Regionsudvalgets udtalelse om "Bæredygtig byudvikling i Den Europæiske Union: Rammer for handling"

(1999/C 293/12)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om "Bæredygtig byudvikling i Den Europæiske Union: Rammer for handling" [KOM(1998) 605 endelig udg.],

under henvisning til Kommissionens beslutning af 4. november 1998 om i henhold til EF-raktatens artikel 198 C, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 15. juli 1998 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 4 "Fysisk Planlægning, Bypolitik, Energi, Miljø",

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 115/99 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalg 4 den 16. april 1999 (ordførere: Sally Powell og Eva-Riitta Siitonen) -

på plenarforsamlingen den 2.-3. juni 1999, mødet den 3. juni, enstemmigt vedtaget følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Regionsudvalget udtrykker tilfredshed med den udvikling af bypolitikken, som er opnået inden for den her forelagte meddelelse fra Kommissionen og er særlig tilfreds med, at der gøres så hurtige fremskridt i dagsordenen for byerne efter udsendelsen af Kommissionens meddelelse "En dagsorden for byerne i Den Europæiske Union". Den seneste meddelelse "Bæredygtig byudvikling i Den Europæiske Union: Rammer for handling" udgør et vigtigt skridt fremad i anerkendelsen af byområderne og i koordineringen af EU's politik for og indsats i byer og kommuner. Regionsudvalget støtter også og udtrykker tilfredshed med den integrerede indfaldsvinkel til bypolitik, som der lægges op til i handlingsrammerne. Rammerne er et positivt skridt på vejen hen imod udvikling af en virkelig integreret indfaldsvinkel til bypolitik. De vil føre EU's politik for byer og kommuner ind i det nye århundrede og fungere som rettesnor for den fremtidige bypolitik. Bypolitiske foranstaltninger må imidlertid ikke føre til en udvidelse af EU's kompetencer.

1.2. Anerkendelsen af den centrale rolle, som byerne og kommunerne spiller, samt betydningen af bypolitik på EU's dagsorden er resultatet af en mangeårig indsats, særlig fra de lokale myndigheder og de organisationer, som repræsenterer disse. Regionsudvalget har selv slået til lyd for en sådan anerkendelse, bl.a. i udtalelsen om "Byudvikling og Den Europæiske Union" (1995), hvori man kommenterede behovet for at give EU's politikker en stærkere bymæssig dimension og i udtalelsen om Det Europæiske Fysiske og Funktionelle Udviklingsperspektiv, EFFU, der understreger byernes vitale rolle for regionernes økonomiske aktivitet og for Den Europæiske Unions konkurrenceevne. Regionsudvalget udtrykker særlig tilfredshed med Kommissionens anerkendelse af byernes afgørende rolle i forbindelse med gennemførelse af EU's hovedmål - økonomisk og social samhørighed, beskæftigelse, konkurrenceevne og miljømæssig bæredygtighed. Anerkendelsen af byernes rolle i denne proces vidner om det nødvendige i nøje at inddrage de lokale og regionale myndigheder i enhver fremtidig politikformulering og indebærer en erkendelse af, at byerne - og de organisationer og institutioner, som repræsenterer disse - bør være de reelle partnere i denne proces.

1.3. Rammerne for handling fremmer en bredt baseret integreret strategi for byudvikling og omhandler en række af de seneste EU-programmer og -politikdokumenter af relevans for byområder. Samtidig har man imidlertid i handlingsrammerne haft held til at undgå lange lister af specifikke spørgsmål, og man har med fordel fået udkrystalliseret tankegangen under fire hovedoverskrifter. Handlingsrammernes struktur er klar og let tilgængelig, og Regionsudvalget roser Kommissionen for dens fremlæggelse af et så let læseligt og nyttigt dokument.

1.4. Imidlertid er handlingsrammerne kun det første skridt. Kommissionen og medlemsstaterne må drage omsorg for, at handlingsrammernes henstillinger følges op med reel indsats og især, at erklæringerne i handlingsrammerne implementeres i løbet af den nye strukturfondsprogrammeringsperiode 2000-2006. Nu, hvor Kommissionen har fremlagt et så værdifuldt dokument - i realiteten en grønbog - bør den også tage det efterfølgende skridt og udsende en hvidbog, som kan styre bypolitikken ind i det næste århundrede. Regionsudvalget ser også frem til, at henstillingerne om follow-up indsats udmøntes hurtigt og effektivt, og opfordrer Kommissionen til at sørge for, at de nødvendige ressourcer hertil bliver øremærket.

1.5. Regionsudvalget understreger imidlertid, at det hvad angår nogle af de foranstaltninger, der foreslås i handlingsrammerne, endnu ikke kan afgøres med sikkerhed, om de imødekommer kravene i EF-traktatens artikel 3 b). Hvis foranstaltningerne konkretiseres yderligere, vil det i hvert enkelt tilfælde vise sig, om nærhedsprincippet er sikret.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Begrebet bæredygtig, integreret byudvikling danner udgangspunkt for rammerne, og Regionsudvalget er enig i, at dette bør være det fremherskende princip, som skal følges i bypolitikkens udvikling. Bæredygtig udvikling af byer og kommuner kan kun opnås, hvis man anskuer økonomisk konkurrenceevne, social samhørighed og miljømæssig bæredygtighed som dagsordenspunkter, der er til gensidig støtte for hinanden. I London-undersøgelsen, som er den første af en række byundersøgelser med opbakning fra Kommissionen, behandles dette spørgsmål, idet der slås til lyd for: "anerkendelse af, at vor livskvalitet bygger på tre udviklingsmæssige nøgledimensioner: vi er nødt til at holde os inden for miljøets evne til at forsyne os med energi; vi er nødt til at opretholde en økonomi, som er nyskabende, konkurrencebaseret og produktiv; og vi har brug for en udvikling, som ikke bortvejrer social samhørighed og underminerer familier og samfund".

2.2. Behovet for en sådan politisk integrering, både vertikalt og horisontalt, erkendes klart og tydeligt i handlingsrammedokumentet. De fire indbyrdes afhængige politiske målsætninger, som opstilles i handlingsrammerne og de bypolitiske mål, som er baseret på disse, rummer tilsammen en klar og helhedsorienteret ramme for handling.

Den strategiske rolle, som Europas byer og kommuner spiller, fortjener større anerkendelse i udformningen af EU-politikken, og det er vigtigt, at der gennemføres mere forskning for at hjælpe os til at forstå de europæiske byers og kommuners stilling og fremtidsudsigter. Da 80% af alle EU-borgere bor i byer, er det en vigtig opgave at bringe EU tættere på borgerne. Med hensyn til lokalstyret indebærer dette, at partnerskaber og god forvaltning bør være en daglig foreteelse i EU-finansierede projekter - lige fra planlægningsfasen til gennemførelsen. Dette bør i højere grad erkendes i dokumentet om handlingsrammerne. Endvidere bør Kommissionen tage større hensyn til byernes og kommunernes forskelligartethed og deres specifikke kendetegn.

2.3. Den kulturelle sektor medtages ikke blandt handlingsrammernes udfordringer og politiske målsætninger. Regionsudvalget mener, at den er overmåde vigtig, både som vækstsektor og på grund af dens betydning for bybefolkningens generelle velbefindende; kulturen bør derfor medtages som et element i EU's politik for byer og kommuner. For byerne har den kulturelle sektor stor økonomisk betydning: kulturindustrien hører til de hurtigst voksende sektorer. Byerne er bærende for overleveringen af Europas kulturelle værdier, traditioner og identitet til de fremtidige generationer. Sideløbende med samhørighed og bæredygtig udvikling bør opretholdelsen af Europas kultur og identitet udgøre et primært mål for EU's politik for byer og kommuner - og et mål for hele EU. Det må anses for et vigtigt signal, at det 5. FTU-rammeprogram medtager "fremtidens by og kulturarven" som en nøgleaktion. For første gang er byerne således udtrykkeligt blevet anført i Kommissionens ramme for FTU-programmer.

2.4. I handlingsrammerne gennemgås globaliseringens udfordringer primært ud fra et synspunkt, som gælder økonomien og beskæftigelsen i byerne. For byerne indebærer globaliseringen både muligheder og trusler, både konkurrence og samarbejde. Et af globaliseringens vigtige aspekter, som ikke behandles i rammerne, er urbanisering og migration. Urbaniseringen fortsætter på globalt plan, og spørgsmål, som hænger sammen med migration både inden for EU og udefra kommende migration, vil også forblive aktuelle i det kommende århundrede. Byvækstens udfordringer - f.eks. på boligområdet - bør også tages op i forbindelse med EU's politik for byer og kommuner.

2.5. Kommissionen bør især fremhæve vigtigheden af, at der til bypolitiske tiltag anlægges en tværsektoriel, integreret indfaldsvinkel, som vil være mere effektiv end den rent sektorspecifikke indfaldsvinkel, der anlægges på EU-plan.

3. Velstanden og beskæftigelsen i byerne skal styrkes

3.1. Kombineret med byuniversiteternes intellektuelle styrke rummer de europæiske byers kulturelle traditioner nogle hidtil uudnyttede muligheder for innovationspolitik. I henseende til Europas konkurrenceevne set under ét melder der sig det centrale spørgsmål, hvorledes de europæiske byers innovative potentiale kan omformes til en praktisk udnyttelig kreativitet, som udmønter sig i nye produkter og tjenesteydelser. Set med Regionsudvalgets øjne bør EU's politik for byer og kommuner i høj grad bakke op om byernes rolle som værende centre for innovation og kreativitet. I denne forbindelse indtager EU's innovations- og forsknings- og udviklingspolitikker, herunder i særdeleshed aktionen "fremtidens by" inden for det 5. rammeprogram, en nøglestilling.

3.2. Regionsudvalget understreger, at dette ingenlunde er ensbetydende med, at man opgiver den afbalancerede udvikling af byer af forskellig størrelse. Gennem netværkssamarbejde og samarbejde i øvrigt vil innovationscentrenes vitalitet sprede sig til andre centre og til de regioner, som omgiver byerne. Det er i den forbindelse vigtigt, at byerne skaber nogle stadig mere funktionelle forbindelser med deres opland. Distancearbejde i landdistrikter, som er blevet muliggjort af den nye kommunikationsteknologi, kan nævnes som et eksempel på netværkssamarbejde. Styrkelse af dette samspil udgør en hjørnesten i bypolitikken. Den bymæssige dimension bør være en integrerende del af strukturfondsreformen. Den bør gælde for mål 1-områder såvel som for de øvrige mål, idet det tit og ofte er byerne, der fungerer som drivkraft for hele regionens økonomiske udvikling. Inden for det nye mål 2-program bør den byudviklingsmæssige dimension styrkes og komplementariteten mellem land- og byudvikling forbedres for at fremme en egentlig integreret territorial udvikling.

3.3. Ifølge handlingsrammerne er strukturfondene EU's vigtigste instrument til fremme af velstand og beskæftigelse. Støtten bør målrettes mod integrerede byudviklingsaktioner. Disse tiltag skal udgøre fleksible kombinationer af handlingsbaseret indsats og være afpasset efter hver enkelt bys nuværende udfordringer. Regionsudvalget vurderer, at dette forslag peger i den rigtige retning. Det stemmer stort set overens med subsidiaritetsprincippet og indebærer, forudsat det benyttes rigtigt, en mulighed for at sætte skub i det lokale selvstyre og for at fremme partnerskaber.

3.4. I generel forstand må spørgsmålet om ressourcer tages op. Mange af de mest uhåndterlige problemer og største udfordringer for den økonomiske og sociale samhørighed melder sig i vore dages byer. Hvis det skal lykkes at nå frem til økonomisk og social samhørighed, er det afgørende, at byerne modtager en rimelig andel af ressourcerne. Dette ville være et vidnesbyrd om et reelt ønske om at tage fat på byspørgsmålene. I særdeleshed bør Europa-Kommissionen og medlemsstaterne sætte ind på at sikre en mere rimelig fordeling af strukturfondsressourcerne til fordel for byområder.

3.5. For Europas byer er forbedring af beskæftigelsessituationen et af de mest brændende spørgsmål. Integreret byforvaltning har afgørende betydning for, om beskæftigelses- og mål 3-strategierne krones med held i byerne. Det er overmåde vigtigt, at øget beskæftigelse bliver et af EU's hovedmål. Handlingsrammerne lægger vægt på det nødvendige i en stærkere bymæssig dimension i EU's beskæftigelsesprogrammer. Regionsudvalget finder det vigtigt, at den udfordring, som langsigtet ledighed udgør, og som har været koncentreret i byerne, vies større opmærksomhed end hidtil i forbindelse med koordineringen af EU's beskæftigelsesindsats. Dette synspunkt figurerer ikke i det foreliggende dokument. Inden for rammerne af det nye mål 3 i strukturfondsreformen er det vigtigt at fremhæve bydimensionen, og byernes synspunkter bør indgå i de beskæftigelsesprogrammer, som medlemsstaterne og Kommissionen skal udarbejde.

3.6. Byerne spiller en særlig afgørende rolle for informationssamfundets udvikling. For det første har innovationer inden for ny teknologi, som rummer potentiale for dynamiske nye kilder til erhverv og beskæftigelse, deres rod i byerne. For det andet kan byerne udnytte ny teknologi til at forbedre de offentlige tjenesteydelser på områder som social service, sundhedsforhold og uddannelse, således at den sociale udstødelse kan nedbringes i praksis. For det tredje gør datanetværker det muligt at opnå feedback direkte fra byernes beboere, ligesom de rummer et potentiale for at styrke det lokale demokrati. Endvidere indebærer datanetværker muligheder for at styrke samspillet mellem landdistrikter og byområder. Efter Regionsudvalgets mening er disse udfordringers bypolitiske karakter endnu ikke belyst tilstrækkeligt. Samspillet mellem bypolitik og informationssamfundspolitikken bør undersøges nærmere og bør resultere i, at disse politiksektorer bringes tættere på hinanden.

3.7. Hvis handlingsrammernes målsætninger skal gennemføres, bliver det nødvendigt at fremme innovationen aktivt, og byerne må være indstillet på at skulle lære. Hvis økonomisk konkurrencedygtighed, et retfærdigt samfund, bæredygtig udvikling og funktionsdygtig forvaltning skal blive en realitet, må livslang indlæring anses for en nødvendighed. Tilvejebringelse af den nødvendige indlæring og de nødvendige færdigheder for beboere og for de mennesker, der arbejder i byerne, er en grundlæggende forudsætning for byernes velstand og konkurrenceevne. Indlæring bør prioriteres tydeligere som værende et førende princip inden for bypolitikken. Der bør lægges særlig vægt på EU-tiltag, som understøtter datasystemer, forskning og internationale evalueringer og sammenligninger af den innovative virksomhed i byerne. Samarbejdsnetværker mellem byer og kommuner på den ene side og universiteter og kultur- og forskningsinstitutioner på den anden bør sættes i værk.

4. Ligestilling, social integration og byfornyelse skal fremmes

4.1. Regionsudvalget udtrykker tilfredshed med Kommissionens mål, som går ud på at tackle den sociale udstødelse ved at arbejde med integrerede politiske målsætninger. Integrering af social ligeværdighed, økonomisk konkurrenceevne og beskyttelse samt bevarelse af miljøet er nøglen til bæredygtig fornyelse. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at sørge for, at dette tilsagn om bæredygtig byfornyelse ligger til grund for alle dens aktiviteter.

4.2. Social udstødelse - som er mere synlig og mere koncentreret i vore byer og kommuner - er ikke udelukkende et bymæssigt problem. Det er imidlertid i vore byer, at vi oplever de alvorligste former for social og økonomisk udstødelse. I mange i andre henseender velstående regioner findes der fattigdomsøer, hvilket vidner om den skarpe deling mellem de socialt udstødte og det øvrige samfund, hvilket erkendes af Kommissionen. I EU's første rapport om økonomisk og social samhørighed hed det følgende:

"... Det forhold, at der findes områder med høj merværdi og beboere med høje indtægter, sideløbende med områder med lave indkomster, høj ledighed, stor afhængighed af sociale ydelser samt overbefolkning og dårlige boligforhold, er blevet et stadig mere udbredt fænomen i hele Europa".

4.3. Kommissionen har erkendt, at der findes områder med stor fattigdom inden for i andre henseender ellers velstående byer. Dette erkendes i Kommissionens forslag til nye mål 2-prioriteter, hvor problemramte byområder tillægges prioritet. De seneste BNP-statistikker fra Eurostat indeholder et foruroligende eksempel på et sådant fænomen, hvor nogle byer og kommuner opnår en meget høj score i tabellen, men samtidig rummer nogle af de allerfattigste lokalområder i hele EU.

4.4. Mange af vore dårligst stillede borgere rammes af flere former for afsavn og fattigdom - de bor i utidssvarende boliger, de er arbejdsløse og har ingen eller kun få udsigter til at få et job, de har en dårlig skoleuddannelse bag sig, og de er ufaglærte. Disse problemer optræder endnu skarpere inden for visse samfundsgrupper: etniske mindretalsgrupper er nogle af dem, som er ramt af de alvorligste former for afsavn i hele EU. Det er denne form for afsavn på mange felter, som kræver en samordnet politisk indfaldsvinkel fra EU's og medlemsstaternes side. Ikke-diskriminering, som omtales i Amsterdam-traktatens artikel 13, bør finde generel udbredelse, hvis der skal opnås en reel effekt.

4.5. Det at finde veje ud af udstødelsen - veje til beskæftigelse - er et grundprincip inden for byforvaltningen. For at opnå en forbindelse til den bredere økonomi er de "funktionelle byområder", som først blev identificeret af Regionsudvalget, et element af afgørende betydning for adgangen til beskæftigelsesmuligheder i hele regionen. Dette koncept bør studeres nærmere og i Kommissionens meddelelse anvendes som referenceramme for de forskellige foranstaltninger. Kommissionen bør også undersøge den indbyrdes afhængighed og komplementariteten mellem byer og regioner samt behovet for harmoniske forbindelser disse imellem. Regionsudvalget støtter helhjertet Kommissionens hensigt i de nye retningslinjer for den næste programmeringsperiode 2000-2006 for struktur- og samhørighedsfondene, gående ud på at lægge særlig vægt på at få løst byområdernes problemer. Dette bliver et af de mest effektive midler til at sikre, at der anlægges en strategisk indfaldsvinkel til tackling af byområdernes behov i hver enkelt region.

4.6. Regionsudvalget anerkender behovet for at benytte partnerskaber til at finde løsninger. Partnerskaber bør omfatte beslutningstagningens horisontale og vertikale niveauer og bør sikre komplementaritet inden for den politiske indsats på både medlemsstats- og EU-plan. Desuden er der tale om en stigende anerkendelse af, at lokale partnerskaber er nøglen til at opnå bæredygtig fornyelse og til sikring af et mere integreret samfund. Kommissionens fællesskabsinitiativ URBAN blev specifikt udformet med det sigte at fremme en fællesskabsbaseret indfaldsvinkel til tackling af økonomisk og social udstødelse. Regionsudvalget udtrykker tilfredshed med udviklingen af dette princip, som nu lægges til grund for den nye mål-2-prioritet i behandlingen af strukturproblemerne i dels storbyområder og bymæssige områder og dels i landdistrikter. Desuden støtter Regionsudvalget det af Parlamentet fremførte initiativ om at videreføre fællesskabsinitiativet URBAN.

4.7. I dokumentet om rammer for handling erkendes behovet for områdebaserede, målrettede tiltag, som aktivt inddrager samtlige samfundssektorer i gennemførelsen af ændringer og i forfølgelsen af disse målsætninger. Med sin støtte til partnerskaber ønsker Regionsudvalget at opfordre Kommissionen til at tage hensyn til det forhold, at det tager tid at gøre et partnerskab funktionsdygtigt, og at dette er af grundlæggende betydning for succesrig gennemførelse af lokale programmer; det understreges tillige, at man også bør anerkende det nødvendige i, at der afsættes tilstrækkeligt med ressourcer hertil.

4.8. Regionsudvalget udtrykker tilfredshed med, at der i hele dokumentet om rammer for handling lægges vægt på det nødvendige i udveksling af knowhow og erfaringer. Imidlertid understreger man det vigtige i at få inddraget de lokale og regionale myndigheder, som har ansvaret for gennemførelsen af nationale og EU-politikker, og som rummer en stor rigdom af sagkundskab, som der kan trækkes på.

5. Bymiljøet skal beskyttes og forbedres: På vej mod lokal og global bæredygtighed

5.1. I henseende til både målsætninger og tiltag er afsnittet om bymiljø efter Regionsudvalgets opfattelse særdeles omfattende og sætter fokus på en række væsentlige spørgsmål. En bæredygtig udvikling og en reduktion af de miljømæssige konsekvenser af byernes særlige måde at fungere på udpeges med fuld ret som værende hovedmålet. De øvrige mål omfatter de store udfordringer, som bymiljøet står overfor. Ved opfyldelsen af disse målsætninger indtager byerne en central plads. For byerne udgør dette en stor udfordring. Det vigtigste er at få miljøpolitikken integreret i de øvrige politikker på alle forvaltningsniveauer (lokalt, regionalt, nationalt, EU). EU's vigtigste organer og medlemsstaternes regeringer bør harmonisere deres tiltag, således at der opnås de størst mulige nyttevirkninger.

5.2. Forbedringen af miljøet i byområderne kræver en ny type forvaltning af ressourcerne i byernes økosystem. Der tænkes her især på vand og spildevandsrensning, affaldssortering og udnyttelse af affald, energibesparelser samt forbedring af den multimodale, kollektive og mindre forurenende trafik. Miljøkvalitetsnormer for luft, vand o.l. kan aktivt bidrage til at styre udviklingen i retning af bæredygtige systemer.

5.3. Med hensyn til forbedring af bymiljøet er EU's bestræbelser på at strømline håndhævelsen af EU's miljølovgivning af ganske særlig betydning. EU bør arbejde sammen med byerne på et tidligt stadium af forberedelsen af ny lovgivning med det formål at sikre direktivernes gennemførelse og håndhævelse. Hensyntagen til den bymæssige dimension betyder, at nye tiltag skal planlægges i samarbejde med repræsentanter for den lokale forvaltning og andre berørte parter. Det pågældende handlingsforslag kan støttes fuldt ud. Under direktivernes forberedelse bør der skabes størst mulig klarhed om deres virkninger på det lokale plan, og der bør til enhver tid tages højde for særlige lokale forhold.

5.4. Transportspørgsmål hører til nogle af de vigtigste miljøspørgsmål overalt. Den konstante vækst i landevejstrafikken harmonerer ikke med princippet om bæredygtig udvikling. Forbedring af kollektiv trafik og en væsentlig forøgelse af den kollektive trafiks markedsandel er afgørende faktorer. Der vil blive behov for en indsats og en integreret indfaldsvinkel på dette punkt, og dette gælder for samtlige forvaltningsniveauer. Ud over foranstaltninger med sigte på en mere kompakt, lokal samfundsstruktur bør EU udvikle nogle økonomiske, vejledende foranstaltninger såsom fremme og støtte af den kollektive trafik, bl.a. for at sikre dennes konkurrenceevne.

Gennem frivillige aftaler fremmer EU produktudviklingen inden for køretøjsteknologi med det formål at nedbringe køretøjernes emissioner. Auto-Oil-programmet vil få betydning for brændstofkvaliteten i de allernærmeste år. EU bør konsekvent videreføre og udbygge denne form for indsats. Byerne bør gribe den chance, som her byder sig for at fremme brugen af stærkt miljøvenlige køretøjer og maskiner ved hjælp af initiativer som Altener.

5.5. I de allernærmeste år vil Kyoto-protokollens håndhævelse udgøre en vigtig miljømæssig udfordring. Set fra byernes side er sammenkædning af planlægningen af den kollektive trafik og udnyttelsen af landområder et vigtigt middel til at nedbringe drivhusgasemissioner.

5.6. Med hensyn til offentlige indkøbsaftaler kan og bør byerne foregå med et godt eksempel. De lokale og regionale myndigheders betragtelige købekraft kommer til at spille en central rolle. Målet bør være at gøre indkøbspolitikken mere grøn og at fremme en indstilling, hvor der i højere grad tænkes på produkternes samlede levetid. Desværre kommer miljøpolitikken og politikken vedrørende det indre marked i praksis ofte i karambolage med hinanden. Der er i denne sammenhæng behov for politisk vilje og indsats fra EU's side. EU kan støtte byerne ved at fremskynde arbejdet med EMAS-forordningen og forordningen om offentlige indkøb samt ved at indføre miljømærkning. Dette forudsætter en betydelig forsknings- og udviklingsmæssig indsats fra EU's side.

5.7. Regionsudvalget mener, at borgernes inddragelse i beslutningstagningsprocesserne, herunder i dialogen om lokale Agenda 21-initiativer, gør det nødvendigt at øge befolkningens miljøbevidsthed. Dette forudsætter på sin side, at der udsendes klar og let forståelig information om de menneskelige aktiviteters konsekvenser for miljøet. For den bæredygtige udviklings vedkommende ligger de største udfordringer i forbrugernes adfærd og befolkningens livsstil. En ændring af befolkningens indstilling er en afgørende forudsætning for at kunne implementere en bæredygtig udvikling. Inden for uddannelse, undervisningsplaner og den daglige tilværelse er vi nødt til at koncentrere os om perspektivet bæredygtig udvikling.

6. God byforvaltningspraksis og lokalt engagement skal fremmes

6.1. Regionsudvalget støtter fuldt ud Kommissionens tilsagn om at udbygge og styrke dialogen med de lokale og regionale myndigheder angående EU's politikformulering. Vi udtrykker stor tilfredshed med forslaget om at oprette en ekspertgruppe, som skal drøfte, hvordan det går med gennemførelsen af handlingsrammerne. Regionsudvalget ser gerne, at de lokale og regionale myndigheder opnår stor repræsentation i ekspertgruppen: kommunerne tager ofte teten, når det gælder bypolitikkens udvikling. Det er også vigtigt at sikre, at de, som aktivt beskæftiger sig med den praktiske gennemførelse af byudviklings- og byfornyelsesaktiviteterne, inddrages i gruppen. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at nedsætte ekspertgruppen snarest muligt.

6.2. Det er vigtigt, at ekspertgruppen vedrørende bypolitik beskæftiger sig med andet og mere end blot overvågning af handlingsrammerne. Den bør nøje inddrages i udformningen af den fremtidige indsats. Initiativer med sigte på byer, såsom fællesskabsinitiativet URBAN, eller aktioner, hvortil der ydes finansiering i henhold til det nye budgetafsnit i strukturfondene vedrørende innovative aktioner, bør styres nøje i overensstemmelse med ekspertgruppens synspunkter.

6.3. Regionsudvalget ser gerne, at Kommissionen melder ud med et stærkere tilsagn om at arbejde snævert sammen med Regionsudvalget og med andre EU-omspændende, nationale eller regionale grupperinger af lokale myndigheder med hensyn til politikkens udvikling. Regionsudvalget ser i særdeleshed frem til bedre tværinstitutionelle ordninger, således at Regionsudvalget straks fra første færd inddrages i debatten om politikkens udvikling.

6.4. Regionsudvalget er enigt i, at politikkens integrering skal være et afgørende vejledende princip, som skal gælde for samtlige aspekter af strategien og af politikkens udvikling. Ved hjælp af partnerskab og samarbejde sættes partnerne i stand til at anerkende og forstå de øvrige parters målsætninger, ligesom de opnår forståelse for, at der lægges hindringer i vejen for den økonomiske vækst, hvis den sociale udstødelse ikke bekæmpes, eller at miljøforbedringer ofte forudsætter vækst, idet der i modsat fald ikke vil være finansieringsmidler til rådighed.

6.5. Udpegelsen af den nye Kommission og en eventuel regeringskonference ved begyndelsen af det nye århundrede giver de europæiske institutioner en fortrinlig lejlighed til at revurdere deres beslutningstagnings- og administrative ordninger, således at der kan udformes en samordnet indsats for byområderne. En positiv reform kunne bestå i at give én kommissær det overordnede ansvar for koordinering af den bypolitiske indsats.

6.6. Regionsudvalget påskønner den støtte, som Kommissionen i udkastet til strukturfondsforordninger giver til fortsat finansiering af projekter, som understøtter den lokale kapacitetsopbygning.

6.7. Kommissionen har en vigtig rolle at spille i henseende til fremme af erfaringsudveksling mellem byerne til støtte for lokal kapacitetsopbygning og til forbedring af forståelsen for nyskabende indsats med hensyn til en bæredygtig byudvikling. Der bør fortsat ydes støtte til arbejdet på dette område, såsom Europa-omspændende databaser, uddannelsesordninger og premieringsordninger.

6.8. God byforvaltningspraksis forudsætter en avanceret model for borgerindflydelse. Manglende interesse for at deltage i valg og en top-down indfaldsvinkel til politikudvikling er ikke forenelig med udviklingen af bæredygtige bysamfund.

6.9. Fællesskabet bør spille en rolle i forbindelse med undersøgelse og formidling af information om nye modeller for byforvaltning og konsultation af borgerne. På EU-plan bør der sættes ind på at finde frem til effektive metoder til at inddrage samtlige dele af lokalsamfundene, herunder også de personer, som er socialt og økonomisk udstødte.

6.10. De lokale og regionale myndigheder har udviklet nyskabende metoder såsom undersøgelser af befolkningens holdning, borgerjuryer og -paneler, men denne indsats fremstår ofte som en isoleret handling. Det er svært for byerne at berettige, at de bruger knappe ressourcer på at afprøve forskellige samrådsmekanismer; gennemførelse af innovative projekter samt formidling af information om bedste praksis er en legitim og værdifuld rolle, som EU også bør spille.

6.11. Europa-Kommissionen bør sørge for, at befolkningen på fornuftig vis inddrages i områdebaserede byfornyelsesinitiativer, som finansieres af Den Europæiske Union, herunder især strukturfondsinterventioner. Fuld medinddragelse af samfundet er afgørende for at kunne sikre, at de økonomiske udviklingsinitiativer også i praksis formår at opfylde de lokale behov og for at sikre bæredygtige nyttevirkninger, når finansieringsprogrammerne er afsluttet.

6.12. Regionsudvalget udtrykker tilfredshed med forslaget om Europa-omspændende civile forummer, som skal se nærmere på spørgsmål vedrørende byerne. Der bør sættes alt ind på at sikre, at forummerne bliver konstruktive, og at alle dele af samfundet bliver repræsenteret.

6.13. I handlingsrammerne lover Kommissionen at fremme og at understøtte de lokale myndigheder i opstillingen af lokalt relevante indikatorer og at igangsætte en mere omfattende indsats vedrørende benchmarking, hvor man vil bygge videre på et pilot benchmarking-forsøg inden for bytransport. Regionsudvalget er for tiden ved at undersøge, hvorledes man kan udarbejde et begrænset sæt indikatorer for livskvaliteten, som kan benyttes i bypolitikkens forvaltning. I undersøgelsen vil man prøve at udskille nogle indikatorer, som bygger på de i øjeblikket til rådighed stående data, og som går videre end de nuværende grove, traditionelle målinger af livskvalitet, der bygger på befolkningstæthed, BNP og arbejdsløshed. Kommissionen anmodes om at tage hensyn til undersøgelsens resultater i det fremtidige arbejde.

7. Konklusioner

7.1. I sidste ende afhænger en bypolitiks succes af byernes egen aktivisme. I henhold til subsidiaritetsprincippet skal EU's og de nationale regeringers bypolitikker understøtte og supplere byernes egen indsats. Derfor bør betydningen af byregionernes egne, integrerede udviklingsplaner, som er lokale, og som er baseret på selvstyre, anerkendes som værende bypolitikkens nøgleinstrument.

7.2. Regionsudvalget understreger, at mindre og især større byer og kommuner drivkræfter bag økonomisk vækst og bæredygtig udvikling i Europa. Kommissionen bør støtte byerne i varetagelsen af deres ansvar over for oplandet. En fornuftig dialog og et samspil er i både byernes og oplandets interesse. De metoder, der fremlægges i EFFU kan vise sig at være et effektivt samordningsinstrument, såfremt de udvikles i dialog med byer og regioner.

7.3. EU bør indføre bydimensionen som et ledende princip på de politikområder, der har afgørende betydning for en bæredygtig byudvikling. Forslaget om at videreføre Kommissionens gruppe med deltagere fra flere forskellige tjenestegrene (den såkaldte Interservice Group) fortjener derfor stærk opbakning. Byerne bør inddrages i bypolitikkens udvikling og i overvågningen heraf i deres egenskab af aktive aktører og iværksættere af indsats.

7.4. Information bliver stadig vigtigere som en kilde til udviklingen af byerne og kommunerne. Den forskning og offentlig information, som har direkte tilknytning til bypolitik, bør også udbygges i Kommissionen. Projektet vedrørende miljørevision for byer er et beskedent, men vigtigt skridt i denne retning. Det er imidlertid vigtigt, at den viden, man får om byerne, ikke kun gælder de storbyer, der for øjeblikket er omfattet af miljørevisionen, men udvides til at omfatte mellemstore og mindre byer. Eurostat bør udvikle et ensartet system for bystatistik. Både i overvågningen af byernes vilkår og i evalueringen af aktioner, som fremmer bæredygtig byudvikling, skorter det på fælles måleinstrumenter og indikatorer, hvilket Kommissionen bør yde finansiel bistand til at få gennemført.

7.5. Mekanismer til samt finansiering af udvekslingen af erfaringer og information mellem byerne samt af formidling af bedste praksis bør udvikles løbende i overensstemmelse med samtlige fire politikområder, som opstilles i Kommissionens dokument. Dette gælder i stigende grad også for aktiviteter, der afvikles på tværs af EU's ydre grænser.

7.6. Forslaget om at nedsætte en bypolitisk ekspertgruppe fortjener opbakning. Regionsudvalget bør på linje med andre EU-institutioner repræsenteres i den ekspertgruppe, som skal nedsættes. Kun på denne måde bliver det muligt at sørge for en integreret indfaldsvinkel til byanliggender. Europæiske byer og bynetværker bør også repræsenteres i gruppen.

7.7. Afholdelse af byforummer med jævne mellemrum er et effektivt middel til at udvikle og at profilere bypolitiske spørgsmål. Mindre opfølgningsprogrammer, hvor man f.eks. koncentrerer sig om bestemte temaer, kunne udgøre et supplement til forummerne og give en lejlighed til at debattere specifikke spørgsmål mere indgående samt eventuelt give mulighed for en detaljeret debat og udveksling af erfaringer.

7.8. Da Kommissionen nu har forelagt, hvad der i realiteten er en grønbog, bør den også tage det næste skridt og udsende en hvidbog om byspørgsmål, således at bypolitikken følger med ind i det næste århundrede. Udarbejdelsen heraf bør finde sted i et samarbejde mellem alle de vigtigste parter, og der bør herske en decideret partnerskabsånd.

Bruxelles, den 3. juni 1999.

Manfred DAMMEYER

Formand for

Regionsudvalget