Særberetning EU’s politiske initiativer 
og finansielle støtte til 
integration af romaerne: 
Der er gjort betydelige 
fremskridt i de sidste ti år, 
men der er brug for en 
yderligere praktisk indsatsDA 2016  nr. 14
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET

DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
Kontakt:  eca.europa.eu/da/Pages/ContactForm.aspx
Websted:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2016
Print ISBN 978-92-872-5351-4 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/278253 QJ-AB-16-018-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-5316-3 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/403795 QJ-AB-16-018-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-5349-1 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/00922 QJ-AB-16-018-DA-E
© Den Europæiske Union, 2016
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
EU’s politiske initiativer 
og finansielle støtte til 
integration af romaerne: 
Der er gjort betydelige 
fremskridt i de sidste ti år, 
men der er brug for en 
yderligere praktisk indsats
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2016  nr. 14
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner vedrø -
rende specifikke EU-budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. Med henblik på at opnå maksimal effekt udvælger og 
udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til forvaltningens resultat -
opnåelse eller regeloverholdelsen, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den 
politiske og offentlige interesse.
Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling II — der ledes af Henri Grethen, medlem af Revisionsretten — 
hvis speciale er udgiftsområderne strukturpolitikker, transport og energi. Revisionsarbejdet blev ledet af Henri Grethen, 
medlem af Revisionsretten, med støtte fra kabinetschef Marc Hostert. Revisionsholdets kernegruppe bestod af ledende 
administrator Emmanuel Rauch og revisorerne Naiara Zabala Eguiraun, Aino Nyholm og Zhivka Kalaydzhieva. Sproglig 
bistand: Richard Moore.
03
 Indhold
Punkt
 Glossar
I-VII  Resumé
1-14  Indledning
1-3 Romabefolkningen
4-8 Retlige og politiske rammer
9-12  Hvordan yder EU finansiel støtte til foranstaltninger til integration af romaer?
13-14  Andre europæiske og internationale organisationers rolle i forbindelse med integration af romaer
15-26  Revisionens omfang og mål
27-120  Bemærkninger
27-56  Der er gjort fremskridt med hensyn til strategierne på EU-niveau og i medlemsstaterne, men de 
fleste forbedringer kom for sent til at få effekt i programperioden 2007-2013
29-40  EU’s politiske initiativ vedrørende romaernes integration blev vedtaget i 2011, efter EU-udvidelserne 
i 2004 og 2007
41-56  Fremskridt på medlemsstatsniveau: De nationale strategier for integration af romaer var vedtaget, men der 
var stadig mangler
57-94  På samhørighedsområdet får foranstaltninger til integration af romaer mere opmærksomhed 
i perioden 2014-2020 end i perioden 2007-2013
59-65  Trods manglende omtale i retsgrundlaget for 2007-2013 var integration af romaer nævnt i de udvalgte 
medlemsstaters OP’er
66-83  Det større fokus på romaspørgsmål på EU-niveau er afspejlet i ESI-fondenes ramme for 2014-2020
84-94  Overvågningsværktøjerne på OP-niveau i programperioden 2007-2013 var ikke velegnede til at måle 
resultaterne af foranstaltninger til integration af romaer
04 Indhold 
95-120  De fleste projekter blev gennemført som planlagt, men kriterierne for bedste praksis i forbindelse 
med romaernes integration blev ikke altid anvendt, og det var svært at overvåge projekternes 
resultater
96-100  Alle de undersøgte projekter var i overensstemmelse med OP’ernes mål, men udvælgelsesprocedurerne 
havde ikke specifikt fokus på projekter vedrørende romaernes integration
101-102  Projekterne var generelt blevet gennemført som planlagt
103-115  Bedre hensyntagen til romaspecifikke kriterier såsom de fælles grundlæggende principper for romaernes 
integration lader til at have bidraget positivt til projekternes resultater
116 -120  Vanskeligheder med at indsamle oplysninger om romaerne gjorde det sværere at vurdere resultaterne for 
perioden 2007-2013
121 – 133 Konklusioner og anbefalinger
 Bilag I  — Undersøgte operationelle programmer
 Bilag II  — Forvaltningsorganerne for strukturfondene i de besøgte medlemsstater
 Bilag III  — De fælles grundlæggende principper for romaernes integration
 Kommissionens svar
05
 Glossar
Bemyndiget organ : Et bemyndiget organ er ethvert offentligt eller privat organ eller enhver offentlig eller privat 
tjeneste, der handler under en forvaltningsmyndigheds ansvar eller udfører opgaver på dennes vegne i forhold til 
støttemodtagere, der gennemfører operationer.
De europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) : De europæiske struktur- og investeringsfonde 
(ESI-fondene) anvendes af Unionen til at mindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer 
og hjælpe de mindst begunstigede områder med at indhente de øvrige. Fondene er etableret på grundlag af 
artikel 174 i TEUF og bidrager til at opfylde målet om at styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed.
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) : Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) 
har til formål at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Den Europæiske Union ved at udligne de 
største regionale skævheder gennem finansiel støtte til etablering af infrastruktur og produktive investeringer 
i jobskabelse, hovedsagelig rettet mod virksomheder.
Den Europæiske Socialfond (ESF) : Den Europæiske Socialfond (ESF) har til formål at styrke den økonomiske og 
sociale samhørighed i Den Europæiske Union ved at forbedre beskæftigelsen og jobmulighederne (navnlig gennem 
uddannelsesforanstaltninger), befordre et højt beskæftigelsesniveau og skabe flere og bedre job.
Forhåndsbetingelser : Forhåndsbetingelser er kriterier fastsat i partnerskabsaftaler, der betragtes som nødvendige 
forudsætninger for, at den EU-støtte, partnerskabsaftalerne omfatter, anvendes effektivt og produktivt. Når 
medlemsstaterne udarbejder EFRU-, Samhørighedsfonds- og ESF-OP’er i programperioden 2014-2020, skal de 
vurdere, om disse betingelser er opfyldt. Hvis de ikke er opfyldt, skal der udarbejdes handlingsplaner for at sikre, at 
de er opfyldt senest den 31. december 2016.
Forskelsbehandling : Direktiv 2000/43/EF definerer to typer forskelsbehandling:
 ο Der er tale om  direkte forskelsbehandling , når en person på grund af race eller etnisk oprindelse behandles 
ringere end en anden bliver, er blevet eller ville blive behandlet i en tilsvarende situation.
 ο Der er tale om  indirekte forskelsbehandling , hvis en tilsyneladende neutral bestemmelse, betingelse eller 
praksis vil stille personer af en bestemt race eller etnisk oprindelse særlig ufordelagtigt i forhold til andre 
personer, medmindre den pågældende bestemmelse, betingelse eller praksis er objektivt begrundet i et 
legitimt mål, og midlerne til at opfylde det er hensigtsmæssige og nødvendige.
Forvaltningsmyndighed : En forvaltningsmyndighed er en national, regional eller lokal offentlig myndighed 
(eller ethvert andet offentligt eller privat organ), der af en medlemsstat er udpeget til at forvalte et operationelt 
program. Forvaltningsmyndighedens opgaver omfatter udvælgelse af projekter til finansiering, overvågning af 
projektgennemførelsen og rapportering til Kommissionen om finansielle aspekter og opnåede resultater.
Fælles grundlæggende principper : De fælles grundlæggende principper er 10 kriterier, der skal sikre, at 
initiativer til integration af romaer giver gode resultater. Disse principper blev drøftet på det første møde i den 
europæiske platform for romaernes integration, der blev afholdt i Prag i 2009. Derefter blev de vedlagt som bilag til 
konklusionerne fra et møde i Rådet for Beskæftigelse, Socialpolitik, Sundhed og Forbrugerpolitik den 8. juni 2009.
06 Glossar 
Ikke-statslig organisation (NGO) : Begrebet ikke-statslig organisation (NGO) bruges om en række forskellige 
organisationer, som typisk har følgende fælles karakteristika:
 ο De er ikke oprettet med henblik på profit. Selv om de kan have lønnede ansatte og beskæftige sig med 
indtægtsgivende aktiviteter, udlodder de ikke overskud til deres medlemmer
 ο Der er tale om frivillige borgergrupper
 ο De skal have en vis grad af formel eller institutionel struktur (f.eks. vedtægter eller et andet regulerende 
dokument, der beskriver deres opgaver, målsætninger og virkeområde), da de skal stå til ansvar over for deres 
medlemmer og donorer
 ο De er uafhængige, især af regeringer, offentlige myndigheder, politiske partier og erhvervsorganisationer.
Institutionel forskelsbehandling : Forskelsbehandling, der er blevet rodfæstet i organisatoriske strukturer og 
procedurer.
Landespecifikke henstillinger : Landespecifikke henstillinger er henstillinger vedrørende strukturelle 
udfordringer, som det er hensigtsmæssigt at imødegå med flerårige investeringer, der hører direkte under ESI-
fondenes anvendelsesområde som fastsat i de fondsspecifikke forordninger. De vedtages af Kommissionen 
i overensstemmelse med artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions 
funktionsmåde.
National strategi for integration af romaer : Kommissionen bad alle medlemsstater med en romabefolkning 
om at udarbejde en national strategi for integration af romaer for perioden 2011-2020 eller, hvis der allerede 
fandtes en strategi, om at tilpasse den med henblik på at opfylde EU’s mål for romaernes integration ved hjælp 
af målrettede aktioner og tilstrækkelig finansiering (nationale midler, EU-midler mv.). Disse strategier skulle også 
foreslå løsninger, der kan fjerne de nuværende hindringer for en mere effektiv udnyttelse af EU-midlerne og skabe 
grundlag for en effektiv kontrolmekanisme, der kunne sikre konkrete resultater til fordel for romaerne. Nogle 
medlemsstater har ikke en egentlig national strategi for integration af romaer, men har i stedet et sæt samordnede 
politikforanstaltninger.
Nationalt romakontaktpunkt : Det nationale romakontaktpunkt er en national myndighed, hvis rolle er at 
koordinere udviklingen og gennemførelsen af den nationale strategi for integration af romaer/et sæt samordnede 
politikforanstaltninger.
Operationelt program (OP) : Et operationelt program opstiller en medlemsstats prioriteter og specifikke 
målsætninger og angiver for en given periode (normalt syv år), hvordan midlerne (EU-midler samt national offentlig 
og privat medfinansiering) vil blive anvendt til at finansiere projekter. Projekterne skal bidrage til at opfylde et antal 
målsætninger, der er fastsat for OP’ets prioritetsakse. Der findes OP’er for hver af fondene på samhørighedsområdet 
(EFRU, Samhørighedsfonden og ESF). Et OP udarbejdes af medlemsstaten og skal godkendes af Kommissionen, før 
der kan udbetales midler fra EU-budgettet. OP’er kan kun ændres i løbet af perioden, hvis parterne er enige om det.
Output : Det, der produceres eller opnås med de ressourcer, der tildeles en intervention (f.eks. udbetaling af tilskud 
til landmænd, afholdelse af kurser for arbejdsløse, anlæggelse af en vej i et udviklingsland).
Resultat : De umiddelbare ændringer, der indtræffer for de direkte adressater, når deres deltagelse i en intervention 
er afsluttet (f.eks. bedre adgangsforhold takket være en nyanlagt vej eller arbejdsløse, der har fundet et job efter at 
have deltaget i et kursus).
07 Glossar 
Segregation/Desegregation :
 ο Segregation  forårsages af en række faktorer, herunder diskriminerende handlinger samt økonomiske 
og demografiske mekanismer. Segregation er kendetegnet ved, at medlemmerne af en marginaliseret 
befolkningsgruppe er fysisk og socialt adskilt fra medlemmerne af ikke-marginaliserede grupper, og at der er 
ulige adgang til gængse og inklusive tjenesteydelser af høj kvalitet.
 ο Desegregation  bruges som betegnelse for tiltag, der skal fjerne segregation. Desegregationsforanstaltninger 
skal fastsætte betingelserne for lige adgang til tjenesteydelser af høj kvalitet inden for uddannelse, boliger, 
beskæftigelse, sundhed og andre relevante områder.
Social inklusion : En proces, der forbedrer enkeltpersoners og gruppers muligheder for at deltage i samfundet.  
Formålet med social inklusion er at sætte fattige og marginaliserede personer i stand til at udnytte de spirende 
globale muligheder. Social inklusion sikrer, at alle mennesker har indflydelse på de beslutninger, der påvirker deres 
liv, og at de har lige adgang til markeder og tjenesteydelser samt politiske, sociale og fysiske rum.
08
 Resumé
I
Romaerne i Europa har været udsat for diskrimination lige siden deres ankomst til de områder, der i vore dage 
udgør Den Europæiske Union. I dag er romabefolkningen EU’s største etniske mindretal, som skønnes at udgøre 
6,2 millioner mennesker, der for det meste er marginaliserede. I de medlemsstater, der har den højeste koncentra -
tion af romaer, er mellem 15 og 20 % af skoleeleverne og de nytilkomne på arbejdsmarkedet romaer.
II
Hovedparten af EU’s finansielle støtte til social inklusion, herunder foranstaltninger til integration af romaer, ydes 
gennem Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF). Det er ikke 
registreret, hvor stort et beløb der specifikt går til initiativer til integration af romaer. Det fremgår imidlertid af 
medlemsstaternes planlægningsdokumenter, at der er blevet øremærket ca. 1,5  milliarder  euro til socioøkonomisk 
integration af marginaliserede samfund såsom romaerne i programperioden 2014-2020. Der foreligger ikke tilsva -
rende vejledende tal for 2007-2013.
III
I forbindelse med vores revision vurderede vi, om EU’s politiske initiativer og finansielle støtte via EFRU og ESF 
havde bidraget effektivt til integration af romaer. Vi undersøgte navnlig:
— om EU’s og medlemsstaternes romastrategier gjorde det muligt at anvende EFRU- og ESF-midler effektivt til 
foranstaltninger til integration af romaer i de to programperioder
— om EFRU- og ESF-rammerne i de to programperioder var udformet, så de gjorde det muligt at yde effektiv støt -
te til foranstaltninger til integration af romaer
— om de projekter, der blev gennemført under EFRU og ESF i programperioden 2007-2013, havde bidraget effek -
tivt til integration af romaer.
Revisionsarbejdet blev udført i Kommissionen og i fire medlemsstater (Bulgarien, Spanien, Ungarn og Rumænien) 
og dækkede perioden fra 2007 til 2015.
09 Resumé 
IV
Vi konstaterede, at Kommissionen har gjort betydelige fremskridt med hensyn til at udforme EU’s politiske initi -
ativer vedrørende romaernes integration, og at alle de besøgte medlemsstater i 2012 havde udviklet en national 
strategi for integration af romaer, men at dette var sket for sent til at få effekt på udformningen af de operationelle 
programmer (OP’er) under EFRU og ESF og på projektudvælgelsen i programperioden 2007-2013. Der var stadig en 
række mangler i forbindelse med disse nationale strategier. For det første angav de ikke, hvor meget det vil koste at 
gennemføre de foreslåede foranstaltninger til integration af romaerne. De viste heller ikke, hvor mange midler der 
er til rådighed til sådanne foranstaltninger fra det nationale budget og — via EFRU og ESF — fra EU-budgettet. For 
det andet var der ikke fokus nok på bekæmpelse af forskelsbehandling og sigøjnerhad. For det tredje var der ved 
udarbejdelsen af den nationale strategi for integration af romaer i de udvalgte medlemsstater ikke altid taget hen -
syn til behovet for at sikre aktiv deltagelse fra civilsamfundsorganisationer, især repræsentanter for romasamfundet. 
Og endelig konstaterede vi, at den rolle, der skulle spilles af de nationale romakontaktpunkter, der har til opgave at 
koordinere udviklingen og gennemførelsen af de nationale strategier, somme tider var blevet undermineret af et 
mismatch mellem ressourcer og ansvar.
V
Vi konstaterede en række forbedringer med hensyn til perioden 2014-2020, f.eks. er integration af romaerne udtryk -
keligt omtalt i lovgivningen om de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene), og der er blevet indført 
en specifik finansieringsprioritet. Endvidere er medlemsstater, der har modtaget landespecifikke henstillinger 
vedrørende integration af romaer, forpligtede til at afsætte midler til at fremme integrationen. Efter vores mening 
bør både Kommissionen og medlemsstaterne dog gøre en yderligere indsats for at sikre, at disse ændringer fører til 
gennemførelse af projekter, der i højere grad bidrager til praktisk integration af romaer.
VI
De fleste af de EFRU- og ESF-projekter, som vi undersøgte under vores revision, havde opfyldt deres generelle mål, 
men ofte var målene ikke specifikt romarelaterede. Vi konkluderede også, at de projekter, der var blevet udvalgt 
og gennemført i overensstemmelse med Rådets kriterier for bedste praksis — de såkaldte fælles grundlæggende 
principper for romaernes integration — havde større sandsynlighed for at bidrage effektivt til integration af roma -
befolkningen. Endvidere konstaterede vi, at det havde været svært at overvåge resultaterne af projekterne, hoved -
sagelig fordi der manglede data om romadeltagerne, eller fordi dataene var af dårlig kvalitet. Denne mangel på 
omfattende og solide data er ikke kun et problem i relation til projekterne, men også for politikudformningen på 
EU-niveau og på nationalt niveau. Hvis der ikke handles hurtigt, vil denne situation vare ved i perioden 2014-2020.
10 Resumé 
VII
Vi fremsætter følgende anbefalinger:
Anbefaling 1
Medlemsstaterne bør i forbindelse med revision eller ændring af deres nationale strategier for romaernes 
integration:
a) angive, hvor meget det vil koste at gennemføre de foranstaltninger til integration af romaerne, der foreslås 
i strategierne. De nationale strategier bør vise, hvor mange midler der er til rådighed til sådanne foranstaltnin -
ger fra det nationale budget og — via EFRU og ESF — fra EU-budgettet. Medlemsstaterne bør også formelt 
påtage sig at sikre, at deres bestræbelser på at gennemføre foranstaltninger til integration af romaerne ikke 
bringes i fare af kortsigtede ændringer i de politiske prioriteter
b) fastsætte indikatorer og målværdier vedrørende bekæmpelse af forskelsbehandling eller, nærmere bestemt, 
sigøjnerhad. I programperioden 2014-2020 bør der i overensstemmelse med bestemmelserne i direktivet om 
etnisk ligebehandling også tages hensyn til disse indikatorer ved udformningen af de foranstaltninger under 
ESI-fondene, der tager sigte på integration af marginaliserede romasamfund
c) sikre, at civilsamfundsorganisationer med romarepræsentanter systematisk bliver hørt og inddraget i planlæg -
ningen og gennemførelsen af foranstaltninger til integration af romaerne
d) nærmere definere de nationale romakontaktpunkters rolle i forhold til de nationale strategier for romaernes 
integration og sikre, at deres beføjelser og ansvarsområder svarer til de ressourcer, de har til rådighed.
Anbefaling 2
a) Kommissionen bør i forbindelse med revision af relevante operationelle programmer sikre, at de foranstaltnin -
ger, der gennemføres under ESI-fondene, er af inklusiv karakter og indeholder bestemmelser, der tager sigte på 
at bekæmpe segregation. Segregationspraksis bør beskrives i klare vendinger og eksplicit udelukkes fra finan -
siering under ESI-fondene (ikke kun omtales i betragtningerne), og der bør i denne sammenhæng være særlig 
opmærksomhed på uddannelses- og boligprojekter. Det vil bidrage til at styrke forbindelsen mellem de lande -
specifikke henstillinger og anvendelsen af ESI-fondene
b) Kommissionen bør på møder i OP-overvågningsudvalgene gøre fuld brug af oplysningerne i de rapporter, som 
medlemsstaterne i henhold til Rådets henstilling om foranstaltninger til effektiv integration af romaerne skal 
fremlægge fra 2016, samt af de konklusioner, der kan drages på grundlag af disse oplysninger. Formålet skal 
være at sikre, at ESI-fondenes og/eller medlemsstaternes midler bruges til at tackle de svagheder, der er identifi -
ceret i rapporterne (f.eks. ved at der omfordeles midler til områder, hvor der er konstateret mangler).
11 Resumé 
Anbefaling 3
Medlemsstaterne bør i forbindelse med indkaldelser af forslag og udvælgelse af projekter anvende kriterierne for 
bedste praksis vedrørende romaernes integration (f.eks. Rådets 10 fælles grundlæggende principper). Hvor det er 
relevant, bør der iværksættes indkaldelser med henblik på at udvælge langsigtede projekter til fordel for margina -
liserede romasamfund. Og endelig bør tildelingen af midler fra ESI-fondene i videst muligt omfang gøres betinget 
af, at projekterne efter afslutningen er bæredygtige uden fortsat EU-finansiering. Disse aspekter bør også tages 
i betragtning, når de operationelle programmer for 2014-2020 ændres.
Anbefaling 4
Kommissionen bør i den næste programmeringsperiode eller ved revision af de operationelle programmer sikre, 
at de nationale strategiers mål for romaernes integration afspejles i ESI-fondenes ramme på alle operationelle 
niveauer, hvor det er relevant. I denne forbindelse bør den sikre, at der indsamles pålidelige data, så det er muligt at 
overvåge og evaluere fremskridt i de enkelte projekter og på alle forvaltningsniveauer.
Anbefaling 5
Medlemsstaterne bør supplere de fælles output- og resultatindikatorer i lovgivningen om ESI-fondene med 
romaspecifikke indikatorer, hvor det er relevant. Disse indikatorer bør tilpasses efter indikatorerne i de nationale 
strategier for romaernes integration og anvendes i forbindelse med overvågningen af de operationelle programmer 
for 2014-2020. De kunne bygge på dem, der er udviklet af Agenturet for Grundlæggende Rettigheder i 2016.
Anbefaling 6
Medlemsstaterne bør som forberedelse til den næste programperiode overveje en fælles indsats for at skabe juri -
disk sikkerhed med hensyn til anvendelse af ESF-midler til finansiering af alle foranstaltninger til social inklusion, 
uanset om disse er knyttet til beskæftigelse. En fjernelse af den juridiske usikkerhed ville gøre det lettere for med -
lemsstaterne at udnytte ESF fuldt ud til social inklusion, bl.a. i forbindelse med foranstaltninger til bekæmpelse af 
forskelsbehandling.
Anbefaling 7
Kommissionen bør overveje at foreslå ændringer af lovgivningen om ESI-fondene for at sikre, at der fra den pro -
gramperiode, der begynder i 2020, ved fordelingen af midler mellem de forskellige medlemsstater tages hensyn 
til specifikke indikatorer vedrørende social inklusion, navnlig andelen af marginaliserede grupper såsom romaer 
i befolkningen. Den bør sikre, at de yderligere ESF-midler, medlemsstaterne måtte få tildelt som følge af denne 
ændring, øremærkes til at støtte marginaliserede samfund.
Anbefaling 8
a) Med henblik på overvågning af romaernes sociale inklusion bør Kommissionen samarbejde med medlemssta -
terne om at udvikle en fælles metodologi, der sikrer, at der produceres relevante data om romabefolkningen, 
i overensstemmelse med de nationale lovgivninger og EU-lovgivningen, herunder eventuelle eksisterende 
undtagelser. Dette bør senest ske i forbindelse med forberedelsen af den næste programperiode
b) Kommissionen bør opfordre alle medlemsstaterne til i overensstemmelse med de nationale lovgivninger og 
EU-lovgivningen, herunder eventuelle eksisterende undtagelser, på omfattende vis at indsamle statistiske data 
om etnicitet inden for de næste to år. Eurostat kunne inkludere relevante spørgsmål i undersøgelser såsom 
arbejdsstyrkeundersøgelsen og i EU-statistikkerne over indkomstforhold og levevilkår.
12
 Indledning
Romabefolkningen
01 
Romafolket i Europa er efterkommere af grupper, der forlod det indiske sub -
kontinent for ca. 1 000 år siden og i det 14. århundrede begyndte at ankomme 
til de områder, der i dag udgør Den Europæiske Union. I 1450 havde romafolket 
bosat sig over det meste af Europa. I Centraleuropa var de første fordrivelser og 
udvisninger af romaer allerede begyndt på dette tidspunkt. Betegnelsen »roma« 
bruges om forskellige grupper (jf. tekstboks 1 ), som har bestemte kulturelle træk 
til fælles og alle har været udsat for vedvarende marginalisering i europæiske 
samfund.
Hvad mener vi med »roma«?
Ifølge Europarådet1 kan betegnelsen »roma« bruges om grupperne roma, sinti, kalé og beslægtede grupper 
i Europa, herunder omrejsende grupper og de østlige grupper (dom og lom), og dække den store diversitet 
i de pågældende grupper, som også omfatter personer, der betegner sig selv som sigøjnere.
Selv om disse grupper ikke har en homogen kulturel og etnisk identitet, har vi af praktiske årsager valgt at 
bruge »roma« som en samlet betegnelse for dem alle.
1 Europarådet: »Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues«, 2012.Tekstboks 1
02 
I dag er romabefolkningen det største etniske mindretal i Europa. Skønnene 
vedrørende dens størrelse varierer meget, men ligger mellem 10 og 12 millioner 
mennesker. Af disse bor ca. 6,2 millioner i EU, de fleste i de central- og østeuro -
pæiske medlemsstater. Langt de fleste romaer i Europa (80-85 %) har i dag en 
fastboende livsstil2. Romaer med en omrejsende livsstil må ikke forveksles med 
romaer, der flytter fra én EU-medlemsstat for at bosætte sig i en anden. Fi-
gur 1  viser koncentrationen af romaer i EU, kandidatlandene3 og de potentielle 
kandidatlande4.2 KOM(2011) 173 endelig af 
5. april 2011 »En EU-ramme for 
de nationale strategier for 
romaernes integration frem til 
2020«.
3 Albanien, den tidligere 
jugoslaviske republik 
Makedonien, Montenegro, 
Serbien og Tyrkiet.
4 Bosnien-Hercegovina og 
Kosovo*.
13 Indledning Figur 1Anslået romabefolkning i EU, kandidatlandene og de potentielle kandidatlande (2012)
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af data fra Europarådet.
Administrative grænser: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat
Kartografi: Eurostat - Gisco, 1/2015
0 200 400 600 800 km
EL175 000AL115 000The former Yugoslav Republic of Macedonia197 000
Kosovo*37 500ME
20 000Bosnia and Herzegovina
58 000HR35 000IT150 000SI8 500AT35 000PL32 500
DE105 000NL40 000
BE30 000
LU300
FR400 000
PT52 000IE37 500EE1 050
LV12 500
LT3 000DK2 500FI11 000
SE50 000
CY1 250MT0
EU-medlemsstater
KandidatlandePotentielle kandidatlande
Tal = Gennemsnitligt skøn over romabefolkningens størrelse
Fra 5 til 10
Fra 1 til 4,9Fra 0,4 til 0,9Under 0,4Det gennemsnitlige skøn som andel af den samlede befolkning (i %):
TR2 750 000
RO1 850 000
HU750 000
BG750 000
ES750 000
RS*600 000
SK490 000
UK225 000
CZ200 000
* Alle henvisninger til Kosovo i denne tekst, hvad enten det er til området,
institutionerne eller befolkningen, skal forstås i fuld overensstemmelsemed FN’ s Sikkerhedsråds resolution/uni00A01244 og indebærer ingen stillingtagen
til Kosovos status.
14 Indledning 
03 
Ca. fire femtedele af EU’s anslåede romabefolkning bor i de otte medlemsstater 
i tabel 1 . I de medlemsstater, der har den højeste koncentration af romaer (Bulga -
rien, Slovakiet, Rumænien og Ungarn), er mellem 15 og 20 % af skoleeleverne og 
de nytilkomne på arbejdsmarkedet romaer. Tabel 1Medlemsstater med de højeste skønnede antal romaer
MedlemsstatRomabefolkning — gennemsnitligt skøn
Mindste skøn Største skøn
Antal personerAndel af den samlede 
befolkning
Rumænien 1 850 000 8,6 % 1 200  000 2 500  000
Bulgarien 750 000 9,9 % 700 000 800  000
Ungarn 750 000 7, 5  % 500 000 1 000  000
Spanien 750 000 1,6 % 500 000 1 000  000
Slovakiet 490 000 9,0 % 380 000 600  000
Frankrig 400  000 0,6 % 300 000 500 000
Den Tjekkiske Republik 200 000 1,9 % 150 000 250 000
Grækenland 175 000 1,5 % 50 000 300 000
I alt 5 365 000 3,0 % 3 780 000 6 950 000
I alt — hele EU 6 197 100 1,2 % 4 368 700 8 025 500
NB: »I alt — hele EU« omfatter også Kroatien.
Kilde:  Europarådet: »Estimates and official numbers of Roma in Europe«, juli 2012.
15 Indledning 
05 
Artikel 10 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde fastsætter EU’s 
mål om at bekæmpe enhver form for forskelsbehandling på grund af race eller 
etnisk oprindelse ved hjælp af rådsforanstaltninger (artikel 19 i TEUF). Artikel 21 
TEUF fastsætter endvidere, at EU’s borgere har ret til at færdes og opholde sig frit 
i EU.
06 
Følgende juridiske og politiske instrumenter er også relevante i forbindelse med 
foranstaltninger til integration af romaer:
— Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder fra 20005, 
især artikel 21 om ikke-forskelsbehandling. Chartret blev juridisk bindende 
efter Lissabontraktatens ikrafttrædelse den 1. december 2009
— de to rådsdirektiver fra 2000 om ligebehandling6: direktivet om etnisk lige -
behandling, som forbyder forskelsbehandling på grund af race eller etnisk 
oprindelse på forskellige områder, og direktivet om ligebehandling på be -
skæftigelsesområdet, som indeholder bestemmelser om ligebehandling på 
arbejdspladsen.Retlige og politiske rammer
04 
EU’s traktater er det vigtigste retsgrundlag for alle EU-initiativer, der har til formål 
at fremme social inklusion generelt og integration af romaer i særdeleshed. Arti -
kel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) er særlig relevant, da den bl.a. 
beskytter rettigheder for personer, der tilhører mindretal (jf. tekstboks 2 ).
5 Den Europæiske Unions 
charter om grundlæggende 
rettigheder (EFT C 364 af 
18.12.2000, s. 1).
6 Rådets direktiv 2000/43/EF af 
29. juni 2000 om gennem -
førelse af princippet om 
ligebehandling af alle uanset 
race eller etnisk oprindelse 
(direktivet om etnisk 
ligebehandling) (EFT L 180 af 
19.7.2000, s. 22) og Rådets 
direktiv 2000/78/EF af 
27. november 2000 om 
generelle ramme -
bestemmelser om 
ligebehandling med hensyn til 
beskæftigelse og erhverv 
(direktivet om ligebehandling 
på beskæftigelsesområdet) 
(EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16).Artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union
»Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, 
retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal. 
Dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikke-forskelsbehandling, 
tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd.«Tekstboks 2
16 Indledning 
— Europa-Parlamentets og Rådets direktiv fra 2004 om EU-borgeres ret til fri 
bevægelighed7
— Rådets rammeafgørelse fra 2008 om bekæmpelse af racisme og fremmed -
had8, som fastlægger en fælles strafferetlig strategi til bekæmpelse af raci -
stisk og fremmedfjendsk tale og hadforbrydelser
— Rådets henstilling fra 2013 om foranstaltninger til effektiv integration af 
romaerne9
— Kommissionens meddelelse fra 2011 om en EU-ramme for de nationale strate -
gier for romaernes integration frem til 202010, som også fastlægger Agenturet 
for Grundlæggende Rettigheders rolle i denne forbindelse11.
07 
EU’s aktuelle politiske prioriteter med sigte på at fremme integrationen af romaer 
udspringer af Europa 2020-strategien, der blev vedtaget i 2010 og som mål har at 
skabe intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i Europa. Med henblik på at måle 
fremskridtene hen imod Europa 2020-målene blev der vedtaget fem overordnede 
mål for hele EU. Resultaterne af politikken for integration af romaerne kan poten -
tielt indvirke på tre af disse fem mål (vedrørende uddannelse12, beskæftigelse13 og 
bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse14) i medlemsstater, hvor romaer 
udgør en stor del af befolkningen.
08 
I denne beretning bruges udtrykkene »integration« og »inklusion« begge i for -
bindelse med de foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre levevilkårene 
og menneskerettighedssituationen for romaer, der bor i EU’s medlemsstater15 (jf. 
tekstboks 3 ).7 Europa-Parlamentets og Rådets 
direktiv 2004/38/EF af 29. april 
2004 om unionsborgeres og 
deres familiemedlemmers ret 
til at færdes og opholde sig frit 
på medlemsstaternes område, 
om ændring af forordning 
(EØF) nr. 1612/68 og om 
ophævelse af direktiv 64/221/
EØF, 68/360/EØF, 72/194/EØF, 
73/148/EØF, 75/34/EØF, 75/35/
EØF, 90/364/EØF, 90/365/EØF 
og 93/96/EØF (EUT L 158 af 
30.4.2004, s. 77). Navnlig 
omhandler artikel 6 og 7 
henholdsvis retten til ophold 
i indtil tre måneder og retten 
til ophold i mere end tre 
måneder.
8 Rådets rammeafgørelse om 
bekæmpelse af visse former 
for og tilkendegivelser af 
racisme og fremmedhad ved 
hjælp af straffelovgivningen.
9 Rådets henstilling af 
9. december 2013 om 
foranstaltninger 
i medlemsstaterne til effektiv 
integration af romaerne 
(EUT C 378 af 24.12.2013, s. 1).
10 KOM(2011) 173 endelig.
11 Agenturet for Grundlæggende 
Rettigheder har følgende 
opgaver med hensyn til de 
nationale strategier for 
romaernes integration: a) at 
bistå EU-institutionerne med 
ekspertise, b) at indsamle data 
og c) at samarbejde med 
medlemsstaterne om at 
udforme værktøjer, der kan 
dokumentere de fremskridt, 
der er gjort.
12 På uddannelsesområdet skal 
skolefrafaldet reduceres til 
under 10 %, og mindst 40 % af 
de 30-34-årige skal have en 
videregående uddannelse.
13 75 % af de 20-64-årige skal 
være i beskæftigelse.
14 Antallet af personer, der er 
eller risikerer at blive fattige 
eller socialt udstødte, skal 
nedbringes med mindst 
20 millioner.
15 Dette er i overensstemmelse 
med definitionen i Rådet for 
Den Europæiske Unions 
konklusioner om EU-rammen 
for de nationale strategier for 
romaernes integration frem til 
2020. Rådet for Den 
Europæiske Union (2011): 
Rådets konklusioner om en 
EU-ramme for de nationale 
strategier for romaernes 
17 Indledning 
Hvordan yder EU finansiel støtte til foranstaltninger til 
integration af romaer?
09 
Hovedparten af EU’s finansielle støtte til social inklusion (herunder medfinansie -
ring af foranstaltninger til integration af romaer) ydes gennem Den Europæiske 
Socialfond (ESF) og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) inden for 
rammerne af EU’s samhørighedspolitik. Andre midler er til rådighed under sær -
programmer, der forvaltes direkte af Kommissionen16.
10 
ESF og EFRU gennemføres via nationale og regionale flerårige operationelle 
programmer (OP’er), der udarbejdes af medlemsstaterne og godkendes af Kom -
missionen. I det enkelte OP bliver de samlede disponible midler fordelt på OP’ets 
forskellige prioritetsakser.
11 
EFRU’s og ESF’s budget for perioden 2007-2013 var på henholdsvis ca. 201 milli -
ard euro og 76 milliarder euro. I programperioden 2014-2020 indgår EFRU og ESF 
i de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene)17, og deres samlede 
budget for hele perioden er på henholdsvis 197 milliarder euro (EFRU) og 86 mil -
liarder  euro (ESF).integration frem til 2020, 
3089. møde i Rådet for 
Beskæftigelse, Socialpolitik, 
Sundhed og Forbrugerpolitik, 
Bruxelles, 19. maj 2011.
16 Programmet for beskæftigelse 
og social innovation (EaSI) 
(2014-2020), hvis forgænger 
var fællesskabsprogrammet 
for beskæftigelse og social 
solidaritet — Progress 
(2007-2013), og programmet 
for rettigheder, ligestilling og 
unionsborgerskab (2014-
2020), hvis forgængere var 
programmet om 
grundlæggende rettigheder 
og unionsborgerskab, 
Daphne III-programmet og 
Progressprogrammets 
aktioner vedrørende 
ikke-forskelsbehandling og 
ligestilling mellem kønnene.
17 EFRU, ESF og Samhørigheds -
fonden udgør sammen med 
Den Europæiske Landbrugs -
fond for Udvikling af 
Landdistrikterne (ELFUL) og 
Den Europæiske Hav- og 
Fiskerifond (EHFF) de 
europæiske struktur- og 
investeringsfonde (ESI-fonde -
ne) i programperioden 
2014-2020.Anvendelse af udtrykkene »integration« og »inklusion« i samme betydning
Ordene »integration« og »inklusion« bruges ofte i samme betydning for at beskrive de overordnede mål for de 
politiske initiativer, der tager sigte på at forbedre romabefolkningens situation.
»Integration« bruges oftere i forbindelse med initiativer til beskyttelse af grundlæggende rettigheder og vær -
dier (som beskrevet i TEU’s artikel 2). Det optræder f.eks. i de nationale strategier for romaernes integration.
»Inklusion« bruges mere i forbindelse med socioøkonomiske initiativer. Det optræder f.eks. i Europa 2020-stra -
tegien, der har som mål at skabe intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.Tekstboks 3
18 Indledning 
12 
Det er ikke registreret, hvor stor en del af disse beløb der specifikt går til ini -
tiativer til integration af romaer. Men vi kan uddrage af medlemsstaternes 
planlægningsdokumenter, at der er blevet øremærket ca. 1,5  milliarder  euro 
til socioøkonomisk integration af marginaliserede samfund såsom romaerne 
i programperioden 2014-2020 (jf. også punkt 69 og tabel 6 ). Der foreligger ikke 
tilsvarende vejledende tal for programperioden 2007-2013.
Andre europæiske og internationale organisationers 
rolle i forbindelse med integration af romaer
13 
Europarådet var den første institution, der beskæftigede sig med integration af 
romaer på europæisk plan. I over 40 år har Europarådet arbejdet på at bekæm -
pe forskelsbehandling af romaer og forbedre integrationen af marginaliserede 
romagrupper.
14 
Også andre internationale organisationer har hver for sig beskæftiget sig med 
integration af romaer, f.eks. Verdensbanken, Organisationen for Sikkerhed og 
Samarbejde i Europa (Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskeret -
tigheder) og De Forenede Nationers udviklingsprogram.
19
 Revisionens omfang og mål
18 Andre GD’er med ansvar på 
områder med relation til 
EU-rammen for de nationale 
strategier for romaernes 
integration er GD for 
Uddannelse og Kultur, GD for 
Sundhed og Fødevare -
sikkerhed og GD for 
Naboskabspolitik og 
Udvidelsesforhandlinger.15 
I forbindelse med denne revision vurderede vi, om EU’s politiske initiativer og fi -
nansielle støtte via EFRU og ESF havde bidraget effektivt til integration af romaer. 
Revisionen omfattede både programperioden 2007-2013 og programperioden 
2014-2020. Vi undersøgte navnlig:
— om EU-rammen og medlemsstaternes romastrategier gjorde det muligt at 
anvende EFRU- og ESF-midler effektivt til foranstaltninger til integration af 
romaer i de to programperioder
— om EFRU- og ESF-rammerne i de to programperioder var udformet, så de 
gjorde det muligt at yde effektiv støtte til foranstaltninger til integration af 
romaer
— om de projekter, der blev gennemført under EFRU og ESF i programperioden 
2007-2013, havde bidraget effektivt til integration af romaer.
16 
Vi indsamlede revisionsbevis fra samtaler med ansatte i Kommissionen og 
i medlemsstaterne samt med projektledere og projektdeltagere. Vi gennemgik 
også dokumenter indhentet fra EU-myndigheder, nationale myndigheder og 
projektledere.
17 
Først evaluerede vi Kommissionens støtte til integration af romaer. Støtten om -
fattede EU-lovgivning, politikrammer og specifik vejledning om EU’s prioriteter 
og mål, og vi undersøgte disse elementer i forbindelse med initiativer i både pro -
gramperioden 2007-2013 og programperioden 2014-2020. Vi så også på, hvordan 
Kommissionen sikrede overholdelse af de grundlæggende rettigheder. Denne del 
af vores arbejde blev udført i de af Kommissionens generaldirektorater (GD’er), 
som arbejder mest med politikker vedrørende integration af romaer: GD for 
Retlige Anliggender og Forbrugere, GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion og GD for Regionalpolitik og Bypolitik18.
20 Revisionens omfang og mål 
18 
Vi gennemgik også de strategiske rammer i medlemsstaterne, der skal fremme in -
tegration af romaer, især de nationale strategier for romaernes integration. Efter 
vores opfattelse burde de foranstaltninger til integration af romaer, der bliver 
støttet af EFRU og ESF, være tæt forbundet med disse rammer for at opnå maksi -
mal effektivitet. Vi undersøgte også, om de besøgte medlemsstater havde indført 
hensigtsmæssige administrative ordninger til at sikre en vellykket gennemførelse 
af deres strategiske rammer for integration af romaer. Ansvaret for at koordinere 
udviklingen og gennemførelsen af de nationale strategier for romaernes integra -
tion ligger hos de nationale romakontaktpunkter. Vi holdt derfor møder med de 
nationale romakontaktpunkter i de besøgte medlemsstater — Bulgarien, Spani -
en, Ungarn og Rumænien — samt i Tyskland, Frankrig, Slovakiet og Det Forenede 
Kongerige for at få et bredere kendskab til de nationale strategier og de ændrin -
ger, der eventuelt var foretaget mellem de to programperioder med hensyn til 
strategier, planer og programudformning.
19 
Vedrørende programperioden 2007-2013 evaluerede vi også udformningen, 
gennemførelsen og overvågningen af EFRU- og ESF-OP’erne for at vurdere deres 
evne til effektivt at støtte foranstaltninger til integration af romaer. Vi undersøgte 
en stikprøve af projekter fra perioden for at evaluere deres bidrag til integration 
af marginaliserede romagrupper. Vedrørende programperioden 2014-2020 var 
vores vurdering af ESI-fondene begrænset til udformningen af de aspekter ved 
EFRU og ESF, der var relevante i forbindelse med integration af romaer, eftersom 
revisionen fandt sted på et meget tidligt stadium i programperioden.
20 
Vi udvalgte fire medlemsstater (Bulgarien, Spanien, Ungarn og Rumænien), fordi 
de har en stor romabefolkning, og fordi de havde afsat store beløb til politik -
områder, der potentielt kunne have støttet initiativer til integration af romaer19.
21 
I de fire besøgte medlemsstater udvalgte vi syv EFRU- og ESF-OP’er fra program -
perioden 2007-2013, som vi anså for at være relevante i forbindelse med initiati -
ver til integration af romaer, og undersøgte i alt 19 projekter, der var blevet gen -
nemført under disse OP’er20 (jf. bilag I ). Disse projekter udvalgte vi på grundlag af 
oplysninger fra de nationale myndigheder. Vi koncentrerede os om projekter, der 
vedrørte uddannelse, beskæftigelse, sundhedsydelser og boliger, men vi besøg -
te også projekter med andre emner såsom social inklusion eller bekæmpelse af 
forskelsbehandling (jf. tabel 5 ). Alle de udvalgte projekter var gennemført i 2013. 
En liste over de organer, der var ansvarlige for at udvælge og gennemføre de 
projekter, der blev undersøgt i forbindelse med denne revision, kan ses i  bilag II .19 I programperioden 2007-2013 
modtog disse medlemsstater 
tilsammen 14,1  milliard  euro 
i støtte til foranstaltninger til 
social inklusion fra EFRU og 
ESF. Det er 20 % af det 
samlede beløb, der i perioden 
blev tildelt fra strukturfondene 
til foranstaltninger til social 
inklusion i samtlige 
medlemsstater.
20 Et af de oprindeligt udvalgte 
projekter blev fjernet fra 
stikprøven, fordi det ikke var 
relevant.
21 Revisionens omfang og mål 
22 
Vores revisionskriterier trækker på erfaringerne fra EURoma-netværket21, som har 
udsendt anbefalinger22 vedrørende opnåelse af gode resultater i forbindelse med 
initiativer til integration af romaer. Vi besøgte også Agenturet for Grundlæggen -
de Rettigheder (FRA) for at indhente oplysninger om dataindsamling23.
23 
De vigtigste af disse kriterier er de 10 fælles grundlæggende principper, som 
vises i  figur 2  og beskrives nærmere i  bilag III . Disse principper blev drøftet på 
det første møde i den europæiske platform for romaernes integration, der blev 
afholdt i Prag i 2009. Derefter blev de vedlagt som bilag til konklusionerne fra et 
møde i Rådet for Beskæftigelse, Socialpolitik, Sundhed og Forbrugerpolitik den 
8. juni 2009.
24 
De foranstaltninger til integration af marginaliserede romagrupper, der indgik 
i de OP’er, vi havde udvalgt fra programperioden 2007-2013, blev videreført i ni 
nye OP’er i programperioden 2014-2020. Vi vurderede de nye rammer for ESI-fon -
dene på grundlag af disse ni OP’er.
25 
Under revisionen fik vi bistand af eksterne eksperter i integration af romaer. Vi 
oprettede også et panel bestående af fire rådgivere, der bidrog med input til vo -
res revisionsmetode og sikrede, at vi tog hensyn til vigtige aspekter vedrørende 
integration af romaer.
26 
Eftersom foranstaltninger til integration af marginaliserede romaer og resultater -
ne af sådanne foranstaltninger kan opfattes meget forskelligt af forskellige inte -
ressenter, oprettede vi fokusgrupper i alle de udvalgte medlemsstater. Formålet 
med dette var at samle eksperter og repræsentanter for interessenter, så de 
kunne tilkendegive deres meninger om foranstaltninger til integration af roma -
er i forbindelse med vores foreløbige revisionsresultater for hver af de besøgte 
medlemsstater. Senere afholdt vi et endeligt fokusgruppemøde med 13 forskel -
lige interessenter (inklusive vores panel af rådgivere). Formålet med dette møde 
var at gennemgå vores foreløbige revisionsresultater og drøfte mulige konklusio -
ner og anbefalinger.21 EURoma-netværket er et 
europæisk netværk med 
repræsentanter for EU’s 
medlemsstater, hvis formål er 
at fremme anvendelsen af 
strukturfondene til at øge 
effektiviteten af de politikker, 
der er målrettet 
romabefolkningen.
22 Fundación Secretariado 
Gitano, EURoma-netværkets 
tekniske sekretariat: »Tackling 
Roma Needs in the 2014-2020 
Structural Funds 
Programming Period — Guide 
to improve the planning 
process«, maj 2013.
23 EU-agenturet FRA blev 
oprettet i 2007 med det 
specifikke formål at give 
uafhængig, evidensbaseret 
rådgivning om 
grundlæggende rettigheder. 
FRA og De Forenede Nationers 
udviklingsprogram, UNDP , har 
hver for sig og i fællesskab 
gennemført 
husstandsundersøgelser 
vedrørende romaer i 2004, 
2009, 2012  og 2015.
22 Revisionens omfang og mål Figur 2De 10 fælles grundlæggende principper for romaernes integration
1. 
Konstruktive,
pragmatiske og
ikkediskriminerende politikker10. 
Romaernes aktive 
deltagelse
9. 
Inddragelse af 
civilsamfundet
8. 
Inddragelse af 
regionale og lokale 
myndigheder
7. 
Anvendelse af 
EU-instrumenter
6. 
Overførsel af 
evidensbaserede politikker5.
Bevidsthed om 
kønsaspektet4. 
Målet er det 
almindelige3. 
Interkulturel 
tilgang2. 
Eksplicit,
men ikke eksklusiv 
målretning
Kilde:  Revisionsretten.
23
 Bemærkninger
Der er gjort fremskridt med hensyn til strategierne på 
EU-niveau og i medlemsstaterne, men de fleste 
forbedringer kom for sent til at få effekt 
i programperioden 2007-2013
27 
Vi undersøgte udviklingen af politikker med henblik på bedre målretning og 
fremme af foranstaltninger til integration af romaerne både på EU-niveau og 
i medlemsstaterne. Først vurderede vi politikudviklingen på EU-niveau. Derefter 
gennemgik vi de nationale strategier for romaernes integration og vurderede, 
om de var egnede til at sikre en bedre integration af romaerne.
28 
Vi vurderede, om der med henblik på programperioden 2007-2013 var etableret 
en strategisk EU-ramme for initiativer til integration af romaer, og om der over tid 
var foretaget ændringer eller forbedringer. Hvis en EU-finansieret politik for inte -
gration af romaer skal være effektiv, skal Kommissionen støtte medlemsstaternes 
arbejde med EU-lovgivning, politikrammer eller specifik vejledning.
EU’s politiske initiativ vedrørende romaernes integration 
blev vedtaget i 2011, efter EU-udvidelserne i 2004 og 2007
EU’s politiske initiativer blev vedtaget for sent til at få effekt på 
udformningen af programperioden 2007-2013
29 
Spørgsmålet om integration af romaer fik særlig betydning på EU-niveau i perio -
den op til udvidelserne i 2004 og 2007 med en række central- og østeuropæiske 
stater, hvoraf nogle havde store romabefolkninger. I de tiltrædelsespartnerskabs -
aftaler, der blev indgået med Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Rumæ -
nien og Slovakiet24, var bedre integration af romaerne fastsat som en politisk 
prioritet på mellemlang sigt.24 Rådets afgørelser af 
30 marts 1998 og 
6. december 1999 om 
principperne, prioriteterne, de 
mellemliggende mål og 
betingelserne for 
tiltrædelsespartnerskaberne 
med Bulgarien, Den Tjekkiske 
Republik, Ungarn, Rumænien 
og Slovakiet.
24 Bemærkninger 
30 
EU gjorde imidlertid ikke integration af romaer til en specifik politisk prioritet 
efter tiltrædelserne i 2004 og 2007. Integration af romaer var ikke nævnt i de 
første udgaver af forordningerne for perioden 2007-2013, og der var heller intet 
krav om, at integration af romaer skulle være en specifik prioritet i EFRU- eller 
ESF-OP’er. Den første specifikke henvisning til integration af romaer dukkede op 
i 2010, da EFRU-forordningens støtteberettigelsesbetingelser vedrørende bolig -
foranstaltninger blev ændret25.
31 
I 2008 indledte Kommissionen sine bestræbelser på at forbedre situationen for 
marginaliserede romaer. Efter det første romatopmøde i september 2008 op -
rettede den en europæisk platform for romaernes integration, en tværtjenstlig 
romataskforce, et netværk af nationale romakontaktpunkter og en arbejdsgrup -
pe vedrørende indikatorer for integration af romaer, der koordineres af Agentu -
ret for Grundlæggende Rettigheder (jf. punkt 94). Af andre støttestrukturer kan 
nævnes to tematiske arbejdsgrupper under netværket af nationale romakon -
taktpunkter og regelmæssige høringsmøder med civilsamfundsorganisationer, 
internationale organisationer og akademiske netværk. Endvidere arrangerer 
GD for Retlige Anliggender og Forbrugere sammen med de GD’er, der har ansvar 
for forvaltningen af ESI-fondene, regelmæssige fact finding-besøg til medlems -
staterne og bilaterale dialoger på højt niveau. Disse besøg giver de nationale og 
lokale myndigheder, civilsamfundsorganisationerne og de involverede kommis -
sionstjenester mulighed for at mødes og drøfte politikudviklingen direkte.
32 
Men det var i april 2011, det første vigtige EU-dokument om integration af romaer 
kom: en meddelelse fra Kommissionen om en EU-ramme for de nationale stra -
tegier for romaernes integration26. Derefter vedtog EPSCO-Rådet27 i maj kon -
klusioner, hvor medlemsstaterne forpligtede sig til at udarbejde, ajourføre eller 
udbygge deres nationale strategier for romaernes integration. Dette skete, efter 
at Kommissionen gennem sin kommissær med ansvar for retlige anliggender, 
grundlæggende rettigheder og EU-borgerskab i en redegørelse for den seneste 
udvikling i romaernes situation havde sagt, at forskelsbehandling på grund af 
etnisk oprindelse eller race ikke var velkommen i Europa. Kommissæren oplyste 
også, at Kommissionen var klar til at indlede en traktatbrudsprocedure mod 
en medlemsstat (Frankrig) for at have anvendt direktivet om fri bevægelighed 
på en diskriminerende måde, som var uforenelig med Den Europæiske Unions 
charter om grundlæggende rettigheder. Det Europæiske Råd noterede sig i sine 
konklusioner i juni 2011 den væsentlige betydning af romaernes integration og 
opfordrede til en hurtig gennemførelse af EPSCO-Rådets konklusioner for så vidt 
angår udarbejdelse, ajourføring eller udbygning af medlemsstaternes nationale 
strategier.25 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 437/2010 af 19. maj 2010 om 
ændring af forordning (EF) 
nr. 1080/2006 om Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, for så vidt 
angår støtteberettigelse for 
boligtiltag for marginaliserede 
befolkningsgrupper (EUT L 132 
af 21.5.2009, s. 1).
26 KOM(2011) 173 endelig.
27 Rådet for Beskæftigelse, 
Socialpolitik, Sundhed og 
Forbrugerpolitik.
25 Bemærkninger 
33 
Dette var det første EU-initiativ specifikt vedrørende romabefolkningen, der om -
fattede en opfølgningsmekanisme. Kommissionen foreslog, at hver medlemsstat 
skulle udarbejde en national strategi for romaernes integration (jf. punkt 41). Initi -
ativet fastlagde en fornuftig ramme for bestræbelserne på at fremme integration 
af romaer og udpegede områder, hvor der burde gøres en indsats og opstilles 
mål. Nærmere bestemt udpegede den fire prioriterede interventionsområder: 
uddannelse, beskæftigelse, sundhedsydelser og boliger. Medlemsstaterne blev 
bedt om at opstille realistiske mål på disse områder.
34 
Medlemsstaterne blev ikke bedt om at behandle foranstaltninger mod forskels -
behandling særskilt eller at opstille mål for sådanne foranstaltninger. Ikke-for -
skelsbehandling blev behandlet som et tværgående tema på hvert af de fire 
nævnte områder28, men der blev sjældent opstillet specifikke målbare indikatorer 
og mål vedrørende bekæmpelse af forskelsbehandling. Dette er en væsentlig 
mangel i den eksisterende politikramme, da det gør det svært for Kommissionen 
at måle de fremskridt, der er gjort.
Integration af romabefolkningen siden 2011: Fra politikbaseret 
tilgang til politisk forpligtelse
Rådet vedtog en henstilling om integration af romaer i 2013
35 
En rådshenstilling vedtaget i 201329 var den første EU-retsakt, der udelukkende 
omhandlede romaernes integration, hvilket afspejlede et grundlæggende frem -
skridt i EU’s tilgang til dette spørgsmål. I stedet for at fastholde en politikbaseret 
tilgang definerede henstillingen integration af romaer som en politisk forpligtel -
se, medlemsstaterne påtager sig på grundlag af de eksisterende bestemmelser 
om beskyttelse af menneskerettighederne. Henstillingen indeholder specifik 
vejledning, der skal hjælpe medlemsstaterne med at forbedre og intensivere ar -
bejdet med at fremme integration af romaer på områderne uddannelse, beskæf -
tigelse, sundhedsydelser og boliger. Den indeholder også vejledning om horison -
tale politiske foranstaltninger, herunder om bekæmpelse af forskelsbehandling. 
Endvidere omtaler den eksplicit sigøjnerhad, som er en form for racisme, der 
næres af historisk forskelsbehandling.28 Ligebehandling er et 
horisontalt princip i EU-
rammen og beskrives som en 
forudsætning for effektiv 
integration af romaer. 
EU-rammen fastsætter 
eksplicit, at medlemsstaterne 
»for det første [skal] sørge for, 
at romaerne ikke 
forskelsbehandles, men 
behandles ligesom alle andre 
EU-borgere med lige adgang 
til alle grundlæggende 
rettigheder, som er forankret 
i EU’s charter om 
grundlæggende rettigheder.« 
»En EU-ramme for de 
nationale strategier for 
romaernes integration frem 
til 2020«, s. 2.
29 Rådets henstilling af 
9. december 2013 om 
foranstaltninger 
i medlemsstaterne til effektiv 
integration af romaerne.
26 Bemærkninger Tabel 2Emnerne for de fem berørte medlemsstaters landespecifikke henstillinger om 
integration af romaerne
2012 2013 2014 2015
Bulgarien Integration af romaer generelt Uddannelse Beskæftigelse/uddannelse Uddannelse
Den Tjekkiske Republik i/r Uddannelse Uddannelse Uddannelse
Ungarn Integration af romaer generelt Fattigdom/uddannelse Fattigdom/uddannelse Uddannelse
Rumænien i/rIntegration af romaer 
generelt/uddannelseBeskæftigelse/uddannelse Uddannelse
Slovakiet Uddannelse Uddannelse Uddannelse Uddannelse
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af data fra Kommissionen.
37 
Kommissionen har også nøje overvåget gennemførelsen af de to relevante direk -
tiver om ligebehandling30 (tabel 3  indeholder flere oplysninger om gennemførel -
sen af direktivet om etnisk ligebehandling). Den indledte traktatbrudsprocedurer 
mod Den Tjekkiske Republik i 2014 og mod Slovakiet i 2015, i begge tilfælde 
på grund af segregation af romaelever i uddannelsessystemet. De øvrige sager 
i tabellen vedrører ikke specifikt romaer. Endvidere overvåger Kommissionen 
gennemførelsen af rammeafgørelsen fra 2008 om bekæmpelse af visse former for 
og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen. 
Denne rammeafgørelse blev eksigibel i 2014.Kommissionen har fremsat landespecifikke henstillinger om integration af 
romaerne siden 2012
36 
Siden 2012 har Kommissionen fremsat landespecifikke henstillinger om integra -
tion af romaerne. Der er blevet fremsat landespecifikke henstillinger til fem med -
lemsstater med store romamindretal: Bulgarien, Ungarn, Slovakiet, Den Tjekkiske 
Republik og Rumænien. I  tabel 2  vises emnerne for de enkelte landespecifikke 
henstillinger til disse fem medlemsstater.
30 Rådets direktiv 2000/43/EF 
(direktivet om etnisk 
ligebehandling) og Rådets 
direktiv 2000/78/EF (direktivet 
om ligebehandling på 
beskæftigelsesområdet).
27 Bemærkninger Tabel 3Overvågning af gennemførelsen af direktiv 2000/43/EF om etnisk ligebehandling
MedlemsstatGennemførelse Traktatbrudsprocedure1
Frist Frist overholdtManglende overens -
stemmelse mellem 
national lovgivning og 
EU-lovgivningForkert anvendelse af 
EU-lovgivning
Belgien 19. juli 2003 √
Bulgarien 1. januar 2007 √ Afsluttet
Den Tjekkiske Republik 1. maj 2004 √ Afsluttet Åben
Danmark 19. juli 2003 √ Afsluttet Afsluttet
Tyskland 19. juli 2003 √
Estland 1. maj 2004 √ Afsluttet
Irland 19. juli 2003 √
Grækenland 19. juli 2003 √
Spanien 19. juli 2003 √ Afsluttet
Frankrig 19. juli 2003 √
Kroatien 1. juli 2013 √
Italien 19. juli 2003 √
Cypern 1. maj 2004 √
Letland 1. maj 2004 √ Afsluttet
Litauen 1. maj 2004 √ Afsluttet
Luxembourg 19. juli 2003 √
Ungarn 1. maj 2004 √ Afsluttet
Μalta 1. maj 2004 √ Afsluttet
Nederlandene 19. juli 2003 √ Afsluttet
Østrig 19. juli 2003 √ Afsluttet
Polen 1. maj 2004 √ Afsluttet Afsluttet
Portugal 19. juli 2003 √ Afsluttet
Rumænien 1. januar 2007 √ Afsluttet
Slovenien 1. maj 2004 √ Åben
Slovakiet 1. maj 2004 √ Afsluttet Åben
Finland 19. juli 2003 √ Afsluttet
Sverige 19. juli 2003 √ Afsluttet
Det Forenede Kongerige 19. juli 2003 √ Afsluttet Afsluttet
1 Oplysninger pr. december 2015.
NB: Kun sagerne mod Den Tjekkiske Republik og Slovakiet er traktatbrudsprocedurer, der specifikt vedrører romaer.
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af data fra Kommissionen.
28 Bemærkninger 
Kommissionen har udsendt vejledning og styrket sit samarbejde med 
Europarådet
38 
I tillæg til de nævnte hovedtiltag har Kommissionen udsendt mange politiske 
retningslinjer om anvendelsen af midler til integration af romaerne. Den har bl.a. 
udsendt tematiske vejledningsdokumenter om romaer og om marginaliserede 
samfund, et dokument om den tematiske forhåndsbetingelse vedrørende inte -
gration af marginaliserede romasamfund og en vejledning til medlemsstaterne 
om anvendelsen af de europæiske struktur- og investeringsfonde til tackling af 
uddannelsessegregation og ghettodannelser.
39 
Endvidere udsendte Kommissionen i 2014  en europæisk adfærdskodeks for 
partnerskab, som fastsætter, at medlemsstaterne skal involvere civilsamfunds -
organisationer i partnerskabsaftaler og sikre, at de spiller en aktiv rolle i for -
bindelse med udformningen og gennemførelsen af programmer, der støttes af 
ESI-fondene31.
40 
For at gøre sit arbejde vedrørende integration af romaerne mere effektivt har 
Kommissionen også siden 2011 arbejdet tættere sammen med Europarådet, som 
har stor erfaring på dette område (jf. punkt 13). Kommissionen har navnlig del -
taget i møder afholdt af Europarådets sekretariat og i forbindelse med bestemte 
fælles programmer med Europarådet (Romact32 og Romed33).
Fremskridt på medlemsstatsniveau: De nationale strategier 
for romaernes integration var vedtaget, men der var stadig 
mangler
41 
I 2011 blev medlemsstaterne bedt om at udarbejde nationale strategier for 
romaernes integration for perioden 2011-2020 eller, hvis der allerede fandtes 
strategier, om at tilpasse dem med henblik på at opfylde EU’s mål for integration 
af romaer. Disse strategier skulle indeholde målrettede aktioner og oplysnin -
ger om finansieringen (nationale midler, EU-midler mv.). De skulle også foreslå 
løsninger til at fjerne de nuværende hindringer for en mere effektiv udnyttelse 
af EU-midlerne og skabe grundlag for en effektiv kontrolmekanisme, der kunne 
sikre konkrete resultater til fordel for romaerne.31 Kommissionens delegerede 
forordning (EU) nr. 240/2014 af 
7. januar 2014 om den 
europæiske adfærdskodeks 
for partnerskab inden for 
rammerne af de europæiske 
struktur- og investeringsfonde 
(EUT L 74 af 14.3.2014, s. 1).
32 Romact har til formål at sikre 
øget lydhørhed og 
ansvarlighed over for 
marginaliserede romagrupper 
hos lokale myndigheder, 
navnlig blandt folkevalgte og 
højtstående tjenestemænd. 
Programmet har til formål at 
skabe et vedvarende politisk 
engagement, der vil føre til 
bæredygtige planer og 
foranstaltninger vedrørende 
integration af romaerne (jf. 
også http://coe-romact.org/ ).
33 Romed består af to faser. 
I første fase havde Romed 
fokus på at uddanne 
formidlere til at levere 
formidling af høj kvalitet 
mellem romasamfund og 
lokale myndigheder. Siden 
programmets start i 2011 er 
der blevet uddannet over 
1 300 formidlere i 22 lande. 
Anden fase af Romed, som 
begyndte i 2013, har fokus på 
den lokale sammenhæng og 
navnlig på, hvordan 
formidling kan stimulere 
romasamfunds deltagelse 
med henblik på at sikre en 
mere inklusiv og demokratisk 
forvaltning i udvalgte 
kommuner i 11 af 
Europarådets medlemslande 
(jf. også http://romed.
coe-romact.org/ ).
29 Bemærkninger 
42 
Med hensyn til de nationale strategier for romaernes integration gjorde vi 
følgende:
— undersøgte det specifikke indhold af strategierne i de besøgte 
medlemsstater
— kontrollerede, om man havde identificeret de relevante interessenter med 
henblik på gennemførelsen af strategierne, og undersøgte de nationale ro -
makontaktpunkters rolle i den sammenhæng
— vurderede ordningerne for overvågning af strategiernes gennemførelse
— undersøgte, hvordan Kommissionen vurderede medlemsstaternes rapporter 
om gennemførelsen af strategierne.
De nationale strategier for romaernes integration
Alle de besøgte medlemsstater havde vedtaget en national strategi for 
romaernes integration
43 
Samtlige medlemsstater34 efterkom anmodningen i Kommissionens meddelelse 
og vedtog en national strategi for romaernes integration. Nogle medlemsstater 
valgte at indføre et sæt samordnede politikforanstaltninger vedrørende romaer -
nes integration, hvilket efter vores opfattelse svarer til en national strategi. I alle 
de fire besøgte medlemsstater blev de nationale strategier efterfulgt af hand -
lingsplaner. De etablerede også alle et nationalt romakontaktpunkt.
44 
Kommissionen stillede ikke krav om, at bekæmpelse af forskelsbehandling skulle 
være et prioriteret område i de nationale strategier. Bulgarien, Ungarn35 og 
Spanien nøjedes imidlertid ikke med de fire obligatoriske områder — uddannel -
se, beskæftigelse, sundhedsydelser og boliger — men inkluderede et specifikt 
kapitel om bekæmpelse af forskelsbehandling. Rumæniens strategi omhand -
lede også bekæmpelse af forskelsbehandling, men kun indirekte i forbindelse 
med de fire obligatoriske områder. Af de fire udvalgte medlemsstater var det 
kun Bulgarien og Ungarn, der havde opstillet mål vedrørende bekæmpelse af 
forskelsbehandling.34 Undtagen Malta, som erklærer 
ikke at have en 
romabefolkning.
35 Ungarns strategi vedrørte ikke 
kun romaer, men var en 
national strategi for social 
inklusion med fokus på 
ekstrem fattigdom, 
børnefattigdom og romaer. 
For klarhedens skyld vil den 
herefter blive kaldt den 
nationale strategi for 
romaernes integration.
30 Bemærkninger 
45 
Tre af de fire nationale strategier indeholdt mål vedrørende uddannelse, be -
skæftigelse, sundhedsydelser og boliger. Den fjerde strategi, Ungarns, indeholdt 
generelle mål, men fastsatte ingen kvantificerede målværdier, og eksempelvis på 
boligområdet var det ikke alle målene, der specifikt vedrørte romabefolkningen. 
Strategien gav relevante oplysninger om romabefolkningens situation i Ungarn, 
men de blev ikke brugt til at fastlægge romaspecifikke indikatorer eller referen -
ceværdier. Rumæniens strategi fastlagde kun referenceværdier for bestemte 
indikatorer. Det gjorde det vanskeligt at evaluere de resultater, der blev opnået 
under disse to nationale strategier, fordi udgangspunktet var ukendt.
De nationale strategier henviste alle til de 10 fælles grundlæggende 
principper for romaernes integration
46 
Alle de nationale strategier henviste enten direkte (Bulgarien, Ungarn og Spa -
nien) eller indirekte (Rumænien) til de 10 fælles grundlæggende principper for 
romaernes integration (jf. punkt 23 og figur 2 ). Vi konstaterede imidlertid, at 
medlemsstaterne ikke altid havde anvendt de 10 principper ved selve udarbejdel -
sen af strategierne.
 ο I Spanien og Bulgarien blev der fremlagt skriftlig dokumentation for høring af 
civilsamfundsorganisationer og feedback fra de nationale myndigheder om 
NGO’ernes bidrag
 ο I Rumænien og Ungarn var princip 9 om inddragelse af civilsamfundet og 
princip 10 om romaernes aktive deltagelse i politikudformningen kun delvis 
blevet fulgt:
— I Rumænien var der også før vedtagelsen af den nationale strategi for 
romaernes integration gennemført en høringsproces med flere møder, 
men civilsamfundsorganisationerne gav udtryk for tvivl med hensyn til 
mødernes gennemsigtighed og til, hvor mange der var holdt. De anførte 
også, at de ikke var blevet informeret om, hvordan der var taget hensyn 
til deres bidrag. Vi fandt ingen dokumentation for, om, og i bekræftende 
fald hvordan, de rumænske myndigheder havde taget hensyn til NGO’er -
nes bidrag.
— I Ungarn var der ikke meget dokumentation for, hvordan høringspro -
cessen vedrørende den nationale strategi for romaernes integration var 
blevet gennemført, og den ajourførte udgave af strategien indeholdt 
ingen oplysninger om, hvorvidt eller hvordan der var taget hensyn til 
kommentarerne fra de forskellige interessenter. Der havde ikke været 
nogen høring vedrørende handlingsplanen. Endvidere havde to civilsam -
fundsorganisationer fået til opgave at gennemføre de vigtigste foran -
staltninger i strategien sammen med de offentlige myndigheder. Dermed 
blev andre civilsamfundsorganisationer holdt ude.
31 Bemærkninger 
De nationale strategier angav ikke den finansielle støtte, der var til 
rådighed i medlemsstaterne til foranstaltninger til integration af romaer
47 
Vores analyse viste, at den nationale strategi i Bulgarien, Ungarn og Spanien 
ikke indeholdt oplysninger om de finansielle bevillinger, der var til rådighed til 
romarelaterede foranstaltninger, det være sig fra det nationale budget eller fra 
de EFRU- og ESF-OP’er, der medfinansieres af EU-budgettet. Bulgarien angav i sin 
strategi, at EU-midlerne var den væsentligste kilde til finansiering af projekter 
til gennemførelse af strategien. Kun Rumænien havde i sin strategi angivet et 
budget, men det indeholdt uoverensstemmelser, idet EFRU ikke var nævnt som 
finansieringskilde, selv om den var blevet anvendt som sådan, siden den blev æn -
dret i 2010 — før den nationale strategi overhovedet var vedtaget36. Det forhold, 
at der manglede oplysninger om de finansielle midler, der kunne bruges til at 
tackle spørgsmål vedrørende integration af romaer, gør det vanskeligt at vurdere, 
om medlemsstaternes strategier var realistiske fra begyndelsen.
Fordelingen af ansvaret for at gennemføre de nationale strategier 
for romaernes integration: de nationale romakontaktpunkters 
rolle
48 
Alle de medlemsstater, der indgik i vores analyse, havde etableret nationale 
romakontaktpunkter og defineret disses ansvar i overensstemmelse med krave -
ne i Kommissionens meddelelse fra 2011. De nationale romakontaktpunkter er 
ansvarlige for at koordinere udarbejdelsen og gennemførelsen af de nationale 
strategier for romaernes integration. De overvåger de fremskridt, der gøres 
under den nationale strategi, og deler disse oplysninger med Kommissionen37. 
Deres beføjelser er imidlertid begrænsede. Det operationelle ansvar lå hos de 
nationale ministerier, og romakontaktpunkterne i de udvalgte medlemsstater 
havde derfor ingen beføjelser på områderne beskæftigelse, uddannelse, boli -
ger og sundhedsydelser. De nationale romakontaktpunkter havde heller ingen 
beføjelser til at træffe afgørelser om tildelingen af finansielle ressourcer til 
integrationsprogrammer.
49 
De nationale romakontaktpunkter var meget forskellige med hensyn til størrel -
se, struktur og ansvarsområder. Flere af dem havde allerede eksisteret under et 
andet navn, før begrebet romakontaktpunkt blev indført af Kommissionen, og 
nogle af disse havde blot fået flere ansvarsområder uden at få flere ressourcer38. 
Som beskrevet i punkt 50 havde det bulgarske romakontaktpunkt utilstrækkelig 
kapacitet.36 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) 
nr. 1080/2006 af 5. juli 2006 
om Den Europæiske Fond for 
Regionaludvikling og om 
ophævelse af forordning (EF) 
nr. 1783/1999 (EUT L 210 af 
31.7.2006, s. 1).
37 KOM(2011) 173 endelig, s. 9.
38 I sin årsrapport for 2014 
erkendte det spanske 
romakontaktpunkt f.eks. over 
for Kommissionen, at det var 
en udfordring at få tildelt flere 
ressourcer, så det kunne sikre 
en mere tilfredsstillende 
gennemførelse af den 
nationale strategi for 
romaernes integration.
32 Bemærkninger 
50 
Vi identificerede imidlertid to mangler i ansvarsfordelingen vedrørende gen -
nemførelsen af de nationale strategier for romaernes integration. For det første 
konstaterede vi ringe samarbejde i Rumænien og Spanien. For det andet konsta -
terede vi et mismatch mellem ansvar og ressourcer i Bulgarien og Spanien.
— I Rumænien konstaterede vi, at det ringe samarbejde mellem det nationale 
romaagentur og forskellige ministerier om forelæggelse af data udgjorde en 
trussel mod overvågningen af den nationale strategi. Tilsvarende konstate -
rede vi i Spanien, at de eksisterende koordineringsorganer (f.eks. gruppen 
for teknisk samarbejde) ikke effektivt kunne forelægge pålidelige data og 
koordinere politikker, og at der var behov for bedre koordinering til at sikre 
en korrekt gennemførelsen af den nationale strategi for romaernes integrati -
on. Begge disse eksempler på dårlig koordinering hæmmede indsamlingen af 
pålidelige data, hvilket gjorde det vanskeligere at overvåge gennemførelsen 
af de nationale strategier.
— I Bulgarien fik det nationale romakontaktpunkt kun begrænsede beføjelser 
og ressourcer, selv om det var et af de centrale organer med ansvar for at 
gennemføre og overvåge den nationale strategi for romaernes integration. 
Flere nonprofitorganisationer i Bulgarien pegede på, at der manglede politisk 
vilje39. Det spanske romakontaktpunkt konstaterede et lignende problem i sin 
statusrapport for 2014.
Der var mangler i overvågningen af fremskridtene med hensyn til 
at gennemføre de nationale strategier for romaernes integration
51 
Vi konstaterede, at det var en stor udfordring for alle de besøgte medlemsstater 
at overvåge og vurdere fremskridtene i gennemførelsen af den nationale strategi 
for romaernes integration (jf. også punkt 74):
— I Bulgarien var der ikke fastsat nogen specifikke overvågnings- og ansvarlig -
hedsprocedurer i den nationale strategi for romaernes integration. Desuden 
var det ikke alle foranstaltninger, der havde målbare mål.
— I Ungarn var der udviklet et indikatorsystem til programovervågningen, men 
dataene i systemet var ikke blevet ajourført siden 2012.
— I Rumænien svækkede det i væsentlig grad overvågningsprocessen, at der 
ikke forelå oplysninger om indikatorerne i den nationale strategi, og at der 
manglede strukturerede finansielle data om gennemførelsesprocessen. 
Overvågningsrapporterne angav ikke, hvilke mål der var opstillet, og i hvilket 
omfang de var blevet nået, og det var derfor vanskeligt at vurdere gennemfø -
relsens effektivitet.
— I Spanien indeholdt handlingsplanen for 2014-2016 kun en beskrivelse af de 
planlagte aktioner i 2014. Aktionerne for 2015 blev først udformet midt i 2015, 
hvilket hæmmede planlægningsprocessen for det år.39 »Civil Society Monitoring 
Report on the implementation 
of the National Roma 
Integration Strategy and 
Decade Action Plan 2012 in 
Bulgaria«, s. 9.
33 Bemærkninger 
Kommissionens vurdering af gennemførelsen af de nationale 
strategier for romaernes integration
52 
Europa-Kommissionen vurderede disse nationale strategier, påpegede deres 
svagheder og offentliggjorde i maj 2012 sine konklusioner i en meddelelse (»Før -
ste trin i gennemførelsen af EU-rammen for de nationale strategier for romaernes 
integration«). Kommissionen begyndte i 2013 at foretage en årlig vurdering af, 
hvor godt de nationale strategier for romaernes integration blev gennemført. 
Denne årlige vurdering indeholder nærmere oplysninger om de overordnede 
mangler, der skal afhjælpes. I de seneste års vurderinger har Kommissionen 
i sine hovedkonklusioner sagt, at de nødvendige forudsætninger for en vellykket 
gennemførelse af strategierne endnu ikke var på plads, og at gennemførelsen 
derfor var langsom. Navnlig manglede følgende elementer: konkrete mål for og 
foranstaltninger til tackling af segregation af romabørn i uddannelsessystemet, 
en klarere tidsramme for gennemførelsen og en klarere finansiel tildeling samt 
foranstaltninger til bekæmpelse af diskrimination af og racisme mod romaer.
53 
Medlemsstaterne har siden gjort fremskridt med hensyn til at gennemføre deres 
nationale strategier. Men Kommissionens 2015-rapport viste, at en række svaghe -
der, som i hvert fald havde eksisteret siden 2012, stadig ikke var blevet afhjulpet 
i 2014, og at nogle af de nødvendige forudsætninger for en vellykket gennemfø -
relse af strategierne endnu ikke var på plads. Dette bekræftede vores konstate -
ringer i de fire udvalgte medlemsstater.
54 
For eksempel indeholdt strategierne en målsætning om at tackle segregationen 
af romabørn i uddannelsessystemet, men fordi der ikke var tilstrækkelig mange 
foranstaltninger og konkrete mål, var det svært at opfylde målsætningen. I de 
tilfælde, hvor der var indført foranstaltninger, var både tidsrammen for gennem -
førelsen og budgetordningerne uklare. Disse mangler har forsinket gennemfø -
relsen af de nationale strategier for romaernes integration. I Bulgarien nævnte 
statusrapporten også, at der manglede politisk vilje og var behov for at forbedre 
foranstaltningerne til bekæmpelse af forskelsbehandling.
55 
Kommissionen har i sine landespecifikke henstillinger til flere medlemsstater 
angivet sådanne mangler, navnlig vedrørende spørgsmålet om segregation 
i uddannelsessystemet. Den har tilmed indledt traktatbrudsprocedurer mod Den 
Tjekkiske Republik og Slovakiet på dette grundlag (jf. punkt 37).
34 Bemærkninger 
56 
Ved begyndelsen af programperioden 2014-2020 undersøgte Kommissionen, om 
disse elementer var omhandlet i partnerskabsaftalerne. På møderne i overvåg -
ningsudvalgene for de OP’er i programperioden 2014-2020, som vi vurderede, 
brugte den desuden sin rådgivende rolle til at påpege, at de romarelaterede 
landespecifikke henstillinger var relevante for OP’erne.
På samhørighedsområdet får foranstaltninger til 
integration af romaer mere opmærksomhed i perioden 
2014-2020 end i perioden 2007-2013
57 
Vi analyserede, om integration af romaer var klart omtalt i den samhørigheds -
politiske ramme for perioden 2007-2013. Vi undersøgte også, hvordan de med -
lemsstater, der modtog medfinansiering fra EFRU og ESF til initiativer vedrørende 
integration af romaer, sikrede, at de initiativer, der var udviklet på EU-niveau, blev 
indarbejdet i relevante nationale strategier og OP’er.
58 
Med hensyn til programperioden 2014-2020 vurderede vi, om integration af 
romaer er klart omtalt i ESI-fondenes retlige ramme, og om Kommissionen havde 
tacklet de mangler, der var opstået i programperioden 2007-2013. For begge 
perioder undersøgte vi, om Kommissionen og medlemsstaterne havde etableret 
et effektivt overvågningssystem vedrørende integration af romaer.
35 Bemærkninger 
Trods manglende omtale i retsgrundlaget for 2007-2013 var 
integration af romaer nævnt i de udvalgte medlemsstaters 
OP’er
De undersøgte OP’er for 2007-2013 nævnte integration af romaer 
i generelle vendinger
59 
Da den samhørighedspolitiske ramme for programperioden 2007-2013 blev 
udarbejdet, var integration af romaer endnu ikke gjort til en specifik prioritet 
på EU-niveau. Ordet »roma« optræder slet ikke i forordningerne for perioden 
2007-2013. Ikke desto mindre havde alle de fire besøgte medlemsstater mindst 
én eksisterende regional eller national strategi for romaernes integration eller 
et tilsvarende program. Som beskrevet i  tabel 4  beskæftigede de sig alle med 
integration af romaer, i det mindste i nogle af deres OP’er. Tabel 4Henvisninger til integration af romaer i EFRU- og ESF-OP’erne for 2007-2013
Specifik målgruppe Specifikke indikatorerHenvisninger til romabefolkningen
i foranstaltninger 
målrettet mod sårbare 
grupperi foranstaltninger 
målrettet mod de mindst 
udviklede områder
Bulgarien X X X
Spanien X X
Ungarn X X X
Rumænien X X
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af data fra Kommissionen.
60 
Trods ændringen af EFRU-forordningen i 2010 blev de fleste af de foranstaltnin -
ger i vores stikprøve, der var relevante for marginaliserede romaer, medfinansie -
ret under ESF (jf. punkt 30). En stor del af foranstaltningerne (7 ud af 17) var be -
skæftigelsesrelaterede (jf. tabel 5 ). Årsagen kan være bestemmelsen i artikel 162 
i TEUF om, at ESF-projekter og -foranstaltninger skal have en sammenhæng med 
beskæftigelse. ESF-forordningen tillader og tilskynder derimod til finansiering 
af foranstaltninger til social inklusion. Det giver ikke myndighederne juridisk 
sikkerhed for, at ESF-midler kan bruges til alle foranstaltninger til social inklusion, 
uanset om de er knyttet til beskæftigelse.
36 Bemærkninger Tabel 5De undersøgte projekters aktionsområder
BulgarienESF EFRU
Projekt 1 Projekt 2 Projekt 3 Projekt 4 Projekt 5
Uddannelse √
Beskæftigelse √
Sundhed √
Social inklusion √
Social infrastruktur √
UngarnESF
Projekt 6 Projekt 7 Projekt 8 Projekt 9 Projekt 10
Uddannelse √
Beskæftigelse √ √
Sundhed
Social inklusion √ √
Social infrastruktur
RumænienESF EFRU
Projekt 11 Projekt 12 Projekt 13 Projekt 14 Projekt 15
Uddannelse √
Beskæftigelse √
Sundhed √
Social inklusion √
Social infrastruktur √
SpanienESF (OP om bekæmpelse af 
forskelsbehandling)ESF (OP for Andalusien)
Projekt 16 Projekt 17 Projekt 18 Projekt 19
Uddannelse √
Beskæftigelse √ √ √
Sundhed
Social inklusion
Social infrastruktur
NB: Også i Ungarn blev der gennemført relevante EFRU-finansierede projekter vedrørende social infrastruktur, men de blev ikke udvalgt til 
revisionen, fordi de ikke var afsluttet i 2013.
Kilde:  Revisionsretten.
37 Bemærkninger 
I EFRU- og ESF-OP’erne for perioden 2007-2013 henvises der kun 
i begrænset omfang til strategierne for romaernes integration, og 
der var kun opstillet få romaspecifikke indikatorer
61 
Kun ét af de syv undersøgte EFRU- og ESF-OP’er for perioden 2007-2013 henvi -
ste til den nationale strategi for romaernes integration, og kun tre OP’er havde 
romaspecifikke indikatorer:
— Rumæniens OP om udvikling af menneskelige ressourcer (POSDRU) henvi -
ste eksplicit til den strategi for romaernes integration, der var gældende, da 
OP’et trådte i kraft. Gennemførelsen af denne integrationsstrategi var et af 
OP’ets erklærede mål. OP’et var ikke specifikt målrettet mod romabefolknin -
gen, men havde også en outputindikator og en resultatindikator, der specifikt 
omtalte romaer.
— Det bulgarske ESF-OP , som vi udvalgte, omfattede også romarelaterede out -
put- og resultatindikatorer for visse foranstaltninger.
— Det ungarske OP , som vi udvalgte, omfattede én romaspecifik indikator, som 
ikke var direkte forbundet med en specifik foranstaltning.
De resterende fire OP’er, som vi udvalgte, havde ingen romaspecifikke indikatorer.
De undersøgte OP’er for 2007-2013 indeholdt ingen oplysninger 
om den finansielle støtte til integration af romaerne
62 
ESF-finansieringen blev ydet på grundlag af prioriterede temaer, dvs. mål, som 
ESF skal bidrage til at opfylde. Initiativerne til integration af romaer kunne med 
størst sandsynlighed bidrage til ESF’s prioriterede temaer vedrørende social in -
klusion40. Over den syvårige programperiode blev der oprindelig tildelt 11,5  milli -
arder  euro (EU-midler og nationale midler) til foranstaltninger til social inklusion 
under ESF-OP’er med særlige prioritetsakser vedrørende social inklusion. Der 
forelå imidlertid ingen finansielle oplysninger om, hvor stor en del af disse midler 
der var afsat til integration af marginaliserede romagrupper. Endvidere kunne 
initiativer til integration af romaer også modtage støtte under andre, mere gene -
relle prioriterede temaer såsom uddannelse og beskæftigelse.40 Forøgelse af arbejdstageres, 
firmaers, virksomheders og 
iværksætteres tilpasnings-
evne, forbedring af adgangen 
til beskæftigelse og 
bæredygtighed, forbedring af 
mindre gunstigt stillede 
personers sociale inddragelse 
og forbedring af den 
menneskelige kapital.
38 Bemærkninger 
63 
Der kunne også ydes EFRU-finansiering på grundlag af andre prioriterede temaer, 
hvoraf »social infrastruktur«41 var det mest relevante i forbindelse med integra -
tion af romaer. Der blev i alt tildelt 18,6  milliarder  euro under dette prioriterede 
tema. Som forklaret i  tekstboks 4  var der hovedsagelig tale om generel støtte, 
der ikke var målrettet mod en specifik gruppe.
Generel og målrettet støtte: Komplementære tilgange til integration af romaer
Med generel støtte menes politikker, der gælder offentligheden i almindelighed og ikke skelner mellem mod -
tagerne på grundlag af race, etnisk oprindelse eller andre irrelevante faktorer.
Med målrettet støtte menes politikker, der eksplicit, men ikke nødvendigvis udelukkende, gælder én eller 
flere bestemte målgrupper, f.eks. en specifik mindretalsgruppe.
Erfaringen viser, at der er større sandsynlighed for en vellykket integration af romaer i samfundet, hvis roma -
erne også har adgang til støtte under almindelige initiativer, der ikke udelukkende er beregnet på dem. Der 
findes ikke én model, der kan anvendes til at håndtere dette: Der er brug for en skræddersyet tilgang, som 
tager højde for de lokale omstændigheder42.
42 »How to mainstream Roma inclusion in general programmes, projects and interventions«, ESF’s læringsnetværk »Reinforcing Policy Learning for 
Roma Inclusion«.Tekstboks 4
64 
Indtil EFRU-forordningen blev ændret i 2010, kunne EFRU ikke yde støtte, der 
var målrettet mod specifikke grupper, undtagen under visse omstændigheder 
til medlemsstater, der tiltrådte EU den 1. maj 2004 eller derefter. Siden ændrin -
gen er der blevet tildelt i alt 80 millioner euro til integrerede boligprojekter 
målrettet mod marginaliserede befolkningsgrupper, herunder romaer, i otte 
medlemsstater43.
65 
Vores analyse viste også, at mange medlemsstater ikke indsamlede data om 
etnicitet og derfor ikke kunne fastslå romabefolkningens størrelse i et givet geo -
grafisk område og vurdere denne befolkningsgruppes særlige vanskeligheder. 
Det kan have bidraget til vanskelighederne med at fastlægge den nødvendige 
finansiering til integration af romaer.41 Dette omfatter følgende 
investeringskategorier: 
uddannelse, sundhed, 
børnepasning, boliger og 
anden social infrastruktur.
43 Bulgarien, Den Tjekkiske 
Republik, Grækenland, 
Frankrig, Italien, Ungarn, 
Rumænien og Slovakiet.
39 Bemærkninger 
Det større fokus på romaspørgsmål på EU-niveau er afspejlet 
i ESI-fondenes ramme for 2014-2020
ESI-fondenes finansielle støtte er bedre afstemt med 
Europa 2020-strategien og Kommissionens landespecifikke 
henstillinger
66 
Det er fastsat i forordningerne om ESI-fondene44 (forordningen om fælles be -
stemmelser, EFRU-forordningen og ESF-forordningen), at ESI-fondene skal yde 
støtte, som er forenelig med Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig 
og inklusiv vækst og med de relevante landespecifikke henstillinger.
67 
Partnerskabsaftalerne i de tre af de fire besøgte medlemsstater (Bulgarien, 
Ungarn og Rumænien) henviste til de landespecifikke henstillinger vedrørende 
romabefolkningen, der var fremsat siden 2012. Det samme gjorde sig gældende 
i Slovakiet. Der var ikke fremsat sådanne landespecifikke henstillinger til Spanien.
68 
De landespecifikke henstillinger om integration af romaer har hovedsagelig om -
handlet uddannelse (jf. også punkt 36 og tabel 2 ). Da OP’erne blev udarbejdet, 
opfordrede Kommissionen de medlemsstater, der havde modtaget en landespe -
cifik henstilling om dette emne, til at bruge EU-midler til at gennemføre reformer 
af deres almindelige uddannelsespolitikker for at sikre lige adgang til uddannel -
sessystemet, også for romaer. I de OP’er for programperioden 2014-2020, som vi 
undersøgte i Ungarn, var foranstaltningerne til desegregation på uddannelses -
området imidlertid ikke tilstrækkelig detaljerede. Vi tvivler derfor på, at det med 
hjælp fra ESI-fondene vil lykkes at tackle den segregation, der stadig finder sted 
i det ungarske uddannelsessystem (jf. tekstboks 5 ).44 Artikel 4, stk. 1, i alle tre 
forordninger.
40 Bemærkninger 
En specifik investeringsprioritet til fordel for marginaliserede 
samfund (herunder romaerne) i 12 EU-medlemsstater
69 
ESI-fondenes ramme for 2014-2020 lægger også mere vægt på at sikre, at må -
lene for OP’er, der medfinansieres af fondene, er i overensstemmelse med EU’s 
prioriteter. Rammen omfatter en specifik investeringsprioritet for ESF-OP’er, som 
udtrykkelig nævner romaerne. Denne investeringsprioritet (IP 9 (ii) »Integration af 
marginaliserede samfund såsom romasamfundet«) skabte en forbindelse mellem 
de politiske prioriteter, der var afspejlet i de landespecifikke henstillinger, og EU’s 
finansieringsprioriteter og gjorde det desuden muligt direkte at øremærke midler 
til dette formål.
70 
Endvidere henviser en af forhåndsbetingelserne45, dvs. kriterierne for medfinan -
siering, specifikt til denne investeringsprioritet og sikrer dermed, at der tages 
behørigt hensyn til den i OP’erne. Forhåndsbetingelsen for IP 9 (ii) vedrørende 
integration af romaer er: »Der er etableret en national strategisk politisk ramme 
til integration af romaer«.I Ungarn manglede ESI-fondenes ramme foranstaltninger til desegregation på 
uddannelsesområdet
I Ungarns OP for 2007-2013 om social fornyelse — hvis prioritet nr. 3 var uddannelse — blev antallet af aktive 
lokale programmer til desegregation på uddannelsesområdet brugt som en indikator. »Desegregation« var 
en indirekte henvisning til målgruppen, som var romabefolkningen. Indikatoren tog sigte på dårligt stillede 
regioner og områder, og målet var at have gennemført 100 programmer i 2013 (referencetallet for 2007 var 2).
Denne indikator optrådte imidlertid ikke i den sidste ændrede udgave af OP’et. Den blev derfor ikke målt og 
vil heller ikke blive målt ved afslutningen af programperioden. Hertil kommer, at der ikke foreligger nogen 
detaljeret beskrivelse af, hvilke foranstaltninger til desegregation på uddannelsesområdet Ungarn agter at 
gennemføre i programperioden 2014-2020. Dette vidner om manglende engagement med hensyn til at bruge 
strukturfondene til at behandle spørgsmålet om segregation på uddannelsesområdet.Tekstboks 5
45 Artikel 2, nr. 33, i forordning 
(EU) nr. 1303/2013: »»gæl -
dende forhånds  betingelser«: 
en konkret og præcist 
foruddefineret kritisk faktor, 
der er en forudsætning for og 
har direkte og reel forbindelse 
til og umiddelbar indvirkning 
på en effektiv og virkningsfuld 
gennemførelse af et specifikt 
mål for en investeringsprioritet 
eller en EU-prioritet« 
(EUT L 347 af 20.12.2013, 
s. 320).
41 Bemærkninger 
71 
Alle de fem medlemsstater (Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Rumæni -
en og Slovakiet), der havde modtaget landespecifikke henstillinger om integra -
tion af romaer, havde inkluderet IP 9 (ii) i mindst ét af deres OP’er for 2014-2020 
(jf. tabel 6 ). Tidligere havde disse fem medlemsstater i deres partnerskabsaftaler 
inkluderet forslag vedrørende anvendelse af EU-midler til at fremme integration 
af romaer.
72 
Syv andre medlemsstater (Belgien, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Østrig 
og Polen) havde også inkluderet IP 9 (ii) i mindst ét OP . Det vil sige, at 12 med -
lemsstater, der tilsammen rummer over 90 % af EU’s anslåede romabefolkning, 
havde inkluderet IP 9 (ii) i mindst ét OP . Som det fremgår af tabel 6 , er der i pro -
gramperioden 2014-2020 tildelt 1,5 milliarder euro til IP 9 (ii). Tabel 6Beløb stillet til rådighed for medlemsstaterne under investeringsprioritet 9 (ii) 
»Integration af marginaliserede samfund såsom romasamfundet« 
i programperioden 2014-2020
MedlemsstatBeløb  
(millioner euro)Andel af medlemsstatens samle -
de ESF-finansieringAndel af den samlede finansie -
ring under IP 9 (ii)
Ungarn1470  10,0 %
85 %Rumænien1372  7, 8  %
Den Tjekkiske Republik1200  5,8 %
Bulgarien1143  9,4 %
Slovakiet199  4,6 %
Grækenland 73  2,0 %
15 %Italien 71  0,7 %
Spanien 48  0,6 %
Polen 19  0,1 %
Belgien 10  1,0 %
Frankrig 8  0,1 %
Østrig 4  0,9 %
I alt 1 518 i/r 100 %
1 Medlemsstater, der har modtaget landespecifikke henstillinger om romaerne.
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af data fra Kommissionen.
42 Bemærkninger 
73 
I disse medlemsstater var det imidlertid ikke alle OP’er vedrørende geografiske 
områder med store romabefolkninger, der inkluderede IP 9 (ii) eller omfattede 
indikatorer med relevans for denne prioritet. Dette gjaldt også et antal OP’er, 
hvor der var tildelt store beløb til de hovedområder, som er relevante i forbindel -
se med integration af romabefolkningen. To eksempler på dette er det regionale 
OP for Andalusien, hvor næsten 50 % af den spanske romabefolkning bor, og 
Ungarns ESF-OP om økonomisk udvikling og innovation, hvorunder mange for -
anstaltninger til styrkelse af beskæftigelsesegnethed vil blive gennemført.
74 
Fire medlemsstater (Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Grækenland og Slovakiet) 
havde på tidspunktet for revisionen kun delvis opfyldt de forhåndsbetingel -
ser vedrørende IP 9 (ii), der er fastsat i forordningen om fælles bestemmelser, 
hovedsagelig fordi de ikke havde hensigtsmæssige overvågningsværktøjer eller 
metoder til at gennemføre deres nationale strategi for romaernes integration (jf. 
punkt 51). Kroatien, Italien, Ungarn og Slovakiet havde ikke opfyldt den gene -
relle forhåndsbetingelse vedrørende bekæmpelse af forskelsbehandling. Alle 
fire medlemsstater sendte efterfølgende Kommissionen handlingsplaner med 
beskrivelser af, hvordan de ville opfylde forhåndsbetingelserne. Kommissionen 
vurderede disse planers indhold. Ud fra de modtagne oplysninger konkluderede 
Kommissionen på grundlag af de indsendte handlingsplaner, at Ungarn havde 
opfyldt kriteriet vedrørende bekæmpelse af forskelsbehandling, og at Slovakiet 
havde opfyldt forhåndsbetingelsen vedrørende IP 9 (ii).
75 
IP 9 (ii) er en nyttig nyskabelse, men for nærværende forvaltes ESI-fondene på 
en måde, der ikke tager højde for forskelle mellem romabefolkningens aktuelle 
situation i de forskellige medlemsstater. ESI-fondenes midler fordeles mellem 
medlemsstaterne efter indikatorer, der ikke har specifik relevans i forbindelse 
med romabefolkningen, f.eks. samlet befolkningstal, ledighedsprocent eller BNP . 
Efter vores opfattelse er disse indikatorer ikke det mest velegnede grundlag for 
afgørelser om, hvor mange EU-midler til integration af romaer hver medlemsstat 
skal have tildelt.
43 Bemærkninger 
Alle de fire besøgte medlemsstater gav finansiel støtte til 
integration af romaer ved hjælp af en integreret tilgang
76 
Anvendelse af en integreret tilgang har en positiv effekt på tiltag, der skal frem -
me integration af romaer med finansiering fra ESI-fondene. Alle de fire udvalgte 
medlemsstater havde brugt en integreret tilgang — dvs. behandlet flere forskel -
lige områder på samme tid46 — i mindst ét af deres OP’er med finansiering fra 
én eller flere47 fonde. I Rumænien fandt vi et godt eksempel på dette (jf. tekst -
boks 6 ). Til gengæld forspildte Spanien muligheden for at definere en integreret 
tilgang i det regionale OP for Andalusien.
Et godt eksempel på en integreret tilgang — en fælles udvælgelseskomité 
i Rumænien
For at sikre en bedre anvendelse af strukturfondene brugte Rumænien en integreret tilgang i forbindelse med 
to OP’er (ESF-OP’et om menneskelig kapital og det regionale EFRU-OP). Det ene OP modtog medfinansiering 
fra EFRU og det andet fra ESF, men de havde en prioritetsakse til fælles. Rumænien nedsatte også en fælles 
udvælgelseskomité, hvor de to OP’ers forvaltningsmyndigheder var repræsenteret sammen med tre andre 
fælles organer, bl.a. det nationale romakontaktpunkt og det nationale råd for bekæmpelse af forskelsbehand -
ling. OP’erne udsendte fælles indkaldelser af forslag med de samme støtteberettigelsesbetingelser og på de 
samme aktionsområder. OP’erne ydede også supplerende medfinansiering (anvendelse af EFRU- og ESF-mid -
ler til forskellige projektaktiviteter, der skal gennemføres i tilknytning til eller i forlængelse af hinanden).Tekstboks 6
Finansiering til foranstaltninger til bekæmpelse af 
forskelsbehandling
77 
ESF-forordningens artikel 8 fastsætter, at medlemsstaterne skal bruge ESF til at 
støtte initiativer med det specifikke mål at bekæmpe forskelsbehandling. Støtte 
til sådanne initiativer ydes under ESF’s investeringsprioritet 9 (iii) »Bekæmpelse af 
alle former for forskelsbehandling og fremme af lige muligheder« (IP 9 (iii)).
78 
11 medlemsstater havde inkluderet IP 9 (iii) i mindst ét af deres OP’er for pro -
gramperioden 2014-2020. Der var i alt blevet tildelt 414 millioner euro under 
IP 9 (iii) (jf. tabel 7 ).46 I forbindelse med integration 
af romaer er de relevante 
områder boliger, uddannelse, 
sundhed, sociale anliggender, 
beskæftigelse og sikkerhed 
samt foranstaltninger til 
desegregation.
47 Ungarn.
44 Bemærkninger 
79 
Blandt de fire medlemsstater, vi undersøgte, havde Spanien inkluderet IP 9 (iii) 
i syv af sine OP’er. Den Tjekkiske Republik og Slovakiet, som begge var genstand 
for traktatbrudsprocedurer på grund af segregation af romaelever i uddannelses -
systemet (jf. punkt 37), havde hver inkluderet IP 9 (iii) i ét OP . Bulgarien, Ungarn 
og Rumænien havde ikke inkluderet den. De forspildte således muligheden for at 
støtte foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling, der kunne samord -
nes med foranstaltninger under IP 9 (ii), og dermed øge sandsynligheden for 
større effektivitet i initiativerne til integration af romaer, eftersom manglen på 
foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling anses for at være en af de 
væsentligste årsager til, at initiativer til inklusion af romaerne somme tider slår 
fejl. Tabel 7Beløb tildelt pr. medlemsstat under IP 9 (iii) »bekæmpelse af alle former for 
forskelsbehandling og fremme af lige muligheder«
MedlemsstatBeløb  
(millioner euro)Andel af medlemsstatens 
samlede ESF-finansieringAndel af den samlede 
finansiering under IP  9 (iii)
Spanien  145  1,9 %
91 %Grækenland  99  2,7 %
Portugal  51  0,7 %
Slovakiet1 40  1,8 %
Den Tjekkiske Republik1 22  0,6 %
Polen  19  0,1 %
Cypern  14  10,8 %
9 %Irland  11  2,0 %
Frankrig  8  0,1 %
Belgien  4  0,4 %
Tyskland  1  0,0 %
I alt 414 i/r 100 %
1 Medlemsstater, der har modtaget landespecifikke henstillinger om romaerne.
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af data fra Kommissionen.
45 Bemærkninger 
Der er blevet tildelt store beløb til foranstaltninger vedrørende 
uddannelse, beskæftigelse og social inklusion
80 
ESI-fondenes ramme øremærker også store beløb til almindelige foranstaltninger 
til social inklusion. Erfaringen viser, at sådanne foranstaltninger er afgørende 
for en vellykket støtte til integration af romaer, jf. f.eks. den anerkendte spanske 
model for integration af romaerne48. Ifølge oplysninger offentliggjort af Kommis -
sionen i februar 2016 er der blevet tildelt 100 milliarder euro i EFRU- og ESF-mid -
ler til foranstaltninger vedrørende uddannelse, beskæftigelse og social inklusion 
i perioden 2014-202049.
81 
De fem medlemsstater, der har modtaget landespecifikke henstillinger om ro -
maernes integration (Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Rumænien og 
Slovakiet) tegner sig for ca. en femtedel af dette beløb, dvs. ca. 20 milliarder euro. 
Beregnet på grundlag af den anslåede andel af marginaliserede romaer i de for -
skellige målpopulationer i disse lande (f.eks. personer, der risikerer at blive fattige 
eller socialt udstødte) kunne der under de almindelige programmer, der gennem -
føres med støtte fra ESI-fondene, hvert år bevilges ca. 500 millioner euro til fordel 
for romaerne i målpopulationerne, hvis der blev givet lige adgang til deltagelse50. 
I samme periode vil der i disse fem medlemsstater blive stillet 183 millioner euro 
om året til rådighed under IP 9 (ii) (dvs. til målrettede initiativer). Dette viser 
betydningen af, at de almindelige politikker bruges effektivt i forbindelse med 
initiativer vedrørende integration af romaer.
Nye værktøjer til at sikre bedre høring og samarbejde mellem 
offentlige myndigheder og civilsamfundsorganisationer
82 
Det vigtigste værktøj til at inddrage civilsamfundsorganisationer i ESI-fondenes 
planlægnings- og gennemførelsesproces er den europæiske adfærdskodeks 
for partnerskab51. Dette dokument indeholder retningslinjer, der hjælper med -
lemsstaterne med at udarbejde partnerskabsaftaler vedrørende ESI-fondene og 
udarbejde OP’er. Retningslinjerne anbefaler bl.a., at medlemsstaterne anvender 
gennemsigtige procedurer til at finde og samarbejde med potentielle partnere. 
De anbefaler også, at indkaldelser af forslag, statusrapporter og procedurer for 
overvågning og evaluering er gennemsigtige. Retningslinjerne beskriver en 
række gode praksis vedrørende reglerne for medlemskab af partnerskaber og de 
interne procedurer i overvågningsudvalg.48 Rodríguez Cabrero, G.: 
»Promoting Social Inclusion of 
Roma. A Study of National 
Policies. Spain«, Universidad 
de Alcalá på vegne af 
Kommissionens GD for 
Beskæftigelse Sociale 
Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og 
Inklusion, juli 2011.
49 Af dette beløb skønnes det, at 
33 milliarder euro vil blive 
tildelt til uddannelses-
foranstaltninger, 34  mil-
liarder  euro til beskæftigelses-
foranstaltninger og 
33 milliarder  euro til 
foranstaltninger til social 
inklusion.
50 Adam Kullmann: »Litmus Test 
of Effective Use of Structural 
Funds, Supporting Structural 
Reforms of Basic Public 
Services to Promote Roma 
Inclusion«, EStIF, 2015, s. 231.
51 Kommissionens delegerede 
forordning (EU) nr. 240/2014.
46 Bemærkninger 
83 
Der var afholdt møder i overvågningsudvalgene for syv af de ni udvalgte OP’er 
for perioden 2014-2020, som inkluderede IP 9 (ii). I alt var der afholdt 14 møder, 
og ved 10 af dem var der romarepræsentanter til stede. På samtlige møder i over -
vågningsudvalgene for ESF-OP’erne (med undtagelse af et møde i Ungarn52) var 
der en repræsentant for en romaorganisation, og i Bulgarien var det nationale 
romakontaktpunkt også til stede.
Overvågningsværktøjerne på OP-niveau i programperioden 
2007-2013 var ikke velegnede til at måle resultaterne af 
foranstaltninger til integration af romaer
Overvågningssystemerne gav et utilstrækkeligt grundlag for 
rapportering om integration af romaer i programperioden 
2007-2013
I nogle medlemsstater har de offentlige myndigheder begrænsede 
muligheder for at indsamle data om etnicitet
84 
I nogle medlemsstater er der forfatningsmæssige begrænsninger for de offentli -
ge myndigheders indsamling af data (jf. de to eksempler i  tekstboks 7 ). Det gør 
det sværere at overvåge romaspecifikke indikatorer.
Indsamling af data om etnicitet: juridiske problemer
Siden anden verdenskrig har Tyskland ikke udarbejdet socioøkonomiske statistikker og befolkningsstatistik -
ker baseret på etnisk oprindelse: Tysklands romakontaktpunkt har bekræftet, at man ikke kender den præcise 
størrelse af noget nationalt mindretal.
Fransk lov forbyder specifikt, at staten indsamler data om personers etniske baggrund.Tekstboks 752 På det overvågningsudvalgs -
møde i Ungarn, hvor der ikke 
var nogen romarepræsentant 
til stede, drøftede man denne 
mangel og behovet for at have 
en sådan repræsentant.
47 Bemærkninger 
85 
Direktiv 95/46/EF om behandling af personoplysninger og om fri udveksling af 
sådanne oplysninger og forordning (EF) nr. 45/2001 om beskyttelse af fysiske 
personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitu -
tionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger indeholder 
imidlertid en række undtagelser fra forbuddet mod behandling af personop -
lysninger vedrørende racemæssig eller etnisk baggrund, bl.a. i forbindelse med 
tilfælde, hvor »den registrerede udtrykkeligt har givet sit samtykke til en sådan 
behandling«. Sådanne bestemmelser findes også i udkastet til en generel forord -
ning om databeskyttelse53.
86 
Agenturet for Grundlæggende Rettigheder mener, at Den Europæiske Tilsyns -
førende for Databeskyttelse og EU’s retlige bestemmelser om databeskyttelse 
sikrer en passende regulering vedrørende behandling af personoplysninger og 
følsomme data. Endvidere blev det under vores revision bekræftet af flere for -
skellige organer (bl.a. Kommissionen, FRA og EURoma-netværket), at det ikke er 
ulovligt i nogen EU-medlemsstat at behandle disaggregerede data om etnicitet54. 
Vi fik også at vide, at der i tilfælde, hvor det virkelig er svært at indsamle data 
om deltagernes etniske baggrund, findes praktiske alternativer, f.eks. anonyme 
spørgeundersøgelser, hvor tilfældigt udvalgte respondenter bedes om at angive 
deres etniske baggrund og afgive utvetydigt samtykke til, at oplysningen må 
behandles.
87 
Selv hvis det er muligt at indsamle data om etnicitet på lovlig vis, er der imidler -
tid ingen garanti for, at dataene vil være pålidelige eller nyttige. I Rumænien blev 
oplysninger om etnicitet f.eks. indsamlet ved folketællinger. Men dataene blev 
ikke brugt i forbindelse med den nationale strategi for romaernes integration, 
hvor de rumænske myndigheder i stedet brugte skøn foretaget af Europarådet. 
Det peger i retning af, at medlemsstaten ikke havde pålidelige oplysninger om 
sin egen romabefolkning.53 I januar 2012 foreslog 
Kommissionen en omfattende 
reform af EU’s databeskyttel -
sesregler, og det centrale 
element i denne reform er en 
generel forordning om 
databeskyttelse. Den 
18. december 2015 godkendte 
De Faste Repræsentanters 
Komité forordningen, og den 
12. februar 2016 bekræftede 
Rådet denne godkendelse. 
Den generelle forordning om 
databeskyttelse gælder fra 
den 25. maj 2018. Mellem 
direktivet og denne 
forordning er der en forskel 
med hensyn til definitionen af 
følsomme data, der 
i forordningen er udvidet til at 
omfatte genetiske data, 
biometriske data og data om 
seksuel orientering. En anden 
forskel består i, at begrebet 
»vigtige samfundsmæssige 
interesser« er fjernet. 
Forordningen indeholder en 
undtagelse for tilfælde, hvor 
behandlingen af person -
oplysninger er nødvendig for 
»udførelse af en opgave 
i samfundets interesse«, og 
anfører, at der skal fastsættes 
»tilstrækkelige foranstalt -
ninger til beskyttelse af den 
registreredes legitime 
interesser«.
54 Fundación Secretariado 
Gitano, EURoma-netværkets 
tekniske sekretariat: »Tackling 
Roma Needs in the 2014-2020 
Structural Funds 
Programming Period — Guide 
to improve the planning 
process«, maj 2013, s. 65.
48 Bemærkninger 
På projektniveau blev der indsamlet data om deltagernes etniske 
baggrund, men de blev ikke sendt videre til OP’ets overvågningssystem
88 
På projektniveau konstaterede vi i alle de fire besøgte medlemsstater, at de 
projektansvarlige indsamlede data om deltagernes etniske baggrund, men at 
disse data ikke blev sendt videre til forvaltningsmyndigheder eller bemyndigede 
organer (jf. også punkt 118). Det betød, at de romarelaterede data, der forelå på 
projektniveau, ikke nåede frem til OP’ets overvågningssystem.
89 
Det var f.eks. tilfældet i Spanien. Det bemyndigede organ med ansvar for det 
regionale OP for Andalusien vidste ikke engang, hvilke projekter der havde været 
målrettet mod romaer, selv om disse oplysninger forelå på projektniveau. Det 
bemyndigede organ kunne kun give os en liste over projekter, der havde været 
målrettet mod dårligt stillede grupper generelt, uanset om der havde været 
romaer blandt deltagerne. Situationen var den samme i Ungarn.
I tre af de fire medlemsstater var overvågningen af OP’erne hæmmet af 
manglende konsekvens i forbindelse med fastsættelse og registrering af 
indikatorer på projektniveau
90 
I tre af de fire medlemsstater (Bulgarien, Ungarn og Rumænien) var overvåg -
ningen af OP’erne hæmmet af manglende konsekvens i forbindelse med fast -
sættelse og registrering af indikatorer på projektniveau. I Rumænien fandtes 
der tre typer indikatorer, da projekterne blev gennemført (programindikatorer, 
supplerende indikatorer og yderligere indikatorer), men der var ikke fastsat 
rapporteringskrav vedrørende nogen af dem. Begge disse forhold gjorde over -
vågningsprocessen unødvendigt kompliceret og førte til resultater, der var svære 
at sammenligne.
91 
I Ungarn rapporterede fire af de fem undersøgte projekter, der er anført i  bilag II , 
ikke formelt om opfyldelsen af resultatmål, eftersom projektet ikke havde nogen 
resultatmål (der var godt nok fastlagt resultatmål, men de var fejlagtigt klassifice -
ret som mål for output, og der blev derfor ikke rapporteret om resultater).
49 Bemærkninger 
Man har forsøgt at forbedre overvågningen i programperioden 
2014-2020, men der er stadig visse begrænsninger
92 
Det er fortsat en udfordring at overvåge romaernes integration i perioden 2014-
2020. Fælles indikatorer er et element, der måske kan gøre det lettere at måle 
de fremskridt, der gøres i gennemførelsen af foranstaltninger til integration af 
romaer. Hver fond har specifikke regler, som fastsætter fælles indikatorer, der 
skal bruges i alle de programmer, der finansieres under den. F.eks. indeholder 
bilag I til ESF-forordningen et antal standardiserede indikatorer, som er relevante 
i forbindelse med programmer til integration af romaer:
— en fælles outputindikator·(nr. 15): »indvandrere, mennesker af udenlandsk 
herkomst, minoriteter (herunder marginaliserede samfund såsom Roma)«
— en fælles umiddelbar resultatindikator (nr. 28): »dårligt stillede deltagere, 
som er arbejdssøgende, under uddannelse eller erhvervsuddannelse, opnår 
formelle kvalifikationer eller er i beskæftigelse, herunder som selvstændige 
erhvervsdrivende, umiddelbart efter deltagelsen«
— en fælles, mere langsigtet resultatindikator (nr. 32): »dårligt stillede deltagere, 
der er i arbejde, herunder som selvstændige erhvervsdrivende, seks måneder 
efter deltagelsen«.
Disse indikatorer kan suppleres med relevante programspecifikke indikatorer.
93 
Medmindre der fastsættes specifikke romarelaterede indikatorer, vil de fælles 
indikatorer imidlertid ikke udgøre et effektivt grundlag for overvågning af initia -
tiver til integration af romaer. Vi konstaterede endvidere, at overvågningsværk -
tøjerne fortsat var behæftet med svagheder, som havde medført, at forhånds -
betingelserne kun var delvis opfyldt (jf. punkt 74). Dette viser, hvor svært det er 
at foretage præcis overvågning i forbindelse med integration af romaer.
50 Bemærkninger 
94 
For at mindske disse vanskeligheder bad Kommissionen Agenturet for Grund -
læggende Rettigheder55 om at nedsætte en arbejdsgruppe med det formål at 
udforme indikatorer, der kan bruges i forbindelse med integration af romaer. 
Indikatorerne blev som planlagt fastsat pr. 1. januar 2016. Det kan måske gøre 
det muligt at indgå en aftale med de nationale romakontaktpunkter (som alle 
deltog i arbejdsgruppen) om at bruge en ensartet rapporteringsstruktur i alle de 
deltagende medlemsstater. Det kan også gøre det muligt i et vist omfang at måle 
ESI-fondenes effekt på gennemførelsen af de nationale strategier for romaer -
nes integration, især i de medlemsstater, der har tilpasset foranstaltningerne og 
indikatorerne under ESI-fondene efter foranstaltningerne og indikatorerne under 
de nationale strategier for romaernes integration, f.eks. Grækenland og Slovakiet 
(jf. tekstboks 8 ). I marts 2016 accepterede 21 medlemsstater ifølge Kommissio -
nen at teste disse indikatorer, men det står endnu ikke klart, om det vil lykkes for 
Kommissionen at få en aftale i stand mellem alle medlemsstaterne, eftersom de 
ikke er forpligtede til at foretage ændringer i de systemer, de bruger.
Forbedret overvågning af initiativer til integration af romaer — et godt eksempel 
på tilpasning af OP’er efter de nationale strategier for romaernes integration
Kommissionen anbefalede Slovakiet at bruge midler fra sit OP om menneskelige ressourcer (OP HR) til at 
gennemføre foranstaltninger vedtaget i den nationale strategi frem til 2020. Det slovakiske romakontakt -
punkt, som deltog i alle de tekniske og formelle møder med Kommissionen, bidrog til udformningen af alle 
de foranstaltninger under OP HR, der specifikt var rettet mod marginaliserede romasamfund. Disse foranstalt -
ninger stemmer overens med målsætningerne i den nationale strategi for romaernes integration. Opfyldelsen 
af strategiens konkrete mål vil således blive lettere at måle, fordi de er afspejlet i selve OP’et. Slovakiet har 
udformet et overvågnings- og vurderingsprojekt, som efterfølgende vil blive brugt til at overvåge gennem -
førelsen af den nationale strategi for romaernes integration såvel som gennemførelsen af foranstaltningerne 
under OP HR.Tekstboks 855 Mandat fastsat 
i Kommissionens meddelelse 
om en EU-ramme for de 
nationale strategier for 
integration af romaer 
(KOM(2011) 173 endelig).
51 Bemærkninger 
De fleste projekter blev gennemført som planlagt, 
men kriterierne for bedste praksis i forbindelse med 
romaernes integration blev ikke altid anvendt, og det 
var svært at overvåge projekternes resultater
95 
Under denne revision besøgte vi 19 projekter, som vedrørte integration af romaer, 
og så på, hvordan de var blevet udarbejdet, udvalgt og gennemført, og hvordan 
(eller om) deres resultater var blevet overvåget. Alle de undersøgte projekter 
blev gennemført i programperioden 2007-2013. For hvert projekt undersøgte vi 
følgende:
— om udvælgelsesprocedurerne var i overensstemmelse med de specifikke mål 
og prioriteter vedrørende integration af romaer, der var fastsat i OP’et
— om projekterne var blevet gennemført som planlagt
— om projekterne havde givet de forventede resultater
— om der var etableret overvågningsordninger til at overvåge projekternes 
resultater med hensyn til integration af romaer.
Alle de undersøgte projekter var i overensstemmelse 
med OP’ernes mål, men udvælgelsesprocedurerne havde 
ikke specifikt fokus på projekter vedrørende romaernes 
integration
I nogle OP’er egnede udvælgelsesprocedurerne sig ikke til 
projekter vedrørende integration af romaer
96 
I alle de OP’er, som vi undersøgte i de fire medlemsstater, sikrede udvælgelses -
procedurerne, at de enkelte projekter var i overensstemmelse med de relevante 
mål i OP’erne. Romaer var eksplicit omtalt som en målgruppe i ni af de 16 ind -
kaldelser af forslag56, som vi vurderede: tre ud af fem i Bulgarien, de to i Spanien, 
tre ud af fem i Ungarn og ét ud af fire i Rumænien. De resterende syv tog sigte 
på dårligt stillede grupper generelt. I ét andet spansk OP var der et element med 
forbindelse til romaer. Dette forklarer, hvorfor ansøgningsdokumenterne ved -
rørende nogle af de undersøgte projekter ikke altid indeholder henvisninger til 
romabefolkningen: I overensstemmelse med OP’ernes mål havde projekterne 
ofte en bredere målgruppe, f.eks. sårbare grupper generelt.56 De 19 projekter blev udvalgt 
efter disse 16 indkaldelser af 
forslag.
52 Bemærkninger 
97 
Generelt havde evaluatorerne ingen specifikke erfaringer med spørgsmål vedrø -
rende integration af romaer. I stedet havde de ofte kendskab til social inklusion 
generelt. Det spanske OP om bekæmpelse af forskelsbehandling var en undtagel -
se — her havde evaluatorerne specifikt kendskab til integration af romaer.
Der blev ikke systematisk stillet krav om romaspecifikke 
indikatorer til overvågning af projekternes resultater
98 
Vores analyse viste, at der også var en del forvirring om, hvordan der skulle 
fastsættes indikatorer med henblik på at overvåge projekternes resultater. 
I Ungarn indeholdt indkaldelserne af forslag ikke altid krav om resultatmål (f.eks. 
»deltagere i arbejde seks måneder efter at have deltaget i et projekt«). I Spanien 
var resultatbaserede mål heller ikke obligatoriske. I tre projekter i Bulgarien var 
outputmål somme tider fejlagtigt blevet kategoriseret som resultatmål i projekt -
ansøgningen, og dette var ikke blevet korrigeret under udvælgelsesprocessen (jf. 
også punkt 118).
99 
I de tilfælde, hvor der var krav om resultatmål, henviste disse ikke altid eksplicit 
til romabefolkningen. I stedet opererede de med en bredere målgruppe, f.eks. 
»sårbare grupper«. Dette konstaterede vi i et EFRU-OP i Bulgarien og i ESF-OP’er 
i Ungarn og Andalusien.
Relevante interessentgrupper blev ikke altid inddraget 
tilstrækkeligt
100  
Det bidrager væsentligt til et projekts succes og bæredygtighed, hvis alle de 
relevante interessenter bliver inddraget enten i forberedelsen af det eller som 
projektpartnere. Generelt tilskyndede de undersøgte udvælgelsesprocedurer 
imidlertid ikke til en sådan bred inddragelse af interessenter i projekterne. I vores 
stikprøve konstaterede vi, at dette navnlig var et problem i projekter vedrørende 
socialt boligbyggeri i Bulgarien. De lokale beboere blev ikke inddraget i pro -
jekterne, og der blev ikke gennemført oplysningskampagner, hvilket betød, at 
projektforslagene blev mødt med offentlig afvisning.
53 Bemærkninger 
Projekterne var generelt blevet gennemført som planlagt
14 af de 19 undersøgte projekter havde opfyldt deres mål med 
hensyn til output, budget, tidsplan og omfang
101  
14 af de 19 undersøgte projekter havde opfyldt de mål, der i tilskudsaftalen var 
fastsat med hensyn til output, budget, tidsplan og omfang. Fire projekter var ikke 
blevet gennemført som planlagt på grund af forsinkelser (to projekter i Bulgarien) 
eller ændringer i omfang (ét projekt i Bulgarien og ét i Rumænien). I forbindelse 
med et projekt i Ungarn var både indikatorerne og de foreliggende oplysninger 
så komplekse, at de ikke kunne afstemmes med henblik på at vurdere, om out -
putmålene var opfyldt. I alle på nær to af de undersøgte projekter var antallet af 
romadeltagere registreret som et output. Foto 1IT-lokale for brugere af et center for sociale tjenesteydelser i Baia Mare (Rumænien)
Kilde:  Revisionsretten.
54 Bemærkninger 
10 af de 13 projekter, som der forelå overvågningsdata om, havde 
også opfyldt deres resultatmål
102  
For 17 af de 19 projekter var der fastsat resultatmål, men de henviste ikke nød -
vendigvis til romabefolkningen specifikt. Opfyldelsen af disse mål blev kun over -
våget i 13 projekter. 10 af disse 13 projekter havde generelt opfyldt deres mål. 
I fire af de 17 projekter med resultatmål var der fastsat specifikke mål vedrørende 
romabefolkningen. Tre af disse fire projekter havde opfyldt deres mål (ét i Bulga -
rien, to i Rumænien og ét i Spanien).
Bedre hensyntagen til romaspecifikke kriterier såsom de 
fælles grundlæggende principper for romaernes integration 
lader til at have bidraget positivt til projekternes resultater
103  
På grundlag af vores undersøgelse af de udvalgte projekter mener vi, at en bedre 
hensyntagen til romaspecifikke kriterier ville have givet nogle af disse projekter 
større mulighed for at bidrage positivt til en bæredygtig integration af romaer. 
17 af de 19 undersøgte projekter blev gennemført efter, at Rådet havde vedta -
get de fælles grundlæggende principper for romaernes integration i juni 2009 
(jf. punkt 23). De følgende eksempler viser, hvordan anvendelsen af de fælles 
grundlæggende principper på udvælgelsesstadiet kunne have fået betydning for 
projektets succes.
Princip 2: Politikker og projekter, der tager sigte på romaernes 
integration, bør målrettes romaerne eksplicit, men ikke eksklusivt
104  
Princip 2 fastsætter, at politikker og projekter, der tager sigte på romaernes inte -
gration, bør målrettes romaerne eksplicit, men ikke eksklusivt. Der bør defineres 
en bred målgruppe, f.eks. »dårligt stillede grupper«. Det bør klart fremgå, at mål -
gruppen omfatter romaerne, og de specifikke aktioner, der skal sikre, at projek -
terne når romabefolkningen, bør beskrives. Et beskæftigelsesprogram i Spanien 
var et godt eksempel på anvendelsen af dette princip (jf. tekstboks 9 ).
55 Bemærkninger 
Princip 3: Der bør anlægges en interkulturel tilgang med brug af 
formidlere og oplysningskampagner
105  
Ifølge princip 3 bør der anlægges en interkulturel tilgang med brug af formidlere 
og oplysningskampagner. Anvendelsen af dette princip er afgørende for at sikre 
vellykkede projekter, især på boligområdet. Manglende oplysning kan fuldstæn -
dig underminere projekter, der ellers kunne have givet gode resultater (jf. eksem -
plet i  tekstboks 10 ).Eksplicit, men ikke eksklusiv målretning gjorde det muligt for et 
beskæftigelsesprogram at nå romabefolkningen (Spanien, projekt 16)
Et beskæftigelsesprogram under det spanske OP »Lucha contra la discriminación« tog sigte på at integrere 
romaerne på arbejdsmarkedet. Man interviewede deltagerne og anbefalede én af tre muligheder: 1) at finde 
et job, 2) at tage en videreuddannelse eller 3) at deltage i workshops for at opnå de kompetencer, der skal til 
for at finde beskæftigelse. Derefter rettede man henvendelse til virksomheder for at få oplysninger om ledige 
stillinger og muligheder for praktikpladser.
Programmet henvendte sig til dårligt stillede romaer og andre i en tilsvarende socioøkonomisk situation. For 
Spanien som helhed var det fastsat som mål, at 70 % af deltagerne skulle være af romaoprindelse. Dette mål 
blev nået, bl.a. med støtte fra andre initiativer til fremme af romaernes deltagelse (såsom oplysningskampag -
ner), og resultaterne blev opretholdt i hele programmets løbetid.
Uklar identificering af målgrupper og utilstrækkelig opmærksomhed på kulturelle 
faktorer indvirkede negativt på gennemførelsen af et sundhedsprojekt (Bulgarien, 
projekt 4)
Et projekt vedrørende sundhedsscreeninger blev gennemført i Bulgarien under prioritetsaksen »social inklu -
sion«. Dette projekt var opført i handlingsplanen for gennemførelse af den nationale strategi for romaernes 
integration. Der blev imidlertid ikke fastsat nogen indikatorer vedrørende målgruppen »sårbare befolknings -
grupper«. Projektet havde tre målgrupper: »sårbare befolkningsgrupper« (grupper med særlige helbredsrisici, 
mennesker med handicap, socialt udstødte grupper og samfund samt sårbare etniske grupper), »mennesker 
i den erhvervsaktive alder« og »indbyggere i afsides regioner«.
Ca. 620 000 mennesker blev indbudt til en screening, og ca. 56 000 tog imod tilbuddet. Der foreligger ingen 
oplysninger om, hvor mange af disse der tilhørte målgrupperne. Det forhold, at hverken romabefolkningen 
eller målgruppen »sårbare befolkningsgrupper« nævnes eksplicit i resultaterne, tyder på, at der ikke var fokus 
på at tiltrække deltagere fra disse grupper.
To faktorer forhindrede en omfattende deltagelse af romaer. Den ene var, at indbydelserne blev sendt pr. brev: 
Forholdsvis mange romaer er analfabeter. Den anden var, at der blandt romakvinderne af historiske årsager var 
en udbredt frygt for sundhedsvæsenet. Man kunne have brugt formidlere til at afhjælpe dette problem.Tekstboks 9 Tekstboks 10
56 Bemærkninger 
Princip 4: Integration af romabefolkningen i det almindelige 
samfund
106  
Ifølge princip 4 bør målet være at integrere romabefolkningen i det almindelige 
samfund. 10 af de undersøgte projekter, der havde adgang til det almindelige 
arbejdsmarked som et resultatmål, havde opnået gode resultater ved at inddra -
ge både offentlige og private enheder i projektgennemførelsen. Fire projekter 
havde ikke opfyldt deres mål på dette område:
— I Ungarn havde tre af de undersøgte projekter ikke inddraget private arbejds -
givere i gennemførelsesfasen. Dette viste sig at være en mangel, da deltager -
ne efterfølgende ikke kunne finde job på det primære arbejdsmarked. Hvis 
de overhovedet fik ansættelse, var det hos offentlige myndigheder.
— For ét projekt i Bulgarien var det heller ikke lykkedes at opfylde målet om at 
få mindst 8 % af deltagerne ind på det primære arbejdsmarked.
107  
I Spanien konstaterede vi derimod, at de foranstaltninger vedrørende integration 
af romaer, der blev gennemført under OP’et »Lucha contra la discriminación«, 
hovedsagelig havde fokus på beskæftigelse og ikke var udformet med henblik 
på samordning med de almindelige politikker. Indtil december 2014 var Spaniens 
offentlige arbejdsformidling, SEPE, ikke involveret i udarbejdelsen og gennem -
førelsen af foranstaltningerne. Den kunne derfor ikke bidrage til planlægningen 
med sine erfaringer, og den kunne heller ikke indarbejde projektets erfaringer 
i sine egne politikker.
108  
Som kontrast til dette var tre af de fem undersøgte projekter i Rumænien blevet 
gennemført af en NGO i partnerskab med en offentlig enhed. Det sikrede, at pro -
jektpartnerne fik gavn af hinandens viden, og gjorde det muligt for de offentlige 
enheder at udnytte projektresultaterne i forbindelse med udformningen og gen -
nemførelsen af deres almindelige politikker. F.eks. blev EFRU-projektets resultater 
videreformidlet af det bemyndigede organ efter projektets afslutning.
57 Bemærkninger 
Princip 5: Bevidsthed om kønsaspektet
109  
Princip 5 handler om at være bevidst om kønsaspektet. Romakvinder har større 
sandsynlighed for at opleve social udstødelse fra det almindelige samfund end 
kvinder generelt og romamænd. Ofte er de ofre for dobbelt forskelsbehandling: 
både på grund af køn og på grund af etnisk oprindelse. Romakvinder har imidler -
tid en vigtig rolle at spille med hensyn til at fremme inklusion, f.eks. ved at styrke 
børnenes integration i uddannelsessystemet. Det vil være meget svært at nå de 
overordnede mål for integration af romaerne, hvis der ikke tages hensyn til køns -
aspektet, og programmerne ikke når kvinderne.
110  
I Spanien behandlede alle de fire undersøgte projekter eksplicit kønsaspektet. 
Det lykkedes projekterne at nå kvinderne, idet andelen af kvindelige deltagere lå 
mellem 50 % og 70 %. To projekter havde haft stor succes med at skaffe delta -
gerne job. I det ene tilfælde blev der opnået samme beskæftigelsesfrekvens for 
kvinderne som for mændene (ca. 24 %), og i det andet lykkedes det at få 90 % 
af kvinderne ind på arbejdsmarkedet. Et andet vellykket eksempel beskrives 
i tekstboks 11 .
Kvinders deltagelse i et sundhedsprojekt mangedoblede inklusionseffekten 
(Rumænien, projekt 12)
Et af de centrale mål for et sundhedsprojekt i Rumænien var at skabe et netværk af sundhedsformidlere for 
romasamfund. Projektet blev gennemført i partnerskab med det rumænske institut for folkesundhed.
Projektets overordnede mål var at øge beskæftigelsesfrekvensen for romakvinder og give dem bedre adgang 
til arbejdsmarkedet for at undgå social udstødelse og fremme lige muligheder.
Bl.a. uddannede man 100 romakvinder til at arbejde i 100 romasamfund, der aldrig havde haft 
sundhedsformidlere.
Projektet var vellykket, fordi det fremmede integrationen af romakvinder ved hjælp af kvalifikationer og be -
skæftigelse. Endvidere var det positivt på den måde, at anvendelsen af romakvinder som formidlere sandsyn -
ligvis vil mangedoble inklusionseffekten.Tekstboks 11
58 Bemærkninger 
Princip 6: Bygge på tidligere erfaringer
111 
Ifølge princip 6 bør indsatsen bygge på tidligere erfaringer. I 14 af de 19 tilfælde 
var dette princip overholdt: Tidligere erfaringer med gennemførelse af projekter 
havde påviseligt øget projektledernes kapacitet, og nogle af disse havde også 
brugt den erhvervede ekspertise i forbindelse med senere projekter.
112  
Det spanske uddannelsesprojekt »Promociona« byggede på et beskæftigelses -
program (»Acceder«), der med gode resultater havde løbet siden 2000. Den NGO, 
der forvaltede disse programmer som bemyndiget organ, delte også sin eksper -
tise med andre NGO’er, der fungerede som bemyndigede organer under OP’et 
»Lucha contra la discriminación«. Hver NGO havde fokus på forskellige sårbare 
grupper og udvekslede regelmæssigt erfaringer. De undersøgte projekter under 
OP’et for Andalusien øgede den mængde af viden og oplysninger, der var til 
rådighed for de offentlige organer, der gennemførte projekter, fordi alle de data, 
der blev indsamlet af projektlederne, blev registreret hos den offentlige arbejds -
formidling. Dette gav de offentlige myndigheder et værdifuldt værktøj til evalu -
ering af politikker og planlægning. Det havde været i brug siden programmets 
start i 2004.
Princip 7: Anvendelse af EU-instrumenter
113  
Princip 7 handler om at anvende EU-instrumenter. Alle de undersøgte projekter 
havde pr. definition anvendt EU-instrumenter i et vist omfang, eftersom de havde 
modtaget finansiering fra EFRU eller ESF. Fire projekter var gået videre og havde 
kombineret finansiering fra de to fonde. Efter vores mening er dette en god me -
tode til at yde integreret støtte. Et eksempel herpå er det projekt i Bulgarien, der 
beskrives i  tekstboks 12 .
59 Bemærkninger 
En integreret tilgang med anvendelse af EFRU- og ESF-midler (Bulgarien, projekt 5)
Formålet med dette EFRU-projekt (jf. foto 2 ) var at forbedre inklusionen af underprivilegerede og sårbare 
mennesker ved at højne deres levestandard og generelt forbedre kvaliteten af boligmassen i kommunen. 
Socialt boligbyggeri skulle sikre basale levevilkår for ca. 165 socialt sårbare mennesker, der boede i nedslidte, 
overfyldte boliger, som ikke opfyldte de retlige krav til opførelse og indretning af boliger.
I Bulgarien var det nødvendigt at integrere boligprojekterne med de sociale tjenesteydelser. Derfor fastsatte 
projektudvælgelseskriterierne, at projektlederne skulle tilbyde de nye boligers beboere beskæftigelse, uddan -
nelse og sundhedsydelser. Disse sociale tjenesteydelser var del af et program kaldet Integra, der blev finansie -
ret under ESF sideløbende med boligforanstaltningerne.Tekstboks 12 Foto 2Bagfacaden på en renoveret social boligblok i Devnya (Bulgarien)
Kilde:  Revisionsretten.

60 Bemærkninger 
Princip 8: Inddragelse af regionale og lokale myndigheder
114  
Princip 8 handler om at inddrage regionale og lokale myndigheder, fordi de spil -
ler en central rolle i forbindelse med den praktiske gennemførelse af politikkerne. 
For at få en langsigtet effekt er projekterne ofte nødt til at have en bæredygtig 
finansieringskilde og eventuelt også støtte fra en privat bygherre eller en offent -
lig myndighed. Vi konstaterede et godt eksempel i Rumænien, hvor et vigtigt ele -
ment i et projekt blev overdraget til det nationale institut for folkesundhed, som 
også var gennemførelsespartner i forbindelse med projektet (jf. tekstboks 11 ).
115  
10 af de 19 undersøgte projekter var meget afhængige af fortsat at kunne mod -
tage langsigtet offentlig finansiering, fordi projektlederne var nonprofitorga -
nisationer. Fire andre projekter var blevet finansieret og overtaget af offentlige 
myndigheder, hvilket i alle tilfældene havde været planlagt fra begyndelsen. I tre 
andre projekter skulle den langsigtede bæredygtighed ifølge projektbeskrivelsen 
garanteres af en offentlig myndighed, men det skete ikke, enten fordi der var 
svagheder i projektforvaltningen (ét tilfælde i Bulgarien), eller fordi der manglede 
vedvarende finansiel støtte på lokalt niveau (jf. tekstboks 13 ).
Manglen på bæredygtig finansiel støtte gjorde det svært for to velgennemførte 
projekter at få vedvarende effekt (Rumænien, projekt 12 og 14)
Det ene projekt omfattede uddannelse og ansættelse af 210 romaer som lokale romaeksperter. Under pro -
jektet havde disse eksperter arbejdet gratis for de lokale myndigheder. Planen var, at de lokale myndigheder 
efter projektets afslutning skulle fastansætte og aflønne eksperterne. Men kort efter projektets afslutning 
meddelte de lokale myndigheder, at de økonomiske omstændigheder ikke tillod dem at gøre dette. Det be -
tød, at der i 2015 kun blev ansat 67 lokale romaeksperter i kommunerne.
I det andet projekt blev 100 romakvinder uddannet til sundhedsformidlere. Som del af projektet havde man 
arbejdet med lokalt at oplyse om fordelene ved at have sundhedsformidlere i romasamfundet og opfordret 
de lokale myndigheder til at skabe stillinger til dem. Dette lobbyarbejde var generelt blevet mødt med positi -
ve reaktioner, men i sidste ende var de lokale myndigheders støtte til sundhedsformidlerprogrammet mindre 
end forventet. Det fik væsentlig betydning for projektets effekt og for udbredelsen af sundhedsformidlere 
generelt: I 2015 var der kun ansat ca. 350 sundhedsformidlere i Rumænien, hvorimod der i 2009 var ansat 860.
Selv om gennemførelsen af begge projekter var vellykket, blev deres potentielle effekt på integrationen 
af romabefolkningen hæmmet af manglen på vedvarende finansiel og institutionel støtte fra de lokale 
myndigheder.Tekstboks 13
61 Bemærkninger 
Vanskeligheder med at indsamle oplysninger om romaerne 
gjorde det sværere at vurdere resultaterne for perioden 
2007-2013
116  
Vi vurderede, hvordan projektlederne havde overvåget projektresultaterne, 
navnlig med hensyn til integration af romabefolkningen, og om Kommissionen 
eller medlemsstaterne havde foretaget evalueringer, navnlig tematiske evaluerin -
ger vedrørende integration af romabefolkningen eller sårbare grupper.
Overvågning på projektniveau: Uensartede tilgange til 
dataindsamling og definition af indikatorer
117  
Det er ikke let at overvåge resultaterne af projekter til integration af romaer, fordi 
der er metodologiske og praktiske vanskeligheder forbundet med at indsamle 
oplysninger om romabefolkningen. Disse vanskeligheder vil blive beskrevet 
nærmere i det følgende. I de fleste (17) af de undersøgte tilfælde var det imidler -
tid lykkedes projektlederne at indsamle oplysninger om antallet af romadelta -
gere i deres projekter og somme tider også om disse deltageres resultater, f.eks. 
med hensyn til at finde job. Denne type overvågning blev normalt foretaget ved 
afslutningen af projekterne, men i nogle langsigtede projekter foregik den også 
under gennemførelsen.
118  
I 14 af disse 17 projekter var de indsamlede data om etnicitet afgivet af deltager -
ne selv. I ét projekt fremgik det ikke, hvordan deltageroplysningerne var blevet 
indsamlet. I to projekter var der slet ikke indsamlet sådanne data (ét projekt i Bul -
garien og ét i Rumænien). Overvågningens kvalitet var begrænset, hovedsagelig 
på grund af følgende svagheder:
— For det første konstaterede vi i 13 af de 19 undersøgte projekter, at de regi -
strerede resultater ikke specifikt havde relation til integration af romaer, men 
snarere beskrev projekternes gavnlige virkning for en bredere målgruppe — 
f.eks. »sårbare grupper« generelt — hvis der overhovedet var defineret en 
målgruppe. Der forelå data om antallet af romadeltagere, men de var ikke 
altid blevet sendt videre til forvaltningsmyndighederne eller de bemyndi -
gede organer (jf. punkt 88). Det betyder, at de oplysninger, der blev sendt 
til forvaltningsmyndighederne, ikke gav en pålidelig beskrivelse af, hvordan 
projekterne specifikt havde bidraget til at integrere marginaliserede romaer.
62 Bemærkninger 
— For det andet konstaterede vi i de projekter, hvor der var indsamlet data om 
etnicitet, at man havde anvendt uensartede indsamlingsmetoder i de forskel -
lige medlemsstater og endog i de enkelte medlemsstaters forskellige projek -
ter. I seks tilfælde var deltagerne blevet bedt om at svare ja eller nej til, om 
de var etniske romaer. I seks andre tilfælde kunne deltagerne angive deres 
etniske tilhørsforhold ud fra en liste over sårbare grupper. I to tilfælde kunne 
deltagerne kun vælge én identitet, den etniske eller den nationale. Her kunne 
deltagerne således ikke angive, at de f.eks. var ungarere og romaer, selv om 
de måske ville have beskrevet sig selv som tilhørende begge grupper, hvis 
det havde været muligt. De indsamlede data var derfor ikke nødvendigvis 
udtømmende.
— For det tredje var indikatorerne klassificeret forskelligt i de forskellige med -
lemsstater, og somme tider var der også forskelle inden for de enkelte lande. 
F.eks. havde fire af de undersøgte projekter i Ungarn ingen formelle resultat -
indikatorer. Nogle af deres outputindikatorer burde imidlertid have været 
klassificeret som resultatindikatorer, eksempelvis antallet af gennemførte 
uddannelseskurser. I tre af de bulgarske projekter var resultatindikatorerne 
de samme som outputindikatorerne, eksempelvis antallet af gennemførte 
kampagner eller sundhedsscreeninger. I Rumænien var en beskæftigelses -
indikator klassificeret som outputindikator i ét tilfælde og som resultat -
indikator i et andet.
Evalueringer kompenserede delvis for den mangelfulde 
romaspecifikke overvågning på OP-niveau
119  
Evalueringer giver ikke altid et fuldstændigt billede, men de kan i et vist om -
fang lægges til grund for konklusioner. Alle de fire besøgte medlemsstater og 
Kommissionen havde foretaget evalueringer af den EFRU- og ESF-støtte, der var 
ydet til integration af marginaliserede romaer (somme tider dog som led i større 
evalueringer af støtte til dårligt stillede grupper).
63 Bemærkninger 
120  
Disse evalueringer indeholdt oplysninger, der ikke fandtes i overvågningsrappor -
terne, og gjorde det muligt at få nyttig viden om de fremskridt, der var gjort:
— I 2011 blev det f.eks. i en evaluering fra GD for Beskæftigelse, Sociale Anlig -
gender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion konkluderet, at der i de ESF-fi -
nansierede foranstaltninger var sket en stigning i antallet af deltagere med 
romabaggrund fra 100 000 i hele perioden 2000-2006 til 110 000 i de første 
to år af programperioden 2007-201357. Dette havde imidlertid ikke ført til en 
vedvarende reduktion af arbejdsløsheden i romabefolkningen, selv om ESF’s 
bidrag til fremme af arbejdsmarkedsdeltagelsen var steget. Ifølge evaluerin -
gen er det ikke sandsynligt, at foranstaltninger, der kun vedrører beskæfti -
gelse, i sig selv kan afhjælpe de mangefacetterede barrierer for romaernes 
integration. Evaluatorerne fremhævede vigtigheden af at fremme romaernes 
integration ved hjælp af en holistisk tilgang, der også tackler andre barrierer 
for inklusion, navnlig inden for uddannelse, sundhed og boliger.
— I Spanien blev der i 2013 foretaget en evaluering for at fastlægge effekten af 
OP’et »Lucha contra la discriminación« mellem 2006 og 201158. Konklusionen 
var, at investeringerne i at integrere sårbare grupper på arbejdsmarkedet 
havde givet mange positive resultater, herunder økonomiske, og at hver euro, 
der var investeret i disse foranstaltninger, havde givet et samlet afkast på 
1,38  euro.57 »Roma Thematic Report«, 
bestilt af GD EMPL og 
foretaget i 2011. Denne 
rapport indgår i en bredere 
undersøgelse: »Evaluation of 
ESF support for Enhancing 
Access to the Labour Market 
and the Social Inclusion of 
Migrants and Ethnic 
Minorities«.
58 »El Empleo de las personas 
vulnerables: una inversión 
social rentable. Evaluación de 
Impacto del Programa 
Operativo Plurirregional Lucha 
Contra la Discriminación, 
dirigido por Gregorio 
Rodríguez Cabrero«, 2013.
64
 Konklusioner 
og anbefalinger
121  
Det var vanskeligt vurdere, i hvilket omfang strukturfondene havde bidraget til 
at integrere marginaliserede romasamfund i programperioden 2007-2013, fordi 
målene ofte ikke var eksplicit romarelaterede, og de udvalgte medlemsstater 
derfor ikke registrerede pålidelige og sammenlignelige oplysninger specifikt 
om romamodtagerne, om den finansiering, der var stillet til rådighed, og om de 
fremskridt, der var gjort. I de tilfælde, hvor der forelå data, havde strukturfonde -
nes bidrag til at integrere romabefolkningen i et vist omfang været afhængigt 
af, om der ved politikudformningen samt ved udformningen, udvælgelsen og 
gennemførelsen af projekterne var taget hensyn til specifikke succesfaktorer 
i forbindelse med integration af romaer.
122  
I programperioden 2014-2020 er finansieringsprioriteternes udformning og krite -
rier blevet forbedret. Romaernes integration er udtrykkeligt omtalt i lovgivningen 
om ESI-fondene. Romaintegration er således nævnt i en investeringsprioritet, og 
medlemsstater, der har modtaget landespecifikke henstillinger vedrørende roma -
ernes integration, er forpligtede til at afsætte midler til at fremme integrationen. 
Endelig omfatter den nye resultatorienterede tilgang i lovgivningen om ESI-fon -
dene en overvågningsramme, der bør gøre det muligt at indsamle data af bedre 
kvalitet. Det er imidlertid for tidligt til, at der kan foretages en brugbar vurdering 
af, hvordan denne ramme er blevet anvendt.
123  
Trods de fremskridt, der er gjort, er der stadig en række hindringer og dilemmaer, 
der gør det svært at maksimere ESI-fondenes effekt i forbindelse med integration 
af romaer. I det følgende beskriver vi disse mangler og fremsætter anbefalinger 
til at afhjælpe dem.
Der er gjort fremskridt med hensyn til strategierne på EU-niveau 
og i medlemsstaterne, men de fleste forbedringer kom for sent til 
at få effekt i programperioden 2007-2013
124  
Kommissionen har i de sidste ti år gjort betydelige fremskridt med hensyn til at 
udforme EU’s politiske initiativer vedrørende romaernes integration. Siden 2011 
har Kommissionen sat øget fokus på integration af romaer og bedt alle medlems -
staterne udarbejde en national strategi for romaernes integration og etablere 
et nationalt romakontaktpunkt. Dette skete imidlertid for sent til at få effekt på 
udformningen af OP’erne under EFRU og ESF og på projektudvælgelsen i pro -
gramperioden 2007-2013 (jf. punkt 29-34 og 38-40).
65 Konklusioner og anbefalinger 
125  
Med de nationale strategier for romaernes integration og rådshenstillingen i 2013 
blev integration af romaerne ændret fra et rent politikbaseret spørgsmål til en 
politisk forpligtelse, medlemsstaterne påtager sig på grundlag af de eksisterende 
bestemmelser om beskyttelse af menneskerettighederne. Ændringen indebar, at 
bekæmpelse af forskelsbehandling blev gjort til et centralt område, hvor med -
lemsstaterne skulle gøre en indsats (jf. punkt 35-37 og 43-45).
126  
Under vores revision konstaterede vi en række mangler i forbindelse med de 
nationale strategier for romaernes integration:
— For det første angav de nationale strategier ikke, hvor meget det vil koste at 
gennemføre de foreslåede foranstaltninger til integration af romaerne. De 
viste heller ikke, hvor mange midler der er til rådighed til sådanne foranstalt -
ninger fra det nationale budget og — via EFRU og ESF — fra EU-budgettet (jf. 
punkt 47).
— For det andet var der ikke fokus nok på bekæmpelse af forskelsbehandling 
og sigøjnerhad. Ingen af de nationale strategier for romaernes integration, 
som vi vurderede, omtalte sigøjnerhad som en særlig type forskelsbehand -
ling. Ingen af de OP’er, vi undersøgte, omtalte eksplicit sigøjnerhad, og vi 
så næsten ingen projekter, der specifikt behandlede dette aspekt. Indtil nu 
har Kommissionen ikke stillet krav om, at medlemsstaterne skal fastsætte 
målbare mål vedrørende bekæmpelse af forskelsbehandling. Uden sådan -
ne mål kan den institutionelle forskelsbehandling forværres eller fortsætte 
uhindret, og det kan i høj grad svække effektiviteten af projekter til integra -
tion af romaer, herunder projekter, der medfinansieres af EU-budgettet (jf. 
punkt 34-44 og 54).
— For det tredje var der ved udarbejdelsen af den nationale strategi for roma -
ernes integration i de udvalgte medlemsstater ikke altid taget hensyn til 
behovet for at sikre aktiv deltagelse fra civilsamfundsorganisationer, især 
repræsentanter for romasamfundet. Hvis civilsamfundsorganisationerne og 
romasamfundet ikke inddrages på alle stadier i processen, kan det svække 
effektiviteten af politikkerne og projekterne (jf. punkt 46).
— Og endelig var de nationale romakontaktpunkters rolle somme tider blevet 
undermineret af et mismatch mellem ressourcer og ansvar (jf. punkt 48-50).
66 Konklusioner og anbefalinger 
127  
Siden 2012 er landespecifikke henstillinger blevet brugt til at gøre opmærksom 
på forskellige spørgsmål, f.eks. segregation på uddannelsesområdet. I program -
perioden 2014-2020 skal medlemsstaterne overholde disse henstillinger, når de 
bruger midler fra ESI-fondene. Endvidere er det fastsat i Rådets henstilling om 
foranstaltninger til effektiv integration af romaerne, at medlemsstaterne fra 2016 
skal fremlægge oplysninger om deres bekæmpelse af forskelsbehandling og 
sigøjnerhad. Dermed vil Kommissionen få mere information om de fremskridt, 
der er gjort i de enkelte medlemsstater (jf. punkt 36).
Anbefaling 1
Medlemsstaterne bør i forbindelse med revision eller ændring af deres nationale 
strategier for romaernes integration:
a) angive, hvor meget det vil koste at gennemføre de foranstaltninger til inte -
gration af romaerne, der foreslås i strategierne. De nationale strategier bør 
vise, hvor mange midler der er til rådighed til sådanne foranstaltninger fra 
det nationale budget og — via EFRU og ESF — fra EU-budgettet. Medlems -
staterne bør også formelt påtage sig at sikre, at deres bestræbelser på at 
gennemføre foranstaltninger til integration af romaerne ikke bringes i fare af 
kortsigtede ændringer i de politiske prioriteter
b) fastsætte indikatorer og målværdier vedrørende bekæmpelse af forskelsbe -
handling eller, nærmere bestemt, sigøjnerhad. I programperioden 2014-2020 
bør der i overensstemmelse med bestemmelserne i direktivet om etnisk 
ligebehandling også tages hensyn til disse indikatorer ved udformningen af 
de foranstaltninger under ESI-fondene, der tager sigte på integration af mar -
ginaliserede romasamfund
c) sikre, at civilsamfundsorganisationer med romarepræsentanter systematisk 
bliver hørt og inddrages i planlægningen og gennemførelsen af foranstalt -
ninger til integration af romaerne
d) nærmere definere de nationale romakontaktpunkters rolle i forhold til de 
nationale strategier for romaernes integration og sikre, at deres beføjelser og 
ansvarsområder svarer til de ressourcer, de har til rådighed.
67 Konklusioner og anbefalinger 
Anbefaling 2
a) Kommissionen bør i forbindelse med revision af relevante operationelle 
programmer sikre, at de foranstaltninger, der gennemføres under ESI-fonde -
ne, er af inklusiv karakter og indeholder bestemmelser, der tager sigte på at 
bekæmpe segregation. Segregationspraksis bør beskrives i klare vendinger 
og eksplicit udelukkes fra finansiering under ESI-fondene (ikke kun omtales 
i betragtningerne), og der bør i denne sammenhæng være særlig opmærk -
somhed på uddannelses- og boligprojekter. Det vil bidrage til at styrke 
forbindelsen mellem de landespecifikke henstillinger og anvendelsen af 
ESI-fondene.
b) Kommissionen bør på møder i OP-overvågningsudvalgene gøre fuld brug 
af oplysningerne i de rapporter, som medlemsstaterne i henhold til Rådets 
henstilling om foranstaltninger til effektiv integration af romaerne skal frem -
lægge fra 2016, samt af de konklusioner, der kan drages på grundlag af disse 
oplysninger. Formålet skal være at sikre, at ESI-fondenes og/eller medlems -
staternes midler bruges til at tackle de svagheder, der er identificeret i rap -
porterne (f.eks. ved at der omfordeles midler til områder, hvor der er konsta -
teret mangler).
Foranstaltninger til integration af romaer får mere 
opmærksomhed i perioden 2014-2020 end i perioden 2007-2013
128  
Selv om der i programperioden 2007-2013 manglede fokus på integration af 
romaer, omtalte de udvalgte OP’er behovet for at fremme integration af roma -
befolkningen. Tilsvarende konstaterede vi i de fleste af de vurderede indkaldel -
ser af forslag, at romaer eksplicit var omtalt som en målgruppe, eller at behovet 
for at fremme social inklusion af romaerne var nævnt. Samlet set var EFRU og 
ESF i programperioden 2007-2013 imidlertid udformet på en måde, der ikke var 
velegnet til foranstaltninger til integration af romaer: OP’erne indeholdt kun få 
romaspecifikke indikatorer, og selv om de vurderede indkaldelser af forslag ofte 
havde en marginaliseret romabefolkning som målgruppe, var det ikke fastsat 
i deres udvælgelsesprocedurer, at der skulle tages hensyn til specifikke krav 
i forbindelse med romarelaterede projekter såsom anvendelse af kriterier for 
bedste praksis vedrørende romaernes integration (f.eks. Rådets 10 fælles grund -
læggende principper) eller finansiering af langsigtede projekter. Der forelå ingen 
finansielle oplysninger om den støtte, der var ydet til integration af romaer under 
de EFRU- og ESF-OP’er, som vi undersøgte (jf. punkt 59, 61-65 og 96).
68 Konklusioner og anbefalinger 
129  
Nogle af disse mangler er blevet afhjulpet i perioden 2014-2020. Navnlig er 
integration af romaer udtrykkeligt omtalt i lovgivningen om ESI-fondene, og 
de specifikke finansieringsprioriteter er blevet forbedret. På grundlag af de 
seneste oplysninger fra Kommissionen kan det anslås, at der vil være ca. 1,5 mil -
liarder  euro til rådighed til foranstaltninger målrettet mod marginaliserede 
befolkningsgrupper (såsom romaer). Af andre forbedringer kan nævnes, at der er 
fremsat landespecifikke henstillinger, der specifikt omhandler romaspørgsmål, 
at ESI-fondenes ramme er bedre afstemt med EU’s politiske prioriteter (herunder 
prioriteter vedrørende integration af romaer), at der er fastsat fælles indikatorer 
med relevans for programmer til integration af romaer, og at Kommissionen har 
udsendt vejledning om f.eks. anvendelsen af ESI-fondene til tackling af uddannel -
sessegregation og ghettodannelser. Endvidere er medlemsstater, der har modta -
get landespecifikke henstillinger vedrørende integration af romaer, forpligtede 
til at afsætte EFRU- og ESF-midler til at fremme integrationen (jf. punkt 66-83 og 
92-94).
130  
Efter vores mening bør både Kommissionen og medlemsstaterne dog gøre en 
indsats for at sikre, at disse ændringer fører til gennemførelse af projekter, der 
i højere grad bidrager til praktisk integration af romaer: Det gælder især med 
hensyn til de kriterier, der anvendes til at udvælge de bedste projekter til integra -
tion af romaer, og OP’ernes overvågningssystemer i perioden 2014-2020 (jf. punkt 
88, 89 og 92-94).
131  
Endvidere er ESI-fondene — især ESF — udformet på en måde, der forhindrer 
en maksimering af deres effekt med hensyn til social inklusion af romaer. I de 
indikatorer, der bruges til at fordele ESI-fondenes midler mellem medlemsstater -
ne, tages der ikke højde for forskelle i romabefolkningens aktuelle situation (jf. 
punkt 60 og 75).
Anbefaling 3
Medlemsstaterne bør i forbindelse med indkaldelser af forslag og udvælgelse af 
projekter anvende kriterierne for bedste praksis vedrørende romaernes integra -
tion (f.eks. Rådets 10 fælles grundlæggende principper). Hvor det er relevant, bør 
der iværksættes indkaldelser med henblik på at udvælge langsigtede projekter 
til fordel for marginaliserede romasamfund. Og endelig bør tildelingen af midler 
fra ESI-fondene i videst muligt omfang gøres betinget af, at projekterne efter af -
slutningen er bæredygtige uden fortsat EU-finansiering. Disse aspekter bør også 
tages i betragtning, når de operationelle programmer for 2014-2020 ændres.
69 Konklusioner og anbefalinger 
Anbefaling 4
Kommissionen bør i den næste programmeringsperiode eller ved revision af de 
operationelle programmer sikre, at de nationale strategiers mål for romaernes in -
tegration afspejles i ESI-fondenes ramme på alle operationelle niveauer, hvor det 
er relevant. I denne forbindelse bør den sikre, at der indsamles pålidelige data, så 
det er muligt at overvåge og evaluere fremskridt i de enkelte projekter og på alle 
forvaltningsniveauer.
Anbefaling 5
Medlemsstaterne bør supplere de fælles output- og resultatindikatorer i lovgiv -
ningen om ESI-fondene med romaspecifikke indikatorer, hvor det er relevant. 
Disse indikatorer bør tilpasses efter indikatorerne i de nationale strategier for 
romaernes integration og anvendes i forbindelse med overvågningen af de ope -
rationelle programmer for 2014-2020. De kunne bygge på dem, der er udviklet af 
Agenturet for Grundlæggende Rettigheder i 2016.
Anbefaling 6
Medlemsstaterne bør som forberedelse til den næste programperiode overveje 
en fælles indsats for at skabe juridisk sikkerhed med hensyn til anvendelse af 
ESF-midler til finansiering af alle foranstaltninger til social inklusion, uanset om 
disse er knyttet til beskæftigelse. En fjernelse af den juridiske usikkerhed ville 
gøre det lettere for medlemsstaterne at udnytte ESF fuldt ud til social inklusion, 
bl.a. i forbindelse med foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling.
Anbefaling 7
Kommissionen bør overveje at foreslå ændringer af lovgivningen om ESI-fondene 
for at sikre, at der fra den programperiode, der begynder i 2020, ved fordelingen 
af midler mellem de forskellige medlemsstater tages hensyn til specifikke indi -
katorer vedrørende social inklusion, navnlig andelen af marginaliserede grupper 
såsom romaer i befolkningen. Den bør sikre, at de yderligere ESF-midler, med -
lemsstaterne måtte få tildelt som følge af denne ændring, øremærkes til at støtte 
marginaliserede samfund.
70 Konklusioner og anbefalinger 
De fleste projekter blev gennemført som planlagt, men kriterierne 
for bedste praksis i forbindelse med romaernes integration blev 
ikke altid anvendt, og det var svært at overvåge projekternes 
resultater
132  
De fleste af de EFRU- og ESF-projekter, som vi undersøgte under vores revision, 
havde opfyldt deres generelle mål, men ofte var målene ikke specifikt romarela -
terede. Vi konkluderede også, at de projekter, der var blevet udvalgt i overens -
stemmelse med Rådets kriterier for bedste praksis — de såkaldte fælles grund -
læggende principper for romaernes integration — havde større sandsynlighed 
for at bidrage effektivt til integration af romabefolkningen (jf. punkt 104-115).
133  
Endvidere konstaterede vi, at det havde været svært at overvåge resultaterne 
af projekterne til integration af romaer, hovedsagelig fordi der manglede data 
om romadeltagerne, eller fordi dataene var af dårlig kvalitet. Denne mangel på 
omfattende og solide data er ikke kun et problem for projekterne, men også for 
politikudformningen på EU-niveau og på nationalt niveau. Hvis der ikke handles 
hurtigt, vil denne situation vare ved i perioden 2014-2020 (jf. punkt 51, 84-94 og 
117-120).
Anbefaling 8
a) Med henblik på overvågning af romaernes sociale inklusion bør Kommissio -
nen samarbejde med medlemsstaterne om at udvikle en fælles metodologi, 
der sikrer, at der produceres relevante data om romabefolkningen i overens -
stemmelse med de nationale lovgivninger og EU-lovgivningen, herunder 
eventuelle eksisterende undtagelser. Dette bør senest ske i forbindelse med 
forberedelsen af den næste programperiode.
b) Kommissionen bør opfordre alle medlemsstaterne til i overensstemmelse 
med de nationale lovgivninger og EU-lovgivningen, herunder eventuelle 
eksisterende undtagelser, på omfattende vis at indsamle statistiske data om 
etnicitet inden for de næste to år. Eurostat kunne inkludere relevante spørgs -
mål i undersøgelser såsom arbejdsstyrkeundersøgelsen og i EU-statistikkerne 
over indkomstforhold og levevilkår.
71 Konklusioner og anbefalinger 
Vedtaget af Afdeling II, der ledes af Henri Grethen, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 4. maj 2016.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand
72
 Bilag Bilag IUndersøgte operationelle programmer
Medlemsstat Operationelle programmer 2007-2013 Operationelle programmer 2014-2020
Bulgarien2007BG161PO001 OP om regional udvikling (EFRU)
2007BG051PO001 OP om udvikling af menneskelige ressourcer 
(ESF)2014BG16RFOP001 OP om regioner i  vækst (EFRU)
2014BG05M9OP001 OP om udvikling af menneskelige 
ressourcer  (ESF)
2014BG05M2OP001 OP om intelligent uddannelse for bæredygtig 
vækst (ESF)
Ungarn 2007HU05UPO001 OP om social fornyelse (ESF)2014HU16M0OP001 OP om økonomisk udvikling og innovation 
(OP under både ESF og EFRU)
2014HU05M2OP001 OP om udvikling af menneskelige ressourcer 
(OP under både ESF og EFRU)
Rumænien2007RO051PO001 Sektorspecifikt OP om udvikling af menneske -
lige ressourcer (ESF)
2007RO161PO001 Regionalt OP (EFRU)2014RO05M9OP001 OP om menneskelig kapital (ESF)
2014RO16RFOP002 Regionalt OP (EFRU)
Spanien2007ES05UP0002 OP om bekæmpelse af forskelsbehandling 
(ESF)
2007ES051P0005 Regionalt OP for Andalusien (ESF)2014ES05SFOP012 OP om social inklusion og social økonomi (ESF)
2014ES05SFOP022 Regionalt OP for Andalusien (ESF)
Kilde:  Revisionsretten.
73 Bilag 
Forvaltningsorganerne for strukturfondene i de besøgte medlemsstater
BulgarienESF EFRU
Projekt 1 Projekt 2 Projekt 3 Projekt 4 Projekt 5
ForvaltningsmyndighedESF-forvaltningsmyndighed  
(Arbejds- og Socialministeriet)EFRU-forvaltnings -
myndighed  
(Ministeriet for Regional -
udvikling og Offentlige 
Arbejder)
Bemyndiget organIkke relevant, da forvalt -
ningsmyndigheden er 
støttemodtagerenUddannelses- og 
VidenskabsministerietOffentligt organ  
(Agenturet for Social 
Bistand)Offentligt organ  
(Agenturet for Social 
Bistand)Ingen bemyndigede or -
ganer for dette EFRU-OP
ProjektstøttemodtagerArbejds- og 
SocialministerietNGOOffentligt organ  
(Dupnitsa kommune)SundhedsministerietOffentligt organ  
(Dupnitsa kommune)
UngarnESF
Projekt 6 Projekt 7 Projekt 8 Projekt 9 Projekt 10
ForvaltningsmyndighedESF-forvaltningsmyndighed  
(Ministeriet for Menneskelige Ressourcer)
Bemyndiget organ findes ikke
Projektstøttemodtager ØkonomiministerietOffentligt organ  
(Balassagyarmatifængslet)Offentligt organ  
(Ózd kommune)NGO
RumænienESF EFRU
Projekt 11 Projekt 12 Projekt 13 Projekt 14 Projekt 15
ForvaltningsmyndighedESF-forvaltningsmyndighed  
(Ministeriet for Forvaltning af EU-midler)EFRU-forvaltnings -
myndighed  
(Ministeriet for Regio -
naludvikling og Offentlig 
Administration)
Bemyndiget organRegionalt bemyndi -
get organ (Nord-Vest)  
(afdeling 
i Arbejdsministeriet)Regionalt bemyndiget 
organ (Bukarest)  
(afdeling 
i Arbejdsministeriet)Uddannelsesmini -
steriet  
(fungerende som 
bemyndiget organ)Regionalt bemyndi -
get organ (Nord-Vest)  
(afdeling 
i Arbejdsministeriet)Regionalt bemyndi -
get organ (Nord-Vest)  
(afdeling i  Ministeriet 
for Regionaludvikling og 
Offentlig Administration)
Projektstøttemodtager NGOOffentligt organ  
(Det Nationale 
Romaagentur)Offentligt organ  
(Baia Mare kommunes 
socialkontor)
SpanienESF (OP om bekæmpelse af 
forskelsbehandling)ESF (OP for Andalusien)
Projekt 16 Projekt 17 Projekt 18 Projekt 19
ForvaltningsmyndighedESF-forvaltningsmyndighed  
(Ministeriet for Beskæftigelse og Social Sikring)
Bemyndiget organ FondRegionalt bemyndiget organ  
(Junta de Andalucia)
Projektstøttemodtager NGO 
Kilde:  Revisionsretten.Bilag II
74 Bilag Bilag IIIDe fælles grundlæggende principper for romaernes integration
De 10 fælles grundlæggende principper blev drøftet på det første møde i den europæiske platform for romaer -
nes integration, der blev afholdt i Prag i 2009. Derefter blev de vedlagt som bilag til konklusionerne fra et møde 
i Rådet for Beskæftigelse, Socialpolitik, Sundhed og Forbrugerpolitik den 8. juni 2009.
1. Konstruktive, pragmatiske og ikke-diskriminerende politikker
Politikker, der tager sigte på romaernes integration, respekterer og virkeliggør Den Europæiske Unions 
centrale værdier, som omfatter menneskerettigheder og menneskelig værdighed, ikke-diskrimination og 
lige muligheder samt økonomisk udvikling. Politikker vedrørende romaernes integration samordnes med 
de almindelige politikker, navnlig inden for uddannelse, beskæftigelse, sociale spørgsmål, boligforhold, 
sundhed og sikkerhed. Målet med disse politikker er, at romaerne reelt opnår lige muligheder i samfundet 
i medlemsstaterne.
2. Eksplicit, men ikke eksklusiv målretning
Det er afgørende, at politiske integrationsinitiativer målrettes romaerne eksplicit, men ikke eksklusivt. Det 
indebærer, at der fokuseres på romaerne som målgruppe uden at udelukke andre, der lever under lignen -
de socioøkonomiske forhold. Denne tilgang skaber ikke nogen opdeling mellem indsatser, der henvender 
sig til romaer, og bredere politiske initiativer. Det bør desuden, hvor det er relevant, overvejes, hvordan 
bredere politikker og beslutninger kan tænkes at indvirke på romaernes integration.
3. Interkulturel tilgang
Der er behov for en interkulturel tilgang, der inddrager romaer sammen med mennesker med forskellig et -
nisk baggrund. Interkulturelle læringsprocesser og kompetencer er altafgørende for effektiv kommunikati -
on og politik og bør fremmes. Det er også nødvendigt at bekæmpe fordomme og stereotype opfattelser.
75 Bilag Bilag III4. Målet er det almindelige
Alle integrationspolitikker sigter mod at få romaerne integreret i det almindelige samfund (almindelige 
uddannelsesinstitutioner, almindelige job og almindelige boliger). I de tilfælde, hvor der stadig forekom -
mer delvis eller fuld opdeling på uddannelses- eller boligområdet, skal romaintegrationspolitikkerne sigte 
mod at overvinde denne arv. Det skal undgås at skabe kunstige og særskilte arbejdsmarkeder for romaer.
5. Bevidsthed om kønsaspektet
Politiske initiativer vedrørende romaernes integration skal tage hensyn til romakvinders behov og forhold. 
De skal omfatte spørgsmål som flere forskellige former for forskelsbehandling og problemer med adgang 
til sundhedsydelser og børnebidrag, men også vold i hjemmet og udnyttelse.
6. Overførsel af evidensbaserede politikker
Det er vigtigt, at medlemsstaterne lærer af deres egne erfaringer med udformning af initiativer vedrørende 
romaernes integration og udveksler erfaringer med andre medlemsstater. Det er et anerkendt faktum, 
at udformning, gennemførelse og overvågning af romaintegrationspolitikker kræver et godt grundlag af 
socioøkonomiske data, der indsamles med jævne mellemrum. Hvis det er relevant, tages også eksempler 
og erfaringer i forbindelse med politikker for social inklusion rettet mod andre sårbare grupper, både i og 
uden for EU, i betragtning.
7. Anvendelse af EU-instrumenter
I forbindelse med udformningen og gennemførelsen af deres romaintegrationspolitikker er det af afgø -
rende betydning, at medlemsstaterne til fulde udnytter EU’s instrumenter, herunder juridiske instrumenter 
(direktivet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse og rammeafgørelsen om bekæm -
pelse af racisme og fremmedhad), finansielle instrumenter (Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske 
Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og førtil -
trædelsesinstrumentet) og koordinationsinstrumenter (den åbne koordinationsmetode). Medlemsstaterne 
skal sikre, at anvendelsen af finansielle instrumenter stemmer overens med disse fælles grundlæggende 
principper, og skal gøre brug af Kommissionens ekspertise for så vidt angår evalueringen af politikker og 
projekter. Peerevaluering og udveksling af god praksis lettes også på ekspertniveau gennem EURoma (det 
europæiske netværk vedrørende social inklusion og romaer under strukturfondene).
76 Bilag Bilag III8. Inddragelse af regionale og lokale myndigheder
Medlemsstaterne skal udforme, udvikle, gennemføre og evaluere politiske initiativer vedrørende roma -
ernes integration i tæt samarbejde med regionale og lokale myndigheder. Disse myndigheder spiller en 
central rolle i forbindelse med den praktiske gennemførelse af politikkerne.
9. Inddragelse af civilsamfundet
Medlemsstaterne skal også udforme, udvikle, gennemføre og evaluere politiske initiativer vedrørende 
romaernes integration i tæt samarbejde med civilsamfundets aktører, som f.eks. ikke-statslige organisa -
tioner, arbejdsmarkedets parter og akademikere/forskere. Civilsamfundets inddragelse anerkendes som 
afgørende både for tilvejebringelsen af ekspertise og formidlingen af viden, der er nødvendig for at skabe 
offentlig debat og ansvarliggørelse gennem hele den politiske proces.
10. Romaernes aktive deltagelse
Politikkernes effektivitet styrkes gennem inddragelse af romaerne i alle processens faser. Romaernes 
inddragelse skal finde sted både på nationalt og på europæisk plan gennem ekspertisebidrag fra romaeks -
perter og -embedsmænd samt gennem høring af en række forskellige romainteressenter i forbindelse med 
udformning, gennemførelse og evaluering af politiske initiativer. Det er af afgørende betydning, at inte -
grationspolitikkerne bygger på åbenhed og gennemsigtighed og behandler vanskelige eller tabubelagte 
spørgsmål på en hensigtsmæssig og effektiv måde. Støtte til romaernes fulde deltagelse i det offentlige liv, 
fremme af deres aktive medborgerskab og udvikling af deres menneskelige ressourcer er også af afgørende 
betydning.
77 Kommissionens  
svar
Resumé
II
Kommissionen bemærker, at der ud over beløbene på 1,5 mia. EUR svarende til tildelingen af midler til investerings -
prioritet 9.2 under ESF ydes yderligere finansiering til integration af romaer gennem en række andre investerings -
prioriteter (IP’er) under både ESF og EFRU.
IV
Kommissionen minder om, at ikke-forskelsbehandling er et horisontalt princip, som der bør tages hensyn til ved 
forberedelsen og gennemførelsen af partnerskabsaftaler og operationelle programmer i alle ESI-fonde (jf. artikel 7 
i forordningen om fælles bestemmelser). 
Ifølge partnerskabsprincippet, som nedfældet i forordningen om fælles bestemmelser (artikel 5) og i den europæi -
ske adfærdskodeks, skal relevante partnere inddrages i udformningen og gennemførelsen af partnerskabsaftalerne 
og de operationelle programmer (herunder også i overvågningsudvalgene, jf. artikel 48 i forordningen om fælles 
bestemmelser) under ESF og EFRU.
V
Kommissionen bemærker, at den i forbindelse med sit ansvar under delt forvaltning hjælper medlemsstaterne med 
at sikre, at de ændringer, der er indført for perioden 2014-2020, vil resultere i projekter, som på bedre vis bidrager 
til integrationen af romaer, f.eks. i kraft af en vurdering af opfyldelsen af relevante forhåndsbetingelser, rådgivning 
eller sin rådgivende rolle i overvågningsudvalgene.
VI
Kommissionen erkender, at overvågningen af EU-finansierede projekters effektive bidrag til integrationen af romaer 
er en udfordrende opgave som følge af de objektive retlige hindringer for indsamling af data baseret på etnicitet, 
og fordi tilgangen med anvendelse af en eksplicit, men ikke eksklusiv, målretning ofte har betydet, at romaer ikke er 
den eneste gruppe, der har nydt godt af støtten til marginaliserede grupper. 
Kommissionen mener imidlertid, at overvågningen af integrationen af romaer vil blive væsentligt forbedret i perio -
den 2014-2020 i kraft af investeringsprioritet 9.2 under ESF, de relevante specifikke mål i de operationelle program -
mer under ESF og EFRU og anvendelsen af den fælles ESF-outputindikator for deltagerne såvel som programspeci -
fikke indikatorer og mål.
Anbefaling 1
Kommissionen bemærker, at anbefalingen er henvendt til medlemsstaterne.
Kommissionens svar 78
Anbefaling 1 a) 
Kommissionen minder om, at niveauet af støtten under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) 
til foranstaltninger for marginaliserede samfund, såsom romaer, kun kan være vejledende, eftersom det kun kræves 
af medlemsstaterne, at de fremlægger finansielle data, når den dedikerede investeringsprioritet 9.2 under ESI-fon -
dene er valgt, og/eller når der er fastsat specifikke mål/indikatorer under andre ESF- og EFRU-relevante tematiske 
mål.
Anbefaling 1 b) 
Kommissionen understreger, at selv om forordningen om fælles bestemmelser indeholder en generel forhåndsbe -
tingelse om ikke-forskelsbehandling for alle ESI-fonde, skal vurderingen af dens opfyldelse begrænses til de krite -
rier, der er nedfældet i forordningerne om ESI-fondene. Når der træffes beslutninger om de specifikke og passende 
politikforanstaltninger — herunder indholdet af strategierne — på de nationale og regionale ansvarsområder, skal 
nærhedsprincippet også respekteres. 
Det forventedes af medlemsstaterne, at de medtog specifikke mål i deres OP’er i tilfælde, hvor de havde valgt den 
dedikerede investeringsprioritet 9.3 under ESF »Bekæmpelse af alle former for forskelsbehandling og fremme af lige 
muligheder«. Dette gælder især medlemsstater med landespecifikke henstillinger på dette område.
Anbefaling 1 c) 
Det hedder i artikel 5 i forordningen om fælles bestemmelser, at relevante organer, der repræsenterer civilsam -
fundet, er omfattet af partnerskabet og princippet om flerniveaustyring. I overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, 
i forordningen om fælles bestemmelser skal partnerne bl.a. inddrages i udarbejdelsen af partnerskabsaftalerne og 
i forberedelsen og gennemførelsen af programmerne.
Anbefaling 2 a) 
Kommissionen kan acceptere anbefalingen. Den mener, at anbefalingen bør gennemføres i de operationelle pro -
grammer og understreger, at den allerede træffer foranstaltninger i denne retning. 
Som anført under punkt 38 udsendte Kommissionen i 2015 en tematisk vejledning med titlen »Vejledning til med -
lemsstaterne om anvendelsen af de europæiske struktur- og investeringsfonde til tackling af uddannelsessegrega -
tion og ghettodannelser«. Medlemsstaterne opfordres til at følge vejledningens bestemmelser ved programmering 
og gennemførelse for at forebygge og tackle både uddannelsesmæssig og boligmæssig segregation af marginalise -
rede samfund, herunder romaer. 
Kommissionen er fuldt ud klar over, at en effektiv praktisk gennemførelse er afgørende vigtig. Kommissionen er 
derfor i færd med at indgå kontrakter med eksperter, der skal hjælpe medlemsstaterne med at gennemføre vejled -
ningen, primært med fokus på Den Tjekkiske Republik, Slovakiet, Ungarn, Rumænien og Bulgarien.
Omfordeling og ændringer af de operationelle programmer (OP’er) bør som en generel regel iværksættes af 
medlemsstaterne.
Kommissionens svar 79
Anbefaling 2 b) 
Kommissionen kan acceptere anbefalingen og mener, at den allerede træffer foranstaltninger i denne retning.
Kommissionen vil gøre fuld brug af de nationale statusrapporter, herunder på møderne i overvågningsudvalget, 
med henblik på at opfordre og tilskynde medlemsstaterne til i nødvendigt omfang at styrke de foranstaltninger, der 
støttes under ESI-fondene, for bedre at løfte de romarelaterede udfordringer, der er kortlagt. Medlemsstaterne kan, 
når disse drøftelser har fundet sted, fremsætte anmodninger om ændring af OP’er, jf. artikel 30, stk. 1, i forordningen 
om fælles bestemmelser. 
Kommissionen bemærker desuden, at den i overensstemmelse med artikel 23, stk. 1, litra a), i forordningen om fæl -
les bestemmelser kun kan anvende sine beføjelser til at anmode medlemsstater om at omprogrammere deres OP’er 
for at løse de romarelaterede udfordringer, der er kortlagt i landespecifikke anbefalinger, og hvor der er behov for at 
omfordele finansieringen for at tage hånd om dem.
Anbefaling 3
Kommissionen bemærker, at anbefalingen er henvendt til medlemsstaterne.
Muligheden for at finansiere bæredygtige aktioner for effektivt at støtte integrationen af romaer håndteres forskel -
ligt i forordningerne om ESI-fondene. 
For det første er langvarige (syvårige) aktioner mulige i programmeringsperioden 2014-2020, og et givet projekts 
varighed bør svare til de planlagte mål. 
For det andet indeholder ESF-forordningen en ramme for bedre sporing af positive resultater, hvad angår inklu -
sion af marginaliserede grupper (herunder romaer), gennem fælles outputindikatorer og resultatindikatorer på 
længere sigt, der tager sigte på at fremme bæredygtigheden af de ESF-finansierede aktioner for marginaliserede 
romasamfund. 
For det tredje bør medlemsstaten i tilfælde af infrastrukturprojekter finansieret under EFRU, som det er tilfældet for 
alle sektorer, tage hensyn til, hvorledes projektets bæredygtighed vil blive sikret i de tilfælde, hvor dette er relevant, 
efter at det er afsluttet (eksempelvis vedligeholdelse).
Anbefaling 4
Kommissionen kan acceptere anbefalingen og vil så vidt muligt tage hensyn hertil i den næste 
programmeringsperiode.
Hvad angår finansieringsperioden 2014-2020, skal det bemærkes, at målene for integration af romaer allerede 
er afspejlet i ESI-fondene ved udformningen af de operationelle programmer for de medlemsstater, hvor den 
romaspecifikke forhåndsbetingelse finder anvendelse. 
Initiativet til revision af de operationelle programmer tilhører for det meste medlemsstaterne. I henhold til forord -
ningen om fælles bestemmelser skal anmodninger om ændring af programmer, der indgives af en medlemsstat, 
være behørigt begrundet og skal navnlig anføre de forventede virkninger af ændringerne af programmet for 
EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og de specifikke mål, der er fastsat i programmet.
Ifølge retsgrundlaget for 2014-2020, der er underlagt revision, er forvaltningsmyndigheden for det relevante opera -
tionelle program forpligtet til at indføre et system til registrering og opbevaring i elektronisk form af alle operatio -
ner, der bl.a. er nødvendige til overvågnings- og evalueringsformål. Dette omfatter finansielle data samt output og 
resultater.
Kommissionens svar 80
Anbefaling 5
Kommissionen bemærker, at anbefalingen er henvendt til medlemsstaterne og henleder opmærksomheden på 
det forhold, at alle romaspecifikke indikatorer — ud over de retlige begrænsninger i en række medlemsstater med 
hensyn til indsamling af data på grundlag af etnicitet — er omfattet af databeskyttelsesordningen (artikel 8 i direk -
tiv 95/46/EF) vedrørende såkaldte følsomme data. Enkeltpersoner bevarer retten til at nægte samtykke til, at der 
indsamles oplysninger. Data om antallet af romaer, der deltager i aktiviteter finansieret under ESI-fonde, bygger 
derfor da også hovedsagelig på egenerklæringer.
Anbefaling 6
Kommissionen bemærker, at anbefalingen er henvendt til medlemsstaterne.
Kommissionen understreger imidlertid, at en fuld gennemførelse af anbefalingen med hensyn til muligheden for, 
at der under ESF — uden skelnen til, hvorvidt der er en beskæftigelsesmæssig sammenhæng — finansieres foran -
staltninger vedrørende social inklusion, ville kræve en traktatændring, der ændrer ESF’s indsatsområde, således som 
dette er fastsat i artikel 162.
Kommissionen er desuden af den opfattelse, at ESF-forordningen, som den foreligger og fortolkes efter artikel 162 
i TEUF, allerede kan håndtere spørgsmålet om integration af romaerne på juridisk forsvarlig vis i kraft af det tematiske 
mål om social inklusion. 
I denne forbindelse kan der under ESF finansieres foranstaltninger til integration af romaer, forudsat at foran -
staltningerne er en del af et integreret sæt af aktioner, der sigter mod, selv indirekte, at bringe romaer tættere på 
arbejdsmarkedet. 
Denne retlige fortolkning af støtteberettigelsen i forbindelse med foranstaltninger til integration af romaer under 
ESF blev tilstillet medlemsstaterne i november 2015.
Kommissionen er derfor af den opfattelse, at der ikke hersker juridisk usikkerhed.
Anbefaling 7
Kommissionen kan acceptere anbefalingen og vil i forbindelse med forberedelsen af den næste flerårige finansielle 
ramme, nærmere betegnet under behandlingen af kriterierne for tildeling af midler, tage spørgsmålet op vedrø -
rende den rolle, som udfordringerne i tilknytning til social inklusion bør indtage, samt nødvendigheden af en yderli -
gere målretning af ressourcer til støtte for marginaliserede samfund.
Anbefaling 8 a) 
Kommissionen kan ikke acceptere anbefalingen. 
Selv om Kommissionen altid er villig til at samarbejde med medlemsstaterne, anser den det, i betragtning af forskel -
ligartetheden i de nationale situationer og tilgange og nødvendigheden af at respektere nærhedsprincippet, ikke 
for muligt eller hensigtsmæssigt at udvikle en fælles metodologi på dette område.
Anbefaling 8 b) 
Kommissionen kan ikke acceptere anbefalingen, da den mener, at dette spørgsmål bør overlades til medlemsstater -
nes skøn i overensstemmelse med nærhedsprincippet. 
Hertil kommer, at Kommissionen ikke har planer om at indsamle statistiske data om etnicitet i arbejdsstyrkeunder -
søgelsen og i EU-statistikkerne over indkomstforhold og levevilkår. Indsamling af statistiske data om romabefolknin -
gen er teknisk og juridisk set meget vanskelig og bekostelig.
Kommissionens svar 81
Indledning
12
Kommissionen bemærker, at der ud over beløbene på 1,5 mia. EUR svarende til tildelingen af midler til investerings -
prioritet 9.2 under ESF ydes yderligere finansiering til integration af romaer gennem en række andre investerings -
prioriteter under både ESF og EFRU.
Bemærkninger
30
I ESF-forordningen anlagdes for perioden 2007-2013 en generel tilgang, som ikke var målrettet mod romaer, men 
mere generelt mod dårligt stillede grupper. Integrationen af romaer var således omfattet af prioriteten »styrkelse af 
den sociale integrering ved at fremme integreringen af dårligt stillede personer«. 
En række medlemsstater valgte endda eksplicit at lade spørgsmålet om integration af romaer indgå i deres natio -
nale strategiske referencerammer for programmering af strukturfondene i perioden 2007-2013.
34
Kommissionen bemærker, at EU-rammen eksplicit anerkender, at »medlemsstaterne […] som det første [skal] sørge 
for, at romaerne ikke forskelsbehandles, men behandles ligesom alle andre EU-borgere med lige adgang til alle 
grundlæggende rettigheder, som er forankret i EU’s charter om grundlæggende rettigheder«. Ligebehandling er 
derfor et horisontalt princip og anses for en forudsætning for effektiv integration af romaer. Mens EU-institutio -
nerne og medlemsstaterne har et fælles ansvar for at forbedre den sociale inklusion af romaer under anvendelse 
af alle instrumenter og politikker, har medlemsstaterne først og fremmest ansvaret for og beføjelserne til at ændre 
situationen for marginaliserede befolkningsgrupper i overensstemmelse med nærhedsprincippet.
39
Partnerskab udgør sammen med flerniveaustyring et mangeårigt hovedprincip i forbindelse med finansiering 
under delt forvaltning (der også blev anvendt i de tidligere programmeringsperioder) og er da også indskrevet 
i artikel 5 i forordningen om fælles bestemmelser vedrørende ESI-fondene for 2014-2020. Den adfærdskodeks, som 
blev indført ved Kommissionens delegerede forordning, hjælper medlemsstaterne med at organisere partnerskabet 
og dækker en række praktiske spørgsmål, som f.eks. de udvalgte partneres repræsentativitet, udvælgelsesprocedu -
rerne, procedurekravene med hensyn til at sikre en rettidig, meningsfuld og gennemsigtig høring samt princippet 
om partnerrepræsentation gennem hele cyklussen, herunder også i overvågningsudvalgene.
40
Kommissionen bemærker, at den har bidraget med betydelig finansiering af de to nævnte fælles programmer 
(Romact og Romed).
Kommissionens svar 82
44
Selv om der ikke i den spanske nationale strategi for romaernes integration er fastsat nogen mål for bekæmpelse af 
forskelsbehandling, understreges nødvendigheden af komplementaritet og synergier med den anden plan for med -
borgerskab og integration for 2011-2014 og den nationale strategi mod racisme, forskelsbehandling, fremmedhad 
og intolerance, hvori der er foreskrevet konkrete foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling.
45
Som beskrevet i den ungarske nationale strategi for romaernes integration er målsætningen for politikken for 
social inklusion ikke kun rettet mod romaer, men tager sigte på en bredere gruppe. Dens mål er følgende: reducere 
andelen af personer, der lever i fattigdom og social udstødelse, begrænse vanskeligt stillede børns sociale efterslæb 
og mindske de sociale forskelle mellem romaer og ikke-romaer. Disse mål forfølges horisontalt via fem områder: 
forbedre arbejdsmarkedsmulighederne for langtidsledige i en erhvervsaktiv alder, nedbringe fattigdom blandt 
børn, tage hånd om socialiseringsrelaterede og sociokulturelle ulemper, sætte ind over for ulemper i tilknytning til 
uddannelse og arbejdsmarked for romakvinder og indsnævre udviklingskløften i ugunstigt stillede områder.
49
I sin vurdering fra 2015 af fremskridtene med hensyn til gennemførelsen af den bulgarske nationale strategi for 
romaernes integration bemærkede Kommissionen, at den nationale strategi mangler menneskelige og politiske 
ressourcer til effektivt at opfylde sit mandat og styre fremskridtene på overbevisende vis. Det er dog også således, 
at gennemførelsen af de nationale strategier for romaernes integration hviler tungt på ESI-fondene. Den nationale 
strategi for romaernes integration støttes således i praksis i sit virke af supplerende strukturer. Der nedsattes i 2015 
en tværministeriel arbejdsgruppe for planlægning og koordinering af indsatsen under ESI-fondene i perioden 2014-
2020 under ledelse af ESI-fondens centrale koordineringsenhed og med deltagelse af den nationale strategi for 
romaernes integration og de relevante ministerier på viceministerniveau (arbejde, uddannelse, sundhed, regional -
udvikling, landbrug), eksperter (koordinatorer under de seks prioriterede områder under den nationale strategi for 
romaernes integration) samt repræsentanter for kommunerne.
50 Andet led
Kommissionen bemærker, at der i den aktuelle politiske kontekst foregår en udvikling, der kan betyde, at der tillæg -
ges romaernes problemer i Bulgarien større opmærksomhed.
51 Første led
Den årlige overvågning af gennemførelsen af den nationale strategi for romaernes integration foregår i Bulgarien 
på basis af administrative rapporter fra alle relevante institutioner og kommuner, og den vil blive yderligere styrket 
i kraft af et nyt overvågningssystem, som vil være på plads inden udgangen af 2016.
54
Jf. Kommissionens svar på punkt 50 vedrørende Bulgarien.
Kommissionens svar 83
60
Kommissionen er ikke enig i Revisionsrettens bemærkning om, at der hersker juridisk usikkerhed. ESF’s opgave, som 
fastlagt i artikel 162 i TEUF, er at forbedre beskæftigelsesmulighederne for arbejdstagere i det indre marked. Anven -
delsen af det tematiske mål 9 om social inklusion i overensstemmelse med artikel 162 i TEUF indebærer derfor, at 
der under ESF kan finansieres enhver foranstaltning til integration af romaer, der er led i et integreret sæt af aktio -
ner, som, om end det kun sker indirekte, bidrager til at bringe romaer tættere på arbejdsmarkedet. Denne retlige 
fortolkning af støtteberettigelsesbetingelserne for foranstaltninger til integration af romaer under ESF blev anlagt 
og meddelt medlemsstaterne i november 2015. ESF-støtten kan suppleres yderligere ved andre instrumenter, som 
medlemsstaterne kan anvende til at imødekomme basale behov og yde materiel bistand til romaer som f.eks. Den 
Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (FEAD).
Kommissionen bemærker endvidere, at Revisionsretten i sin stikprøve kun har medtaget afsluttede EFRU-boligpro -
jekter. I betragtning af datoen for ændringen af forordningen og den nødvendige tid, der medgår til forberedelsen 
af sådanne projekter, var en række projekter fortsat undervejs på tidspunktet for revisionen.
61
Kommissionen bemærker, at programmet ikke rummede nogen forskriftsmæssige krav for sådanne indikatorer. 
Hvad ESF angår, var det imidlertid foreskrevet i bilag XXIII, at der blev rapporteret om mindretals og dårligt stillede 
gruppers faktisk deltagelse i ESF-aktioner.
Kommissionen bemærker, at der i ESF, som det var tilfældet for programmeringsperioden 2007-2013, anlagdes en 
generel tilgang til støtte for dårligt stillede grupper, hvor fastlæggelsen af målgrupper og af de specifikke mål og 
indikatorer, der skal anvendes, var overladt til medlemsstaterne på basis af de udfordringer, de møder, således som 
det var fastlagt i deres nationale reformprogrammer og deres nationale handlingsplaner for social inklusion.
62
Mangelen på finansiel information skyldes, at romabefolkningen ikke som den eneste gruppe var mål for 
ESF-støtten. 
64
Ungarn og Den Tjekkiske Republik iværksatte f.eks. EFRU-støttede aktioner målrettet mod belastede naboskaber 
beboet af romaer inden ændringen.
65
Kommissionen bemærker, at enkeltpersoner i henhold til EU’s lovramme for databeskyttelse har ret til at nægte 
samtykke til, at der indsamles data om etnicitet. Data, der er indsamlet om etnicitet, kan derfor vise sig at være upå -
lidelige som støtte for en beslutning om det nødvendige finansieringsniveau til integration af romaer.
Enkelte medlemsstater (eksempelvis Ungarn og Slovakiet) har indført enten etniske eller socioøkonomiske proxyin -
dikatorer (som f.eks. fattigdomskort, adskilte nabolag i byområder og landdistrikter, personer i ekstrem fattigdom) 
med henblik på at kortlægge behov og fastlægge den nødvendige finansiering. Inddragelsen af romasamfundene 
sikres gennem disse tilgange.
Se også punkt 87 i Revisionsrettens beretning.
Hertil kommer, at det i en række medlemsstater er forbudt ved lov at indsamle data om etnicitet. 
Kommissionens svar 84
68
Kommissionen understreger, at det i det relevante operationelle program klart og gentagne gange foreskrives, at 
uddannelsesforanstaltninger bør give stødet til inklusiv uddannelse og desegregation og inkludere en specifik indi -
kator for, hvor mange uddannelsesinstitutioner der deltager i desegregationsprogrammerne.
Indkaldelserne af forslag til projekter, der udspringer af de operationelle programmer, indeholder nærmere detaljer 
om de specifikke krav, som er knyttet til uddannelsesforanstaltninger. Disse fastlægges i samråd med programover -
vågningsudvalgene, hvor Kommissionen også deltager i egenskab af rådgivende medlem. 
Vejledningen om anvendelse af ESI-midler til desegregation indeholder en metodologisk instruktion, som skal føl -
ges ved udarbejdelsen af indkaldelser af forslag og gennemførelsen af projekter.
Hvad mere er, tog Ungarn under forhandlingerne hensyn til de foreliggende landespecifikke henstillinger og valgte 
den relevante IP , under hvilken der kan ydes hjælp til romasamfundene.
Kommissionen bad i 2015 de ungarske myndigheder udlevere yderligere oplysninger om den støtte, der ydes til 
udbygning af den offentlige uddannelse, og udbad sig en mere detaljeret beskrivelse af de finansielle midler, der er 
til rådighed på dette område. 
Tekstboks 5 — I Ungarn manglede ESI-fondenes ramme foranstaltninger til 
desegregation på uddannelsesområdet
Kommissionen bemærker, at en lokal ligestillingsplan på uddannelsesområdet er en betingelse for lokale myndighe -
der, der ansøger om finansielle midler, herunder til aktioner, som støttes af ESI-fonde. 
Der er i OP’et for 2014-2020 om menneskelige ressourcer under EFRU/ESF en klar og gentagen forpligtelse til dese -
gregation, og der foreligger en række foranstaltninger, som tager sigte på desegregation (eksempelvis inden for 
uddannelse og bolig). 
Hvad angår detailniveauet for disse foranstaltninger i OP’et, henvises til Kommissionens svar på punkt 68.
69
Kommissionen bemærker, at en række andre investeringsprioriteter fra både ESF og EFRU, der henhører under 
de tematiske mål 8, 9 og 10 i forordningen om fælles bestemmelser, som vedrører beskæftigelse, social inklusion 
og uddannelse, også støtter integration af romaer med betydelige beløb på områder såsom inklusiv uddannelse, 
sociale boliger og adgang til sociale og sundhedsmæssige ydelser. Disse bidrager også, hvor det er relevant, til gen -
nemførelsen af de landespecifikke henstillinger (eksempelvis hvad angår førskole- og uddannelsesinfrastruktur).
Dette er i overensstemmelse med anvendelsen af det fælles grundlæggende princip 2, nemlig »eksplicit, men ikke 
eksklusiv målretning« og 4, nemlig »målet er det almindelige«. Ifølge disse principper bør integrationen af romaer 
udgøre en integrerende del af de almindelige foranstaltninger til social inklusion og fattigdomsbekæmpelse for at 
forebygge yderligere isolering af romasamfundene.
Et udmærket eksempel herpå forekommer i det slovakiske OP om menneskelige ressourcer, som bekræftet af Revi -
sionsretten i tekstboks 8. Slovakiet fulgte Kommissionens anbefaling om at oprette et flerfonds-OP med to dedike -
rede prioritetsområder for henholdsvis ESF og EFRU, hvert bestående af en række specifikke mål, der skal gennem -
føres på integreret vis.
Kommissionens svar 85
73
Kommissionen bemærker, at IP 9.2 er blevet systematisk valgt for OP’er i medlemsstater med den højeste andel af 
romabefolkning (nemlig Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Rumænien og Slovakiet) og i medlemsstater, 
der modtog en landespecifik henstilling om integration af romaer.
I Spanien indeholder det nationale OP om social inklusion, der gælder for hele det spanske område, bestemmelser 
om foranstaltninger til integration af romaer under IP 9.2. 
Med det sigte at anlægge en inklusiv tilgang blev Spanien enig med Kommissionen om at gennemføre samlede 
foranstaltninger til social inklusion under IP 9.1 rettet mod forskellige sårbare undergrupper, herunder romaer. 
I Andalusiens tilfælde er den foranstaltning, der er omfattet af det regionale operationelle program under ESF under 
investeringsprioritet 9.1 med titlen »Diseño Y Ejecución De Estrategias Locales de Empleabilidad e Inserción Social 
de las Personas en Situación o Riesgo de Exclusión Social« målrettet mod specifikke lokale områder, som er præget 
af fattigdom og social eksklusion, og yder hjælp til beskæftigelse, bolig, social integration, uddannelse mv. Kommis -
sionen mener, at romabefolkningen fra Andalusien kan dækkes effektivt af ovennævnte foranstaltning samt af det 
nationale OP .
I Ungarns tilfælde indbefatter OP’et om menneskelige ressourcer — der har en supplerende opsætning i 2014-2020 
dækkende Ungarns seks konvergensregioner — en tildeling til investeringsprioritet 9.2 som led i prioritet 1 og som 
tværnationalt samarbejds- og finansieringsinstrument under prioritet 5.
75
Kommissionen bemærker, at, hvad angår den finansielle støtte, der er stillet til rådighed for medlemsstaterne inden 
for rammerne af samhørighedspolitikken, følger tildelingen af ressourcer en fordelingsnøgle baseret på kriterier 
knyttet til det overordnede samhørighedsmål og afspejler derfor primært deres udviklingsniveau. I denne forbin -
delse afspejler niveauet af den finansielle støtte også medlemsstaternes og regionernes finansieringskapacitet 
og hjælper dem med at løfte deres centrale udfordringer, herunder også i forbindelse med social inklusion. Hertil 
kommer, at medlemsstaternes forpligtelse til at tildele en bestemt mindsteandel af midlerne til ESF (artikel 92, stk. 
4, i forordningen om fælles bestemmelser), forpligtelsen til at øremærke mindst 20 % af disse ESF-midler til det 
tematiske mål 9 »fremme af social inklusion, fattigdomsbekæmpelse og enhver form for forskelsbehandling« (artikel 
4, stk. 2, i ESF-forordningen) og nødvendigheden af at koncentrere støtten under hensyntagen til de relevante lan -
despecifikke henstillinger (artikel 18 i forordningen om fælles bestemmelser) sikrer, at der i alle medlemsstater, hvor 
integrationen af romaer udgør en særlig udfordring, stilles tilstrækkelig støtte fra ESI-fondene til rådighed til at tage 
hånd om den.
79
Kommissionen bemærker, at det er almindeligt, at foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling medtages 
under andre IP’ers specifikke målsætninger og eksempler på aktioner, herunder 9.2, men også 9.1.
I Ungarn håndteres ikke-forskelsbehandling som et horisontalt element i forhandlingerne om partnerskabsaftaler 
og ved struktureringen af OP-tildelinger. Dette er op til den enkelte medlemsstat at bestemme.
Selv om IP 9.3 ikke er valgt som en investeringsprioritet i Bulgarien, er oplysningsforanstaltninger i tilknytning til 
bekæmpelse af forskelsbehandling, der tager sigte på at nedbryde stereotype forestillinger og fremme etniske sam -
funds kulturelle identitet, integreret i de to OP’er »Udvikling af menneskelige ressourcer« og »Videnskab og uddan -
nelse for intelligent vækst« som et redskab til forebyggelse af forskelsbehandling og fremme af lige muligheder.
I Rumænien indtages der i det ESF-finansierede OP om menneskelig kapital (HCOP) det standpunkt, at social udstø -
delse ikke er relateret til etnicitet, men til fattigdom i almindelighed. Programmet er derfor eksplicit målrettet mod 
romaer uden at udelukke andre marginaliserede samfund og dårligt stillede grupper. 
Kommissionens svar 86
83
Jf. Kommissionens svar på punkt 39. 
Komissionens fælles svar på punkt 84 og 85
Kommissionen understreger, at — ud over de retlige begrænsninger i en række medlemsstater med hensyn til 
indsamling af data på grundlag af etnicitet — har enkeltpersoner ret til at nægte samtykke til, at der indsamles data. 
Data om antallet af romaer, der deltager i ESF-finansierede aktiviteter, bygger da også hovedsagelig på egenerklæ -
ringer. Ikke desto mindre kan alle deltagere under investeringsprioritet 9.2 betragtes som medlemmer af marginali -
serede samfund, såsom romasamfundet, hvilket vil lette rapporteringen om denne målgruppe i programmeringspe -
rioden 2014-2020.
Komissionens fælles svar på punkt 86 og 87
Kommissionen bemærker, at Agenturet for Grundlæggende Rettigheder ikke har beføjelse til at fortolke EU’s retlige 
bestemmelser.
Kommissionen understreger, at indsamlingen af data om etnicitet er ulovlig i en række medlemsstater, og at det er 
et nationalt ansvarsområde. Hvis data ikke kan indsamles lovligt, mister spørgsmålet om behandlingen af disse sin 
betydning.
De praktiske alternativer for indsamling af data om etnicitet, som fremføres af Revisionsretten, er i realiteten ikke 
fritaget for alvorlige begrænsninger, når det gælder overvågningsformål, om end de kunne tilvejebringe kvalitativ 
information om ESF-støtten til ESF-romadeltagere. 
Eftersom dataene er baseret på egenerklæring og kræver samtykke, kunne pålideligheden af dem godt være forrin -
get (der kunne forekomme en lav responsgrad som følge af modvilje til at egenerklære og/eller svare, og svarene 
kunne meget vel ikke være repræsentative). Prøveudtagning og ekstrapolation kunne blive hæmmet som følge af 
usikkerhed med hensyn til, hvad det reelt er for en populationsgruppe, der er blevet observeret.
Den nationale strategi for integration af romaer, der blev anlagt af den rumænske regering i 2015, benytter som 
reference dataene fra folketællingen fra 2011 baseret på heteroidentifikation: Egenerklærede romaer tegner sig for 
3,3 % af befolkningen svarende til 621  573 personer.
De rumænske myndigheder erkender i strategien, at skønnene over romabefolkningen varierer, og strategien 
henviser til Europarådets og Verdensbankens skøn, men basislinjen forbliver udstukket i overensstemmelse med 
folketællingen.
OP’et om menneskelig kapital (medfinansieret under ESF) tager derimod hensyn til Europarådets skøn på 1,85 mio. 
rumænske romaer. Der hersker følgelig usikkerhed om pålideligheden af basislinjedata og af data om etnicitet til 
brug for overvågningsformål.
Kommissionens svar 87
88
Der var i 2007-2013 ikke noget krav om at rapportere romaer som en særskilt kategori og følgelig indsamle sådanne 
data fra støttemodtagerne.
Det blev alene krævet af medlemsstaterne, at de rapporterede (og indsamlede data) om karakteristikaene for del -
tagerne i ESF-aktioner. Dataene for romadeltagere blev indrapporteret som en del af kategorierne »mindretal« eller 
»andre dårligt stillede« ved opdelingen af deltagerne i sårbare grupper i overensstemmelse med nationale regler. 
OP’erne i 2007-2013 havde heller ikke nogen romarelaterede fælles outputindikatorer afspejlet i relevante OP’er som 
»programindikatorer« og aggregeret på EU-plan.
Romaer som en særskilt kategori ville kun være blevet rapporteret i de årlige gennemførelsesrapporter, hvis en 
sådan specifik indikator var blevet valgt til fastsættelse af mål i OP’et.
89
For Spaniens vedkommende var romabefolkningen i 2007-2013 ikke en specifik målgruppe for en stor del af 
aktionerne. Der forelå derfor ingen forpligtelse til at specificere deltagernes etnicitet. Hertil kommer, at dataind -
samling på et etnisk grundlag, jf. Rådets henstilling om effektiv integration af romaerne, kan udgøre et følsomt 
spørgsmål, hvorfor medlemsstaterne bør kunne vælge deres egne overvågningsmetoder i overensstemmelse med 
nærhedsprincippet. 
90
OP’erne indeholder for programmeringsperioden 2014-2020 en række bestemmelser til sikring af datakonsistens. 
I de samme OP’er understreges nødvendigheden af, at samtlige definitioner gøres tilgængelige for alle støttemod -
tagere. Hertil kommer, at Kommissionen ydede praktisk vejledning om sikring af konsistens ved fastlæggelsen af 
indikatorer.
Der foreligger også et nyt krav om at registrere og opbevare data for hver operation i elektronisk form med henblik 
på at kunne aggregere dem, når det er nødvendigt af hensyn til overvågning, evaluering, finansiel forvaltning, kon -
trol og revision (artikel 24, stk. 2, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 480/2014). 
I Rumænien blev spørgsmålet omkring det forhold, at der forelå tre typer af indikatorer, rejst og i sidste ende løst 
i OP’et om menneskelig kapital 2014-2020, hvori foreskrives output- og resultatindikatorer på programniveau, som 
efterfølgende er blevet fastlagt i de specifikke retningslinjer, der ledsager alle indkaldelser af ansøgninger.
91
Når særligt sårbare grupper vælges som mål, giver det undertiden mening ikke at fastsætte kvantificerede resul -
tatmål (i modsætning til outputmål), således at man undgår en »creaming«-effekt (dvs. at mindre dårligt stillede 
grupper udvælges med henblik på indgreb for at opnå en højere succesrate). 
For programmeringsperioden 2014-2020 skal der fastsættes mål på operationsniveau for hver relevant resultatindi -
kator (jf. bilag III til Kommissionens delegerede forordning 480/2014).
Kommissionens svar 88
92
Selv om der i bilag I til ESF-forordningen 2014-2020 ikke foreskrives en nærmere præciseret fælles indikator for 
romadeltagere, vil overvågningen af integrationen af romaer blive væsentligt forbedret i tilfælde, hvor der aftales 
specifikke indikatorer i OP’et, eller hvis det specifikke mål udelukkende tager sigte på romabefolkningen.
Indsamling af data om individuelle deltagere vil desuden gøre det lettere for organer med ansvar for aktionerne og 
for forvaltningsmyndighederne at aggregere og overvåge data om romadeltagere, inklusive resultater.
Såfremt operationerne udelukkende er målrettet mod romaer, vil detaljerede informationer om de socioøkonomi -
ske karakteristika og arbejdsmarkedssituationen og ESF-deltagernes resultater blive indsamlet via de fælles output- 
og resultatindikatorer og alle yderligere specifikke indikatorer, der er aftalt i OP’et. Dette gælder også IP’er, der ikke 
udelukkende er målrettet mod romaer, men for hvilke der i OP’et er fastsat en specifik indikator for romaer. Disse 
skal registreres og opbevares på operationsniveau, jf. bilag III til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 
480/2014 af 3. marts 2014.
93
De svagheder, som Revisionsretten har kortlagt, er afhjulpet ved det nuværende regelsæt.
Medlemsstater med store udfordringer, hvad angår romaers sociale inklusion, håndterer disse gennem den sær -
skilte investeringsprioritet 9.2 vedrørende marginaliserede samfund, såsom romaer. I dette tilfælde vil detaljerede 
oplysninger om de socioøkonomiske karakteristika og arbejdsmarkedssituationen og ESF-deltagernes resultater, 
der er omfattet af IP’en, blive indsamlet via de fælles output- og resultatindikatorer.
Hertil kommer, at romarelaterede programspecifikke indikatorer kan give specifik information om romaer. I de ved -
tagne operationelle programmer henviser 69 programspecifikke indikatorer til romaer, navnlig i Kroatien, Rumæ -
nien, Slovenien og Spanien.
En forhåndsbetingelse på dette område vil forbedre overvågningen af medlemsstaterne på området. Medlemssta -
terne har indtil udgangen af 2016 til at opfylde alle forhåndsbetingelser. 
96
Kommissionen understreger, at udvælgelseskriterierne skal stemme overens med de specifikke mål, der er fastsat 
i OP’erne. Hvis de specifikke mål i OP’erne ikke er målrettet mod romaer, vil udvælgelseskriterierne derfor omfatte 
dårligt stillede grupper som nævnt i OP’ernes specifikke mål.
Hvad angår den pågældende EFRU-forvaltningsmyndighed i Bulgarien, var målgruppen bredere end romabefolk -
ningen, eftersom indkaldelserne af forslag var struktureret på en måde, så disse var åbne for alle marginaliserede 
samfund, ikke kun romaer.
Kommissionens svar 89
98
OP’erne indeholder for programmeringsperioden 2014-2020 en række bestemmelser til sikring af datakonsistens. 
I de samme OP’er understreges nødvendigheden af, at samtlige definitioner gøres tilgængelige for alle støtte -
modtagere. Hertil kommer, at der i OP’erne ydes praktisk vejledning om sikring af konsistens ved fastlæggelsen af 
indikatorer.
Hvad EFRU angår, var rapportering om indikatorer på programniveau ikke obligatorisk i 2007-2013. Indikatorer på 
projektniveau er inkluderet i de relevante ansøgninger og overvåges af medlemsstaterne.
Kommissionen modtager kun ansøgninger for større projekter.
99
I programmeringsperioden 2007-2013 var der ingen fælles resultatindikatorer efter målgruppe i henhold til kravene 
i EU-forskrifter. 
»Sårbare grupper« kan derfor anvendes på en bredere population under leveforhold, der svarer til dem, visse 
romaer lever under, og uden at differentiere på grundlag af etnicitet.
I det specifikke tilfælde, der er nævnt, var romabefolkningen ikke en særskilt målgruppe i det andalusiske OP under 
ESF i programmeringsperioden 2007-2013, men blev håndteret som en del af den sårbare population, der risikerede 
social udstødelse. Resultatmålene blev fastlagt for antallet af personer, der samlet set risikerede at blive udstødt.
100
Mens det ikke lykkedes for to kommuner i Bulgarien at gennemføre deres projekter som følge af en negativ offent -
lig opinion, er alle øvrige kommuner i færd med at færdiggøre (eller har i et enkelt tilfælde, nemlig Devnja, allerede 
gjort dette) deres vellykkede sociale boligprojekter.
101
Kommissionen bemærker, at selv om projektgennemførelsen i en række tilfælde afveg fra den oprindelige planlæg -
ning, havde dette ikke nogen direkte indvirkning på målgrupperne.
102
Jf. Kommissionens svar på punkt 91 om »creaming«-effekt.
103
Kommissionen understreger, at brugen af romaspecifikke kriterier er korrekt i tilfælde, hvor de udvælgelseskriterier, 
der er fastsat i indkaldelsen af forslag, specifikt er målrettet mod romaer, hvilket systematisk set ikke var tilfældet, 
hvad angår 19 projekter, som blev revideret af Revisionsretten.
Kommissionens svar 90
Tekstboks 10 — Uklar identificering af målgrupper og utilstrækkelig opmærksomhed 
på kulturelle faktorer indvirkede negativt på gennemførelsen af et sundhedsprojekt 
(Bulgarien, projekt 4)
Det forhold, at populationen af sårbare personer ikke kunne kortlægges på forhånd, og at romaerne derfor ikke 
blev nævnt specifikt som en målgruppe, skyldtes begrænsninger i dataene i det nationale screeningregister og det, 
at der ikke blev indsamlet oplysninger på grundlag af etnicitet. 
Med hensyn til projektet med sundhedsscreeninger i Bulgarien forklarede støttemodtagerne, at ingen underpopu -
lation blev udvalgt som mål af grunde forbundet med ikke-forskelsbehandling.
107
Selv om SEPE ganske rigtigt først blev inddraget i egenskab af bemyndiget organ for dette OP i 2014 havde SEPE på 
det seneste møde i overvågningsudvalget mulighed for at udveksle eksempler på bedste praksis, hvilket navnlig er 
nyttigt i den nuværende programmeringsperiode.
118 Første led
Jf. Kommissionens svar på punkt 81 og 88 om rapporteringskrav og punkt 91 om »creaming«-effekt.
118 Andet led
OP’erne indeholder for programmeringsperioden 2014-2020 en række bestemmelser til sikring af datakonsistens. 
I de samme OP’er understreges nødvendigheden af, at samtlige definitioner gøres tilgængelige for alle støtte -
modtagere. Hertil kommer, at der i OP’erne ydes praktisk vejledning om sikring af konsistens ved fastlæggelsen af 
indikatorer.
Konklusioner og anbefalinger
121
I en række tilfælde var de udvalgte projekter ikke eksplicit målrettet mod romaer, men snarere mod dårligt stillede/
sårbare grupper af personer som følge af den generelle tilgang, som Kommissionen har redegjort for i sit svar 
på punkt 30. De indsamlede data, herunder også finansielle data samt de anvendte indikatorer, var derfor ikke 
romaspecifikke.
Kommissionen minder også om, at de regionale operationelle programmer 2007-2013 omfattede pilotprojekter til 
støtte for boliger for sårbare grupper, herunder romaer. Disse projekter blev eksplicit udviklet med ekstra fokus på 
en integreret tilgang rettet mod flere dimensioner i tilknytning til mål på området social inklusion. Desværre var 
disse projekter ikke afsluttet på skæringsdatoen for Revisionsrettens revision, der tog sigte på afsluttede aktioner.
Kommissionens svar 91
124
Kommissionen minder om, at en række lande (eksempelvis Ungarn og Slovakiet) udpegede integration af romaer 
som et vigtigt emne i deres nationale strategiske referencerammer (NSRF) for perioden 2007-2013 og udviklede 
samlede tilgange til håndteringen heraf forud for fastlæggelsen af den nationale strategi for integration af romaer 
under EU-politikrammen.
125
Kommissionen bemærker, at henstillingen fra 2013 snarere er en forlængelse af EU-rammen, der går videre end ram -
men og inddrager nye områder, som ikke var nævnt i meddelelsen fra 2011.
126
De mangler, som Revisionsretten nævner, blev allerede kortlagt af Kommissionen i dens vurdering fra 2012. 
Anbefaling 1
Kommissionen bemærker, at anbefalingen er henvendt til medlemsstaterne.
Anbefaling 1 a) 
Kommissionen minder om, at niveauet af støtten under ESI-fondene til foranstaltninger for marginaliserede sam -
fund, såsom romaer, kun kan være vejledende, eftersom det kun kræves af medlemsstaterne, at de fremlægger 
finansielle data, når den dedikerede investeringsprioritet 9.2 under ESF er valgt, og/eller når der er fastsat specifikke 
mål/indikatorer under andre ESF- og EFRU-relevante tematiske mål.
Anbefaling 1 b) 
Kommissionen understreger, at selv om forordningen om fælles bestemmelser indeholder en generel forhånds -
betingelse om ikke-forskelsbehandling for alle ESI-fonde, skal vurderingen af dens opfyldelse begrænses til de krite -
rier, der er nedfældet i forordningerne om ESI-fondene. Når der træffes beslutninger om de specifikke og passende 
politikforanstaltninger — herunder indholdet af strategierne — på de nationale og regionale ansvarsområder, skal 
nærhedsprincippet også respekteres. 
Det forventedes af medlemsstaterne, at de medtog specifikke mål i deres OP’er i tilfælde, hvor de havde valgt den 
dedikerede investeringsprioritet 9.3 under ESF »Bekæmpelse af alle former for forskelsbehandling og fremme af lige 
muligheder«. Dette gælder især medlemsstater med landespecifikke henstillinger på dette område.
Anbefaling 1 c) 
Det hedder i artikel 5 i forordningen om fælles bestemmelser, at relevante organer, der repræsenterer civilsam -
fundet, er omfattet af partnerskabet og princippet om flerniveaustyring. I overensstemmelse artikel 5, stk. 2, 
skal partnerne bl.a. inddrages i udarbejdelsen af partnerskabsaftalerne og i forberedelsen og gennemførelsen af 
programmerne.
Kommissionens svar 92
Anbefaling 2 a) 
Kommissionen kan acceptere anbefalingen. Den mener, at anbefalingen bør gennemføres i de operationelle pro -
grammer, og understreger, at den allerede er i færd med at træffe foranstaltninger i denne retning. 
Som anført under punkt 38, udsendte Kommissionen i 2015 en tematisk vejledning med titlen »Vejledning til med -
lemsstaterne om anvendelsen af de europæiske struktur- og investeringsfonde til tackling af uddannelsessegrega -
tion og ghettodannelser«. Medlemsstaterne opfordres til at følge vejledningens bestemmelser ved programmering 
og gennemførelse for at forebygge og tackle både uddannelsesmæssig og boligmæssig segregation af marginalise -
rede samfund, herunder romaer. 
Kommissionen er fuldt ud klar over, at en effektiv praktisk gennemførelse er afgørende vigtig. Kommissionen er 
derfor i færd med at indgå kontrakter med eksperter, der skal hjælpe medlemsstaterne med at gennemføre vejled -
ningen, primært med fokus på Den Tjekkiske Republik, Slovakiet, Ungarn, Rumænien og Bulgarien.
Omfordeling og ændringer af de operationelle programmer bør som en generel regel iværksættes af 
medlemsstaterne.
Anbefaling 2 b) 
Kommissionen kan acceptere anbefalingen og mener, at den allerede træffer foranstaltninger i denne retning.
Kommissionen vil gøre fuld brug af de nationale statusrapporter, herunder på møderne i overvågningsudvalget, 
med henblik på at opfordre og tilskynde medlemsstaterne til i nødvendigt omfang at styrke de foranstaltninger, der 
støttes under ESI-fondene, for bedre at løfte de romarelaterede udfordringer, der er kortlagt. Medlemsstaterne kan, 
når disse drøftelser har fundet sted, fremsætte anmodninger om ændring af OP’er, jf. artikel 30, stk. 1, i forordningen 
om fælles bestemmelser. 
Kommissionen bemærker desuden, at den i overensstemmelse med artikel 23, stk. 1, litra a), i forordningen om fæl -
les bestemmelser kun kan anvende sine beføjelser til at anmode medlemsstater om at omprogrammere deres OP’er 
for at løse de romarelaterede udfordringer, der er kortlagt i de landespecifikke anbefalinger, og hvor der er behov 
for at omfordele finansieringen for at tage hånd om dem.
128
Kommissionen understreger, at, hvad ESF angår, har den manglende fokus på integration af romaer i programme -
ringsperioden 2007-2013 sin årsag i den generelle tilgang til dårligt stillede personer, der er indført (jf. prioriteten 
»Styrke den sociale inklusion af dårligt stillede personer«). Det var derfor op til medlemsstaterne at udvælge de 
dårligt stillede personer, de ønskede at fokusere på ud fra de behov og udfordringer, de stod over for.
For så vidt angik de romaspecifikke indikatorer, forelå der ingen forskriftsmæssige krav. 
Det skal endvidere bemærkes, at udvælgelseskriterierne skal stemme overens med de specifikke mål, der er fastsat 
i OP’erne. Hvis de specifikke mål i OP’erne ikke var målrettet mod romaer, omfattede udvælgelseskriterierne derfor 
dårligt stillede grupper af personer som nævnt i OP’ernes specifikke mål.
Kommissionens svar 93
129
Kommissionen bemærker, at der ud over beløbene på 1,5 mia. EUR svarende til tildelingen af midler til investerings -
prioritet 9.2 under ESF ydes yderligere finansiering til integrationen af romaer gennem en række andre investerings -
prioriteter under både ESF og EFRU (jf. også Kommissionens svar på punkt 69).
130
Kommissionen bemærker, at den i forbindelse med sit ansvar under delt forvaltning hjælper medlemsstaterne med 
at sikre, at de ændringer, der er indført for perioden 2014-2020, vil resultere i projekter, som på bedre vis bidrager 
til integrationen af romaer, f.eks. i kraft af en vurdering af opfyldelsen af relevante forhåndsbetingelser, rådgivning 
eller sin rådgivende rolle i overvågningsudvalgene.
131
Kommissionen henviser til sit svar på punkt 75 og mener, at medlemsstaternes forpligtelse til at tildele en bestemt 
mindsteandel af midlerne til ESF (artikel 92, stk. 4, i forordningen om fælles bestemmelser), forpligtelsen til at øre -
mærke mindst 20 % af disse ESF-midler til det tematiske mål 9 »Fremme af social inklusion, fattigdomsbekæmpelse 
og enhver form for forskelsbehandling« (artikel 4, stk. 2, i ESF-forordningen) og nødvendigheden af at koncen -
trere støtten under hensyntagen til de relevante landespecifikke henstillinger (artikel 18 i forordningen om fælles 
bestemmelser) sikrer, at der i alle medlemsstater, hvor integrationen af romaer udgør en særlig udfordring, stilles 
tilstrækkelig støtte fra ESI-fondene til rådighed til at tage hånd om den.
Anbefaling 3
Kommissionen bemærker, at anbefalingen er henvendt til medlemsstaterne.
Muligheden for at finansiere bæredygtige aktioner for effektivt at støtte integrationen af romaer håndteres forskel -
ligt i forordningerne om ESI-fondene. 
For det første er langvarige (syvårige) aktioner mulige i programmeringsperioden 2014-2020, og et givet projets 
varighed bør svare til de planlagte mål. 
For det andet indeholder ESF-forordningen en ramme for bedre sporing af positive resultater, hvad angår inklu -
sion af marginaliserede grupper (herunder romaer), gennem fælles outputindikatorer og resultatindikatorer på 
længere sigt, der tager sigte på at fremme bæredygtigheden af de ESF-finansierede aktioner for marginaliserede 
romasamfund. 
For det tredje bør medlemsstaten i tilfælde af infrastrukturprojekter finansieret under EFRU, som det er tilfældet for 
alle sektorer, tage hensyn til, hvorledes projektets bæredygtighed vil blive sikret i de tilfælde, hvor dette er relevant, 
efter at det er afsluttet (eksempelvis vedligeholdelse).
Kommissionens svar 94
Anbefaling 4
Kommissionen kan acceptere anbefalingen og vil så vidt muligt tage hensyn hertil i den næste 
programmeringsperiode.
Hvad angår finansieringsperioden 2014-2020, skal det bemærkes, at målene for integration af romaer allerede 
er afspejlet i ESI-fondene ved udformningen af de operationelle programmer for de medlemsstater, hvor den 
romaspecifikke forhåndsbetingelse finder anvendelse. 
Initiativet til revision af de operationelle programmer tilhører for det meste medlemsstaterne. I henhold til forord -
ningen om fælles bestemmelser skal anmodninger om ændring af programmer, der indgives af en medlemsstat, 
være behørigt begrundet og skal navnlig anføre de forventede virkninger af ændringerne af programmet for 
EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og de specifikke mål, der er fastsat i programmet.
Ifølge retsgrundlaget for 2014-2020, der er underlagt revision, er forvaltningsmyndigheden for det relevante opera -
tionelle program forpligtet til at indføre et system til registrering og opbevaring i elektronisk form af alle operatio -
ner, der bl.a. er nødvendige til overvågnings- og evalueringsformål. Dette omfatter finansielle data samt output og 
resultater.
Anbefaling 5
Kommissionen bemærker, at anbefalingen er henvendt til medlemsstaterne, og henleder opmærksomheden på 
det forhold, at alle romaspecifikke indikatorer — ud over de retlige begrænsninger i en række medlemsstater med 
hensyn til indsamling af data på grundlag af etnicitet — er omfattet af databeskyttelsesordningen (artikel 8 i direk -
tiv 95/46/EF) vedrørende såkaldte følsomme data. Enkeltpersoner bevarer retten til at nægte samtykke til, at der 
indsamles oplysninger. Data om antallet af romaer, der deltager i aktiviteter finansieret under ESI-fonde, bygger 
derfor da også hovedsagelig på egenerklæringer. 
Anbefaling 6
Kommissionen bemærker, at anbefalingen er henvendt til medlemsstaterne.
Kommissionen understreger imidlertid, at en fuld gennemførelse af anbefalingen med hensyn til muligheden for, at 
der under ESFuden skelnen til, hvorvidt der er en beskæftigelsesmæssig sammenhæng — finansieres foranstaltnin -
ger vedrørende social inklusion, ville kræve en traktatændring, der ændrer ESF’s indsatsområde, således som dette 
er fastsat i artikel 162.
Kommissionen er desuden af den opfattelse, at ESF-forordningen, som den foreligger og fortolkes efter artikel 162 
i TEUF, allerede kan håndtere spørgsmålet om integration af romaerne på juridisk forsvarlig vis i kraft af det temati -
ske mål om social inklusion. 
I denne forbindelse kan der under ESF finansieres foranstaltninger til integration af romaer, forudsat at foran -
staltningerne er en del af et integreret sæt af aktioner, der sigter mod, selv indirekte, at bringe romaer tættere på 
arbejdsmarkedet. 
Denne retlige fortolkning af støtteberettigelsen i forbindelse med foranstaltninger til integration af romaer under 
ESF blev tilstillet medlemsstaterne i november 2015.
Kommissionen er derfor af den opfattelse, at der ikke hersker juridisk usikkerhed.
Kommissionens svar 95
Anbefaling 7
Kommissionen kan acceptere anbefalingen og vil i forbindelse med forberedelsen af den næste flerårige finansielle 
ramme, nærmere betegnet under behandlingen af kriterierne for tildeling af midler, tage spørgsmålet op vedrø -
rende den rolle, som udfordringerne i tilknytning til social inklusion bør indtage, samt nødvendigheden af en yderli -
gere målretning af ressourcer til støtte for marginaliserede samfund.
133
Kommissionen understreger, at indsamlingen af data om etnicitet er ulovlig i en række medlemsstater, og at det er 
et nationalt ansvarsområde. 
Ud over de retlige begrænsninger med hensyn til indsamling af data på grundlag af etnicitet i en række medlems -
stater har enkeltpersoner ret til at nægte samtykke til, at der indsamles data. Data om antallet af romaer, der delta -
ger i aktiviteter finansieret under ESI-fonde, bygger da også hovedsagelig på egenerklæringer. 
Ikke desto mindre kan alle deltagere under investeringsprioritet 9.2 betragtes som medlemmer af marginaliserede 
samfund, såsom romasamfundet, hvilket vil lette rapporteringen om denne målgruppe i programmeringsperioden 
2014-2020.
OP’erne for 2014-2020 indeholder også en række bestemmelser til sikring af datakonsistens. I de samme OP’er 
understreges nødvendigheden af, at samtlige definitioner gøres tilgængelige for alle støttemodtagere. Hertil kom -
mer, at der i OP’erne ydes praktisk vejledning om sikring af konsistens ved fastlæggelsen af indikatorer.
Der foreligger også et nyt krav om at registrere og opbevare data for hver operation i elektronisk form med henblik 
på at kunne aggregere dem, når det er nødvendigt af hensyn til overvågning, evaluering, finansiel forvaltning, kon -
trol og revision (artikel 24, stk. 2, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 480/2014). 
Det hedder i artikel 142 i forordningen om fælles bestemmelser, at alle eller en del af de mellemliggende betalin -
ger kan suspenderes, hvis »der er en alvorlig mangel i kvaliteten og pålideligheden af overvågningssystemet eller 
i dataene om fælles og specifikke indikatorer«.
Anbefaling 8 a) 
Kommissionen kan ikke acceptere anbefalingen. 
Selv om Kommissionen altid er villig til at samarbejde med medlemsstaterne i betragtning af forskelligartetheden 
i de nationale situationer og tilgange og nødvendigheden af at respektere nærhedsprincippet, anser den det ikke 
for muligt eller hensigtsmæssigt at udvikle en fælles metodologi på dette område.
Anbefaling 8 b) 
Kommissionen kan ikke acceptere anbefalingen, da den mener, at dette spørgsmål bør overlades til medlemsstater -
nes skøn i overensstemmelse med nærhedsprincippet.
Hertil kommer, at Kommissionen ikke har planer om at indsamle statistiske data om etnicitet i arbejdsstyrkeunder -
søgelsen og i EU-statistikkerne over indkomstforhold og levevilkår. Indsamling af statistiske data om romabefolknin -
gen er teknisk og juridisk set meget vanskelig og bekostelig.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Begivenhed Dato
Revisionsplanens vedtagelse/revisionens start 22.10.2014
Officiel fremsendelse af udkastet til beretning til Kommissionen (eller en anden 
revideret enhed) 21.3.2016
Vedtagelse af den endelige beretning efter den kontradiktoriske procedure 4.5.2016
Modtagelse af Kommissionens (eller en anden revideret enheds) officielle svar på 
alle sprog14.6.2016
Romabefolkningen, som skønnes at udgøre 6,2 millioner 
mennesker, er EU’s største etniske mindretal. Men 
romaerne er for det meste marginaliserede. I denne 
beretning vurderer vi, om EU’s politiske initiativer og 
finansielle støtte i  Bulgarien, Spanien, Ungarn og 
Rumænien har bidraget effektivt til integration af 
romaerne. Ca. 1,5 milliarder euro er blevet øremærket til 
integration af marginaliserede samfund såsom romaerne 
mellem 2014 og 2020. Vi konstaterede, at Europa-
Kommissionen har gjort betydelige fremskridt med 
hensyn til at udforme politiske initiativer vedrørende 
romaernes integration, men at der stadig er hindringer og 
dilemmaer, og at der er brug for en yderligere indsats fra 
både Kommissionen og medlemsstaterne.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET