EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 14.10.2021 COM(2021) 634 final 2021/0328(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om et europæisk ungdomsår 2022 (EØS-relevant tekst)



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Den 15. september 2021 meddelte kommissionsformand Ursula von der Leyen i sin tale om Unionens tilstand, at Europa-Kommissionen vil foreslå at gøre 2022 til det europæiske ungdomsår - "et år, der er viet til at værdsætte de unge, der har ofret så meget for andre". Idet hun fremhævede, at hun er fortrøstningsfuld med hensyn til Europas fremtid takket være inspirationen fra Europas unge, tilføjede Kommissionsformand von der Leyen, at "hvis vi skal forme vores Union i deres billede, skal de unge også kunne forme Europas fremtid." For at vi kan lykkes med at berige vores fælles EU-projekt med de nye generationers handlinger, drømme, håb og indsigt, skal det europæiske ungdomsår være stærkt inkluderende. Med kommissionsformand von der Leyens ord: "Europa har brug for alle unge". Covid-19-pandemien har haft en hidtil uset – og uens – indvirkning på de unges uddannelse, beskæftigelse, sociale inklusion og mentale sundhed. Pandemien og dermed forbundne foranstaltninger har resulteret i afbrydelser i deres uddannelse og overgang til beskæftigelse, og mange unge har oplevet en følelse af isolation, angst og depression. Børn, unge og unge voksne har været hårdt ramt af afbrydelser i familierelationer og sociale relationer, og den økonomiske krise, der er opstået som følge af nedlukningerne, har især ramt unge europæere. Samtidig har de unge udvist solidaritet mellem generationerne og støtte, mens de er gået glip af en del af deres værdifulde "ungdomsliv" i deres dagligdag. Og alligevel har de unge, som hører til de grupper med mest variation i vores europæiske samfund, også formået at udvise stor modstandskraft og har bidraget til at afbøde konsekvenserne af pandemien. På dette grundlag skal det europæiske ungdomsår 2022 anspore Europas unge yderligere til at komme med forslag og ideer til at præge Unionens udvikling og samfundet som helhed. Det vil også være en anledning til at øge bevidstheden om de kommende muligheder for unge. Det overordnede formål med det europæiske ungdomsår er at styrke Unionens, medlemsstaternes og de regionale og lokale myndigheders indsats for at hylde, støtte og engagere de unge i et postpandemisk perspektiv ved at: 1)fremhæve, hvordan den grønne og digitale omstilling giver et fornyet perspektiv for fremtiden og muligheder for at modvirke pandemiens negative virkning på unge og på samfundet som helhed med udgangspunkt i de unges handlinger, synspunker og ideer til yderligere at styrke og puste nyt liv i det fælles europæiske projekt og lytte til de unge under hensyntagen til deres betænkeligheder og støtte dem i udviklingen af konkrete, inkluderende muligheder, samtidig med at EU-instrumenterne udnyttes bedst muligt 2)tilskynde alle unge, navnlig unge med færre muligheder, som kommer fra dårligt stillede miljøer eller som tilhører sårbare grupper, til at blive aktive og engagerede borgere samt drivkraften bag forandringer, inspireret af en europæisk følelse af at høre til. Dette omfatter yderligere indsatser til at opbygge kapacitet til unges deltagelse og aktivt medborgerskab blandt unge og alle interessenter, som arbejder for at repræsentere deres interesser. Forudsætningen er, at unge, som kommer fra forskellige baggrunde, og som tilhører sårbare grupper, kan deltage i vigtige høringsprocesser, f.eks. konferencen om Europas fremtid 3)fremme unges muligheder gennem de offentlige politikker på EU-plan samt nationalt, regionalt og lokalt plan for at støtte deres personlige, sociale og faglige udvikling i en grønnere, mere digital og mere inkluderende Union. Overordnet set vil det europæiske ungdomsår gå hånd i hånd med den vellykkede gennemførelse af NextGenerationEU, som sikrer en hurtigere realisering af den grønne og den digitale omstilling, giver mulighed for kollektivt at komme styrket ud af pandemien og genåbner en verden fuld af muligheder for unge, herunder kvalitetsjob og uddannelsesmuligheder for fremtidens Europa, og støtter unges deltagelse i samfundet. Kommissionen stræber efter at styrke de unges rolle, når det handler om at omdanne genopretningen til en drivkraft for fremtidsorienteret velfærd og velstand. • Sammenhæng med de gældende regler på området EU-strategien for unge er grundlaget for EU's ungdomspolitiske samarbejde i perioden 2019-2027, som bygger på Rådets resolution af 26. november 2018. EU's samarbejde på ungdomsområdet skal udnytte ungdomspolitikkens potentiale bedst muligt. Det fremmer unges deltagelse i det demokratiske liv i henhold til artikel 165, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Det støtter også socialt engagement og aktivt medborgerskab og sigter mod at sikre, at alle unge har de nødvendige ressourcer for at deltage i samfundet. De europæiske ungdomsmål , som er en integreret del af EU-strategien for unge, er udarbejdet af unge for unge i EU's ungdomsdialogproces og repræsenterer de områder, hvor der stadig skal ske ændringer, så de unge kan udnytte deres fulde potentiale. Samtidig giver det europæiske ungdomsår 2022 en enestående impuls til at skabe et europæisk uddannelsesområde ved at skabe et reelt europæisk uddannelsesområde senest i 2025, med inkluderende uddannelse af høj kvalitet for alle uden grænser. Det vil bidrage til den europæiske klimapagt, den opdaterede handlingsplan for digital uddannelse og initiativet HealthyLifestyle4all. Det støttes af handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder inden for beskæftigelse, færdigheder og fattigdomsbekæmpelse. Det europæiske ungdomsår vil fremhæve Unionens bestræbelser på at udvide beskæftigelsesmulighederne for unge i genopretningen efter pandemien gennem den styrkede ungdomsgaranti og relanceringen af den europæiske alliance for lærlingeuddannelser og det europæiske lærlingenetværk, den europæiske børnegaranti, gennemførelsen af den europæiske dagsorden for færdigheder, Kommissionens henstilling vedrørende en effektiv og aktiv støtte til beskæftigelse efter covid-19-krisen (EASE) samt lanceringen af det nye initiativ ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve). ALMA er et grænseoverskridende program for dårligt stillede unge i alderen 18-30 år, som hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse. Selv om de unge, især mindreårige, er "digitalt indfødte", fortjener de støtte og mulighed for et liv, hvor linjen mellem online og offline bliver stadig mere udvisket. I 2022 får unges deltagelse, digitale færdigheder, inklusion og fremme af børns trivsel en central rolle i den ajourførte strategi for et bedre internet for børn. Den omfattende EU-strategi for børns rettigheder og den europæiske børnegaranti sætter en ny standard for børn og teenageres deltagelse, da de er blevet til i samarbejde med børn. Mange af disse muligheder understøttes af betydelige EU-investeringer, navnlig gennem programmer som Erasmus+, Det Europæiske Solidaritetskorps, Den Europæiske Socialfond Plus, Et Kreativt Europa, Horisont Europa, programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier, Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, programmet for retlige anliggender, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne. Disse finansieringsprogrammer giver et betydeligt bidrag fra Unionen for at gøre det muligt for unge at fortsætte deres personlige, sociale og faglige udvikling.

De EU-programmer, der er specifikt dedikeret til ungdommen, vil spille en central rolle i det europæiske ungdomsår. I 2022 har Erasmus+-programmet eksisteret i 35 år, og året vil samtidig være en god mulighed for at fejre de ti millioner unge, som har været en del af eventyret siden 1987, og for at gøre reklame for den nye udgave af dette program, som er endnu mere alsidigt og omfatter uddannelse, ungdom og idræt. Det Europæiske Solidaritetskorps går også ind i sit femte år i 2022. Den 9. maj er en symbolsk dato til at tilrettelægge aktiviteter eller arrangementer omkring denne dag. Aktiviteter, der tilrettelægges i løbet af det europæiske ungdomsår, bør være relevante for alle medlemsstater. Medlemsstaterne anmodes derfor om at udpege en national koordinator med ansvar for at tilrettelægge deres deltagelse i det europæiske ungdomsår. Kommissionen indkalder de nationale koordinatorer til møder for at koordinere gennemførelsen af det europæiske ungdomsår og udveksle oplysninger om dets gennemførelse på nationalt plan og EU-plan. •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Det europæiske ungdomsår 2022 vil være tværsektorielt og bygger på alle EU-politikker og -programmer, der stræber efter at forbedre alle unges liv og give dem flere muligheder. Det bør bygge på den europæiske grønne pagt – EU's strategi for bæredygtig vækst – og andre eksisterende initiativer og politikker, f.eks. det digitale årti, det indre marked (som snart kan fejre sit 30-års jubilæum), det nye europæiske Bauhaus, Horisont Europa-missionerne, konferencen om Europas fremtid, den europæiske søjle for sociale rettigheder, EU-strategien for børns rettigheder, strategien for rettigheder for personer med handicap, EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse, strategien for ligestilling af LGBTIQ-personer, EU-handlingsplanen mod racisme, EU-strategien for bekæmpelse af antisemitisme og fremme af jødisk liv, handlingsplanen for integration og inklusion 2021-2027, strategien for ligestilling mellem kønnene, handlingsplanen for europæisk demokrati, den europæiske kræfthandlingsplan og den langsigtede vision for EU's landdistrikter. Det europæiske ungdomsår har forbindelse til mange EU-politikområder end ud over selve ungdomspolitikken, f.eks. uddannelse, beskæftigelse, social inklusion, kultur og medier, idræt, sundhed, forskning og innovation, miljø og klima, transport, bekæmpelse af forskelsbehandling og racisme, samhørighed og bypolitik, landdistriktsudvikling, migration samt til Unionens forbindelser med nabolandene og internationale partnerskaber. Det europæiske ungdomsår bliver gennemført ved hjælp af allerede eksisterende EU-programmer og gennemførelsesmekanismer og den drivkraft, som NextGenerationEU udgør. Ungdomsrelevante investeringer er i øjeblikket berettiget til betydelig EU-finansiering under flere EU-programmer og -instrumenter, navnlig Erasmus+, Det Europæiske Solidaritetskorps, Erasmus for unge iværksættere, Et Kreativt Europa, Den Europæiske Socialfond Plus, ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier, Et Digitalt Europa og Horisont Europa. Den eksterne dimension af disse programmer og deling af værdifulde erfaringer samt dedikerede eksterne instrumenter såsom NDICI — et globalt Europa vil være en integreret del af EU's ungdomssamarbejde med vores internationale partnere. Den kommende handlingsplan for unge vil være det centrale fokus for den eksterne dimension af det europæiske ungdomsår. Det europæiske ungdomsår 2022 vil være i tråd med Kommissionens prioriteter for 2019-2024. 2. RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag I henhold til artikel 6, litra e), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) har Unionen på ungdomsområdet kompetence til at gennemføre tiltag for at understøtte, koordinere eller supplere medlemsstaternes tiltag. I henhold til artikel 165, stk. 2, i TEUF er målet for Unionens indsats "at tilskynde til udvikling af udvekslingen af unge og ungdomsledere og fremme de unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa". Nævnte artikel indeholder endvidere bestemmelser til fremme af mobilitet for studerende og den europæiske dimension i uddannelse og idræt. Desuden foreskrives det i artikel 166, stk. 2, i TEUF, at målet for Unionens indsats er at "lette adgangen til erhvervsuddannelse og begunstige mobiliteten for erhvervslærere og personer under uddannelse, navnlig unge" og at "fremme udvekslingen af oplysninger og erfaringer om spørgsmål, der er fælles for medlemsstaternes uddannelsessystemer". Retsgrundlaget for forslaget er dobbelt: 1)Artikel 165, stk. 4, i TEUF fastsætter at, med henblik på at bidrage til virkeliggørelsen af disse mål, som nævnt i denne artikel, "vedtager Europa-Parlamentet og Rådet efter den almindelige lovgivningsprocedure og efter høring af Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget tilskyndelsesforanstaltninger, men uden at der er tale om nogen form for harmonisering af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser". 2)Artikel 166, stk. 4, i TEUF fastsætter følgende: "Europa-Parlamentet og Rådet vedtager efter den almindelige lovgivningsprocedure og efter høring af Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget foranstaltninger, som kan bidrage til virkeliggørelsen af de mål, der er anført i denne artikel, men uden at der er tale om nogen form for harmonisering af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser, og Rådet vedtager henstillinger på forslag af Kommissionen." •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Dette forslag er i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Målene for forslaget kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne. Dette skyldes, at foranstaltningerne specifikt har til formål at styrke unges stemme på europæisk plan for at berige det fælles EU-projekt, og fordi foranstaltninger udelukkende på nationalt plan ikke ville drage fordel af den europæiske dimension med hensyn til udveksling af erfaring og god praksis mellem medlemsstaterne. Unionen forfølger sine mål med passende midler inden for de beføjelser, der er tildelt den ved traktaterne. Desuden vil medlemsstaternes indsats kunne drage fordel af det kendskab og den synlighed, der skabes i og uden for Unionen. •Proportionalitetsprincippet Dette forslag er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5, stk. 4, i TEU. Den foreslåede fremgangsmåde er enkel. Indsatsen bygger på eksisterende programmer og på et fornyet fokus på kommunikationsaktiviteter i forbindelse med det europæiske ungdomsår 2022. Der pålægges ikke de myndigheder, som gennemfører forslaget, nogen uforholdsmæssig stor administrativ byrde. Unionens indsats vil støtte og supplere medlemsstaternes indsats. Denne foranstaltning vil først og fremmest forbedre effektiviteten af Unionens egne instrumenter. For det andet vil den skabe grundlag for og tilskynde til synergieffekter og samarbejde mellem medlemsstaterne, organisationer og fonde samt private og offentlige virksomheder Unionens indsats vil ikke gå videre, end hvad der er nødvendigt for at imødegå de påviste problemer. •Valg af retsakt En afgørelse vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet er det bedst egnede reguleringsmiddel til at sikre fuldt engagement fra den lovgivende myndigheds side i forbindelse med udpegningen af 2022 til at være europæisk år for unge.

3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning Ikke relevant •Høringer af interesserede parter Ikke relevant •Indhentning og brug af ekspertbistand Ikke relevant •Konsekvensanalyse Der er ikke behov for en konsekvensanalyse, da målsætningerne i det foreslåede initiativ falder ind under målsætningerne i Unionens eksisterende programmer. Det europæiske ungdomsår 2022 kan gennemføres inden for de eksisterende budgetrammer ved at udnytte de programmer, der fastsætter prioriteter for årlig eller flerårlig finansiering Det foreslåede initiativ ville ikke have nogen særlige sociale, økonomiske eller miljømæssige konsekvenser, der rækker ud over de eksisterende instrumenters. •Målrettet regulering og forenkling Ikke relevant •Grundlæggende rettigheder Ikke relevant 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Den fleksibilitet, man har til at fastsætte prioriteter på årlig eller flerårlig basis i de relevante programmer, såsom Erasmus+-programmet og Det Europæiske Solidaritetskorps, er tilstrækkelig til at planlægge en oplysningskampagne i samme omfang som tidligere europæiske år. Det vil blive afsat mindst 8 mio. EUR til sådanne samordningsaktiviteter. De fleste tiltag støttes gennem EU-programmer og -instrumenter med tiltag, som direkte gavner Europas unge. 5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering De nationale koordinatorer bør i samarbejde med repræsentanter for organisationer eller organer på ungdomsområdet, herunder de unge selv, når det er muligt, aktivt engagere unge i forberedelsen og gennemførelsen af aktiviteterne i det europæiske ungdomsår 2022. Forslaget indebærer en forpligtelse for Kommissionen til senest den 31. december 2023 at aflægge rapport om gennemførelsen, resultaterne og den samlede vurdering af de initiativer, der er omfattet af det europæiske ungdomsår. Efter det europæiske ungdomsår vil Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af EU-strategien for unge 2019-2027 bestræbe sig på at holde liv i, fremme og yderligere analysere og gennemføre resultaterne af året gennem de forskellige EU-ungdomsprogrammer.

•Forklarende dokumenter (for direktiver) Ikke relevant •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget 2021/0328 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om et europæisk ungdomsår 2022 (EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 165, stk. 4, og artikel 166, stk. 4, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)I henhold til artikel 165, stk. 2, i TEUF er målet for Unionens indsats bl.a. at "fremme de unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa". (2)I Bratislavakøreplanen af 16. september 2016 forpligtede de 27 stats- og regeringschefer sig til at "skabe bedre muligheder for unge", navnlig gennem "EU-støtte til medlemsstaterne i kampen mod ungdomsarbejdsløshed og styrkede EU-programmer for unge". (3)I Romerklæringen af 25. marts 2017 forpligter lederne af de 27 medlemsstater og af Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen sig til at arbejde hen imod en Union, "hvor unge får den bedste uddannelse og kan studere og finde beskæftigelse på hele kontinentet".

(4)EU-strategien for unge 2019-2027 anerkender, at unge er arkitekterne bag deres eget liv, bidrager til positive ændringer i samfundet og bidrager til at udvikle EU's ambitioner, og at ungdomspolitikken kan bidrage til at skabe et rum, hvor unge kan udnytte muligheder og forholde sig til europæiske værdier. Tidligere europæiske år, f.eks. det europæiske år for jernbanetransport 2021, det europæiske år for kulturarv 2018 eller Borgernes Europaår 2013-2014 bidrager med værdifuld erfaring, som bør danne grundlag for fremtidige indsatser for at engagere unge i udformningen af deres fremtid og Europas fremtid. (5)NextGenerationEU sørger for, at den grønne og digitale omstilling hurtigt kommer i gang og giver mulighed for kollektivt at komme styrket ud af pandemien og genåbner en verden fuld af muligheder for unge, herunder kvalitetsjob og tilpasning til sociale forandringer. Unionen ønsker, at de unge skal engageres fuldt ud i lanceringen af NextGenerationEU, og at styrke deres rolle i den grønne og den digitale omstilling. (6)Den 15. september 2021 tilkendegav kommissionsformand Ursula von der Leyen i sin tale om Unionens tilstand, at Europa-Kommissionen vil foreslå at udråbe 2022 til det europæiske ungdomsår. Idet hun fremhævede, at hun er fortrøstningsfuld med hensyn til Europas fremtid set ud fra inspiration fra Europas unge, tilføjede Kommissionsformand von der Leyen, at "hvis vi skal forme vores Union i deres billede, skal de unge også kunne forme Europas fremtid." Europa har brug for alle unges vision, engagement og deltagelse for at opbygge en bedre fremtid, og Europa skal give unge muligheder for fremtiden, en fremtid der er grønnere, mere digital og mere inkluderende. Derfor fremsatte kommissionsformanden forslag om "et år, der er viet til at værdsætte de unge, der har ofret så meget for andre". (7)Unges aktive deltagelse i de demokratiske processer er af afgørende betydning for Europas fremtid og dets demokratiske samfund. I overensstemmelse med handlingsplanen for europæisk demokrati sigter det europæiske ungdomsår derfor mod at fremme unges aktive deltagelse i Europas demokratiske liv, herunder ved at yde støtte til deltagelse af unge med forskellige baggrunde i processer såsom konferencen om Europas fremtid, fremme aktivt medborgerskab og frivillige initiativer og derved øge bevidstheden om europæiske fælles værdier og grundlæggende rettigheder samt europæisk historie og kultur, bringe unge og beslutningstagere på lokalt, nationalt og EU-plan sammen og bidrage til den europæiske integrationsproces. (8)Ligeledes anerkendes de unges afgørende rolle, som skal støttes "for at kanalisere deres uendelige kapaciteter til aktivisme til skabelsen af en bedre verden". Det europæiske ungdomsår er et konkret bidrag til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling ("2030-dagsordenen"), som fremhæver, at "børn og unge kvinder og unge mænd er vigtige drivkræfter for forandring", og bør sætte yderligere skub i gennemførelsen af dagsordenen, vejen til bæredygtig udvikling, og unges kapacitet til at forme fremtiden, ikke kun for Unionen, men også for EU's partnerlande og hele vores planet. (9)Det europæiske ungdomsår bør bidrage til at styrke unges deltagelse i EU's tiltag udadtil inden for alle politikområder, skabe nye muligheder for uddannelse og udveksling, partnerskaber og dialog mellem unge fra Unionen og partnerlande og øge betydningen af unges engagement i strategisk kommunikation og offentligt diplomati. (10)De europæiske ungdomsmål, som er en integreret del af EU-strategien for unge, og som er udarbejdet af unge for unge i EU's ungdomsdialogproces, vidner om, at mange unge europæere er ivrige efter at bidrage til at fastlægge retningen for Den Europæiske Unions udvikling. (11)Det europæiske ungdomsår bør fremme en vellykket gennemførelse af det første princip i den europæiske søjle for sociale rettigheder, som fremhæver, at "alle har ret til inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet", og af det europæiske uddannelsesområde, der sigter mod at stimulere unge i deres personlige, sociale og faglige udvikling ved at skabe et europæisk uddannelsesområde senest i 2025, med inkluderende uddannelse af høj kvalitet for alle uden grænser. (12)Det europæiske ungdomsår bør støtte Unionens bestræbelser på at øge beskæftigelsesmulighederne for unge i genopretningen efter pandemien som anført i Europa-Parlamentets beslutning om en ungdomsgaranti ( 2020/2764 ), som understreger, at nedlukningsforanstaltningerne har forårsaget en pludselig afbrydelse af unges formelle og uformelle uddannelse, praktikophold og lærepladser samt job, hvilket påvirker deres indkomst, indtjeningsmuligheder og velvære, herunder deres helbred og navnlig deres mentale sundhed. (13)Det europæiske ungdomsår bør give yderligere fremdrift til at skabe ungdomsbeskæftigelsesmuligheder af høj kvalitet under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, herunder den styrkede ungdomsgaranti og under ALMA-initiativet (Aim, Learn, Master, Achieve), som skal gennemføres under Den Europæiske Socialfond Plus . ALMA bør være en grænseoverskridende ungdomsmobilitetsordning for dårligt stillede personer, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, til opnåelse af erhvervserfaring i udlandet, ledsaget af sociale ydelser med det formål at give disse unge, også unge fra landområder, perifere og mindre udviklede regioner, en uddannelse eller kvalitetsbeskæftigelse. (14)Europa-Parlamentets beslutning om covid-19's indvirkning på unge og på sport og idræt (2020/2864(RSP)) understreger den særligt akutte indvirkning, som den nuværende pandemi har haft på unge, der hverken er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er), og fremhæver behovet for at tackle de problemer, som unge fra sårbare grupper står over for. Den fremhæver, at arbejdsløsheden og fattigdommen blandt unge er steget støt siden pandemiudbruddet, og den opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at modvirke de katastrofale følger for ungdomsbeskæftigelsen. Beslutningen minder om den vigtige rolle, som frivilligt arbejde spiller i forbindelse med udviklingen af livs- og arbejdsfærdigheder hos unge, og den mener, at Det Europæiske Solidaritetskorps kan hjælpe unge europæere med at udvide deres muligheder ud over deres lokale virkelighed. (15)Det europæiske ungdomsår bør støtte gennemførelsen af Rådets resolution af 1. december 2020 for fastlæggelse af en europæisk dagsorden for ungdomsarbejde og Rådets konklusioner af 22. maj 2019 om unge og fremtidens arbejde, af 10. december 2019 om digitalt ungdomsarbejde og af 7. december 2017 om intelligent ungdomsarbejde (16)Med henblik på at understrege betydningen af at tage hånd om klima- og naturproblemer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og for at nå FN's mål for bæredygtig udvikling, bør det europæiske ungdomsår bidrage til at integrere klima- og naturrelaterede tiltag og til at gennemføre den europæiske grønne pagt på en retfærdig og inklusiv måde, Horisont Europa-missionerne og Fit for 55-pakken, navnlig ved at opfordre unge til at udforme deres egne initiativer og kreative ideer til at opnå de relevante mål. (17)Det europæiske ungdomsår bør sætte yderligere skub i Europa-Parlamentets beslutning om effektive foranstaltninger til at gøre Erasmus+, Et Kreativt Europa og Det Europæiske Solidaritetskorps grønnere (2019/2195(INI)), som understreger, at Erasmus+, gennem sin støtte til formel og uformel uddannelse og til aktiviteter, som unge kan deltage i, spiller en afgørende rolle for at øge bevidstheden blandt europæerne, navnlig de unge generationer, og således tilskynde dem til at indtage en aktiv og velinformeret holdning til bæredygtighed og relevante politikker og blive engagerede og bevidste fremtidige borgere, fremhæver, i denne forbindelse, den vigtige rolle, som unge og civilsamfundsorganisationerne spiller, når det handler om udveksling af bedste praksis og gennemførelse af projekter, som gør unge bevidste om bæredygtighed. (18)I sin tale om Unionens tilstand fremhævede kommissionsformand von der Leyen, at "Europa har brug for alle unge". I opfyldelsen af sine mål bør det europæiske ungdomsår være fuldt ud inklusivt og aktivt fremme deltagelsen blandt personer med færre muligheder. (19)Det europæiske ungdomsår er fast forankret i de principper, der er fastlagt ved Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder ("chartret"). Det europæiske ungdomsår tilstræber navnlig at sikre fuld respekt for retten til ligestilling mellem kvinder og mænd og retten til ikkeforskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, og at fremme anvendelsen af chartret. EU-strategien for børns rettigheder og den europæiske børnegaranti sætter en ny standard for børns og teenageres repræsentation og anerkender børn og unge som aktive borgere og drivkræfter for forandring. (20)For at sikre at det europæiske ungdomsår gennemføres effektivt og virkningsfuldt, bør det gøre optimal brug af de gennemførelsesmekanismer, der allerede er på plads. For at optimere merværdien af det europæiske år bør det tilstræbes at skabe synergier og komplementaritet, navnlig mellem det europæiske år og EU's programmer, herunder programmer med international outreachindsats særligt rettet mod unge, programmer, der ikke har tværnational eller international karakter, navnlig programmer, der vedrører uddannelse, idræt, kultur og medier, ungdom og solidaritet, frivilligt arbejde og social inklusion, forskning og innovation, industri og erhvervsliv, digital politik, landbrug og landdistriktsudvikling med fokus på unge landbrugere, miljø og klima, samhørighedspolitik, migration, sikkerhed og internationalt samarbejde og udvikling, og med aktiviteter, der iværksættes af medlemsstaterne. (21)Ved at skabe et miljø, hvor man fremmer disse mål samtidigt på EU-plan, nationalt, regionalt og lokalt plan, kan der opnås større synergieffekt og en bedre ressourceudnyttelse. Kommissionen bør i denne forbindelse levere rettidige oplysninger til og arbejde tæt sammen med Europa-Parlamentet, Rådet og medlemsstaterne, Regionsudvalget, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og de organer og foreninger, der er aktive på kulturarvsområdet på EU-plan. For at sikre en europæisk dimension i de aktiviteter, der udvikles til det europæiske ungdomsår, tilskyndes medlemsstaterne desuden til at samarbejde med hinanden. (22)Det europæiske ungdomsår bør også fokusere på tiltag og aktiviteter, som skaber en potentiel europæisk merværdi. Udtrykket "europæisk merværdi" skal forstås bredt og kan vises på forskellige måder, f.eks. hvor tiltag eller aktiviteter har en tværnational karakter, navnlig for så vidt angår samarbejde med henblik på at opnå en bæredygtig systemisk virkning eller bidrage til unges europæiske identitet, kendskab til og forståelse af europæiske fælles værdier og grundlæggende rettigheder og evnen til at deltage i Unionens repræsentative og deltagerorienterede demokrati. (23)På EU-plan vil den nødvendige finansielle tildeling til gennemførelsen af denne afgørelse blive fastsat inden for budgettet for de bidragende programmer i overensstemmelse med den flerårige finansielle ramme 2021-2027. Uden at dette berører budgetmyndighedens beføjelser bør målet være at yde finansiering på mindst 8 mio. EUR til gennemførelsen af denne afgørelse. Afhængigt af de midler, der er til rådighed, skal medfinansiering fra EU-budgettet til aktiviteter til støtte for det europæiske ungdomsår være i overensstemmelse med reglerne for de relevante programmer, herunder navnlig Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps og, hvor det er relevant, andre EU-programmer.

(24)Målene for denne afgørelse kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan på grund af den foreslåede foranstaltnings omfang eller virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. (25)I betragtning af virkningerne af covid-19 på ungdommen og dermed det presserende behov for dette års mål om at hylde, støtte og engagere de unge i et postpandemisk perspektiv bør der ske en fravigelse fra den periode på otte uger, der er omhandlet i artikel 4 i protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab. (26)For at sikre en hurtig gennemførelse af det europæiske ungdomsår, bør denne afgørelse træde i kraft hurtigst muligt på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende—. VEDTAGET DENNE AFGØRELSE: Artikel 1

Genstand År 2022 udpeges til "europæisk ungdomsår 2022" (i det følgende benævnt "det europæiske år"). Artikel 2

Mål I overensstemmelse med målene for EU-strategien for unge 2019-2027 og de europæiske ungdomsmål er det overordnede formål med det europæiske år at styrke Unionens, medlemsstaternes og de regionale og lokale myndigheders indsats for at hylde, støtte og engagere de unge i et postpandemisk perspektiv. Nærmere bestemt skal det europæiske år sigte på at: 1.fremhæve, hvordan den grønne og digitale omstilling giver et fornyet perspektiv for fremtiden og muligheder for at imødegå pandemiens negative indvirkning på unge og på samfundet som helhed med udgangspunkt i unges handlinger, synspunker og ideer til yderligere at styrke og puste nyt liv i det fælles europæiske projekt og lytte til de unge under hensyntagen til deres betænkeligheder og støtte dem i udviklingen af konkrete, inkluderende muligheder, samtidig med at EU-instrumenterne anvendes bedst muligt 2.tilskynde alle unge, navnlig unge med færre muligheder, som kommer fra dårligt stillede miljøer eller tilhører sårbare grupper, samt fra landområder og perifere og mindre udviklede regioner til at blive aktive og engagerede borgere samt en drivkraft bag forandringer inspireret af en europæisk følelse af at høre til, herunder yderligere tiltag til opbygning af kapacitet til unges deltagelse og samfundsengagement blandt unge og blandt alle interessenter, som arbejder for at repræsentere deres interesser, og inddrage unge fra forskellige baggrunde i centrale høringsprocesser, f.eks. konferencen om Europas fremtid 3.fremme muligheder for unge, der opstår fra de offentlige politikker på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan for at støtte deres personlige, sociale og faglige udvikling i en grøn, digital og inklusiv verden. Artikel 3

Foranstaltningernes art 1.De foranstaltninger, der skal iværksættes for at nå de i artikel 2 opstillede mål, omfatter følgende aktiviteter på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan og, hvis det er relevant, i partnerlande, som er forbundet med målene for det europæiske år: a)konferencer, begivenheder og initiativer til fremme af inklusiv og tilgængelig debat om de udfordringer, herunder virkningerne af covid-19-pandemien, som unge, herunder også unge med færre muligheder og unge fra sårbare grupper, står overfor, og om de videre tiltag, som interessenterne på forskellige niveauer kan iværksætte b)fremme af unges deltagelse og styrkelse af eksisterende instrumenter, kanaler og programmer, der gør det muligt for unge at få kontakt til de politiske beslutningstagere ved at identificere, indsamle og dele erfaringer og god praksis c)indsamling af ideer ved hjælp af deltagerorienterede metoder for i fællesskab at skabe det europæiske år d)oplysninger, uddannelse og oplysningskampagner til formidling af værdier som ligestilling, solidaritet, frivilligt arbejde, følelse af at høre til og sikkerhed, følelse af at blive hørt og respekteret for at tilskynde ungdommen til at bidrage aktivt til at opbygge et samfund, der er mere inklusivt, grønnere og mere digitalt e)skabelse af et rum til udveksling af erfaringer om, hvordan man vender udfordringer til muligheder i en iværksætterånd f)gennemføre undersøgelser og forskning om unges situation i Unionen, også ved at udarbejde europæiske harmoniserede statistikker og anvende dem og andre EU-statistikker samt fremme og formidle disse resultater på europæisk, nationalt og regionalt plan

g)fremme programmer, finansieringsmuligheder, projekter, tiltag og netværk af relevans for unge, herunder gennem de sociale medier og onlinefællesskaber. 2.Kommissionen kan identificere andre tiltag, som kunne bidrage til målene for det europæiske år og tillade, at det europæiske års navn anvendes til fremme af disse aktiviteter, forudsat at de bidrager til opnåelsen af disse mål. De europæiske institutioner og medlemsstaterne kan også identificere andre aktiviteter og foreslå dem for Kommissionen. Artikel 4

Koordinering på nationalt plan Tilrettelæggelsen på nationalt plan af deltagelse i det europæiske år er medlemsstaternes ansvar. Medlemsstaterne udnævner nationale koordinatorer med henblik herpå. De nationale koordinatorer sikrer koordineringen af relevante aktiviteter på nationalt plan. De sikrer også den aktive inddragelse af de unge og civilsamfundsorganisationer for unge i gennemførelsen af årets aktiviteter. Artikel 5

Koordinering på EU-plan 1.Kommissionen indkalder de nationale koordinatorer til møder for at koordinere afviklingen af det europæiske år. Disse møder giver også mulighed for at udveksle oplysninger om gennemførelsen af det europæiske år på nationalt plan og EU-plan. Repræsentanter for Europa-Parlamentet kan deltage som observatører og bidrage til disse møder. 2.Koordineringen på EU-plan af det europæiske år skal have en tværgående tilgang for at skabe synergier mellem de forskellige EU-programmer og -initiativer med relevans for unge. 3.Kommissionen indkalder interessenter og repræsentanter for organisationer eller organer på ungdomsområdet til at være med til at udforme og gennemføre det europæiske ungdomsår på EU-plan. Artikel 6

Samarbejde på internationalt plan Kommissionen samarbejder i forbindelse med det europæiske år om fornødent med internationale partnere og kompetente internationale organisationer og sikrer i den forbindelse synligheden af Unionens deltagelse. Kommissionen sikrer navnlig samarbejdet med Europarådet, herunder også ungdomspartnerskabet mellem EU og Europarådet, samt med internationale ungdomsnetværk og -organisationer. Artikel 7

Overvågning og evaluering Kommissionen forelægger senest den 31. december 2023 Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af de initiativer, der er omhandlet i denne afgørelse. Artikel 8

Ikrafttræden Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formanden Formanden FINANSIERINGSOVERSIGT Indholdsfortegnelse

1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse 1.2.Berørt(e) politikområde(r) 1.3.Forslaget/initiativet vedrører: 1.4.Mål 1.4.1.Generelt/generelle mål 1.4.2.Specifikt/specifikke mål 1.4.3.Forventet/forventede resultat(er) og virkning(er) 1.4.4.Resultatindikatorer 1.5.Begrundelse for forslaget/initiativet 1.5.1.Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt, herunder en detaljeret tidsplan for iværksættelsen af initiativet 1.5.2.Merværdien ved et EU-tiltag (f.eks. som følge af koordineringsfordele, retssikkerhed, større effekt eller komplementaritet). Ved "merværdien ved et EU-tiltag" forstås her merværdien af EU's intervention i forhold til den værdi, som medlemsstaterne ville have skabt enkeltvis 1.5.3.Erfaringer fra tidligere foranstaltninger af lignende art 1.5.4.Forenelighed med den flerårige finansielle ramme og mulige synergivirkninger med andre relevante instrumenter 1.6.Forslagets/initiativets varighed og finansielle virkninger 1.7.Planlagt(e) forvaltningsmetode(r) 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om overvågning og rapportering 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem(er) 2.2.1.Begrundelse for den/de foreslåede forvaltningsmetode(r), finansieringsmekanisme(r), betalingsvilkår og kontrolstrategi

2.2.2.Vurdering af og begrundelse for kontrolforanstaltningernes omkostningseffektivitet (forholdet mellem kontrolomkostningerne og værdien af de forvaltede midler) samt vurdering af den forventede risiko for fejl (ved betaling og ved afslutning) 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme og udgiftspost(er) på budgettet 3.2.Forslagets anslåede finansielle virkninger for bevillingerne 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for aktionsbevillingerne 3.2.2.Anslåede resultater finansieret med aktionsbevillinger 3.2.3.Sammenfatning af de anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.4.Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme 3.2.5.Bidrag fra tredjemand 3.3.Anslåede virkninger for indtægterne FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse Det europæiske ungdomsår 2022 1.2.Berørt(e) politikområde(r) Politikområde: Uddannelse og erhvervsuddannelse, ungdomsanliggender og sport Under udgiftsområde 2 Samhørighed, resiliens og værdier 1.3.Forslaget/initiativet vedrører:

X en ny foranstaltning ◻ en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning ◻ en forlængelse af en eksisterende foranstaltning ◻ en sammenlægning eller en omlægning af en eller flere foranstaltninger til en anden/en ny foranstaltning 1.4.Mål 1.4.1.Generelt/generelle mål Formålet med det europæiske ungdomsår er at styrke og støtte Unionens, medlemsstaternes og de regionale og lokale myndigheders indsats for at hylde ungdommen i et postpandemisk perspektiv med udgangspunkt i de unges ideer, ønsker og visioner. Det er at forme Unionens fremtidige udvikling og samfundet som helhed. Det er en anledning til at skabe opmærksomhed omkring de fremtidige europæiske muligheder for unge. 1.4.2.Specifikt/specifikke mål -Fremhæve, hvordan den grønne og digitale omstilling giver et fornyet perspektiv for fremtiden og muligheder for at imødegå pandemiens negative indvirkning på unge og på samfundet som helhed med udgangspunkt i unges synspunkter og ideer til yderligere at styrke og puste nyt liv i det fælles europæiske projekt og lytte til de unge under hensyntagen til deres betænkeligheder og støtte dem i udviklingen af konkrete, inkluderende muligheder, samtidig med at EU-instrumenterne anvendes bedst muligt, - Tilskynde alle unge, navnlig unge med færre muligheder, som kommer dårligt stillede miljøer eller tilhører sårbare grupper, til at blive aktive og engagerede borgere samt drivkraften bag forandringer, inspireret af en europæisk følelse af at høre til. Dette omfatter yderligere indsatser til at opbygge kapacitet til unges deltagelse og aktivt medborgerskab blandt unge og alle interessenter, som arbejder for at repræsentere deres interesser. Dette omfatter bidrag fra unge, som kommer fra forskellige baggrunde eller tilhører sårbare grupper, i vigtige høringsprocesser, f.eks. konferencen om Europas fremtid. - Fremme muligheder for unge, der opstår fra de offentlige politikker på EU-plan samt nationalt, regionalt og lokalt plan, på en lige måde, for at støtte deres personlige, sociale og faglige udvikling i en grøn, digital og inklusiv Union. 1.4.3.Forventet/forventede resultat(er) og virkning(er) Angiv, hvilke virkninger forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgrupperne. Oplysnings- og pr-kampagner, arrangementer og initiativer på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan for at formidle hovedbudskaber og information om eksempler på god praksis, herunder EU's rolle som drivkraft for fælles løsninger. Dette vil føre til aktiv deltagelse og læring på centrale politikområder såsom klimaændringer, den grønne pagt osv. Øget bevidstgørelse om ungdommens betydning og centrale rolle i EU's fremtid og fremme af værktøjer til at få unge til at deltage i udformningen af en ny vision for et samfund, som er mere inklusivt, grønt og digitalt på nationalt og europæisk plan. Unge vil få viden, færdigheder og kompetencer, værdier og holdninger, der er nødvendige for, at de komme videre i deres personlige og karrieremæssige udvikling. De vil få indblik i det politiske landskab på europæisk, nationalt og regionalt plan. 1.4.4.Resultatindikatorer Angiv indikatorerne til overvågning af fremskridt og resultater.

Antal output der skal fastsættes inden for rammerne af oplysningskampagnen. 1.5.Begrundelse for forslaget/initiativet 1.5.1.Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt, herunder en detaljeret tidsplan for iværksættelsen af initiativet På kort sigt: øge bevidstheden om unges betydning og rolle i forbindelse med udformningen af Europas fremtid og de værktøjer, der er tilgængelige for at hjælpe de unge med at få en betydning i deres samfund. På lang sigt: motivere unge i en postpandemisk sammenhæng og give dem nye muligheder og færdigheder til støtte for deres personlige og faglige udvikling i en omskiftelig verden. 1.5.2.Merværdien ved et EU-tiltag (f.eks. som følge af koordineringsfordele, retssikkerhed, større effekt eller komplementaritet). Ved "merværdien ved et EU-tiltag" forstås her merværdien af EU's intervention i forhold til den værdi, som medlemsstaterne ville have skabt enkeltvis Øge bevidstheden om unges muligheder for at blive aktive og engagerede borgere på europæisk, nationalt og lokalt plan samt som drivkraften bag forandringer inspireret af en europæisk følelse af at høre til. EU-dimensionen af foranstaltninger, der tilsigter at fremskynde ungdommens faglige og personlige genopretning efter pandemien i overensstemmelse med målene for NextGenerationEU, de politiske retningslinjer for den nuværende Europa-Kommission (2019-2024) og andre EU-politikker og -programmer, der har til formål at forbedre de unges liv. 1.5.3.Erfaringer fra tidligere foranstaltninger af lignende art De europæiske år, der er tilrettelagt i løbet af det seneste årti, har vist deres værd som effektive instrumenter til bevidstgørelse; de har både påvirket den brede offentlighed og skabt multiplikatoreffekter, og de har desuden skabt synergier mellem forskellige interventionsområder på EU-plan og i medlemsstaterne. 1.5.4.Forenelighed med den flerårige finansielle ramme og mulige synergivirkninger med andre relevante instrumenter Det europæiske ungdomsår (2022) vil være tværsektorielt og bygge på alle EU-politikker og -programmer, der tilsigter at forbedre de unges liv og give dem flere muligheder. Det bør bygge på eksisterende initiativer og politikker som f.eks. den europæiske grønne pagt, det digitale årti, det nye europæiske Bauhaus, konferencen om Europas fremtid, den europæiske søjle for sociale rettigheder, børnegarantien, EU-strategien for børns rettigheder, handlingsplanen for integration og inklusion 2021-2027, handlingsplanen for europæisk demokrati og pagten og handlingsplanen for landdistrikterne. Det europæiske ungdomsår har forbindelse til mange EU-politikområder ud over ungdomsområdet, f.eks. uddannelse, beskæftigelse, social inklusion, kultur og medier, sport, sundhed, forskning og innovation, miljø og klima, samhørighedspolitik, landdistriktsudvikling, migration samt til Unionens forbindelser med nabolandene. Det vil understrege ungdommens tværfaglige dimension på europæisk plan som den generation, der skal flytte kontinentet fremad på en inkluderende, bæredygtig og mere digital måde. 1.6.Forslagets/initiativets varighed og finansielle virkninger X begrænset varighed –X gældende fra vedtagelsen af afgørelsen til 31. december 2023 –X Finansielle virkninger fra 2021 til 2024 for forpligtelsesbevillinger og fra 2022 til 2026 for betalingsbevillinger ◻ Ubegrænset varighed

–Iværksættelse med en indkøringsperiode fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ –derefter gennemførelse i fuldt omfang 1.7.Planlagt(e) forvaltningsmetode(r) X Direkte forvaltning ved Kommissionen –X i dens tjenestegrene, herunder ved dens personale i EU's delegationer –x i forvaltningsorganerne ◻ Delt forvaltning i samarbejde med medlemsstaterne ◻ Indirekte forvaltning ved at overlade budgetgennemførelsesopgaver til: –◻ tredjelande eller organer, som tredjelande har udpeget –◻ internationale organisationer og deres agenturer (angives nærmere) –◻ Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond –◻ de organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 70 og 71 –◻ offentligretlige organer –◻ privatretlige organer, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver, i det omfang de har fået stillet tilstrækkelige finansielle garantier –◻ privatretlige organer, undergivet lovgivningen i en medlemsstat, som har fået overdraget gennemførelsen af et offentlig-privat partnerskab, og som har fået stillet tilstrækkelige finansielle garantier –◻ personer, der har fået overdraget gennemførelsen af specifikke aktioner i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er anført i den relevante basisretsakt –Hvis der angives flere forvaltningsmetoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Bemærkninger". Bemærkninger […] […]

2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om overvågning og rapportering Angiv hyppighed og betingelser. Arbejdsprogram for det europæiske år. Nedsættelse af et styringsudvalg 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem(er) 2.2.1.Begrundelse for den/de foreslåede forvaltningsmetode(r), finansieringsmekanisme(r), betalingsvilkår og kontrolstrategi Direkte forvaltning, jf. finansforordningens artikel 62, stk. 1, litra a), må foretrækkes, idet foranstaltningerne vil blive gennemført af Kommissionen, navnlig GD EAC, som vil sikre koordinering med medlemsstaterne og de forskellige interessenter. 2.2.2.Vurdering af og begrundelse for kontrolforanstaltningernes omkostningseffektivitet (forholdet mellem kontrolomkostningerne og værdien af de forvaltede midler) samt vurdering af den forventede risiko for fejl (ved betaling og ved afslutning) Kontrollerne er en del af GD EAC's interne kontrolsystem. Disse nye aktiviteter vil ikke medføre betydelige ekstra kontrolomkostninger på GD-plan. 2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder Angiv eksisterende eller påtænkte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger, f.eks. fra strategien til bekæmpelse af svig. Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af tiltag, der finansieres i henhold til denne afgørelse, at Unionens finansielle interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder, gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb samt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning. Kommissionen er bemyndiget til at foretage kontrol og inspektion på stedet i henhold til denne afgørelse i overensstemmelse med Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder. Undersøgelserne gennemføres eventuelt af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF). 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme og udgiftspost(er) på budgettet ·Eksisterende budgetposter I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme Budgetpost Udgiftens

art Bidrag Nummer

OB/IOB fra EFTA-lande fra kandidatlande fra tredjelande iht. finansforordningens artikel 21, stk. 2, litra b) OB/IOB JA/NEJ JA/NEJ JA/NEJ JA/NEJ 2.b 07 01 02 01 - Udgifter til støtte til Erasmus OB JA JA JA NEJ 2.b 07 01 03 01 - Udgifter til støtte til Det Europæiske Solidaritetskorps OB JA JA JA NEJ 2.b 07 03 01 02 - Fremme læringsmobilitet for enkeltpersoner, samarbejde, inklusion, ekspertise, kreativitet og innovation blandt organisationer og i politikker på uddannelsesområdet — direkte forvaltning OB JA JA JA NEJ 2.b 07 03 02 - Fremme ikkeformel læringsmobilitet og aktiv samfundsdeltagelse blandt unge samt samarbejde, inklusion, kreativitet og innovation blandt organisationer og i politikker på ungdomsområdet OB JA JA JA NEJ 2.b 07 04 01 – Det Europæiske Solidaritetskorps OB JA JA JA NEJ 3.2.Forslagets anslåede finansielle virkninger for bevillingerne

De nedenfor anførte programmer og budgetposter er vejledende. Passende finansiering blive identificeret inden for de bidragende programmer i overensstemmelse med de gældende finansielle bestemmelser. 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for aktionsbevillingerne –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger –x Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (tre decimaler) Udgiftsområde i den flerårlige finansielle

ramme Nummer Under udgiftsområde 2 Samhørighed, resiliens og værdier GD EAC: 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 I ALT •Aktionsbevillinger Budgetpost 07 03 01 02 Forpligtelser (1a) 3,500 3,500 Betalinger (2a) 1,437 0,515 0,987 0,310 0,251 3,500 Budgetpost 07 03 02 Forpligtelser (1b) 4,000 0,500 4,500 Betalinger (2b) 2,724 1,403 0,346 0,027 4,500 Budgetpost 07 04 01 Forpligtelser (1c) 0,500 0,500 Betalinger (2c) 0,275 0,130 0,054 0,041 0,500



• Aktionsbevillinger I ALT Forpligtelser 1a+1b+1c 8,000 0,500 8,500 Betalinger 2a+2b +2 4,436 2,048 1,387 0,378 0,251 8,500 ·Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer Budgetpost 07 01 02 01 Forpligtelser/Betalinger (3) 0,200 0,200 0,200 0,600 Budgetpost 07 01 03 01 Forpligtelser/Betalinger (3) 0,050 0,050 0,050 0,150 Bevillinger I ALT

for GD EAC Forpligtelser =1a+1b+1c +3 8,250 0,750 0,250 9,250 Betalinger =2a+2b +2c+3 4,686 2,298 1,637 0,378 0,251 9,250







Udgiftsområde i den flerårlige finansielle

ramme 7 "Administrationsudgifter" i mio. EUR (tre decimaler) År

2021 År

2022 År

2023 År

2024 Indsæt så mange år som nødvendigt for at vise virkningernes varighed (jf. punkt 1.6) I ALT GD EAC: • Menneskelige ressourcer 0,948 1,358 0,240 2,546 • Andre administrationsudgifter 0,012 0,012 I ALT GD EAC Bevillinger 0,948 1,370 0,240 2,558 Bevillinger I ALT

under UDGIFTSOMRÅDE 7

i den flerårige finansielle ramme (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) 0,948 1,370 0,240 2,558 i mio. EUR (tre decimaler) 2021 2022 2023 2024 Indsæt så mange år som nødvendigt for at vise virkningernes varighed (jf. punkt 1.6) I ALT Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-7

i den flerårige finansielle ramme Forpligtelser 0,948 9,620 0,990 0,250 11,808 Betalinger 0,948 6,056 2,538 1,637 0,378 0,251 11,808

3.2.2.Anslåede resultater finansieret med aktionsbevillinger Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler) Angiv mål og resultater ⇩ År

2021 År

2022 År

2023 År

2024 Indsæt så mange år som nødvendigt for at vise virkningernes varighed (jf. punkt 1.6) I ALT RESULTATER Type Gennemsnitlige omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal Omkostninger Antal i alt Omkostninger i alt SPECIFIKT MÅL nr. 1… - Resultat - Resultat - Resultat Subtotal for specifikt mål nr. 1 SPECIFIKT MÅL NR. 2 ... - Resultat Subtotal for specifikt mål nr. 2 I ALT 3.2.3.Sammenfatning af de anslåede virkninger for administrationsbevillingerne –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger –X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (tre decimaler) År

2021 År

2022 År

2023 År

2024 Indsæt så mange år som nødvendigt for at vise virkningernes varighed (jf. punkt 1.6) I ALT UDGIFTSOMRÅDE 7

i den flerårige finansielle ramme Menneskelige ressourcer 0,948 1,358 0,240 2,546 Andre administrationsudgifter 0,012 0,012 Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 7

i den flerårige finansielle ramme 0,948 1,370 0,240 2,558 Uden for UDGIFTSOMRÅDE 7

i den flerårige finansielle ramme Menneskelige ressourcer Andre

administrationsudgifter 0,250 0,250 0,250 0,750 Subtotal

UDGIFTSOMRÅDE 7

i den flerårige finansielle ramme 0,250 0,250 0,250 0,750 I ALT 0,948 1,620 0,490 0,250 3,308 Bevillingerne til menneskelige ressourcer og andre administrationsudgifter vil blive dækket ved hjælp af de bevillinger, som generaldirektoratet allerede har afsat til forvaltning af foranstaltningen, og/eller ved intern omfordeling i generaldirektoratet, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige generaldirektorat i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. 3.2.3.1.Anslået behov for menneskelige ressourcer –◻ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer –X Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder: Overslag angives i årsværk

År

2021 År

2022 År 2023 År N+3 Indsæt så mange år som nødvendigt for at vise virkningernes varighed (jf. punkt 1.6) • Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) 20 01 02 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) 3 3 0,50 20 01 02 03 (delegationerne) 01 01 01 01 (Indirekte forskning) 01 01 01 11 (direkte forskning) Andre budgetposter (angiv nærmere) • Eksternt personale (i årsværk) FTÆ) 20 02 01 (KA, UNE, V under den samlede bevillingsramme) 6 11 2 20 02 03 (KA, LA, UNE, V og JMD i delegationerne) XX 01 xx yy zz - i hovedsædet - i delegationerne 01 01 01 02 (KA, UNE, V – indirekte forskning) 01 01 01 12 (KA, UNE, V - direkte forskning) Andre budgetposter (angiv nærmere) I ALT 9 14 2,50 XX angiver det berørte politikområde eller budgetafsnit. Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som generaldirektoratet allerede har afsat til forvaltning af foranstaltningen, og/eller ved interne rokader i generaldirektoratet, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige generaldirektorat i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Opgavebeskrivelse: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte I samarbejde med andre tjenester formulere og koordinere arbejdsplanen for det pågældende år, udarbejde referencerammen for tjenesteydelses- og købskontrakter og følge op på udvælgelsesproceduren, sikre den interinstitutionelle koordinering, udarbejde orienteringer og taler til kommissæren og GD'et, sikre bidrag til pressearbejdet, følge op på ex post-evaluering Eksternt personale 3.2.4.Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme Forslaget/initiativet: –X forslaget/initiativet er foreneligt med indeværende flerårige finansielle ramme –◻ kan finansieres fuldt ud gennem omfordeling inden for det relevante udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme (FFR) –◻ kræver anvendelse af den uudnyttede margen under det relevante udgiftsområde i FFR og/eller anvendelse af særlige instrumenter som fastlagt i FFR-forordningen –◻ kræver en revision af FFR 3.2.5.Bidrag fra tredjemand Forslaget/initiativet: –x indeholder ikke bestemmelser om samfinansiering med tredjemand –◻ indeholder bestemmelser om samfinansiering med tredjemand, jf. følgende overslag: Bevillinger i mio. EUR (tre decimaler) År

n År

n+1 År

n+2 År

n+3 Indsæt så mange år som nødvendigt for at vise virkningernes varighed (jf. punkt 1.6) I alt Angiv det organ, der deltager i samfinansieringen Samfinansierede bevillinger I ALT

3.3.Anslåede virkninger for indtægterne –X Forslaget/initiativet har ingen finansielle virkninger for indtægterne

–◻ Forslaget/initiativet har følgende finansielle virkninger: –◻ for andre indtægter –Angiv, om indtægterne er formålsbestemte ◻ i mio. EUR (tre decimaler) Indtægtspost på budgettet Bevillinger til rådighed i indeværende regnskabsår Forslagets/initiativets virkninger År

n År

n+1 År

n+2 År

n+3 Indsæt så mange år som nødvendigt for at vise virkningernes varighed (jf. punkt 1.6) Artikel … For indtægter, der er formålsbestemte, angives det, hvilke af budgettets udgiftsposter der berøres. Andre bemærkninger (f.eks. om hvilken metode, der er benyttet til at beregne virkningerne for indtægterne). BILAG

til FINANSIERINGSOVERSIGTEN Forslagets/initiativets betegnelse: Det europæiske ungdomsår 2022

1. PERSONALEBEHOV OG PERSONALEOMKOSTNINGER 2. ANDRE ADMINISTRATIONSUDGIFTER 3. ADMINISTRATIVE OMKOSTNINGER I ALT 4. ANVENDTE METODER TIL BEREGNING AF OMKOSTNINGSOVERSLAG 4.1.Menneskelige ressourcer 4.2. Andre administrationsudgifter Finansieringsoversigten skal være ledsaget af dette bilag, når høringen af andre tjenestegrene påbegyndes. Datatabellerne er brugt som kilde til tabellerne i finansieringsoversigten. De er udelukkende til intern brug i Kommissionen. 1. Personaleomkostninger Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer x Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder: i mio. EUR (tre decimaler) UDGIFTSOMRÅDE 7 i den flerårige finansielle ramme 2021 2022 2023 År n +3 År n +4 År n +5 År n +7 I ALT Årsværk Bevillinger Årsværk Bevillinger Årsværk Bevillinger Årsværk Bevillinger Årsværk Bevillinger Årsværk Bevillinger Årsværk Bevillinger Årsværk Bevillinger • Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) 20 01 02 01 - i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer AD 3 0 456 3 0 456 0,50 0 076 6,5 0 988 AST 20 01 02 03 - EU Delegationer AD AST • Eksternt personale 20 02 01 og 20 02 02 – Eksternt personale – i hovedsædet og Kommissionens repræsentationskontorer KA 3 0 246 8 0 656 2 0 164 13 1 066 UNE V 3 0 246 3 0 246 6 0 492 20 02 03 – Eksternt personale - EU Delegationer KA LA UNE V JMD Andre budgetposter (skal angives) Subtotal HR – UDGIFTSOMRÅDE 7 9 0,948 14 1,358 2,50 0,240 25,5 2,546 Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som generaldirektoratet allerede har afsat til forvaltning af foranstaltningen, og/eller ved interne rokader i generaldirektoratet, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige generaldirektorat i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger.

Uden for UDGIFTSOMRÅDE 7 i den flerårige finansielle ramme 2021 2022 2023 År n +3 År n +4 År n +5 År n +7 I ALT Årsværk Bevillinger Årsværk Bevillinger Årsværk Bevillinger Årsværk Bevillinger Årsværk Bevillinger Årsværk Bevillinger Årsværk Bevillinger Årsværk Bevillinger • Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) 01 01 01 01 Indirekte forskning 01 01 01 11 Direkte forskning Andet (angiv nærmere) AD AST • Eksternt personale Eksternt personale finansieret over aktionsbevillinger (tidligere BA-poster). - i hovedsædet KA UNE V - I EU-delegationer KA LA UNE V JMD 01 01 01 02 Indirekte forskning 01 01 01 12 Direkte forskning Andet (angiv nærmere) KA UNE V Andre budgetposter relateret til menneskelige ressourcer (skal angives) Subtotal menneskelige ressourcer – uden for UDGIFTSOMRÅDE 7 Menneskelige ressourcer i alt (alle FFR-udgiftsområder) Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som generaldirektoratet allerede har afsat til forvaltning af foranstaltningen, og/eller ved interne rokader i generaldirektoratet, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige generaldirektorat i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Personalebehovet dækkes til dels ved hjælp af personale fra det GD, der er afsat ved interne rokader i GD'et suppleret med anmodningen om yderligere bevilling af fire kontraktansatte, som kan tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. 2. Andre administrationsudgifter Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger x Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (tre decimaler) UDGIFTSOMRÅDE 7 i den flerårige finansielle ramme 2021 2022 2023 År n +3 År n +4 År n +5 År n +7 I alt I hovedsædet eller inden for EU's område: 20 02 06 01 - Udgifter til tjenesterejser og repræsentation 0,012 0,012 20 02 06 02 - Udgifter til konferencer og møder 20 02 06 03 - Udvalg 20 02 06 04 - Undersøgelser og konsultationer 20 04 – IT-udgifter (institutionelle) Andre budgetposter ikke relateret til menneskelige ressourcer (angives hvis relevant) I EU-delegationer 20 02 07 01 - Udgifter til tjenesterejser og repræsentation 20 02 07 02 - Efteruddannelse 20 03 05 - Infrastruktur og logistik Andre budgetposter ikke relateret til menneskelige ressourcer (angives hvis relevant) Subtotal andre— UDGIFTSOMRÅDE 7 i den flerårige finansielle ramme 0,012 0,012 Administrationsbevillingerne vil blive dækket ved hjælp af de bevillinger, som GD'et allerede har afsat til forvaltningen af aktionen, og/eller ved omfordeling, hvortil kommer de eventuelle yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. i mio. EUR (tre decimaler) Uden for UDGIFTSOMRÅDE 7 i den flerårige finansielle ramme År n År n +1 År n +2 År n +3 År n +4 År n +5 År n +7 I alt Udgifter til teknisk og administrativ bistand (omfatter ikke eksternt personale) finansieret over aktionsbevillinger (tidligere BA-poster): - i hovedsædet - I EU-delegationer Andre forskningsrelaterede administrationsudgifter Policy-IT-udgifter til operationelle programmer Institutionelle IT-udgifter til operationelle programmer Andre budgetposter ikke relateret til menneskelige ressourcer (angives hvis relevant) Subtotal andre – Uden for UDGIFTSOMRÅDE 7 i den flerårige finansielle ramme Andre administrationsudgifter i alt (alle FFR-udgiftsområder)

3. Administrative omkostninger i alt (alle udgiftsområder i FFR) i mio. EUR (tre decimaler) Resumé År 2021 År 2022 År 2023 År n +3 År n +4 År n +5 År n +7 I alt Udgiftsområde 7 - Menneskelige ressourcer 0,948 1,358 0,240 2,546 Udgiftsområde 7 - Andre administrationsudgifter 0,012 0,012 Subtotal udgiftsområde 7 Uden for udgiftsområde 7 — Menneskelige ressourcer Uden for udgiftsområde 7 — Andre administrationsudgifter Subtotal andre udgiftsområder I ALT UDGIFTSOMRÅDE 7 og Uden for UDGIFTSOMRÅDE 7 0,948 1,370 0,240 2,558 Administrationsbevillingerne vil blive dækket ved hjælp af de bevillinger, som GD'et allerede har afsat til forvaltningen af aktionen, og/eller ved omfordeling, hvortil kommer de eventuelle yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. 4. Anvendte metoder til beregning af omkostningsoverslag 4.1. Menneskelige ressourcer Denne del beskriver beregningsmetoden til vurdering af de menneskelige ressourcer, der anses for at være nødvendige (forventet arbejdsbyrde, herunder særlige job (Sysper 2 work profiles), personalekategorier og de tilsvarende gennemsnitlige omkostninger) UDGIFTSOMRÅDE 7 i den flerårige finansielle ramme Bemærk: Gennemsnitlige omkostninger for hver personalekategori i hovedsædet kan ses på BudgWeb: https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/DA/pre/legalbasis/Pages/pre-040-020_preparation.aspx • Tjenestemænd og midlertidigt ansatte 3,00 årsværk i 2021 til forberedelsen af året 3 årsværk i 2022 til koordineringen af aktiviteterne 0,5 årsværk i 2023 til endelig rapportering • Eksternt personale 3 kontraktansatte og 3 vikarer til at forberede året i en periode på 3-4 måneder 8 kontraktansatte i 2022 og 3 vikarer til at udføre alle aktiviteterne og forbindelserne til GD'erne og interessenterne 2 kontraktansatte i 2023 til at hjælpe med den endelige rapportering og afslutning af aktiviteterne Uden for UDGIFTSOMRÅDE 7 i den flerårige finansielle ramme • Kun stillinger finansieret over forskningsbudgettet • Eksternt personale 4.2. Andre administrationsudgifter Oplys nærmere om den beregningsmetode, der anvendes for hver budgetpost,