DA    DA DA 
DA    DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 20.7.2010 
SEK(2010) 851 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
KORT KONSEKVENSANALYSE 
  
Ledsagedokument til 
 
 
forslag til Rådets forordning om statsstø tte til fremme af lu kning af urentable 
kulminer 
  
{KOM(2010) 372 endelig} 
{SEK(2010) 850} 
DA 2   DA INDHOLDSFORTEGNELSE 
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE KORT 
KONSEKVENSANALYSE Ledsagedokument til forslag til Rådets forordning om statsstøtte 
til fremme af lukning af urentable kulminer .............................................................................. 1 
1. INDLEDNING............................................................................................................. 2 2. PROBLEMSTILLING................................................................................................. 2 2.1. Forventede lukninger af kulmine r i en række medlemsstater ...................................... 2 
2.2. De sociale følger af minelukninger.............................................................................. 3 2.3. Minelukningers virkning på miljøet............................................................................. 3 2.4. Marginal indvirkning på energifors yningssikkerheden på EU-plan ............................ 4 
3. MÅL......................................................................................................................... .... 4 
4. Politiske VALGMULIGHEDER ................................................................................. 5 5. KONSEKVENSANALYSE ........................................................................................ 6 5.1. Valgmulighed 1: basisscenarie – generelle statsstøtteregler........................................ 6 
5.2. Valgmulighed 2: Kommissionens retningslinjer.......................................................... 6 5.3. Valgmulighed 3: produktionsstøtte.............................................................................. 6 5.4. Valgmulighed 4: støtte til dækning af  ekstraordinære omkostninger (gamle 
forpligtelser)................................................................................................................. 7 
5.5. Valgmulighed 5: kombination af valgmulighed 3 og 4 ............................................... 7 
5.6. Valgmulighed 6: videreførelse af den nuværende kulforordning i endnu 10 år .......... 7 
6. SAMMENLIGNING AF VALGMULIGHEDER....................................................... 7 
1. INDLEDNING 
Støtten til EU's kulindustri er reguleret i en se ktorspecifik retsakt Råde ts forordning (EF) nr. 
1407/2002 af 23. juli 2002  om statsstøtte til kulindustrien  ("kulforordningen").  
Den gælder kun for stenkul. Andre typer kul, f.eks. orto-lignite, er omfattet af EU's generelle 
statsstøtteregler. 
2. PROBLEMSTILLING 
2.1. Forventede lukninger af kulm iner i en række medlemsstater  
Kulforordningen udløber den 31. december 2010. I mangel af en ny retsakt, der giver 
mulighed for at yde bestemte former for statsst øtte til kulindustrien, kan medlemsstaterne kun 
DA 3   DA yde statsstøtte inden for de grænser, der er fastsat i de ge nerelle statsstøtteregler, som gælder 
for alle sektorer.  
Sammenholdt med kulforordningen giver de gene relle statsstøtteregler kun meget begrænsede 
muligheder for at yde støtte til kulindustrien, især hvad angår produktionsstøtte men også med 
andre former for støtte. Ifølge en nylig undersøgelse1 har nogle medlemsstater meget høje 
produktionsomkostninger sammenholdt med de nuværende og forventede verdensmarkedspriser og derfor en kulpr oduktion, som i dag, og sandsynligvis også i 
fremtiden, ikke er rentabel og konkurrenced ygtig: Det drejer sig især om Tyskland, 
Rumænien og Spanien. Men kulindustrien i Unga rn og Slovakiet kan også få problemer med 
konkurrenceevnen. Der er risiko for, at kulminern e i disse lande lukkes efter kulforordningens 
udløb. 
2.2. De sociale følger af minelukninger  
Under de nuværende ordninger er  der stadig ca. 27 000 arbejdst agere beskæftiget inden for 
minedrift i Tyskland og Spanien i 2010, men der er risiko for, at de mister deres job, hvis der 
ikke ydes produktionsstøtte. I Rumænien, Ungarn og Slovaki et er yderligere 15 000 
minearbejdere i risikogruppe, hvis støtten fjernes.  Hvis der tages hensyn til arbejdspladser i 
forbundne industrier, kan op til 100 000 jobs – 42 000 jobs i kulindustrien og over 55 000 
jobs i forbundne industrier – være truet.  
Selv om de tabte arbejdspladser normalt ha r en begrænset indvirkni ng på EU-plan og på 
nationale arbejdsløshedstal, ka n de have en meget betydelig indvirkning på de berørte  
minedriftsregioner , især i Tyskland, Spanien og Rumænien. Øjeblikkelig lukning  af 
urentable miner, medfører, at de regionale arbejdsmarkeder bliver  oversvømmet  af 
arbejdsløse minearbejder, som ikke hurtigt nok  kan genbeskæftiges med risiko for, at de 
bliver langtidsledige.  
2.3. Minelukningers virkning på miljøet  
Ved lukning af kulminer forsvinder  de negative virkninger,  som miner har på det 
umiddelbare miljø,  f.eks. negative virkninger for lands kabsbillede og biodi versitet, negative 
virkninger for grundvand og terrænskred i område r med underjordisk minedrift og i form af 
affald. Men lukning af miner kræver også rens nings- og retablerings arbejder, som skal 
finansieres. 
Det er usikkert, hvilke virkning minelukn ingerne har hvad angår det mere globale 
aspekt i forbindelse med drivhusgasemissioner.  Da der ved minedrift frigøres den meget 
kraftige drivhusgas metan, har nogle kulproducere nde medlemsstater udviklet højperformante 
methan-opsamlingsteknologier. Da drivhusgasemi ssioner er et globalt og ikke et lokalt 
problem, øges denne usikkerhed endvidere, når der tages hensyn til emissioner fra afbrænding af kul ved energiproduktion.  
I kulfyrede kraftværker vil indenlandsk kul form entlig blive erstat tet af importeret  kul. 
Virkningerne på de samlede drivhusgasemissione r afhænger derfor af omfanget af emissioner 
fra minedrift i tredjelande og af transport af kul  til EU. Virkningen for det globale energimix i 
EU vil være begrænset, i det minds te på kort eller mellemlang sigt. 
                                                
 
1 An evaluation of the needs for State aid to the coal industry, Ecorys, December 2008, undersøgelse til 
Europa-Kommissionen, se http://ec.europa.eu/energy/coal/consultations/2009_07_15_en.htm .  
DA 4   DA 2.4. Marginal indvirkning på energif orsyningssikkerheden på EU-plan 
Under de offentlige høringer, der blev afholdt  i forbindelse med denne konsekvensanalyse, 
hævdede aktørerne i kulindustrien, at subventione ret kulproduktion er af afgørende betydning 
for forsyningssikkerheden, fordi forekomst af  kulminer i Europa øger den geografiske 
spredning af energikilderne og reduc erer afhængigheden af import.  
Da den subventionerede stenkul imidlertid kun ud gør en lille andel af EUs samlede  
energimix , kan disse subventioner kun yde et yderst begr ænset bidrag til at kompensere for  
forsyningsafbrydelser . Subventioneret kul tegner sig for kun 5,1 % af elproduktionen i EU. 
Hvis der kun tages hensyn til støtte til dækni ng af produktionstab fald er dette tal til 1,4 % 
(selv om tallet kan være højer e i de enkelte medlemsstater). 
Det ser desuden ud til, at sandsynligheden fo r afbrydelser i levera ncerne af importeret 
stenkul er ret begrænset, da verdensmarkedet for kul har udvist meget større stabilitet 
end markederne  for de øvrige energikilder . Stenkul importeres fra en række forskellige 
lande. Verdenshandelsvolumen i stenkul er steget med gennemsnitlig 7 % om året siden 2000. Store kapacitetsudvidelser i en  række lande, bl.a. Indonesien og Rusland, tyder på, at den 
globale handel forventes fortsat at vokse hurtigt i fremtiden. I betragtning af den lave andel af 
elektricitet, der produceres på basis af subve ntioneret kul, er det tvivlsomt, om et nyt 
statsstøtteinstrument vil kunne bidrage til at løse energiforsyningsproblemerne.  
Hvad angår mangler på kort sigt viser undersøgelse r, at det er mere e ffektivt at opbygge lagre 
af importeret kul til at sikre forsyningssikkerh ed end at yde statsst øtte til indenlandsk 
kulproduktion.  
3. MÅL 
Kommissionens overordnede, horisontale mål for statsstøtte og kul findes i den strategiske  
energiredegørelse
2 - godkendt af Det Europæis ke Råd og Ministerrådet - handlingsplanen  
på statsstøtteområdet3 og miljøhandlingsprogrammet for 2002-20124: Kommissionen 
ønsker at anvende horisontale stat sstøtteregler inden for så ma nge sektorer som muligt og vil 
på energiområdet fremme anvendelse af ve dvarende energikilder og en i miljømæssig 
henseende bærbar brug af lokale energikilder.  
Tidsubegrænset statsstøtte til kulproduktion er  ikke i overensstemmelse med Kommissionens 
overordnede politiske mål, især ikke, hvis det er  i strid med bestræbelserne for at forbedre 
konkurrenceevnen og gå over til vedvarende en ergikilder, selv om virkningen på 
konkurrenceområdet er forholdsvis begrænset5. Samtidig har lukning af urentable miner 
imidlertid en række konsekvenser på socialt og miljømæssigt plan, som der skal tages hånd 
om. 
                                                 
2 Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, det Europæiske Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget - Anden strategiske energiredegørelse - EU-handlingsplan for 
energiforsyningssikkerhed og -solidaritet, 13.11.2008, KOM(2008) 781 endelig. 
3 KOM(2005) 107 endelig, tilgængelig on-line under 
http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/others/action_plan/saap_en.pdf  
4 Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af 
Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram, EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1 – se artikel 5, stk. 2.  
5 En af betingelserne i den nuværende kulforordning er, at den subventionerede kul ikke må have nogen 
indvirkning på elpriserne (se artikel 4, litra c) , og er i kulforordningen og bilag 3 hertil). 
DA 5   DA Kommissionen definerer de politiske må l, som denne analyse vedr ører, med henblik på at 
reducere de mulige negative virkninger af de  minelukninger, der er en følge af 
udfasningen af støtten, mest muligt, især  hvad angår de sociale og miljømæssige 
aspekter, samtidig med at konkurrenceforvri dningerne på det indre marked holdes på 
et minimum. 
4. POLITISKE VALGMULIGHEDER 
Følgende fem politiske valgmuligheder er analyseret: 
(1) Valgmulighed 1: basisscenarie 
Ifølge basisscenariet vil Kommissionen ikke fore slå et nyt sektorspecifikt retsinstrument, der 
skal gælde, når kulforordningen udløber. Fra 2011 vil det kun væ re de generelle 
statsstøtteregler, der gælder for stenkul.  
(2) Valgmulighed 2: Kommissionens retningslinjer 
Ifølge valgmulighed 2 vedtager Kommissionen re tningslinjer på basis af artikel 107, stk. 3, 
litra c), i TEUF, som er identiske med dem, de r gælder for skibsbygnings- og stålsektoren, og 
som giver medlemsstaterne mulighed for at yde st atsstøtte, der er begr ænset til lukningsstøtte 
i form at støtte til dækning af mineselskabernes betaling til arbe jdstagere, der afskediges eller 
førtidspensioneres på grund af minelukninge r, omkostninger til rådgivning af sådanne 
arbejdstagere eller til omskoli ng. Støtten kan også dække omkostn inger til billigste løsning af 
enten færdiggørelse af igangværende kontrakter (højst 6 måneder) eller annulation af sådanne 
kontrakter. Støtten kan endvidere dække omkostninger ve d rensning og reetablering af 
produktionsområder. 
Disse retningslinjer udløber me d udgangen af 2013, da støttefo ranstaltningerne kun vedrører 
kulminer, der lukkes i forbindelse med kulforordningens udløb.  
(3) Valgmulighed 3: Rådets forordning om tidsbeg rænset driftsstøtte (støtte til lukning) 
Ifølge valgmulighed 3 foreslår Kommissionen en rådsforordning på basis af artikel 107, 
stk. 3, litra e, i TEUF. Ifølge denne forordning kan medlemsstat erne yde driftsstøtte, der er 
klart degressiv, til dækning af tab på den løbende produktion, så  længe den følges op af en 
velordnet afvikling af aktivitet er som led i en veldefineret  lukningsplan (og kun omfatter 
nuværende miner). Der er tale om en gradvis udfasning af driftsstøtten over en periode på 
højst 10 år og senest i 2020 og med en  nedtrapning på mindst 10 % om året. 
(4) Valgmulighed 4: Rådets forordning om stø tte til dækning af ekstraordinære udgifter 
(gamle sociale og miljømæssige forpligtelser) 
Ifølge valgmulighed 4 fremsætter Kommissionen forslag til Rådets forordning på basis af 
artikel 107, stk. 3, litra e), i TEUF. Ifølge denne foror dning kan medlemsstaterne yde 
statsstøtte til sociale og miljømæ ssige omkostninger i forbindelse med lukning af miner, f.eks. 
socialsikringsydelser og omkostninger i fo rbindelse med retablering af tidligere 
kulmineområder, som fastlagt i bila get til den nuværende kulforordning.  
(5) Valgmulighed 5: kombination af valgmulighed 3 og 4 
DA 6   DA Ifølge valgmulighed 5 foreslår Kommissionen en rådsforordning på basis af artikel 107, 
stk. 3, litra e), i TEUF, ifølge hvilken medlem sstaterne kan yde både lukningsstøtte (som i 
valgmulighed 3) og støtte til dækning af ekst raordinære omkostninger (som i valgmulighed 
4). 
(6) Valgmulighed 6: videreførelse af de n nuværende kulforordning i 10 år.  
I overensstemmelse med den valgmulighed, der fore trækkes af de fleste aktører i kulsektoren, 
foreslår Kommissionen i valgmulighed 6, at Rådets forordning (EF) nr. 1407/2002 – i den 
nuværende version – videreføres i endnu 10 år , dvs. til udgangen af 2020. Forskellen mellem 
denne valgmulighed og valgmulighed 5 er: 
– Produktionsstøtte tillades på basis af artikel 5, stk. 3, hv is driften af de berørte 
produktionsenheder indgår i en plan om a dgang til kulreserver; de r er således intet 
krav om lukning af disse miner. 
– Produktionsstøtten skal være degressiv for at resultere i en betydelig reduktion, 
men der fastsættes ikke en bestemt reduktionssats. 
– Der kan ydes støtte til initialinvester inger på op til 30 % af de samlede 
investeringsomkostninger. 
5. KONSEKVENSANALYSE 
5.1. Valgmulighed 1: basisscenarie – generelle statsstøtteregler. 
Basisscenariet er allerede beskrevet i afsnit 2. De øvrige valgmuligheder vurderes i forhold til 
dette basisscenarie.  
5.2. Valgmulighed 2: Kommissionens retningslinjer 
Effekten af valgmulighed 1 er ikke grundlæ ggende forskellig fra valgmulighed 2. Hvis 
medlemsstaterne yder støtte som tilladt i valgmulighed 2, resulterer det i samme 
produktionsunderskud og samme antal tabte arbejd spladser. Forskellen er, at der med 
valgmulighed 2 kan tilrettelægges en velord net lukning og den kan endog udskydes nogle få 
måneder for at færdiggøre igangværende kontrakter . Den hjælper med til bedre at organisere 
de sociale aspekter af lukningen med mere direkte støtte til de berørte arbejdstagere i form af 
omskoling, rådgivning osv. (der er mere vidt rækkende end de lovregulerede rettigheder). 
Finansieringen af de miljømæssige forpligtels er vil være bedre dækket, medens minen er 
under lukning. 
5.3. Valgmulighed 3: produktionsstøtte 
Hvis medlemsstater agter at yde denne støtte, ved at dække driftsstab, vil produktionsstøtten 
kunne holde urentable miner i drift. Den redder ikke permanente arbejdspladser, men giver 
mulighed for en gradvis reduktion af arbejdsstyrken, idet der er tid til at tage hensyn til arbejdsstyrkens aldersstruktur  (førtidspensionering og pensi onering), naturlig afgang (ingen 
erstatning for arbejdere, der går fra) og kva lifikationer (omskoling med henblik på anden 
beskæftigelse). Den giver mulighed for at reducere produktionen i urentable miner ved at begrænse antallet af direkte afskedigelser me st muligt og øge støtteforanstaltningerne mest 
muligt for at sikre arbejdstag erne anden beskæftigelse.  
DA 7   DA Kulproduktionens direkte negative virkninger på  miljøet vil fortsætte, så længe produktionen 
fortsætter, men der er stadig usikkerhed omkring virkninger ne på drivhusgasemissioner af 
brugen af kul som følge den omfattende subs titution med importeret kul. Den gradvise 
lukning kan imidlertid fremme forebyggende fora nstaltninger for at be skytte landskabet. 
Erfaringen med økonomisk og regional omstill ing har vist, at arbejdsmarkedet lettere 
kan optage ledige, hvis afskedigelserne fordeles over tid. Det giver bedre mulighed for at 
organisere rådgivning og omskoli ngsprogrammer, og det undgås, at en stor del af de tidligere 
minearbejdere bliver langtidsledige. 
5.4. Valgmulighed 4: støtte til dækning af  ekstraordinære omkostninger (gamle 
forpligtelser) 
Med denne valgmulighed får medlemsstaten mulighed for at finansiere forpligtelser af social 
karakter (f.eks. omskoling, pensioner osv.) og miljømæssig karakter (f.eks. rensning og 
retablering) eksempelvis i forbindels e med gradvis lukning af kulminer. 
En sådan støtte kan muligvis sikre, at minesels kabet ikke tager midler fra andre, potentielt 
konkurrencedygtige miner og anvender dem på miner, der skal lukkes.  
5.5. Valgmulighed 5: kombination af valgmulighed 3 og 4 
I tilfælde af en gradvis lukning af kulminer er det sandsynligt, at der er behov for støtte til 
gamle forpligtelser samtidig med, at der er behov for andre former for støtte, især driftsstøtte.  
Virkningerne for produktion og arbejdspladser vil være meget lig virkningerne under 
valgmulighed 3, men under valgmulighed 5 vil der væ re større mulighed fo r at sikre, at der 
under udfasningsperioden tages hånd om de ga mle forpligtelser på det miljømæssige og 
sociale område.  
5.6. Valgmulighed 6: videreførelse af den nuværende kulforordning i endnu 10 år 
Med en videreførelse af forordningen vil der være mulighed for at udvide den nuværende 
form for støtte. Denne valgmulighed kan give me dlemsstaterne mulighed fo r at afvige fra den 
politiske målsætning ved fortsa t at yde produktionsst øtte til urentable miner uden et klart 
engagement om lukning. Det følger heraf, at de  samme miner stadig vil være urentable, når 
den nye forordning udløber om 10 år. Det underliggende problem, at minerne ikke er 
konkurrencedygtige, bliver i kke løst, men blot udskudt. 
Investeringsstøtte, der kan tillades under denne  valgmulighed, bidrager ikke til den politiske 
målsætning, f.eks. som støttefora nstaltning ved lukning af miner.  Investeringsstøtte fremmer 
derimod udvikling af nye aktiviteter eller øger effe ktiviteten – ingen af delene er relevant ved 
lukning af en kulmine. 
6. SAMMENLIGNING  AF VALGMULIGHEDER 
Analysen giver et kontrastfyldt billede af, hvilk en effekt de forskellige politiske målsætninger 
har: 
Ud fra en økonomisk synsvinkel  ser valgmulighed 2 (retningslinjer) ud til at være at 
foretrække frem for basisscenariet, hvis det dr ejer sig om at mindske den direkte økonomiske 
indvirkning på de mest berørt e regioner og industrier.  
DA 8   DA Ud fra en social synsvinkel giver  valgmulighed 5 de bedste muligheder for at afbøde de 
negative følgevirkninger af mi nelukninger, især i betragtni ng af, at disse virkninger er 
koncentreret på visse regioner. 
Der er usikkerhed om følgerne hvad angår de miljømæssige aspekter . Selv om det 
omkringliggende miljø utvivlsomt vil drage fordel  af et umiddelbart eller næsten øjeblikkeligt 
produktionsstop (valgmulighed 1, 2 og 4), er b illedet usikkert med hensyn til de globale 
drivhusgasemissioner, når der tages hensyn til emissioner fra elproducenters afbrænding af 
kul. Denne usikkerhed skyldes, at  lokal kul i vidt omfang kan s ubstitueres med importeret kul. 
Selv om der ikke er tale om 100 % substitu tion, afhænger forskellen  mellem de politiske 
målsætninger af, hvorledes medlemsstaterne har til hensigt at fremme overgangen til andre 
energikilder. 
Det konkluderes, at valgmulighed 2 og 5 er de mest hensig tsmæssige for at nå de politiske 
målsætninger. Valget af en af disse valgmuligheder afhænger af, hvilken vægt politikerne 
tillægger de økonomiske aspekter på  den ene side og de sociale as pekter på den anden side.  
Det bemærkes, at de forskellige valgmulighede r sammenlignes under forudsætning af, at de 
berørte medlemsstater yder den støtte, de r er mulighed for under de respektive 
valgmuligheder. Sektorspecifikke  statsstøtteregler rummer bl ot mulighed for – men ikke 
nogen forpligtelse til – at yde statsstøtte. Konsekvensanalysen kan ikke foregribe de 
afgørelser, medlemsstater træffer i spørgsmålet om statsstøtte.