Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 49/07)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

»Cancoillotte«

EU-nr.: PGI-FR-02765 – 19. marts 2021

BOB ( ) BGB (X)

1. Betegnelse(r)

»Cancoillotte«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Klasse 1.4: Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør, m.m.)

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Cancoillotte« er en smeltet ostespecialitet, der er fremstillet ved smeltning af en skummetmælksost lavet på komælk kaldet »metton«, tilsat smør og vand.

Teksturen af det færdige produkt er halvflydende til strenget og en anelse klæbrig.

Duften og smagen minder om mælk og smør, med en let gæragtig tone.

Når »Cancoillotte« er »ren«, dvs. uden nogen aromatiske ingredienser, er »Cancoillotte« et homogent flødefarvet til lysegult produkt.

Den har et tørstofindhold på mindst 20 % og et fedtindhold i det færdige produkt på under 15 % af den samlede vægt.

Det er kun tilladt at anvende naturlige aromastoffer og aromapræparater som defineret i forordning (EU) nr. 1334/2008.

Tilsætningen af aromatiske tilskud er for alle disse tilsætninger begrænset til 20 % af det færdige produkts samlede vægt og for hver kategori:

— krydderier, aromaer, smagspræparater: op til et maksimum på 5 % i det færdige produkt

— svampe, aromaplanter, nødder: op til et maksimum på 10 % i det færdige produkt

— hvidvin af sorterne Chardonnay, Savagnin og Aligoté, alene eller blandet; vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Arbois«, »Côtes du Jura«, »Château-Chalon« eller »L’Etoile«, kan være omfattet af den traditionelle benævnelse »Vin Jaune«; hedvin; absint; kirsch: op til maksimalt 20 % i det færdige produkt.

Hvis der tilsættes aromatilskud fra mere end én kategori, må ovennævnte procentsatser ikke kumuleres.

Der kan også tilsættes salt (NaCl).

Røgning af modnet metton er tilladt.

3.3. Dyrefoder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Mælken produceres på bedrifter, der opfylder følgende betingelser:

— Mindst 70 % (i tørstof) af malkekøernes basisration produceres på bedriften;

— Hovedfoderarealet er større end eller lig med 70 ar pr. malkeko.

I forarbejdningsvirksomheden kommer den mælk, der indsamles til fremstilling af hvid metton, fra en samlet kvægbestand, hvor mindst 2/3 af malkekøerne er af racen Montbéliarde og/eller Fransk Simmental og/eller Vosgienne.

Den lokale udnyttelse af græsgangenes potentiale og brugen af lokale kvægracer gør det muligt at producere mælk, hvis fedt efterspørges og forarbejdes lokalt. Den tilgængelige skummetmælk har et højt proteinindhold, som kombineret med specifikke lokale teknologier gør det muligt at garantere kvaliteten af mellemproduktet (metton) og af »Cancoillotte«.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Mælkeproduktionen, produktionen af den hvide metton og dens modningen og smeltningen skal finde sted i det afgrænsede geografiske område.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Emballeringen foregår i det geografiske område, hvilket forklares med behovet for at emballere produktet, mens det er varmt og umiddelbart efter smelteprocessen.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Ud over de obligatoriske oplysninger, der er fastsat i lovgivningen om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler, skal mærkningen i samme synsfelt indeholde:

— produktets registrerede betegnelse: »Cancoillotte« (uanset type beholder), med en tegnstørrelse på mindst 2/3 af de største tegn på etiketten

— betegnelsen »beskyttet geografisk betegnelse« eller akronymet »IGP« (BGB)

— den Europæiske Unions BGB-symbol.

Mærkningen af produktet skal også omfatte:

— eventuelt aromastof

— ordene »fremstillet af skummetmælk«.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område omfatter:

I departementerne Doubs, Jura, Haute-Saône og Territoire de Belfort: Alle kommuner.

I departementet Ain: Kommunerne Attignat, Beaupont, Bény, Béréziat, Bourg-en-Bresse, Ceyzériat, Coligny, Cormoz, Courmangoux, Courtes, Bresse Vallons, Curciat-Dongalon, Curtafond, Domsure, Drom, Foissiat, Jasseron, Jayat, Journans, Lescheroux, Malafretaz, Mantenay-Montlin, Marboz, Marsonnas, Meillonnas, Montagnat, Montrevel-en-Bresse, Pirajoux, Polliat, Ramasse, Revonnas, Saint-Denis-lès-Bourg, Saint-Didier-d’Aussiat, Saint-Etienne-du-Bois, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Just, Saint-Martin-le-Châtel, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Sulpice, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Servignat, Tossiat, Val Revermont, Verjon, Vernoux, Villemotier, Viriat.

I departementet Côte-d’Or: Kommunerne Athée, Auxonne, Beaumont-sur-Vingeanne, Bèze, Bézouotte, Billey, Blagny-sur-Vingeanne, Bourberain, Champagne-sur-Vingeanne, Champdôtre, Charmes, Chaume-et-Courchamp, Chazeuil, Cheuge, Cléry, Cuiserey, Dampierre-et-Flée, Drambon, Etevaux, Flagey-lès-Auxonne, Flammerans, Fontaine-Française, Fontenelle, Heuilley-sur-Saône, Jancigny, Labergement-lès-Auxonne, Lamarche-sur-Saône, Licey-sur-Vingeanne, Lux, Magny-Montarlot, Marandeuil, Maxilly-sur-Saône, Mirebeau-sur-Bèze, Montigny-Mornay-Villeneuve-sur-Vingeanne, Montmançon, Noiron-sur-Bèze, Oisilly, Orain, Perrigny-sur-l’Ognon, Pluvet, Poncey-lès-Athée, Pont, Pontailler-sur-Saône, Pouilly-sur-Vingeanne, Renève, Sacquenay, Saint-Léger-Triey, Saint-Maurice-sur-Vingeanne, Saint-Sauveur, Saint-Seine-en-Bâche, Saint-Seine-sur-Vingeanne, Soirans, Soissons-sur-Nacey, Talmay, Tanay, Til-Châtel, Tillenay, Tréclun, Trochères, Véronnes, Vielverge, Villers-les-Pots, Villers-Rotin, Vonges.

I departementet Haute-Marne: Kommunerne Belmont, Chassigny, Coublanc, Cusey, Enfonvelle, Farincourt, Fresnes-sur-Apance, Genevrières, Gilley, Grenant, Maâtz, Melay, Neuvelle-lès-Voisey, Pressigny, Saulles, Savigny, Tornay, Valleroy, Voisey og Voncourt.

I departementet Saône-et-Loire: Kommunerne Allerey-sur-Saône, Authumes, Bantanges, Baudrières, Beaurepaire-en-Bresse, Beauvernois, Bellevesvre, Les Bordes, Bosjean, Bouhans, Bragny-sur-Saône, Branges, Brienne, Bruailles, Champagnat, La Chapelle-Naude, La Chapelle-Saint-Sauveur, La Chapelle-Thècle, Charette-Varennes, Charnay-lès-Chalon, La Chaux, Ciel, Condal, Cuiseaux, Dampierre-en-Bresse, Devrouze, Diconne, Dommartin-lès-Cuiseaux, Le Fay, Flacey-en-Bresse, Frangy-en-Bresse, La Frette, Fretterans, Frontenard, Frontenaud, La Genête, Huilly-sur-Seille, Joudes, Jouvençon, Juif, Lays-sur-le-Doubs, Lessard-en-Bresse, Loisy, Longepierre, Louhans, Ménetreuil, Mervans, Le Miroir, Montagny-près-Louhans, Montcony, Montjay, Montpont-en-Bresse, Montret, Mouthier-en-Bresse, Navilly, Pierre-de-Bresse, Le Planois, Pontoux, La Racineuse, Rancy, Ratte, Romenay, Sagy, Saillenard, Saint-André-en-Bresse, Saint-Bonnet-en-Bresse, Sainte-Croix, Saint-Didier-en-Bresse, Saint-Etienne-en-Bresse, Saint-Germain-du-Bois, Saint-Gervais-en-Vallière, Saint-Martin-du-Mont, Saint-Martin-en-Gâtinois, Saint-Usuge, Saint-Vincent-en-Bresse, Saunières, Savigny-en-Revermont, Savigny-sur-Seille, Sens-sur-Seille, Serley, Sermesse, Serrigny-en-Bresse, Simandre, Simard, Sornay, Le Tartre, Thurey, Torpes, Toutenant, Tronchy, Varennes-Saint-Sauveur, Verdun-sur-le-Doubs, Vérissey, Villegaudin, Vincelles.

I departementet Vosges: Kommunerne Ameuvelle, Châtillon-sur-Saône, Grignoncourt, Lironcourt, Martinvelle og Regnévelle.

5. Tilknytning til det geografiske område

Tilknytningen til det geografiske område for »Cancoillotte« er baseret på dens omdømme og særlige kendetegn.

»Cancoillottes« omdømme er knyttet til dens oprindelse i Franche-Comté. Både nationalt og internationalt er produktet kendt som en regional specialitet i Franche-Comté.

Desuden er dens særlige karakteristika hovedsagelig baseret på den knowhow, som producenter, forædlingsvirksomheder og smelterier har erhvervet gennem århundreder.

Det geografiske område for »Cancoillotte« består af den tidligere administrative region Franche-Comté og nabokommuner Ain, Côte d’Or, Haute-Marne, Saône-et-Loire og Vosges. Denne midtøstlige franske region har et omfattende opdræt af malkekvæg. Klimaet, der er kendetegnet ved store temperaturudsving og nedbør, der falder jævnt hele året, men er rigelig om foråret, er gunstigt for græsvæksten. Dette potentiale for græsarealer udnyttes gennem mælkeproduktion, der er rettet mod landbrugsbedrifternes foderselvforsyning og opdræt af besætninger af lokale kvægracer. Mælken i dette område har egenskaber, der er fremmer fremstillingen af fløde, smør og skummetmælk, der kan forarbejdes til ost.

Den lokale udnyttelse af græsgangenes potentiale danner baggrund for en basisration til malkekøer, der hovedsageligt består af foder produceret på bedriften. De lokale kvægracer Montbéliarde, Frankrig Simmental og Vosgienne udgør mere end to tredjedele af malkekvægsbestanden.

»Cancoillotte« har længe været karakteristisk for det lavere land (sletter og dale) i et område, der strækker sig fra Ain til det tidligere Lorraine til udløberne af Alpernes og Vogesernes massiver. Forarbejdningen af mælk (fløde — smør — ost) har altid været en vigtig aktivitet på bedrifter med et dobbelt formål: til brug i den private husholdning og med handel for øje. Den mængde mælk, der var nødvendig til underhold, blev bevaret, mens resten blev behandlet på familiemejeriet.

Fløden blev ofte forbeholdt smør, mens skummetmælken blev anvendt til fremstilling af en ost (kendt som »metton«), som ikke kunne fortæres, som den var, men skulle modnes og derefter smeltes for at kunne konsumeres som »Cancoillotte«.

Så længe der ikke var nogen fælles mejerier, var »Cancoillotte« den ost, der fortrinsvis fandtes i husstanden. Metton-ostene blev også markedsført på regionens markeder.

De lokale mejerier har bevaret traditionen med at producere fløde og smør og har derfor skummetmælk til rådighed, hvor en af de tilhørende afsætningsmuligheder er fremstillingen af mellemproduktet metton.

De vigtigste egenskaber ved »Cancoillotte« er:

— et meget lavt restfedtindhold, som skal være mindre end 15 % i det færdige produkt

— en halvflydende til strenget tekstur, en anelse klæbrig

— dens lugt og smag, der kan henføres til mælken og smørret, med en let fermenteret tone.

Produktets særlige egenskaber skyldes en særlig teknologi (anvendelse af skummetmælk, modning af ostekorn, tilsætning af vand og en begrænset mængde smeltet smør).

Den lokale udnyttelse af græsgangenes potentiale og brugen af lokale kvægracer gør det muligt at opnå mælk med meget rige fedtstoffer, som er meget efterspurgt. For ikke at denaturere disse fedtstoffer ved lipolyse, har mælkeproduktion traditionelt været udført i nærheden af mejerier i et afgrænset område. På grund af kvaliteten af dette ekstraherede fedt til fremstilling af fløde og smør opstod der en specifik teknologi til at omdanne skummetmælk til et bestemt produkt: »Cancoillotte«.

Faktisk gør denne lokale udnyttelse af græsgangenes potentiale og brugen af lokale kvægracer det også muligt at producere mælk med et højere proteinniveau end det franske nationale gennemsnit. Det høje proteinindhold i den mælk, der anvendes til fremstilling af mellemproduktet metton, er en garanti for, at denne ostefremstillingsproces bliver en succes. Kvaliteten af mellemproduktet (metton) gør det muligt at opnå et slutprodukt, nemlig »Cancoillotte« af god organoleptisk kvalitet.

Specifik fremstillings- og smelteknowhow bruges til at mestre ostemassens hurtige modning, takket være raffinørens overvågning af metton-ostens udseende, smag og lugt. Skummetmælksosten (metton), skal allerede, når den er modnet, have sine egne karakteristika, der ligger til grund for den endelige smag af »Cancoillotte«: lugt og smag, der minder om mælken, smørret, med en let gæragtig note.

Denne ost, der er fremstillet af skummetmælk, skal smeltes med tilsætning af smør i et forhold, der giver et lavt fedtindhold i det færdige produkt. Smeltningen af ostene kræver styr dygtighed, og hver ostesmelter har sin »hånddrejning«, som overleveres på hvert ostemejeri, og hvormed det er muligt at opnå den særlige konsistens af »Cancoillotte«.

Da modningen af metton-osten kunne føre til en kraftig gærnote, aromatiserede indbyggerne i Franche-Comté deres cancoillotte ved at komme de ingredienser, der var til stede i hjemmet, i kasserollen på tidspunktet for dens smeltningen: hvidløg, skalotteløg, vin, valnødder, purløg, svampe i særdeleshed. Tilsætningen af vin er også traditionel, historisk set for at gøre produktet flydende.

Den særlige karakter af »Cancoillotte« ligger først og fremmest i dens historiske og nuværende omdømme, der er knyttet til dens oprindelse.

Fru Dondaines »Sprogligt og etnografisk atlas over La Franche-Comté« (1978) vidner om en regelmæssig og fjern brug af ordet (minimum af det 19. århundrede).

»Cancoillotte« udbredte sig helt til grænserne for tidligere Franche-Comté og endda længere væk.

Den industrielle produktion af »Cancoillotte« blev etableret efter Første Verdenskrig, men den udviklede sig hovedsagelig midt i det tyvende århundrede.

Under krigen i 1939-1945 havde befolkningen i regionen et særligt rationeringskort for »Cancoillotte«.

»Cancoillotte« er altid nævnt i bøger, der omhandler traditionelle produkter, såsom i værket »Franche-Comté: lokale produkter og traditionelle opskrifter«, 1993, Opgørelse over Frankrigs kulinariske arv, Edition Albin Michel /Cnac. Det er regelmæssigt genstand for avisartikler (f.eks. »L’Est Républicain — 24. november 2015 — Går turen snart til« Cancoillotte»? «) eller reportager i den nationale presse, for eksempel i tv-nyhederne fra den største franske kanal (https://www.facebook.com/watch/?v=855699664847425). Der er mange opskrifter, der anvender »Cancoillotte«, på websteder med opskrifter, der henvender sig til den brede offentlighed: der findes 58 opskrifter baseret på »Cancoillotte« på www.marmiton.org/ og 43 på www.cuisineaz.com/. »Cancoillotte« er genstand for lokale eller endda nationale konkurrencer, såsom den generelle landbrugskonkurrence, hvor der dystes om medaljer i 2 kategorier, naturlig »Cancoillotte« og aromatiseret »Cancoillotte« (https://palmares.concours-general-gricole.fr/produits).

Produktets brugervenlige og populære udseende samt ordets musikalske karakter har forført mange af regionens digtere og sangere. »Cancoillotte« besynges endda af en internationalt anerkendt kunstner, H. F. Thiefaine (se uddrag fra en koncert i 2015 på https://www.youtube.com/watch?v=M1_uhIhhAMw).

Forbruget af »Cancoillotte«, som traditionelt hovedsageligt vedrørte den nordøstlige og midtøstlige region af Frankrig, fra Lorraine til Bresse, ledsager ofte andre regionale specialiteter som »Saucisse de Morteau« eller »Sausage de Montbéliard«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-Cancoillotte-211006.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.