KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(94) 398 endelig udg. 
Bruxelles, den 04.10.1994 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
TILPASNING AF DE FINANSIELLE OVERSLAG MED HENBLIK PÀ 
UDVIDELSE AF DEN EUROPÆISKE UNION 
FORSLAG OM TILPASNING AF DE FINANSIELLE OVERSLAG 
som er vedlagt aftalen af 29. oktober 1993 mellem institutionerne om budgetdisciplin 
og forbedring af budgetproceduren 
SOM FØLGE AF UDVIDELSEN AF DEN EUROPÆISKE UNION 
Forelagt af Kommissionen for Parlamentet og Rådet i medfør af punkt 24 i aftalen 
mellem institutionerne 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA­
PARLAMENTET 
TILPASNING AF DE F1NANSIFJIF, OVERSLAG MED HENBUK PÅ 
UDVIDELSE AF DEN EUROPÆISKE UNION 
I henhold til punkt 24 i den interinstitutionelle aftale af 29. oktober 19931 forelægger 
Kommissionen budgetmyndigheden denne meddelelse om tilpasning af de finansielle 
overslag med henblik på Unionens udvidelse med fire nye medlemsstater i januar 1995. 
I punkt 24 fastsættes det: "Hvis Fællesskabet udvides med nye medlemsstater, 
tilpasser de tre institutioner på forslag af Kommissionen de finansielle overslag under 
hensyn til det udvidede Fællesskabs nye behov og midler". 
Så vidt muligt bør institutionerne træffe beslutning om tilpasningen af de finansielle 
overslag, inden regnskabsåret 1995 begynder, så 1995-budgettet så hurtigt som muligt kan 
blive tilpasset de nye finansielle rammer for det udvidede fællesskab. 
1 EFTnr. C 331 af 7. december 1993, s. 1 ff. 
A 
I 
DEN FORESLÅEDE METODE TIL AJOURFØRING AF DE FTNANSIEI J E 
OVERSLAG 
Ajourføring af de makro-økonomiske data og 1995-grondIaget 
Tilpasningen vedrører de finansielle overslag, der blev vedtaget på Det 
Europæiske Råd i Edinburgh i december 1992, og som er vedlagt den 
interinstitutionelle aftale som bilag. Overslagene er senest blevet justeret i marts 
i år2 med det fonnål at fastsætte den finansielle ramme, der skal anvendes som 
reference for budgetproceduren i 1995 i Fællesskabet bestående af tolv lande. 
Ifølge sættes der ikke senere spørgsmålstegn ved tekniske justeringer, der finder 
sted før budgetproceduren. De festsatte udgiftslofter for den igangværende 
budgetprocedure for 1995 bør altså ikke ændres for de nuværende tolv 
medlemslande. 
Derimod skal der som følge af tiltrædelsen af nye medlemsstater fastsættes en ny 
finansiel ramme, som forpligter det udvidede Fællesskab i de næste fem år. I 
forbindelse med en tilpasning af de finansielle overslag er det således nødvendigt 
nøje at fastslå, hvor store de samlede tilgængelige indtægter vil være i hele 
perioden, så det bliver muligt at sikre, at loftet over udgifterne stemmer overens 
med loftet over Fællesskabets indtægter. Med henblik herpå bør de underliggende 
økonomiske parametre justeres allerede med virkning fra 1995, og man bør 
anvende de senest tilgængelige BNI for medlemsstaterne og ansøgerlandene. 
Formålet er dobbelt, nemlig at indregne de nye indtægter, der opstår som følge af 
udvidelsen, men også at tage hensyn til de udsving, der har været i forhold til De 
Tolvs oprindeligt forventede indtægtsniveau som følge af udviklingen i de 
økonomiske konjunkturer. 
Forslagene i denne meddelelse er udtrykt i 1995-priser. Det gør det lettere at 
skabe overensstemmelse mellem den nye finansielle ramme og det budgetforslag, 
der er ved at blive vedtaget. Ved vurderingen af, hvilke konsekvenser udvidelsen 
vil få for budgettet, har udgangspunktet ligeledes været 1995, feks. er 
bevillingerne til strukturfondene i tiltrædelsesakten blevet festsat i 1995-priser. 
2 Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 10.3.94 (SEK(94) 
340 endelig udg.). 
Kommissionen foreslår derfor, at de finansielle overslag gældende for 
Fællesskabet i perioden 1995-99 udtrykkes i 1995-prisei3. 
Valget af et nyt grundlag bevirker for årene 1996-1999, at der skal ske en 
justering af udgiftsloftet for De Tolv på grundlag af et så pålideligt skøn over 
deflatorerne som muligt - og af BNI for landbrugsretningslinjen - så det bliver 
muligt at overholde institutionernes politiske retningslinjer, som indtil nu har 
været udtrykt i 1992-priser, og som er indeholdt i den tabel over de finansielle 
overslag, som er vedlagt den interinstitutionelle aftale som bilag. 
Bilag 1 indeholder de finansielle overslag for De Tolv for perioden 1995-1999. 
Overslagene er justeret på grundlag af de økonomiske overslag i de økonomiske budgetter 
fra maj 1994, men de er desuden baseret på, at der vil komme et økonomisk opsving, 
som nu ser ud til at blive stærkere end forventet. De således justerede overslag 
sammenlignes med den tabel, der blev udarbejdet efter den tekniske justering i marts i 
år. Det er på baggrund af denne nye tabel over de justerede finansielle overslag, at 
Kommissionen har udarbejdet sine forslag om en tilpasning af de finansielle overslag. 
Bilag 1 indeholder desuden de makro-økonomiske referencæplysninger. 
2. Virkningen af en ajourføring af de finansielle oveislag for De Tolv for perioden 
1996-1999 
Ifølge de seneste økonomiske overslag stiger den økonomiske vækstrate, og BNI-
deflatoren udtrykt i ECU falder. 
1. Denne mærkbare forbedring af de økonomiske konjunkturer har positiv virkning 
for finansieringen af de finansielle overslag. For takket være forskellige indtægter 
vil det i perioden 1996-1999 uden problemer være muligt at genskabe balancen 
mellem loftet for Fællesskabets samlede indtægter og loftet for de bevillinger til 
betalinger, der er fastsat i de finansielle overslag1. Som det fremgår af 
nedenstående tabel, er det således muligt at fjerne den byrde, der siden sidste 
vinter har truet gennemførelsen af de finansielle overslag, der blev vedtaget i 
Edinburgh. 
3 Eftersom der i grundforordningerne for strukturfondene og Samhørighedsfonden er 
anvendt 1992-priser, vil Kommissionen fortsat foretage de tekniske justeringer ved 
hjælp af 1992-priser, når det drejer sig om bevillinger til strukturforanstaltninger i de 
nuværende tolv medlemsstater. 
Forbedringen i den økonomiske vækst bliver ikke så mærkbar i 1995, eftersom 
lofterne i de finansielle overslag pr. definition forbliver uændrede. Balancen mellem 
loftet for de samlede indtægter (1,21% af BNI) og loftet for bevillinger til betalinger 
vil dog ligeledes være genskabt i 1995 som følge af diverse indtægter. 
Mio. ECU 1995 
IKÎNI« INDTÆGTliR-
BETALINGER5 
DIVERSEINDTÆGTER 
(skon) 
INDTÆGTER I ALT -
BETALINGER* 19% 
MARTS 
94 
-625 
522 
-103 SEP 94 
128 
522 
650 1997 
MARTS 
94 
-926 
522 
-404 SEP 94 
-108 
522 
414 1998 
MARTS 
94 
-641 
522 
-119 SEP 94 
236 
522 
758 1999 
MARTS 
94 
-1015 
522 
493 SEP 94 
-80 
522 
442 
Som følge af faldet i deflatoren er lofterne over udgiftsområderne 2-6 (med 
undtagelse af den monetære reserve, der er udtrykt i løbende priser) udtrykt i fast 
købekraft sænket med 1% for hele perioden i forhold til de vejledende lofter for 
19%-1999, der blev fremlagt i forbindelse med den tekniske justering i marts i 
år. Loftet for udgiftsområde 1 ændres derimod kun meget lidt. Den forventede 
landbrugsretningslinje for 19%-1999 påvirkes ganske vist i negativ retning af 
faldet i deflatoren, men til gengæld drager den fordel af den stigende økonomiske 
vækstrate. 
5 For perioden efter 19% er der tale om et skøn foretaget på grundlag af en forventet 
vækst på 2,5%. 
II 
UNIONENS NYE INDTÆGTER 
De nye indtægter, der er opstået på grund af de forbedrede økonomiske konjunkturer, gør 
det muligt allerede i 1995 at genskabe balancen mellem loftet over bevillinger til 
betalinger og De Tolvs samlede indtægter. Tiltrædelsen af de fire ansøgerlande vil øge 
Fællesskabets maksimale finansielle kapacitet med 6 209 mio. ECU i 1995*, når man i 
henhold til den interinstitutionelle aftale og konklusionerne fra Det Europæiske Råd i 
Edinburgh baserer sig på et loft over de egne indtægter på 1,21% af BNI. For årene efter 
1995 har man taget udgangspunkt i, at væksten på mellemlang sigt i det udvidede 
Fællesskab forventes at være på 2,5% Nedenstående tabel viser den forventede stigning 
i de tilgængelige egne indtægter i hele perioden. 
1995-priser 
Loft over egne indtægter (i % af 
BNI) 
BNI (mia ECU) 
Stigning i loftet over egne ind­
tægter (mio. ECU) 1995 
1,21% 
513,2 
6209 19% 
1,22% 
526,0 
6417 1997 
1,24% 
539,1 
6685 1998 
1,26% 
552,6 
6963 1999 
1,27% 
566,4 
7194 
Kommissionen foreslår, at de nye finansielle midler anvendes til: 
a at øge lofterne for hele perioden for at gøre det muligt at imødekomme de nye 
behov, der følger med udvidelsen 
b. at gøre det muligt at styrke visse foranstaltninger, hvor der er brug for øgede 
bevillinger. 
c. at genskabe og udvide den margen til uforudsete udgifter, der oprindelig blev 
vedtaget i Edinburgh, men som for øjeblikket er forsvundet på grund af den 
recession, der har været. 
6 Tiltrædelseslandenes BNI for 1995 er på grundlag af overslagene i de økonomiske 
budgetter fra maj 1994 blevet revalueret i samme størrelsesorden som De Tolv's BNI. 
m 
ANVENDFISE AF DE NYE INDTÆGTER 
1. Vurdering af de nye behov som følge af udvidelsen 
Kommissionen har undersøgt, hvilke nye behov der vil opstå for fællesskabsbudgettet som 
følge af tiltrædelsen af de nye medlemsstater. Hvad strukturfondene og kompensationerne 
angår, skal de beløb, der fastsættes i tiltrædelsesakten, overføres til de finansielle 
overslag. I de fleste andre tilfælde har det derimod været nødvendigt at foretage et skøn 
over behovene. 
Skønnet over, hvor store bevillinger der yderligere vil være behov for, er foretaget på 
grundlag af bevillinger til forpligtelser. Etet bør imidlertid sikres, at der er et fornuftigt 
forhold mellem bevillinger til foiphgtelser og bevillinger til betalinger. Derfor er det 
samlede loft over bevillinger til betalinger i overensstemmelse med erfaringen blevet 
beregnet ved hjælp af det forhold mellem forpligtelser og betalinger, der blev fastsat ved 
udarbejdelsen af de nuværende finansielle overslag. 
I tabellen i bilag 2 gives der en oversigt over de samlede finansieringsbehov for de 
enkelte udgiftsområder efter tiltrædelsen af de fire ansøgerlande. 
a) Den fælles landbrugspolitik 
Kommissionen foreslår, at man vedtager princippet om, at landbrugsretningslinjen 
forhøjes med 74% af stigningen i Fællesskabets BNI som følge af udvidelsen. 
Dette forslag stemmer overens med Rådets anvisninger i erklæringen fra marts i 
år7. Det er desuden en logisk følge af mekanismen i landbrugsretningslinjen, som 
begrænser stigningen i landbrugsudgifterne til niveauet i de økonomiske aktiviteter 
i hele Fællesskabet. Denne fremgangsmåde er anvendelig i dette tilfælde, for den 
fører til en forhøjelse af loftet over udgiftsområde 1, der for alle fire ansøgerlande 
svarer til de yderligere landbrugsudgifter, som udvidelsen forventes at medføre (jf. 
nedenstående tabel). 
7 Rådsdokument nr. 5658/94, s. 2, og referat af møde i Rådet (dok. nr. 5807/94). 
6 
Udgiftsområde 1- mio. ECU 
1995-priser 
Forhøjelse af retningslinje8 
Skøn over landbrugsudgifter10 1995 
13109 
920 19% 
2258 
2212 1997 
2300 
2193 1998 
2343 
2193 1999 
2387 
2193 
I stedet for 1988-grundlaget, som indtil nu er blevet anvendt som reference ved beregning 
af retningslinjen, foreslås det, at der for det udvidede Fællesskab vedtages et nyt 1995-
grundlag. I bilag 3 gives der en beskrivelse af, hvordan retningslinjen er blevet fastsat i 
praksis. 
Kommissionen vil derfor, når tiden er inde, fremsætte et forslag om, at der i afgørelsen 
om budgetdisciplin foretages de nødvendige ændringer med henblik på tilpasning af 
landbrugsretningslinjens grundbeløb og fastsættelse af det særlige niveau for retningslinjen 
gældende for 1995. 
b) Stnikturforaristdtninger 
1. Forhøjelsen af loftet over udgiftsområde 2 skal gøre det muligt at finansiere de 
struldiirforaristaltninger til fordel for de fire nye medlemslande, som er indeholdt i 
tiltrædelsesakten. Disse foranstaltninger vedrører ikke blot mål l-5b, men også det nye 
mål 6, som især tager sigte på regioner, hvis befolkningstæthed er hg med eller mindre 
end 8 indbyggere pr. km2. Bestemmelserne er indeholdt i protokol nr. 6 til 
tiltrædelsestraktaten. 
2. Under udgiftsområde 2 bør der desuden i overensstemmelse med bestemmelserne i 
bilag 4 oprettes et tredje imdemdgiftsområde, der skal dække de forpligtelser, som de nye 
medlemslande har indgået i forbindelse med EØS' finansieringsmekanisme. Det foreslås, 
at der i årene 1995-1998 årligt opføres 130 mio. ECU i løbende priser under dette nye 
underudgiftsområde. Da der i de kommende fire år kan forekomme mindre udsving i 
betalingernes præcise størrelse, foreslås det, at Kommissionen i forbindelse med den 
årlige tekniske justering skal kunne foretage de korrektioner af beløbene under dette 
underloft, som måtte vise sig nødvendige. 
10 På grundlag af en forventet årlig vækst på 2,5% fra 1996 til 1999. 
Svarende til en forhøjelse af retningslinjen på 2 217 mio., hvorfra skal trækkes 907 
mio. til kompensationer. Se bilag 3. 
Inklusive ledsageforanstaltninger med virkning fra 1995. 
3. Nedenstående tabel giver en oversigt over de nødvendige stigninger i lofterne over 
udgiftsområde 2. 
Udgiftsområde 2 - mio. ECU 
1995-priser 
Mål nr. 1 
Øvrige mål 
Mål nr. 6 
STRUKTURFONDENE I ALT 
EØS-MEKANISME" 
UDGIFTSOMRÅDE 2 I ALT 1995 
32 
876 
1% 
1104 
130 
1234 19% 
34 
900 
207 
1141 
130 
1271 1997 
37 
919 
220 
1176 
130 
1306 1998 
39 
939 
237 
1215 
130 
1345 1999 
42 
957 
249 
1248 
0 
1248 
c) Interne politikker 
1. I henhold til EØS-aftalen gælder en række af Fællesskabets programmer 
allerede for ansøgerlandene. De finansielle bidrag, som de yder i denne 
forbindelse, lægges til de bevillinger, der er opført på det almindelig budget!2. 
Som følge af udvidelsen bør disse beløb medregnes i loftet over de finansielle 
overslag. 
2. På baggrund heraf har man anvendt to forskellige metoder til at vurdere, 
hvordan udviklingen i de interne politikker vil være efter udvidelsen 
a) Hvor det har været muligt præcist at fastsætte finansieringsbehovet til en 
bestemt politik under hensyntagen til de forskellige aspekter i forbindelse 
med udvidelsen, har Kommissionen baseret sig på et sådant skøn 
b) I alle andre tilfælde skal bevillingerne, eftersom tiltrædelse af Fællesskabet 
indebærer fuld deltagelse i alle de interne politikker, som hovedregel 
forhøjes for at undgå, at EU-politikkerne svækkes på bekostning af de 
nuværende medlemslande. Kommissionen har derfor vurderet de nye behov 
på grundlag af proportionalitetsfaktorer som f.eks. BNI eller befolkningstal. 
11 Beløb i løbende priser 
12 For 1995 udgør dette bidrag for de fire nye lande 8,64% af de bevillinger, der er 
opført i det almindelige budget under de pågældende budgetposter. 
8 
3. De udgifter, der er opført på det almindelige budget til forskning, skal 
selvfølgelig for fremtiden omfatte det beløb, hvormed ansøgerlandene allerede 
deltager i kraft af EØS-aftalen, nemlig 8,64%, og samtidig skal det udvides 
til at omfatte hele rammeprogrammet13. 
4. For at kunne opretholde udviklingen af tmnseuropaàske net især på transport­
området efter udvidelsen bør der gøres en særlig stor indsats i betragtning af 
betydningen af transittrafikken gennem Alperne og de skandinaviske landes 
periferiske beliggenhed. I denne forbindelse bør man især være opmærksom 
på de foiphgtelser, som blev indgået under forhandlingerne vedrørende kørsel 
i Alperne, og som er nedfældet i protokol nr. 9 om landevejs- og 
jernbanetransport samt kombineret transport i Østrig. Bortset fra at 
Fællesskabet skal deltage i udarbejdelsen af transeuropæiske net i de nye 
medlemslande, og der skal etableres nye forbindelser med tredjelande, vil 
udvidelsen heller ikke være uden betydning for udviklingen af transeuropæiske 
net i det nuværende Fællesskab. F.eks. har integrationen af de nye lande til 
virkning, at der opstår nye trafikstrømme i det nuværende Fællesskab, hvorved 
det også bliver nødvendigt at fremskynde udviklingen af net i det nuværende 
Fællesskab. Kommissionen foreslår derfor, at man i gennemsnit øger den 
samlede budgetramme til transeuropæiske net i perioden 1995-1999 med 25% 
Stigningen vil sandsynligvis være mindre i begyndelsen af perioden på grund 
af den tid, der kræves til udvælgelse af projekter, og tage til henimod 
slutningen af perioden. 
5. Blandt de øvrige interne politikker bør der ske en mærkbar styrkelse af 
bevillingeme under en række veldefinerede budgetposter med henblik på at 
kunne klare en række konkrete situationer. For eftersom antallet af 
medlemslande og sprog stiger med en tredjedel, kommer nationahtetsfaktoren 
(repræsentationskontorer, Matthæus-programmet, statistiske oplysninger osv.) 
og den sproglige faktor (S-udgaven af De Europæiske Fællesskabers Tidende, 
Systran-prograrnmet osv.) til at spille en særlig rolle. Desuden vil det på grund 
af fiskeriets store betydning i Norge være berettiget at afsætte langt flere 
bevillinger til deltagelse i kontrolaktiviteterne i denne sektor. Endelig bør der 
i begyndelsen af perioden gøres en særlig indsats vedrørende veterinærkontrol 
ved Fællesskabets ydre grænser, især i Østrig. 
13 Stigningen i forbindelse med udvidelsen er beregnet på grundlag af en bevilling på 13 
mia for årene 1995-1998 og et skøn for 1999. 
I forbindelse med de øvrige interne politikker, ser befolkningen og BNI 
derimod ud til at være de to vigtigste proportionalitetsfaktorer, som der bør 
tages hensyn til. Herudover vil der for visse budgetposters vedkommende 
kunne blive tale om mere beskedne stigninger eller ingen stigninger 
overhovedet (genopbygningsstøtte osv). Der bør selvfølgelig ikke ske nogen 
nedskæringer i de finansielle midler, der i alt stilles til rådighed for de 
programmer, de nye medlemslande allerede deltager i i kraft af EØS-aftalen, 
dog under hensyntagen til de ovenfor anførte kriterier. 
Følgelig skønnes der i 1995 at være brug for yderligere 150 mio. ECU til alle 
de øvrige interne politikker, hvilket svarer til en stigning på 10,5% i forhold 
til det beløb, der er afeat i FFB for 1995. Beløbet bør størrelsesmæssigt følge 
den samme udvikling i hele perioden som det nuværende loft over 
udgiftsområde 3. 
Som følge heraf vil loftet over udgiftsområde 3 i 1995 blive forhøjet med 
9,2% Da stigningen i den særlige indsats til fordel for de transeuropæiske net 
sker gradvis, vil loftet over udgiftsområde 3 riødvendigvis stige med noget 
større fart i det udvidede Fællesskab end i det nuværende Fællesskab. Loftet 
forventes således at blive forhøjet med 11% i gennemsnit i perioden 1995-
1999. Da dette udgiftsområde ikke har nogen underlofter, har de ovenfor 
anførte retriingslinjer kun teoretisk betydning og indvirker ikke på de årlige 
budgetmæssige beregninger og de lovgivningsmæssige beslutninger, herunder 
vedrørende rammerjrogrammet for forskning. 
Tabellen nedenfor viser den nødvendige stigning i loftet over udgiftsområde 
3. Og eftersom der er fremlagt forslag til, hvordan udviklingen af de 
forskellige politikker skal forløbe i praksis, indeholder tabellen desuden en 
vejledende fordeling af midlerne mellem de tre vigtigste kategorier udgifter, 
som finansieres under udgiftsområde 3. 
Udgiftsområde 3- mio. ECU 
1995-priser 
Forhøjelse af loftet 
Forskning 
Transeuropæiske net 
Øvrige politikker 1995 
430 
244 
36 
150 19% 
483 
260 
68 
155 1997 
565 
277 
126 
162 1998 
629 
290 
170 
169 1999 
679 
290 
214 
175 
10 
7. Desuden bør der på fællesskabsbudgettet afsættes midler til finansiering af 
endnu ikke foretagne betalinger i forbindelse med de nye medlemslandes 
deltagelse i visse interne politikker i 1994 som følge af EØS-aftalen. Dette 
redegøres der for i bilag 4. Der skal tages hensyn til disse beløb i forbindelse 
med beregningen af det samlede loft over bevillinger til betalinger, men 
selvfølgelig ikke i forbindelse med loftet over bevillinger til forpligtelser i 
udgiftsområde 3. 
e) Foranstaltninger over for tredjelande 
Udvidelsen af Fællesskabet bør ikke give sig udslag i, at der sker en tilsvarende 
svækkelse af dets indsats udadtil. Vægten af de midler, der går til finansiering af 
Fællesskabets eksterne foranstaltninger, bør i forhold til BNI altså forblive 
uændret efter udvidelsen, hvilket gør det nødvendigt at øge loftet over 
udgiftsområde 4 i forhold til de nye medlemslandes andel af BNI. 
På denne måde vil det også være muligt for Fællesskabet og dets medlemsstater 
tilsammen at sikre, at der fortsat vil være det samme niveau for ekstern støtte, for 
de nye medlemslande vil sandsynligvis justere deres nationale støtte med det 
beløb, som de bidrager med til finansieringen af Fællesskabets eksterne støtte. Det 
er desuden den eneste måde, hvorpå man kan undgå, at udvidelsen påvirker 
størrelsen af og strukturen i De TolVs eksterne støtte (national støtte kontra støtte 
via Fællesskabets budget). For enhver anden løsning ville påvirke De TolVs 
samlede indsats eller tvinge dem til at justere deres nationale støtte for at sikre, 
at den samlede støtte forbliver uændret. 
En forøgelse på 8,6% af loftet over udgiftsområde 4 svarer altså udelukkende til 
den stigning, som nødvendiggøres af udvidelsen. Udviklingsprofilen for 
udgiftsområde 4 forventes uændret i perioden 1995-1999, og der foreslås derfor 
følgende udgiftsfordeling. 
Udgiftsområde 4 - mio. ECU 
1995-priser 
Forhøjelse af loftet 1995 
394 1996 
416 1997 
440 1998 
472 1999 
510 
11 
f) Administrative udgifter 
Kommissionen har foretaget en grundig undersøgelse af, hvilke nye byrder udvidelsen vil 
få for dens administration. Tjenestegrenene i de øvrige institutioner har under 
administrationschefemes ledelse vurderet deres respektive behov. Hvis der sker ændringer 
i disse skøn, bør der tages fyensyn hertil under forhandlingerne. 
Resultaterne for de enkelte institutioner fremgår af bilag 5. Angående de nye opgaver 
spiller sprogfaktoren i alle tilfælde en afgørende rolle. Af disse skøn fremgår det, at der 
for Kommissionen skal planlægges med en gradvis stigning i personalet, og at beløbene 
hertil vil være beskedne i de to første år, eftersom ansættelserne spredes. Stigningen 
begrænses således til 5,l%(5,9%ekskl. pensioner) for Kommissionens 1995-budget. For 
de øvrige institutioner forventes stigningen i 1995 at være på 10,3% 
For at komme op i et normalt udviklingstempo bør der afsættes ca 410 mio. ECU ril alle 
institutionerne, og stigningen på udgiftsområde 5 kommer således op på 8,7% i 
gennemsnit i perioden 1995-1999. Den kraftige stigning i 1997 kan delvis forklares med, 
at en del af udgifterne til Parlamentets bygningspolitik på grund af udvidelsen afholdes 
over budgettet, hvilket der redegøres for i bilag 5. 
Af nedenstående tabel fremgår det, hvordan udviklingen vil være i loftet over udgifts­
område 5. 
Udgiftsområde 5 - mio. ECU 
1995-priser 
Forøgelse af loftet 1995 
259 1996 
289 1997 
381 1998 
399 1999 
411 
g) Reserver 
Ved at øge bevillingerne til de to reserver, der vedrører foranstaltninger over for 
tredjelande (reserve til nødhjælp og reserve til lånegaranti), vil det være muligt at 
opretholde den nuværende fordeling mellem de forskellige finansielle midler, der stilles 
til rådighed for Unionens foranstaltninger over for tredjelande. Ud fra den samme 
forklaring som i forbindelse med udgiftsområde 4 bør de to reserver forhøjes i forhold 
til vægten af de nye medlemslandes BNI, hvorved de nye bevillinger i et udvidet 
Fællesskab fastsættes til 350 mio. ECU i 1995-priser. 
Kommissionen foreslår desuden, at den monetære reserve forhøjes med 40 mio. ECU om 
året i løbende priser. Loftet over udgiftsområde 6 vil således i alt blive forhøjet med 100 
mio. ECU om året som følge af udvidelsen. 
12 
h) Kompensationer 
I tiltrædelsesakten fastsættes det, at der midlertidigt indføres nogle gradvist faldende 
budgetmæssige kompensationer til fordel for de fire nye medlemslande. Beløbenes 
størrelse er pr. år og pr. land fastsat i tiltrædelsesaktens artikel 66, 81, 109 og 134. For 
at kunne integrere disse beløb i oversigten over de finansielle overslag foreslår 
Kommissionen, at der oprettes et nyt udgiftsområde (udgiftsområde 7), som angives i 
løbende priser. Tabellen nedenfor viser, hvordan kompensationerne fordeler sig. 
Udgiftsområde 7 - mio. ECU 
Løbende priser 
ØSTRIG 
NORGE 
SVERIGE 
FINLAND 
KOMPENSATIONER I ALT 
FIRE LANDE 1995 
583 
201 
488 
476 
1748 19% 
106 
128 
432 
163 
829 1997 
71 
52 
76 
65 
264 1998 
35 
26 
31 
33 
125 1995-1999 i alt 
795 
407 
1027 
737 
2%6 
2. Fællesskabets ajourførte behov 
Efter denne vurdering af de behov, der er direkte forbundet med udvidelsen, er der stadig 
nogle tilgængelige midler under indtægtsloftet for det udvidede Fællesskab. Det bør være 
et prioriteret mål for Fællesskabet, at disse nye indtægter anvendes til så hurtigt som 
muligt at genskabe og senere at udvide margenen til uforudsete udgifter. 
Kommissionen har imidlertid fastslået, at der i udgiftsområde 3 og 4 er nogle særlige 
behov. Finansieringen af disse behov bør på passende vis revurderes i forbindelse med 
nærværende tilpasning af de finansielle overslag. 
13 
1. Udgiftsområde 3 
Det vil være nødvendigt at hæve loftet over dette udgiftsområde på grund af den 
supplerende finansiering af rammerirograrnmet for forskning og evt. programmet 
for modernisering af tekstil- og beklædningsindustrien i Portugal. 
# Rammeprogrammet forforskning 
Af hensyn til den fuldstændige finansiering af det nye rammeprogram14, inkl. det 
eventuelle yderligere beløb på 700 mio. ECU, som der blev truffet principiel 
beslutning om på Det Europæiske Råd i Bruxelles i december 1993, og som 
forventes at blive endelig vedtaget i 19%, skal loftet for udgiftsområde 3 forhøjes 
med ca 450 mio. ECU. På denne måde vil det være muligt at opretholde den 
relative balance mellem udgifterne under udgiftsområde 3. 
# Programmet for modernisering af tekstil- og beklædningsindustrien i Portugal5 
Kommissionen har tidligere foreslået, at dette program finansieres under 
udgiftsområde 2 som et fællesskabsinitiativ, og denne holdning har den ikke 
ændret. Hvis budgetmyndigheden imidlertid beslutter, at det skal finansieres under 
udgiftsområde 3, vil det være nødvendigt forholdsmæssigt at forhøje 
udgiftsområdets loft for at undgå, at det får negativ virkning for de øvrige 
poHtikker under udgiftsområde 3. Programmet har en bevillingsramme på i alt 400 
mio. ECU for perioden 1994-199916. 
Af nedenstående tabel fremgår det, hvordan de yderhgere behov for bevillinger til 
forphgtelser under udgiftsområde 3 fordeler sig. De årlige budgetbevillinger påvirkes ikke 
af denne forhøjelse af udgiftsområdets loft, da formålet er at skabe dækning for de 
samlede flerårige bevillinger, som er afsat til de to ovenfor nævnte programmer. 
Udgiftsområde 3 - 1995-priser 
Mo. ECU 
Forhøjelse af loftet 1995 
75 1996 
175 1997 
255 1998 
260 1999 
95 
14 Det samlede beløb til det nye rammeprogram er blevet fastsat til 12,3 mia ECU, 
hvortil der evt. skal tilføjes et yderligere beløb på højst 700 mio. ECU. 
De Europæiske Fællesskabers Tidende nr. C 180 af 1. juli 1994, side 15 ff. 
Beløbet på 400 mio. ECU er angivet i 1994-priser, dvs. 410 mio. ECU i 1995-priser. 
14 
2. Udgiftsområde 4 
I de kommende år skal der over fællesskabsbudgettet afholdes tre nye former for udgifter, 
som kan vise sig at blive større end forventet i forbindelse med udarbejdelsen af de 
finansielle overslag i december 1992. 
• Den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) 
I følge den seneste udvikling i institutionernes holdning på dette område ser det 
ud til, at fællesskabsbudgettet kommer til at spille en afgørende rolle for 
udviklingen af FUSP. Men de nuværende finansielle overslag giver kun mulighed 
for at finansiere en beskeden del af FUSP over budgettet. Tilpasningen af de 
finansielle overslag bør derfor benyttes til at få afsat passende midler. 
Bistanden til de centred- og østeuropæiske lande 
Det ser i dag ud til, at mulighederne for en fremtidig udvidelse af Fællesskabet 
med en række central- og østeuropæiske land, lader sig realisere inden for en 
kortere tidshorisont end oprindehg forventet. Det bør derfor med henblik herpå 
være muligt at øge bistandsprogrammerne via den finansielle ramme. 
• Støtte til de økonomiske reformer i middelhavslandene 
Mddelhavslandene bør allerede inden for de kommende år gøre en stor indsats 
for at reformere deres økonomier, så det bliver lettere på sigt fuldstændig at 
integrere disse lande i et stort frihandelsområde. Det er i Den Europæiske Unions 
interesse, at denne proces, som allerede nu er sat i gang i og med, at der 
forhandles om nye aftaler, kommer til at foregå på baggrund af stabile sociale og 
politiske forhold. Det bør derfor også ved hjælp af de finansielle overslag være 
muligt at sikre det minimum af midler, som er nødvendigt til støtte for Unionen 
i denne økonomiske reformproces. 
Kommissionen foreslår derfor følgende forhøjelser af loftet over udgiftsområde 4 i 
perioden fra 1997 til 1999. 
Udgiftsområde 4 - 1995-priser 
Mio. ECU 
Forhøjelse af loftet 1997 
100 1998 
300 1999 
300 
15 
3. Genskabelse og udvidelse af margenen til uforudsete udgifter 
Opførelsen i budgettet af de behov, der er i forbindelse med udvidelsen, og af de ovenfor 
beskrevne yderligere behov gør det muligt at fastholde en stor sikkerhedsmargen under 
loftet over egne indtægter. Margenen til uforudsete udgifter på 0,01%, som var opført i 
den oprindelige oversigt over de finansielle overslag fra Edinburgh, vil være genskabt 
allerede i 1995. Herefter forventes den at stige gradvist til over 0,02% af BNI ved 
periodens udløb. 
På denne måde vil det udvidede Fællesskab være bedre rustet til at klare de eventuelle 
konjunkturudsving og reagere på de uforudsete begivenheder, der måtte indtræffe i de 
kommende år. De senere års erfaring har desuden vist, at det kan være nyttigt at have en 
margen under loftet over indtægterne til finansiering af eventuelle negative saldi fra 
foregående regnskabsår. 
I nedenstående tabel findes der en fuldstændig oversigt over de nye finansielle overslag 
for det udvidede Fællesskab, som Kommissionen har foreslået under hensyntagen til de 
nye udgifter og indtægter, der opstår i forbindelse med udvidelsen. I den anden tabel 
sammenlignes forslagets forskellige lofter med de lofter, der vil være gældende i det 
nuværende Fællesskab (12 medlemslande) efter den seneste ajourføring af de finansielle 
overslag. 
Vedlagt som bilag findes et forslag om tilpasning af de finansielle overslag. Forslaget, 
som Kommissionen har udarbejdet med udgangspunkt i den mterinstitutionelle aftale, er 
nødvendigt til gennemførelse af denne meddelelse. 
Kommissionen vil ligeledes til sin tid fremsætte et forslag vedrørende beslutningen om 
budgetdisciplin, idet det vil være nødvendigt at fastsætte de nye beløb for retningslinjen 
og den monetære reserve. 
16 
FINANSIELLE OVERSLAG 
FOR DET UDVIDEDE FÆLLESSKAB 
BEVILLINGER TIL FORPLIGTELSER 
MIO. ECU-1995-PRISER 
1995 1996 1997 1998 1999 
1. FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK 38304 39936 40641 41365 42106 
2. STRUKTURFORANSTALTNINGER 26498 27885 29557 31421 33198 
Strukturfonde 24216 25359 26764 28575 30429 
Samhørighedsfond 2152 2396 2663 2716 2769 
EØS-mekanismen 130 130 1_30 130 
3. INTERNE POLITIKKER 5157 5472 5836 6118 6206 
4. FORANSTALTNINGER UDADTIL ; 4999 5272 5684 6289 6774 
5. ADMINISTRATIVE UDGIFTER 4111 4219 4428 4499 4565 
6. RESERVER 1240 1240 1240 1240 1240 
Monetær reserve 540 540 540 540 540 
Garantireserve 350 350 350 350 350 
Reserve til nødhjælp 350 350 350 350 350 
7. KOMPENSATIONER 1748 829 264 125 
8. I ALT bevillinger til forpligtelser 82057 84853 87650 91057 94089 
9. I ALT bevillinger til betalinger 78316 80443 83630 86716 89488 
Bevillinger til betalinger i % af BNI 1,20 1,21 1,22 1,24 1,25 
MARGEN i % af BNI 0,01 0,01 0,02 0,02 0,02 
LOFT for egne indtægter i % af BNI 1,21 1,22 1,24 1,26 1,27 
A 
FIANSIELLE OVERSLAG 
FORSKEL EUR 16-EUR 12 
BEVILLINGER TIL FORPLIGTELSER 
MIO. ECU - 1995-PRISER 
| f 1995 1996 1997 1998 1999| 
1. FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK 1310 2258 2300 2343 2387 
2. STRUKTURFORANSTALTNINGER 1234 1271 1306 1345 1248 
Strukturfonde 1104 1141 1176 1215 1248 
Samhørighedsfond 
EØS-mekanismen 130 130 130 130 
3. INTERNE POLITIKKER 505 658 820 889 774 
4. FORANSTALTNINGER UDADTIL 394 416 540 772 810 
5. ADMINISTRATIVE UDGIFTER 259 289 381 399 411 
6. RESERVER 94 100 100 100 100 
Monetær reserve 40 40 40 - 40 40 
Garantireserve 27 30 30 30 30 
Reserve til nødhjælp 27 30 30 30 30 
7. KOMPENSATIONER 1748 829 264 125 
8. I ALT bevillinger til forpligtelser - 5544 5821 5711 5974 5730 
9. I ALT bevillinger til betalinger 5392 5601 5418 5604 5364 
Bevillinger til betalinger i % af BNI -0,01 -0,01 -0,02 -0,02 -0,03 
[MARGEN i % af BNI || 0/01 0,01 0,02 0,02 0,03| 
/« 
BILAG 1: Ajourføring af de finansielle oveislag for det nuværende Fællesskab (12 
medlemslande) 
1. Tabel A nedenfor viser de makro-økonomiske data, der er blevet anvendt til at 
ajourføre de finansielle overslag. Dataene er baseret på de seneste økonomiske overslag 
for perioden 1993-95, som Kommissionen benyttede ved udarbejdelsen af de økonomiske 
prognoser i maj 1994. Der er imidlertid i lyset af den seneste udvikling blevet foretaget 
et nyt skøn over væksten i hele Fællesskabet 
Den anslåede nominelle BNI udtrykt i ECU for 1995 er steget med ca. 0,5% i forhold til 
det skøn, der blev anvendt ved den tekniske justering i marts 1994 (økonomiske 
prognoser fra november 1993). Herudover er der i perioden 1993-95 sket store ændringer 
i udviklingen i deflatoren angivet i ECU og den faktiske vækst. Den akkumulerede 
vækstrate er nemlig steget med ca 1,6% i forhold til prognoserne fra november 1993, 
hvorimod den akkumulerede deflator er faldet med hdt mere end 1%, hvilket både 
skyldes de faldende deflatorer angivet i national valuta og udsvingene i valutakurserne. 
2. Med udgangspunkt i de metoder, der normalt bruges til den tekniske justering, er 
de forskellige lofter i de finansielle overslag for 19%-1999 blevet beregnet på grundlag 
af de ændringer, der fra 1992 til 1995 har været i BNI-deflator angivet i ECU. Dette 
gælder dog ikke imdemdgiftsområde 6 "Monetær reserve", som oprindelig blev fastsat i 
løbende priser. 
For udgiftsområde 1 er der foretaget et nyt skøn over den ajourførte landbrugs­
retningslinje for 1996-1999, hvor man har taget hensyn til de nyeste data og de 
tilgængelige økonomiske prognoser for 1988-199517, hvilket er i overensstemmelse med 
principperne i Rådets beslutning om budgetdisciplin, og for perioden efter 1995 har man 
taget udgangspunkt i en årlig vækstrate på 2,5% 
3. I tabel B sammenlignes de ajourførte finansielle overslag, som Kommissionen har 
benyttet til at udarbejde forslagene i denne meddelelse, med de finansielle overslag efter 
den tekniske justering i marts i år. 
17 De økonomiske data for 1988-1995 er gengivet i tabel A i bilag nr. 3 vedrørende 
landbrugsretningslinjen. 
3 
TABEL A 
Den faktiske og forventede udvikling i BNI 
Stigningstakt i faste priser 
Forskel i % pr. år 
-Justering for 1993 
-Justering for 1994 
-Justering for 1995 
- Økonomiske skøn maj 1994 
-Ajourføring 
BNI-deflator i ECU 
Forskel i % pr. år 
-Justering for 1993 
-Justering for 1994 
-Justering for 1995 
-Ajourføring 
BNI (løbende priser) 
Mia. ECU 
-Justering for 1993 
-Justering for 1994 
-Justering for 1995 
-Ajourføring 1992 
5410 
5398 
5405,4 
5403,2 1993 
1,4 
0,6 
-0,7 
-0,5 
-0,5 
4,3 
2,3 
1,5 
1,4 
5720 
5558 
5449,7 
5449,1 1994 
1,8 
1,2 
1,6 
2,0 
3,5 
2,8 
2,4 
5855 
5668,5 
5690,4 1995 
2,1 
2,5 
2,7 
3,1 
2,6 
5963,8 
5995,2 
Jb 
TABEL B: DET NUVÆRENDE FÆLLESSKAB 
AJOURFØRING AF DE NYE FINANSIELLE OVERSLAG 
BEVILLINGER TIL FORPLIGTELSER 
Mio. ECU 
1. FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK 
2. STRUKTURFORANSTALTNINGER 
Strukturfonde 
Samhørighedsfond 
3. INTERNE POLITIKKER 
4. FORANSTALTNINGER UDADTIL 
5. ADMINISTRATIVE UDGIFTER 
6. RESERVER 
Monetær reserve 
Garantireserve 
Reserve til nødhjælp 
8. I ALT bevillinger til forpligtelser 
9. I ALT bevillinger til betalinger 
Bevillinger til betalinger i % af BNI 
MARGEN i % af BNI 
LOFT for egne indtægter i % af BNI 1995-priser 
1995 
36994 
25264 
23112 
2152 
4652 
4605 
3852 
1146 
500 
323 
323 
76513 
72924 
1,22 
-0,01 
1,21 1996 
37678 
26614 
24218 
2396 
4814 
4856 
3930 
1140 
500 
320 
320 
79032 
74842 
1,22 
0,00 
1,22 1997 
38341 
28251 
25588 
2663 
5016 
5144 
4047 
1140 
500 
320 
320 
81939 
78212 
1,24 
0,00 
1,24 1998 
39021 
30076 
27360 
2716 
5229 
5517 
4100 
1140 
500 
320 
320 
85083 
81112 
1,26 
0,00 
1,26 1999 
39719 
31950 
29181 
2769 
5432 
5964 
4154 
1140 
500 
320 
320 
88359 
841-24 
1,27 
0,00 
1,27 
FINANSIELLE OVERSLAG (MARTS 1994- 1995-JUSTERING) 
BEVILLINGER TIL FORPLIGTELSER 
Mio. ECU 
1. FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK 
2. STRUKTURFORANSTALTNINGER 
Strukturfonde 
Samhørighedsfond 
3. INTERNE POLITIKKER 
4. FORANSTALTNINGER UDADTIL 
5. ADMINISTRATIVE UDGIFTER 
6. RESERVER 
Monetær reserve 
Garantireserve 
Reserve til nødhjælp 
8. I ALT bevillinger til forpligtelser 
9. I ALT bevillinger til betalinger 
Bevillinger til betalinger i % af BNI 
MARGEN i % af BNI 
LOFT for egne indtægter i % af BNI 1995-priser 
1995 
36994 
25264 
23112 
2152 
4652 
4605 
3852 
1146 
500 
323 
323 
76513 
72924 
1,22 
-0,01 
1,21 1996 
37660 
26889 
24468 
2421 
4864 
4907 
3970 
1146 
500 
323 
323 
79436 
75202 
1,23 
-0,01 
1,22 1997 
38343 
28542 
25852 
2690 
5068 
5197 
4089 
1146 
500 
323 
323 
82385 
78621 
1,25 
-0,01 
1,24 1998 
39043 
30386 
27642 
2744 
5283 
5574 
4143 
1146 
500 
323 
323 
85575 
81563 
1,27 
-0,01 
1,26 1999 
39760 
32280 
29482 
2798 
5488 
6026 
4196 
1146 
500 
323 
323 
88896 
84618 
1,29 
-0,02 
1,27 
M 
BILAG 2: Behov, som direkte kan henføres til udvidelsen 
1. Den første af nedenstående tabeller viser, hvor store stigninger der vil være brug 
for i lofterne over de finansielle overslag som følge af udvidelsen med fire nye 
medlemslande. Stigningen vedrører dog Fællesskabet som helhed og siger intet om 
udgifternes fordeling, som finder sted på grundlag af budgetbeslutninger. Det skal 
bemærkes, at det beløb, der er afsat til udgiftsområde 1, svarer til forhøjelsen af 
retningslinjen 
2. Den anden tabel indeholder en række nøgletal om de fire nye medlemslande. 
At 
FINANSIELLE OVERSLAG 
BEVILLINGER TIL FORPLIGTELSER 
MIO. ECU - 1995-PRISER 
I 4 NYE MEDLEMSLANDE I 
I ||1995 1996 1997 1998 1999] 
1. FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK Î3ÎÔ 2258 2300 2343 2387 
2. STRUKTURFORANSTALTNINGER 1234 1271 1306 1345 1248 
Strukturfonde 1104 1141 1176 1215 1248 
Samhørighedsfond 
EØS-mekanismen 130 130 130 130 
3. INTERNE POLITIKKER 430 483 565 629 679 
4. FORANSTALTNINGER UDADTIL 394 416 440 472 510 
5. ADMINISTRATIVE UDGIFTER 259 289 381 399 411 
6. RESERVER 94 100 100 100 100 
Monetær reserve 40 40 40 40 40 
Garantireserve 27 30 30 30 30 
Reserve til nødhjælp 27 30 30 30 30 
\7. KOMPENSATIONER |[T748 829 264 125 ~| 
8. I ALT bevillinger til forpligtelser 5469 5646 5356 5413 5335 
[9. I ALT bevillinger til betalinger || 5321 5443 5114 5141 5044| 
12> 
DE NYE MEDLEMSLANDE: BASISOPLYSNINGER 
BNI (*) 
BNI-nøgle (**) 
Befolkning 
Befolkningsnøgle 
Areal 
Nøgle for areal 
BNP 1993 (dollars) 
EØS-nøgle(***) Østrig 
169,89 
2.83% 
8006 
2,30% 
84 
3,71% 
181,2 
2,82% Norge 
93,81 
1,56% 
4334 
1,25% 
324 
14,34% 
103,2 
1,63% Sverige 
171,74 
2,86% 
8808 
2,53% 
380 
16,81% 
185,3 
2,89% Finland 
77,72 
1,30% 
5068 
1,46% 
337 
14,91% 
81,8 
1.30% Nye lande 
513,2 
8.56% 
26216 
7,54% 
1125 
49,77% 
552 
8.64% Eur 12 
5995,2 
100% 
347597 
100% 
2261 
100% 
6234 Eur 16 
6508,4 
373813 
3386 
(*) Tiltrædelseslandenes BNI for 1995 er på grundlag af overslagene i de økonomiske 
budgetter fra maj 1994 blevet revalueret i samme størrelsesorden som De Tolv's BNI. 
(**) Forventet BNI i 1995 i ECU 
(**) Sats anvendt til FFB 1995 (BNP i 1993 i dollars) 
IH 
BILAG 3: Metoder til beregning af retningslinjen for det udvidede Fællesskab 
1. Af hensyn til gennemskueligheden foreslår Kommissionen, at man i forbindelse 
med udvidelsen vedtager et nyt referencegrundlag for landbrugsretningslinjea 
I lighed med den metode, som man har valgt at anvende ved fastsættelsen af det nye 
grundlag for de finansielle overslag i 1995-priser, bør det nye 1995-referencegrundlag for 
lano^rugsretningslinjen omfatte de seneste tilgængelige data og makro-økonomiske 
prognoser for 1988-1995. Med henblik herpå er der i overensstemmelse med principperne 
i beslutningen om budgetdisciplin foretaget en ny teoretisk beregning af 1995-
retningslinjen for det nuværende Fællesskab. Resultatet af denne ajourføring fremgår af 
den vedlagte tabel A 
2. I tabel B gives der en beskrivelse af den metode, som man har fulgt ved 
udarbejdelsen af det nye grundlag for retningslinjen for Fællesskabet udvidet til seksten. 
1 forbindelse med beregningen af det nye grundlag har man taget udgangspunkt i de 
korrigerede udgifter for 1995 i 1995-priser (ekskl. de særlige indikatorer som sukker- og 
isoglucoseafgift, restitutioner til AVS-sukker og restitutioner til fødevarehjælp), som er 
angivet i tabel A, og som er beregnet på grundlag af de seneste tilgængelige økonomiske 
parametre for det nuværende Fællesskab. Dette beløb på 35 000 mio. ECU vil blive 
forøget med 74% af den stigning i BNI, som skyldes udvidelsen, dvs. 2 217 mio. ECU, 
hvilket er i overensstemmelse med det princip, der er angivet i denne meddelelse. 
Det nye grundbeløb, ekskl. de særlige indikatorer (sukker- og isoglucoseafgift, 
restitutioner til AVS-sukker og restitutioner til fødevarehjælp), vil således kunne 
fastsættes til 37 217 mio. ECU. Det er dette beløb, der i årene fremover vil blive anvendt 
til at fastsætte retningslinjens størrelse. Beregningsmetoderne vil være uændrede, og der 
vil blive taget hensyn til den faktiske vækstrate og BNI-deflatoren angivet i ECU efter 
1995, og hvert år tilføjes de særlige elementer for det pågældende regnskabsår. 
3. For 1995 bør der fastsættes et ad hoc-beløb. Retningslinjen for det nuværende 
Fællesskab, som i FFB er fastsat til 36 994 mio. ECU, bør forhøjes med det beløb på 
2 217 mio. ECU, der som angivet ovenfor skyldes udvidelsen. 
V 
I henhold til Rådets erklæring18 bør man imidlertid også fratrække det beløb på 907 mio. 
ECU, som svarer til de kompensationer, der skal udbetales til de nye medlemslande for 
manglende ret til at modtage direkte hektarstøtte og oksekødspræmie. Da dette beløb 
således ikke skal udbetales i forbindelse med den fælles landbrugspolitik, men som 
kompensationer, vil det være naturligt at trække det fra retningslinjen i 1995. 1995-
retningslinjen, hvis beregning også fremgår af tabel B, vil derfor i alt være på 38 304 
mio ECU. 
18 Rådsdokument nr. 5658/94, s. 2, og referat af møde i Rådet (dok. 5807/94) 
2é 
TABEL A: AJOURFØRING AF RETNINGSLINJEN FOR 1995 
på grundlag af den ajourførte BNI 
i mio. ECU 
AJOURFØRING AF 1995-GRUNDLAGET FFB 1995 
BASISUDGIFTER (1988-budget) 
Herfra skal trækkes: 
- sukker- og isoglukoseafgift 
- restitutioner - fødevarehjælp 
- restitutioner - AVS-sukker 
- subtotal 
KORRIGEREDE UDGIFTER (1988-priser) 
Hertil skal lægges: overslag over behovene til 
- sukker- og isoglukoseafgift 
- restitutioner - fødevarehjælp 
- restitutioner - AVS-sukker 
- sub-total 
LANDBRUGSRETNINGSLINJEN 27.500 
1.540 
386 
660 
2.586 
24.914 
BNI's STIGNINGSTAKT I FASTE PRISER 
1989 I 3,60% I 
1990 3,00% 
1991 1,50% 
1992 1,00% 
1993 -0,50% 
1994 2,00% 
1995 2,70% 
Kumuleret stigningstakt 14,02% 
74 % af den kumulerede stigningstakt 10,37% 
KORRIGEREDE UDGIFTER (1988-priser) 27.499 
BNI-DEFLATOR 
1989 I 5,10% I 
1990 4,50% 
1991 5,10% 
1992 3,50% 
1993 1,40% 
1994 2,40% 
1995 2,60% 
Kumuleret stigningstakt 27,28% 
KORRIGEREDE UDGIFTER ( 1995-priser) 35.000 
1.253 
142 
635 
2.030 
37.030 27.500 
1.540 
386 
660 
2.586 
24.914 
3,70% I 
3,10% 
1,50% 
1,10% 
-0,70-% 
1,20% 
2,10% 
72,57% 
9,30% \ 
27.231 
5,10% I 
4,40% 
5,10% 
3,50% 
1,50% 
2,80% 
3,10% 
28,40% I 
34.964 
1.253 
142 
635 
2.030 
36.994 
;? 
TABEL B: FASTSÆTTELSE AF RETNINGSLINJEN 
NYT REFERENCEGRUNDLAG OG AD HOC-BELØB FOR 1995 
NYT RETNINGSLINJE 
Mio. ECU-1995-PRISER GRUNDLAG FOR 1995 
IDET NUVÆRENDE FÆLLESSKAB 
BASISUDGIFTER (1988) 27500 
MINUS særlige elementer 2586 
KORRIGEREDE UDGIFTER (1988) 24914 
KUMULERET STIGNINGSTAKT I BNI f 14,0 ' 12,6 
heraf 74% 10,4 9,3 
KORRIGEREDE UDGIFTER 1995 (1988-priser) 27499 27231 
KUMULERET DEFLATOR 27,3 28,4 
A: KORRIGEREDE UDGIFTER 1995 (1995-priser) 35000 34964 
IPLUS særlige elementer 1995 2030 
B: GÆLDENDE LANDBRUGSRETNINGSLINJE 36994 
BETYDNINGEN AF UDVIDELSEN 
GRUNDLAG FOR DE TOLV 35000 
DE FIRE NYE MEDLEMSLANDES RELATIVE ANDEL AF BNI 8,56% 
heraf 74% 6,334% 
C: SUPPLERENDE BELØB SOM FØLGE AF UDVIDELSEN 2217 
D: KOMPENSATIONER -907 
E: LANDBRUGSRETNINGSLINJE EUR 16 GÆLDENDE FOR 1995 (B) + (C) + (D) 38304 
F: NYT 1995 GRUNDLAG TIL SENERE BEREGNING AF RETNINGSLINJEN (1) (A) + (C) 3721 7 I I l 
(1) Hertil skal lægges beløbet for de særlige elementer for det pågældende år. I tabellen over de finansielle overslag 
har man som vejledning angivet 1995-niveauet for de særlige elementer for de efterfølgende år. Det faktiske beløb 
vil hvert år blive fastsat i overensstemmelse med principperne herfor i beslutningen om budgetdisciplin. 
tf 
BILAG 4: Overtagelse af forpligtelserne i henhold til EØS-aftalen 
Under tiltrædelsesforhandlingerne accepterede Unionen ud over de kompensationer, der 
er opført under det nye udgiftsområde 7, at overtage to kategorier af de finansielle 
forpligtelser, som de nye medlemslande har indgået i forbindelse med EØS-aftalen. Det 
drejer sig for det første om de nye medlemslandes bidrag til finansieringen af EØS-
finansieringsmekanismen19, som er oprettet i henhold til artikel 116 og 117 i EØS-aftalen 
og aftalens protokol nr. 38, og for det andet en række betalinger20, der finder sted som 
følge af forpligtelser, der er indgået i 1994 i medfør af artikel 82 i EØS-aftalen. I begge 
tilfælde er de beløb, der nævnes i denne meddelelse, vejledende, og Unionen skal kun 
opfylde de forpligtelser, som EØS-aftalen rent faktisk afstedkommer. 
EØS-finansieringsmekanismen 
Formålet med denne mekanisme er at bidrage til udviklingen i de dårligst stillede regioner 
i Fællesskabet. Den omfatter således tilskud til et beløb på 100 mio. ECU om året fra 
1994 til 1998 og rentegodtgørelser på 2% for en samlet låneramme på halvanden milliard 
ECU, som er fordelt i lige store trancher over fem år fra 1994 til 1998. 
Finansieringsmekanismen vil fortsat blive administreret af EIB for at undgå en ændring 
af den nuværende ordning, som ikke må afskaffes, da ikke alle EØS-landene bliver 
medlem af Unionen. De forpligtelser, som ellers ville have påhvilet de nye medlemslande 
i perioden 1995-1998, vil derimod blive afholdt over Unionens budget 
De beløb, der foreslås opført i dette nye undemdgifteområde, svarer til dem, der blev 
nævnt i det kompromis, der blev indgået under forhandlingerne, dvs. 130 mio. om året 
i løbende priser fra 1995 til 1998. Det beløb, der i praksis udbetales til ELB, vil imidlertid 
nøje svare til de forpligtelser, som EØS-aftalen afstedkommer. 
Betalinger, der skyldes deltagelse i visse interne politikker i 1994 
De nye medlemslande deltager allerede i 1994 i kraft af EØS-aftalen i visse interne 
politilcker. I tiltrædelsesakten er det fastsat, at de nye medlemslandes deltagelse i 
finansieringen af de betalinger, som endnu ikke er foretaget, og som senere vil blive 
gennemført ved hjælp af ikke-anvendte forpligtelsesbevillinger for 1994, fremover vil 
finde sted over Unionens budget. Der bør derfor tages hensyn til disse beløb i forbindelse 
med tilpasningen af de finansielle overslag, som de indtil nu ikke har været omfattet af, 
da de er blevet finansieret af de nye medlemslande. Som en konsekvens heraf bør det 
samlede loft over bevillinger til betalinger hæves, så det også fremover omfatter disse 
beløb, som i forbindelse med tiltrædelsesforhandlingeme skønsmæssigt blev ansat til 110 
mio. ECU for hele perioden. Beløbet forventes at fordele sig med 70 mio. i 1995,30 mio. 
i 1996 og 10 mio. i 1998. 
19 Artikel 68, 83, 111 og 136 i tiltrædelsesakten 
20 Artikel 67, 82, 110 og 135 i tiltrædelsesakten 
2J 
BILAG 5: Institutionernes administrative udgifter 
De enkelte institutioner har vurderet, hvilke konsekvenser udvidelsen vil få for deres 
respektive budgetter21. 
For Kommissionens vedkommende er de beløb, der er opført i dette bilag, lig med en 
finansiel beregning af de - med fuldt overlæg meget snævre - retoingslinjer, som 
kommissærkollegiet har udstukket med henblik på tilpasning af administrationen i 
forbindelse med udvidelsen. 
For de andre institutioners vedkommende kommer vurderingerne fra de enkelte tjeneste­
grene under adrninistrationschefernes ansvar, men forpligter ikke selve institutionerne. 
De enkelte institutioners behov er angivet i den vedlagte tabel. I alle tilfælde optræder 
sprogfaktoren som en meget stor byrde, for indførelsen af tre nye sprog er forbundet med 
supplerende nettoudgifter. 
1. Kommissionen 
Tilrettelæggelsen af Kommissionens adntinistration vil i dobbelt forstand blive påvirket 
af udvidelsen For det første skal Kommissionen varetage en række nye opgaver, og for 
det andet skal det sikres, at der er balance i ansættelsen af statsborgere fra de fire nye 
medlemslande. 
a Nve opgaver 
• Sprogtjenesterne 
Da sprogtjenesterne for hvert af de nye sprog skal råde over et personale, der 
svarer til personalet for de nuværende sprog, skal der netto oprettes 481 nye 
stillinger. Ansættelserne skal ligeledes ske ret hurtigt, nemlig inden for en frist på 
tre år, og allerede i det første år skal der ansættes 50% af personalet 
21 Alle institutioner har baseret sig på følgende: 
- BF/ECU-kurs: 40,1069 (kurs anvendt til FFB 1995). 
- lønningernes købekraft: konstant i perioden 1995-1999. 
. De øvrige tjenestegrene 
Kommissionen har vurderet, at det vil være nødvendigt at oprette 550 nye 
stillinger for at kunne klare de nye opgaver. Der er tale om et bevidst begrænset 
antal, som er mindre end de behov, der blev angivet af tjenestegrenene, og alle 
de nye opgaver, der opstår i forbindelse med udvidelsen, skal derfor løses ved, at 
man benytter de normale budgetprocedurer og muligheden for omrokeringer. Ud 
fra den samme tankegang vil det desuden være muligt at sprede ansættelserne ud 
over fem år. 
b. Ansættelse af statsborgere fra de nye medlemslande 
Forøgelsen af personalet er ikke i sig selv nok til at sikre statsborgere fra de nye 
medlemslande en ligelig repræsentation Dette mål skal nås gradvist inden for en 
frist på ca. fem år ved naturlig afgang (turn-over) og ved hjælp af de årlige 
budgetprocedurer. I modsætning til praksis ved de tidligere udvidelser vil 
Kommissionen ikke denne gang benytte sig af en frivillig fratrædelsesordning 
("volontariat"), hvorved man undgår enhver form for udgjftstigning på budgettet. 
Bygnings- og driftsudgifterne er i detaljer blevet vurderet på grundlag af disse hypoteser 
vedrørende personalet, og i visse tilfælde er også andre relevante parametre blevet 
anvendt22. 
De beløb, der er angivet for Kommissionen i oversigtstabellen over de administrative 
udgifter, omfatter også Publikafionskontorets anslåede budgetmæssige behov, som således 
skal lægges til de behov, der ovenfor er angivet for Kommissionen Udvidelsen medfører 
en betydelig større arbejdsbyrde for Publikationskontoret, bl.a af sproglige årsager. 
Udgiften vil være på 11 mio. ECU om året, hvilket kan forklares med, at der allerede i 
1995 skal ansættes 70 sprogfolk og 50 administratorer. 
Det samlede resultat af denne behovsanalyse er, at der i 1995 sker en begrænset stigning 
i Kommissionens budget på 5,1% (5,9% uden pensioner) i forhold til de bevillinger, der 
er opført i FFB for regnskabsåret 1995. Kommissionens udgifter til udvidelsen beløber 
sig således i 1995 til 3,4% af det samlede loft i udgiftsområde 5 og i 1999 til 4,8% 
22 Der forventes bl.a en betydelig stigning i udgifterne til møder og indkaldelser under 
kapitel A 25. Det er en direkte følge af, at antallet af medlemslande stiger med en 
tredjedel, og at transportudgifterne er højere for de lande, der ligger i udkanten af 
Fællesskabet. 
J5 
2. De øvrige institutioner 
Nedenfor gives en sammenfattende oversigt over de skønnede behov, i de øvrige 
institutioners tjenestegrene. I 1995 forventes en samlet stigning på 10,3% for de øvrige 
institutioner i forhold til den forventede situation. 
Bortset fra den sproglige indvirkning far tiltrædelsen af fire nye lande og den tilsvarende 
stigning i antallet af medlemmer af institutionerne stor budgetmæssig betydning for de 
institutioner, der har færrest medarbejdere. 
Europa-Parlamentet 
Personaleudgifter. Parlamentet planlægger i løbet af tre år at ansætte 390 nye tjeneste­
mænd, hvoraf de 310 stillinger udelukkende er beregnet til sprogtjenesterne. Der forventes 
at blive tale om 80 frivillige fratrædelser. 
Bygningsudgifter. Parlamentets tjenestegrene har ikke specielt vurderet, hvilke udgifter 
der bygningsmæssigt vil være forbundet med udvidelsen, idet Parlamentets 
bygningsprogram skal .betragtes som en helhed Men selv om programmet er vedtaget 
med henblik på et Fællesskab med tolv medlemsstater og især tager sigte på at opfylde 
de krav, der er indeholdt i beslutningen om institutionernes hjemsted, så er der dog også 
taget hensyn til en eventuel kommende udvidelse af Fællesskabet, eftersom de forskellige 
bygninger og især plenarsalene er tilpasset behovene i et udvidet Fællesskab. En del af 
udgifterne til dette program, som kun vanskeligt lader sig gennemføre rent budgetmæssigt 
under det nuværende loft under udgiftsområde 5, er afsat til behov i forbindelse med 
udvidelsen. Der er således afsat et fast beløb på ca 50 mio. ECLP om året fra 1997 til 
1999. 
Rådet 
Personaleudgifter. Ansættelse af yderligere 330 medarbejdere fordelt over to år. Halvdelen 
skal ansættes i 1995. 
Bygningsudgifter. Leje af yderligere en bygning. 
23 De yderhgere udgifter lader sig ikke direkte opdele efter ansøgerland De skal 
afholdes under alle omstændigheder og skal derfor medregnes i forbindelse med en 
forhøjelse af loftet under udgiftsområde 5. 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg24 
Personaleudgifter. Ansættelse af 116 medarbejdere allerede i 1995 (108 nye stillinger og 
8 frivillige fratrædelser). Herafer de 63 medarbejdere beregnet på oversættelsestjenestea 
Bygningsudgifter. Der skal lejes yderligere lokaler i den eksisterende bygning. 
Regionsudvalger24 
Kommissionen har ikke modtaget nogen anmodninger fra Regionsudvalget. For at kunne 
opretholde status quo er der blevet afsat et fast beløb svarende til halvdelen af det beløb, 
ØSU har anmodet om 
Domstolen 
Personaleudgifter. Ud over de ti nye medlemmer (inkl. Retten i Første Instans) er det 
hensigten at oprette 269 ekstra stillinger. Af det samlede antal er der behov for de 137 
stillinger i sprogtjenesterne og 58 i kabinetterne. Disse stillinger skal allerede besættes i 
1995, hvorimod de 74 stillinger, der er beregnet til de øvrige tjenester, vil blive oprettet 
over en årrække. 
Bygningsudgifter. Tilsvarende udvidelse af lokalekapaciteten 
Revisionsretten 
Personaleudgifter. Ud over at Revisionsretten far 4 nye medlanmer, forventes der ansat 
110 medarbejdere allerede i 1995 gennem oprettelse af nye stillinger (90 stillinger) og 
frivillig fratræden (20 stillinger). I lighed med Domstolen vil størstedelen af stillingerne 
gå til sprogtjenesterne og kabinetterne. 
Bygningsudgifter. Tilsvarende udvidelse af lokalekapaciteten 
24 Der er ikke i ØSUs beregninger taget hensyn til, at der er blevet oprettet en fælles 
organisationsstruktur. En del af de beløb, som man har skønnet, at ØSU og 
Regionsudvalget har brug for i forbindelse med udvidelsen, burde derfor have 
været afsat til den fælles orgarasationsstruktur. 
J3 
ADMINISTRATIVE UDGIFTER 
SOM FØLGE AF UDVIDELSEN 
Mio. ECU 
Â8MINISTRATIVS UDGIFTER 
KOMMISSIONEN OG PUBLKT 
Personale 
Drift 
Bygninger 
Andre bygningsudgifter 
IALT ANDRE immmtmm 
mmjmmr^r t1> 
Personale 
Drift 
Bygninger 
Andre bygningsudgifter 
RÅDET 
Personale 
Drift 
Bygninger 
Andre bygningsudgifter 
ØSU 
Personale 
Drift 
Bygninger 
Andre bygningsudgifter 
ftegtøns^dvaigat {2} 
DOMSTOLEN 
Personale 
Drift 
Bygninger 
Andre bygningsudgifter 
REVISIONSRETTEN 
Personale 
Drift 
Bygninger 
Andre bygningsudgifter 1995-priser 
1995 
259 
130 
60,5 
61,3 
6,3 
2,2 
123 
45 
30,3 
12,3 
0,7 
1,3 
26 
6,7 
16,9 
1,9 
0,7 
17 
11,3 
1,6 
1,1 
3,3 
9 
21 
17,6 
2,3 
0,7 
0,2 
11 
8,0 
2,1 
1,3 
0,1 1996 
289 
145 
73,9 
59,2 
8,8 
3,2 
143 
56 
42,3 
12,5 
0,7 
0,2 
28 
18,6 
7,3 
1,9 
0,7 
13 
9,0 
0,7 
1,8 
1,6 
7 
24 
21,2 
2,1 
0,7 
0,2 
15 
11,6 
2,3 
1,3 
0,2 1997 
381 
172 
93,9 
62,2 
11,4 
4,3 
\ 209 
i 114 
50,2 
12,9 
50,7 
0,2 
34 
24,6 
7,2 
1,9 
0,7 
13 
9,1 
0,5 
1,8 
1,4 
$ 
26 
22,4 
2,8 
0,7 
0,2 
15 
11,6 
2,3 
1,3 
0,2 1998 
399 
18? 
106,4 
63,6 
12,7 
4,7 
212 
11S 
51,3 
13,1 
50,7 
0,2 
33: 
24,9 
7,3 
2,0 
0,7 
13 
9,0 
0,8 
1,8 
1,4 
7 
26 
22,7 
2,8 
0,7 
0,2 
15 
11,6 
2,3 
1,3 
0,2 1999 
i 411 
1 *•* 
112,4 
65,7 
14,7 
5,1 
; 213 
; $n. 
52,1 
13,3 
50,8 
0,2 
. m 25,3 
7,4 
2,0 
0,7 
,13 
9,0 
0,9 
1,8 
1,4 
- 7 
26 
22,8 
2,8 
0,7 
0,2 
IS 
11,6 
2,3 
1,3 
0,2 
(1) Inkl. et fast beløb på 50 mio. ECU om året fra 1997, som er 
beregnet til en del af Parlamentets bygningsprogram. 
(2) For at kunne opretholde status quo er der blevet afsat et fast beløb 
svarende til halvdelen af det beløb, ØSU har anmodet om. 
3f 
FORSLAG OM TILPASNING AF DE FINANSIELLE OVERSLAG 
som er vedlagt aftalen af 29. oktober 1993 mellem institutionerne om budgetdisciplin 
og forbedring af budgetproceduren 
SOM FØLGE AF UDVIDELSEN AF DEN EUROPÆISKE UNION 
Forelagt af Kommissionen for Parlamentet og Rådet i medfør af punkt 24 i aftalen 
mellem institutionerne 
28 
Afgørelse om tilpasning af de finansielle oveislag, som er vedlagt aftalen af 29. 
oktober 1993 mellem institutionerne om budgetdisciplin og forbedring af 
budgetproceduren 
EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG EUROPA­
KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til punkt 24 i aftalen mellem institutionerne om budgetdisciplin og 
forbedring af budgetproceduren1, 
under henvisning til akten vedrørende Norges, Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og 
ud fra følgende betragtning: 
De finansielle overslag for perioden 1993-1999, som er vedlagt aftalen mellem 
institutionerne, bør med henblik på årene 1995-1999 tilpasses efter det udvidede 
Fællesskabs nye behov og midler -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Eneste artikel 
1. For hvert af årene 1995-1999 udskiftes de beløb, der er opført i tabellen over de 
finansielle overslag i bilag I til aftalen, med de beløb, der er opført i den tabel, der er 
vedlagt nærværende afgørelse. 
2. De nye beløb er udtrykt i 1995-priser med undtagelse af EØS-finansierings-
mekanismen (undemdgiftsområde 2-3), den monetære reserve (underudgiftsornråde 6-1) 
og kompensationerne (udgiftsområde 7), som er udtrykt i løbende priser. 
3. Med hensyn til bevillingerne til sti^iktuiforarislaltningerne under udgiftsområde 2, 
som er fastsat i de oprindelige finansielle overslag for de tolv berørte medlemsstater, 
foretager Kommissionen en årlig teknisk justering af disse beløb i 1992-priser. 
1 EFT nr. C 331 af 7. december 1993, s. 1 ff. 
2 EFT nr. C 241 af 29. august 1994, s. 21 ff. 
li 
4. Loftet for underudgiftsområde 2-3 MEØS-finansieringsmekanismenn kan om 
nødvendigt ved hjælp af den tekniske justeringsprocedure, der er fastsat i punkt 9 i aftalen 
mellem institutionerne, ændres med henvisning til de faktiske betalinger, der skal finde 
sted i løbet af de pågældende regnskabsår. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
For Europa-Parlamentet For Rådet 
For Kommissionen 
FINANSIELLE OVERSLAG 
FOR DET UDVIDEDE FÆLLESSKAB 
BEVILLINGER TIL FORPLIGTELSER 
MIO. ECU - 1995-PRISER 
1995 1996 1997 1998 1999 
1. FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK 38304 39936 40641 41365 42106 
2. STRUKTURFORANSTALTNINGER 26498 27885 29557 31421 33198 
Strukturfonde 24216 25359 26764 28575 30429 
Samhørighedsfond 2152 2396 2663 2716 2769 
EØS-mekanismen 130 130 130 130 
3. INTERNE POLITIKKER 5157 5472 5836 6118 6206 
4. FORANSTALTNINGER UDADTIL 4999 5272 5684 6289 6774 
5. ADMINISTRATIVE UDGIFTER 4111 4219 4428 4499 4565 
6. RESERVER 1240 1240 1240 1240 1240 
Monetær reserve 540 540 540 540 540 
Garantireserve 350 350 350 350 350 
Reserve til nødhjælp 350 350 350 350 350 
7. KOMPENSATIONER 1748 829 264 125 
8. I ALT bevillinger til forpligtelser 82057 84853 87650 91057 94089 
9. I ALT bevillinger til betalinger 78316 80443 83630 86716 89488 
Bevillinger til betalinger i % af BNI 1,20 1,21 1,22 1,24 1,25 
MARGEN i % af BNI 0,01 0,01 0,02 0,02 0,02 
LOFT for egne indtægter i % af BNI 1,21 1,22 1,24 1,26 1,27 
Â 
ISSN 0254-1459 
KOM(94) 398 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 
Katalognummer : CB-CO-94-428-DA-C 
ISBN 92-77-80780-6 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
3? {