EUROPA-KOMMISSIONEN 
30.11.2011 
SEK(2011) 1447 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Sammenfattende konsekvensanalyse for et europæisk globalt satellitnavigationssystem 
Ledsagedokument til 
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om den videre gennemførelse af 
de europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer (2014 - 2020) 
 
{KOM(2011) 814 endelig} 
{SEK(2011) 1446 endelig}  
 
DA 2   DA 1. PROBLEMDEFINITION  
1.1. Politisk baggrund 
Rationale GNSS-teknologierne ( Global Navigation Satellite System ) er, med deres evne til at give 
særdeles pålidelige, nøjagtige målinger af positio n, hastighed og tid, afgørende for at forbedre 
effektiviteten inden for mange sektorer af økonomien og i mange områder af borgernes 
hverdag. Erfaringerne med det amerikanske GPS ( Global Positioning System ) har påvist 
fordelene ved satellitnavigation så godt, at det nu i USA betragtes som den femte 
grundlæggende forsyning
1, på linje med vand, el, gas og tele fon. De amerikanske militære og 
civile brugere har udviklet en betydelig afhængi ghed af GPS. Flere andre lande er nu ved at 
opbygge deres egne GNSS. 
I dag har satellitnavigationsbrug ere i Europa intet andet alte rnativ end at bruge satellit-
signaler fra de amerikanske GPS eller russiske GLONASS ( Global'naya Navigatsionnaya 
Sputnikovaya Sistema ) til positionsbestemmelse, navigation og tidsbestemmelse. Europas 
afhængighed af satellitnavigation fra GPS ansl ås at udgøre 6 % til 7 % af EU-27 BNP, dvs. 
800 mia. EUR2. Imidlertid kan de militære operatører af disse systemer ikke give nogen 
garanti for at opretholde en uafbrudt tjenes te. Det betyder, at de n europæiske økonomi i 
stigende grad er afhængig af en militær infrastr uktur, der ikke kontroller es af Europa og ikke 
primært er designet til at tjene europæis ke økonomiske formål. Det såkaldte EGNOS- 
(European Geostationary Navigation Overlay Service ) system og det 
satellitnavigationssystem, der etableres under Galileo-programmet, vil give EU en uafhængig 
adgang til GNSS-teknologi. Dette strategiske skridt  har potentiale til at generere direkte og 
indirekte socioøkonomiske fordele for Den Europæiske Union. 
Den Europæiske Union har længe erkendt behovet for at have sit eget globale 
navigationssatellitsystem3. Denne politiske målsætning har en  række mål, herunder oprettelse 
af den første globale satellitnavigations- og positionsbestemmelsesinfrastruktur under civil 
kontrol, helt uafhængig af eksi sterende systemer. Merværdien af det europæiske GNSS ligger 
ikke kun i at sikre Europas uafhængighed med hensyn til en kritisk teknologi, men også i at det giver store makroøkonomiske fordele fo r Den Europæiske Union, sætter gang i 
udviklingen af nye tjenester og produkter base ret på GNSS og skaber teknologiske spin-offs, 
der kan fremme forskni ng, udvikling og innovation
4.  
Selv om uafhængighed i forbindelse med global satellitnavigation er den vigtigste drivkraft 
bag Galileo-programmet, er interopera bilitet med eksisterende og fremtidige 
satellitnavigationssystemer, især det amerikanske GPS, en vigtig merværdi. Når systemet under Galileo-programmet er operationelt, vil br ugere på markedet drage fordel af en 
interoperabilitet og mangedobling af satellitnav igationssystemer, der giver øget pålidelighed 
og præcision, og de fleste modtagere vil anvend e data fra flere systemer. Brugerne har også 
                                                
 
1 Det Hvide Hus, Pressesekretærens Kontor. Pressemøde med vicetransportministeren, Gene Conti, den 
1. maj 2000. 
2 KOM (2010)308 af 14.6.2010, konsekvensvu rdering, ledsagedokument til meddelelse fra 
Kommissionen om handlingsplan vedrørende applikationer for det globale satellitnavigationssystem.  
3 Rådets resolution om det europæiske bidrag til udvi kling af et globalt satellitn avigationssystem (GNSS) 
af 19. december 1994. 
4 En detaljeret analyse blev givet i Kommissionens meddelelse om status quo for Galileo- og Egnos-
programmerne offentliggjort i 2007 (KOM (2007)261 endelig og KOM (2007)534/2). 
 
DA 3   DA brug for backup-systemer i tilfæl de af systemnedbrud eller friv illig afbrydelse af signaler, 
hvilket viser merværdien af et civilt system. 
Finansierings- og styringsmæssige rammer 
Det europæiske satellitbaserede navigationssyst em Galileo blev lanceret i 2001. I starten af 
projektet var det baseret på et offentligt-privat-partnerskab med fællesforetagendet Galileo (GJU) som fælles forvaltnings- og finansieringsplatform. 
I 2006 blev GJU erstattet af De t Europæiske GNSS-agentur (G SA), der er ansvarlig for 
forvaltningen af aspekter af offentlig interesse i de europæiske GNSS-programmer. Den Europæiske Rumorganisation (ESA) er ansvarlig for de n tekniske forvaltning og 
gennemførelse af GNSS-programmerne med en samlet finansiering på 2,8 mia. EUR fra EU 
og ESA. 
Ved GNSS-forordningen
5, der blev vedtaget i 2008, blev EU  gjort til det en este politiske 
organ med ansvar for styring og fuld finansiering af den europæiske GNSS-politik. GNSS-forordningen fastsatte EU-finansieringen af Galileo- og Egnos-programmerne for 2007-2013. 
Budgettet på 340 mia. EUR blev fordelt på tværs af den resterende del af Galileo-
programmets udviklingsfase, Galileos etableringsfase og driften af Egnos. 
I Kommissionens forslag til den næste fler årige finansielle ramme for EU-budgettet 2014-
2020
6 foreslås GNSS-programmerne fuldt ud fina nsieret fra EU-budgettet med et foreslået 
loft på 7 mia. EUR. 
1.2. Identificerede problemer 
Fremskridtene med gennemførelsen af de eu ropæiske satellitnavigationsprogrammer hæmmes 
af to centrale problemer:  
1) Det system, der etableres under Galileo-pr ogrammet, vil ikke væ re fuldt operationelt 
og ikke selvstændigt tilbyde alle  fem tjenester i 2013 som planlagt.  Siden udviklingsfasen 
er Galileo-programmet stødt på budgetoverskridelser og forsinkels er i leveringen af systemet, 
hvis virkninger delvis har kunnet forhindres ved en række afbødende foranstaltninger. Men 
den tidsplan, der fastsættes af  GNSS-forordningen (i henhol d til hvilken det system, der 
etableres under Galileo-programme t i 2013, skal være fuldt operati onelt og uafhængigt tilbyde 
den åbne tjeneste (OS), den livsk ritiske tjeneste (SoL), de fo rretningsmæssige tjenester (CS), 
den statsregulerede tjeneste (PRS) og efters øgnings- og redningstjen esten (SAR)) ikke kan 
opfyldes.  
2) Der er ingen endelige fi nansierings- og styringsmæssi ge rammer for udnyttelsesfasen 
af hverken Galileo eller Egnos-programmerne efter 2013. GNSS-forordningen dækker 
perioden 2008-2013, og dermed udviklingen og im plementeringen af Galileo-programmet og 
starten af udnyttelsesfasen af Egnos. På grund af budgetoverskridelser og forsinkelser vil 
etablerings- og ibrugtagningsfasen af Galileo- programmet først være afsluttet i 2018/2019 og 
driftsfasen vil gradvist begynde i 2014. Da GNSS-forordningen ikke fastsætter nogen 
finansierings- og styringsmæ ssige rammer for Galileo og Eg nos-programmerne efter 2013, er 
et nyt retsgrundlag nødvendigt for, at systemer ne kan være operationelle, vedligeholdes og 
drives på længere sigt. 
                                                 
5 Forordning (EF) nr. 683/2008 om den videre gennemførelse af Galileo- og Egnos-programmerne. 
6 KOM (2011)500 af 29.6.2011 "Et budget for Europa 2020" . 
 
DA 4   DA Implementerings- og udnyttelsesfaserne af Ga lileo-programmet vil kør e parallelt i omkring 
fem år (2014-2019). I denne period e bør styringen af Galileos et ableringsfase gi ve kontinuitet, 
konsistens og troværdighed over for tred jemand og opnå kontinuitet i service uden 
forstyrrelser for slutbrugerne. Spørgsmålet om st yring af Galileo-driftsfasen skal overvejes og 
bør gradvist tilpasses behovene og erfaringerne med levering af de indledende tjenester. De 
styringsmæssige rammer for Egnos-opera tionerne skal oprettes hurtigst muligt. 
1.3. Hvem er berørt, på hvilke n måde og i hvilket omfang? 
De to problemer, der er skitseret ovenfor, hindr er levering af de tjen esteydelser, der er 
planlagt i GNSS-forordningen: uden finansiering og passende  styringsmæssige rammer vil 
den infrastruktur, der vil være til rådighed i 2014, ikke fuldt ud levere nogen tjeneste. Dette 
ville påvirke EU-borgere, erhvervsliv og offentlige myndigheder på forskellige niveauer: 
• Væksten i den europæiske industri fo r navigationsapplika tioner afhænger af 
tilgængeligheden af et europæisk GNSS. Hvis  der ikke er noget europæisk GNSS, vil 
hele denne nye sektor ikke opstå 
• Adskillige økonomiske sektorer er afhæ ngige af eksistensen af et GNSS 
• De positionsoplysninger, det giver, anvendes af transportaktiviteter i alle former og 
dermed logistik-systemer, der leverer varer til forbrugere i EU 
• Timingoplysninger bruges til at synkronisere telenet og  i stigende grad til 
energistyringssystemer, især for udviklingen af inte lligente net. 
Selvfølgelig har disse industrie r i dag ikke kunnet støtte sig på et europæisk GNSS, og har 
indtil videre tilfredsstillende støttet sig på på det amerikanske GPS. Selve den kendsgerning, 
at det amerikanske GPS giver en omkostningseffektiv løsning til positionerings- og tidsbestemmelsesbehov har fremskyndet indførelsen af GPS-baserede enheder i alle aspekter 
af EU-borgernes hverdag. Derfor er det amerikanske GPS godt  i gang med uhind ret at blive til 
et "brudsted" for EU-kritisk infrastruktur, hvilket  betyder, at en afbryde lse af GPS-signalet vil 
have en stor indvirkning på  de europæiske samfund. 
2. A
NALYSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET  
EU’s ret til at handle er baseret på artik el 170 i traktaten om Den Europæiske Union7 og 
GNSS-forordningen om den videre gennemførelse af de europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer (Egnos og Galileo)
8. 
Etableringen af satellitbaserede navigationssystemer kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af 
medlemsstaterne, da det overstiger den fina nsielle og tekniske kapacitet i de enkelte 
medlemsstater. Derfor kan det kun o pnås ved en indsats på EU-plan. 
I medfør af GNSS-forordningen er Den Europæ iske Union ejer af alle materielle og 
immaterielle aktiver, som skab es eller udvikles under program merne. Som ejer af alle 
relaterede materielle og immaterielle  aktiver må EU sikre, at alle  betingelser for at operere og 
udnytte systemerne er på plads, når de fø rste positionsbestemmelses-, navigations- og 
                                                 
7 EUT C 83 af 30.3.2010, s. 47. 
8 EUT L 196 af 24.7.2008, s. 1. 
 
DA 5   DA tidsbestemmelsestjenester leveres i 2014-2015. Derfor  skal styringen finde sted i europæisk 
regi. 
3. MÅLSÆTNINGER  
Det overordnede formål med dette forsla g er som nedfældet i artikel 170 i TEUF9 "at bidrage 
til etablering og udvikling af transeuropæiske net"  og er også citeret i det betydningsfulde 
Europa 2020-strategi-initiativ10: "at udvikle en effektiv rumpolitik for at udvikle værktøjer, 
der giver mulighed for at takle nogle af de vi gtige globale udfordringer og bl.a. kunne levere 
Galileo [...]".  
De politiske målsætninger er at: 
• Oprette det første globale satelli tnavigationssystem (GNSS) under civil kontrol , 
fuldstændig uafhængigt af andre eksisterende systemer , for at levere uafbrudte 
GNSS-tjenester og en strategisk fordel for Europa 
• Forbedre Europas økonomiske infrastrukt urs modstandskraft ved at tilbyde et 
backup-system i tilfælde af signalsvigt  fra andre systemer 
• Maksimere de socioøkonomiske fordele  for Europa ved at satse på mere nøjagtige, 
tilgængelige og robuste signaler ved at frigøre potentialet i højpræcisions-
satellitnavigation i en langt mere omfattende grad end det i dag er muligt 
• Udvikle Europas tekniske formåen  til at udvikle, implementere og operere 
komplekse storskala-infrastrukturer. 
Disse politiske mål var grundlag for fastsæ ttelsen af den europæiske politik for 
satellitnavigationssystemer i GNSS-forordningen, so m har til formål at forsyne EU med de to 
satellitnavigationssystemer der er etab leret under Egnos- og Galileo-programmerne: 
• Formålet med Galileo-programmet er at skab e den første globale satellitnavigations-, 
positionerings- og tidsbestemmelsesinfrastruktur specielt designet til civile formål. 
Det system, der etableres under Galileo-pr ogrammet er fuldstændig uafhængig af 
andre eksisterende eller potentielle system er og de signaler, som systemet udsender, 
kan bruges til at tilbyde fem tjenester (den åbne tjeneste, den livskritiske tjeneste, de 
forretningsmæssige tjenester, den statsr egulerede tjeneste og eftersøgnings- og 
redningstjenesten). 
• Formålet med Egnos-programmet er at fo rbedre kvaliteten af signalerne fra de 
eksisterende globale satellitnavigationssy stemer, der kan anvende s til at give tre 
tjenester (den åbne tjeneste, den livskriti ske tjeneste, Egnos-datatilgangstjenesten). 
                                                 
9 EUT C 83 af 30.3.2010, s. 124.  
10 Meddelelse fra Kommissionen KOM (2010) 2020 af 3. marts 2010 " Europa 2020 - En strategi for 
intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" , s. 15. 
 
DA 6   DA 4. LØSNINGSMULIGHEDER  
4.1. Løsningsmuligheder for problem 1: Hvordan kan vi gøre fremskridt i 
gennemførelsen og udnyttelsen af de europæiske GNSS-programmer 
4.2. Galileo 
Følgende muligheder kunne tages i betragtning for at finde en vej frem for gennemførelsen af 
Galileo-infrastrukturen: 
(a) Rumsegment : Ved iværksættelsen af den første operationelle kapacitet (IOC), der er 
planlagt i 2014-2015, bør alle de 18 allerede  indkøbte satellitter, der skal udsendes, 
ud af de 30 planlagte, være i fuld opera tiv kapacitet (FOC). Med de specifikke 
orbitalkendetegn ved Galileo i tankerne , kan tre teoretiske og teknisk mulige 
endelige konstellationer tages i betragtning: 
(1) Implementering af 18 satellitter som endelig konstellation 
(2) Implementering af 24 satellitter som endelig konstellation 
(3) Implementering af 30 satellitter som endelig konstellation. 
(b) Jordsegment : Ved iværksættelsen af den første ope rationelle kapacitet (IOC), der er 
planlagt i 2014-2015, vil kun en mellemliggende jordinfrastruktur11 (v2) være i 
operativ kapacitet, så Galileo kan tilbyde navigationssignaler for OS-, PRS- og SAR-
tjenesterne. En efterfølgende opgradering af den jordbaserede  infrastruktur (v3) er i 
øjeblikket planlagt til indsættelse mellem fø rste operationelle kapacitet (IOC) og fuld 
operativ kapacitet (FOC) med henblik på uafhængig levering af  den livskritiske 
tjeneste (SoL) og indføring af fuld ydeevne for den statsregulerede tjeneste (PRS). 
Tre teknisk mulige jordbaserede infras trukturkonfigurationer kan overvejes: 
(1) Jordinfrastruktur v2, som v il blive nået i IOC, uden den livskritiske tjeneste 
(SoL)  
(2) Jordinfrastruktur v3, hvor SoL-tjenesten kun er tilgængelig i 
interoperabilitet  med det amerikanske GPS (dette ville kræve færre faciliteter 
på jorden og gøre infrastrukturen simplere) 
(3) Jordinfrastruktur v3, hvor SoL-tjenesten er til rådighed på uafhængig basis ; 
Tabel 1: Løsningsmuligheder for problem 1 
Mulighed Rum-
segment Jord-
segment Tjenester 
1) basismulighed (A.3) (B.3)  Tjenester kan leveres uafhængigt  som defineret i 
dokumentet om Galileo-missionkravene 
2) revideret (A.3) (B.2) Tjenester ka n leveres uafhængigt som defineret i 
dokumentet om Galileo-missionkravene, undtagen 
                                                 
11 Den jordbaserede infrastruktur består af mere end 50 jordbaserede anlæg over hele verden. 
 
DA 7   DA tjenestemulighed for SoL-tjenesten, der kun kan ydes i 
samarbejde med GPS  
3) reduceret 
tjenestemulighed (A.2) (B.2) Tjenester kan leveres uafhængigt, men ikke som 
defineret i dokumentet om Galileo-
missionskravene  (reduceret tjenestemulighed). 
SoL-tjenesten kan kun ydes i samarbejde med GPS.  
4) forringet tjenestemulighed (A.1) (B.1) Tjenester kan ikke leveres uafhængigt , men  kun 
i samarbejde med GPS, og ikke som defineret i 
dokumentet om Galileo-missionkravene. 
5) ophør af programmet ingen ingen Ingen 
 
EGNOS Egnossystemet er allerede i brug, men kræver  drift, vedligeholdels e og udvikling af sine 
tjenester i de kommende år. De rfor er der kun to mulige løsninger: 1) Fortsættelse af 
programmet eller 2) Ophør af programmet. 
Da SoL-tjenesten for Egnos allerede er funk tionsdygtig, er fortsætte lse af programmet den 
eneste mulighed: efter at have erklæret SoL- tjenesten operationel har Kommissionen sikret sig 
tilsagn fra slutbrugersamfundet til at bruge Egnos . Dette drejer sig om førende slutbrugere, 
især i luftfartssektoren, der har investeret inte nsivt i at tilpasse deres systemer til Egnos. Det 
kræver en langsigtet forpligtels e til at levere Egnos-tjenest erne fra Kommissionens side. 
4.3. Løsningsmuligheder for problem 2: Styring af begge systemer 
Den forvaltningsmæssige ramme skal defineres baseret på de ledelsesmæssige funktioner, 
organisation og juridiske former. Hvad angår f unktioner og organisation, bør to niveauer af 
ledelse overvejes: 1) politisk kontrol  med programmerne, der forbliver Kommissionens ansvar 
på vegne af EU, for at fastsætt e de overordnede mål og missions krav, og at træffe afgørelse 
om og overvåge budgettet, 2) forvaltning  af programmerne , der skal udføres af et enkelt 
organ, der sikrer, at systemerne når det mål, der er anført af det politiske tilsynsniveau til tiden og under overholdelse af de vedtagne omkostn inger, herunder koordinering og overvågning af 
alle aktiviteter, der er invo lveret i at nå dette mål. 
4.3.1.  Muligheder for forvaltning af programmerne 
I betragtning af, at EU har ansvaret for poli tisk overvågning af programmerne, er der fire 
løsningsmuligheder med hensyn til programforvaltningen: 
(4) Europa-Kommissionen 
(5) EU-fællesforetagende 
(6) EU-reguleringsorgan 
 
DA 8   DA (7) EU-offentlig virksomhed 
Efter brug af pre-screening kriterier, der fo kuserer på gennemførelsesmulighederne, blev 
mulighed 1 (Europa-Kommissionen) og mulighed 2 (EU-fællesforetage nde) afvist. Mulighed 
3 og 4 blev analyseret yderligere. 
5. KONSEKVENSANALYSE  
5.1. Konsekvensanalyse for problem 1: Veje n frem for den videre gennemførelse af 
de europæiske GNSS-programmer 
Virkningen af de fem valgmuli gheder i forbindelse med at opnå else af fuld operationel 
kapacitet for det system, der er etableret i he nhold til Galileoprogrammet, kan vurderes ud fra 
flere synspunkter: fordele (indirekte fordele og direkte indtægter), omko stninger (fuldførelse 
af infrastruktur og driftsomkostninge r) og EU-industriens  konkurrenceevne. 
5.1.1.  Analyse af fordele 
Den Europæiske Rumorganisation har udført simuleringer til at vurdere 
navigationspræstation, udtrykt i navigationsnøjagtighed  og - tilgængelighed . 
Målsætningerne for Galileos ydeev ne blev i henhold til dokumentet om krav til Galileo fastsat 
til en nøjagtighed på 4 meter horisontalt og 8 me ter lodret (tofrekvenstjeneste) med en 
tilgængelighed på 99,5 %. 
Tabel 2: Simuleret præcision i navigationen afhængig af Galileo-in frastrukturmulighederne 12 
Horisontal nøjagtighed  Lodret nøjagtighed  
(m)/tilgængelighed 99,5 % Gennemsnitlig 
nøjagtighed 
(99,5  %) Nøjagtighed 
ved værste 
bruger-
lokalisering Gennemsnitlig 
nøjagtighed 
(99,5  %) Nøjagtighed 
ved værste 
bruger-
lokalisering 
(1) basismulighed 3.3 3.7 7 7.4 
(2) revideret tjenestemulighed 3.3 3.7 7 7.4 
(3) reduceret tjenestemulighed 8 25 11.5 30 
(4) forringet tjenestemulighed 80 250 138 451 
(5) ophør af Galileo-programmet ikke aktuelt ikke aktuelt ikke aktuelt ikke aktuelt 
Valgmulighed 1 og 2 opfylder, selv for de værste brugerlokaliseringer, målene, mens 
valgmulighed 3 nærmer sig disse krav. Nøjagtighe den af valgmulighed 4 er  utilstrækkelig for 
langt de fleste brugere. Disse værdier viser en kraftig forringelse af yde evnen, hvis antallet af 
satellitter falder. 
Antallet af satellitter påvirker tjenestens kontinuitet , dvs. navigation på jordens overflade, 
som er mindre selv med et lavere antal satellitter, og robustheden af systemet , dvs. 
bæredygtigheden af systemets ydeevne under fors tyrrelser såsom satelli tudfald. Valgmulighed 
4 vil være mindre robust, eftersom et uforudset ne dbrud af en eller flere satellitter ville føre til 
en kraftig forværring i navigationsydeevnen og endog til manglende levering. Valgmuligheder 
med større konstellationer vil være mindr e påvirket af sådanne begivenheder. 
                                                 
12 Disse simuleringer er afhængige af en række antagelser, der vil blive opdateret i overensstemmelse 
med, hvordan systemet rent faktisk fungerer, når det først er installeret, f.eks. nøjagtighed i 
banebestemmelse og tidssynkronisering ( Orbit Determination and Time Synchronisation (ODTS)).  
 
DA 9   DA Tabel 3 viser tilgængeligheden af  tjenester, der skal leveres af  det system, der etableres under 
Galileoprogrammet alene og i kombination med de t amerikanske GPS i henhold til forskellige 
valgmuligheder13. 
Tabel 3: Tilgængelighed af tjen ester pr. infrastrukturmulighed 
Tilgængelighed af tjenester pr. MRD     
OS PRS SAR CS SoL 
Selv-
stændig Ja Ja Ja Ja Ja (1) basis-mulighed 
med GPS Ja ikke aktuelt Ja ikke aktuelt Ja 
Selv-
stændig Ja Ja Ja Ja Nej (2) revideret tjeneste-
mulighed 
med GPS Ja ikke aktuelt Ja ikke aktuelt Ja 
Selv-stændig Tæt på MRD, 
men 
begrænset 
robusthed I over-
enstemmelse 
med MRD, 
men 
begrænset 
robusthed Ja Ja Nej (3) reduceret 
tjeneste-
mulighed 
med GPS Ja ikke aktuelt Ja ikke aktuelt Ja 
Selv-stændig Middelmådig 
nøjagtighed 
og dårlig 
kontinuitet Middelmådig 
nøjagtighed 
og dårlig 
kontinuitet Endnu 
længere 
lokaliserings-
tid og dårlig 
robusthed Reduceret 
kapacitet 
begrænset til 
forstærkning Nej (4) forringet tjeneste-mulighed 
med GPS Reduceret 
tjenesteniveau ikke aktuelt Reduceret 
tjenesteniveau ikke aktuelt Degraded service 
level 
Selv-
stændig Nej Nej Nej Nej Nej (5) ophør af 
Galileopro-
grammet med GPS  ikke aktuelt  ikke aktuelt  ikke aktuelt  ikke aktuelt  ikke aktuelt  
 
Udsigten til at fungere sammen med det amerikanske GPS vil, især for valgmulighed 3 og 4, 
føre til en væsentlig forbedring i nøjagtigheden af navigations-, hastigheds- og tidstjenesterne, men har flere konsekvenser: 
• Det system, der etableres unde r Galileoprogrammet vil blive helt eller delvist 
afhængigt af interoperabilitet med det amerikanske GPS . Europa vil ikke være i 
stand til at være en af le derne af GNSS-innovationen. EU vil miste sin evne til at 
påvirke de fremtidige navigationssta ndarder og vil svække industriens 
konkurrenceevne inden for applikationer og  nedstrøms teknologiudvikling præcis 
der, hvor størstedelen af navigationsmarkedet er i kraftig vækst. 
• Det system, der etableres under Galileopr ogrammet, vil ikke som ønsket af 
interessenterne blive et separat global t satellitnavigationssystem, men snarere en 
supplerende funktion til det amerikanske GPS . Derfor vil fejl på ét system 
                                                
 
13 Denne tabel er baseret på de foreliggende oplysninger i september 2011 fra Den Europæiske 
Rumorganisation, og er bevidst forenklet.  Tjeneste til rådighed i 
henhold til 
missionskravene  reduceret tjeneste  forringet tjeneste  tjeneste ikke 
tilgængelig 
 
DA 10   DA resultere i indvirkning på den samlede pr æstation af systemerne som opfattet af 
brugerne.  
Disse overvejelser er vigtige med hensyn til le vering af OS-, PRS- og  CS-tjenesterne. Med 
hensyn til SAR- og SoL-tjenesterne gælder følgende betragtninger: 
• SAR-tjenesten er operationel med 18 udstyre de satellitter, og dermed afhænger dens 
præstationer ikke af antallet af satelli tter, der er planlagt i de forskellige 
infrastrukturmuligheder, men den forringe de 4 SAR-valgmulighed kunne generere 
længere lokaliseringstider og dårlig robus thed på grund af mulige satellitnedbrud 
• Valgmuligheden i forbindelse med SoL-tje nesten afhænger hovedsageligt af den 
anvendte jordinfrastruktur. Valgmulighed 1 vil være i stand til at give en selvstændig 
SoL-tjeneste, valgmulighed 2 og 3 vil kun være i stand til at levere en SoL-tjeneste i 
interoperabilitet med det amerikanske GPS,  og valgmulighed 4 vil ikke tilbyde nogen 
SoL-tjeneste. 
5.1.1.1.  Indirekte fordele 
GNSS-programmets samlede akkumulerede værd isatte fordele (økonomiske, sociale og 
miljømæssige) indtil 2034 vil afhænge af den valg te løsning. De er blevet modelleret over en 
20-årig periode for at tage højde for en komplet  livscyklus for det syst em, der etableres under 
Galileoprogrammet, ved hjælp af en model udviklet af Det Europæiske GNSS-Agentur. 
De samlede indirekte fordele, der præsenteres i tabel 4, er lig med summen  af de fordele, der 
genereres af tre kilder: 
• opstrømsmarkedet og spill-over (investering i ruminfrastrukturen  og spill-over 
effekter af forsknings- og udviklingsinvesteringer) 
• vækst på nedstrømsmarkedet (vækst på markedet for GNSS-applikationer) 
• offentlige fordele (eksterne effekter, der separat eller indirekte er genereret af GNSS-
applikationer såsom fordele for offentlige institutioner, samfund og brugere). 
Tabel 4: Indirekte fordele for europæiske sa tellitnavigationssystemer pr. valgmulighed — 2014-
2034 
 Økonomiske fordele Sociale og 
miljømæssige 
fordele  
(mia. EUR/fastpriser 2011) Opstrøms 
markedsvækst Nedstrøms 
markedsvækst Offentlige 
fordele Samlede 
fordele 
(1) basismulighed 19,94 26,43 87,41 133,77 
(2) revideret tjenestemulighed 19,94 26,43 87,41 133,77 
(3) reduceret tjenestemulighed 17,30 20,64 73,43 111,37 
(4) forringet tjenestemulighed 14,83 15,36 64,84 95,04 
(5) ophør af Galileo-programmet 6,76 1,27 15,02 23,05 
Kilde: Det Europæiske GNSS-Agentur 
 
DA 11   DA De indirekte fordele ved Egnos er inkluderet i alle valgmuligheder. Den sidste valgmulighed 
indebærer Galileoprogrammets afslutning, men Egnos  er udnyttet, og der tilbydes tjenester. 
Egnos er derfor den eneste kilde til fordele i henhold ti l valgmulighed 5. 
5.1.2.  Direkte indtægter 
Bortset fra de samfundsøkonomiske fordele fo rventes der at blive genereret direkte 
indtægter gennem tjenest er, som GNSS-programme rne tilbyder. Mulige 
indtægtskilder omfatter de forretnings mæssige tjenester (adgangsgebyrer for 
autentificeringstjenester og højpræcisions-positioneringstjenesten) og den statsregulerede tjeneste (licensafgifter på modtagere, aktiveringsgebyrer for 
modtagere og adgangsgebyrer for signaler)
14. Yderligere indirekte indtægter for 
tjenester, hvor automatiseret nægtelse af  adgang næppe er tænkeligt, (f.eks. den 
livskritiske tjeneste) kunne tænkes genne m indirekte opkrævningsmekanismer, men 
på nuværende tidspunkt er der ingen juri diske rammer for sådanne mekanismer. 
Tabel 5: Potentielle direkte indtægter for de europæiske satellitnavigationssystemer pr. 
valgmulighed 
(mia. EUR/fastpriser 2011 Største og 
mindste indtægter 
fra den 
statsregulerede 
tjeneste Indtægter fra de 
forretnings-
mæssige tjenester Gennemsnit i alt 
2014-2034 
(1) basismulighed 0,24 – 0,34 1,32 1,61 
(2) revideret tjenestemulighed 0,24 – 0,34 1,32 1,61 
(3) reduceret tjenestemulighed 0,24 – 0,34 0,00 0,28 
(4) forringet tjenestemulighed 0,00 0,00 0,00 
(5) ophør af Galileo-programmet 0,00 0,00 0,00 
Forventede indtægter fra den st atsregulerede tjeneste og de fo rretningsmæssige tjenester er 
ikke mere end 1,61 mia. EUR i løbet af en 20-å rs periode, hvilket er mindre end 10% af de 
samlede omkostninger for de næst e 20 år. Det er klart, at det europæiske GNSS ikke vil være 
rentabelt nok til at kunne køre på et uafh ængigt grundlag, og får brug for offentlig 
finansiering i fremtiden. Direkte indtægter vil aldrig have potentiale til at kompensere for 
programmernes driftsomkostninger. 
5.1.3.  Analyse af omkostninger 
Valgmulighederne kan variere med hensyn til antallet af opsendte satellitter og 
specifikationerne for jordsegmentet. For hve r valgmulighed er omkostningerne blevet 
vurderet, ikke blot til at fuldføre infrastrukt ur, men også for at dække driftsfasen for Galileo 
og Egnos. Disse omkostningsoverslag gælder fo r samme periode som fordelene: 2014-2034, 
hvilket svarer til tre syvårs perioder af EU's flerårige finansielle ramme (FFR). 
Tabel 6: De europæiske satellitnavigationspr ogrammers omkostninger pr. valgmulighed 2014-
2034 
mia. EUR/fastpriser 2011 EU FFR 
2014-2020 EU FFR 
2021-2034 
(2021-27, I alt 
                                                 
14 Mulige indtægter fra PRS vil afhænge af de politiske valg, der skal gøres. 
 
DA 12   DA 2028-34)  
(1) basismulighed 7,8 12 19,8 
(2) revideret tjenestemulighed 7,0 11,5 18,5 
(3) reduceret tjenestemulighed 6,5 10,8 17,3 
(4) forringet tjenestemulighed 5,6 10 15,6 
(5) ophør af Galileo-programmet 2,4 1,4 3,8 
5.1.4.  Sektorspecifikke konsekvenser 
Analysen gennemgår indvirkning  på konkurrenceevnen i sektorer omfattet af initiativet, deres 
leverandører (opstrøms sektorer ) og deres klienter (nedstrøms  sektorer og slutbrugere). 
Værdikædeanalysen dækker fire hovedområder: 
• Opstrøms : den europæiske rumindustri, der bi drager til opbygningen af det globale 
satellitnavigationssystem 
• Tjenesteydelser : den europæiske industri, der leverer kommercielle eller offentlige 
positionsbestemmelses-, navigations- og tidsbestemmelsesydelser 
• Nedstrøms : den europæiske applikationsindustri , som er afhængig af tjenesteydelser 
og leverer den hard- og software, der er nødvendig for at udny tte satellitsignaler 
• Slutbrugere : industrier, der anvender tjen ester og applikationer.  
Analysen fokuserer på den europæiske applik ationsindustri og slutbrug erne, hvor den højeste 
indvirkning på konkurrenceevnen bliver forventet. 
Tabel 7: Resumé af indvirkning på konkurrenceevnen 
 (1-2) basismulighed og 
revideret 
tjenestemulighed  (3-4) reduceret 
tjenestemulighed og 
forringet 
tjenestemulighed (5) ophør af Galileo-
programmet  
Opstrøms + + + – 
Tjenesteydelser + + + – 
Nedstrøms +  + – 
Slutbrugere + + + + 0 
I alt + + + – 
–: negativ indvirkning på konkurrenceevnen +: positiv indvirkning på konkurrenceevnen 
  
Gennemgangen af indvirkningen på konkurrenceevnen i henhold til de forskellige 
valgmuligheder viser, at basismulighed og re videret tjenestemulighed-valgmulighederne er 
tilbøjelige til betydeligt at øge EU's innova tive konkurrenceevne, der med skabelsen af nye 
markeder/brancher og med spill-over effekter vil kunne forbedre virksomhedernes processer 
og stimulere innovationen i andre sektorer. En  positiv effekt forventes også i form af 
omkostnings- og priskonkurrenceevne. 
5.2. Konsekvensanalyse for problem 2: Styring af begge systemer 
Valgmulighederne for problem 2 er vurderet kva litativt, hvad angår de res overensstemmelse 
med de styringsmål, der er defineret i finansforordningen, dvs. gennemførlighed, beslutningstagning, robusthed, mulighed for evolution, indvirkning på EU-økonomien, 
 
DA 13   DA overensstemmelse med EU-politikker, frem me af EU-interesser og EU-kontrol og 
-ansvarlighed. Disse mål er grupperet ef ter produktivitets-, effektivitets- og 
overensstemmelseskriterier. 
6. SAMMENLIGNING AF VALGMULIGHEDER  
6.1. Sammenligning af valgmuligheder for problem 1: Hvordan kan vi gøre 
fremskridt i den videre gennemførelse af de europæiske GNSS-programmer  
Produktivitet Produktivitet relateret til ove rholdelse af de generell e politiske mål er baseret på en kvalitativ 
sammenligning af tekniske specifikationer fo r valgmulighederne og deres konsekvenser. 
Tabel 8: Opfyldelse af generelle politiske målsætninger 
 Oprette et 
uafhængigt GNSS Øge fleksibiliteten 
af EU’s økonomiske infrastruktur Opbygge EU’s 
tekniske GNSS-formåen 
(1) basismulighed  
 100  % 
 100  % 
 100  %  Produktivitet Effektivitet Sammenhæng 
EU-
regulerings-organ • Høj gennemførlighed 
• Hurtig beslutningsproces 
• Stærk robusthed: 
Anvendelige 
lovgivningsmæssige rammer under artikel 340 og 343 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde  
 • Gennemsnitlige 
muligheder for 
udvikling , som 
kræver ændringe r
af EU-retsgrundlaget for oprettelse af organet 
• Positiv 
indvirkning på 
EU-økonomien • Stærk sammen-
hæng med EU-politikker 
• Stærk EU-kontrol 
og -ansvarlighed 
EU-offentlig 
virksomhed • Meget dårlig 
gennemførlighed: 
Hverken præcedens eller 
klare EU-regler om oprettelse af en europæisk offentlig virksomhed.   
• Hurtig beslutnings-
tagning og fleksibilitet 
• Dårlig robusthed: 
operationen vil blive 
baseret på den nationale lovgivning i den medlemsstat, hvor virksomheden er etableret   • Ringe 
muligheder for udvikling 
• Tvetydige 
konsekvenser 
for EU-økonomien • Gennemsnitlig 
overensstemmelse med EU-politikker og EU-kontrol og -ansvarlighed 
 
 
DA 14   DA (2) revideret 
tjenestemulighed  
  75 % 
 100  % 
 100  % 
(3) reduceret 
tjenestemulighed 
  75 % 
 50 % 
 100  % 
(4) forringet 
tjenestemulighed 
  0 % 
 0 % 
 25 % 
(5) ophør af Galileo-
programmet 
  0 % 
 0 % 
 0 % 
: Ingen overensstemmelse med målsætningen 
 : Fuld overensstemmelse med målsætningen 
 
Effektivitet 
Effektiviteten af de politiske valgmuligheder vu rderes på grundlag af de indirekte fordele, 
direkte indtægter og omkostninger ved hver valgmu lighed, afhængigt af an tallet og kvaliteten 
af de aktiverede tjenester. 
Tabel 9: Cost-benefit-analyse af de politiske muligheder: 2014-2034 
Indirekte fordele Indirekte fordel e Omkostninger  Nettofordele (mia. EUR) 
Faste priser 2011 og 
4 % nedsatte priser  Faste 
priser Nedsatte 
priser  Faste 
priser Nedsatte 
priser  Faste 
priser Nedsatte 
priser  Faste 
priser Nedsatte 
priser  
(1) basismulighed  133,77 81,26 1,61 1,05 19,8 14,65 115,58 67,66 
(2) revideret 
tjenestemulighed  133,77 81,26 1,61 1,05 18,5 13,69 116,88 68,63 
(3) reduceret 
tjenestemulighed 111,37 67,59 0,28 0,20 17,3 12,80 94,35 54,99 
(4) forringet 
tjenestemulighed 95,04 57,53 0,00 0,00 15,6 11,54 79,44 45,99 
(5) ophør af Galileo-
programmet 23,05 14,00 0,00 0,00 3,8 2,81 19,25 11,19 
Sammenhæng 
Valgmulighederne 1 (basismulighed) og 2 (revideret tjenestemulighed)  er begge på linje 
med de EU-politiske rammer, har en me get positiv effekt på konkurrenceevnen i EU-
industrien og har potentiale til at give strategiske fordele for EU. 
Valgmulighederne 3 (reduceret  tjenestemulighed) og 4 (forringet tjenestemulighed)  er 
identiske: begge er delvist i strid med EU-m ålsætninger og –prioritete r, og begge har en 
forholdsvis positiv effekt på konkurrenceevnen. 
Valgmulighed 5 (ophør af Galileo-programmet)  er slet ikke i overensstemmelse med EU’s 
erklærede mål og har en negativ indvirkning på konkurrenceevnen.  
Som en konklusion synes, under  hensyntagen til alle vir kningerne af aspekterne 
produktivitet, effekt ivitet og sammenhæng , og især de potentielle omkostningsbesparelser, 
valgmulighed 2 (revideret tjenestemulighe d) at være den foretrukne løsning. 
6.2. Sammenligning af valgmuligheder for pr oblem 2: Styring af begge systemer 
Efter en sammenligning af konsekvenserne , når det gælder valgmulighederne EU-
reguleringsorgan og EU-reguleri ngsorgan, synes valgmuligheden EU-reguleringsorgan  at 
være den bedst egnede til at opfylde målene fo r forvaltningen af programmerne, da dette set-
up er meget sammenhængende, produktiv t og effektivt fra EU’s synspunkt.  
 
DA 15   DA På grund af den generelle bekymring over væks ten i antallet af EU-agenturer er det 
usandsynligt, at Parlamentet eller Rådet vil acceptere oprettelsen af et nyt EU-reguleringsorgan. Ud af de eksisterende regul erende EU-organer er det europæiske GNSS-
agentur den bedst egnede kandidat, da det er en  del af den eksisterende forvaltningsstruktur 
for GNSS-programmerne, og det har initiale kspertise på det på gældende område. 
Imidlertid kan det europæiske GNSS-agentur i sin nuværende form ikke straks overtage 
forvaltningsopgaverne i driftsfasen, eftersom agenturets nuværende mandat er begrænset til 
sikkerheds- og markedsrelaterede spørgsmål, og det ikke har tilstræ kkelige finansielle og 
menneskelige ressourcer. 
7. O
VERVÅGNING OG EVALUERING  
Outputindikatorer vil blive udtr ukket fra funktioner, kvalitet og specifikationer i Egnos- og 
Galileo-tjenesterne, og i hvilket omfang de svarer til dem, der er fastsat af GNSS-forordningen, og måldato-leveringen inden for de målsatte omkostninger og stabilitet, 
bæredygtighed og effektivitet af styringsor dningen. Konkurrenceevnen for den europæisk 
baserede GNSS-industri, brugen af tjenester, herunder markedsandel, antallet af skabte 
arbejdspladser og de indirekt e og direkte fordele, som GNSS- programmerne tilbyder, vil være 
resultatindikatorer. 
Kommissionen vil sikre, at al le kontrakter og aftaler, der indgås inden for rammerne 
af GNSS-programmerne, vil indeholde bestemmelser om tilsyn og finanskontrol 
udøvet af Kommissionen. Fokus i alle overv ågnings- og evalueringsmekanismer vil 
være på at minimere programbudgetoverskr idelser og forsinkelser i leveringen af 
tjenesteydelser. For at gøre dette vil Ko mmissionen senest de n 30. juni 2014 foreslå 
en strategisk ramme, der opregner de vig tigste foranstaltninger, det anslåede budget 
og en tidsplan, et årligt arbejdsprogram med detaljerede foranstaltninger og indikatorer, en årlig rap port om gennemførelsen med ev aluering af opfyldelsen af 
disse foranstaltninger og en foreløbig eval uering, der fokuserer på  kvantitative og 
kvalitative resultater, der er  opnået inden den 30. juni 2017, i tide til at forberede den 
næste flerårige finansielle ramme. 
Ud over disse standardforanstaltninge r vil Kommissionen, når den udøver sine 
beføjelser om politisk kontrol med Galile o- og Egnosprogrammerne, forbedre 
overvågnings- og evalueringsmekanismer ove r for administrationsenheden i løbet af 
programperioden ved at anmode om deta ljerede årlige forvaltningsplaner og 
rapporter om gennemførelsen, ved at lede  regelmæssige programstatusmøder og ved 
at foretage finansielle og teknologiske revisioner. 
Desuden skal programovervågningen inddr age medlemsstaterne, for eksempel ved 
hjælp af deres tekniske ka pacitet til at levere input  til teknisk overvågning af 
programmerne og til at foresl å centrale præstationsindi katorer, som programmerne 
vil blive evalueret efter. 
Endelig vil Kommissionen i forbindelse me d den daglige forvaltning foreslå en 
risikostyringsmekanisme og styringsværktø jer til at minimere sandsynligheden for 
budgetoverskridelser for programmet basere t på bedre omkostningsvurdering, som 
gør status over de hidtidige erfaringer og den faktiske implementering af systemet.