Regionsudvalgets udtalelse om »Fremme af foreninger og fonde i Europa« (98/C 180/10)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Kommissionens meddelelse »Fremme af foreninger og fonde i Europa« (),

sit præsidiums beslutning af 11. juni 1997 om i henhold til artikel 198 C, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab at afgive udtalelse om »Fremme af foreninger og fonde i Europa« og at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 7 »Borgernes Europa, Forskning, Kultur, Ungdom og Forbrugerspørgsmål«,

forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 306/97 rev. 2), vedtaget af Underudvalg 7 den 23. januar 1998 (ordfører: Kent Johansson) -

på den 22. plenarforsamling af 12.-13. marts 1998 (mødet den 13. marts) vedtaget følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Regionsudvalget besluttede den 11. juni 1997 at afgive en initiativudtalelse om »Ideelle foreningers rolle i Europa, et bidrag til et europæisk samfund«. Dette initiativ er et af udgangspunkterne for nærværende udtalelse.

1.2. Det andet udgangspunkt er Kommissionens meddelelse om »Fremme af foreninger og fonde«. I denne meddelelse beskrives foreningssektorens særlige karakter, rolle og omfang i Europa. Man konstaterer, at de almennyttige organisationer og private fonde spiller en vigtig rolle inden for næsten alle samfundssektorer i Europa. De bidrager til jobskabelse, aktivt medborgerskab og demokrati, leverer en lang række vigtige tjenesteydelser, spiller en afgørende rolle i forbindelse med sportsaktiviteter, varetager borgernes interesser over for forskellige offentlige myndigheder og har en vigtig funktion i forbindelse med fremme af menneskerettigheder og udviklingshjælp til den tredje verden. I meddelelsen beskæftiger Kommissionen sig også med forskellige problemer og udfordringer, som foreningssektoren står over for. Endelig kommer Kommissionen med en række henstillinger til medlemsstaterne, foreningerne og fondene samt EU.

1.3. Regionsudvalget hilser Kommissionens initiativ velkommen og bifalder den fundamentalt positive indstilling til sektoren, der svarer til Regionsudvalgets egen. I udtalelsen vil vi derfor både præsentere egne principielle holdninger og fremsætte kommentarer til Kommissionens meddelelse.

1.4. Terminologien på dette område kræver en del præciseringer. I nærværende udtalelse anvendes for tydelighedens skyld begrebet »ideel forening« eller »ideel sektor« for at beskrive den gruppe af kollektive samfundsaktører, som virker mellem det private erhvervsliv og den offentlige sektor. Begrebet »tredje sektor« omfatter også de private og almennyttige fonde. Den bredeste definition »socialøkonomien« omfatter foruden de ideelle foreninger og private fonde også gensidige selskaber og kooperativer. Fælles for alle tre kategorier er, at aktørerne ikke i første række sigter efter økonomisk gevinst i deres virksomhed, men drives af ideelle interesser. Når der ikke nævnes andet i teksten, refereres der til de ideelle foreninger. I udtalelsen, ligesom i Kommissionens meddelelse, behandles dog ikke politiske partier, religiøse samfund eller arbejdsmarkedets parter.

1.5. Regionsudvalget understreger i udtalelsen, at de fleste foreninger er aktive på det lokale og regionale niveau. Mange mener desuden, at den ideelle sektors styrke beror på dens lokale forankring. Det er derfor velbegrundet, at netop Regionsudvalget fremsætter bemærkninger til meddelelsen samt redegør for, hvordan man selv vil støtte og fremme denne sektor.

1.6. Regionsudvalget har i en tidligere udtalelse om kultur og samhørighed behandlet de frivillige foreningers rolle i kulturlivet. I denne udtalelse konstateredes det, at foreninger spiller en vigtig rolle i det europæiske kulturliv. Men foreningernes betydning for regionalpolitikken og den sociale samhørighed har Regionsudvalget ikke beskæftiget sig nævneværdigt med. Derfor ønsker Regionsudvalget nu at gøre nærmere rede for sit syn på foreningerne og deres betydning og samtidig kommentere Kommissionens meddelelse om emnet. Regionsudvalget vil i udtalelsen også fremsætte en del henstillinger.

1.7. Regionsudvalget mener, at det er vigtigt, at man tydeligt forklarer, hvorfor spørgsmålet om foreninger og fonde nu tages op i EU-sammenhæng. Som særlig begrundelse for et europæisk perspektiv på spørgsmålet vil Regionsudvalget bl.a. anføre sektorens innovative karakter, som er af stor samfundsmæssig betydning. Det er ofte foreningerne, der først opdager og kommer i berøring med nye behov i samfundet og forsøger at tilgodese dem. For at virkeliggøre Borgernes Europa bør borgernes egne foreninger inddrages og støttes.

1.8. Man kunne endvidere fremhæve betydningen af et aktivt medborgerskab. Det er vigtigt for hele samfundet, og ikke mindst for de regionale og lokale myndigheder, at borgerne viser interesse for og aktivt involverer sig i de fælles spørgsmål. At dette, ifølge Kommissionens undersøgelse, nu i voksende udstrækning sker i foreningerne, er derfor positivt og til gavn for hele samfundet og kan med fordel også studeres og kommenteres af EU-institutionerne.

1.9. Det bør altså påpeges, at udtalelsen ikke udelukkende er en kommentar til Kommissionens meddelelse, men også en udtalelse på eget initiativ. Dette forklarer, hvorfor udtalelsen i visse afsnit går længere i sin stillingtagen, end en normal kommentar til Kommissionens meddelelse ville gøre. Der er frem for alt tre spørgsmål, som udtalelsen ønsker at diskutere mere grundigt:

- Hvad er den principielle »ansvarsfordeling« mellem den offentlige sektor, herunder navnlig de regionale og lokale myndigheder, og de ideelle foreninger for så vidt angår fx politiske beslutninger, social velfærd og beskæftigelse?

- Hvordan kan de ideelle foreninger bevare deres frie og spontane opinionsdannende funktion i forhold til myndighederne samtidig med, at de selv i stadig større udstrækning inddrages i produktionen af offentlige samfundstjenester?

- Hvordan skal den ideelle sektors betydning for holdningsmæssig mangfoldighed, demokrati og beskæftigelse beskrives og måles, og hvordan skal samfundet vurdere den?

2. Generelle bemærkninger

2.1. Indledning og formål

2.1.1. Regionsudvalget bemærker med interesse, at Kommissionen har fået foretaget en undersøgelse af foreningssektorens omfang og rolle i Europa. Som et supplement til den nationale statistik efterlyser Regionsudvalget dog en tydeligere fokusering på foreningssektorens regionale og lokale dimensioner.

2.1.2. Regionsudvalget noterer sig, at Kommissionen begrænser sig til den tredje sektor og for tydelighedens skyld fokuserer på foreninger og fonde til trods for, at socialøkonomien som bekendt er langt bredere og også omfatter andelsselskaber og gensidige selskaber. Socialøkonomiens samlede betydning er tidligere blevet behandlet i EU's hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, hvor man frem for alt understreger dens betydning for arbejdsmarkedet. I hvidbogen konstateres det bl.a., at man via socialøkonomien kan finde varige job på arbejdsmarkedet til arbejdskraft, det ellers er vanskeligt at placere. Sektorens betydning er for nylig også blevet fremhævet i forbindelse med de såkaldte lokale og regionale beskæftigelsespagter.

2.1.3. Regionsudvalget mener, at undersøgelsen har været alt for konkret. En analyse af praksis og bestemmelser vedrørende relationerne mellem de offentlige myndigheder, inklusive de regionale og lokale, i hver medlemsstat og sektoren, især hvad angår økonomiske bidrag, kan forbedre Kommissionens forslag og skabe et grundlag for udveksling af god praksis mellem de bidragydende offentlige myndigheder i medlemsstaterne.

2.2. Omfang

2.2.1. Regionsudvalget tager Kommissionens beskrivelse af foreningssektorens store mangfoldighed til efterretning. I denne forbindelse er det vigtigt at værne om fortsat balance. I de tilfælde hvor der er stærke bånd til den offentlige sektor, bør man først og fremmest forsøge at forsvare foreningernes fortsatte uafhængighed. Men i forhold til de allerede uafhængige og selvstændige - til tider endda radikale - foreninger bør konstruktiv dialog og demokratiske arbejdsmetoder betones. Kun når en forening kan opvise et fungerende medlemsdemokrati og i øvrigt respekterer det åbne samfunds spilleregler, bør den opfattes som et legitimt talerør for sine medlemmer og sympatisører.

Radikale idéer som sådanne bør ikke opfattes negativt, eftersom foreningerne udtrykkeligt har til opgave at arbejde for forandring og innovation. Det paradoksale er, at man ofte er nødt til at forandre det, som man ønsker at bevare, for at det skal leve videre og udvikles.

2.2.2. Regionsudvalget konstaterer, at de allerfleste foreninger er aktive på det lokale og regionale niveau, og at de dér gør et vigtigt arbejde for at forbedre livskvaliteten. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at lægge særlig vægt på denne klare lokale og regionale dimension i alle sine beslutninger og foranstaltninger vedrørende den frivillige sektor og til at indbyde interesserede foreninger til et aktivt samarbejde inden for rammerne af EU's regionalpolitik.

2.2.3. Regionsudvalget tager Kommissionens gennemgang af de retlige forhold for foreninger og fonde i medlemslandene til efterretning og betragter denne som en korrekt beskrivelse.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Foreningernes og fondenes rolle og betydning

3.1.1. Regionsudvalget noterer sig, at der i de seneste år er blevet foretaget flere undersøgelser (foruden EU's egen), som med statistiske data belyser foreningssektorens omfang og udbredelse, herunder også rapporter om, hvordan sektorens egne repræsentanter oplever deres situation. Hvad man derimod endnu mangler, er en mere udførlig analyse af, hvordan samfundet opfatter og ønsker at udvikle sit forhold til den frivillige foreningssektor. På dette punkt efterlyses mere debat og klarere holdninger.

3.1.2. Som meddelelsen tydeligt viser, bidrager foreningerne til beskæftigelse og økonomisk vækst. Regionsudvalget ønsker også at understrege dette, eftersom samfundsudviklingen kan give de ideelle foreninger en endnu større rolle i forhold til beskæftigelsen. Størst betydning kan foreningernes beskæftigelsespolitiske foranstaltninger få for samfundets marginaliserede grupper. I mange tilfælde kan disse via foreningerne få arbejde, som på ny kan indsluse dem i arbejdslivet. Regionsudvalget anser det for vigtigt, at man bevarer de særlige regler, der gælder for den sociale økonomi, bl.a. vedrørende beskatning, så denne også fremover kan udvikles og skabe nye job. Det er i første række vigtigt at sikre, at en eventuel ændring af momslovgivningen ikke får negative konsekvenser for de ideelle foreninger. I forbindelse med beskatning kunne man med fordel anvende nærhedsprincippet, således at ansvaret for at gennemføre skattereglerne ligger hos de lokale skattemyndigheder.

3.1.3. Efter Regionsudvalgets opfattelse skal den offentlige sektor også fremover have det overordnede ansvar for den sociale velfærd. Men det forhindrer ikke den offentlige sektor i at indgå partnerskaber med ideelle foreninger for derigennem bedre at kunne løse sine opgaver. I flere lande, deriblandt Tyskland, er dette allerede en velfungerende model, som med fordel kunne studeres af andre lande. Men også i denne henseende bør man respektere subsidiaritetsprincippet og retten til nationale og regionale særløsninger.

Samfundsmæssig betydning

3.1.4. Regionsudvalget ønsker at tilføje, at den ideelle sektor - foruden de mange vigtige sociale funktioner, som nævnes i meddelelsen - også har stor social betydning ved at styrke den regionale og lokale identitet. Dette er bl.a. kommet klart til udtryk i forbindelse med EU's forskellige programmer for udvikling af landdistrikter. Regionsudvalget støtter derfor de lokale og regionale foreningers aktive deltagelse i det regionale udviklingsarbejde.

3.1.5. Af andre former for samarbejde mellem offentlige myndigheder og den ideelle sektor kan nævnes, at foreningerne i mange europæiske kommuner står for de fleste kulturelle arrangementer og aktiviteter. Disse funktioner bidrager på afgørende måde til at styrke den lokale og regionale identitet.

Politisk betydning: Europæisk borgerskab

3.1.6. Regionsudvalget understreger, at de regionale og lokale aktører skal inddrages i styrkelsen af det europæiske borgerskab og måske endda tildeles en hovedrolle. Foreningernes medlemmer findes lokalt, og de fleste udfører deres virksomhed lokalt og regionalt. Samtidig med at stadig flere nationale organisationer har veludbyggede internationale netværk, savner mange regionale og lokale foreninger disse vigtige tværnationale kontakter. Regionsudvalget efterlyser derfor konkrete programmer og forslag, der kan gøre det lettere for regionale og lokale foreninger at knytte kontakter. I forbindelse med det planlagte temaår vedrørende foreninger og europæisk borgerskab bør de lokale og regionale myndigheder derfor tillægges en aktiv rolle.

3.1.7. I foreningssammenhæng har man diskuteret, hvorvidt der bør oprettes regionale institutioner med det formål at fremme kontakten mellem borgerne og udvide samarbejdet mellem foreningerne i Europas forskellige regioner. Man har især understreget betydningen af gode foreningskontakter mellem Nord- og Syd- samt Øst- og Vesteuropa. Regionsudvalget opfordrer de berørte regioner til at oprette, afprøve og stimulere sådanne samarbejdsmønstre i samarbejde med foreningerne.

3.1.8. Regionsudvalget mener endvidere, at der i civilsamfundet er brug for mange forskellige fora, hvor borgerne kan øve indflydelse. For at forsvare mangfoldigheden og pluralismen i samfundet skal alle involverede parter - foreninger og myndigheder på forskellige niveauer - sikre sig, at denne vigtige pluralisme ikke trues.

Politisk betydning: Styrkelse af demokratiet

3.1.9. Regionsudvalget vil værne om de frivillige foreningers muligheder for fortsat at kunne føre en kritisk dialog med magthaverne. Den offentlige sektor bør ikke via økonomisk styring eller ved hjælp af andre metoder begrænse foreningernes råderum. Øget økonomisk afhængighed af den offentlige sektor bør ikke føre til nogen udglatning af foreningernes egen profil eller deres kritiske analyse.

Regionsudvalget opfordrer derfor foreningerne til at undersøge nye muligheder for at udvide det finansielle grundlag. Et bedre samarbejde mellem de private fonde og de regionale og lokale myndigheder kunne eksempelvis tilbyde en sådan diversificering. Et konkret eksempel på nytænkning er de britiske »Community foundations«, der med fordel kunne studeres af andre lande. Inden for rammerne af disse lokale fonde samarbejder de offentlige myndigheder med den private sektor om at finansiere de almennyttige foreningers virksomhed i et bestemt område.

3.1.10. Regionsudvalget konstaterer, at de frivillige foreninger spiller en vigtig rolle i forbindelse med styrkelsen af det lokale demokrati, og at de også er en forudsætning for et velfungerende og åbent repræsentativt demokrati. Før der fandtes politiske partier, var der i de fleste lande frivillige foreninger. I forbindelse med den kommende EU-udvidelse mod øst slår Regionsudvalget derfor til lyd for udvidet regional og lokal udveksling mellem de ideelle foreninger i ansøgerlandene og i de nuværende EU-medlemslande med henblik på at fremme den demokratiske proces - især på regionalt og lokalt niveau - i disse lande.

3.1.11. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til i de kommende optagelsesforhandlinger med de nye ansøgerlande fortsat at være opmærksom på de ideelle foreningers juridiske stilling, da den er en indikator for et udviklet demokrati og for respekt for menneske- og frihedsrettighederne.

3.1.12. Regionsudvalget er tilfreds med, at samarbejdet mellem de politiske beslutningstagere og den ideelle sektor i de fleste medlemslande synes at foregå i en positiv ånd. Foreningerne bliver jævnligt hørt som eksperter og sagkyndige, eftersom de kan bidrage med mange forskellige meninger og nye synsvinkler. Regionsudvalget deler Kommissionens opfattelse, at det endelige ansvar for de politiske beslutninger også fremover bør ligge hos de politisk valgte beslutningstagere.

3.2. Samarbejde mellem sektoren og EU-institutionerne

3.2.1. Regionsudvalget konstaterer, at den ideelle sektor og EU allerede har mange velfungerende kontakter på en lang række forskellige områder. Regionsudvalget ønsker også som institution at deltage mere aktivt i dette samarbejde og at undersøge, hvordan det selv kan medvirke i den civile dialog med foreningerne, især for at belyse situationen ud fra en lokal og regional synsvinkel.

3.2.2. Det kan gøres på i hvert fald to måder: For det første kan Regionsudvalget i kraft af sin rolle i den rådgivende proces i EU afspejle det lokale og regionale niveaus forudsætninger og arbejdsmetoder ved i kommende udtalelser at inddrage og belyse vilkårene og mulighederne for de lokale og regionale frivillige foreninger. For det andet kan Regionsudvalget via specielle seminarer (som idrætsseminaret i september), men frem for alt via medlemmernes egne aktiviteter medvirke til en mere direkte gensidig udveksling mellem lokale og regionale foreninger med det formål at udvikle foreningernes egne aktiviteter, men også med henblik på at styrke europæisk udveksling, samarbejde og forståelse.

3.2.3. Regionsudvalget konstaterer, at Maastricht-traktatens erklæring nr. 23 understreger betydningen af samarbejdet mellem Det Europæiske Fællesskab og organisationer inden for det velfærdsmæssige og sociale område samt fonde i deres egenskab af institutioner med ansvar for sociale faciliteter og tjenester. Regionsudvalget mener, at der også på andre områder bør tilstræbes et samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og de berørte frivillige foreninger.

3.2.4. Regionsudvalget konstaterer også, at foreningerne i den nye Amsterdam-traktat ikke fik den rolle som anerkendt samarbejdspartner, som man kunne have ønsket sig. Regionsudvalget vil fremover støtte foreningernes ønske om at få en tydeligere rolle som anerkendt samarbejdspartner i den igangværende dialog med EU-institutionerne. Dette kunne for eksempel ske ved også at lade foreningsrepræsentanter deltage i de forskellige rådgivende organer, som høres af EU-institutionerne. Dette ville især være vigtigt i forhold til Socialfonden og de regionalpolitiske programmer.

3.2.5. Regionsudvalget henleder også opmærksomheden på den kendsgerning, at et stort antal sektorer har egne rådgivende europæiske paraplyorganisationer, som konsulteres af Kommissionen. I visse tilfælde har disse organisationer anset det for vigtigt at udvide deres medlemsgrundlag til også at omfatte foreninger fra andre europæiske lande end de nuværende medlemslande. Dette har i visse tilfælde desværre ført til en forringelse af deres høringsstatus. Regionsudvalget anser det for vigtigt, at foreningssektoren baner vejen ved at inddrage foreninger fra de nye ansøgerlande i EU-samarbejdet. Regionsudvalget mener ikke, at der er noget til hinder for, at de rådgivende organer har medlemmer fra EØS- og ansøgerlandene.

3.2.6. Én metode til at stimulere interessen for europæisk foreningssamarbejde kunne være at praktisere idéen om solidarisk rejseudgiftsfordeling ved officielle EU-finansierede foreningsmøder, hvor der ikke udbetales rejsegodtgørelse. Ellers risikerer organisationer i perifert beliggende lande og regioner at blive yderligere marginaliseret. Netop inden for den ideelle sektor, hvor demokrati og solidaritet er nøgleord, er det særdeles vigtigt. Der kunne eventuelt oprettes en særlig fond til dette formål i samarbejde med de private fonde.

3.2.7. Regionsudvalget anmoder det nye Rådgivende Udvalg for Andelsselskaber, Gensidige Selskaber, Foreninger og Fonde om ikke blot at tage hensyn til national repræsentation og sektoriel inddeling, men også til regionale aspekter. Regionsudvalget mener, at det rådgivende udvalg har stor betydning, og at dets rolle kan styrkes yderligere ved at udvide medlemsgrundlaget.

3.2.8. I det europæiske foreningssamarbejde bør EU også tage hensyn til de sproglige forhold. Deltagelse i europæiske foreningsmøder bør ikke kræve større sprogkundskaber end det mellemstatslige samarbejde, hvor tolkning til alle medlemssprog i reglen kan garanteres. Hvis det udelukkende er sprogkundskaberne, som bliver udslagsgivende i det europæiske foreningssamarbejde, kan dette let trues af voksende elitisme og professionalisering, hvilket falder dårligt i tråd med sektorens øvrige ambitioner. Regionsudvalget mener derfor, at paraplyorganisationer med høringsstatus i særlige tilfælde bør have mulighed for at benytte EU's tolketjenester.

3.3. Problemer og udfordringer

3.3.1. Regionsudvalget tilslutter sig i det store og hele Kommissionens analyse af de problemer og udfordringer, som hænger sammen med nedskæringerne i den offentlige sektor og overførselen af nye opgaver til de frivillige foreninger. Regionsudvalget understreger, at foreningerne må støttes, så de bedre kan tage de nye udfordringer op. Der bør være tilstrækkelig finansiering i de tilfælde, hvor den offentlige sektor vælger at overdrage offentlige serviceopgaver til foreninger. Samarbejdet med foreninger på dette område bygger først og fremmest på behovet for at øge brugerindflydelsen og bør ikke primært ses som et spareinitiativ. Samarbejdet bør bygge på gensidig respekt, økonomisk holdbare kontrakter og langsigtet planlægning på basis af et rimeligt finansielt grundlag.

3.3.2. I lyset af sektorens nye udfordringer og behov for uddannelse og videreuddannelse opfordrer Regionsudvalget Kommissionen til at give foreningerne bedre adgang til europæiske uddannelsesprogrammer, bl.a. for at stimulere opbygningen af netværk. Overflødigt bureaukrati eller manglende erfaringer med at samarbejde med frivillige foreninger bør ikke forhindre disse i at få adgang til EU-midlerne. Kommissionen bør tage til efterretning, at foreningerne i mange tilfælde spiller en afgørende rolle i uddannelsen og omskolingen af arbejdsløse og andre udsatte grupper.

3.3.3. Regionsudvalget erkender, at der for øjeblikket er visse mangler og huller i de regionale og lokale myndigheders viden om den frivillige sektor. Men Regionsudvalget vil gennem sin virksomhed og sine kontaktnet medvirke til, at sektoren tilbydes en mere aktiv rolle ude i regionerne.

3.3.4. Regionsudvalget genkender og tilslutter sig de problemstillinger, som Kommissionen præsenterer, men ønsker, at der gøres noget ved EU's sene udbetalinger, som for mange ideelle foreninger udgør en alt for stor forhindring for, at de effektivt kan deltage i EU's forskellige støtteprogrammer. Kommissionens embedsmænd bør i dette tilfælde bedre tilpasse sig de anderledes forudsætninger og arbejdsvilkår, som gælder for foreningssektoren, og som frem for alt hænger sammen med de ubetydelige økonomiske marginaler, der skyldes, at de ideelle foreninger per definition ikke skal give overskud.

3.3.5. Men foreningerne kunne også undersøge muligheden for at styrke deres samarbejde med private fonde. Blandt andet i Finland har man erfaringer med, at en privat fond har oprettet et støttesystem, der i forbindelse med bevilgede projekter på forskud udbetaler likvide midler til ideelle foreninger for at lette deres samarbejde med Kommissionen. Lignende garantifonde kunne med fordel anvendes i andre lande og regioner.

3.3.6. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at den manglende juridiske anerkendelse af foreninger i andre lande er et voksende problem. Regionsudvalget har tidligere [Regionsudvalgets udtalelse om »Kulturelle aspekter« ()] behandlet spørgsmålet om foreningers besvær med at samarbejde hen over de nationale grænser i EU pga. den nuværende nationale lovgivning. Regionsudvalget støtter derfor Kommissionens forslag til regler, der skal give europæiske foreninger status af juridisk person i andre EU-lande.

3.3.7. Udviklingen inden for informationsteknologien har været eksplosiv. Denne teknologi får også stadig større betydning for foreningernes daglige aktiviteter og rutiner. Navnlig når det drejer sig om samarbejde med andre europæiske lande, kan adgang til IT-systemer være en fordel. De regionale og lokale myndigheder bør derfor tage hensyn til den ideelle sektors særlige behov og ønsker i forbindelse med udviklingen af deres egne computernet.

3.4. Lige muligheder

3.4.1. Regionsudvalget er også klar over, at mange af de arbejdspladser, som skabes af de frivillige foreninger, er meget usikre på grund af de nuværende finansieringsordninger. Derfor besættes sådanne job hovedsagelig med kvinder, der som regel tilbydes de mindst sikre arbejdsformer. Regionsudvalget opfordrer derfor de ansvarlige myndigheder på nationalt, regionalt og lokalt niveau til at indføre finansieringsmetoder, der kan være med til at skabe mere holdbar beskæftigelse i den frivillige sektor.

4. Regionsudvalgets konklusioner: På nationalt plan, på forenings- og fondsplan og på fællesskabsniveau

4.1. Regionsudvalget vil til slut understrege betydningen af dialog og aktivt samarbejde med de ideelle foreninger og fonde. Regionsudvalget anser det for vigtigt, at den civile kontakt ikke blot berører de øvrige EU-institutioner, men også Regionsudvalget. Regionsudvalget bør derfor selv undersøge, hvordan spørgsmål vedrørende den ideelle sektor kan belyses og diskuteres yderligere. Dette er særligt vigtigt, eftersom der i mange lokale og regionale politiske forsamlinger foregår en livlig diskussion om, hvordan den ideelle sektor kan bidrage til at styrke og udvikle samfundet. Hvordan sådanne kontaktformer skal organiseres, er endnu et åbent spørgsmål. Regionsudvalget vil i denne fase udelukkende minde om mulighederne for sammen med Kommissionen og de regionale og lokale myndigheder at arrangere høringer og seminarer omkring forskellige spørgsmål, hvor foreningsrepræsentanter også kan deltage.

4.2. Regionsudvalget tilslutter sig i det store og hele Kommissionens konklusioner i meddelelsen, men har følgende supplerende bemærkninger:

På nationalt plan

4.3. Regionsudvalget understreger, at foreningssektorens problemer fortsat bedst kan løses i nært samarbejde med foreningerne på nationalt, regionalt og lokalt niveau, men Regionsudvalget anser det for positivt, at Kommissionen også viser aktiv interesse for spørgsmålene.

4.4. Regionsudvalget er af den klare opfattelse, at foreningerne bør bevare deres uafhængighed, selv når de arbejder tæt sammen med offentlige myndigheder. Det hindrer dog ikke, at foreninger, som påtager sig offentlige opgaver, også kan og bør spille en mere fremtrædende rolle i den politiske planlægning på de områder, hvor de er aktive.

4.5. Regionsudvalget støtter de ideelle foreningers aktive deltagelse i regionalpolitikken og især i EU's omfattende programmer inden for strukturfondenes rammer.

På forenings- og fondsplan

4.6. Regionsudvalget opfordrer foreningerne til at bevare deres uafhængighed samt til at gøre det økonomiske grundlag for deres virksomhed bredere.

4.7. Regionsudvalget ønsker, at den ideelle sektor også fremover skal værdsætte demokratiske arbejdsmetoder og en konstruktiv dialog med offentlige myndigheder. Men dette bør ikke hindre foreningerne i at give udtryk for radikale og anderledes idéer.

På fællesskabsniveau

4.8. Regionsudvalget opfordrer EU til også at være opmærksom på de regionale og lokale aspekter i sin dialog med foreningssektoren. Dette kunne fx komme til udtryk i det nye rådgivende udvalg for foreningssektoren, men også ved at anvende solidarisk rejseudgiftsfordeling i forbindelse med europæiske foreningsmøder og ved i mødevirksomheden at tage hensyn til de mindre sprog.

Regionsudvalget betragter det endvidere som en fordel - og ikke som en forhindring - at europæiske paraplyorganisationer, som høres af Kommissionen, har medlemsforeninger fra EØS-landene og de nye ansøgerlande.

4.9. Regionsudvalget ønsker at give lokale og regionale foreninger bedre muligheder for at knytte grænseoverskridende kontakter. Programmer til fremme af det lokale demokrati kunne med fordel anvendes i forbindelse med de nye central- og østeuropæiske ansøgerlande.

Desuden kunne Kommissionen også undersøge mulighederne for at oprette særlige udvekslingsprogrammer for medarbejderne i de frivillige foreninger.

4.10. Regionsudvalget ønsker at give den ideelle sektor en mere aktiv rolle i EU's strukturpolitik og i andre relevante EU-programmer. Regionsudvalget opfordrer EU's forskellige organer til at vise smidighed over for de ideelle foreningers anderledes vilkår og arbejdsforhold.

4.11. Regionsudvalget foreslår, at Kommissionen som led i de socio-økonomiske forskningsaktiviteter inden for det femte rammeprogram tager initiativ til et særligt program med henblik på at studere den tredje sektors rolle og forudsætninger.

4.12. Regionsudvalget mener endelig, at Kommissionen og de nationale, regionale og lokale myndigheder bør være med til at skabe gunstige vilkår for den europæiske foreningssektor, så den også fremover kan udvikle sig og skabe nye job.

Bruxelles, den 13. marts 1998.

Manfred DAMMEYER

Formand for Regionsudvalget

() KOM(97) 241 endelig udg.

() EFT C 116 af 14.4.1997. s. 65.