DA    DA DA 
 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 16.12.2008 
SEK(2008) 3056 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
 
Ledsagedokument til 
forslag til 
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
 
om ændring af forordning (EF) nr. 1927/200 6 om oprettelse af Den Europæiske Fond 
for Tilpasning til Globaliseringen 
  
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
{KOM(2008) 867 endelig} 
{SEK(2008) 3055} 
 
DA 2   DA INDLEDNING  
På baggrund af omfanget af den aktuelle økonomi ske krise og den hast, hvormed den udvikler 
sig, var det nødvendigt at tilpasse det forslag, der behandles i nærværende konsekvensanalyse. Kommissionen meddelte i si n europæiske økonomiske genopretningsplan, 
som den vedtog den 26. november 2008, at den ville fremsætte forslag om at udvide Globaliseringsfondens in terventionsområde som led i Europas kriseberedskab og gøre den til 
et effektivt og hurtigt fungere nde instrument for derved at  leve op til de grundlæggende 
principper om solidaritet og social retfærdighed.  Dette førte til, at interventionsområdet i det 
endelige forslag blev udvidet t il "en alvorlig forstyrrelse i økonomien som følge af 
globaliseringen", en dimension, der ikke var dækket i den udgave af konsekvensanalysen, der 
blev forelagt for Udvalg et for Konsekvensanalyse.  
Konsekvensanalysen vedrører den planlagt e revision af forordning (EF) nr. 1927/2006 om 
oprettelse af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen ("globaliseringsfondsforordninge n"), hvis artikel 20 indeholde r en bestemmelse om, at 
Kommissionen på grundlag af den første årsrapport kan forelægge  et forslag om revision af 
forordningen. Kommissionen vedtog sin rapport om Globaliseringsfonde ns interventioner i 
løbet af det første år den 2. juli 2008 og oplyste i rapporten, at den ville undersøge, hvordan 
Globaliseringsfonden kan udnyttes bedre. Konsekvensanalysen blev udarbejdet mellem juli 
og september 2008. På grund af den korte tid, der er  til rådighed for at få sagen behandlet i 
Europa-Parlamentet i den indeværende valgperiod e, blev de øvrige afde linger hørt på ad hoc-
basis, mens konsekvensanalysen blev udarbejdet. 
Kommissionen hørte medlemsstaterne s eksperter og arbejdsmarkedets  parter to gange: første 
gang i juli 2008 ved hjælp af et spørgeskem a om Globaliseringsf ondens aktiviteter og 
forvaltning og om eventuelle fo rbedringer, der kunne udledes af  fondens årsrapport, og anden 
gang på en konference, der blev afholdt i Brux elles den 4. september 2008 med deltagelse af 
repræsentanter for medlemsstaterne og andre interesserede parter. Ud over de synspunkter, 
som medlemsstaterne og andre interesserede part er gav udtryk for i deres høringssvar, indgik 
der også relevante eksterne data i konsekvens analysen. Konsekvensanalysen er blevet 
revideret for at tage hensyn til udtalelser fra Udvalget for Konsekvensanalyse. 
P
ROBLEMSTILLINGEN  
Globaliseringsfonden blev oprettet i december 2006 i den hensigt at sætte EU i stand til at yde 
støtte til og vise solidaritet med arbejdstagere, de r har mistet deres arbejde efter større 
strukturelle ændringer i verdens handelsmøns tre som følge af globaliseringen. Den dækker 
perioden 2007-2013 og råder over et årligt budget på 500 mio. EUR, der skal bruges til at 
støtte aktive arbejdsmarkedsforanstaltni nger såsom hjælp til jobsøgning og tilskud til 
uddannelse og mobilitet. I konsekvensanal ysen af det oprindelige forslag til 
globaliseringsfondsforordning1 blev det anslået, at Globaliseringsfonde n kunne støtte 35 000 
til 50 000 arbejdstagere pr. år med mellem 10 000 og 20 000 EUR hver. 
Efter de første 18 måneder andrager Globalis eringsfondens interven tioner langt mindre end 
det: I 2007 og første halvår af 2008 modtog Globaliseringsf onden 12 støtteansøgninger fra 
                                                 
1 SEK(2006) 274, bilag til KOM(2006) 91 endelig. 
 
DA 3   DA otte medlemsstater, der tilsammen andr og 67,5 mio. EUR i fond sstøtte til 15 000 
arbejdstagere, svarende til 4 500 EU R pr. arbejdstager i gennemsnit. 
I sit forslag til europæisk økonomisk genopret ningsplan har Kommissionen afdækket behovet 
for at gøre Globaliseringsfonden til et mere effektivt instru ment for hurtig intervention og 
udnytte dens potentiale fuldt ud  som led i kriseberedskabet. I henhold til den gældende 
globaliseringsfondsforordning er kun handelsrelate rede afskedigelser st øtteberettigede. Den 
internationale krise påvirker imidlertid  samfundsøkonomien og beskæftigelsen på mange 
andre måder end gennem (international) handel. Ud over at nedsætte minimumstærsklen for 
støtte foreslår Kommissionen at ændre kriterierne for stø tteberettigelse under 
Globaliseringsfonden, så de omfatter afskedigelser, der er resultatet af alvorlige forstyrrelser i 
økonomien, og derved tager direkte sigte på kris ens virkninger på beskæftigelsen. På denne 
måde vil Globaliseringsfonden kunne yde støtte til flere arbejdstagere, der mister deres 
arbejde som følge af globaliseringen, men som hi dtil ikke har kunnet opnå  støtte fra fonden. 
De vigtigste spørgsmål er: 
• om Globaliseringsfonden i sin nuværende form lever op til det erklær ede solidaritetsmål, 
dvs. om Globaliseringsfondens midler er til rådighed for de berørte afskedigede 
arbejdstager 
• om fondens foranstaltninger svarer til de enkeltes behov 
• om Globaliseringsfonden er et passende inst rument i forhold til den internationale 
finanskrise. 
I 2007 registrerede Den Europæiske Over vågning af Omstrukturering (European 
Restructuring Monitor – ERM) 66 tilfælde af omstrukturer inger af virksomheder, som 
involverede mere end 1 000 arbejdstagere, hv ortil kommer yderligere 38 tilfælde i første 
halvår af 2008. Sammenlignet hermed ha vde Globaliseringsfonden 12 tilfælde i 2007 og 
2008. Tallene fra ERM dækker alle registrerede begivenheder uanset art, og nogle af dem 
falder helt tydeligt uden for de gælden de kriterier for støtteberettigelse under 
Globaliseringsfonden. Imidlertid har medlemsstat erne gjort Ko mmissionen opmærksom på, at 
der under de gældende regler kunne være indgivet flere ansøgninger om 
globaliseringsfondsstøtte, men at  de af mange forskellige gr unde ikke blev indgivet. At 
dømme efter den dokumentation, de nationale myndigheder har indsendt og de synspunkter, 
der kom til udtryk under høringen, kan der være tilf ælde, hvor afskedigelserne foregår over en 
længere periode, og minimumstærsklerne ikke kan nås inden for referenceperioden. Korte 
referenceperioder gør det især vanskeligt at nå at indhente informationer på regionalt og lokalt 
plan.  
ERM registrerede også 73 begi venheder, der førte til afskedigelse af mellem 500 og 1 000 
arbejdstagere, og lige som for de mere omfa ttende afskedigelsesbegivenheders vedkommende 
er det sandsynligt, at nogle af disse begivenh eder skyldtes ændringer i de internationale 
handelsmønstre. Disse arbejdstagere, som er ra mt af handelsrelaterede afskedigelser, kan 
imidlertid ikke få støtte fra Globaliseringsfonden efter de  gældende støttekriterier. 
Af ovenstående kan det konkluderes, at Globa liseringsfondens solidaritetsmål kun delvis 
opfyldes under de gældende regler, og at den situ ation kan afhjælpes ved at nedsætte antallet 
af arbejdstagere, der som minimum skal afsked iges, for at fonden kan yde støtte, fra 1 000 til 
500. 
 
DA 4   DA For så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt gl obaliseringsfondsforanstaltningerne modsvarer 
de individuelle arbejdstageres behov, fremgå r det af Globaliseringsfondens analyser, af 
mange spørgsmål til Kommissionen og af input fra medlemsstaternes eksperter og andre interesserede parter, at kombina tionen af krav (især gennemførelse af en samordnet pakke af 
individualiserede tilbud inden for en 12-måne ders-periode) går ud over foranstaltningernes 
kvalitet og betyder, at der ikke er tilstrækkelig tid til, at foranstaltningerne kan nå at virke og 
bidrage effektivt til at få især de mest udsatte arbejdstagere i gang med et  nyt job. Det foreslås 
derfor at udvide gennemførelsesperioden til 24 måneder.  
For at gøre tilskud fra Globaliseringsfonden e ndnu mere attraktiv for medlemsstaterne 
foreslås det at sætte den fælles intervention ssats op til 75 %, så den bringes i nærmere 
overensstemmelse med strukturfondene. 
M
ÅL 
Det overordnede politiske mål er at give EU et  effektivt instrument, der på en fleksibel og 
sikker måde kan løse problemerne med de alvorlige økonomiske forstyrrelser, som 
globaliseringen forårsager. Det specifikke mål med tiltaget er at  gøre Globaliseringsfonden til 
et mere fleksibelt instrument og opnå en bedr e udnyttelse af fondens mi dler. Det skal ske ved 
at udvide interventionsområdet og effektivisere fonde ns indsats for at få arbejdstagere, der har 
mistet jobbet som følge af globaliseringen, i arbe jde igen. De tilsigtede operationelle mål er: 
1) at tilpasse støttekriterierne, så de bri nges i tættere overensstemme lse med forholdene på 
arbejdsmarkedet, 2) at styrke effektiviteten af de foranstaltninger, der skal få de afskedigede 
arbejdstagere i arbejde igen, 3) at gøre det me re attraktivt for medlemsstaterne at søge 
samfinansiering fra Globaliseringsfonden, 4) at sikr e, at alle arbejdstager e, der er berørt af 
udviklingen på de globale markeder, behandles en s, 5) at forbedre kv aliteten af ansøgninger 
og foranstaltninger og 6) at sørge for retssi kkerhed om visse uklare nøgleelementer i den 
gældende globaliseringsfondsforordning. 
POLITIKMULIGHEDER OG VURDERING  
Fire muligheder – med to alternativer for den tredje mulighed – er bl evet vurderet på deres 
sociale, økonomiske og budgetmæssige virkninger: 
• Ved mulighed 1, "Ingen ændring", ville globa liseringsfondsforordningen fortsat gælde 
uforandret. Fordelene ved denne mulighed er, at der sikres fortsat kontinuitet i 
lovgivningsrammen og de praktiske aspekter af gennemførelsen af de foranstaltninger, som 
Globaliseringsfonden bidrager ti l finansieringen af. I betragtning af at der i 2007 og 2008 
var usædvanligt få begivenheder, der førte til  masseafskedigelser, kunne man forvente, at 
antallet af begivenheder, der er berettigede til støtte fra Globaliser ingsfonden, ville blive 
fordoblet i 2009 og fremover. 
• Ved mulighed 2, "Ingen ændringer plus forb edringer", indføres en række praktiske 
forbedringer uden ændringer til globaliseri ngsfondsforordningen. Disse forbedringer 
indebærer: forenkling af procedurer og ans øgningskrav, udnyttelse af bestående netværk til 
at fremme interessen for Globaliseringsfonde n blandt potentielle interessenter og til 
udveksling af erfaringer, tyde liggørelse af servi cesektorens støtte muligheder og af 
mulighederne for at opnå st øtte til foranstaltninger såsom mobilitetsbidrag og 
mikrokreditter og endelig optrapning af oplysningsa ktiviteter for at gøre 
 
DA 5   DA Globaliseringsfonden mere syn lig. Der er imidlertid en række ulemper forbundet med 
denne mulighed, som ville gøre Globalis eringsfonden mindre effektiv som 
finansieringsinstrument, end det var lovgivers hensigt. Medlemsstaterne ville fortsat have 
vanskeligt ved at opfylde inte rventionskriterierne, og den kort e støtteperiode ville stadig 
gøre det svært at iværksætte foranstaltninger, der modsvare r de berørte arbejdstageres 
behov. 
Under mulighed 3, "Forbedringer og praktiske  ændringer", vurder ede Kommissionen to 
alternativer vedrørende krit eriet for støtteberettigelse: 
• Ved "alternativ A: Handel" til mulighed 3 ville kriteriet for støtteberettigelse fortsat være 
ændringer i verdens handelsmønstre, men globaliseringsfondsforordningen ville blive 
ændret på følgende måder: Antallet af arbejd sløse, der udløser støtte berettigelse, nedsættes 
fra 1 000 til 500; afskedigelser,  som finder sted inden refe renceperiodens begyndelse, 
regnes for afskedigelser, der er berettiget ti l støtte fra Globaliseringsfonden; den periode, 
hvor der kan modtages støtte fra Globaliser ingsfonden, sættes op fra 12 til 24 måneder; det 
beløb, der på Kommissionens initiativ kan be nyttes til finansiering af teknisk bistand, 
tydeliggøres, og anvendelsesområdet for den te kniske bistand udvides med inddragelse af 
fremadrettede aktiviteter; betydningen af "anve ndelse" af det finansie lle bidrag præciseres; 
og standardinterventionssatsen for støtte fr a Globaliseringsfonden sættes op fra 50 % til 
75 % af de samlede omkostninger. "Alternativ  A: Handel" til mulighed 3 ville betyde, at 
flere afskedigede arbejdstag ere kunne få udbytte af Globa liseringsfonden i længere tid. 
Mange ville komme i arbejde igen, og de samf inansierede foranstaltninger ville blive mere 
effektive. Imidlertid ville dette alternativ ikke  gøre det muligt for fonden at sikre, at alle 
arbejdstagere, der mister deres arbe jde som følge af store ændringer på 
verdensmarkederne, behandles ens. 
• Ved "alternativ B: Markeder" til mulighed 3 ville globaliseringsf ondsforordningen blive 
ændret som ovenfor beskrevet med en enkelt undtagelse: Kriteriet for støtteberettigelse 
udvides fra gennemgribende ændringer i verd ens handelsmønstre til også at omfatte 
gennemgribende ændringer på verdensmar kederne såsom ændringer i produktion og 
produktionsteknologi, ændringer af produktionstilr ettelæggelsen (f.eks. outsourcing) samt 
af adgang til og priser på råmaterialer og a ndre input. "Alternativ B: Markeder" ville 
kombinere de positive virkninger af det ovenf or beskrevne alternativ med øget solidaritet 
og social integration, i kraft af at Globaliser ingsfondens interventionsområde udvides til at 
omfatte flere af de typer begivenheder,  som globaliseringen bringer med sig.  
• Mulighed 4 "Forbedringer og opera tionelle ændringer for at afhj ælpe alvorlige forstyrrelser 
i økonomien som følge af globaliseringen" ville  betyde en ændring af forordningen som 
under alternativet "Handel" ovenfor, men interventionsområdet ville blive udvidet endnu 
mere end under alternativet "Markeder". Denne mulighed rummer således alle de positive elementer i de andre muligheder og vil derudov er sætte Globaliseringsfonden bedre i stand 
til at opfylde de behov, der følger af  den internationale finanskrise. 
K
ONKLUSIONER  
På baggrund af Kommissionens analyse ser det ud til, at mulighed 4 "Forbedringer og 
operationelle ændringer for at afhjælpe alvorlige forstyrrelser i økonomien som følge af 
globaliseringen" inkluderer alle fordelene ved de andre muligheder og har potentiale til at 
håndtere flere begivenheder forårsaget af gl obaliseringen og få globa liseringsfondsstøtten ud 
 
DA 6   DA til flere arbejdstagere. Mulighed 4 synes således at virkeliggøre solidaritetsmålet bedst, i og 
med at denne mulighed tilvejebringer støtte til flere afskedigede arbejdstagere.