DA Den Europæiske Unions Tidende C 277/17

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 277/14

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

ANSØGNING OM ÆNDRING I HENHOLD TIL ARTIKEL 9

»POMME DE TERRE DE L’ÎLE DE RÉ«

EF-Nr.: FR-PDO-0105-0949-23.01.2012

BGB ( ) BOB ( X )

1. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

—  Produktets betegnelse — ☒ Varebeskrivelse —  Geografisk område — ☒ Bevis for oprindelse — ☒ Produktionsmetode —  Tilknytning — ☒ Mærkning — ☒ Krav i nationale bestemmelser — ☒ Andet (Ajourføring af oplysningerne om medlemsstatens kompetente tjenestegren og om ansøgersammenslutningen; ajourføring af kontrolorganernes oplysninger)

2. Type ændring(er)

— ☒ Ændring af enhedsdokumentet eller resuméet —  Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort —  Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) —  Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3. Ændring(er)

3.1. Afsnittet »Varebeskrivelse«

Følgende organoleptiske beskrivelse tilføjes i varespecifikationen.

»Der er tale om en frisk grønsag med et tyndt skind. Organoleptisk set er den kendetegnet ved en duft og aroma med en eller flere af følgende undertoner: vegetabilsk, forårsgrønsager (som f.eks. asparges, artiskok, ærter), varmt brød, tørret frugt (som f.eks. hasselnød, kastanje), smør og ingen lugt af jord. Den har en overvejende sød smag og kun en smule eller ingen salt og bitter smag. Teksturen er fin og smeltende og langt fra melet og vandet. Den forbliver fast ved tilberedning.«

Denne beskrivelse er nyttig ved den organoleptiske undersøgelse af produktet i forbindelse med kontrollen.

Desuden er definitionen af kartofler fra Île de Ré som en tidlig sort blevet suppleret og ændret, så den er i bedre overensstemmelse med den nationale lovgivning. Ordet »smeltende« bruges til at beskrive produktets tekstur i stedet for ordet »fast«, der kan give anledning til forvirring, da det henviser til den officielle kategori, som sorten tilhører i klassifikationen af franske kartoffelplanter, og ikke til produktets tekstur. Den smeltende tekstur kendetegner begge de to godkendte kategorier af kartofler (spisekartofler og spisekartofler med fast kød).

3.2. Afsnittet »Bevis for oprindelse«

I lyset af udviklingen i de nationale love og forskrifter er afsnittet »Bevis for produktets oprindelse i det geografiske område« blevet konsolideret og omfatter navnlig indberetnings- og registerforpligtelser med henblik på produktets sporbarhed og kontrollen med produktionsvilkårene.

Disse ændringer har relation til den reform af kontrolordningen for oprindelsesbetegnelser, der er indført ved lovdekret nr. 2006-1547 af 7. december 2006 om bedre udnyttelse af landbrugsprodukter, skovbrugsprodukter, fødevarer og marine produkter. Navnlig er der fastsat bestemmelser for godkendelse af de erhvervsdrivende, som bekræfter, at de kan opfylde kravene i varespecifikationen for det varemærke, de ønsker at bruge. Kontrollen med varespecifikationen for BOB »Pomme de terre de l’île de Ré« er tilrettelagt i henhold til en kontrolplan, der er udarbejdet af et kontrolorgan.

Dette afsnit er desuden blevet udvidet og suppleret med flere bestemmelser om registrene og oplysningsdokumenterne, der gør det muligt at sikre kartoflernes sporbarhed.

3.3. Afsnittet »Produktionsmetode«

3.4.1. Underafsnittet »Sorter«

Det præciseres, hvilke kulinariske grupper de godkendte sorter skal tilhøre, og at de skal være opført i det officielle nationale katalog over dyrkede arter og sorter.

3.4.2. Underafsnittet »Definition af mark«

Definitionen af mark indføres og præciseres. Definitionen lyder således: »Ved mark forstås en eller flere matrikler eller dele af matrikler i den samme kommune, som er tilplantet med den samme sort«.

Placeringen inden for den samme kommune præciseres for at skabe overensstemmelse med den aktuelle praksis i sektoren.

3.4.3. Underafsnittet »Læggetidspunkt«

Sidste frist for lægning ændres og udskydes fra den 31. marts til 10. april.

Denne ændring gør det muligt at tage hensyn til den seneste klimatiske udvikling, navnlig de øgede regnmængder i marts, som hindrer lægningen og nogle gange gør det umuligt at blive færdig med lægningen inden udgangen af marts.

Denne ændring ændrer ikke kartoflens karakter som en tidlig sort, der stadig vil blive høstet og markedsført, inden den er helt moden.

Henvisningen til den anvendte læggemetode (plantning ved hjælp af en maskine med kopper) fjernes, for denne metode er i dag marginal. Lægningen sker i dag hovedsageligt ved hjælp af båndkartoffellæggere.

Henvisningen til læggedybden ophæves. Læggedybden bestemmes af de enkelte producenter. Producenten skal således finde en ligevægt i sin dyrkningspraksis for at opnå en tidlig høst (hvilket navnlig indebærer, at kartoflerne ikke lægges særlig dybt), idet risikoen for frost eller grønfarvning, som en for lille læggedybde kan resultere i, begrænses. Desuden skal overvejelserne foretages for hver enkelt mark. Det er derfor vanskeligt at fastsætte et relevant og kontrollerbart kriterium for alle situationer.

3.4.4. Underafsnittet »Læggetæthed«

Læggetætheden ændres med differentieringen mellem to tætheder afhængigt af læggekartoflens størrelse og med forøgelsen af den maksimale læggetæthed.

Læggetætheden for kartofler med en størrelse på over 45 mm ligger på mellem 38 000 og 58 000 planter pr. hektar.

Læggetætheden for kartofler med en størrelse på 45 mm eller derunder ligger på mellem 4 500 og 78 000 planter pr. hektar.

Denne formulering ændrer ikke bestemmelserne for store sættekartofler, men medfører en øget plantetæthed for små sættekartofler (45 mm eller derunder). Denne forøgelse har til formål at opretholde produktionen af kartofler på under 70 mm ved at øge planternes konkurrence om de naturlige ressourcer takket være en større tæthed.

3.4.5. Underafsnittet »Dyrkningsmetode«

Målet med anvendelse af presenninger direkte på jorden præciseres. Det drejer sig om at fremme planternes første udvikling.

3.4.6. Underafsnittet »Gødning«

Ordet »præparater«, der definerer den form for gødning, der er tilladt, fjernes, da det er for upræcist.

Der indføres en maksimal grænse for tilførsel af mineralsk kvælstof, som fastsættes til 120 enheder pr. hektar pr. år.

3.4.7. Underafsnittet »Vanding«

Formuleringen af dette afsnit forenkles, uden at indholdet ændres.

3.4.8. Underafsnittet »Fjernelse af top«

Kemisk fjernelse af toppen er forbudt, for der er tale om en metode, som ikke længere anvendes på Île de Ré.

3.4.9. Underafsnittet »Udbytte«

Der indføres en definition af udbytte pr. bedrift, og gennemsnitsudbyttet pr. mark ændres.

Udbyttet på alle en bedrifts marker er fastsat til maksimalt 26 tons pr. hektar.

Udbyttet pr. mark øges til 30 tons pr. hektar for at tage hensyn til de observerede forskelle i udbytte afhængigt af datoen for høst af kartoflerne. Kartoffelhøsten på Île de Ré strækker sig således fra maj til juli, og nogle sorter har ved produktionsårets afslutning et udbytte på over 26 tons pr. hektar. Denne bestemmelse gør det således muligt at tage hensyn til højere udbytte ved produktionsårets afslutning, men den er punktuel, idet der undgås for store udsving i udbytte, for bedriftens gennemsnitsudbytte bør trods alt ikke overstige 26 tons pr. hektar.

3.4.10. Underafsnittet »Tørstof«

Tidspunktet for måling af tørstofindholdet præciseres: Tørstofindholdet måles på dagen for optagning. Det er denne praksis, der anvendes af producenterne inden for branchen på nuværende tidspunkt.

Det maksimale tilladte tørstofindhold ændres. Det maksimale tørstofindhold for spisekartoffelsorterne øges til 20,5 %, og det maksimale tørstofindhold for spisekartoffelsorter med fast kød øges til 21 %.

Disse ændringer gør det muligt at tage højde for den seneste klimatiske udvikling (øget nedbør i marts og april og højere temperaturer i maj og juni), som medfører en hurtigere og større fremkomst af tørstof i knoldene på et tidspunkt, hvor de krævede organoleptiske egenskaber i tilknytning til betegnelsen endnu ikke er opnået. Da der ikke findes nogen dyrkningsmetode, der gør det muligt at styre udviklingen af tørstofindholdet (en tidlig fjernelse af toppen giver en tykkere skræl og medfører flere sygdomme), har det vist sig nødvendigt at øge det tilladte maksimale indhold for at sikre opretholdelse af de egenskaber, der er defineret for betegnelsen.

De krævede ændringer ændrer hverken produktets tidlige karakter eller dets organoleptiske egenskaber, hvilket sammenslutningens prøvesmagninger vidner om.

3.4.11. Underafsnittet »Størrelse«

Henvisningen til kartoflernes maksimale tilladte størrelse flyttes fra afsnittet »Varebeskrivelse« til underafsnittet »Størrelse«.

3.4.12. Underafsnittet »Emballage«

Det præciseres, at kartoflerne skal pakkes i distributionsemballage, hvis vægt ikke må overstige 25 kg, og som gør det muligt at identificere partierne og deres oprindelse i overensstemmelse med bestemmelserne i bekendtgørelse af 5. februar 1998 om den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Pomme de terre de l’île de Ré«.

3.4. Afsnittet »Særlige mærkningsregler«

Påsætning af EU-symbolet vedrørende den beskyttede oprindelsesbetegnelse gøres obligatorisk.

3.5. Afsnittet »Krav i nationale bestemmelser«

I overensstemmelse med den nationale reform af kontrolordningen for oprindelsesbetegnelser suppleres varespecifikationen med en tabel over de vigtigste kontrolpunkter, deres referenceværdi og evalueringsmetode.

3.6. Andet

3.9.1. Ajourføring af oplysningerne om medlemsstatens kompetente tjeneste og om den ansøgende sammenslutning

Navn og kontaktoplysninger for medlemsstatens kompetente tjeneste ajourføres. Den kompetente tjeneste er siden 1. januar 2007 Institut national de l’origine et de la qualité i medfør af den franske landbrugsrammelov af 5. januar 2006.

Den ansøgende sammenslutnings navn, kontaktoplysninger og sammensætning ajourføres i overensstemmelse med sammenslutningens vedtægter godkendt den 30. august 2007.

3.9.2. Kontaktoplysningerne for de strukturer, der varetager kontrollen med betegnelsen, ajourføres

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (3)

»POMME DE TERRE DE L’ÎLE DE RÉ«

EF-Nr.: FR-PDO-0105-0949-23.01.2012

BGB ( ) BOB ( X )

1. Betegnelse

»Pomme de terre de l'île de Ré«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Pomme de terre de l’île de Ré« er små tidlige kartofler (mindre end 70 mm).

Kartofler med ret til den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Pomme de terre de l'île de Ré« skal stamme fra spisekartoffelsorter (Alcmaria, Goulvena, Pénélope, Starlette, Carrera) og spisekartoffelsorter med fast kød (Amandine, BF15, Charlotte, Roseval).

Kartoflen er kendetegnet ved en smeltende konsistens og specifikke aromaer, der kan have vegetabilske undertoner. Tørstofindholdet ligger på optagelsesdagen på mellem 15 og 20,5 % for sorterne Alcmaria, Goulvena, Pénélope, Starlette, Carrera og på mellem 16 og 21 % for sorterne Amandine, BF 15, Charlotte og Roseval.

Kartoflerne høstes, inden de er helt modne. Deres skind er tynd og kan let fjernes ved almindelig skrabning.

Det drejer sig om en sæsonbestemt afgrøde, der kun må sælges til og med den 31. juli i høståret, og som ikke egner sig til langtidsopbevaring.

»Pomme de terre de l’île de Ré« er en frisk grøntsag, der skal afsættes hurtigt efter optagning.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper fra spiring til emballering finder sted i det geografiske område.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Emballeringen i det geografiske område skal ske i emballage, der højst må veje 25 kg. De anvendte emballeringsmetoder garanterer identifikation af kartoflerne og deres oprindelse og bidrager således til at garantere kartoflernes sporbarhed.

Da »Pomme de terre de l’île de Ré« er et produkt, der udelukkende sælges som frisk grøntsag, skal det emballeres hurtigt efter optagning.

»Pomme de terre de l’île de Ré« høstes desuden, inden de er helt modne, og de er derfor et sart produkt. Det bør undgås at udsætte kartoflerne for stød, som kan påvirke skindet og give sår og brune pletter. Producenterne udviser derfor stor omhu under høsten, men også når kartoflerne sorteres og emballeres, for at bevare deres egenskaber.

3.7. Specifikke mærkningsregler

Ud over de angivelser, der er omhandlet i lovgivningen om markedsføring af kartofler, skal mærkningen af kartofler omfattet af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Pomme de terre de l’île de Ré« være forsynet med betegnelsen »Pomme de terre de l’île de Ré« samt EU's BOB-symbol.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det geografiske område svarer til Île de Ré bestående af følgende kommuner: Ars-en-Ré, La Couarde-sur-Mer, Loix, Les Portes-en-Ré, Saint-Clément-des-Baleines, Le Bois-Plage-en Ré, La Flotte, Rivedoux-Plage, Sainte-Marie-de-Ré, Saint-Martin-de-Ré.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

5.1.1. Naturlige faktorer

Det geografiske område for oprindelsesbetegnelsen »Pomme de terre de l’île de Ré« svarer til de 10 kommuner i Charente-Maritime, der udgør Île de Ré. Île de Ré er beliggende i Atlanterhavet 3 km fra den franske kyst ud for kommunen La Rochelle.

Île de Ré er en del af den geologiske historie i den nordlige del af Bassin Acquitain. Den er resultatet af forskellige sedimentaflejringer af koralrevstypen, dernæst den lerblandede jurakalk. Denne aflejring fra mesozoikum danner Île de Ré's kalksokkel, der er blevet dækket af leraflejringer og vindaflejringer i kvartærtiden.

Disse forskellige aflejringer udgør grundlaget for et slettelandskab med meget små relieffer, hvor det højeste punkt ikke er mere end 20 m.

Den hyppigst forekommende jordbundstype på øen er calcosol eller calcisol på kalkholdig moderbjergart.

De afgrænsede områder, der er forbeholdt produktionen af kartofler, svarer generelt til kystarealer af typen kalkholdig brun jord eller calciummættet jord med et sanddække samt vindaflejringer med en sandet tekstur. Der er tale om en let, tør og filtrerende jordbund. Jorden har et stort indhold af kalium, fosforsyre og er generelt fattig på humus.

Île de Ré har endvidere den særlige egenskab, at producenterne har en naturlig kilde til gødning i form af bladtang. Denne organiske gødning, der består af havalger, som høstes på øens strande, og som længe var den eneste kilde til organisk forbedring af jorden på øen, anvendes i dag fortsat af nogle producenter. Bladtangen nedbrydes hurtigere end f.eks. kogødning.

Klimaet er tempereret kystklima. Det tempererede klima er desuden mere udtalt end i kystområderne på kontinentet, fordi der er flere solskinstimer, mindre nedbør og mildere temperaturer. Disse forskelle forklares ved, at havet har større indflydelse på øen end på kontinentet.

Klimaet er kendetegnet ved et højt antal solskinstimer, 2 300 timer om året, kombineret med en stor lysintensitet, ringe nedbørsmængder (under 700 mm om året) og en årlig gennemsnitstemperatur på omkring 13 °C. Regnen falder hovedsageligt om efteråret og om vinteren, og sne og frost er sjældent forekommende. Île de Ré er desuden udsat for varme og kraftige vinde.

5.1.2. Menneskelige faktorer

Den anvendte dyrkningspraksis har til formål at underbygge den tidlige karakter af »Pomme de terre de l’île de Ré«. Den er navnlig kendetegnet ved:

— fastsættelse af en skæringsdato for lægning, hvilket gør det muligt at sikre en tidlig høst for »Pomme de terre de l’île de Ré«, der ikke kan høstes efter den 31. juli

— en høj læggetæthed og tætliggende rækker

— en fjernelse af toppen, der udelukkende foregår mekanisk, så jordbunden ikke ændres, hvilket bidrager til produktets organoleptiske egenskaber.

5.2. Produktets egenart

5.2.1. Produktets egenskaber

»Pomme de terre de l’île de Ré« er tidlige kartofler.

Denne tidlige karakter samt en lille til mellemstor størrelse (under 7 mm) giver kartoflen dens særlige organoleptiske egenskaber: en smeltende konsistens, dufte efter tilberedning, der udvikler sig i løbet af sæsonen — fra vegetabilsk til tørret frugt — og en næsten sukkeragtig smag, som nogle gange har let saltede smagsnuancer.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Sammenhængen mellem klima- og jordbundsforholdene på Île de Ré og producenternes dyrkningspraksis danner grundlaget for de særlige egenskaber og organoleptiske kvaliteter, der gør sig gældende for »Pomme de terre de l’île de Ré«.

»Pomme de terre de l’île de Ré« kan tilskrive jordbunden og den lokale knowhow sin tidlige karakter. Den lette, tørre og filtrerende jordbund, de milde temperaturer og det høje antal solskinstimer suppleret med overdækning med presenninger muliggør således en hurtig opvarmning af jorden. Den tidlige karakter kan konstateres i spireapparatet, ved fremspiringen af planterne og frem til høsten.

Kvaliteten af »Pomme de terre de l’île de Ré« skyldes ligeledes, at de maksimalt må have en størrelse på 70 mm, hvilket bidrager til deres organoleptiske egenskaber. Denne størrelse er resultatet af en naturligt reguleret regnmængde og en generelt høj plantetæthed, der anvendes på øen. Jordbundens gode tørreevne, de milde temperaturer, varmen og de kraftige vinde, der fremmer fordampningen, bidrager ligeledes til at begrænse kartoflernes størrelse. Den store plantetæthed gør det muligt at modstå de kraftige vinde på øen.

De ideelle klima- og jordbundsforhold, der udnyttes gennem en tilpasset dyrkningspraksis og et relevant valg af sorter, er baggrunden for de egenskaber, der gør sig gældende for »Pomme de terre de l’île de Ré«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (4))

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCPommeDeTerreDeLIleDeRe.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(4) Se fodnote 3.