DA    DA DA 
 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 25.6.2009 
SEK(2009) 815 
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til 
 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG 
RÅDET 
  
Demonstration af opsamling og underjordisk oplagring af CO
2 (CCS) 
i vækstlande: 
 
finansiering af EU's og Kinas projekt om  et kulfyret kraftv ærk med næsten nul-
emission 
 
RESUMÉ AF KONSE KVENSANALYSEN  
 
 
[KOM(2009) 284 final] 
[SEK(2009) 814] 
 
DA 2   DA RESUMÉ  
1. PROBLEMSTILLINGEN : HVAD ER PROBLEMET HELT PRÆCIST , HVEM PÅVIRKES MEST , 
OG HVORFOR ER OFFENTLIG INDGRIBEN PÅKRÆVET ? 
Såvel industrilande som udviklingslande må sk ride ind for at nedbr inge deres drivhus-
gasemissioner og således søge at opfylde måle t om at begrænse den gennemsnitlige globale 
temperaturstigning til mindre end 2 °C sammenli gnet med det førindustrielle niveau. Af Europa-
Kommissionens analyse fremgår det, at i et em issionsscenario, der opfylder 2 °C-målet, vil 18 % 
af den globale fossile kraftproduktion i 2030 skulle udstyres med CCS. 
Som et led i rækken af teknologier med lave CO 2-emissioner kunne indførelsen af CCS i 
udviklingslande og vækstlande, som er afhængige af fossile brændsler, spill e en afgørende rolle i 
bestræbelserne på at opnå en gl obal bæredygtig udvikling. I et “bus iness-as-usual”- scenario (dvs. 
uden yderligere bistand fra den of fentlige sektor og uden internat ionale aftaler eller nationale 
politikker, hvorved der fastsættes en CO 2-markedspris) ville CCS i kke kunne demonstreres i 
industriel skala uden for OECD-landene og dermed  ikke være levedygtig, for så vidt angår 
udbredelse i stor skala på verdensplan inden for en tidshorisont, der står mål med behovet for at 
nedbringe de globale emissioner med mindst 50 % frem til 2050. Uden udvikling, demonstration, 
formidling og udbredelse af CCS på globalt plan  vil bekæmpelsen af klimaændringer blive 
betydeligt dyrere. 
De forskellige komponenter i CCS-processen er alle rede operationelle, men det er en udfordring 
at kombinere alle disse elementer med henblik  på at åbne mulighed for at udbrede CCS i 
industriel skala i kr aftsektoren. Der findes mange hindringe r for demonstration og efterfølgende 
udbredelse og formidling af CCS-teknologier i udviklingslandene. Offentlige midler kan 
medvirke til at overvinde nogle af disse hindri nger og skabe en løftestangseffekt for privat 
finansiering, som ellers ikke vi lle blive stillet til rådighed. Dem onstration kan fremme en bedre 
forståelse af spørgsmål med hensyn til tekni k, metode, politik, jura, miljø, offentlig accept og 
finansiering og dermed gøre det lettere at skønne, i hvilket omfang vi kan benytte CCS som en af 
fremtidens væsentlige afbødende teknologier. En  demonstration, som har affødt positive 
erfaringer, vil mindske den oplevede risiko, lett e en yderligere demonstration på vejen til 
udbredelse og formidling og bidrage t il at nedbringe omkostningerne.  
2. ANALYSE AF SUBSIDIARITETSPRINCIPPET : ER EN INDSATS PÅ EU- NIVEAU BERETTIGET I 
LYSET AF SUBSIDIARITETSPRINCIPPET (BEHOV OG MERVÆRDI VED EU- INDSATSEN )? 
Som følge af problemets omfang og de tilhørende  omkostninger kan individuelle medlemsstaters 
indsats ikke forventes at have virkning. I 2005 påtog EU og Kina sig at  udvikle og demonstrere 
avancerede teknologier inden for avancerede kulfyrede kraftværker med næsten nul-emission i 
kraft af opsamling og underjordisk lagring af CO 2 i henholdsvis Kina og i EU. Udviklingen og 
udbredelsen af CCS i Kina og andre vækst økonomier ville blive betydeligt forsinket  uden bistand 
fra industrilandene. EU's tilsa gn, sammenholdt med teknologisk og finansiel bistand, udgør et 
enestående tilbud, som kan bidrage til at maksimere CCS' potentiale i vækstlandene.  
 
DA 3   DA Da Europa indtager en førende stilling, hvad angå r klimapolitikker og –teknologier, og der er et 
massivt potentiale for emissionsne dbringelse i Kina som følge af stigningstakten i udvidelsen af 
landets kulfyrede kraftværker, har Europa og Kina en enestående lejlighed til at samarbejde om at udvikle og demonstrere CCS-teknologier med henblik på at udbrede dem i fr emtiden. Dette er et 
af målene i EU-Kina-partners kabet vedrørende klimaændringe r, som blev oprettet i 2005.  
I juni 2007 vedtog Kina et nati onalt program for klimaændringe r (CNCCP), hvori der specifikt 
henvises til udviklingen af CCS-teknologier. Det planlægges at offentliggøre specifikke 
retningslinjer vedrørende CCS-teknologi i 2009.  
3. EU-
INITIATIVETS MÅLSÆTNINGER : HVILKE POLITISKE HOVEDMÅLSÆTNINGER 
FORVENTES OPFYLDT ? 
EU’s overordnede politiske målsætning går ud på: 
• at begrænse stigningen i den gennemsnitlige overfladetemperatur på verdensplan  til 
2° C i forhold til de førindustrielle niveau er, hvilket forudsætter, at de globale 
drivhusgasemissioner topper senest i 2020 og nedbringes med mindst 50 % 
sammenholdt med 1990-niveauerne frem til 2050, samt at de nedbringes yderligere 
derefter.  
Dette søges bl.a. opfyldt med de nne politiks specifikke mål om: 
• at lette en hurtig udbrede lse af CCS-teknologi i væks tlande for at maksimere 
almenhedens nytte af disse teknologi er (drivhusgasemissioner og forbedret 
luftkvalitet), idet de be væger sig fra demonstrati on til udbredelse, og at øge 
erfaringerne og stordriftsfordelene samt nedbringe omkostningerne ved i første 
omgang at benytte Kina som en casestudy. 
De operationelle målsætninger går ud på at: 
• afdække det yderligere finansieringsbehov til anlæg og drift af et CCS-demonstra-
tionsanlæg i stor skala i Kina i fraværet af en global CO 2-pris eller andet incitament 
for derigennem at åbne mulighed for demo nstration hurtigere, end det ville være 
tilfældet på normale markedsvilkår 
• tilvejebringe finansiering via en levedygtig finansieringsmodel for CCS-demonstra-
tion i Kina, der forener offentlig og privat  finansiering som et konkret eksempel på 
teknologisk og finansielt samarbejde melle m industrilande og udviklingslande inden 
for rammerne af de internationale  forhandlinger om klimaændringer  
• med EU-budgettets begrænsede mi dler for øje fastlægge en fordeling på offentlige 
og private midler af finansieringen  for at maksimere den offentlige finansierings 
løftestangseffekt, hvilket skal undersøges nærmere i forbindelse med udformningen 
af det ovennævnte instrument. 
 
DA 4   DA 4. POLITISKE ALTERNATIVER : HVILKE ALTERNATIVER ER OVERVEJET , OG HVILKE ER 
VURDERET UDFØRLIGT ? 
Følgende alternativer til finansiering af CCS-d emonstration i vækstøkonomier blev overvejet: a) 
ingen deltagelse, b) finansie ring udelukkende med offentligt t ilskud, og c) oprettelse af et 
offentligt–privat partnerskab. Tre modeller blev overvejet i henseende til et offentligt–privat partnerskab: et fællesforetage nde, en international ad hoc-traktat af ITER-typen og et SPV-
selskab (special purpose vehicle).  
5. K
ONSEKVENSANALYSE : HVAD ER DE VIGTIGSTE ØKONOMISKE , MILJØMÆSSIGE OG 
SOCIALE KONSEKVENSER ? 
Med henblik på at vurdere det krævede investeringsomfang og det forhold mellem offentlige og 
private investeringer, der er nødvendigt for at sikre et passende afkast for private investorer, blev 
den eksisterende litteratur og omkostningsovers lag for CCS-demonstrationsanlæg i industriel 
skala gransket (med tanke på, at ingen endnu er bygget) og benyttet som grundlag for specifikke 
beregninger. De yderligere ka pital- og driftsomkostninger  i løbet af en driftslevetid på 25 år for 
dette 400 MW demonstrationsanlæg1, der er det første af sin art,  anslås til ca. 730 mio. EUR for 
et IGCC-anlæg (anslåede kapita lomkostninger på 125 mio. EUR, driftsomkostninger på 340 mio. 
EUR og transport- og lagringsomkostninger2 på 265 mio. EUR) og ca. 980 mio. EUR for et 
anlæg, der benytter pulveriseret kul (anslåed e kapitalomkostninger på 235 mio. EUR, 
driftsomkostninger på 445 mio. EUR og transport- og lagringsomkostninger3 på 300 mio. EUR). 
Inden for denne periode kan det forventes, at det globale CO 2-marked styrkes, og at der indføres 
indenlandske CO 2-priser i alle større økonomier. Antages en CO 2-pris i 2015 på 10 EUR pr. ton 
sparet CO 2, som gradvist stiger til 20 EUR, ansl ås finansieringsbehovet til ca. 300 mio. EUR for 
et IGCC-anlæg og ca. 550 mio. EUR for et anlæg, der benytter pulveriseret kul. En 
følsomhedsanalyse viste, at omkostningsoversla get kan variere ± 40 % afhængig af den udvalgte 
specifikke teknologi og den valgte pla cering af kraftværk/lagringsanlæg.  
Det er ikke muligt at vurdere det fulde omfang af konsekvenserne af at  udbrede CCS i Kina i 
denne konsekvensanalyse, og dette er heller ikke det umiddelbare politiske mål. Det tilstræbes 
snarere at vurdere konsekvenserne, især de finans ielle konsekvenser, af at kombinere offentlig og 
privat finansiering til støtte for de politis ke målsætninger og ekstrapolere vidererækkende 
konsekvenser, når dette er muligt. I denne analyse fokuseres på et demonstrationsprojekt, som i 
sig selv ikke må forventes at føre til en mærkba r, umiddelbar nedbringelse af emissioner eller til 
umiddelbare økonomiske fordele. Ligeledes må de  direkte sociale og beskæftigelsesmæssige 
virkninger forventes at være meget begrænsede på grund af CC S-demonstrationsprojekternes 
begrænsede omfang. 
                                                 
1 Udtrykt i nutidsværdi i 2010 over 4 anlægsår og 25 driftsår på grundlag af en diskonteringssats på 2,5 % 
(renset for inflation).  
2 Dette omfatter kapital- og driftsomkostninger over 25 år på 7 EUR pr. ton lagret CO 2. 
3 Dette omfatter kapital- og driftsomkostninger over 25 år på 7 EUR pr. ton lagret CO 2. 
 
DA 5   DA Generelt set og i stor skala vil CCS' gunstige påvirkning af miljøet forbedre den lokale 
luftkvalitet og de globale atmo sfæriske koncentrationer af dr ivhusgasser, hvilket fører til 
helbredsmæssige og økonomiske fordele grunde t mindsket eksponering for luftforurening og 
begrænsede konsekvenser med hensyn til klimaændri nger. Fysiske problemer i form af potentielt 
CO 2-udslip kan undgås ved at vælge en egnet loka litet og ved at benytte modelberegninger og 
overvågningsteknikker. 
De væsentligste konsekvenser af, at Kina deltage r i den mulige første runde af den globale CCS-
demonstration, hænger sammen med erfaringsops amling og fordelene ved at være først på 
markedet i relation til at opnå fremtidige em issionsnedbringelser og undgå, at omkostningerne 
forbundet med at udskifte kul som en ergikilde bliver uoverstigelige.  
CCS-demonstrationsprojektet og de t understøttende finansielle inst rument er udformet under den 
antagelse, at CO 2 i fremtiden vil blive prissat i Kina og i andre vækstlande og udviklingslande på 
en måde, så CO 2-emissionernes samfundsmæssige omkostninger indregnes.  
6. SAMMENLIGNING AF ALTERNATIVER : HVAD ER DET FORETRUKNE ALTERNATIV OG UD 
FRA HVILKE KRITERIER EL LER HVILKEN BEGRUNDELSE ? 
Med henblik på at rejse det nødvendige finans ieringsbeløb og minimere  belastningen af det 
offentlige budget blev et offentligt-privat partners kab udpeget som det mest egnede alternativ til 
finansiering af et CCS-demonstrationsprojekt. Tre modeller for offentligt-privat partnerskab blev 
analyseret: et SPV-selskab (Special Purpose Ve hicle), et fællesforetagende i medfør af EF-
traktatens artikel 171 og den model for "interna tional ad hoc-traktat", som blev anvendt til at 
oprette ITER-samarbejdet om pr ojektering og opførelse af en eksperimentel fusionsreaktor. SPV-
selskabet (eller et lignende investeringsinstrument ) blev udpeget som den mest egnede model. De 
potentielle fremtidige indtægter fra CO 2-markedet kunne være et incitament for den private 
sektor til at invester e i SPV-selskabet.  
7. OVERVÅGNING OG EVALUERING : MED HVILKE FORANSTALTNINGER FASTLÆGGES DE 
FAKTISKE OMKOSTNINGER OG FORDELE VED AT OPNÅ DE ØNSKEDE VIRKNINGER ? 
Der vil blive ført tilsyn med SPV-selskabets resultater. Risikostyrings- og overholdelsesproce-
durer vil sikre, at relevante love og retningsli njer overholdes. SPV-selsk abet vil blive oprettet 
med en ledelsesstruktur, hvormed det sikres, at det pågældende organ (f.eks. et investerings-
udvalg eller en bestyrelse) v il kunne sikre tilsyn og kontrol med den korrekte gennemførelse af 
beslutninger om investering og frasalg. 
Fællesskabsbudgettets bidrag til in vesteringsinstrumentet ville blive taget fra temaprogrammet 
om miljø og naturressourcer (ENRTP). Samarb ejdet med Kina om CCS under ENRTP's ledelse 
vil blive overvåget i overensstemmelse med de standardbestemmelser, der gælder for 
finansieringsinstrumentet for udviklingssamarbejde.