[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 16.3.2006

KOM(2006) 125 endelig

2006/0043 (CNS)

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om hør og hamp

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om ændring af forordning (EF) nr. 1673/2000, for så vidt angår forarbejdningsstøtten for hør og hamp bestemt til fiberproduktion, og forordning (EF) nr. 1782/2003, for så vidt angår hamp, der er omfattet af enkeltbetalingsordningen

(forelagt af Kommissionen)

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om hør og hamp

Efter artikel 15, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1673/2000 om den fælles markedsordning for hør og hamp bestemt til fiberproduktion skal Kommissionen forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, der i givet fald ledsages af forslag. Rapporten “ skal indeholde en vurdering af forarbejdningsstøttens indvirkning på især:

— producenternes situation for så vidt angår dyrkede arealer og opnåede priser

— tendenserne på markederne for spindfibre og udviklingen af nye produkter

— forarbejdningsindustrien.

Rapporten skal under hensyn til den alternative produktion oplyse, om industrien kan fungere efter de fastlagte retningslinjer. Den skal ligeledes redegøre for muligheden for at forarbejdningsstøtten pr. ton korte hørfibre og hampefibre og den supplerende støtte pr. hektar hør gøres permanent efter produktionsåret 2005/2006 . ”

Formålet med denne rapport er at besvare disse spørgsmål. I den forbindelse tog Kommissionen hensyn til analysen og resultaterne i den vurderingsrapport om hør og hamp, der blev afsluttet i oktober 2005.

UDVIKLING FOR HØR OG HAMP

Den seneste reform af den fælles markedsordning for hør og hamp bestemt til fiberproduktion fandt sted i 2000. Med den blev der indført støtte til forarbejdning af hør og hamp bestemt til fiberproduktion. Støtten ydes til alle forarbejdningsvirksomheder, mens producenter af hør- og hampestrå modtager støtte efter den generelle støtteordning for markafgrøder. Hensigten var at undgå spekulationsdyrkning, der steg under den foregående ordning, og at fremme produktionen af lange hørfibre ved at yde en større støtte til sådanne fibre. Resultaterne har været meget positive: den tilskudsudløste produktion er forsvundet, og produktionen af lange hørfibre er steget betydeligt. Det nuværende budget for den fælles markedsordning for hør og hamp er på kun ca. 20 mio. EUR.

Støtten til godkendte primærforarbejdningsvirksomheder er baseret på den mængde specifikke fibre, der faktisk fremstilles af strå, som er omfattet af en salgs-/købekontrakt.

Støtten er:

1. for lange hørfibre på:

- 160 EUR pr. ton for produktionsårene 2002/2003 til 2005/2006

- 200 EUR pr. ton fra og med produktionsåret 2006/2007

2. for korte hørfibre og hampefibre (der indeholder højst 7,5 % urenheder og skæver):

- 90 EUR pr. ton for produktionsårene 2001/2002 til 2005/2006.

Medlemsstaterne kan på visse betingelser også yde støtte for korte hørfibre, der indeholder mellem 7,5 og 15 % urenheder og skæver, og for hampefibre, der indeholder mellem 7,5 og 25 % urenheder og skæver.

Forarbejdningsstøtten ydes inden for en maksimal garantimængde (MGM) pr. produktionsår på 80 823 tons for lange hørfibre og 146 296 tons for korte hørfibre og hampefibre. Mængderne fordeles mellem medlemsstaterne som nationale garantimængder (NGM). Det er tilladt at overføre kvoter mellem lange hørfibre og korte fibre, idet der anvendes en ækvivalenskoefficient, så foranstaltningen forbliver budgetneutral.

For at støtte den traditionelle produktion af lange hørfibre i visse områder af Nederlandene, Belgien og Frankrig, ydes der en supplerende overgangsforarbejdningsstøtte til godkendte forarbejdningsvirksomheder.

Hør

Dyrkningsarealer og produktion

Efter den seneste udvidelse tegner EU sig for mere end 20 % af de samlede hørarealer i verden (ca. 500 000 ha ifølge FAO). I 2004 var hørdyrkningen koncentreret på fem vigtige producentlande: Frankrig (65 %), Belgien (15 %), Polen (7 %), Tjekkiet (4,4 %) og Nederlandene (3,6 %).

Hørarealet har siden 2001 stabiliseret sig på omkring 120 000 ha i EU-25, dvs. tæt på arealet inden den tilskudsudløste produktion begyndte (i 1999 var dyrkningsarealet på 233 000 ha).

Hørarealerne er steget betydeligt i Frankrig (en stigning på 25 000 ha), navnlig i Normandie, og i Belgien/nordlige Wallonie (stigning på 6 500 ha). I Nederlandene er hørarealerne kun steget i begrænset omfang (med 500 ha).

Den langsigtede tendens for produktionen af hørstrå viser udprægede forskelle. Produktionen nåede op på 775 000 tons i 2004, hvoraf 86 % blev dyrket i Frankrig og Belgien. De nye medlemsstaters andel er forblevet marginal med omkring 10% af den samlede mængde (80 000 tons produceret i 2004). På trods af nedgangen i det samlede dyrkningsareal efter reformen viser stråproduktionen en stigende tendens (en stigning på 192 000 tons mellem 1999 og 2004), hvad der bekræfter, at den spekulative dyrkning er forsvundet.

Mellem 2000 og 2004 steg produktionen af lange hørfibre i EU-15 fra 93 500 tons til 136 500 tons (60 %) og af korte hørfibre fra 41 000 tons til 60 000 tons (65 %)[1].

Korte hørfibre er som regel et biprodukt fra fremstillingen af lange hørfibre. I vurderingsrapporten fremhæves det, at ingen forarbejdningsvirksomhed udelukkende fremstiller korte hørfibre i EU bortset fra nogle få anlæg, der har en meget begrænset handelsaktivitet:

- to pilotanlæg i Det Forenede Kongerige

- to anlæg, der fremstiller pulp til specialpapirer i Frankrig uden for støtteordningen (på grund af indholdet af urenheder)

- et anlæg i Tyskland med en produktion under 150 tons om året.

I de nye medlemsstater afsættes hørfibrene fortsat til tekstilindustrien og traditionelle anvendelser som rebfremstilling. Korte hørfibre fremstilles ikke på specialanlæg, men er biprodukter fra fremstillingen af lange fibre. Kun i Slovenien dyrkes der hør med henblik på at fremstille korte hørfibre (ca. 100 tons blev produceret i 2004, mod 400 tons i 2001).

Kvaliteten af de lange hørfibre varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat.

Pri ser

Ifølge vurderingsrapporten lå priserne for hørstrå i Frankrig i gennemsnit på omkring 248 EUR/ton i 2001 og 2003, men steg til 272 EUR/ton i 2002.

Hvad de lange hørfibre angår, faldt priserne på trods af stor efterspørgsel til eksport på grund af euroens opskrivning i forhold til den amerikanske dollar. Prisen for lange hørfibre faldt med 30 % i perioden fra 2000/2001 til 2003/2004, inden de stabiliserede sig på 1 600 EUR/ton i 2004.

Hvad priserne for korte hørfibre angår, blev der mellem juli 2001 og juli 2004 rapporteret om et kraftigt fald på 25 til 30 % i Belgien, Frankrig og Nederlandene. Priserne svinger dog meget i forhold til fibrenes anvendelse:

- fremstilling af specialpapir: 170 EUR/ton

- spindfibre: 345 EUR/ton

- ikke-vævede materialer: 400 EUR/ton

- kompositter: 500 EUR/ton.

Bruttomargenen pr. ha steg generelt fra 1999 til 2003. Selv om reformen i 2000 medførte, at tilskuddene blev reduceret, er denne reduktion blevet opvejet af gode markedstendenser og udbytter.

Før reformen modtog de fleste producenter en fjerdedel af støtten pr. ha med fiberhør, og de resterende 75 % blev udbetalt til forarbejdningsvirksomheden. Reformen medførte, at hørproducenternes andel af tilskuddene steg til mere end 60 %. Producenternes indtægter er således blevet mindre afhængige af prissvingningerne.

Marke dstendenser og forarbejdningsvirksomheder

Den europæiske produktion af lange hørfibre anvendes især i tekstilindustrien. De forskellige afsætningsområder synes at være forblevet stabile i de senere år og fordeler sig på beklædning (50 %), husholdningstekstiler (20 %) boligtekstiler (13 %), idet resten anvendes til at fremstille produkter som reb og filtre (17 %).

Sidste år blev næsten 70 % af de lange hørfibre eksporteret – især til Kina (50 %). Efterspørgslen efter lange hørfibre er blevet presset op af udvidelsen af den kinesiske spinderi-industri, og eksporten til Kina steg i gennemsnit med 20 % om året mellem 1999 og 2003. Andre handelspartnere er Rusland og nogle af de nye medlemsstater (Polen, Tjekkiet og Litauen).

Den store efterspørgsel fra Kina synes at have foranlediget europæiske (navnlig franske) producenter til at lægge større vægt på mængde end kvalitet.

Det er vanskeligt at sætte nøjagtige tal på de endelige anvendelser af hørfibre efter den videre forarbejdning i lande uden for EU. En række halvfærdige og færdige tekstilprodukter med indhold af europæiske hørfibre geneksporteres fra Kina, navnlig til Europa og USA. Import af hørbeklædning fra Kina til EU steg med 50 % om året fra 1999 til 2003.

EU’s eksport af tekstilvarer til USA faldt med 10 % for stoffer og med 25 % for beklædning mellem 1999 og 2003.

Omsætningen af lange hørfibre har stabiliseret sig på omkring 200 mio. EUR over perioden 2000–2004 (183,7 mio. EUR i 2003) som følge af stigningen i solgte mængder og stadige prisfald.

Hvad de korte hørfibre angår, aftog tekstilindustrien omkring 40 % af produktionen til rene hørstoffer og multifibermaterialer med bomulds- eller syntetiske fibre. Den vigtigste udvikling på dette marked siden 1999 har været faldet i de europæiske spinderiers produktion og den stigende eksport til Kina og Hongkong.

Siden 1999 er markedet for korte fibre blevet udvidet med nye tekniske anvendelser. Produktionen af fibre til sådanne formål blev næsten firdoblet mellem 1999 og 2003, fra 4 800 til 18 500 tons, svarende til henholdsvis 9 og 25 % af alle korte fibre.

Den andel, der aftages af papirindustrien, herunder cigaretpapir og teknisk papir, er forblevet stabil med hensyn til mængden (25 000 tons om året), men dens andel af den samlede fiberproduktion faldt fra 45 til 34 %. Sektoren led også under den stigende konkurrence fra træfibre. På trods af de lave priser er papirindustrien fortsat et attraktivt afsætningsområde for korte hørfibre, da den kan aftage store mængder og ikke kræver fibre af høj kvalitet.

De nye tekniske anvendelser af korte hørfibre tegner sig for 25 % af produktionen, hvoraf kun en lille andel (2,5 %) er bestemt til fremstilling af ikke-vævede materialer som geotekstilfilt, landbrugssmuld og isoleringsplader. Produktion af kompositter til automobilindustrien er det mest avancerede nye marked (navnlig i Tyskland), der anvender 16 500 tons (23 % af alle korte hørfibre). Til dette formål forarbejdes hørfibre til termoplastiske materialer takket være deres lave vægt og gode modstandsevne over for stød. Dette marked betragtes som lovende, hvis priserne for hørfibre forbliver stabile, og hvis priserne for eksotiske fibre (sisal, kenaf, jute, osv.) ikke falder betydeligt. Garanti for regelmæssige forsyninger er et vigtigt krav for industrien, så konkurrencen fra eksotiske fibre er alvorlig. Den tyske automobilindustri besluttede at sprede sine forsyninger af fibre, da hørproduktionen i Europa i 2001 faldt på grund af dårlige vejrforhold.

På grundlag af gennemsnitlige priser kan den samlede værdi af markedet for korte hørfibre anslås til omkring 25 mio. EUR. Tekstilanvendelser udgør den vigtigste indtægtskilde (10 mio. EUR), efterfulgt af kompositter til automobilindustrien (8,5 mio. EUR). Papirindustrien skaber kun indtægter på 4,2 mio. EUR. Ikke-vævede materialer tegner sig for 0,7 mio. EUR.

Kapaciteten for sekundær forarbejdning af korte hørfibre er vokset betydeligt siden reformen, fordi den eksisterende kapacitet udnyttes bedre, og der opføres nye rensningsanlæg.

H amp

Dyrkningsarealer og produktion

EU tegner sig for en forholdsvis stor andel af hampeproduktionen på verdensplan med 15 000 ha (29 % af det samlede dyrkningsreal på 52 000 ha i verden ifølge FAO). Hampearealerne har været forholdsvis stabile siden 2001, men udgør fortsat en ubetydelig andel af markafgrøderne. De er langt lavere end i 1998, hvor den tilskudsudløste produktion nåede op på rekordarealet 40 000 ha.

Hampedyrkningen foregår især i seks medlemsstater, der tegner sig for 90 % af hampearealerne i EU-25 i 2004: Frankrig (54 %), Tyskland (11 %), Forenede Kongerige (9 %), Polen (6 %), Italien (6 %) og Spanien (4 %). De nye medlemsstater tegner sig for 11 % af hampearealerne i EU-25 (Polen 6 %, Ungarn 3 % og Tjekkiet 2 %). Det skal dog nævnes, at hampearealerne var meget store i Ungarn i 1980’erne (mere end 60 000 ha i 1987, 55 % større end i EU som helhed).

Produktionen af hampestrå i EU er meget varierende, hvilket hænger sammen med de meget variable dyrkningsarealer især i Frankrig. Fra 2000 til 2004 lå produktionen af hampestrå i gennemsnit på omkring 86 000 tons (med en maksimal mængde på 101 000 tons i 2003, der faldt sammen med et maksimalt dyrkningsareal på 18 000 ha).

Produktionen af hampefibre viser en stigende tendens og steg til 28 000 tons i 2000 og omkring 31 000 tons i 2004[2].

Pri ser

Før reformen i 2000 blev hektarstøtten for hamp betalt fuldt ud til producenterne. Efter reformen faldt både den samlede støtte og den støtte, der udbetales direkte til producenten. De købspriser, som forarbejdningsvirksomhederne betaler producenterne, er dog steget: i Tyskland blev stråpriserne næsten fordoblet efter reformen (fra 80 til 145 EUR pr. ton); i Det Forenede Kongerige steg de med 22 % (fra 90 £ pr. ton i 2001 til 110 £ i 2004). I Frankrig har hampeforarbejdningsvirksomhederne i de sidste tre år ved salget af fibre væltet stigningen i stråpriserne over på papirindustrien. I Frankrig steg stråpriserne fra 60 til 72 EUR pr. ton efter reformen.

Der er store forskelle mellem priserne på fibre, der anvendes i specialpapirindustrien (i gennemsnit 371 EUR pr. ton i), og fibre til tekniske anvendelser (500 EUR pr. ton for ikke-vævede materialer og 600 EUR pr. ton for plastkompositter). Mellem 1999 og 2003 steg priserne for fibre til papirindustrien skarpt med 27 %. Det forhold kan især forklares med den mellem forarbejdningsvirksomheder og papirindustrien indgåede aftale om at kompensere for nedsættelsen af EF-støtten. Selv hvis papirindustrien accepterer at betale højere priser til de virksomheder, der forarbejder hampefibre, ser det dog til, at konkurrencen fra de tre-fire gange billigere træfibre alvorligt vil påvirke dette marked på lang sigt, herunder markedet for specialpapir.

Marke dstendenser og forarbejdningsvirksomheder

Efter en nedgang i forbruget i papirindustrien i 2001 og 2002 indtraf der igen en stigning i afsætningen af disse fibre i 2003 i forhold til 1999: 86 % af den samlede hampefiberproduktion (20 700 tons).

Produktionen af kompositter til automobilindustrien steg fra 1 770 til 2 470 tons (ca. 10 %), mens 824 tons blev anvendt til ikke-vævede materialer til byggeri og isolering. Markedet for isoleringsmaterialer har ikke opnået den forventede vækst på grund af den ugunstige prisforskel og den lavere tekniske ydelse end konkurrerende fibre. Mængdemæssigt er markedet ret stabilt.

Omsætningen på markedet for hampefibre ligger på tæt på 10 mio. EUR. Den største andel heraf (7,7 mio. EUR) tegnede papirindustrien sig for. Produktionen af kompositter har en værdi 1,2 mio. EUR og ikke-vævede materialer 0,4 mio. EUR. Under hensyn til markedsudviklingen har nedsættelsen af støttebeløbet ikke påvirket hampefibres konkurrenceevne i forhold til de vigtigste konkurrerende produkter (korte hørfibre og træfibre). Det kan forklares med tre forhold:

- stabile margener takket være salget af biprodukter, der tegner sig for ca. 50 % af forarbejdningsvirksomhedernes indtægter

- hampefibre (ligesom korte hørfibre) imødekommer visse specifikke behov som f.eks. i tobaksindustrien, der ønsker stabile papirforsyninger

- en velorganiseret papirindustri: nogle hampeforarbejdningsvirksomheder har indgået enesalgsaftaler med papirfabrikanter.

Stigningen i produktionskapaciteten for hampefibre har været beskeden og har medført en mætning af de vigtigste produktionsanlæg (især i Frankrig), der nu planlægger yderligere investeringer for at imødekomme udvidelsen af de nye markeder (tekniske fibre). Den nuværende produktionskapacitet for hampefibre er på 35 000 tons; i fremtiden vil den kunne stige med helt op til 23 000 tons.

Den største skætningskapacitet for hampefibre ligger på omkring ti anlæg i Frankrig, Forenede Kongerige, Tyskland og Nederlandene. Skætningskapaciteten i EU-15 var på i alt 107 000 tons strå i 2004/2005.

Konklusioner om sektorens udvikling

Næsten 90 % af den samlede omsætning på 216,5 mio. EUR for hør- og hampefibre i 2003 stammede fra afsætningen af “tekstiler”. “Special- og teknisk papir” tegnede sig for 8 %, “kompositter” for 4 % og “ikke-vævede materialer” for 1 %.

1. Tekstiler: siden reformen er afsætningen af tekstiler steget betydeligt, svarende til efterspørgslen fra Kina.

Forarbejdningsstøtten har haft mindre virkninger for de europæiske tekstilvirksomheder (spinderier og eksport). Det største bidrag har landbruget modtaget: støtten fastholder bruttomargenen pr. hektar, så hør- og hampeafgrøder har kunnet bevare deres attraktive karakter.

2. Papir: markedet for special- og teknisk papir er det vigtigste afsætningsområde for europæiske hampefibre og et ikke ubetydeligt afsætningsområde for korte hørfibre.

Det bør fremhæves, at i modsætning lange hørfibre, der især leveres til virksomheder uden for EU, leveres hampefibre og korte hørfibre til europæiske virksomheder, der ofte ligger i nærheden af de områder, hvor fibrene produceres.

3. Kompositter: dette afsætningsområde, der ganske vist kun omfatter små værdier og mængder, har udvist en stor stigning siden 2000, navnlig for korte hørfibre. Det bemærkes, at forarbejdningsstøtten har ydet et ikke ubetydeligt bidrag til disse anvendelser ved at understøtte udgifterne til forskning og udvikling og forretningsudvidelse. Hvis denne støtteordning afskaffes på nuværende tidspunkt, vil det kunne true selve eksistensen af dette afsætningsområde.

4. Ikke-vævede materialer: det drejer sig om et mindre afsætningsområde for hampefibre og korte hørfibre. Det vigtigste marked er fremstillingen af isoleringsplader. Markedsvæksten begrænses derved, at produkter af naturfibre er dyrere og har en lavere teknisk kvalitet end produkter af konkurrerende fibre.

Forarbejdningsstøtten for lange fibre har sammen med den fordelagtige markedssituation, som efterspørgslen fra Kina har medført, bidraget til en bemærkelsesværdig stigning i hørproduktionen. Denne stigning hænger sammen med udvidelsen af eksisterende virksomheders forarbejdningskapacitet, og ved hjælp af støtten har det været muligt at investere i materiel, forskning og salgsfremme.

Hvad hamp angår, har støttens positive virkninger på virksomhedernes regnskaber medført en stigning i købsprisen for hampestrå og investeringer i forskning og udvikling og nye afsætningsområder. Støtten har også ført til stabilisering (eller en mindre forbedring) af leverancerne til nedstrømsvirksomhederne for både papir og de nye afsætningsområder (støtten udgør en stabiliserende faktor, der garanterer virksomhederne sikre forsyninger).

VURDERING AF FORARBEJDNINGSSTØTTEN

De foreliggende oplysninger om resultaterne af reformen i 2000 i EU-15 begrænses derved, at det varer 22 måneder at forarbejde strå til fibre, og at endelige tal først foreligger mere end to år efter begyndelsen af det pågældende produktionsår. 2001/2002 kan desuden ikke betragtes som et repræsentativt produktionsår, da produktionen blev alvorligt påvirket af ugunstige vejrforhold.

Nogle nye medlemsstater har endnu ikke modtaget forarbejdningsstøtte. Alligevel investerer forarbejdningsvirksomheder i disse lande for at kunne tilpasse deres fabrikker til EU’s lovgivning.

Under disse omstændigheder kan der kun drages begrænsede konklusioner om forarbejdningsstøtteordningens effektivitet. Det er vanskeligt at undersøge, om støtten for korte fibre og den supplerende hektarstøtte for hør bør videreføres efter produktionsåret 2005/2006 eller ej. Det er dog muligt at drage nogle konklusioner på grundlag af foreliggende data og oplysninger fra de erhvervsdrivende.

Støttens betydning for nedstrømsvirksomhederne

Forarbejdningsstøtten har givet fibersektoren mulighed for at udvikle sig og har medført en stabilisering af de vigtigste afsætningsområder.

Afsætningen af lange hørfibre steg betydeligt i perioden 2001–2004. Denne tendens kan dog skifte retning, hvis efterspørgslen fra Kina og/eller priserne falder, eller vekselkursen ændrer sig ugunstigt osv. I den nuværende gunstige situation er det meget vanskeligt at vurdere selve støttens betydning, fordi markedet er meget profitabelt.

Hvad hamp angår, er specialpapir et vigtigt afsætningsområde. Nye tekniske anvendelser (kompositter) har endnu ikke nået storskala-udviklingsfasen. Afskaffelse af støtten på dette tidspunkt vil kunne bringe enhver videre udvikling af dette afsætningsområde i fare. Andre afsætningsområder som f.eks. isoleringsplader har endnu ikke udviklet sig så meget som oprindeligt forventet, fordi de ikke er så konkurrencedygtige som konkurrerende fibre som f.eks. fiberglas og andre syntetiske fibre.

Støtte til korte fibre

Hvis den nuværende fælles markedsordning gennemføres, vil forarbejdningsstøtten for korte fibre forsvinde fra produktionsåret 2006/2007.

Hvad korte hørfibre angår, kan forarbejdningsstøttens virkninger ikke præciseres nærmere, fordi næsten alle fremstillede mængder er biprodukter fra skætningen af lange fibre, og fordi de hørarealer, der specifikt er bestemt til fremstilling af korte fibre, fortsat er marginale.

For hampeproducenterne vil støttens afskaffelse medføre en tilsvarende reduktion af priserne. Hampeproducenternes fortjenstmargen vil i så fald blive trykket betydeligt og være langt mindre end den margen, der kan opnås ved at dyrke alternative markafgrøder. Det bemærkes, at dyrkning af hamp er mere arbejdskraftkrævende end andre markafgrøder. En betydelig nedskæring af hampearealerne og det deraf følgende fald i leverancerne af hampestrå til de primære forarbejdningsvirksomheder må så forventes.

I nedenstående tabel sammenlignes den margen pr. ha, der opnås ved dyrkning af forskellige afgrøder i Frankrig og Tyskland, og viser tabet af hampens konkurrenceevne, hvis en anslået procentsats på 80 % af forarbejdningsstøtten ikke overføres til landbrugeren:

Frankrig | Tyskland |

Hamp | Hvede | Rapsfrø | Hamp | Byg | Majs |

Margen (EUR/ha) | 554 | 442 | 490 | 486 | 553 | 499 |

Gns.udbytte (ton fibre/ha) | 1,95 | – | – | 1,67 | – | – |

Overført støtte (EUR) – 80 % | 140 | – | – | 120 | – | – |

Margen uden støtte (EUR/ha) | 414 | 442 | 490 | 366 | 553 | 499 |

Note: Tallene tjener til illustration og tillader ikke umiddelbare sammenligninger mellem lande, fordi der er anvendt forskellige beregningsmetoder. |

De økonomiske virkninger af afskaffelsen af støtten for korte hørfibre vil blive mildnet af den planlagte forhøjelse af støtten for lange fibre. Kun specialiserede forarbejdningsanlæg, der udgør en ubetydelig andel af sektoren, vil blive direkte berørt af en nedskæring af indkomsten.

Afskaffelse af støtten for hamp vil derimod påvirke regnskabssituationen for de forarbejdningsvirksomheder, for hvilke støtten udgør en betydelig andel af deres nettofortjeneste. Overlevelsen for de forarbejdningsvirksomheder, der alene fokuserer på fibre, som er bestemt til nye tekniske anvendelser, vil kunne blive truet, mens ”blandede” anlæg, der fremstiller fibre til specialpapir og nye afsætningsområder, vil kunne vende tilbage til deres traditionelle aktivitet (papirfremstilling). Det traditionelle afsætningsområde (papir) vil desuden kunne blive truet på mellemlang sigt af billige erstatningsprodukter og udflytning af produktionen.

En videreførelse af støtten til produktion af korte hørfibre og hampefibre i de næste to produktionsår er derfor tilrådelig, for at industrien kan konsolidere de nye markeder for disse fibre. En sådan videreførelse vil desuden give mere tid til korrekt at vurdere anvendelsen af den fælles markedsordning i de nye medlemsstater.

Supplerende støtte

Hvis støtten på 120 EUR pr. ha for visse områder i Nederlandene og Belgien afskaffes, vil bruttomargenen for hør være lavere end margenen for hvede og byg. Da arbejdsindsatsen for denne afgrøde er større end for korn, vil hør ikke længere være konkurrencedygtig, og der må forventes en stor reduktion af hørarealerne i polderområderne.

En lignende sammenligning for de områder i Frankrig og Belgien, der er berettiget til støtten på 50 EUR pr. ha, fører ikke til de samme konklusioner. Hvis den supplerende støtte afskaffes, vil det ikke få de samme dramatiske virkninger for producenternes indtægter. Der hersker dog nogen usikkerhed om produktionens fremtid – navnlig i årene med dårlige vejrforhold.

De store årlige udsving i indtægterne fra hørdyrkning i forhold til de fleste andre afgrøder bør fremhæves. Støtten har gjort det muligt at mildne virkningerne af udflytning til andre regioner med lavere jordpriser og bedre egnede landbrugsstrukturer.

Økonomiske analyser viser, at støtten på 120 EUR pr. ha for hør, der fremstilles i Nederlandene og de belgiske polderområder, har bidraget til at fastholde de derværende hørarealer eller endog at øge dem en smule. Det fremgår dog ikke af undersøgelserne, hvad det rette støtteniveau for disse arealer ville være. Ifølge forslaget skal det nuværende støtteniveau videreføres i to år.

Indhold af urenheder

Reglerne om indholdet af urenheder går tilbage til sidste halvdel af 1990’erne, dvs. en periode præget af store spekulationsforretninger. Hensigten var at indføre en forpligtelse til at udføre en kostbar rensning af fibrene og dermed forhindre produktion af fibre af meget dårlig kvalitet, der endog ikke var bestemt til afsætning.

Et stort indhold af urenheder i fibre til fremstilling af papir er dog faktisk nødvendig for at kunne foretage en yderligere forarbejdning. Rensningsudgifterne er så store, at de svarer til eller er større end produkternes værditilvækst.

Inden for tekstilindustrien er et lavt indhold af urenheder påkrævet. Da salgspriserne er højere, er det dog i forarbejdningsvirksomhedernes interesse at rense fibrene.

Hvad tekniske fibre angår, er et lavt indhold af urenheder nødvendig for visse afsætningsområder.

I praksis anvender de fleste medlemsstater derfor undtagelsesreglen for det maksimale indhold af urenheder. Ifølge ordningen er det nødvendigt at beregne en nedsættelse af støtten på basis af indholdet af urenheder, hvad der medfører en administrativ byrde, men det er den eneste måde til at garantere en retfærdig fordeling af støtten.

Da afsætningsområderne for korte fibre er under udvikling og endnu ikke stabile, anbefales det at videreføre de gældende regler, herunder reglerne om nedsættelse af støtten i forhold til indholdet af urenheder.

RESUMÉ OG KONKLUSIONER

Denne rapport er udarbejdet som svar på Rådets anmodning om en vurdering af virkningerne af den støtte for forarbejdning af hør- og hampestrå til fibre, der blev indført ved den seneste reform af den fælles markedsordning for denne sektor, som trådte i kraft den 1. juli 2001.

Ifølge analysen bør det foreslås, at den eksisterende støtteordning videreføres i en vis periode. Det vil give tid til at indvinde flere erfaringer, som er særligt nødvendige for de nye medlemsstater. Støtten for korte fibre og den supplerende støtte for dyrkning af hør i visse traditionelle dyrkningsområder bør derfor videreføres på de nuværende vilkår.

BEGRUNDELSE

I artikel 15, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1673/2000 om den fælles markedsordning for hør og hamp er det fastsat:

”Kommissionen forelægger i 2005 Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om forarbejdningsstøtten, i givet fald ledsaget af forslag.

Rapporten skal indeholde en vurdering af forarbejdningsstøttens indvirkning på især:

- producenternes situation for så vidt angår dyrkede arealer og opnåede priser

- tendenserne på markederne for spindfibre og udviklingen af nye produkter

- forarbejdningsindustrien.

Rapporten skal under hensyn til den alternative produktion oplyse, om industrien kan fungere efter de fastlagte retningslinjer. Den skal ligeledes redegøre for muligheden for, at forarbejdningsstøtten pr. ton korte hørfibre og hampefibre og den supplerende støtte pr. hektar hør, der er nævnt i artikel 4, gøres permanent efter produktionsåret 2005/06.”

Den samlede vurdering af den nuværende markedsordning for hør og hamp[3] forekommer positiv og peger på den konklusion, at den nuværende markedsordning fungerer godt. Den vigtigste virkning af indførelsen af forarbejdningsstøtten for fibre har været, at den afskaffede den spekulative produktion. Reformen i 2000 medførte en betydelig nedskæring af EU’s udgifter og stabilisering af budgettet på omkring 20 mio. EUR. Reformen førte desuden til vækst i de økonomisk bæredygtige afsætningsmuligheder og bevarede eller (i nogle tilfælde) forbedrede producenternes indtægter i den pågældende periode.

Forarbejdningsstøtten har understøttet EU’s produktion af hør- og hampefibre, som er materialer med en positiv indvirkning på miljøet (bevarelse af den biologiske mangfoldighed). Forarbejdningsstøtten har også bidraget til at bevare og skabe arbejdspladser i traditionelle produktions- og andre områder og understøtte investeringer i forskning og udvikling for at forbedre forarbejdningsmetoder og udvikle nye produkter med indhold af plantefibre.

Det er vanskeligt at vurdere de fulde virkninger af reformen i 2000 og forarbejdningsstøttens nøjagtige rolle for produktionen i medlemsstaterne i EU-15. Kun tallene for produktionsårene 2002/03 og 2003/04 er endelige og kan anses for repræsentative, da høsten i 2001/2002 blev alvorligt påvirket af dårligt vejr.

Af de nye medlemsstater, der tiltrådte EU den 1. maj 2004, producerer seks hørfibre og tre hampefibre. De seneste foreliggende oplysninger giver ikke mulighed for en nærmere analyse af produktionstendenser og ordningens gennemførelse i de nye medlemsstater.

Under disse omstændigheder foreslås det, at den i produktionsår 2005/06 anvendte ordning videreføres i to år. Indtil produktionsåret 2007/08 vil støtten for lange hørfibre således forblive på det nuværende niveau på 160 EUR pr. ton, og støtten for korte hørfibre og hampefibre vil uændret ligge på 90 EUR pr. ton. De nuværende niveauer for de nationale garantimængder vil heller ikke blive ændret.

Hvad det maksimale indhold af urenheder og skæver angår, bør den nuværende ordning under hensyn til, at de fleste medlemsstater gør brug af fravigelsen af grænsen på 7,5 %, og at visse slutanvendelser forudsætter et stort indhold af urenheder, bevares, så medlemsstaterne kan yde støtte for korte hørfibre, der indeholder højst 15 % urenheder og skæver, og hampefibre, der indeholder højst 25 % urenheder og skæver.

Den supplerende støtte til de primære forarbejdere af lange hørfibre i visse traditionelle produktionsområder i Nederlandene, Belgien og Frankrig ændres ikke, dvs. den forbliver på 120 EUR pr. ha i zone I og 50 EUR pr. ha i zone II, som fastsat i forordning (EF) nr. 1673/2000.

Denne videreførelse af den nuværende ordning vil muliggøre en grundig analyse af de erfaringer, der i mellemtiden opnås, og vil også give tid til at gennemføre en samlet konsekvensanalyse af mulighederne for at forenkle denne støtteordning ved at integrere den i de generelle bestemmelser i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks direkte støtteordninger og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere.

I forbindelse med revisionen af ordningen for hør og hamp bestemt til fiberproduktion bør Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 ændres, så den også omfatter dyrkning af hamp til andre formål end fiberproduktion.

Efter nævnte forordnings artikel 52 er hampedyrkningsarealer omfattet af enkeltbetalingsordningen, hvis hampesorten har et indhold af THC på højst 0,2 % og råvarerne anvendes til fremstilling af spindfibre. Den anden betingelse, der stammer fra det tidligere forhold mellem ordningen for markafgrøder og støtten til fiberindustrien, er ikke mere nødvendig under enkeltbetalingsordningen, og denne betingelse forhindrer desuden i praksis enhver anvendelse af hamp til andre industrielle formål (f.eks. energiformål).

2006/0043 (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om ændring af forordning (EF) nr. 1673/2000, for så vidt angår forarbejdningsstøtten for hør og hamp bestemt til fiberproduktion, og forordning (EF) nr. 1782/2003, for så vidt angår hamp, der er omfattet af enkeltbetalingsordningen

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37, stk. 2, tredje afsnit,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[4], og

ud fra følgende betragtninger:

5. I artikel 15, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1673/2000 af 27. juli 2000 om den fælles markedsordning for hør og hamp bestemt til fiberproduktion[5] er det fastsat, at Kommissionen skal forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om forarbejdningsstøtten, i givet fald ledsaget af forslag. Rapporten viser, at den nuværende ordning bør anvendes til og med produktionsåret 2007/08.

6. Forarbejdningsstøtten for korte hørfibre og hampefibre, der indeholder højst 7,5 % urenheder og skæver, anvendes til produktionsåret 2005/06. Støtten bør videreføres til udgangen af produktionsåret 2007/08 i betragtning af de gunstige tendenser på markedet for denne form for fibre med den nuværende støtteordning og for at bidrage til den fortsatte udvikling af innovative produkter og afsætningsmulighederne for dem.

7. I forordning (EF) nr. 1673/2000 er der fastsat en forhøjelse af forarbejdningsstøtten for lange hørfibre fra og med produktionsåret 2006/07. Da forarbejdningsstøtten opretholdes til produktionsåret 2007/08, bør forarbejdningsstøtten for lange hørfibre fastholdes på det nuværende niveau indtil produktionsåret 2007/08.

8. Støtten ydes for fibre, der indeholder højst 7,5 % urenheder og skæver, for at fremme produktionen af korte hørfibre og hampefibre af høj kvalitet. Medlemsstaterne kan dog fravige denne grænse og yde forarbejdningsstøtte for korte hørfibre, der indeholder mellem 7,5 og 15 % urenheder og skæver, og for hampefibre, der indeholder mellem 7,5 og 25 % urenheder og skæver. Da denne mulighed kun kan anvendes til produktionsåret 2005/06, bør medlemsstaterne kunne fravige denne grænse i yderligere to produktionsår.

9. Den periode, hvor de nationale garantimængder anvendes, bør forlænges for fortsat at kunne sikre rimelige produktionsniveauer i hver medlemsstat.

10. Den supplerende støtte har bidraget til at sikre den traditionelle produktion af hør i visse områder af Nederlandene, Belgien og Frankrig. Den midlertidige støtte bør videreføres til produktionsåret 2007/08 med henblik på den fortsatte gradvise tilpasning af landbrugsstrukturerne til de nye markedsvilkår.

11. Kommissionen bør rettidigt inden begyndelsen af produktionsåret 2008/09 forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, så det kan vurderes, om den nuværende ordning bør tilpasses eller videreføres.

12. I Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 af 29. september 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere og om ændring af forordning (EØF) nr. 2019/93, (EF) nr. 1452/2001, (EF) nr. 1453/2001, (EF) nr. 1454/2001, (EF) nr. 1868/94, (EF) nr. 1251/1999, (EF) nr. 1254/1999, (EF) nr. 1673/2000, (EØF) nr. 2358/71 og (EF) nr. 2529/2001[6] er det fastsat, at den enkeltbetalingsordning, der er fastsat i forordningens afsnit III, kun gælder for hamp, der dyrkes til fiberproduktion. Ordningen bør også gælde for dyrkning af hamp til andre industrielle anvendelser.

13. Forordning (EF) nr. 1673/2000 og (EF) nr. 1782/2003 bør ændres i overensstemmelse hermed -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Forordning (EF) nr. 1673/2000 ændres som følger:

1) Artikel 2, stk. 3, affattes således:

“3. Forarbejdningsstøtten fastsættes til følgende beløb pr. ton fibre:

a) for lange hørfibre:

- 100 EUR for produktionsåret 2001/02

- 160 EUR for produktionsårene 2002/03 til 2007/08

- 200 EUR fra og med produktionsåret 2008/09

b) for korte hørfibre og hampefibre, der indeholder højst 7,5 % urenheder og skæver: 90 EUR for produktionsårene 2000/01 til 2007/08.

For produktionsårene 2001/02–2007/08 kan medlemsstaten dog under hensyn til de traditionelle afsætningsmuligheder beslutte også at yde støtte for:

- korte hørfibre, der har et indhold af urenheder og skæver på mellem 7,5 og 15 %

- hampefibre, der har et indhold af urenheder og skæver på mellem 7,5 og 25 %.

I de i andet afsnit nævnte tilfælde yder medlemsstaten støtte for en mængde, der med 7,5 % urenheder og skæver højst svarer til den producerede mængde.

2) Artikel 3, stk. 2, andet afsnit, affattes således:

“De nationale garantimængder for korte hørfibre og hampefibre anvendes ikke mere fra produktionsåret 2008/09.”

3) I artikel 4, stk. 1, ændres “2005/06” til “2007/08”.

4) Artikel 12 udgår.

5) I artikel 15 indsættes følgende stykke:

“3. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, der i givet fald ledsages af forslag, så betids, at de foreslåede foranstaltninger kan gennemføres i løbet af produktionsåret 2008/09.

Rapporten skal vurdere forarbejdningsstøttens virkninger for producenter, forarbejdningsvirksomheder og markedet for spindfibre. Den skal undersøge mulighederne for at videreføre forarbejdningsstøtten for korte hørfibre og hampefibre og den supplerende støtte efter produktionsåret 2007/08, samt mulighederne for at integrere denne støtteordning i den fælles landbrugspolitiks generelle støtteregler for landbrugere, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1782/2003.”

Artikel 2

Artikel 52 i forordning (EF) nr. 1782/2003 affattes således:

“Artikel 52 Produktion af hamp

1. Ved produktion af hamp må de anvendte sorter ikke have et indhold af tetrahydrocannabinol på over 0,2 %. Medlemsstaterne fastlægger et system for efterprøvning af indholdet af tetrahydrocannabinol i de dyrkede afgrøder på mindst 30 % af de arealer, hvor der dyrkes hamp. Hvis en medlemsstat indfører et system med forudgående godkendelse af dyrkningen, er minimum dog 20 %.

2. Efter proceduren i artikel 144, stk. 2, gøres ydelsen af betalinger betinget af, at der anvendes certificeret frø af bestemte sorter.”

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

FINANSIERINGSOVERSIGT |

1. | BUDGETPOST: 05 02 07 01 | BEVILLINGER: 24 mio. € |

2. | FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: Ændring af forordning 1673/2000 – Støtte til forarbejdning af lange og korte hørfibre og hampefibre |

3. | RETSGRUNDLAG: Traktatens artikel 37. |

4. | FORMÅL: Gældende ordning videreføres i to år. |

5. | FINANSIELLE VIRKNINGER | 12-MÅNEDERS PERIODE (mio. EUR) | INDEVÆRENDE REGNSKABSÅR 2006 (mio. EUR) | FØLGENDE REGNSKABSÅR 2007 (mio. EUR) |

5.0 | UDGIFTER, SOM AFHOLDES – OVER EU-BUDGETTET (RESTITUTION/INTERVENTION) – OVER NATIONALE BUDGETTER – AF ANDRE | 4,84 | 0 | 2,9 |

5.1 | INDTÆGTER – EU’S EGNE INDTÆGTER (AFGIFTER/TOLD) – NATIONALE KILDER | – | – | – |

2008 | 2009 |

5.0.1 | OVERSLAG – UDGIFTER | 4,84 mio. € | 1,94 mio. € |

5.1.1 | OVERSLAG – INDTÆGTER | – | – |

5.2 | BEREGNING: De samlede udgifter til denne post i 2005 er på 20,045 mio. € De samlede udgifter til denne post i 2004 var på 17,893 mio. € Udgifter – Nuværende forordning Produktionsår 2002/2003 :18,8 mio. €, fordelt som følger: Lange fibre: 100 000 t x 160 € = 16 mio. € Korte fibre/hamp: 14 444 t x 90 € = 1,3 mio. € Supplerende støtte: 1,5 mio. € Produktionsår 2003/2004 : 20,19 mio. € Lange fibre: 101 125 t x 160 € = 16,18 mio. € Korte fibre/hamp: 21 767 t x 90 € = 1,959 mio. € Supplerende støtte: 2 mio. € Overslag [pic] |

6.0 | ER FINANSIERING MULIG GENNEM BEVILLINGER OPFØRT UNDER DET PÅGÆLDENDE KAPITEL I DET LØBENDE BUDGET? | JA NEJ |

6.1 | ER FINANSIERING MULIG VED OVERFØRSEL MELLEM KAPITLER I DET LØBENDE BUDGET? | JA NEJ |

6.2 | ER ET TILLÆGSBUDGET NØDVENDIGT? | JA NEJ |

6.3 | SKAL DER OPFØRES BEVILLINGER PÅ FREMTIDIGE BUDGETTER? | JA NEJ |

BEMÆRKNINGER: Der forventes udgifter på 4,84 mio. €. Hvis MGM for lange og korte fibre udnyttes fuldt ud, forventes de finansielle virkninger dog at blive på 11,94 mio. og de samlede udgifter på 28,10 mio. €. |

[1] De fremstillede fibermængder svarer ikke nødvendigvis til de mængder, der ydes forarbejdningsstøtte for.

[2] De fremstillede fibermængder svarer ikke nødvendigvis til de mængder, der ydes forarbejdningsstøtte for.

[3] Se den vurderingsrapport, der blev afsluttet i oktober 2005: “Vurdering af den fælles markedsordning for hør og hamp”. http://europa.eu.int/comm/agriculture/eval/index_fr.htm.

[4] EUT C … af …, s. …

[5] EFT L 193 af 29.7.2000, s. 16. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 393/2004 (EUT L 65 af 3.3.2004, s. 4).

[6] EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2183/2005 (EUT L 247 af 30.12.2005, s. 56).