Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om ændring af afgørelse 2000/24/EF for at indføre et særligt EIB-handlingsprogram til støtte for en konsolidering og intensivering af toldunionen mellem EF og Tyrkiet

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

I. BAGGRUND

1. Den 23. december 1963 vedtog Rådet afgørelse 64/732/EØF om indgåelse af aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Tyrkiet [1] ("Ankara-aftalen"), der tog sigte på liberalisering af den bilaterale handel og oprettelse af en toldunion. I en tillægsprotokol, som trådte i kraft den 1. januar 1973, og som er vedhæftet associeringsaftalen [2], fastsatte man vilkår, ordninger og frister for en gradvis indførelse af en toldunion i tre faser over en periode på 22 år.

[1] EFT 217 af 29.12.1964, s. 3685.

[2] EFT L 293 af 29.12.1972, s. 4.

2. Den 6. marts 1995 vedtog Rådet en samlet pakke for udviklingen af de kommende forbindelser med Tyrkiet, som ud over de generelle politiske rammer indeholdt udkastet til afgørelse i Associeringsrådet EF-Tyrkiet om iværksættelse af slutfasen af toldunionen (jf. punkt 4) og en tilhørende erklæring fra Fællesskabet om finansielt samarbejde.

I erklæringen om finansielt samarbejde konkluderede man, at for at tilpasse industrisektoren til den nye konkurrencesituation, der er opstået efter toldunionen, og for at forbedre de infrastrukturelle forbindelser med EU forpligtede EU sig til at "genoptage det finansielle samarbejde med Tyrkiet, inden toldunionen træder i kraft, og til at vedtage nærmere bestemmelser i løbet af første halvår 1995". Det hed endvidere i erklæringen, at det genoptagne finansielle samarbejde med Tyrkiet bl.a. skulle baseres på følgende elementer:

- der afsættes betydelige budgetmidler til samarbejdet med Tyrkiet over en femårig periode fra og med 1996

- fortsat adgang til EIB-lån som led i den horisontale Middelhavspolitik for perioden 1992-1996 til finansiering af infrastrukturprojekter inden for miljø, energi, transport og telekommunikation [3];

[3] Rådets forordning nr. 1763/92 af 29. juni 1992, EFT L 181 af 1.7.1992, s. 5.

- supplerende EIB-lån over en femårig periode fra og med 1996 for at forbedre den tyrkiske økonomis konkurrenceevne efter toldunionens ikrafttræden

- finansieringsfaciliteter (budgetmidler og EIB-lån), som Fællesskabet fra og med 1996 vil stille til rådighed for alle Middelhavslande (under MEDA).

3. Den 25. juli 1995 fremsatte Kommissionen et forslag til en rådsforordning om gennemførelse af en særlig finansiel samarbejdsforanstaltning til fordel for Tyrkiet med gavebistand på 375 mio. ECU for at forbedre Tyrkiets sociale og økonomiske infrastrukturer i slutfasen af gennemførelsen af toldunionen [4].

[4] KOM(95)389, endelig udg. af 25.7.1995, EFT C 271af 17.10.1995, s. 12.

I samme forslag opfordrede Kommissionen Rådet til vedtage en særlig EIB-lånefacilitet for at styrke den tyrkiske økonomis konkurrenceevne efter toldunionens ikrafttræden. Forslaget indeholdt ikke en angivelse af et specifikt beløb til denne særforanstaltning. Man overvejede dog i forbindelse med erklæringen af 6. marts 1995 fra associeringsrådet om genoptagelse af det finansielle samarbejde med Tyrkiet et loft på 750 mio. ECU for en femårig periode.

Målet var at få pakken med de to faciliteter vedtaget inden associeringsrådets møde i oktober 1995. Kommissionens forslag løb imidlertid ind i alvorlige vanskeligheder i den lovgivningsmæssige proces, og Rådet godkendte ikke retsgrundlaget. De to faciliteter, herunder altså EIB's særforanstaltning, blev derfor ikke indført.

4. Den 22. december 1995 vedtog Associeringsrådet EF-Tyrkiet afgørelse 1/95 om iværksættelse af slutfasen af toldunionen [5]. Denne afgørelse fastsætter på grundlag af gensidige og afbalancerede forpligtelser reglerne for iværksættelsen af slutfasen af toldunionen. Efter Parlamentets samstemmende udtalelse af 13. december 1995 trådte toldunionen i kraft den 31. december 1995.

[5] Afgørelse 96/142/EF, EFT L 35af 13.2.1996, s. 1.

5. Med toldunionens ikrafttræden afskaffede Tyrkiet told og tilsvarende afgifter på samt kvantitative restriktioner for industriprodukter, der importeres fra EU. Tyrkiet vedtog desuden store dele af den gældende fællesskabsret, især inden for told, handelspolitik, konkurrence og beskyttelse af intellektuel, industriel og kommerciel ejendomsret. Endvidere er landet forpligtet til inden den 31. december 2000 at indarbejde al fællesskabslovgivning om fjernelse af tekniske handelshindringer i sin nationale lovgivning.

Toldunionen, som omfatter over 90% af den bilaterale handel, har været til økonomisk fordel for både EU og Tyrkiet. Samhandelen mellem EU og Tyrkiet er vokset kraftigt siden dens ikrafttræden, nemlig fra 23,9 mia. EUR i 1995 til 31,5 mia. EUR i 1999. EU's andel af Tyrkiets samlede udenrigshandel steg fra 49% i 1995 til 53% i 1999. EU's nominelle overskud i handelen med Tyrkiet steg en smule fra 4,9 mia. EUR i 1995 til 6,2 mia. EUR i 1999. En af de vigtigste følger af toldunionen i perioden 1995-1999 har været en omdirigering af den relative andel af den tyrkiske import fra tredjelande til EU.

6. Det Europæiske Råds møde i Luxembourg den 12. og 13. december 1997 bekræftede, at Tyrkiet kan tiltræde Den Europæiske Union. Man opfordrede til at lægge en strategi for at forberede Tyrkiet på tiltrædelse ved at bringe landet tættere på EU på alle områder.

Den 4. marts 1998 vedtog Kommissionen således den europæiske strategi over for Tyrkiet [6], der omfattede et arbejdsprogram for at konsolidere toldunionen og give den ny kraft og udvide samarbejdet på andre områder, der er vigtige for den kommende udvikling af forbindelserne med Tyrkiet. Strategien består hovedsagelig i at fremme industrisamarbejde og investeringer, bl.a. fra små og mellemstore virksomheder, en gensidig forbedring af den præferentielle markedsadgang for primære landbrugsvarer, indgåelse af en præferenceaftale om liberalisering af tjenesteydelser, gensidig åbning af markederne for offentlige indkøb, harmonisering af den tyrkiske telekommunika tionslovgivning med EU's, tilnærmelse af miljølovgivningen og etablering af en makroøkonomisk dialog, især om liberalisering af kapitalbevægelser.

[6] KOM(1998)124, endelig udg. af 4.3.1998.

På Det Europæiske Råds møde i Cardiff den 15. og 16. juni 1998 blev denne strategi hilst velkommen, og der var enighed om, at den som pakke danner udgangspunkt for en sund og gradvis udvikling af forbindelserne mellem EU og Tyrkiet. Man opfordrede Kommissionen til at føre strategien ud i livet, bl.a. ved at fremsætte de forslag, der var påkrævede for en effektiv gennemførelse. Det Europæiske Råd mindede om behovet for at støtte strategien finansielt og bemærkede sig, at Kommis sionen ville overveje, hvordan man kunne styrke gennemførelsen af strategien, og fremsætte passende forslag herom.

7. På Det Europæiske Råds møde i Helsingfors den 10. og 11. december 1999 pegede man på Tyrkiet som mulig ansøger om medlemsskab af EU. Tyrkiet indgår i førtiltrædelsesstrategien på lige fod med andre ansøgerlande. Hjørnestenen, et tiltrædelsespartnerskab, der vil fastsætte prioriteterne for Tyrkiet, vil blive vedtaget for første gang i november 2000.

8. Toldunionen udgør stadig rygraden i forholdet mellem EU og Tyrkiet og er til fordel for begge parter. Det finansielle samarbejde i forbindelse med toldunionen beløber sig i øjeblikket til 15 mio. EUR i perioden 2000 til 2002 [7]. I overensstemmelse med den europæiske strategi for Tyrkiet og landets nye status som ansøgerland efter Det Europæiske Råds møde i Helsingfors i december 1999, har Kommissionen besluttet at forelægge Rådet og Parlamentet et forslag om indførelse af et særligt EIB-handlingsprogram til støtte for en konsolidering og intensivering af toldunionen mellem EF og Tyrkiet, som skal erstatte det forslag om en særlig EIB-foranstaltning, der blev fremsat i 1995.

[7] Rådets Forordning (EF) nr. 764/2000 af 10. april 2000, EFT L 94 af 14.4.2000, s. 6.

II. FORSLAGET

9. Denne meddelelse indeholder Kommissionens forslag om at ændre den generelle lånegaranti for eksterne lån i afgørelse 2000/24/EF og indføre et særligt EIB-handlingsprogram med et budget på 450 mio. EUR i perioden fra 2000 til 2004 for at støtte en konsolidering og intensivering af toldunionen mellem EF og Tyrkiet.

10. Dette forslag erstatter det forslag om en særlig EIB-lånefacilitet for at styrke den tyrkiske økonomis konkurrenceevne, der blev fremsat i Kommissionens meddelelse nr. 389 af 25. juli 1995 (jf. punkt 3), som Rådet ikke har godkendt. Forslaget indeholdt på daværende tidspunkt ikke en specifik beløbsangivelse til særforanstaltningen. Man overvejede dog i forbindelse med erklæringen af 6. marts 1995 fra associeringsrådet om genoptagelse af det finansielle samarbejde med Tyrkiet et loft på 750 mio. ECU for en femårig periode.

EIB's styrelsesråd godkendte den 4. januar 2000 efter en henstilling af 24. november 1999 fra bestyrelsen udvidelsen af den såkaldte "førtiltrædelsesfacilitet", der giver mulighed for udlån af Bankens egne ressourcer til ansøgerlande for et beløb på op til 8,5 mia. EUR i en periode på tre og et halvt år fra og med januar 2000. Førtiltrædelsesfaciliteten er ikke omfattet af en fællesskabsgaranti. I øjeblikket er det kun lande, som var kandidater til medlemskab på det tidspunkt, hvor EIB's bestyrelse indgav henstillingen til styrelsesrådet, der kan komme i betragtning. Efter Det Europæiske Råds møde i Helsingfors forventes det, at EIB vil foreslå styrelsesrådet, at Tyrkiet får adgang til lån under førtiltrædelsesfaciliteten.

Førtiltrædelsesfaciliteten fastsætter ikke andele til bestemte lande eller tildelinger af nogen form. Finansieringen stilles til rådighed efter bankens sædvanlige kriterier, herunder EIB's normale sikkerhedskrav, og afgørelsen træffes udelukkende på grundlag af kreditrisikoen. Det kan dog med rimelighed forventes, at summen af den nye facilitet på 450 mio. EUR i henhold til dette forslag og långivningen under førtiltrædelsesfaciliteten vil opfylde EU's tilsagn om særlig EIB-långivning til Tyrkiet i forbindelse med toldunionen fra 1995.

11. I lyset af konkurrencesituationen i toldunionen skal denne facilitet i overensstemmelse med målsætningerne i forslaget fra 1995 hovedsagelig yde støtte til:

- investeringer til forbedring af den tyrkiske industris konkurrenceevne, især i SMV-sektoren

- investeringer i infrastrukturer i Tyrkiet, herunder transport, energi og telekommunikation, til forbedring af forbindelsen mellem EU's infrastrukturer og de tyrkiske, herunder, når det er passende, og hvis det stemmer overens med de forhåndenværende ressourcer, projekter i forbindelse med de transeuropæiske transport net i ansøgerlandene (TINA-nettet), kulbrinteenergiforbindelserne med Europa, Interstate Crude Oil and Gas Pipeline Management Programme (Inogate), dvs. forvaltnings programmet for tværstatslige olie- og gasrørledninger, og transportkorridoren Europa-Kaukasus-Asien via Tyrkiet ("Traceca")

- investeringer til støtte for EU-virksomheders direkte investeringsaktiviteter i Tyrkiet

- investeringer i tekniske installationer, der kan forbedre told unionens virkemåde, f.eks. laboratorier eller standardiseringsfaciliteter, når EIB-lån er et passende finansieringsinstrument.

12. Særforanstaltningen skal udgøre et nyt og specifikt afsnit af EIB's generelle lånegaranti, som er øremærket til støtte til en konsolidering og intensivering af toldunionen mellem EF og Tyrkiet. Derfor skal det samlede loft over kreditter i henhold til afgørelse 2000/24/EF hæves med 450 mio. EUR, og der afsættes et særligt rammebeløb på 450 mio. EUR til ovennævnte formål. Alle de øvrige bestemmelser i EIB's generelle lånegaranti, bl.a. om varighed og indberetningsordninger, forbliver uændrede.

13. EIB's interventioner i henhold til dette forslag skal stemme overens med de øvrige EIB-faciliteter, Tyrkiet har adgang til. Tyrkiet er berettiget til EIB-lån inden for den låneramme på 6,425 mia. EUR til Middelhavslandene under den generelle EIB-lånegaranti, der for nylig blev forlænget, og som gælder for perioden 2000-2007 [8] (inden for lånerammen for Middelhavslandene på 2,31 mia. EUR under EIB's generelle lånegaranti [9] modtog Tyrkiet lån på 205 mio. EUR, især til miljøsektoren, hovedsagelig vandforvaltning, og globale lån til industrien). Under det særlige mandat til genopbygning efter jordskælvet i 1999 [10] godkendte Banken primo 2000 lånefaciliteter for Tyrkiet på i alt 600 mio. EUR til i) genopbygning af infrastruktur, boliger og mindre virksomheder og ii) bistand til jordskælvsramte SMV gennem globallån til tre tyrkiske banker. To lån på 225 mio. EUR er allerede undertegnet. Finansieringen under EIB's førtiltrædelsesfacilitet er afhængig af Bankens kreditvurdering af låntagere eller projekter. Tyrkiet vil i perioden 2000-2002 modtage 127 mio. EUR i gavebidrag, risikokapital (forvaltet af EIB) og rentetilskud (til EIB's miljølån) som led i Meda II.

[8] Rådets Afgørelse 2000/24/EF af 13.1.2000, EFT L 9 af 13.1.2000, s. 24.

[9] Rådets Afgørelse 97/256/EF af 14. april 1997, EFT L 102 af 19.4.1997, s .33.

[10] Rådets Afgørelse 1999/786/EF af 29. november 1999, EFT L 308, s. 35.

14. EU lægger stor vægt på, at Tyrkiet har iværksat en proces for at forbedre sit demokrati, styrke respekten for de grundlæggende menneskerettigheder og i højere grad inddrage det civile samfund i udviklingen [11]. I denne forbindelse vedtager Kommissionen hvert år som led i førtiltrædelsesstrategien en beretning til Parlamentet om det samlede forhold mellem EU og Tyrkiet med særlig vægt på Københavnskriterierne for ansøgerlandene.

[11] Jf. også Rådets forordning (EF) nr. 764/2000 af 10. april 2000, EFT L 94 af 14.4.2000, s. 6.

15. Efter opfordring fra Det Europæiske Råd i Helsingfors og Feira vil Kommissionen snarest muligt fremsætte et forslag til en samlet ramme for koordinering af alle former for finansiel bistand fra EU til forberedelse af Tyrkiets tiltrædelse, jf. Rådets forordning (EF) nr. 622/98 af 16. marts 1998 om bistand som led i førtiltrædelses strategien til de stater, der har ansøgt om tiltrædelse af Den Europæiske Union, og navnlig om etablering af tiltrædelsespartnerskaber [12]. Dette forslag er fuldt ud foreneligt med den samlede ramme.

[12] EFT L 85 af 20.3.1998, s. 1.

III. BUDGETVIRKNINGER

16. Dette forslag om at supplere afgørelse 2000/24/EF med en ny låneramme med henblik på at indføre et særligt handlingsprogram med en bevilling på 450 mio. EUR til en intensivering af toldunionen mellem EF og Tyrkiet vil få en samlet virkning for garantifonden for eksterne aktioner på 26,33 mio. EUR [13].

[13] Jf. Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/1994 af 31. oktober 1994 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjeland, EFT L 293 af 12.11.1994, s.1, ændret ved Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1149/1999 af 25. maj 1999, EFT L 139 af 2.6.1999, s.1.

17. Kommissionen foreslår den tidsplan for lån under særforanstaltningen, der er anført under punkt 12.1 i finansieringoversigten, der er vedhæftet som bilag. De anførte beløb kræver, at der tilføres 11,7 mio. EUR i 2000, 5,85 mio. EUR i 2001 og 2,93 mio. EUR om året fra 2002 til 2004.

18. Den resterende margen som reserve for garantifonden i 2000 er i øjeblikket på 21,43 mio. EUR, når man medregner alle eksterne aktioner, der allerede er besluttet eller foreslået, samt dem, man kan forvente med en vis sikkerhed. Dette forslag vil nedbringe denne margen til 9,73 mio. EUR. Hvis det er påkrævet, kan denne resterende margen for 2000 stadig dække enten 108 mio. EUR i ny makrofinansiel bistand eller 166 mio. EUR i nye EIB-lån.

19. I de følgende år vil de årlige tilførsler, dette forslag kræver, føre til en resterende reserve i garantifonden på 35,54 mio. EUR i 2001, 30,61 mio. EUR i 2002, 51,51 mio. EUR i 2003 og 64,17 mio. EUR i 2004.

Med disse beløb kan EU garantere enten 395 mio. EUR i ny makrofinansiel bistand eller 600 mio. EUR i nye EIB-faciliteter i 2001, 340 mio. EUR i ny makrofinansiel bistand eller 520 mio. EUR i nye EIB-faciliteter i 2002, 570 mio. EUR i ny makrofinansiel bistand eller 880 mio. EUR i nye EIB-faciliteter i 2003, eller andre kombinationer. På baggrund af den reserve, der er til rådighed i garantifonden, er situationen stram, især hvad angår 2002, men skulle alt andet lige være håndterlig.

20. Dette forslag fremsættes med henblik på en vedtagelse, inden fristen udløber for at anmode om en overførsel fra garantireserven til garantifonden i 2000. Hvis det ikke kan vedtages så hurtigt, at denne overførsel fra reserven for lån og lånegarantier til garantifonden for eksterne aktioner kan finde sted inden den 31. december 2000, vil Kommissionen og EIB i overensstemmelse med punkt 3 i bilaget til Rådets afgørelse (EF, Euratom) nr. 2728/1994 af 31. oktober 1994, hvori det er fastsat, at i forbindelse med garantier for EIB-lån "får fonden tilført midler i årlige trancher, der beregnes på grundlag af de årlige beløb, der er angivet i finansieringsoversigten i Kommissionens forslag, og som i givet fald er justeret på baggrund af Rådets afgørelse", tilpasse finansierings-oversigten og omlægge de planlagte lån i overensstemmelse hermed (f.eks. kunne de 200 mio. EUR i lån, der er planlagt for 2000, omlægges til 2005 og 2006).

2000/0197(CNS)

Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om ændring af afgørelse 2000/24/EF for at indføre et særligt EIB-handlingsprogram til støtte for en konsolidering og intensivering af toldunionen mellem EF og Tyrkiet

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 308,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [14],

[14] EFT C , , s. .

under henvisning til Europa-Parlamentets udtalelse [15], og

[15] EFT C af , s. .

ud fra følgende betragtninger:

(1) Den 23. december 1963 vedtog Rådet afgørelse 64/732/EØF om indgåelse af aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Tyrkiet [16]. I en tillægsprotokol, som trådte i kraft den 1. januar 1973, og som er vedhæftet associeringsaftalen [17], fastsatte man vilkår, ordninger og frister for en gradvis indførelsen af en toldunion i tre faser over en periode på 22 år.

[16] EFT 217 af 29.12.1964, s. 3685.

[17] EFT L 293 af 29.12.1972, s. 4.

(2) Den 6. marts 1995 vedtog Rådet en samlet pakke for udviklingen af forbindelserne med Tyrkiet, herunder udkastet til afgørelse i Associeringsrådet EF-Tyrkiet om iværk sættelse af slutfasen af toldunionen og en tilhørende erklæring fra Fællesskabet om finansielt samarbejde.

(3) I erklæringen om finansielt samarbejde specificerede man, at det genoptagne finansielle samarbejde med Tyrkiet bl.a. skal baseres på "supplerende EIB-lån over en femårig periode fra og med 1996 for at forbedre den tyrkiske økonomis konkurrenceevne efter toldunionens ikrafttræden".

(4) Den 25. juli 1995 fremsatte Kommissionen på grundlag af ovennævnte erklæring et forslag til en rådsforordning om gennemførelse af en særlig finansiel samarbejds foranstaltning til fordel for Tyrkiet. I samme forslag opfordrede Kommissionen Rådet til vedtage en særlig EIB-lånefacilitet for at styrke den tyrkiske økonomis konkurrence evne efter toldunionens ikrafttræden. Kommissionens forslag løb ind i alvorlige vanskeligheder i den lovgivningsmæssige proces, og retsgrundlaget er ikke blevet godkendt.

(5) På Det Europæiske Råds møde i Luxembourg den 12. og 13. december 1997 opfordrede man til at lægge en strategi for at forberede Tyrkiet på tiltrædelse ved at bringe landet tættere på EU på alle områder. Den 4. marts 1998 forelagde Kommissionen Rådet en meddelelse med titlen "den europæiske strategi over for Tyrkiet", der indeholdt et arbejdsprogram for at konsolidere toldunionen og give den ny kraft og udvide samarbejdet på andre områder, der er vigtige for den kommende udvikling af forbindelserne med Tyrkiet.

(6) På Det Europæiske Råds møde i Cardiff den 15. og 16. juni 1998 blev denne strategi hilst velkommen som udgangspunkt for en sund og gradvis udvikling af forbindelserne mellem EU og Tyrkiet. Det Europæiske Råd mindede om behovet for at støtte den europæiske strategi finansielt og bemærkede sig, at Kommissionen ville overveje, hvordan man kunne styrke gennemførelsen af strategien, og fremsætte passende forslag herom.

(7) På Det Europæiske Råds møde i Helsingfors den 10. og 11. december 1999 besluttede man at anerkende Tyrkiets kandidatur efter samme kriterier som dem, der gælder de øvrige ansøgerlande.

(8) I overensstemmelse med den europæiske strategi for Tyrkiet og landets nye status som ansøgerland efter Det Europæiske Råds møde i Helsingfors indføres der med denne afgørelse et særligt EIB-handlingsprogram til støtte for en konsolidering og intensivering af toldunionen mellem EF og Tyrkiet. Programmet skal fremme udviklingen på områder, der stadig kræver opmærksomhed med hensyn til gennemførelse og effektiv anvendelse af visse former for lovgivning, der som anført i Kommissionens regelmæssige rapporter om Tyrkiets forberedelser på tiltrædelse er relevante for toldunionen, og på de relevante områder, der er peget på i den europæiske strategi for Tyrkiet.

(9) Denne afgørelse erstatter det forslag om et særligt EIB-handlingsprogram, der blev fremsat i 1995. Afgørelsen skal sammen med Tyrkiets forventede adgang til EIB's førtiltrædelsesfacilitet opfylde EU's tilsagn om særlig EIB-långivning til Tyrkiet som led i toldunionen fra 1995.

(10) EIB's intervention i henhold til denne afgørelse skal stemme overens med de øvrige EIB-faciliteter, Tyrkiet har adgang til, og støtte investeringer til forbedring af den tyrkiske industris konkurrenceevne, især i SMV-sektoren; investeringer i infrastrukturer, herunder transport, energi og telekommunikation, til forbedring af forbindelsen mellem EU's infrastrukturer og de tyrkiske, herunder, når det er passende, og hvis det stemmer overens med de forhåndenværende ressourcer, projekter i forbindelse med TINA-nettet, Traceca-korridoren og Inogate-energiforbindelserne; investeringer til støtte for EU-virksomheders direkte investeringer i Tyrkiet og investeringer i tekniske installationer, der kan forbedre toldunionens virkemåde, når EIB-lån er et passende finansieringsinstrument.

(11) Rådet afgørelse 2000/24/EF [18] giver EIB en fællesskabsgaranti mod tab i forbindelse med lån til projekter uden for Fællesskabet (Central- og Østeuropa, Middelhavslandene, Latinamerika og Asien samt Den Sydafrikanske Republik).

[18] EFT L 9 af 13.1.2000, s. 24.

(12) Rådet afgørelse 2000/24/EF åbner for adgang til den garantifond for aktioner i forhold til tredjelande, der blev indført med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 [19], ændret ved Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1149/1999 af 25. maj 1999 [20].

[19] EFT L 293 af 12.11.1994, s. 1.

[20] EFT L 139 af 2.6.1999, s. 1.

(13) Den fællesskabsgaranti, der dækker det generelle EIB-mandat til ekstern långivning i henhold til afgørelse 2000/24/EF bør udvides til at omfatte et særligt EIB-handlingsprogram til fremme af en konsolidering og intensivering af toldunionen mellem EF og Tyrkiet. Afgørelse 2000/24/EF skal derfor ændres med henblik herpå.

(14) Denne afgørelses bestemmelser er baseret på respekten for demokratiske principper, retsstatsprincippet, menneskerettighederne og de fundamentale frihedsrettigheder og respekten for folkeretten, der ligger til grund for den politik, der føres af Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater. Fællesskabet lægger stor vægt på, at Tyrkiet bør forbedre og styrke sit demokrati og respekten for de grundlæggende menneskerettigheder og inddrage det civile samfund nærmere i denne proces.

(15) Traktaten indeholder ikke anden hjemmel til vedtagelse af denne afgørelse end artikel 308 -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

I artikel 1, stk. 1, andet afsnit, andet punktum, i afgørelse 2000/24/EF foretages følgende ændringer:

(a) i indledningen erstattes "18 410 mio. EUR" med "18 860 mio. EUR"

(b) følgende femte led tilføjes efter ordene "Den Sydafrikanske Republik": "- Sær foranstaltning til fremme af en konsolidering og intensivering af toldunionen mellem EF og Tyrkiet: 450 mio. EUR".

Artikel 2

Denne afgørelse har virkning fra dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den [...].

På Rådets vegne

Formand

FINANSIERINGSOVERSIGT

1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE

Fællesskabsgaranti for et særligt EIB-låneprogram til fremme af en konsolidering og intensivering af toldunionen mellem EF og Tyrkiet.

2. BUDGETPOST

B0-220. Det Europæiske Fællesskabs sikkerhedsstillelse for lån, der ydes tredjelande i Middelhavsområdet af Den Europæiske Investeringsbank.

3. RETSGRUNDLAG

Traktatens artikel 308.

4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

4.1 Foranstaltningens generelle formål

At yde finansiel bistand til investeringer i Tyrkiet for at styrke en konsolidering og intensivering af toldunionen.

4.2 Beskrivelse

Posteringen skal sikre den budgetmæssige dækning for en budgetgaranti fra Fællesskabet til Den Europæiske Investeringsbank for lån på 450 mio. EUR til Tyrkiet.

4.2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse/fornyelse

Varigheden af EIB's generelle långivningsgaranti som fastsat i afgørelse 2000/24/EF. Garantien gælder, indtil låntager har betalt sidste afdrag tilbage inden for en forfaldstid, som EIB alene fastsætter.

5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE

Obligatoriske udgifter/Ikke-opdelte bevillinger

6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART

En garanti for Den Europæiske Investeringsbank.

7. FINANSIELLE VIRKNINGER

Kun hvis garantien faktisk anvendes. Der er tale om en global garanti med en dækning, der er begrænset til 65% af summen af kreditter efter afgørelse 2000/24/EF, dvs. 65% af 18 860 mio. EUR.

7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen (fastlæg gelse af gennemsnitsomkostningerne pr. enhed)

Eventuelt en symbolsk angivelse, da der er stor usikkerhed om, hvorvidt garantien vil blive anvendt, og i givet fald for hvor stort et beløb og hvornår. En beregning er derfor ikke mulig på forhånd.

7.2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer

Ikke relevant.

7.3 Driftsudgifter til undersøgelser, eksperter osv. omfattet af budgettets del B

Ikke relevant.

8. FINANSIERING AF UDGIFTER TIL FORANSTALTNINGEN

I tilfælde af misligholdelse vil betalingerne blive foretaget direkte til kreditor fra den garantifond, der blev indført med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994, ændret ved Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1149/1999 af 25. maj 1999.

Hvis garantifonden ikke råder over tilstrækkelige midler til at dække en mislig holdelse, vil yderligere betalinger blive tilført fra budgettet, idet

- en resterende margen i garantireserven anvendes i første række

- en eventuel margen under loftet for kategori 4 i de finansielle overslag eller omfordeling inden for kategori 4 anvendes som anden mulighed

- en revision af de finansielle overslag på linje med bestemmelserne i den tvær institutionelle aftale, som kan indebære omfordeling mellem kategorier, anvendes som tredje mulighed.

Kommissionen kan til indfrielse af sine forpligtelser eventuelt påtage sig at betale renter og afdrag ved hjælp af sine likvide midler. I så fald finder artikel 12 i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89 af 29. maj 1989 anvendelse.

9. FORANSTALTNINGER TIL KONTROL MED GENNEMFØRELSE AF GARANTIORDNINGERNE

I overensstemmelse med EIB's normale procedurer, herunder passende kontrolforanstaltninger.

10. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS

10.1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe

- Kvantificerbare mål: at give det tyrkiske erhvervsliv, især SMV, mulighed for at klare den konkurrencesituation, toldunionen skaber; at forbedre forbindelserne mellem den tyrkiske infrastruktur og EU's (vejtransport, havne, lufthavne, jernbaner, telekommunikation og elektricitet); at støtte EU-virksomheders direkte investeringer i Tyrkiet; at støtte investeringer i tekniske installationer, der kan forbedre toldunionens virkemåde, når EIB-lån er et passende finansieringsinstrument.

- Målgruppe: Tyrkiet.

10.2 Begrundelse for foranstaltningen

- At støtte en konsolidering og intensivering af toldunionen mellem EF og Tyrkiet.

- Valg af støtteform: EIB begyndte udlån til Tyrkiet i 1965 og har siden ydet lån i Tyrkiet som led i en række EF-faciliteter. Gennem sine nuværende transaktioner har Banken etableret regelmæssig kontakt med de relevante organer i den private og offentlige sektor i Tyrkiet samt med de internationale finansieringsinstitutter, der er aktive i landet.

- Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne få indflydelse på de konkrete resultater af foranstaltningen: den politiske udvikling i Tyrkiet.

10.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen

Resultatindikatorer

I henhold til attende betragtning og artikel 2 i afgørelse 2000/24/EF skal Kommissionens oplysninger til Europa-Parlamentet og Rådet hvert år omfatte en vurdering af, hvorvidt långivningen i henhold til denne afgørelse har bidraget til at nå de relevante mål for Fællesskabets eksterne politikker, idet der tages hensyn til de operationelle mål for långivningen og den vurdering af deres opfyldelse, som EIB skal foretage i henhold til afgørelse 2000/24/EF.

Indikatorerne for en vellykket gennemførelse af foranstaltningen kunne f.eks. omfatte følgende, når man især inddrager de kvalitative aspekter af de støttede investeringer:

- antallet, størrelsen, alsidigheden og den regionale placering af mellem mændene for globale SMV-lån)

- virkningen for infrastrukturinvesteringer i Tyrkiet, især i forbindelse med TINA-nettet og Inogate-forbindelserne

- virkningen for europæiske investeringer i Tyrkiet

- virkningen for finansieringen af de tekniske installationer, der skal lette toldunionens virkemåde.

11. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS AFSNIT III, DEL A)

Ikke relevant. Den påtænkte transaktion vil ikke indebære en forøgelse af Kommissionens udgifter til personale eller administration.

12. VIRKNING FOR GARANTIRESERVEN

12.1 Foreløbig oversigt over lån, der vil blive ydet i afgørelsens løbetid.

>TABLE POSITION>

12.2 Garantifondens anslåede brug af garantireserven

Garantifondens tilførselssats til eksterne foranstaltninger er fra og med den 1. januar 2000 på 9%. Satsen for generalgarantien er på 65%.

>TABLE POSITION>

12.3 Anslået brug af garantien i henhold til dette forslag [21]

[21] Situationen pr. 1. juli 2000.

>TABLE POSITION>

* Note: For så vidt angår år 2001 og fremover er der i denne opstilling ikke medtaget et forventet beløb på 400 mio. EUR i makroøkonomisk bistand [22], som omhandlet i betragtning nr. 21 i Rådets afgørelse 97/256/EF. Hvis dette forventede beløb på 400 mio. EUR årligt i makroøkonomisk bistand med et årligt tilførselsbehov på 36 mio. EUR faktisk realiseres, vil det betyde en restmargen i reserven på 0,0 mio. EUR i 2001 og 2002, 15,51 mio. EUR i 2003 og 28,17 mio. EUR i 2004. Til sammenligning kan nævnes, at den makroøkonomiske bistand i 1997 beløb sig til 460 mio. EUR, i 1998 til 150 mio. EUR og i 1999 til 390 mio. EUR. Endvidere giver Rådets afgørelse 94/179/Euratom af 21. marts 1994 Kommissionen bemyndigelse til at optage lån med henblik på bidrag til finansiering af forbedring af sikkerheden og effektiviteten i atomkraftværkerne i visse tredjelande eller nedlukning af sådanne installationer. Godkendelse af projekter efter denne afgørelse kan kræve yderligere tilførsler på op til 36,77 mio. EUR i perioden 2001-2003. De nuværende tilførsler for Euratom dækker den mængde lån, der forventes at blive undertegnet i 2000, dvs. 716 mio. EUR (et første lån på 212,5 mio. EUR til Bulgarien blev undertegnet den 29. maj 2000).