Der er blevet disponeret over et beløb på 2 267 574 462 EUR, hvoraf 1 483 712 280 EUR er blevet udbetalt til støttemodtagerne pr. 30. juni 2017. Betalingerne er betinget af støttemodtagernes bindende tilsagn om at gennemføre projektet gennem en endelig investeringsbeslutning.

Situationen for gas- og elinfrastrukturerne er som følger: Fem projekter skrider planmæssigt frem, og et er under drøftelse. De fleste projekter er gennemført, og initiativtagerne forventes at fremlægge den endelige ansøgning om udbetaling med udgangen af dette år.

I juli 2016 blev der truffet en positiv endelig investeringsbeslutning for Aberdeen Offshore Wind Farm. De udfordringer, der har været forbundet med at opnå samtykke til både offshore og onshore, har forsinket projektet, og opførelsen anslås nu at starte i fjerde kvartal af 2017 (med idriftsættelse medio 2019).

På nuværende tidspunkt forventes det, at tre af de fem igangværende projekter bliver færdig i 2017 og et i 2018, mens et er under drøftelse.

I gassektoren er 25 ud af 32 projekter blevet gennemført. To forløber planmæssigt, et er i øjeblikket under drøftelse, og fire er blevet afbrudt. Alle reverse flow- og sammenkoblingsprojekterne i Central- og Østeuropa er blevet gennemført med undtagelse af reverse flow-projektet i Rumænien, som blev afbrudt af Kommissionen i september 2014.

Generelt er gennemførelsen af de to resterende projekter, Kriegers Flak og Cobra Cable, skredet frem som forventet. Europa-Kommissionen godkendte i september 2015 ændringen af tilskudsaftalen for den nye tekniske løsning for Kriegers Flak. Støttemodtagerne, 50Hertz og Energinet.dk, har truffet den endelige afgørelse om opførelse.

EU-udbuddet om det vigtigste udstyr til infrastrukturen er tæt på at være afsluttet. Ifølge planen har støttemodtagerne tildelt næsten alle kontrakter, og opførelsen er i gang. Processen med indhentning af tilladelser skrider frem som forventet for både Tyskland og Danmark. Offshoresammenkoblingen Kriegers Flak CGS sættes efter planen i drift ved udgangen af 2018.

For så vidt angår Cobra Cable er projektet, efter at den endelige investeringsbeslutning blev truffet i december 2015, på rette vej for de fleste områders vedkommende med undtagelse af to, nemlig produktion og test af omformerne og kablet. Der er derfor behov for en 12 måneders forlængelse af kontrakten for at færdiggøre aktiviteterne og levere resultaterne inden for kontraktens varighed. Opførelse og test af sammenkoblingen skal efter planen finde sted i 2018, så driften kan starte i 2019. Undersøgelsen på højt niveau er i gang og har til formål at identificere og beskrive de vigtige konstruktionsmæssige problemer, der skal tages højde for, så højspændingsjævnstrømsforbindelsen kan gøres klar til den fremtidige drift som del af et multiterminalnet.

3. Opsamling og lagring af CO2

Genopretningsprogrammets delprogram bestod af seks projekter og 1 mia. EUR i støtte med det formål at demonstrere fuldstændig opsamling, transport og lagring af CO2.

Et projekt blev afsluttet og leverer pilotanlæg i drift til opsamling, transport og lagring. Tre projekter er blevet afbrudt før tiden pga. projektinitiativtagerens beslutning om ikke at investere. Et projekt blev afsluttet uden fuldførelse, og ROAD var det sidste tilbageværende projekt. Der er blevet udbetalt 424 040 501 EUR til disse projekter.

Fremskridt med CCS-projekterne

I november 2016 nåede Kommissionen og ROAD's projektinitiativtagere til enighed om en forlængelse af aftalen om tilskud indtil den 31. december 2019, efter at der var sket fremskridt i drøftelserne om yderligere finansieringskilder, omstrukturering af projektet og skift til et mindre bekosteligt lagringssted. I juni 2017 informerede projektinitiativtagerne imidlertid Kommissionen om, at joint venture-partnerne Engie og Uniper havde besluttet at standse deres finansielle støtte til projektet, og senere bekræftede de, at de trak deres anmodning om tilskudsaftalen tilbage. Tilskudsaftalen er følgelig i færd med at blive afbrudt. Ikke desto mindre er et nyt projekt ved at blive forberedt under ledelse af Rotterdams havn. Hvis det lykkes, kan det muligvis anvende andre EU-midler.

III. DEN EUROPÆISKE ENERGIEFFEKTIVITETSFOND (EEEF)

I december 2010 blev 146,3 millioner EUR afsat fra det europæiske genopretningsprogram for energiområdet til en finansiel facilitet for vedvarende energiprojekter. 125 mio. EUR blev afsat som EU-bidrag til den europæiske energieffektivitetsfond (EEEF), som blev oprettet i juli 2011, og som har nået et samlet budget på 265 mio. EUR med støtte fra en facilitet for teknisk bistand med et budget på 20 mio. EUR og 1,3 mio. EUR til oplysningsaktiviteter.

EEEF yder skræddersyet finansiering (både gælds- og egenkapitalinstrumenter) til projekter inden for energieffektivitet, vedvarende energi og ren bytransport. Støttemodtagerne er lokale eller regionale offentlige myndigheder eller private virksomheder, der handler på deres vegne.

Hidtidige fremskridt

I 2016 blev en ny transaktion føjet til fondens portefølje. Ore Valley Housing Association (OVHA) er nået frem til finansiel afslutning med EEEF om et projekt til en værdi af 4,6 mio. £. Pengene skal finansiere udviklingen af vindmøllelokaliteter i regionen Fife i Skotland samt en innovativ finansieringsordning, hvor 200 varmesystemer udskiftes i OVNA's boliger. Dette var EEEF's første lokalt baserede transaktion inden for Det Forenede Kongerige, og er resultatet af et fire år langt samarbejde mellem EEEF og OVHA.

Siden oprettelsen og frem til den 31. december 2016 har EEEF indgået kontrakter om 11 projekter til i alt 121 mio. EUR, som har genereret endelige investeringer på 224 mio. EUR.

Baseret på EEEF's projektvurdering og rapporteringsramme for CO2-ækvivalenter og primære energibesparelser, så har fondens investeringer ved afslutningen af 2016 opnået besparelser tæt ved 249 000 ton CO2 og primære energibesparelser på 308 802 MWh.

Europa-Kommissionens facilitet for teknisk bistand

I 2016 blev ingen yderligere midler afsat til finansiering af projektudviklingsaktiviteter.

I alt vil faciliteten for teknisk bistand, som er finansieret af Kommissionen, have støttet struktureringen af 16 projekter for et samlet beløb på 16 mio. EUR (ud af et budget på 20 mio. EUR). Flere faktorer forklarer årsagerne til den manglende finansiering. For det første befandt projekterne, som blev identificeret i fondens startfase, sig på et mere fremskredent stadium/højere modenhedsniveau og havde derfor ikke behov for teknisk bistand. Desuden har erfaringen med faciliteten for teknisk bistand vist, at finansiering af energieffektivitetsprojekter står over for mange udfordringer; eksempelvis kendetegnes ansøgninger af et lavere forberedelsesniveau end først antaget ved oprettelsen af EEEF (kun et fåtal af de modtagne ansøgninger om teknisk bistand var klar til indsendelse), ændringer i projekterne som følge af politiske ændringer i regeringer eller nødvendige tilpasninger efter det første sæt forundersøgelser.