Det samlede elevtal på de 14 europaskoler stiger konstant, og antallet af elever steg fra 22 778 i 2010 til 23 367 i 2011. De fleste (63 %) elever i europaskolesystemet går på europaskolerne i Bruxelles (44 %) og Luxembourg (19 %). Kategori 1-elever – som væsentligst er børn af ansatte i EU og i europaskolerne og i Den Europæiske Patentmyndighed, hvad angår europaskolen i München – udgør 74 % (17 396) af eleverne, men visse mindre europaskoler har kun et meget lille antal elever af denne kategori. Kategori 2-elever udgør 5,12 % af elevtallet, og her ses følgerne af den økonomiske krise, idet der er indgået færre aftaler med europaskolerne om denne elevkategori. Endelig udgør kategori 3-elever, som er elever, hvis forældre skal betale skolepenge, 4 774 elever (20 %).

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om at justere det budget, Kommissionen havde anmodet om til europaskolerne, betød, at europaskolerne straks måtte vedtage spareforanstaltninger, der fremkaldte en række reaktioner blandt andet fra europaskolernes forældreforening og fra personaleudvalget. Kommissionen gik ind for disse foranstaltninger, i det omfang de ikke bragte de grundlæggende principper for europaskolernes læseplan i fare.

Efter drøftelser mellem Det Europæiske Råd og Europa-Parlamentet blev EU's samlede budget for 2011 vedtaget med et bidrag til europaskolerne på 164 mio. EUR. Selv om bidraget var lavere end det, der var vedtaget i Det Øverste Råds budget for europaskolerne, var bidraget dog højere end i 2010, hvor det var på 154 mio. EUR.

Det Øverste Råd for Europaskolerne godkendte i april 2010 europaskolernes budget for 2011 med et EU-bidrag, der steg med 11 % i forhold til det foregående år, bl.a. på grund af udviklingen i elevtallet (+ 2,6 %). Det Øverste Råd for Europaskolerne accepterede dette budget på den betingelse, at europaskolerne traf foranstaltninger for bedre at kontrollere budgettets udvikling i fremtiden.

Europaskolesystemet har fortsat fungeret i en vanskelig økonomisk og budgetmæssig situation i Europa, og det har været nødvendigt at holde udgifterne under kontrol og samtidig sikre kvalitet i undervisningen.

Skolen er et eksempel på lokal medfinansiering og modtager et tilskud fra Karlsruhe by (165 000 EUR i 2011), der anvendes til udstationering af en økonom og en assistent fra kommunen, der arbejder på skolen. Delstaten Baden-Württemberg yder ligeledes økonomisk tilskud til skolen og udbetalte 732 200 EUR i 2011.

I øvrigt har de britiske myndigheder fremlagt en ny plan om at åbne en ny national skole ("free school") på området, som vil erstatte den oprindele plan om at åbne et "akademi". Lanceringen af denne "free school" er planlagt til september 2012 med en gradvis åbning af de forskellige klassetrin i takt med, at de ikke længere findes i europaskolen.

Europaskolen Bruxelles IV oplevede igen en betydelig stigning i elevtallet (31 %), fra 809 elever til 1 059 elever. På grund af lokalemanglen på den midlertidige skole i Berkendael blev der opstillet præfabrikerede bygninger for at give plads til 7 nye klasser.

I december 2010 fastsatte budgetmyndigheden bidraget fra EU-budgettet for 2011 til 164 mio. EUR. Kommissionen har meddelt dette til europaskolernes generalsekretariat og anmodet europaskolerne om straks at træffe spareforanstaltninger for at overholde budgetrammen. I begyndelsen af 2011 anmodede den ligeledes i forbindelse med bestyrelsesmøderne europaskolerne om at angive de konkrete besparelser, der kan foretages. I april 2011 vedtog Det Øverste Råd for Europaskolerne betydelige rationaliseringsbeslutninger bl.a. om undervisning og timer og intern organisation, f.eks. kortere fritagelsesperioder for erhvervsvejledere, revision af metoden til beregning af koordineringstiden til undervisningshjælp, SEN-elever og SWALS-elever. Lønskalaen for europaskolernes lærere og timelærere er ligeledes blever revideret for at bringe den i overensstemmelse med lønskalaen ifølge vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union efter reformen i 2004.

Udkastet til budget for 2011 på 171 mio. EUR, som Kommissionen støttede, blev vedtaget af Det Øverste Råd for Europaskolerne i april 2010. Det Øverste Råds godkendelse af dette beløb var imidlertid betinget af gennemførelsen af spareforanstaltninger, som f.eks. en revision af lønskalaen for europaskolernes udstationerede personale, en omstrukturering af undervisning og valgfag, en afklaring af anvendelsen af midlerne til SEN-elever ("("special educational needs"). Kommissionen har opført 171 mio. EUR på det budgetforslag, der er forelagt budgetmyndigheden (Rådet og Europa-Parlamentet).

De gennemsnitlige årlige omkostninger pr. elev for alle europaskolerne var i 2011 på 11 918 EUR. Den økonomiske situation har medført et fald i medlemsstaternes bidrag, og flere medlemsstater udstationerer færre lærere. Ved skolestart i 2011 var der 88 udstationerede lærerstillinger, som medlemsstaterne ikke havde besat, hvilket er 24 stillinger mere end det foregående år. Følgelig er tilskuddet til europaskolerne via EU-budgettet steget.

Det samlede antal elever i europaskolesystemet steg med 2,6 % fra 2010 til 2011, fra 22 778 til 23 367. Der er i alt 17 396 kategori 1-elever, der udgør næsten 75 % af det samlede elevtal. Kategori 2-elever udgør lidt over 5 % af elevtallet, og her ses følgerne af den økonomiske krise (der er indgået færre aftaler med europaskolerne). Endelig er der i alt 4 774 kategori 3-elever, dvs. lidt over 20 %.

De italienske myndigheders støtte på 400 000 EUR til finansiering af yderligere infrastruktur er stadig ikke udbetalt, selv om støtten over for næstformand Maroš Šefčovič er bekræftet af Italiens faste repræsentant ved EU.

De luxembourgske myndigheder gør en stor indsats for at fremme skoletransporten. Transporten organiseres dels af de luxembourgske myndigheder og dels af "Transport Scolaire" ved europaskolen Luxembourg I (ATSEE). Endvidere er der udarbejdet en mobilitetsplan for Luxembourg II-skolen i Bertrange/Mamer i samarbejde med de luxembourgske myndigheder. Forberedelserne af åbningen af Luxembourg II i Mamer i 2012 er i gang.

4.1.Åbning af systemet – akkrediterede skoler

Åbningen af europaskolesystemet til de nationale systemer er et af de vigtigste aspekter ved den reform, som Det Øverste Råd vedtog i april 2009 i Stockholm. Denne åbning består i at akkreditere nationale skoler, således at de kan tilbyde en europæisk undervisning, der fører til en europæisk studentereksamen. På disse såkaldte type II-europaskoler (EET2) kan børn af EU-ansatte modtage undervisning på steder, hvor der findes EU-instanser, men ingen europaskole. Disse akkrediterede skoler, der finansieres inden for rammerne af det nationale system, kan modtage et finansielt bidrag over EU-budgettet i forhold til det antal børn af UE-ansatte, der går på skolen. Den 8. december 2010 vedtog Kommissionen en afgørelse om ydelse af EU's bidrag.

Anmodning om akkreditering af en skole sker på medlemsstaternes initiativ. Akkrediteringsproceduren betyder, at der undertegnes en aftale mellem den pågældende skoles juridiske repræsentant og europaskolernes generalsekretær, som repræsenterer Det Øverste Råd for Europaskolerne.

Ud af de seks nationale skoler, som Det Øverste Råd for Europaskolerne har godkendt, har fem indgået en bidragsaftale i 2011 og modtaget de første betalinger fra Kommissionen for skoleårene 2009/2010, 2010/2011 og 2011/2012. EU's bidrag for de tre skoleår andrager 7 419 967 EUR.

De seks akkrediterede skoler er "Scuola per l'Europa" i Palermo (Italien) beliggende tæt på Det Europæiske Agentur for Fødevaresikkerhed, "Centre for European Schooling" i Dunshaughlin (Irland) beliggende tæt på Kommissionens Levnedsmiddel- og Veterinærkontor, "School of European Education" i Heraklion (Grækenland) beliggende tæt på ENISA (Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed), "European Schooling" i Helsinki (Finland) beliggende tæt på Det Europæiske Kemikalieagentur, "Ecole Européenne de Strasbourg" (Frankrig) beliggende tæt på EU-institutionerne (Europa-Parlamentet og Ombudsmanden) og endelig "Ecole Internationale Provence-Alpes-Côte d’Azur" i Manosque (Frankrig) beliggende tæt på Forskningscentret ITER i Cadarache.

Tre andre skoler er ved at blive godkendt, nemlig "E cole d’enseignement européen" i Haag (Nederlandene), der forventes åbnet i august 2012, "Tallinn European Schooling" (Estland) og "European School of Copenhagen"(Danmark).

Endvidere giver åbningen af systemet også mulighed for inden for rammerne af et pilotprojekt at godkende skoler, hvor der ikke går børn af EU-ansatte, men som følger den europæiske læseplan, således at skolerne bliver såkaldte type III-europaskoler. Tyskland har således fremlagt et projekt til en skole, der åbner i september 2012 i Bad Vilbel.

4.2.Revision af lønskalaen for udstationerede lærere/timelærere

Vedtægten for udstationerede lærere ved europaskolerne følger i nogen grad den, der gælder for ansatte i EU-institutionerne. Efter reformen af vedtægten for EU-ansatte i 2004, herunder revisionen af grundlønsskalaen, blev lønskalaen for udstationeret personale i Europaskolesystemet ikke tilpasset tilsvarende. Det Øverste Råd for Europaskolerne har derfor vedtaget en revision af lønskalaen i december 2010 for at bringe den i overensstemmelse med EU-vedtægten.

Disse nye bestemmelser finder anvendelse på personer, der indgår i europaskolesystemet efter den 1. september 2011. Vedtægten for udstationeret personale ved europaskolerne er blevet ændret tilsvarende.

4.3.Overbelægning / infrastruktur

Den konstante stigning i antallet af anmodninger om optagelse af kategori 1-elever skaber behov for mere plads. Nogle europaskoler oplever en alvorlig overbelægning, der dagligt giver praktiske vanskeligheder. Det gælder bl.a. skolerne i Bruxelles, Luxembourg, Frankfurt og Varese.

I betragtning af stigningen i antallet af børn af EU-ansatte og den forventede udvikling i antallet af elever i de kommende år besluttede Det Øverste Råd for Europaskolerne i april 2010 at anmode de belgiske myndigheder om at foreslå et område for en femte europaskole i Bruxelles. Talskøn viser, at på trods af åbningen af skolen af Laeken i september 2012 vil det være nødvendigt med en femte europaskole i Bruxelles fra 2015.

Europaskolernes generalsekretær har ved flere lejligheder i 2011 sendt breve til de belgiske myndigheder med anmodning om forslag til områder, der kunne være egnede til en femte europaskole i Bruxeles. Kommissionen har i hele 2011 over for de belgiske myndigheder insisteret på, at der indledes forhandlinger om placeringen af den femte europaskole, og at beliggenheden skal være i nærheden af de områder, hvor størstedelen af personalet er bosiddende, og af de europæiske institutioners kontorer. I forbindelse med udnævnelsen af Elio di Rupo som belgisk premierminister i december 2011 sendte næstformand Maroš Šefčovič et brev med anmodning om at indlede forhandlinger med henblik på at foreslå områder til en femte europaskole. Der har været bilaterale kontakter med de belgiske myndigheder efterfulgt af endnu et brev fra næstformanden til premierministeren, men der er endnu ikke modtaget et officielt svar med et forslag.

Europaskolen Luxembourg II, der vil få en kapacitet på 3 000 elever, flytter til den permanente beliggenhed i Bertrange/Mamer ved skolestart 2012. Åbningen af denne store skole med moderne udstyr vil i betydelig grad forbedre dagligdagen for alle implicerede, der indtil nu har delt ét sted.

Europaskolen Bruxelles IV, der vil få en kapacitet på 2 800 elever, flytter også til den permanente beliggenhed i Laeken i september 2012. Renoverings- og byggearbejdet på området, der er et betydeligt arkitektonisk projekt, skrider planmæssigt frem.

Eleverne på europaskolen Bruxelles IV, der er midlertidigt installeret på området i Berkendael, vil blive overført til Laeken ved skolestart 2012. Skolen går en stor indsats, både hvad angår de praktiske aspekter og elevernes involveren, for at denne overflytning sker på den bedst mulige måde.

4.4.Fordeling af omkostninger mellem medlemsstaterne

I 2011 udgjorde EU's finansielle bidrag til europaskolesystemet 164 mio. EUR, hvilket udgør næsten 60 % af det samlede budget.

EU's bidrag er udligningsbidrag og afhænger af medlemsstaterns bidrag, der igen hænger sammen med, hvor mange udstationerede lærere der fortsætter med at modtage deres nationale løn. I flere år har antallet af udstationerede lærerstillinger, som medlemsstaterne ikke har besat, været stigende, og EU's finansielle bidrag har som følge deraf også været stigende. Næstformand Maroš Šefčovič talte på Ministerrådets møde (uddannelse) og sendte i september 2011 et brev til medlemsstaterne for at minde dem om deres forpligtelser i den henseende.