[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 20.5.2009

KOM(2009) 223 endelig

2009/0070 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om EU-jordobservationsprogrammet (GMES) og dets første operationelle aktiviteter (2011-2013) (EØS-relevant tekst)

{SEK(2009) 639}{SEK(2009) 640}

BEGRUNDELSE

1. Baggrunden for forslaget

1.1. Baggrund

GMES er et jordobservationsinitiativ, som koordineres af EU. EU har besluttet at udvikle sit eget jordobservationssystem for at afspejle sit voksende ansvar i europæiske og globale anliggender. Etableringen af et sådant system markerer et strategisk valg med varige konsekvenser for EU's videre politiske, økonomiske, sociale og videnskabelige udvikling[1].

Jordobservation gør det muligt at indsamle oplysninger om planetens fysiske, kemiske og biologiske systemer eller, mere overordnet, at overvåge det naturlige miljø. Ved jordobservationen anvendes både rumbaserede (dvs. satellitter) og ikke-rumbaserede faciliteter, herunder luftbårne, søbårne og jordbaserede ("in situ-") installationer. Data indsamlet ved hjælp af satellitter og in situ-infrastrukturen behandles og indgår i informationstjenester, der sikrer bedre forvaltning af miljøet og bedre sikkerhed for borgerne. Dette gør det f.eks. muligt at forvalte naturressourcerne og biodiversiteten mere effektivt, at overvåge oceanernes tilstand og atmosfærens kemiske sammensætning, hvilket er to vigtige faktorer bag klimaændringer, at reagere på natur- og menneskeskabte katastrofer, herunder flodbølger, og at sikre en mere effektiv grænseovervågning.

I løbet af de seneste 30 år har EU, Den Europæiske Rumorganisation (ESA) og medlemsstaterne gjort en stor F&U-indsats vedrørende jordobservation for at udvikle observationstjenester for infrastruktur og præoperationelle jordobservationstjenester[2].

Med undtagelse af området operationel meteorologi dækker dataene fra de eksisterende tjenester imidlertid enten ikke alle de parametre, som de politiske beslutningstagere[3] efterlyser, eller leveres ikke kontinuerligt, typisk fordi tjenestens levetid eller den dertil knyttede observationsinfrastrukturs har budgetmæssige og/eller tekniske begrænsninger. Med andre ord er mange af de eksisterende jordobservationstjenester i Europa ikke pålidelige pga. mangler i infrastrukturen eller manglende garantier for, at de vil være tilgængelige på lang sigt. Dette medfører problemer for slutbrugere som f.eks. offentlige myndigheder, men også for downstream-tjenesteudbydere, som er tilbageholdende med at foretage betydelige investeringer på umodne risikable markeder og vil opleve yderligere vanskeligheder med at skaffe kapital til sådanne investeringer.

GMES blev udtænkt for, ud over den operationelle meteorologiske tjeneste, også at sikre en miljø- og sikkerhedsrelateret jordobservation. I den forbindelse er de overordnede målsætninger for GMES, at:

- muliggøre bæredygtige jordobservationstjenester tilpasset det behov, som brugerne, herunder offentlige politiske beslutningstagere og private borgere, har; GMES-tjenesterne vil navnlig gøre de muligt for de politiske beslutningstagere at

- udarbejde national, europæisk og international lovgivning om miljøspørgsmål, herunder klimaændringer

- overvåge gennemførelsen af sådan lovgivning

- have adgang til omfattende og præcise oplysninger om sikkerhedsspørgsmål (f.eks. grænseovervågning)

- sikre, at den observationsinfrastruktur, som er nødvendig for at levere GMES-tjenester, er bæredygtig; dette gøres enten ved at etablere partnerskaber med ejere af infrastrukturer eller ved at udvikle nye infrastrukturer, hvis de eksisterende er utilstrækkelige til at frembringe de data, som er nødvendige for GMES-tjenesterne

- skabe mulighed for at øge den private sektors anvendelse af informationskilderne, hvilket ville fremme markedets udvikling gennem merværditjenester, der i vid udstrækning udbydes af små og mellemstore virksomheder.

1.2. Begrundelse og formål

GMES omfatter både udviklingsaktiviteter og en operationel fase. Med hensyn til udviklingsaktiviteter bidrager midler fra det syvende rammeprogram (RP7)[4] til udviklingen af en ruminfrastruktur som led i ESA's GMES-rumkomponentprogram og finansierer præoperationelle tjenester vedrørende overvågning af land, hav og atmosfære, beredskabsindsats, sikkerhed samt tilpasning til og afbødning af klimaændringer.

I overensstemmelse med meddelelsen "Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) - Fra koncept til virkelighed"[5] og retningslinjerne fra det tredje møde i "Rumrådet" gennemføres GMES-operationerne efter en faseinddelt tilgang baseret på klare prioriteringer, som begynder med tre fast-track-tjenester om beredskab, landovervågning og søtjenester.

De første operationelle tjenester vedrørende beredskabsstyring og landovervågning finansieres som forberedende foranstaltninger[6]. Fra 2011-2013 bør der tilbydes operationelle GMES-tjenester i større omfang ved at udbygge og supplere de udviklingsaktiviteter, som blev finansieret under rumtemaet i det syvende rammeprogram, og de mellemstatslige og nationale aktiviteter. Denne fællesskabsforanstaltning fokuserer på hele tjenestekæden vedrørende beredskab og landovervågning, dataadgang og infrastrukturoperationer. Disse er udvalgt ud fra følgende særlige kriterier:

- tilstrækkelig teknologisk modenhed

- kontinuitet med forberedende foranstaltninger og andre eksisterende aktiviteter uden for rammeprogrammerne for forskning, f.eks. Corine om arealdække

- dokumenteret potentiale for udvikling af downstream-tjenester

- eftersom tjenesteudbydere er kommercielle aktører, ville de indstille deres aktiviteter i manglen på yderligere EU-foranstaltninger, hvorimod sø- og atmosfæretjenester hovedsageligt leveres af offentlige institutioner, som vil være i stand til at fortsætte aktiviteterne (dog sandsynligvis i mindre omfang) inden 2013 uden fællesskabsstøtte og

- med hensyn til beredskabstjenester ville det naturligvis være at foretrække, hvis civilbeskyttelsesmyndighederne allerede får operationel adgang til beredskabskort i 2011 frem for i 2014.

Disse prioriteringer er blevet drøftet indgående i kølvandet på GMES-forummet i Lille, som blev afholdt af det franske formandskab, og GMES-rådet blev hørt. De berørte parter var enige om, at de eksisterende forskningsmidler i perioden 2011-2013 nødvendigvis må suppleres for at lancere operationelle tjenester på områder, hvor der er risiko for tjenesteafbrydelser. De anerkendte også, at sø- og atmosfæreovervågningsaktiviteterne er på rette vej. Set i lyset af den institutionelle eller videnskabelige karakter, som kendetegner de europæiske aktører, der er involveret i gennemførelsen heraf, forekommer RP7 på nuværende tidspunkt at være tilstrækkeligt både i omfang og som retligt instrument til at sikre oprettelsen af en kapacitet, som er meget tæt på at opfylde de operationelle betingelser, for sø- og atmosfæretjenester.

Et fuldt udviklet GMES-program ventes på plads i løbet af den næste flerårige finansielle ramme (fra 2014).

Formålet med dette forslag er at fastlægge et retsgrundlag for GMES-programmet og EF's finansiering af de første operationelle GMES-aktiviteter (2011-2013) som angivet i 2008-meddelelsen, som Rådet hilste velkommen i sine konklusioner af 2. december 2008, for at:

- gøre det muligt at udbyde beredskabstjenester døgnet rundt (herunder stille beredskabskort og referencekort til rådighed) til forskellige beredskabsaktører på fællesskabsplan og medlemsstatsplan samt til de vigtigste FN-organisationer, bl.a. på områderne civilbeskyttelse, humanitær bistand og krisestyring i døgndrift i perioden 2011-2013, så de kan yde en mere effektiv indsats i forbindelse med nødsituationer og humanitære katastrofer

- gøre det muligt at udbyde landovervågningstjenester (især forbehandlede data, fælleseuropæiske produkter vedrørende arealdække, bykort i høj opløsning, jordbundskort og tematiske kort) til offentlige myndigheder (herunder miljøagenturer) i Europa mellem 2011 og 2013, så de bedre vil kunne varetage deres opgaver med hensyn til politikudformning og -gennemførelse samt overvågning; landovervågningstjenester kunne bl.a. støtte gennemførelsen af temastrategien for jordbundsbeskyttelse[7] og vurderingen af økosystemer

- bidrage til fremstillingen og tilgængeligheden af offentlige miljøoplysninger, navnlig i overensstemmelse med principperne i Århuskonventionen[8], Inspire-direktivet og det fælles miljøinformationssystem (SEIS)[9]

- stimulere væksten i downstream-sektoren for jordobservation i perioden 2011-2013 og skabe øget beskæftigelse, innovation og forbedret international konkurrenceevne ved at mindske omkostningerne ved adgangen til oplysninger.

1.3. Finansieringen af GMES: Fra F&U til operationelle aktiviteter

Forsknings- og udviklingsaspekterne ved GMES er og vil fortsat være finansieret på europæisk, mellemstatsligt og nationalt plan på baggrund af partnerskaber mellem aktørerne på området. En del af omkostningerne ved udvikling og drift af alle rumbaserede[10] anlæg og in situ-anlæg, der leverer data til GMES-tjenesterne, vil blive afholdt af medlemsstaterne og mellemstatslige organisationer, eftersom EF-finansiering af de samtlige omkostninger ved hele den nødvendige infrastruktur ville være i modstrid med proportionalitets- og subsidiaritetsprincippet. I stedet vil EF koncentrere sin indsats om områder, hvor fællesskabsforanstaltninger vil give en klar merværdi.

EU vil både koordinere disse partnerskaber og forvalte sit eget bidrag til GMES. Med undtagelse af begrænsede bidrag til især driften af en beredskabs- og en landovervågningstjeneste finansieret som forberedende foranstaltninger består dette bidrag for tiden især af samfinansiering af følgende forskningsaktiviteter under rumtemaet i RP7:

- udvikling af en ruminfrastruktur[11] (varetages af ESA) for at udfylde manglerne i den eksisterende ruminfrastruktur

- forskning om integration af in situ-data og rumdata

- udvikling af præoperationelle tjenester.

For så vidt angår præoperationelle tjenester er formålet med forskningen at udvikle "tjenestekæder" ved at implementere individuelle prototyper, som er afprøvet i udvalgte dele af Europa for at sikre, at de fungerer tilfredsstillende. Finansieringen er hovedsagelig målrettet mod udvikling af databehandlingskæden og indsatsen med at validere koncepterne og de teknologier og tjenesteydelser, der er udviklet.

Den næste udfordring for GMES bliver at gøre tjenesterne operationelle i perioden 2011-2013. Der er behov for investeringer for at lancere produkter baseret på de prototyper, der blev udviklet gennem de tidligere forskningsaktiviteter for at opfylde efterspørgslen efter de datamængder, der skal behandles med henblik på fuld fælleseuropæisk eller global dækning og stabil døgndrift med de kortest mulige responstider.

RP7 er et F&U-redskab og er som sådan ikke beregnet til at støtte de første operationelle GMES-aktiviteter, eftersom disse skal sikres på mere permanent basis. Samtidig vil forsknings- og udviklingsaktiviteterne f.eks. vedrørende produktvalidering fortsætte. Derfor vil det fremover blive nødvendigt at anvende drifts- og forskningsfinansiering sideløbende, idet hver type finansiering er møntet på forskellige, men supplerende behov. Det betyder, at de RP7-midler, som allerede er tildelt til rumtemaet, i perioden 2011-2013 bør suppleres af yderligere ikke-forskningsmæssige midler inden for rammerne af den foreslåede forordning for at dække de første operationelle GMES-aktiviteter. Rammerne for forvaltningen af GMES sikrer, at der er sammenhæng mellem forsknings- og driftsaktiviteterne. Med hensyn til udformningen og den tekniske implementering af tjenesterne vil Kommissionen benytte sig af Det Fælles Forskningscenter (FFC) og Eurostat.

1.4. Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål

Kommissionen vil sikre komplementaritet og sammenhæng med andre fællesskabspolitikker, navnlig med hensyn til konkurrence, de europæiske GNSS-programmer, beskyttelse af personoplysninger, civilbeskyttelse og humanitær bistand, samhørighedspolitik og landbrugspolitik. Desuden er GMES et redskab til samarbejde om udvikling, humanitær bistand og nødsituationer i hele verden, herunder især Afrika.

Hertil kommer, at GMES-tjenesterne betragtes som væsentlige, ikke blot fordi slutbrugerne er politiske beslutningstagere, men også fordi de fremmer innovation og vækst i downstream-sektoren. GMES er derfor i fuld overensstemmelse med Lissabonstrategien.

GMES vil bidrage til og drage fordel af det fælles miljøinformationssystem (SEIS). For det første bidrager GMES ved at gøre de relevante data/produkter tilgængelige, som leveres via dets tjenester. For det andet vil SEIS kunne bidrage med in situ-dataflow til GMES, idet dataene vil kunne stilles til rådighed stort set i realtid (begyndende med data omfattet af miljølovgivning, det oprindelige fokusområde for SEIS). Desuden vil Kommissionen sikre sammenhæng mellem GMES og den dataindsamling, der er nødvendig for miljøpolitikken inden for rammerne af de europæiske datacentre, især for så vidt angår landovervågning.

Som omtalt i 2008-meddelelsen, skal GMES være i overensstemmelse med rammerne vedrørende en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet (Inspire). Inspire er baseret på et direktiv[12], som omfatter de geodata, som de offentlige myndigheder i medlemsstaterne er i besiddelse af. Det pålægger ikke medlemsstaterne at skabe nye geodatasæt, hvorimod målsætningen med GMES er at sikre kontinuerligt tilgængelige operationelle jordobservationstjenester.

2. Indholdet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EU-jordobservationsprogrammet (GMES) og dets første operationelle aktiviteter (2011-2013)

Som omtalt i afsnit 1.2 er det specifikke mål med den foreslåede forordning at etablere et retsgrundlag for GMES-programmet og EF's finansiering af de første operationelle GMES-aktiviteter, som vil sikre videreførelse efter 2011 af GMES-komponenter, der udvælges på baggrund af de oven for beskrevne kriterier. De første operationelle GMES-aktiviteter (2011-2013) vil blive forvaltet af Kommissionen inden for rammerne af EU's overordnede GMES-program, som også vil omfatte EU-forskningsaktiviteter og GMES-partnernes aktiviteter. Det er afgørende, at der sikres komplementaritet med RP7 både hvad angår finansiering og de organisatoriske rammer.

I artikel 1 i forslaget til GMES-forordningen defineres forordningens genstand, nemlig etableringen af et fællesskabsprogram for jordobservation ("GMES-programmet") og reglerne for implementering af dets første operationelle aktiviteter (2011-2013). Artikel 2 fastsætter GMES-programmets overordnede indhold, som vil omfatte en servicekomponent, en rumkomponent og en in situ-komponent.

I artikel 3 beskrives omfanget af de første operationelle GMES-aktiviteter, som vil bygge videre på og supplere aktiviteter finansieret under rumtemaet i det syvende rammeprogram og nationale aktiviteter. Målene på hvert af disse områder er angivet i bilaget til forslaget. De i artikel 2 omhandlede aktiviteter blev bestemt i overensstemmelse med den modulære tilgang til implementeringen af GMES. Ifølge kriterierne i afsnit 1.2 bør de første operationelle GMES-aktiviteter (2011-2013) omfatte foranstaltninger på følgende områder:

a) beredskabstjenester

b) landovervågningstjenester

c) foranstaltninger til støtte for ibrugtagning af tjenesterne

d) dataadgang

e) GMES-rumkomponenten.

At de første operationelle aktiviteter skal lanceres tidligere for beredskabs- og landovervågningstjenester end for andre GMES-tjenester betyder ikke, at EU ikke vil bidrage til driften af andre tjenester (herunder sø- og atmosfæreovervågningstjenester) efter 2013. Efter 2013 agter EU at oppebære samtlige GMES-tjenester på operationelt plan.

Artikel 4 fastsætter de organisatoriske rammer for de første operationelle GMES-aktiviteter. Det angives bl.a., at Kommissionen ikke blot vil forvalte sit eget bidrag til GMES, men også være ansvarlig for den overordnede koordination af GMES-partnernes (medlemsstaternes) aktiviteter, som skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre en effektiv gennemførelse af GMES-initiativet på medlemsstatsplan. Som beskrevet i 2008-meddelelsen skal der sondres mellem de overordnede forvaltningsrammer og den tekniske implementering, som hovedsageligt bør varetages af europæiske organer, som har berøring med offentlige og private aktører, herunder Den Europæiske Rumorganisation (ESA) og EU's specialiserede agenturer[13]. Således vil den tekniske implementering af GMES-rumkomponenten blive varetaget af ESA. Desuden hedder det i artikel 4, at Kommissionen bør sikre sammenhæng mellem GMES-programmet og andre fællesskabspolitikker. I artikel 5 defineres de retlige former, som fællesskabets finansiering kan antage.

Artikel 6 indeholder bestemmelser om ikke-EU-landes deltagelse i GMES-programmet. Set i lyset af GMES's globale natur er det vigtigt at sikre, at lande uden for EU kan deltage, i det omfang aftaler og procedurer tillader dette. Artikel 7 om finansiering fastlægger den overordnede EF-finansieringsramme for de første operationelle GMES-aktiviteter. Bevillingerne vil blive godkendt hvert år i overensstemmelse med finansforordningen. Som i de europæiske GNSS-programmer bør lande uden for EU og internationale organisationer kunne bidrage finansielt eller i form af naturalier til programmerne i henhold til passende aftaler.

Artikel 8 indeholder målene for dataene og informationspolitikken i forbindelse med aktioner, der finansieres over GMES-programmet. Det vigtigste mål er fuldstændig og åben adgang[14], under hensyntagen til at den fuldstændige og åbne adgang kan begrænses, navnlig for at sikre tilstrækkelig beskyttelse af data og oplysninger af sikkerhedsmæssige årsager.

Artikel 9 foreskriver regelmæssig overvågning af de foranstaltninger, der finansieres i henhold til forordningen, i overensstemmelse med gældende EF-regler og bedste praksis. Midtvejsevalueringsrapporten og den efterfølgende evalueringsrapport vil blive forelagt Europa-Parlamentet og Rådet.

Artikel 10 vedrører gennemførelsesforanstaltninger. De nærmere vilkår for gennemførelsen og de årlige arbejdsprogrammer vil blive vedtaget efter en udvalgsprocedure. Det årlige arbejdsprogram vil bl.a. indeholde en mere detaljeret beskrivelse af aktiviteterne i overensstemmelse med prioriteringerne i GMES. Det udvalg, der nedsættes i henhold til artikel 11 i forslaget til forordning, vil bistå Kommissionen med gennemførelsen af de første operationelle GMES-aktiviteter, mens RP7-programudvalget vedrørende rumtemaet fortsat vil bistå Kommissionen med forvaltningen af RP7-midlerne.

Artikel 11 forskriver indførelse af en udvalgsprocedure i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen[15].

Artikel 12 indeholder regler om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser for at sikre, at der træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig.

3. Høring af de berørte parter og konsekvensanalyse

Forslaget til en forordning om EU-jordobservationsprogrammet (GMES) og dets første operationelle aktiviteter er baseret på omfattende høringer og ledsaget af en konsekvensanalyse. I 2006 styrkede Kommissionen sine høringer af de berørte parter, bl.a. gennem

- tematiske workshopper med brugere af den kommende tjeneste

- indførelse af "implementeringsgrupper" bestående af brugerrepræsentanter; implementeringsgrupperne udarbejdede anbefalinger vedrørende omfang, struktur og gennemførelsesplaner for tjenesterne, herunder de nødvendige krav til infrastrukturer

- høring af nationale GMES-koordinatorer i GMES-rådet

- regelmæssige bilaterale møder mellem Europa-Kommissionens GMES-kontor og berørte parter fra erhvervslivet, regionerne og lignende og

- afholdelse af konferencer om GMES ved de skiftende EU-formandskaber.

Høringen af de berørte parter viste klart, at brugerne ikke alene kan nøjes med forskningsprojekter. De har brug for adgang til pålidelige og nøjagtige data og information, som foreligger rettidigt eller - i forbindelse med beredskabstjenester - endog efter en hasteprocedure. For at nå dette mål, er det ifølge de berørte parter nødvendigt at:

- tage de nødvendige skridt til at udvide den i 2008 oprettede budgetpost for forberedende foranstaltninger, så de første operationelle GMES-tjenester er omfattet

- fastsætte omfanget af aktiviteter på en måde, der supplerer eksisterende finansiering og programordninger

- oprette partnerskaber for at sikre bæredygtige operationelle tjenester

- sikre, at specifikationerne for tjenesterne svarer til brugernes behov, da der er tale om et brugerdefineret initiativ og

- fremme markedets udvikling gennem merværditjenester, der ydes af servicesektoren (herunder små og mellemstore virksomheder) ved at sikre en åben data- og informationspolitik.

Ud over referencescenariet ("ingen handling") analyseres tre valgmuligheder for implementering af de første operationelle GMES-aktiviteter: i) den åbne koordinationsmetode alene, ii) lovindgreb og iii) fællesskabsfinansiering. Konsekvensanalysen viser, at fællesskabsstøtte betragtes som den bedste valgmulighed og sandsynligvis er mere omkostningseffektiv - selv sammenlignet med det bedst tænkelige scenario for de andre valgmuligheder. Analysen af virkningen af fællesskabsfinansiering har vist, at denne valgmulighed giver mest for pengene og sikrer downstream-sektoren et solidt grundlag for udvikling af kundetilpassede tjenester.

4. SUBSIDIARITETSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

Subsidiaritetsprincippet finder anvendelse, for så vidt som forslaget ikke hører ind under Fællesskabets enekompetence.

Når det gælder tjenester med europæisk (eller endog global) dækning, især fælleseuropæiske arealdækketjenester, kan medlemsstaterne ikke i tilstrækkelig grad nå målet for den foreslåede aktion, da bidragene fra de forskellige medlemsstater skal samles på europæisk plan. Andre jordobservationstjenester, der er omfattet af forslaget (f.eks. beredskabskort og tematiske landovervågningskort i begrænset geografisk målestok), kan bedre tilvejebringes af Fællesskabet af to grunde. For det første vil en mere sammenhængende og centraliseret forvaltning af input-data fra rumbaserede eller in situ-sensorer muliggøre en række økonomiske stordriftsfordele. For det andet vil en ukoordineret udbydelse af jordobservationstjenester på medlemsstatsplan eller regionalt plan føre til overlappende bestræbelser og gøre det vanskeligt eller måske umuligt at overvåge gennemførelsen af EU's miljølovgivning ud fra åbne og objektive kriterier. Hvis oplysninger tilvejebragt på medlemsstatsplan ikke er sammenlignelige, vil Kommissionen ikke kunne efterprøve, om f.eks. miljølovgivning er blevet korrekt gennemført i alle medlemsstater.

Forslaget er i fuld overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, fordi i) de operationelle GMES-tjenester vedrørende landovervågning og beredskab ikke træder i stedet for eksisterende tjenester, men supplerer dem eller sikrer deres fortsatte eksistens og ii) udbud af tjenester kun vil blive centraliseret på fællesskabsplan, hvis det er nødvendigt.

5. Reguleringsmiddel/reguleringsform

Kommissionen foreslår, at EU-jordobservationsprogrammet (GMES) vedtages gennem en forordning, som er et instrument med generel anvendelse, som er bindende i alle enkeltheder og umiddelbart gældende i hver medlemsstat. Dette skyldes, at den foreslåede basisretsakt ikke blot definerer Kommissionens, men også medlemsstaternes rolle og ansvar. En forordning er derfor det instrument, der bedst vil kunne opfylde den tilstræbte målsætning.

6. Budgetmæssige virkninger

I den finansieringsanalyse, som ledsager dette forslag til en forordning, angives budgetbevillingerne til de første operationelle GMES-aktiviteter. Forslaget er foreneligt med den flerårige finansielle ramme for perioden 2007-2013.

2009/0070 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om EU-jordobservationsprogrammet (GMES) og dets første operationelle aktiviteter (2011-2013) (EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 157, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[16],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[17],

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget[18],

efter proceduren i traktatens artikel 251[19], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) På sit møde den 15. og 16. juni 2001 i Göteborg vedtog Det Europæiske Råd en strategi for bæredygtig udvikling for at sikre, at politikkerne på det økonomiske og det sociale område og på miljøområdet styrker hinanden gensidigt og tilføjede en miljødimension til Lissabonprocessen.

(2) I resolutionen om den europæiske rumpolitik af 21.5.2007[20], som blev vedtaget på det fjerde fælles og ledsagende møde mellem Rådet for Den Europæiske Union og Rådet for Den Europæiske Rumorganisation på ministerplan ("Rumrådet, oprettet i henhold til artikel 8, stk. 1, i rammeaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Europæiske Rumorganisation[21]), anerkendte Rådet rumaktiviteternes nuværende og potentielle bidrag til Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse, idet de stiller muliggørende teknologier og tjenester til rådighed for det fremspirende europæiske vidensamfund og bidrager til den europæiske sammenhængskraft, og understregede, at rummet udgør et væsentligt element i den europæiske strategi for bæredygtig udvikling.

(3) Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) er et jordobservationsinitiativ, som koordineres af Det Europæiske Fællesskab og udføres i partnerskab med medlemsstaterne. Målet hermed er fremme en bedre udnyttelse af det erhvervsmæssige potentiale i innovationspolitikker og den teknologiske udvikling inden for jordobservation og at udbyde oplysningstjenester, som giver adgang til nøjagtige miljø- og sikkerhedsdata og -oplysninger, som er under europæisk kontrol, og som tilpasses en lang række brugeres behov. Brugerne tæller beslutningstagere på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan, som udvikler og gennemfører miljøpolitikker.

(4) For at nå målet for GMES på bæredygtig vis er det nødvendigt at koordinere de forskellige GMES-partneres aktiviteter og udvikle, indføre og drive en tjeneste og observationskapacitet, der opfylder brugernes krav. GMES vil være et vigtigt redskab til understøttelse af biodiversitet, overvågning af økosystemer og afbødning af og tilpasning til klimaændringer.

(5) GMES-tjenester er nødvendige for at fremme en kontinuerlig anvendelse af informationskilderne inden for den private sektor, hvilket ville gøre det lettere for tjenesteudbyderne, hvoraf mange er små og mellemstore virksomheder, at skabe innovative merværditjenester.

(6) GMES omfatter både udviklingsaktiviteter og operationelle aktiviteter. For så vidt angår operationelle aktiviteter, støttede Rådet i det tredje sæt retningslinjer, som blev vedtaget på Rumrådets møde den 28.11.2005, en faseinddelt tilgang til implementeringen af GMES baseret på klare prioriteringer, som begynder med udviklingen af tre fast-track-tjenester vedrørende beredskab og landovervågnings- og søtjenester.

(7) De første operationelle beredskabs- og landovervågningstjenester blev finansieret som forberedende foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 49, stk. 6, litra b), i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget[22] (i det følgende benævnt "finansforordningen").

(8) Ud over de udviklingsaktiviteter, der finansieres under rumtemaet i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 2006/1982/EF om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-13)[23] (i det følgende benævnt "det syvende rammeprogram"), er der behov for fællesskabsforanstaltninger i perioden 2011-2013 for at sikre kontinuitet med de forberedende foranstaltninger og etablere operationelle tjenester på mere permanent basis på områder, hvor teknologien er tilstrækkelig moden, og hvor der kan påvises potentiale for udvikling af downstream-tjenester, herunder beredskab og landovervågning. Der vil fortsat blive udviklet sø- og atmosfæretjenester parallelt med beredskabsstyrings- og landovervågningstjenesten med støtte fra forsknings- og udviklingsdelen i det syvende rammeprogram, og der vil blive etableret en præoperationel kapacitet inden 2013.

(9) I Kommissionens meddelelse "Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) - for en sikrere planet"[24] beskrev Kommissionen sin tilgang til forvaltning og finansiering af GMES og bekendtgjorde, at den agtede at uddelegere den tekniske implementering af GMES til specialiserede organer, bl.a. ESA for så vidt angår rumkomponenten i GMES set i lyset af denne organisations enestående position og ekspertise.

(10) Det er nødvendigt med operationelle tjenester vedrørende beredskab og afhjælpning af humanitære katastrofesituationer for at koordinere Fællesskabets og dets medlemsstaters eksisterende kapacitet, således at deres beredskabs- og genoprettelsesplaner i forbindelse med naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer, som ofte har en negativ indvirkning på miljøet, forbedres. Eftersom klimaændringerne kan føre til flere nødsituationer, vil GMES være vigtig for tilpasningen til klimaændringer. Derfor bør GMES-tjenester levere geodata for at understøtte de forskellige aktører, der varetager indsatsen i tilfælde af nødsituationer og humanitære katastrofer.

(11) Landovervågningstjenester er afgørende for overvågning af biodiversitet og økosystemer, for afbødning af og tilpasning til klimaændringer og for forvaltning af en lang række ressourcer og politikker, hvoraf de fleste vedrører det naturlige miljø: jord, vand, landbrug, skov, energi og forsyning, bebyggede områder, rekreative faciliteter, infrastruktur og transport. Operationelle GMES-landovervågningstjenester, der udvikles i samarbejde mellem medlemsstater, tredjelande i Europa, partnere uden for Europa og FN, er nødvendige både på europæisk og globalt plan.

(12) Leveringen af operationelle tjenester, finansieret inden for rammerne af denne forordning, er afhængig af adgang til data indsamlet via ruminfrastrukturer, luftbårne, søbårne og jordbaserede anlæg ("in situ-infrastruktur") og overvågningsprogrammer. Der bør derfor sikres adgang til sådanne data, og i nødvendigt omfang bør in situ-dataindsamling som supplement til Fællesskabets og de nationale aktiviteter støttes. Dette er særligt vigtigt, hvis en sådan dataindsamling ikke er påkrævet i henhold til fællesskabslovgivningen eller national lov. Endelig er det nødvendigt at sikre kontinuerlig adgang til den relevante in situ- og ruminfrastruktur, herunder den ruminfrastruktur, der er specialudviklet til GMES inden for rammerne af ESA's GMES-rumkomponentprogram (Sentinelmissionerne). De første operationelle Sentinelaktiviteter lanceres i 2011.

(13) Kommissionen bør sikre, at der er komplementaritet mellem GMES-relaterede forsknings- og udviklingsaktiviteter under det syvende rammeprogram, EF-bidraget til de første operationelle GMES-aktiviteter, GMES-partnernes aktiviteter og allerede eksisterende strukturer, som f.eks. de europæiske datacentre.

(14) De første operationelle GMES-aktiviteter bør gennemføres i overensstemmelse med andre relevante fællesskabspolitikker, -instrumenter og -foranstaltninger, navnlig dem, som vedrører konkurrenceevne og innovation, samhørighed, forskning, transport og konkurrencepolitikker, programmet om det europæiske globale satellitnavigationssystem (GNSS) og beskyttelse af personoplysninger. Desuden bør GMES understøtte den udvikling af en infrastruktur for geografisk information i Fællesskabet, som blev vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF af 14. marts 2007 om opbygning af en infrastruktur for geografisk information i Det Europæiske Fællesskab (Inspire)[25]. GMES bør også supplere det fælles miljøinformationssystem (SEIS)[26] og fællesskabsaktiviteter på beredskabsområdet.

(15) Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og rammeaftalerne med kandidat- og potentielle kandidatlande indeholder bestemmelser om disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer. Der bør åbnes for deltagelse af andre ikke-EU-lande og internationale organisationer gennem indgåelse af internationale aftaler herom.

(16) Der bør for hele varigheden af de første operationelle GMES-aktiviteter fastsættes en finansieringsramme på 107 mio. EUR, der skal udgøre det primære referencegrundlag i den betydning, hvori udtrykket anvendes i punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning[27]. Det forventes, at finansieringsrammen suppleres med et beløb på 43 mio. EUR fra de forskningsforanstaltninger i det syvendes rammeprograms rumtema, der ledsager de første operationelle GMES-aktiviteter.

(17) I henhold til finansforordningen bør medlemsstater, lande uden for EU og internationale organisationer kunne bidrage til programmerne på grundlag af passende aftaler.

(18) Der bør være fuldstændig og åben adgang til GMES-tjenesterne. Dette er nødvendigt for at fremme anvendelse og deling af jordobservationsdata og -information i overensstemmelse med principperne for SEIS, Inspire og det globale system af jordobservationssystemer (GEOSS).

(19) De foranstaltninger, der finansieres under denne forordning, bør overvåges og evalueres for at muliggøre justeringer.

(20) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen[28].

(21) Navnlig bør Kommissionen bemyndiges til at tilpasse bilaget til de tekniske og videnskabelige fremskridt. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

(22) Desuden bør der træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordninger (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser[29], (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder[30] samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)[31].

(23) Målet for dette direktiv, nemlig etablering af GMES-programmet og dets første operationelle aktiviteter, kan på grund af de tværnationale aspekter og afhængigheden af et koordineret udbud af tjenester i alle medlemsstaterne, som skal samordnes på fællesskabsplan, ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor i lyset af foranstaltningens omfang bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1 Genstand

Denne forordning indfører EU-jordobservationsprogrammet (GMES) (i det følgende benævnt "GMES-programmet") og fastsætter bestemmelserne for implementeringen af de første operationelle GMES-aktiviteter.

Artikel 2 GMES - programmet

1. GMES-programmet skal være baseret på de forskningsaktiviteter, der er foretaget i henhold til afgørelse nr. 1982/2006/EF (i det følgende benævnt "det syvende rammeprogram") og Den Europæiske Rumorganisations GMES-rumkomponentprogram.

2. GMES-programmet skal omfatte følgende:

a) en servicekomponent, der sikrer adgang til oplysninger om følgende tematiske områder:

– landovervågning

– beredskabsstyring

– sikkerhed

– overvågning af havmiljøet

– overvågning af atmosfæren

– tilpasning til og afbødning af klimaændringer

b) en rumkomponent, der sikrer bæredygtige rumbaserede observationer af de i litra a) omhandlede tematiske områder

c) en in situ-komponent, der sikrer observationer via luftbårne, søbårne og jordbaserede anlæg af de i litra a) omhandlede tematiske områder.

Artikel 3 De første operationelle GMES-aktiviteter (2011-2013)

1. De første operationelle GMES-aktiviteter finder sted i perioden 2011-2013 og omfatter aktioner på følgende områder:

1) beredskabstjenester

2) landovervågningstjenester

3) foranstaltninger til støtte for ibrugtagning af tjenesterne

4) dataadgang, herunder støtte til indsamling af in situ-data

5) GMES-rumkomponenten.

2. De specifikke mål for de i stk. 1 omhandlede aktioner er beskrevet i bilaget.

Kommissionen kan tilpasse bilaget til de tekniske og videnskabelige fremskridt.

Foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, vedtages efter den i artikel 11, stk. 2, omhandlede forskriftsprocedure med kontrol.

Artikel 4 Organisatoriske rammer

1. Kommissionen sikrer, at GMES-programmet koordineres med aktiviteter på nationalt plan, fællesskabsplan og internationalt plan.

2. Kommissionen forvalter de midler, der i henhold til forordningen tildeles til aktiviteterne under denne forordning i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (i det følgende benævnt "finansforordningen"), og sikrer komplementaritet og sammenhæng mellem GMES-programmet og andre relevante fællesskabspolitikker, -instrumenter og -initiativer, som især vedrører konkurrenceevne og innovation, samhørighed, forskning, transport og konkurrence, og programmet om det europæiske globale satellitnavigationssystem (GNSS), beskyttelse af personoplysninger, direktiv 2007/2/EF (Inspire), det fælles miljøinformationssystem (SEIS) og fællesskabsaktiviteter vedrørende beredskab.

3. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre en implementering af GMES på medlemsstatsplan og udnyttelse af potentielle synergier med relevante nationale initiativer, fællesskabsinitiativer og internationale initiativer.

Den Europæiske Rumorganisation varetager gennemførelsen af GMES-rumkomponenten og benytter sig om nødvendigt af Den Europæiske Organisation til Udnyttelse af Meteorologiske Satellitter (EUMETSAT).

Artikel 5 Finansieringsformer

1. Fællesskabets finansiering kan især antage følgende retlige former:

1) tilskud

2) offentlige indkøbsaftaler.

2. Fællesskabstilskud kan antage særlige former, herunder partnerskabsrammeaftaler eller samfinansiering af driftstilskud eller tilskud til foranstaltninger. Driftstilskud til organer, som forfølger mål af almen europæisk interesse, er ikke omfattet af finansforordningens bestemmelser om degressivitet. Ved tilskud vedtages den maksimale samfinansieringsandel efter proceduren i artikel 11, stk. 3.

Artikel 6 Tredjelandes deltagelse

Følgende lande kan deltage i de foranstaltninger, der er nævnt i artikel 2, stk. 1:

1) EFTA-lande, som er kontraherende parter i EØS-aftalen i overensstemmelse med betingelserne fastlagt i EØS-aftalen.

2) kandidatlande, samt potentielle kandidatlande, der deltager i stabiliserings- og associeringsprocessen i overensstemmelse med rammeaftalerne eller protokoller til associeringsaftaler om de generelle principper for disse landes deltagelse i fællesskabsprogrammer, der er indgået med disse lande.

3) Det Schweiziske Forbund, andre tredjelande end dem, som er nævnt i stk. 1 og 2, og internationale organisationer i henhold aftaler, som Det Europæiske Fællesskab har indgået med sådanne tredjelande eller internationale organisationer i henhold til EF-traktatens artikel 300, skal indeholde betingelserne og de nærmere regler for deres deltagelse.

Artikel 7 Finansiering

1. Den finansieringsramme, der er tildelt til gennemførelsen af denne forordning, skal udgøre 107 mio. EUR.

2. Bevillingerne godkendes årligt af budgetmyndigheden inden for den flerårige finansielle ramme.

3. Tredjelande og internationale organisationer kan også bidrage til GMES-programmet med yderligere finansiering.

Den i stk. 1 omhandlede yderligere finansiering behandles som formålsbestemte indtægter, jf. finansforordningens artikel 18.

Artikel 8 GMES-data og -informationer

1. Målene for data- og informationspolitikken i forbindelse med aktioner, der finansieres over GMES-programmet, skal være:

a) at fremme anvendelse og deling af GMES-information og -data

b) at sikre fuldstændig og åben adgang til information produceret af GMES-tjenesterne og data indsamlet gennem GMES-infrastrukturen med forbehold af relevante sikkerhedsrestriktioner

c) at styrke markederne for jordobservation i Europa (navnlig i downstream-sektoren) for at skabe vækst og beskæftigelse

d) at bidrage til et bæredygtigt udbud af GMES-data og -information

e) at støtte de europæiske forskersamfund.

2. Kommissionen gennemfører målene for data- og informationspolitikken for GMES for så vidt angår tjenestekomponenten, rumkomponenten og in situ-komponenten, bl.a. ved at sikre, at de tilskudsaftaler, indkøbskontrakter og delegationsaftaler, som er indgået med GMES-tjenesteudbydere, GMES-infrastrukturoperatører og dataleverandører, er i overensstemmelse med målene i stk. 1 ovenfor.

Artikel 9 Overvågning og evaluering

1. Kommissionen overvåger og evaluerer gennemførelsen af de aktioner, der er angivet i artikel 3, stk. 1.

2. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en midtvejsevalueringsrapport inden den 31. december 2012 og en efterfølgende evalueringsrapport.

Artikel 10 Gennemførelsesforanstaltninger

1. Kommissionen vedtager det årlige arbejdsprogram, jf. finansforordningens artikel 110 og artikel 90 og 166 i forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002[32], i overensstemmelse med den i artikel 11, stk. 3, nævnte procedure.

2. Bevillingerne til GMES-programmet kan også dække udgifter til forberedende aktiviteter, tilsyns-, kontrol-, audit- og evalueringsaktiviteter, som umiddelbart kræves til forvaltning af GMES-programmet og virkeliggørelse af dets mål, herunder navnlig undersøgelser, møder, informations- og publikationsaktiviteter og alle andre udgifter til teknisk og administrativ bistand, som Kommissionen afholder i forbindelse med forvaltningen af GMES-programmet.

Artikel 11 Udvalg

1. Kommissionen bistås af et udvalg ("GMES-udvalget").

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1 til 4, og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til to måneder.

Artikel 12 Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

1. Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne forordning, at Fællesskabets økonomiske interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder, gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt eller ulovligt udbetalte beløb og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 og forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 samt forordning (EF) nr. 1073/1999.

2. I forbindelse med fællesskabsforanstaltninger, der finansieres i henhold til denne forordning, forstås ved uregelmæssighed enhver overtrædelse af en fællesskabsbestemmelse og enhver misligholdelse af en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, der skader eller kunne skade Det Europæiske Fællesskabers almindelige budget, ved afholdelse af en uretmæssig udgift, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF/Euratom) nr. 2988/95.

3. Aftaler i medfør af denne forordning, herunder aftaler med deltagende tredjelande og internationale organisationer, skal indeholde bestemmelser om tilsyn og finanskontrol, der gennemføres af Kommissionen eller af en bemyndiget repræsentant for denne, samt om revision, der gennemføres af Revisionsretten, om nødvendigt ved kontrol på stedet.

Artikel 13 Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

BILAG

Målsætninger for de første operationelle GMES-aktiviteter (2011–2013)

De foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, har følgende målsætninger:

1) Beredskaber baseret på eksisterende aktiviteter i Europa skal sikre, at jordobservationsdata og afledte produkter stilles til rådighed for beredskabsaktører på internationalt, europæisk, nationalt og regionalt plan for forskellige typer katastrofer (storme, brande og oversvømmelser), geofysiske risici (jordskælv, tsunamier, vulkanudbrud og jordskred), forsætlige og utilsigtede menneskeskabte katastrofer og andre humanitære katastrofer. Da klimaforandringer kan føre til en stigning i antallet af nødsituationer, vil GMES-beredskaber være af afgørende betydning, når det gælder om at støtte tilpasningen til klimaændringerne på dette område som en del af forebyggelses-, beredskabs-, respons- og normaliseringsforanstaltningerne i Europa.

2) Landovervågningstjenester skal sikre, at jordobservationsdata og afledte produkter stilles til rådighed for europæiske, nationale og regionale myndigheder med ansvar for miljøovervågning af biodiversitet, jord, vand, skov og nationale ressourcer og for generel implementering af miljøpolitikker, indsamling af geografisk information, landbrug, energi, byplanlægning, infrastruktur og transport. Landovervågningstjenesterne skal omfatte overvågning af klimaforandringsvariabler.

3) Foranstaltninger til støtte for ibrugtagning af tjenester skal omfatte implementering af tekniske grænseflader tilpasset specifikke brugermiljøer, uddannelse, kommunikation og udvikling af downstream-sektoren.

4) Dataadgang, herunder støtte til indsamling af in situ-data, skal sikre, at jordobservationsdata fra en bred vifte af europæiske tjenester og andre typer infrastruktur - herunder in situ-infrastruktur - indsamles og gøres tilgængelige med henblik på opfyldelse af GMES-målsætningerne, herunder især beredskaber og landovervågningstjenester.

5) De første operationelle GMES-aktiviteter skal sikre driften af GMES-rumkomponenten, som består af en rumbåren jordobservationsinfrastruktur og tilsigter at sikre jordobservationssubsystemer (herunder land, atmosfære og hav). Den skal være baseret på eksisterende og planlagte nationale og europæiske ruminfrastrukturer og ruminfrastrukturer udviklet i GMES-rumkomponentprogrammet.

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

1. FORSLAGETS BETEGNELSE:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om EU-jordobservationsprogrammet (GMES) og dets første operationelle aktiviteter (2011-2013)

2. ABM / ABB-RAMME

Politikområde: Erhvervspolitik.

Aktivitet(er): Konkurrenceevne, erhvervspolitik, innovation og iværksætterånd.

3. BUDGETPOSTER

3.1. Budgetposternes nummer og tekst (aktionsposter og hermed forbundne poster vedrørende teknisk og administrativ bistand (tidl. B.A-poster)):

Ny budgetpost: 02.02.15

3.2. Foranstaltningens og de finansielle virkningers varighed:

2011-2013 for forpligtelser og 2011-2016 for betalinger.

3.3. Budgetoplysninger ( indsæt om nødvendigt flere rækker ):

Budgetpost | Udgifternes art | Nye | EFTA-bidrag | Bidrag fra ansøgerlande | Udgiftsområde i de finansielle overslag |

02.02.15.XX | Oblig. | Opdelte[33] | JA | JA | JA | 1a |

02.01.04.05 | Oblig./ Ikke-oblig. | Opdelte | JA | JA | JA | 1a |

4. SAMMENFATNING AF RESSOURCERNE

4.1. Finansielle ressourcer

4.1.1. Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB)

I mio. EUR (3 decimaler)

Personaleressourcer i alt | 18 | 22 | 24 |

5. SÆRLIGE FORHOLD OG MÅL

5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt

Som skitseret i kapitel 1 i begrundelsen er GMES et jordobservationsinitiativ. Ved jordobservationen anvendes både rumbaserede (dvs. satellitter) og ikke-rumbaserede faciliteter, herunder luftbårne, søbårne og jordbaserede ("in situ-") installationer. Data indsamlet fra satellitter og in situ -infrastruktur bearbejdes med henblik på varetagelse af informationstjenester vedrørende overvågning af land, hav og atmosfære, samt beredskab, sikkerhed og tilpasning til og afbødning af klimaændringer

GMES er for tiden samfinansieret på europæisk, mellemstatsligt og nationalt plan på basis af partnerskaber mellem de forskellige aktører. Med undtagelse af begrænsede bidrag til især driften af en beredskabs- og en landovervågningstjeneste finansieret som forberedende foranstaltning[38] består dette bidrag for tiden især af forsknings- og udviklingsaktiviteter under RP7.

Fra 2011 til 2013 vil de disponible rammer inden for det syvende rammeprogram (RP7) skulle suppleres med henblik på følgende behov: For det første bør de indledende operationelle GMES-tjenester leveres i større målestok for at bane vej for oprettelsen af fuldt flyvefærdige GMES-programmer inden for den næste flerårige finansielle ramme (2014). For det andet har nogle af projekterne vedrørende præoperationelle tjenester, som er finansieret under RP7, især beredskabs- og landovervågningstjenester, nået en modningsgrad, der muliggør overgangen til operationelle tjenester (dvs. på ikke-research-basis) allerede inden den næste flerårige finansielle ramme.

Adgangen til beredskabskort bør så snart som muligt organiseres på operationel basis med henblik på at gøre det muligt for civilbeskyttelsesmyndighederne i medlemsstaterne at reagere mere effektivt på menneskeskabte katastrofer eller naturkatastrofer og fremme en tættere koordinering mellem de berørte lande i tilfælde af transnationale nødsituationer. En effektiv levering af civilbeskyttelsestjenester har en økonomisk betydning, der på ingen måde kan betegnes som triviel, da den kan være kritisk for såvel beskyttelsen af enkeltpersoners sikkerhed som for bevarelsen af vital økonomisk infrastruktur.

Landovervågningstjenesterne vil støtte beslutningstagerne (herunder miljøagenturerne), når de skal udforme, gennemføre og overvåge overholdelsen af lovgivningen i forbindelse med arealanvendelse, ændringer i arealdække og byforvaltning.

Både beredskabs- og landovervågningstjenester er afhængige af hjælpetjenester såsom adgang til data. De datasæt, der erhverves til tjenesterne, skal være genanvendelige for brugerne med henblik på yderligere bearbejdning, hvilket betyder, at der bør indkøbes flerbrugerlicenser, i det omfang budgettet tillader det. Desuden er der også behov for drift af den infrastruktur, der er nødvendig for indsamlingen af dataene.

Dette forslag er rettet mod offentlige og private organisationer og virksomheder, der leverer jordobservationstjenester.

5.2. Merværdien af Fællesskabets engagement og forslagets sammenhæng med andre finansielle instrumenter og eventuel synergi

Som forklaret i begrundelsen er det mest hensigtsmæssigt, at disse behov dækkes ved en foranstaltning finansieret over Fællesskabets budget.

Når det gælder fælleseuropæiske produkter, kan medlemsstaterne ikke i tilstrækkelig grad opnå målet for den foreslåede aktion, da bidragene fra de forskellige medlemsstater skal samles på europæisk plan. Andre tjenester (f.eks. beredskabskort og tematiske landovervågningskort i begrænset geografisk skala) kan bedre tilvejebringes af Fællesskabet af to grunde. For det første vil en mere sammenhængende og centraliseret forvaltning af input-data fra rumbaserede sensorer eller in situ -sensorer muliggøre økonomiske stordriftsfordele. For det andet vil en ukoordineret varetagelse af jordobservationstjenester på medlemsstatsniveau føre til overlappende bestræbelser og gøre det vanskeligt eller måske umuligt at overvåge gennemførelsen af EU's miljølovgivning ud fra gennemsigtige og objektive kriterier.

Ved at sikre en større anvendelse af disse tjenester i hele EU hos en stadig større gruppe potentielle brugere kan Fællesskabet også bidrage til optimering af sådanne tjenesters merværdi og til realisering af de fulde økonomiske og sociale gevinster ved en stærk udvikling af downstream-markederne i form af nye arbejdspladser og nye innovative tjenester i den private sektor.

For tiden er ingen andre finansielle instrumenter rettet specifikt mod de behov, som nærværende forslag er rettet imod. Dog vil der være forbindelser mellem implementeringsforanstaltningerne for dette program og forskningsaktiviteter på disse områder, der støttes over EU's rammeprogrammer. Disse forbindelser er særdeles ønskelige, da de demonstrerer den vellykkede fuldendelse af forskningsfasen og indfasningen af en operationel fase, der kan støttes over dette program.

Kommissionen vil sikre komplementaritet og konsistens med andre fællesskabspolitikker, herunder især i forbindelse med konkurrence, transport, det europæiske GNSS-program, beskyttelse af persondata, samhørighedspolitikken[39], Inspire og SEIS. Desuden bør GMES være et redskab for samarbejdet i forbindelse med udvikling, humanitær støtte og nødsituationer på verdensplan, herunder mere specifikt Afrika.

Desuden betragtes GMES-tjenesterne som værende af afgørende betydning - ikke kun fordi de direkte brugere først og fremmest er politiske beslutningstagere, men også fordi de stimulerer innovation og vækst i downstream-sektoren. GMES er derfor fuldt ud i overensstemmelse med Lissabonstrategien.

5.3. Forslagets mål, forventede resultater og tilknyttede indikatorer set i forbindelse med ABM-rammen

Dette forslag, der er knyttet til Fællesskabets politikker for konkurrenceevne, erhverv, innovation og iværksætterånd, har følgende mål:

1) muliggøre indledende operationelle GMES-tjenester, der er tilpasset de behov, som brugerne, herunder offentlige politiske beslutningstagere og private borgere, har

2) bidrage til bæredygtigheden af den observationsinfrastruktur, der er nødvendig for at levere GMES-tjenester

3) skabe mulighed for at øge den private sektors anvendelse af informationskilderne, og derved fremme innovationen i kraft af merværdi hos tjenesteudbyderne.

Især spiller udviklingen af tjenester baseret på jordobservation en vigtig rolle i forbindelse med styrkelsen af konkurrenceevnen og innovationen i industrierne i denne sektor og på downstream-markederne. Et bæredygtigt udbud af jordobservationsrelaterede tjenester i Europa kræver stadig konstante offentlige interventioner. Dette skyldes ikke kun, at markederne ikke kan tilfredsstille det offentliges behov, men også at downstream-markedet, der ikke er modnet, er stærkt afhængigt af offentlig støtte, og at dets udvikling indtil i dag i betragteligt omfang har været begrænset af usikkerhed vedrørende prisoverkommelighed og langsigtet disponibilitet for de grundlæggende tjenester og de data, de bygger på. Opnåelsen af de specifikke mål, der er skitseret ovenfor, vil derfor bidrage til vækst og jobskabelse i en innovativ sektor, hvis downstream-segment hovedsagelig består af SMV'er. Disse tjenester vil lette adgangen til nøgledata for udformningen af politikker på lokalt og regionalt plan på områder såsom landbrug, skovdrift og vandforvaltning. For eksempel vil de kunne bidrage til forbedring og vedligeholdelse af vejnettet. Dette vil til syvende og sidst betyde en bedre vurdering af klimaforandringer.

Beredskabskomponenten forventes at føre til mere effektiv levering af civilbeskyttelsestjenester, der kan bidrage til, at færre liv går tabt, og at skaderne på vital økonomisk infrastruktur mindskes, ved at muliggøre bedre forudsigelser for områder forbundet med miljørisici, adgang til hurtigere og mere nøjagtige kortlægningstjenester under katastrofer og bedre forvaltning af kriser, efter at begivenheden er indtruffet. De operationelle mål, output, resultater og hermed relaterede indikatorer er sammenfattet i tabellen nedenfor.

Operationelt mål | Output | Målindikator for output | Resultater | Resultatindikator | Virkning | Virkningsindikator |

1. Muliggøre levering af beredskabstjenester | 1.1. Europæisk kortlægningstjeneste for beredskaber | On demand-kortlægning aktiveret på europæisk plan | Øget disponibilitet for og hurtigere levering af kort | Behov tilfredsstillet inden for budgetramme | Hurtigere og mere pålidelig adgang til data og information produceret af foranstaltningen | Tilfredshedsgrad hos bruger |

1.2. Produktintegration for beredskaber | Specialiseret on demand-kortlægning aktiveret | Øget disponibilitet for specialiserede regionale kortlægningstjenester |

2. Muliggøre levering af landovervågningstjenester | 2.1. Periodiske kortlægningstjenester vedr. arealdække | Fælles EU-kortlægningstjeneste vedrørende arealdække og hotspot-arealdække | Øget disponibilitet for kortlægningstjeneste Støt datastrøm | Behov tilfredsstillet inden for budgetramme |

2.2. Dynamiske landovervågningsaktiviteter | Vitale klimavariabler på dagsbasis |

3. Støtte ibrugtagning af tjenester | 3. Foranstaltninger til støtte for ibrugtagning af operationelle tjenester | Ledsageforanstaltninger (herunder grænseflader og uddannelse) til fremme af brugeres anvendelse af information | De tekniske grænseflader er implementeret, og brugerne er bevidste om tjenesterne | Øget bevidsthed hos brugerne og øget anvendelse af tjenester |

4. Skaffe finansiel støtte til GMES-rumkomponentens operationer | 4. Rutineoperationer for Sentinel 1A, 2A og 3A[40] og dataadgangsrelaterede jordsegmentoperationer | Tilskud til støtte for Sentinel-operationer | Sikring af de tre Sentinellers rutineoperationer | Ingen afbrydelse af operationerne | Rutineoperationer sikret i hele foranstaltningens levetid |

5. Erhvervelse og levering af data | 5. Indkøb af data til støtte for tjenesters drift | Kontrakt om dataerhvervelse/-adgang | Flerbrugerlicenser på data | Øget datadisponibilitet og -adgang |

5.4. Gennemførelsesmetode (vejledende)

Angiv nedenfor, hvilken eller hvilke metoder[41] der er valgt til gennemførelse af foranstaltningen.

X Central forvaltning

X Direkte af Kommissionen

X Indirekte ved delegation til:

( Forvaltningsorganer

X Organer oprettet af Fællesskaberne, jf. artikel 185 i finansforordningen

X Nationale offentlige organer eller public service-organer

X Internationale organisationer

Fælles eller decentral forvaltning

Med medlemsstaterne

Med tredjelande

X Fælles forvaltning med internationale organisationer (Den Europæiske Rumorganisation )

De forskellige foranstaltninger vil blive implementeret direkte af Kommissionen ved hjælp af:

- Tilskud tildelt i forbindelse med en åben forslagsindkaldelse

- Tilskud tildelt til bestemte modtagere identificeret i det årlige arbejdsprogram

- Udbudsprocedurer.

6. OVERVÅGNING OG EVALUERING

6.1. Overvågningssystem

Der etableres et overvågningssystem for at sikre resultater af højeste kvalitet og optimal udnyttelse af ressourcerne. Overvågningen finder sted under hele programmets løbetid. Den vil være baseret på tilbagemeldinger om programmet fra institutionelle brugere og modtagere og omfatte dataevaluering og dataindsamling ved målrettede rundspørger.

6.2. Evaluering

6.2.1. Forudgående evaluering

En udvidet konsekvensanalyse, der inddrager forudgående evalueringskrav, er gennemført. Efter en sammenlignende vurdering af mulige løsningsmodeller fandt man frem til den foretrukne model og vurderede derefter denne models virkninger, risici og formodede omkostningseffektivitet. Nærværende forslag er i fuld overensstemmelse med konklusionerne af vurderingen.

6.2.2. Forholdsregler efter en midtvejsevaluering eller efterfølgende evaluering (konklusioner, der kan drages af lignende tidligere erfaringer)

Dette forslag bygger på erfaringer indhentet i løbet af udviklingen af GMES som forskningsinitiativ over de seneste ti år. Disse erfaringer viser, at mens det stadig er nødvendigt at yde finansiering til forskning med henblik på fortsættelsen af GMES, er det blevet nødvendigt at støtte leveringen af visse centrale jordobservationstjenester med henblik på at kunne drage fuld nytte af de hidtidige investeringer og på at kunne reagere på de ovenfor identificerede behov.

6.2.3. Regler for fremtidige evalueringer og deres hyppighed

Atten måneder efter programmets påbegyndelse foretages der en ekstern midtvejsevaluering af de opnåede resultater og de kvalitative aspekter ved programmets gennemførelse. To år efter programmets afslutning forelægges der en ekstern opfølgende evaluering af programmets resultater og virkninger.

7. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Administrativt tilsyn med kontrakter, tilskud og tilknyttede betalinger vil henhøre under Kommissionens centrale tjenestegrene og/eller EU's repræsentationer i modtagerlandene.

Undersøgelserne vil især vedrøre udgifternes art (berettigelse), overholdelsen af budgettet (faktiske omkostninger) og kontrollen af supplerende dokumenter og relevant dokumentation.

8. RESSOURCER

8.1. Finansielle omkostninger i forbindelse med forslagets mål

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

(Beskrivelse af mål. foranstaltninger og output) | Type output | Gen.snit. omkostn. | 2011 | 2012 | 2013 | I ALT |

2011 | 2012 | 2013 | År n+3 | År n+4 | År n+5 |

Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte[42] (XX 01 01) | A*/AD | 11 | 12 | 12 |

B*, C*/AST | 6 | 8 | 9 |

Personale, der finansieres[43] over art. XX 01 02 | 1 | 2 | 3 |

Andet personale[44], der finansieres over art. XX 01 04/05 | 0 | 0 | 0 |

I ALT | 18 | 22 | 24 |

Generaldirektoratet vil søge at rationalisere sin organisatoriske tilrettelæggelse ved at tilstræbe flere synergier og endnu en gang undersøge sin personalesituation i lyset af omstændighederne på tidspunktet for forelæggelsen af resultaterne af Kommissionens igangværende HR-screeningsproces og især i lyset resultaterne heraf. Det forventes, at der ved undersøgelsen af disse ressourcer vil blive afdækket tilstrækkeligt med interne omallokeringsmuligheder til, at størstedelen af personalebehovet i forbindelse med dette initiativ kan dækkes. Hvis det fulde personalebehov ikke kan afdækkes ved denne proces, vil brugergeneraldirektoraterne indgive ansøgning om balancering af personalebehovet i forbindelse med den pågældende APS-procedure.

8.2.2. Opgavebeskrivelse

- Policy officers (AD/SNE): ansvarlige for programrelateret udformning af politikker og overordnet koordinering

- Programledere (AD): ansvarlige for gennemførelse, overvågning og evaluering af programmet

- Assisterende programledere (AST): ansvarlige for assistance til programledere

- Finans- og kontraktassistenter (AST/kontraktagenter): ansvarlige for forvaltning af tilskud og kontrakter

- Administrative assistenter (AST): ansvarlige for administrativ og sekretariel støtte.

8.2.3. Kilde til personaleressourcer (vedtægtsomfattede)

( Stillinger, der i øjeblikket er allokeret til forvaltningen af programmet, og som skal erstattes eller forlænges.

( Stillinger, der er forhåndsallokeret i forbindelse med APS/FBF-proceduren for år n.

X Stillinger, hvorom der skal ansøges i forbindelse med den næste APS/FBF-procedure.

X Stillinger, som skal omfordeles under anvendelse af eksisterende ressourcer inden for det pågældende generaldirektorat (intern omfordeling).

( Stillinger, der er nødvendige i år n, men ikke omfattet af APS/FBF-proceduren for det pågældende år.

De nødvendige personalemæssige og administrative ressourcer vil blive dækket via tildelingen til det ansvarlige GD inden for rammerne af de årlige procedurer i lyset af de budgetmæssige begrænsninger.

8.2.4. Andre administrative udgifter, der er medtaget i referencebeløbet (XX 01 04/05 – Udgifter til administrativ forvaltning)

I mio. EUR (3 decimaler)

Budgetpost (nummer og betegnelse) | 2011 | 2012 | 2013 | År n+3 | År n+4 og ff. | I ALT |

1. Teknisk og administrativ bistand (herunder personaleudgifter) |

Forvaltningsorganer[45] |

Anden teknisk og administrativ bistand |

- intern |

- ekstern[46] | 1 | 2 | 2 |

Teknisk og administrativ bistand i alt | 1 | 2 | 2 |

8.2.5. Udgifter til personaleressourcer og hermed forbundne udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

I mio. EUR (3 decimaler)

Type personaleressourcer | 2011 | 2012 | 2013 | År n+3 | År n+4 | År n+5 og ff. |

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte (XX 01 01) | 2,1 | 2,4 | 2,6 |

Personale finansieret over artikel XX 01 02 (hjælpeansatte, nationale eksperter, kontraktansatte osv.) (oplys budgetpost) | 0,06 | 0,14 | 0,2 |

Samlede udgifter til personaleressourcer og hermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 2,1 | 2,5 | 2,8 |

Beregning – Tjenestemænd og midlertidigt ansatte

Der henvises om fornødent til punkt 8.2.1.

122 000 EUR pr. deltager pr. år

73 000 EUR pr. SNE pr. år

64 000 EUR pr. kontraktansat pr. år

Beregning – personale, der finansieres over art. XX 01 02

2011 – 1 kontraktansat

2012 – 1 kontraktansat + 1 SNE

2013 – 2 kontraktansatte + 1 SNE

8.2.6. Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

I mio. EUR (3 decimaler)

2011 | 2012 | 2013 | År n+3 | År n+4 | År n+5 og ff. | I ALT |

XX 01 02 11 01 – Tjenesterejser | 0,023 | 0,025 | 0,030 | 0,078 |

XX 01 02 11 02 – Møder og konferencer | 0,208 | 0,208 | 0,208 | 0,624 |

XX 01 02 11 03 - Udvalg[47] | 0,139 | 0,139 | 0,139 | 0,417 |

XX 01 02 11 04 – Undersøgelser og høringer |

XX 01 02 11 05 - Informationssystemer |

2. Andre forvaltningsudgifter i alt (XX 01 02 11) | 0,350 | 0,352 | 0,357 | 1,059 |

3. Andre udgifter af administrativ karakter (angiv hvilke, herunder budgetpost) |

Administrative udgifter i alt, undtagen udgifter til personaleressourcer og hermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0,350 | 0,352 | 0,357 | 1,059 |

Beregning – Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

Højst 20 todages tjenesterejser til en gennemsnitlig udgift af 750 EUR om dagen = 30 000 EUR

6 todages møder med gennemsnitligt 30 deltagere til 1 044 EUR (860 EUR for rejse + 92 EUR pr. dag * 2 dage) = 187 920 EUR

3 udvalgsmøder: 860 EUR pr. deltager * 54 deltagere (pr. år) = 139 320 EUR

De nødvendige personalemæssige og administrative ressourcer vil blive dækket via tildelingen til det ansvarlige GD inden for rammerne af de årlige procedurer i lyset af de budgetmæssige begrænsninger.

8.2.7. Implementering - personaleressourcer

Med henblik på beregning af de personaleressourcer, der er nødvendige til denne foranstaltning, blev følgende analyser gennemført:

- Identificering af implementeringsmekanismer for leveringen af de forskellige output

- Identificering af de vigtigste hovedkategorier for de arbejdsopgaver, der kræves udført i forbindelse med implementeringsmekanismerne

- Identificering af antallet af gentagelser af arbejdsopgaven i løbet af foranstaltningens varighed

- Skønnet personalebehov i fuldtidsækvivalenter (FTE) pr. år.

Sammenfattende beskrivelse af implementeringsmekanismer

Operationelle mål | Output | Gennemførelsesmekanismer |

1. Muliggøre levering af beredskabstjenester | 1.1. Europæisk kortlægningstjeneste for beredskaber | Indkøb med henblik på hurtige on demand-kortlægningstjenester; andre on demand-kortlægningstjenester, der dækker forskellige faser af responscyklussen; reference mapping; kortvalidering og -kontrol; dataarkivering, stedfæstelse og udbredelsesfunktioner. Forvaltning af indkøbscyklus. Opfølgning af tjenesten. Koordinering af andre relevante tjenesteydere. |

1.2. Produktintegration for beredskaber | Forslagsindkaldelse vedrørende tilskud til relevante foretagender på området, der fokuserer på specifik information til slutbrugere på regionalt plan på basis af data leveret på EU-plan. Forvaltning af forslagsindkaldelsescyklus. Opfølgning af tilskudstildelingen. Fornøden koordinering mellem forskellige civilbeskyttelsesorganisationer. |

2. Muliggøre levering af landovervågningstjenester | 2.1. Periodiske kortlægningstjenester vedr. arealdække | Foranstaltninger på europæisk plan: Indkøb med henblik på etablering af følgende tjenester på europæisk plan: billedforbehandling; adgang til referencedata; produkter vedrørende multipelt arealdække og ændringer i arealdække; kortvalidering og -kontrol; dataarkivering, stedfæstelse og udbredelsesfunktioner. Forvaltning af indkøbscyklus. Opfølgning af tjenesten. Koordinering af andre relevante tjenesteydere. Foranstaltninger på regionalt plan: Forslagsindkaldelse vedrørende tilskud til relevante foretagender på området med henblik på at udlede europæiske produkter af aggregater af fortegnelser i medlemsstaterne ved hjælp af en fælles, objektorienteret model. Opfølgning af tilskudstildelingen. Fornøden koordination mellem de relevante organisationer. |

2.2. Dynamiske landovervågningsaktiviteter | Indkøb med henblik på oprettelse af en tjeneste til daglig produktion af et sæt bio-geofysiske parametre i realtid på globalt plan. Forvaltning af indkøbscyklus. Opfølgning af tjenesten. Koordinering af andre relevante tjenesteydere. |

3. Støtte ibrugtagning af tjenester | 3. Foranstaltninger til støtte for ibrugtagning af operationelle tjenester | Indkøb med henblik på levering af en tjeneste rettet mod stimulering af data- og informationsanvendelse hos slutbrugerne og mod "tilslutning" af GMES-tjenesterne til det brugerspecifikke miljø og informationsstrømmen. Forvaltning af indkøbscyklus. Opfølgning af tjenesten. Koordinering af andre relevante tjenesteydere. |

4. og 5. Skaffe finansiel støtte til GMES-rumkomponenten og dataadgang | 4. Rutineoperationer for Sentinel 1A, 2A og 3A[1], dataadgangsrelaterede jordsegmentoperationer og aftaler om dataadgang med dataejerne | Finansiering af ESA-drevne aktiviteter, muligvis under fælles ledelse. Forvaltning af aftale om fælles ledelse. Indkøb af in situ-data og forvaltning af indkøbscyklus. Opfølgning af relevante aktiviteter. |

Nødvendige personaleressourcer pr. output og arbejdsopgave

Output | Hovedkategori af arbejdsopgave | Antal arbejdsopgaver | 2011 (FTE) | 2012 (FTE) | 2013 (FTE) |

1.1. Europæisk kortlægningstjeneste for beredskaber | a) Indkøb vedr. design, offentliggørelse, evaluering og kontrahering | 1 | 1 |

b) Opfølgning af kontraheret kortlægningstjeneste | 2 | 0,5 | 0,5 |

c) Koordinering af europæisk kortlægning | 3 | 0,25 | 0,5 | 1 |

d) Finansiel bearbejdning og administrativ opfølgning af aktiviteten | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

1.1 i alt: | 1,75 | 1,5 | 2 |

1.2. Produktintegration for beredskaber | a) Tilskud - Forslagsindkaldelse vedr. design, offentliggørelse, evaluering og kontrahering | 3 | 0,75 | 0,5 | 0,5 |

b) Opfølgning af tilskud til specifikke kortlægningsaktiviteter | 15 | 0,25 | 1 | 1 |

c) Koordinering på europæisk plan af relevante operatører | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

d) Finansiel bearbejdning og administrativ opfølgning af aktiviteten | 15 | 1 | 1,5 | 1,5 |

1.2 i alt: | 2,5 | 3,5 | 3,5 |

Subtotal for mål nr. 1: | 4,25 | 5 | 5,5 |

2.1. Periodiske kortlægningstjenester vedr. arealdække | a) Indkøb vedr. design, offentliggørelse, evaluering og kontrahering | 3 | 1 |

b) Opfølgning af kontraherede tjenester | 9 | 0,5 | 1 | 2 |

c) Tilskud - Forslagsindkaldelse vedr. design, offentliggørelse, evaluering og kontrahering | 3 | 0,25 | 0,5 | 0,5 |

d) Opfølgning af tilskud | 9 | 0 | 0,5 | 0,5 |

e) Koordinering på europæisk plan af relevante operatører | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

f) Finansiel bearbejdning og administrativ opfølgning af indkøb og tilskud i forbindelse med aktiviteten | 18 | 1,5 | 2,5 | 3 |

2.1 i alt: | 3,75 | 5 | 6,5 |

2.2 Dynamiske landovervågningsaktiviteter | a) Indkøb vedr. design, offentliggørelse, evaluering og kontrahering | 1 | 0,75 |

b) Opfølgning af kontraherede tjenester | 2 | 0,25 | 0,5 | 0,5 |

c) Udbredelses- og ledsageforanstaltninger | 3 | 0,75 | 0,75 |

d) Finansiel bearbejdning og administrativ opfølgning af aktiviteten | 3 | 0,75 | 0,75 | 0,75 |

2.2 i alt: | 1,75 | 2 | 2 |

Subtotal for mål nr. 2: | 5,5 | 7 | 8,5 |

3. Ibrugtagning af operationelle tjenester | a) Indkøb vedr. design, offentliggørelse, evaluering og kontrahering | 1 | 1 |

b) Opfølgning af kontraherede tjenester | 2 | 0,5 | 0,5 |

c) Koordinering | 2 | 0,5 | 0,5 |

d) Finansiel bearbejdning og administrativ opfølgning af aktiviteten | 2 | 0,25 | 0,5 | 0,5 |

Subtotal for mål nr. 3: | 1,25 | 1,5 | 1,5 |

4. og 5 GMES-rumoperationer og dataadgang | a) Udarbejdelse af aftale om fælles ledelse med ESA | 1 | 1 |

b) Operationelt tilsyn med aftalen | 3 | 1 | 1 |

(c) Koordinering på nationalt plan/medlemsstatsplan | 3 | 0,5 | 0,5 |

d) Administrativt og finansielt tilsyn med aftalen | 3 | 0,5 | 0,5 |

Subtotal for mål nr. 4 o 5 | 1 | 2 | 2 |

Forvaltning, ekspertrådgivning og generalomkostninger | a) Forvaltning – Chef | 3 | 1 | 1 | 1 |

b) Finansiel koordinering | 3 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |

c) Juridisk rådgiver | 3 | 0,5 | 1 | 1 |

d) Rumspecialist | 3 | 1 | 1 | 1 |

e) Brugergrænseflade – kontaktperson | 3 | 1 | 1 | 1 |

f) Sekretariat | 3 | 2 | 2 | 2 |

Generalomkostninger i alt | 6 | 6,5 | 6,5 |

I alt nødvendige personaleressourcer | 18 | 22 | 24 |

[1] Jf. meddelelsen "Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) - for en sikrere planet", KOM(2008) 748 af 12.11.2008 ("2008-meddelelsen").

[2] I RP6 anvendte EU 100 mio. EUR på GMES-projekter, mens ESA investerede yderligere 100 mio. EUR i GMES-tjenesteprojekter. I forbindelse med rumtemaet under særprogrammet "Samarbejde" i RP7 vil EU yde 430 mio. EUR til GMES-tjenesteprojekter og til indsamling af data til disse tjenester i perioden 2007-2013. Der vil blive ydet yderligere 624 mio. EUR fra rumtemaet under RP7 til udvikling af ESA's GMES-rumkomponentprogram, som i alt beløber sig til 2 246 mio. EUR (efter de økonomiske vilkår i 2008) (inklusive finansiering fra ESA-medlemsstaterne).

[3] Bl.a. mangler politikerne i Europa i dag aggregerede oplysninger af tilstrækkelig kvalitet på europæisk eller globalt plan.

[4] Jf. Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013).

[5] KOM(2005) 565 af 10.11.2005.

[6] I overensstemmelse med artikel 49, stk. 6, litra b), i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1).

[7] KOM(2006) 231 af 22.9.2006.

[8] Århuskonventionen af 25. juni 1998 om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet giver ethvert menneske ret til at få udleveret miljøoplysninger, som de offentlige myndigheder ligger inde med ("adgang til miljøoplysninger"), at deltage i beslutningsprocesser på miljøområdet og kende til procedurerne for indsigelse mod offentlige beslutninger, som er truffet uden overholdelse af de to ovennævnte rettigheder eller miljølovgivningen generelt ("adgang til klage og domstolsprøvelse").

[9] Se også afsnit 1.4.

[10] Eksisterende rummissioner, som leverer data til GMES, omfatter Spot, TerraSAR-X, EUMETSAT-satellitter, CosmoSkymed, DMC Deimos, Ikonos, GeoEye, Quickbird og ENVISAT.

[11] ESA er i færd med at udvikle fem "Sentinelmissioner" inden for rammerne af ESA's GMES-rumkomponentprogram.

[12] EUT L 108 af 25.4.2007, s. 1.

[13] Omfatter Det Europæiske Miljøagentur (EEA), Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (EMSA), Den Europæiske Unions Satellitcenter (EUSC), Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) og Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (FRONTEX).

[14] Som beskrevet i 2008-meddelelsen vil Kommissionen fortsat undersøge, hvorvidt udvikling af markedsmulighederne og omkostningsbaserede brugerafgifter vil kunne bane vej for en reduktion af de offentlige investeringers andel efter 2014.

[15] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

[16] EUT C […] af […], s. […].

[17] EUT C […] af […], s. […].

[18] EUT C […] af […], s. […].

[19] EUT C […] af […], s. […].

[20] EUT C 136 af 20.6.2007, s. 1.

[21] EUT L 261 af 6.8.2004, s. 64.

[22] EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

[23] EUT L 400 af 30.12.2006, s. 1.

[24] KOM(2008) 748 af 12.11.2008.

[25] EUT L 108 af 25.4.2007, s. 1.

[26] KOM(2008) 46 endelig.

[27] EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

[28] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

[29] EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

[30] EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

[31] EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

[32] EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1.

[33] Opdelte bevillinger.

[34] Udgifter, som ikke henhører under kapitel xx 01 i afsnit xx.

[35] Udgifter inden for artikel xx 01 04 i afsnit xx.

[36] Udgifter inden for kapitel xx 01, som ikke henhører under artikel xx 01 04 eller xx 01 05.

[37] Jf. punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale.

[38] I overensstemmelse med finansforordningens artikel 49, stk. 6, litra b.

[39] I afsnit 1.1.2 i Fællesskabets strategiske retningslinjer for samhørighed 2007-2013 understreges behovet for at styrke forbindelserne mellem miljøbeskyttelse og vækst, og der henvises specifikt til GMES.

[40] Sentinel er rummissioner, der er udviklet inden for rammerne af ESA's operationelle program og samfinansieret af EU.

[41] Hvis der angives flere metoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Relevante bemærkninger" i dette punkt.

[42] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[43] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[44] Udgifter, der er medtaget i referencebeløbet.

[45] Der skal henvises til den specifikke finansieringsoversigt for det eller de pågældende forvaltningsorganer.

[46] Teknisk og administrativ bistand i forbindelse med koordinering af tilskud på medlemsstatsniveau for aktivitet 1 og landovervågning.

[47] Oplys, hvilken type udvalg det drejer sig om, og hvilken gruppe det tilhører.