A4-0358/96

Beslutning om Kommissionens meddelelse om EU's strukturinterventioner og beskaeftigelse (KOM(96)0109 - C4-0230/96)

Europa-Parlamentet

- der henviser til meddelelse fra Kommissionen om EU's strukturinterventioner og beskaeftigelse (KOM(96)0109 - C4-0230/96),

- der henviser til meddelelse fra Kommissionen om en indsats for beskaeftigelse i Europa - en tillidspagt (CSE(96)0001),

- der henviser til sin beslutning af 29. juni 1995 om femte periodiske beretning om den sociale og oekonomiske situation og udvikling i Faellesskabets regioner ((EFT C 183 af 17.07.1995, s. 33.)),

- der henviser til sin beslutning af 19. januar 1996 om Kommissionens femte aarsberetning om strukturfondsreformens gennemfoerelse i 1993 ((EFT C 32 af 05.02.1996, s. 131.)),

- der henviser til sin beslutning af 18. april 1996 om Den OEkonomiske og Monetaere Union og oekonomisk og social samhoerighed ((EFT C 141 af 13.05.1996, s. 205.)),

- der henviser til sin beslutning af 19. april 1996 om Kommissionens aarsrapport om Samhoerighedsfonden 1994 - supplement (KOM(95)0222 - C4- 0237/95) ((EFT C 141 af 13.05.1996, s. 265.)),

- der henviser til sin beslutning af 5. september 1996 om Kommissionens sjette aarsberetning om strukturfondsreformens gennemfoerelse i 1994 ((EFT C 277 af 23.09.1996, s. 29.)),

- der henviser til sin beslutning af 5. september 1996 om udviklingsproblemer og strukturinterventionerne under maal nr. 1 i Portugal ((EFT C 277 af 23.09.1996, s. 37.)),

- der henviser til sin beslutning af 5. september 1996 om udviklingsproblemer og strukturfondsinterventioner i regioner under maal nr. 1, 2 og 5b i Spanien (1994-1999) ((EFT C 277 af 23.09.1996, s. 40.)),

- der henviser til sin beslutning af 5. september 1996 om Kommissionens beslutning om fastlaeggelse af en EF-stoetteramme for EF's strukturinterventioner i de graeske regioner, der er omfattet af maal nr. 1, dvs. hele landet ((EFT C 277 af 23.09.1996, s. 34.)),

- der henviser til betaenkning af Udvalget om Regionalpolitik og udtalelser af Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik, Udvalget om Sociale Anliggender og Beskaeftigelse og Udvalget om Kvinders Rettigheder (A4-0358/96),

A. der henviser til, at den massive arbejdsloeshed, som befolkningen i Den Europaeiske Union, navnlig i afsides beliggende omraader med udviklingsefterslaeb, er ramt af, har naaet hoejder, som udgoer en trussel mod den oekonomiske og sociale samhoerighed i medlemsstaterne og i Unionen som helhed,

B. der henviser til, at strukturinterventionernes vigtigste maal er udvikling af de mindst udviklede omraader med sigte paa at skabe oekonomisk og social samhoerighed,

C. der henviser til, at et af regionaludviklingens overordnede maal er at bidrage til skabelse og bevarelse af langvarige arbejdspladser,

D. der henviser til, at strukturfondene, som sammen med Samhoerighedsfonden raader over et budget paa 170 mia ecu i 1995-priser for perioden 1994-1999, kan spille en vigtig rolle med hensyn til fremme af beskaeftigelsen,

E. der henviser til, at en bedre koordinering af Faellesskabets politikker ville bidrage til at skabe yderligere arbejdspladser,

F. der henviser til, at strukturfondinterventionerne i hoejere grad boer tage den demografiske faktor i betragtning og ligeledes tage behoerigt hensyn til den uundgaaelige befolkningsmaessige vandring fra landdistrikterne til byomraaderne med alle de deraf foelgende konsekvenser,

1. konstaterer, at gennemfoerelsen af programmer med stoette fra strukturfondene siden 1989 generelt har bidraget til en vaesentlig styrkelse af den oekonomiske vaekst i en raekke medlemsstater, navnlig i de lande, der er omfattet af samhoerighedsforanstaltningerne;

2. stoetter alle foranstaltninger inden for Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europaeiske Socialfond (ESF), som har til formaal at oege eller bevare beskaeftigelsen, og udtrykker tilfredshed med det dokument, Kommissionen har udarbejdet i naert samarbejde mellem GD V og GD XVI;

3. konstaterer, at paa trods af styrkelsen af den oekonomiske vaekst og paa trods af programmerne under Den Europaeiske Socialfond (som siden 1989 har omfattet, og frem til 1999 fortsat vil omfatte, flere millioner mennesker), har beskaeftigelseseffekten af EU's strukturpolitikker vaeret utilstraekkelig, af ikke-varig art og vanskelig at saette tal paa;

4. minder om, at Unionens strukturpolitik er en langsigtet politik, som skal sikre betingelserne for en selektiv og baeredygtig vaekst paa lang sigt; minder om, at denne politik ikke boer stride imod behovet for at skabe og bevare varige arbejdspladser;

5. bemaerker, at selv om strukturprogrammernes succes eller fiasko ikke kun boer vurderes i forhold til udviklingen i beskaeftigelsesfrekvensen, er det klart foruroligende, at det netop er i omraaderne under maal nr. 1, at den gennemsnitlige arbejdsloeshed er steget mest i perioden 1987-1994, nemlig fra 10% til 18%;

6. understreger betydningen af de prioriteringer, der blev fastlagt under Det Europaeiske Raads moede i Essen, og behovet for at forbinde disse prioriteringer med bestraebelserne paa at forbedre strukturstoettens beskaeftigelseseffekt;

7. er navnlig med hensyn til ESF af den opfattelse, at politikken ikke blot boer bestaa i at uddanne, omskole eller opkvalificere arbejdstagere, men at det ogsaa maa sikres, at de paagaeldende kvalifikationer svarer til et reelt behov paa arbejdsmarkedet;

8. kraever ved udarbejdelsen af de nye projekter for 1997-1999 saerlig hensyntagen til investeringer, som er af varig og socialt baeredygtig karakter; understreger i denne forbindelse betydningen af den nuvaerende regionale fordeling af midler, hvor der tages hensyn til BNP pr. capita (maal nr. 1) og arbejdsloesheden (maal nr. 2);

9. konstaterer, at ESF hovedsagelig indirekte bidrager til at skabe arbejdspladser, idet den paavirker arbejdsmarkedets udbudsside ved at lette ansaettelse af ledige, og bekraefter i denne forbindelse den grundlaeggende betydning af undervisning og faglig uddannelse saavel som foranstaltninger til fordel for daarligt stillede befolkningsgrupper (unge, kvinder, langtidsarbejdsloese);

10. opfordrer Kommissionen og medlemssaterne til at korrigere den lave udnyttelse af strukturfondene og henviser til de positive resultater i de lande, hvor myndighederne anmoder halvoffentlige organisationer, som f.eks. arbejdsformidlingskontorer og uddannelsesinstitutioner, om at deltage i projektfinansieringen;

11. beklager den manglende metodologi ved evaluering af strukturfondenes beskaeftigelseseffekt og overvurderingen af antallet af nye arbejdspladser og henstiller, at Kommissionen udbedrer disse mangler til trods for de vanskeligheder, der er forbundet hermed, og oensker at blive underrettet om Kommissionens arbejde og resultater paa omraadet;

12. konstaterer, at strukturfondenes bevillinger til de mindst udviklede omraader navnlig er anvendt til projekter vedroerende forbedring af infrastrukturerne, og at beskaeftigelseseffekten derfor foerst vil slaa igennem paa mellemlang og lang sigt, saafremt de er af en saadan art, at de skaber varige arbejdspladser;

13. anser det for at vaere af absolut vital betydning, at en social og miljoemaessigt baeredygtig produktionsform i de omraader, der modtager stoette gennem strukturinterventionerne, gennem nedbringelse af overdrevent forbrug af naturens ressourcer og styrkelse af investeringen i menneskelige ressourcer kan frigoere et helt nyt potentiale og derved afhjaelpe den europaeiske regionalpolitiks hidtil manglende effektivitet;

14. mener, at bevillingerne under strukturfondene, selv uden foroegelse, er store nok til at kunne bidrage maerkbart til at fremme beskaeftigelsen, hvis de blev rettet mod dette maal, og opfordrer derfor Kommissionen til at bestraebe sig paa, at medlemsstaterne inden for de nuvaerende EF-stoetterammer fuldt ud udnytter mulighederne for en effektiv anvendelse af stoettemidlerne til fordel for varige beskaeftigelsesfremmende foranstaltninger;

15. bifalder derfor Kommissionens initiativ til i den tillidspagt for beskaeftigelsen, den har stillet forslag om, at foreslaa, at de finansielle manoevremargener i perioden 1994-1999 foerst og fremmest udnyttes til skabelse af arbejdspladser;

16. stoetter forslaget om at afsaette 8,5 mia ecu (der fremkommer ved anvendelse af BNI-deflatoren paa strukturbevillingerne) og 5,5 mia ecu (beloeb afsat for anden periode af maal nr. 2) til beskaeftigelse;

17. understreger, at der er mulighed for tilpasninger inden for programmer under de regionale maal, isaer maal nr. 1 og 2, men at en tilpasning forudsaetter, at overvaagningsudvalgene goeres bekendt med de nye kriterier og inddrages i en reel udveksling af oplysninger og erfaringer og underrettes om de fremgangsmaader, der anvendes for at oege strukturbistandens beskaeftigelseseffekt;

18. mener, at strukturfondenes beskaeftigelseseffekt kan oeges, hvis Kommissionen:

- udformer specifikke aktiviteter med sigte paa at forbedre forholdene i de store byer,

- gaar ind for at goere arbejdstiden mere fleksibel med henblik paa at oege eller bevare beskaeftigelsen,

- forbedrer arbejdsvilkaarene og oeger anerkendelsen af visse erhverv, saaledes at de i hoejere grad tiltraekker arbejdstagerne,

- traeffer foranstaltninger til finansiering af de europaeiske net, som anerkendes som hensigtsmaessige for en bedre udbredelse af oplysninger om udbud og efterspoergsel af arbejdskraft, saaledes at arbejdsgiverne kan finde arbejdstagere med passende kvalifikationer og arbejdstagerne kan faa kendskab til arbejdspladser, som svarer til deres kvalifikationer;

19. anbefaler den stoerst mulige udnyttelse af saavel traditionelle jobskabelsesomraader (saasom lokale produkter og kulturaktiviteter) som nye omraader (saasom personlige, sociale og miljoeorienterede tjenesteydelser);

20. anser det for noedvendigt at forbedre faellesskabspolitikkerne for stoette til smaa og mellemstore virksomheder paa baggrund af disse virksomheders betydning for jobskabelsen i den private sektor;

21. anser det for noedvendigt at skabe bedre ligevaegt mellem stoette til investering i kapitalgoder og i menneskelige ressourcer, som begge er af vital betydning for at styrke udviklingen, strukturtilpasningen og beskaeftigelsen;

22. mener navnlig, at det er ubetinget noedvendigt at stoette alle de initiativer, der kan lette adgangen til almen og faglig uddannelse for saavel unge som voksne;

23. anser det ligeledes for hensigtsmaessigt at gennemfoere saerlige stoetteforanstaltninger til fordel for kvinder, herunder uddannelsesforanstaltninger for arbejdsloese kvinder, omlaegning af arbejdstiden for deltidsbeskaeftigede og at stoette de kvindelige chefer for smaa og mellemstore virksomheder, som skaber arbejdspladser;

24. anser det for noedvendigt at stoette udviklingen af tjenesteydelser til virksomhederne og lokalsamfundene som en forudsaetning for udvikling og formidling af nye teknologier og paa lang sigt styrkelse af konkurrenceevnen og vaeksten;

25. stoetter saavel Kommissionens forslag om en europaeisk strategi til fremme af lokale udviklings- og beskaeftigelsesinitiativer som det forslag, der blev forelagt paa Det Europaeiske Raad i Firenze, om udvaelgelse af pilotomraader og -byer, som var villige til at indgaa en lokal beskaeftigelsespagt; opfordrer Kommissionen til i ovennaevnte meddelelse om EU's strukturinterventioner og beskaeftigelse at indfoeje et afsnit, hvori medlemsstaterne opfordres til, som led i den nuvaerende planlaegningsperiode, bedre at udnytte de muligheder for at skabe arbejdspladser, der opstaar via de lokale udviklings- og beskaeftigelsesinitiativer;

26. mener, at strukturpolitikkernes investeringer i forskning, teknologisk udvikling og innovation til fordel for smaa og mellemstore virksomheder udgoer en katalysator for beskaeftigelse, og boer styrkes; henstiller derfor indtraengende til, at produktionsinvesteringer inden for F& U og innovation faar en positiv behandling, naar der traeffes afgoerelse om projekternes stoetteberettigelse;

27. anser det for ubetinget noedvendigt i hoejere grad at inddrage de regionale myndigheder i de regioner, hvor disse har befoejelser paa omraaderne infrastruktur og kommunikation, faglig uddannelse og stoette til jobskabelse;

28. anser det for ubetinget noedvendigt i hoejere grad at foregribe den teknologiske udvikling, navnlig hvad angaar informations- og kommunikationsteknologierne, for at sikre stoerst mulig udnyttelse af det innovative og beskaeftigelsesmaessige potentiale;

29. mener, at en reform af strukturfondenes forvaltning ligeledes kan forbedre vaekstens beskaeftigelseseffekt (»scoring system«, dvs. udvaelgelse af projekter ud fra en vurdering af forholdet mellem omkostninger og antallet af nyoprettede arbejdspladser); anmoder Kommissionen om at undersoege muligheden for at generalisere denne metode;

30. henstiller til Kommissionen, at den prioriterer de forsoegsprojekter, som kan paaregnes at foere til oprettelse af realistiske og baeredygtige virksomheder eller andelsforetagender;

31. understreger den fundamentale rolle, som en aktiv politik til fordel for kvalitetsturisme kan spille for den oekonomiske udvikling og jobskabelsen i ugunstigt stillede eller afsides beliggende omraader, samt at en saadan politik skal tage hensyn til miljoeet og de paagaeldende omraaders kulturelle egenart, og stoetter i den henseende det foerste Philoxenia-program, som Kommissionen har forelagt;

32. understreger den stigende rolle, som kulturen spiller for regionaludviklingen, og de muligheder for jobskabelse, der ligger i som EU's stoette til kulturlivet;

33. mener, at aktiviteter af oekologisk eller miljoemaessig art har en stor fremtid for sig, samtidig med at de har et meget betydeligt jobskabelsespotentiale, og at de derfor boer stoettes staerkt gennem de forskellige strukturpolitikker og navnlig gennem Samhoerighedsfonden;

34. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at goere en indsats for at styrke infrastrukturprojekternes lokale beskaeftigelseseffekt i omraaderne under maal nr. 1;

35. mener, at det er ubetinget noedvendigt at styrke samarbejdet med erhvervslivet og arbejdsmarkedets parter inden for overvaagningsudvalgene, og anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at forpligte sig til at traeffe de noedvendige foranstaltninger for at fremme en generel mobilisering af alle de parter, der er involveret i styrkelsen af beskaeftigelsen;

36. stoetter Kommissionens forslag om i forbindelse med strukturpolitikkerne at skabe et territorialt partnerskab for beskaeftigelse mellem offentlige og private aktoerer, som ikke tillaegges samme opgaver som overvaagningsudvalgene, men som opererer paa grundlag af beskaeftigelsesundersoegelser og -strategier med udgangspunkt i de vellykkede erfaringer, der er gjort i visse regioner;

37. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at give aktoererne i overvaagningsudvalgene kompetence til at vurdere projekter paa grundlag af deres bidrag til en varig udvikling i regionen og til at kunne aendre indikatorerne i denne retning;

38. opfordrer Kommissionen til at bestraebe sig paa at oege forstaaelsen for arbejdskraftintensive programmer hos repraesentanterne for overvaagningsudvalgene og omraadeaftalerne;

39. anmoder Kommissionen om omgaaende at indlede de noedvendige undersoegelser med henblik paa at sikre en mere noejagtig evaluering af strukturpolitikkernes indvirkning paa beskaeftigelsen, baade foer og efter, under hensyntagen til omraadernes forskelligartethed;

40. opfordrer Kommissionen til i overensstemmelse med ESF-forordningen at finansiere et program for seminarer og udveksling af information, erfaringer og praksis for at oege bevistheden og fremme debatten inden for overvaagningskomitéerne om midler til at oege strukturstoettens beskaeftigelseseffekt;

41. opfordrer Kommissionen til at finansiere udvekslingen af know-how og erfaringer, f.eks. ved hjaelp af seminarprogrammer og skriftlig og elektronisk information, saaledes at lokale og regionale myndigheder kan udnytte den eksisterende erfaring ved udarbejdelsen af regionale og lokale programmer som led i strukturfondene;

42. mener, at spoergsmaalet om en reform af strukturfondene kraever en saerskilt droeftelse paa et senere tidspunkt.

43. opfordrer til yderligere anvendelse af teknik til kvalitativ vurdering (vedroerende jobskabelse) af de programmer, som overvejes;

44. understreger, at der paahviler de lokale og regionale aktoerer en vigtig og uerstattelig rolle i kampen mod arbejdsloesheden, og at de boer deltage aktivt paa alle niveauer i beslutningsprocessen og i formuleringen af politikker og loesningsmodeller;

45. erindrer om medlemsstaternes forpligtelse til at respektere additionalitetsprincippet og understreger, at overholdelsen af OEMU's nominelle konvergenskriterier ikke kan anfaegte noedvendigheden af oekonomisk og social samhoerighed;

46. foreslaar, at der sker en yderligere koncentration og maalretning; erindrer om, at maalsaetningen om bekaempelse af arbejdsloesheden og om jobskabelse skal indeholde en maalsaetning om lige muligheder og navnlig forbedring af kvindernes deltagelse under hensyntagen til de forskellige direktiver, resolutioner og henstillinger om ligebehandling og lige muligheder for kvinder og maend;

47. erindrer om, at kvinder hovedsageligt er beskaeftiget i lavt kvalificerede, lavtloennede og ikke-ledende stillinger og i servicesektoren samt i deltidsstillinger, hvilket ikke er tilfredsstillende i betragtning af, at mange kvinder i disse erhverv har et hoejt uddannelsesniveau, og at denne situation faktisk foerer til ressourcespild;

48. fremhaever, at der boer laegges vaegt paa faglig og livslang uddannelse for kvinder, baade for at lette dem adgang til beskaeftigelse efter pauser i arbejdslivet og adgang til hoejere stillinger; foreslaar bredere foranstaltninger end dem, der indgaar i faellesskabsinitiativerne for menneskelige ressourcer,

49. understreger betydningen af en vaesentlig styrkelse af de lokale og regionale myndigheders og arbejdsmarkedets parters deltagelse som et kriterium for at modtage strukturfondsstoette for yderligere at fremme lige muligheder, hvilket kun kan befordre den oekonomiske og sociale samhoerighed, som fortsat vil vaere fondenes vigtigste maal.

50. opfordrer indtraengende Kommissionen til ved gennemfoerelsen af meddelelsen om integrering af lige muligheder i alle faellesskabspolitikker hurtigst muligt at udarbejde anvendelige og konkrete forslag, saaledes at anvendelsen af strukturfondene bidrager til at skabe lige muligheder; henviser i den forbindelse til konklusionerne fra den paa den belgiske regerings initiativ afholdte europaeiske konference i Bruxelles den 7. og 8. marts 1995 om lige muligheder i strukturfondene;

51. mener, at virkeliggoerelsen af lige muligheder saavel i planlaegnings- som i vurderingsfasen maa vaere et afgoerende kriterium; anmoder Kommissionen om hurtigt at tilpasse evalueringssystemerne og metoderne til denne maalsaetning;

52. ser derfor gerne, at der laegges mere vaegt paa brugen af strukturfondene til udvikling af infrastrukturer og tjenester for hjaelp til ikke-selvhjulpne personer, til investeringer i virksomheder, som gennem ny tilrettelaeggelse af arbejdet tilgodeser jobskabelse og arbejdslivets kombinering med familielivet, samt til foranstaltninger for genetablering af det sociale netvaerk i byer og landdistrikter, hvorved kvinder kan komme ud af den sociale isolation;

53. forventer, at overvaagningsudvalgene regelmaessigt evaluerer brugen af strukturfondene med hensyn til lige muligheder og stoetter saerskilte initiativer til virkeliggoerelse af denne maalsaetning;

54. anmoder sin formand om at sende denne beslutning til Kommissionen og Raadet.