ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 594 
 
 
 
Vol. 1985/0 215 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation. 
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen 
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983, 
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003 
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit 
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5 
der genannten Verordnung freigegeben. 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(85) 594 endelig udg.  
Bruxelles, den 5 november 1985
RÅDETS MANDAT AF 18. FEBRUAR 1985  
TIL GRUPPEN AF STATISTISKE EKSPERTER  
"ARTIKEL 65 I VEDTÆGTEN"
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet
KOM(85) 594 endelig udg.

Behandlingen af familietillæg og navnlig ændringer af  
disse i rapporten fra De europæiske Fællesskabers  
Statistiske Kontor vedrørende den årlige tilpasning af  
vederlagene (art. 65 i Vedtægten)
Udtalelse fra gruppen af statistiske eksperter,  
udvidet med sagkyndige i tilpasning af  
vederlagene i henhold til afdeling II, nr. 1.3  
i bilaget til Rådets afgørelse af 15.12.81  
(81/1061/EURATOM,  EKSF,  EOF)
1.  Indledning
Foranlediget af redegørelsen i Eurostat's 1984-rapport vedrørende  
udviklingen i aflønningen af tjenestemand i medlemsstaterne, har  
Rådets arbejdsgruppe, "Vedtægtsgruppen",  ytret tvivl om, hvorvidt  
metoden i 1981 er blevet anvendt korrekt for så vidt angår ændrin  
gen af den italienske ordning for familietillæg.
Yderligere stillede man det spørgsmål, om der tidligere havde  
fundet lignende ændringer af ordninger sted.
I en fælles erklæring (erklæring fra Rådet og Kommissionen af 18.  
februar 1985) har Rådet, og Kommissionefi opfordret arbejdsgruppen  
"Fælles indeks, artikel 65 i vedtægten" til at afklare følgende  
spørgsmål:
1. Hvorledes har man hidtil anvendt metoden hvad angår familie-
t illæg?
2. Har anvendelsen af metoden ført til afvigelser?
3. X bekræftende fald, kan anvendelsen af metoden forbedres, så­
ledes at man i fremtiden kan undgå disse afvigelser, uden at  
selve metoden ændres?
Arbejdsgruppen "Fælles indeks - artikel 65 i vedtægten" udvidet  
med nationale eksperter inden for tilpasning af vederlagene har  
drøftet disse spørgsmål på>to møder (21. marts 1985 og 10. juni  
1985) og fremsætter hermed sin udtalelse.

-  2 -
2. Grundlaget for "1981-metoden
Før drøftelsen af detaljer vedrørende familietillæg har arbejds­
gruppen igen understreget grundlaget for Rådets afgørelse af 15.  
december 1981 om metoden for tilpasning af vederlagene til tjenes­
temand .
Rådets afgørelse af 15. december 1981 har medført en række mindre  
ændringer i den hidtidige metode, mens andre enkeltheder direkte  
eller indirekte er blevet bekræftet. Ved en vurdering af frem­
gangsmåden for den årlige tilpasning må man ud over beslutningen  
af 15.12.81 også benytte redegørelserne for tidligere fremgangsmåder.
I årenes løb har det vist sig nødvendigt at træffe en afgørelse  
om tilpasningen af vederlag, før der forelå detaljeret statistik  
vedrørende lønudviklingen i medlemsstaterne. Derfor har Rådet  
med afgørelsen af 15.12.81 stadfæstet den hidtidige fremgangsmåde,  
for så vidt som vederlagene ikke fastsættes i henhold til udvik­
lingen i det reelle_gennemsnit for samtlige tjenestemand,  men  
i henhold til beregningen af en fiktiv typisk tjenestemand.
Denne fiktive typiske tjenestemand defineres som gennemsnittet  
af
en ugift tjenestemand og
en gift tjenestemand med hustru og to børn.
I fiktionen indgår også, at tjenestemandens løn er dennes, subsi­
diært familiens eneste indkomst.
Det fremgik af diskussionen, at alle medlemsstater hidtil har  
udfærdiget deres redegørelser i henhold til denne forståelse af  
"1981-metoden".
3. Forskellige former for jf amil ie tillæg og behandlingen heraf  
f årsrappor ten
Medlemslandenes delegationer har detaljeret gjort rede for, hvilke  
former for familietillæg der findes i de respektive lande, og på  
hvilken måde disse tillæg indgår i den årlige rapport vedrørende  
udviklingen i tjenestemandslønninger.
Endvidere har De europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor gen­
nemgået årsrapporterne for de seneste år hvad angår familietil­
læggene.
Det fremgår af delegationernes redegørelse og af årsrapporterne,  
at man kan skelne mellem 4 former for familietillæg:
1. Et fast beløb pr. forsørgelsesberettiget barn/person (eks.:
UK - child allowance: £ 27 pr. barn, som udbetales til moderen).
2. Familietillæg i form af faste beløb, justeret efter familiens  
samlede indkomst
(eks.: Italia - Aggiunta di famiglia, ny ordning).
3. Familietillæg som en forholdsmæssig del af tjenestemandens  
vederlag (eks.: Deutschland - Wohnungsgeld,  afhængig af hus­
standens størrelse).
4. Nedsættelse i skat ved fradrag i den skattepligtige indkomst.

- 3 -
I bilag I findes en oversigt over, hvilke ordninger der anvendes  
af medlemslandene.
Tilpasningen af de faste tillæg under den i punkt 1 nævnte ordning  
finder T nogle tilfælde sted en gang om året samtidig med lønstig­
ningerne, men foretages i de fleste lande kun lejlighedsvis (f.eks.  
efter 5-10 år) med relativt store intervaller.
Tilpasning af tillæg under den i punkt 2 nævnte ordning (de ind­
komstafhængige familietillæg) forudsætter en dobbelt tilpasning:
- tilpasning af indkomstgrænserne
- tilpasning af familietillæggene.
Tilpasning under den i punkt 3 nævnte ordning sker parallelt med  
lønreguler ingen.
Tilpasning af de under punkt 4 nævnte skattefradrag finder i de  
fleste medlemsstater kun sted lejlighedsvis og foregår derfor  
i spring.
Familietillæggenes indflydelse på nettoindkomsten varierer be­
tydeligt ~ef ter T^hv il ken ordning der’anvendes:
I den første ordning falder familietillæggenes andel med stigende  
løn. Den manglende tilpasning fører t.i.l en reallønsnedgang, som  
er afhængig af inflationsraten, mens de med uregelmæssige mellem­
rum foretagne større forhøjelser medfører en (ganske vist beske­
den) fremgang i realindkomsten.
Den anden ordning er udformet således, at de lavere stillingsgrup­
per ikke kun relativt, men også absolut stilles bedre. I praksis  
medfører en utilstrækkelig regulering, eventuelt en manglende  
regulering, ofte et relativt fald i familietillæggene for samtlige  
stillingskategorier.
I henhold til det tredje system i Forbundsrepublikken Tyskland­
er de familiebetingede dele af stedtillægget, hvis grundbeløb ^
omfatter fire klasser for fire tjenestemandsgrupper, lige store  
for alle tjenestemænd.  I forhold til grundlønnen udgør disse dele  
en relativt større andel for de lavere indplacerede tjenestemænd  
end for de højere indplacerede tjenestemænd.  Ordningens indvirkning  
på den procentvise udvikling i nettoindkomsten er dog meget beskeden,  
da familie ti.Hæggene er afhængige af den generelle lønudvikling.
Ordningen med skattefradrag begunstiger de højere indkomstgrupper  
i lande med en betydelig skatteprogression. Dens indflydelse pa  
den procentvise udvikling i nettoindkomsten svarer i store træk  
til den første ordning: et langsomt relativt fald i familietlllæg-  
gene med lejlighedsvise spring.
Udtalelsen fra De europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor,  
som er udarbejdet på grundlag af udtalelser fra myndighederne  
i medlemsstaterne, har altid taget hensyn til familietillæggene.  
Udviklingen i f amiHe ti Ilæggene er _således_alt^d_indgået _i_aen_  
cTrTTge specif fkke_indikator .

- 4 -
4 ·  Væsentlige id tid ige_æ nd rinder _i _f am i li e t i ll*g.sqrdn i nger
Af delegationernes redegørelser fremgik det,, at familietillægs-  
ordningerne hidtil har undergået væsentlige ændringer i de for­
skellige medlemslande.
Som eksempel herpå er der i bilag II anført nogle af de mere væ­
sentlige ændringer i de nationale familietillægsordninger.
Af størst betydning for udviklingen i nettoindkomsten var utvivl­
somt overgangen fra fradrag i den skattepligtige indkomst til  
et fast børnebidrag. Med denne foranstaltning har medlemsstaterne  
bestræbt sig på at indføre en højere beskatning af de største  
indkomster og til en vis grad at forhøje de laveste indkomster.
Ved den anvendte progressive indkomstbeskatning medførte denne  
foranstaltning også for de mellemste tjenestemandskategorier et  
fald i nettoindkomsten, mens kun de laveste kategorier opnåede  
en mærkbar forhøjelse. Generelt har denne ændring givet anledning  
til en mere langsom udvikling i nettoindkomsten for gennemsnits­
tjenestemanden .
Den anden ændring, der blev indført i flere medlemslande, bestod  
i, at man forlod det faste børnebidrag til fordel for indkomst­
afhængige børnebidrag, hvilket havde en tilsvarende ikke-lineær  
effekt: et fald i de højere indkomster og en relativ forbedring  
for de lavere indkomster. Selv i de tilfælde, hvor man oprindelig  
tilstræbte en udgiftsneutral omfordeling, har resultatet i prak­
sis været et relativt fald i familietillæggene for alle stillings­
kategorier og dermed for gennemsnitsnettoindkomsterne.
På grundlag af udtalelser fra delegationerne og efter en gennem­
gang af de foregående års rapporter kan man fastslå, at indtil  
nu er samtlige væsentlige ændringer i familietillægsordningerne  
blevet indregnet i årsrapporterne vedrørende beregning af udvik­
lingen i nettoindkomsterne, og at disse ændringer har haft en  
(negativ) indvirkning på den særlige indikator.
5. Historisk oversigt over familiet i H æggene i den offentlige  
sektor 'i 'Italien ^udtalelse~fra den statistiske sagkyndige  
fra Itairenj
a) Tidligere (før 1978) udbetaltes tillæggene for hver forsørgel-  
sesberettiget person under hensyntagen til slægtsforholdet.  
Tillæggene var skattefrie.
Desuden fandtes der et fast skattefradag for hustruen og et  
fradrag, hvis størrelse afhang af antallet af børn. Dette be­
løb var uafhængigt af indkomsten og ens for samtlige tjeneste­
mand i samme familiesituation.

- 5 -
b) Indtil 1980 steg tillægsbeløbene, og de blev gjort ensartede  
for alle forsørgelsesberettigede personer (hustru og børn:
19 760 lire om måneden for hver).
For så vidt angår de skattemæssige bestemmelser ændredes kri­
terierne ikke, dog hævedes det skattefrie beløb.
c) Pr. 1. juli 1983 blev der ud over de nævnte tillæg indført
et samlet tillæg, hvis størrelse afhænger af antallet af for­
sørgelsesberettigede personer, som imidlertid nedsættes i takt  
med, at familiens samlede indkomst vokser. Overstiger indkomsten  
et bestemt beløb, bortfalder dette tillæg.
I skattemæssig henseende indførtes ingen væsentlige ændringer.
d) Fra 1. januar 1984 førte prisstigningerne og den deraf afhængige  
indeksering af lønningerne til, at stadig flere tjenstemænd  
overskred indkomstgrænsen for de supplerende tillæg og derfor  
helt eller delvis mistede disse tillæg.
Oversigt
Familietillæg 1.  fase 
(før 1978)
Tillæg afhængigt  
af antallet af  
forsørgelsesbe­
rettigede per­
soner2.  fase 
(til 1980)
do.3. fase  
(1.7.83)
do.4. fase  
(1.1.84)
Begrænsning  
af tillæg­
gene i hen­
hold til 
indkomstens  
størrelse
Forskellige be­
løb for hustru  
og børnEnsartede  
beløb for  
hustru og  
børndo. do.
Supplerende  
børnepenge ( 1)Proportional do.  
med.antallet  
af forsørgel­
sesberettige­
de personer
Indkorastre- do.  
guleret
Skatte­
fradrag ( 2)do.Fast beløb for do. do.
ægtefællen og  
proportionalt  
med antallet  
af børn
(1)  Udbetales ikke, hvis familiens samlede indkomst overstiger  
et givet beløb.
(2) Fradragsgrænserne er trinvist blevet hævet både for ægtefæl­
len og for forsørgelsesberettigede børn.

-  6 -
e) tiet nye systems virkninger var følgende:
Den enkelte tjenestemands samlede indkomst forøgedes væsent­
ligt for de lavere niveauers vedkommende, mens der fandt en  
forringelse sted for de højeste niveauer.
Samtidig blev indkomstgrænserne for tillægsbeløbene imidlertid  
forhøjet i takt med prisstigningerne; herved bortfaldt tillægs­
beløbene for en række tjenestemænd i gruppen med mellemindkom­
ster. Endvidere fandt der ikke en fuldstændig tilpasning af  
tillægsbeløbene til prisudviklingen sted. Derfor faldt disses  
købekraft ved en relativ høj inflationsrate.
Sammenfattende medførte denne udvikling, at stigningen i netto-  
realindkomsten,  der havde fundet sted i 1983, tværtimod faldt  
på grund af den manglende justering og førte til et generelt  
fald i tjenestemændenes købekraft.
At dette faktisk er tilfældet, fremgår af opgørelsen over udgif­
ter til familietillæg, som var stabile indtil første halvår  
af 1983, mens de i andet halvår steg betydeligt, hvorefter  
de gradvist faldt, således at de i dag er lavere end den nomi­
nale værdi i 1982.
Det konstateredes også, at disse foranstaltninger indvirkede  
på den italienske specifikke indikator, som beregnet af EURO­
STAT .
6.  Konklusion
Efter denne redegørelse er det arbejdsgruppens samstemmende  
opfattelse, at "1981-metoden” er blevet anvendt korrekt efter  
sin ånd og bogstav ved tilpasningen af de italienske familie­
tillæg, at metoden også i de foregående år er blevet korrekt  
anvendt, og at den ikke har ført til afvigelser.
Nogle delegationer var dog af den opfattelse, at 1981-metoden  
ikke havde ført til en registrering af det nøjagtige gennem­
snit for samtlige tjenestemænd, idet metoden forudsætter, at  
halvdelen af tjenestemændene er ugifte, mens den anden halv­
del er gift og har to børn, uden at det statistisk set er be­
vist, at denne fordeling modsvarer realiteterne i medlemssta­
terne.
En delegeret henledte dog opmærksomheden på, at myndighederne  
i hans hjemland foretager en sammenligning af den specifikke  
indikator med indekset for lønnen pr. capita i den offentlige  
sektor og til dato ikke har kunnet fastslå væsentlige afvigelser.
Det var også arbejdsgruppens opfattelse, at fremgangsmåden  
ved anvendelsen af 1981-metoden ikke skulle ændres. De med­
lemsstater, der hidtil har udarbejdet deres udtalelser til  
den 1.  juli, burde også gøre dette i fremtiden, da denne me­
tode ikke - i alt fald ikke på længere sigt - medfører fejl,  
hvorimod netop en ændring af skæringsdagen kan medføre usikker­
hed for resultaterne.

B ilag 1
'FamlXTeti 1lægsordninger for tjenestemænd i medlemsstaterne  
1984 "'· '
Deutschland  
^stedtillæg  
Børnepengeandel af  
den 13. månedslån  
Børnepenge
United Kingdom  
Bør nepênge"(Child's  
bene fit)  
Familietillæg  
(Family supplement))  Andel af lønnen
)
Afhængig af familiens  
samlede indkomst
Fast beløb, udbetales  
til moderenOrdning for  
€TIpåsning til 
prisudviklingen
Reguleres med  
lønnen
Hidtil ingen  
tilpasning
Årlig tilpasning
Danmark
Børnetilskud
Familietillæg
Hellas
Familietillæg
SkattefradragFast beløb  
Indkomstafhængig
Fast beløb for alle  
kategor ier  
Skattenedsættelse(Regelmæssig,  
(men ufuldstæn­
dig tilpasning
Afhængigt af  
indkomsten  
Årlig tilpasning
Ireland  
Børnetilskud  
(Children allowance)
(Social children
allowance)
Skattefradrag(Skattepligtigt fast  
(beløb
Skattefrit
Skattenedsættelse(Regelmæssig,  
(men ufuldstæn­
dig tilpasning
do.
Ingen tilpasning
Belgique
Børnepenge
Skattefradrag
France
Familietillæg  
(Allocation familiale)  
(Supplément familial  
de traitement)
Skattefradrag
Italia
Familietillæg  
(Assegno integrativo)
(Aggiunta di famiglia
ordinaria)
Skattefradrag
Nederlande
KindertoelageSkattefrit fast beløb  
Skattenedsættelse
Fast beløb
Andel af lønnen, som  
afhænger af antallet af  
børn; består af et fast  
beløb og et indkomstaf­
hængigt beløb med mini­
mums- og maksimumsbeløb  
Indkomstbestemt skatte­
fradrag ved "Quotient  
familial"
Beløb pr. forsørgelses­
berettiget person, af­
hængigt af familiens  
samlede indkomst  
Skattefrit, fast beløb
Skattenedsættelse
Skattefrit, fast beløb(Regelmæssig  
(tilpasning til  
(indekset
Ikke automatisk
tilpasning
do.
do.
Ufuldstændig
tilpasning af
indkomstgrænser
og beløb
Ufuldstændig
tilpasning
do.
Årlig tilpasning  
på grundlag af  
prisstigninger
Luxembourg

Bilag 2
Y^sentlige _*ndringer_i familietillægsordningerne
1. Overgang fra skattefradrag for børn til faste børnepengebeløb
Lande; Deutschland £C; ca_  1975
United Kingdom '  1977-79
Nederlande 1978
Indflydelse på den særlige indikator:
fald i de mellemste og højeste lønninger  
Relativ forhøjelse af de laveste lønninger  
Fald i gennemsnitsindkomsten
2. Overgang fra familietillæg uden indkomstgrænser til indkomst-  
ai.hængrge familietillæg
Lande: Deutschland
italia 1983
D 3 nin 3 ir k 1 9 7  7
Indflydelse på den særlige indikator:
Fald i de højeste lønninger  
Forhøjelse af de laveste lønninger  
Fald i gennemsnitsindkomsterne

Bi lag 3
Kommentar _til^®£®tningen_f£a_den ^iiede r land ske delegation  
2£!2t£aal·-Bureau _voor_de _S tat is tie* (Det statistiske Kontor)
Første afsnit i konklusionerne,
"En enig arbejdsgruppe nåede efter disse redegørelser frem til  
den betragtning, at måden, hvorpå ændringen af de italienske fami­
lieydelser er indregnet, ikke er i strid med "1981-metoden".  Heller  
ikke tidligere er der ved behandlingen af ændringerne af medlems­
staternes familieydelser handlet i strid med den nævnte metode.  
Arbejdsgruppen har således heller ikke kunnet konstatere afviqel-  
ser (eller uregelmæssigheder)."
Første punktum, fjerde afsnit i konklusionerne.
3 ^ uppen var også af den mening, at det, i betragtning
af at der ikke er konstateret uregelmæssigheder ved anvendelsen  
af "1981-metoden", ikke var nødvendigt at stille forslag om æn­
dringer til anvendelsen." Andet punktum i fjerde afsnit kan blive  
stående.
Indenrigsministeriet
Sidste punktum, punkt 2.
Tilføjels-.e.
"I øvrigt; har delegationerne - i betragtning af opgavens art -  
ikke underkastet denne fortolkning og fordelene derved i lyset  
af den under metoden nævnte målsætning en nærmere undersøgelse.  
Udførelsen af en sådan opgave blev anset for at være Rådets an­
liggende. Arbejdet har således også været begrænset til den del  
af metoden, der omhandler børnebidrag, og i særdeleshed de pro­
blemer, der har vist sig i forbindelse med bearbejdelsen af de  
italienske oplysninger."
Første afsnit i konklusionerne.
"En enig arbejdsgruppe nåede efter disse redegørelser frem til  
den betragtning, at måden, hvorpå ændringen af de italienske fa­
milieydelser er indregnet, ikke er i strid med 1981-metodens etab­
lerede, ensartede praksis. Heller ikke tidligere er der ved be­
handlingen af ændringerne af medlemsstaternes familieydelser hand­
let i strid dermed."
Andet afsnit i konklusionerne.
Tilføjelse.
"Visse delegationer mente, at hvis man gjorde således, kunne der  
opstå et misforhold mellem metodens anvendelse og det i metoden  
nævnte princip (overenstemmelse med det, der gennemsnitligt kon­
stateres i medlemsstaterne)."
Fjerde afsnit.
Første punktum.
"Arbejdsgruppen var også af den mening, at det, i betragtning  
af at der ikke er konstateret uregelmæssigheder ved "1981-meto-  
dens" anvendelse i praksis, der har vist sig at være ensartet,  
ikke er nødvendigt at fremsætte forslag om ændringer heraf."

Bi Lag 4
Den britiske delegations bemærkninger til rapporten
"De britiske medlemmer af arbejdsgruppen var ikke enige i konklusionerne i  
denne rapport, og de udtrykte deres forbehold i  et brev til formanden dateret  
den 25. juli. De var af den opfattelse, at 1981-metoden generelt var blevet  
anvendt korrekt, men at der var opstået nogle uregelmæssigheder. Efter  
briternes mening var de kriterier, som medlemsstaterne officielt havde  
fastlagt med hensyn til anvendelsen af metoden, utilstrækkelige, f.eks. hvad  
angår referencedatoer for medlemsstaternes årlige indberetning af data, og der  
ville uvægerligt opstå uregelmæssigheder. Der vil udførligt blive redegjort  
for de britiske synspunkter, når rapporten drøftes på mødet i arbejdsgruppen  
vedrørende vedtægten (Groupe Statut)".
Heraf følger, at i de tilfælde hvor der i rapporten anvendes udtryk som  
"enstemmig", bør dette ændres til "alle medlemmer undtagen Det forenede  
Kongerige".