MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET - ÆNDRINGSSKRIVELSE NR. 2 TIL DET FORELØBIGE BUDGETFORSLAG FOR 2003 - SEKTION III - KOMMISSIONEN

I henhold til:

- artikel 272 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

- artikel 177 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

- artikel 14 i finansforordningen af 21. december 1977 vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget [1], senest ændret ved forordning nr. 762/2001 [2] af 9. april 2001,

[1] EFT L 356 af 31.12.1977, s.1.

[2] EFT L 111 af 20.4.2001, s. 1.

forelægger Europa-Kommissionen herved ændringsskrivelse nr. 2 til det foreløbige budgetforslag for regnskabsåret 2003 af de årsager, der er anført i nedenstående begrundelse.

***

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Generel indledning

2. Oprettelsen af kontorerne

2.1. Generelle principper

2.2. Kontorernes art

2.3. Potentielle besparelser

2.4. Kontorernes vigtigste karakteristika

2.5. Beskrivelse af de tre nye kontorer

2.5.1. Udbetalingskontoret

2.5.2. Kontorerne for infrastruktur og logistik

2.6. Budgetmæssige virkninger

2.6.1. Budgetmæssig neutralitet

2.6.2. Tre nye poster under kapitel 4 i del A

2.7. Stillingsfortegnelse

2.8. Tre nye bilag

2.9. Resumé af budgetforslaget

3. EU's solidaritetsfond

4. Den nye finansforordings indvirkning på fællesskabsbudgettet

4.1. Udvidelse af begrebet formålsbestemte indtægter

4.1.1. Indvirkning på indtægterne

4.1.2. Indvirkning på udgifterne

4.2. Andre indvirkninger af den nye finansforordning på indtægterne

4.3. Henvisningerne til finansforordningen i budgetanmærkningerne

4.4. Fællesskabsbudgettets sektioner om de øvrige institutioner

BEGRUNDELSE

1. Generel indledning

Denne ændringsskrivelse nr. 2 til det foreløbige budgetforslag for 2003 tager sigte på tre typer af ændringer i Fællesskabernes budget, sektion III, Kommissionen.

I ændringsskrivelsen foreslås oprettet budgetposter for tre administrative kontorer i Kommissionen: et "Udbetalingskontor", et "Kontor for infrastruktur og logistik" i Bruxelles og et "Kontor for infrastruktur og logistik" i Luxembourg.

Ændringsskrivelsen tager desuden sigte på tilføjelse af tre bilag til den nuværende del A i budgettet, med hver deres stillingsfortegnelse og en detaljeret opdeling af indtægter og udgifter, med det formål at tage højde for artikel 172 i den nye finansforordning [3].

[3] KOM(2001) 691, vedtaget af Rådet den 25. juni 2002.

Forslaget er neutralt i budgetmæssig henseende, ligesom det samlede antal stillinger, der er til rådighed, vil være uændret.

Desuden foreslår ændringsskrivelsen, at der oprettes to nye budgetposter, forsynet med et p.m., hvorunder eventuelle bevillinger fra EU's nye solidaritetsfond [4] ville kunne opføres. Dette nye finansieringsinstrument foreslås sideløbende til afhjælpning af omfattende naturkatastrofer og teknologiske og miljømæssige katastrofer, som kan få alvorlige følger for borgernes levevilkår, for naturen eller for økonomien i en eller flere regioner eller i et eller flere lande.

[4] KOM(2002) xxx af 18. september 2002.

Endelig skal denne ændringsskrivelse henlede budgetmyndighedens opmærksomhed på, at det er nødvendigt, at der ved afslutningen af budgetproceduren for 2003 tages højde for ændringerne i medfør af Rådets vedtagelse den 25. juni 2002 af den nye finansforordning [5]. Forordningen vil finde anvendelse fra den 1. januar 2003 og medfører en tværgående ændring, der gør det muligt at opføre formålsbestemte bevillinger til erstatning for genanvendelser. Desuden skal alle de nuværende henvisninger til de forskellige artikler i finansforordningen tilpasses efter den nye tekst. Nærværende ændringsskrivelse bebuder en første række ændringer af denne art, samtidig med at yderligere ændringer kan blive nødvendige efter en mere indgående undersøgelse.

[5] KOM(2001) 691, vedtaget af Rådet den 25. juni 2002.

2. Oprettelsen af kontorerne

Den 26. juli 2000 vedtog Kommissionen en meddelelse om tilpasning af ressourcer og opgaver [6] med henblik på at opnå en balance mellem de opgaver, Kommissionen pålægges, og de ressourcer, den råder over.

[6] SEK(2000) 2000.

I fortsættelse af meddelelsen opfordrede Kommissionen en række generaldirektorater, herunder generaldirektoratet for personale og administration, til at foranstalte undersøgelser af området eksternalisering (dvs. at Kommissionen uddelegerer en del af sine forvaltnings- og gennemførelsesopgaver til specialiserede organer, der henhører under offentlig ret eller privatretten).

Sidstnævnte generaldirektorat har foretaget en række cost/benefit-undersøgelser og organisatoriske undersøgelser. Sideløbende hermed har der været generelle drøftelser af eksternaliseringsmetoderne.

På grundlag af dette arbejde godkendte Kommissionen den 28. maj 2002 dokumenterne KOM(2002) 264 endelig og SEK(2002) 618, som generelt beskriver organernes strukturer og omhandler oprettelse af tre kontorer, som kan tillægges visse løbende administrative forvaltningsopgaver, der i øjeblikket varetages af generaldirektoratet for personale og administration.

Den nye finansforordning, som blev godkendt den 25. juni 2002, tager også højde for oprettelsen af de nye kontorer.

I denne sammenhæng skal betegnelsen "kontor" forstås som administrative strukturer, der oprettes til støtte for Kommissionens og/eller andre fællesskabsinstitutioners aktiviteter.

2.1. Generelle principper

I forbindelse med reformen har Kommissionen klart meddelt, at Generaldirektoratet for Personale og Administration bør koncentrere sig om sine væsentlige aktiviteter, som er personalepolitik, sikkerhed og sundhed og informations- og kommunikationsteknologi. Andre aktiviteter i tilknytning til den daglige forvaltning bør varetages af selvstændige strukturer, der er adskilt fra Generaldirektoratet for Personale og Administration.

Generaldirektoratet for Personale og Administration vil fortsat være ansvarligt for udformningen af de politikker, der skal føres af kontorerne, og for deres koordinering. Der bør derfor fastsættes klare og logiske regler for, hvilke ansvarsområder der tillægges henholdsvis beslutningstagerplanet (Generaldirektoratet for Personale og Administration) og gennemførelsesplanet (kontoret).

Gennemførelsesopgaverne skal varetages af kontorerne, som således vil yde administrativ støtte til samtlige tjenester og ansatte i Kommissionen med mulighed for på længere sigt at udvide denne støtte til at omfatte de øvrige institutioner.

2.2. Kontorernes art

I ovennævnte meddelelse med titlen: "En ny type forvaltningskontor med støtte- og administrationsopgaver i Europa-Kommissionen" [7] redegøres der detaljeret for, hvorledes oprettelsen af disse kontorer vil gøre det muligt at forbedre tjenesternes kvalitet, at opnå besparelser og bane vejen for, at der til sin tid kan oprettes interinstitutionelle strukturer inden for de pågældende områder.

[7] KOM(2002) 264.

Der er tale om en ny type kontorer, som er i overensstemmelse med den nye finansforordning.

I afsnit V i den nye finansforordning behandles spørgsmålet om opførelsen på budgettet af de "europæiske kontorer" (defineret i artikel 172, stk. 1) på følgende måde:

- bevillingerne, som opføres samlet under en særlig budgetpost i budgetsektionen vedrørende Kommissionen, udspecificeres i et bilag til denne sektion

- bilaget udformes som en oversigt over indtægter og udgifter, opdelt på samme måde som budgettets forskellige sektioner

- stillingsfortegnelsen knyttes som bilag til Kommissionens stillingsfortegnelse

- direktøren for kontoret træffer beslutning om overførsler mellem posterne inden for bilaget i overensstemmelse med gældende bestemmelser.

Hvert kontor oprettes på grundlag af en beslutning truffet af Kommissionen, som skal betragtes som en organisatorisk handling fra institutionens side. Oprettelsen af et kontor giver et solidt grundlag for en fremtidig udvikling i retning af interinstitutionelle strukturer.

2.3. Potentielle besparelser

I de kommende år vil kontorerne føre til besparelser takket være:

- en øget effektivitet, f.eks. gennem en decentralisering af det operationelle ansvar og gennem en bedre tilpasning til brugernes behov

- anvendelsen af nye kontraktansatte i overensstemmelse med Kommissionens forslag vedrørende beskæftigelse af eksternt personale [8]. Ifølge de endelige retningslinjer på området skal de nye kontraktansatte:

[8] SEK(2002) 458.

- ansættes på grundlag af kontrakter henhørende under offentlig ret

- have en anden status end hjælpeansatte

- ansættes udelukkende i specifikke strukturer, herunder kontorerne

- varetage ikke-kerneområder

- altid arbejde under tilsyn af tjenestemænd.

Når ovenstående forslag er vedtaget, vil der efter en overgangsperiode på mellem 5 og 7 år være tale om en nettobesparelse på mellemlang sigt på over 10 %, når det gælder kontorernes driftsomkostninger.

- stordriftsfordele i kraft af tværinstitutionelle fremgangsmåder.

2.4. Kontorernes vigtigste karakteristika

De nye kontorers struktur er baseret på visse grundlæggende kriterier af generel art.

- Kontorerne er under politisk ledelse af Kommissionen og de institutioner, der deltager i processen.

- Hvert kontor overvåges af en bestyrelse, som fastlægger kontorets arbejdsprogram, udfærdiger opgavebeskrivelsen for direktøren og sørger for den politiske forbindelse til kommissærkollegiet. Bestyrelsen får ligeledes til opgave at overvåge gennemførelsen af det årlige arbejdsprogram og at evaluere det på grundlag af den årlige forvaltningsrapport.

- Hver bestyrelse ledes af generaldirektøren for personale og administration og består af generaldirektørerne for de generaldirektorater, der er ansvarlige for den politik, der skal føres, og for de midler, der skal anvendes til gennemførelsen, bl.a. generalsekretæren og generaldirektøren for Budget, repræsentanter for de tilknyttede institutioner og for repræsentative "bruger-GD'er" samt personalerepræsentanter.

Kontorets direktør skal være en tjenestemand i lønklasse A 2 eller eventuelt en tjenestemand i lønklasse A 1, afhængigt af kontorets størrelse. Han skal desuden lede de forskellige interne organer og arbejdsgrupper, som sørger for koordineringen mellem de forskellige aktører i forbindelse med en given politik, f.eks. gruppen vedrørende ejendomspolitikken.

Generaldirektoratet for Personale og Administration fungerer som forbindelsesled mellem bestyrelsen og kontorerne.

2.5. Beskrivelse af de tre nye kontorer

Kommissionen vil i november 2002 vedtage en formel beslutning om oprettelse af kontorerne og om deres organisation. Da kontorerne imidlertid skal være operationelle allerede fra januar 2003, er det nødvendigt at forelægge nærværende ændringsskrivelse inden dette tidspunkt.

Nærværende ændringsskrivelse tager, i overensstemmelse med de beslutninger, der blev truffet i maj 2002 [9], sigte på oprettelsen af tre nye kontorer, hvoraf to etableres i Bruxelles og et i Luxembourg. Kontorerne får deres eget driftsbudget i overensstemmelse med bestemmelserne i den nye finansforordning, og deres opgave bliver, i budgetmæssig henseende, at gennemføre en stor del af Afsnit A-1, A-2 og A-4 i den nuværende del A i Kommissionens budget. De nærmere detaljer vedrørende uddelegering af gennemførelsen vil blive fastsat i forbindelse med de "interne regler" for 2003. De anvisningsberettigede, der udpeges gennem de interne bestemmelser, kan, ved subdelegation, gennemføre andre budgetposter, f.eks. BA-posterne.

[9] SEK(2002) 618.

2.5.1. Udbetalingskontoret

Dette kontor får til opgave at fastlægge, beregne og afregne de individuelle udbetalinger, medens ansvar i henhold til lovgivningen, ændringer af vedtægten og principielle og skønsmæssige beslutninger stadig påhviler Generaldirektoratet for Personale og Administration. Dets aktivitetsområder vil være lønninger, godtgørelse af ekspertudgifter og rejseudgifter, syge- og ulykkesforsikring og pensioner. I første instans vil kontoret bl.a. gennemføre hovedparten af bevillingerne under afsnit A-1 og kapitel B6-11 og artikel B-601 samt de specifikke poster for lønninger til Publikationskontoret, OLAF, Det Europæiske Ansættelseskontor og de nye administrative kontorer. Det vil også overtage de lønudbetalinger, som Generaldirektoratet for Personale og Administration i øjeblikket foretager på agenturernes vegne.

De pågældende aktiviteter udføres på grundlag af en enkelt vedtægt, som kræver, at der er sammenhæng mellem beslutningstagning og fastlæggelse af politikker. Enhedsaspektet vil derfor blive fastholdt gennem oprettelsen af et enkelt kontor, med én bestyrelse og én direktør, men opdelt i tre centre, i henholdsvis Bruxelles, Luxembourg og Ispra.

Det skal i øvrigt understreges, at visse af disse aktiviteter allerede udføres på interinstitutionelt plan. F.eks. er Generaldirektoratet for Personale og Administration i øjeblikket ansvarligt for udbetalingen af samtlige pensioner og for forvaltningen af sygesikringsordningen på interinstitutionelt plan.

Kontoret vil i 2003 have et personale på 347 personer, heraf 307 tjenestemænd og 40 øvrige ansatte. 18 ansatte fra "Det Fælles Forskningscenter" vil blive stillet til rådighed for Udbetalingskontoret i indledningsfasen.

2.5.2. Kontorerne for infrastruktur og logistik

Aktivitetsområdets karakter og resultaterne af de foretagne undersøgelser gør det hensigtsmæssigt at behandle Bruxelles og Luxembourg separat, således at der kan tages hensyn til de særlige karakteristika ved de to tjenestesteder.

2.5.2.1. Kontoret for infrastruktur og logistik, Bruxelles

Kontoret i Bruxelles skal hovedsagelig tage sig af alle aktiviteter i forbindelse med ejendomspolitikken, forvaltning af lokaler til kontorbrug, husning af tjenestegrenene, vedligeholdelse og tekniske projekter, sikkerhedstjeneste, indkøb, leverancer og inventar samt logistik og interne tjenesteydelser.

Kontoret skal desuden tage sig af alle aktiviteter i forbindelse med sociale infrastrukturer, såsom vuggestuer og børnehaver, kantiner og restauranter samt sportsaktiviteter, inklusive sportscentret i Overijse.

Kontoret vil gennemføre størstedelen af afsnit A-2 og A-4 vedrørende tjenestegrenene i Bruxelles, herunder infrastruktur og logistik for Det Europæiske Ansættelseskontor og OLAF samt de nye kontorer.

Kontoret for infrastruktur og logistik, Bruxelles, vil i 2003 have et personale på 783 personer, herunder 595 tjenestemænd og 188 øvrige ansatte.

2.5.2.2. Kontoret for infrastruktur og logistik, Luxembourg

Kontoret i Luxembourg vil udføre de samme opgaver, som udføres af Kontoret for infrastruktur og logistik, Bruxelles.

Kontoret vil gennemføre størstedelen af afsnit A-2 og A-4 vedrørende tjenestegrenene i Luxembourg, herunder infrastruktur og logistik for Publikationskontoret, under forudsætning af at dettes bestyrelse samtykker heri efter de nødvendige høringer, og efter at de nødvendige menneskelige og budgetmæssige ressourcer er stillet til rådighed. Stillingsfortegnelserne for de to kontorer bør derefter tilpasses i forbindelse med den nuværende budgetprocedure.

Kontoret vil i 2003 råde over et personale på 361 personer, heraf 226 tjenestemænd og 135 øvrige ansatte.

2.6. Budgetmæssige virkninger

2.6.1. Budgetmæssig neutralitet

De potentielle besparelser gennem anvendelse af nye kontraktansatte vil kunne opnås, når den nye vedtægt tages i anvendelse, dvs. fra 2004, hvis forhandlingerne fører til det forventede resultat. Tanken er, at visse stillinger, der i øjeblikket er besat med tjenestemænd (der udfører rene gennemførelsesopgaver, som ikke er kerneaktiviteter), erstattes med kontraktansatte, efterhånden som stillingerne bliver ledige. De stillinger, der erstattes på denne måde, går tilbage til budgetmyndigheden. Derfor skal hvert kontor i sin årsrapport angive antallet af besatte tjenestemandsstillinger og antallet af kontraktansatte ved årets begyndelse og slutning.

Desuden vil der opstå stordriftsfordele på mellemlang sigt på grund af tværinstitutionelle procedurer, afhængigt af de øvrige institutioners vilje til at tilslutte sig disse procedurer. Der vil således ikke være umiddelbare besparelser i 2003.

Derimod forpligter Kommissionen sig til, at oprettelsen af de tre kontorer ikke medfører yderligere udgifter. Oprettelsen vil derfor være budgetmæssig neutral i forhold til FBF for 2003.

2.6.2. Tre nye poster under kapitel 4 i del A

I overensstemmelse med den nye finansforordning foreslår Kommissionen, at der indsættes et nyt kapitel 45 i del A med nedenstående poster, som skal dække driftsudgifterne for kontorerne:

- A-451 "Udbetalingskontor" med en bevilling for 2003 på 30 646 000 EUR

- A-452 "Kontor for infrastruktur og logistik, Bruxelles" med en bevilling for 2003 på 59 546 000 EUR

- A-453 "Kontor for infrastruktur og logistik, Luxembourg" med en bevilling for 2003 på 22 789 500 EUR.

Bevillingerne under disse tre poster samt bilagene vil i givet fald kunne tilpasses i forbindelse med budgetmyndighedens endelige beslutning om 2003-budgettet.

1.1.

2.7. Stillingsfortegnelse

Nedenstående tabel viser ændringerne i stillingsfortegnelsen:

>TABELPOSITION>

Det samlede antal ansatte i Kommissionen og i de tre kontorer er konstant i forhold til FBF.

2.8. Tre nye bilag

Der skal oprettes tre nye bilag til del A (bilag V til Udbetalingskontoret, bilag VI til Kontoret for infrastruktur og logistik, Bruxelles, og bilag VII til Kontoret for infrastruktur og logistik, Luxembourg). I disse bilag udspecificeres driftsbudgetterne for hvert af de tre kontorer. Strukturen i disse budgetter betegner - i forhold til del A - en forenkling, der er tilpasset den fremtidige metode med aktivitetsbaseret budgetlægning.

2.9. Resumé af budgetforslaget

Nedenstående tabel viser fordelingen af Kommissionens nuværende bevillinger på de tre kontorer: bevillingerne fra afsnit 4 og 7 vedrørende Kommissionen er fordelt på afsnit 1 og 2 i bilagene vedrørende de tre kontorer.

>TABELPOSITION>

3. EU's solidaritetsfond

Som følge af de voldsomme oversvømmelser, der ramte en række lande i august måned, foreslog Kommissionen den 11. september, at der ved en interinstitutionel overenskomst [10] blev oprettet en ny fleksibilitetsmekanisme, som skal gøre det muligt at tilføre midler til EU's solidaritetsfond til afhjælpning af naturkatastrofer og teknologiske og miljømæssige katastrofer. Fonden vil kunne anvendes til at støtte EU's medlemsstater og de kandidatlande, om hvis tiltrædelse der føres forhandlinger. Fonden vil blive anvendt på de vilkår, der er fastslået i Rådets forordning om solidaritetsfonden, som Kommissionen foreslog den 18. september 2002 [11], og som udgør retsgrundlaget for udgifterne.

[10] SEK(2002) 960.

[11] KOM(2002) 514 endelig.

I overensstemmelse med disse forslag omfatter nærværende ændringsskrivelse oprettelse af to budgetposter, den ene under udgiftsområde 3, interne politikker, og den anden under udgiftsområde 7, førtiltrædelsesstrategi, hvorunder der i givet fald vil kunne opføres midler fra fonden. Det foreslås, at posterne får følgende titler: B2-4, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond - medlemsstater, og B7-09, Den Europæiske Unions Solidaritetsfond - stater, om hvis tiltrædelse, der føres forhandlinger. Posterne vil blive forsynet med p.m., og midlerne vil blive tilført gennem ændringsbudgetter, såfremt fonden tages i anvendelse.

4. Den nye finansforordings indvirkning på fællesskabsbudgettet

Den nye finansforordning blev vedtaget af Rådet den 25. juni 2002 [12]. Den vil finde anvendelse fra den 1. januar 2003, og de nødvendige ændringer må derfor indføres i FBF, som blev vedtaget inden den endelige afgørelse om den nye finansforordning. Dette nye retsgrundlag berører fællesskabsbudgettet på mindst to måder:

[12] KOM(2001) 691, vedtaget af Rådet den 25. juni 2002.

4.1. Udvidelse af begrebet formålsbestemte indtægter

Med det formål at begrænse undtagelserne fra enhedsprincippet, opererer den nye finansforordning ikke længere med den type genanvendelse, der var omhandlet i artikel 27, stk. 2, i finansforordningen fra 1977. Denne genanvendelse gjorde det muligt for den anvisningsberettigede inden udløbet af det regnskabsår, der følger efter det år, hvor indtægten er opnået, at genanvende bevillinger svarende til indtægter, der var tæt forbundet med den budgetpost, over hvilken udgiften blev afholdt [13].

[13] Følgende 7 former for indtægter kan genanvendes (artikel 27, stk. 2, i finansforordningen af 1977):

Til gengæld udvider den nye finansforordning listen over indtæger, som er bestemt til en bestemt udgift, idet mekanismen med formålsbestemte indtægter betragtes som mere gennemsigtig end genanvendelsen, som i visse tilfælde ikke engang skal anføres i budgetanmærkningerne [14].

[14] Artikel 27, stk. 5, i finansforordningen fra 1977: indtægter, der stammer fra uberettigede udbetalinger behøver ikke være anført i anmærkningerne til den pågældende budgetpost, og anførelsen er således ikke en forudsætning for, for at den anvisningsberettigede kan genanvende bevillinger svarende til disse indtægter.

Artikel 18 i den nye finansforordning omfatter således, ud over de kategorier af formålsbestemte indtægter, der er medtaget fra artikel 4 i finansforordningen af 1977 [15], formålsbestemte indtægter, som i vid udstrækning svarer til de tilfælde af genanvendelse, der er omhandlet i artikel 27, stk. 2, i finansforordningen af 1977 [16].

[15] Artikel 18, stk. 1, litra a)-d), i finansforordningen af 25. juni 2002, som finder anvendelse fra 1. januar 2003.

[16] Artikel 18, stk. 1, litra e)-j). Det er kun indtægter stammende fra salg af køretøjer, materiel og installationer, der ikke er medtaget. Indtægter ved leverancer samt arbejds- og tjenesteydelser udført mod vederlag (artikel 27, stk. 2, litra h), i finansforordningen af 1977) er slået sammen med det meget lignede tilfælde med indtægter fra tredjemand for arbejde udført på bestilling, som allerede blev betragtet som formålsbestemte indtægter i artikel 4 i finansforordningen fra 1977.

4.1.1. Indvirkning på indtægterne

Mekanismen med formålsbestemte indtægter nødvendiggør, i overensstemmelse med artikel 18, stk. 3, i den nye finansforordning, en post til opførelse af de forskellige kategorier af formålsbestemte indtægter, så vidt muligt med angivelse af deres beløb.

Dette indebærer, at der i oversigten over indtægter skal oprettes en post, hvor hver kategori af formålsbestemte indtægter kan opføres for det pågældende regnskabsår.

Hvad angår de budgetposter, som inden for afsnit 5 og 6 tidligere var undergivet genanvendelsesmekanismen, skal de tilsvarende anmærkninger ændres for at angive, at det fremover er artikel 18 i den nye finansforordning, der finder anvendelse. Hvor der er tale om poster, som allerede var formålsbestemte, skal der i anmærkningerne fremover henvises til artikel 18.

4.1.2. Indvirkning på udgifterne

Hvad angår oversigten over udgifter vil alle poster kunne omfatte bevillinger, der stammer fra formålsbestemte indtægter i henhold til den nye finansforordning, idet de vigtigste tilfælde af genanvendelse, som nu vil blive behandlet som formålsbestemte indtægter, vil være beløb, der er fejlagtigt udbetalt. Der bør derfor indsættes en generel anmærkning i begyndelsen af den almindelige oversigt over udgifter, ifølge hvilken:

"eventuelle indtægter som omhandlet i finansforordningens artikel 18, stk. 1, litra e)-j), som er opført i afsnit 5 og 6 i oversigten over indtægter, kan give anledning til, at der opføres supplerende bevillinger under de poster, som er anvendt til at afholde den oprindelige udgift, der har medført de tilsvarende indtægter".

4.2. Andre indvirkninger af den nye finansforordning på indtægterne

I overensstemmelse med artikel 42 i den nye finansforordning kan budgettet ikke omfatte negative indtægter. Følgelig skal overslagene over traditionelle egne indtægter fra 2003 budgetteres med nettobeløbet .

Der bør også oprettes nye poster for at tilpasse den nuværende budgetstruktur til de nye krav, der fremstår i kraft af den nye finansforordning. Der bør således oprettes nye budgetposter for at tage højde for renter i forbindelse med forudfinansieringer, renter på indskud og de bøder, der er omhandlet i forordningen, og som har til formål at fremskynde og forenkle proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud og andre bidrag og tilbagebetalinger (formålsbestemte eller ikke-formålsbestemte).

Under hensyntagen til den tekniske analyse, der er nødvendig for tilpasningen af den almindelige oversigt over indtægter, foreslås det således, at budgetmyndigheden principielt godtager tilpasningen som led i denne ændringsskrivelse, men at de nødvendige ændringer foretages i tiden frem til offentliggørelsen af 2003-budgettet i EF-Tidende gennem et teknisk samarbejde mellem institutionerne og budgetmyndigheden.

4.3. Henvisningerne til finansforordningen i budgetanmærkningerne

En lang række budgetanmærkninger i udgiftsdelen henviser til artikler i finansforordningen. Disse referencer til den nye struktur i finansforordningen bør naturligvis tilpasses én efter én. Da der er tale om en betydelig mængde arbejde, men af rent teknisk karakter, foreslås det, at budgetmyndigheden som led i denne ændringsskrivelse principielt godtager, at korrektionerne vedrørende henvisningerne til referencerne først indføres i anmærkningerne i tiden frem til offentliggørelsen af 2003-budgettet i EF-Tidende gennem et teknisk samarbejde mellem institutionerne og budgetmyndigheden.

4.4. Fællesskabsbudgettets sektioner om de øvrige institutioner

Det tilfalder budgetmyndigheden i forståelse med de øvrige institutioner at sørge for, at ændringer svarende til dem, der er anført ovenfor for sektion III, Kommissionen, bliver indført i deres egne sektioner. Dette arbejde vil ligeledes kunne udføres som led i budgetproceduren og rent teknisk gennemføres i tiden frem til offentliggørelsen af 2003-budgettet i EF-Tidende.