[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 28.10.2009

KOM(2009) 612 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Det Europæiske åbenhedsinitiativ: registret over interesserepræsentanter et år efter

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Det Europæiske åbenhedsinitiativ: registeret over interesserepræsentanter et år efter

I meddelelsen om opfølgningen af grønbogen om "Det Europæiske Åbenhedsinitiativ"[1] oplyste Kommissionen, at registret over interesserepræsentanter ville blive åbnet i foråret 2008, og at ordningen ville blive taget op til fornyet overvejelse et år senere.

Siden registret blev etableret i juni 2008, har borgerne haft mulighed for at danne sig et overblik over de meget forskellige interesser, der er repræsenteret på EU-plan. De har ved selvsyn kunnet konstatere, at EU’s politiske beslutningstagere ikke er isoleret fra civilsamfundet og dets bekymringer og interesser, og at de samarbejder med civilsamfundet på en åben og inklusiv måde, og at der således gælder fælles spilleregler for alle interessekategorier. Europa-Kommissionen er således i dag en af de relativt få offentlige myndigheder i verden, der har indført de praktiske rammer for åbenhed på dette område[2].

Sammenholdt med de hidtidige resultater, den generelle tendens og de vigtigste iagttagelser i denne meddelelse er det Kommissionens opfattelse, at de valg, der blev truffet i forbindelse med denne ordning, grundlæggende var de rigtige, nemlig: frivillig ordning, rimelig adgang til finansielle oplysninger og registrering af organisationer i stedet for enkeltpersoner. Antallet af registreringer viser, at registret er et godt grundlag for det videre arbejde, og at det vil kunne udvides gennem yderligere forbedringer.

1. Øget åbenhed: et konstant antal registreringer

1.1. Registrering: registret er en succes, selv om advokatfirmaer og tænketanke stadig kan gøre det bedre

På dette tidspunkt i processen med at færdiggøre teksten er det samlede antal registreringer allerede på over 2 000. Kommissionen har inden for de seneste 16 måneder oplevet en konstant tilgang af nye registreringer, og antallet stiger stadig [3]. Selv om registret således allerede er ret omfattende, så er det endnu ikke fuldt udbygget[4].

Flere af de store professionelle aktører, som udfører lobbyarbejde for kunder i Bruxellesområdet, har ladet sig registrere. Kommissionen har insisteret på, at alle kunder skal opgives, for at registreringen er troværdig, og i flere tilfælde har den suspenderet registreringen af visse aktører, som ikke opfyldte dette krav. Efterhånden opfyldes kravet dog.

Et meget stort og konstant stigende antal brancheforeninger og virksomhedslobbyister har ladet sig registrere, og for øjeblikket er der ingen tegn på, at denne tendens skulle ændre sig.

Selv om flere ngo’er havde foretrukket, at der var pligt til at lade sig registrere, så gør den samme tendens sig gældende for ngo'er, især ngo'er, som indgår i europæiske netværk, men det gælder også i vid udstrækning de ngo'er, der har et regelmæssigt samarbejde med Kommissionens tjenestegrene.

På trods af disse generelt positive tendenser skal det understreges, at der er to underkategorier af aktører, som desværre stadig for størstedelens vedkommende står uden for registret.

- Advokatfirmaer , som er aktive inden for interesserepræsentation som defineret af Kommissionen[5], er for størstedelens vedkommende stadig ikke registreret. Advokater og advokatfirmaer fremfører med rette, at de som følge af de særlige fortrolighedskrav, de er omfattet af, ikke kan oplyse, hvem de repræsenterer i de tilfælde, hvor de fungerer som advokater, dvs. rådgiver og repræsenterer kunder i retssager og tvister, men de fleste – hvis ikke alle – advokatfirmaer med sæde i Bruxelles udfører også lobbyarbejde for deres kunder på samme måde som andre interesserepræsentanter, som er omfattet af dette initiativ. Kommissionen er fast overbevist om, at der skal indføres fælles spilleregler for registret, og at alle aktører inden for sammenlignelige aktiviteter bør behandles ens. Kommissionen har i detaljer redegjort for, hvordan advokaters og advokatfirmaers aktiviteter skal defineres med hensyn til, om de er omfattet eller ikke af registret (jf. punkt 2.1.2.). Dette har allerede skabt større klarhed på området, og det burde nu være lettere for denne kategori aktører at lade sig registrere.

- De fleste tænketankes arbejde er værdifuldt for EU-institutionerne, eftersom de bidrager med data af høj kvalitet, som er baseret på videnskabelige og akademiske undersøgelser, og de ønsker derfor ikke at blive sidestillet med særlige interesser og profitorienterede interesser. Deres bidrag kan imidlertid have til formål at påvirke EU-institutionernes valg og retningen i institutionernes arbejde. Flere tænketanke hverver medlemmer ved at tilbyde eventuelle medlemmer "enestående netværksmuligheder" og "chancen for at kommunikere direkte med højt placerede personer". De tilbyder desuden medlemmerne en garanti for, at de kan "deltage i et bredt udsnit af begivenheder på højt plan" og debatter, hvor de kan "gøre deres holdning gældende vedrørende en lang række aktuelle emner". Kommissionen minder om, at registret dækker alle interesser, uanset om de er af særlig eller generel art, og forventer derfor, at tænketanke lader sig registrere (jf. punkt 2.2.).

Det er generelt Kommissionens opfattelse, at registret har udviklet sig meget både i kvantitativ og kvalitativ henseende i det første forsøgsår. Men da ordningen stadig er under indkøring, så er det ikke muligt at drage en endelig konklusion udelukkende på grundlag af de kvantitative oplysninger. Interesserepræsentation er i sig selv et flydende område, som der ikke kan opstilles grænser for. Den frivillige tilgang fungerer i det store og hele godt og bør derfor fastholdes.

1.2. Denne udvikling vidner om, at det er ved at blive normal praksis for flere og flere organisationer at lade sig registrere

De konstant stigende registreringer bekræfter, at det for stadig flere organisationer er normalt at lade sig registrere, hvis man har til hensigt at indgå i et samspil med EU-institutionerne i fuld overensstemmelse med principperne for god regeringsførelse og åbenhed. Diskussionen drejer sig ikke længere om "Hvorfor har vi brug for en registreringsordning?", men "Hvordan kan ordningen forbedres?".

Det er vigtigt, at de registrerede aktører, som frivilligt har forpligtet sig til at indgå i et åbent samspil med EU-institutionerne, nu følger en fælles adfærdskodeks vedtaget af Kommissionen eller andre kodekser med lignende indhold. Hermed gælder der stærkere etiske rammer for samspillet mellem interesserepræsentanter, personer i offentlige hverv og embedsværket (som også er underlagt strenge etiske regler og kodekser). Det forhold, at en række organisationer har valgt at gå endnu længere ved at forpligte sig til at følge særlige branchekodekser, som går klart videre end den fælles kodeks[6], eller ved at fremlægge oplysninger om dem selv ud over det, der kræves, sender et positivt signal om den etiske udvikling inden for offentlige EU-anliggender.

EU’s åbenhedsinitiativ har medført en række diskussioner og tiltag vedrørende spørgsmålet om regulering af interesserepræsentation i flere EU-lande og organisationer[7]. Kommissionens initiativ har desuden påkaldt sig opmærksomhed i akademiske kredse.

1.3. Registret som reference for Kommissionens tjenestegrene

Kommissionens personale er blevet oplyst om registret, og der er blevet udbudt kurser om det. Personalet opfordres internt til at bruge registret og gøre reklame for det i deres kontakter med interesserepræsentanter. Disse oplysnings- og formidlingsaktiviteter vil blive fortsat.

Kommissionens tjenestegrene bruger registret som reference i deres kontakter med interesserepræsentanter. "Registret fungerer på frivillig basis. Når generaldirektoraterne i forbindelse med arbejdet i rådgivende grupper eller høringsudvalg vælger at gennemføre en høring, så kan de stille visse krav, bl.a. med hensyn til et vist minimum af åbenhed over for offentligheden"[8], f.eks. gennem registrering i registret.

Den praktiske brug af registret i Kommissionens tjenestegrene vil ifølge Kommissionens opfattelse helt naturligt føre til, at det udbredes til de fleste aktører. Det vil være et plus for alle, der ønsker at deltage i en given dialog eller et samspil, som rækker ud over de basale offentlige høringer.

1.4. Selvregulering fortsat en vigtig del af ordningen, bl.a. takket være visse organisationers vejledning

Selvregulering bør fortsat indgå som en vigtig del af ordningen. Kommissionen har således bemærket, at flere store tværgående netværker har anbefalet deres medlemmer at lade sig registrere. Kommissionen støtter denne holdning.

Flere netværker har endda direkte orienteret deres medlemmer om, hvordan de selv kan håndtere registreringsprocessen. Kommissionen er blevet gjort opmærksom på den særlige indsats, som bl.a. "The European Public Affairs Consultancies' Association" (EPACA) og "The Society of European Affairs Professionals" (SEAP) har gjort for liberale erhverv, men også "EU Civil Society Contact Group", som har samarbejdet med "The Alliance for lobbying transparency and ethics regulation in the EU" (AlterEU). Indsatsen dækker en bred vifte bestående af enkle brochurer til mere detaljerede retningslinjer om, hvilke punkter der er vigtige ved fremlæggelse af finansielle oplysninger, og hvordan de krævede oplysninger bør fremlægges.

Kommissionen opfordrer alle netværk til at følge denne gode praksis, da det med tiden vil føre til en ensartet gennemførelse af ordningen. Den forventer desuden, at forfatterne til denne form for retningslinjer gør dem offentligt tilgængelige, så arbejdet kan ske i fuld åbenhed.

Vejledningerne indeholder i nogle tilfælde[9] ikke kun en aktiv opfordring til at udvide registreringskravet til at omfatte denne form for oplysninger, men de går videre og foreslår, at man ikke kun anfører det krævede minimum af oplysninger. Efter Kommissionens opfattelse er denne fremgangsmåde en naturlig følge af, at der i ordningen indgår en vis grad af frivillighed og selvregulering. De blanke felter i registreringsformularen gør det lettere at opgive yderligere oplysninger, eftersom de både giver mere plads og større fleksibilitet.

2. Forbedringer

Kommissionen har lige siden, registret blev indført i juni 2008, gjort det klart, at den er åben for konstruktiv kritik. Indkommen kritik er blevet lagt ud på registrets webside.

Tekniske kommentarer til emner, som ikke vedrører de grundlæggende principper (f.eks. vedrørende websidens brugervenlighed, præsentationen af oplysninger, pdf-formularer til intern brug osv.), indgår i Kommissionens bestræbelser på løbende at forbedre ordningen.

Andre kommentarer er af mere grundlæggende karakter og vedrører forbedringer og ændringer af ordningen som følge af de indhøstede erfaringer. Disse punkter – og retningslinjerne for indførelsen af et fælles interinstitutionelt register - er angivet nedenfor.

Det bemærkes, at de tilpasninger, der omtales i denne meddelelse, ikke har nogen betydning for registrets overholdelse af bestemmelserne om beskyttelse af personoplysninger.

2.1. Fremlæggelse af finansielle oplysninger: større klarhed om Kommissionens forventninger

2.1.1. Relevant virksomhed

Blandt de registrerede i kategori II[10] forlyder det stadig, at de har problemer med at give et realistisk overslag over "omkostningerne ved den direkte lobbyvirksomhed over for EU-institutionerne"[11]. De efterlyser mere konkrete retningslinjer for, hvilke omkostninger der skal medregnes ved definitionen af "direkte lobbyvirksomhed", og ifølge dem fører den nuværende situation til stor usikkerhed, eftersom der er risiko for, at der når som helst kan blive sat spørgsmålstegn ved deres oplysninger.

Mere generelt efterlyser de registrerede i andre kategorier også mere konkrete oplysninger om, hvilke aktiviteter og omkostninger der skal medregnes. Oplysningerne i Kommissionens vejledende dokumenter (f.eks. svarene på ofte stillede spørgsmål, som offentliggøres på internettet) bør med udgangspunkt i de indhøstede erfaringer og forskellige organisationers retningslinjer tydeliggøres i overensstemmelse med følgende:

- De registrerede bør give oplysning om alle udgifter til foranstaltninger, som iværksættes med det formål at påvirke udformningen af EU's politik eller beslutningsproces, uanset hvilken kommunikationskanal eller hvilket medium der anvendes (og uanset om det sker direkte eller indirekte eller ved hjælp af outsourcing, medier, kontrakter med professionelle aktører, tænketanke, "platforme", forummer, kampagner osv.). Sociale begivenheder og konferencer er omfattet af registret, hvis der er sendt indbydelser til EU-institutionernes personale eller medlemmer.

- I forbindelse med registret skal der fremlægges finansielle oplysninger om aktiviteter, der er rettet mod alle EU-institutioner og -organer, deres medlemmer og tjenestegrene og EU-agenturer og deres personale. Med disse aktiviteter tænkes der også på de aktiviteter, der er rettet mod medlemsstaternes faste repræsentationer, inkl. Rådets formandskab. Aktiviteter, som har til formål at påvirke nationale myndigheder i hovedstæderne eller andre nationale myndigheder på lavere niveau, betragtes derimod ikke som værende omfattet af registrets anvendelsesområde.

- For at afgøre, om en aktivitet derfor er omfattet af oplysningskravet, skal følgende to spørgsmål besvares: Hvad er formålet med aktiviteten, og hvem er målgruppen? Med henvisning til den præcisering, som Kommissionen kom med i en meddelelse i 2008[12], hvorefter alle aktiviteter, som er resultatet af en direkte anmodning fra Kommissionen, er udelukket fra oplysningskravet, så kan der stilles et tredje spørgsmål, nemlig: Hvem har taget initiativ til aktiviteten?

Som følge af disse præciseringer vil ordet "direkte" blive fjernet fra definitionen af de udgifter, som de registrerede i kategori II skal oplyse[13], eftersom det har ført til forvirring. Der ændres ikke i de hidtidige oplysninger om, hvilke kategorier der er fritaget.

2.1.2. Præcisering af, hvilke former for juridisk vejledning og bistand der er fritaget

En række af aktørerne i kategori I[14] har efterlyst en mere præcis definition af fritagelser, som kan anvendes på deres aktiviteter. Dette berører især advokater og deres særlige aktiviteter, som falder uden for registrets anvendelsesområde.

Nedenstående tekst, som er uddrag af et brev til en interessent, indeholder den nødvendige præcisering og vil indgå i det vejledende materiale som f.eks. besvarelsen af ofte stillede spørgsmål: " Registret over interesserepræsentanter omfatter ikke (uanset aktør) konsulentvirksomhed og kontakter med offentlige myndigheder, som har til formål at oplyse en kunde om et juridisk forhold og kundens særlige juridiske situation, og om et initiativ af juridisk eller administrativ art vil være hensigtsmæssigt og vil kunne godkendes i henhold til gældende lov, inkl. rådgivning af kunder om, hvordan de kan tilrettelægge deres virksomhed inden for lovens rammer. Dette gælder også rådgivning i forbindelse med forligsvirksomhed og mægling, hvis formål er at undgå, at en tvist indbringes for en domstol eller en administrativ myndighed. Dette princip gælder for alle Kommissionens aktivitetsområder og er ikke begrænset til visse procedurer (konkurrence)[15]".

2.1.3. Åbenhed og dobbelt indberetning

Der er flere gange blevet stillet spørgsmål om "dobbelt indberetning", dvs. det faktum at de samme udgifter opgives flere gange af forskellige registrerede[16]. Der bør foretages følgende ændringer:

Dobbelt indberetning kan ikke længere udelukkes. Forventningen er, at de registrerede garanterer åbenheden ved i indberetningens tekstfelter at oplyse om sådanne situationer, herunder nærmere redegørelse for f.eks.: " Firmaets anslåede udgifter, inkl. udgifter til kontrakt med lobbyvirksomhed X, firmaets udgifter til medlemskab af brancheforeningen Y" eller "Firmaet har bidraget med f.eks. personale, tjenesteydelser osv. til brancheforeningen Z’s lobbyvirksomhed" .

Denne måde synes at være den enkleste og bedste måde at håndtere spørgsmålet om dobbelt indberetning. Hvis formålet med registret var at give præcise oplysninger om, hvor stort et beløb der i alt bruges på lobbyvirksomhed over for EU-institutionerne, så ville den dobbelte indberetning være et problem, eftersom beløbet ville blive sat for højt. Formålet med Kommissionens politik er ikke at kunne fremlægge en præcis analyse, men at skabe åbenhed om hver enkelt registreret. At de samme udgifter indberettes af flere aktører, har således ingen betydning for registrets oprindelige formål, som er at fremlægge oplysninger om, hvor meget den enkelte aktør bruger på lobbyvirksomhed.

2.1.4. Fremlæggelse af finansielle oplysninger: tilpasning af kravene til kategori I

Aktører, som lader sig registrere i kategori I, anmodes om at oplyse, hvor stor en del af deres omsætning der stammer fra lobbyvirksomhed over for EU-institutionerne, og at opgive en fuldstændig liste over deres kunder.

Hvis de vælger at opgive deres omsætning ved hjælp af omsætningstrancher er den andenhøjeste tranche på nuværende tidspunkt "950 000-1 000 000 EUR" og den højeste "> 1 000 000 EUR". I praksis stilles der således større åbenhedskrav til registrerede med en mindre omsætning end til registrerede med en større omsætning. For at sikre mere ensartede vilkår for alle registrerede bør beløbstrancherne også omfatte beløb, som ligger over den nuværende grænse på 1 000 000 EUR.

De registrerede anmodes også om at oplyse, hvor stor en andel de enkelte kunder udgør af deres omsætning ved at placere kunderne i en kategori. Kategorierne angives ved trancher à 50 000 EUR eller 10 procentpoint.

Ordningen betyder, at registrerede, som vælger at give disse oplysninger i procent, ikke behandles ens, hvilket er blevet fremført af mange mindre konsulentvirksomheder inden for offentlige anliggender og ngo’er. Registrerede med en meget stor omsætning og mange kunder, som vælger at angive i procent, er derfor de facto mindre åbne end registrerede med mindre omsætning og kun et par kunder. De kan således tilbyde deres kunder større grad af fortrolighed om størrelsen af deres kontrakt end de mindre firmaer. Det betragtes af nogen som diskriminerende, eftersom så godt som alle kunder hos den største registrerede befinder sig i gruppen 0-10 %, hvorimod kundernes spredning over de forskellige procentopdelte grupper ofte vil være større hos mindre registrerede. For at rette op på denne systemfejl planlægger Kommissionen at afskaffe procentmuligheden og i stedet indføre en skala opdelt i beløbstrancher til angivelse af omsætningens størrelse. Skalaen bliver som følger:

Omsætning i EUR | Tranche i EUR |

0-500 000 | 50 000 |

500 000-1.000.000 | 100 000 |

> 1 000 000 | 250 000 |

2.2. Lettere registrering af tænketanke

Aktører, som ønsker at lade sig registrere, kan vælge mellem fire kategorier[17]. Det er meningen, at tænketanke skal registreres i kategori III ("Ngo'er og tænketanke"). Inden for kategorien er der en underkategori beregnet til tænketanke, så de burde ikke blive forvekslet med ngo'er. For yderligere at understrege denne skelnen burde kategorien "Ngo’er og tænketanke" deles i to, og der burde oprettes en særlig kategori for tænketanke.

2.3. Anslået antal enkeltpersoner

Eksternt er der stadig stor opmærksomhed omkring spørgsmålet om "Hvor mange enkeltpersoner der repræsenterer interesser over for EU-institutionerne?". Flere interessenter gør desuden gældende, at antallet af involverede enkeltpersoner har stor betydning for den åbenhed, som registret er udtryk for. Flere af de registrerede har frivilligt opgivet navne på enkeltpersoner, således som det allerede kræves af lobbyister for at blive akkrediteret ved Europa-Parlamentet. Så selv om organisationerne stadig vil være i fokus, anmodes de registrerede om at anslå, hvor mange af deres medarbejdere der deltager i repræsentationen af de interesser, der er angivet i registret.

2.4. Overvågnings- og kontrolmekanisme

Inden for de seneste måneder er der indkommet 10 klager, hvoraf fire er blevet anset for at være tilstrækkeligt velbegrundede til at berettige en administrativ undersøgelse. I tre tilfælde blev der ikke konstateret noget brud på adfærdskodeksen. En registreret har efter en kort suspension indvilget i at ændre sine oplysninger. Og en anden gav en tilstrækkeligt overbevisende forklaring til, at Kommissionen kunne afslutte undersøgelsen uden at foretage sig yderligere.

Da flere interessenter har bedt om, at mekanismen gøres klarere, har Kommissionen besluttet at redegøre nærmere for denne administrative procedure i en forklarende bemærkning.

3. SAMARBEJDET MELLEM EU'S INSTITUTIONER

Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen ønsker at arbejde i retning af et fælles register. I april 2009 blev der i en fælles arbejdsgruppe allerede opnået enighed om nogle indledende skridt og et sæt retningslinjer[18] og et udkast til revision af adfærdskodeksen. Indtil det fælles kontaktpunkt bliver en realitet, har de to institutioner oprettet en fælles webside[19], der ved at give offentligheden adgang til de to eksisterende systemer gennem én enkelt webside, gør det muligt for borgerne at få et bedre indblik i, hvem der søger at påvirke beslutningstagningen i EU.

Denne meddelelse er baseret på den viden og de erfaringer, der er gjort i det første år, registret har været i brug, og input fra et stort antal registrerede og brugere, og det er hensigten, at den skal danne grundlag for de to institutioners kommende diskussion af, hvordan den fælles fremgangsmåde skal tilrettelægges.

BILAG 1

Den 10.5.2009 var 2 014 interesserepræsentanter registreret i registret |

Erhvervskonsulenter / advokatfirmaer, som deltager i lobbyvirksomhed over for EU-institutionerne. | 112 |

Advokatfirmaer | 9 |

Konsulentvirksomheder beskæftiget med offentlige anliggender | 61 |

Uafhængige konsulenter beskæftiget med offentlige anliggender | 29 |

Andre (lignende) organisationer | 13 |

"Internt ansatte" lobbyister og brancheforeninger, der deltager i lobbyvirksomhed | 1 129 |

Virksomheder | 276 |

Brancheforeninger | 654 |

Fagforeninger | 56 |

Andre (lignende) organisationer | 143 |

Ngo’er / tænketanke | 559 |

Ngo’er / sammenslutning af ngo’er | 434 |

Tænketanke | 51 |

Andre (lignende) organisationer | 74 |

Andre organisationer | 214 |

Akademiske organisationer / sammenslutninger af akademiske organisationer | 45 |

Repræsentanter for religioner, kirker og trossamfund | 8 |

Sammenslutninger af offentlige myndigheder | 37 |

Andre (lignende) organisationer | 124 |

BILAG 2

[pic]

[1] KOM(2007) 127 endelig.

[2] Jf. "Self regulation and regulation of the lobbying profession" OECD – April 2009-07-16: http://www.olis.oecd.org/olis/2009doc.nsf/ENGDATCORPLOOK/NT00002A56/$FILE/JT03263523.PDF.

[3] Jf. grafikken i bilag 2.

[4] Nogle organisationer har været tilbageholdende med at lade sig registrere, da de var usikre på, hvilke konsekvenser en registrering ville have for skattemyndighedernes behandling af dem.

[5] "... alle aktiviteter, der gennemføres med det formål at øve indflydelse på formuleringen af politikker og beslutningstagningen i EU's institutioner" KOM(2007) 127 endelig.

[6] Fortegnelse over branchekodekser, som ifølge de registreredes oplysninger har regler, der kan sammenlignes med Kommissionens adfærdskodeks:https://webgate.ec.europa.eu/transparency/regrin/infos/codeofconduct.do?locale=da#da.

[7] Frankrig, Irland, Italien, Det Forenede Kongerige og OECD-tiltag.

[8] Jf. brev fra Kommissionens næstformand Siim Kallas til papirindustriens europæiske sammenslutning (CEPI aisbl) af 7. april 2009.

[9] "EU Civil Society Contact Group" i samarbejde med "Alliance for lobbying transparency and ethics regulation in the EU" (AlterEU).

[10] Virksomhedslobbyister og brancheorganisationer.

[11] KOM(2007) 127 endelig.

[12] KOM(2008)323 endelig.

[13] Ifølge KOM(2007) 127 endelig skal virksomhedslobbyister og brancheforeninger, der er aktive inden for lobbyvirksomhed, indberette "et skøn over de omkostninger, der er forbundet med direkte lobbyvirksomhed i EU-institutionerne".

[14] Erhvervskonsulenter og advokatfirmaer, som deltager i lobbyvirksomhed over for EU-institutionerne.

[15] Brev fra Kommissionens næstformand Siim Kallas til "Délégation des Barreaux de France" (DBF) af 6. april 2009.

[16] Virksomhederne indberetter eventuelt beløb, som er faktureret af en konsulentvirksomhed i forbindelse med rådgivning. Konsulentvirksomheden skal offentliggøre en liste over sine kunder, inkl. oplysning om den enkelte kundes betydning for omsætningen. Det samme beløb vil således evt. blive indberettet to gange.

[17] De tre kategorier er beregnet til aktører, som alle forventes at lade sig registrere. Der er en ekstra kategori til aktører, som har mulighed for at lade sig registrere, hvis de ønsker det, også selv om de ikke nævnes i de relevante meddelelser.

[18] Link til retningslinjerne:http://ec.europa.eu/commission_barroso/kallas/doc/joint_statement_register.pdf.

[19] Link til den fælles webside: http://europa.eu/lobbyists/interest_representative_registers/index_da.html.