BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Siden 1998 har Den Europæiske Union (EU) og Amerikas Forenede Stater (USA) været strategiske partnere inden for forskning. En første "aftale om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Staters regering" ("aftalen"), blev undertegnet den 5. december 1997 i Washington og trådte i kraft den 14. oktober 1998. Siden da er aftalen blevet forlænget tre gange, dvs. i 2003, i 2008 og i 2013, hver gang med en yderligere periode på fem år. Den anden forlængelse omfattede en ændring, nemlig tilføjelsen af sikkerheds- og rumforskningsaktiviteter til listen over samarbejdsaktiviteter (artikel 4).

Det hedder i aftalens artikel 12, litra b), at: "Denne aftale indgås i første omgang for en periode på fem år. Den kan siden med eventuelle ændringer forlænges for yderligere fem år ad gangen ved fælles skriftlig overenskomst mellem parterne, idet den i løbet af det sidste år i hver femårsperiode tages op til fornyet vurdering af parterne".

Den nuværende aftale udløber den 14. oktober 2018.

Kommissionens tjenestegrene har gennemført en evaluering af, hvordan samarbejdet med USA udvikler sig, og hvordan det bidrager til målene for strategien for internationalt samarbejde. Evalueringen viser tydeligt, at aftalen udgør en vigtig ramme for fremme af samarbejdet mellem EU og USA på de fælles prioriterede videnskabelige og tekniske områder, hvilket fører gensidige fordele med sig. Det vigtigste samarbejdsinstrument er EU's rammeprogram for forskning og innovation.

EU's relationer med USA inden for videnskab, teknologi og innovation (VTI) er stærkere end med noget andet land uden for Europa. Blandt de ikkeassocierede tredjelande er USA langt det mest aktive land i Horisont 2020 indtil videre. Det gælder både for mængden af gensidige forsknings- og udviklingsinvesteringer, strømme af forskere, volumen af samarbejdsaktiviteter og antallet af medforfattede offentliggørelser og patenter. Disse VTI-forbindelser afspejler styrken af vore økonomiske forbindelser med USA. Hvis USA og EU kan finde måder at udvikle meningsfyldte fælles initiativer, vil resultaterne føre til økonomisk vækst og jobskabelse, en bedre livskvalitet og fælles løsninger på globale problemstillinger.

Blandt de mange gode resultater er, at samarbejdet mellem EU og USA inden for videnskab og teknologi har ført til undertegnelsen af Galwayerklæringen i maj 2013 og lanceringen af Atlantic Ocean Research Alliance (AORA). Siden da har samarbejdet inden for marin og arktisk forskning taget fart og vundet global international anerkendelse. De forskellige AORA-arbejdsgrupper har leveret resultater i verdensklasse på forskellige samarbejdsområder, f.eks. kortlægning af havbunden, observationssystemer, akvakultur, havkundskab samt havets sundhed og stressfaktorer.

Det er derfor i EU's interesse at forlænge "aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og Amerikas Forenede Stater" med en ny periode på fem år. Ved mødet mellem EU og USA i den fælles rådgivende gruppe, der er nedsat ved aftalen, som blev afholdt i Washington den 23. oktober 2017, bekræftede begge parter deres hensigt om at forlænge aftalen og var enige om at fortsætte samarbejde med udgangspunkt i den igangværende vellykkede tilnærmelse af programmer. Begge parter anerkendte den rolle, som forskning og innovation har som drivkraft for jobskabelse og økonomisk vækst, og at det transatlantiske forskningssamarbejde har været en vigtig kilde til nye teknologier og videnskabelige opdagelser i over et århundrede. Indholdet af den forlængede aftale bør være identisk med indholdet af den nuværende aftale, der er blevet drøftet og aftalt med USA.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område