2.1.4. Supplerende tabel for indberetning af det offentliges indgreb til støtte for finansielle institutioner

Ændringer af BNP har en større nævnereffekt for den offentlige gældskvotient end for den offentlige underskudskvotient. Ændringen af BNP havde en virkning på gældskvotienten i flere medlemsstater. Der blev navnlig observeret stigninger i gældskvotienten for Spanien (+0,5 procentpoint), Frankrig og Luxembourg (+0,4 procentpoint) og Grækenland (+0,3 procentpoint) og fald i gældskvotienten for Cypern (-1,3 procentpoint), Bulgarien, Tjekkiet og Østrig (-0,7 procentpoint), Ungarn og Finland (-0,6 procentpoint) og endelig et væsentligt fald i gældskvotienten for Irland (-15,1 procentpoint). Ændringen af BNP havde en begrænset virkning på underskudskvotienten i alle medlemsstater undtagen Irland (+0,4 procentpoint) og Bulgarien (+0,1 procentpoint).

I 2015 fandt de største positive ændringer, der viste et fald i underskuddet som en procentdel af BNP, sted i Ungarn (+0,4 procentpoint), Bulgarien, Danmark, Luxembourg og Slovenien (+0,3 procentpoint) og Slovakiet og Sverige (+0,2 procentpoint). De største negative ændringer fandt sted i Estland (-0,3 procentpoint, reduceret overskud), Grækenland (-0,3 procentpoint, stigende underskud) og Den Tjekkiske Republik (-0,2 procentpoint, stigende underskud). De største opjusteringer af gældsniveauet for 2015 fandt sted i Finland (+1,1 procentpoint), Sverige (+0,8 procentpoint) og Luxembourg (+0,3 procentpoint), mens gældsniveaet i Rumænien blev nedjusteret (-0,5 procentpoint).

Medlemsstaterne skal underrette Eurostat om deres faktiske og forventede EDP-data to gange om året, inden den 1. april og inden den 1. oktober. EDP-indberetningerne fra 2016 dækkede perioden 2012 til 2016. Tallene for 2016 er de af de nationale myndigheder forventede tal, mens tallene for 2012-2015 er de faktiske data. I overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i forordning (EF) nr. 479/2009 vurderer Eurostat de faktiske data, som medlemsstaterne indberetter, men ikke de forventede data.

Eurostat vurderer regelmæssigt kvaliteten af de faktiske data, som medlemsstaterne indberetter, og af de tilgrundliggende regnskaber for sektoren offentlig forvaltning og service. I oktober 2014 var det første gang, at disse regnskaber blev udarbejdet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 af 21. maj 2013 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Den Europæiske Union (ENS 2010). Den vurdering fokuserer på de faktorer, der forklarer det offentlige underskud/overskud og variationer i den offentlige gæld. Medlemsstaterne indsender disse oplysninger til Eurostat to gange om året i "EDP-indberetningsskemaerne", "spørgeskemaet vedrørende EDP-indberetningsskemaerne", "det supplerende skema vedrørende offentlige indgreb til støtte for finansielle institutioner" og via bilaterale redegørelser. Eurostat aflægger også regelmæssige EDP-dialogbesøg for at holde kontakt med medlemsstaterne.

I indberetningsperioden (mellem efterårsindberetningsfristen den 1. oktober og offentliggørelsesdatoen den 21. oktober 2016) tog Eurostat kontakt til de nationale statistikmyndigheder i alle medlemsstaterne for at anmode om yderligere oplysninger og for at præcisere, hvordan regnskabsreglerne skal anvendes i forbindelse med bestemte transaktioner. Denne proces indebar flere runder korrespondance mellem Eurostat og de nationale statistikmyndigheder. Den første runde anmodninger om præcisering blev sendt til alle medlemsstater inden den 6. oktober. Den næste runde anmodninger blev sendt til 25 medlemsstater, den tredje runde til 13 medlemsstater og den fjerde runde til én medlemsstat. Eurostat anmodede visse medlemsstater om at fremlægge reviderede "EDP-indberetningsskemaer", reviderede skemaer for de tilgrundliggende offentlige regnskaber (dvs. det årlige forvaltningsregnskab og finansielle og ikke-finansielle kvartalsregnskaber) og et revideret "spørgeskema vedrørende EDP-indberetningsskemaerne". I de fleste tilfælde var ændringerne i de indberettede data fra oktober 2016-indberetningsperioden rettelser af tekniske fejl, interne uoverensstemmelser, tilpasninger i indberetningsskemaerne eller i det tilhørende spørgeskema eller uhensigtsmæssig registrering i skemaerne. Et par ændringer vedrørte en specifik metodologisk vejledning fra Eurostat eller en opdatering af kildedata.

Medlemsstaterne leverer også data om mellemstatslig långivning, sædvanligvis i forbindelse med finansielle støtteprogrammer. Disse data og yderligere oplysninger om den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet er en del af EDP-pressemeddelelsen. For årene 2012-2015 vedrører tallene for mellemstatslig långivning primært långivning til Grækenland, Irland og Portugal.

Eurostat har siden den 15. juli 2009 indsamlet et sæt supplerende data om offentlige indgreb til støtte for finansielle institutioner. De data, der blev indsamlet i 2016, vedrørte perioden 2007-2015. Alle medlemsstater undtagen fem (Estland, Malta, Polen, Rumænien og Slovakiet) indberettede statslige indgreb i denne periode. I Finland (2008) og Tjekkiet (2013-2015) vedrørte de eneste indgreb, der blev indberettet, eventualforpligtelser. I 2015 var virkningerne af støtten til finansielle institutioner for underskuddet særlig stor i Grækenland (4,1 % af BNP), Portugal (1,6 % af BNP) og Slovenien (1,4 % af BNP). Eurostat offentliggjorde sideløbende med sin EDP-pressemeddelelse et baggrundsnotat, der gav flere oplysninger om indholdet af det supplerende skema og konklusioner vedrørende data .

2.1.4.Supplerende tabel for indberetning af det offentliges indgreb til støtte for finansielle institutioner

EDP-skemaernes fuldstændighed kan stadig forbedres. De resterende problemer forventes dog at have ringe indvirkning på datakvaliteten.

Den offentlige beholdning af handelskreditter og forudbetalinger bør indberettes i EDP-skema 4. Der blev dog opnået fuldstændig dækning af alle offentlige delsektorer samt inden for delsektorerne i ca. halvdelen af medlemsstaterne. Belgien, Bulgarien, Tyskland, Irland, Grækenland, Frankrig, Italien, Cypern, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Polen og Det Forenede Kongerige mærkede de data, de indberettede, som midlertidige, dvs. at de kan blive ændret i fremtidige indberetninger.

Alle medlemsstater fremsendte alle EDP-indberetningsskemaer til Eurostat i forbindelse med EDP-indberetningerne i både april og oktober 2016. I forbindelse med indberetningen i oktober udfyldte alle medlemsstater EDP-skema 1 fuldt ud og gav oplysninger i EDP-skema 2 om sammenhængen mellem de offentlige budgetters saldo og det offentlige overskud/underskud for alle delsektorer. I Det Forenede Kongerige er de offentlige budgetters saldo opgjort efter periodiseringsprincippet, og der blev kun indberettet meget få justeringer med henblik på at ændre de offentlige budgetters saldo til overskud/underskud i overensstemmelse med ENS 2010. Nogle lande indberettede ikke alle korrektionsposterne som krævet i skemaet (Tyskland og Østrig), og en række andre lande medtog en række yderligere korrektionsposter (Italien, Nederlandene, Finland og Sverige).

Der er i forordning (EF) nr. 479/2009 fastsat bestemmelser om dialogbesøg og metodologiske besøg. Repræsentanter for GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender og Den Europæiske Centralbank deltager regelmæssigt i disse besøg som observatører. Dialogbesøg i medlemsstaterne finder sted regelmæssigt (mindst hvert andet år) med henblik på at gennemgå de indberettede data, undersøge metodologiske spørgsmål, drøfte de statistiske procedurer og kilder, der er beskrevet i oversigterne, og vurdere overholdelsen af de relevante regnskabsregler (f.eks. afgrænsning af den offentlige sektor, registreringstidspunktet og klassifikationen af offentlige transaktioner og forpligtelser).

Hyppigheden af de regelmæssige EDP-dialogbesøg i medlemsstaterne er blevet øget i de senere år. Hvis Eurostat tager et særligt vigtigt spørgsmål op med en medlemsstat, som kun kan løses ved et møde med de berørte myndigheder, kan der tilrettelægges et ad hoc-besøg eller et teknisk besøg i medlemsstaten.

I 2016 aflagde Eurostat EDP-dialogbesøg i Belgien (den 21.-22. januar), Ungarn (den 15.-16. februar), Grækenland (den 17.-19. februar og den 22.-24. marts), Tyskland (den 25.-26. februar), Bulgarien (den 29. februar-1. marts), Luxembourg (den 15.-16. marts), Litauen (den 19.-20. maj), Malta (den 8.-10. juni), Danmark (den 19.-20. september), Portugal (den 9.-11. november) og Tjekkiet (den 22.-23. november). Der blev også aflagt tre ad hoc-besøg i Grækenland (den 27.-28. juni), Ungarn (den 22. september) og Polen (den 17.-18. november). Eurostat aflagde også et teknisk besøg (den 25.-27. januar) og et specifikt besøg (den 26.-28. september) i Østrig i forbindelse med den igangværende undersøgelse af mulig fejlindberetning af data.

De endelige resultater af hvert dialogbesøg, herunder de aftalte aktionspunkter og status for de spørgsmål, som blev rejst, sendes til Det Økonomiske og Finansielle Udvalg og offentliggøres på Eurostats websted. Gennemførelsen af disse aktionspunkter har gradvist forbedret datakvaliteten betydeligt.

Eurostat foretog ingen metodologiske besøg i 2016.

2.2.3.Særlig rådgivning ydet af Eurostat

Medlemsstaterne spørger regelmæssigt Eurostat til råds om forskellige nationalregnskabstekniske spørgsmål vedrørende fremtidige eller allerede gennemførte transaktioner. Eurostat yder rådgivning i overensstemmelse med de eksisterende offentliggjorte retningslinjer. Af hensyn til gennemsigtigheden har Eurostat siden juli offentliggjort alle sine rådgivningsskrivelser uden at indhente samtykke fra den berørte medlemsstat først, sådan som det var praksis indtil da. Der blev i alt offentliggjort 19 rådgivningsskrivelser i 2016.

2.2.4.Nyere metodologiske spørgsmål

2016-udgaven af "Manual on Government Deficit and Debt (MGDD)" blev offentliggjort den 4. marts, og den indeholder kapitler, der er bragt i overensstemmelse med ENS 2010, hvilket afspejler resultaterne fra taskforcen om metodologiske spørgsmål i 2015.

Eurostat vurderede den korrekte anvendelse af reglerne i ENS 2010 og kontrollerede anvendelsen af dens metodologiske afgørelser ved at analysere de data, som medlemsstaterne har indberettet via "spørgeskemaet vedrørende EDP-indberetningsskemaerne", samt gennem drøftelser med de nationale statistikmyndigheder under EDP-dialogbesøgene.

Eurostat stiller yderligere metodologisk vejledningsmateriale om regnskabsreglerne for EDP- og GFS-statistikker, der supplerer de generelle bestemmelser i ENS 2010, til rådighed. Der udsendes vejledninger under Eurostats ansvar efter høring af medlemsstaternes statistikmyndigheder. Der udsendes præciseringer under Eurostats ansvar, hvori der redegøres for regnskabsreglerne for en række meget specifikke spørgsmål.

Eurostat offentliggjorde tre præciseringer i 2016: "Den statistiske behandling af OPP-kontrakter" (4. marts), "statistiske konsekvenser af ny lovgivning om afvikling" (31. marts) og "statistisk registrering af bidragene til de nationale afviklingsfonde i 2015" (den 26. september).

Den statistiske registrering af offentlig-private partnerskaber blev også drøftet indgående, navnlig i forbindelse med Juncker-investeringsplanen for Europa. Fra Eurostats side er der gjort en stor indsats for at præcisere reglerne om OPP'er for dem, der udarbejder statistikker. Ud over det notat, der blev offentliggjort i marts, og det ajourførte kapitel om OPP'er i MGDD udsendte Eurostat i samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank en omfattende OPP-vejledning ("A Guide to the Statistical Treatment of PPPs") den 29. september.

Der blev nedsat to arbejdsgrupper i 2016, én om revisionspolitik (den 3. marts og 24.-25. maj) og en anden om MGDD (den 13.-14. september). Sidstnævnte fokuserede på metodologiske spørgsmål, der kræver yderligere præcisering, og/eller for hvilke der kunne overvejes retningslinjer eller ajourførte MGDD-kapitler fremadrettet. Der blev endvidere afholdt tre ekspertmøder om afviklingsbidrag og indskudsgarantiordningen (den 4. juli), afviklingsselskaber (den 14. november) og giftig gæld (den 15. november).

2.2.5.Overensstemmelse med de tilgrundliggende offentlige regnskaber

Indberetningsfristerne i henhold til forordning (EF) nr. 479/2009, nemlig den 1. april og den 1. oktober, blev indført for at sikre overensstemmelse med de tilgrundliggende årlige og kvartårlige regnskaber for den offentlige sektor som meddelt i forskellige ENS-indberetninger til Eurostat. Eurostat kontrollerer systematisk, at EDP-indberetningerne stemmer overens med de tilgrundliggende regnskaber for den offentlige sektor. Eksempelvis bør de samlede udgifts- og indtægtsbeløb være i overensstemmelse med de indberettede underskud.

EDP-dataene stemte som regel overens med de indberettede ENS 2010-regnskaber for den offentlige sektor, selv om både statuskontiene for finansielle aktiver og passiver (beholdninger) og de offentlige finansielle kvartalsregnskaber (ENS-skema 27) gav anledning til bekymring. Der er betydelige uoverensstemmelser for Bulgarien, Cypern, Danmark, Tyskland, Grækenland, Irland, Luxembourg, Portugal og Spanien samt mindre forskelle for Frankrig og Ungarn.

Med hensyn til finansielle nettotransaktioner var der fortsat betydelige forskelle for Grækenland for en række år i indberetningen i oktober 2016, sådan som det var tilfældet i de tidligere meddelelser. I den forbindelse har Eurostat derfor igen trukket offentliggørelsen af ENS-skema 27 tilbage og ændret de tal for Grækenland, der anvendes for euroområde- og EU-28-aggregaterne. Det samarbejder med den græske nationalbank og ECB om at løse problemet.

De EDP-data om overskud/underskud, faste bruttoinvesteringer og renteudgifter, som medlemsstaterne har indberettet, var i fuld overensstemmelse med de årlige og kvartalsvise data om de offentlige udgifter og indtægter (ENS-skema 2 og 25). Dataene om årlig gæld og kvartårlig offentlig gæld (ENS-skema 28) er også i fuldkommen overensstemmelse for alle medlemsstater.

2.3.Offentliggørelse