ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 4 05 
 
 
 
Vol. 1984/0 175 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(8 4 ) 405 e n d e lig  udg.
B r u x e lle s ,  den 24. j u l i  1984
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN T IL  RÅDET
ve d rø re n d e  F æ lle s s k a b e ts  d e lta g e ls e  i den in t e r n a t io n a le  
i n s t i t u t i o n e l l e  m ekanism e, d e r e r f a s t l a g t  i UNCTAD's kodeks 
f o r  k o n ku rre n ce b e g ræ n se n d e  h a n d e lsm e to d e r
KO M (84) 405 e n d e lig  udg.

MEDDELELSE FR A  KOMMISSIONEN TIL RÅDET VEDRØRENDE 
Fællesskabets deltagelse i  den internationale institutionelle mekanisme, 
der er fastlagt i  UNCTAD's kodeks for konkurrencebegrænsende handelsmetoder
I . Baggrund
I de r e tn in g s lin je r  og re g le r , der er vedtaget p i m u lt ila t e r a lt  plan med 
h e n b lik p i k o n tro l med konkurrencebegrænsende handelsmetoder (kodeks) -  
vedtaget af FN's G eneralforsam ling den 5.12.1980 -  er der fa s ts a t følgende:
1. vedrørende anvendelsesområdet ( k a p ite l B, p k t. i i ) :
"8 . " S ta te r " , e lle r  "re g e rin g e r" anses fo r  at om fatte a lle  re g ion a le  
statssam m enslutninger, der har kompentence med hensyn t i l  konkurrence- 
begrænsende handelsm etoder";
2. vedrørende den in te rn a tio n a le  in s t it u t io n e l le  mekanisme (k a p ite l G, p k t. i)
"1 . En in te r n a tio n a l ekspertgruppe vedrørende konkurrencebegrænsende han­
delsm etoder, der a rb e jd e r under en UNCTAD-kommission, skal fungere som 
in s t it u t io n e l mekanisme".
Ifø lg e  ovennævnte kodeks li g e s t i l l e s  Fæ llesskabet med s ta te r fo r så v id t an­
går anvendelsesom rådet, men henvisningen t i l  en "UNCTAD-kommission" under den 
in s t it u t io n e l le  mekanisme b e tyd e r, at der ikke er ta le  om en sådan l i g e s t i l ­
lin g  i den in te rn a tio n a le  ekspertgruppe ( I.E .G .) . I det følgende s t i l l e s  der 
fo rs la g  t i l ,  hvorledes denne uoverensstemmelse kan bringes t i l  ophør.
II.  Fællesskabets repræsentation under I.E.G.'s første og anden samling
1. På baggrund af d rø fte ls e r i Relex-gruppen (dok. 8243/81, K O R  1  og 2) og 
et koordinerende møde i UNCTAD i G enève,^blev der i begyndelsen af sam­
lin g e n  i november 1981 frem sat en e rklæ rin g  på\Det europæiske Fællesskabs 
og dets m edlem sstaters vegne af repræ sentanten fo r det land, der havde 
formandskabet i Rådet (Det forenede K ongerige). I e rklæ ringen hed d e t,

-  2 -
a t F æ lle s s k a b e t ik k e  v i l l e  kunne a c c e p te re  en fo r r e tn in g s o r d e n , som v a r 
u fo r e n e lig  med d e ts  r e t l i g e  kom petence og d e ts  f o r p l i g t e l s e r  p i d e t kon­
k u r r e n c e r e t lig e  om råde. Denne e rk læ rin g  b le v  b e k ræ fte t ved s k r iv e ls e  a f 
2. novem ber 1981, d e r v a r u n d e rte g n e t a f form anden f o r  R id e t og a f Kom­
m is s io n e n  ( JD /B (R B P /L1) .
Ved samme le j lig h e d , b e k ræ fte d e  B -g ru pp e ns ta ls m a n d  (C a n a d a ), a t gruppen 
v a r a f den o p f a t t e ls e ,  a t F æ lle s s k a b e t som kom petent r e g io n a l s ta ts s a m ­
m e n s lu tn in g  kunne d e lta g e  fu L d t ud i a r b e jd e t ,  id e t  F æ lle s s k a b e t if ø lg e  
k a p it e l B (8 ) i kodeks v a r l i g e s t i l l e t  med m e d le m s s ta te rn e . E f te r  e t ko­
o rd in e re n d e  møde i I.E .G . m e d de lte  form anden ( A rg e n tin a ) p i e t p le na rm ø d e , 
a t a r b e jd e t u n d e r g ruppens f ø r s t e  s a m lin g  v i l l e  fin d e  s te d  i o ve re n s s te m ­
m else med fo r r e tn in g s o r d e n e n  f o r  UNCTAD's S t y r e ls e s r id s  s to r e  k o m m is s io n e r.
2 . I  b e g yn d e lse n  a f sa m lin g e n  i november 1983 og e f t e r  a t d e r v a r a f h o ld t  e t 
k o o rd in e re n d e  UNCTAD-møde i G enéve, b e k ræ fte d e  re p ræ s e n ta n te n  f o r  d e t la n d , 
d e r havde fo rm a n d s k a b e t i R id e t (G ræ k e n la n d ), p i Det e urop æ iske  F æ lle sska bs 
og d e ts  m e d le m s s ta te rs  vegne den e r k læ r in g , d e r v a r b le v e t fre m s a t p i I.E .G . 
f ø r s t e  s a m lin g . Det samme g jo rd e  B -g ru p p e n s ta ls m a n d  (C a nada).
3 . Talsm anden f o r  7 7 -la n d e g ru p p e n  (S udan) e rk læ re d e  på f ø r s t e  s a m lin g , a t han 
håbede, a t de a f B -g ru p p e n  og F æ lle s s k a b e t o m ta lte  p ro b le m e r " ik k e  v i l l e  f o r  
h in d re  dem i a t d e lta g e  f u l d t  ud i I . E . G . 's  grundlæ ggende a r b e jd e " . På anden 
s a m lin g  g ik  ta lsm a n d e n  f o r  7 7 -la n d e g ru p p e n  (E g y p te n ) in d  f o r  a n ve n d e lse  a f 
de r e g le r ,  som b le v  anve n dt under f ø r s t e  s a m lin g .
D -gruppens ta ls m a n d  (Den ty s k e  d e m o k ra tis k e  R e p u b lik ) gav u n d e r f ø r s t e  sam­
lin g  u d tr y k  f o r  den o p f a t t e ls e ,  a t fo r r e tn in g s o r d e n e n  f o r  UNCTAD's s to r e  
ko m m issio n e r a b s o lu t burde  gælde f o r  r e g io n a le  s ta ts s a m m e n s lu tn in g e rs  d e l­
ta g e ls e . På I . E . G . 's  anden s a m lin g  e rin d r e d e  D -g ru p pe n s ta ls m a n d  (U ngarn) 
om den h o ld n in g , som D -gruppen havde g iv e t  in d try k  f o r  u n d e r f ø r s t e  s a m lin g , 
og a n f ø r t e ,  a t I.E .G . m å tte  b e tra g te s  som e t o rg a n  u n d e r e t a f UNCTAD's S ty ­
re ls e s rå d s  s to r e  k o m m is s io n e r, og a t F æ lle s s k a b e ts  d e lta g e ls e  i d e ts  egen­
skab a f m e lle m s t a t s lig t  o rg an  d e r fo r  m å tte  være u n d e rla g t p ro c e d u re rn e  i a r ­
t i k e l  74 i fo r r e tn in g s o r d e n e n  f o r  de s to r e  k o m m is s io n e r.

-  3 -
I I I . Fæ llesskabets r o lle  i fo rb in d e ls e  med kodeks og I.E .G .'s  arbejde
1. I kodeks er det fa s ts a t, at "re g io n a le  statssam m enslutninger, der har 
kompetence med hensyn t i l  konkurrencebegrænsende handelsm etoder, lig e ­
s t i l l e s  med " s ta te r "  e lle r  "re g e rin g e r".
Fæ llesskabets kompetence på d e tte  område b e s trid e s  ik k e .
Denne l i g e s t i l l i n g  b e tyd e r, at Fæ llesskabet og m edlem sstaterne s t i l l e s  
på lig e  fod med hensyn t i l  overho ld elsen  af b l.a . kodeks' bestemmelser 
vedrørende de r e t n in g s lin je r ,  som s ta te rn e  skal fø lg e  i fo rb in d e ls e  med 
ve d ta g e lse , ændring og gennem førelse af deres n a tio n a le  e lle r  re g ion a le  
lo v g iv n in g  (k a p ite l C  og E ), og bestemmelserne vedrørende det in te rn a ­
tio n a le  samarbejde (k a p ite l F). Denne l i g e s t i l l i n g  v i l  dog s ta d ig  kun 
være af te o re tis k  a r t ,  så længe den ikke også gælder inden fo r den in ­
s t it u t io n e l le  mekanisme, der ska l s ik re  ivæ rksæ ttelsen af kodeks.
2. De opgaver, der ifø lg e  kodeks er p å la g t I.E .G ., kan opdeles i to  hoved­
grupper:
a) u ndersø gelser, hovedsagelig af te k n is k  a r t ,  og
b) ivæ rksæ ttelse og u d v ik lin g  a f kodeks, 
a) U ndersø gelser:
I.E .G . har t i l  opgave at gennemføre fo rs k n in g  og undersøgelser samt 
at øge udvekslingen af e rfa r in g e r vedrørende konkurrencebegrænsende 
handelsmetoder med h e n b lik  på at gøre sa m tlig e  r e tn in g s lin je r  og reg­
le r mere e ffe k tiv e  (k a p ite l G, p k t. i i ) ,  l i t r a  b ), c ) , e ). I.E .G . a f­
lægger b e re tn in g  om  s it  arbejde en gang om  å re t.
Det ser ud t i l ,  at Fæ llesskabets bestemmelser og e rfa rin g e r er af s to r 
betydning fo r  I.E .G .'s  fo rs k n in g s - og undersøgelsesarbejde:
—  -  i de af generalsekretæ ren udarbejdede dokumenter henvises der i v id
udstræ kning d e r t i l ;  d e tte  gælder især de af s e k re ta ria te t pdarbejdede

-  4 -
forslag til standardlove, der indeholder formuleringer og vedrører proce­
durer, som i  høj grad svarer til Fællesskabets konkurrenceret, og som be­
grundes med henvisning til Fællesskabets erfaringer;
- sekretariatet anmoder med regelmæssige mellemrum Kommissionen om bidrag 
til det løbende arbejde;
- under anden samling fremlagde Kommissionen f.eks. på De europæiske Fælles­
skabers vegne en rapport om eksklusivaftaler, hvori det konkluderes, at
_  e k s k lu s iv e  s a lg s a fta le r i den in te rn a tio n a le  handel g e n e re lt set m å be­
tra g te s  som en økonomisk fo r d e l;
-  denne s itu a tio n  er næppe overraskende, når man betæ nker, at kodeks og fæ l­
le s s k a b s re tte n , t i l  fo rs k e l fra  n a tio n a l r e t, f o r t r in s v is  vedrø re r konkur­
rencebegrænsende handelsm etoder, der har ska de lig e  v irk n in g e r dels på den 
in te rn a tio n a le  handel, dels på samhandelen mellem Fæ llesskabets medlems­
s ta te r.
Det er d e rfo r nø dvendigt, at Fæ llesskabet 'under a rb e jd e t i I.E .G . kan g rib e  
ind over fo r  grundlæggende spørgsm ål, der b e rø re r fæ lle s s k a b s re tte n , uden 
at dets re t t i l  at u d ta le  sig  på d e tte  område gøres b e tin g e t på nogen måde.
b) Ivæ rksæ ttelse og u d v ik lin g  af kodeks:
Med h e n b lik  på at s ik r e , at kodeks anvendes e f f e k t i v t ,  skal I.E .G . b l. a . :  
træ ffe  fo r a n s ta ltn in g e r t i l  k o n s u lta tio n  mellem s ta te rn e , i g iv e t fa ld  re tte  
h e n s tillin g e r  t i l  s ta te rn e  og, som led i den konference om  re v is io n  af kodeks, 
der skal fin d e  sted i 1985, frem sæ tte fo rs la g  t i l  fo rb e d rin g  og u d v ik lin g  af 
kodeks (kap. G, punkt i i ,  l i t r a  a ), f)  og I I I - 6 ) .
Ligesom UNCTAD's medlemmer, berøres Fæ llesskabet d ire k te  af I.E .G .'s  fo r s k e l­
lig e  a k t i v it e t e r .  Fæ llesskabet kan b l.a . modtage h e n s t illin g e r ,  og det berø­
res desuden d ire k te  af fo rs la g  t i l  ændring af kodeks' bestemmelser. Det bør 
d e rfo r være i stand t i l  at d eltage f u ld t  ud i d e tte  a rb ejd e .

-  5  -
IV. Hvorledes man kan sikre Fællesskabets fulde deltagelse i  I.E.G.’s arbejde
Den e ndelige lø sning b e stå r i ,  at der i selve kodeks' o rd ly d  (kap. G. p k t. i ,  
a fs n it 1) fo reta g es en æ ndring, således at den l i g e s t i l l i n g ,  der er fa s ts a t 
med hensyn t i l  anvendelsesområdet også gennemføres inden fo r den i n s t i t u t i o ­
n e lle  mekanisme. Denne lø sning indebærer en re v is io n  af kodeks, h v ilk e t på­
tænkes gennemført i 1985.
Men uafhæ ngigt af denne e ndelige lø sning bør der med h e n b lik pa I.E .G .'s  
tre d je  sam ling (fa s ts a t t i l  den 7. -  16. november 1984) forelæ gges UNCTAD's 
S ty re ls e s rå d  et fo r s la g , der ta g e r s ig te  på h u r tig s t m u lig t at s ik re  Fæ lles­
skabets fu ld e  d e lta g e ls e  i I.E .G .'s  a rb e jd e . Fæ llesskabets fo rs la g  a ffa tte s  
således:
"Som en undtagelse fra  a r t ik e l 78 i fo rre tn in g s o rd e n e n  fo r UNCTAD's S ty re l- 
"  sesråd d e lta g e r re g io n a le  statssam m enslutninger, der har kompetence med hen­
syn t i l  konkurrencebegrænsende handelsm etoder, pa lig e  fod med UNCTAD's med­
le m ssta te r i a rb e jd e t i den in te rn a tio n a le  e ksp e rtg ru p p e ."
Fæ llesskabet bør gøre UNCTAD's S ty re ls e s rå d  opmærksom på fø lgende: såfrem t 
de re g io n a le  statssam m enslutninger, der har kompetence med hensyn t i l  kon­
kurrencebegrænsende handelsm etoder, ikke  li g e s t i l l e s  med UNCTAD's medlemmer 
inden fo r  I.E .G ., kan Fæ llesskabet kun have den s ta tu s  i fo rb in d e ls e  med ko­
deks, som det har i UNCTAD's in s t it u t io n e r .  Denne s ta tu s  s ik r e r  ikke Fæ lles­
skabets l i g e s t i l l i n g  inden fo r den i n s t it u t io n e l le  mekanisme og gør d e rfo r 
den bestemmelse om  l i g e s t i l l i n g ,  der er fa s ts a t i k a p ite l B, punkt i i ,  8 i 
kodeks (anvendelsesområde) v irk n in g s lø s . Under d isse  omstændigheder v i l  Fæl­
lesskabet ikke  kunne påtage s ig  noget ansvar i henhold t i l  kodeks, sa længe 
det ikke  s ik re s  l i g e s t i l l i n g  inden fo r I.E .G .