1.Indledning

Ruslands angrebskrig mod Ukraine har medført nye og uventede udfordringer for Den Europæiske Union og for hele verden. Mens vores samfund stadig er ved at komme sig efter covid-19-pandemien, har den russiske invasion ført til krig og ødelæggelse, øget geopolitisk ustabilitet og forstyrrelser i verdensøkonomien.

EU er fortsat solidarisk med Ukraine og dets befolkning. Siden 2014 har EU og dets medlemsstater bidraget med over 1 mia. EUR i humanitær bistand og bistand til hurtig genopretning til landet. Siden den russiske invasion af Ukraine er denne støtte blevet optrappet, idet der er ydet over 4 mia. EUR i støtte til Ukraines økonomiske, sociale og finansielle modstandsdygtighed i form af makrofinansiel bistand, budgetstøtte, nødhjælp, kriseberedskab og humanitær bistand. EU har også mobiliseret yderligere 2 mia. EUR i militær bistand under den europæiske fredsfacilitet. EU har også reageret hurtigt og beslutsomt på Ruslands invasion ved at vedtage sanktioner, der vil få massive og alvorlige konsekvenser for Rusland.

Siden den 24. februar har EU modtaget en pludselig tilstrømning af mennesker, der flygter fra den russiske aggression. Til dato er mere end 6,2 millioner ukrainske statsborgere ankommet til Unionen. Selv om nogle er begyndt at vende tilbage til Ukraine, og indrejsestrømmen langsomt stabiliserer sig, er tallene stadig betydelige og stigende. Virkningerne af tilstrømningen varierer fra medlemsstat til medlemsstat. Nogle medlemsstater og regioner har modtaget en meget høj andel af ankomne personer, og de, der har fået midlertidig beskyttelse, overstiger allerede 1 % af den nationale befolkning i otte medlemsstater og 3 % i Polen og Tjekkiet.

Bestræbelserne på at modtage og hurtigt lette integrationen af fordrevne personer under deres ophold i EU er uden fortilfælde. Medlemsstaternes initiativer er blevet mangedoblet af lokale myndigheder og civilsamfundet, som fortsat står i forreste linje i bestræbelserne på at imødekomme humanitære behov, herunder husly, beklædning, hygiejneartikler samt psykologisk støtte.

EU har ydet støtte gennem hidtil usete foranstaltninger og finansiering, der imødekommer fordrevne personers behov. EU har for første gang nogensinde aktiveret direktivet om midlertidig beskyttelse ved at indrømme umiddelbar og kollektiv midlertidig beskyttelse til mennesker, der flygter fra den russiske aggression. Den midlertidige beskyttelsesstatus giver adgang til sundhedspleje, uddannelse og arbejdsmarkedet, og omkring en halv million børn fra Ukraine går nu i skole i flygtningeværtslande.

EU-støtte under EU-civilbeskyttelsesmekanismen (RescEU) er også straks blevet mobiliseret sammen med de midler på området indre anliggender, der stadig er til rådighed i perioden 2014-2020. Efter donorarrangementet "Stand Up for Ukraine" mobiliseres der desuden 400 mio. EUR fra fondene på området indre anliggender som nødhjælp til de mest berørte medlemsstater. En del af disse midler vil være rettet mod lokale og regionale myndigheder samt civilsamfundsorganisationer for at anerkende den vigtige rolle, de spiller i forbindelse med den første modtagelse af fordrevne personer fra Ukraine.

Da det haster med at afhjælpe denne situation, blev der vedtaget en række forslag for at øge fleksibiliteten i samhørighedsfinansieringen for at støtte medlemsstaterne. De på hinanden følgende pakker under samhørighedsaktionen for flygtninge i Europa (CARE) hjælper medlemsstaterne med at yde nødhjælp og give adgang til tjenester såsom midlertidig indkvartering, mad og vandforsyning eller lægebehandling.

CARE har navnlig muliggjort en fleksibel anvendelse af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF) under samhørighedsprogrammerne for 2014-2020 til projekter, der tager fat på disse migrationsmæssige udfordringer, ved at anvende støtteberettigelse med tilbagevirkende kraft fra datoen for invasionen for at gøre det muligt for EU at støtte alle foranstaltninger, der blev truffet omgående for at dække flygtningenes behov i den forbindelse.

Der blev desuden indført en skræddersyet enhedsomkostning for at mindske den administrative byrde for støttemodtagere og medlemsstaternes forvaltninger i forbindelse med håndteringen af disse udfordringer.

Endvidere blev muligheden for at modtage fuld refusion af udgifter, der er anmeldt til Kommissionen, forlænget indtil den 30. juni 2022, og forfinansieringen fra REACT-EU-midlerne blev øget betydeligt, så der kan udbetales yderligere 3,5 mia. EUR i forskud for at lette byrden for medlemsstaternes offentlige finanser.

Medlemsstaterne kan allerede anvende disse midler til at udforme skræddersyede løsninger til langsigtet integration af tredjelandsstatsborgere gennem investeringer i boliger, uddannelse, beskæftigelse, sundhed, social inklusion og pleje eller andre sociale tjenester. Det er ikke desto mindre afgørende, at de hurtigt går videre med programtilpasninger for at sikre finansieringsstrømme der, hvor der er størst behov for dem.

Trods alle de bestræbelser, der er gjort, vokser behovet fortsat. Mange interessenter fra civilsamfundet, de lokale og regionale myndigheder og medlemsstaterne har henvendt sig til Kommissionen og gjort opmærksom på særlige vanskeligheder med at hjælpe personer, der flygter fra den russiske aggression. Deres bekymringer er blevet gentaget af Europa-Parlamentet og Det Europæiske Råd, som på sit ekstraordinære møde den 30.-31. maj opfordrede Kommissionen til at "fremlægge nye initiativer til støtte for denne indsats inden for den flerårige finansielle ramme".

På grundlag af tidligere bestræbelser vedtog Kommissionen i dag et yderligere sæt foranstaltninger for yderligere at øge fleksibiliteten i samhørighedspolitikken med henblik på at håndtere konsekvenserne af krigen og tilvejebringe likviditet på i alt 3,5 mia. EUR. Disse FAST-CARE-foranstaltninger vil bidrage til at sikre, at medlemsstaterne får lettere og hurtigere adgang til finansiering for at imødekomme behovene hos mennesker, der flygter fra krigen i Ukraine, samtidig med at de fortsætter med at støtte genopretningen af Europas regioner.

2.Yderligere fleksibel bistand inden for samhørighedspolitikken for at håndtere konsekvenserne af krigen

Den russiske angrebskrig mod Ukraine har ført til en hidtil uset tilstrømning af fordrevne personer, har forværret situationen med stigende råvarepriser, herunder på energi og fødevarer, og har forårsaget nye flaskehalse i forsyningskæden. Håndteringen af disse udfordringer kommer oven i den hidtil usete støtte, der ydes for at tackle pandemien og styrke genopretningen, og udgør en yderligere byrde for medlemsstaternes offentlige finanser. Som følge heraf er underskuds- og gældsniveauerne steget og forventes at forblive over niveauerne fra før pandemien i de fleste medlemsstater i de kommende år. I den forbindelse foreslår Kommissionen et omfattende sæt foranstaltninger under samhørighedspolitikken, som supplerer de initiativer, der hidtil er taget. Den fleksible bistand til områder (FAST — CARE) vil supplere CARE-foranstaltningerne og bygger på to søjler: på den ene side lovgivningsforslag, der giver yderligere fleksibilitet under samhørighedspolitikken og yderligere forfinansiering, og på den anden side supplerende, ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger for at udnytte midlerne så effektivt som muligt og imødekomme de nye behov. De foreslåede lovgivningsmæssige foranstaltninger omfatter:

-Yderligere forfinansiering på 3,5 mia. EUR, der skal udbetales i 2022 og 2023, hvilket vil sikre hurtig yderligere likviditet til alle medlemsstater.