[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 26.3.2009

KOM(2009) 141 endelig

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET

Fjerde overvågningsrapport om strukturomlægninger i stålsektoren i Den Tjekkiske Republik og Polen

INDLEDNING

Denne rapport omhandler de resultater, der er opnået i løbet af det seneste års strukturomlægninger i de tjekkiske og polske stålindustrier. Den er blevet udarbejdet i overensstemmelse med de krav til overvågning, der er fastsat i henholdsvis den særlige protokol 2[1] og protokol 8[2] til tiltrædelsestraktaten for Den Tjekkiske Republik og Polen.

Overgangsperioderne til gennemførelse af strukturomlægningerne i stålsektorerne og de centrale benchmarks til vurdering af resultaterne er fastsat i ovennævnte protokoller.

Kommissionen vedtog overvågningsrapporter i 2004[3], 2005[4] og 2006[5]. Denne fjerde og sidste overvågningsrapport supplerer Kommissionens tidligere rapporter og indeholder en vurdering af de resultater, der er opnået i 2006, som er det sidste år i overgangsperioden, under hensyntagen til de relevante oplysninger, der blev stillet til rådighed i 2007 og 2008.

STRUKTUROMLÆGNINGER I DEN TJEKKISKE STÅLSEKTOR

De virksomheder, der var omfattet af bestemmelserne i protokol 2, var: Ispat Nova Hut (nu Mittal Steel Ostrava - MSO), Valcovny Plechu Fridek-Mystek (VPFM) og Vitkovice Steel (VS). Disse virksomheder repræsenterede i 2006 en andel på 57 % af den tjekkiske produktion af råstål.

Statsstøtte til strukturomlægninger

Kommissionen konkluderede på grundlag af de foreliggende oplysninger, at Tjekkiet havde opfyldt kravene vedrørende statsstøtte i protokollen. Det fremgik af den endelige vurdering, at det samlede statsstøttebeløb, der var blevet tildelt de begunstigede virksomheder med henblik på strukturomlægninger, var på 8,3 mia. CZK, dvs. 59 % af protokollens maksimale beløb på 14,15 mia. CZK. Denne støtte blev tildelt indtil udgangen af 2003. Kommissionen konkluderede desuden, at det støttebeløb, der var blevet tildelt, og som havde været lavere end forventet, ikke har haft nogen negativ indvirkning på virksomhedernes finansielle resultater.

Støtten var primært beregnet til finansiel omstrukturering. Nedbringelsen af de begunstigede virksomheders gældsbyrde gjorde dem mere attraktive for strategiske investorer og gav dem adgang til de nødvendige midler til finansiering af moderniseringsprogrammerne. Støttebeløbet blev fastsat på grundlag af det godkendte nationale strukturomlægningsprogram og de individuelle forretningsplaner, hvor investeringer spillede en central rolle med hensyn til at nedbringe omkostninger og forbedre færdige produkters kvalitet, således at virksomhedernes driftsindtægter kunne øges. Kommissionen var i sin endelige vurdering særlig opmærksom på forholdet mellem den statsstøtte, der var blevet tildelt, og de investeringer, der var gennemført.

En analyse viser følgende resultater for hver virksomhed:

a) MSO modtog 86 % af det maksimale strukturomlægningsstøttebeløb, som er fastsat i protokollen. Størstedelen blev tildelt i 2003 og gik til gældsnedskrivning.

b) VPFM modtog 99 % af det maksimale statsstøttebeløb, som er fastsat i protokollen. Hele beløbet blev tildelt i 2003 og gik hovedsagelig til gæld-for-aktie-bytte med statsejede privatiseringsagenturer. En del af denne støtte blev betalt tilbage (se punkt 3.4.2 nedenfor).

c) VS modtog 37 % af det maksimale beløb, der er fastsat i protokollen, hovedsagelig i perioden 1997-2001, og virksomheden fik ikke tildelt nogen stukturomlægningsstøtte efter 2002. Formålene med støtten var at frigøre virksomhederne fra deres gæld over for deres hovedkreditorer og i et mindre omfang af dække driftsudgifter.

Der må ifølge protokollen ikke udbetales strukturomlægningsstøtte til virksomheder, der ikke er omfattet af det nationale strukturomlægningsprogram. Kommissionen indledte en undersøgelse af den tjekkiske stålvirksomhed Trinecke, der ikke var omfattet af protokollen, men det blev konstateret, at virksomheden ikke havde modtaget nogen ulovlig statsstøtte[6].

Kapacitetsindskrænkning

For at kompensere for den konkurrencemæssige fordel, som de begunstigede virksomheder opnåede gennem den tildelte strukturomlægningsstøtte, kræves det i henhold til bilag 2 til protokollen, at en række produktionsanlæg lukkes. Tjekkiet skulle således i perioden 1997-2006 for færdige produkters vedkommende gennemføre en nettokapacitetsindskrænkning på 590 000 tons.

Disse anlæg var meget forældede og deres lukning gav en fordel med hensyn til virksomhedernes finansielle resultater og bidrog til en nedbringelse af energiforbruget og emissionen af forurenende stoffer i miljøet. Det fremgår af overvågningen, at alle lukninger blev gennemført i overensstemmelse med den relevante beslutning fra Kommissionen[7].

Den definitive lukning af varmvalseværk nr. 1 og 2 hos VPFM, der som anført i den tredje overvågningsrapport[8] blev udsat i seks måneder, fandt sted i løbet af første semester 2006.

MSO gennemførte en kapacitetsændring af sit valseværk i overensstemmelse med Kommissionens beslutning[9]. Ændringen omfattede en modernisering af det eksisterende valseværk i stedet for opførelsen af et nyt, hvilket var mindre kapitalkrævende end forventet. Kommissionen konkluderede, at denne ændring måtte anses for neutral i statsstøttemæssig henseende, da virksomheden modtog mindre statsstøtte end forventet.

Andre vigtige benchmarks for strukturomlægning

Rentabilitet og finansielle resultater

Alle begunstigede virksomheder opfyldte i slutningen af strukturomlægningsperioden i 2006 Kommissionens krav om rentabilitet som fastsat i protokollen[10]. De havde et EBITDA på mellem 20,2 % og 23,4 %, hvor målet er 10,0 %, og et EBIT på mellem 17,1 % og 23,0 %, hvor målet er 1,5 %. Disse resultater er bedre end forventet i den forrige overvågningsrapport[11].

Produktivitet og beskæftigelse

I løbet af 2006 nedlagde de begunstigede virksomheder et større antal arbejdspladser end forventet (årligt gennemsnitligt antal arbejdspladser på 11 905 i forhold til et mål på 12 222 i det nationale strukturomlægningsprogram). Resultatet blev primært opnået gennem outsourcing, førtidspensionering og en frivillig aftrædelsesordning. Som følge af deres forsinkede investeringsprogrammer opfyldte to begunstigede virksomheder dog ikke målniveauet for antal arbejdspladser i slutningen af 2006, men de var i stand til at gøre dette i slutningen af 2007.

Nedgangen i antallet af ansatte, der blev opnået i løbet af overvågningsperioden, medførte sammen med en øget produktionsmængde i de begunstigede virksomheder en stigning i produktiviteten. Selv om den endelige produktivitet (ca. 365 tons pr. person) fortsat er en smule under gennemsnittet for EU, overstiger den langt prognoserne i de individuelle forretningsplaner, undtagen for VPFM's vedkommende.

Omkostningsbegrænsning

En rationalisering af produktionsprocesserne og indførelsen af god forvaltningspraksis, herunder oprettelsen af særlige grupper med ansvar for omkostningsbegrænsning og investeringer i ny informationsteknologi, har medført en nedbringelse af omkostningerne. En lang række mindre initiativer i forhold til vedligeholdelse og reparation bidrog til at opnå dette strukturomlægningsmål. Man kunne, efter at de nye private strategiske investorer havde overtaget de tidligere statsejede virksomheder, konstatere en markant forbedring, der skyldes, at princippet om omkostningsbegrænsning er blevet en del af virksomhedskulturen.

Anlæggenes forbedrede udnyttelsesgrad bidrog desuden til en nedbringelse af energiomkostningerne pr. produktionsenhed. Dette er et vigtigt omkostningselement, som er afgørende for virksomhedernes miljømæssige og finansielle resultater.

Andre krav i protokollen

Forretnings- og markedsstrategier

Der er sket en betydelig ændring af de begunstigede virksomheders forretningsstrategi. Afskaffelsen af byttehandel har været et stort fremskridt. Stimuleret af privatiseringerne og hjulpet af den særdeles gunstige markedsudvikling foretog de begunstigede virksomheder en ændring af deres produktprogram, en forbedring af de færdige produkters kvalitet og en ændring af deres produktion, således at den blev rettet mod markeder for produkter med en større merværdi, og de var således i stand til at konkurrere på kvaliteten i stedet for prisen. Disse bestræbelser skal fortsætte og understøttes af kommende moderniseringer af forbearbejdningsanlæg, således at kvaliteten af de færdige produkter forbedres.

Investeringer

Ingen af de virksomheder, der er omfattet af protokollen, var i stand til at gennemføre alle de investeringer, der var planlagt i deres individuelle forretningsplaner. Virksomhederne gennemførte eller forpligtede sig definitivt kun for mellem 22 % og 71 % af målene indtil slutningen af 2006. Da omfanget af den tildelte statsstøtte var under de tilladte værdier, konkluderede Kommissionen imidlertid, at strukturomlægningerne havde en passende støtteintensitet, og at der ikke var modtaget nogen statsstøtte, der oversteg det nødvendige minimum.

Kun for VPFM's vedkommende måtte Kommissionen på grundlag af en sammenligning af omfanget af de investeringer, der var foretaget, og den strukturomlægningsstøtte, der var modtaget, foretage en undersøgelse og forlange en delvis tilbagebetaling af støtten[12]. Den begunstigede virksomhed tilbagebetalte således 24,88 mia. CZK.

Kommissionen fortsatte med at overvåge gennemførelsen af de investeringer, der endnu ikke var foretaget, men som der var givet bindende tilsagn om, og som skulle gennemføres i 2007 og 2008. Eftersom indkøringsfasen for nogle af investeringerne er planlagt til efter 2008, giver det også mulighed for at træffe passende foranstaltninger, hvis investeringerne ikke gennemføres.

Miljøbeskyttelse

De begunstigede virksomheder skal i henhold til protokollen overholde den relevante fællesskabslovgivning om miljøbeskyttelse på tiltrædelsestidspunktet. Der er i overensstemmelse med IPPC-direktivet[13] allerede udstedt integrerede godkendelser til alle stålproduktionsanlæg i sektoren.

STRUKTUROMLÆGNINGER I DEN POLSKE STÅLSEKTOR

De virksomheder, der var omfattet af bestemmelserne i protokol 8, var: Polskie Huty Stali (nu Mittal Steel Poland - MSP), Huta Andrzej, Huta Bankowa, Huta Batory, Huta Buczek (nu Technologie Buczek), Huta L.W. (nu Arcelor Huta Warszawa - AHW), Huta Labedy og Huta Pokoj. To virksomheder er imidlertid blevet trukket tilbage fra det relevante nationale strukturomlægningsprogram, nemlig Huta Andrzej og Huta Batory, fordi de blev taget under konkursbehandling. De begunstigede virksomheder repræsenterede 70 % af Polens produktion af råstål.

Statsstøtte til strukturomlægninger

Kommissionen konkluderede på grundlag af de foreliggende oplysninger, at Polen havde opfyldt kravene i protokollen vedrørende statsstøtte. Polen betalte 2,73 mia. PLN i statsstøtte til strukturomlægninger, hvilket udgjorde kun 82 % af protokollens maksimale beløb på 3,38 mia. PLN. Denne støtte blev i overensstemmelse med protokollen tildelt inden udgangen af 2003. Det fremgår ligeledes af vurderingen, at dette reducerede beløb ikke havde nogen negativ indvirkning på virksomhedernes finansielle resultater. Lige som for Tjekkiet var statsstøtten til de polske stålvirksomheder hovedsagelig møntet på finansiel strukturomlægning.

Den detaljerede tildeling af statsstøtte til de enkelte virksomheder er nærmere specificeret i det godkendte nationale strukturomlægningsprogram for Polen. Kommissionen konkluderede på grundlag af de oplysninger, der var stillet til rådighed, at støttens størrelse og intensitet havde været begrænset til det strengt nødvendige for at gøre virksomhederne rentable. For de enkelte begunstigede virksomheder var resultatet følgende:

a) MSP modtog 85 % af det maksimale beløb på 3,14 mia. PLN, idet hovedparten gik til gældsafskrivning eller lånegarantier. MSP's datterselskab Huta Bankowa, der i 2006 blev afhændet af Arcelor-Mittal gruppen (som følge af Kommissionens beslutning vedrørende fusionen[14]), modtog 92 % af det maksimalt godkendte beløb.

b) AHW modtog 63 % af det maksimale statsstøttebeløb. Dette er blevet bekræftet på grundlag af den statsstøtteprocedure, som Kommissionen indledte for at undersøge, om AHW havde misbrugt støtte[15]. Kommissionen konkluderede i sin undersøgelse, at en garanti på et beløb på 31,2 mio. EUR var blevet delvist misbrugt, og den forlangte delvis tilbagebetaling heraf. AHW tilbagebetalte frivilligt et beløb på 2,09 mio. EUR i november 2007.

c) Huta Labedy og Huta Pokoj modtog henholdsvis 40 % og 66 % af det maksimale beløb. Dette gav Kommissionen anledning til at konkludere, at støttens størrelse og intensitet til trods for virksomhedernes lave investeringsniveauer havde været begrænset til de strengt nødvendige strukturomlægningsomkostninger.

d) Technologie Buczek modtog 41 % af det maksimale statsstøttebeløb. Som følge af den konkursprocedure, der blev meddelt i 2006, afgav Kommissionen en beslutning[16] om misbrug af statsstøtte og tilbagebetaling.

Kapacitetsindskrænkning

Der blev i protokollen specificeret en række forarbejdningsanlæg, der skulle lukkes i forbindelse med tildelingen af støtte til strukturomlægning, for således at kompensere for eventuelle konkurrencemæssige fordele og de hermed forbundne konkurrenceforvridende virkninger. Polen skal i perioden 1997-2006 for færdige produkters vedkommende gennemføre en nettokapacitetsindskrænkning på 1 231 000 tons.

Kommissionen foretog en kontrol af kapacitetsindskrænkningerne på grundlag af certifikater om lukning og kontrol foretaget af det uafhængige konsulentfirma i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i Kommissionens beslutning[17]. I det særlige tilfælde med MSP og den godkendte ændring af virksomhedens forretningsplan[18] vil det eksisterende varmvalseværk først blive lukket, når det nye varmvalseværk er blevet installeret på produktionsanlægget i Krakow, hvilket var planlagt til ultimo 2008.

Kommissionen konkluderede på grundlag af de oplysninger, der var stillet til rådighed, at alle lukninger var blevet gennemført i overensstemmelse med de godkendte planer.

Ud over de i protokollen fastsatte krav besluttede de polske stålvirksomheder frivilligt at lukke en række ineffektive anlæg, bl.a. koksværker, blokvalseværker og elektrolytiske forzinkningsanlæg.

Andre vigtige benchmarks for strukturomlægning

Kommissionen konkluderede som følge af konkursproceduren vedrørende Technologie Buczek, at virksomheden ikke opfyldte målene for strukturomlægning, og den vedtog derfor en beslutning om misbrug af statsstøtte og tilbagebetaling.

Rentabililtet og finansielle resultater

Alle virksomheder undtagen Huta Bankowa opfyldte uden problemer EU's krav om rentabilitet i slutningen af strukturomlægningsperioden i 2006. De havde et EBITDA på mellem 10,1 % og 21,6 %, hvor målet er 10,0 %, og et EBIT på mellem 5,2 % og 16,6 %, hvor målet er 1,5 %.

Huta Bankowa opfyldte ikke Kommissionens krav om rentabilitet i 2006 på grund af uventede teknologiske problemer. På grundlag af de positive resultater først i 2005 og derefter i 2007 konkluderes det imidlertid, at strukturomlægningsbestræbelserne gav Huta Bankowa mulighed for at opnå vedvarende rentabilitet.

Produktivitet og beskæftigelse

To virksomheder opnåede endelige beskæftigelsestal, der var lavere end i prognosen, en virksomhed var på linje med prognosen og to virksomheder opnåede tal, der var langt højere. Det samlede antal arbejdspladser forblev højere end forventet (gennemsnitligt årligt antal arbejdspladser på 15 564 i forhold til målet i det nationale strukturomlægningsprogram på 13 702), hvilket hovedsagelig skyldtes, at en række lukninger og større investeringer blev udsat. Den løbende modernisering burde dog gøre det muligt at justere denne situation inden for den nærmeste fremtid.

Selv om de begunstigede virksomheders samlede produktivitetsniveau blev forbedret, var det fortsat langt under EU-gennemsnittet som anført i protokollen. Der kunne i slutningen af 2006 konstateres et gennemsnitligt produktivitetsniveau på ca. 321 tons pr. person. De individuelle virksomhedsresultater varierer meget, og AHW har således opnået et meget højere niveau end forventet og MSP et meget lavere niveau end målet i den individuelle forretningsplan.

Omkostningsbegrænsning

De begunstigede virksomheder viste tydeligt, at der var sket en ændring i deres virksomhedskultur, hvilket gav dem mulighed for at reducere deres omkostninger. Resultaterne på individuelt virksomhedsniveau viser, at der blev truffet en række foranstaltninger for at reducere driftsomkostningerne. Der blev lagt særlig vægt på nye it-værktøjer med henblik på at overvåge og kontrollere omkostningerne gennem hele produktionen. Der blev gennemført teknologiske investeringer for at modernisere og udskifte eksisterende anlæg og således bidrage væsentligt til at reducere omkostningerne. På den finansielle side blev bankgebyrerne genforhandlet og aftaler om indkøb af råvarer blev gennemgået.

Andre krav i protokollen

Forretnings- og markedsstrategier

Målene i de individuelle forretningsplaner med hensyn til omstrukturering af produktionsanlæg og forbedrede organisationsstrukturer blev nået. Virksomhederne ændrede også deres salgsstruktur og opnåede en større grad af direkte salg. Produktprogrammet blev ændret, og når det var nødvendigt, ændrede virksomhederne deres produktion, således at den blev rettet mod markeder for produkter med en større merværdi.

Investeringer

To begunstigede virksomheder, Huta Pokoj og Huta Bankowa, nåede deres investeringsmål. Huta Labedy gennemførte ca. 75 % af de godkendte investeringer. AHW gennemførte 37 % af den oprindeligt godkendte plan, men efter at virksomheden blev overtaget i 2005, investerede den i et nyt valseværk og nåede således op på 170 % af det oprindeligt planlagte beløb.

Ligesom det var fastsat i protokollen, gennemførte MSP de investeringer, der var forbundet med ændringer af produktprogrammet og forbedringer af produktkvaliteten. På grund af en omlægning af virksomhedens individuelle forretningsplan blev målene for energieffektivitet og ydelse ikke nået i 2006, men det var planen at nå disse mål i 2008.

Miljøbeskyttelse

De polske virksomheder var i modsætning til de tjekkiske ikke underlagt noget krav i protokollen om at overholde den relevante fællesskabslovgivning om miljøbeskyttelse på tiltrædelsestidspunktet. Polens overgangsordning med hensyn til den gældende fællesskabsret på miljøområdet som fastsat i henhold til tiltrædelsestraktaten[19] indeholder således en liste over stålproduktionsanlæg, der er undtaget fra kravene i IPPC-direktivet. Som en undtagelse fra IPPC-direktivet finder kravene for udstedelse af tilladelser til eksisterende anlæg ikke anvendelse på Huta Sendzimira (nu en del af MSP), Huta Andrzej, Huta Czestochowa, Huta Batory, Huta Jednosc og Huta Laziska indtil december 2010. Der blev udstedt overgangstilladelser for disse anlæg, som indeholder individuelt bindende tidsplaner for opnåelse af fuld overensstemmelse.

KONKLUSIONER

Dette er den sidste overvågningsrapport om strukturomlægninger af stålindustrien i Tjekkiet og Polen. Kommissionen vurderer på grundlag af de resultater, der er opnået, at bestemmelserne i protokol 2 og 8 til tiltrædelsestraktaten har været overholdt:

- den samlede strukturomlægningstøtte, der blev tildelt de begunstigede virksomheder, var under de fastsatte maksimumbeløb

- nettokapacitetsindskrænkningen blev nået

- de benchmarks for strukturomlægning, der er fastsat i bilag 3 til protokollerne (rentabilitet, produktivitet og omkostningsbegrænsninger), blev opnået.

Kommissionen konkluderer, at strukturomlægningsprocessen i overgangsperioden generelt har været vellykket. Fra 2007 driver stålproducenter i Polen og Tjekkiet virksomhed under samme betingelser som de øvrige stålvirksomheder på det europæiske marked.

Strukturomlægningsprocessen blev især hjulpet godt på vej af to faktorer: privatisering og de generelle markedsforhold i overgangsperioden (2003-2006). Både den tjekkiske og den polske stålsektor gennemgik væsentlige ændringer i ejerforholdene i den pågældende periode. Mens stålvirksomhederne i 2002 hovedsagelig var statsejede, var de i 2008 blevet privatiseret gennem salg af andele til strategiske investorer. Kommissionen er desuden af den opfattelse, at den ændrede virksomhedskultur og den konsekvente gennemførelse af forretningsplaner spillede en væsentlig rolle med hensyn til at gøre disse virksomheder bedre rustet til at klare fremtidens udfordringer.

På den anden side fik virksomhederne et væsentligt løft som følge af det blomstrende stålmarked og de stigende salgspriser, hvilket i perioden fra 2003 til medio 2008 gav dem mulighed for at forbedre deres resultater betydeligt. De særdeles høje vækstrater på de nationale stålmarkeder i begge medlemsstater var i høj grad medvirkende til, at de begunstigede virksomheder kunne blive rentable.

Overvågningen af strukturomlægningerne i stålsektoren gjorde det muligt at opnå et tæt og løbende samarbejde mellem Kommissionen, de nationale myndigheder og virksomhederne. Dette bidrog til på passende vis at opfylde kravene i protokollerne.

[1] EUT L 236 af 23.9.2003, s. 934.

[2] EUT L 236 af 23.9.2003, s. 948.

[3] KOM(2004) 443 endelig.

[4] KOM(2005) 359 endelig.

[5] KOM(2006) 814 endelig.

[6] 2007/319/EF: Kommissionens beslutning af 8. september 2006 om statsstøtte nr. C 45/04 (ex NN 62/04) til den tjekkiske stålproducent TY[pic]inecké ~[pic]elezárny a.s. (EUT L 119 af 9.5.2002/04) til den tjekkiske stålproducent Třinecké železárny a.s. (EUT L 119 af 9.5.2007, s. 37).

[7] Beslutning nr. 3010/91/EKSF (EFT L 286 af 16.10.1991, s. 20).

[8] KOM(2006) 814 endelig.

[9] Statsstøttesag nr. N 350/06 – Ændring af strukturomlægningsplan for MSO – Den Tjekkiske Republik, af 13.9.2006 (EUT C 280 af 18.11.2006, s. 4).

[10] Hver virksomhed skal realisere:- et årligt bruttodriftsresultat: dvs. et EBITDA (resultat før renter, skat og afskrivninger) i forhold til omsætningen på mindst 10 % for ikke-integrerede stålvirksomheder og 13,5 % for integrerede værker- et afkast af egenkapitalen, dvs. et EBIT (resultat før renter og skat) på mindst 1,5 % af omsætningen.

[11] KOM(2006) 814 endelig.

[12] Statsstøttesag nr. N 350b/06 – Ændring af strukturomlægningsplan for VPFM – Den Tjekkiske Republik, af 8.6.2007 (EUT C 200 af 28.8.2007, s. 1).

[13] Direktiv 96/61/EF (EFT L 257 af 10.10.1996, s. 26).

[14] Sag COMP/M.4137 - Mittal /Arcelor, anmeldelse af 7.4.2006 i henhold til artikel 4 i Rådets forordning nr. 139/2004.

[15] Kommissionens beslutning af 11. december 2007 om Polens statsstøtte C 51/06 (tidligere N 748/06) til fordel for Arcelor Huta Warszawa (EFT L 143 af 3.6.2008).

[16] Kommissionens beslutning af 23. oktober 2007 om Polens statsstøtte C 23/06 (ex NN 35/06) til stålproducenten Technologie Buczek Group (EFT L 116 af 30.4.2008).

[17] Beslutning nr. 3010/91/EKSF (EFT L 286 af 16.10.1991, s. 20).

[18] Statsstøttesag nr. N 186/05 – Ændring af forretningsplanen for MSP – Polen, af 20.7.2005 (EUT C 12 af 18.1.2006, s. 2).

[19] EUT L 236 af 23.9.2003, s. 875.