30. 1. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 23/19 
Udtalelse om forslaget til Rådets beslutning om vedtagelse af et særprogram for forskning 
og teknologisk udvikling på energiområdet — ikke-nuklear energi og rationel energiudnyttel­
se, 1989-1992, JOULE (Joint opportunities for unconventional or long-term energy supply) (*) 
(89/C 23/09) 
Rådet for De Eutopæiske Fællesskaber besluttede den 9. august 1988 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 130 q, stk. 2, at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs 
udtalelse om det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for energi, kernekraft og forskning, 
som udpegede Paul Flum til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. november 1988. 
Det økonomiske og sociale Udvalg (ØSU) vedtog på sin 260. plenarforsamling, den 
23. november 1988 enstemmigt følgende udtalelse. 
For at få opfyldt Kommissionens energipolitiske mål er 
det absolut nødvendigt at videreføre programmerne til 
fremme af F&U på energiområdet, især i betragtning 
af energiforsyningsproblemernes betydning og presse­
rende karakter. Det nye program, der er taget initiativ 
til, hilses derfor principielt velkomment. 
Programmet er på grund af sin struktur og den valgte 
fremgangsmåde principielt egnet til at nå de opstillede 
mål. Budgetrammen forekommer dog at være for snæ­
ver og svarer ikke til betydningen og omfanget af de 
opgaver, der skal udføres. 
ØSU konstaterer med bekymring, at der generelt er et 
faldende politisk engagement m.h.t. at fremme rationel 
og miljøvenlig energianvendelse og udnytte vedvarende 
energikilder. Det advarer mod faren for, at man på 
grund af den nuværende rolige energiprissituation 
undervurderer fremtidens store energiforsyningsproble­
mer; det opfordrer Kommissionen til at intensivere og 
videreføre sin indsats på dette område. 
En øget F&U-indsats inden for fremtidsrettede ener­
giudvindings- og energiudnyttelsesteknikker er af vital 
betydning for EF's og for hele verdens fremtid. Der bør 
navnlig fokuseres på følgende: 
— energibesparelser og rationel energiudnyttelse, 
— større bidrag fra vedvarende energikilder (især sol­
energi, vindenergi, vandkraft og biomasse), 
— miljøvenlige teknikker til udnyttelse af fossile ener­
gikilder. 
Nedenfor gør ØSU grundigt rede for de vedvarende 
energikilders betydning for den fremtidige energipolitik 
og forelægger Kommissionen og Rådet sine synspunkter 
og henstillinger i så henseende. 
(!) EFT nr. C 221 af 25. 8. 1988, s. 6. 1. Indledning 
1.1. 1 forlængelse af det hidtidige F&U-program på 
dette område har Kommissionen for de næste 4 år 
foreslået et yderligere særprogram for forskning og 
teknologisk udvikling på energiområdet — ikke-nuk­
lear energi og rationel energiudnyttelse — med korttit­
len »JOULE«. Programmet skal løbe fra 1989-1992 med 
et samlet budget på 122 millioner ECU, og dækker 
principielt alle F&U-aspekter ved fremstilling og udnyt­
telse af energi (bortset fra særlige nukleare aspekter). 
Det tager navnlig sigte på at bidrage til: 
— at øge energiforsyningssikkerheden, 
— at løse energirelaterede miljøproblemer, 
— at øge erhvervslivets konkurrenceevne, 
— at etablere et indre marked for energi, 
— at løse energiproblemerne i udviklingslandene. 
1.2. Pa grund af budgetnedskæringen i forhold til 
det foregående program (1985-1988) har man måttet 
koncentrere programmet om særligt prioriterede opga­
ver, således at det primært skal fremme 
— samordnede strategiske forskningsprojekter, og 
— projekter, som forventes at føre til et gennembrud 
på kort eller mellemlang sigt. 
Heraf følger fire arbejdsområder: 
— opstilling af modeller for energisystemer, 
— foranstaltninger til at sikre en mere rationel ener­
giudnyttelse, 
— foranstaltninger til at sikre en optimal og »ren« 
anvendelse af fossilt brændsel, 
— fortsat udvikling af vedvarende energikilder. 
1.3. Programmets strukturering og forskningsstyrin­
gen vil blive baseret på erfaringerne fra de tidligere 
programmer (herunder evaluering ved en gruppe af 
eksperter) og drøftelser med regeringer, energisektorens 
organisationer, energiforsyningsvirksomheder osv. 
Nr. C 23/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 1. 89 
2. Generelle bemærkninger 
2.1. Den politik, man hidtil har fulgt til fastlæggelse 
af den forskning, der skal støttes (udnyttelse af erfarin­
ger, ekspertvurderinger, drøftelser med regeringer, 
forskningsinstitutter og virksomheder), er rigtig og til­
strækkelig for det brede område, som industrielle an­
vendelser dækker. For det ligeledes brede område, som 
anvendelse af nye energiteknikker i husholdninger og 
hos de mindre forbrugere udgør, er der imidlertid efter 
ØSU's mening en risiko for, at forsknings- og udvik­
lingsindsatsen ikke svarer til de potentielle brugeres 
konkrete behov. Dette vil være så meget desto mere 
uheldigt, som hovedparten af primærenergiforbruget 
anvendes i bygninger (39%), mens industrien kun teg­
ner sig for 36 %. 
2.2. Hvad angår husholdningernes og de mindre for­
brugeres energiforbrug, bør man ved at inddrage energi­
konsulenter, arkitekter, håndværksforeninger, forbru­
gersammenslutninger og forbrugerrådgivningskonto-
rer, lejer- og ejerorganisationer, fagforeninger osv. i 
drøftelserne og gennem målrettet markedsforskning 
kunne indsamle så mange oplysninger om det fremtidige 
marked, at det kan sikres, at forskningen styres på 
en sådan måde, at den giver virkelige behovsrelevante 
resultater. Denne opgave kan ikke blot overlades til 
industrien, eftersom industrien og forbrugerne ikke ube­
tinget har sammenfaldende interesser på alle punkter. 
Industriens interesser må nødvendigvis være afsæt-
ningsorienterede, mens forbrugernes må være mere an­
vendelsesorienterede. Desuden må de udviklede teknik­
ker kunne passes ind i den allerede eksisterende 
bygnings- og småvirksomhedsstruktur; på den anden 
side, må husholdningerne og de mindre forbrugere i god 
tid underrettes om fremtidige energiforsyningssystemer, 
således at de i god tid i deres planlægning (husbyggeri, 
etablering af virksomheder) kan indrette sig på de frem­
tidige energitekniske betingelser. 
2.3. Enhver form for planlægning forudsætter solid 
markedsforskning. Der findes allerede på nuværende 
tidspunkt et potentielt market, som kan udforskes, 
eftersom de fremtidige energisystemer jo hovedsagelig 
vil blive taget i brug i allerede eksisterende husholdnin­
ger og virksomheder. 
2.4. I praksis er der i dag en enorm kløft mellem, på 
den ene side, det væld af F&U-resultater, der foreligger, 
og, på den anden side, disse resultaters bekendthedsgrad 
og umiddelbare anvendelighed hos den endelige bruger. 
Denne kløft kan ikke udelukkende forklares med den 
nuværende energiprissituation. Thi selv om der pludse­
ligt skulle ske en stærk stigning i energipriserne, og nye 
energiteknikker derved ville blive rentable, kan disse 
først introduceres på markedet efter en møjsommelig 
procedure, bestående i omfattende information, udvik­
ling og afprøvning af aggregater og anlæg beregnet til de 
endelige brugere, uddannelse og kurser for arkitekter, 
energikonsulenter, håndværkere osv. og lige til udform­
ning af passende administrative rammevilkår. 
2.5. Derfor bør forskning og udvikling ikke kun være 
begrænset til videnskabelige modeller, grundforskning og industrielle anvendelser. Tværtimod bør forskning, 
udvikling og afprøvning også sigte på løsninger, som 
svarer til behovet, og som er direkte anvendelige hos 
den endelige bruger, ligesom der bør foretages undersø­
gelser af mulighederne for at nedbringe omkostninger­
ne, af markedsføringsstrategier og af de nødvendige 
administrative og økonomiske forudsætninger. 
2.6. ØSU anbefaler Kommissionen at betragte forsk­
ning og udvikling af nye energiteknikker som en omfat­
tende opgave inden for teknisk, økonomisk og politisk 
styring og at nå så vidt som til markedsføringsstadiet 
på alle vigtige delområder, og således at det i tilfælde 
af en ny kortvarig forhøjelse af energipriserne eller i 
tilfælde af, at risiciene ved de traditionelle energikilder 
konkretiseres (i form af nukleare katastrofer, trusler 
mod klimaet), bliver muligt hurtigt at bringe disse nye 
teknikker i anvendelse og over et rimeligt stort område. 
2.7. I forbindelse med de godkendelsesprocedurer, 
der er fastsat i programmet, bør man være opmærksom 
på, at det i betragtning af den oven for beskrevne 
markedsstruktur ville være nyttigt at inddrage navnlig 
små og mellemstore virksomheder (håndværksvirk­
somheder). Af denne grund bør ansøgningsprocedurer­
ne være så enkle som muligt, så det undgås, at en 
kompliceret godkendelsespraksis i sig selv skaber prak­
tisk talt uovervindelige hindringer for små og mellem­
store virksomheder. Der udtrykkes i denne sammen­
hæng stor tilfredshed med den fleksible støtteprocedure, 
Kommissionen foreslår. Denne bør dog ikke medføre, 
at der ensidigt ydes støtte til store projekter eller forsk­
ningsinstitutter. 
Behovet for en rationel energiudnyttelse 
2.8. Energi er uundværlig for mennesket; befolk­
ningsvæksten og industrialiseringen øger energibehovet. 
Energiudbuddet er imidlertid begrænset, idet reserverne 
af fossilt brændsel på et eller andet tidspunkt vil være 
opbrugt. Energi vil derfor på lang sigt blive mere knap 
og dyrere. I nogle dele af verden er der allerede en akut 
mangel på energi, med rovdrift, navnlig på skovene, 
og katastrofale miljøskader til følge. Også de vestlige 
industrilande har pligt til at sikre menneskehedens 
eksistens og til at udvise international solidaritet ved at 
sætte deres know-bow og finansielle ressourcer krafti­
gere ind på forskning og udvikling af rationelle ener­
giudvindings- og energiudnyttelsesteknikker. Først når 
det er lykkedes at få den verdensomspændende stigning 
i primærenergibehovet bragt under kontrol, vil det over­
hovedet være muligt at sikre et tilstrækkeligt energiud­
bud i det lange løb. Energibesparelser er et vigtigt bidrag 
til reduceret miljøbelastning. 
Fremtidsorienteret energiforsyning 
2.9. Den fremtidige energiforsyning trues ikke kun 
af internationale ubalancer og monopolstrukturer, men 
30. 1. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 23/21 
også af de særlige ulykkesrisici, der er forbundet med 
kernekraft i1) og de dermed uløste affaldsproblemer på 
lang sigt, samt de mulige farer for verdensomspændende 
klimaændringer forårsaget af afbrænding af fossilt 
brændsel. En større indsats til fremme af energibesparel­
ser og anvendelse af vedvarende energikilder er derfor 
ikke blot tilrådelig på grund af de ovennævnte fordele 
ved disse energiudnyttelses- og energiudvindingsformer, 
men er også nødvendig for at mindske risiciene. 
2.10. Ganske vist er de vedvarende energikilder i dag 
som hovedregel stadig langt fra rentable. Men på lang 
sigt vil energipriserne stige hurtigere end det generelle 
prisniveau, fordi udbuddet af fossile energikilder grad­
vis vil blive mindre. Dermed vil de vedvarende energikil­
der med tiden blive rentable over en bred front, især 
fordi de tekniske fremskridt og stordriftsfordele vil 
føre til betydelige prisfald i forhold til det nuværende 
prisniveau. Teknikkerne til rationel energiudnyttelse er 
allerede på nuværende tidspunkt rentable på mange 
områder. 
2.11. En række økologiske og økonomiske fordele, 
nødvendigheden af at mindske risiciene samt gode af­
sætningsmuligheder, i det mindste på lang sigt, taler for 
at videreføre og udbygge forskning og udvikling på 
dette område, især i betragtning af, at der er blevet og 
bliver givet milliardbeløb ud til forskning og udvikling 
af andre energikilder, navnlig kernekraft. Det vil først 
være muligt at foretage en retfærdig vurdering af mu­
lighederne og chancerne for rationel energiudnyttelse 
og anvendelse af vedvarende energikilder, når disse 
energiteknikker nyder samme fremme som de traditio­
nelle energiformer, de for øjeblikket konkurrerer med. 
Solenergi - et enormt potentiel 
2.12. Solenergien er i sine mange former potentielt 
den vigtigste vedvarende energikilde. Blot for Europas 
vedkommende er den energi, der kommer fra solen, 
gennemsnitlig 200 gange større end det samlede (statis­
tisk registrerede) europæiske forbrug af primærenergi, 
og i nogle sydlige medlemsstater er tallet endog helt 
oppe på 1 000 gange større. Set i tidsperspektiv er 
solenergi uudtømmelig! 
2.13. ØSU fremhæver udtrykkeligt solenergiens be­
tydning ud fra principielle og især energipolitiske over­
vejelser, idet der uden energi fra solen ikke ville være 
noget liv på denne planet. Kun hvis solenergien kommer 
til at indtage en langt mere fremskudt plads i det 
tekniske energibud, kan menneskenes energibehov dæk­
kes på lang sigt, uden at den økologiske ligevægt for­
styrres. I denne forbindelse bør der også satses mere på 
de muligheder, biomasse-energi frembyder. 
(!) Jf. ØSU's udtalelse om følgerne af reaktorulykken i Tjernobyl, 
(EFT nr. C 232 af 31. 8. 1987, s. 40). 2.14. Specielt EF's sydlige regioner kan gennem kon­
sekvente energipolitiske fremmeforanstaltninger allere­
de på kort sigt forvente et voksende bidrag fra solener­
gien. Dette vil få positive konsekvenser i henseende til 
— bevarelse af miljø- og energiressourcer, 
— større uafhængighed i energiforsyningen og aflast­
ning af det internationale marked, 
— lettelse af energiforsyningssituationen i den tredje 
verden og forbedring af mulighederne for eksport 
af energiteknisk udstyr, 
— skabelse af nye arbejdspladser, 
— øget decentralisering inden for energiforsynings­
strukturen og dermed fremme af hidtil ugunstigt 
stillede regioner, samt 
— forbedring af vilkårene for små og mellemstore virk­
somheder, især inden for håndværkssektoren. 
Fossile energikilder - rygraden i energiforsyningen 
2.15. Selv om det er nødvendigt at spare mere på 
energien og udvise mere ansvarsfølelse end tidligere 
samt i stigende grad at anvende vedvarende energikil­
der, vil de fossile energikilder fortsat være rygraden i 
vor energiforsyning i den overskuelige fremtid. Også de 
er i sidste instans geologiske reserver af solenergi, der 
er opstået via omdannelsen af organiske stoffer. I be­
tragtning af miljøsituationen, disse reservers begrænse­
de omfang og risiciene på det internationale energimar­
ked er det af allerstørste betydning, at der sker yderlige­
re forskning og udvikling af miljøvenlige og rationelle 
udvindings- og udnyttelsesteknikker. Dette gælder 
navnlig for kul. 
2.16. Erfaringen fra de to oliepriskriser med disses 
katastrofale økonomiske følger, især på beskæftigelsen, 
har vist, at bevarelse og fremme af EF's egen kapacitet 
til at udvinde fossile energikilder på en måde er en 
økonomisk livsforsikring mod internationale energi­
prischok. 
3. Særlige bemærkninger 
Finansieringen 
3.1. ØSU beklager den budgetnedskæring, der har 
fundet sted i forhold til de tidligere programmer. I 
betragtning af dette forskningsområdes betydning er 
der ikke nogen rimelig begrundelse for denne nedskæ­
ring. 
3.2. Inden for denne — ganske vist for begrænsede 
— samlede budgetramme prioriteres der finansielt set 
rigtigt. Kommissionen har givet et tilfredsstillende svar 
på en række detailspørgsmål, som den havde fået fore­
lagt om fordelingen af midlerne, støttens tidsprofil og 
andre særlige aspekter af finansieringsbestemmelserne. 
Nr. C 23/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 1. 89 
Bortset fra utilfredsheden med beskæringen i det samle­
de budget kan finansieringsplanen følgelig godkendes. 
Delprogrammerne 
3.3. Kommissionen har informeret grundigt om fast­
læggelsen af forskningsemnerne og -prioriteterne i del­
programmerne. De foretagne valgt er stort set tilfreds­
stillende; dog bør den overordnede styring forbedres, 
ligesom følgende særlige forslag om yderligere foran­
staltninger bør tages til følge: 
— Øget forskning i samtlige muligheder for at sikre en 
bedre udnyttelse af industriens og kraftværkernes 
enorme spildvarmepotentiel. 
— Udvikling af aggregater og anlæg tilpasset ud­
viklingslandenes behov; de aggregater og anlæg, 
der udvikles for, i vidt omfang, fuldstændigt andre 
strukturer og behov og den mere udviklede generelle 
tekniske forståelse i de vestlige industrilande, er — 
i modsætning til hvad Kommissionen mener — i 
reglen ikke egnet til anvendelse i udviklingslandene. 
Dette står fast, også selv om der ofte foreligger et 
ønske fra udviklingslandene selv om at få højtekno­
logianlæg, for også de søger at gøre opmærksom 
på deres tekniske fremskridt med avancerede presti­
geprojekter. (Dette er imidlertid ikke et prioriteret 
mål i det foreliggende program.) 
— Undersøgelse af mulighederne for at nedbringe om­
kostningerne gennem stordriftens fordele, rationelle 
produktionsmetoder og tekniske innovationer må 
udgøre en af forskningsprioriteterne inden for dette 
program (i overensstemmelse med de krav, der er 
fremsat under punkt 3.1 bør målet være behovs­
orienterede udviklingsresultater, som er direkte an­
vendelige hos den endelige bruger). 
4. Konklusion 
4.1. Ud fra sin energipolitiske overbevisning og en 
grundig analyse samt en positiv vurdering af mange 
enkeltpunkter i det foreliggende programforslag mener 
ØSU, at følgende betingelser må opfyldes for at øge 
programmets effektivitet: 
— Den principielle betydning af programmets mål bør 
fremhæves kraftigere; samtidig må de nationale 
forsknings- og udviklingsaktiviteter i EF gives et 
politisk signal. 
Bryssel, den 23. november 1988. — Trods den vanskelige budgetsituation bør program­
mets samlede budgetramme udvides væsentligt. De 
supplerende midler bør først og fremmest gå til 
forskning og udvikling af vedvarende energikilder. 
— Forsknings- og udviklingsarbejdet bør underkastes 
en bedre styring. For den forskning og udvikling, 
der vedrører husholdningerne og de mindre forbru­
gere, må der gennem inddragelse af energikonsulen­
ter, arkitekter, håndværksråd, forbrugersammen­
slutninger og -rådgivningskontorer, lejer- og ejeror­
ganisationer, fagforeninger osv. samt gennem mål­
rettet markedsforskning, indhentes så megen 
information om det fremtidige marked, at de pågæl­
dende programaktiviteter i overensstemmelse med 
målet kan give resultater, som svarer til behovet. 
ØSU anbefaler Kommissionen at betragte forskning 
og udvikling af nye energiteknikker som en omfat­
tende opgave inden for teknisk, økonomisk og poli­
tisk styring og at føre resultaterne inden for alle 
vigtige delområder frem til markedsføringsstadiet. 
— Ansøgnings- og godkendelsesprocedurerne bør 
gøres hurtigere og enklere, således at også virksom­
heder og institutter fra SMV- og håndværkskatego-
rien får adgang til de støttemuligheder, programmet 
giver. 
4.2. Delprogrammernes indhold bør suppleres med: 
— øget forskning i samtlige muligheder for at sikre en 
bedre udnyttelse af industriens og kraftværkernes 
enorme spildvarmepotentiel, 
— udvikling af aggregater og anlæg tilpasset udvik­
lingslandenes behov, 
— undersøgelse af mulighederne for at nedbringe om­
kostningerne via stordriftens fordele, mere rationel­
le produktionsmetoder og tekniske innovationer, 
samt 
— udvikling af solenergien. 
4.3. Hertil er det absolut nødvendigt med yderligere 
forskningsmidler, ikke mindst fordi 1985-1988-pro-
grammets bevillinger på 175 millioner ECU er skåret 
ned med 53 millioner ECU eller 30%, således at det 
nye program tildeles 122 millioner ECU(1). 
(') EFTnr. L 83 af 25. 3. 1985, s. 16. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg