ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 216 
 
 
 
Vol. 1985/0 106 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
P
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K0MC85) 216 endelig udg.  
Bruxelles, den 15. maj 1985
MEMORANDUM
UDARBEJDELSE AF EKSF's 5. FORSKNXNGSPROGRAM  
FOR "TEKNISK BEKÆMPELSE AF SKADELIGE OG GENERENDE FAKTORER  
P K ARBEJDSPLADSERNE OG î OMGIVELSERNE ï JERN“ OG STÂLINDUSTRIEN"
(forelagt Râdet af Kommissionen)
KQM(85) 216 endelig udg.

!
UDARBEJDELSE AP EKSF'S 5. FORSKNINGSPROGRAM  
FOR "TEKNISK BEKÆMPELSE AF SKADELIGE OG  
GENERENDE FAKTORER PÂ ARBEJDSPLADSERNE  
OG I OMGIVELSERNE I JERN- OG STÂLINDUSTRIEN"
M_E_M_0_R_A_N_D_U_M
Indhold
I - Indledning
II - Behovet for et 5. forskningsprogram pà omrâdet foru-
reningsbekæmpelse inden for jern- og stâlindustrien
III - Forskningsprogrammet
1. Bekæmpelse af luftforurening pâ arbejdspladserne  
inde i jern- og stälvarkerne og i omgivelserne
2. Bekæmpelse af forurening af ferskvand og havvand
3. Affaldsproblemet
4. Undersagel-se af virkningerne
5. Stojgener
IV - Udfarelse og samordning af arbejdet
V - Forskningsresultater
VI - Programmets finansielle aspekter og varighed
VII - Slutbemaer kninger
Bàtlmon< Jean Monrwt, Plateau du Kirchbam. L-2S30 LUXEMBOURG  
Botta postals 1907 □  Téléphona 43011 O Télax COMEUR LU  3423/3446

-  2 -
I , INDLEDNING
EKSF's 4. forskningsprogram for "Teknisk bekampeise af skadelige  
og generende faktorer pâ arbejdspladserne og i  omgivelserne i  
jern- og stâlindustrien",  der blev vedtaget i raedfor af artikel  
55 i traktaten ora oprettelse af EKSF og offentliggjort i De Euro-  
pæiske Fællesskabers Tidende af 13. juni 1979, udlob efter en t 
5-ârig période i 1984. Det belob pâ 15 mio. regningsenheder, der  
blev bevilget, var opbrugt ved programmets udlob.
Det forsknings- og udviklingsarbejde, der sâledes har kunnet gen-  
nemfores i jern- og stàlværkerne samt i videnskabelige institutter  
og pâ universiteter, har i vidt omfang bidraget til en forbedring  
af arbejdspladserne og omgivelserne i jern- og stâlindustr ien.
I sammenligning med de foregâende programmer er det arbejde, der  
er udfort som led i 4. program, klart udtryk for en udvidelse af  
virkefeltet. Medens man under 2. forskningsprogram (1967-1973)  
næsten udelukkende beskæftigede sig med luftforureningsproblemerP  
og 3. program (1974-1978) blev udvidet til ogsà at omfatte pro-  
blemer i forbindelse med behandling af spildprodukter og udstrom-  
ning af vassker,  har der under 4. program (1979-1983) takket vaere  
ogede okonomiske midier foruden pâ fornævnte omrâder ogsâ kunnet  
forskes i stojgener,  virkninger og arbejdshygiejne.
Der er ydet okonomisk  stotte i henhold til dette 4. program til  
i ait 82 forskningsprojekter.  Projekterne er udvalgt pâ grundleg  
af deres muligheder for at fore til praktisk anvendelige resul-  
tater.  Skont noget af forskningsarbejdet endnu ikke er afsluttet,  
har det allerede udforte arbejde dog i real iteten fort  fil les- 
ninger og forbedringer,  der nu er gennemfort eller vil kunne gen-  
nemfores inden længe i industrien.
Sàledes skal det bemærkes, at der for sà vidt angâr behandling  
af spildevand fra koksvær ker har kunnet indfores en procès til  
tjæreudskillelse ved centrifugering (Forges de CLABECQ) og en  
teknik til biologisk nitrering - afnitrering baseret pâ aktive-  
ret slam (GELEEN - BSC).  Med hensyn til spildevand fra jern™ og

- 3 -
stèlindustrien udvikles der i ajeblikket en procès til udtræk af  
olie ved filtrering gennem et sandfilter (forbehandlet sand) (IRH)  
og en teknik til rensning ad magnetisk vej (CSM).
Der er ligeledes udviklet en behandlingsteknik med kaustisk soda  
til dekoncentrering af zink og bly fra jern- og stâlindustriens  
affaid (CEBEDEAU).  En fabrik, som anvender denne fremgangsmâde,  
arbejder i ajeblikket med et projekt til behandling af stav fra  
elektroovne (Frankrig, pâ kontrakt: Cebedeau).
For sä vidt angär luftforurening har man gennem fiere forsknings-  
projekter, der har vaeret gennemfart sidelabende af franske og  
tyske institutter og understattet af et af British Steel's Projek­
te*-  , korrekt kunnet  fastsaette dimensioner  ing og valg af filtrer—  
materiale  til anlæg til opsamling af sekundaere emissioner. Nævnes  
skal det ligeledes, at fire institutter (B.B.F., C.P.M., C.S.M.  
og LECES) i fællesskab har udarbejdet en komplet opgarelse over
emissioner i lüften i samtlige koksværker og jern-  og stâl-  
vaer ker.
Bekaempelse af staj fra elektroovne har vaeret emnet  for en saerlig  
raekke forskningsprojekter, der er gennemfart sidelabende i fiere  
EKSF-lande og har vaeret glimrende koordineret.
II. BEHOVET FOR ET 5. EKSF-FORSKNINGSPROGRAM PA OMRÂDET
FORURENINGSBEKÆMPELSE INDEN FOR JERN- OG STALINDUSTRIEN.
Trods de betydelige forbedringer, der er sket under de tidligere  
programmer og specielt det 4. program, er der dog stadig store  
problemer at läse; andre problemer er opstàet siden hen, under-  
tiden endda  som folge af losningerne pâ de forste. Det er f.eks.  
tilfaeldet hvad angär overfarsel af forurening fra et milja til  
et andet (f.eks. problemet med gips fra afsvovlning).  Alle  pro- 
blemerne kraever, at der udfoldes nye forskningsbestraebelser.
I avrigt udstedes der fiere og fiere direktiver af De europaeiske  
Faellesskaber, der kommer mere national lovgivning og endvidere  
fiere lokale bestemmelser pâ miljaomrâdet, eller bestemmeiserne  
skærpes bâde pâ fællesskabsniveau og i medlemslandene.

- 4 -
Ogsâ fabrikationsprocesserne ændres hele tiden som folge af forsk-  
ningen i processer, der forurener mindre og sâmtidig kan danne  
grundlag for storre rentabilitet eller bedre kvalitet. Som eksern-  
pel kan naevnes teknikken til forbehandling af rajern, hvormed  
formälet er at forbedre stâlværkets drift og fremstille stài af  
en bedre kvalitet, forvarmning af skrot i elektrostâlværker samt  
skemetallurgi.
Alt tyder pa, at indforelsen af disse nye fremgangsmader vìi fa  
indflydelse pâ forureningen og generne i forbindelse med emission  
af luftarter, stov, lugt og stoj bâde pâ arbejdsstedet og i stài-  
vaerkernes omgivelser.
Selv under vanskelige forhold bor jern- og staiindustrien rette  
sig efter de nye bestemmelser.  Denne forpligtelse har den i hen-  
hold til Ràdets resolution af 7. februar 1983 (EFT af 17.2.84 -  
nr.  C 46/1) om videreforelse og gennemforelse af en politik og  
et handlingsprogram for De europæiske Fællesskaber pâ miljoom-  
râdet (1982-1986), hvori det bl.a. hedder, at "miljopolitikken  
er en Strukturpolitik, som bor gennemfores uafhængigt af usikker-  
heden omkring de okonomiske konjunkturer", og hvori det k reeves,  
at miljopolitikkens forebyggende karakter styrkes, samt at der  
sigtes mod at inddrage miljohensyn i Faellesskabets ovrige poli­
tik.
I betragtning af, at f orureningsbekaempelsen vil fâ storre og storre  
okonomisk indflydelse pâ produktionsomkostningerne for jern- og  
stälindustriens produkter, er det af storste betydning, navnlig,  
under den nuværende okonomiske krise, at hjælpe jern- og stâlin-  
dustrien med at lose de aktuelle problemer ved hjælp af en opti­
mal udnyttelse af de afsatte midier. Gor man ikke det, kan det  
pâ mellemlang eller lang sigt fà ikke ubetydelige konsekvenser  
for de europæiske virksomheders konkurrenceevne pâ internationalt  
plan.
Pâ denne baggrund og uanset forureningens karakter bor forskningen  
inden for forureningsbekæmpelse i jern- og stälindustrien i hen-  
hold til det 5. program forst og fremmest lægges til rette efter  
folgende principper:

- 5
man ma:
f0lge De europæiske Fællesskabers mâlsætning pâ miljoomrâdet især  
som nedfældet i de fællesskabsdirektiver,  der efterhânden indgâr  
i  de forskellige medlemslandes lovgivning, samt mâlsætningen  
i 3. handlingsprogram pâ miljoomràdet
med optimale omkostninger gore forureningsbekæmpelsesanlæg effek­
tive, driftssikre og pàlidelige for saledes at bevare Fællesska-  
bets jern- og stâlvirksomheders konkurrenceevne og dermed ogsâ  
beskæftigelsen
spare pa râstoffer og energi ud fra miljamæssige hensyn
undgâ overforsel af forurening fra et fysisk miljo. til et andet  
(vand, luft, jord) !
nyskabe pâ omrâdet "rene teknologier",  det vil sige dem, der  
kun forurener lidt eller slet ikke
forbedre behandlingen af vand udledt fra industrien, reducere  
mængden af spildevand og dets indhold af forurenende stoffer  
gennem en bedre forvaltning og en bedre recirkulering med det  
endelige mài at fâ sà lille en udledning som mulig eller i hvert  
tilfælde en set fra miljobeskyttelsens side optimal udledning
udarbejde metoder til forvaltning og udnyttelse af affald (ind-  
retning og nyttiggarelse),  affaldsoplagringspladser og slagge-  
dynger til sikring af et bedre milja
soge lasninger, der kan anvendes direkte under selve fabrika-  
tionsprocessen fremfor uafhaengigt af denne
udnytte de fremskridt, der er gjort inden for de nye teknolo­
gier, især inden for bioteknologi,  robotteknik og informations-  
formidlingsteknik.
7246/5/84 DA

-  6 -
I arbejdet ber man sâledes bäde koncentrere sig om de allerede  
kendte problemer, som der ikke er fundet nogen tilfredsstillende  
lasning pa hidtil, og om nye problemer, blandt andre dem, der  
opstär som felge af en skærpelse af direktiverne og lovgivningen  
samt frêmkomsten af nye fabrikationsteknologier•
III. FQRSKNINGSPRQGRAMMET
Af en analyse af de forslag, de nationale eksperter har fremsat,  
fremgär det, at det 5. program i vidt omfang ber være koncentre-  
ret om nogle hejt prioriterede emner. Disse emner udvælges pà  
grundlag dels af kravene i fællesskabsdirektiverne og medlems-  
staternes egen lovgivning og dels af den teknologiske udvikling  
(nye fabrikationsmetoder og indfarelse af "rene teknologier")  
samt endvidere af den voksende betydning problemet i forbindelse  
med overfarsel af forurening fra et milje til et andet fär. De  
indgär direkte som en del af de nye opgaver, der er fastlagt i  
Rädets resolution af 7. februar 1983 om videreferelse og gennem-  
ferelse af en politik og et handlingsprogram for De europæiske  
Fællesskaber pâ miljeomrâdet (1982-1986).
III.1. Bekæmpelse af luftforurening pà arbejdspladserne inde  
i jern- og stài veer kerne og i omgivelserne
Som hajt prioriteret anses den forskning, der nu anskes udfart  
i henhold til forslag til Râd-ets direktiv om bekæmpelse af luft-  
forurening fra industrianlæg,  som Kommissionen forelagde Râdet  
den 15. aprii 1983 (EFT nr. C 139/5 af 27.5.1983), og som Râdet  
vedtog den 1.3.1984. I henhold hertil har supplerende underS 0- 
gelser vedrarende en reduktion af emissioner af svovldioxid, ni-  
trogenoxider, tungmetaller og farlige organiske forbindelser haj  
pr ior itet.
Problemet med lugte vil blive taget op, idet man herved falger  
Det akonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Râdets  
direktiv om bekæmpelse af luftforurening fra industrianlæg (EFT

- 7 -
nr. C 23-30 af 30. j anuar 1984). Lug tens indvirkning pâ det in­
terne og eksterne miljo i virksomhederne bliver mere og mere om-  
fattende.
Forskning vedrarende rensning af lüften pà arbejdspladserne og  
inde i fabrikkerne er absolut pâkrævet, idet den er en konstant  
mâlsætning.  Hojt prioriteret er forskning vedrarende reduktion  
af emissionerne under kullenes forkoksning og opsamling af sekun­
där rag i hajovnshallerne,  oxygenstâlværker og elektroovne samt  
vedrarende kontrol dels med aerosoler og dels med stavafgivelse  
under de forskellige hândteringsopgaver,  transport, behandling  
og oplagring af finkornede râstoffer og pulveriseret affald, der  
eventuelt ree irkuleres.
III.2. Bekæmpelse af forurening af ferskvand og havvand
Hajt prior iter es den forskning, der er pâkrævet som folge af den  
gradvise gennemforelse af Rädets direktiv af 4. maj 1976 om foru­
rening, der er forârsaget af udledning af visse farlige stoffer  
i Faellesskabets vandmiljo (EFT nr.  L 129/  23 af 18.5.1976).
Med hensyn til de familier og grupper af stoffer, der er opfort i  
de til ovennævnte direktiv af 4. maj som bilag knyttede lister I  
og II, bar man isaer koncentrere sig om de stoffer, der vii kunne  
skabe problemer inden for jern- og stälindustrien samt i koksværker.
Emnerne for den forskning, der pâ denne baggrund anses for inest 
pâkrævet, er folgende:
1)  særlige aspekter i forbindelse med rensning af spildevand fra  
koksværker (f.eks. biologisk nitrifikation)
2) behandling af vand til vaskning af gas, bl.a. gigtgas (f.eks.
Zn og Cyanid)
7246/5/84 DA

-  8 -
3) behandling af spildevand fra vacui- og koldvalseværker (f.eks.  
emulsioner)
4) behandling af Spildevand fra overfladebehandlingsanlæg (f.eks.  
tungmetaller).
111.3. Affaidsprobiemet
Problemet med affaldsprodukter,  herunder reduktion af mængden,  
deres behandling, recirkulering,  udnyttelse og oplagring er i  
alrnindelighed hojt prioriteret. Det omfatter en lang række af-  
faldsprodukter lige fra slam fra stovrensning af hojovne til olie,  
slam og olieforurenet glodeskal fra valseværker og endvidere stâl-  
slagger og stav fra de forskellige faser af stàlfabrikationen.
Man vil imidlertid specielt være opmærksom pâ giftige og farlige  
affaldsstoffer som omhandlet i Râdets direktiv af 20.3.1978 (EFT 
nr. L 84/43 af 31.3.1978).
Problemerne i forbindelse med anbringelse af lagre og slaggedyn-  
ger og udnyttelse og udtagning af oplagrede eller henlagte pro-  
dukter vil blive undersagt som led i bekaanpelsen af forurening  
af jordbunden, grundvandet og lüften (opflyvning af fint stov).
111.4. Undersogelse af virkningerne
Pâ baggrund af udkast til Râdets direktiv om vurdering af offent-  
lige og private projekters virkninger pâ miljoet, som Kommissionen  
forelagde Râdet den 16. juni 1980 (EFT nr. C 169/14 af 9.7.1980)  
og Râdets direktiv af 24. juni 1982 om risikoen for storre uheld  
i forbindelse med en række industrielle aktiviteter (EFT nr. L  
230/1 af 5.8.1982), er det absolut pâkrævet, at der foretages  
undersogelser af virkningerne pâ miljoet, udarbejdes opgorelser  
over emissionen, opstilles modeller over det sandsynlige nedfald
7246/5 /8 4 DA

- 9 -
af stov,  spredning og omdannelse af f or ur enende stoffer i j ern~  
og stâlværkerne og deres omgivelser,  og ait dette vil blive gen-
stand for særlig opmærksomhed,  hvilket ogsâ gælder forebyggelsen  
af teknologiske risici.
Skont emissionsmâling og spredning af forurenen.de stoffer alle­
rede indtog en vigtig plads i de foregâende programmer, bl.a. i  
det 3., er det i denne forbindelse nadvendigt at fremine arbejdet  
med harmonisering af metodologien for praveudtagning,  for kvali-  
tative og kvantitative malinger af de specifikke forurenende stof­
fer i jern— og stalindustrien. Det er anskeligt, at der foretages  
en vurdering af disse forurenende stoffers virkninger pâ miljaet  
i jern— og stalindustrien. Endvidere vil man undersage, ved hjælp  
af hvilken teknik man bedst kan identificere de vigtigste kilder  
til forurening.
i4an vil især statte forskningen i fremgangsmâder for praveudtag-  
ning og kontinuerlig mâling.
III.5. Stajgener
Inden for jern- og stâlindustrien har denne type gener særlige  
falger pâ grund af starrelsen af de stajfrembringende installa-  
tioner,  visse fabrikations- og hàndteringsprocesser,  de hàndterede  
materialers særlige resonans og deres hyppige placering i bymaes- 
sige omrâder.
Pâ baggrund af det allerede udfarte arbejde, specielt vedrarende  
màlingen af den akustiske styrke, mâ disse problemer nu lases ved, 
at man udnytter resultaterne af mâlingerne og anvender de lasnin-  
ger, der for ajeblikket forekommer bedst egnede.
Mâlsætningen mâ derfor være at nâ frem til en forbedring af de ek-  
sisterende stajdæmpningsteknikker.  Sidelabende hermed vil opmærk-  
somheden specielt være rettet imod sporing, lokalisering og Iden­
tifikation af kilder til akustiske gener, som vil kunne være til  
skade for arbejdstagernes helbred og kvaliteten af miljaet i jern-  
og stâlindustrien.
7246/5/84 DA

IV. UDF0RELSE QG SAMORDNING AF ARBEJDET
De forste programmer, Kommissionen vedtog,  er blevet gennemfort  
pà en made, der med tiden har fart til gode resultater. Tre rad-  
givende udvalg: et forskningsudvalg, producenternes og arbejdernes  
udvalg for arbejdssikkerhed og -medicin samt regeringseksperternes  
udvalg, alle samraensat af personer, der besidder den nodvendige  
kompetence, rädgiver Kommissionen med hensyn til mulighederne  
for at fremme projekterne.
Hvis Kommissionen skal godkende et projekt, betyder det, at Kommis­
sionen og den pâgældende skal indgà en kontrakt, der bl.a. inde-  
holder en bestemmelse ora, at der skal fremlægges tekniske rapporter  
over det udforte arbejde. Disse behandles og diskuteres af eksper-  
ter i saerlige arbejdsgrupper,  som derefter forelægger Kommissionen  
en begründet udtalelse. Alt efter behov modes disse grupper i  
de forskellige forskningscentre og i fabrikkerne, hvor forskningen  
foregar, hvilket giver dem mulighed for at undersoge og vurdere  
det arbejde, de skal udtale sig om.
Pa sararae made bestræber man sig for.at tilgodese fællesskabsforsk-  
ningsprojekter.  Her foretager forskningsudvalget en samordning af  
arbejdet.
Under det 4. program er der i fiere medlemsstater sidelobende  
blevet gennemfort nogle omfattende forskningsprojekter i et ene-  
stâende samarbejde. Denne arbejdsmetode tilrädes kräftigt, idet  
den indebærer meget store fordele säsom
- bedre udnyttelse af de okonomiske midier, idet man undgär dobbelt-  
arbejde
- losning af problemer, .  som alle eller i hvert fald fiere virksom-
heder har faelles
- hurtigere anvendelse af de fremkomne resultater, idet man under  
f orskningsarbe j det tager hensyn til saerlige problemst illinger
i de pâgældende virksomheder
7246/5/84 DA

-  11  -
- konstant formidling a f videa oc :  . . .  .  .... v.r t r a  forskningsar-  
bejdet gennem koordinering af forskningen.
Det er hensigten, at dette program skal gennemfores pà lignende  
made i betragtning af effektiviteten.
V.  FORSKNINGS RESULTATE!*
Nærmere oplysninger ora forskningsprojekterne og resuitaterne her-  
af meddeles de interesserede kredse. Porskningsrapporterne vii  
sä hurtigt som muligt blive tilsendt ekspertgruppernes medlemmer.  
Disse eksperter er alle specialister inden for jern- og stalindu-  
strien i deres eget land, og, det vil betyde en hurtig formidling  
af forskningsresultaterne i denne industri.
Med henblik pà at sikre en storre udbredelse af oplysninger i for-  
bindelse med denne forskning offentliggores der i Euro Abstracts  
oplysninger om forskningen eller et référât af de endelige rapporter.
I henhold til bestemmelserne i meddelelsen om ydelse af finansiel  
statte (EFT C 159 af 24.2.1982, bilag II, artikel 7, stk. 2) skal  
stottemodtageren,  for sa vidt som denne ikke bar anmeldt eller  
erhvervet endelige eller forelobige industrielle ejendomsrettig-  
heder for sine forskningsresultater,  stille disse samt de pà om-  
radet indvundne erfaringer og fremtidige forbedringer til ràdig-  
hed for enhver interesserei, som métte anmode herom, til eget  
brug.
Endelig anvender man under iagttagelse af de ovenfor naevnte be-  
stemmelser ogsä andre udbredelsesf ormer,  f.eks. saertryk af forsk-  
ningsartikler,  tilrettelaeggelse af i nf ormat ions semi narer, kongres-  
ser etc.
Det almindelige udvalg for sikkerheds- og sundhedsforhold inden  
for jern- og stàlindustrien arbejder pà sikkerheds- og sundheds-  
omradet med henblik pä at udveksle erfaringer blandt medlemssta-  
ternes jern- og stalvasrker. Dette organ vii kunne drage fordel  
af forskningsresultater ne i gennemforelsen af det mandat, det har  
fàet pàlagt.
7246/5/84 DA

-  12 -  7246/5/84 DA
V1 *  PROGRAMMETS_FINANSIELLE ASPEKTER OG VARIGHED
De tidligere programmer for omràderne sikkerhed og sundhed pâ ar-  
bejdspladsen og bekæmpelse af forurenende stoffer i jern- og stài-  
Industrien har i princippet haft en varighed pa fern âr.  Denne pé­
riode har vist sig tilstrsekkelig til, at man kan uddrage konkrete  
r'esultater af den forskning, der har fundet sted, samtidig med  
at den praktiske anvendelse i adskillige tilfeelde har kunnet ske  
temmelig hurtigt.
I almindelighed varer projekterne to og nogle gange tre âr,  og det  
vil igen være tilfældet under dette program, som man vil foreslâ  
skal vare fem âr.
Bevillingen til programmet omfatter ikke blot akonomisk stette til  
selve forskningen, men ogsâ omkostninger ved iværksættelse af pro­
grammet og udbredelse af resultater, honorarer til de eksperter,  
man eventuelt anmoder om at foretage undersagelser eller udarbejde  
over sigtsrapporter om resultaterne af den af EKSF igangsatte forsk­
ning, og endvidere publikationsomkostninger,  oversættelse, maskin-  
skrivning, informationsmader,  patehtomkostninger etc.
I vurderingen af denne bevilling er der taget hensyn til omkost-  
ningerne i forbindelse med de tidligere forskningsprojekter,  den  
normale stigning i omkostningsniveauet, ârsbudgettet for forskning  
pâ det sociale omrâde i kul- og stâlsektoren, udstyr til institut-  
terne, og det personale, der er disponibelt og nadvendigt for at  
gennemfare programmet pâ forsvarlig vis. Ydermere betyder det i  
visse tilfælde  en foragelse af omk ostni ng er ne,  nâr et forsknings-  
projekt nâr op pâ et niveau, der ligger nærmere den industrielle  
lasning (prototype).
Aile disse elementer taget i betragtning kan den akonomiske statte,  
der ydes af Kommissionen for De europæiske Fællesskaber,  nà op pâ  
60% af de samlede omkostninger. For forskning af fællesskabskarak-  
ter, dvs. at arbejdet gennemfares samtidig og i samarbejde med kul-  
og stâlindustriens forskellige forskningsinstitutter,  kan den ako­
nomiske statte dog, efter indstilling fra de râdgivende udvalg, nâ  
op pâ 75% af de samlede omkostninger.
Under disse omstændigheder skannes det, at der til gennemfarelsen  
af et udtammende program, der effektivt bidrager til at forbedre  
arbejdshygiejnen i fabriksanlæggene og fabriksmiljaet, er brug for  
forskningsbevillinger til et belab af 20 mio. ECU fordelt over 5  
är regnet fra 1985.

- 13 -
VII. SLUTBEM jERKNINQER
Kommissionen foc De europæiske Fasllesskaber agter -
- i betragtning af,  at der bor ydas stotte til jern- og stälindu-  
strien, silades at danne kan efterleve bestemmelserne i de for-  
skellige direktivac , der vadrorer den, og tage de badate, eksis~  
terende forureningsbekampeleeametodec i anvendelae,
- i betcagtning af nodvendigheden af at framme forskningen inden  
for arbejdshygiejne pi arbejdapladsetne og fiorbedring af miljaet
>  i jern- og Stilindustrien,
- under henayntagen til de positive udtalelaer,  den enighed og de  
opfattelser de ridgivende udvalg pä videnakabeligt,  fagligt og  
regeringsm*ssigt plan bar givet udtryk for 1 forbindelse med  
foeskning, og
- under henvisning til artikel 55 i traktaten om oprettelae af Det  
europaiske Kul- og stilfallesakab -
under forbehold af disponible midier pi budgettet at bevilge i  
alt 20 millioner ECU til gennemforelae af et 5. forskningsprogram  
for "Teknisk bekasmpelse af skadeliga og generende faktorer pi  
arbejdspladserne og 1 omgivelserne i jern- og stilinduatcien"  
inden for et tidsrum af formentlig fern ir fra og med 1985.