske valgmuligheder 
De tre strategiske valgmuligheder,  der er blevet overvejet for forvaltningen af laksebestanden 
i Østersøen med henblik på at opfylde målsætningerne, er: 
Valgmulighed 1 – ingen EU-forvaltningsplan  
Den første valgmulighed er det nuværende forv altningssystem, som omfatter de komponenter, 
der allerede er indført for Østersøområdet, nemlig: 
Årlige samlede tilladte fangstmængder i farvande for to områder  
Tekniske foranstaltninger i farvande, herunde r sommerlukning af nærfiskeri og mindstemål 
for landede fisk. Medlemsstaternes frivillige tiltag og gennemførel se af eksisterende miljørammebestemmelser, 
som forventes at få indvirkning på laksebesta nden i Østersøen (sæson- og områdelukninger, 
programmer vedrørende klipning af finner, forbedringer af habitater og vandkvalitet, 
udsætning osv.). 
1.1.1.  Valgmulighed 2 – havforvaltningsplan 
Den anden valgmulighed omfatter en almindelig  flerårig forvaltningsplan i henhold til 
grundforordningen. Denne valgmulighed omfatte r medlemsstaternes foranstaltninger som 
beskrevet under valgmulighed 1,  men der vil derudover være en  række foranstaltninger til 
havforvaltning af laksefiskeriet som f.eks.:  
Flerårigt fangstkontrolsystem, herunder bevare lsesreferencepunkter og fangstkontrolregler for 
fastsættelse af TAC.  Tekniske foranstaltninger (eksisterende og/eller nye)  Forskning. 
1.1.2.  Valgmulighed 3 – integreret forvaltningsplan 
Valgmulighed 3 er på mange måder en videre førelse af laksehandlingsplanen og omfatter 
således foranstaltninger til hav- og til dels ferskvandsforvaltning af laksefiskeriet. Denne 
valgmulighed omfatter de forvaltningsforansta ltninger, der er beskrevet under valgmulighed 
2, og derudover eventuelt fora nstaltninger som f.eks.:  
Definition af et bevarelsesrefere ncepunkt for arterne unde r hensyntagen til alle  faser i arternes 
livscyklus. Et fangstkontrolsystem, hvor der tages højde for kompenserende udsæ tninger af opdrættet 
laks. Et udsætningsprogram for floder med uddøde laks ebestande som en bevarelsesforanstaltning 
for bestanden. Retningslinjer for udsætning af laks.  
Tabel 1 er en oversigt over screeningen af  de tre foreslåede valgmuligheder og deres 
økonomiske, sociale og miljømæssige  virkninger. Den sammenfatter ligeledes de sandsynlige 
virkninger af de tre forskellige valgmulighede r i forhold til opfyldelsen af de specifikke 
målsætninger samt konklusioner. 
 
DA    DA  Valgmulighed 1 – 
ingen flerårig EU-
plan Valgmulighed 2 – 
flerårig havplan  Valgmulighed 3 – integreret flerårig plan
 
Økonomiske virkninger  * Lav samlet 
økonomisk indtjening, 
da det fulde 
produktionspotentiale muligvis ikke udnyttes 
 * Fangstkontrolregler 
skaber forudsigelighed 
og øger indtjeningen  
* Lav samlet 
økonomisk indtjening, 
da det fulde 
produktionspotentiale muligvis ikke udnyttes
 * Fangstkontrolregler skaber forudsigelighed og øger 
indtjeningen  
* Udvikling af det fulde 
potentiale af vildbestandene i 
floderne øger indtjeningen 
inden for erhvervsfiskeriet og det rekreative fiskeri 
 
Sociale virkninger  * Risiko for fortsat 
mistillid mellem 
forskellige brugergrupper
  * Tættere koordinering af 
gennemførelsen af fiskeri- og 
miljøpolitikker 
* Stort engagement fra 
medlemsstaternes og 
aktørernes side i videreførelsen af det arbejde, der blev indledt 
med laksehandlingsplanen 
 
Miljøvirkninger  * Genetisk risiko for 
bestanden, da den ikke 
omfatter opdrættet laks 
og udsætning  
*Nogle drivkræfter 
som f.eks. sygdomme 
imødegås ikke 
 
 * Genetisk risiko for 
bestanden, da den ikke 
omfatter opdrættet laks 
og udsætning  
 * Fælles målsætninger og 
bevarelsesreferencepunkter for 
laksen i hele dens livscyklus  
* Kan sammen med 
miljørammebestemmelserne 
imødegå alle drivkræfter og 
trusler mod laksen og således styrke flodbestandene og 
beskytte den genetiske 
mangfoldighed
 
Bidrage til en gunstig bevaringsstatus for laksebestanden i 
Østersøen og sikre en 
havudnyttelse af vildlaksebestandene i 
floderne inden for sikre 
biologiske grænser og i overensstemmelse med 
princippet om 
maksimalt bæredygtigt udbytte 
 +/- + + 
Bidrage til at beskytte 
den genetiske 
mangfoldighed af 
laksebestanden i Østersøen 
 +/- +/- + 
 
DA    DA Sikre, at både 
erhvervsfiskere og 
fritidsfiskere i Østersøen og dens floder kan 
udnytte laksebestanden i 
Østersøen på en bæredygtig måde
 +/-  
+ + 
Konklusion  Fravalgt  Fravalgt  Valgt  
Tabel 1: De tre forskellige strategiske valgmuligheders sociale, økonomiske og miljømæssige virkninger og 
de sandsynlige fremtidige virkninger af de tre valgmu ligheder i forhold til opfy ldelsen af de specifikke 
målsætninger samt  konklusioner. 
+/- = ingen eller langsom udviklin g; + = forventes at opfylde; - = forventes ikke at opfylde 
På baggrund af screeningen af virkningerne og sa ndsynligheden for, at målsætningerne nås, er 
valgmulighed 1 og 2 blevet fravalgt.  
1.2. Præsentation af varianter 
Med hensyn til valgmulighed 3 – den integrered e forvaltningsplan – skal der grundlæggende 
træffes tre afgørende valg for at identificere de passende varianter ti l imødegåelse af alle 
drivkræfterne og truslerne m od bestanden (se fig. 1). 
1) Det første valg vedrører spørgsmålet om  kompenserende udsætninger af laks, og om 
disse udsætninger langsomt skal  udfases af systemet.  
2) Det andet valg, der skal træffes, er, hvilket fangstkont rolsystem, og navnlig hvilket 
TAC-system, der skal anvendes: 
– en samlet TAC for alle fiskerier, herunder flodfiskeri 
– en TAC for havfiskeri  
– en TAC for kommercielt nærfiskeri uden for 4 eller 12 sømil (sm) fra basislinjen. 
3) Den tredje valgmulighed vedrører alle andre strategiske fora nstaltninger, som kan 
indgå i en integreret  forvaltningsplan.  
 
DA    DA Forvaltningsplan for 
laksebestanden i Østersøen
Maksimal mængde
opdrættet laks & vildlaksMaksimal mængde vildlaks
Samlet TAC TAC for 
havfiskeriTAC for 
nærfiskeri
Yderligere strategiske foranstaltningerFørste valg
Andet valg
Tredje valg
 
Fig. 1: Skema, der visualiserer de tre valg, der skal træffes for at identificere den variant, der med størst 
sandsynlighed vil opfylde planens målsætninger.  
KONSEKVENSANALYSE 
1.2.1.  Analysen af de sandsynlige virkninger af de forskellige valgmuli gheder er foretaget i 
tre trin og i overensstemmelse med de fo rskellige valg, der skal træffes.  
1.3. Trin 1 – opdrættet laks v. vildlaks 
Hovedargumenterne for og imod et system, der vil fremme udfasningen af kompenserende 
udsætninger af laks og målrette ressourcerne mod forbedring af habitater for vildlaks til fordel 
for et system, der i højere grad er domi neret af vildlaks, sammenfattes nedenfor.  
 Negative virkninger  Positive virkninger  
Miljø-
mæssige   *Lavere risiko for genetisk forurening og 
konkurrence fra opdrættet laks 
*Tilvejebringelse af økonomiske ressourcer 
til forbedring af flodernes kapacitet til at producere vildlaks  
*Flere vildlaks og stærkere flodbestande *Mulighed for forbedringer for andre 
vandrende arter 
Økono-miske  *Risiko for tab af 
fiskerimuligheder for fiskeriet hovedsagelig efter opdrættet laks 
*Risiko for generel reduktion af * Flere vildlaks, der kan fanges, både i hav 
og floder  
*Mulighed for øgede turistmuligheder langs 
floderne 
 
DA    DA antallet af fisk (opdrættede + 
vilde), der kan fanges 
Sociale  *Risiko for tab af arbejdspladser 
og knowhow på avlsanlæg  
Tabel 2: Hovedargumenterne for og imod et syst em, der vil fremme udfasningen af kompenserende 
udsætninger til fordel for et system, der i højere grad er  domineret af vildlaks.  
1.4. Trin 2 – valg af fangstkontrolsystem  
De primære miljømæssige, sociale, forvaltni ngsmæssige og økonomiske virkninger af de 
forskellige TAC-fangstkontrolsystemer sammenfattes nedenfor.  
 Samlet TAC  TAC for havfiskeri  TAC for nærfiskeri  
Forvaltnings
mæssige virkninger  * Vanskeligt for 
MS at kontrollere 
* Vanskeligt for EU 
at håndhæve 
 * Muligt for MS at 
kontrollere 
* Muligt for EU at 
håndhæve 
  * TAC omfatter kun 
fordelingen af nærfiskeriet mellem MS  
* Ikke muligt for MS at 
kontrollere uden ændringer af kontrolsystemet 
Miljø-
virkninger  *TAC er et nyttigt 
redskab til at 
regulere den samlede fiskeridødelighed for laks *TAC er et nyttigt 
redskab til at regulere 
fiskeridødeligheden for havfiskeri  
* MS ansvarlige for at 
sikre beskyttelsen af vildlaksebestande i floder 
* Incitament til MS til at 
genoprette deres floder og genindføre laksen med henblik på flod- og kystfiskeri * TAC er et nyttigt redskab 
til at begrænse MS'ernes 
nærfiskeri, men ikke til at regulere den samlede fiskeridødelighed  
* MS ansvarlige for at 
sikre beskyttelsen af vildlaksebestande i floder 
* Incitament til MS til at 
genoprette deres floder og genindføre laksen med henblik på flod- og kystfiskeri  
Økonomiske virkninger  * Generel 
nedsættelse af fiskerimulighederne for MS med et omfattende 
flodfiskeri og 
rekreativt fiskeri * Ingen EU-grænse for 
flodfangster til fordel for MS med produktive floder  * Øgede fiskerimuligheder 
for MS med produktive floder og omfattende kyst- og flodfiskeri og rekreativt fiskeri  
Sociale virkninger  * TAC er et nyttigt 
redskab til at fordele alle fangster * TAC er et nyttigt 
redskab til at regulere fordelingen af marine *Stort ansvar for MS at 
sikre en rimelig fordeling af fiskerimuligheder  
 
DA    DA mellem MS 
* Større tillid 
mellem forskellige brugergrupper 
 fangster mellem MS 
*Stort ansvar for MS at 
sikre en rimelig fordeling af fiskerimuligheder 
  
Tabel 3: Sammenfatning af virkningerne af de tre forskellige TAC- fangstkontrolsystemer  
1.5. Trin 3 – valg af strategiske foranstaltninger 
En beskrivelse af de sandsynlige virkninger af al le de analyserede strategiske foranstaltninger 
kunne ikke medtages her, men de sandsynlige vi rkninger af foranstalt ningerne på en række 
centrale områder er angivet nedenfor i tabel 4.  
2. SAMMENLIGNING AF VALGMULIGHEDERNE  
I tabel 4 sammenfattes og sammenlignes de sandsynlige fremtidige virkninger af de 
strategiske foranstaltnin ger og valg, der blev analyseret i trin 1, 2 og 3 på en række centrale 
områder. Der anføres ligeledes en  konklusion på sammenligningen.  
Centrale områder 
     Strategiske 
foranstaltninger og alternative løsninger  
Økonomiske og sociale virkninger af 
kommercielt havfiskeri  
Økonomiske og sociale virkninger af rekreativt fiskeri  og flodfiskeri
 
Miljømæssige virkninger for bestandene  
Administrative virkninger for 
medlemsstaterne
Støtte fra aktører og BSRAC  
Støtte fra STECF/videnskabelig støtte  
Beslutningstagningsniveau  
Konklusioner  
Trin 1 – valg af fisk  
Bestand, primært opdrættet laks  +/- +/- - +/- +/- - EU/
MS Fravalgt  
Bestand, primært vildlaks  +/- + + + +/- + EU/
MS Valgt 
Trin 2 – valg af fangstkontrolsystem  
Samlet TAC  + - + - +/- - EU Fravalgt 
TAC for havfiskeri  +/- +/- +/- +/- + + EU Valgt 
TAC for nærfiskeri  +/- + - - +/- +/- EU Fravalgt 
 
DA    DA Trin 3 – valg af yderligere stra tegiske foranstaltninger  
Indførelse af 
lukkede 
sæsoner for 
nærfiskeri  +/- +/- + +/- + + EU Valgt  
Indførelse af lukkede 
sæsoner for 
kyst- og flodfiskeri 
 +/- +/- + - + + EU/
MS Valgt 
Fastsættelse af 
mindstemål for 
landede fisk  +/- +/- + +/- + + EU Valgt 
Fastsættelse af mindstemål for 
krogstørrelse
 - +/- + - - +/- EU Fravalgt  
 
 
Tekniske 
foranstalt-
ninger  
Indførelse af 
lukkede områder for 
kyst- og 
flodfiskeri 
 +/- +/- + - + + EU/
MS Valgt 
To TAC-
områder for 
marine eller samlede 
fangster
  
+/-  
+/-  
+  
+/-  
+/-  
+/-  
EU Valgt 
Et TAC-
område for marine eller 
samlede 
fangster
 +/- +/- +/- - +/- +/- EU  Fravalgt 
Fangstkontrolregler 
 + + + + + + EU Valgt  
 
  
Yderligere 
fangstkontrol-
foranstalt-
ninger 
 
Indsatsordning 
for langliner
 - +/- + - - +/- EU Fravalgt 
Differentierede 
smoltproduktionsmål 
 +/- +/- + + + + EU Valgt 
Et 
smoltproduktio
nsmål  +/- +/- - +/- +/- - EU Fravalgt  
 
Bevarelses-
referencemål  
Mål for tilbagevendend
e gydefisk 
 
 - + + +/- +/- + MS Frivillig 
 
DA    DA Henstillinger 
om 
udsætningspraksis 
 +/- +/- - + +/- + EU  Valgt 
Program for 
klipning af 
finner  + +/- +/- - +/- - MS Frivillig  
 
Beskyttelse af 
vildlaksens 
genetiske 
reserve 
 Identifikation 
af 
terminalfiskeri
områder  + +/- +/- - +/- - MS Frivillig 
Udsætnings-program
 Med midler fra Den 
Europæiske 
Fiskerifond
 + + + +/- + + EU/
MS Valgt 
Gennemfør-
elsesplaner  Som led i vandrammedir
ektivet
 +/- +/- + + +/- + MS Frivillig 
Produktion +/- +/- + +/- +/- + EU Valgt Kontrol  
Fangster  +/- +/- + +/- +/- + EU Valgt 
Forskning   +/- +/- + +/- + + MS Frivillig 
Tabel 4: Sandsynlige virkninger af de strategiske fo ranstaltninger og alternat ive løsninger, der blev 
analyseret i trin 1, 2 og 3 på en række udvalgte vigtige områder, samt konklusioner.  +/- = ingen virkning/ingen udvikling/delvis støtte; + = positiv virkning/støtte; - = negativ virkning/ingen 
støtte 
Den foretrukne valgmulighed omfatter de valgte  strategiske foranstaltninger i tabel 4 og vil 
styrke den nuværende forvaltning af arterne, da  der tages fat på alle de områder, der er 
omfattet af initiativets anvendelsesområde. De t er imidlertid af afgørende betydning at 
erkende, at en vellykket forvaltn ing af arterne ikke kun afhænger af dette in itiativ, men af en 
vellykket gennemførelse af miljødirektiverne og andre ramme bestemmelser, der indvirker på 
arterne.  
  
OVERVÅGNING OG EVALUERING 
Enhver flerårig plan skal tilfør es midler for at sikre gennem førelsen af de obligatoriske 
aspekter og opfyldelsen af målsætningerne.  Nøgleindikatorerne fo r vurderingen af, om 
målsætningerne i den flerårige plan for laksebestanden i Østersøen nås, er: 
a) udvikling af det nationale fiskeri b) produktion af unglaks, laksesmolt og forventet smoltproduktionskapacitet 
c) bestandenes genetiske sammensætning d) gennemførte fiskeriforanstaltninger 
 
DA    DA e) fastsatte målsætninger  
f) udsætning og direkte udsætning af laks g) nationale kontro lhandlingsplaner.  
Medlemsstaterne bør overvåge indikatorerne hver t sjette år for at kontrollere, om der er 
eventuelle mangler i udførelsen af planen. Me dlemsstaternes rapporter vil blive vurderet af 
STECF, og hvis rådgivningen fra STECF og ICES vise r, at målsætningerne i planen ikke nås, 
kan GD MARE indlede en fornyet gennemgang.