Tredjelandsstatsborgere, der er rejst tilbage til et tredjeland efter at være blevet beordret til at rejse ud – årlige data (afrundede) [migr_eirtn]

Pr. 30. april 2018 vil det samlede antal "udpegede" grænsevagter, der var til rådighed for udsendelser fra udrykningsstyrken, være på 1 482, svarende til 99 % af styrken; to medlemsstater mangler endnu at have afsluttet udpegelsen af grænsevagter, og to andre skal supplere antallet af udpegelser.

Der er imidlertid konstateret alvorlige huller i tilsagnene om menneskelige og tekniske ressourcer til de operationelle aktiviteter i 2018. Trods to åbne indkaldelser af supplerende udstyr risikerer de betydelige mangler i alvorlig grad at begrænse gennemførelsen af de aktiviteter, der er planlagt for perioden maj-december 2018 ved land-, sø- og luftgrænser.

Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning fortsætter med at støtte medlemsstaterne i frontlinjen med udsendelser til Grækenland, Italien, Bulgarien og Spanien samt til de vestlige Balkanlande af over 1 350 medlemmer af de europæiske grænse- og kystvagthold. Kortet viser situationen i ugen 14.-18. maj 2018.

I erklæringen fra EU og Tyrkiet fra marts 2016 hedder det, at "når disse ressourcer næsten er udnyttet fuldt ud", vil EU "mobilisere yderligere finansiering …. på yderligere 3 mia. EUR frem til udgangen af 2018". Mobiliseringen af anden tranche på 3 mia. EUR er allerede nu i gang. Det vil være nødvendigt at sikre en hurtig gennemførelse for at lukke eventuelle huller i finansieringen under faciliteten, således at de første kontrakter under næste tranche kan undertegnes i løbet af sommeren 2018. Der er ved at blive udarbejdet en ajourført behovsvurdering, som forventes klar inden juni 2018.

Et direkte tilskud til det tyrkiske uddannelsesministerium betyder, at 312 151 børn har fået undervisning i tyrkisk af 5 486 sprogundervisere, som det har været muligt at ansætte med hjælp fra faciliteten. Man er begyndt at uddele undervisningsmaterialer og -bøger til 500 000 elever og er gået i gang med opførelsen af 175 skoler.

Et direkte tilskud til det tyrkiske sundhedsministerium betyder, at der er taget 12 sundhedscentre for migranter i brug, som er med til at forbedre de primære sundhedsydelser. Der er ansat 813 medarbejdere i disse centre og i de 86 andre centre, der allerede var etableret. Der er gennemført 763 963 konsultationer vedrørende primær sundhedspleje for flygtninge, og 217 511 syriske flygtningebørn har fået alle almindelige vaccinationer. Derudover har man påbegyndt gennemførelsen af to projekter om opførelse af to hospitaler i Kilis og Hatay, der vil have en kapacitet på henholdsvis 300 og 250 sengepladser.

Det sociale krisesikkerhedsnet og ordningen for betingede kontantoverførsler til uddannelse suppleres nu af andre projekter, hvor der fokuseres på sundhed, herunder specialiserede tjenester, uformel uddannelse og beskyttelse. Andre projekter fokuserer på at informere om og fremme informationen om og adgangen til offentlige tjenester. I alt er der vedtaget 45 humanitære projekter under faciliteten.

Inden for rammerne af det sociale krisesikkerhedsnet er der ydet støtte til næsten 1,3 millioner flygtninge i form af månedlige kontantoverførsler. De betingede kontantoverførsler til uddannelse kommer nu så mange familier til gavn, at over 290 000 flygtningebørn regelmæssigt går i skole.

Fra et operationelt synspunkt var der ved udgangen af 2017 indgået forpligtelser og operationelle kontrakter for den fulde beløbsramme under faciliteten – 3 mia. EUR – gennem 72 projekter. Alle disse kontrakter er ved at blive gennemført. Siden den sidste rapport i marts 2018 er udbetalingerne steget fra 1,85 mia. EUR til over 1,93 mia. EUR eller 64 % af de samlede bevillinger. Saldoen skal udbetales under gennemførelsen af projekterne under faciliteten og være helt udbetalt senest inden udgangen af 2021. Der findes nærmere oplysninger online i den ajourførte tabel over projekter. De igangværende aktiviteter har allerede haft betydelige virkninger i marken.

EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 16.5.2018 COM(2018) 301 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN Statusrapport om gennemførelsen af den europæiske dagsorden for migration



1.INDLEDNING Denne rapport giver et overblik over fremskridt og udvikling på alle indsatsområder i den europæiske dagsorden for migration siden Kommissionens seneste rapport fra marts 2018. Der gøres også status over de fremskridt, der er gjort i relation til Kommissionens køreplan, der blev fremlagt på mødet mellem EU's ledere i december 2017. Dette illustrerer, hvor omfattende arbejdet er, og at det er nødvendigt at fastholde momentum i EU's indsats på alle områder. Der indkredses desuden en række konkrete vigtige foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at EU's indsats fortsat er effektiv. Der er bl.a. tale om behovet for, at medlemsstaterne og EU i fællesskab foretager yderligere finansielle investeringer til støtte for EU's indsats vedrørende den eksterne dimension af migration. I denne rapport tydeliggøres behovet for, at der fortsat gøres en indsats for at løfte udfordringerne i forbindelse med migration, og det kortlægges, hvordan den nuværende indsats er utilstrækkelig, og at der er behov for en yderligere indsats. Som påpeget i tidligere rapporter bekræfter den nuværende situation, at årsagerne til migrationspresset på Europa er strukturelle. Det er lidet sandsynligt, at antallet af langvarige konflikter som den i Syrien mindskes. Klimaforandringerne skaber nye forhold, som får mennesker til at flytte. Befolkningsudviklingen tyder på, at den langsigtede tendens går i retning af voksende befolkninger i EU's nabolande. Det gør det så meget desto vigtigere, at EU sørger for at råde over de redskaber, der gør, at EU er på højde med situationen. 2.SITUATIONEN LANGS DE VIGTIGSTE MIGRATIONSRUTER I de første måneder af 2018 har der været et stigende pres på bestemte ruter og visse pludselige og undertiden kraftig stigninger i tilstrømningen på specifikke steder. Presset er fortsat højt, men den nedadgående tendens i 2017 fortsatte i det centrale Middelhav i de første tre måneder af 2018. Erfaringerne viser, at der under de bedre vejrforhold om sommeren er større sandsynlighed for, at der sker pludselige stigninger i antallet af migranter, og at det er nødvendigt at være særlig opmærksom på de ruter, hvor mønstret de senere år har varieret. Erfaringerne viser også, at der sker, at strømmene skifter fra en rute til en anden, og at der generelt er behov for agtpågivenhed og koordinering. Irregulære passager af grænserne på de vigtigste migrationsruter — 2014-2017 Den østlige Middelhavsrute På den østlige Middelhavsrute er antallet af migranter efter spidsbelastningsperioden i sommeren 2017 igen steget betydeligt siden marts 2018 – selv om de samlede bevægelser fortsat er begrænsede sammenlignet med perioden før erklæringen fra EU og Tyrkiet i marts 2016. I de første 18 uger frem til 6. maj blev der registreret 9 349 migranter til de græske øer sammenlignet med 5 582 i samme periode i 2017. De tre dominerende nationaliteter er stadig de samme som i 2017, idet syrerne hidtil i 2018 har udgjort 41 %, irakerne 23 % og afghanerne 11 %. Hvad angår migranter, der ankommer fra søsiden, var Lesbos den ø, hvortil der ankom flest (58 % af alle migranter fra søsiden) fulgt af Samos. Frem til 6. maj 2018 blev der registreret 19 omkomne og savnede personer i Det Ægæiske Hav, så den faldende tendens fra 2017 fortsætter. Der er på det seneste kun registreret få grænsepassager fra Tyrkiet til Italien, Cypern, Bulgarien og Rumænien, mens der har været en betydelig stigning i antallet af irregulære grænsepassager fra Tyrkiet til Grækenland via landgrænsen. Den stigende tendens i det øgede pres fra irregulære migranter ved denne grænse opstod allerede i de sidste måneder af 2017 og har varet ved. I de første måneder af 2018 var antallet af ulovlige grænsepassager mere end ni gange så højt som i samme periode i 2017: pr. 6. maj var der registreret 6 108 ulovlige grænsepassager. I begyndelsen drejede det sig overvejende om tyrkiske statsborgere (tæt på 50 %), men siden marts 2018 har det været syrere (48 %) fulgt af tyrkere (18 %) og irakere (15 %), der har domineret. I 2017 udgjorde tyrkiske statsborgere ved denne grænseovergang 39,6 %. Vestbalkanruten Den fælles indsats for at dæmme op for den irregulære transit via Vestbalkanruten har sat fokus på mulige alternative ruter. I første kvartal af 2018 er der meldt om øgede bevægelser via Albanien, Montenegro og Bosnien-Hercegovina mod den kroatiske grænse og videre til Slovenien. Derudover er det blevet fastslået, at migranter, der befinder sig i Serbien, har taget denne rute for at undgå den øgede kontrol ved Serbiens grænser til Kroatien, Ungarn og Rumænien. I årets første kvartal har Bosnien-Hercegovina meldt, at man har opdaget 533 ulovlige grænsepassager ind i landet. Der har hovedsageligt været tale om syrere, libyere, pakistanere og afghanere. Også irakiske statsborgere har fortsat forsøgt at komme ulovligt ind i EU, men deres antal har stabiliseret sig. Siden ophævelse af visumrestriktionerne i september 2017 har Serbien meddelt, at man har registreret mere end 11 305 iranske statsborgere, der er indrejst, og 9 052, der er udrejst. Færre end 30 af dem har indgivet en asylansøgning. Ifølge visse kilder forsøger iranerne at komme til Central- og Vesteuropa via Grækenland ved hjælpe af forfalskede dokumenter. Indførelsen af direkte fly fra Teheran til Beograd i marts 2018 kan øge behovet for at holde øje med udviklingen på dette område. Den centrale Middelhavsrute Frem til 6. maj 2018 er der ankommet 9 567 migranter, ca. 77 % færre end i samme periode i 2017. Der er dog sket en kraftig stigning de senere uger, idet der ankom 2 072 migranter i de sidste to uger af april og den første uge af maj. Der er også sket en bemærkelsesværdig ændring i, hvor migranterne på denne rute først og fremmest kommer fra i forhold til 2017. I 2018 kom de fleste migranter fra Tunesien (20 %), Eritrea (19 %) og Nigeria (7 %), mens de i 2017 først og fremmest kom fra Nigeria, Guinea og Elfenbenskysten. Mange af de både, der sejler mod Italien, udgår fra Tunesien. De udgjorde frem til 26. april 2018 22 % af alle afrejser (langt de fleste migranter fra Tunesien er tunesiske statsborgere). Tendensen mod færre dødsfald blandt migranterne på denne rute er fortsat. Frem til 6. maj i år er der registreret 358 omkomne og savnede personer til søs. Som led i EU's operationer til støtte for den italienske kystvagt er næsten 290 000 migranter blevet reddet siden 1. februar 2016. Takket været EU's indsats er den libyske kystvagts kapacitet til at redde migranter i libyske territorialfarvande også blevet forbedret, og Den Internationale Organisation for Migration skønner, at de libyske myndigheder har reddet 4 964 migranter i de første fire måneder af 2018. I første kvartal af 2018 reddede Den Internationale Organisation for Migration 2 963 migranter i ørkenen i Niger.

Den vestlige Middelhavsrute/Atlanterhavsruten Tendensen med hensyn til migranter, der ankommer via den vestlige Middelhavsrute/Atlanterhavsruten, er fortsat stigende, hvilket også afspejles i antallet af omkomne og savnede personer (der er registreret 217 frem til 6. maj 2018). Det samlede antal migranter, der ankom til Spanien (via den vestlige Middelhavsrute, Atlanterhavsruten samt Ceuta og Melilla) frem til 29. april 2018 er på 6 623, hvilket er 22 % flere end i samme periode i 2017 (5 429). Der var i 2018 først og fremmest tale om marokkanere (17 %), guineanere (14 %), malesere (10 %), ivorianere (7 %) og gambianere (6 %). Asyl Selv om der ankommer færre migranter end i 2015, hvor det toppede, udgør endnu ikke behandlede asylansøgninger stadig en betydelig sagsbyrde, hvilket sætter de nationale asylsystemer under pres. EU yder fortsat støtte til medlemsstaterne for at klare denne situation. I 2017 var antallet af asylansøgninger, der blev indgivet i EU (685 000, herunder 160 000 indgivet af børn), 43 % lavere end i 2016.Frem til 29. april 2018 er der blevet indgivet 186 522 ansøgninger om international beskyttelse i EU-medlemsstaterne, herunder 5 257 fra uledsagede mindreårige. Antallet af asylansøgninger i EU fra 2008 indtil første kvartal af 2018 En stor del af det samlede antal asylansøgninger er indgivet i blot nogle få medlemsstater. I 2015 modtog de tre medlemsstater, der har modtaget flest asylansøgninger, 62 % af det samlede antal asylansøgninger i EU (sammenlignet med 76 % i 2016 og 64 % i 2017). Hovedparten af asylansøgerne i EU kommer nu fra andre lande end i 2015.Syrien, Afghanistan og Irak har siden 2015 fortsat været blandt de fem vigtigste lande, mens Kosovo og Albanien i 2016 blev overhalet af Pakistan og Afghanistan. Ud fra antallet af asylansøgninger ligger syrerne i toppen. Den gennemsnitlige anerkendelsesprocent for syrere har været stabil, fra 97 % i 2015 til 94 % i 2017. I 2017 var den samlede anerkendelsesprocent for afgørelser i første instans i EU på 46 % (sammenlignet med 61 % i 2016 og 52 % i 2015). Ud over syrerne er anerkendelsesprocenten for både eritreere (92 %) og somaliere (69 %) høj. Der har været tendens til, at den laveste anerkendelsesprocent var for statsborgere fra Vestbalkan. Beskyttelse af migrantbørn Ifølge FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) ankom der i 2017 32 963 børn til Grækenland, Italien, Spanien og Bulgarien, hvoraf 60 % var uledsagede eller blevet adskilt fra deres familier. Det samlede antal børn, der ankom i 2017, er faldet med 67 % i forhold til 2016, men alligevel er andelen af børn, der ankommer uledsaget eller er blevet adskilt fra deres familie, steget fra 34 % i 2016 til 60 % i 2017. Det er nødvendigt, medlemsstaterne fremskynder gennemførelsen af meddelelsen om beskyttelse af migrantbørn, navnlig med hensyn til at forbedre modtagelsesforholdene og sikre en bedre adgang til tjenester, at forhindre, at børn forsvinder, og at mindske forsinkelserne i procedurerne vedrørende børn, navnlig når der er tale om familiesammenføringer, og generelt at forbedre gennemførelsen af princippet om, at barnets tarv skal varetages i forbindelse med alle afgørelser, der vedrører børn. Kommissionen informerede om de fremskridt, der var blevet gjort med hensyn til gennemførelsen af meddelelsen og de udfordringer, der ligger forude, på plenarmødet i Europa-Parlamentet den 2. maj 2018. 3.EU-STØTTE TIL MIGRATIONSSTYRING EU har i forbindelse med flygtninge- og migrationskrisen ydet konstant og omfattende støtte. Den har været mest effektiv jo flere aktører, der har været involveret. EU's og dets agenturers direkte støtte og finansielle bistand har været mest effektive, når de er blevet kombineret med medlemsstaternes ekspertise og ressourcer på stedet. Kommissionens forslag til revision af lovgivningen om forbindelsesofficerer på immigrationsområdet vil også være med til at intensivere den nødvendige koordinering og forbedre effektiviteten af EU's samlede indsats. Nedenstående tiltag viser, hvor vigtigt det er, at støtteintensiteten opretholdes, og at koordineringen optrappes yderligere. Kommissionen er på nuværende tidspunkt også ved at vedtage et forslag til revision af de retlige rammer for visuminformationssystemet. Det vil forbedre sikkerheden ved grænserne og internt i EU, idet kontrollen i forbindelse med visumbehandlingen øges ved hjælp af interoperabilitet og ved at lukke de resterende informationshuller. Kommissionen har fortsat fokus på udfordringerne i forbindelse irregulær migration i visumfrie lande og træffer om nødvendigt proaktive foranstaltninger. Den østlige Middelhavsrute – Støtte til Grækenland og Bulgarien Et af de vigtigste elementer i forbindelse md EU's støtte til Grækenland er stadig hotspottilgangen. Støtten til at øge modtagelseskapaciteten fortsætter. Den samlede modtagelseskapacitet er blevet øget en smule (fra 6 292 til 6 338 pladser) takket være de supplerende pladser, der er oprettet i hotspottet på Kos. Kapaciteten til at anvende frihedsberøvelse forud for tilbagesendelse er fortsat på 710 pladser. Der sidder over 200 frihedsberøvede i disse centre. Modtagelsesforholdene vækker dog fortsat alvorlig bekymring. Pr. 6. maj var det samlede antal migranter på de fem østlige øer i Det Ægæiske Hav på 16 565, hvilket har betydet en fortsat alvorlig overbelægning. Som følge heraf har myndighederne på Lesbos anvendt telte både inden for og uden for hotspotområdet for at indlogere yderligere migranter, og der er et stort pres på infrastrukturen, lægetjenesterne og affaldshåndteringen. Spændingerne mellem de forskellige migrantgrupper og mellem migranterne og lokalbefolkningen er steget. For at klare nogle af de mest presserende behov på øerne investerer de græske myndigheder 3 mio. EUR i affaldshåndtering og vandforvaltning samt på at fremme EU-finansierede projekter med henblik på at forbedre infrastrukturen (15 mio. EUR) og leveringen af tjenesteydelser og andre fornødenheder end fødevarer (63 mio. EUR). Det er især et problem at skaffe indlogering til uledsagede mindreårige, både på øerne og fastlandet. Mere end 2 000 mindreårige (herunder uledsagede børn) står nu på venteliste for at blive indlogeret, herunder mindreårige, der befinder sig på hotspottene, eller mindreårige, der er taget i varetægt. Der er ved at blive gennemført en indkaldelse af forslag, hvor der er indkommet tilbud om 1 785 indkvarteringspladser. De græske myndigheder har indgået en række aftaler, men det er nødvendigt, at alle parter gør en yderligere indsats, herunder de lokale myndigheder og NGO'er, for at oprette et bæredygtigt nationalt system. Dette vil blive suppleret af ny lovgivning om familiepleje, som også vil omfatte uledsagede mindreårige, der er migranter, og som på nuværende tidspunkt behandles i det græske parlament. Der er blevet rekrutteret, uddannet og udsendt medarbejdere, der skal beskytte børn i hotspottene. I lyset af disse behov som følge af det større pres, efter at der er ankommet migranter til landgrænsen, er de græske myndigheder nu ved at udarbejde en beredskabsplan for at klare den sandsynlige risiko for, at der ankommer endnu flere migranter, når vi nærmer os sommeren. Denne plan skal danne grundlag for udviklingen af en samlet strategi for et bæredygtigt nationalt modtagelsessystem baseret på de nuværende og forventede migrantstrømme, antallet af personer, som potentielt er berettigede til international beskyttelse. en hurtigere behandling af asylansøgninger og flere tilbagesendelser. EU yder fortsat betydelig finansiel støtte til Grækenland, så landet kan klare de migrationsrelaterede udfordringer. Via finansieringsplanen for 2018, som er ved at blive gennemført, vil der blive ydet 561 mio. EUR til de nationale programmer. Desuden samarbejdes der via nødhjælpsinstrumentet med partnerorganisationer på humanitærområdet om at hjælpe flygtninge til at få et mere sikkert og normalt liv og i højere grad blive integreret i den lokale økonomi og samfundet. Der stilles således på nuværende tidspunkt 24 500 lejede indkvarteringsplacer til rådighed, og der ydes månedlig kontanthjælp, således at flygtningene kan få dækket deres grundlæggende behov, og der skabes et grundlæggende socialt sikkerhedsnet for asylansøgere og flygtninge i Grækenland, samtidig md at den lokale økonomi støttes. Næsten 45 000 personer nyder i øjeblikket godt af denne ordning.

EU-agenturerne har fortsat deres vigtige arbejde med at støtte de græske myndigheder. Pr. 30. april var der i alt udsendt 63 nationale eksperter, understøttet af 27 midlertidigt ansatte og 85 tolke, fra Det Europæiske Asylstøttekontor i Grækenland. Pr. 7. maj var i alt 13 gæstemedarbejdere fra Europol og to almindelige medarbejdere udsendt til fem områder i Grækenland, hvor de udførte sekundær sikkerhedskontrol. Europols arbejde vil også blive udviklet gennem en handlingsplan med henblik på at efterkomme henstillingerne i en nylig evaluering. Pr. 14 maj, havde Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning udsendt i alt 573 medarbejdere. Denne støtte er fortsat utilstrækkelig, og usikkerheden med hensyn til, om medlemsstaterne vil erstatte de roterende medarbejdere, skaber ustabilitet på lang sigt, hvad angår den bistand, EU er i stand til at yde. Det øgede pres på landgrænsen mellem Grækenland og Tyrkiet har vist, at der er behov for yderligere støtte ved grænsen. Ud over det eksisterende samarbejde mellem Tyrkiet og Grækenland står Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning klar til at indsætte flere medarbejdere og optrappe de fælles operationer. Det vil selvfølgelig kræve et yderligere engagement fra medlemsstaternes side. Det store støtteprogram for Bulgarien fortsætter, idet der stilles yderligere 13 mio. EUR til rådighed i 2018 ud over de 97,2 mio. EUR i de nationale programmer og de 172 mio. EUR, der er ydet i krisebistand siden begyndelsen af 2015. Udnyttelsen af nogle af tilskuddene som led i krisebistanden med henblik på at stille omfattende udstyr til grænsekontrol til rådighed er sket langsomt som følge af forsinkelserne i udbudsproceduren, men midlerne under de nationale programmer anvendes hastigt. Også i Bulgarien er der fortsat mangler, hvad angår udsendelsen af medarbejdere fra Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning: det nuværende antal eksperter er på 130, hvilket er 57 under det konstaterede behov. Erklæringen fra EU og Tyrkiet Erklæringen fra EU og Tyrkiet er stadig yderst vigtig for at mindske antallet af irregulære og farlige grænsepassager til de græske øer, for at redde liv til søs og for at fremme genbosætningen af syrere, der har behov for international beskyttelse. Hvorvidt den bliver ved med at fungere, afhænger af alle involverede parters engagement og fortsatte indsats. Det er vigtigt, at Tyrkiet fortsætter sine intensive retshåndhævelsesbestræbelser med henblik på at optrævle smuglernetværk og bringe de irregulære indrejser til Grækenland til ophør, både til fastlandet og til øerne, og at landet fortsætter med at samarbejde om tilbagesendelse og tilbagetagelse fra Grækenland, enten ved brug af erklæringen fra EU og Tyrkiet eller ved brug af den græsk-tyrkiske bilaterale protokol. Tyrkiet har gjort en enestående indsats for at give husly og støtte til mere end 3,5 millioner registrerede syriske flygtninge, og EU har vist sin vilje til at støtte Tyrkiet i forbindelse med denne udfordring. Via faciliteten for flygtninge i Tyrkiet bliver der i tæt samarbejde med de tyrkiske myndigheder fortsat ydet støtte til dækning af flygtningenes og værtsamfundenes behov i Tyrkiet. Det har vist sig at være en af EU's hurtigste og mest effektive støttemekanismer. Der via denne indtil nu blevet udbetalt op mod 1,9 mia. EUR. Over 1,3 millioner flygtninge har via faciliteten fået hjælp i form af månedlige kontantoverførsler, og der er ydet støtte til uddannelse og sundhedspleje for hundredtusindvis af mennesker. Mobiliseringen af anden tranche på 3 mia. EUR er allerede nu i gang. En hurtig gennemførelse vil sikre en problemfri opfølgning på de vellykkede interventioner via faciliteten, der blev finansieret under første tranche, navnlig de supplerende midler til støtte for uddannelsesforanstaltninger, som skal være på plads inden begyndelsen af det nye skoleår. Den langsommelige behandling af asylansøgninger i Grækenland fortsætter med at bremse tilbagesendelserne til Tyrkiet inden for rammerne af erklæringen. Risikoen for, at antallet af migranter stiger i løbet af sommeren, gør det så meget desto mere vigtigt, at de græske myndigheder hurtigt tager fat på problemet. EU fortsætter med at støtte de græske asylmyndigheder og klageudvalg. Parallelt hermed blev den generelle geografiske begrænsning, der fandt anvendelse på asylansøgere på de ægæiske øer, annulleret ved en afgørelse truffet af det græske statsråd i april. Statsrådet konkluderede, at begrænsningen rent juridisk ikke kunne begrundes, og anerkendte, at begrænsningen udgør en betydelig byrde for øerne. De græske myndigheder reagerede straks på afgørelsen, og de græske asylmyndigheder traf en ny afgørelse, som ifølge de græske myndigheder imødekommer statsrådets betænkeligheder. Grækenland har fremsat forslag til ny lovgivning, som skal fuldføre gennemførelsen af direktivet om modtagelsesforhold for derved at sikre et stærkere retsgrundlag for den nye afgørelse. Den nye lov er ved at blive færdiggjort med henblik på vedtagelse i det græske parlament. Indtil Tyrkiet har sikret en effektiv gennemførelse af bestemmelsen om tredjelandsstatsborgere i tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Tyrkiet, opfordres Tyrkiet og Grækenland til at sikre en effektiv anvendelse af de relevante bestemmelser i den græsk-tyrkiske bilaterale tilbagetagelsesaftale på migranter, der ikke er omfattet af erklæringen fra EU og Tyrkiet. Det har fortsat høj prioritet, at der ydes støtte til Syrien og dets nabolande. EU har siden krisens begyndelse afsat over 1 mia. EUR til Jordan og Libanon til humanitær bistand til de mest sårbare og for at sikre adgang til uddannelse og sundhedspleje og bidrage til flygtningenes og værtssamfundenes underhold. Støtten til Libanon blev også bekræftet på to internationale konferencer på ministerniveau vedrørende sikkerhed og investeringer. På Bruxelles II-konferencen i april 2018 om støtte til Syriens og regionens fremtid, som EU og FN ledede i fællesskab, bekræftede EU sin støtte til at finde en politisk løsning i Syrien og sit tilsagn om at yde et bidrag til dækning af de vigtigste behov i form af 560 mio. EUR i 2018 og at afsætte yderligere 560 mio. EUR i 2019. På konferencen blev der tilvejebragt i alt 6,2 mia. EUR i form af tilskud fra det internationale samfund frem til 2020. Tre fjerdedele heraf kom fra EU og dets medlemsstater. Vestbalkanruten Kommissionen er på nuværende tidspunkt ved at afslutte sine interne procedurer med henblik på undertegnelsen af en aftale med Albanien, som allerede blev paraferet i februar 2018, og som vil gøre det muligt for Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning at yde bistand på området forvaltning af den ydre grænse og hurtigt at udsende operationelle hold til Albaniens område, hvis migrantstrømmene pludselig skulle skifte rute. Den 30. april blev der opnået enighed på teknisk plan om en lignende ordning med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Der pågår i øjeblikket forhandlinger med Serbien, og Kommissionen har foreslået at indlede forhandlinger om sådanne aftaler med Montenegro og Bosnien-Hercegovina. Det Europæiske Center for Migrantsmugling under Europol yder fortsat støtte til det operationelle samarbejde for at dæmme op for menneskesmuglingen via Vestbalkanruten. I første kvartal af 2018 afholdt Europol 11 operationelle møder med fokus på landene på Vestbalkan og ydede støtte i 28 prioriterede sager. Der blev også gennemført 7 fælles aktionsdage, som førte til anholdelsen af smuglere i landene på Vestbalkan. Europol fortsætter med at holde øje med den stigende tendens med at smugle migranter i varevogne og større køretøjer. Landene i regionen har styrket deres grænsekontrol og overvågningskapacitet ved at overføre patruljer til bestemte grænseafsnit. Parallelt hermed fortsætter EU med at yde støtte til landene langs Vestbalkanruten ved at fokusere på at forbedre modtagelsesforholdene og -kapaciteten for migranter og flygtninge og opbygge kapacitet til at styrke migrationsstyringssystemerne. De regelmæssige videokonferencer to gange om ugen med deltagelse af Kommissionen, medlemsstaterne, EU-agenturerne og partnere på Vestbalkan fortsætter med henblik på at lette samarbejdet og udvekslingen af oplysninger om migrationssituationen langs Vestbalkanruten. I Kommissionens årlige udvidelsespakke, som blev vedtaget den 17. april 2018, understreges behovet for, at landene øger deres indsats for effektivt at klare udfordringerne i forbindelse med migration. Næste skridt: ·De græske myndigheder bør forbedre vilkårene i hotspotcentrene ved navnlig at tage hånd om sårbare gruppers og uledsagede mindreåriges behov. ·De græske myndigheder bør hurtigt fremskynde gennemførelsen af tilbagesendelser til Tyrkiet inden for rammerne af erklæringen fra EU og Tyrkiet. ·De græske myndigheder bør hurtigt færdiggøre deres beredskabsplan for at klare større migrantstrømme til øerne og via landgrænsen.

·Samarbejdet med Tyrkiet bør styrkes for at forhindre irregulær migration ad de nuværende og nye ruter til lands og til søs i overensstemmelse med erklæringen fra EU og Tyrkiet. ·Samarbejdet mellem Grækenland og Tyrkiet om tilbagesendelse og tilbagetagelse fra Grækenland bør styrkes som led i erklæringen fra EU og Tyrkiet og den græsk-tyrkiske bilaterale protokol. ·Medlemsstaterne bør sikre den nødvendige ekspertbistand til EU-agenturernes arbejde i Grækenland og Bulgarien. ·Der bør hurtigt indgås aftaler mellem Den Europæiske Union og dens partnere på det vestlige Balkan om den operationelle støtte, som Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning yder. Den centrale Middelhavsrute - Støtte til Italien EU yder fortsat støtte til Italien til gennemførelsen af hotspottilgangen. Aktiviteterne i hotspottet i Taranto er midlertidigt blevet suspenderet for at gøre det muligt at foretage vedligeholdelsesarbejder, og også aktiviteterne i hotspottet på Lampedusa er begrænset som følge af ombygningsarbejder. Parallelt hermed har de italienske myndigheder bekræftet deres tilsagn om at åbne yderligere tre hotspot i Calabrien og på Sicilien senere i år. Der er ved at blive foretaget en revidering af standarddriftsprocedurerne for hotspot. EU-agenturerne er ved at træffe foranstaltninger for at tilpasse antallet af medarbejdere og målsætningerne for deres aktiviteter i Italien til de nuværende behov. Pr. 30. april havde Det Europæiske Asylstøttekontor udsendt 38 nationale eksperter til Italien, som blev støttet af 54 midlertidigt ansatte og 98 kulturmæglere. 428 eksperter fra den europæiske grænse- og kystvagt støtter arbejdet med de nyankommne migranter. Pr. 7. maj 2018 var i alt 15 gæstemedarbejdere fra Europol og tre almindelige medarbejdere udsendt til fem områder i Italien, hvor de foretog sekundær sikkerhedskontrol. Italien har øget sin kapacitet til frihedsberøvelse, idet centret for frihedsberøvelse i Potenza er nået op på fuld kapacitet på 96 pladser. EU fortsætter med at yde betydelig finansiel bistand til Italien. De italienske myndigheder har indledt gennemførelsen af foranstaltningerne under den finansieringsramme, der blev fastsat for Italien i november (til lægehjælp, interkulturel mægling, udstyr til screening af migranter i hotspottene og overvågning af søgrænser og eftersøgning og redning til søs). Som opfølgning på brevet fra premierminister Paolo Gentiloni den 25. juli 2017 har Kommissionen og det italienske indenrigsministerium fortsat drøftelserne for at udpege de foranstaltninger, der skal finansieres via krisebistanden med henblik på at støtte integrationen på lokalt plan, beskytte ofre for menneskehandel og forbedre effektiviteten af asyl- og tilbagesendelsesprocedurerne. Krisebistanden til Italien supplerer de over 654 mio. EUR, EU har ydet i støtte til Italiens nationale programmer. Den fælles operation Themis fortsætter. Herigennem ydes der støtte til Italien til at dæmme op for den irregulære migration på tværs af det centrale Middelhav, redde menneskeliv til søs og forebygge og opdage grænseoverskridende kriminalitet. Operationens indsatsområde dækker nu Adriaterhavet, og retshåndhævelsesdelen, navnlig hvad angår bekæmpelsen af terrorisme og udenlandske krigere, er blevet styrket. På nuværende tidspunkt støtter Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning, som 27 medlemsstater yder deres bidrag til, Italien med 428 grænsevagter og besætningsmedlemmer, to luftfartøjer, en helikopter, to offshorepatruljefartøjer, syv kystpatruljefartøjer, fire kystpatruljebåde og 14 mobile kontorer. Næste skridt: ·Italien bør åbne yderligere tre hotspot som planlagt. ·Italien bør øge sin kapacitet til frihedsberøvelse yderligere. ·Den nye fase af krisefinansieringen bør afsluttes med de italienske myndigheder. ·Medlemsstaterne bør optrappe deres bidrag til EU-agenturerne (antallet af medarbejdere og operationel støtte) i Italien i overensstemmelse med behovene. ·Italien bør fortsætte gennemførelsen af alle foranstaltningerne i handlingsplanen af 4. juli 2017.

- Libyen, regionen og landene langs ruten EU fortsætter sit arbejde med at forbedre de forfærdelige forhold, mange migranter og flygtninge i Libyen oplever, og bekæmpe smugling af migranter. Via EU-finansierede programmer arbejdes der for at dække migranters og flygtninges umiddelbare behov, hjælpe migranter med at vende hjem eller finde en sikker adgangsvej til Europa for dem, der har behov for beskyttelse, via genbosætning og sikre en stabilisering af samfundene på lang sigt. Hidtil har Den Internationale Organisation for Migration med støtte fra EU forsynet næsten 41 000 migranter med tæpper, madrasser og hygiejnesæt ved ilandsætningsstederne, i centre for frihedsberøvelse og i værtsamfundene i Libyen. Der er blevet ydet lægehjælp til mere end 14 500 sårbare migranter. Over 950 migranter har også fået bistand inden for rammerne af ressource- og reaktionsmekanismen for migranter i det sydlige Libyen. Også FN's Børnefond (UNICEF) har ydet målrettet hjælp ved at uddele vintertøj til migranter i centrene for frihedsberøvelse og stille andre livsnødvendige artikler til rådighed med henblik på sikre de berørte et anstændigt liv, herunder rekreative og undervisningsmæssige aktiviteter. Der er også ved at blive gjort en fælles indsats for at få børn væk fra centrene for frihedsberøvelse og over i alternative centre . Inden for rammerne af FN's udviklingsprogram er der desuden blevet taget et iværksætterinitiativ ("Entrepreneurship Campus") for at hjælpe unge iværksættere. EU støtter fortsat libyske kommuner på tværs af landet med at genopbygge vigtig infrastruktur, der skal give både lokalbefolkningen og migranter adgang til basale tjenester. Der er drøftelser i gang mellem EU og gennemførelsespartnerne (Italian Cooperation, FN's udviklingsprogram og FN's Børnefond UNICEF), om at iværksætte et nyt program til 50 mio. EUR til støtte for kommunerne, som blev vedtaget i marts 2018. Det vil øge libyske kommuners kapacitet til at levere en række basale tjenester såsom sundhedspleje, uddannelse, sanitet og vandforsyning. Den 4. maj var 1 006 flygtninge og asylansøgere kommet ud af centrene for frihedsberøvelse efter interventioner i 2018 fra FN's Højkommissariat for Flygtninge, (UNHCR). Det er en stigning i forhold til det samlede antal personer på 1 428, der kom ud i 2017. UNHCR har i 2018 hidtil foretaget 486 tilsynsbesøg i centre for frihedsberøvelse. EU's støtte har også gjort det muligt for UNHCR at gennemføre 15 216 lægekonsultationer for flygtninge og asylansøgere, samtidig med at man har arbejdet for at få dem ud af centrene for frihedsberøvelse. EU har arbejdet tæt sammen med medlemsstaterne og FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) for at sikre, at så mange sårbare personer med behov for international beskyttelse som muligt er blevet evakueret fra Libyen til Niger og derefter hurtigt genbosat. Efter en midlertidig suspendering af evakueringerne i begyndelsen af marts på grund at den nigerske regerings betænkeligheder over, at antallet af personer, der rejste videre til andre lande, ikke holdt trit med antallet af personer, der ankom til Niger, satte FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) den 10. maj igen nødtransitmekanismen i kraft og evakuerede 132 sårbare flygtninge og asylansøgere med fly. Ud af de 1 152 personer, der blev evakueret fra Libyen til Niger, har FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) pr. 13. maj anmodet om genbosætning af 475 personer og ud af disse har de 108 allerede forladt Niger. Yderligere 71 af blevet accepteret af genbosætningslandene og venter på at udrejse. Det betyder, at genbosætningslandene allerede har genbosat ca. 38 % af alle de migranter, for hvilke der er blevet anmodet om genbosætning. Selv om der stadig er behov for yderligere tilsagn om genbosætning fra Niger, er antallet af tilsagn om genbosætning fra Niger ikke den begrænsende faktor, da der er afgivet 2 681 tilsagn. Det er vigtigt, at der hurtigere tages hensyn til anvisningerne fra FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR), således at tilsagnene kan blive en realitet, og migranter, der er blevet evakueret fra Libyen, kan genbosættes snarest muligt i genbosætningsmedlemsstaterne. EU støtter fuldt ud denne indsats og vil supplerede den eksisterende finansielle støtte til FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) med 20 mio. EUR. De medlemsstater, der endnu ikke har forbeholdt en del af deres tilsagn om genbosætning af personer fra Niger, opfordres til at gøre det, og de, der allerede har genbosat migranter, bør fortsat sikre, at overførslen sker hurtigt efter anvisningen. UNHCR opfordres til at lade dets anvisninger om genbosætning fra Niger hovedsageligt vedrøre personer, der er blevet evakueret fra Libyen. Efter den trilaterale mission på højt niveau (Den Afrikanske Union-EU-FN) til Tripoli i februar har Kommissionen indledt drøftelser med de libyske myndigheder for at sikre, at tilsagnene efterkommes. De drejer sig bl.a. om betydningen af at lette humanitære evakueringsoperationer ved at ophæve udrejsevisumpligten, at gøre det muligt for FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) fuldt ud at opfylde sit mandat og være uafhængig af de begrænsninger, der er indført med hensyn til nationaliteter, at forbedre adgangen til og betingelserne for migranter og flygtninge i centre for frihedsberøvelse, at bevæge sig hen imod lukningen af centrene for frihedsberøvelse i deres nuværende form og at overveje alternativer til at kriminalisere irregulære migranter ved at sikre fuld registrering og sporing af alle migranter, der går i land. EU har fortsat sin indsats for at støtte de to libyske kystvagter. Indtil nu har EUNAVFORMED Operation Sophia uddannet ca. 191 ansatte i den libyske flåde og kystvagt, herunder fem fra patruljebådsbesætninger. Uddannelsen har bestået i en kombination af sø- og kystbaseret træning. 22 libyske medarbejdere er under uddannelse i Grækenland, og endnu et modul er planlagt i Spanien i begyndelsen af juli 2018, som vil have 34 deltagere. I den første overvågningsrapport fra marts blev det påpeget, at det går fremad med kapaciteten og professionalismen, men at det ville sikre en mere effektiv overvågning, hvis der var medarbejdere fra EUNAVFORMED til stede i den libyske flådes og kystvagts operationscenter. Oprettelsen af et sikkert kommunikationsnetværk i Middelhavet med henblik på udveksling af oplysninger om irregulær migration ad søvejen er nu inde i slutfasen, og netværket forventes at kunne tages i brug i anden halvdel af 2018. På ministerrådsmødet (retlige og indre anliggender) i marts 2018 tilsluttede man sig et pilotprojekt, der går ud på at styrke samarbejdet mellem EU-agenturerne og EUNAVFORMED Operation Sophia ved, at man arbejder direkte sammen som en enhed, der beskæftiger sig med oplysninger om kriminalitet, inden for rammerne af Operation Sophia-flagskibet. Enheden bør indlede sit arbejde snarest muligt. EU's bistandsmission vedrørende integreret grænseforvaltning i Libyen arbejder på inden maj 2018 at øge kapaciteten til 17 medarbejdere i Tripoli på enten permanent basis eller rotationsbasis for indgå i et så tæt samarbejde med de libyske myndigheder som muligt, siden man indsatte nogle få medarbejdere i december 2017. - Finansiering EU's Trustfond for Afrika spiller fortsat en afgørende rolle for EU's arbejde. Den 8. maj 2018 var der opnået enighed om 147 programmer til et samlet beløb på ca. 2 593,4 mio. EUR, der er fordelt på tre områder: Sahel/Tchadsøen 1293 mio. EUR (79 programmer), Afrikas Horn 820,3 mio. EUR (50 programmer), Nordafrika 335 mio. EUR (14 programmer). Dette beløb omfatter også 4 tværgående programmer (145,1 mio. EUR). Der er indtil nu indgået 235 kontrakter med aktører for i alt 1 611,2 mio. EUR, og de samlede udbetalinger beløber sig til 650 mio. EUR. På nuværende tidspunkt er der afsat 3,39 mia. EUR til EU's Trustfond for Afrika, herunder mere end 2,98 mia. EUR fra Den Europæiske Udviklingsfond og EU's budget. EU's medlemsstater og andre donorer (Schweiz og Norge) har bidraget med i alt 413,8 mio. EUR, hvoraf 378 mio. EUR indtil videre er blevet betalt. Hoveddonorerne er fortsat Tyskland (157,5 mio. EUR) og Italien (104 mio. EUR). Medlemsstaternes bidrag til Nordafrika-delen af EU's trustfond har været af særlig stor betydning, idet det gjorde det muligt at tage en ny strategi i brug i forbindelse med Libyen. Drøftelserne i Det Europæiske Råd fik medlemsstaterne til at afgive tilsagn om 178,6 mio. EUR, hovedsagelig til at supplere Nordafrika-delen. Til trods herfor vil der sandsynligvis komme til at være en betydelig mangel på midler allerede i 2018. Det blev drøftet på mødet i det strategiske udvalg den 24. april 2018. Foranstaltningerne inden for rammerne af de tre dele, som omfatter vigtige tiltag såsom at fortsætte arbejdet i Libyen og opretholde den fart, hvormed de støttede frivillige tilbagesendelser og evakueringerne sker, skønnes at beløbe sig til ca. 2 mia. EUR. De resterende midler kan dække nogle af prioriteterne, men det er blevet konstateret, at der mangler i alt ca. 1,2 mia. EUR til de tre dele, hvis det nuværende ambitionsniveau skal opretholdes. Hvad angår Nordafrika, vil prioriteterne fortsat være at bidrage til en effektiv migrationsstyring, herunder beskyttelse af sårbare migranter, frivillig tilbagevenden, stabilisering af lokalsamfundene, integreret grænseforvaltning og støtte til arbejdskraftmigration. Aktiviteterne på Afrikas Horn, i Sahelområdet og ved Tchadsøen har direkte indvirkning på effektiviteten af EU's indsats i Nordafrika og er nødvendige for at sikre, at EU's indsats reelt er omfattende. Medlemsstaterne har anerkendt værdien af de planlagte tiltag og er enedes om at prioritere foranstaltninger på følgende områder: tilbagesendelse og reintegration, den samlede flygtningeberedskabsramme, sikre dokumenter og civilregistre, bekæmpelse af menneskehandel, en væsentlig indsats for at stabilisere forholdene i Somalia, Sudan og Sydsudan og støtte til dialoger om migration. Samtidig er bestyrelsen enedes om, at trustfonden bør fortsætte sine aktiviteter efter 2018, og for at det kan ske, er det nødvendigt at supplere dens ressourcer. Under den første søjle i planen for eksterne investeringer, garantifonden under Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling, har i alt 12 finansielle institutioner, der kan komme i betragtning, fremsat forslag til mere end 46 investeringsprogrammer på fem investeringsområder, hvortil der står 1,5 mia. EUR til rådighed fra garantifonden. De indkomne forslag har en samlet værdi på over 3,5 mia. EUR for de fem områder. De første kommissionsafgørelser om godkendelse af programmerne forventes i begyndelsen af sommeren. Som led i investeringsplatformene for Afrika og nabolandene under investeringsplanen er der allerede ved at blive gennemført blandingsoperationer. - Lande langs ruten Samarbejdet med en række partnere i Afrika er blevet intensiveret. Trods politisk uro er samarbejdet med de etiopiske myndigheder om de fem søjler i Vallettaerklæringen fortsat gået uden problemer. Dialogen om migration og samarbejde med Guinea og Gambia går støt fremad. I marts afholdt Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning et vellykket seminar om bedste praksis for tilrettelæggelsen af tilbagesendelsesrelaterede aktiviteter. I Elfenbenskysten blev dialogen om migration genoptaget. Drøftelserne med Nigeria om en migrations- og mobilitetspakke fortsætter. Den omfatter vækst og investeringer, grænseforvaltning og digital identifikation, smugling, menneskehandel samt reintegration og tilbagetagelse. I lighed med det igangværende operationelle samarbejde vil al supplerende støtte til Niger fokusere på foranstaltninger vedrørende nye migrationsruter tæt på Nigers grænse og styrkelse af programmerne for økonomisk omstilling. I marts 2018 var Niger vært for en ministerkonference, der involverede alle hovedaktører, med henblik på at drøfte og fremme samarbejdet om bekæmpelse af menneskesmugling og menneskehandel. Niger, Tchad, Libyen og Sudan indgik også en ny aftale om at indlede et samarbejde om at sikre de fælles grænser og bekæmpe organiseret kriminalitet. Bekæmpelsen af smuglernetværk på Afrikas Horn er også blevet intensiveret, idet EU's trustfond for Afrika har finansieret videreudviklingen af det regionale driftscenter for Khartoumprocessen, der har til formål at styrke fælles efterforskninger mellem landene. Inden for rammerne af programmet for bedre forvaltning af migrationen på Afrikas Horn har mere end 400 embedsmænd modtaget undervisning vedrørende migrationsstyring og grænseforvaltning, og ca. 150 offentlige og ikkeoffentlige aktører har modtaget undervisning vedrørende migranters rettigheder.

Migration var også på dagsordenen for mødet i stabilitetsgruppen EU-Egypten ("Stability Cluster"), der fandt sted i Kairo den 15. marts. Det var en opfølgning på det første møde som led i dialogen mellem EU og Egypten om migration i december 2017. Der blev gjort status over fremskridtene på de forskellige områder af det bilaterale samarbejde mellem EU og Egypten på migrationsområdet. Man drøftede også mulighederne for et øget samarbejde med EU-agenturerne. Den vestlige Middelhavsrute Marokko yder fortsat en stor indsats for at forhindre irregulær migration ved at samarbejde navnlig med Spanien om grænseovervågning. Inden for rammerne af en række tekniske kontrakter er der ved at blive udformet en bistandspakke for at styrke grænseforvaltningskapaciteten og genoptage forhandlingerne om visumlempelses- og tilbagetagelsesaftaler. Kommissionen og Marokko undertegnede i december 2017 et program for budgetstøtte til Marokkos migrationspolitik (35 mio. EUR). Den 2. maj bekræftede deltagerne i den femte ministerkonference i Rabatprocessen, der blev afholdt i Marrakesh, ved hjælp af en i fællesskab vedtaget handlingsplan deres vilje til at fortsætte samarbejdet om at tage fat på de grundlæggende årsager til migration, bekæmpe smugling og øge antallet af tilbagesendelser og tilbagetagelser. Efter at der var sket en stigning på 43 % mellem 2016 og 2017 er antallet af algierske statsborgere, der ankommer på irregulær vis til Europa, faldet i første kvartal af 2018 i forhold til den samme periode i 2017. Algeriet er også fortsat en transitland for irregulære migranter, der forsøger at komme til Marokko og Libyen, og de algeriske myndigheder har rapporteret, at antallet af migranter fra landene syd for Sahara, der kommer til Algeriet, er steget. EU og Algeriet er enedes om at forbedre udvekslingen af oplysninger om ulovlige indrejser, om mulighederne for lovlig mobilitet og om tilbagesendelse, men dette er endnu ikke mundet ud i et konkret samarbejde. Næste skridt: ·FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) og EU's medlemsstater bør fortsætte bestræbelserne på i højere grad at evakuere og genbosætte migranter ved hjælp af nødtransitmekanismen, ved at antallet af anvisninger øges, og genbosætningerne fremskyndes. ·Samarbejdet med den fælles taskforce mellem Den Afrikanske Union, Den Europæiske Union og FN om at hjælpe migranter med at forlade Libyen og samarbejdet med de libyske myndigheder om afskaffelsen af den systematiske frihedsberøvelse af migranter bør forsættes. ·Samarbejdet med Sahellandene om bekæmpelse af smugling af migranter og menneskehandel bør optrappes, jf. den erklæring, der blev vedtaget i Niamey i marts. ·Dialogerne med oprindelseslandene om migration bør fortsat styrkes ved at inddrage alle søjler i Vallettahandlingsplanen. 4.TILBAGESENDELSE OG TILBAGETAGELSE Statistikkerne om tilbagesendelser i 2017 viser, at sammenholdt med 2016 (493 785 afgørelser om tilbagesendelse) er antallet af afgørelser om tilbagesendelse i EU steget med 4 % i 2017 (516 115 afgørelser i 2017). Denne stigning skyldes i vid udstrækning det forhold, at et meget stort antal asylprocedurer (og procedurer for fornyet prøvelse) – herunder mange, der blev indledt i perioden med massiv tilstrømning til EU – er ved at være afsluttet. I mange tilfælde har de ført til negative afgørelser. Der er en konstant stigning i antallet af afgørelser om tilbagesendelse, som de medlemsstater, der var mest berørt af tilstrømningen, navnlig Tyskland og Grækenland, træffer. Stigningen i antallet af afgørelser om tilbagesendelse svarer dog ikke til den tilsvarende stigning i antallet af tilbagesendelser, der rent faktisk er blevet gennemført. Tværtimod viste medlemsstaternes oplysninger til EUROSTAT tydeligt, at antallet af gennemførte tilbagesendelser i 2017 faldt med næsten 20 % fra 226 150 i 2016 til 188 920 i 2017. Dette betyder et betydeligt fald i tilbagesendelsesraten i EU fra 45,8 % i 2016 til 36,6 % i 2017. Denne negative tendens skyldes delvis det forhold, at antallet af migranter fra landene på Vestbalkan, der skal tilbagesendes, er faldet betydeligt. Samarbejdet med disse lande om tilbagetagelse af deres egne statsborgere har været godt de sidste to år godt hjulpet på vej af effektive tilbagetagelsesaftaler med EU. Resultatet er, at et tidligere akkumulerede efterslæb i antallet af tilbagesendelser til disse lande blev afviklet i 2015 og 2016, hvilket til gengæld øgede EU's gennemsnitlige tilbagesendelsesrate. Selv om oplysninger vedrørende landene på Vestbalkan tages ud af de samlede oplysninger om tilbagesendelser i 2017, er der dog stadig sket et fald i tilbagesendelsesraten fra 34,5 % i 2016 til 29,2 % i 2017. Det kan forklares med den forholdsmæssige stigning i antallet af afgørelser om tilbagesendelse af statsborgere fra mindre samarbejdsvillige oprindelseslande for irregulær migration til EU ikke reelt har ført til gennemførelsen af tilbagesendelser. Det understreges tydeligt, at der er behov for, at medlemsstaterne gør en ekstra indsats for at sikre, at afgørelser om tilbagesendelse reelt gennemføres. I den forbindelse udgør arbejdet under partnerskabsrammen et springbræt og den europæiske grænse- og kystvagt et vigtigt redskab til at få gennemført tilbagesendelserne. Det udgør stadig en udfordring for EU at få tredjelande til at samarbejde om tilbagetagelse af egne statsborgere, men i 2017 er der sket betydelige fremskridt, idet der er blevet indgået flere aftaler om de praktiske retningslinjer herfor. Målet om at nå til enighed med tre partnerlande om ordninger for tilbagesendelse og tilbagetagelse, der blev fastsat i Kommissionens køreplan fra december 2017, er nået. Kommissionens forslag til revision af lovgivningen om forbindelsesofficerer på immigrationsområdet vil også være med til at intensivere den nødvendige koordinering på dette område. Kommissionen har som en del af sit forslag om ændring af visumkodeksen foreslået at øge anvendelsen af visumpolitikken som et redskab til at opnå fremskridt i samarbejdet med tredjelande om tilbagesendelse og tilbagetagelse. Der vil blive opstillet skrappere krav i forbindelse med behandlingen af visumansøgninger fra statsborgere fra tredjelande, der ikke samarbejder i tilstrækkelig grad, hvad angår tilbagesendelse og tilbagetagelse. Hvorvidt der sker en betydelig stigning i antallet af tilbagesendelser, afhænger dog først og fremmest af medlemsstaternes engagement i dette samarbejde og den fulde udnyttelse af disse instrumenter. Hidtil har der været betydelige forskellige i den henseende: Nogle medlemsstater anvender de eksisterende instrumenter på en proaktiv og effektiv måde og begynder derfor at se resultater, mens andre endnu ikke har integreret de nye procedurer i deres arbejdsgang og ikke har begyndt gennemførelsen heraf. Kommissionen og Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning tilbyder specifik støtte til medlemsstaterne med henblik på, at de effektivt udnytter disse nye ordninger, f.eks. ved at afholde informationsseminarer med tredjelande om de nye procedurer. Visse specifikke foranstaltninger såsom oprettelsen af elektroniske platforme (Pakistan) eller ajourføringen af de eksisterende (Sri Lanka) eller af procedurerne for kontrol af nationalitet ved brug af elektroniske midler (Bangladesh) forventes at give betydelige resultater på lang sigt. Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning har ydet operationel bistand i forbindelse med et stigende antal tilbagsendelsesoperationer: Frem til udgangen af april 2018 har Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning tilrettelagt eller koordineret 111 operationer sammenlignet med 39 i samme periode i 2016 og 108 i 2017. Det er dog nødvendigt, at medlemsstaterne i højere grad udnytter agenturets nye og udvidede mandat for så vidt angår tilbagesendelse. Medlemsstaterne skal også sikre, at de stigende behov i tilstrækkelig grad modsvares af disponibel kapacitet til at gennemføre tilbagesendelserne, til at sikre, at de personer, der skal tilbagesendes, rent fysisk er til stede, og til at anvende hurtige og effektive tilbagesendelsesprocedurer. Som opfølgning på Kommissionens tilsagn om at skabe klarhed omkring de mulige risici for kriminalisering af dem, der yder ægte humanitær bistand til migranter i nød, tilrettelagde den den 3. maj en første udveksling af synspunkter med de vigtigste NGO'er, der er involveret, og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder for at få en fælles forståelse af den aktuelle situation og udveksle oplysninger om, hvordan det er muligt at komme videre derfra. Mere detaljerede, regelmæssige og rettidige statistikker vedrørende asyl og styret migration, herunder tilbagesendelser og tilbagetagelser, er en forudsætning for at føre kontrol med tilbagesendelserne. Sådanne statistikker vil være med til at give et mere omfattende og regelmæssigt overblik over situationen på asylområdet og for så vidt angår styret migration. På grundlag heraf foreslår Kommissionen som bebudet i statusrapporten fra november 2017, at der tages fat på at lukke de vigtigste huller ved at ændre lovgivningen om statistikker om migration og international beskyttelse. For yderligere at forbedre samarbejdet om tilbagesendelser er det nødvendigt at anvende alle incitamenter og muligheder for indflydelse via EU's indenrigs- og udenrigspolitik.

Næste skridt: ·Medlemsstaterne bør anvende de nyligt fastlagte ordninger vedrørende tilbagesendelse og tilbagetagelse fuldt ud og øge antallet af tilbagetagelsesanmodninger til de berørte lande. ·Medlemsstaterne bør fuldt ud udnytte de muligheder, den europæiske grænse- og kystvagt giver med hensyn til tilbagesendelsesoperationer og beslutte at gøre en målrettet indsats for at sikre, at afgørelserne om tilbagesendelse håndhæves effektivt. ·Europa-Parlamentet og Rådet bør fortsætte deres bestræbelser for at gøre hurtige fremskridt i forhandlingerne om Kommissionens forslag af 14. marts om ændring af visumkodeksen. ·De nye regler med henblik på at sikre bedre statistiske oplysninger om asyl og styret migration, herunder om tilbagesendelser og tilbagetagelser, bør hurtigt gennemføres. 5.BEDRE FORVALTNING AF DE YDRE GRÆNSER Der er konstateret en alvorlig mangel på tilsagn vedrørende de operationelle aktiviteter i 2018. Selv om der blev iværksat to åbne indkaldelser den 19. januar 2018 og den 23. marts 2018, er der ikke sket betydelige forbedringer. Alle de tilsagn, der er afgivet frem til udgangen af april 2018, vil kun dække 49 % af de konstaterede operationelle behov for eksperter og 44 % af de tekniske aktiver til aktiviteter ved landgrænser i perioden maj-juni 2018. For så vidt angår operationer ved søgrænserne er der kun givet tilsagn, der dækker 85 % af behovet for eksperter og kun 51 % af behovet for tekniske aktiver. Der er betydelig risiko for, at disse mangler i alvorlig grad fortsat vil begrænse gennemførelsen af de planlagte aktiviteter frem til december 2018. Den 17. april 2018 afholdt agenturet et møde på højt niveau med medlemsstaterne og Kommissionen for at forbedre den årlige procedure for afgivelse af tilsagn for 2019 ved at sikre større fleksibilitet og gennemsigtighed og ved at fremskynde iværksættelsen af proceduren, således at det er muligt at foretage tilpasninger og træffe andre afbødende foranstaltninger (f.eks. brug af egen teknisk kapacitet). Pr. 30. april 2018 var det samlede antal "udpegede" grænsevagter, der kunne udsendes fra udrykningsstyrken, 1 482, svarende til 99 % af styrken. Kun to medlemsstater har endnu ikke udpeget grænsevagter. Siden den sidste rapport har medlemsstaterne ikke gjort noget for at afhjælpe de alvorlige mangler i udstyrspuljen til hurtig udrykning. Den 2. maj 2018 vedtog Kommissionen sit forslag til den flerårige finansielle ramme for 2021-2027. Heri er der afsat betydelige ressourcer til støtte for den fremtidige udvikling af den europæiske grænse- og kystvagt, bl.a. oprettelsen af et stående korps på 10 000 grænsevagter, der skal stå til rådighed for Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning, således at det effektivt kan støtte sikringen af EU's ydre grænser. De næste skridt: ·Medlemsstaterne bør hurtigt og fuldt ud følge op på de henstillinger, der blev rettet til dem i forbindelse med sårbarhedsvurderingerne i 2017. ·Medlemsstaterne bør snarest afhjælpe problemet med manglende tilsagn om medarbejdere og udstyr til de operationelle aktiviteter, som Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning har planlagt i 2018 ved EU's ydre grænser. ·Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning bør i løbet af de kommende måneder udarbejde en teknisk og operationel strategi for europæisk integreret grænseforvaltning, og medlemsstaterne bør sikre, at de tilsvarende nationale strategier ligger klar. 6.OMFORDELING, GENBOSÆTNING, VISUM OG LOVLIGE ADGANGSVEJE Ved udgangen af marts 2018 var alle de migranter, der kunne komme i betragtning, blevet omfordelt fra Grækenland til andre medlemsstater, i alt 21 999 personer, herunder 546 uledsagede mindreårige til 24 lande. Pr. 7. maj 2018 var der blevet omfordelt 12 691 fra Italien (herunder 256 uledsagede mindreårige), og der var 31, der kunne komme i betragtning (herunder 26 uledsagede mindreårige), og som allerede var blevet godkendt og ventede på at blive overført. Italien har sendt fire anmodninger om omfordeling af uledsagede mindreårige, som endnu ikke er blevet besvaret. Omdelingerne har været en succes, idet 96 % af alle dem, der kunne komme i betragtning, er blevet omfordelt. I september 2017 opfordrede Kommissionen i lyset af det fortsatte migrationspres på Grækenland og Italien alle medlemsstaterne til at overveje at fortsætte omfordelingen på frivillig basis ud over nødomfordelingsordningerne og lovede at yde den nødvendige finansielle støtte. Kommissionen opfordrer alle medlemsstater til at samarbejde med Grækenland og Italien og i givet fald at udnytte denne mulighed. Den første EU-genbosætningsordning fra juli 2015 er afsluttet. Siden EU's genbosætningsordninger blev iværksat, er der samlet set genbosat 32 207 personer, herunder syrere genbosat fra Tyrkiet inden for rammerne af erklæringen fra EU og Tyrkiet.Medlemsstaterne genbosætningsbestræbelser er nu fokuseret på at indfri de tilsagn, de har afgivet under den nye EU-ramme. Med den tyske regerings beslutning om at give tilsagn om 10 200 nye genbosætningspladser har 20 medlemsstater givet tilsagn om mere end 50 000 pladser, hvilket gør det til den største kollektive forpligtelse, EU og medlemsstaterne hidtil har indgået om genbosætning. Ordningen støttes med 500 mio. EUR fra EU-budgettet, og 10 medlemsstater har allerede genbosat 4 252 personer inden for rammerne af denne nye EU-genbosætningsordning. Det udgør et betydeligt fremskridt, idet 2 397 personer er blevet genbosat siden statusrapporten i marts. Det omfatter personer, som blev genbosat efter evakueringen fra Libyen til Niger og genbosætningen af syrere fra Tyrkiet inden for rammerne af erklæringen fra EU og Tyrkiet. Genbosætningen fra Tyrkiet inden for rammerne af erklæringen fortsætter om end i et lavere tempo sammenlignet med det rekordstore antal syrere, der blev genbosat i sommeren 2017. I år har indtil nu kun syv medlemsstater medvirket til genbosætninger fra Tyrkiet, og siden den sidste statusrapport er der ikke kommet flere til. Siden statusrapporten fra marts er 837 syrere blevet genbosat, hvilket bringer det samlede antal siden erklæringens ikrafttræden op på 13 313.