DA Den Europæiske Unions Tidende C 72/26

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2015/C 72/13)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

»PLATE DE FLORENVILLE«

EF-nr.: BE-PGI-0005-01151 – 6.9.2013

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse

»Plate de Florenville«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Belgien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Klasse 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Plate de Florenville« er en kartoffelknold (Solanum tuberosum L.) af den gamle franske sort »Rosa«. Denne sene til middeltidlige sort har en meget lang hvileperiode, kræver i gennemsnit 120 dage i jorden ved dyrkning.

Knolde af »Plate de Florenville« har følgende sortsmæssige og fysiske karakteristiske egenskaber:

— Skrællens farve: svagt rosa

— Kødets farve: gul

— Form: aflang, regelmæssig, let affladet (kølleformet, nyreformet)

— Tørstofindhold: < 20 %

— Størrelse: 25-45 mm.

Kulinarisk set hører »Plate de Florenville« til i gruppen af faste kartofler. Dens madlavningsegenskaber (fastlagt i henhold til internationalt anerkendte kriterier for bedømmelse af kartoffelsorter med henblik på registrering i det belgiske katalog) er følgende:

— Kødets konsistens: højst 4 (på en skala fra 0 til 10, hvor: 0 = fast; 3 = halvfast; 6 = halvblødt; 9 = blødt)

— Kogefasthed: højst 3 (på en skala fra 0 til 10, hvor: 0 = forbliver hel ved kogning; 3 = koger let ud; 6 = koger meget ud; 9 = koger helt ud)

— Vandindhold: mindst 3 — højst 6 (på en skala fra 0 til 10, hvor: 0 = meget højt; 3 = højt; 6 = lavt; 9 = meget lavt)

— Tendens til mørkfarvning efter kogning: Indeks maksimum 30 (indeks < 20 = god (svag tendens til mørkfarvning); 20 ≤ indeks < 30 = middel; 30 ≤ indeks < 35 = svag; 35 ≤ indeks < 45 = stærk; ≥ 45 = meget stærk).

I henhold til den internationalt anerkendte klassificering, som anvendes ved registrering af kartoffelsorter i det belgiske katalog, klassificeres »Plate de Florenville« i gruppe A (A — AB — BA), hvilket er den gruppe af kartoffelsorter, der er ideelle til brug i salater, som dampkogte eller som pillekartofler.

I organoleptisk henseende er »Plate de Florenville« kendetegnet ved en fin, delikat og intens smag og en behagelig mundfornemmelse, når den indtages. Den er fuldstændig fri for melethed og giver derfor en vandagtig fornemmelse.

»Plate de Florenville« kan markedsføres som »nye kartofler« eller som »lagerkartofler«. Takket være dens lange vegetative hvileperiode kan de lagres længe uden risiko for tidlig og ukontrolleret spiring.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Med undtagelse af produktionen af kartoffelplanter finder hele produktionen (fra sætning af knoldene til opbevaring af høstudbytte) sted i det afgrænsede område.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Klargøring til salg/emballering må finde sted overalt i EU.

3.7. Specifikke mærkningsregler

Emballagen for »Plate de Florenville« skal foruden de lovpligtige oplysninger mærkes med den registrerede betegnelse, EU-logoet for beskyttet geografisk betegnelse (BGB) (i samme synsfelt som betegnelsen), en henvisning til det uafhængige certificeringsorgan, som producenten har fået udpeget, samt partiets nummer og producentoplysninger, hvis producenten ikke selv forestår klargøring/emballering.

Ved salg i løs vægt direkte til forbrugeren skal »Plate de Florenville« være forsynet med tydelig identifikation gennem de oplysninger, der angives ovenfor vedrørende mærkningen.

Oplysningen »primeur« (nye kartofler) kan anføres sammen med betegnelsen »Plate de Florenville«, hvis kartoffelknoldene har de egenskaber, som er karakteristiske for umodne kartofler (høstet før de er fuldstændig modne, skrællen kan let gnides af) og sælges friske før den 15. september.

Oplysningen »grenailles« (mindstekartofler) må anføres sammen med betegnelsen »Plate de Florenville«, hvis knoldstørrelsen er under 25 mm.

Al mærkning og identifikationsoplysninger skal godkendes i forvejen af det uafhængige certificeringsorgan, som er udpeget for de pågældende produkter.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Produktionsområdet for »Plate de Florenville« omfatter følgende kommuner:

— Chiny (tidligere kommuner før sammenlægningen af Izel og Jamoigne)

— Etalle (Buzenol, Chantemelle, Etalle, Sainte-Marie, Vance)

— Florenville (Chassepierre, Florenville, Fontenoille, Muno, Villers-devant-Orval)

— Meix-devant-Virton (Gérouville, Meix-devant-Virton, Robelmont, Sommethone, Villers-la-Loue)

— Saint-Léger (Châtillon, Saint-Léger)

— Tintigny (Bellefontaine, Saint-Vincent, Tintigny)

— Virton (Ethe, Virton).

I dette område dyrkes »Plate de Florenville« udelukkende i dyrkningsmæssigt set gunstige jordbundstyper såsom:

— sandjord eller lerblandet sandjord med meget stor eller stor naturlig dræning

— lerblandet sandjord med naturlig dræning.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Det geografiske område, som betegnelsen »Plate de Florenville« knytter sig til, udgøres af et område i det sydlige Belgien, som benævnes »belgisk Lorraine« eller — geologisk og landbrugsmæssig set – »Juraområdet«. Det er det eneste område i Belgien, som stammer fra mesozoisk tid. Produktionsområdet for »Plate de Florenville« liggere i den del af Juraområdet, som hedder Gaume (historisk-geografisk betegnelse).

Områdets særprægede relief med lagkant-bjerge, cuestas, med jorder på solsiden er et af de vigtigste karakteristiske kendetegn ved Gaume. Gaume ligger beskyttet mod kolde vinde og nedbør fra nord takket være bjergmassivet Ardennerne, som ligger i højere højde, og området udgør en overgang mellem det tempererede havklima i landets nordlige del og fastlandsklimaet. Det viser sig i form af et større temperaturudsving, et større antal sommerdage, en større solindstråling, en mindre nedbørsmængde og svagere vinde.

Undergrundens sammensætning (kalksten) er yderligere en gunstig faktor, eftersom den holder godt på varmen. De to jordbundslag, som ligger omkring Florenville består af gennemluftet og veldrænet fin sandblandet lerjord, som let varmes op, til forskel fra de tunge lerjorder med dårlig dræning, som findes i omgivelserne. Producenterne har gennem tiden lagt mærke til, at kvaliteten af »Plate de Florenville« var bedre, når den blev dyrket på denne type jorder (lerblandet sandjord eller sandblandet lerjord). Derfor søgte de efter arealer med disse jordbundstyper til dyrkning af »Plate de Florenville«. Det afspejles i den særlige og enestående viden om dyrkningen af denne kartoffelsort, som er opbygget.

Jernbanen har sandsynligvis spillet en vigtig rolle for denne kartoffelsorts omdømme. I 1880 blev der i den gamle kommune Florenville anlagt en station på linje 165 mellem Virton og Bertrix. Linjen bidrog og bidrager stadig til, at det er muligt at komme til Arlon, Namur og Bruxelles (knudepunkt på Belgiens jernbanenet). Betegnelsen »de Florenville« (fra Florenville) stammer fra det mærke, der blev anbragt på togvognene ved afgang fra stationen i Florenville, og med hvilke områdets kartoffelproduktion blev samlet via sognevejsnettet. Kartoflen fik således sit navn efter den jernbanestation, den blev afsendt fra.

5.2. Produktets egenart

De vigtigste karakteristiske egenskaber ved »Plate de Florenville« er, udover dens farve og form, dens meget gode kogefasthed og dens udsøgte og meget fine smag.

Kartoflen forbliver hel, går ikke i stykker og bevarer sin form, selv efter en lang kogetid. Det er denne kvalitet som gør, at kartoflen med hensyn til madlavningsegenskaber klassificeres i klasse A (se punkt 3.2). Den er derfor ideel til brug i salater, som dampkogt eller som pillede kartofler.

Den udmærker sig ved en intens, delikat og meget fin smag. Undertiden optræder der en nøddeagtig smag. Smagsintensiteten hænger tæt sammen med, at der er tale om en lille kartoffelstørrelse. De aromatiske forbindelser er mere koncentrerede end ved store kartoffelstørrelser.

Disse to karakteristiske egenskaber er en følge af det lave tørstofindhold (< 20 %), som er specifikt for »Plate de Florenville«.

Betegnelsen »Plate de Florenville« har eksisteret i mindst hundrede år, hvilket fremgår af følgende kilder:

— i 1901 betegnes »Plate« i »Monographie agricole de la région jurassique (Gaume)« som en lokal sort

— i 1909 anføres det i »Journal de la société agricole de la province du Luxembourg«, at kartoflen afsættes i Florenville

— i 1930 fastslås det i »Encyclopédie agricole belge«, at »Plate de Florenville«»dyrkes i Gaume« og »at der er stor efterspørgsel efter den på markedet i Liège«

— i 2006 optræder »plate de Florenville« og »corne de Florenville« som opslagsord i »Dictionnaire des belgicismes« af Georges Lebouc og i 2010 i »Dictionnaire des belgicismes« af Michel Francard i 2010.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Kvalitet

Klima- og jordbundsforholdene i Gaume og de jordbundstyper, der angives i punkt 5.1, er særlig gunstige for dyrkning af »Plate de Florenville«. »Plate de Florenville« kræver en veldrænet jord (så rodnettet ikke kvæles), som hurtigt varmes op igen, for at fremme et stort udbytte. Klimaet indebærer også god vandtilførsel og en ringe risiko for sen frost, som kartofler er meget sårbare overfor. Vandtilførslen gør, at det er muligt at fremavle kartofler med et tørstofindhold på under 20 %. Et mere tørt klima er gunstigt for melede kartoffelsorter, mens en god knoldsætning ikke er mulig i et koldere klima. Eftersom »Plate de Florenville« tillige er en langsomt voksende sort, den sættes så tidligt som muligt. Den hurtige opvarmning af de jorder, den dyrkes på, er derfor en stor fordel. Det skal dog bemærkes, at på disse jorder med høj dræningsevne er udbyttet af »Plate de Florenville« betydeligt lavere end det nominelle udbytte for sorten »Rosa« (som ligger på 90 % af referenceniveauet for sorten »Bintje«): afhængig af de meteorologiske forhold ligger det på 12-25 tons pr. hektar, som er det maksimale tilladte udbytte, for at betegnelsen »Plate de Florenville« må anvendes. Det lave udbytte har betydning for smagsegenskaberne hos »Plate de Florenville«: jo mindre knoldstørrelsen er, desto større er koncentrationen af aromatiske molekyler og desto mere velsmagende er kartoflen.

Kombinationen af jordbunds- og klimaforholdene og producenternes store viden og ekspertise gør, at sorten »Rosa« kan tilbyde alle disse kvaliteter.

Omdømme

Omtalen af kartofler med betegnelsen »Plates« optræder i de belgiske historiske kilder i midten af 1800-tallet. I 1860 foretog Edouard de Croeser de Berges en optælling af 128 kartoffelsorter i Belgien, herunder kartoflen med betegnelsen »Plate«, som ifølge beskrivelsen var af god kvalitet, ganske produktiv og fri for sygdomme. Denne sort genfindes ligeledes i Almanach agricole belge (belgisk almanak for jordbruget) fra 1899.

»Plate de Florenville« har vundet ry for sine kvaliteter på lokalt, nationalt og internationalt plan, hvilket bl.a. kommer til udtryk ved, at der hvert år (siden 1994) afholdes »Fête de la Pomme de Terre« (en weekend i oktober) i Florenville. Denne begivenhed dækkes af regionale medier (f.eks. af L’Avenir du Luxembourg, i 2011, 2012 og 2013), men også uden for Belgiens grænser (omtale i den franske avis L’Union-L’Ardennais i 2013). »Plates de Florenville« får også landsdækkende presseomtale i Belgien (Le Soir, La Libre Belgique og selv i den nederlandsksprogede avis De Standaard), samt i den internationale presse (f.eks. Le Figaro i Frankrig).

Desuden omtales sorten i flere rejseguider om Gaume:

— Tourisme en Beau Canton de Gaume, udgivet i 2002 af Maison du Tourisme de Chiny, Florenville et Herbeumont

— La Transgaumaise, vandringsguide udarbejdet af André Pierlot og udgivet i 2009.

I madlavningen indgår »Plate de Florenville« i mange opskrifter fra provinsen Luxembourg, hvor sortens fasthed er en afgørende egenskab:

— »Touffaye« er en ret af saltet flæsk, pølser og grønsager tilberedt »à l’étouffée« (stuvet kogt under låg) (Chantal Van Gelderen (1999)),

— »Roustiquettes gaumaises«, en opskrift af Noël Anselot i 1980,

— »Floriflette«, i Confrérie des Sossons d’Orvaulx.

Dens madlavningsegenskaber har også betydet, at den er kommet på menukortet på en række restauranter, hvor den præsenteres som en udsøgt og typisk ret, f.eks.:

— »Gratinée de Florenville« hos Ferme des Sanglochons (Verlaine-Neufchâteau i provinsen Luxembourg)

— »Moelleux de plates de Florenville au crabe, aux crevettes grises et au Royal Belgian caviar, beurre blanc d'huîtres à la ciboulette« hos gourmetrestauranten Comme Chez Soi (Bruxelles).

»Plate de Florenville« er udover at være meget værdsat af forbrugerne også kendt som en kartoffel med lavt udbytte, men af meget høj kvalitet, hvilket afspejles i prisen. Af flere kilder fra første halvdel af 1900-tallet fremgår det, at denne kartoffel var dyrere end andre kartofler. Selv i dag er den dyrere i forretningerne (1,99 EUR/kg) end andre faste kartoffelsorter som f.eks. Charlotte (1,20 EUR/kg).

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

http://agriculture.wallonie.be/apps/spip_wolwin/IMG/pdf/Dossier-Plate-Florenville-IGP.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Se fodnote 2.