[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 4.9.2009

KOM(2009) 450 endelig

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Armenien, Brasilien og Folkerepublikken Kina

BEGRUNDELSE

1. BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET

- Begrundelse og formål

Forslaget vedrører anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005 af 21. december 2005 ("grundforordningen"), i proceduren vedrørende importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Armenien, Brasilien og Folkerepublikken Kina.

- Generel baggrund

Forslaget er fremsat som led i gennemførelsen af grundforordningen og som resultat af en undersøgelse, der blev foretaget i overensstemmelse med de indholdsmæssige og proceduremæssige krav i grundforordningen.

- Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører

Der blev indført midlertidige foranstaltninger ved Kommissionens forordning (EF) nr. 287/2009 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Armenien, Brasilien og Folkerepublikken Kina.

- Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål

Ikke relevant.

2. HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE

- Høring af interesserede parter

De interesserede parter, der er berørt af proceduren, har haft mulighed for at forsvare deres interesser i forbindelse med undersøgelsen i overensstemmelse med grundforordningen.

- Ekspertbistand

Der har ikke været behov for ekstern ekspertbistand.

- Konsekvensanalyse

Forslaget er udarbejdet som led i gennemførelsen af grundforordningen.

Grundforordningen foreskriver ikke en generel konsekvensanalyse, men indeholder en udtømmende liste over de forhold, der skal vurderes.

3. FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER

- Resumé af forslaget

Den 12. juli 2008 indledte Kommissionen en antidumpingprocedure vedrørende importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Armenien, Brasilien og Folkerepublikken Kina.

Kommissionen indførte en midlertidig antidumpingtold på disse varer ved forordning (EF) nr. 287/2009.

Vedlagte forslag til Rådets forordning er baseret på de endelige konklusioner vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser. De foreløbige konklusioner blev samlet set bekræftet, men der blev foretaget visse ændringer i beregningen af dumpingmargener og skadesmargener og således også i beregningen af antidumpingtolden.

Det foreslås derfor, at Rådet vedtager vedlagte forslag til forordning, der bør offentliggøres senest den 7. oktober 2009.

- Retsgrundlag

Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005 af 21. december 2005.

- Subsidiaritetsprincippet

Forslaget hører under Fællesskabets enekompetence. Subsidiaritetsprincippet finder derfor ikke anvendelse.

- Proportionalitetsprincippet

Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende grunde:

Foranstaltningens form er beskrevet i ovennævnte grundforordning og giver ikke mulighed for nationale beslutninger.

Det er ikke relevant at forklare, hvordan byrder af finansiel eller administrativ art, der pålægges Fællesskabet, nationale regeringer, regionale og lokale myndigheder, erhvervsdrivende og borgere, begrænses mest muligt og står i rimeligt forhold til forslagets mål.

- Reguleringsmiddel/reguleringsform

Foreslået reguleringsmiddel: forordning.

Andre reguleringsmidler ville ikke være hensigtsmæssige af følgende årsag:

Grundforordningen foreskriver ikke alternative muligheder.

4. BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER

Forslaget har ingen konsekvenser for Fællesskabets budget.

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Armenien, Brasilien og Folkerepublikken Kina

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab[1] ("grundforordningen"), særlig artikel 9,

under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1. PROCEDURE

1.1. Midlertidige foranstaltninger

(1) Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 287/2009[2] ("forordningen om midlertidig told") en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Armenien, Brasilien og Folkerepublikken Kina.

(2) Proceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet af Eurométaux ("klageren") på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede produktion i Fællesskabet af aluminiumsfolie.

(3) Som anført i betragtning 13 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra den 1. juli 2007 til den 30. juni 2008 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af tendenser, der var relevante for skadesvurderingen, omfattede perioden fra den 1. januar 2005 til udgangen af undersøgelsesperioden ("den betragtede periode").

1.2. Efterfølgende procedure

(4) Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger ("fremlæggelse af de foreløbige konklusioner"), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt.

(5) Efter indførelsen af de midlertidige antidumpingforanstaltninger fortsatte Kommissionen sin undersøgelse vedrørende dumping, skade og Fællesskabets interesser og foretog yderligere analyser og kontrolbesøg i forbindelse med oplysninger, som en række eksporterende producenter og producenter i Fællesskabet indgav i besvarelsen af spørgeskemaet.

(6) Der blev aflagt fem supplerende kontrolbesøg hos følgende EF-producenter:

- Novelis UK Limited, Bridgnorth, Det Forenede Kongerige

- Novelis Luxembourg, Dudelange, Storhertugdømmet Luxembourg

- Novelis Foil France S.A.S., Rugles, Frankrig

- Grupa Kety S.A., Kety, Polen

- Hydro Aluminium Inasa, S.A., Irurtzun, Spanien.

(7) Der blev aflagt et yderligere kontrolbesøg hos følgende virksomhed, som var forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter:

- Alcoa Transformación de Productos, S.L., Alicante, Spanien.

(8) Der blev aflagt tre supplerende kontrolbesøg hos følgende eksporterende producenter:

- Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai og Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei ("Alcoa")

- Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong ("Shandong")

- Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu ("Zhenjiang").

(9) Der blev desuden aflagt et kontrolbesøg hos Shanghai Futures Exchange, Shanghai.

(10) Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse typer aluminiumsfolie med oprindelse i Armenien, Brasilien og Folkerepublikken Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.

(11) De mundtlige og skriftlige bemærkninger fra de interesserede parter blev undersøgt, og i de tilfælde, hvor det var relevant, blev konklusionerne ændret i overensstemmelse dermed.

1.3. Undersøgelsens omfang

(12) Den brasilianske eksporterende producent påstod, at Rusland skulle have været omfattet af undersøgelsen, da importmængderne fra og markedsandelene for Rusland var betydelige i hele den betragtede periode (dvs. fra 2005 til udgangen af UP) og endda højere end Armeniens. Desuden påstod den brasilianske eksporterende producent, at priserne på importerede varer fra Rusland var på samme niveau som priserne på importerede varer fra de pågældende lande, og at der derfor forelå umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted, da proceduren blev indledt.

(13) Ved behandlingen af påstanden konkluderede Kommissionen, at der ikke forelå tilstrækkelige umiddelbare beviser for dumping, for så vidt angår Rusland. Det blev derfor fundet berettiget ikke at inddrage Rusland i klagen. Da der ikke blev fremlagt beviser for dumping, er det ikke relevant, om importmængderne fra og/eller markedsandelene for Rusland faktisk var højere end dem fra et eller flere af de lande, der er omfattet af undersøgelsen. Den brasilianske eksporterende producents påstand blev derfor afvist.

2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

(14) De efterfølgende produktionsled i Fællesskabet, dvs. "omspolerne", påstod på ny, at den pågældende vare også burde omfatte forbrugerruller, dvs. aluminiumsfolie af en vægt på under 10 kg, da det, hvis foranstaltningerne udelukkende indføres på importen af aluminiumsfolie på over 10 kg ("jumboruller"), kunne give anledning til øget eksport af forbrugerruller fra de pågældende lande til lave priser. Det blev desuden påstået, at begge varetyper har de samme grundlæggende egenskaber, og at den eneste forskel er pakningen.

(15) I betragtning 15 til 19 i forordningen om midlertidig told blev det konkluderet, at forbrugerruller og jumboruller er forskellige varer, hvad angår de fysiske egenskaber og de grundlæggende endelige anvendelsesformål. Den efterfølgende undersøgelse bekræftede disse konklusioner. De fysiske forskelle mellem forbrugerruller og jumboruller går videre end blot forskellen i pakning, da den pågældende vare skal omspoles, før den ompakkes og videresælges til den endelige forbruger Det blev endvidere konstateret, at kunderne, salgskanalerne og de grundlæggende anvendelsesformål ikke er de samme. Det blev derfor ikke fundet hensigtsmæssigt at inkludere forbrugerruller i varedækningen i forbindelse med nærværende undersøgelse.

(16) Påstanden om, at importen af jumboruller kan erstattes af importen af forbrugerruller, er behandlet nedenfor i betragtning 97 til 99.

(17) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 14 til 21 i forordningen om midlertidige told hermed.

3. MARKEDSØKONOMISK BEHANDLING OG REFERANCELAND

3.1. Armenien

(18) Den eneste eksporterende producent i Armenien anfægtede de midlertidige konklusioner i betragtning 24 til 31 i forordningen om midlertidig told.

(19) Virksomheden anførte indledningsvis, at Kommissionen havde begået en fejl ved at antage, at en virksomhed i Armenien ville ansøge om markedsøkonomisk behandling, da Armenien efter deres opfattelse er et land med markedsøkonomi, jf. reglerne i Verdenshandelsorganisationens antidumpingaftale, og at inddragelsen af Armenien i fodnoten til antidumpinggrundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), burde slettes.

(20) Som det fremgår af betragtning 25 i forordningen om midlertidig told, nævnes Armenien specifikt i fodnoten til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blandt lande uden markedsøkonomi. Behandlingen af eksporterende producenter fra lande uden markedsøkonomi, som er medlemmer af Verdenshandelsorganisationen, fremgår af artikel 2, stk. 7, litra b). Nærværende undersøgelse er fuldt i overensstemmelse med disse regler. Påstanden blev derfor igen afvist.

(21) Virksomheden påstod derefter, at den opfyldte det andet kriterium for markedsøkonomisk behandling, hvorimod det i den foreløbige konklusion i betragtning 27 til 29 i forordningen om midlertidig told blev konstateret, at dette kriterium ikke var opfyldt. Virksomheden baserede sin påstand på fremlæggelsen af regnskaberne for 2007, som ikke var blevet fremlagt ved kontrolbesøget forud for indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Virksomheden påstod på ny, at den ikke mente, at virksomheden i forbindelse med det andet kriterium skulle udarbejde regnskaber i tråd med internationale regnskabsstandarder, og at de nationale armenske regnskabsstandarder var tilstrækkelige, idet Armenien er medlem af Verdenshandelsorganisationen

(22) Denne påstand blev afvist. Virksomheden er forpligtet til at have et klart sæt regnskaber i tråd med de internationale regnskabsstandarder. De mangler, som revisorerne bemærkede for regnskabsårene 2006 og 2007, viste klart, at virksomhedens regnskaber ikke var udarbejdet i tråd med IAS, og virksomheden kunne således ikke bevise, at det andet kriterium var opfyldt. Kriterierne for markedsøkonomisk behandling vedrører nemlig de internationale standarder, og medlemskabet af Verdenshandelsorganisationen ændrer ikke ved dette forhold. Desuden er medlemskabet af Verdenshandelsorganisationen ikke i sig selv en garanti for, at der hersker markedsøkonomiske forhold i en virksomheds økonomiske aktiviteter.

(23) Virksomheden påstod desuden, at den opfyldte det tredje kriterium for markedsøkonomisk behandling, selv om det i den foreløbige konklusion i betragtning 30 i forordningen om midlertidig told blev fastslået, at dette ikke var tilfældet, på grundlag af spørgsmål om den armenske stats salg af aktierne og på grundlag af, at staten gratis stillede jord til rådighed for virksomheden. Virksomheden påstod, at det forhold, at staten gratis stillede jord til rådighed for virksomheden, ikke var af betydning og ikke burde opregnes sammen med andre spørgsmål om aktier, som virksomheden også betragtede som ubetydelige.

(24) Denne påstand blev også afvist. Den kendsgerning, at jorden blev erhvervet uden omkostninger og kan sælges med erlæggelse af matrikelværdien til staten (som er betydeligt lavere end markedsværdien), betyder, at den jord er et vigtigt og værdifuldt aktiv for virksomheden, som ikke fremgår af virksomhedens regnskaber, og derfor har en væsentlig indvirkning på virksomhedens omkostninger. Virksomheden kunne desuden heller ikke bevise, at den fordrejning, der skyldtes, at aktierne blev solgt til en lavere pris end deres nominelle værdi, var uden betydning.

(25) Det kan derfor konkluderes, at de to spørgsmål om opfyldelse af det tredje kriterium tyder på en fordrejning overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.

(26) Konklusionen om ikke at indrømme virksomheden markedsøkonomisk behandling bekræftes derfor.

3.2. Kina

(27) En eksporterende producent i Kina anfægtede de foreløbige konklusioner i betragtning 32 i forordningen om midlertidig told. Virksomheden påstod på ny, at Kommissionen ikke skulle have sammenlignet noteringen på Shanghai Futures Exchange (SHFE) med noteringen på London Metal Exchange (LME) uden moms, og at priserne uden denne tilpasning ville være ens i undersøgelsesperioden.

(28) Denne påstand blev afvist af de årsager, der er fremført i betragtning 38 i forordningen om midlertidig told, da priserne skal sammenlignes på et ensartet grundlag. Kinesiske producenter af den pågældende vare betaler moms ved køb af primæraluminium. Størstedelen af denne moms refunderes derefter ved salg af den færdige vare, uanset om den sælges på hjemmemarkedet (hvor hele momsen kan refunderes) eller til eksport (hvor den kinesiske regering begrænser momsrefusionen til visse satser for visse varer på visse tidspunkter). Inddragelsen af et mindre momsbeløb, som ikke kan refunderes, vil ikke have en væsentlig indvirkning på ovenstående konklusioner.

(29) Det skal endvidere bemærkes, at den væsentlige prisforskel mellem LME og SHFE i undersøgelsesperioden viser statens indgriben i prisfastsættelsesmekanismen for primæraluminium, jf. konklusionen i betragtning 32 i forordningen om midlertidig told, som blev bekræftet efter Kommissionens kontrolbesøg på Shanghai Futures Exchange (SHFE).

(30) Kontrolbesøget bekræftede, at staten spiller en afgørende rolle i prisfastsættelsen på SHFE og griber ind i prisfastsættelsesmekanismerne, navnlig da den har en position som både sælger og opkøber af primæraluminium gennem State Reserve Bureau og andre statslige organer. Staten fastsætter desuden daglige prisbegrænsninger gennem reglerne for SHFE, som er blevet godkendt af det statslige kontrolorgan, China Securities Regulatory Commission (CSRC). Det er desuden tydeligt, at SHFE er en lukket børs for virksomheder registreret i Kina og kinesiske borgere, og at der ikke foregår effektiv handel mellem SHFE og internationale børser uden for Kina. Dette fremgår af de betydelige prisforskelle mellem SHFE og de internationale børser såsom LME. Når en future-kontrakt på SHFE munder ud i en fysisk levering, kan dette desuden kun foregå på et godkendt pakhus i Kina i modsætning til internationale børser, hvor leveringen kan foregå hvor som helst i verden. Disse leveringsbestemmelser skal sikre, at det kinesiske hjemmemarked forbliver afskærmet fra verdensmarkedet, og at prisforvridningen kun er til fordel for kinesiske virksomheder.

(31) De foreløbige konklusioner i betragtning 22 til 40 bekræftes derfor.

3.3. Armenien og Kina: Individuel behandling

(32) Da der ikke blev fremsat bemærkninger bekræftes de foreløbige konklusioner vedrørende den eksporterende producent i Armenien i betragtning 42 i forordningen om midlertidig told hermed.

(33) En eksporterende producent i Kina anfægtede de foreløbige konklusioner i betragtning 42 i forordningen om midlertidig told om ikke at indrømme virksomheden individuel behandling. Dette afslag skyldtes, at staten ejer størstedelen af virksomheden. Virksomheden påstod, at dette skulle omstødes, da statens ejerskab foregik gennem en virksomhed, som er noteret på Hong Kong Stock Exchange, og at der ikke er statslige tjenestemænd i bestyrelsen.

(34) Disse påstande blev afvist. Virksomheden ejes hovedsagelig af staten, og bestyrelsen, som leder virksomheden, står til ansvar over for den endelige aktionær, altså staten. Virksomheden var desuden heller ikke i stand til at fremlægge beviser for, at staten ikke kunne gribe ind i virksomhedens forretningsmæssige beslutninger gennem afgørelser i bestyrelsen.

(35) De foreløbige konklusioner i betragtning 41 til 42 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.

3.4. Referenceland

(36) Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige konklusioner om, at Tyrkiet er et hensigtsmæssigt referenceland, jf. betragtning 43 til 52 i forordningen om midlertidig told, hermed.

4. DUMPING

4.1. Brasilien

(37) Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige konklusioner som anført i betragtning 53 til 68 i forordningen om midlertidig told.

4.2. Armenien

(38) Den eneste eksporterende producent i Armenien anfægtede de foreløbige konklusioner i betragtning 69 til 77 i forordningen om midlertidig told. Virksomheden anførte, at fradragene for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G") samt et rimeligt beløb til fortjeneste ved salg gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9, ikke var begrundede.

(39) Ved behandlingen af påstanden blev det konkluderet, at en del af salget ikke forgik gennem forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet. På dette grundlag var justeringerne i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, ikke berettigede, og beregningerne blev derfor ændret tilsvarende.

4.3. Kina

(40) Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes de foreløbige konklusioner som anført i betragtning 78 til 82 i forordningen om midlertidig told.

(41) Hvad angår beregningen af restdumpingmargenen for Kina, blev den foreløbige metode i betragtning 83 i forordningen om midlertidig told ændret, således at margenen blev beregnet på grundlag af et vejet gennemsnit af i) den samlede dumpingmargen beregnet for den virksomhed, som ikke blev indrømmet hverken markedsøkonomisk eller individuel behandling, og ii) de transaktioner fra den virksomhed, hvor dumpingmargenen havde været højst på de eksportpriser, der blev konstateret i Comext (som er repræsentativ for de ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksportører). På det grundlag blev dumpingniveauet for hele landet fastsat til 47,0 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet.

4.4. Endelige dumpingmargener

Land | Virksomhed | Endelig dumpingmargen |

Brasilien | Companhia Brasileira de Aluminio (CBA) | 27,6 % |

Alle andre virksomheder | 27,6 % |

Kina | Alcoa Bohai og Alcoa Shanghai | 25,6 % |

Shandong Loften | 33,7 % |

Zhenjiang Dingsheng | 37,4 % |

Alle andre virksomheder | 47,0 % |

Armenien | RUSAL Armenal | 33,4 % |

Alle andre virksomheder | 33,4 % |

5. SKADE

5.1. EF-produktion og afgrænsning af EF-erhvervsgrenen

(42) Klagen blev, jf. betragtning 87 i forordningen om midlertidig told, indgivet af Eurométaux på vegne af fire EF-producenter, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. En anden producent støttede klagen, mens endnu en var imod klagen. De fem producenter, der optrådte som klagere eller støttede klagen, anses derfor for at udgøre EF-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.

(43) Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende afgrænsningen af EF-erhvervsgrenen og dennes produktion, bekræftes konklusionerne i betragtning 86 til 87 i forordningen om midlertidig told hermed.

5.2. EF-forbruget

(44) Den armenske eksporterende producent anfægtede afgrænsningen af EF-forbruget og påstod, at EF-erhvervsgrenens salg på det bundne marked burde have været taget i betragtning. Samme virksomhed påstod desuden, at de anslåede data i klagen ikke var et pålideligt grundlag for at fastlægge EF-forbruget, og henviste til en uafhængig markedsundersøgelse.

(45) Hvad angår den påståede bundne anvendelse, blev det konstateret, at kun en meget begrænset mængde var afsat til det bundne marked i UP. Dette berørte kun en EF-producents salg i det første år af den betragtede periode. Det blev derfor konstateret, at dette kun havde en ubetydelig indvirkning, om nogen, på den overordnede situation.

(46) Hvad angår fastlæggelsen af det samlede EF-forbrug, blev det konkluderet, at den metode, der blev anvendt i den foreløbige fase, var hensigtsmæssig og havde givet et forholdsvis komplet billede af den aktuelle situation. Den armenske eksporterende producent uddybede ikke, hvorfor Kommissionens metode ikke var hensigtsmæssig og derfor ville føre til upålidelige resultater. Den undersøgelse, som den armenske eksporterende producent henviste til, blev ikke skønnet til at have direkte relevans, da den henviste til forskellige typer aluminiumsfolie og omfattede data for virksomheder uden for EU, som ikke kunne efterprøves. De foreløbige konklusioner om det samlede EF-forbrug, jf. tabel 1 i betragtning 90 i forordningen om midlertidig told, bekræftes desuden af andre interesserede parter, herunder importører, som ikke er forretningsmæssigt forbundne med EF-erhvervsgrenen.

(47) På denne baggrund konkluderes det, at det samlede EF-forbrug, som blev fastlagt i forordningen om midlertidig told, giver et pålideligt billede af den aktuelle situation.

(48) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EF-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 88 til 90 i forordningen om midlertidig told hermed.

5.3. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import

(49) Efter fremlæggelsen af de foreløbige undersøgelsesresultater gentog den brasilianske eksporterende producent, at varer med oprindelse i Brasilien opfylder højere kvalitetsstandarder såsom minimumstrækstyrke og krav til strækning, der giver mulighed for flere anvendelser og salg til en større kundekreds i forhold til de varer, der eksporteres af de to andre pågældende lande. Det blev således påstået, at der er forskellige markedssegmenter for aluminiumsfolie afhængigt af varens kvalitet, og at kun den brasilianske vare opfylder kravene for salg på markedet for dyre mærkevarer.

(50) Den brasilianske eksportør påstod endvidere på ny, at virksomheden anvendte anderledes salgskanaler og distributionsmetoder til virksomhedens varer. Det blev navnlig påstået, at eksporten fra Brasilien hovedsagelig foregår via forhandlere, mens de armenske og kinesiske eksporterende producenter sælger direkte til omspolere i EF. Det blev desuden påstået, at den brasilianske eksportør længe har haft stabile forretningsforbindelser med specifikke kunder i EF, mens eksportørerne fra Armenien og Kina kun for nylig er kommet ind på EF-markedet.

(51) Endelig påstod den samme eksporterende producent, at tendenserne vedrørende importmængder og markedsandele var anderledes end for de andre eksporterende lande, hvilket skulle afspejle, at konkurrencevilkårene faktisk var anderledes.

(52) Hvad angår den første påstand, altså forskellen i kvalitetsstandarder, viste undersøgelsen, at markedet for aluminiumsfolie til trods for kvalitetsforskelle hovedsagelig er prisorienteret, og at kvalitetsforskellene kun spillede en mindre rolle i valget af leverandører. Disse konklusioner blev bekræftet af de interesserede samarbejdsvillige importører og brugere. Den brasilianske eksporterende producents ubegrundede påstand om, at markedet for aluminiumsfolie skulle være opdelt i flere segmenter afhængigt af kvalitetsforskelle i varen, kunne ikke bekræftes i nærværende undersøgelse, hvorfor påstanden måtte afvises.

(53) Hvad angår de angiveligt forskellige salgskanaler og distributionsmetoder, skal det bemærkes, at den brasilianske eksporterende producent ikke anfægter det forhold, at virksomhedens varer solgtes både via en ikke-forretningmæssigt forbunden forhandler og direkte til omspolere i EF. På denne baggrund konstateres det, at salgskanalerne var ens. Det forhold, at den brasilianske eksportør har opbygget langvarige og solide forretningsforbindelser i de forgangne år, udelukker ikke, at virksomhedens varer sælges på samme konkurrencevilkår som varerne fra konkurrenter, der for nylig er kommet ind på markedet. Den eksporterende producent hverken påstod eller beviste, at virksomhedens kunder ikke ville skifte til andre leverandører, hvis de fandt det hensigtsmæssigt. Selv om den brasilianske eksportør således længe har været på EF-markedet, kan det ikke konkluderes, at virksomhedens varer sælges på andre konkurrencevilkår end varer, der importeres fra Armenien og Kina. Denne påstand afvises derfor.

(54) Endelig fremlagde den brasilianske eksporterende producent, hvad angår de forskellige importtendenser, ingen yderligere oplysninger eller beviser, og derfor bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 93 i forordningen om midlertidig told hermed.

(55) Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod den armenske eksporterende producent, at importen fra Armenien ikke skulle kumuleres med henblik på skadesanalysen på grund af de lave importmængder, lave markedsandele og stabile importtendenser samt den påståede væsentlige kvalitetsforskel mellem varer fra Armenien og varer fra Brasilien og Kina.

(56) Denne påstand kunne ikke accepteres, da det blev konstateret, at alle betingelser for kumulering, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt:

- Jf. de foreløbige konklusioner og som bekræftet ovenfor i betragtning 38 til 39, lå dumpingmargenen for Armenien over den minimumsgrænse, der er fastsat i grundforordningens artikel 9, stk. 3.

- Importmængden fra Armenien var ikke ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7, idet dens markedsandele udgjorde 5,26 %, jf. betragtning 96 (tabel 4) i forordningen om midlertidig told. Det blev desuden konstateret, at importen fra Armenien steg betydeligt fra 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden til trods for, at der på ny importeredes varer fra Kina, og at importen fra Brasilien i denne periode kunne betragtes som betydelig.

- Hvad angår konkurrencevilkårene mellem de importerede varer fra de pågældende lande, og især hvad angår påstandene om væsentlige kvalitetsforskelle mellem de importerede varer, jf. betragtning 52 ovenfor, blev det konstateret, at de importerede varer fra Armenien havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendtes til de samme grundlæggende anvendelsesformål, uanset deres specifikke kvalitet. Det skal også bemærkes, at denne eksporterende producent gav udtryk for sin hensigt om at omlægge produktionen til omformningsfolie af endnu højere kvalitet, hvilket antyder, at påstanden om de andre varers angivelige dårlige kvalitet kunne være overdrevet.

(57) De armenske eksporterende producenters påstande i denne henseende blev derfor afvist.

(58) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til den kumulative vurdering af virkningerne af den pågældende import, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 91 til 94 i forordningen om midlertidig told hermed.

5.4. Import fra de pågældende lande

5.4.1. Importens omfang og markedsandel

(59) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til importen fra de pågældende lande, bekræftes konklusionerne i betragtning 95 og 96 i forordningen om midlertidig told hermed.

5.4.2. Priser

(60) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til priserne for den pågældende import, bekræftes konklusionerne i betragtning 97 i forordningen om midlertidig told hermed.

5.4.3. Prisunderbud

(61) Den eksporterende producent fra Brasilien anfægtede den metode, der var blevet anvendt til at beregne den underbudsmargen, der gælder for virksomheden. I den forbindelse påstod den eksporterende producent, at beregningen af underbudsmargenerne ikke var foretaget på samme handelsled. Det blev således påstået, at eksportsalget fra Brasilien hovedsagelig foregik til en ikke-forretningsmæssigt forbunden importør, der videresælger varen til omspolere, hvorimod EF-erhvervsgrenens salg foregår direkte til omspolerne. Det blev derfor påstået, at SA&G-omkostningerne og fortjenesten for forhandleren skulle have været lagt til eksportprisen. Undersøgelsen viste, at eksportsalget i modsætning til den brasilianske eksporterende producents påstand ikke hovedsagelig foregik til en ikke-forretningsmæssigt forbunden importør, da over 70 % af eksportsalget foregik direkte til omspolerne. Undersøgelsen viste desuden, at EF-erhvervsgrenen især solgte den pågældende vare til omspolere, selv om de dog også solgte til forhandlere. For at sikre at sammenligningen foregik på samme handelsled blev det således besluttet at udelukke salg til forhandleren og kun at basere beregningen af underbudsmargenen på salg direkte til omspolere. Da dette salg udgjorde over 70 % af den eksporterende producents samlede salg til Fællesskabet, betragtedes det som repræsentativt.

(62) Den samme eksporterende producent i Brasilien påstod desuden, at der skulle have været foretaget en justering for kvalitetsforskelle mellem den importerede vare og EF-erhvervsgrenens vare. Undersøgelsen viste dog klart, at kvaliteten ikke er en afgørende faktor, da de endelige brugere baserer deres valg på prisen og ikke på eventuelle kvalitetsforskelle (dvs. foliens tykkelse).

(63) Ud fra det ovenstående var det vejede gennemsnitlige prisunderbud, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens salgspriser ab fabrik til uafhængige kunder, på 9,6 % for Brasilien.

(64) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til udbudsmargenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 98 til 100 i forordningen om midlertidig told.

5.5. EF-erhvervsgrenens situation

(65) Skadesfaktorerne blev, som det fremgår af betragtning 42, fastlagt på grundlag af de efterprøvede oplysninger fra fem EF-producenter. En sjette EF-producent indsendte en spørgeskemabesvarelse efter den foreløbige fastlæggelse, som dog ikke længere kunne efterprøves og derfor ikke blev taget i betragtning ved den endelige fastlæggelse. Efter kontrolbesøgene i virksomhederne blev enkelte skadesfaktorer justeret på baggrund af de oplysninger, der var fremkommet under kontrolbesøgene. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, blev undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EF-erhvervsgrenen og undersøgelsen af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode, justeret tilsvarende.

5.5.1. Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse

Tabel 1: Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse

2005 | 2006 | 2007 | UP |

Produktion (ton) | 50 952 | 48 467 | 40 071 | 32 754 |

Produktion (indeks) | 100 | 95 | 79 | 64 |

Produktionskapa-citet (ton) | 59 400 | 59 400 | 59 400 | 59 400 |

Produktionskapacitet (indeks) | 100 | 100 | 100 | 100 |

Kapacitetsudnyttelse | 86 % | 81 % | 67 % | 55 % |

Kapacitetsudnyttelse (indeks) | 100 | 94 | 79 | 64 |

(66) Som det fremgår af ovenstående, viste EF-erhvervsgrenens produktionsmængder en tydelig negativ tendens mellem 2005 og UP. Hvad angår den overordnede produktionskapacitet, bekræftede de endelige konklusioner den faldende kapacitetsudnyttelse i den betragtede periode.

5.5.2. Salgsmængde, markedsandel, vækst og gennemsnitlig enhedspris i EF

(67) Nedenstående tabel viser EF-erhvervsgrenens resultater i forbindelse med salget til uafhængige kunder i Fællesskabet.

Tabel 2: Salgsmængde, markedsandel, priser og gennemsnitlige enhedspriser i Fællesskabet

2005 | 2006 | 2007 | UP |

Salgsmængde (ton) | 43 661 | 45 191 | 37 207 | 30 310 |

Salgsmængde (indeks) | 100 | 104 | 85 | 70 |

Markedsandel | 48 % | 53 % | 34 % | 33 % |

Enhedspris i EUR pr. ton | 2 566 | 3 045 | 3 219 | 3 068 |

Enhedspriser (indeks) | 100 | 119 | 125 | 120 |

(68) Som det blev fastslået i de foreløbige konklusioner, steg EF-forbruget med 4 % i den betragtede periode, mens EF-erhvervsgrenens salgsmængder faldt med 30 %, dvs. at EF-erhvervsgrenen ikke var i stand til at udnytte det øgede forbrug. Som følge heraf faldt EF-erhvervsgrenens markedsandel fra 48 % i 2005 til 33 % i UP.

(69) Hvad angår EF-erhvervsgrenens resultater ved salg til uafhængige kunder på EF-markedet, blev de endelige konklusioner ikke ændret væsentligt i forhold til de foreløbige konklusioner.

5.5.3. Lagre

(70) Nedenstående tal viser lagrenes størrelse ved udgangen af hver periode.

Tabel 3: Lagre

2005 | 2006 | 2007 | UP |

Lagre (ton) | 1 789 | 1 711 | 2 148 | 2 355 |

Lagre (indeks) | 100 | 96 | 120 | 132 |

(71) Undersøgelsen viste, at lagerbeholdningerne ikke kan betragtes som en relevant skadesfaktor, da størstedelen af produktionen sker efter ordre, jf. betragtning 107 i forordningen om midlertidig told. Tendenserne for lagrene er derfor kun anført til orientering. Skønt de endelige konklusioner nu viser en væsentligt forøgning af lagerbeholdningerne på 32 %, skyldtes dette et øjebliksbillede med høj lagerbeholdning i en enkelt virksomhed, hvorfor den ikke er repræsentativ for en tendens.

5.5.4. Investeringer og mulighederne for at tilvejebringe kapital

Tabel 4: Investeringer

2005 | 2006 | 2007 | UP |

Investeringer (EUR) | 7 090 015 | 807 899 | 1 355 430 | 3 998 397 |

Investeringer (indeks) | 100 | 11 | 19 | 56 |

(72) EF-erhvervsgrenens investeringer faldt betydeligt, dvs., at den tendens, som blev fastslået i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told, bekræftes. Da der ikke blev konstateret væsentlige ændringer eller fremsat andre bemærkninger til EF-erhvervsgrenens investeringer mellem 2005 og UP, bekræftes konklusionerne i betragtning 108 i forordningen om midlertidig told hermed.

5.5.5. Rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet

Tabel 5: Rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet

2005 | 2006 | 2007 | UP |

Rentabilitet af salget i Fællesskabet | -2,8 % | -2,6 % | 0,2 % | -0,1 % |

Afkast af de samlede investeringer | -43,7 % | -439,1 % | 19,3 % | -1,3 % |

Likviditet | 2 % | 1 % | 4 % | 5 % |

(73) Ovenstående tabel viser en let forbedring i EF-erhvervsgrenens rentabilitet i den betragtede periode, selv om den stadig er negativ i UP og navnlig langt under målfortjenesten på 5 %. Som det fremgår af tabel 1 og 2 ovenfor, viste undersøgelsen, at forværringen af EF-erhvervsgrenens situation navnlig udmøntede sig i et væsentligt fald i EF-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængder. Dette tyder på, at EF-erhvervsgrenen i konkurrencen med dumpingimporten har mistet salgsmængder og markedsandele i sine bestræbelser på at undgå tab. Selv om EF-erhvervsgrenen opnåede en marginal fortjeneste i 2007, havde den igen tab i UP, og derfor kan det konkluderes, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade. De justerede konklusioner om rentabilitet ændrer ikke de foreløbige konklusioner i den henseende og afviger ikke fra konklusionen om, at den samlede rentabilitet forblev meget lav, om ikke negativ, til trods for en betydelig stigning i forbruget i 2007 og i UP.

(74) Der blev foretaget en ny beregning af investeringsafkastet på grundlag af de efterprøvede data fra EF-erhvervsgrenen ved hjælp af den metode, som er beskrevet i betragtning 110 i forordningen om midlertidig told. Resultat viste, at indikatoren var positiv i 2007 og således afspejlede EF-erhvervsgrenens lille fortjeneste i den samme periode.

(75) Hvad angår likviditeten, blev de endelige konklusioner ligeledes justeret på baggrund af de efterprøvede oplysninger fra EF-erhvervsgrenen. Indikatoren bekræfter, at EF-erhvervsgrenen har forsøgt at modvirke den stigende dumpingimport fra de pågældende lande ved at fastholde salgspriserne på det højst mulige niveau, hvilket var til skade for salgsmængderne og markedsandelen.

5.5.6. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

Tabel 6: Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

2005 | 2006 | 2007 | UP |

Antal medarbejdere | 482 | 460 | 386 | 343 |

Antal ansatte (indeks) | 100 | 95 | 80 | 71 |

Arbejdskraft-omkostninger | 13 618 746 | 13 031 854 | 10 882 109 | 9 642 041 |

Arbejdskraft-omkostninger (indeks) | 100 | 96 | 80 | 71 |

Gennemsnitlige arbejdskraft-omkostninger | 28 226 | 28 359 | 28 195 | 28 122 |

Gennemsnitlige arbejdskraft-omkostninger (indeks) | 100 | 100 | 100 | 100 |

Produktivitet (ton/ansat) | 106 | 105 | 104 | 96 |

Produktivitet (indeks) | 100 | 100 | 98 | 90 |

(76) Efter justering af tallene kan det konkluderes, at tendenserne for beskæftigelse, produktivitet og lønninger i EF-erhvervsgrenen i perioden mellem 2005 og UP generelt var uændrede i forhold til forordningen om midlertidig told. Da der ikke blev konstateret væsentlige ændringer eller fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 112 i forordningen om midlertidig told hermed.

5.5.7. Dumpingmargenens størrelse

(77) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til det ovenstående, bekræftes konklusionerne i betragtning 113 i forordningen om midlertidig told hermed.

5.5.8. Genrejsning efter tidligere dumping

(78) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til det ovenstående, bekræftes konklusionerne i betragtning 114 i forordningen om midlertidig told hermed.

5.5.9. Vækst

(79) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til det ovenstående, bekræftes konklusionerne i betragtning 115 i forordningen om midlertidig told hermed.

5.6. Konklusion om skade

(80) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EF-erhvervsgrenens situation, bekræftes konklusionerne i betragtning 116 til 118 i forordningen om midlertidig told, hvoraf det fremgår, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade.

6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG

6.1. Dumpingimportens virkninger

(81) Den armenske eksporterende producent påstod, at markedsandelen for importen af armenske varer i den betragtede periode i gennemsnit ikke var tilstrækkelig til at forvolde EF-erhvervsgrenen skade. En eksporterende producent fra Kina påstod, at importen fra Kina ikke forvoldte skade, da EF-erhvervsgrenens rentabilitet viste en stigende tendens, samtidig med at importen fra Kina steg.

(82) Som det fremgår af betragtning 91 til 94 i forordningen om midlertidig told og som bekræftet i betragtning 49 til 58 ovenfor, var betingelserne for kumulering af importen fra de pågældende lande med henblik på en vurdering af dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenens situation opfyldt, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4. Derfor blev en individuel landeundersøgelse af importen fra de pågældende lande ikke fundet hensigtsmæssig, og ovenstående påstande afvises derfor.

(83) Hvad angår udviklingen i EF-erhvervsgrenens rentabilitet, ændrede de reviderede tal ikke væsentlig ved det overordnede billede. EF-erhvervsgrenens tab faldt mellem 2005 og 2006, mens erhvervsgrenen var lettere rentabel i 2007 (0,2 %). Fortjenesten faldt i UP og blev til et mindre tab på -0,1 %.

(84) Det skal desuden bemærkes, at forværringen af EF-erhvervsgrenens situation navnlig førte til et væsentligt fald i EF-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængder, jf. betragtning 121 i forordningen om midlertidig told og betragtning 73 ovenfor. Dette tyder på, at EF-erhvervsgrenen i konkurrencen med dumpingimporten mistede salgsmængder og markedsandele i sine bestræbelser på at undgå tab. Kort sagt bekræftes det, at EF-erhvervsgrenen til trods for en mindre fortjeneste i 2007 har lidt væsentlig skade, da de reviderede konklusioner om rentabilitet viste tab. Da forværringen af EF-erhvervsgrenens situation faldt sammen med stigningen i importen fra de pågældende lande, bekræftes konklusionerne i betragtning 123 i forordningen om midlertidig told hermed.

(85) Det konkluderes derfor, at presset fra dumpingimporten, som fra 2006 tegnede sig for en voksende mængde og markedsandel, spillede en afgørende rolle den skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen. Ovenstående påstande afvises derfor.

6.2. Virkningerne af andre faktorer

6.2.1. Import med oprindelse i andre tredjelande end Kina, Armenien og Brasilien

(86) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende importen fra andre tredjelande end de pågældende lande, bekræftes konklusionerne i betragtning 124 til 126 i forordningen om midlertidig told hermed.

6.2.2. EF-erhvervsgrenens eksport

(87) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EF-erhvervsgrenens eksportresultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 127 og 128 i forordningen om midlertidig told hermed.

6.2.3. EF-erhvervsgrenens import

(88) En eksporterende producent refererede til visse markedsoplysninger og påstod, at en af EF-producenterne importerede en betydelig mængde varer fra en forretningsmæssigt forbunden virksomhed i Kina.

(89) Disse påstande kunne dog ikke bekræftes, da de efterprøvede tal fra den pågældende kinesiske eksporterende producent og dennes forretningsmæssigt forbundne EF-importør havde bekræftet de foreløbige konklusioner i betragtning 129 i forordningen om midlertidig told.

6.2.4. Selvforskyldt skade

(90) En række interesserede parter gentog, at EF-producenterne skulle være mere interesserede i det mere lukrative marked for omformningsfolie af aluminium ("omformningsfolie"). Det blev påstået, at omformningsfolie og den pågældende vare (også kaldet husholdningsfolie af aluminium) produceres på de samme produktionslinjer, og at det derfor er forholdsvis let at omstille produktionen mellem varerne. Faldet i EF-erhvervsgrenens produktionsmængder af den pågældende vare skyldes således stigningen i EF-erhvervsgrenens produktion af omformningsfolie snarere end stigningen i importen fra de pågældende lande. Det blev til gengæld påstået, at stigningen i importen fra de pågældende lande skyldtes utilstrækkelig levering fra EF-erhvervsgrenens side på EF-markedet, som skyldtes den øgede produktion af omformningsfolie. Konklusionerne i betragtning 132 i forordningen om midlertidig told blev kritiseret, da de udelukkende var baseret på oplysninger vedrørende en enkelt EF-producent af omformningsfolie.

(91) Undersøgelsen har bekræftet, at EF-erhvervsgrenens produktionsmængder af omformningsfolie ikke er steget væsentligt. Faktisk viste en yderligere undersøgelse, at hverken klageren eller de EF-producenter, der støttede klagen, har omstillet en betydelig del af deres samlede produktionsmængde til omformningsfolie, hvorfor påstandene i denne henseende afvises. På dette grundlag kunne det ikke konkluderes, at væsentlige produktionskapaciteter var blevet omstillet fra den pågældende vare til omformningsfolie. Der kan ganske rigtigt produceres forskellige typer folie på de samme valser, og derfor kan det også konkluderes, at skulle rentabiliteten for den pågældende vare blive genskabt på rimelige handelsvilkår, vil EF-erhvervsgrenen kunne stille mere kapacitet til rådighed til at producere den pågældende vare. Dette bekræfter således de foreløbige konklusioner i betragtning 132 i forordningen om midlertidig told.

6.2.5. Udvikling i forbruget på EF-markedet

(92) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til forbruget på EF-markedet, bekræftes konklusionerne i betragtning 133 og 134 i forordningen om midlertidig told hermed.

6.2.6. Udvikling i EF-erhvervsgrenens omkostninger

(93) En eksporterende producent påstod, at EF-erhvervsgrenen havde være i stand til at øge sine fortjenstmargener til trods for stigningen i omkostningerne til råmaterialer, hvilket er i modstrid med konklusionerne i betragtning 136 i forordningen om midlertidig told, hvori det hedder, at EF-erhvervsgrenen ikke kunne hæve sine salgspriser i takt med stigningen i omkostningerne til råmaterialer. Denne påstand måtte afvises. Selv om undersøgelsen til sidst viste en let forbedring af rentabiliteten i 2007, fulgte fortjenesten ikke samme tendens som stigningen i EF-forbruget. Dernæst førte stigningen i omkostningerne, når de blev væltet over på kunderne, til betydeligt dalende salgsmængder og markedsandele på grund af dumpingimporten på markedet, som underbød EF-erhvervsgrenens priser. Undersøgelsen viste desuden, at faldet i produktionsmængden skyldtes en stigning i dumpingimporten, samtidig med at produktionskapaciteten forblev stabil. Som et resultat blev produktionsomkostninger fordelt på mindre produktionsmængder, hvilket fik enhedsomkostningerne til at stige.

6.3. Konklusion om årsagssammenhæng

(94) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i denne henseende, bekræftes konklusionerne i betragtning 137 og 138 i forordningen om midlertidig told hermed.

7. FÆLLESSKABETS INTERESSER

7.1. EF-erhvervsgrenens interesser

(95) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EF-erhvervsgrenens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 142 til 145 i forordningen om midlertidig told hermed.

7.2. Importørernes interesser

(96) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende importørernes interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 146 til 149 i forordningen om midlertidig told hermed.

7.3. Brugernes interesser

(97) Omspolerne, som er de største brugere af den pågældende vare i Fællesskabet, er repræsenteret ved Aluminium Foil Association ("EAFA"), som fremsatte følgende påstande:

- Omkostningerne til transport af forbrugerruller fra Kina udgør, i modsætning til de foreløbige konklusioner i betragtning 153 i forordningen om midlertidig told, kun en lille procentdel af varernes værdi (ca. 1 % af salgsprisen), og de er således næsten på samme niveau som transportomkostningerne for den pågældende vare (ca. 0,2 % af salgsprisen).

- EF-omspolernes store varesortiment er angiveligt ikke en fordel, da detailhandlerne også kan købe den pågældende vare i store mængder gennem separate kontrakter af importører/forhandlere af forbrugerruller.

- I modsætning til den foreløbige konklusion i betragtning 154 i forordningen om midlertidig told er produktionen af omformningsfolie tilsyneladende stadig en prioritet for de EF-producenter, der ikke er interesserede i produktionen af den pågældende vare. Hvis de endelige foranstaltninger indføres, vil udbuddet af den pågældende vare i Fællesskabet ikke være tilstrækkeligt til at opfylde omspolernes behov.

- I modsætning til den foreløbige konklusion i betragtning 163 i forordningen om midlertidig told bør de endelige foranstaltninger, hvis de indføres, også finde anvendelse for varer af en vægt under 10 kg. I modsat fald vil disse foranstaltninger føre til en øget dumpingimport af forbrugerruller især fra Kina med alvorlige negative følger for EF-omspolerne og et efterfølgende tab af 4 000 arbejdspladser i EF. Disse bemærkninger blev støttet af eksporterende producenter fra to af de pågældende lande.

(98) Den indsendte dokumentation vedrørende transportomkostningerne blev fundet pålidelig og kunne derfor accepteres. Risikoen for, at importen af den pågældende vare bliver erstattet af import af varer i det efterfølgende produktionsled er dog i sig selv ikke en grund til at indføre antidumpingforanstaltninger. Der er nemlig ikke fremlagt dokumentation for, at denne import skulle stige betydeligt og til priser, der underbyder EF-omspolernes priser. Illoyal handelspraksis blandt de eksporterende producenter af varer i det efterfølgende produktionsled skal undersøges særskilt på grundlag af tilstrækkelige umiddelbare beviser. Det konstateres endvidere, at en omstilling til produktion af større mængder varer i det efterfølgende produktionsled i Kina sandsynligvis ville tage en del tid, da det forudsætter nye investeringer i maskiner og etablering af nye salgskanaler. Eventuelle virkninger vil derfor først blive mærkbare på mellemlang sigt. Hvad angår antallet af arbejdspladser i de efterfølgende produktionsled i Fællesskabet, var denne påstand ikke begrundet. De anførte tal kunne derfor ikke betragtes som pålidelige. På dette grundlag bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 153 til 162 i forordningen om midlertidig told hermed.

(99) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til Fællesskabets interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 150 til 163 i forordningen om midlertidig told hermed.

8. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

8.1. Skadestærskel

(100) En eksporterende producent påstod, at beregningen af skadestærsklen skulle baseres på produktionsomkostningerne i stedet for salgsprisen for den pågældende vare. Samme eksportør påstod, at den målfortjeneste, der var blevet lagt til grund for beregningen af skadestærsklen, var for høj og burde have været 1 %, hvilket ville stemme bedre overens med de aktuelle markedsvilkår, navnlig den økonomiske afmatning. Denne eksporterende producent gentog desuden sin påstand om, at der burde have været justeret for kvalitetsforskelle mellem den eksporterede vare og den vare, som EF-erhvervsgrenen producerer og sælger på EF-markedet.

(101) For så vidt angår den første påstand, altså at skadestærsklen burde beregnes på grundlag af produktionsomkostningerne, skal det bemærkes, at anvendelsen af en sådan metode ikke vil få indvirkning på resultaterne, og påstanden blev derfor fundet irrelevant. Hvad angår niveauet for målfortjenesten, blev der som nævnt i betragtning 165 i forordningen om midlertidig told anvendt en meget konservativ fortjenstmargen før skat for producenterne på 5 %. Denne fremgangsmåde blev også foreslået i klagen og anvendt i den tidligere undersøgelse. Den foreslåede målfortjeneste var dog ikke på et niveau, som kunne gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at opretholde produktionskapaciteterne og foretage nye investeringer, og blev derfor afvist. Hvad angår påstanden om varens kvalitet, blev det, jf. betragtning 52, konstateret, at alle varetyper har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål, uanset deres særlige kvalitet. Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til disse påstande, bekræftes de midlertidige konklusioner i betragtning 164 til 166 i forordningen om midlertidig told hermed.

(102) En anden eksporterende producent påstod, at skadestærsklen burde sigte mod at beregne salgspriser, der udligner et faktisk tab. Dette måtte afvises, da skadestærsklens niveau er det prisniveau, som EF-erhvervsgrenen med rimelighed kan opnå uden dumpingimport.

(103) Den samme eksporterende producent påstod endvidere, at målfortjenesten skulle fastsættes til niveauet for den fortjeneste, der faktisk blev opnået, inden den betragtede periode startede, i dette tilfælde et tab. På dette grundlag ville underbudsmargenen være på bagatelgrænsen.

(104) Denne påstand blev afvist, da EF-erhvervsgrenen stadig var berørt af den tidligere situation med dumpingimport fra Rusland og Kina samt dumpingimporten fra Brasilien. Det blev derfor konkluderet, at en fortjenstmargen på 5 % ville være den fortjenstmargen, som med rimelighed kunne forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår.

(105) For at sikre at sammenligningen foregik på samme handelsled blev det således, jf. betragtning 61 ovenfor, besluttet at udelukke den brasilianske eksporterende producents salg til den ikke-forretningsmæssigt forbundne forhandler i forbindelse med beregningen af prisunderbud og som følge deraf også skadestærsklen.

(106) Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til skadestærsklen, bekræftes konklusionerne i betragtning 164 til 166 i forordningen om midlertidig told hermed.

(107) Den endelige landsdækkende skadesmargen for Kina blev beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit af i) skadesmargenen for en virksomhed i Kina, som ikke blev indrømmet hverken markedsøkonomisk eller individuel behandling, og ii) den virksomheds højeste skadesmargen anvendt på eksportpriserne fra Eurostat (som værende repræsentative for de ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksportører). På det grundlag blev den landsdækkende skadesmargen fastsat til 30 % af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet.

8.2. Endelige foranstaltninger

(108) På baggrund af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af dumpingimporten, men som ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen.

(109) Der foreslås følgende endelige antidumpingtoldsatser:

Land | Virksomhed | Endelig dumping-margen | Endelig skades-margen | Endelig antidumping-told |

Brasilien | Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % | 17,6 % | 17,6 % |

Alle andre virksomheder | 27,6 % | 17,6 % | 17,6 % |

Kina | Alcoa Bohai og Alcoa Shanghai | 25,6 % | 6,4 % | 6,4 % |

Shandong Loften | 33,7 % | 20,3 % | 20,3 % |

Zhenjiang Dingsheng | 37.4 % | 24,2 % | 24,2 % |

Alle andre virksomheder | 47,0 % | 30,0 % | 30,0 % |

Armenien | RUSAL Armenal | 33,4 % | 13,4 % | 13,4 % |

Alle andre virksomheder | 33,4 % | 13,4 % | 13,4 % |

(110) Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Toldsatsen finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre virksomheder") udelukkende anvendelse på import af varer, der har oprindelse i det pågældende land og er fremstillet af de nævnte virksomheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder".

(111) Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle toldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen[3] med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over de virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.

8.3. Endelig opkrævning af midlertidig told

(112) På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Hvis den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør beløb, for hvilke der midlertidigt er stillet sikkerhed ud over den endelige told, frigives.

8.4. Foranstaltningens form

(113) I løbet af undersøgelsen afgav den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Armenien og den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Brasilien pristilsagn, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 1.

(114) Begge tilbud blev undersøgt. Den brasilianske eksportørs tilbud fjerner dumpingens skadelige virkninger og begrænser i tilstrækkelig grad risikoen for omgåelse. For så vidt angår den armenske eksportørs tilbud, er der på grund af virksomhedskoncernens komplekse struktur og dens komplekse salgskanaler en høj risiko for krydskompensation med salg af samme vare til de samme kunder, men fra forskellige oprindelseslande, samt salg af forskellige varer til de samme kunder fra forskellige salgsvirksomheder i samme koncern. Den armenske eksportør afgav et væsentligt ændret tilbud om tilsagn efter den frist, der er fastsat i grundforordningens artikel 8, stk. 2. Det skal bemærkes, at - ud over at det ændrede tilbud blev afgivet efter fristens udløb - kan det ikke accepteres af følgende grund. Skønt virksomheden tilbød kun at sælge direkte til den første uafhængige kunde i EU, dvs. uden at inddrage sine to forretningsmæssigt forbundne virksomheder i salgskanalen, viste undersøgelsen, at virksomheden solgte andre varer til de samme kunder i EU. Endvidere kundgjorde virksomheden, at den planlagde at fremstille og sælge en ny varetype, nemlig omformningsfolie af aluminium, til EU. Eftersom den mulighed foreligger, at den nye varetype kunne blive solgt til de samme kunder i EU, kan end ikke det ændrede tilbud begrænse risikoen for krydskompensation i tilstrækkeligt omfang.

(115) Kommissionen accepterede ved afgørelse 2009/XXX/EF tilbuddet om tilsagn fra CBA. Rådet erkender, at tilsagnet fjerner dumpingens skadelige virkninger og i tilstrækkelig grad begrænser risikoen for omgåelse. Tilbuddet fra Rusal Armenal afvises af de grunde, der anføres i betragtning 114, samt på grund af problemerne med virksomhedens regnskaber, jf. betragtning 21 og 22.

(116) For yderligere at sætte Kommissionen og toldmyndighederne i stand til effektivt at overvåge, om CBA overholder tilsagnet, når der forelægges en anmodning om overgang til fri omsætning for de relevante toldmyndigheder, skal fritagelse for antidumpingtolden være betinget af, i) at der forelægges en tilsagnsfaktura, der er en handelsfaktura, som mindst indeholder de oplysninger, der er opført i bilag II, ii) at varerne er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af CBA til den første uafhængige kunde i Fællesskabet, og iii) at de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen. Den relevante antidumpingtold pålægges på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning, hvis det fastslås, at ovennævnte betingelser ikke er opfyldt.

(117) Hvis Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 9, på grund af misligholdelse trækker sin godtagelse af et tilsagn tilbage under henvisning til bestemte transaktioner og erklærer de relevante tilsagnsfakturaer for ugyldige, opstår der en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning for de pågældende transaktioner.

(118) Importørerne bør være opmærksomme på, at der som en normal handelsrisiko kan opstå en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning, jf. betragtning 116 og 117, selv hvis Kommissionen har godtaget et tilsagn fra den producent, hos hvilken de køber direkte eller indirekte.

(119) Toldmyndighederne bør i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 7, straks underrette Kommissionen, når der konstateres tegn på misligholdelse af tilsagnet.

(120) Af ovennævnte grunde betragtes pristilsagnet fra CBA som acceptabelt af Kommissionen, og tilsagnet fra Armenal ikke som acceptabelt, og de pågældende virksomheder er blevet underrettet om de væsentligste kendsgerninger, overvejelser og forpligtelser, der ligger til grund for godtagelsen og afvisningen.

(121) Hvis tilsagnet misligholdes eller trækkes tilbage, eller hvis Kommissionen trækker godtagelsen af tilsagnet tilbage, finder den af Rådet i henhold til artikel 9, stk. 4, indførte antidumpingtold automatisk anvendelse, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 9.

9. OVERVÅGNING

(122) For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser, konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger omfatter følgende:

(123) Fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre eksportører.

(124) Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge en landsdækkende told —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af folie af aluminium, af en tykkelse på mindst 0,008 mm og højst 0,018 mm, uden underlag, kun valset, i ruller af bredde ikke over 650 mm, og af vægt ikke over 10 kg, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7607 11 19 (Taric-kode 7607 11 19 10) og med oprindelse i Armenien, Brasilien og Folkerepublikken Kina.

2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:

Land | Virksomhed | Antidumping-told | Taric-tillægskode |

Armenien | Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal | 13,4 % | A943 |

Alle andre virksomheder | 13,4 % | A999 |

Folkerepublikken Kina | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. og Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd. | 6,4 % | A944 |

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd. | 20,3 % | A945 |

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd. | 24,2 % | A946 |

Alle andre virksomheder | 30,0 % | A999 |

Brasilien | Companhia Brasileira de Aluminio | 17,6 % | A947 |

Alle andre virksomheder | 17,6 % | A999 |

3. Uanset stk. 1 skal den endelige antidumpingtold ikke gælde for import af varer, der er overgået til fri omsætning i overensstemmelse med artikel 2.

4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

5. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag I. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.

Artikel 2

1. Importerede varer, der er angivet til overgang til fri omsætning og faktureret af virksomheder, som har afgivet tilsagn, der er godtaget af Kommissionen, og hvis navne er opført i Kommissionens afgørelse [2009/…./EF], som eventuelt ændret, undtages fra den ved artikel 1 indførte antidumpingtold, forudsat at:

- varerne er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af nævnte virksomheder til den første uafhængige kunde i Fællesskabet, og

- sådan import er ledsaget af en tilsagnsfaktura, der er en handelsfaktura, som indeholder mindst de oplysninger og den erklæring, der er angivet i bilag II til nærværende forordning, og

- de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen.

2. Der opstår en toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning:

- hvis det i forbindelse med den import, der er beskrevet i stk. 1, fastslås, at en eller flere af betingelserne i nævnte stykke ikke er opfyldt, eller

- hvis Kommissionen trækker sin godtagelse af tilsagnet tilbage i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 9, i en forordning eller afgørelse, som henviser til særlige transaktioner og erklærer de pågældende tilsagnsfakturaer ugyldige.

Artikel 3

Beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 287/2009 på importen af folie af aluminium, af en tykkelse på mindst 0,008 mm og højst 0,018 mm, uden underlag, kun valset, i ruller af bredde ikke over 650 mm, og af vægt ikke over 10 kg, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7607 11 19 (Taric-kode 7607 11 19 10) og med oprindelse i Armenien, Brasilien og Folkerepublikken Kina, opkræves endeligt i henhold til den i stk. 1 ovenfor fastsatte endelige told. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

[…] Formand

Bilag I

Den gyldige handelsfaktura, der er omhandlet i artikel 1, stk. 5, skal indeholde en erklæring underskrevet af en af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, og udformet på følgende måde:

1. Navn og stilling for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen.

2. Følgende erklæring: "Undertegnede bekræfter, at den [mængde] folie af aluminium, der er solgt til eksport til Det Europæiske Fællesskab, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af [virksomhedens navn og adresse] [Taric-tillægskode] i (pågældende land). Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte."

3. Dato og underskrift.

Bilag II

Følgende oplysninger skal fremgå af handelsfakturaer for virksomhedernes salg til Fællesskabet af varer, der er omfattet af et tilsagn:

1. Overskriften "HANDELSFAKTURA, SOM LEDSAGER VARER OMFATTET AF ET TILSAGN".

2. Navnet på den virksomhed, som udsteder handelsfakturaen.

3. Fakturaens nummer.

4. Fakturaens udstedelsesdato.

5. Den Taric-tillægskode, under hvilken de af fakturaen omfattede varer skal toldbehandles ved Fællesskabets grænse.

6. En nøjagtig varebeskrivelse, herunder:

- det varekodenummer (Product Code Number (PCN)), der anvendes i forbindelse med tilsagnet

- en beskrivelse i almindeligt sprog af de varer, der svarer til det pågældende PCN

- virksomhedens varekodenummer (Company Product Code Number (CPC))

- Taric-kode

- mængde (i tons).

7. En beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder:

- pris pr. ton

- betalingsbetingelser

- leveringsbetingelser

- samlede rabatter og nedslag.

8. Navnet på den virksomhed, der handler som importør i Fællesskabet, og til hvilken virksomheden direkte har udstedt den handelsfaktura, der ledsager de varer, der er omfattet af et tilsagn.

9. Navnet på den medarbejder i virksomheden, der har udstedt fakturaen, og følgende underskrevne erklæring:

"Undertegnede bekræfter, at salget til direkte eksport til Det Europæiske Fællesskab af de varer, der er omfattet af denne faktura, finder sted inden for rammerne af og i henhold til bestemmelserne i det tilsagn, der er afgivet af [virksomhed], og som Europa-Kommissionen har godtaget ved afgørelse [2008/XXXX/EF]. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte."

[1] EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

[2] EUT L 94 af 8.4.2009, s. 17.

[3] Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, kontor N-105 4/92, B-1049 Bruxelles, Belgien.