EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 20.11.2018 JOIN(2018) 28 final FÆLLES MEDDELELSE TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Elementer i en EU-strategi for Indien



Elementer i en EU-strategi for Indien Et partnerskab for bæredygtig modernisering og den regelbaserede verdensorden INDLEDNING Den Europæiske Union (EU) og Indien indgik i 2004 et strategisk partnerskab. I årenes løb har de fået flere lighedspunkter. I lyset af et udfordrende regionalt og internationalt miljø deler EU og Indien værdier som demokrati, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og støtter den regelbaserede verdensorden med fokus på multilateralisme. Begge er "unioner med stor mangfoldighed" og har betydelige interesser i hinandens velstand og bæredygtige udvikling Indien opretholder en konstant økonomisk vækst, en stærk demografisk dynamik og en ambitiøs indsats for modernisering. Indien samarbejder om globale spørgsmål, idet landet fremmer sin "bløde magt" og opbygger forskellige partnerskaber. EU er verdens mest udviklede regionale integrationsprojekt og en stabiliserende, normativ magt. EU har konsolideret sit indre marked og sin udenrigs- og sikkerhedspolitik og har gjort store fremskridt med sin fælles europæiske forsvarspolitik. EU har i de senere år styrket sin rolle som en vigtig økonomisk og politisk aktør i Asien ved at udvikle omfattende bilaterale forbindelser med strategiske partnere, central-, øst-, syd- og sydøstasiatiske lande og med Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer (ASEAN). EU arbejder aktivt på at udvikle sin strategi for, hvordan forbindelserne mellem Europa og Asien styrkes, og på at intensivere sit sikkerhedspolitiske engagement i regionen, samtidig med at der opretholdes en stærk regional tilgang i Asien-Europa-mødet (ASEM). I den forbindelse har EU en interesse i at styrke sine politiske og økonomiske bånd samt det sikkerheds- og forsvarspolitiske samarbejde med Indien, der er en sværvægter på det asiatiske kontinent og en ny verdensmagt. Et stærkt partnerskab med Indien er af afgørende betydning for en afbalanceret EU-politik for Asien som helhed. Et stærkt partnerskab med Indien er ønskeligt for i fællesskab at bidrage til opretholdelse af fred og stabilitet, fremme velstand og bæredygtig udvikling og styrke den regelbaserede orden. En intensivering af den politiske dialog og regelmæssige udvekslinger af synspunkter forud for vigtige internationale møder bør tilstræbes for at opbygge en stærkere fælles forståelse og bidrage til at mindske forskelle og fremme fælles tiltag. EU og Indien har tilsammen en befolkning på næsten to milliarder mennesker og råder dermed over et enormt økonomisk vækstpotentiale og fantastiske muligheder for at øve en positiv indflydelse på den menneskelige udvikling. EU sigter mod at styrke det strategiske partnerskab med Indien, så Unionen kan leve op til denne ambition. I denne fælles meddelelse foreslås elementer til en EU-strategi for de næste 10-15 år, der tager udgangspunkt i Kommissionens seneste meddelelse om Indien fra 2004 og afspejler de henstillinger, som Europa-Parlamentet fremsatte i sin beslutning fra 2017 om de politiske forbindelser med Indien. I denne fælles meddelelse foreslås det at: ·styrke det strategiske partnerskab mellem EU og Indien ·opbygge et stærkt partnerskab for bæredygtig modernisering ·gå sammen om at styrke den regelbaserede verdensorden, der bygger på multilateralisme med FN og WTO i centrum ·udvikle en fælles tilgang på multilateralt plan for at løfte globale udfordringer ·søge fælles løsninger på trusler mod sikkerheden og svar på regionale spørgsmål. Indien i en større sammenhæng Indien er en af verdens største økonomier sammen med Kina, EU og USA målt i købekraftpariteter. Landet er den hurtigst voksende store økonomi med en årlig vækst i BNP på omkring 7 % og er på vej til at nå den økonomiske milepæl på 7,8 bio. USD inden 2030. Det er en vigtig aktør i den globale økonomiske styring. I 2017 var EU Indiens største handelspartner, mens Indien var EU's niendestørste handelspartner. Indien bliver det folkerigeste land i verden og vil dermed overhale Kina i løbet af det næste årti. Det er allerede verdens største demokrati. 50 % af alle indere er under 25 år. Denne demografiske dividende kan lægge ca. to procentpoint om året til Indiens vækst i BNP pr. indbygger i de næste to årtier. 67 % af befolkningen bor i landdistrikterne, men den fremskrevne urbaniseringsgrad forventes at blive fordoblet i de næste ti år. Indien står over for betydelige udfordringer med at frigøre sit økonomiske og demografiske potentiale, især er der behov for at: bringe 270 mio. mennesker ud af ekstrem fattigdom, opbygge tilstrækkelig infrastruktur og konnektivitet, sikre adgang til uddannelse og sundhed i hele landet og gøre noget ved den stigende indkomstulighed. Da 93 % af arbejdsstyrken arbejder i den uformelle økonomi, er skattegrundlaget meget snævert. Jobskabelse er en anden udfordring, da 12 mio. mennesker skønnes at komme ind i arbejdsstyrken hvert år. Indien er i øjeblikket verdens fjerdestørste udleder af drivhusgasser, om end dette kun udgør en tiendedel af USA's CO2-udledninger pr. indbygger. Energibehovet vil mere end fordobles over de næste 20 år. Landet er særdeles sårbart over for klimaforandringer og ekstreme vejrforhold såsom hedebølger, tørke og oversvømmelser. Dette forstærker udviklingsudfordringerne og påvirker de fattige og sårbare grupper i uforholdsmæssig grad. Virkningerne af den økonomiske og demografiske vækst på miljøet er høje. Blandt særlige udfordringer kan nævnes opbrug af ressourcer, især knaphed på vand samt luft- og vandforurening og affaldshåndtering.

Indien har påbegyndt en modernisering og har fastsat ambitiøse mål om at: nedbringe fattigdommen og udbrede fordelene ved den økonomiske vækst, imødekomme behovene hos sin vordende middelklasse, styrke produktionskapaciteten og produktiviteten gennem indenlandske og udenlandske investeringer og teknologioverførsel, opnå bæredygtig urbanisering, modernisere landbruget, digitalisere økonomien, forbedre vandforvaltningen og øge ressourceeffektiviteten, udvikle kvalificerede menneskelige ressourcer og fremme innovation og nye virksomheder. Indien indtager en vigtig plads i et komplekst geostrategisk område. Indien er beliggende i centrum af de centrale handelsruter mellem Europa og Asien og er en stabiliserende faktor i en kompleks region; desuden har Indiens diplomatiske og sikkerhedsmæssige indstilling over for landets naboer og større regionale magter vigtige konsekvenser for EU. Indiens traditionelle forbindelser med udviklingslandene er også en potentiel kilde til styrke i håndteringen af bæredygtige udviklingsmål. 1.VELSTAND GENNEM BÆREDYGTIG MODERNISERING Et styrket partnerskab mellem EU og Indien om bæredygtig modernisering bør bidrage til at uddybe det eksisterende forhold og fremme investeringer og handel og samtidig fremskynde Indiens bevægelse op i værdikæden, landets forskningsmæssige og teknologiske udvikling, ressourceeffektivitet og grønne vækst, udvidelse af skattegrundlaget, og fremme af en iværksætterkultur. Indiens interne politikker og prioriteter vil få en enorm indvirkning på den internationale klimaindsats, globale energisikkerhed, ressourceeffektivitet, gennemførelse af 2030-dagsordenen, miljømæssige udfordringer, nedbringelse af katastroferisici, havforvaltning, herunder bæredygtigt fiskeri og blå økonomi og beskyttelse af globale fælles goder. EU bør overføre sit dynamiske bilaterale samarbejde om modernisering til den globale scene og dermed samarbejde mere aktivt med Indien om disse spørgsmål for at sikre en effektiv global tilgang. 1.1. Konsolidering af moderniseringspartnerskabet EU er en naturlig partner, der støtter Indiens mål om at opnå vækst på en bæredygtig måde, få adgang til grøn teknologi og digitale løsninger, opnå ressourceeffektivitet, gennemføre reguleringsmodeller og lovgivningsmæssige rammer og harmonisere standarder. Samarbejdet mellem EU og Indien vil bidrage til at mindske ressourcemæssigt pres, forurening og drivhusgasemissioner og vil fremme modstandsdygtigheden over for klimaforandringer. Et stærkt moderniseringspartnerskab mellem EU og Indien bør også støtte EU's egne mål for jobskabelse, vækst og investering, og bidrage til at fremme bæredygtig konnektivitet for Europa og Asien i overensstemmelse med EU's konnektivitetsstrategi. Indien må håndtere komplekse udfordringer i et massivt omfang. Den demografiske dividende kan gøre Indien til en global vækstmaskine, forudsat at landet kan skabe uddannelse, forskning og innovation, iværksætterkultur og færdigheder og øge beskæftigelsesegnetheden. Forbedring af kvinders og unges deltagelse i økonomien vil også kunne bidrage til den økonomiske vækst og til at styrke ligestillingen mellem kønnene. Indien forsøger at etablere sig som et produktionsknudepunkt, navnlig ved at tiltrække udenlandske direkte investeringer. Stivheder på arbejdsmarkedet og Indiens lave placering i Verdensbankens Ease of Doing Business-rapport er hæmmende faktorer. EU-virksomheder har indtil videre bidraget til oprettelse af over seks mio. job i Indien. Med forbedringen af erhvervsklimaet ventes dette antal at stige. Indien har for nylig indført vigtige makroøkonomiske reformer, navnlig skat på varer og tjenesteydelser og overgang til inflationsbekæmpelse. I betragtning af lighederne i EU og Indiens flerniveaustyringssystemer kan begge parter drage fordel af en mere intensiv politisk dialog og udveksling af ekspertviden om udformningen af økonomiske politikker på en række områder, såsom budgetregler og -rammer, beskatning, konkurrencepolitik, pengepolitiske rammer og strukturreformer, bl.a. i banksektoren. Bilaterale udvekslinger bør fremme videndeling om reformprocesser, styrke forståelsen af den makroøkonomiske udvikling, og skabe et mere effektivt samarbejde i G20. Indien har afdækket underudviklet infrastruktur som en væsentlig hindring. Transport- og energisektorerne kræver betydelige investeringer, og det samme gælder de digitale net. EU's bygge- og anlægssektor bidrager allerede til Indiens indbyrdes forbindelser, intelligente byinfrastruktur og energieffektivitet. EU bør i højere grad inddrage Indien i forbindelse med søtransport og infrastruktur, luftfart, jernbane- og færdselssikkerhed samt digital konnektivitet og bidrage til at skabe bedre betingelser for så vidt angår standarder, færdigheder og kompetencer. EU bør fortsætte med at støtte udviklingen af bæredygtig og klimarobust infrastruktur, således som det sker gennem blandingsfaciliteter og Den Europæiske Investeringsbank samt bedre mobilitet i byer og i landdistrikter gennem gnidningsfri samtrafik mellem metro og tog. Indiens energimiks er i øjeblikket domineret af kul (50 % af det primære energiforbrug), men landet har påbegyndt gennemførelsen af et af verdens største programmer for overgang til renere energi ved hjælp af sit potentiale for vedvarende energi. Samarbejdet mellem EU og Indien kan bidrage til at sikre pålidelige, bæredygtige og overkommelige energisystemer og samtidig bidrage til vækst i EU's energiteknologisektor. EU vil engagere sig yderligere i samarbejdet med Indien om energisikkerhed, energieffektivitet, vedvarende energikilder, herunder solenergi og offshore vindenergi, intelligente net og systemer uden for nettet samt politikker til udvikling af et elsystem, der pålideligt kan integrere store andele af vedvarende energi. Partnerskabet mellem EU og Indien om ren energi og klima fremmer politiske og lovgivningsmæssige tilgange, forretningsløsninger og grøn teknologi for at muliggøre energiomstilling og håndtering af klimaforandringerne ved at øge modstandsdygtigheden og mindske drivhusgasemissionerne. En fælles langsigtet tilgang til klimaforanstaltninger bør knytte innovationsstøtte med incitamenter til markedsudbredelse og andre støtteforanstaltninger, udpege og udnytte synergier mellem klimaindsats og områder i den forbindelse såsom luftforurening og sammenhængen mellem vand og energi og bør søge at integrere en tilpasning til klimaforandringer i katastroferisikostyring og udviklingsplanlægning. EU's erfaring med at tackle miljøspørgsmål og dens banebrydende teknologi spiller en vigtig rolle i udviklingen af bæredygtige løsninger, som det er dokumenteret i partnerskaberne mellem EU og Indien om vand og ressourceeffektivitet. Samarbejdet bør intensiveres for at støtte Indiens overgang til en ressourceeffektiv og cirkulær økonomi, affaldshåndtering og politikker for integreret forvaltning af vandressourcer samt for at afhjælpe luft- og vandforurening og finde innovative løsninger på plast- og havaffald. Konvergensen mellem EU's og Indiens politikker og gennemførelsen af miljølovgivning bør være det overordnede mål for at fremme grøn økonomisk vækst og jobskabelse og åbne muligheder for EU-aktører i den offentlige og private sektor. EU er fast besluttet på at styrke den internationale havforvaltning, herunder med hensyn til bæredygtigt fiskeri, og Indien er en vigtig aktør i Det Indiske Ocean. EU sigter mod at forbedre samarbejdet med Indien om fiskeri på bilateralt, regionalt og multilateralt plan, navnlig inden for rammerne af de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer for at sikre bæredygtig forvaltning og udnyttelse af levende marine ressourcer. Desuden vil EU samarbejde med Indien om at fremme udviklingen af en bæredygtig blå økonomi, herunder bæredygtig akvakultur og udveksling af bedste praksis om maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning. Indiens hurtige urbanisering og de dermed forbundne udfordringer i tilknytning til miljø, vand, luftkvalitet, affalds- og spildevandshåndtering, transport, katastrofeforebyggelse og bæredygtige energisystemer gør byudvikling til et særlig vigtigt område for samarbejde med EU. Uddybning af partnerskabet mellem EU og Indien om intelligent og bæredygtig byudvikling, navnlig vedrørende bytrafik, sanitet og bæredygtige køleteknologier, vil medføre store fordele med hensyn til at lette adgangen til omkostningseffektive og økonomisk overkommelige teknologiske løsninger, politikker og praksis. En styrkelse af partnerskabet på området klima- og energiforanstaltninger på lokalt niveau, blandt andet ved at bygge videre på de hidtidige erfaringer med den globale borgmesterpagt for klima og energi i Indien, vil bidrage til at imødegå udfordringerne med såvel hurtig urbanisering som klimaforandringer. EU bør samarbejde mere med Indien om udvikling af landdistrikter, der kan fremme en bæredygtig, økonomisk overkommelig og klimaintelligent landbrugspraksis, formalisere økonomien, øge Indiens skattegrundlag og forbedre menneskers liv. EU bør støtte integrationen af fjerntliggende landdistrikter på markedet gennem projekter, der har til formål at udvikle e-handelsplatforme og øge IT-færdigheder og tillid blandt iværksættere. Dette vil fremme væksten i den lokale økonomi og bør bidrage til at undgå en vedvarende overbefolkning af Indiens megabyer. Digitalisering forvandler økonomi og samfund radikalt. Det giver mulighed for at udvikle inklusive økonomiske og sociale modeller baseret på menneskerettigheder og ligestilling mellem kønnene. Både EU og Indien støtter den digitale økonomi og anvender digitale løsninger for regeringsførelse og social udvikling. Øget udveksling, herunder om de lovgivningsmæssige rammer for gennemførelse af disse løsninger, bør sigte mod at fremme datastrømme og samtidig sikre et højt niveau for beskyttelse af personoplysninger. Sammen med digitalisering udgør automatisering en drivkraft for nye forretningsmuligheder for både europæiske og indiske operatører. Samarbejdet bør videreudvikles og gribes an ud fra et perspektiv, der er til gavn for arbejdsmarkederne ved at øge arbejdsproduktiviteten. EU bør fortsat samarbejde med Indien om harmonisering i forhold til internationale standarder. F.eks. inden for bilindustri og trafiksikkerhed, i forbindelse med nye teknologier, herunder 5 G, tingenes internet, intelligente transportsystemer, fremtidige net og telesikkerhed, statistiske standarder samt inden for mere traditionelle sektorer.

EU anerkender privatlivets fred som en grundlæggende rettighed, og Indien er også begyndt at gå i denne retning. Indiens vedtagelse af en omfattende lovgivning om databeskyttelse vil ikke kun være til fordel for den indiske befolkning, men vil også i betydelig grad lette bilaterale datastrømme, bl.a. ved at tilvejebringe grundlaget for, at Europa-Kommissionen eventuelt kan konstatere et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau. Dette vil være til gavn for investeringer, handel og samarbejdet på sikkerhedsområdet. Inden for folkesundhed bør EU fortsat have et positivt samarbejde med Indien om at reformere landets lovgivningsrammer og opbygge reguleringskapaciteten i tråd med internationale praksis og standarder. Samarbejdet bør styrkes for – til gavn for forbrugerne – at sikre høje kvalitetsstandarder for lægemidler, medicinsk udstyr og kosmetik samt for fødevaresikkerhed og for at bekæmpe antimikrobiel resistens. Samarbejde om forskning og innovation med henblik på at løfte fælles samfundsmæssige udfordringer vil blive afgørende for at støtte Indiens bæredygtige modernisering, åbne nye forretningsmuligheder og øge EU's videnskabelige ekspertise og konkurrenceevne. Samarbejde gennem EU's finansieringsprogrammer for forskning og innovation såsom rammeprogrammerne for forskning (i øjeblikket Horisont 2020 og, fra 2021, Horisont Europa) og Euratom giver værdifulde muligheder. EU vil fortsat arbejde tæt sammen med Indien om nuklear fusion, navnlig for at sikre en effektiv gennemførelse af det internationale ITER-projekt. Samarbejde om vand, grønnere transport, ren energi, cirkulær økonomi, bioøkonomi, sundhed og IKT bør udbygges. Yderligere områder, som f.eks. klimaforandringer, bæredygtig byudvikling, fremstilling, avancerede materialer, nanoteknologi og bioteknologi samt forarbejdning af fødevarer og havforskning bør også overvejes. Foreslåede foranstaltninger: ·Samarbejde på strategisk plan med relevante indiske ministerier og institutioner om Indiens moderniseringsdagsorden (f.eks. det nationale institut for omstilling af Indien). ·Støtte Indiens bæredygtige modernisering gennem teknisk ekspertise og mobilisering af ressourcer på EU-plan, fortsat samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank, offentlige og private investeringsressourcer og blandingsfaciliteter, bl.a. med deltagelse af EU's medlemsstater. Arbejde hen imod en bedre koordinering og bedre synergier med de europæiske finansielle institutioner og multilaterale udviklingsbanker, herunder Den Asiatiske Udviklingsbank og Den Asiatiske Infrastrukturinvesteringsbank. ·Bistå med den økonomiske reformproces i Indien og deltage i udvekslinger om makroøkonomiske tendenser gennem udvikling af tættere bilaterale forbindelser, herunder gennem en regelmæssig makroøkonomisk dialog. ·Afholde tekniske og strategiske drøftelser for at løse transportproblemer af gensidig interesse og bidrage til investerings- og samarbejdsmuligheder, herunder inden for civil luftfart, søtransport, jernbanetransport, vejtransport og bytransport. ·Fortsætte gennemførelsen af partnerskabet om ren energi og klima mellem EU og Indien gennem regelmæssige drøftelser, og bruge det som en platform for koordinering af multilaterale og bilaterale tilgange til klimaforandring og energisikkerhed. Støtte en omstilling til ren energi gennem bidrag til Indiens flagskibsinitiativer vedrørende offshore vindenergi, solenergi, intelligente energinet, energieffektivitet, energiadgang og overkommelige priser. Støtte udviklingen og gennemførelsen af klima- og energiforanstaltninger på lokalt niveau, blandet andet inden for rammerne af den globale borgmesterpagt for klima og energi i Indien. ·Styrke samarbejdet på bilateralt, regionalt og multilateralt plan for at fremme en bæredygtig udnyttelse og forvaltning af havets biologiske ressourcer. ·Tilskynde til venskabsbyinitiativer og dele erfaringer med byforvaltning og bæredygtig byplanlægning. ·Fremme multilaterale politiske dialoger med myndigheder på EU-, stats- og byniveau, med erhvervslivet, mikrovirksomheder, små- og mellemstore virksomheder (SMV'er) og civilsamfundet inden for områder af strategisk relevans for begge sider. ·Fremme bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug samt integration af miljøhensyn og -løsninger i politikker for økonomisk vækst. Støtte omstillingen til en ressourceeffektiv cirkulær økonomi og grønne virksomheder, især gennem partnerskaber, bl.a. mellem SMV'er. ·Fremme fælles tilgange og standarder for digital omstilling, fremme databeskyttelsesværdier og lette datastrømme ved at støtte Indiens bestræbelser på at udvikle sin lovgivning, med henblik på at Europa-Kommissionen kan vedtage en afgørelse om, at databeskyttelsesniveauet er tilstrækkeligt. ·Udarbejde fælles handlingsplaner på samarbejdsområder såsom fremtidige net og nye teknologier, fremme af forskning og udvikling og innovation, netsikkerhed, frekvensforvaltning, forbedret kapacitetsudvikling. samt politiske og lovgivningsmæssige krav osv. ·Styrke samarbejdet og støtte Indiens lovgivningsmæssige kapacitetsopbygning og tilpasning til internationale standarder og praksis, navnlig i forhold til lægemidler og medicinsk udstyr. ·Fremme fælles forsknings- og innovationsinitiativer til støtte for bæredygtig modernisering. Oprette et europæisk innovationscenter for at fremme europæiske videnskabs-, teknologi- og innovationsinteresser i Indien. 1.2. Tættere samarbejde om globale udfordringer Sammen med EU har Indien udvist et stærkt politisk engagement i forhandlingerne om klimaforandringer med henblik på Parisaftalen. Begge parter tilslutter sig fuldt ud aftalens gennemførelse og har styrket samarbejdet i multilaterale fora. For at støtte gennemførelsen af Parisaftalen vil EU søge et tættere samarbejde om modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer og gensidig læring for at præge udviklingen af de langsigtede strategier, der skal forelægges i henhold til aftalen. Tilsvarende er samarbejde væsentligt for at udvikle en ambitiøs global ramme for biodiversitet efter 2020. I takt med at energiefterspørgslen vokser, vil Indiens bånd til det internationale energisystem uddybes, og det samme gælder Indiens andel i den globale energisikkerhed. Der vil være behov for en tættere koordinering på multilateralt plan for at fremskynde den globale omstilling til renere energi, skabe bæredygtige, økonomisk overkommelige, pålidelige og moderne energitjenester og finde løsninger på de geopolitiske udfordringer, der opstår som følge af denne igangværende omstilling. EU og EU-medlemsstaterne er verdens største donorer af udviklingsbistand. Indien er en vigtig udviklingsaktør i og uden for sin egen region, og landets udviklingsbistand er steget markant siden begyndelsen af dette årti. EU's forbindelser med Indien vedrørende udvikling er ved at ændre sig til et partnerskab mellem udviklingsaktører. Sammen kan Indien og EU effektivt tackle globale udfordringer, herunder målene for bæredygtig udvikling, hvor Indien har spillet en vigtig rolle i udformningen. EU vil søge at styrke sit samarbejde med Indien på grundlag af fælles prioriteringer, bl.a. ved at fremme bæredygtige investeringer, samarbejde om at fremme og gennemføre 2030-dagsordenen, trepartssamarbejdet og syd-syd-modaliteterne. EU og Indien er nøgleaktører i forbindelse med udnyttelsen af rummet til forskning og udvikling, jordobservation, overvågning af det ydre rum, kommunikation og satellitnavigation. Tættere samarbejde om gennemsigtighed og tillidsskabende foranstaltninger i det ydre rum, sikkerhed og tryghed i rummet samt nedbringelse af mængden af rumskrot bør udvikles. Indien og EU bør også intensivere deres forsknings- og innovationssamarbejde inden for internationale fora såsom Mission Innovation, Global Alliance for Chronic Diseases eller Belmont Forum med henblik på i fællesskab at løfte globale udfordringer. Foreslåede foranstaltninger: ·Øge koordineringen med Indien på multilateralt plan for at styrke den globale indsats mod klimaforandringer, herunder gennemførelsen af Montrealprotokollen om miljø og ren energi, støttet gennem et forstærket samarbejde i internationale fora om forskning og innovation. ·Støtte gennemførelsen af Parisaftalen, udveksle viden om modellering og udvikling af lavemissionsscenarier, som kan danne grundlag for udviklingsstrategier for lave drivhusgasemissioner i midten af dette århundrede samt om tilpasning til klimaforandringer. ·Arbejde sammen om at håndtere store miljømæssige udfordringer, fremskynde gennemførelsen af eksisterende biodiversitetsmål og udvikle en ambitiøs ny global strategi for biodiversitet til vedtagelse i 2020 og samtidig maksimere sammenhængen med politikker vedrørende klimaforandringer. ·Fortsat aktivt støtte International Solar Alliance, bl.a. gennem Den Europæiske Investeringsbank. ·Styrke partnerskabet mellem EU og Indien om udviklingssamarbejde for at fremme bæredygtige investeringer, videreføre trepartssamarbejdet i tredjelande, undersøge synergimuligheder i internationale fora og fremme bæredygtig konnektivitet. ·Afdække fælles prioriteringer og samarbejde med Indien om gennemførelsen af 2030-dagsordenen. ·Uddybe det systematiske rumsamarbejde mellem EU, herunder Den Europæiske Rumorganisation, og Indien, bl.a. gennem økonomiske og videnskabelige samarbejdsaftaler. Styrke samarbejdet om jordobservation for at løfte udfordringer, der spænder fra miljøbeskyttelse og klimaforandringer til havovervågning, og også skabe forretningsmuligheder for at designe produkter til de lokale brugeres behov. 1.3. Frigøre det uudnyttede potentiale i handels- og investeringsforbindelserne EU var i 2017 Indiens største handelspartner med 14 % af landets samlede varehandel, mens Indien var EU's niendestørste handelspartner og kun tegnede sig for 2,2 %. I betragtning af de to økonomiers størrelse ligger disse tal under potentialet for samhandelen mellem EU og Indien. EU og Indien bør følge en proaktiv tilgang for at styrke deres handels- og investeringsforbindelser. Handel og investeringer spiller en vigtig rolle med hensyn til at skabe den vækst, der er nødvendig for at skabe arbejdspladser, infrastruktur og boliger som svar på ønskerne hos den nye indiske middelklasse og behovene hos de mennesker, som stadig lever i fattigdom. Indiens dybere integration i verdensøkonomien og et indenlandsk marked, der er mere åbent over for verdenshandel, kan bidrage til at støtte og fremskynde landets økonomiske vækst. EU har direkte interesse i at gennemføre de økonomiske reformer, der er nødvendige for at frigøre det fulde potentiale i den indiske økonomi. Med en løbende debat i Indien om fordelene ved handelsliberalisering er der stadig en stærk afhængighed af eksport og udefra kommende investeringer og modvilje mod at åbne for import. EU vil fortsat opfordre Indien til at åbne sin økonomi for at styrke sin internationale konkurrenceevne, drage fordel af en bedre integration i globale værdikæder og øge sin andel i verdenshandelen for at bringe den i bedre overensstemmelse med sin voksende andel af det globale BNP. EU's vigtigste mål er at arbejde hen imod sunde, gennemsigtige, åbne, ikkediskriminerende og forudsigelige lovgivningsmæssige og erhvervsmæssige rammer for europæiske virksomheder, der handler med eller investerer i Indien, herunder beskyttelse af deres investeringer og beskyttelse og håndhævelse af intellektuel ejendomsret. En forbedret markedsadgang for EU-virksomheder, navnlig for SMV'er, vil kræve fjernelse af eksisterende hindringer og forhindring af, at der opstår nye told- eller ikketoldmæssige barrierer. Tekniske handelshindringer, sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger, høje toldsatser, obligatorisk testning og lokale certificeringskrav, begrænsninger på datalokalisering, afvigelser fra internationale standarder og aftaler samt forskelsbehandling på grund af lovgivningsmæssige eller administrative foranstaltninger truffet af Indien påvirker en bred vifte af sektorer, herunder varer, tjenesteydelser, investeringer og offentlige indkøb. I den forbindelse er EU fortsat fast besluttet på at arbejde hen imod omfattende og afbalancerede aftaler med Indien, som er tilstrækkeligt ambitiøse til at imødekomme hver parts centrale interesser hvad angår handel og investeringer, og som bidrager til bæredygtig vækst og udvikling i både EU og Indien. EU vil især fortsat samarbejde med Indien for at sikre, at en sådan aftale vil være økonomisk relevant, skabe reelle nye markedsåbninger i alle sektorer for begge parter og indeholde en fast regelbaseret komponent. Den vil også skulle indeholde et omfattende kapitel om handel og bæredygtig udvikling, navnlig for at tage højde for sociale og miljømæssige virkninger. Det er også en vigtig dimension i partnerskabet mellem EU og Indien at sikre et højt investeringsbeskyttelsesniveau, så Indien forbliver en attraktiv destination for nye investeringer. Dette gælder navnlig for Indiens ensidige opsigelse af alle sine bilaterale investeringsaftaler, herunder med EU-medlemsstaterne, og igangværende multilaterale reformer af ordningen for tvistbilæggelse mellem investorer og stater. EU og Indien bør udnytte alle tilgængelige kanaler og fora for at sikre en fair markedsadgang og forudsigelige investeringsvilkår og fremme fuld respekt fra begge parter for deres multilaterale forpligtelser inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen (WTO) og andre relevante multilaterale organisationer og fora. Foreslåede foranstaltninger: ·Styrke samarbejdet med Indien på strategisk plan for at identificere fælles interesser mellem EU og Indien om økonomiske, handelsmæssige og investeringsrelaterede spørgsmål for at støtte og øge EU's deltagelse i Indiens økonomiske vækst og bæredygtige udvikling. Med henblik herpå søge at etablere en regelmæssig dialog på højt ministerielt plan. ·Forhandle om afbalancerede, ambitiøse og gensidigt fordelagtige aftaler om handel og investeringer med en moderne ramme for investeringsbeskyttelse. ·Fortsætte samarbejdet med Indien for at forbedre markedsadgangen, især for SMV'er, tackle eksisterende hindringer og forebygge, at der opstår nye både toldmæssige og andre hindringer og forbedre investeringsvilkårene. ·Fremme europæisk økonomisk diplomati ved at knytte politiske dialoger og drøftelser mellem EU og Indien til forretningsmæssigt og teknologisk samarbejde. ·Øge erhvervsmæssigt samarbejde ved at støtte afholdelsen af regelmæssige erhvervstopmøder og virksomhedsbesøg i Indien og tilskynde til en mere aktiv indisk deltagelse i netværket "Enterprise Europe Network" og "European Cluster Collaboration Platform". 1.4. Investering i talent og innovation

Som dynamiske demokratier og åbne og mangfoldige samfund står EU og Indien i spidsen hvad angår menneskelig udvikling og innovation. For Indien er opfyldelse af befolkningens basale behov, bl.a. gennem begrænset innovation, og udnyttelse af højteknologiske markeder en dobbelt målsætning. Begge områder giver gunstige muligheder begge parter i samarbejdet mellem EU og Indien. Øget udveksling mellem studerende, forskere og fagfolk vil være til gavn for begge parter. EU og Indien deler en fælles interesse i gensidig mobilitet for talentfulde studerende, forskere og fagfolk. Mobilitet for forskere og innovatorer bør fremmes i begge retninger. Samarbejdet mellem EU og Indien bør også skabe innovation ved at fremme netværkssamarbejde mellem europæiske og indiske iværksættere, nyetablerede virksomheder, væksthuse og acceleratorer ved at oprette fælles platforme, både offline og virtuelle platforme, og deltage i træning, uddannelse og udveksling af personale. Højt kvalificerede indiske arbejdstagere kan integreres i EU-ledede innovationssystemindustrier og hjælpe med at bevare et teknologibaseret lederskab. Som led i EU's mål om at få adgang til den bedste viden og de bedste talenter og ressourcer i verden har EU interesse i at fremme deltagelsen af flere indiske studerende, forskere og medarbejdere på de videregående uddannelser i EU's programmer, navnlig gennem Erasmus + samt udveksling af forsknings- og innovationsmedarbejdere og internationale stipendier under Horisont 2020, Marie Skłodowska Curie-aktioner. Gensidig adgang for EU-deltagelse i indiske stipendieprogrammer bør ligeledes fremmes. For effektivt at sætte skub i mobiliteten vil EU fremme udviklingen af kvalitets- og åbenhedsværktøjer ved at sikre sammenligneligheden af standarderne for og kvaliteten af højere uddannelseskvalifikationer. Omend Indien har mange uddannelsescentre i verdensklasse, vil en realisering af potentialet i den demografiske dividende afhænge af modernisering, innovation og internationalisering af det samlede videregående uddannelsessystem i Indien samt forbedret adgang til inkluderende og retfærdig uddannelse og erhvervsuddannelse. Digitalisering af uddannelse kan skabe nye måder, hvorpå teknologien kan udnyttes til både undervisning og læring, og kan samtidig give yderligere muligheder for samarbejde mellem EU og Indien. EU vil drage nytte af samarbejdet med Indien om EU's prioriterede områder såsom naturvidenskab, teknologi, ingeniørarbejde, matematik, digitale kompetencer og dataanalyse. EU og Indien vil drage fordel af en styrket interkulturel dialog og mellemfolkelige drøftelser, styrkelse af den kulturelle mangfoldighed og flersprogethed. Kulturen kan skabe store sociale og økonomiske fordele. Kunstneres og kulturarbejderes mobilitet mellem EU og Indien vil blive fremmet, og det samme gælder samarbejdet om kulturelle og kreative erhverv, medier og beskyttelse og fremme af verdens kulturarv. En bedre forvaltet migration og mobilitet mellem EU og Indien er i begge parters interesse, idet der anvendes en afbalanceret tilgang. EU bør fremme samarbejdet om lovlig migration med henblik på at opnå sine egne færdighedsmål, navnlig vedrørende højt kvalificerede arbejdstagere, som f.eks. forskere, it-specialister, ingeniører og ledere. EU's medlemsstater bør udnytte sine lovlige migrationsværktøjer bedre, såsom direktiverne om det blå EU-kort, studerende og forskere, udstationerede personer og sæsonarbejdere for at drage fordel af den indiske talentmasse og iværksætterkultur. Ligeledes er det nødvendigt med et forbedret og harmoniseret samarbejde med Indien om ulovlig migration, især for at løse problemer i tilbagetagelsesprocessen. EU og Indien bør styrke samarbejdet om tilbagesendelse og tilbagetagelse og om nedbringelse af dokumentfalsk, der letter ulovlig indrejse og ulovligt ophold i EU. EU og medlemsstaterne bør arbejde tættere sammen for at fremme turismen mellem EU og Indien, hvilket vil bidrage til bedre gensidig forståelse, økonomisk vækst, beskæftigelse og social udvikling. Foreslåede foranstaltninger: ·Øge EU's og EU-medlemsstaternes opsøgende aktiviteter for at tiltrække en større indisk deltagelse i EU-programmer gennem messer, workshopper og seminarer på statsligt plan og på byplan. ·Gå i retning af gensidig anerkendelse af kvalifikationer. ·Dele værktøjer og god praksis med henblik på at udvikle overførbare færdigheder og kompetencer i forbindelse med uddannelsesprogrammer og analysere, om kandidater fra videregående uddannelser har de kvalifikationer, arbejdsgiverne søger. ·Støtte samarbejde og udvekslinger mellem de kulturelle og kreative sektorer i EU og i Indien, bl.a. ved fremme af samarbejdet mellem byer og programmet Et Kreativt Europa. ·Deltage i flere fælles aktiviteter til bevarelse og fremme af kulturarv i både EU og Indien, fremme turismen i EU og støtte udvekslinger af unge. ·Udnyttelse af eksisterende værktøjer til realisering af deres fulde potentiale for samarbejde om migration og mobilitet, herunder den fælles dagsorden for migration og mobilitet. 2.SIKKERHED OG STABILITET GENNEM DEN REGELBASEREDE VERDENSORDEN Både EU og Indien arbejder for en inklusiv, effektiv og regelbaseret global styring med fokus på multilateralisme og med FN i centrum. EU støtter Indiens større deltagelse i global styring og har en stærk interesse i at opbygge et solidt partnerskab for global stabilitet og velstand. Der er stadig betydelige muligheder for at forbedre koordineringen med Indien i multilaterale og regionale fora. En bedre forståelse af hinandens holdninger er væsentlig for at afdække relevante fælles interesser til gavn for en fælles tilgang. EU bør fortsat søge at inddrage Indien om særlige spørgsmål ud fra et resultatorienteret perspektiv. 2.1. Fremme af effektiv multilateralisme Indien er en vigtig partner for EU med hensyn til at udvikle multilaterale løsninger og løfte globale udfordringer fra international sikkerhed til global økonomisk stabilitet og bæredygtig vækst. EU bør videreføre den regelmæssige dialog og høringer med Indien forud for vigtige internationale møder for at søge at tilpasse holdninger, navnlig i De Forenede Nationer, G-20 og WTO, samt i fællesskab støtte folkeretten og international tvistbilæggelse. EU og Indien har forpligtet sig til effektiv multilateralisme med et stærkt FN i centrum. EU vil fortsat samarbejde med Indien om reformen af FN-systemet, navnlig for at støtte gennemførelsen af de tre strenge fred og sikkerhed, udvikling samt forvaltningsreform. EU og Indien bør samarbejde om at puste nyt liv i Generalforsamlingen og sikre en bedre tilpasning af udvalgsarbejdet med 2030-dagsordenen. Indiens andel af den globale økonomi forventes at stige yderligere i løbet af de næste to årtier. Som G20-partnere har EU og Indien en fælles interesse i at håndtere globale udfordringer og uddybe drøftelser om den makroøkonomiske udvikling, udfordringer og passende politiske strategier, både globalt og i deres respektive regioner. EU og Indien bør fortsætte samarbejdet i G20 om at finde frem til og fremme prioriteringer, der skal sikre en stærk, bæredygtig, afbalanceret og inklusiv vækst. EU og Indien har en fælles interesse i at støtte et regelbaseret multilateralt handelssystem med WTO i centrum, og fremme fri, fair og åben handel og således opnå bæredygtig vækst og udvikling. Mens det multilaterale handelssystem har medvirket til at integrere den globale økonomi og bidrage til at forebygge protektionisme, står det over for en alvorlig krise. EU forventer, at Indien spiller en mere konstruktiv rolle i WTO for at finde frem til varige løsninger, bidrage til at tackle de dybereliggende årsager til de eksisterende handelsspændinger og hjælpe med at genoprette balancen i det internationale handelssystem. EU ønsker at samarbejde med Indien om at udvikle en fælles forståelse for de spørgsmål, der skal behandles i WTO, for landets modernisering, og for at fremme vedtagelsen af regler om grundlæggende globale handelsspørgsmål. Foreslåede foranstaltninger: ·Etablere en kanal for dialog om multilaterale problemer, der forbinder udenrigs- og sikkerhedspolitiske aspekter med handelsmæssige og økonomiske mål. ·Søge at koordinere holdninger med Indien i forbindelse med udarbejdelse, forhandling, universel anvendelse og gennemførelse af vigtige multilaterale konventioner og konferencer på områder af fælles interesse og fremme fælles forståelse med andre FN-medlemsstater. ·Bekræfte behovet for en samarbejdende, troværdig og effektiv global økonomisk styring og fremme en stærk, koordinerende rolle for både EU og Indien ved at tilskynde til yderligere engagement i en international sammenhæng. ·Styrke koordinering og samarbejde inden for eksisterende multilaterale rammer, navnlig G20, og fremme gensidigt styrkende politikker og initiativer, f.eks. om bæredygtig og inklusiv vækst, 2030-dagsordenen, kvalitetsinfrastruktur, fremtidens arbejde, den cirkulære økonomi, og udviklingen i den tidlige barndom. ·Søge Indiens konstruktive deltagelse i håndteringen af globale handelsudfordringer i WTO, som bygger på det fælles mål om at opretholde og styrke et regelbaseret multilateralt handelssystem. ·Forbedre koordineringen i FN's agenturer og andre fora. 2.2. Med udgangspunkt i fælles værdier Som verdens største demokratier har EU og Indien et fælles ansvar for at fremme fred, demokrati, retsstatsprincippet og respekt for menneskerettighederne, herunder på multilateralt niveau og i FN.

EU og Indien deler et langsigtet engagement i samarbejde om menneskerettigheder og bør fortsætte de regelmæssige udvekslinger af bedste praksis om beskyttelse af menneskerettighederne både hjemme og ude i verden med fokus på ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status, politisk, økonomisk og social integration af unge og personer, der tilhører mindretal, børns rettigheder, afskaffelse af enhver form for forskelsbehandling, bekæmpelse af menneskehandel samt religions- og trosfrihed. Beskyttelse af sårbare gruppers rettigheder bør prioriteres med henblik på at imødegå klimaforandringer effektivt, da disse grupper ofte rammes uforholdsmæssigt hårdt. EU og Indien bør styrke det praktiske samarbejde og undersøge mulighederne for at indgå i et tættere samarbejde om demokrati, god regeringsførelse og retsstatsprincippet. EU og Indien bør yderligere styrke deres fælles bestræbelser inden for FN. Et partnerskab mellem EU og Indien om humanitær bistand vil være en stor fordel for at sikre fælles visioner og tiltag inden for det internationale samfund, herunder FN-organer, Verdensbanken og WTO. De internationalt anerkendte humanitære principper om neutralitet, upartiskhed og uafhængighed er afgørende, hvis vores fælles bestræbelser skal lykkes. Foreslåede foranstaltninger: ·Fortsat føre en regelmæssig dialog bilateralt og FN-plan og videreføre fælles initiativer til fremme af fælles globale dagsordener for menneskerettigheder og demokrati, ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status samt inddragelse af unge. ·Styrke det praktiske samarbejde med og kontakt til interessenter, herunder civilsamfundet, for at fremme fælles værdier og principper, navnlig i forbindelse med retsstatsprincippet, bæredygtig socioøkonomisk udvikling og menneskerettigheder. ·Arbejde sammen med Indien i tredjelande og hjælpe med at konsolidere de demokratiske processer og støtte overgangsordninger gennem kapacitetsopbygning for valgreformer og parlamentariske institutioner. ·Koordinere humanitære foranstaltninger og katastrofebistandsoperationer og arbejde sammen med Indien om at styrke det multilaterale humanitære system og dets koordineringsmekanismer. ·Samarbejde med Indien om at sikre fødevaresikkerheden på verdensplan og samtidig forhindre restriktioner og forstyrrelser på verdensmarkederne for landbrugsprodukter. 2.3. Styrkelse af det udenrigspolitiske samarbejde – fra fælles værdier til fælles handling Indien er en voksende verdensmagt med en stadigt mere proaktiv udenrigspolitik. Indien vil have en stor indvirkning på udviklingen i Asien og resten af verden. Forbedrede relationer mellem Indien og Pakistan vil bidrage til at frigøre potentialet i begge lande og også i deres region. EU og Indien har et fælles ansvar for at sikre international fred og sikkerhed og en åben og inklusiv international orden. EU har en interesse i, at Indien spiller en større rolle i en multipolær verden, som kræver et multipolært Asien. EU og Indien har betydelige interesser i stabilitet og sikkerhed i deres udvidede naboskabsområde, som overlapper hinanden i Centralasien, Mellemøsten/det vestlige Asien, Afrika og Det Indiske Ocean. Deres fælles værdier og principper peger på et generelt sammenfald af interesser i disse regioner med hensyn til at sikre deres udvikling, velstand og sikkerhed. EU bør øge samarbejdet med Indien på disse områder ud fra en praktisk synsvinkel og stræbe efter fælles vurderinger, analyser og foranstaltninger. EU bør bygge videre på de holdninger, det deler med Indien om internationale spørgsmål, herunder: støtte til, at Afghanistan kan klare sig selv og blive en velstående stat, samarbejde med Centralasien, således at regionen udvikler sig til et fredeligt, velstående, modstandsdygtigt og tættere indbyrdes forbundet økonomisk og politisk område, gennemførelse af den fælles samlede handlingsplan for Iran, "tostatsløsningen" i fredsprocessen i Mellemøsten samt betydningen af at bidrage til fred og velstand i Afrika og at støtte afrikanske løsninger på afrikanske kriser. Stabilitet og sikkerhed i Asien er stadigt vigtigere for europæiske interesser. EU og Indien bør øge sit engagementet i at støtte modstandsdygtigheden i stater og i at behandle de grundlæggende årsager til konflikter gennem fælles tilgange og forebyggende diplomati. Samarbejdet med tredjelande bør prioriteres. EU og Indien er af den opfattelse, at deres tilgange til konnektivitet bør være bæredygtige, omfattende og regelbaserede. Det betyder, at konnektivitet bør være miljømæssigt, økonomisk, socialt og skattemæssigt bæredygtig og skabe lige vilkår for virksomhederne og samtidig overholde internationale standarder og styrke regeringsførelsen. EU bør yderligere styrke sit samarbejde med Indien med det formål at udvikle konnektivitet til gavn for Sydasien og andre regioner, herunder en bedre inddragelse af Afghanistan i verdensøkonomien. EU bør udforske mulighederne for i samarbejde med Indien og andre asiatiske partnere at støtte samarbejdsorienterede og inklusive regionale ordener og integration med en regelbaseret tilgang. Dette bør omfatte Den Sydasiatiske Sammenslutning for Regionalt Samarbejde, Bay of Bengal Initiative for Multi-Sectoral Technical and Economic Cooperation, ASEAN og Sammenslutningen for Det Indiske Oceans Kyststater. Samarbejdet med Indien om fremme af fælles principper bør udbygges, bl.a. i ASEM, f.eks. om konnektivitet. Foreslåede foranstaltninger: ·Opgradere den årlige dialog mellem den højtstående repræsentant og næstformand i EU og den indiske udenrigsminister til en regelmæssig strategisk dialog. ·Tilstræbe regelmæssige drøftelser og koordinering om de mest relevante udenrigspolitiske spørgsmål, enten gennem etablerede dialoger i tilknytning til internationale arrangementer eller gennem EU-delegationen i New Delhi og den indiske ambassade i Bruxelles. ·Etablere regelmæssige bilaterale og tresidede dialoger om/med Afrika for at drøfte bl.a. sikkerhed, økonomiske spørgsmål samt konnektivitet. ·Intensivere dialogen om Afghanistan og Centralasien i passende regi. ·Samarbejde om institutionsopbygning og forsoningsprocesser efter konflikter i tredjelande. ·Opbygge et konnektivitetspartnerskab med Indien, både på strategisk og operationelt plan, regionalt, bilateralt og til støtte for ASEM's konnektivitetsaktiviteter. ·Udveksle erfaringer med Indien om styrkelse af regionalt samarbejde og i fællesskab gennemføre en indsats for at styrke de eksisterende regionale strukturer, herunder gennem samarbejde i ASEAN Regional Forum. 2.4. Udvikling af sikkerheds- og forsvarssamarbejdet EU er normgivende og i stigende grad en garant for sikkerhed, som det er fremgået i det vestlige Balkan samt under forskellige afrikanske kriser, det vestlige Indiske Ocean, Guineabugten og Middelhavet. EU er også en vigtig fortaler for den regelbaserede orden og for initiativer til sikkerhedssamarbejde. Med EU's sikkerheds- og forsvarspolitik oprettes der mekanismer til fælles udvikling af forsvarskapacitet inden for EU, det permanente strukturerede samarbejde, som med tiden yderligere vil forbedre Unionens operationelle kapacitet og åbne muligheder for tættere samarbejde med tredjelande, såsom Indien. Et fremtidigt samarbejde kan omfatte udveksling af erfaringer inden for uddannelse, kapacitetsudvikling, deltagelse i missioner og operationer og forskning i nye forsvarssystemer. EU har ligeledes besluttet at udbygge sikkerhedssamarbejdet i og med Asien gennem skræddersyede tilgange. Hvis der skal udarbejdes konkrete initiativer og fremmes en bedre forståelse af EU's politikker, er det væsentligt at videreudvikle militære forbindelser med Indien, bl.a. mellem lederne af Indiens væbnede styrker og EU's militære strukturer, samt at afholde fælles øvelser. EU og Indien har fælles sikkerhedsinteresser på et stigende antal områder. Krisestyring, fredsbevarelse og fredsopbygning giver enorme muligheder for bilateralt samarbejde og samarbejde i FN. Terrorisme er en alvorlig trussel for EU og Indien. Bekæmpelse af radikalisering, herunder online, finansiering af terrorisme og forebyggelse af voldelig ekstremisme er prioriterede områder for begge partnere. Regelmæssige bilaterale konsultationer om terrorbekæmpelse bør udvikles til en platform for fælles vurderinger af trusler, udfordringer og politiske løsninger og bør føre til udvidelse af det tekniske samarbejde. EU og Indien bør samarbejde om at forfølge fælles mål i internationale og regionale organisationer, herunder FN, G20, Den Finansielle Aktionsgruppe (FATF) og Det Globale Forum for Terrorbekæmpelse, navnlig vedrørende finansiering af terrorisme og opførelse på terrorlisten. Samarbejdet om terrorbekæmpelse og andre sikkerhedsspørgsmål vil drage fordel af styrkede forbindelser mellem Europol og dens indiske modstykke. Indien er en vigtig tjenesteudbyder for EU, og cybersikkerhed er en fælles prioritet. EU bør udvide samarbejdet med Indien for at stabilisere cyberspace og udvikle globale normer, som bygger på en fælles forpligtelse til at sikre et frit, sikkert, stabilt, fredeligt og tilgængeligt cyberspace. EU bør sammen med Indien søge at udvikle regionale tillidsskabende foranstaltninger under ASEAN Regional Forum. Sikring af havbaserede kommunikationslinjer er af afgørende betydning for både EU og Indien, da størstedelen af deres handel sker via søtransport. Begge er stærke fortalere for respekt for folkeretten, navnlig FN's havretskonvention (UNCLOS). Der er behov for styrket samarbejde om maritim sikkerhed for at drøfte utraditionelle sikkerhedsudfordringer såsom pirateri og væbnet røveri, grænseoverskridende organiseret kriminalitet, ulovlig handel, samarbejde til søs, herunder på operationelt plan samt inden for retshåndhævelse og konfliktforebyggelse, fremme af tillidsskabende foranstaltninger, og udveksling af erfaringer om overblik over situationen til søs, havovervågning og informationsudveksling, eventuelt i samarbejde med andre partnere og internationale organisationer (f.eks. FN). Samarbejde om Det Indiske Ocean bør udvikles, navnlig om sikkerhed og styring med udgangspunkt i bekæmpelse af pirataktiviteter og fremme af respekten for den internationale havret. EU bør fortsætte det positive samarbejde med Indien om ikkespredning og nedrustning, eksportkontrol og nuklear sikkerhed og sikring. EU vil også fortsat tilskynde Indien til at deltage konstruktivt i internationale eksportkontrolordninger og -initiativer og til at tiltræde våbenhandelstraktaten, traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger, traktaten om ikkespredning af kernevåben samt konventionen om forbud mod brug, oplagring, produktion og overførsel af personelminer samt om deres destruktion. Foreslåede foranstaltninger: ·Styrke det tekniske samarbejde med Indien om bekæmpelse af terrorisme og bekæmpelse af radikalisering og voldelig ekstremisme og finansiering af terrorisme. ·Samarbejde med Indien med deltagelse af flere interessenter om at støtte en model for forvaltning af internettet, som fastsætter dets frihed og sikkerhed. ·Udveksle ekspertise om cybersikkerhed og hybride trusler. ·Indgå samarbejdsordninger for at fremme samarbejdet mellem Europol og indiske retshåndhævende institutioner. ·Fastlægge fælles aktioner med Indien, både på politisk og operationelt plan for at forbedre den maritime sikkerhed. Arbejde sammen med Indien og andre centrale regionale aktører, såsom Sydafrika, om at bidrage til kapacitetsopbygning i søfartsnationer omkring Det Indiske Ocean og Østafrika. ·Sammen med Indien søge at udvikle fælles projekter for uddannelse og bistand til tredjeparter, navnlig afrikanske lande, som udstationerer et betydeligt antal fredsbevarende FN-styrker. ·Tilskynde til regelmæssige drøftelser om EU's fælles sikkerheds- og forsvarspolitiske (FSFP) operationer med henblik på at fremme deltagelsen af indiske sikkerhedseksperter, politifolk, embedsmænd i retsvæsenet og militære rådgivere. Begge parter bør invitere hinanden til deres fredsbevarende kurser. ·Udvikle militære forbindelser via personaleudveksling og fælles kurser, herunder med Det Europæiske Forsvarsakademi. ·Overveje indsættelsen af en militær EU-rådgiver i EU-delegationen i New Delhi og tilskynde til gensidighed. ·Samarbejde med Indien om krisestyring og udveksle erfaringer om kriseinterventioner på konsulært plan under større katastrofer i tredjelande.