21. 3. 91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 76/9 
Ændring til forslag til Rådets beslutning om et særprogram for forskning og teknologisk 
udvikling inden for ikke-nuklear energi (1991—1994) («) 
(91/C 76/06) 
KOM(91) 50 endelig udg. — SYN 269 
(Forelagt af Kommissionen i henhold til EØF-Traktatens artikel 149, stk. 3, den 8. marts 1991) 
Betragtning 3a 
(ny) 
grundforskningen skal nyde særlig fremme overalt i 
Fællesskabet inden for hver af de strategiske forsk­
ningssektorer i rammeprogrammet; 
Betragtning 3b 
(ny) 
som supplement til det særlige program om menneskelige 
ressourcer og mobilitet skal forskeruddannelsen sikres 
inden for hver af de strategiske forskningssektorer i 
rammeprogrammet; 
Betragtning 6 
dette program bør hovedsagelig gennemføres på 
grundlag af udvalgte forsknings- og udviklingsprojekter, 
hvori Fællesskabet deltager; Kommissionen anvender den 
sædvanlige ordning med indkaldelser af projektforslag, 
der offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende; 
der bør ligeledes anvendes en exceptionel procedure, der 
skal finde anvendelse mellem indkaldelser af forslag, og 
som tilsigter at bevare en vis fleksibilitet, som på 
baggrund af udviklingen og de stadig hurtigere teknolo­
giske fremskridt tillader Kommissionen at tage hensyn til 
spontane forslag, forudsat at de er i overensstemmelse 
med programmets mål; 
Betragtning 10a 
(ny) 
dette programs F & U-aktiviteter ligger før de projekter, 
der støttes af programmet til fremme af energiteknolo­
gier i Europa (THERMIE); sådanne projekter kan kun 
få finansiel støtte, hvis forsknings- og udviklingsfasen i 
alt væsentligt er fastlagt; der skal således finde et nært 
samarbejde sted i forbindelse med gennemførelsen af 
disse to programmer; 
O EFT nr. C 174 af 16. 7. 1990, s. 77. Artikel 1 
Det Europæiske Økonomiske Fællesskab vedtager et 
særprogram for forskning og teknologisk udvikling 
inden for ikke-nuklear energi, jf. bilag I, som skal løbe 
fra datoen for offentliggørelsen af denne beslutning i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende og indtil den 31. 
december 1994. 
Artikel 5, stk. 3 
3. Ved udarbejdelsen af rapporterne tages der hensyn 
til de målsætninger, der er opstillet i bilag I til denne 
beslutning, og til bestemmelserne i artikel 2, stk. 4, i 
Rådets afgørelse 90/221/Euratom, EØF, og det 
vurderes, om der ved programmets gennemførelse er 
taget højde for de seks væsentlige hensyn, der er 
omhandlet i bilag II til afgørelse 90/221/Euratom, EØF. 
Artikel 6 
1. Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af 
programmer. Den bistås af et udvalg, der består af 
repræsentanter for medlemsstaterne, i det følgende 
benævnt »udvalget«, og som har Kommissionens repræ­
sentant som formand. 
2. I de kontrakter, Kommissionen indgår, angives 
parternes rettigheder og forpligtelser, herunder regler for 
formidling, beskyttelse og udnyttelse af forskningsresul­
taterne, i overensstemmelse med de i medfør af Trakta­
tens artikel 130 K, stk. 2, vedtagne bestemmelser og i 
påkommende tilfælde procedurer for uddannelse og 
evaluering. 
3. Ved programmets start opstilles et arbejdsprogram, 
som regelmæssigt tages op til revision, med angivelse af 
målene og den type projekter, der skal gennemføres, 
samt de økonomiske bestemmelser, der skal vedtages i 
denne forbindelse. Kommissionen udarbejder indkal­
delsen af projektforslag eller udbud på grundlag af 
arbejdsprogrammet. 
Nr. C 76/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21.3.91 
Artikel 6, stk. 3a 
(nyt) 
3a. Kommissionen udarbejder en årlig rapport om 
programmets udvikling og resultater. Denne rapport 
forelægges Rådet og Europa-Parlamentet. 
Artikel 8 
Den i artikel 7 fastsatte procedure anvendes i forbindelse 
med: 
— opstilling og ajourføring af det i artikel 6, stk. 3, 
omhandlede arbejdsprogram 
— indholdet af indkaldelser af forslag efter bilag III 
— vurderingen af de i bilag III, punkt 2, omhandlede 
projekter samt af beløbet for Fællesskabets anslåede 
bidrag til disse projekter, når de henhører under den 
i bilag III, punkt 4, omhandlede generelle procedure, 
og når beløbet overskrider 5 mio. ECU 
— ikke-EF-organisationers og -virksomheders deltagelse 
i projekter, jf. artikel 10 
— enhver tilpasning af den omtrentlige fordeling af 
midlerne som anført i bilag II — de foranstaltninger, der skal træffes for at evaluere 
programmet og de projekter, der er indgivet i 
henhold til den exceptionelle procedure 
— ledsageforanstaltninger og ordninger vedrørende 
formidling, beskyttelse og udnyttelse af forskningsre­
sultaterne, fremme af grundforskningen, forskerud­
dannelsen og den teknologiske evaluering, der 
udføres under programmet. 
— de i bilag III, punkt 2, omhandlede samordnede 
aktioner. 
Artikel 10, 2. 3. og 4. afsnit 
Hvis samarbejdet med tredjelande og internationale 
organisationer om målene for dette program indebærer 
juridiske forpligtelser mellem Fællesskabet og de berørte 
tredjeparter, er Kommissionen, i overensstemmelse med 
Traktatens artikel 130 N, bemyndiget til at forhandle de 
internationale aftaler, hvori de nærmere bestemmelser 
for samarbejdet fastlægges. 
Der vil blive lagt stor vægt på samarbejde med EFTA-
lande og europæiske lande, som ikke er medlemmer af 
Det Europæiske Fællesskab. I overensstemmelse med de 
retningslinjer, der er udarbejdet af Rådet og Europa-
Parlamentet under samrådet forud for vedtagelsen af det 
tredje rammeprogram inden for forskning og teknologisk 
udvikling. 
Der kan kun indledes forhandlinger om sådanne interna­
tionale aftaler med tredjelande, som allerede har indgået 
en aftale med Fællesskabet, hvori der udtrykkeligt 
henvises til forskning og teknologisk udvikling eller 
fremskridt på det videnskabelige område som et af 
målene for samarbejdet. 
Indgåelse af sådanne internationale aftaler vedtages efter 
fremgangsmåden i Traktatens artikel 130 Q, stk. 2. 
21. 3.91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 76/11 
BILAG I 
DE VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE MÅL 
Bilag I, indledning, 3. afsnit 
Modelforskning er et horisontalt forskningsområde, der skal gennemføres, for at forbedre kontrollen med 
de pågældende processer og for at de teknologiske strategier for energibesparelse kan bedømmes; 
Bilag I, område 1, 2. afsnit 
Den strategiske betydning af energieffektivitet både på udbuds- og efterspørgselssiden og af de vedvarende 
energikilder for begrænsning af energiproduktionens og energiudnyttelsens skadelige virkning på miljøet vil 
blive vurderet ved hjælp af modeller, og hovedvægten vil blive lagt på emission af drivhusgasser, navnlig 
CO2. Der vil blive fremlagt en række energipolitiske muligheder, hvori der tages hensyn til forskellige 
scenarier for begrænsning af CO2. Den globale situation skal inddrages i disse analyser, da tredjelandene 
og navnlig de østeuropæiske lande kommer til at spille en stadig større rolle på miljøområdet og med 
hensyn til drivhuseffekten. 
Bilag t, område 2, 1. afsnit 
Idet de aktioner, der allerede er indledt i forbindelse med JOULE-programmet, udvikles og udvides, er 
formålet med denne forskning at opnå en optimal energiproduktion fra fossile energikilder og begrænse de 
skadelige miljøpåvirkninger, som skyldes den omfattende brug af fossile brændstoffer. Der er planlagt to 
hovedaktivitetsområder. Det første omfatter forsøgsarbejde inden for avancerede teknologier til energi­
fremstilling og det andet CC>2-binding og udvikling af brændstofmodellering. Der vil blive foretaget 
teknisk-økonomiske vurderinger og en vurdering af miljøvirkningerne og de deraf følgende foranstalt­
ninger til afbødning heraf, og samtidig vil der blive udviklet geofysiske metoder og hjælpemidler. På 
grundlag af resultaterne af disse teknisk-økonomiske vurderinger vil der blive foretaget yderligere forsøgs­
arbejde med de mere lovende energiproduktionssystemer, hvis nyttevirkning og muligheder for 
CC>2-indfangst er stor. Desuden vil der blive gjort forsøg med bortskaffelse af CO2. 
Bilag I, område 2, 2. afsnit 
Målet er at give energiproduktion på grundlag af fossile energikilder større nyttevirkning ved hjælp af 
avancerede teknologier. Både det teoretiske arbejde og forsøg skal gå ud på at fastslå disse avancerede 
teknologiers gennemførlighed og omkostninger, dvs. omkostninger pr. produceret kWh og kapitalomkost­
ninger. Arbejdet skal bidrage til udvikling af et højeffektivt omdannelsessystem herunder forbrændingssys-
temer med fluidiceret leje til elektricitetsfremstilling af fossile brændstoffer. Dette system skal bestå af 
multikredsløb og have en potentiel nyttevirkning på 50 % eller derover i modsætning til de nuværende 
38 %, således at drivhusgasemissionerne pr. produceret kWh kan formindskes, og der kan kompenseres for 
energitab og udgifter i forbindelse med emissionernes begrænsning til det mindst mulige. Det skal derfor 
undersøges, om der kan udvikles forbrænding af fossilt brændstof med recirkulation af oxygen og CO2, da 
dette kan få indflydelse på energinyttevirkningen og emissionsbegrænsningen. 
Bilag I, område 2, 3. afsnit 
Formålet er at begrænse emissionen ved indfangst og regelmæssig bortskaffelse af forurenende stoffer. 
Dette arbejde består af to elementer: For det første teknisk og økonomisk vurdering, og modelarbejde samt 
tekniske undersøgelser med henblik på at begrænse emissionerne fra energiproduktionssystemer, der 
benytter fossilt brændsel, og emissionerne fra fremstilling af metanol og hydrogen på grundlag af fossile 
brændstoffer. Dette arbejde kan også være relevant for forskning i og udvikling af passende teknikker til 
reduktion af emissioner fra kraftværker baseret på fossilt brændsel og fra olieraffinaderier. For det andet 
udvikling af sikker og geologisk stabil anbringelse af CO2 i nye reservoirer eller udtømte eller stadig benyt­
tede olie- og gasfelter. Dette indebærer forskning i CCVs og de mineralske materialers virkning på 
hinanden i de geologiske aflejringer. Oplagring af C02 på havbunden og problematikken omkring place­
ringen af store energiproducerende virksomheder, for så vidt angår mulighed for oplagring, genanvendelse 
og konditionering af CO2 vil også blive undersøgt. Til støtte for denne del af programmet vil der blive 
udviklet avancerede geofysiske metoder og hjælpemidler, hvormed opbevaringen af C02 kan vurderes, og 
hvormed carbon-hydridprospektering og reservoir-teknisk arbejde kan udføres. Våd adskillelse, absorbe­
ring eller andre metoder, hvormed CO2 kan udskilles fra fossile brændstoffer røggasser og derefter bindes, 
vil også blive undersøgt. 
Nr. C 76/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 3.91 
Bilag I, område 2, afsnit 3 a 
(nyt) 
Forsknings- og udviklingsaktioner på området carbonhydrider vil blive fortsat med vægten lagt på teknolo­
gier til opdagelse, vurdering og udnyttelse af nye områder og slutanvendelse af brændstofferne. 
Bilag I, område 3, 1. afsnit 
Formålet er at fremskynde det tekniske beredskab og bane vejen for, at de mest lovende tekniske mulig­
heder hurtigt kan integreres på markedet. Blandt de særlige mål er ved en samlet, systematisk indsats at 
forøge sol-, vind-, vandkraft-, bølge- og tidevands- samt geotermiske og biomassesystemers omdannelsesef-
fektivitet, formindske deres omkostninger og gøre dem mere attraktive for udviklingsvirksomhederne, in­
dustrien og forbrugerne. 
Bilag I, område 3, 2. afsnit 
Formålet er at bidrage til konstruktionsprincipper for indbygning af solenergielementer og solceller i gamle 
og nye bygninger. Forskningen skal stile mod størst mulig brug af solstråling og udetemperatur til opvarm­
nings- og energiformål i disse bygninger, hvorved beboerne får bedre leve- og arbejdsvilkår, og anvendelse 
af rentable byggeelementer; hertil anvendes både nye og traditionelle materialer. 
Bilag I, område 3, 3. afsnit 
Hovedvægten skal desuden ligge på videreudvikling af passive solkomponenter, elementer til varmeop­
lagring og udvikling og indbygning af solceller og solmoduler. Udvikling af konstruktionsprincipper og 
pilotsystemer skal indgå i et forsøg på at udvikle og stimulere brugen af solteknologi i nye og renoverede 
bygninger og udnyttelse af ny teknologi i forbindelse med byggeri i det hele taget i overensstemmelse med 
de forslag om normer, der skal indføres i byggevedtægter og byplanlægningsbestemmelser. 
Bilag I, område 3, 4. afsnit 
Formålet er at udvikle de vedvarende energikilder, så de i fremtiden kan benyttes til omfattende fremstil­
ling, f.eks. ved hjælp af solkraftværker, vindmøller, bølgeenergisystemer, tidevandsenergisystemer og 
varme- og kraftanlæg baseret på biomassebrændstoffer og organisk affald, foruden miljøvenlige og sikre 
oplagrings- og støttesystemer som f.eks. hydrogen udvundet ved hjælp af solenergi. 
Bilag I, område 3, 5. afsnit 
For at nedsætte omkostningerne yderligere skal der forskes med henblik på store MW-vindmøller, hvis 
størrelse og teknologi optimeres. Dette omfatter udvikling af nye materialer og komponenter, f.eks. mølle­
vinger af kompositmateriale, konstruktionskriterier og i sidste instans en række nye pilotsystemer, som kan 
anvendes til energifremstilling i stor målestok på land og offshore. Der skal desuden foretages en sammen­
lignende vurdering af omkostningerne, udbyttet, miljøpåvirkning af de to forskellige former for store vind­
møller (over 1 MW). 
21.3.91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 76/13 
Bilag I, område 3, 6. afsnit 
Solcellesystemer med tilhørende komponenter skal ved hjælp af forskningen optimeres og tilsluttes elektri­
citetsnettet. Der vil blive lagt vægt på yderligere forbedring af solcellernes effektivitet og omkostninger. 
Arbejdet med termisk solenergi, bølgeenergi og tidevandsenergi vil blive tilrettelagt således, at disse energi­
kilders enorme potentiel hurtigst muligt kan blive udnyttet. Der vil blive foretaget indgående analyser af 
kombineret brug af forskellige vedvarende energisystemer på fremtidens kraftværker. 
Bilag I, område 3, afsnit 7a 
(nyt) 
Biomasse 
Formålet er at fremme udviklingen af energi fra biomasse gennem forbedring af teknikkerne til fremstilling, 
omdannelse og udnyttelse heraf, herunder forsøg med autonome regionale energisystemer. Der vil blive 
sørget for koordinering med de aktioner, der gennemføres i forbindelse med særprogrammet for forskning 
inden for landbrug og agroindustri. Denne koordinering vil ske gennem integrerede projekter, som kombi­
nerer målsætningerne i de to programmer, og som er godkendt af de respektive rådgivende udvalg. 
Bilag I, område 3, 8. afsnit 
Det vigtigste formål er at udvælge et forsøgsområde og derefter udvikle en europæisk prototype på et 
system, der benytter varme, tørre klippeformationer. Når forsøgsområdet er udvalgt, og der er sket en 
tilfredsstillende evaluering af resultaterne, bliver den vigtigste opgave at skabe og styre et kunstigt reservoir, 
der bygger på naturlige sprækkedannelser i grundfjeldet. De videnskabelige undersøgelser skal især gælde 
lokalisering af sprækker, mikroseismik, reservoirudvikling og vands og klippers påvirkning af hinanden. 
Bilag I, område 3, 10. afsnit 
Desuden vil Europas dybdegeologi blive undersøgt for at få bedre forståelse af de processer, der har ført til 
dannelse af biotermiske reservoirer og carbonhydridreservoirer. Man vil herved få større viden om de dybe­
religgende jordlags strukturer i Europa og om de kræfter, der har dannet dem. Seismisk reflektion og 
elektromagnetiske undersøgelser vil udgøre hovedmetoderne i denne undersøgelse. Andre geofysiske og 
geokemiske metoder vil om nødvendigt blive integreret. 
Bilag I, område 4, 4. afsnit 
Desuden vil der fortsat blive forsket i ren og energibesparende produktion af hydrogen og methanol ved 
hjælp af SOFC-baserede teknologier med henblik på at spare 40 % elektricitet for hydrogens vedkom­
mende. Industrielle elektrokemiske reaktorer til fremstilling af kemiske forbindelser eller til behandling af 
spildevand ved hjælp af elektrolyse og oxidering vil også blive overvejet. 
Bilag I, område 4, 5. afsnit 
Målet er at udvikle og forbedre teknologier og modelleringsværktøj, der menes at kunne få afgørende 
betydning for varme- og elektricitetsbesparelser og for forureningsbegrænsning. Disse teknologier skulle 
kunne medføre energibesparelser på 20 til 25 % i nyt udstyr, bygninger og processer. 
Nr. C 76/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 3.91 
Bilag I, område 4, 6. afsnit 
På grundlag af den igangværende forskning i energibesparelser i industrien er der blevet fastsat nye mål. 
Navnlig skal procesintensificering og procesintegration udvides til at omfatte miljøaspekter. Som følge 
heraf er følgende prioriteter blevet opstillet i nøje samarbejde med industrien: drift af anlæg, f.eks. 
adskillelsesteknikker, varmevekslere, procesintensificering, og kemiske reaktorer, procesintegration med 
energibesparelser og nedsat forurening til følge, energiomdannelsesudstyr som katalytisk forbrænding og 
varmepumper til opvarmning og afkøling. Det sidste emne berører også problemet med CFC-emissioner og 
elektricitetsbesparelser. 
Bilag I, område 4, 7. afsnit 
Forskningen i energibesparelser i bygninger vil især omfatte passiv køleteknologi med henblik på at 
nedsætte elektricitetsforbruget i forbindelse med afkøling, navnlig i sydeuropæiske lande. Nye dagslys­
teknikker, som skal nedsætte behovet for belysning og afkøling, vil også blive udviklet. Arbejdet med 
varmepumper skal for fremtiden dreje sig om integration af katalytiske forbrændingsovne og billige, 
kompakte varmevekslere. Aerogelforskningen skal omfatte udvikling af højisolerede og gennemsigtige 
ruder med tilpasningsmuligheder. Luftstyringssystemer i bygninger er et nyt emne, som også vil blive taget 
op. De potentielle energibesparelser og den heraf følgende begrænsning af drivhusgasemissionerne gennem 
nye og bedre teknologier i husholdningen er kendte, og forskningen og udviklingen vil blive rettet 
herimod. 
Bilag I, område 4, afsnit 7a 
(nyt) 
Der lægges særlig vægt på normalisering af konstruktionsformer, i hvilke der anvendes passiv solenergi, og 
som muliggør betydelige energibesparelser. Endvidere har programmet til formål at forbedre teknologien i 
husholdningssektoren, dels til fremme af energibesparelser og dels med henblik på en betydelig begræns­
ning af emissioner af gas, der forstærker drivhuseffekten. 
Bilag I, område 4, 8. afsnit 
Formålet er at udvikle avancerede teknologier, der kan føre til ren transport med ren energinyttevirkning. 
Dette område, hvori industrien er stærkt involveret, drejer sig om forskning på kort, mellemlang og lang 
sigt og omfatter både forbrændingsmotorer og elektriske køretøjer, der drives af brændselsceller og batte­
rier. Supplering af industri- og materialeteknologiprogrammernes transportaktiviteter vil blive sikret 
gennem integrerede projekter. 
21.3.91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 76/15 
BILAG II 
OMTRENTLIG FORDELING AF MIDLERNE 
Tidsrummet 1990 til 1994 
% 
Område 1: Modellering og strategianalyse 5—7 
Område 2: Energiproduktion med minimal emission 10—30 
på grundlag af fossile energikilder 
Område 3: Vedvarende energikilder 30—40 (') 
Område 4: Energiudnyttelse og energibesparelse 30—40 (') 
Fordelingen mellem de forskellige områder udelukker ikke den mulighed, at projekter kan dække flere 
områder. 
(') Medregnet integrerede projekter. 
BILAG III 
NÆRMERE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFØRELSE OG VIDEREFORMID­
LING OG UDNYTTELSE AF RESULTATERNE 
Punkt la 
(nyt) 
1. I forbindelse med denne beslutning defineres delprogrammer og projekter til gennemførelse af 
programmet som fælles forsknings- og teknologiske udviklingsaktioner, som skal bidrage til udvikling af 
nye energimuligheder, som er både økonomisk levedygtige og miljøvenlige, herunder energibesparende 
teknologier. 
2. Der kan ydes finansiel støtte fra EF til 
a) teknologiske projekter: projekter med henblik på før nogen form for industriel udvikling at under­
søge, strukturere og afprøve nye ideers tekniske anvendelighed, 
b) strategiske vidennet: projekter hvorigennem der via internationalt samarbejde udvikles nye grundvi­
denområder, der sandsynligvis vil føre til industriel forskning. 
3. Der kan inden for dette program under ingen omstændigheder ydes finansiel, støtte fra EF til fremme af 
energiteknologiprojekter som defineret i artikel 2, i forordning (EØF) nr. 2008/90. 
Nr. C 76/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 3.91 
Punkt 2, 4. afsnit 
De samordnede aktioner er defineret i finansforordningens artikel 92. 
Punkt 3, 2. afsnit 
Fysiske eller juridiske personer, der er etableret i lande, der har indgået samarbejdsaftaler med Fællesskabet 
om teknisk-videnskabeligt samarbejde, kan, såfremt det indebærer gensidige fordele, deltage i de projekter, 
der iværksættes som led i dette program. Sådanne kontrahenter modtager ikke finansiel støtte fra Fælles­
skabet i henhold til rammeprogrammet. De bidrager til de generelle administrationsomkostninger. 
Punkt 4, afsnit 2a 
(nyt) 
Kommissionen afgør i hvert enkelt tilfælde, om programmet eller dele deraf kan forvaltes af organisationer 
eller institutioner uden for Kommissionen, og den uddelegerer arbejdet i overensstemmelse hermed. 
Punkt 4, 5. afsnit 
Den exceptionelle procedure indledes efter den første indkaldelse af forslag og skal afsluttes inden den 
generelle procedure, så det er muligt nøjagtigt at afgøre, hvor stort et beløb der er til rådighed for Fælles­
skabets finansielle deltagelse i de projekter, der udvælges på grundlag af den sædvanlige procedure. Afslut­
ningsdatoen for den særlige procedure offentliggøres hvert år i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Punkt 4, 6. afsnit 
Beløbet for Fællesskabets finansielle deltagelse i det samlede antal projekter, der udvælges på grundlag af 
den særlige procedure, fastsættes hvert år under hensyntagen til de udvalgte projekter og ud fra meget 
strenge kvalitetskriterier. Beløbet må under ingen omstændigheder overskride 10 °/o. 
Punkt 4a 
(nyt) 
4a. I forbindelse med udvælgelsen vurderer Kommissionen i første række de projekter, der indgår i eller 
kan samordnes med regionale energiprogrammer.