ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(76)253
Vol.1976/0082

Disclaimer
Conformément aurèglement(CEE,Euratom)n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernantl'ouvertureaupublicdesarchiveshistoriquesdelaCommunauté économique
européenneetdelaCommunautéeuropéennedel'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement(CE,Euratom)n°1700/2003du22septembre2003
(JOL243du27.9.2003,p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiésconformément àl'article5dudit
règlement.
InaccordancewithCouncilRegulation(EEC,Euratom)No354/83of1February1983
concerningtheopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropeanEconomic
CommunityandtheEuropeanAtomicEnergyCommunity(OJL43,15.2.1983,p.1),as
amendedbyRegulation(EC,Euratom)No1700/2003of22September2003(OJL243,
27.9.2003,p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary,classifieddocumentsinthis
filehavebeendeclassified inconformitywithArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung(EWG,Euratom)Nr.354/83desRatesvom1.
Februar1983überdieFreigabederhistorischen ArchivederEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung(EG,Euratom)Nr.1700/2003vom22.September2003
(ABI.L243vom27.9.2003,S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeitzugänglich.Soweit
erforderlich,wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenanntenVerordnungfreigegeben.

KOMMISSIONEN FORDBEUROPÆISKE FÆLLESSKABER .
KOM(76)253endeligudg.
Bruxelles ,den3*juni1976.
ENREFORMAPARBEJDSPLADSNES ORGANISATION
(MENNESKELIGGØRELSE APARBEJDET)
(MeddelelsefraKommissionentilRådet)
KOM(76)253endeligudg.

IHSLEDNIHC
Idetarbejdsmarkedsmæssige ogsociale handlingsprogram *"^,somKoimissionen
forelagde Rådet ,indeholder kapitlet omleve-ogarbejdsvilkår etforslag ,
somtager sigte påatændre "demønstre forarbejdspladsens organisation ,
somharentendens tilatumenneskeliggøre arbejdstagere ogtilatskabe
miljømæssige arbejds –oglevevilkår ,somikke mere erforenelige med '
tanken omsocialt fremskridt ".Manbetragtede ensådan foranstaltning som
etsupplement tilinitiativerne påområderne medarbejderindflydelse oger-
hvervsuddannelse .Skønt manhavde denopfattelse ,athovedansvaret forfor­
anstaltninger tilforbedring afsituationen låhosarbejdsmarkedets parter ,
vardet "imidlertid nødvendigt forfællesskabet attræffe supplerende for­
anstaltninger tilforbedring afmønstrene forarbejdspladsens organisation ,
særlig forarbejde derikke mere eracceptabelt fordetstore flertal ibe­
folkningen ,oghvortil dermårekrutteres vandrende eller løsarbejdskraft ".
Rådet opstillede isinresolution af21«januar 1974 ome"tarbejdsmarkeds -
mæssigt ogsocialt handlingsprogram blandt demål ,derskulle nås i1974–
76bl.a .udarbejdelse af
"ethandlingsprogram tilfordel forarbejdstagerne medhenblik påatmen­
neskeliggøre leve-ogarbejdsvilkår ",ogisær
-forbedring afarbejdssikkerhed og-sundhedj
-gradvis fjernelse affysiske ogpsykiske belastninger påarbejdspladsen ,
især gennem forbedring afmiljøet ogforsøg påatfinde midler tilbe­
rigelse afarbejdsopgaverne ;
-enreform afarbejdets organisation ,dergiver arbejdstagerne større mu­
ligheder ,især foratfåselvstændigt ansvar ogfunktioner ogforat
kunne opnå ethøjere kvalifikationsniveau ".
Ihandlingsprogrammet påmiljøområdet ,derergodkendt afRådet den
22.november 19732\erderindeholdt visse foranstaltninger ,somstøtter
ovenstående .
1)Detarbejdsmarkedsmæssige ogsociale handlingsprogram (forelagt Rådet
afKommissionen )C0M(73)l600 EKDSL .
2)EFTnr.C112af20.december 1973~-Del afsnit II,kapitel 4*

FormaletmeddennemeddelelseeratoplyseRådetomdeforanstaltninger ,
somKommissionen hariværksatinedførafRådetsresolution samtomdens
forslagtilfremtidigeforanstaltninger .
FORANSTALTNINGER IHENHOLDTIL.RÅDETSRESOLUTION OHDETAKHEJDSITARKEDS !IÆS–
SIGECGSOCIALEHANDLINGSPROGRAM
IhenholdtilRådetsresolutionerderalleredeforelagtRådettoforslagi
tilknytningtildetoførstepunkteriresolutionens
(l)Retningslinjer foratfællesskabsprogram forsikkerhed,hygiejneog
sundhedsbeskyttelse påarbejdspladsen"^«
2)(2)Ettredjeforskningsprogram vedrørendeergonomiogrevalidering .
Inarværendemeddelelsebehandlesisærdettredjepunktiresolutionen
"enreformafarbejdspladsens organisation".
Dettebegrebomfatterividesteforstandallesådanneændringeriudform­
ningenafarbejdsprocesserne påvirksomhedsniveau iforholdetmellemar–.
bejdstagerne indbyrdesogiledelsesstrukturen ,somtilsigteratforbedre
arbejdsvilkårene vedatreduceresådannenegativefaktorersomisolationog
kedsomhedogatgørearbejdetmeremeningsfyldt ogtilfredsstillende .
Ibetragtningafdeforskelligartede omstændigheder indenfordeforskel­
ligeindustrisektorer ognødvendigheden afattagefuldthensyntilsåvel
økonomiske sommenneskelige faktorerharKommissionenidenneindledende
faseovervejendearbejdetforatskabemulighedforudvekslingafoplys­
ningerogsynspunkter ogatfremmekonkretefremgangsmåder ,dervilkunne
ydeetkonstruktivt bidragtilatnådetgenerellemål,sombestårien
gradvisharmonisering forsåvidtangårforbedringafarbejdsvilkårene .
Kommissionen finderdetopmuntrende ,atdiskussionen ombehovetforenfor­
bedringafarbejdsklimaet ,somovenikøbeterblevetstørresomfølgeaf
denøkonomiskekrise,erblevetintensiveretideflestemedlemsstater .
Dennediskussionantagernueuropæiskedimensioner ,ogKommissionenstår
derforoverforetvoksendenetafnationaleoginternationale organer,
institutioner ogorganisationer ;dererinvolveretiforskning,forsøgs–
1}Dok.COH(75h38endel.af8.april1975.
2)Dok.SEC(74;46l7af22.november1974*

virksomhed,formuleringafpolitikogpraktiskeinitiativer.Arbejdsmarke­
detsparter,deraltidharværetdedrivendekræfternedhensyntilforbed­
ringafarbejdsvintrene ,eristigendegradblevetinddragetmedkollek­
tiveaftaler,entenpånationaltplanellerpåvirksomhedsplan ,ogharder­
vedværetbanebrydende påområdetmenneskeliggørelse «OprettelsenafDet
europæiskeKartotekoverKollektiveOverenskomster ihenholdtilentid­
ligererådsbeslutning ,vilsomhandlingsgrundlag udgøreenyderligereog
megetvigtigoplysningskilde iforbindelse medsammenligningogunder­
søgelseaftendenserogudviklinger.
Kommissionenvildesudenkunnefåinspiration gennemvissenationalerege­
ringerserfaringmedhensyntilkoordination(f.eks,ANACT^ifb?ankrig,
ogdentyskeregeringsforsøgsprogram).
Medensdeterfortidligtattaleomenfallesforståelseafproblemerne,
hardennestigendeinteressevist,atdeterbådevigtigtognødvendigt,at
Kommissionen optrædersomkatalysator vedatudkrystallisere ideerogbi­
dragetiludviklingenafenfællesstrategi.Kommissionens størstebidrag
harværetafholdelsenafenrækkeseminarer,efterfulgtafenkonferencei
november1974roedhenblikpåatsamleregeringseksperter ogandreeksperter,
derharværetbeskæftiget meddisseproblemer.Detbaggrundsdokument ,som
ervedlagtdennemeddelelse ,afspejlerdiskussionerne pådennekonferenceog
deefterfølgende udvekslinger afsynspunkter medarbejdsmarkedets parter,
derfandtstedpåeuropæiskplan.
Arbejdsmarkedets parterharværethørtvedrørendedettedokumentoganser
detforetgodtgrundlagforenfortsættelseafdialogenogenfremtidig
fællesaktion.Deerenigei,atDeteuropæiskeInstituttilforbedringaf
2)leve-ogarbejdsvilkårene meddetsfiresidedebestyrelse'viludgøreden
retterammeforforskningpåmellemlangtsigtpådetteområde.Deharogså
indtrængende anmodetKommissionen omatgørestørstmuligbrugafdetil
/
rådighedståendemidlerogatfremmeaktivitetenindenforrammerneaf
eksisterende arbejdsprogrammer vedrørendesikkerhed,migranter,handicap­
pedearbejdstagere ,osv«
1)AgenceNationalepour1'AméliorationdesConditionsdeTravail(rådetforforbedringafarbejdsvilkår).
2)Rådetsforordningnr.1365/75omoprettelseafeteuropæiskinstituttilforbedringafleve-ogarbejdsvilkårene .EPTnr.L139/laf30.maj1975*

-4-
ItilknytninghertilharKommissionen formerespecifikkeaspektersvedkom­
mendefortsatproceduren medhøringogdrøftelse.•'
Endetaljeretoversigtoverforanstaltninger ,dernuilysetafdisse
drøftelserforudsesiværksatentenafinstituttetellerKommissionen ,er
anførtidelVogVIidennemeddelelse.

-5-
III,REFORM APARBEJDSPLADSENS ORGANISATION' IFORBINDELSE MEDPROCEDUR ERTOR
FORHANDLING' OGIIEIDAR3FJDERINDFLYDELSE ' .
'Visse former fortilnærmelse aflovgivningen harumiddelbart betydning for
problemet vedrørende enreform afarbejdspladsens organisation ,især ide
ekstreme situationer ,hvor engennemgribende reorganisering afarbejds­
pladsen kanvære yderst relevant medhenblik påopretholdelse afbeskæf­
tigelsen ogendog forenvirksomheds fortsatte beståen .
Isådanne tilfælde børderindføres institutionaliserede procedurer for
forhandling ogmedarbejderindflydelse foratsikre ,atdertages tilbørligt
hensyn tilarbejdstagernes interesser pårette tidspunkt *
Modeller forforhandling medarbejdstagere vedrørende særlige problemer i
forbindelse medbeskæftigelsessituationen erallerede :
–delsblevet vedtaget afRådet idirektivet omkollektive afskedigel ser' "\
ihenhold tilhvilken der skal føres lovpligtige forhandlinger medar­
bejdstagerne foratundgå afskedigelser ,nedsætte detberørte antal ar­
bejdstagere ,eller formindske konsekvenserne ;
–dels blevet foreslået afKommissionen :
a)forslag tildirektiv omharmonisering aflovgivning omvaretagelse af
arbejdstagernes rettigheder ogfordele iforbindelse medselskabsfusi –
2)oner ,virksomhedsoverdragelser ogvirksomhedssammenslutninger ;
b)forslag tilstatut foreuropæiske aktieselskaber ^;
c)forslag tilettredje direktiv omsamordning afgarantier iforbindel­
semedfusion afaktieselskaber ^.
l)Rådets direktiv omtilnærmelse afmedlemsstaternes lovgivninger vedrøren­
dekollektive afskedigelser (75/129/EØF)EFTnr.L48/29af22.februar
1975 »
2)Forslag tildirektiv ,forelagt Rådet afKommissionen den21.juni 1974
0011(74)351 ENDEL . /
3)Ændret forslag tilRådets forordning omstatut foreuropæiske aktiesel­skaber .Forelagt Rådet afKommissionen den13.maj .J9J5 C0M(75)150
Endel .EF-bull .,supplement 4/75« .' •/-„
4)Andet ændrede forslag tilettredje direktiv omsamordning afgarantier
iforbindelse medfusion afaktieselskaber ;december 1975 «

-6- j■■...■
t
Disseforslåg"fraKommissionenvilforpligtedepågældendevirksomheder
tilblandtandetatinformerearbejdstagernes repræsentanter ondesociale
konsekvenser ,og,dersomforanstaltningerne ansesforatværenodarbejds-
lagernesinteresser ,atforhandlemedhenblikpåopstillingafensocial
planmednærmereangivelserafdeforanstaltninger ,derskaltræffesidisses
interesse «
IGrønbogenonmedarbejderindflydelse ogselskabsstruktur iDeteuropæiske
Etellesskab"^foreslåslignendebestemmelserforforhandlingerpåetmere
almindeligt grundlag.
Dererendvidereforeslåetmedarbejderindflydelse itilsynsrådistørre
virksomheder i:
2)a)forslagtilstatutforeuropæiskeaktieselskaber '
b)forslagtilet5*direktivor.isamordningafnationalselskabslovgivning
iforbindelsemedaktieselskabers struktur^.
Grønbogenblevudgivetniedhenblikpåatgiveanstødtilenomfattende
debatommedarbejderindflydelse ogselskabsstruktur ,såledesatforslaget
tilet5*direktivkanændresunderhensyntildenaktuellesituationog
påensådanmåde,atdengiverudtrykforensåbredpolitiskenighedsom
muligt.
Strukturerne forforhandling ogmedarbejderindflydelse viltilvejebringe
etinstitutionaliseret grundlag,somvilletteudarbejdelsen oggennem­
førelsenafprogrammerne forenreformafarbejdspladsens organisation
bådepåvirksomhedsplan ogpånationaltplan.
EndvidereerKommissionenifærdmedatundersøgeordningermedhenblikpå
formuedannelse hoslønmodtagerne imedlemsstaterne ,sonkunnefåenikkeu­
betydeligindflydelsepåudviklingenafmedarbejdernes indflydelsepåbe­
slutningsprocessen påvirksomhedsplan .
1)Suppl.8/75-EF-Bull.
2)Suppl.4/75~EF-Bull.
3)Suppl.'10/72-EF-Bull.

-7-
IV.KETHDIGSLIWJER FORFREMTIDIGPOLITIKOGHANDLING
Udfraovenståendeerfaringerogudfradendialog,derharfundetstedmel­
lemkommissionenstjenestegrene ogarbejdsmarkedets parter,forekommerdet
hensigtsmæssigt atopstillefølgenderetningslinjers
1*Overaltideindustrialiserede landeerdervedatopståennyarbejds–
etikbageretpåarbejdsmarkedets partersvedvarendebestræbelser ogde
praktiskeresultaterdeharopnået–eninteresseforlivskvaliteten på
arbejdspladsen somenmegetvæsentligdelaflivskvalitet somsådan.
Detbørværeetgrundliggende målforJfellesskabetatfremmeennyud­
formningafarbejdspladsen samtforskelligeorganisationsformer ,der
tagersigtepåatgøredetmuligtforallearbejdstagere ogikkeet
priviligeretfåtal,atudføreetmenings-ogansvarsfuldt arbejde.
2*Dennuværendeøkonomiskesituationhargjortdetendnumerenødvendigt
atindføreændringerpåarbejdspladsen .Konfronteret mednødvendigheden
afatbevarekonkurrencedygtigheden ,nedsættespildogøgeudnyttelsen
afenergiogråstoffererbådeprivatevirksomheder ogoffentligein–
....stansernødttilistigendegradatvendesigmodderesansatteforat
sikresigderesaktivemedvirkenidennødvendigetilpasningsproces og
foratafdækkedetuudnyttedepotentiel,derfindesmedhensyntilar­
bejdstagernes initiativ.Skøntdensocialemotivationerafaltover­
skyggendebetydning,mådeøkonomiskefordeleikkeundervurderes .
3.Dereringenkonfliktmellemkraveneommenneskeliggørelse ogkraveneom
produktivitet .Faktiskharproduktiviteten muliggjortetøkonomiskud­
bytteafdeninvesteredekapitalkombineretmedforbedringerafarbejds­
tagernestrivsel.Langtfraatværeuforeneligmedforbedringerafar­
bejdsvilkårene erenstigningiproduktiviteten detsands?;mligeresultat
afindførelsenafmenneskeliggjorte formerforarbejdspladsorganisation
ogdecentralisering afledelses-ogadministrationsfunktionerne .
4.IndenforRellesskabets blandingsøkonomier kandetforventes,atalle
tænkeligeorganisationsmæssige ændringerermulige,forsåvidtdeikke
skederoptimeringenafafkastetafdekombineredeproduktionsfaktorer ,
vurderetpågrundlagafetværdimålforproduktiviteten .Opgavenbestår
derforiatudvideproduktionsbegrebet således,atdetomfatteralle
identificerbare økonomiskeogsocialeudgifterogydelser.

-8-
!ι
*
5#Derkanistørre,ogstørregradblivetaleomnettostigningeriproctuk-
.tiviteten,hvisderanvendesnyeorganisationsmodeller ,ihvilkeder
tageshensyntildepotentiellekreativereserveriarbejdsstyrken .
Ændringer,derblotgårudpåatafskaffemonotonieniarbejdeteller
atudvikledenenkeltesfagkundskaber ,erafbegrænsetværdijdenfulde
udnyttelseafdissepotentiellekvalifikationer skalforegåiforbindel­
semedændringeriledelsesstrukturen ogibeslutningsprocesserne med
detresultat,atmangeafforeksempelplanlægnings-ogledelsesfunk-
tionerneintegreresidepraktiskemanuelleaktiviteter.
6.Enreformafarbejdspladsens organisationerenkontinuerligprooes,
hvorafdetfuldeomfangikkekanvurderesS,priori,idetdennødvendig­
vispr.definitionmedførerenagtemedarbejderinflydelse ogenøget
værdsættelseafarbejdstagernes indsatsforatsikrevirksomheden en
problemfridrift.
7.Ensådanmedarbejderindflydelse indebæreren.højgradaffleksibilitet
oginogengradendemokratisering afstrukturerne.Skøntdereksisterer
rådgivendeorganer,somrepræsenterer arbejdstagerne inæstenallemed­
lemsstater,variererderesrolleibeslutningsprocessen megetfraland
I
tilland.
8.Enreformafarbejdspladsens organisationvilrigtigtforståetikke
mindskedenrolle,somfagforeningerne skalspilleindenfordenmoderne
virksomhed.Den,vilimidlertidøgeohancerneforfredpåarbejdsmarkedet
pågrundafdenkommunikation oginformation ,somvilfindestedogpå
grundafdengensidigetillidsondettevilresulterei.IKLvekslingen
afinformation ,ideerogerfaringerudoverenenkeltvirksomheds snævre
,grænserindtagerencentralrolleibestræbelserne foratfindeforskel­
lige,mulige.løsninger «
9.Eneffektiv'udvekslingafinformationbørresulterei,atuddannelses-
kursernebaserespånyviden.Dettegældermedhensyntil,uddannelseaf
;virksomhedsledere ogingeniørersamtforuddannelseaffagforeningsrepræ -
sentanterogmedhensyntiludformningen aferhvervsuddannelseskur serog
kurserforpersonerpåuddannelsesorlov .Indførelsenafetnytarbejds-
.begrebpåalleniveauerindenforundervisningssystemet omfattende
aspektereompersonligudvikling,livsiang ■uddannelseogsocialtansvar
kanhjælpemedtilatnedbrydebarriererne mellemdeforskelligefag,de
forskelligeniveauerindenforledelseshierarkiet ogmellemarbejde,ud­
dannelseogfritid.

r9-,
10.Menne skeliggjorteformer forarbejdsorganisation bør isigselv udgøre
enlæreproces .Fordetførste børdegøre detmuligt forarbejdstagerne
atudvide deres fr.glrund skaberogefterhånden fånyeansvarsområder .For
detandet bøf *demuliggøre oprettelsen afautonone grupper inden forden
pågældende virksomhed eller institution medhenblik påatfremme alle
former fordemokratisering .Idenne sammenhæng er"externe undersøgelser "
afarbejdsomstrukturering afbegrænset værdi ,hvis deikke tager hensyn
tildedynamiske ,indirekte virkninger afændringer iarbejdspladsens
organisation .
11.Ensådan indirekte virkning ,somtilstadighed kaniagttages ,skønt den
ikke kanopgøres rent kvantitativt ,erarbejdstagernes modvilje modat
vende tilbage tiltraditionelle former forarbejdspladsorganisation ,
selv efter athave oplevet forsøg ,somdelvis slog fejl .Dette Tinder -
streger ,atenreform afarbejdspladsens organisation imødekommer et
faktisk behov ,derertilstrækkelig stort til ,atenfortsat indsats
børfremmes ognyeinitiativer støttes istedet foraltforhurtigt at
affinde sigmed etnederlag iforbindelse meddevanskeligheder ,deru–
undgåeligt opstår .

-10-
(I
•••V/TMTEmOPiETSKE "INSTITUTS "ROLLE"-AHBEJDSPROGRAII "'.
,tøåske,vildenvigtigstefaktori.Rellesskabets bidragtilinenneskelig-
gørelseafarbejdetvisesigatværeoprettelsenafDeteuropsiskeInstitut
tilforbedringafleve–.ogarbejdsvilkårene «.Meddetteprojekttilveje­
bringesforførstegangpåfællesskabsplan etuafhængigt"idecenter"
("think ,tank")indenfordettesærligeområde.Instituttetskalfremme
.forskningoglettekontaktenmellemFællesskabets institutioner ogorgani­
sationer,herunderdefagligeorganisationer ,derarbejderindenfordette
område,
Iforordningen omoprettelseafinstituttetangivessituationenpåarbejds­
pladsenogproblemerneiforbindelse medarbejdspladsens organisation ,
somområder,hvordetmåfastsættesenprioritering «Disseaspekterunder­
-stregedesidiskussionen omdevidereretningslinier forinstituttets aj>-
bejdsprogram påbestyrelsens mødeiDublinden6.og7«naj1976.Kommis­
sionenfindersommedlemafdenfirsidedebestyrelse,atinstituttets op–
.gavermedhensyntilmenneskeliggørelse afarbejdetkunneomfattes
-indsamling,katalogisering ogklassificering afoplysninger omforan­
staltninger medhensyntilreorganisation afarbejdspladsen .Dettekunne
medføreoprettelseafendatacentral medundersøgelsesresultater ifor­
bindelsemedproblemerogsvar,derbehandlesindenfordeenkeltevirk­
somhederellerforhandlesikollektiveoverenskomster }
-undersøgelseafnyemetoderiforbindelse medudarbejdelseafsociale
regnskaber,"socialaudit"ogandremetodertilberegningafresultater­
neafomstrukturering afarbejdspladsen :
l)Rådetsforordning(EØF)nr.1365/75omoprettelseafeteuropæisk
instituttilforbedringafleve-ogarbejdsvilkårene .EETnr.L139/1
af30,maj1975*

koordineret undersøgelse afdesærlige problemer ogfordele ,somsmå .og
mellemstore virksomheder ogindustriforetagender har ,nårdegennemfører
arbejdspladsoalægningsforsø^jj ' ' ' -
fremme afforskning særlig iform afstatistiske undersøgelser medhenblik
påatudforske desærlige spørgsmål inden forarbejdsvilkår ,somgiver
anledning tildestørste problemer samt prioritering heraf .(Disse sta­
tistiske undersøgelser kunne gennemføres inden forlangt mere specifikke
præferencerammer enddetertilfældet fordetalmindelige program for
kvalitative indikatorer ,som iøjeblikket udarbejdes inden forrammerne
afdetsociale ogarbejdsmarkedsmæssige handlingsprogram )j
analyse afdensociale status eller desociale kendetegn ,dererkarak­
teristiske forforskellige former forukvalificeret eller ufaglært ar­
bejde j
analyse afdeforskellige former forskattebegunstigelser ,investerings­
politik ,osv .,derskal fremme ,lette eller garantere gennemførelse af
forsøg medmenneskeliggørelse afarbejdet eller andre projekter tilfor­
bedring afarbejdsmiljøetj
vedvarende overvågeise afdefaktorer ,derforledelse ogansatte kan
hæmme ,eller fremme envellykket fornyelse påvirksomhedsplan .

-12-
t
VI.FREMTIDIGE FORAITSTALTITINGER IVÆRKSATAFKOMIISSIOHEN
Bortsetfrainstituttetsarbejdeforatskabeetvidenskabeligt grundlag
forformuleringen afgenerelleretningslinier ogkriterierforclenfrem­
tidigepolitik,erdetKommissionens opgavedelsatreagereoverforøje­
blikkeligebehov,delsatudnyttealleredeforeliggende mulighedersamt
atudarbejdeforslagtilfællesskabslovgivning .Kommissionen foreslårder­
for,atfølgendeforanstaltninger gennemføresskridtforskridt.
a)Deroprettesen"adhoc"-gruppetilisamarbejdemedDetrådgivende
IHvalgforsikkerhed,hygiejneogsundhedsbeskyttelse påArbejdspladsen
atvurderemulighedenforatindførestrengereogbindendenormerfor
arbejdsmiljøet .
b)Paralleltmeddenne"adhoc"–gruppeoprettesderen"adhoc"-gruppetil
atundersøge,hvilkeøkonomiskefølgevirkninger ændringeriarbejds­
pladsensorganisation harforvirksomhedens produktivitet ogmedlems-
staternesbruttonationaliudkomst.
c)Medhenblikpåatfastsættekriterierforfremtidigeforanstaltninger
fremmerKommissionen nyeogmeredemokratiske mønstreforarbejdsplad­
sensorganisationitilknytningtilmindreproduktionsenheder eller
regionaldecentralisering ellermedsærligrelevansforspecifikke
problemgruppers behov.Derertaleomforsøgsforanstaltninger ifor­
bindelsemeddeforskellige formerforKommissionens støttepolitik .
d)Kommissionenvilfortsatstøtteudvidededrøftelsermellemarbejds­
tager-ogarbejdsgiverorganisationer påfællesskabsplan vedattil­
skyndetilsektormøder ,hvorderskaldiskuteresrelevantesociale
problemerentenindenforrammerneafparitetiskeellerblandedeud­
valg,ellerpågrundlagaffællesnøder,hvorderdiskuteresbeskæftigel-
sesproblemer indenforsærligesektorer.
e)Kommissionenvilfortsatarbejdeforvedtagelsenafsitforslag,som
tagersigtepåatsikrearbejdstagere indenforheleIfellesskabetret
tilatblivehørtitilstrækkelig gradogtilatdeltageibeslutnings­
processerne pådevirksomheder ,hvordeerbeskæftiget.

f)Kommissionenvilundersøge,hvilkenindflydelseudviklingenpåar­
bejdspladsen harpåarbejdstagernes uddannelsesbehov ,idetdenneudvik­
linggiverdemyderligeremulighedforatopnåansvarogudvidederes
fagligekvalifikationer .

BILAG
tilmeddelelsen
tilRådet
BAGGRmmSDOIClMEllT VEDRØRENDE FORBEDRING AFARBEJDSMILJØET UDARBEJDET EFTER
DRØFTELSER MEDARBEJDSMARKEDETS PARTER
I.Baggrund«
II.Begrebet"Menneskeliggørelse afarbejdet"ienstørresammenhæng «
III.Devidereperspektiver .
IV.Ændringsskabendefaktorer.
I,Barpyund
Ibrbedringafleve-ogarbejdsvilkårene eretvæsentligtpunktidetarbejds­
markedsmæssige ogsocialehandlingsprogram .Etstortantaligangværende foran­
staltninger ,nyligeafgørelserogalleredefremsatteellerfremtidigeforslag
erudformetmedhenblikpåatnådissemål.
ftellesskabsinitiativer vedrørendebeskæftigelsespolitik ,erhvervsuddannelse ,
"socialsikring,arbejdsret,selskabslovgivning ,osv.'er'alléialalmihdelig ^-
hedafdirektebetydning'fordettepunkt.Detersærligværdaterindrede
foranstaltninger ",dererunderudarbejdelsetil'fordelfordemereudsatte
grupperafarbejdstagere ,handicappede ,kvinderogvandrendearbejdstagere .
l)eproblemer,derskyldesvandringenmodindustriområderne ienten'inden"for
medlemsstaterne selvindenforFællesskabetellerfratredjelande "tilFælles­
skabet,harsærliggivetanledningtilbekymringidennesammenhæng.Deter
klart,atvandrendearbejdstagere ,somfraetuddannelsesmæssigt ogkulturelt
synspunkterufordelagtigt stillet,aføkonomisknødvendighed drivestilat
påtagesigdefagligtmindstkrævende,demestanstrengende oghyppigtde
farligsteformerforarbejde,hvortilderikkekanrekruttereslokalarbejds­
kraft.Samtidighardenmåde,masseproduktionen ertilrettelagt på,været
medvirkendetilatbegrænsemulighederne forkultureludviklingogsocial
■integrationfordeindvandrere,derharbosatsigiindustriområderne .

-2-
i
Enenergiskogvelunderbygget indsatsforatforbedrearbejdsvilkårene er
såledesetbetydningsfuldt supplementtilandreforanstaltninger ,derer
fastsatbådeiprogrammetforvandrendearbejdstagere ogimemorandummet om
ligebehandling afmændogkvinderierhvervslivet .
Andrefællesskabsforanstaltninger ,derfortiden'erunder'forbéredelsejkon­
centrerersigimindregradomdirektepolitiskeinitiativer ogmereomat
skabedenødvendigeforudsætninger forforskning,dialog,forhandling ogop­
nåelseafenighedmellemarbejdsmarkedets parter,dereransvarligeformange
aspekterindenforarbejdsvilkårene .lilvidelsenafdeparitetiske samarbejds­
udvalg,genoplivelsen afdetståendeudvalgforbeskæftigelse ,oprettelsen
ι
afeteuropæiskcenterforudviklingaferhvervsuddannelse ,ogeteuropæisk
instituttilforbedringafleve-ogarbejdsvillcårene skalsesidennesammen­
hæng.MangeandreområderindenforFællesskabets politik,særligindenfor
nyereområdersåsommiljøoguddannelse,harogsådirekteindflydelsepåde
problemer,dererunderdebat.
Formåletmeddenneredegørelseeratgivemerekonkreteanvisninger påenfor­
bedringafarbejdsvilkårene .Redegørelsens hovedtemaer"forbedringafar­
bejdsmiljøet ".ellermedandreord"menneskeliggørelse afarbejdet"."Men­
neskeliggørelse "betyderidennesammenhængblot"atarbejdsmiljøet skaltil-
passe3arbejderen"vodhjælpafsådanneændringeriarbejdsprocessen ogi
forholdetmellemarbejderne samtiledelsesstrukturen ,somtilsigteratgive
arbejdernemulighedforatdeltageidebeslutningsprocesser ,derharind­
flydelsepåderesarbejdssituation ,ogatgøredetmuligtfordematudføre
meremeningsfuldt ogtilfredsstillende arbejde.
II.Begrebet"menneskeliggørelse afarbejdet"ienstørresammenhang
Forsøgpåatgørearbejdetmeremeningsfyldt oginteressant -ogatgivear­
bejdstagerne størreansvarmedførerikkeisigselvnogenradikalafvigelse
fradeprincipper,derliggertilgrundfordenalmindeligetendensiretning
afforbedringafarbejdsvilkårene ,derharværetenkonstantfaktoriindustri­

-3-
enshistorie .Dette indebærer enlogisk udvidelse afetafdegrundlæggende
principper ,ILO's arbejde erbaseret påfnemlig atarbejdskraft ikke eren
handelsvare .Imidlertid harmantidligere skænket form ,indhold ogperspek­
tiver fordenenkelte arbejdstagers arbejdssituation påselve arbejdspladsen
relativt ringe opmærksomhed .Iforlængelse heraf erdenalmindelige planlæg­
ning ogudvikling afproduktionssystemer ,tilrettelæggelsen afarbejdsproces­
sersammen medudviklingen afetmodsvarende ledelsessystem således sjældent
blevet undersøgt nærmere iforbindelse medforbedring afarbejdsvilkårene .
Selvfølgelig hartalrige andre aspekter medhensyn tilarbejdsvilkår optaget
fagforeningerne ,inspireret arbejdsgiverne oglovgivningsmagten ilige høj
grad siden begyndelsen afdenindustrielle revolution ,skønt deforbedringer ,
der eropnået ,harvarieret iform ogindhold altefter deforskellige sociale ,
økonomiske ogpolitiske forhold ,dervarfremherskende ihvert land eller
hver industrisektor .Detharværet etområde ,hvor arbejdsgivere ogarbejds­
tagere sommetider harhaft modstridende ogsommetider sammenfaldende interes­
ser.Løsninger erblevet nået både gennem arbejdskonflikter oggennem samar­
bejde .Følgelig erbeslutningsprocessen ,hvad enten denforegår påvirksom­
heden ,mellem arbejdsmarkedets parter pånationalt eller internationalt plan
eller inden fordenlovgivende myndighed ,blevet lige såvigtig somselve
målene .Faktisk opstår mange problemer iforholdene påarbejdsmarkedet på
grund afenoverensstemmelse mellem toformer forkonflikt ogtoformer for
forhandlingsprocedure iforbindelse medkonflikter .Det skal imidlertid
understreges ,atforbedring ogsupplering afsamarbejdsprocedurerne ikke af­
skaffer større konflikter .
Denne løbende proces med .høring ,forhandling eller lovgivning harhaft en
tendens til atkoncentrere sigomenrække klart afgrænsede problemstillinger ,
derhver især indebærer forskellige former forbeslutningsprocesser ,bl.a .:
^"lønogarbejdstid ,herunder lønfastsættelse ogindplacering "jobgrading ",
"frynsegoder ",skifteholdssystemer ,orlov ,osv .somtraditionelt harværet
genstand forfrie kollektive aftaler pånationalt niveau samt inden forden
enkelte sektor ogvirksomheds
2social sikring ianledning afinvaliditet ,arbejdsløshed ,pensionering osv.,
somialalmindelighed erregaleret ved lovi

detfysiskearbejdsmiljø,herundersikkerheds-ogsundhedsforhold ,forebyg­
gelseaf"ulykker,osv.,hvornornerneo^såer"blevethævetgennemlovgiv­
ning;
^beskæftigelsespolitik ,somidenudstrækningdenomfatteransættelseogaf­
skedigelse,ligémulighederfor^beskæftigelse ,ansættelseafsærligeai–
bejdstagerkategorier ,osv,,ividtomfanghenhørertinderlovgivningen ved­
rørendearbejdsretideflestefællesskabslandes
5aspektervedrørendepersonalepolitik ,herunderarbejdsanvisning ,uddannelse,
forfremmelse ogsocio-4culturelleaktiviteter,dertidligereudelukkendevar
.forbeholdtledelsen,ernuistigendegradgenstandforhøringogsamar­
bejde,normaltpågrundlagafvisselovmæssigemindstekrav ;
^denformellestrukturibeslutningsprocessen indenforvirksomheden,her­
underreglerneforarbejdstagernes medindflydelse ,hvadentendennefinder
stediformafhøring,forhandlingellerrepræsentation itilsynsrådet ,osv.,
hvilketalmindeligvis erfastsatiselskabslovgivningen ogidearbejdsret-
ligeregler.Supplerendeordningerkanforhandlesafarbejdsmarkedets par­
terpånationaltplanellerpåvirksomhedsniveau .
Derharværettaleometomfattendesamspilmellemdissespørgsmålogdemange
ogmereomfattendehovedtemaerimedlemsstaternes politikikkeblotvedrørende
beskæftigelse ,undervisning ,erhvervsuddannelse ogsocialsikring,menogså
indenforkonkurrence ,udenrigshandel oglåne-oginvesteringspolitik ,osv.
Enafdefaktorer,derharhaftstørstindflydelsepåholeudviklingeninden
forarbejdsvilkårene sidendenindustrielle revolutionharværetdenteknolo­
giskeudviklingsindførelsenafmekanisering ogautomatisering ogsenest
datamaten,somøgermulighederne formasseproduktion ogdenderaffølgende
forøgedearbejdsdeling ogstørrekoncentration afarbejdereistoreindustri-
enheder.

Afmangeforskelligeårsagerhardemuligheder,den"teknologiskeudvikling
harmedført,almindeligvisikkeisigselvværetgenstandforhøringogfor­
handling,nenerinegetstortomfangforblevetetområde"forbeholdtledel­
sen'.Teorierneom"scientificmanagement"bidrogivæsentliggradtilatud­
vikletendensenhenimodatopdelearbejdetistadigtmindredele,tilspeci­
aliseringogsystematiskbegrænsningafdenenkelteskvalifikationer ,tilat
nedskæreuddannelsesomkostningerne ogatletteogkoncentrereansvaret*Dette
hargjortsiggældendeformanuellearbejdereogligeledesidenseneretid
ogsåformangefunktionærer#
Deøjeblikkeligemateriellegoder,dentiltagendemekaniseringharmedført,
ofteledsagetafenhurtigøkonomiskekspansion,synteskunpåoverfladenat
kunneovervindedemereåbenbareulemperfordeenkeltearbejdstagere ,som
berørtesderaf«Debattenomarbejdsvilkårene hardelsværetkoncentreret om
forhandlinger omtilskyndelsetilatkompensereellertilslørevirkningerne
afarbejdsdelingen ,delsomstørrebelønningforstørreproduktivitet ogef­
fektivitetsøkonomiskeincitamenter ,nedskæringafarbejdstiden,velfærds-
faciliteterogidenseneretidmereavanceredesocialeincitamenter ,som
medførerudvidelseafbestemmelserne ommedarbejderindflydelse ,ændringeri
personalepraksis ,bedreordningermedhensyntiluddannelsesorlov ,osv.
DenneudviklingerbegyndtatændresigiheleVesteuropaindenforde
senesteår.Ændringenafselvearbejdssituationen ,sommanhidtilividtom­
fangikkehavdesatspørgsmåltegn ved,eristigendegradvedatblivedebat­
tenshovedemne.
Denstadigstørrerolle,sombegrebetmenneskeliggørelse afarbejdetspiller,
skalderforsessom'eribevægelsebortfratendensentilatforhandle omkom­
pensationsincitamenter ogsomenbevægelseheninodendirektenyvurdering
afarbejdspladsens organisation ogdentilsvarende hierarkiske organisation
påvirksomhedsniveau . ■ .•
Idenudstrækning dennebevægelsemedførerendirekteellerindirekteomform­
ningogdecentralisering afmagtstrukturen ,falderdensammenmedogidentifi­
ceresfaktiskoftemedbevægelsenhenimodenmeredemokratiskbeslutnings­
processærlig"pågulvet".

-6-
Det"børimidlertidogså"bemærkes,atmenneskeliggørelsen afarbejdetidenud­
strækningdenindebærerenomstrukturering afarbejdetmeddetsigteatskaf­
fedengradaftilfredsstillelse hosarbejdstageren ,somerr.oclvondig,for
atopfyldevisseteknologiskeellerøkonomiskekravpåvirksomheden ,falder
sammenmedledelsensvedvarendeforsøgpåatfindemetodertilatøgearbejds-
effektiviteten ogproduktiviteten .
III«Devidereperspektiver
Da"menneskeliggørelsen "kansesbådesomenmeredemokratiskbeslutnings­
procesogsonenøgetarbejdseffektivitet ogproduktivitet ,gribestingene
anpåforskelligvisfralandtilland,afhængigtaf,hvordandepågældende
arbejdsmarkedsparter traditionelt forholdersigiarbejdsmarkedsspørgsmål i
nationalsammenhæng.Manmåregnemedatmødenegativeholdningerpåområder,
hvorarbejdsgivernes ogarbejdstagernes interesseropfattessomfundamentalt
uforenelige.Selvomdengrundlæggende tanke,atderertaleomkonfliktstof ,
ikkekanbenægtes,sermandoginogletilfælde,atnetopdonomstændighed ,
atbegrebetmenneskeliggørelse ersåbredt,skabernyemulighederforforhand­
linger,derførertilpositiveresultater.Iandretilfaldeindgårdenne
tankeiproduktivitetsaftaler ,hvorfagforeningerne acceptereratgåindpå
størrelønsomhedforvirksomheden påbetingelseaf,atdennegørstørreind­
rømmelsermedhensyntilfagforeningernes indflydelse påbeslutningsprocessen ,
Iatteranclrétilfælde,hvorstorstiledeændringeriarbejdspladsens organisa­
tionerblevetindførtmedheld,harderværettaleomenmegetudstraktgrad
afsammenfaldende interesservedrørendeindustrieldemokratiogproduktivitet .
ifenuansetde_megetforskelligartede holdninger ,somarbejdsmarkedets parter
indtager,styrkesudviklingen herdmodmenneskeliggørelse afarbejdetafen
række,andrefaktorers
a)vækstenidenmateriellevelstandogdensocialesikringsidenkrigen,
somtrodsdenuværendeøkonomiskevanskeligheder haransporettilat
flyttevægtenframateriellebehovogproblemerovermodkravomenbedre
livskvalitet påarbejdspladsen ogifritiden.

-7-
b)højereuddannelsesniveauer ogskiftendeuddannelsessystemer gørdenyngre
generationnierekrævende.Deungeerhyppigt"overuddannet"ogviserofte
deresutilfredshedindirekte,hvilketforårsagerforsømmelseistigende
gradogstor"gennemstrømning "påarbejdspladserne ;
c)stigendeerkendelseaf,atbestræbelserne påatopnåligemulighederinden
foruddannelsesområdet skalsuppleresafreformerogenmindskelseafu–
lighederneindenforarbejdslivet ;
d)nyeønskerommere"socialansvarsbevidsthed "hosprivateogoffentlige
virksomheder,somskalfremmeikkeblotarbejdstagernes interesser,men
ogsåforbrugerens ogsamfundetssomhelhed,ogsomindebarerstørreåben­
hedforsåvidtangårinformationogforandringeribeslutningsprocessen ;
e)denhårdereinternationale konkurrence,somtvingervirksomhedsledelserne
tilatundersøgenyeledelsesmetoder foratøgeproduktiviteten ogforbedre
kvaliteten ;
f)øgedebegrænsninger vedrørenderekrutteringen afvandrendearbejdstagere .
saintvedtagelseaflove,dertagersigtepåatsikrekvindeligearbejds­
tagereligebehandling ,nedsætterarbejdsgivernes mulighedforatsatsepå
denhidtidigeenormereserveaftiltidertemmeligukvalificeret arbejds­
kraft;
g)nødvendigheden afatforbedredenøkonomiskeogteknologiskelevedygtighed
fordenindustrielle udviklingiJtellesskabets mindregunstigtstillede
regioner,deregnersigtilindførelseafnyemønstreforarbejdsplads-
organisation samtsmåproduktionsenheder ,dererbaseretpågruppetoknologi .
Enlangrækkeudviklingerindenforforholdenepåarbejdsmarkedet vilsandsyn­
ligvisunderstrege betydningenafdebattenomkringarbejdspladsens organisar-
tion.Følgendepunktererværdatbemærkes ,
-tidviklingen medhensyntilsikkerheds-ogsundhedsforhold viserbehovetfor
atlæggestørreansvarpådeenkeltearbejdstagereiforbindelse meddefini­
tionafsikkerhedsfarer ,vedvurderingenafvisseformerforfysiskeogpsy­
kiskebelastninger ogligeledesiudformningen oganvendelsenafbeskyttel­
sesforanstaltningers

~8-
;*
-uansetomenreorganisering afarbejdsprocessen erpåvirketaftankenom
menneskeliggørelse afarbejdetellerej,resultererdennormaltiandringer
iarbejdetsindhold,øgetansvarogøgetproduktivitet ,somtilgengældpå­
virkerlønstrukturen .-Omvendtspillerpræmiertilarbejdstagere ,derud­
førerensformigtoggentagelsespræget arbejdeenstadigringererollemed
detresultat,atrelationenmellemlønforskelle ogkvalifikationer bliver
mereogmereudvisketj
-reformenafarbejdspladsens organisation ,dergørdetmuligtforarbejds­
tagerneatudføreenlangtstørrerækkeforskellige opgaverogatanvende
derespersonligedømmekraft ,kanbetragtessomenformforuddannelsei
selvevirksomheden (011–the-jobtraining)ogsåledessomenmetode,derkan
gørearbejdstagerne kvalificerettilatudførebedrebetaltarbejdej
-stilletoverfordestigendeomkostninger ognødvendigheden afistadig
størreudstrækningatforetagelangsigtede omvurderinger afalternative
produktionssystemer vilarbejdsgiverne istigendegradvarefristettilat
vælgeatforetageomfattendeinvesteringer iautomatiserede systemer,som
tilgengældkanforstærkeproblemerne medhensyntilmonotontrutinearbejde ,
hvisdeudarbejdede systemerikketilgodesersocialeogmenneskeligekrite­
rier.
Enlangrækkeforskelligebegreber,metoderogfremgangsmåder erblevetudvik­
letsomsvarpådissenyeudfordringer .Imidlertiderdeflesteafdepraktiske
eksperimenter førstblevetforetagetfornyligogiforskelligudstrækningi
deforskelligelandeiVesteuropa.Selvnårforsøgiforbindelse medreorgani­
sationafarbejdspladsen erblevetenfastpraksisogerblevetefterligneti
andrevirksomheder oginstitutioner ,kanderkonstateres enalmindeligtil­
bageholdenhed medhensyntilatangivepræcisekriterierforfremtidigeiniti­
ativer,da.deinvolveredefaktorereryderstsubjektive,istadigudvikling
ogikkekvantificerbare ,ogdadeflesteforsøgpåatforbedrearbejdspladsens
organisationistortomfangharværetisoleretogialvæsentligtpragmatiske
reaktioneroverforsærligeeksisterendeellerforventedeforhold.Ibetragt­
ningaf,atdefinitionen afmennesketsbehoviarbejdssituationen isidste
instansmåafhængeaf,atdenpågældendearbejdstager bevidstgiverudtryk
forsådannebehov,erdetbanaltatsige,atderaldrigkanfindesenformel
tilløsningafdetteproblem.

Ikkedestomindremåsamfundsmiljøets indflydelsepådemenneskelige behov
nødvendigvis væreenafgørendefaktor,ogpådettegrundlagharbl.a.
"Tavistocl:InstitutsferIlunanRelations"uuderforsøgudvikletenrtddce
principper,sonerblevetbrugtsomretningslinier forenrækkevelgennem-
førteprojektervedr.reorganisation afarbejdspladsen .Disseprincipper
understreger ,atdeteretgrundlæggende behovformennesketatudførefor­
skelligeformerforarbejdsopgaver ,athaveenarbejdscyklusafenvislængde,
atkunneudnytteintellektuelle evneroghaveetvistansvar,opnåsocial
anerkendelse ,udøveenfunktiondetkanidentificeresigmed,samthavemulighed
forselvatdygtiggøresigogopnåavancement.
Talrigeforsøgogbegrebererblevetudtænkt-istorudstrækning pågrundlag
afdissebetragtninger-oganvendtisærtilændringafsanleprocessen for
massefremstillede ,varigeforbrugsgoder indenfordenelektriskeogmekaniske
industri.Sådannebegreberomfatter"jobenrichment"-arbejdsberigelse (større
kravtildenenkeltesdømmekraft),"jobenlargement"-udøvelseafflerefor­
skelligefunktioner(størreantalarbejdsopgaver ,somdogikkenødvendigvis
medførerstørreintellektueludfordring)og"jobrotation"-turnusordning
(skiftmellemforskelligearbejdsopgaver medhenblikpåstørrevariation).
Resultaterne kanstrækkesigligefradensimplesteformforindividuel"job
upgrading"tilmerekomplicerede formerfor"job-upgrading "pågruppeniveau
pågrundlagafselvstyrendeellerdelvisselvstyrende grupper,somkantil­
vejebringemulighederforenfundamentalomvurdering ogenbetydeligdecen­
traliseringafplanlægnings-,' ledelses–ogtilsynsfunktionerne .
Mangfoldigheden ogforskelligartetheden afdeforsøg,dererblevetgennem­
førtunderanvendelseafdissebegreber,enkeltvisellerkombineret ,,bevidst
ellerubevidst,ogsomihvertenkelttilfældeafspejlerdetindividuelle ,
økonomiske,socialeogpolitiske'miljø,harøgetvanskelighederne vedatde­
finereacceptablekriterier,somvillekunneanvendesvedenvurderingafde
nyeforholdogderesvirkninger. .

-ΙΟ-
Ι<
Deterklart,attendensen ,henimod"menneskeliggørelse "ikkekan"betragtes
isoleret,cladenfaldersammenmeddenalmindeligebevægelsehenimodindustri­
eldemokrati,skaldepågsldendeproblemersesisammenhangmeddetsociale,
økonomiskeogpolitiske'klimaialalmindeliglied .
Desærligeforholdogarbejdskraftens sammensætning påénvirksomhedkan'ud­
mærketvarierebetydeligtfrasituationeniandrevirksomhederisammeom­
råde,mendeterisærpånationaltplan,atenmangfoldighed afforskellige
faktorerspillerind,såledesatklimaetforfremskridtervidtforskelligt
ideforskellige lande.Dissefaktoreromfatterikkeblotdentraditionelle
strukturiarbejdsmarkedsforholdene ogvagtenheraf,arbejdsmarkedets parters
strategi,hvormegetstatennormaltgriberind,osv.,menogsåenhelrakke
merealmindeligefaktorer,somgensidigtpåvirkerhinanden,såsombeskæftigel­
sessituationen ,adgangtilatrekruterealternativarbejdskraft (vandrende
arbejdstagere),den'almindeligeleve-oguddannelsesstandardogdensocio-
kulturelleinfrastruktur .
IV.Ændrinprsskabende faktorer
1,Uansetudviklingenafnyeideerhosarbejdsmarkedets partersledereerdet
påvirksomhedsplan ,atdissenyeideerskalståderesprøve.-
..Påvirksomhedsniveau kandesammegenerellemålforfølgesmedforskellige
metoder,til.forskelligetiderogpåforskelligesteder,idetdetvæsent­
ligeer,atændringerneskalskegennemaftalermellemarbejdsmarkedets
parteridenenkeltevirksomhed ,.Pådetteniveaaerdermestspillerumfor
atudviklenyeideeromarbejdspladsens organisation ogattagedemi
.•praktiskanvendelse.Mendeterogsåpåvirksomhedsniveau ,athindringerne
-formenneskeliggørelse afarbejdettydeligstafsløres,dabådeansatteog
ledelseerusikrepådeøkonomiskevirkninger,hvadentendetermed-hensyn
tildereslønningsposer ellerproduktiviteten .Desudenerdeusikreover
forderesnyeroller.Deenkeltearbejdstagere ,isærdedårligstkvalifice­
redeellerdeældre,erhyppigtbangeforikkeatkunneopfyldedekrav,
destillesoverfor,ogfrygterafskedigelse.Andrekanvsreukendtmed
gruppearbejde ellerønskermåskesimpelthenikkederesarbejde"beriget".

Inogle tilfalde kanarbejdstagerne ogfagforeningerne meget velvære mis­
tænksomme over for .ethvert ledelsesinitiativ pådette .område ,især deini­
tiativer ,derligner tricks forudelulckende atforbedre produktionen .
Deternormalt ,atfagforeningerne foretrækker atkoncentrere sigom
traditionelle overenskomstområder ,hvor deerbedre rustet tilattage
positive initiativer ,samt hovedsagelig atbeskæftige sigmedtvister ved­
rørende lønforhold ogspørgsmål iforbindelse medtryghed iansatteisen .
Autonome arbejdsgrupper ogdecentraliserede ledelsesmønstre erenudfor­
dring tilfagforeningerne omattilpasse deres egne strukturer tilde
ændrede roller ,somvirksomhedsledelse ogarbejdstagere nuspiller under
forhandlingerne otaatudvikle nyemønstre foroplysning oguddannelse af
deres medlemmer .
Ebrmænd ,andre arbejdsledere ogadministrationspersonale konfronteres ofte
medenvanskelig tilpasningsproces ,idet deres traditionelle funktioner
undertiden kanblive undermineret ,ligesom deheller ikke altid erforbe­
redt påændringerne iautoritetsstrukturen .Undlades det atgenuddanne og
integrere disse ansatte påmellemtrinet ,kandetofte skade detgunstige
udfald afethvert arbejdsomstruktureringsforsøg .
Initiativer fraarbejdsmarkedets parter kan ,uanset omdisse tages indivi­
duelt eller kollektivt ,pånationalt ,regionalt eller sektormæssigt plan ,
have stor indflydelse påforbedringen afarbejdsmiljøet .Institutionalise­
rede fælles forehavender kræver etfælles udgangspunkt ,somfordenordiske
landes vedkommende harværet industrielt demokrati .Idelande ,hvor ar­
bejdsmarkedets parters respektive målsætninger forekommer atvtare stærkt
modstridende ,hardetværet deenkelte arbejdsgiversammenslutnizigers eller
fagforeningers sagatfremsætte ideer ogudvikle enpositiv ,onend uni­
lateral plan .Påfællesskabsplan harKommissionen foreslået ,atderop­
rettes etfagforeningsinstitut ,derkanmedvirke tilatfremme udveksling
afideer ogerfaring iensærlig fagforeningssammenhæng .

'■»12
Såfremtderudviklesnyeideerognye'interesservilarbejdsmarkedets
parterværeistandtilattilpassederestraditionelle mekanismerogfor­
•handlingsprocedurér ioverensstemmelse hermed.Kollektiveoverenskomster ,
hvadentendeindgåsforenhelindustrisektor ellerforenkeltevirksom­
heder,Vilpådenmådesandsynligvis udviklesigtilatbliveenvqgtig
métodeiforbindelse med"jobredesign"ellernye'produktionsteknikker .
Idesenereårermangenationaleregeringerblevetinteresseretidenye
muligheder,derharvistsigiforbindelse medmenneskeliggørelse afar­
bejdet.Forskellige formerforregeringsnedvirken hargivetdennetanke
værdifuldtroværdighed ,ogsåselvomdennemedvirkenkunharvaretmargi­
nalellerindirekte.
Denmeståbenbareformforregeringsmedvirken harbeståetiøgetfremme
afforskningogudvekslingafideer.Vedhjælpafnyetresidedeorganer
ellerforskningsprogrammer og-institutioner harvisseregeringerbestræbt
sigpåatfremmesamarbejdet mellemarbejdsmarkedets parterogakademiske
kredse.Detteersærligrelevant,nårderikkeafarbejdsmarkedets parter
selverindledtandetinstitutionelt samarbejde.DeteuropæiskeIfolles-
skabharisamneforbindelsebesluttetatopretteetnytfiresidetorgan,
DeteuropæiskeInstituttilforbedringafleve-ogarbejdsvilkårene ,hvis
formåleratspilledensammerollepåfællesskabsplan .
Lovgivningenideenkeltelandeharhaftogvilfortsathavestorindflydel­
sepåarbejdsmarkedsforholdene ,Alligevelkandevidtforskelligebestem­
melservedrørendemedarbejderrepræsentation ivirksomhedernes tilsynsråd,
samtsamarbejdsudvalgenes ogfagforeningsrepræsentationernes kompetence ,
osv.ikkebetragtessometområde,hvoraleneregeringerne kantageiniti­
ativ,menmåsnareresessomenafspejlingafdekrav,arbejdsmarkedets
parterharfremsat.Båderegeringerne ogarbejdsmarkedets .parterkanimid­
lertidhenteinspirationiviSsedeleafdonnyerelovgivningilande,
hvordererudarbejdetspecifikkeprocedurerogkriterierforanvendelsen
afselskabersoverskudforfremmeafnyudformning afarbejdsprocesser ,som
imødekommerkraveneommenneskelighed ,forudvidelseafbestemmelserne om
uddannelsesorlov ,osv.

-13-
Derorimidlertidetlangtstørre,omenduudforsketområde,hvorrege­
ringernekanhandleideresegenskabafarbejdsgivere ,oghvordeoffent­
ligemyndighederbørsøgeatundgL.,atderogsåblandtdeoffentligtan­
satteskabesdesammeproblemeriforbindelse medenekstremarbejdsop–
deling,såledessomdennealleredefindesindenforindustrien.