17. 6. 91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 159/5 
kodificeringen, således at der ikke ændres ved substan­
sen i de kodificerede bestemmelser. Med andre ord 
foretages der ikke grundlæggende ændringer, men ude­
lukkende ændringer af teknisk art, som er nødvendige 
for kodificeringen. 
4. Konklusion 
Hvor retsakter på grund af gentagne ændringer, tilføjel­
ser og omformuleringer bliver til en lovjungle, som 
almindelige mennesker ikke kan finde rundt i, bør Kom­
missionen af hensyn til EF-lovgivningens gennemsigtig­
hed og brugervenlighed sætte ekstra ind på en forenk­
ling gennem en konstitutiv kodifikation. En kodifika­
tion giver brugeren mere forståelige tekster og sparer 
ham for at skulle konsultere en lang række EF-Tidender 
Bryssel, den 24. april 1991. 
1. Indledning 
Programmet »Ungdom for Europa« [KOM(90) 470 
endelig udg.], som ØSU i det store og hele modtager 
positivt, er en videreførelse af »Ungdom for Europa«-
(!) EFT nr. C 308 af 8. 12. 1990, s. 6. for at finde frem til de talrige ændringer, der gennem 
tiden måtte være foretaget i en given EF-retsakt, det 
være sig et direktiv, en forordning eller en afgørelse. 
I denne forbindelse påpeges, at det luxembourgske for­
mandskab på Rådets uformelle møde om det indre 
marked den 8. og 9. marts 1991 rejste spørgsmålet om 
tiden efter 1992 på lovgivningsområdet. Formandskabet 
pegede navnlig på, at det efter vedtagelsen af samtlige 
direktiver vil være nødvendigt at kodificere dem med 
henblik på at gøre det lettere for borgerne at læse dem 
og sætte sig ind i dem. Formandskabet fandt bl.a., at 
man i dag ikke har sikret, at lovgivningen om det indre 
marked er tilgængelig og gennemsigtig: lovgivningen er 
tværtimod snarere uklar. 
Da vi med raske skridt nærmer os den 1. januar 1993, 
ville det være godt, om man allerede nu begyndte at 
væbne sig til denne opgave. 
Francis STAEDELIN 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
beslutningen af 16. juni 1988, som ØSU afgav udtalelse 
om på mødet den 17. september 1986 (ØSU 769/86). 
Det nye program gælder for tre år, nemlig 1. januar 
1992 til 1. januar 1995. 
Programmet har det direkte formål at fremme uformel 
indlæring uden for den officielle skole- og erhvervsud-Udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om vedtagelse af et handlingspro­
gram til fremme af ungdomsudveksling og unges mobilitet i Fællesskabet »Ungdom for 
Europa-programmet« (*) 
(91/C 159/03) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 17. december 1990 under henvisning 
til EØF-Traktatens artikel 198 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
om det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til Sektionen for Social-, Familie-, Uddannelses- og 
Kulturspørgsmål, som udpegede B.N.J. Pompen til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse 
den 11. april 1991. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på den 286. plenarforsamling (mødet den 24. april 
1991) enstemmigt følgende udtalelse. 
Nr. C 159/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 17. 6. 91 
dannelse ved at stimulere grænseoverskridende ud­
vekslinger; desuden støttes ungdomslederes muligheder 
for at udbygge deres kvalifikationer via internationale 
kontakter. På længere sigt er målet at bevidstgøre 
ungdommen om den europæiske kontekst, som de mere 
og mere kommer til at leve og arbejde i. 
Allerede forud for dette program har Kommissionen 
taget initiativ til en række europæisk orienterede aktivi­
teter for unge. De vigtigste er: 
— COMETT-programmet, der har til formål at frem­
me praktikophold i erhvervslivet i et andet land for 
studerende ved højere læreanstalter, 
— ERASMUS-programmet, hvis formål er udveksling 
af studerende mellem universiteter, 
— programmer, der indebærer mulighed for udveks­
ling af personer, der er i gang med en erhvervsud­
dannelse på lavere plan eller på mellemtrinet — som 
led i PETRA-programmet — og for udveksling af 
unge arbejdstagere. 
Programmet »Ungdom for Europa« omfatter en række 
aktiviteter, der specielt sigter på udvekslinger, der ikke 
har noget med den officielle skole- eller erhvervsuddan­
nelse at gøre. Det kan således betragtes som et supple­
ment eller en slutsten, specielt for den del af de unge, 
der ikke kan komme i betragtning i forbindelse med de 
nævnte særprogrammer. 
Programmet består af følgende dele: 
— Aktion I A, der omfatter direkte støtte til ungdom-
sprojekter vedrørende udveksling og mobilitet, 
— Aktion IB, der omfatter studiebesøg og faglig udvik­
ling for ungdomsledere, 
— Aktion II, der omfatter ledsage- og støtteforan­
staltninger i forhold til Aktion I A og I B. 
De enkelte aktioners betydning kommer bl.a. til udtryk 
i den fordeling, Kommissionen planlægger at foretage 
af de midler, der er til rådighed: 80 % er afsat til Aktion 
I A og 20 % til Aktion I B og II tilsammen. 
I 1989-1990 berørtes hvert år ca. 25 000 unge af pro­
grammet, men det er meningen, at 60 000 hvert af de 
kommende tre år skal deltage i en udveksling. Det er 
på årsbasis ca. 0,1 % af de 15-25 årige. I løbet af de tre 
år vil man ifølge Kommissionen nå mindre end 0,5 % af 
målgruppen. Omkostningerne ved det forelagte treårige 
program andrager skønsmæssigt omkring 12,5 millio­
ner ECU pr. år, stigende fra 10 millioner i 1992 til 
15 millioner i 1994. 
I det forlængede program for årene 1992-1994 er der 
tilføjet to nye elementer, nemlig: 
— Særlig vægtlæggen på »dårligt stillede unge«. Ifølge 
Kommissionen er denne gruppe blevet forsømt i de forløbne år. I de kommende år vil Kommissionen 
forsøge at nå de dårligt stillede unge med et krav 
om, at mindst en tredjedel af de samlede midler skal 
anvendes på dem, og at støtten for deres vedkom­
mende kan udgøre 75% mod ellers 50% af de 
samlede udgifter. 
— Som et eksperiment ydes der støtte til unge, der 
ønsker at deltage i frivilligt arbejde i en anden 
medlemsstat. Sådanne aktiviteter skal ligge inden 
for det uddannelsesmæssige, det kulturelle eller det 
sociale område. 
2. Generelle bemærkninger 
ØSU ønsker dels at fremsætte nogle bemærkninger om 
politikken på kort sigt, dels at formulere nogle tanker 
om den langsigtede politik. 
Bemærkningerne til den kortsigtede politik (1992-1994) 
vedrører det forslag til Rådets afgørelse, der er forelagt 
til udtalelse. 
Bemærkningerne til den mere langsigtede politik (1995 
og derefter) vedrører memorandummet »De Unge og 
Det Europæiske Fællesskab« [KOM(90) 469 endelig 
udg.], der for en stor dels vedkommende handler om 
programmet »Ungdom for Europa« i tiden efter 1994. 
ØSU ønsker også at knytte nogle bemærkninger til dette 
memorandum, for så vidt det handler om samme emne 
som forslaget til afgørelse; for på den ene side opfordrer 
Kommissionen alle til at kommentere det, og på den 
anden side står det fast, at den ikke direkte vil indhente 
ØSU's udtalelse om det. 
2.1. Bemærkninger til forslaget til afgørelse [KOM(90) 
470 endelig udg.] for så vidt angår politikken på 
kort sigt (1992-1994) 
2.1.1. ØSU støtter gerne den treårige forlængelse af 
programmet »Ungdom for Europa«. Der er tale om en 
nødvendig slutsten, der vil skabe mulighed for ud­
vekslinger, som er uden sammenhæng med den officielle 
skole- og erhvervsuddannelse, især bestemt for unge 
mennesker, der ikke kommer i betragtning i forbindelse 
med de andre programmer. 
2.1.2. Kommissionen har i sit forslag lagt stor vægt 
på de dårligt stillede som målgruppe. I budgettet skal 
en del af pengene forbeholdes dem, og pr. udveksling 
kan der for deres vedkommende dækkes en større del 
af de samlede udgifter end ellers. ØSU ser positivt på 
dette, eftersom dårligt stillede unge derved på lige fod 
med andre unge kan inddrages i programmet. For at 
nå dette mål må der efter ØSU's opfattelse i bestyrelsen 
eller tilsynsrådet for de administrerende organer i med­
lemsstaterne også optages repræsentanter for sociale 
17. 6. 91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 159/7 
organisationer, der kæmper for de dårligt stillede. I 
øvrigt har ØSU følgende bemærkninger: 
— Programmets sigte er først og fremmest at udbrede 
den europæiske idé blandt ungdommen ved at frem­
me uformelle former for kundskabstilegnelse angå­
ende europæiske forhold. Hvad det drejer sig om er 
information om fremtidens Europa, kendskab til 
andre landes befolkning, indsigt i hinandens kultur 
og livsopfattelse. Lægges der for stor vægt på 
egenskaben »dårligt stillet«, risikerer man, at der 
kommer til at deltage personer, der (endnu) ikke er 
i stand til i rimeligt omfang at opfylde det angivne 
formål med den internationale udveksling. 
— »Dårligt stillet« er ikke noget entydigt begreb. Kom­
missionen taler om »unge, der er dårligt stillet ge­
ografisk, mentalt, fysisk, kulturelt, socialt eller øko­
nomisk«. Efter ØSU's opfattelse kan man bedst give 
begrebet konkret indhold i hvert enkelt land — 
inden for disse almene kriterier og de fastlagte støt­
tesatser. En sådan fremgangsmåde harmonerer både 
med det decentrale præg, der allerede er over pro­
grammet, og med nærhedsprincippet. Men ØSU går 
ud fra, at Kommissionen som led i sine kontakter 
med medlemsstaterne så vidt muligt sørger for at 
få harmoniseret lokale fortolkninger af begrebet 
»dårligt stillet«. 
— Det må forhindres, at der med begrebet »dårligt 
stillede« sættes et negativt stempel på denne gruppe 
deltagere. Det må derfor henstilles, at man i forbin­
delse med programmets gennemførelse omgås for­
sigtigt med dette kriterium. 
2.1.3. ØSU tilslutter sig gerne forslaget om, at indivi­
duel eller gruppevis deltagelse i frivilligt arbejde i en 
anden medlemsstat skal indgå i programmet. 
Kommissionen begrænser dette frivillige arbejde til det 
uddannelsesmæssige, det sociale og det kulturelle områ­
de. ØSU finder det tvivlsomt, om denne begrænsning 
er rimelig. Formålet med programmet — at de unge 
bliver bevidste om den europæiske dimension ved at få 
kendskab til mennesker og forhold i andre lande — 
kan lige så godt nås ved udførelse af meningsfulde 
aktiviteter i andre sektorer end de nævnte. I den forbin­
delse udelukker ØSU ikke nogen aktivitet hverken i den 
offentlige eller den private sektor, og det går ind for en 
ligelig fordeling på de nævnte sektorer. 
ØSU går ind for, at man lader de unges egne ønsker og 
ideer være afgørende for, hvilke former for frivilligt 
arbejde der kan komme i betragtning. 
2.1.4. Den decentrale gennemførelse af programmet 
i medlemsstaterne forudsætter, at hvert land råder over 
et godt, professionelt nationalt organ til formålet. ØSU 
går ud fra, at sådanne organer nedsættes, før der kan 
være tale om at yde støtte fra Kommissionens side. 
2.1.5. I ØSU's udtalelse (ØSU 769/86) blev der slået 
til lyd for, at man i årene 1992-1994 også inddrager lande uden for Fællesskabet i udvekslingsprogrammet. 
Som nævnt i Kommissionens memorandum [KOM(90) 
469 endelig udg.] er der siden skabt et særligt program 
til inddragelse af trejdelande i øst- og Mellemeuropa, 
nemlig TEMPUS-programmet, der er et led i det større 
PHARE-program. Til udveksling specielt med Sovjetu­
nionen har Kommissionen desuden stillet ekstra midler 
til rådighed ifølge budgetforslaget for 1991; men Euro­
pa-Parlamentet har ikke godkendt dette budget. ØSU 
går fortsat ind for, at — ud over unge fra disse lande 
— også unge fra den europæiske Frihandelssammen­
slutning (EFTA)-landene og fra landene omkring Mid­
delhavet inddrages i udvekslingsprogrammet. Da der i 
en række af de nævnte lande ikke findes noget nationalt 
organ, der kan iværksætte og følge udvekslingerne, 
foreslår ØSU, at Kommissionen indleder et samarbejde 
med de internationale ungdomsorganisationer, der har 
gode kontakter med ungdommen i disse lande. 
2.1.6. Det er ØSU's opfattelse, at EF-institutionerne 
selv må vise et godt eksempel i forbindelse med 
ungdommens bevidstgørelse. Det vil sige, at de må stille 
sig positivt til anmodninger fra unge mennesker om 
besøg og praktikophold i informativt øjemed. Dette må 
der tages højde for i budgettet. 
2.1.7. ØSU ønsker også at få tilstillet årsrapporten 
om gennemførelsen af programmet. 
2.2. Bemærkninger vedrørende den langsigtede politik 
2.2.1. I memorandummet »De unge og Det Europæi­
ske Fællesskab« [KOM(90) 469 endelig udg.] gøres der 
meget ud af programmet »Ungdom for Europa« for 
årene efter 1994. Kommissionen opfordrer i den forbin­
delse interesserede til at kommentere memorandummet. 
Også under drøftelserne i studiegruppen inddrog Kom­
missionens repræsentant memorandummet. Da Kom­
missionen ikke særskilt forelægger memorandummet 
for ØSU til udtalelse, benyttes denne lejlighed til at 
fremsætte enkelte bemærkninger om det. 
2.2.2. ØSU støtter målsætningen om på længere sigt 
systematisk at inddrage ungdommen i udformningen af 
et nyt Europa. Ved siden af de mange programmer, der 
sigter mod særlige grupper, f.eks. COMETT, ERAS­
MUS, PETRA, TEMPUS og de forskellige støtteforan­
staltninger i henhold til strukturfondene, er det også 
på sin plads med et generelt tiltag som »Ungdom for 
Europa«, der især er bestemt for unge, der ikke opfylder 
de særlige gruppers støttebetingelser. 
2.2.3. Da der kun er begrænsede EF-midler til rådig­
hed, må det anbefales, at de anvendes til at opbygge en 
Nr. C 159/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 17. 6. 91 
god fælles infrastruktur for udveksling af unge. Den 
bør bl.a. bestå af følgende: 
— oprettelse af kurser af en eller to ugers varighed for 
unge fra medlemsstaterne i Europas historie, kultur, 
integration og fremtid. Der kunne også arrangeres 
møder om bestemte emner som den demografiske 
udvikling, det multietniske samfund, forholdet til 
andre kulturer osv., 
— oprettelse og opretholdelse af et mellemstatsligt net­
værk til formidling af udvekslingerne og evaluering 
af programmets effektivitet, 
— oprettelse af et europæisk informationscenter med 
afdelinger i medlemsstaterne, som kan formidle op­
lysninger om kommende møder såvel som om mu­
ligheder for at deltage i arbejdslejre, udføre indivi­
duelt frivilligt arbejde eller deltage i andre aktivi­
teter, 
— udbredelse af den europæiske idé, bl.a. via afholdel­
se af kurser for personer, der i medlemsstaterne 
professionelt beskæftiger sig med de unge, såsom 
lærere og ungdomsledere. 
2.2.4. ØSU er tilhænger af, at også unge fra tredjelan­
de (EFTA, Maghreb, Mellem- og østeuropa) får mulig­
hed for at deltage i udvekslinger med EF-landene. Men 
Bryssel, den 24. april 1991. hovedvægten bør fortsat ligge på tilrettelæggelse af 
multilaterale udvekslinger inden for Fællesskabet. 
2.2.5. ØSU mener, det bør overvejes efter 1994 også 
at fremme udveksling af unge mellem 11 og 15 år. 
Dermed kunne børn og ganske unge skoleelever inddra­
ges i programmet. 
2.2.6. Organisationen på EF-plan bør være så enkel 
og gennemsigtig som muligt. Rådet og Kommissionen 
har det direkte ansvar for, hvordan den udformes og 
videreudvikles. Det vil udmærket kunne overlades til 
en professionel organisation at opbygge og videreføre 
den nævnte fælles infrastruktur. Gennemførelsen af 
programmet tilkommer det i henhold til nærhedsprin­
cippet medlemsstaterne at stå for. 
2.2.7. Ud over de lande, der er inddraget i det aktuel­
le program, ville det være udmærket også at åbne 
mulighed for udvekslinger med lande i andre verdens­
dele. 
3. Særlige bemærkninger 
3.1. ØSU går ud fra, at Kommissionen, hvor der er 
brug for det, ændrer forslaget til afgørelse i lyset af 
ovenstående bemærkninger, og undlader derfor at kom­
mentere de enkelte artikler. 
Francis STAEDELIN 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg