DA Den Europæiske Unions Tidende C 176/21

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2016/C 176/08)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring i henhold til artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»MAROILLES«/»MAROLLES«

EU-nr.: FR-PDO-0217-01378 — 28.9.2015

BOB ( X ) BGB ( )

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Syndicat du Maroilles 148, avenue du Général-de-Gaulle, 02260 La Capelle FRANKRIG Tlf. +33 323975757 Fax +33 323975758 E-mail: sfam@uriane.com

Sammenslutningen består af store og små mælkeproducenter, forarbejdningsvirksomheder og modningsvirksomheder, der er involveret i produktion af »Maroilles«/»Marolles«. Sammenslutningen er således berettiget til at fremsætte ændringsansøgningen.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

— ☐ Produktets betegnelse — ☒ Beskrivelse af produktet — ☐ Geografisk område — ☒ Bevis for oprindelse — ☒ Fremstillingsmetode — ☐ Tilknytning — ☒ Mærkning — ☒ Andet: kontrolorganernes kontaktoplysninger, nationale krav

4. Type ændring

— ☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB. — ☐ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5. Ændring(er)

Afsnittet »Beskrivelse af produktet«

Råvarens art er anført (udelukkende komælk) i dette afsnit, idet den betragtes som et element, der beskriver produktet. Dette element er derfor flyttet fra afsnittet »Fremstillingsmetode« til afsnittet »Beskrivelse af produktet«.

Deskriptorerne er styrket for at muliggøre en bedre produktidentifikation.

— Produktets udseende: kan forekomme i en let hvælvet form, der kan ses mærker fra modningsristene på siderne

— Skorpens udseende: ensartet farve og mere eller mindre fugtig

— Centripetal modning (fra kanten og indad)

— Ostemassens udseende: beskrivelsen »fed, homogen og flødefarvet« fjernes, da den er uspecifik og upræcis. De godkendte farver præciseres (ostemassen kan være fra hvid til flødefarvet). Ostemassen har mindre huller fra æltning og gæring, er blød ved berøring med en markant fastere kerne, som bliver blødere ved langvarig modning.

— Organoleptiske krav: vedvarende duft af kælder, fugtig mursten og underskov, let ammoniakagtig og let saltet mælkeagtig smag med en syrlighed i massen samt en let bitterhed, smag af koaguleret mælk (efter den minimale modningsperiode), af hasselnød og noter af løg. Ved langvarig modning bliver smagen mere kraftig og karakteristisk.

Analysekriterierne (fedtindhold og tørstofindhold) præciseres: Fedtindholdet angives i gram pr. 100 g ost efter fuldstændig tørring (i stedet for en procentsats), og tørstofindholdet beskrives: »Maroilles«/»Marolles« indeholder mindst 50 g tørstof pr. 100 g ost. Det præciseres ligeledes, at »Maroilles«/»Marolles« således indeholder mindst 22,5 g fedtstof pr. 100 g ost.

Modningstiden varierer alt efter størrelse, og den blev derfor anset for at indgå i beskrivelsen af produktet. Disse elementer er derfor flyttet fra afsnittet »Fremstillingsmetode« til afsnittet »Beskrivelse af produktet«. Endvidere er en skrivefejl ved kopiering af den nationale tekst i den tidligere registrerede varespecifikation rettet (denne fejl optrådte dog ikke i resumeet og heller ikke i resumeet af den registrerede varespecifikation): Minimumsmodningstiden for »Maroilles«/»Marolles« er ikke fire, men fem uger, dvs. 35 dage. Endvidere forlænges modningstiden for størrelserne Mignon og Quart med syv dage til henholdsvis 28 og 21 dage i overensstemmelse med praksis. Disse modningstider sikrer, at produktets organoleptiske egenskaber og aromatiske mangfoldighed bedre kan komme til udtryk.

Med henblik på at præcisere beskrivelsen af de forskellige ostestørrelser defineres hver størrelse ud over formenes indre dimensioner af tørstoffets samlede vægt samt modningens varighed (som af hensyn til en større præcision beregnes fra dagen for tilsætning af løbe og angives i dage i stedet for uger):

— »Maroilles«/»Marolles«: 360 g, 35 dage

— »Maroilles«/»Marolles« suppleret med Sorbais: 270 g, 28 dage

— »Maroilles«/»Marolles« suppleret med Mignon: 180 g, 28 dage

— »Maroilles«/»Marolles« suppleret med Quart: 90 g, 21 dage.

For at sikre en mere objektiv kontrol angives ostenes dimensioner fremover med formenes indre mål. Kontrollen af ostenes dimensioner kunne vise sig at være upræcis, hvis ostene ændrer form.

Afsnittet »Bevis for, at produktet har oprindelse i det geografiske område«

De erhvervsdrivendes erklæringsforpligtelser præciseres. Disse ændringer hænger sammen med udviklingen i den nationale lovgivning. Der tages navnlig højde for en identifikation af de erhvervsdrivende med henblik på godkendelsen af deres egnethed til at opfylde kravene i varespecifikationen samt de nødvendige erklæringer om kendskab til og opfølgning og kontrol af de produkter, der skal markedsføres med oprindelsesbetegnelsen.

Afsnittet »Beskrivelse af fremstillingsmetoden«

Mælkeproduktion — Malkekøernes foder

Ordet »malkekøer« defineres (lakterende køer og goldkøer). Denne definition skal — for at undgå tvivl og lette kontrollen — klart slå fast, hvilke dyr der henvises til med udtrykket »malkekøer« i resten af varespecifikationen.

— Græsning

Græsningen anses for at knytte en stærk forbindelse til det geografiske område, og denne centrale plads understreges gennem en definition af græsningens minimale årlige varighed på 170 dage.

Hver malkeko har et græsningsareal til rådighed på mindst 30 ar, heraf mindst 15 ar som græsareal, idet de resterende 15 ar svarer til enten græsningsareal eller til grønfoder. Disse arealkrav gør det muligt at sikre, at græs udgør en betydelig andel af malkekøernes foder og tager højde for opdelingen af bedrifternes marker og besætningernes størrelse, idet de tilgængelige arealer ikke altid er tilstrækkelige til at nå op på de 30 ar pr. malkeko.

For at tage hensyn til den virkning, græsarealernes mangfoldighed af blomster har på produktets rige aroma, bekræftes det, at bedrifterne i det geografiske område, som producerer mælk til fremstilling af »Maroilles«/»Marolles«, har karakter af kratbevoksning:

— 90 løbende meter hæk pr. ha hovedfoderareal, idet det fastsættes, at en hæk overvejende består af løvtræer. Hækkene spiller nemlig en rolle for bevarelsen af græsarealerne, idet græsarealerne isoleres og beskyttes mod pludselige temperaturudsving, samtidig med at fugtigheden opretholdes, og blomsterrigdommen, som påvirker mælkens kvalitet, fremmes. Hækkene giver ligeledes malkekøerne ly for vind og sol.

— Forhold på mindst 0,65 mellem summen af det permanente græsareal og græsarealer i omdrift og hovedfoderarealet med det formål at sikre, at mindst de to tredjedele af hovedfoderarealet består af permanente eller midlertidige græsarealer. Nogle erhvervsdrivende, som har gjort indsigelse mod en af disse bestemmelser (græsareal på 15 ar pr. malkeko, 90 løbende meter hæk pr. ha, minimumsforhold på 0,65) i den nationale indsigelsesperiode, og som opfylder betingelserne i artikel 15, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har en overgangsperiode, som udløber den 30. juni 2020.

— Malkekøernes fodermængde

For at sikre, at foderet er græsbaseret, er andelen af græs i fodermængden (beregnet på grundlag af tørstof i grovfoderet) gennemsnitligt på mindst 65 % i græsningsperioden og aldrig under 25 %. Det skal præciseres, at denne andel af græs kan indtages ved græsning, fodring med grønfoder eller fordeling af opbevaret græs med mere end 35 % tørstof.

Tilladt grovfoder er anført. Det svarer til det, som traditionelt bruges i det geografiske område og udgør mindst 60 % af tørstoffet i den samlede dagsration.

Tilskuddet af kraftfoder er begrænset til 1 800 kg tørstof pr. malkeko om året. Varespecifikationen omfatter listen over godkendte bestanddele til dette foder.

— Selvforsyning med foder

For at styrke tilknytningen til det geografiske område præciseres det, at mindst 80 % af tørstoffet i det grovfoder, som årligt indtages af hver malkeko, skal komme fra det geografiske område.

Ostefremstillingen

Denne del er i vid udstrækning suppleret for at beskrive forarbejdningsprocessen for »Maroilles«/»Marolles«. Den sigter mod at præcisere den praksis, som følger af producenternes knowhow, og samtidig afgrænse de målværdier, der kan sikre produktets egenart.

— Den anvendte mælk

For at fjerne enhver anden praksis for behandling af mælk skal de godkendte behandlingsformer for den anvendte mælk præciseres: rå, varmebehandlet eller pasteuriseret. Kun varmebehandlinger er tilladt.

Ifølge den traditionelle fremstillingsmetode, især hvad angår opnåelse af skorpens farve gennem brevibacterium linens (rødkit), er alle farvestoffer forbudt. Det skal også præciseres, at det er tilladt at skumme mælken, men at proteinstandardisering er forbudt: justering af mælkens sammensætning er begrænset til skumning.

— Forarbejdning

For at begrænse forringelsen af mælkens kvalitet må der højst gå 72 timer fra den første malkning til fremstillingen påbegyndes, hvilket svarer til tilsætning af løbe.

Forarbejdningsprocessen før tilsætningen af osteløbe er beskrevet under iagttagelse af den nuværende praksis, dvs. en forudgående fase med syreudvikling ved tilsætning af overvejende mesofile mælkesyrebakterier og mulighed for at tilsætte specifik modningsflora.

Der er fastsat målværdier ved løbetilsætningen (surhedsgrad mellem 18 og 24 °D, mælketemperatur mellem 32 og 38 °C), fordi de gør det muligt at beskrive forarbejdningsprocessen for produktet.

Osteløbens art præciseres. Det er kalveløbe, hvilket betyder, at løbe af vegetabilsk eller mikrobiel oprindelse er forbudt. De anvendte doser er ligeledes fastlagt: 18-30 ml til 100 l mælk til en osteløbeekstrakt med 520 g/l chymosin.

For at gøre teksten mere tydelig fjernes sætningen »ostemassen deles«, og:

— det tekniske udtryk »det er ikke tilladt at fjerne laktose« tilføjes

— ordet »deles« erstattes af »finskæring i tern«, som med respekt for producenternes knowhow beskriver den anvendte teknik mere præcist. Det anføres ligeledes, at finskæringen finder sted »før formning«.

Ordet »selvafdrypning« fjernes og erstattes af det mere præcise udtryk »afdrypning fra formen (…)«. Der skal gå mindst 16 timer mellem formning og udtagning af formen, og der foretages mindst tre vendinger i et lokale, hvor temperaturen skal være mindst 16 °C. Disse målværdier svarer til den nuværende praksis for afdrypning.

Saltningsfasen beskrives også bedre:

— »Tørsalt« fjernes og erstattes af det mere passende »tørsaltning«, som beskriver saltningsteknikken og ikke saltets art.

— Udformningen af den registrerede varespecifikation kunne give det indtryk, at der var tale om to etaper i saltningsfasen, eller at producenterne anvender forskellige metoder, nemlig: »ved tørsaltning, ved tørsaltning og i saltlage eller kun i saltlage«.

For at gøre beskrivelsen af forarbejdningsteknikken før modning mere fyldestgørende fastlægges varigheden af tørrings-/gæringsfasen før overflytning til modningslageret: mindst 48 timer. I overensstemmelse med praksis skal det præciseres, at denne fase gennemføres i et lokale, der er særligt indrettet til denne første afsyring af overfladen gennem gær- og skimmelvækst, som er en betingelse for en vellykket anden modningsfase med udvikling af rødkit.

Modning

For at fastlægge modningsbetingelserne og således bidrage til at opnå produktets egenart fastsættes følgende:

— Modningslagerenes overfladebelægning beskrives: nøgne mursten, nøgne sten eller hygiejnisk inerte materialer

— Modningsbetingelserne i overensstemmelse med aktuel praksis defineres: fugtighed på mindst 90 % og temperaturer mellem 9 og 16 °C

— Behandlingen af ostene beskrives: som minimum en børstning og herefter alt efter produktets udvikling børstning og/eller vask med en saltopløsning eventuelt tilsat overfladebakterier, der overvejende består af brevibacterium linens. Bestemmelsen »skorpen vaskes flere gange med saltvand« fjernes, da overfladebehandlingen er beskrevet mere præcist.

Bestemmelsen »Alt efter ostens størrelse varer modningen mindst to uger for de små størrelser op til mindst fire uger.« fjernes, da modningsvarigheden for hver størrelse er anført i kapitel 2 »Beskrivelse af produktet«.

Bestemmelsen »Det orange udseende, der opstår under denne modning, skyldes udelukkende naturligt rødkit« fjernes, da det præciseres i punktet »Ostefremstillingen — anvendt mælk«, at farvestoffer er forbudt, og »naturligt rødkit« er i øvrigt anført (»brevibacterium linens«).

Afsnittet »Mærkning«

Henvisningen til INAO's logo fjernes og erstattes med forpligtelsen til at anbringe EU's BOB-symbol.

Det præciseres, at der ud over de mærkningsregler, som gælder for ost i almindelighed, ikke må angives andre benævnelser eller betegnelser sammen med oprindelsesbetegnelsen med undtagelse af varemærker eller supplerende udtryk, idet disse skal bruges under overholdelse af betingelserne i afsnittet »Beskrivelse af produktet«.

Afsnittet »Andet«

Henvisninger vedrørende kontrolorganet: navn og kontaktoplysninger på de officielle organer ajourføres.

Krav i nationale bestemmelser: I overensstemmelse med den førnævnte nationale reform af systemet for kontrol med beskyttede oprindelsesbetegnelser tilføjes en oversigt over de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, samt evalueringsmetoden.

ENHEDSDOKUMENT

»MAROILLES«/»MAROLLES«

EU-nr.: FR-PDO-0217-01378 — 28.9.2015

BOB ( X ) BGB ( )

1. Betegnelse

»Maroilles«/»Marolles«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Maroilles«/»Marolles« er en blød ost, der udelukkende fremstilles af komælk, med en ensartet orangerød vasket skorpe, kvadratisk, idet en let hvælvet form accepteres. Der kan ses mærker fra ristene på siderne. Ostemassen er flødefarvet og har mindre huller fra æltning og gæring, og den er blød ved berøring.

»Maroilles«/»Marolles« er firkantet med en kantlængde på 12,5-13 cm (formenes indvendige mål) og fås i forskellige størrelser med supplerende benævnelser: Sorbais: 12-12,5cm, Mignon: 11-11,5 cm og Quart: 8-8,5 cm.

Minimumsmodningstiden fra løbetilsætningsdagen er:

— 35 dage for »Maroilles«/»Marolles«

— 28 dage for »Maroilles«/»Marolles« suppleret med Sorbais og for »Maroilles«/»Marolles« suppleret med Mignon

— 21 dage for »Maroilles«/»Marolles« suppleret med Quart.

Den har et fedtindhold på mindst 45 g pr. 100 g ost efter fuldstændig tørring og et tørstofindhold på 50 g pr. 100 g ost, dvs. et fedtindhold på mindst 22,5 g pr. 100 g ost.

»Maroilles«/»Marolles« har en vedvarende duft af kælder, fugtig mursten og underskov, let ammoniakagtig og en let saltet mælkeagtig smag med en syrlighed i massen samt en let bitterhed, smag af koaguleret mælk (efter den minimale modningsperiode), af hasselnød og noter af løg. Ved langvarig modning bliver dens smag kraftigere og mere karakteristisk.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Malkekøerne græsser mindst 170 dage om året og har mindst 30 ar til rådighed pr. ko, hvoraf mindst 15 ar er på græsareal, resten kan tilføres i form af høstet græs.

I græsningsperioden udgør andelen af græs mindst 65 % i gennemsnit af tørstoffet i grovfoderet. På årsbasis skal andelen af græs i den daglige fodermængde være mindst 25 % af tørstoffet i grovfoderet.

Den supplerende tilførsel af kraftfoder er begrænset til 1 800 kg tørstof pr. malkeko om året.

Mindst 80 % af tørstoffet i grovfoderet stammer fra det geografiske område. De øvrige råvarer bestemt til foder til malkekøer kan ligeledes komme fra området, navnlig når bedriften dyrker afgrøder. Da det geografiske område imidlertid er ret lille, og bedrifterne ikke producerer alle disse råvarer, kræves det ikke, at kraftfoderet hidrører fra det geografiske område. For en årlig indtagelse på ca. 7 000 kg tørstof pr. malkeko, heraf 1 800 kg kraftfoder, er andelen af foder fra det geografiske område mindst 59 %.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Mælkeproduktionen, fremstillingen og modningen af ostene skal ske i det geografiske område som beskrevet i punkt 4 i enhedsdokumentet.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Etiketten skal være mærket med oprindelsesbetegnelsen skrevet med bogstaver, der er mindst to tredjedele så store som de største bogstaver på etiketten, samt Den Europæiske Unions BOB-logo.

Eventuelt supplerende benævnelser skal stå tæt på produktets navn.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Departementet Nord: Aibes, Anor, Aulnoye-Aymeries, Avesnelles, Avesnes-sur-Helpe, Bachant, Baives, Bas-Lieu, Bazuel, Beaufort, Beaurepaire-sur-Sambre, Beaurieux, Bérelles, Berlaimont, Beugnies, Boulogne-sur-Helpe, Bousignies-sur-Roc, Cartignies, Catillon-sur-Sambre, Choisies, Clairfayts, Cousolre, Damousies, Dimechaux, Dimont, Dompierre-sur-Helpe, Dourlers, Eccles, Eclaibes, Ecuélin, Eppe-Sauvage, Étroeungt, Felleries, Féron, Flaumont-, Floursies, Floyon, Fontaine-au-Bois, Fourmies, Glageon, Grand-Fayt, Haut-Lieu, Hecq, Hestrud, La Groise, Landrecies, Larouillies, Le Favril, Leval, Lez-Fontaine, Limont-Fontaine, Liessies, Locquignol, Marbaix, Maroilles, Monceau-Saint-Waast, Moustier-en-Fagne, Noyelles-Sur-Sambre, Obrechies, Ohain, Ors, Petit-Fayt, Pommereuil, Pont-sur-Sambre, Preux-aux-Bois, Prisches, Quievelon, Rainsars, Ramousies, Rejet-de-Beaulieu, Robersart, Solre-le-Château, Solrinnes, Trélon, Saint-Aubin, Sains-du-Nord, Saint-Hilaire-sur-Helpe, Saint-Rémy-Chaussée, Sars-Poteries, Sassegnies, Sémeries, Semousies, Taisnières-en-Thiérache, Wallers-en-Fagne, Wattignies-la-Victoire, Waudrechies, Wignehies og Willies.

Departementet Aisne: Any-Martin-Rieux, Archon, Aubenton, Autreppes, Bancigny, Barzy-en-Thiérache, Beaumé, Bergues-sur-Sambre, Besmont, Brunehamel, Boué, Bucilly, Buire, Burelles, Buironfosse, Braye-en-Thiérache, Chigny, Clairfontaine, Coingt, Cuiry-lès-Iviers, Crupilly, Dagny-Lambercy, Dohis, Dorengt, Englancourt, Effry, Éparcy, Erloy, Esquéhéries, Étréaupont, Etreux, Fesmy-le-Sart, Flavigny-le-Grand-et-Beaurain, Fontaine-lès-Vervins, Fontenelle, Froidestrées, Gercy, Gergny, Grandrieux, Gronard, Guise, Harcigny, Hary, Haution, Hirson, Houry, Iron, Iviers, Jeantes, La Bouteille, La Capelle, La Flamengrie, La Hérie, Laigny, Landouzy-la-Cour, Landouzy-la-Ville, La Neuville-lès-Dorengt, La-Vallée-au-Blé, Lavaqueresse, Lemé, Le-Nouvion-en-Thiérache, Lerzy, Les Autels, Leschelles, Le-Sourd, Leuze, Logny-lès-Aubenton, Lugny, Luzoir, Malzy, Marly-Gomont, Martigny, Monceau-sur-Oise, Mondrepuis, Mont-Saint-Jean, Morgny-en-Tiérache, Nampcelles-la-Cour, Neuve-Maison, Ohis, Oisy, Origny-en-Thiérache, Papleux, Parfondeval, Plomion, Prisces, Proizy, Résigny, Rocquigny, Rogny, Romery, Sommeron, Sorbais, Saint-Algis, Saint-Clément, Saint-Michel, Thenailles, Vervins, Villers-lès-Guise Voulpaix, Watigny, Wiège-Faty og Wimy.

5. Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske områdes egenart

Det geografiske område »Maroilles«/»Marolles« svarer til Thiéraches naturlige område, der ligger syd for arrondissementet Avesnes (departementet Nord) og nord for arrondissementet Vervins (departementet Aisne). Landskabet er meget specielt med rigtig kratbevoksning mellem sletten i Nord og kalkplateauet i Picardie. Thiéraches identitet er tæt knyttet til græsarealer afgrænset af hække.

Thiérache er kendetegnet ved mellemstore bakker med korte, stejle skråninger dækket af græsområder og skov (bl.a. ask og bøg) og rigelige nedbørsmængder (over 900 mm om året). De anerkendte geologiske formationer er mergel fra cenoman og løsslignende lerholdigt silt, som er substrater, der bevarer en relativt konstant fugtighed og temperatur. På disse lerede, fede og uigennemtrængelige jorde er der foretaget floristiske undersøgelser, der viser tilstedeværelsen af en rig og mangfoldig flora.

Thiérache ligger vidt åben for vestenvinden, som bringer store nedbørsmængder, og er så meget desto mere fugtig, fordi jordbunden er uigennemtrængelig for vand, hvilket er gunstigt for græsset. Væksthastigheden er dog ikke konstant, hvilket giver en uregelmæssig høst.

Allerede i 1930 gjorde Albert Ledant i nationalkongressen for mejeribrug opmærksom på »de særlige naturbetingelser i Thiérache og især områdets undergrund og fugtige klima, der sikres og reguleres af de store skove, den udbredte græsbevoksning, de mange læmuligheder på grund af hækkene (…)«.

Vedrørende menneskelige faktorer er »Maroilles«/»Marolles« uden tvivl knyttet til abbediet Saint-Humbert de Maroilles, som blev grundlagt i det syvende århundrede, og hvis besiddelser hovedsagelig var beliggende i de nuværende arrondissementer Avesnes og Vervins.

Det nittende århundrede var præget af en udvikling af husdyrbrug i Thiérache og udbredelse af græsdrift, som indebærer, at dyrkningsarealer omlægges til græsarealer, som delvis indhegnes af hække. Da forsyningerne af hø høstet på græsarealerne var uregelmæssige, benyttede landbrugerne i Thiérache, de såkaldte »herbagers« (betegnelse for »græsbaserede opdrættere«), andre former for lokalt produceret foder (halm og siden majs) samt foder baseret på biprodukter fra den lokale landbrugs- og fødevareproduktion, f.eks. mask og bærme fra ølproduktion, rødder af julesalat og roeaffald. I dag kendetegnes opdræt af malkekøer, hvis mælk er beregnet til fremstilling af »Maroilles«/»Marolles«, stadig ved disse karakteristika.

Fremstillingen af »Maroilles«/»Marolles« skete oprindelig udelukkende på gårdene. Gårdene var udstyret med fugtige, sydvestvendte, ventilerede og tempererede kældre i mursten og undertiden i belgisk granit. Disse betingelser var gunstige for udviklingen af rødkit på de oste, der blev fremstillet på bedriften. Fra slutningen af det 19. århundrede har der været modningsvirksomheder, som køber umodnede oste på de lokale markeder eller på gården og modner dem færdig i deres egne kældre. I vore dage gælder disse miljøforhold i kældrene stadig eller reproduceres i mere moderne anlæg. Modningsvirksomhederne sørger for en konstant behandling, børstning og/eller vask (med mere eller mindre saltet vand, med eller uden syrebakterier) alt efter ostenes udvikling for at fremskynde indpodning og udvikling af syrebakterier og undgå, at skimmelsvampene (især blå) bliver på overfladen.

Produktets egenart

»Maroilles«/»Marolles« er en blød fermenteret ost med vasket skorpe, kvadratisk med en kantlængde på 12,5-13 cm. Den findes også i mindre størrelser: Sorbais, Mignon og Quart.

»Maroilles«/»Marolles« er kendetegnet ved:

— en ensartet orangerød skorpe

— en ostemasse, der er blød ved berøring

— en vedvarende karakteristisk og let ammoniakagtig duft

— en let saltet mælkeagtig smag med en syrlighed i massen samt en let bitterhed, smag af koaguleret mælk (efter den minimale modningstid), af hasselnød og noter af løg. Disse egenskaber bliver mere udtalte og karakteristiske ved en længere modning.

Årsagssammenhæng

De særlige kendetegn i naturmiljøet i det geografiske område forklarer den permanente græsning, også i sommerperioden, men ligeledes jordens ringe bæreevne i visse perioder, hvor græsning er vanskelig. Den regelmæssige og rigelige nedbør gør det vanskeligt at høste og opbevare græsset. Til trods for disse begrænsninger er Thiérache fortsat en region, der er specialiseret i mælkeproduktion. De andre lokale foderproduktioner gør det muligt at ernære køerne i de perioder, hvor græsset ikke er tilgængeligt eller til rådighed i tilstrækkelige mængder. Kratbevoksningen er ideel til foderproduktion og kvægopdræt med græsning. Hækkene beskytter mod de pludselige temperaturudsving og gør det muligt at bevare fugtigheden. De spiller desuden en rolle for græsarealernes blomsterrigdom og påvirker dermed ostens kvalitet.

»Maroilles«/»Marolles« karakteristiske firkantede form er et resultat af de traditionelle firkantede forme, som blev fremstillet af det hårde ved fra træerne i det geografiske område (bøg, ask osv.), som ikke så let kan bøjes, i modsætning til træsorter, der anvendes i andre osteregioner, hvor der er udviklet runde oste.

Det fugtige klima i det geografiske område, som gør det muligt at opretholde et særligt miljø i modningskældrene, fremmer sammen med modningsvirksomhedernes viden om behandling af ostene en ensartet orangerød skorpe på grund af rødkitten og bidrager til udviklingen af den smag og duft, der er karakteristisk for »Maroilles«/»Marolles«.

»Maroilles«/»Marolles« er derfor en original ost, der er knyttet til sit område, som det bekræftes i præmisserne til dommen af 17. juli 1955 fra byretten i Château-Thierry: »(…) værdien i osten, der fremstilles i denne region, ligger derfor i råmælken, den særlige bakterieflora i regionen og modningskældrene, der er specielle på grund af undergrunden, så der kan laves en ost med et særligt udseende og en smag, som det er umuligt at fremstille i en anden region.«

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d2d8b040-611d-4631-94ed-6dc1141858c6/telechargement

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.