[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 19.9.2007

KOM(2007) 535 endelig

2004/0156 (COD)

Ændret forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om den videre gennemførelse af de europæiske satellitnavigationsprogrammer (Egnos og Galileo)

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1) Kommissionens forordningsforslag af juli 2004

Den 14. juli 2004 vedtog Kommissionen teksten til et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gennemførelse af etablerings- og ibrugtagningsfasen samt driftsfasen af det europæiske program for satellitbaseret radionavigation[1]. Dette forslag havde to hovedformål:

Eftersom Galileo-programmet havde nået en moden fase og rakte langt ud over rammerne af et simpelt forskningsprojekt, var det for det første målet at forankre det i en særlig retsakt, der var forenelig med det fremtidige europæiske rumprogram, og som ville opfylde programmets behov og i videst mulig udstrækning sikre en sund økonomisk forvaltning.

For det andet var det hensigten at afsætte midler til den del af Galileo-programmet, der skulle dækkes af fællesskabsbudgettet, i den finansielle ramme for perioden 2007-2013. Ifølge forslaget skulle EU således bidrage med en milliard euro i perioden 1. januar 2007 til 31. december 2013.

Den 21. april 2005 nåede Rådet til enighed (generel delindstilling) om Kommissionens forslag, bortset fra budgetdelen, hvor den endelige godkendelse afhang af resultatet af drøftelserne om den finansielle ramme for 2007-2013. Den vigtigste ændring, som Rådet indførte, bestod i, at Egnos-programmet også skulle være omfattet af forordningen.

Europa-Parlamentet førstebehandlede forslaget og udtalte sig generelt meget positivt herom den 5. september 2005. Ligesom Rådet ønskede Parlamentet, at Egnos skulle indgå i forordningen.

Det bør understreges, at da Kommissionen fremsatte sit forordningsforslag i juli 2004, var det tanken, at etablerings- og ibrugtagningsfasen samt driftsfasen af Galileo-programmet skulle overdrages til den private sektor gennem en koncessionskontrakt. På denne baggrund skulle EU's økonomiske bidrag begrænses til en tredjedel af omkostningerne ved etablering og ibrugtagning af systemet samt årlige tilskud til den fremtidige koncessionshaver i de første driftsår.

2) Ændringer i programmet

På baggrund af problemerne i koncessionsforhandlingerne anmodede Rådet (transportministrene) den 22. marts 2007 Kommissionen om at gøre status over Galileo-projektet, hurtigst muligt forelægge mulige løsninger på, hvordan man kan sikre de langsigtede offentlige finansieringsforpligtelser, herunder et scenario for, hvordan Egnos- satellitnavigationstjenesterne hurtigt kan stilles til rådighed, og endelig vurdere fremskridtene i koncessionsforhandlingerne og forelægge detaljerede alternative scenarier.

I en beslutning af 26. april 2007[2] fremsatte Europa-Parlamentet en tilsvarende anmodning, idet det navnlig bad Kommissionen styrke den offentlige forvaltning af programmet ved at påtage sig et klart politisk ansvar og lederskab.

Kommissionen reagerede på Parlamentets og Rådets anmodninger i en meddelelse af 16. maj 2007[3]. Heri opfordrede den først de to institutioner til at notere sig, at koncessionsforhandlingerne er brudt sammen, samt til at bekræfte nødvendigheden af, at Europa får sit eget satellitnavigationssystem, og anerkende, at Galileos systemegenskaber er i fuld overensstemmelse med EU’s mål på dette område. For at sikre, at programmet videreføres på tilfredsstillende vis, fremsatte Kommissionen derpå følgende forslag:

- EU bør selv stå for etableringen af en fuldstændig Galileo-konstellation, mens driften af systemet senere kan varetages af et offentlig-privat partnerskab.

- Den Europæiske Rumorganisation (ESA) bør udpeges som ordregiver for systemkonstruktionen. ESA skal optræde på EU's vegne, under EU's myndighed og efter EU's regler. Den offentlige forvaltning af de europæiske GNSS-programmer bør styrkes og omstruktureres, og Kommissionen bør som repræsentant for Det Europæiske Fællesskab pålægges det politiske ansvar og en ledende rolle.

- Den offentlige forvaltning af de europæiske GNSS-programmer bør styrkes og omstruktureres, og Kommissionen bør som repræsentant for Det Europæiske Fællesskab overdrages det politiske ansvar og en ledende rolle.

- Der bør øjeblikkelig tages skridt til at sikre, at Egnos, der vil være driftsklart i starten af 2009, kan tilbyde sine tjenester som en forløber for Galileo.

Kommissionen påpegede i maj 2007, at det foreslåede nye scenario er det eneste, der vil gøre det muligt at sætte systemet i fuld drift inden udgangen af 2012. Sådan som tidsplanen for de politiske beslutninger ser ud nu, må denne frist dog skubbes til midten af 2013. Scenariet forudsætter en budgetforpligtelse på 3,4 mia. EUR i perioden 2007-2013, hvilket er 2,4 mia. mere end oprindelig planlagt ifølge det forslag, som Kommissionen forelagde den 14. juli 2004. Denne væsentlige forøgelse af Fællesskabets bidrag skyldes hovedsagelig, at Det Europæiske Fællesskab påtager sig hele etableringen af systemet.

Efter Kommissionens meddelelse vedtog Rådet (transportministrene) i juni 2007 en resolution, der generelt støtter Kommissionens forslag, og hvor Rådet navnlig:

- konkluderer, at koncessionsforhandlingerne ikke har ført til en aftale og bør bringes til ophør;

- opfordrer Kommissionen til at fortsætte med gennemførelsen af et attesterbart Egnos, idet tjenesten første gang skal være til rådighed i 2008;

- på ny bekræfter Galileos værdi som et centralt projekt for EU og støtter, at Galileo-systemet etableres inden udgangen af 2012;

- erkender, at det vil være nødvendigt med yderligere offentlige midler, såfremt etableringen af Galileo og Egnos skal gennemføres af den offentlige sektor;

- anmoder Kommissionen om inden september 2007 at forelægge Rådet detaljerede alternative forslag om finansieringen, om en indkøbsstrategi, som skal afspejle de hidtidige fremskridt samt behovet for konkurrence, om hvilken rolle den private sektor skal spille i driftsfasen, og endelig om en sund forvaltningsstruktur for programmet inden for den offentlige sektor, der hviler på en klar fordeling af ansvaret mellem Kommissionen, ESA, GNSS-Tilsynsmyndigheden, medlemsstaterne og Rådet.

I en beslutning af 20. juni 2007[4] udtrykte Parlamentet ligeledes støtte til de forslag, som Kommissionen havde fremsat i meddelelsen af 16. maj 2007, særlig med hensyn til Fællesskabets finansiering af programmerne og nødvendigheden af at styrke den offentlige forvaltning af programmerne.

3) Forslaget om ændring af det oprindelige forslag

Kommissionens forslag om ændring af det oprindelige forordningsforslag afspejler den omstændighed, at koncessionsplanerne for etablerings- og ibrugtagningsfasen er opgivet, samt de forskellige bemærkninger, som Parlamentet og Rådet har fremsat.

For det første omfatter forordningsforslaget nu også fuldt ud Egnos-programmet. Egnos fremstår, sammen med Galileo, som et af de to hovedelementer i den europæiske politik for satellitnavigation. Begge systemer og programmer defineres tydeligt.

For det andet afspejler forslaget den omstændighed, at koncessionsplanerne for etablerings- og ibrugtagningsfasen er opgivet, og at Det Europæiske Fællesskab fuldt ud har overtaget gennemførelsen af denne fase. Det nødvendige budget til finansiering af de to programmer i perioden 1. januar 2007 til 31. december 2013 er nu sat til 3.405 mio. EUR. Der er allerede afsat 1.005 mio. EUR i den gældende finansielle programmering (2007-2013) i medfør af Kommissionens forslag om gennemførelse af etablerings- og ibrugtagningsfasen samt driftsfasen af Galileo-programmet[5]. Herudover foreslås det at afsætte yderligere 2.100 mio. EUR. Dette beløb kan stilles til rådighed ved en revision af den gældende finansielle ramme (2007-2013). Midlerne tages fra de uudnyttede margener under udgiftsområde 2 og 5 for 2007 og 2008. Dette betyder, at der ifølge det ændrede forslag skal afsættes 3.105 mio. EUR på fællesskabsbudgettet til de europæiske GNSS-programmer i perioden 2007-2013. Et beløb på 300 mio. EUR, der allerede er afsat under det syvende rammeprogram for forskning og udvikling til de europæiske GNSS-programmer[6], vil indgå i finansieringen af disse omkostninger.

Det samlede beløb dækker også de omkostninger, der skyldes forsinkelserne i afviklingen af Galileo-programmets udviklingsfase, der først vil være afsluttet i 2010. Etablerings- og ibrugtagningsfasen vil ifølge de undersøgelser, der for nylig er gennemført af Kommissionen[7], først være afsluttet midt i 2013.

For det tredje danner forslaget grundlag for, at Egnos-systemet sættes i drift fra 2009, dvs. med et års forsinkelse som følge af, at prækvalificeringsaktiviteterne først skal afsluttes.

For det fjerde har forslaget til formål at forbedre den offentlige styring af programmerne. Usikkerheden omkring forhandlingerne om en koncessionskontrakt har skabt et juridisk tomrum, for så vidt angår Tilsynsmyndighedens rolle i etablerings- og ibrugtagningsfasen samt driftsfasen af Galileo-programmet, eftersom de opgaver, som Tilsynsmyndigheden blev pålagt ved forordning (EF) nr. 1321/2004[8], hovedsagelig var baseret på, at der blev udpeget en koncessionshaver. For at skabe en robust og sammenhængende ramme for den offentlige forvaltning af programmerne må Kommissionen derfor fremsætte forslag om ændring af forordning (EF) nr. 1321/2004, så snart EU har truffet de nødvendige politiske beslutninger.

En række foranstaltninger kan dog allerede sættes i værk. Den foreslåede tekst styrker således den offentlige forvaltning på to måder:

- På den ene side fastlægges der en klar fordeling af beføjelserne mellem Det Europæiske Fællesskab, repræsenteret ved Kommissionen, Tilsynsmyndigheden for det Europæiske GNSS og den Europæiske Rumorganisation (ESA), og ansvaret for gennemførelsen af programmerne pålægges Kommissionen. GNSS-Tilsynsmyndigheden skal ud over at varetage sin grundlæggende rolle, der består i at fremme indførelsen af systemernes tjenester på de kommercielle markeder, bistå Kommissionen i alle aspekter af gennemførelsen af programmerne. De tekniske anliggender overdrages til ESA. De kontrakter, som ESA indgår, skal være i overensstemmelse med fællesskabsreglerne for offentlige indkøb.

- På den anden side nedsættes der et udvalg for de europæiske GNSS-programmer, der skal bistå Kommissionen i anvendelsen af forordningen og være garant for sammenhæng i forvaltningen af programmerne, en hurtigere beslutningsproces samt lige adgang til oplysninger.

Gennemførelsen af programmerne forudsætter, at der stilles passende midler og ressourcer til rådighed. Blandt andet må de opgaver, som koncessionshaveren skulle have varetaget, nu udføres af Kommissionen, med bistand fra uafhængige eksperter, nationale eksperter og et hold specialister.

4) Konklusion

I betragtning af de ændringer, der er sket i afviklingen af Galileo-programmet siden starten af 2007, og navnlig den omstændighed, at Det Europæiske Fællesskab nu direkte står for etableringen af systemet, samt de deraf følgende ekstraudgifter for Fællesskabet på 2.100 mio. EUR i perioden 2007-2013, er det nødvendigt at ændre det forordningsforslag, som Kommissionen fremsatte den 14. juli 2004[9].

2004/0156 (COD)

Ændret forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF)

om den videre gennemførelse af de europæiske satellitnavigationsprogrammer (Egnos og Galileo)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 156,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[10],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[11],

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget,[12]

efter proceduren i traktatens artikel 251[13],

og ud fra følgende betragtninger:

(1) Formålet med den europæiske satellitnavigationspolitik er at forsyne Det Europæiske Fællesskab med to satellitnavigationssystemer (GNSS). Disse systemer etableres ved hjælp af programmerne Egnos og Galileo. Begge infrastrukturer omfatter satellitter og jordstationer.

(2) Egnos- og Galileo-programmerne er i fuld overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. Etablering af en infrastruktur til satellitnavigation går ud over, hvad en enkelt medlemsstat økonomisk og teknisk kan klare alene; en indsats på fællesskabsplan er således det mest egnede middel til at fuldføre disse programmer, der er et godt eksempel på fordelene ved Det Europæiske Fællesskab, når blot deres mål og ressourcer fastlægges klart.

(3) Galileo-programmet har til formål at skabe den første globale infrastruktur for satellitbaseret navigation og positionsbestemmelse, der er rettet specifikt mod civile formål. Det system, der etableres under Galileo-programmet, er fuldstændig uafhængigt af andre eksisterende eller eventuelle fremtidige systemer i verden.

(4) Egnos-programmet har til formål at forbedre kvaliteten af signalerne fra det amerikanske system, GPS, og det russiske system, Glonass, og dermed øge signalernes pålidelighed over et udstrakt geografisk område.

(5) Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg har konsekvent bakket fuldt op om Galileo-programmet.

(6) Satellitnavigation er en teknologi, der vil kunne øge livskvaliteten for borgerne i Europa på en lang række områder. Udviklingen af denne teknologi passer naturligt ind i Lissabon-politikken og andre fællesskabspolitikker, herunder den transportpolitik, der er beskrevet i Kommissionens hvidbog[14], særlig hvad angår godstrafikstyring, infrastrukturafgifter og trafiksikkerhed.

(7) De europæiske GNSS-programmer udgør et af de højt prioriterede projekter i forbindelse med det vækstinitiativ, der er foreslået af Kommissionen og godkendt af Det Europæiske Råd. De anses desuden for nogle af de vigtigste elementer i det fremtidige europæiske rumprogram, som det fremgår af meddelelsen om den europæiske rumpolitik[15].

(8) Galileo-programmet er opdelt i fire faser: definitionsfasen, udviklingsfasen, etablerings- og ibrugtagningsfasen samt driftsfasen. Etablerings- og ibrugtagningsfasen skulle kunne indledes i 2008 og forventes afsluttet i 2013. Systemet forventes at være driftsklart i midten af 2013.

(9) Definitionsfasen og udviklingsfasen, som udgør den forskningsmæssige del af programmet, er i vid udstrækning blevet finansieret over fællesskabsbudgettet for transeuropæiske net. I mangel af et klart engagement fra den private sektors side må etablerings- og ibrugtagningsfasen finansieres fuldt ud af Det Europæiske Fællesskab. Driften af systemet vil kunne varetages af den private sektor i henhold til en koncessionskontrakt om tjenesteydelser eller en offentlig tjenesteydelseskontrakt.

(10) Det Europæiske Fællesskab bør stå for finansieringen af Egnos-systemet, herunder af alle elementer, der skal til for at sikre, at systemet fungerer, og at det er levedygtigt og kan markedsføres. Driften af Egnos vil kunne varetages af den private sektor i henhold til en offentlig tjenesteydelseskontrakt, indtil systemet integreres i Galileo.

(11) Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995[16] om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net, fastlægger regler for Fællesskabets støtte til projekter, der vedrører systemer til satellitbaseret positionsbestemmelse og navigation.

(12) Ved Rådets forordning (EF) nr. 1321/2004 af 12. juli 2004[17] om forvaltningsstrukturerne for de europæiske programmer for satellitbaseret radionavigation er der oprettet en tilsynsmyndighed for det europæiske GNSS (i det følgende benævnt "Tilsynsmyndigheden").

(13) For at sikre, at programmerne Galileo og Egnos videreføres, må der skabes en passende finansiel og retlig ramme, der tillader Det Europæiske Fællesskab fortsat at finansiere disse programmer. Det må ligeledes angives, hvor stort et budget der er nødvendigt for perioden fra 1. januar 2007 til 31. december 2013 til finansiering af den sidste del af udviklingsfasen samt etablerings- og ibrugtagningsfasen af Galileo-programmet og til den indledende drift af Galileo- og Egnos-systemerne.

(14) Investeringsomkostningerne og driftsomkostningerne ved Galileo- og Egnos-systemerne i perioden 2007-2013 vurderes på nuværende tidspunkt til 3,4 mia. EUR i løbende priser. Der er allerede afsat 1.005 mio. EUR i den gældende finansielle programmering (2007-2013) i medfør af Kommissionens forslag om gennemførelse af etablerings- og ibrugtagningsfasen samt driftsfasen af Galileo-programmet[18]. Herudover foreslås det at afsætte yderligere 2.100 mio. EUR. Dette beløb kan stilles til rådighed ved en revision af den gældende finansielle ramme (2007-2013). Midlerne tages fra de uudnyttede margener under udgiftsområde 2 og 5 for 2007 og 2008. Dette betyder, at der ifølge det ændrede forslag skal afsættes 3.105 mio. EUR på fællesskabsbudgettet til de europæiske GNSS-programmer i perioden 2007-2013. Et beløb på 300 mio. EUR, der allerede er afsat under det syvende rammeprogram for forskning og udvikling til de europæiske GNSS-programmer[19], vil indgå i finansieringen af disse omkostninger.

(15) Det bør bemærkes, at det nuværende skøn over investeringsomkostningerne og driftsomkostningerne ved Galileo- og Egnos-systemerne for perioden 2007-2013 ikke tager højde for uforudsete finansielle forpligtelser, som Det Europæiske Fællesskab kan blive nødsaget til at bære, herunder de forpligtelser, der er forbundet med ansvar uden for kontraktforhold som følge af, at systemerne er offentlig ejendom.

(16) Indtægterne fra driften af Galileo- og Egnos-systemerne bør tilfalde Det Europæiske Fællesskab som godtgørelse for de tidligere investeringer. Dog kan der fastsættes en ordning for fordeling af indtægterne i de kontrakter, der eventuelt indgås med den private sektor om drift af systemerne.

(17) En god offentlig styring af Galileo- og Egnos-programmerne forudsætter for det første, at der er en klar fordeling af beføjelser mellem Det Europæiske Fællesskab, Tilsynsmyndigheden og Den Europæiske Rumorganisation, og for det andet, at Det Europæiske Fællesskab, repræsenteret ved Kommissionen, står for gennemførelsen af programmerne. Kommissionen skal tilvejebringe passende instrumenter, og den skal råde over de nødvendige ressourcer, særlig i form af ekspertbistand.

(18) Tilsynsmyndighedens vigtigste opgave er at bistå Kommissionen i alle aspekter af programmernes gennemførelse. Den skal desuden forvalte de midler, som specifikt tildeles den i medfør af programmerne, eller som Kommissionen overdrager den i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget[20], ændret ved Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 af 13. december 2006[21].

(19) Den Europæiske Rumorganisation, der har den tekniske ekspertise, bør indgå en flerårig aftale med Det Europæiske Fællesskab, der dækker de tekniske aspekter af gennemførelsen af programmerne. For at tillade Kommissionen som repræsentant for Det Europæiske Fællesskab at udøve sine kontrolbeføjelser fuldt ud, skal aftalen navnlig omfatte generelle bestemmelser om forvaltning af de midler, der overdrages til Den Europæiske Rumorganisation, og kræve, at kontrakter, der indgås til gennemførelse af aftalen, er i overensstemmelse med fællesskabsreglerne for offentlige indkøb. I den forbindelse bør der tages behørigt hensyn til de hidtidige resultater og investeringer samt eventuelle gældende aftaler.

(20) I gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen bistås af et udvalg, der benævnes "Udvalget for de Europæiske GNSS-programmer". En god offentlig styring kræver sammenhæng i forvaltningen af programmerne, en hurtigere beslutningsproces samt lige adgang til oplysninger; derfor bør repræsentanter for Tilsynsmyndighedens bestyrelse inddrages i arbejdet i Udvalget for de Europæiske GNSS-programmer.

(21) Da de europæiske satellitnavigationsprogrammer nu har nået en moden fase og rækker langt ud over rammerne af et simpelt forskningsprojekt, bør de forankres i en særlig retsakt, der bedre opfylder programmernes behov og sikrer en sund økonomisk forvaltning.

(22) Denne forordning fastlægger for den videre gennemførelse af programmerne en finansiel ramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden i forbindelse med den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning.

(23) Europa-Parlamentet og Rådet bør løbende holdes orienteret om gennemførelsen af Galileo- og Egnos-programmerne —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I

EMNE OG GENERELLE PRINCIPPER

Artikel 1

De europæiske GNSS-systemer og -programmer

Programmerne Egnos og Galileo (i det følgende benævnt "programmerne") omfatter alle de aktiviteter, der er nødvendige for at definere, udvikle, validere, bygge, drive, forny og forbedre de to europæiske satellitnavigationssystemer (GNSS), det vil sige Egnos-systemet, og det system, der etableres under Galileo-programmet, (i det følgende benævnt "systemerne").

Egnos-systemet er en infrastruktur, der i første omgang gør brug af de signaler, som udsendes af det amerikanske system GPS og det russiske Glonass. Det øger signalernes pålidelighed over et geografisk område, der først og fremmest omfatter Europa. Systemet omfatter en række navigationsnyttelaster, der installeres i satellitter og jordstationer.

Det system, der etableres under Galileo-programmet, er en uafhængig GNSS-infrastruktur, der omfatter en konstellation af satellitter og jordstationer.

Artikel 2

Emne

Denne forordning fastlægger nærmere bestemmelser om den videre gennemførelse af programmerne, herunder bestemmelser om Det Europæiske Fællesskabs finansielle bidrag.

Artikel 3

Galileo-programmets faser

Galileo-programmet omfatter følgende faser:

- En definitionsfase, hvor systemarkitekturen er blevet udformet og systemets komponenter fastlagt, og som er blevet finansieret fuldt ud af midler fra det femte rammeprogram for forskning og udvikling.

- En udviklings- og valideringsfase, der omfatter konstruktion og opsendelse af de første satellitter, etablering af de første jordinfrastrukturanlæg og alle aktiviteter i forbindelse med validering af systemet i kredsløb; denne fase er finansieret af fællesskabsmidler og midler fra Den Europæiske Rumorganisation.

- En etablerings- og ibrugtagningsfase, der omfatter etablering af hele rum- og jordinfrastrukturen samt de aktiviteter, der er forbundet hermed

- En driftsfase, der omfatter forvaltning af infrastrukturen, vedligeholdelse, løbende videreudvikling og fornyelse af systemet, certificerings- og standardiseringsaktiviteter i forbindelse med programmet, markedsføring af systemet samt alle andre aktiviteter, der er nødvendige for systemets videre udvikling og for en vellykket gennemførelse af programmet.

Artikel 4

Finansiering af Galileo-programmet

1. Udviklings- og valideringsfasen finansieres af Det Europæiske Fællesskab og Den Europæiske Rumorganisation. Den forventes afsluttet i løbet af 2010.

2. Etablerings- og ibrugtagningsfasen finansieres fuldt ud af Det Europæiske Fællesskab. Den forventes gennemført i perioden 2008 - 2013.

3. Driftsfasen forventes indledt i 2013. Driften af systemet kan eventuelt varetages af den private sektor i henhold til koncessionskontrakter om tjenesteydelser eller offentlige tjenesteydelseskontrakter. Disse kontrakter vil kunne indgås inden 2013. Det Europæiske Fællesskabs finansielle bidrag til driftsfasen afhænger af, hvor stort et beløb den private sektor bidrager med i medfør af de eventuelle kontrakter, og af budgetmyndighedens forudgående godkendelse.

4. Aftaler og konventioner, der indgås af Det Europæiske Fællesskab, fastsætter vilkår og nærmere regler for eventuelle bidrag fra tredjelande til finansieringen af programmet.

Artikel 5

Driften af Egnos-systemet

Driften af Egnos-systemet omfatter først og fremmest forvaltning af denne infrastruktur, vedligeholdelse, løbende videreudvikling og fornyelse af systemet, certificerings- og standardiseringsaktiviteter i forbindelse med programmet samt markedsføring af systemet.

Artikel 6

Finansiering af driften af Egnos-systemet

1. Finansieringen af driften af Egnos varetages af Det Europæiske Fællesskab, med et eventuelt bidrag fra den private sektor.

2. Driften af Egnos varetages i første omgang primært af den private sektor i henhold til en offentlig tjenesteydelseskontrakt. Senere integreres den eventuelt i driftsfasen af Galileo.

KAPITEL II

BIDRAG OG BUDGETORDNINGER

Artikel 7

Berørte aktiviteter

Det bidrag, som Fællesskabet i henhold til denne forordning bevilger til programmerne, ydes med henblik på at finansiere:

(a) Aktiviteter i forbindelse med gennemførelsen af udviklings- og valideringsfasen af Galileo-programmet.

(b) Aktiviteter i forbindelse med etablerings- og ibrugtagningsfasen af Galileo-programmet, herunder forvaltning af og tilsyn med denne fase samt tiltag for at lette indførelsen af systemet på markedet.

(c) Aktiviteter i forbindelse med driften af systemerne samt forudgående og forberedende aktiviteter før driften.

Artikel 8

Budgetmidler

1. For at gennemføre de aktiviteter, der er nævnt i artikel 7 i denne forordning, bortset fra aktiviteterne i forbindelse med driften af det system, der etableres under Galileo-programmet, er der behov for et budget på 3.105 mio. EUR i løbende priser for perioden mellem den 1. januar 2007 og den 31. december 2013.

2. Bevillingerne godkendes årligt af budgetmyndigheden inden for rammerne af den flerårige finansielle ramme. De udnyttes i henhold til bestemmelserne i finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.

3. De budgetmæssige forpligtelser vedrørende programmerne indgås for et år ad gangen.

4. Det beløb, der er nævnt i stk. 1, tager ikke højde for uforudsete finansielle forpligtelser, som Det Europæiske Fællesskab kan blive nødsaget til at bære, herunder forpligtelser, der skyldes, at systemerne er offentlig ejendom. I en sådan situation vil Kommissionen forelægge passende forslag for Europa-Parlamentet og Rådet.

Artikel 9

Driftsindtægter

Indtægterne fra driften af systemet tilfalder Det Europæiske Fællesskab. De indbetales til fællesskabsbudgettet, hvor de afsættes til de europæiske GNSS-programmer. Hvis indtægterne viser sig at være væsentligt større en forventet, tages princippet om, at alle indtægter afsættes til GNSS-programmerne, op til fornyet overvejelse.

Der kan fastsættes en ordning for fordeling af indtægterne i de kontrakter, der eventuelt indgås med den private sektor.

KAPITEL III

OFFENTLIG STYRING AF PROGRAMMERNE

Artikel 10

Overordnede principper for styringen af programmerne

Den offentlige styring af programmerne hviler på princippet om en klar fordeling af beføjelser mellem Det Europæiske Fællesskab, repræsenteret ved Kommissionen, Tilsynsmyndigheden for det Europæiske GNSS (i det følgende benævnt "Tilsynsmyndigheden") og Den Europæiske Rumorganisation (ESA).

Det Europæiske Fællesskab, repræsenteret ved Kommissionen, forestår gennemførelsen af programmerne, dog uden at dette indskrænker bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1321/2004. Til dette formål sørger Kommissionen for de nødvendige instrumenter og for, at den råder over de nødvendige ressourcer til at udføre sine opgaver. Den kan bede uafhængige eksperter bistå sig i tilsynet med programforvaltningen. Den kan også søge bistand fra nationale eksperter og gennemføre finansielle og tekniske revisioner.

Artikel 11

Programmering og fordeling af midlerne

1. Europa-Kommissionen forvalter de midler, der afsættes til programmerne i henhold til denne forordning.

2. Kommissionen opstiller et flerårigt arbejdsprogram, der opfylder de mål, der er fastlagt i bilaget.

3. Kommissionen vedtager det flerårige arbejdsprogram samt eventuelle reviderede udgaver heraf efter proceduren i artikel 14, stk. 2.

4. Ændringer til bilaget vedtages af Kommissionen. Da der er tale om foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, vedtages de efter forskriftsproceduren med kontrol, jf. artikel 14, stk. 3.

5. Foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne forordning, gennemføres i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.

Artikel 12

Tilsynsmyndighedens rolle

Uden at det berører de opgaver, som Tilsynsmyndigheden er pålagt ved forordning (EF) nr. 1321/2004, yder Tilsynsmyndigheden Kommissionen bistand i forbindelse med alle de aspekter af programmerne, hvor Kommissionen beder den om det. Den forvalter og fører kontrol med brugen af de midler, som Det Europæiske Fællesskab specifikt tildeler den i medfør af programmerne. Disse midler stilles til rådighed for Tilsynsmyndigheden i kraft af en afgørelse om uddelegering i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 og bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1321/2004.

På grundlag af afgørelsen om uddelegering, jf. foregående afsnit, indgår Kommissionen en uddelegeringsaftale med Tilsynsmyndigheden. Uddelegeringsaftalen fastlægger de almindelige vilkår for forvaltningen af de midler, der er tildelt Tilsynsmyndigheden, og navnlig de foranstaltninger, der skal gennemføres, den hertil knyttede finansiering, forvaltningsprocedurer samt tilsyns- og kontrolforanstaltninger.

Artikel 13

Den Europæiske Rumorganisations rolle

Hvad angår de tekniske aspekter af gennemførelsen af programmerne, særlig gennemførelsen af aktiviteter i forbindelse med etablerings- og ibrugtagningsfasen af Galileo-programmet, indgår Det Europæiske Fællesskab, repræsenteret ved Kommissionen, en flerårig aftale med Den Europæiske Rumorganisation på grundlag af en afgørelse om uddelegering, der vedtages af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.

Uddelegeringsaftalen fastlægger de almindelige vilkår for forvaltningen af de midler, der tildeles Den Europæiske Rumorganisation, og navnlig de foranstaltninger, der skal gennemføres, den hertil knyttede finansiering, forvaltningsprocedurer, tilsyns- og kontrolforanstaltninger, foranstaltninger i tilfælde af mangelfuld gennemførelse af aftalen samt regler for ejendomsret til materielle og immaterielle goder.

De kontrakter, der indgås i medfør af denne aftale, skal være i overensstemmelse med fællesskabsreglerne for offentlige indkøb, idet der dog kan træffes forholdsregler, der er nødvendige for at beskytte Det Europæiske Fællesskabs væsentlige sikkerhedsinteresser eller den offentlige sikkerhed. De skal tage hensyn til programmernes struktur og fællesskabskarakter.

Artikel 14

Udvalgsprocedure

1. Kommissionen bistås af et udvalg, der benævnes "Udvalget for de Europæiske GNSS-programmer".

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF i overensstemmelse med samme afgørelses artikel 8.

3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

4. Der deltager repræsentanter for Tilsynsmyndighedens bestyrelse i arbejdet i Udvalget for De Europæiske GNSS-programmer. Repræsentanter for ESA's programråd for satellitnavigation kan ligeledes deltage i Udvalget for De Europæiske GNSS-programmer på vilkår, der fastsættes i udvalgets forretningsorden.

5. Aftaler og konventioner, der indgås af Det Europæiske Fællesskab, kan indeholde bestemmelser om, at tredjelande og internationale organisationer kan deltage i arbejdet i Udvalget for de Europæiske GNSS-programmer på vilkår, der fastsættes i udvalgets forretningsorden.

KAPITEL IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 15

Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

Kommissionen sikrer, at Fællesskabets finansielle interesser beskyttes i forbindelse med gennemførelse af de foranstaltninger, der finansieres ved denne forordning. Dette sker ved hjælp af forebyggende foranstaltninger mod svig, korruption og enhver anden ulovlig aktivitet, ved effektive kontrolforanstaltninger og ved at inddrive uretmæssigt udbetalte beløb samt, i tilfælde af uregelmæssigheder, ved hjælp af sanktioner, der er effektive, står i rimeligt forhold til overtrædelsen og har en afskrækkende virkning, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95[22], Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2185/96[23] og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999[24].

I forbindelse med fællesskabsforanstaltninger, der finansieres i henhold til denne forordning, forstås ved uregelmæssighed enhver overtrædelse af en fællesskabsbestemmelse og enhver misligholdelse af en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, der skader eller kunne skade Det Europæiske Fællesskabers almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af De Europæiske Fællesskaber, ved afholdelse af en uretmæssig udgift, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF/Euratom) nr. 2988/95.

Kontrakter, aftaler og konventioner i medfør af denne forordning, herunder aftaler og konventioner med deltagende tredjelande, skal navnlig indeholde bestemmelser om tilsyn og finanskontrol, der gennemføres af Kommissionen eller af en bemyndiget repræsentant for denne, samt om revision, der gennemføres af Revisionsretten, om nødvendigt ved kontrol på stedet.

Artikel 16

Rapport til Europa-Parlamentet og Rådet

Kommissionen forestår gennemførelsen af denne forordning. Hvert år i forbindelse med fremlæggelsen af det foreløbige budgetforslag forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af programmerne. Der gennemføres en midtvejsundersøgelse i 2010 med henblik på at informere Europa-Parlamentet og Rådet om, hvordan programmerne forløber.

Artikel 17

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

Formand

[…]

Bilag Mål for de europæiske GNSS-programmer

De europæiske GNSS-programmer og –systemer samt de generelle mål og programmernes faser er fastlagt i artikel 1, artikel 3 og artikel 5 i denne forordning.

De særlige mål for Galileo-programmet består i at sørge for, at de signaler, som systemet udsender, kan bruges til at opfylde følgende fem formål:

- At tilbyde en åben tjeneste ("Open Service" - OS), der er gratis for brugerne, og som leverer positions- og tidsbestemmelsesdata. Denne tjeneste er bestemt til anvendelser af satellitnavigation til massemarkedet.

- At tilbyde en livskritisk tjeneste ("Safety of Life Service" - SoL), der er rettet mod brugere, for hvem sikkerhed er afgørende, og som navnlig opfylder de krav, der stilles inden for luftfart, søfart og jernbanetransport. Denne tjeneste opfylder desuden kravet om kontinuitet og omfatter en integritetsfunktion, der gør det muligt at advare brugeren i tilfælde af fejl i systemet.

- At tilbyde en forretningsmæssig tjeneste ("Commercial Service" - CS), der gør det muligt at udvikle anvendelser til erhvervs- eller forretningsmæssige formål i kraft af en større ydeevne og data med større merværdi end dem, der leveres af den åbne tjeneste.

- At tilbyde en statsreguleret tjeneste ("Public Regulated Service" - PRS), der er forbeholdt statsligt autoriserede brugere til følsomme anvendelser, der kræver en høj grad af tjenestekontinuitet. Den statsregulerede tjeneste anvender robuste, krypterede signaler.

- At deltage i eftersøgnings- og redningstjenesten ("Search and Rescue Support Service" - SAR) i COSPAS-SARSAT-systemet ved at opfange og besvare nødsignaler fra radiosendere.

De særlige mål for Egnos-programmet består i at sørge for, at Egnos-systemet kan opfylde følgende tre formål:

- At tilbyde en åben tjeneste, der er gratis for brugerne, og som leverer positions- og tidsbestemmelsesdata. Denne tjeneste er bestemt til anvendelser af satellitnavigation til massemarkedet inden for det område, som systemet dækker.

- At tilbyde en tjeneste til formidling af data af forretningsmæssig karakter, der gør det muligt at udvikle anvendelser til erhvervs- eller forretningsmæssige formål i kraft af en større ydeevne og data med større merværdi end dem, der leveres af den åbne tjeneste.

- At tilbyde en livskritisk tjeneste ("Safety of Life Service"), der er rettet mod brugere, for hvem sikkerhed er afgørende, og som navnlig opfylder de krav, der stilles inden for luftfart, søfart og jernbanetransport. Denne tjeneste opfylder navnlig kravet om kontinuitet og omfatter en integritetsfunktion, der gør det muligt at advare brugeren i tilfælde af fejl i systemet.

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

1. FORSLAGETS BETEGNELSE

Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den videre gennemførelse af de europæiske satellitnavigationsprogrammer (Egnos og Galileo)

2. ABM/ABB-RAMME (aktivitetsbaseret budgetforvaltning og budgettering)

Politikområder og dermed forbundne aktiviteter:

AFSNIT 06 — ENERGI OG TRANSPORT

Kapitel 06 02 — Land-, sø- og lufttransport

Kapitel 06 06 — Energi- og transportrelateret forskning

3. BUDGETPOSTER

3.1. Budgetposternes nummer og tekst:

Konto 06 01 04 11 — Galileo-programmet – Administrative udgifter (ny konto, der skal oprettes)

Artikel 06 02 10 — Galileo-programmet

Artikel 06 06 02 — Forskning inden for transport (herunder luftfartsteknik)

3.2. Foranstaltningens og de finansielle virkningers varighed:

2008-2013

3.3. Budgetoplysninger

Budgetpost | Udgifternes art | Nye | EFTA-bidrag | Bidrag fra ansøgerlandene | Udgiftsområde i de finansielle overslag |

06 01 04 11 | Ikke-oblig. | Ikke-opdelte | JA | NEJ | NEJ | Nr. 1a –konkurrenceevne for vækst og samhørighed |

06 02 10 | Ikke-oblig. | Opdelte | NEJ | NEJ | NEJ | Nr. 1a –konkurrenceevne for vækst og samhørighed |

06 06 02 | Ikke-oblig. | Opdelte | NEJ | JA | JA | Nr. 1a –konkurrenceevne for vækst og samhørighed |

4. SAMMENFATNING AF RESSOURCERNE

4.1. Finansielle ressourcer

4.1.1. Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB)

Oversigten over de finansielle ressourcer er i overensstemmelse med:

1. den gældende finansielle programmering for 2007-2013: 1.005 mio. EUR[25]

2. de supplerende beløb for 2008-2013: 2.100 mio. EUR

3. beløbet på 300 mio. EUR fra det 7. FTU-rammeprogram (RP7)

4. det samlede beløb for 2007-2013: 3.405 mio. EUR

i mio. EUR (3 decimaler)

Personaleressourcer i alt[30] | 30 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 |

5. SÆRLIGE FORHOLD OG MÅL

5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt

Rådet fastslog i juni 1999, at "udviklingen af et satellitnavigationssystem til civil brug fører til øget uafhængighed inden for en af de vigtigste nøgleteknologier» og at «udviklingen af et satellitnavigationssystem til civil brug giver den europæiske industri muligheder for at udvide sin kompetence og deltage i muligheder, som denne fremtidige teknologi åbner for i stor skala". Siden da har Rådet og Det Europæiske Råd gentagne gange understreget dette programs strategiske betydning og har bedt Kommissionen tage alle nødvendige skridt til at gennemføre programmet.

Den 14. juli 2004 vedtog Kommissionen teksten til et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om gennemførelse af etablerings- og ibrugtagningsfasen samt driftsfasen af det europæiske program for satellitbaseret radionavigation[31]. Dette forslag havde to hovedformål: Eftersom Galileo-programmet havde nået en moden fase og rakte langt ud over rammerne af et simpelt forskningsprojekt, var det for det første målet at forankre det i en særlig retsakt, der var forenelig med det fremtidige europæiske rumprogram, og som ville opfylde programmets behov og i videst mulig udstrækning sikre en sund økonomisk forvaltning.

For det andet var det hensigten at afsætte midler til den del af Galileo-programmet, der skulle dækkes af fællesskabsbudgettet, i den finansielle ramme for perioden 2007-2013. Ifølge forslaget skulle EU således bidrage med en milliard euro i perioden 1. januar 2007 til 31. december 2013. Den 21. april 2005 nåede Rådet til enighed (generel delindstilling) om Kommissionens forslag, bortset fra budgetdelen, hvor den endelige godkendelse afhang af resultatet af drøftelserne om den finansielle ramme for 2007-2013. Den vigtigste ændring, som Rådet indførte, bestod i, at Egnos-programmet også skulle være omfattet af forordningen.

Europa-Parlamentet førstebehandlede forslaget og udtalte sig generelt meget positivt herom den 5. september 2005. Ligesom Rådet ønskede Parlamentet, at Egnos skulle indgå i forordningen.

Det bør understreges, at da Kommissionen fremsatte sit forordningsforslag i juli 2004, var det tanken, at etablerings- og ibrugtagningsfasen samt driftsfasen af Galileo-programmet skulle overdrages til den private sektor gennem en koncessionskontrakt. På denne baggrund skulle EU's økonomiske bidrag begrænses til en tredjedel af omkostningerne ved etablering og ibrugtagning af systemet samt årlige tilskud til den fremtidige koncessionshaver i de første driftsår.

På baggrund af problemerne i koncessionsforhandlingerne anmodede Rådet (transportministrene) den 22. marts 2007 og Europa-Parlamentet blandt andet Kommissionen om hurtigst muligt at forelægge mulige løsninger på, hvordan man kan sikre de langsigtede offentlige finansieringsforpligtelser.

Kommissionen svarede på Parlamentets og Rådets anmodninger i en meddelelse af 16. maj 2007. Heri opfordrede den først de to institutioner til at notere sig, at koncessionsforhandlingerne er brudt sammen. For at sikre, at programmet videreføres på tilfredsstillende vis, fremsatte Kommissionen derpå en række centrale forslag, herunder navnlig et forslag om, at EU selv skal stå for etableringen af en fuldstændig Galileo-konstellation, mens driften af systemet senere kan varetages af et offentlig-privat partnerskab.

Kommissionen har påpeget, at det foreslåede nye scenario er det eneste, der gør det muligt at sætte systemet i fuld drift inden udgangen af 2012. Scenariet forudsætter en budgetforpligtelse på 3,4 mia. EUR i perioden 2007-2013, hvilket er 2,4 mia. mere end oprindelig planlagt ifølge det forslag, som Kommissionen forelagde den 14. juli 2004. Denne væsentlige forøgelse af Fællesskabets bidrag skyldes hovedsagelig, at Det Europæiske Fællesskab påtager sig hele etableringen af systemet.

Efter Kommissionens meddelelse vedtog Rådet (transportministrene) i juni 2007 en resolution, hvor det:

- konkluderer, at koncessionsforhandlingerne ikke har ført til en aftale og bør bringes til ophør;

- opfordrer Kommissionen til at fortsætte med gennemførelsen af et attesterbart Egnos, idet tjenesten første gang skal være til rådighed i 2008;

- på ny bekræfter Galileos værdi som et centralt projekt for EU og støtter, at Galileo-systemet etableres inden udgangen af 2012;

- erkender, at det vil være nødvendigt med yderligere offentlige midler, såfremt etableringen af Galileo og Egnos skal gennemføres af den offentlige sektor;

- anmoder Kommissionen om inden september 2007 at forelægge Rådet detaljerede alternative forslag om finansieringen, om en indkøbsstrategi, som skal afspejle de hidtidige fremskridt samt behovet for konkurrence, om hvilken rolle den private sektor skal spille i driftsfasen, og endelig om en sund forvaltningsstruktur for programmet inden for den offentlige sektor, der hviler på en klar fordeling af ansvaret mellem Kommissionen, ESA, GNSS-Tilsynsmyndigheden, medlemsstaterne og Rådet.

Parlamentet udtrykte ligeledes støtte til de forslag, som Kommissionen havde fremsat i meddelelsen af 16. maj 2007, særlig med hensyn til Fællesskabets finansiering af programmerne.

5.2. Merværdien af Fællesskabets engagement og forslagets sammenhæng med andre finansielle instrumenter og eventuel synergi

Egnos- og Galileo-programmerne er i fuld overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. Etablering af en infrastruktur til satellitnavigation går ud over, hvad en enkelt medlemsstat økonomisk og teknisk kan klare alene; en indsats på fællesskabsplan er således det mest egnede middel til at fuldføre disse programmer, der er et godt eksempel på fordelene ved Det Europæiske Fællesskab, når blot deres mål og ressourcer fastlægges klart.

5.3. Forslagets mål, forventede resultater og øvrige indikatorer set i forbindelse med ABM-rammen

Formålet med den europæiske politik for satellitbaseret radionavigation er at forsyne Det Europæiske Fællesskab med to satellitnavigationssystemer (GNSS). Begge infrastrukturer omfatter satellitter og jordstationer.

Kommissionens forslag om ændring af det oprindelige forordningsforslag afspejler den omstændighed, at koncessionsplanerne for etablerings- og ibrugtagningsfasen er opgivet, samt de forskellige bemærkninger, som Parlamentet og Rådet har fremsat.

For det første omfatter forordningsforslaget nu også fuldt ud Egnos-programmet. Egnos fremstår, sammen med Galileo, som et af de to hovedelementer i den europæiske politik for satellitnavigation. Begge systemer og programmer defineres tydeligt.

For det andet danner forslaget grundlag for, at Egnos-systemet sættes i drift fra 2009. Fra denne dato bør Det Europæiske Fællesskab stå for finansieringen af Egnos-systemets drift, herunder af alle elementer, der skal til for at sikre, at systemet fungerer, og at det er levedygtigt og kan markedsføres. Driften af Egnos vil kunne varetages af den private sektor i henhold til en offentlig tjenesteydelseskontrakt indtil 2013, hvorefter systemet kan integreres i Galileo.

For det tredje afspejler forslaget den omstændighed, at koncessionsplanerne for etablerings- og ibrugtagningsfasen er opgivet, og at Det Europæiske Fællesskab i mangel af et klart engagement fra den private sektors side fuldt ud har overtaget gennemførelsen af denne fase. Driften af systemet vil kunne varetages af den private sektor i henhold til en koncessionskontrakt om tjenesteydelser eller en offentlig tjenesteydelseskontrakt.

For det fjerde har forslaget til formål at forbedre den offentlige styring af programmerne:

- På den ene side fastlægges der en klar fordeling af beføjelserne mellem Det Europæiske Fællesskab, repræsenteret ved Kommissionen, Tilsynsmyndigheden for det Europæiske GNSS og den Europæiske Rumorganisation (ESA), og Kommissionen tildeles en ledende rolle og ansvaret for gennemførelsen af programmerne.

- På den anden side nedsættes der et udvalg for de europæiske GNSS-programmer.

De operationelle mål og planlagte foranstaltninger:

Operationelt mål nr. 1: Videre gennemførelse af Galileo-programmet.

Foranstaltning 1: Komponenter med lang leveringstid

Denne foranstaltning går ud på at sørge for rettidig anskaffelse af satellitkomponenter med lang leveringstid (komponenter som kun er til rådighed på markedet i begrænset omfang og derfor skal bestilles i god tid, inden satellitterne skal bygges), som er i overensstemmelse med satellitproduktionslinjen/linjerne ifølge kontraktforhandlingerne om fuld ibrugtagning. Foranstaltningen er en tidskritisk faktor i den samlede planlægning af Galileo.

Foranstaltning 2: Komplette satellitter

Formålet er at sikre, at resultaterne af kontraktforhandlingerne om fuld ibrugtagning samt udførelsen af kontrakten er i overensstemmelse med Kommissionens mål for Galileo-programmet. Det bør kontrolleres nøje, at Rådets afgørelser om politikken for offentlige indkøb overholdes fuldt ud, og at internationale forpligtelser opfyldes.

Foranstaltning 3: Opsendelse

Formålet er at sørge for, at den opsendelsesplan, som EAS foreslår, er i overensstemmelse med Kommissionens overordnede politik samt med politikken for styring af programrisici og planerne for risikobegrænsende foranstaltninger. Mulighederne for internationalt samarbejde bør undersøges på baggrund af opsendelsesplanen.

Foranstaltning 4: Reserveløfteraket og to reservesatellitter på jorden

Se foregående foranstaltning. Foranstaltning 4 lægger særlig vægt på de risikobegrænsende foranstaltninger, der indgår i planerne for uforudsete problemer.

Foranstaltning 5: Jordsegmentet

Formålet er at sikre, at resultaterne af kontraktforhandlingerne om fuld ibrugtagning samt udførelsen af kontrakten er i overensstemmelse med Kommissionens mål for Galileo-programmet. Det bør kontrolleres nøje, at Rådets afgørelser om politikken for offentlige indkøb overholdes fuldt ud, og at internationale forpligtelser opfyldes.

Foranstaltning 6: Drift

Formålet er at sikre, at resultaterne af kontraktforhandlingerne om fuld ibrugtagning samt udførelsen af kontrakten er i overensstemmelse med Kommissionens mål og foranstaltninger vedrørende driften af Galileo. Det bør kontrolleres nøje, at Rådets beslutninger respekteres fuldt ud i den fremtidige driftsfase.

Foranstaltning 7: Systemkonstruktion

Formålet er at sikre, at resultaterne af kontraktforhandlingerne om fuld ibrugtagning samt udførelsen af kontrakten er i overensstemmelse med Kommissionens mål for Galileo-programmet. Det bør kontrolleres nøje, at Rådets afgørelser om politikken for offentlige indkøb overholdes fuldt ud, og at internationale forpligtelser opfyldes.

Operationelt mål nr. 2: Egnos (eneste foranstaltning)

Formålet er at sørge for, at de foranstaltninger, som ESA og Tilsynsmyndigheden iværksætter for at videreudvikle Egnos, den indledende drift og udvælgelsen af en privat virksomhed til at drive Egnos er i overensstemmelse med Kommissionens mål. Det bør kontrolleres nøje, at Rådets afgørelser om politikken for offentlige indkøb overholdes fuldt ud, og at internationale forpligtelser opfyldes.

5.4 . Gennemførelsesmetode (vejledende)

- Kommissionen udarbejder et flerårigt arbejdsprogram. Arbejdsprogrammet og reviderede udgaver heraf vedtages af Kommissionen efter proceduren i forordningens artikel 14.

- GNSS-Tilsynsmyndigheden får til opgave at yde Kommissionen bistand i alle aspekter af programmet. Desuden skal den forvalte og føre kontrol med brugen af de midler, som Det Europæiske Fællesskab specifikt tildeler den i medfør af programmerne. Disse midler stilles til rådighed for Tilsynsmyndigheden i kraft af en uddelegeringsaftale i overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 og bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1321/2004.

- Den Europæiske Rumorganisation, der har den tekniske ekspertise, skal indgå en flerårig aftale med Det Europæiske Fællesskab, der dækker de tekniske aspekter af gennemførelsen af programmerne og navnlig aktiviteterne i forbindelse med Galileo-programmets etablerings- og ibrugtagningsfase. For at tillade Kommissionen som repræsentant for Det Europæiske Fællesskab at udøve sine kontrolbeføjelser fuldt ud, skal aftalen navnlig omfatte generelle bestemmelser om forvaltning af de midler, der overdrages til Den Europæiske Rumorganisation, og kræve, at kontrakter, der indgås til gennemførelse af aftalen, er i overensstemmelse med fællesskabsreglerne for offentlige indkøb.

- Det er Kommissionens ansvar på vegne af EU, der er ejeren af systemet, at sikre, at EU's politiske og internationale forpligtelser og mål opfyldes, at fastlægge og vedtage generelle systemspecifikationer og –krav samt at overvåge og kontrollere, at disse krav overholdes fuldt ud gennem hele udviklingsfasen, etablerings- og ibrugtagningsfasen og driftsfasen. I den forbindelse gælder følgende:

1. Kommissionen rådgives af fagfolk på højt niveau inden for fagområder såsom projektforvaltning, rumteknik, finansielle anliggender og markedsføring af teknologi, og som fungerer som uafhængige evaluatorer af programmet.

2. Kommissionen har til hensigt at etablere et velstruktureret og velbemandet hold af medarbejdere, som skal varetage den løbende forvaltning af Galileo-programmet, overvåge risikostyringen, udarbejde rapporter og formidle mellem de forskellige programelementer. Tilsynsmyndigheden støtter sammen med projektforvaltningskonsulenterne (der ansættes på tjenesteydelseskontrakter) dette arbejde, særlig hvad angår risikoovervågning og -styring, kontrol af dokumentation, deltagelse i møder om programmets forløb, overvågning af fremskridtene, udarbejdelse af rapporter og formidling af kompromisser om teknik, omkostninger og tidsplaner.

3. Endelig kan Kommissionen søge bistand hos andre sagkyndige og specialister. Disse fagfolk vil få til opgave at rådgive programforvalteren, men de får ingen gennemførelsesbeføjelser. Dette gør det muligt at udnytte den eksisterende kompetence på nationalt plan fuldt ud.

( Central forvaltning

( Direkte af Kommissionen (se punkt 5.3)

( Indirekte ved delegation til:

( Forvaltningsorganer

( Organer oprettet af Fællesskaberne, jf. artikel 185 i finansforordningen (GNSS-Tilsynsmyndigheden)

( Internationale organisationer (Den Europæiske Rumorganisation)

6. OVERVÅGNING OG EVALUERING

6.1. Overvågningssystem

Kommissionen udarbejder et flerårigt arbejdsprogram, der beskriver de foranstaltninger, der finansieres, Fællesskabets bidrag, de forventede resultater og resultatindikatorerne. Arbejdsprogrammet og reviderede udgaver heraf vedtages af Kommissionen efter proceduren i forordningens artikel 14.

6.2. Evaluering

6.2.1. Forudgående evaluering

Siden 1999 har Kommissionen gennemført en række undersøgelser og udarbejdet meddelelser om de forskellige aspekter af Egnos- og Galileo-programmerne (definition, omkostninger/fordele, styring, offentlig-privat partnerskab mv.). Alle disse dokumenter er tilgængelige.

6.2.2. Regler for fremtidige evalueringer og deres hyppighed

Kommissionen varetager gennemførelsen af programmerne. Hvert år i forbindelse med fremlæggelsen af det foreløbige budgetforslag forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af programmerne.

Desuden gennemføres der en midtvejsundersøgelse i 2010 med henblik på at informere Europa-Parlamentet og Rådet om, hvordan Egnos- og Galileo-programmerne forløber.

7. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Ifølge artikel 15 i forordningsforslaget skal aftaler, herunder om finansiering, og alle kontrakter og gennemførelsesinstrumenter i medfør af forordningen udtrykkeligt fastsætte, at Revisionsretten og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) om nødvendigt kan foretage kontrol på stedet.

8. RESSOURCER

8.1. Finansielle omkostninger i forbindelse med forslagets mål

Disse beløb udtrykkes i løbende priser, eksklusive udgifter til teknisk og administrativ bistand,

og dækker perioden 2007 – 2013. Samlet beløb: 3.378 mio. EUR, hvoraf 300 mio. EUR finansieres via det 7. FTU-rammeprogram (artikel 06 06 02 — Forskning inden for transport (herunder luftfartsteknik)

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

(Beskrivelse af mål, foranstaltninger og output) | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 | År 2013 | I ALT |

År 2008 | År 2009 | År 2010 I ALT | År 2011 I ALT | År 2012 I ALT | År 2013 |

Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte[33] (XX 01 01) | A*/AD | 15 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 |

B*, C*/AST | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 |

Personale[34], der finansieres over art. XX 01 02 | 9[35] | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 |

I ALT | 30 | 35 | 35 | 35 | 35 | 35 |

8.2.2. Opgavebeskrivelse

De samlede programudgifter beløber sig til rundt regnet 10 mia. EUR til indkøb, drift og F&U. Det foreslåede "Galileo-hold", hvis leder vil få rang af direktør, vil varetage den løbende forvaltning, overvågning af risici, udarbejdelse af rapporter og formidling mellem de forskellige programelementer. Der er navnlig tale om følgende opgaver:

1. Institutionelle opgaver

1.1 Rapporter til Rådet og Parlamentet

1.2. Forbindelser med Revisionsretten

2. Operationelle opgaver

2.1. Rapporter om forvaltningen af programmet til det nye udvalg for de europæiske GNSS-programmer

2.2. Kontrolrolle i Tilsynsmyndighedens bestyrelse

2.3. Løbende forvaltning af programmet og overvågning af risiciene, med bistand fra et eksternt rådgivende udvalg

2.4. Tilsyn med ESA's indkøbskontrakter, det tekniske forvaltningsgrundlag og sikkerhedsregler

2.5. Tilsyn med kontrakter om driften af Egnos/Galileo (enten direkte eller via Tilsynsmyndigheden)

2.6. Tilsyn med de aktiviteter, som Tilsynsmyndigheden iværksætter for Kommissionens regning (F&U, andet)

3. Internationale forhandlinger (aftaler og frekvens-/sikkerhedsanliggender)

4. Retlige og finansielle anliggender

8.2.3. Kilde til personaleressourcer (vedtægtsomfattede)

Personalebehovet dækkes af det budget, der som led i den årlige budgetbevilling tildeles det generaldirektorat, som forvalter programmet.

( Stillinger, der i øjeblikket er afsat til forvaltningen af programmet, og som skal erstattes eller forlænges

Vedtægtsomfattede / tjenestemænd : 8 AD + 3 AST

samt

Kontraktansatte: 1 (ansættelsesgruppe II)

Udstationerede nationale eksperter: 2

( (Stillinger, der er forhåndsallokeret i forbindelse med APS/FBF-proceduren for 2008

2 fuldtidsækvivalenter på driftsbudgettet

14 fuldtidsækvivalenter på forskningsbudgettet

( Stillinger, hvorom der skal ansøges i forbindelse med den næste APS/FBF-procedure(2009)

5 fuldtidsækvivalenter

Stillinger, som skal omfordeles under anvendelse af eksisterende ressourcer inden for den pågældende tjeneste (intern omfordeling)

( Stillinger, der er nødvendige i perioden 2008- 2013, men ikke forudset i APS/FBF-proceduren for det pågældende tidsrum

8.2.4. Andre administrative udgifter, der er medtaget i referencebeløbet (XX 01 04/05 – udgifter til administrativ forvaltning)

i mio. EUR (3 decimaler)

Budgetpost (nummer og betegnelse) | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 | År 2013 | I ALT |

1. Teknisk og administrativ bistand (herunder personaleudgifter) |

Forvaltningsorganer |

Anden teknisk og administrativ bistand |

- intern[36] | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 3,500 | 21,000 |

- ekstern[37] | 1,500 | 1,500 | 1,500 | 1,000 | 1,000 | 1,000 | 6,000 |

Teknisk og administrativ bistand i alt | 5,000 | 5,000 | 5,000 | 4,000 | 4,000 | 4,000 | 27,000 |

8.2.5. Udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

i mio. EUR (3 decimaler)

Arten af personaleressourcer | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 | År 2013 |

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte (XX 01 01) | 2,457 | 3,042 | 3,042 | 3,042 | 3,042 | 3,042 |

Personale finansieret over artikel XX 01 02 (hjælpeansatte, nationale eksperter, kontraktansatte osv.) | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 | 0,417 |

Samlede udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 2,874 | 3,459 | 3,459 | 3,459 | 3,459 | 3,459 |

Beregning – Tjenestemænd og midlertidigt ansatte/personale, der finansieres over art. XX 01 02

a) Beregning – tjenestemænd og midlertidigt ansatte

De gennemsnitlige årlige udgifter pr. ansat i Kommissionen beløber sig for såvel tjenestemænd som midlertidigt ansatte til 117.000 EUR/år (i 2008), inkl. indirekte omkostninger (overhead) (21 vedtægtsomfattede x 117.000 EUR = € 2.457.000 i 2008 og 26 vedtægtsomfattede x 117.000 EUR = 3.042.000 EUR for de efterfølgende år).

b) Beregning – personale, der finansieres over art. XX 01 02

De gennemsnitlige årlige udgifter til en national ekspert beløber sig til 48.000 EUR/år (8 nationale eksperter x 48.000 = 384.000 EUR)

De gennemsnitlige årlige udgifter til en kontraktansat (ansættelsesgruppe II) beløber sig til 33.000 EUR/år.

Det vil sige, at de samlede årlige personaleudgifter, der dækkes over artikel XX 01 02, er på 417.000 EUR.

8.2.6. Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet i mio. EUR (3 decimaler) |

År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | År 2012 | År 2013 | I ALT |

XX 01 02 11 01 – Tjenesterejser | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 0,400 | 2,400 |

XX 01 02 11 02 – Møder og konferencer | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,050 | 0,300 |

XX 01 02 11 03 - Udvalg[38] | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,500 |

XX 01 02 11 05 - Informationssystemer | - | - | - | - | - | - | - |

2. Andre forvaltningsudgifter i alt (XX 01 02 11) | - | - | - | - | - | - | - |

3. Andre udgifter af administrativ karakter (angiv hvilke, herunder budgetpost) | - | - | - | - | - | - | - |

Administrative udgifter i alt, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 0,700 | 4,200 |

[1] KOM(2004) 477.

[2] Europa-Parlamentets beslutning af 26. april 2007 om koncessionsforhandlingerne om Galileo.

[3] KOM(2007) 261.

[4] Europa-Parlamentets beslutning af 20. juni 2007 om finansieringen af det europæiske program for satellitbaseret radionavigation (Galileo) under den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 og den flerårige finansielle ramme 2007-2013.

[5] KOM(2004) 477 endelig/2.

[6] Afsnit 6 i budgettet.

[7] KOM(2007) 534 af 19.9.2007.

[8] EUT L 246 af 20.7.2004, s. 1.

[9] KOM(2004) 477 af 14.7.2004, ændret ved KOM(2004) 477 endelig/2 af 24.5.2006.

[10] EUT […] af […], s. […].

[11] EUT […] af […], s. […].

[12] EUT […] af […], s. […].

[13] ….

[14] KOM(2001) 370 af 12.9.2001.

[15] KOM(2007) 212 af 26.4.2007.

[16] EFT L 228 af 23.9.1995, s.1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 807/2004 (EUT L 143 af 30.4.2004, s. 46).

[17] EUT L 246 af 20.7.2004, s.1. Ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1942/2006 af 12. december 2006 (EUT L 367 af 22.12.2006, s. 18).

[18] KOM(2004) 477 endelig/2.

[19] Afsnit 6 i budgettet.

[20] EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1

[21] EUT L 390 af 30.12.2006, s. 1

[22] EFT L 312 af 23.12.1995 s. 1

[23] EFT L 292 af 15.11.1996 s. 2.

[24] EFT L 136 af 31.5.1999 s. 1.

[25] KOM(2004) 477; KOM(2004) 477 endelig/2.

[26] Udgifter, som ikke henhører under kapitel xx 01 i afsnit xx.

[27] Der er opført et beløb på 100 mio. EUR i 2007-budgettet under budgetpost 060210 . Kommissionen vil imidlertid ikke kunne udnytte dette beløb, da retsgrundlaget ikke bliver vedtaget i 2007. Derfor påtænker Kommissionen på den ene side at overføre denne forpligtelsesbevilling til TEN-T (med en forventet tilbageførsel til budgetpost 060210 i 2009) og på den anden side at stille en betalingsbevilling til rådighed i forbindelse med den samlede overførsel.

[28] Udgifter inden for kapitel xx 01, som ikke henhører under artikel xx 01 04 eller xx 01 05.

[29] EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

[30] Af de 35 "stillinger" er 21 nye, mens de øvrige 14 allerede findes.

[31] KOM(2004) 477.

[32] I beløbet 895 mio. EUR indgår 100 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger, som det er planen at overføre i 2009 fra budgetpost 06 03 03, "Finansiel støtte til projekter af fælles interesse i det transeuropæiske transportnet", til budgetpost 06 02 10, "Galileo-programmet", efter en anmodning om bevillingsoverførsel, som Kommissionen vil fremsætte i 2007 (se også fodnoten til tabellen under punkt " 4.1.1: Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB).

[33] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[34] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[35] 8 nationale eksperter og 1 kontraktansat.

[36] Konsulenter ansat på kontrakt (efter udbud) (10 personer til 1.450 EUR/dag/person i 20 arbejdsdage om måneden, i 12 måneder + 20.000 EUR årligt til rejseudgifter.Der er behov for supplerende kvalificeret personale i forbindelse med følgende opgaver: Forvaltning af Galileo-programmet, finansforvaltning/risikostyring, GNSS-strategi/internationale anliggender/rapportering, tilsyn med ESA's indkøb, tilsyn med driften/driftskontrakter.

[37] Se punkt 5.4a.

[38] "Udvalget for de Europæiske GNSS-programmer".