21. 5. 79 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 128/19 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG HAR — 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det 
europæiske økonomiske Fællesskab, særlig art. 100, 
under henvisning til anmodning fra Rådet for De euro­
pæiske Fællesskaber af 2. oktober 1978 om Udvalgets 
udtalelse, 
under henvisning til beslutning truffet af dets præsidium 
den 18. oktober 1978 om at pålægge Afdelingen for 
industri, handel, håndværk og tjenesteydelser at udar­
bejde forslag til udtalelse, 
under henvisning til udtalelse vedtaget af Afdelingen for 
industri, handel, håndværk og tjenesteydelser på mødet 
den 6. december 1978, under henvisning til mundtlig beretning aflagt af ordfø­
reren, hr. Masprone, og 
under henvisning til forhandlingerne på den 164. ple­
narforsamling den 19. og 20. december 1978, (mødet 
den 19. december 1978) — 
enstemmigt 
VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE: 
Udvalget godkender Kommissionens forslag og udtryk­
ker håb om, at Kommissionen snarest muligt vil frem­
sætte de bebudede forslag vedrørende andre dele i og 
specifikationer for førerværn. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 1978. 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Fabrizia BADUEL GLORIOSO 
Udtalelse om »Fællesskabets aktion inden for den kulturelle sektor« (Meddelelse til Rådet 
fra Kommissionen) 
Den tekst, som har været genstand for udtalelsen, er offentliggjort i De Europæiske Fælles­
skabers Tidende nr. C 34 side 2 af 10. februar 1978. 
A. UDTALELSENS JURIDISKE GRUNDLAG 
Rådets besluttede den 12. januar 1978 i medfør af artikel 198 i traktaten om oprettelse af 
Det europæiske økonomiske Fællesskab, at høre Det økonomiske og sociale Udvalg om det 
nævnte emne. 
B. DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS UDTALELSE 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 164. plenarforsamling afholdt i Bruxelles, 
den 19. og 20. december 1978 sin udtalelse om det nævnte emne. 
Udtalelsens ordlyd er følgende: 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG HAR under henvisning til anmodning af 12. januar 1978 fra 
Rådet for De europæiske Fællesskaber om en udtalelse, 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det under henvisning til beslutning truffet af præsidiet den 
europæiske økonomiske Fællesskab, særlig art. 198, 13. december 1977 om i forventning om høringen at 
Nr. C 128/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 5. 79 
pålægge Afdelingen for sociale anliggender at udarbejde 
en udtalelse om spørgsmålet, 
under henvisning til udtalelse vedtaget af afdelingen på 
mødet den 14. september 1978, 
under henvisning til mundtlig beretning aflagt af ordfø­
reren, hr. Roseingrave, 
under henvisning til forhandlingerne på den 164. ple­
narforsamling den 19. og 20. december 1978, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Der er blevet gjort meget lidt på fællesskabsplan for at 
klarlægge og løse de problemer, som alle de personer, 
der er beskæftiget inden for den kulturelle sektor, står 
over for; 
udarbejdelsen af Fællesskabets handlingsprogram er et 
forsigtigt forsøg på at sikre, (a) at enhver, der har en 
normal beskæftigelse inden for den kulturelle sektor, 
har en rimelig levestandard; (b) at kulturarbejderne i 
videst muligt omfang får del i de goder, de sociale frem­
skridt medfører, ikke kun af den indlysende grund, at 
det er socialt retfærdigt, men for at sikre, at hver med­
lemsstats kultur bevares og udvikles; 
den kulturelle sektor defineres som den socio-økonomi-
ske helhed, der udgøres af de personer og virksomheder, 
der beskæftiger sig med produktion og formidling af 
kulturgoder og kulturelle ydelser; 
den kulturelle sektor er ikke kultur i sig selv, selvom 
bevarelsen og udviklingen af hver nations kultur er 
afhængig af den, og Fællesskabets aktion inden for den 
kulturelle sektor gør det ikke ud for en kulturpolitik, 
men burde i realiteten bidrage til at bevare og udvikle 
regionale kulturer; 
EF's opgave består først og fremmest i at iværksætte 
praktiske foranstaltninger inden for velafgrænsede 
områder, som f.eks. det skattesystem, der gælder for 
kulturfonds eller ophavsret; dernæst bør resultater hvad 
angår bevarelsen af Europas arkitektoniske kulturarv 
udnyttes bedst muligt; 
Fællesskabets aktion inden for den kulturelle sektor 
styrker samarbejdet mellem EF og de internationale 
organisationer, der beskæftiger sig med kultur — 
med 78 stemmer mod 13, mens 10 undlod at stemme 
VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE: 1. Indledning 
1.1. Kommissionen gør i sin meddelelse til Rådet rede 
for, hvor langt man på nuværende tidspunkt er kommet 
med EF-foranstaltningerne inden for den kulturelle 
sektor, og beskriver, hvilken udvikling der kunne sigtes 
på fremover. Udvalget mærker sig, at der siden EF's 
oprettelse er blevet gjort meget lidt på fællesskabsplan 
for at løse de sociale og økonomiske problemer for 
personer beskæftiget inden for den kulturelle sektor. 
De er i stor udstrækning blevet tilsidesat eller ignoreret. 
1.2. Det kulturelle område, som det foreslåede EF-pro-
gram skal omfatte, defineres som et socio-økonomisk 
hele bestående af personer og foretagender, som beskæf­
tiger sig med produktion og formidling af kulturgoder 
og kulturelle ydelser. Fællesskabets aktion inden for 
denne sektor er koncentreret om forsøget på at løse de 
økonomiske og sociale problemer, der melder sig for de 
personer, som arbejder dér. Formålet med en sådan 
EF-aktion er derfor generelt at støtte udviklingen af 
kulturen ved gradvis at skabe et gunstigere økonomisk 
og socialt miljø for den kulturelle sektor. 
1.3. For at bestemme det område, som Kommissionens 
foreslåede foranstaltninger skal omfatte, og for at nå de 
mål, der er opstillet for programmet, er det nødvendigt 
med nøjagtigere oplysninger om arbejdsløsheds- og 
underbeskæftigelsesgraden blandt kulturarbejdere, samt 
om de ressourcer, såsom sociale sikringsydelser, disse 
har til rådighed. Under afsnittet om Sociale aspekter 
henvises der ligeledes til denne fundamentale betingelse. 
1.4. EF's opgave er ifølge aktionsprogrammet rettet 
mod konkrete foranstaltninger inden for velafgrænsede 
områder, som f.eks. beskatningsreglerne for kulturelle 
fonds eller ophavsretten; den bedst mulige udnyttelse af 
de resultater, der indtil nu er blevet opnået m.h.t. beva­
relsen af Europas arkitektoniske kulturarv; fremme af 
nutidig kunstnerisk kreativitet og effektiv beskyttelse af 
kunstskatte og andre kunstværker. 
1.5. Da Rom-traktaten er retsgrundlaget for det fore­
slåede handlingsprogram, betyder selve programmet 
derfor blot en anvendelse af traktatens relevante artikler 
på den kulturelle sektor. Det er imidlertid nødvendigt, 
at de anvendes af medlemsstaterne under passende 
hensyntagen til de særlige problemer, som arbejdsta­
gerne inden for denne sektor står overfor. 
1.6. Anvendelsen af traktaten indbefatter næringsfri­
hed, fri bevægelighed og etableringsfrihed samt harmo­
nisering af lovgivningen herunder skattelovgivningen. 
Dette betyder f.eks. kulturarbejderes ret til frit at be-
21. 5. 79 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 128/21 
væge sig og etablere sig, adgang til beskæftigelse inden 
for den kulturelle sektor, harmonisering af lovgivning 
om ophavsret og beslægtede rettigheder samt sociale 
foranstaltninger. 
1.7. Da beskæftigelsessituationen for de fleste selv­
stændige og free-lance kulturarbejdere altid er usikker, 
og da de er dårligt beskyttede af de sociale sikringsord­
ninger, bør der hurtigst muligt træffes effektive foran­
staltninger for at sikre disse mod sociale risici og om 
nødvendigt at forbedre denne sikring. 
1.8. Nye teknologier kan medføre, at et stort antal 
arbejdere må forlade industrierhvervene, og en del af 
disse kan udmærket tænkes at ville søge over i kunst-
håndværkerbranchen, således at beskyttelsen af denne 
gruppe af arbejdere kan berøre mange flere personer, 
end der nævnes i Kommissionens dokument. 
1.9. Den foreslåede EF-aktion inden for den kulturelle 
sektor er det første forsigtige, men velkomne skridt 
henimod at sikre, a) at enhver, der er beskæftiget inden 
for den kulturelle sektor har en rimelig levestandard, b) 
at kulturarbejderne i videst muligt omfang får del i de 
goder, de sociale fremskridt medfører, ikke kun af den 
indlysende grund, at det er socialt retfærdigt, men for at 
sikre at hver medlemsstats kultur bevares og udvikles. 
1.10. Udvalget tilslutter sig Kommissionens definition 
af den Kulturelle sektor. Kultursektoren er ikke kultur i 
sig selv; Fællesskabets aktion inden for den kulturelle 
sektor gør det ikke ud for en kulturpolitik, da kultur­
politik hører ind under de enkelte medlemsstater. 
1.11. Kommissionen har i sinde at hjælpe medlemssta­
ternes kulturinstitutioner med at samarbejde med hin­
anden samt at fremme en udbygning af socio-kulturelle 
aktiviteter på europæisk plan. 
2. Generelle bemærkninger 
2.1. Udvalget ser med tilfredshed på Kommissionens 
initiativ og giver principielt sin fulde tilslutning til dens 
forslag. Det tilføjer imidlertid følgende generelle be­
mærkninger. 
2.2. Udvalget mærker sig, at der i art. 2 i Rom-trakta­
ten ikke skelnes mellem kategorier af arbejdere. Enhver diskrimination af kulturarbejdere bør derfor afskaffes, 
og alle bør behandles på lige fod med andre EF-borgere. 
2.3. Udvalget forstår Kommissionens problem med at 
finde en acceptabel definition af »kulturarbejdere«. 
Men det mener, at Kommissionen bør finde en passende 
definition, når der skal fremsættes forslag til de direkti­
ver og henstillinger, der er nødvendige for gennemførel­
sen af dens handlingsprogram. 
2.4. Udvalget mærker sig, at der i nogle medlemsstater 
allerede er blevet vedtaget love for at beskytte selvstæn­
dige kulturarbejdere og navnlig udøvende kunstnere. 
Det anmoder Kommissionen om at tage hensyn til en 
sådan lovgivning i det direktivforslag og de henstil­
linger, der nu er under udarbejdelse. 
2.5. Udvalget er forbavset over, at filmkunsten ikke er 
direkte omfattet af EF's handlingsprogram, da den 
naturligt hører ind under den kulturelle sektor. I be­
tragtning af den definition, der gives på den »kulturelle 
sektor« i Kommissionens dokument, har den desuden 
svært ved at forstå, hvordan den kan udelades. Udvalget 
erkender ganske vist, at filmkunsten også er en industri 
og følgelig falder under kategorien for industripolitik, 
men den er dog ligeledes anerkendt som en kulturel 
udtryksform. Udvalget henstiller derfor, at Kommissio­
nen råder bod på udeladelsen af filmkunsten ved at 
udvide handlingsprogrammet til også at omfatte denne 
og således bidrage til at forbedre den økonomiske og 
sociale stilling for de personer, der er beskæftiget inden 
for denne branche. Udvalget udtrykker håb om, at 
Kommissionen vil gøre dette ufortøvet, og således fjerne 
den usikkerhed, som er opstået i medlemsstaterne. 
2.6. Fællesskabets aktion inden for den kulturelle 
sektor bør ligeledes omfatte initiativer vedr. radio og tv, 
kabel-tv, video-kassetter, europæiske retransmissioner 
via satellit samt foranstaltninger til beskyttelse af 
kulturarbejdere mod piratudgaver af bånd og plader og 
ulovlig optrykning af publikationer. 
3. Bemærkninger til de enkelte kapitler i meddelelsen 
3.1. A. Fri udveksling af kulturværdier 
Udvalget mærker sig, at formaliteterne ved de interne 
EF-grænser bør forenkles, men det finder, at det stadig 
Nr. C 128/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 5. 79 
er nødvendigt at træffe foranstaltninger for at hindre 
handel med stjålne kunstgenstande, arkæologiske gen­
stande, falsknerier osv. 
3.2. B. Bekæmpelse af tyveri af kulturværdier 
3.2.1. Udvalget tilslutter sig en harmonisering af lov­
givningen på dette område, idet de forskelle, der består 
mellem de enkelte lande, begunstiger tyveri og hæleri. 
Kommissionen bør tage et initiativ til at få vedtaget en 
forebyggende lovgivning med henblik på at bekæmpe 
tyveri af kulturværdier, som har antaget et helt uaccep­
tabelt omfang i EF. 
3.2.2. Identificeringskort for kulturskatte 
3.2.2.1. Udvalget opfordrer til en frivillig anvendelse af 
et identificeringskort for at gøre det lettere at få stjålne 
kulturskatte tilbage. Sådanne identificeringskort skulle 
indeholde en nærmere beskrivelse af den pågældende 
kulturskat samt fotografier og supplerende oplysninger. 
3.3. C. Kulturarbejdernes frie bevægeligbed og etable­
ringsret 
3.3.1. Udvalget går ind for dette princip og dets an­
vendelse, og den er enig i, at arbejdere inden for den 
kulturelle sektor ikke fortsat bør isolere sig i deres eget 
land. Men det understreger, at der i forbindelse med den 
konkrete anvendelse af dette princip bør tages størst 
mulig hensyn til den alvorlige arbejdsløsheds- og kroni­
ske underbeskæftigelsessituation, som den kulturelle 
sektor er ramt af. 
Udvalget forstår, at nogle medlemsstater er betænkelige 
ved at anvende dette princip på kulturarbejdere inden 
for filmbranchen. 
3.3.2. Udvalget tilslutter sig princippet om »EF-priori-
tet«, som bør gælde for kulturarbejdere på samme 
måde, som det gælder for alle andre arbejdere. Målet 
bør ikke være at forbyde eller udelukke førende kunst­
nere. Formålet med de foreslåede EF-foranstaltninger 
bør i alt væsentligt være at beskytte EF's kulturarbej­
dere af sociale grunde, dvs. princippet om EF-prioritet 
bør finde anvendelse, når der ikke er noget kulturelt 
behov for at få fat i kulturarbejdere uden for EF. 
3.3.3. Udvalget udtrykker utilfredshed med den måde, 
visse private impressariovirksomheder drives på, da 
dette fører til misbrug og burde overvåges af offentlige 
myndigheder. Det kan senere blive nødvendigt med et kommissionsforslag om en tilnærmelse af lovgivningen 
på dette område. Man må imidlertid sørge for, at 
kulturarbejderne ikke går glip af de stillinger, som disse 
kontorer for tiden kan formidle. 
3.3.4. Udvalget henstiller, at SEDOC (Europæiske 
system for international clearing af tilbud og ansøg­
ninger om beskæftigelse) bør anvendes i forbindelse 
med en række kulturelle erhverv med henblik på at give 
oplysninger og råd vedrørende arbejdsmarkedet inden 
for denne sektor. Det understreges dog, at SEDOC i den 
henseende bør være en effektiv organisation. 
3.4. D. Studieophold for unge kultur arbejdere 
3.4.1. Udvalget ser med tilfredshed på Kommissionens 
forslag om unge kulturarbejderes studieophold i et 
andet medlemsland end deres eget. Alle nødvendige 
foranstaltninger bør imidlertid træffes for at sikre, at 
deres sociale sikringsydelser i værtslandet ikke er min­
dre end dem, de er berettiget til i deres hjemland. Ved 
deres tilbagevenden må de desuden ikke udsættes for 
nogen form for diskrimination med hensyn til sociale 
ydelser. Det understreges, at disse studieophold kun bør 
omfatte unge professionelle kulturarbejdere, som har 
afsluttet deres studier eller læretid. 
3.5. E. Harmonisering af beskatningsreglerne inden for 
den kulturelle sektor 
3.5.1. Udvalget gør opmærksom på, at visse medlems­
staters merværdiafgift på teaterbilletter til statsstøttede 
teatre bevirker øgede billetpriser for tilskueren og der­
med færre teaterbesøg, hvilket kan betyde lavere hono­
rar til forfatterne. Udvalget henstiller, at Kommissionen 
undersøger den tyske forsøgsordning med betaling af 
honorar til forfatter/skuespilforfattere i statsstøttede 
teatre, med henblik på muligheden for at forbedre for­
fatternes/skuespilforfatternes situation. 
Udvalget mærker sig, at bøger og tidsskrifter ikke er 
pålagt moms i Det forenede Kongerige, og den anbefaler 
dette som et simpelt og acceptabelt middel til at lette 
skattebyrden for den kulturelle sektor. 
3.5.2. Udvalget er enig med Kommissionen i, at hvis 
der skal lægges moms på kulturgenstande, bør den i det 
mindste holdes inden for rimelighedens grænser. 
Dette ville naturligvis ikke være tilfældet, hvis hele salgs­
prisen skulle bruges som vurderingsgrundlag. Udvalget 
anmoder Kommissionen om at udarbejde et nyt direk­
tiv, hvori der fastsættes særlige beskatningsregler for 
21. 5. 79 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 128/23 
kulturarbejdere samt regler for beskatningsgrundlaget 
for kulturgenstande. 
3.5.3. Hvad angår beskatning af kulturarbejdere, til­
slutter man sig forslaget om at fordele skatterne retro­
spektivt på flere skatteår, og forud, som f.eks. ved salg 
af ophavsret (i de lande, hvor salg af ophavsret beskat­
tes). 
3.6. F. Harmonisering af lovgivningen om ophavsret 
og dermed beslægtede rettigheder 
3.6.1. Udvalget ser meget gerne, at der fremsættes en 
henstilling om at ratificere Rom-konventionen af 1961 
om beskyttelse af udøvende kunstnere, grammofonpro­
ducenter og radioorganisationer, navnlig art. 12. Den er 
allerede blevet ratificeret af fem af de ni medlemslande. 
Udvalget mener ligeledes, at medlemsstaterne bør til­
slutte sig (a) Europarådets aftale om beskyttelse af fjern­
synsudsendelser (hvilket giver programarrangørerne ret 
til at forhindre piratkabler i andre lande); fem lande har 
allerede ratificeret denne aftale (b) Konventionen om 
beskyttelse af grammofonproducenter mod reproduk­
tion af deres programmer; seks af de ni medlemslande 
har ratificeret konventionen. 
3.6.2. Spørgsmålene omkring grammofon- og båndop­
tagelser samt kopiering af publikationer bør ydes større 
opmærksomhed på europæisk plan, når kopieringen 
sker ulovligt, da der her er tale om grov krænkelse af 
ophavsretten. 
3.6.3. Efter Udvalgets opfattelse bør kulturarbejderor­
ganisationerne konsulteres regelmæssigt om alle 
spørgsmål, der vedrører deres medlemmer, forud for 
den konkrete udformning af de EF-retsakter, der skal 
udarbejdes som led i den foreliggende aktion. 
3.6.4. Følgerne af den tekniske udvikling 
3.6.4.1. Udvalget er enig i, at der ikke kan være tale 
om at forsøge at hæmme yderligere teknologisk udvik­
ling, men mener, at medierne burde inddrages i forsøget 
på at løse arbejdsløshedsproblemerne. 
Udvalget finder, at følgerne af den tekniske udvikling 
bør ses i deres rette perspektiv. Balancen mellem bru­
gernes interesser og forfatternes og forlæggernes behov for at oppebære en rimelig arbejdsindtægt bør fasthol­
des. 
3.6.4.2. Udvalget mærker sig, at udbredelsen og for­
bedringen af optagelsesteknikken kan: 
a) undergrave produktionen af »levende« musik og 
scenekunst; 
b) fratage forfattere og udøvende kunstnere en væsent­
lig del af deres indkomst. 
3.6.4.3. Med hensyn til problemet vedrørende »tap­
pede« og kabeldistribuerede fjernsynsudsendelser over 
grænserne uden betaling til programproducenterne, er et 
statsligt licenssystem, der også omfatter honorarbeta­
linger for ophavsrettighederne, en mulig løsning. 
3.6.4.4. Der vil kun være et tilstrækkeligt antal ud­
øvende kunstnere til den audiovisuelle sektor, hvis det 
»levende« teater holdes i live. Den audiovisuelle sektor 
har en skadelig virkning på det »levende« teater, hvor­
fra den henter sine kunstnere og sit materiale. Den 
audiovisuelle sektor, som erkender sin virkning på 
beskæftigelsen inden for det »levende« teater, bør der­
for også være sig sit ansvar bevidst i den henseende. 
Dette ansvar kunne bestå i, at den audiovisuelle sektor 
ydede økonomisk støtte til fordel for kulturarbejderne. 
Kommissionens løsning, der består i, at beskatte afspil­
nings apparatur, finder Udvalget dog ikke hensigts­
mæssig. 
Det må være tilstrækkeligt at beskatte offentlige genud­
sendelser. 
3.6.4.5. Udvalget mener, at ansvaret for forvaltning og 
uddeling af støtte hidrørende fra fonds, der finansieres 
af den audiovisuelle reproduktionssektor, burde over­
drages statsligt anerkendte faglige organisationer. 
3.6.4.6. Man bør erkende, at det er vanskeligt at prøve 
på at skelne mellem masseproducerede pseudokunst-
værker (ligeledes en følge af den tekniske udvikling) og 
ægte kunst- og kulturgenstande. Det er vanskeligt at 
definere »objets d'art« og »Kitsch« (»fiduskunst«). 
3.6.4.7. Problemer i forbindelse med ophavsretten 
Hvad angår en harmonisering af lovgivningerne, der har 
til formål at fastsætte en ophavsret af ensartet varighed, 
anbefaler Udvalget, at man principielt tilslutter sig den 
af Kommissionen foreslåede tredje løsning. I denne løs­
ning foreslås en periode på 50 år, hvori ophavsretten 
Nr. C 128/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 5. 79 
skal være personlig, og en yderligere periode på 20 år, 
hvori den betales til det offentlige. 
3.6.4.8. Udvalget er af den opfattelse, at programlede­
ren, forfatteren og den udøvende kunstner bør bevare 
retten til at kontrollere distributionen og brugen af 
deres programmer. 
3.6.4.9. Ophavsretten og dermed beslægtede rettig­
heder 
Udvalget har desuden drøftet fordelingen af indtægter 
hidrørende fra ophavsretten og anvendelsen af dermed 
beslægtede rettigheder. Der er administrerende selska­
ber, som anvender en del af de honorarer, de modtager, 
til driften af en social fond og en kulturfond; denne 
praksis giver gode resultater, navnlig ved finansieringen 
af tillægspensionsordninger. Udvalget kan fuldt ud til­
slutte sig denne praksis. 
3.6.4.10. Biblioteksafgifter 
Udvalget godkender i princippet den biblioteksafgift, 
som opkræves i visse lande, og anbefaler, at der indføres 
biblioteksafgift i hele EF. Den erkender imidlertid, at 
der kan være vanskeligheder forbundet med at opkræve 
sådanne afgifter, og understreger navnlig, at biblioteks­
afgiften ikke må indebære en økonomisk belastning i 
forbindelse med selve driften af et bibliotek. Der bør 
også indføres biblioteksafgifter på plader, da disse lige­
ledes udlånes til offentligheden i mange lande med til­
svarende tab til følge for de, der har ophavsretten, og 
for andre involverede. 
3.6.4.11. Oversættere af litteratur 
Udvalget finder det vigtigt, at de gældende ordninger til 
beskyttelse af kulturarbejderne udvides til også at om­
fatte oversættere af litteratur, især af hensyn til hævdel­
sen af ophavsretten. 
3.6.4.12. »Droit de suite« inden for de plastiske 
kunstarter 
Udvalget støtter Kommissionens holdning med hensyn 
til »droit de suite«. På grundlag af traktatens artikel 
100 bør udarbejdes et direktiv til harmonisering af de 
gældende lovgivninger i adskillige EF-lande og til sik­
ring af generel anvendelse af denne afgift i hele EF. For 
at transaktioner, som normalt ville blive afviklet inden 
for Fællesskabet, ikke skal blive henlagt til et tredjeland, 
hvor den pågældende afgift ikke gælder, må der træffes 
en foranstaltning på fællesskabsplan, hvorefter afgiften pålægges eksporterede værker ved Fællesskabets grænse 
i henhold til den tolddeklarerede værdi. Udvalget ser 
gerne, at »droit de suite«: (a) er i overensstemmelse med 
reglerne for ophavsret (kunstnerens levetid plus 50 år 
eller længere, hvis der foretages en generel ændring); (b) 
anvendes på alle former for offentligt og privat salg og 
(c) hvis administrationen med hensyn til fordelingen af 
de indsamlede beløb til enkeltpersoner viser sig at være 
for vanskelig, bør pengene gå enten til enkeltpersoner 
og/eller uddeles gennem et anerkendt kollektivt organ. 
3.6.4.13. Beskyttelse af kunsthåndværkeres ejendoms­
ret 
I lighed med Kommissionen interesserer Udvalget sig for 
kunsthåndværkeres vilkår og kan tilslutte sig den fore­
slåede løsning på spørgsmålene omkring ejendomsret­
ten. Det anmoder dog Kommissionen om at fremsætte 
endelige forslag om at beskytte disse kunstneres værker 
i et bestemt tidsrum efter nærmere undersøgelser og 
under hensyntagen til disse værkers særlige beskaffen­
hed. Udvalget vil gerne fremhæve, at der for kunsthånd­
værket e bør indføres enkle og billige procedurer. 
3.7. G. Sociale aspekter 
3.7.1. Udvalget giver Kommissionen ret i, at det er 
tvingende nødvendigt at forbedre levestandarden såvel 
som de sociale beskyttelsesforanstaltninger for kultur­
arbejderne, som er klart utilstrækkelige; niveauet bør 
efterhånden tilpasses niveauet for andre arbejdstagerka-
tegorier. 
3.7.2. De sociale sikringsforanstaltninger må tilpasses 
de særlige vilkår, der gør sig gældende for kulturarbej­
dernes virke, således at deres arbejdes ofte uregelmæs­
sige karakter ikke lægger sig hindrende i vejen for den 
bedst mulige udnyttelse af foranstaltningerne. Udvalget 
fremhæver, at de fleste kulturelle erhverv kendetegnes 
ved de uregelmæssige indtægter, som de mennesker, der 
udøver disse erhverv modtager. Der er mange udøvende 
kunstnere, som har andre erhverv for at kunne sikre sig 
en rimelig levestandard; kun meget få kan leve af deres 
indtægter fra f.eks. deres forfatterskab. 
3.7.3. Som gruppe betragtet, dvs. uden hensyn til 
fremragende enkeltpersoner, og ud fra det store flertal 
af kulturarbejdere hører de kulturelle erhverv til de mest 
ugunstigt stillede af alle erhverv. Det er derfor nødven­
digt gradvist at fjerne den diskrimination, de er udsat 
for, og forbedre den inferiøre stilling, de befinder sig i 
med hensyn til sociale rettigheder. Kulturarbejderne bør 
nyde samme rettigheder som andre arbejdstagere, navn­
lig i tilfælde af arbejdsløshed, sygdom, invaliditet og 
21. 5. 79 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 128/25 
alderdom, navnlig når de samtidig er deres egen ar­
bejdsgiver, Selvstændige kulturarbejdere bør have 
samme rettigheder som selvstændige. 
3.7.4. For at opnå dette er det vigtigt at råde over en 
mere præcis viden om arbejdsløshedsniveauet blandt de 
lønnede kulturarbejdere og antallet af både lønnede og 
selvstændige kulturarbejdere og deres indtægter. Uden 
en sådan viden vil det være umuligt at iværksætte de 
forsigtige forslag — som Udvalget fuldt ud tilslutter sig 
— der er anført i afsnittet »Det sociale område« i 
Kommissionens meddelelse. Før de hårdt påkrævede 
sociale foranstaltninger planlægges på nationalt plan og 
EF-plan, kunne EF's Statistiske kontor indsamle det 
nødvendige talmateriale vedrørende kulturarbejdernes 
socio-økonomiske situation. Udvalget foreslår, at Komis­
sionen anmoder Det statistiske Kontor om at gøre dette, 
og at den giver det de nødvendige midler samt stiller det 
nødvendige personale til rådighed. De kulturelle er­
hvervs alvorlige sociale problemer, navnlig arbejdsløs­
heden, berettiger en indsats fra Det statistiske Kontors 
side. Den kendsgerning, at kulturarbejdere kun udgør 
en lille del af den samlede arbejdsstyrke, er ingen und­
skyldning for fortsat at udelade dem fra EF's statistiske 
undersøgelser. 
3.7.5. Den overordentligt store arbejdsløshed blandt 
kulturarbejderne foranlediger desuden Udvalget til at 
anmode Kommissionen om at undersøge uddannelsen af 
unge til erhverv, hvor situationen forekommer at være 
særlig vanskelig: skuespillere, sangere, dansere og musi­
kere. Udvalget henstiller til Kommissionen at lade udar­
bejde en studie, hvori de nuværende lovgivninger og 
praksis med hensyn til uddannelse af professionelle 
kunstnere i EF-landene beskrives, analyseres og sam­
menlignes. Dette kunne vise, om EF-foranstaltninger er 
påkrævede, og i givet fald give retningslinjer f for en 
bedre sikring af lærernes faglige kvalifikationer, herun­
der deres pædagogiske evner, og af deres ansvarsbe­
vidsthed over for deres elevers erhvervsmæssige fremtid. 
En vis kontrol synes at være nødvendig her. Man bør 
undgå den praksis, der består i at nogle lærere af hensyn 
til ønsket om at opretholde deres skolers rentabilitet 
beholder de unge i årevis, skønt de ved, at de ikke har 
tilstrækkelige evner til at få en succesrig karriere inden 
for disse meget konkurrencebetonede erhverv. 
3.8. Andreaktioner 
3.8.1. I lighed med Kommissionen mener Udvalget, at 
en af de vigtigste prioriteter bør være bevarelsen af den 
arkitektoniske kulturarv i Europa. Mange kunstværker, historiske seværdigheder, kirker og monumenter bliver 
udplyndret af tyve, får lov til at ligge hen, og er meget 
forsømte. Befolkningen bør gøres opmærksom på dissse 
problemer, og de bør inddrages i undervisningen. 
3.8.2. Det er nødvendigt at fremme og yde tilstrække­
lige midler til en fællesskabspolitik vedrørende den arki­
tektoniske kulturarv. Udvalget tilslutter sig den aktion, 
Kommissionen allerede har iværksat og har tillid til, at 
den vil blive udvidet. Det håber, at der, så snart Kom­
missionen har fået stillet de nødvendige midler til rådig­
hed, vil blive foretaget den bedst mulige geografiske 
fordeling af de bevillinger, der gives til bevarelse af 
bygninger, og at kulturarven og håndværk af kunstne­
risk værdi vil blive fremmet. Der bør udarbejdes en 
fortegnelse over bygninger af historisk eller kunstnerisk 
værdi, så man ikke løber den risiko, at sådanne byg­
ninger udsættes for ukontrolleret nedrivning. 
3.8.3. Udvalget fremhæver, at uddannelsescentrer og 
-institutter bør oprettes og bevares for at sikre uddan­
nelsen af topkvalificerede restauratorer. 
3.8.4. Yderligere aktioner anbefalet af Udvalget 
3.8.4.1. Udvalget tilføjer, at man bør tilskynde bor­
gerne til at gøre sig bekendt med unge kunstneres vær­
ker. Manglende udstillingslokaler bør ikke være en 
undskyldning for ikke at udstille disse kunstværker. 
3.8.4.2. Udvalget anmoder Kommissionen om at støtte 
kulturarbejderens ret til at nyde godt af de eksisterende 
medbestemmelsesordninger i de ni EF-lande. 
3.8.4.3. Udvalget henstiller, at Kommissionen fremsæt­
ter et forslag, hvori medlemsstaterne anmodes om 
a) at anvende en procentdel af de offentlige udgifter til 
brugskunst, 
b) fremsætte krav om, at en vis procentdel af bruttoka-
pitaludgifterne til offentlige bygninger eller statssøt-
tede bygninger anvendes til skabelsen af kunstvær­
ker til udsmykning af arbejdsomgivelserne i sådanne 
bygninger, eller 
c) fremme sådanne investeringer gennem finansiel 
støtte eller skattelettelser. 
Nr. C 128/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 5. 79 
"3.9. Fremme af anvendelse af nuklear konservering 
3.9.1. Med hensyn til at fremme den nukleare konser-
veringsteknik, understreger Udvalget, at arbejdere, der 
behandler kunstgenstande, ved hjælp af bestråling, bør 
beskyttes. Man bør undersøge konserveringsteknikkens 
indvirkninger på sundheden, og da teknikken er ny, bør 
der træffes enhver tænkelig forholdsregel. 
3.9.2. Forudsat at den anvendte teknik svarer til den, 
der anvendes i det nukleare forskningscenter i Grenoble, 
som efter Kommissionens opfattelse er fremragende, 
ikke blot i forhold til, hvad der ellers findes inden for 
Fællesskabet, men også i forhold til, hvad der er opnået 
i almindelighed går Udvalget ind for, at konserverings-
teknikken fremmes. I følge Kommissionen vil den 
dermed forbundne risiko være så minimal, at den ikke 
vil udgøre en fare for arbejdstageren eller offentlighe­
den. Udvalget anmoder indtrængende om, at der bliver 
stillet nøjagtigere oplysninger til rådighed om følgerne 
ved anvendelse af denne nukleare konserveringsteknik. 
Der er udtrykt bekymring for at dele af restaurerede 
bygninger måske bliver radioaktive. Det er vigtigt at 
uddanne og beskytte de restauratorer, der anvender 
denne teknik i forbindelse med deres arbejde. 
3.10. Bidrag til udvikling af kulturelle udvekslinger 
3.10.1. Udvalget fremhæver, at et af de vigtigste mål i 
forbindelse med opbygningen af Europa bør være kultu­
relle udvekslinger, således at befolkningerne i Fælles­
skabet kan berige hinanden. Kulturel udveksling blandt 
unge bidrager til at mindske fordomme og misforstå­
else. 
3.10.2. Udvalget ser med tilfredshed på og støtter 
Kommissionens initiativ vedrørende en vurdering af en 
række festivaler, men tilføjer, at andre medlemslande 
også bør omfattes heraf. 
3.10.3. Udvalget ser gerne, at der skabes et snævrere 
samarbejde mellem Kommissionen og de europæiske 
ungdomsorganisationer med henblik på kulturelle 
udvekslinger. 
3.11. Samarbejde mellem medlemsstaternes kulturin­
stitutter 
3.11.1. Udvalget henstiller indtrængende, at Kommis­
sionen arrangerer et møde mellem medlemsstaternes kunstråd og andre kulturinstitutter for at diskutere 
samarbejde gensidig hjælp og fællesprojekter. 
3.11.2. For at øge landenes kendskab til og forståelse 
af hinanden bør der foranstaltes teaterturneer, hvor 
skuespillerne opfører deres eget lands- klassikere. Man 
bør fremme et særligt rejsende teater i de ni medlems­
lande, som organiseres med støtte fra alle tilrådighed­
stående finansielle midler. 
3.12. Fremme af europæisk fritidspædagogik 
3.12.1. Udvalget fremhæver, at alle borgere (fra alle 
samfundslag) bør inddrages langt mere i Europas kul­
turliv. For gennemsnitsborgerne er der en stor kløft 
mellem deres sociale og økonomiske realiteter og det 
såkaldte »kulturelle« område. Der må gøres en større 
indsats for at få befolkningen til på en eller anden måde 
at deltage i udviklingen af dens kulturliv. 
3.12.2. Et andet aspekt af dette problem vedrører 
kulturformidlingen til de små landsbysamfund, små 
landsbyer og byer, som har en vanskelig adgang til 
kulturlivet, og hvis livsstil domineres af medierne. Ud­
valget mener, at Kommissionen burde iværksætte et 
forskningsprogram om mediernes indvirkning på disse 
og befolkningens deltagelse i kulturelle aktiviteter. 
3.12.3. Et tredje aspekt af problemet i nogle medlems­
stater er, at det kulturelle arbejde, der er karakteristisk 
for en bestemt region, kan være baseret på et minori­
tetssprog eller en dialekt, som er i tydelig tilbagegang. 
En sådan kulturs forsvinden ville forringe den europæi­
ske arv. Kommissionen bør derfor være opmærksom på 
behovet for særlig bistand, således at der skabes gun­
stige vilkår for de kulturarbejdere, hvis arbejde er knyt­
tet til en minoritetskultur. 
3.12.4. Man bør undersøge kulturformidlingen, og 
hvorledes man kan inddrage de mennesker, som på 
nuværende tidspunkt ikke kan nyde deres kulturarv på 
grund af manglende uddannelse, penge eller tid. Denne 
undersøgelse skulle foretages med henblik på at finde ud 
af, hvorfor så mange ikke læser, rejser eller går på 
museer, i teatret eller til koncert. Udvalget anmoder 
Kommissionen om at foretage en sådan undersøgelse og 
om navnlig at lægge vægt på de unge og folk, der lever i 
landsbysamfund. 
21. 5. 79 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 128/27 
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 1978. 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Fabrizia BADUEL GLORIOSO 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
Følgende ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne: 
Side 6, pkt. 2.6. 
I første linje erstattes »bør« med »kunne«, og følgende tilføjes sidst i afsnittet: 
»På grund af disse problemers komplicerede natur bør initiativerne dog kun tages efter en omfat­
tende høring af de organisationer, der repræsenterer de udøvende kunstnere, radio- og tv-producen-
ter, filmteknikere og andre kulturarbejdere«. 
Begrundelse 
Overflødig. 
Resultat af afstemningen: 
5 stemte for, 23 stemte imod, 27 undlod at stemme. 
Side 9, pkt. 3.5J1. 
Andet afsnit i dette punkt slettes. 
Begrundelse 
Nulsatser er i længden ikke forenelige med et ordnet merværdiafgiftssystem. Skattefritagelsen kan til 
nød komme i betragtning. Men vægtige grunde taler ligeledes herimod, idet mindre lødige bøger og tids­
skrifter (bl.a. porno, krigsforherligelse) således også ville blive begunstiget. 
Resultat af afstemningen 
7 stemte for, 50 stemte imod, 10 undlod at stemme. 
Side 10, pkt. 3.5.3. 
Teksten affattes således: 
»Udvalget finder forslaget om at fordele kulturarbejdernes skattepligtige indtægt retrospektivt på 
flere skatteår samt også forud for yderst betænkeligt og næppe gennemførligt«. 
Begrundelse 
En afvigelse fra princippet om en årlig indkomstbeskatning er yderst kompliceret og kunne, hvis det 
alligevel blev overvejet, under ingen omstændigheder begrænses til kulturarbejdere. Derfor anbefales det 
at lade de enkelte staters nuværende generelle regler for frem- eller tilbageførelse af underskud fortsat 
gælde for kulturarbejdere. 
Nr. C 128/28 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 5. 79 
Resultat af afstemningen ' 
7 stemte for, 56 stemte imod, 8 undlod at stemme. 
Side 10, pkt. 3.6.1. 
I 4. linje indsættes et nyt tredje punktum: 
»For at opretholde den fulde balance i beskyttelsen af de tre parter, der er omfattet af konventionen, 
bør henstillingen omfatte ratificering af art. 12 i konventionen som er af særlig interesse for ud­
øvende kunstnere«. 
Begrundelse 
I art. 12 hedder det, at hvis en grammofonplade, som indspilles med salg for øje, eller en reproduktion 
af en sådan plade, anvendes direkte i radioudsendelser, eller enhver anden meddelelse til offentligheden, 
skal brugeren betale kunstnerne eller grammofonpladeproducenterne eller dem begge et passende 
éngangshonorar. Består der ingen aftale mellem disse parter, kan der i nationale bestemmelser fastlæg­
ges betingelser for honorarfordelingen. 
Resultat af afstemningen 
21 stemte for, 22 stemte imod, 18 undlod at stemme. 
Side 11, pkt. 3.6.3. 
Punktummet indledes således: 
»Efter afdelingens opfattelse bør de mest repræsentative kulturarbejderorganistioner konsulteres 
regelmæssigt om alle spørgsmål, der vedrører deres ...«. 
Begrundelse 
Formålet med ændringsforslaget er at gøre Kommissionen opmærksom på nødvendigheden af at kon­
sultere visse kulturarbejderorganisationer, som er meget repræsentative, men som tilsyneladende ikke 
bliver hørt i fuldt omfang. 
Resultat af afstemningen 
4 stemte for, 33 stemte imod, 19 undlod at stemme. 
Side 12, pkt. 3.6.4.4. 
Sidste punktum i første afsnit og andet afsnit slettes. 
Begrundelse 
I underudvalg, som beskæftiger sig med forskellige konventioner vedrørende ophavsret, er man blevet 
enig om, at der bør lægges en form for afgift på købsprisen for afspilningsapparatur og -udstyr. Kom­
missionens forslag, som er i overensstemmelse med disse synspunkter, bør godkendes. 
Resultat af afstemningen 
10 stemte for, 37 stemte imod, 10 undlod at stemme. 
Side 13, pkt. 3.6.4.8. 
I anden linje ændres »kontrollere« til »blive informeret og konsulteret om« og efter »deres program­
mer« tilføjes: »gennem det selskab, der forvalter deres rettigheder«. 
Begrundelse 
Det er ikke realistisk at ville lade distributøren kontrollere af så mange mennesker, hvis interesser i 
øvrigt ikke nødvendigvis er sammenfaldende. Hele distributionsmekanismen risikerer at blive blokeret. 
21. 5. 79 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 128/29 
Resultat af afstemningen 
19 stemte for, 36 stemte imod, 19.undlod at stemme. 
Side 19, pkt. 3.9.1. 
Andet punktum affattes således: 
»Man bør indgående undersøge konserveringsteknikkens indvirkninger ...«. 
Begrundelse 
Man bør ikke bibringe den opfattelse, at Kommissionen hidtil kun i ringe grad har været opmærksom 
på konserveringsteknikkens indvirkninger. 
Resultat af afstemningen 
31 stemte for, 39 stemte imod, 9 undlod at stemme. 
Side 19, pkt. 3.9.2. 
Første punktum udgår og sidste punktum affattes således: 
»Afdelingen henstiller, at der bliver stillet nøjagtige oplysninger til rådighed om denne nukleare 
konserveringsteknik, og at man foretager yderligere undersøgelser af de farer, der evt. er forbundet 
med dens anvendelse«. 
Side 20, pkt. 3.9.2. 
Første punktum udgår. 
Begrundelse 
a) Der foreligger nøjagtige oplysninger. 
b) Den nævnte teknik kan ikke benyttes til at restaurere bygninger og monumenter. 
Teknikken kan kun benyttes til at restaurere forholdsvis små genstande. 
Resultat af afstemningen 
33 stemte for, 40 stemte imod, 7 undlod at stemme. 
Side 22, pkt. 3.12.3. 
1.-2. linje: På fransk ændres »éducation« (uddannelse) til »formation« (uddannelse). Ingen ændring på 
dansk. 
Resultat af afstemningen 
Stort flertal imod. 
Som et resultat af vedtagelsen af et ændringsforslag under forhandlingerne blev følgende passage i af­
delingens udtalelse erstattet med en anden: 
Side 18, pkt. 3.8.4.2. 
»Afdelingen anmoder om, at Kommissionen i overensstemmelse med medbestemmelsesprincippet 
planlægger at opretholde kulturarbejderens ret til at deltage i beslutningstagningen på virksomheds­
plan, hvadenten dette er i teatret, operaen osv. Det burde klart anføres, at kulturarbejdere har ret til 
at deltage effektivt i alle beslutninger vedrørende kunst, sociale og økonomiske problemer, som den 
virksomhed, hvori de er ansat træffer. Hvert enkelt land skal selv beslutte fremgangsmåden og de 
nødvendige strukturer«. 
Resultat af afstemningen om det pågældende ændringsforslag 
39 stemte for, 37 stemte imod, 11 undlod at stemme. 
Som et resultat af vedtagelsen af et ændringsforslag under forhandlingerne blev følgende passager i af­
delingens udtalelse ændret: 
Side 1, første betragtning 
»Der er blevet gjort meget lidt på fællesskabsplan for at løse de problemer, som alle de personer, der 
er beskæftiget inden for den kulturelle sektor, står over for;« 
Nr. C 128/30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 5. 79 
Resultatet af afstemningen om det pågældende ændringsforslag 
Et stort flertal stemte for. 
Side 1, fjerde betragtning 
»Den kulturelle sektor er ikke kultur i sig selv, og Fællesskabets aktion inden for den kulturelle 
sektor gør det ikke ud for en kulturpolitik;« 
Resultat af af stemningen om det pågældende ændringsforslag 
Et stort flertal stemte for. 
Side 3, pkt. 1.5., sidste punktum 
»Dette bør imidlertid ikke hindre medlemsstaterne i at tage hensyn til de særlige problemer, som 
arbejderne inden for denne sektor står over for«. 
Resultat af afstemningen om det pågældende ændringsforslag 
Et stort flertal stemte for. 
Side 5, pkt. 2.2., sidste punktum 
»Enhver diskrimination mellem kulturarbejdere bør derfor afskaffes, og alle bør behandles på lige 
fod med andre EF-borgere«. 
Resultat af af stemningen om det pågældende ændringsforslag 
Et stor flertal stemte for. 
Side 13, pkt. 3.6.4.8. 
»Afdelingen er af den opfattelse, at programlederen, forfatteren og den udøvende kunstner bør 
bevare retten til at kontrollere distributionen af deres programmer«. 
Resultat af afstemningen om det pågældende ændringsforslag 
Et stort flertal stemte for. 
Side 15, pkt. 3.6.4.13., andet punktum 
»Den anmoder dog Kommissionen om at fremsætte forslag om at beskytte disse kunstneres værker i 
et bestemt tidsrum«. 
Resultat af afstemningen om det pågældende ændringsforslag 
37 stemte for, 26 stemte imod, 19 undlod at stemme.