MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om fælles rapport fra Kommissionen og det amerikanske finansministerium om værdien af de udleverede TFTP-data i medfør af artikel 6, stk. 6, i aftalen mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater om behandling og overførsel af finansielle betalingsdata fra Den Europæiske Union til USA til brug for programmet til sporing af finansiering af terrorisme

Retsgrundlag

I overensstemmelse med artikel 6, stk. 6, i aftalen mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater om behandling og overførsel af finansielle betalingsdata fra Den Europæiske Union til USA til brug for programmet til sporing af finansiering af terrorisme ("aftalen") har Europa-Kommissionen og det amerikanske finansministerium udarbejdet denne fælles rapport om værdien af de udleverede TFTP-data ("den fælles rapport"), "hvori der lægges særlig vægt på værdien af de data, der lagres i flere år, og relevante oplysninger fra den fælles evaluering, der gennemføres i medfør af artikel 13."

Proceduremæssige aspekter

Europa-Kommissionen og det amerikanske finansministerium har i fællesskab fastsat de nærmere detaljer for evalueringen, jf. aftalens artikel 6, stk. 6.

Kommissionen og det amerikanske finansministerium indledte drøftelserne om de nærmere detaljer, mandatet og metoden for rapporten i december 2012. Den 25. februar 2013 mødtes evalueringshold fra EU og USA i Washington D.C. for at drøfte udarbejdelsen af rapporten, og et andet møde blev afholdt i Europols lokaler i Haag den 14. maj 2013. I forbindelse med mødet i Haag mødtes EU's og USA's hold også med repræsentanter for Europol for at drøfte de første bidrag fra alle parter og de næste skridt.

For EU's vedkommende afholdt Kommissionen et klassificeret møde med repræsentanter for medlemsstaterne den 13. maj 2013. Medlemsstaterne og Europol har fremsendt skriftlige indlæg, som er blevet overvejet i forbindelse med udarbejdelsen af denne rapport. I denne henseende udsendte Europol et spørgeskema til alle berørte medlemsstater med henblik på at indsamle relevante oplysninger til sit bidrag til rapporten. Spørgeskemaet skulle sikre et aktuelt overblik over merværdien af de udleverede TFTP-data i forbindelse med specifikke sager, som de relevante medlemsstaters kompetente myndigheder havde efterforsket.

Fra den 1. februar til den 24. maj 2013 interviewede det amerikanske evalueringshold terrorefterforskere i en lang række agenturer, gennemgik terrorsager, hvor TFTP var blevet anvendt, og analyserede over 1 000 TFTP-rapporter med henblik på at vurdere værdien af de udleverede TFTP-data.

Anvendelsesområde

Oplysningerne til rapporten er hentet fra det amerikanske finansministerium, Europol og medlemsstaterne. I rapporten fokuseres der på, hvordan de udleverede TFTP-data er blevet anvendt, og hvilken værdi disse data tilfører terrorefterforskninger i USA og EU. Rapporten indeholder flere konkrete eksempler, hvor TFTP-data, herunder data, der har været lagret i tre år eller derover, har været værdifulde i forbindelse med terrorefterforskninger i USA og EU både før aftalen, og siden aftalen trådte i kraft den 1. august 2010. Ud over denne rapport er andre eksempler på TFTP-datas nytte og værdi blevet præsenteret i to fælles evalueringer gennemført i februar 2011 og oktober 2012 i henhold til aftalens artikel 13. Som helhed udgør disse faktuelle og konkrete datasæt et væsentligt fremskridt, når det gælder om at forklare, hvordan TFTP fungerer, og hvilken merværdi programmet tilfører.

I rapporten beskrives også den metode, det amerikanske finansministerium anvender til evaluering af fristerne for lagring af data og sletning af ikke-udtrukne data.

Rapporten viser, at udleverede TFTP-data, herunder data, der lagres i flere år, har været meget vigtige i indsatsen for at bekæmpe terrorisme i USA, Europa og andre steder.

Med denne meddelelse fremsender Kommissionen den fælles rapport i bilaget til Europa-Parlamentet og Rådet.

BILAG

Fælles rapport fra Kommissionen og det amerikanske finansministerium om værdien af de udleverede TFTP-data i medfør af artikel 6, stk. 6, i aftalen mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater om behandling og overførsel af finansielle betalingsdata fra Den Europæiske Union til USA til brug for programmet til sporing af finansiering af terrorisme

til

meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet

om fælles rapport fra Kommissionen og det amerikanske finansministerium om værdien af de udleverede TFTP-data i medfør af artikel 6, stk. 6, i aftalen mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater om behandling og overførsel af finansielle betalingsdata fra Den Europæiske Union til USA til brug for programmet til sporing af finansiering af terrorisme

Sammenfatning

I overensstemmelse med artikel 6, stk. 6, i aftalen mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater om behandling og overførsel af finansielle betalingsdata fra Den Europæiske Union til USA til brug for programmet til sporing af finansiering af terrorisme ("aftalen") har Europa-Kommissionen og det amerikanske finansministerium udarbejdet denne fælles rapport om værdien af de udleverede TFTP-data, "hvori der lægges særlig vægt på værdien af de data, der lagres i flere år, og relevante oplysninger fra den fælles evaluering, der gennemføres i medfør af artikel 13."

Oplysningerne til rapporten er hentet fra det amerikanske finansministerium, Europol og medlemsstaterne. I rapporten fokuseres der på, hvordan de udleverede TFTP-data er blevet anvendt, og hvilken værdi disse data tilfører terrorefterforskninger i USA og EU. Rapporten indeholder flere konkrete eksempler, hvor TFTP-data, herunder data, der har været lagret i tre år eller derover, har været værdifulde i forbindelse med terrorefterforskninger i USA og EU både før aftalen, og siden aftalen trådte i kraft den 1. august 2010. Ud over denne rapport er andre eksempler på TFTP-datas nytte og værdi blevet præsenteret i to fælles evalueringer gennemført i februar 2011 og oktober 2012 i henhold til aftalens artikel 13. Som helhed udgør disse faktuelle og konkrete datasæt et væsentligt fremskridt, når det gælder om at forklare, hvordan TFTP fungerer, og hvilken merværdi programmet tilfører.

I rapporten beskrives også den metode, det amerikanske finansministerium anvender til evaluering af fristerne for lagring af data og sletning af ikke-udtrukne data.

Rapporten viser, at udleverede TFTP-data, herunder data, der lagres i flere år, har været meget vigtige i indsatsen for at bekæmpe terrorisme i USA, Europa og andre steder.

2. Baggrund

Det amerikanske finansministerium etablerede TFTP kort efter terrorangrebene den 11. september 2001, hvor det begyndte at udstede juridisk bindende pålæg over for en udbyder af finansielle betalingstjenester om fremlæggelse af finansielle betalingsdata lagret i USA, som udelukkende skulle anvendes til bekæmpelse af terrorisme og finansiering heraf. Frem til udgangen af 2009 lagrede udbyderen alle relevante finansielle betalingsdata på to identiske servere i henholdsvis Europa og USA. Den 1. januar 2010 implementerede udbyderen sin nye betalingsdatastruktur, som bestod af to behandlingszoner – én zone i USA og én i EU. Man vurderede, at der var brug for en ny aftale mellem Den Europæiske Union og USA om dette spørgsmål for at sikre TFTP's kontinuitet under disse nye vilkår. Den første udgave af aftalen blev ikke godkendt af Europa-Parlamentet, og en revideret udgave blev drøftet og vedtaget i sommeren 2010. Europa-Parlamentet godkendte aftalen den 8. juli 2010, Rådet godkendte den den 13. juli 2010, og den trådte i kraft den 1. august 2010.

Aftalen giver Europol en vigtig rolle. Europol er ansvarlig for at modtage en kopi af begæringer om udlevering af data, sammen med eventuelle supplerende dokumenter, og kontrollere, at disse begæringer fra USA er i overensstemmelse med visse krav som fastlagt i aftalens artikel 4, bl.a. at indholdet skal være udformet så målrettet og snævert som muligt for at minimere mængden af data, der anmodes om. Når Europol har bekræftet, at begæringen er i overensstemmelse med de fastsatte krav, er den udpegede udbyder bemyndiget og forpligtet til at udlevere data til det amerikanske finansministerium. Europol har ikke direkte adgang til de data, udbyderen udleverer til det amerikanske finansministerium, og foretager ikke søgninger i TFTP-data.

I henhold til aftalen skal TFTP-søgninger være nøje skræddersyet og bygge på allerede foreliggende oplysninger eller beviser, som godtgør, at der er grund til at formode, at emnet for en søgning har en forbindelse til terrorisme eller finansiering heraf. I overensstemmelse med aftalens artikel 12 overvåges TFTP-søgninger af uafhængige overvågere med bemyndigelse til at stille spørgsmålstegn ved og blokere for brede søgninger og andre søgninger, der er foretaget i strid med de strenge sikkerheds‑ og kontrolforanstaltninger i aftalens artikel 5.

Aftalens artikel 13 indeholder bestemmelser om løbende fælles evaluering af bestemmelserne om sikkerhedsforanstaltninger, kontrol og gensidighed foretaget af evalueringshold fra EU og USA med repræsentanter fra Europa-Kommissionen, det amerikanske finansministerium og to databeskyttelsesmyndigheder fra EU-medlemsstaterne og eventuelt eksperter inden for sikkerhed og databeskyttelse samt personer med erfaring i retspleje. Der er allerede foretaget to fælles evalueringer, og der er planlagt en tredje i 2014. I hver af de fælles evalueringer undersøgtes sager, hvor TFTP-data var blevet anvendt til forebyggelse, efterforskning, opsporing eller retsforfølgning af terrorisme eller finansiering heraf.

I forbindelse med den første fælles evaluering, der fandt sted i februar 2011, gav det amerikanske finansministerium adskillige eksempler (klassificerede oplysninger) på store terrorsager, hvor udleverede TFTP-data var blevet anvendt. Den første fælles evalueringsrapport anerkender værdien af TFTP. Heri hedder det, at antallet af spor, der er udleveret siden programmets begyndelse og siden aftalens ikrafttræden tyder på, at programmet fortsat har værdi i forbindelse med forebyggelse og bekæmpelse af terrorisme verden over med særlig fokus på USA og EU[1].

I forbindelse med den anden fælles evaluering af aftalen, som fandt sted i oktober 2012, tilvejebragte det amerikanske finansministerium et bilag med 15 konkrete eksempler på specifikke efterforskninger, hvor TFTP-data viste sig at være afgørende for efterforskninger af terrorisme[2]. I den anden fælles evalueringsrapport konkluderedes det, at Europol og medlemsstaterne i stigende grad er blevet bevidste om værdien af TFTP-data for deres indsats for at bekæmpe og forebygge terrorisme og finansiering heraf i EU[3] og – gennem gensidighedsaftaler – i stigende grad benytter sig heraf[4].

I henhold til aftalens artikel 6, stk. 6, skal Europa-Kommissionen og det amerikanske finansministerium senest tre år fra aftalens ikrafttræden udarbejde en fælles rapport om værdien af de udleverede TFTP-data, hvori der lægges særlig vægt på værdien af de data, der lagres i flere år, og relevante oplysninger fra den fælles evaluering, der gennemføres i medfør af artikel 13.

3. Proceduremæssige aspekter

Europa-Kommissionen og det amerikanske finansministerium har i fællesskab fastsat de nærmere detaljer for evalueringen, jf. aftalens artikel 6, stk. 6.

Kommissionen og det amerikanske finansministerium indledte drøftelserne om de nærmere detaljer, mandatet og metoden for rapporten i december 2012. Den 25. februar 2013 mødtes evalueringshold fra EU og USA i Washington D.C. for at drøfte udarbejdelsen af rapporten, og et andet møde blev afholdt i Europols lokaler i Haag den 14. maj 2013. I forbindelse med mødet i Haag mødtes EU's og USA's hold også med repræsentanter for Europol for at drøfte de første bidrag fra alle parter og de næste skridt.

For EU's vedkommende afholdt Kommissionen et klassificeret møde med repræsentanter for medlemsstaterne den 13. maj 2013. Medlemsstaterne og Europol har fremsendt skriftlige indlæg, som er blevet taget i betragtning og overvejet i forbindelse med udarbejdelsen af denne rapport. I denne henseende udsendte Europol et spørgeskema til alle berørte medlemsstater med henblik på at indsamle relevante oplysninger til sit bidrag til rapporten. Spørgeskemaet skulle sikre et aktuelt overblik over merværdien af de udleverede TFTP-data i forbindelse med specifikke sager, som de relevante medlemsstaters kompetente myndigheder havde efterforsket.

Fra den 1. februar til den 24. maj 2013 interviewede det amerikanske evalueringshold terrorefterforskere i en lang række agenturer, gennemgik terrorsager, hvor TFTP var blevet anvendt, og analyserede over 1 000 TFTP-rapporter med henblik på at vurdere værdien af de udleverede TFTP-data.

De eksempler, der drøftes i denne rapport, er hentet fra meget følsomme – i nogle tilfælde verserende – efterforskninger. Visse data er således blevet renset for at beskytte efterforskningerne.

4. Værdien af udleverede TFTP-data

Siden etableringen af TFTP i 2001 er der under programmet udleveret titusindvis af spor og over 3 000 rapporter (som indeholder flere TFTP-spor) til antiterrormyndigheder verden over, herunder over 2 100 rapporter til europæiske myndigheder[5].

TFTP er blevet anvendt til at efterforske mange af de største terrorangreb og planer om terrorhandlinger gennem det seneste årti, herunder:

i perioden efter aftalens indgåelse:

· bombeangrebet mod Boston Marathon i april 2013

terrortrusler i forbindelse med OL i London i sommeren 2012 planerne om at dræbe den saudiarabiske ambassadør i USA i 2011 Anders Breiviks terrorangreb i Norge i juli 2011 bilbomberne i oktober 2010 i forbindelse med Nigerias uafhængighedsdag

forud for aftalens indgåelse:

angreb i juli 2010 mod fans, der fulgte en VM-kamp på storskærm i Kampala, Uganda hotelangrebene i Jakarta i juli 2009 flere kapringer og gidseltagninger med al-Shabaab som bagmænd – herunder kapringen af det belgiske fartøj MV Pompei i april 2009 angrebene i Bombay i november 2008 Islamisk Jihad Unions planer om at angribe lokaliteter i Tyskland i september 2007 planerne om at angribe John F. Kennedy International Airport i New York i 2007 planerne om et terrorangreb med flydende bomber mod transatlantiske fly i 2006 bombeangrebet i London i juli 2005 det terrorrelaterede mord på Theo van Gogh i november 2005 togbomberne i Madrid i marts 2004 bombeangrebet på Bali i oktober 2002.

EU's og USA's evalueringshold modtog oplysninger fra Europol og det amerikanske finansministerium og andre myndigheder om TFTP's værdi. Terrorefterforskere bemærkede, at TFTP indeholder unikke, meget nøjagtige oplysninger, som har betydelig værdi i sporingen af netværk, der støtter terrorisme, og i identificeringen af nye metoder til finansiering heraf. I sager, hvor der ikke findes ret mange oplysninger om en terrormistænkt ud over vedkommendes navn eller kontonummer, kan udleverede TFTP-data afsløre kritiske oplysninger om f.eks. lokaliteter, finansielle transaktioner og associerede. TFTP's unikke værdi ligger i bankoplysningernes nøjagtighed, eftersom de pågældende personer har en klar interesse i at give nøjagtige oplysninger for at sikre, at pengene når frem til modtageren.

De fleste terrorefterforskninger afhænger af indsamling, udveksling og analyse af betydelige mængder oplysninger fra flere kilder. På grundlag af erfaringerne med gennemførelsen af aftalen, samarbejdet med medlemsstaternes myndigheder i en lang række efterforskninger af terrorisme og generel kompetence i sager vedrørende terrorisme og finansielle efterretninger tillægges TFTP-data meget stor værdi som et enestående redskab til at sikre rettidige, nøjagtige og pålidelige oplysninger om aktiviteter i forbindelse med mistanke om finansiering og planlægning af terrorisme.

Amerikanske terrorefterforskere fra en lang række agenturer, som har draget fordel af TFTP-data udleveret i henhold til aftalen, blev interviewet for at slå fast, hvilken værdi programmet havde haft for deres efterforskninger. De adspurgte efterforskere var enige om, at TFTP tilvejebringer værdifulde oplysninger, der kan bruges til at identificere og spore terrorister og deres støttenetværk. Ydermere bemærkede de, at TFTP giver vigtig indsigt i de finansielle støttenetværk for nogle af verdens mest farlige terrororganisationer, f.eks. al-Qaeda, al-Qaeda i det Islamiske Maghreb (AQIM), al-Qaeda på Den Arabiske Halvø (AQAP), al-Shabaab, Islamisk Jihad Union (IJU), Islamic Movement of Uzbekistan (IMU) og den specialiserede gren af Den Islamiske Revolutionsgarde i Iran, Qods Force (Islamic Revolutionary Guard Corps-Qods Force – IRGC-QF). Efterforskerne bemærkede, at udleverede TFTP-data gør det muligt for dem at identificere nye strømme af finansiel støtte og hidtil ukendte associerede, forbinde frontorganisationer og dæknavne med terrororganisationer, vurdere/underbygge eksisterende efterretninger og tilvejebringe oplysninger, der kan anvendes til at identificere nye mål for efterforskninger. Flere af de adspurgte efterforskere bemærkede, at oplysninger om finansielle transaktioner udleveret fra TFTP giver dem mulighed for at finde manglende oplysninger og se forbindelser, der ikke ville have været synlige i andre kilder.

Terrorgrupper afhænger af regelmæssige pengestrømme af en række årsager, f.eks. betaling af agenter og bestikkelse, rejser, træning og rekruttering af medlemmer, forfalskning af dokumenter, køb af våben og planlægning af angreb. Terrorefterforskere benytter sig af flere datasæt for at efterforske og forhindre disse aktiviteter. Nogle gange mangler der dog oplysninger, hvilket forhindrer efterforskerne i fuldt ud at forstå disse netværk. TFTP giver efterforskerne nøjagtige finansielle betalingsdata, som kan omfatte kontonumre, bankidentifikationskoder, navne, adresser, transaktionsbeløb, datoer, e-mailadresser og telefonnumre. Ved at bruge disse oplysninger kan efterforskerne kortlægge terroristernes finansielle støttenetværk og bl.a. identificere hidtil ukendte associerede. Et eksempel er en sag fra 2012, hvor man ved hjælp af oplysninger udleveret fra TFTP sporede, at en kendt mistænkt terrorist var en af underskriverne på en konto for en organisation, gennem hvilken der var foretaget flere mistænkelige transaktioner. Efterfølgende TFTP-kontroller identificerede endvidere pengestrømme mellem den pågældende organisation og en anden virksomhed, der var mistænkt for at levere materiel støtte til andre terrorenheder i det pågældende geografiske område.

Udleverede TFTP-data kan bruges til at finde spor, som hjælper med at identificere og lokalisere personer, der er involveret i terrornetværk, og dokumentere aktiviteter til støtte for terrorangreb. Det er f.eks. muligt at lokalisere en mistænkt ved at undersøge, hvor og hvornår den mistænkte lukkede og/eller åbnede en ny bankkonto i en anden by eller et andet land end vedkommendes sidst kendte opholdssted. Det indikerer, at den pågældende person måske er flyttet. Men selv når en mistænkt ikke skifter bankkonti, men blot flytter og fortsætter med at bruge den "gamle" konto (f.eks. via netbank), har det været muligt at opdage flytningen ved f.eks. at identificere betalinger for specifikke varer eller tjenesteydelser (f.eks. for reparationer eller vedligeholdelsesarbejde eller andre aktiviteter, der sædvanligvis finder sted, der hvor en person bor). Fordi TFTP-data er så præcise, har det, selv når mistænkte er meget forsigtige med deres banktransaktioner, også været muligt at lokalisere dem gennem deres associeredes betalinger og køb. TFTP kan give vigtige oplysninger om mistænkte terroristers bevægelser og karakteren af deres udgifter. Selv "ingen aktiviteter" – med hensyn til transaktioner – på en eller flere bankkonti med tilknytning til en mistænkt terrorist kan indikere, at en mistænkt har forladt et bestemt land.

Under TFTP har det været muligt at indhente oplysninger om amerikanske borgere/indbyggere og EU-borgere/‑indbyggere, som mistænkes for terrorisme eller finansiering heraf i tredjelande, hvor anmodninger om gensidig retshjælp ikke er blevet besvaret i tide. I én sag i 2010 hjalp TFTP med at lokalisere en EU-borger, som var mistænkt for en terrorhandling, og som var forsvundet fra EU. Den pågældende person viste sig at være indehaver af en ny konto i et land i Mellemøsten. Yderligere efterforskninger bekræftede, at personen rent faktisk boede i dette tredjeland, hvilket gjorde det muligt at målrette efterforskningsressourcerne mod en relevant international efterlysning.

I en anden sag blev TFTP anvendt i efterforskningen af en sag vedrørende den franske statsborger Rachid Benomari, som var mistænkt for at rekruttere medlemmer og rejse kapital til al-Qaeda og al-Shabaab. Benomari og to andre al-Shabaab-agenter blev anholdt i forbindelse med ulovlig indrejse i Kenya i juli 2013. Benomari og hans associerede er eftersøgt i EU for terroranklager, og der er udstedt et Interpol-efterlysningsblad (rødt hjørne) med henblik på Benomaris anholdelse. Udleverede TFTP-data gav efterforskerne Benomaris kontonummer og identificerede hidtil ukendte finansielle associerede. Det amerikanske finansministerium udleverede disse oplysninger til Europol efter en artikel 10-begæring.

I adskillige tilfælde har terrorefterforskere brugt udleverede TFTP-data til hurtigt at finde spor, som har fremskyndet terrorefterforskninger. Udleverede TFTP-data blev f.eks. brugt til at hjælpe med at identificere finansieringskilder, som blev brugt i 2011 i Manssor Arbabsiar/IRGC-QF's planlægning af drabet på den saudiarabiske ambassadør i USA[6]. Gennem TFTP var efterforskerne i stand til at identificere en transaktion på 100 000 USD sendt fra en ikke-iransk udenlandsk bank til en bank i USA til en konto, der tilhørte den person, Arbabsiar havde rekrutteret til drabet. Arbabsiar blev anholdt og har efterfølgende erkendt sig skyldig og er blevet idømt 25 års fængsel.

TFTP har også bidraget til efterforskningen af al-Nusrah-fronten (ANF), som – af FN's Sikkerhedsråds komité for sanktioner mod al-Qaeda og af USA og EU – er blevet identificeret som et dæknavn for al-Qaeda i Irak, hvilket har ført til FN's bindende indefrysning af eventuelle aktiver, organisationen måtte være i besiddelse af verden over. Siden september 2011 har ANF påtaget sig ansvaret for over 1 100 terrorangreb, som har såret og dræbt hundredvis af syrere. I henhold til udleverede TFTP-data har en ANF-fundraiser med base i Mellemøsten siden 2012 modtaget et beløb svarende til over 1,4 mio. EUR, doneret i en lang række valutaer fra donorer med base i mindst 20 forskellige lande, herunder Frankrig, Tyskland, Irland, Nederlandene, Spanien, Sverige og Det Forenede Kongerige. Amerikanske terrorefterforskere har delt disse oplysninger med antiterrormyndigheder verden over, herunder i Europa og Mellemøsten. I mindst ét tilfælde har et tredjeland anmodet om yderligere TFTP-søgninger til hjælp i sin videre efterforskning.

Det amerikanske finansministerium bruger fortsat TFTP til at efterforske EU-baseret træning af terrorister i Syrien. Finansministeriets antiterroranalytikere foretog TFTP-søgninger vedrørende de mistænkte terrorister Mohommod Hassin Nawaz og Hamza Nawaz. Nawaz-brødrene blev anholdt i Dover i Det Forenede Kongerige af Det Forenede Kongeriges myndigheder den 16. september 2013 efter at have rejst fra Calais i Frankrig, og de blev tiltalt for terrorhandlinger, herunder for at have rejst til en træningslejr for terrorister i Syrien. Udleverede TFTP-spor gav oplysninger om transaktioner, herunder kontonumre, beløb, datoer og mulige associerede, herunder en person, der var mistænkt for at finansiere terrorisme.

Terrororganisationer bruger flere metoder til at finansiere deres aktiviteter, herunder hvidvaskning af penge, narkotikahandel, tyveri og brug af frontorganisationer til at rejse midler. Udleverede TFTP-data kan hjælpe terrorefterforskere med at identificere de metoder, terroristerne anvender, og deres finansielle støtter. Terrororganisationer bruger ofte frontvirksomheder og opretter en legitim virksomhed, således at de kan undgå sanktioner og få adgang til det globale finansielle system. Udleverede TFTP-data indeholder vigtige oplysninger – herunder navne, bankidentifikationskoder, transaktionsbeløb og datoer – der kan bruges til at knytte frontorganisationer sammen med terrorgrupper. Oplysningerne om en transaktion mellem en mistænkt frontvirksomhed og en kendt terrorist kan omfatte de oplysninger, efterforskerne har brug for at kunne bekræfte, at en angiveligt lovlig organisation rejser midler til fordel for en terrororganisation. Derudover kan udleverede TFTP-data identificere hidtil ukendte frontorganisationer og de personer, der leder de pågældende organisationer, som har forbindelser til terrorgrupper. TFTP blev brugt til at sikre spor i efterforskningen af den nu opløste amerikanske afdeling af Charitable Society for Social Welfare, som blev stiftet af den særligt udpegede globale terrorist[7] Abd-al-Majid Al-Zindani. Afdøde AQAP-agent Anwar al-Aulaqi var næstformand for organisationen. Velgørenhedsorganisationen blev af den amerikanske anklagemyndighed beskrevet som en frontorganisation, der blev brugt til at støtte al-Qaeda og Osama bin Laden. Udleverede TFTP-data afslørede transaktioner og associerede med tilknytning til organisationen.

Udleverede TFTP-data bidrog også til efterforskningen af Irans Bank Saderat vedrørende dens støtte til terrorisme. Bank Saderat blev udpeget for sine ulovlige aktiviteter, hvilket førte til indefrysning af dens aktiver i bl.a. USA og EU. Bank Saderat, som havde ca. 3 200 filialer, er blevet brugt af den iranske regering til at kanalisere midler til bl.a. Hizbollah og Hamas. I perioden 2001-2006 overførte Bank Saderat 50 mio. USD fra Irans centralbank gennem sit datterselskab i London til sin filial i Beirut til Hizbollah-frontorganisationer i Libanon, som støtter voldshandlinger. Udleverede TFTP-data har været afgørende for terrorefterforskeres indsats for at spore Bank Saderats finansielle transaktioner til terrorgrupper og dens tilknytning til de finansielle institutter, den bruger for at undgå internationale sanktioner.

Terrororganisationer bruger ofte vildledende manøvrer for at maskere deres ulovlige finansieringssystemer. Udleverede TFTP-data bidrog til at identificere en finansieringskanal, som Hizbollah brugte til hvidvaskning af penge fra narkotikahandel til sine aktiviteter. I dette meget komplekse system solgte Hizbollah narkotika i Europa og hvidvaskede pengene ved hjælp af brugte biler, som blev købt i USA for derefter at blive solgt i Afrika. Overskuddet fra salget af de brugte biler og den omhandlede narkotika blev sendt til Libanon og særlige libanesiske vekselhuse. Finansministeriet slog fast, at vekselhusene blev brugt af Hizbollah til at overføre midler til aktiviteter eller tilbage til USA for at købe flere brugte biler. Så sent som i begyndelsen af 2013 gjorde udleverede TFTP-data det muligt for efterforskere at identificere pengebevægelser mellem Hizbollah, visse vekselhuse og brugtbilsforhandlere i USA. Finansministeriet er fortsat bekymret over den mulige brug af vekselhuse til at få adgang til det finansielle system og forfølger aktivt spor og træffer foranstaltninger mod terror med henblik på at spore og forhindre anvendelsen af det finansielle system til at støtte terroraktiviteter.

Finansielle transaktioner kan også give terrorefterforskere de oplysninger, der er nødvendige for at identificere personer, som formidler træning af terrorister. Terrororganisationer har brug for midler, som gør det muligt for associerede at rejse til træningslejre. Disse transaktioner indikerer ofte, hvornår en mistænkt terrorist besluttede at blive aktiv og tilslutte sig en gruppe eller en organisation. Udleverede TFTP-data kan give efterforskerne de antiterroroplysninger, der er nødvendige for at spore disse personer, herunder rejsedatoer, transaktionsbeløb, navne, dæknavne, lokaliteter og kontaktoplysninger. TFTP blev f.eks. brugt til at hjælpe med at sikre spor i efterforskningen af al-Shabaab-agent Omar Awadh Omar. Omar formidlede finansiering til al-Shabaab og menes at have smuglet udenlandske krigere og forsyninger til Somalia. Omar var efter sigende involveret i planlægningen af angreb den 11. juli 2010 mod fans, der fulgte en VM-kamp på storskærm i Kampala, Uganda. Al-Shabaab påtog sig ansvaret for dette angreb, hvor 74 personer blev dræbt. TFTP tilvejebragte vigtige oplysninger, som blev brugt til at identificere enkeltpersoner i Omars støttenetværk og identificere hidtil ukendte konti. Omar er på nuværende tidspunkt fængslet og afventer dom i Uganda. Omar blev også udpeget af det amerikanske finansministerium i medfør af dekret nr. 13536, som omhandler trusler mod fred, sikkerhed og stabilitet i Somalia.

EU's og medlemsstaternes brug af TFTP

TFTP blev udviklet af myndighederne i USA, men EU og medlemsstaterne må i henhold til gensidighedsbestemmelser i aftalen bruge TFTP til deres egne terrorefterforskninger. I henhold til aftalens artikel 10 kan medlemsstaterne, Europol eller Eurojust begære en søgning af relevante oplysninger via TFTP. Det amerikanske finansministerium foretager så en søgning i overensstemmelse med sikkerhedsforanstaltningerne i artikel 5. I øvrigt udleverer det amerikanske finansministerium, i henhold til aftalens artikel 9, spontant relevante oplysninger, der er opnået via TFTP, til de berørte medlemsstater, Europol og Eurojust.

Siden aftalen trådte i kraft, er medlemsstaterne i stigende grad blevet bevidste om adgangen til TFTP som efterforskningsredskab. Flere medlemsstater og Europol udnytter løbende udleverede TFTP-data og de værdifulde efterforskningsspor, de modtager. I løbet af de sidste tre år har i alt 158 begæringer fra medlemsstaterne og EU i henhold til artikel 10 resulteret i 924 efterforskningsspor fra TFTP[8].

I Spaniens tilfælde gav i alt 11 begæringer i henhold til artikel 10 f.eks. 93 efterforskningsspor vedrørende fysiske eller juridiske personer, der er mistænkt for at have forbindelse til terrorisme eller finansiering heraf. Ud af 11 begæringer vedrørte tre indenlandske, separatistiske terrorgrupper: To vedrørte ETA[9] og gav 25 spor, og én vedrørte Resistência Galega[10] og gav fire spor. Hvad angår al-Qaeda, sendte Spanien fire begæringer og opnåede 11 spor, mens to begæringer vedrørende Hizbollah gav hele 27 spor. Derudover gav én begæring vedrørende den separatistiske gruppe PKK[11] 19 efterforskningsspor, og én begæring i en antiterror‑ og antispredningsefterforskning gav syv efterforskningsspor.

I samme periode udleverede USA i henhold til artikel 9 spontant relevante oplysninger til EU og medlemsstaterne i 23 tilfælde, som omfattede 94 efterforskningsspor[12].

Nedenstående sager, som er indsamlet og udleveret af Europol, illustrerer, hvordan TFTP er blevet brugt af medlemsstaterne, og de efterforskningsresultater, der er opnået som følge af søgninger begæret i henhold til aftalens artikel 10[13]. De supplerer oplysningerne i afsnit 4 i denne rapport, hvor der også er anvendt visse europæiske eksempler for at forklare den rolle, som udleverede TFTP-data spiller i terrorefterforskninger. Beslutningen om, hvilke eksempler og oplysninger der skulle beskrives, skulle træffes under hensyntagen til krav om fortrolighed og sikkerhed.

Sag 1: Islamiske terroraktiviteter

Terrorgruppe/‑organisation: Islamiske terroraktiviteter (ukendt/unavngiven organisation)

Beskrivelse af sagen: En efterforskning af en 40-årig mand, som er mistænkt for at være rekrutteret til en udenlandsk væbnet gruppe og for at være medlem af en terrororganisation. Den pågældende person er desuden mistænkt for at planlægge og/eller udføre terrorangreb.

Feedback fra medlemsstaten: En søgning på grundlag af en artikel 10‑begæring gav oplysninger, som bekræftede de kendte oplysninger. De blev betragtet som aktuelle, og sporene omfattede nye forbindelser til terrorisme/kriminalitet.

Tidshorisont for sporene: 2008-2011.

Sag 2: Hamas

Terrorgruppe/‑organisation: Hamas (Harakat al-Muqāwamah al-Islāmiyyah, "Den Islamiske Modstandsbevægelse") er den palæstinensiske sunni muslimske eller islamiske organisation med en tilhørende militær gren, Izz ad-Din al-Qassam-brigaderne, som har base i de palæstinensiske områder. EU, Israel, USA, Canada og Japan klassificerer Hamas som en terrororganisation.

Beskrivelse af sagen: Efterforskning af en nonprofitorganisation, over for hvilken der er iværksat sanktioner i henhold til medlemsstatens lovgivning. Denne nonprofitorganisation er en "søsterorganisation" til en tilsvarende nonprofitorganisation i en anden medlemsstat, mod hvilken der er iværksat sanktioner for at have ydet støtte til Hamas. Der var en mistanke om, at den organisation, der var genstand for efterforskning, via sin søsterorganisation ydede betydelig økonomisk støtte til Hamas.

Feedback fra medlemsstaten: En søgning på grundlag af en artikel 10‑begæring gav oplysninger, som bekræftede de kendte oplysninger, og de blev betragtet som aktuelle.

Midler fra nonprofitorganisationen blev indefrosset forud for indgivelsen af artikel 10‑begæringen, men de udleverede data om TFTP-transaktioner blev indberettet til den finansielle efterretningsenhed på grund af tegn på hvidvaskning af penge, og sidstnævnte blev senere identificeret som midler til en terrororganisation.

Tidshorisont for sporene: 2011.

Sag 3: PKK

Terrorgruppe/‑organisation: Kurdistans Arbejderparti (Partiya Karkerên Kurdistan eller Parti Karkerani Kurdistan), bedre kendt som PKK, også kendt som KGK og tidligere kendt som KADEK (Kongressen for Frihed og Demokrati i Kurdistan) eller Kongra-Gel (Kurdistans Folkekongres), er en kurdisk organisation, som siden 1984 har ført en væbnet kamp imod den tyrkiske stat for et selvstændigt Kurdistan og kulturelle og politiske rettigheder for kurderne i Tyrkiet. Gruppen blev stiftet den 27. november 1978 i landsbyen Fis, i nærheden af Lice, under ledelse af Abdullah Öcalan. PKK er på flere staters og organisationers lister over terrororganisationer, herunder EU, FN, NATO og USA.

Beskrivelse af sagen: Efterforskning af en EU-borger, som er mistænkt for at støtte Kongra-Gel/PKK. Den mistænkte rejste meget internationalt, herunder flere rejser til lokaliteter af sikkerhedsmæssig interesse. Der er en mistanke om, at den mistænkte fungerer som fundraiser, finansmand eller formidler for den forbudte terrororganisation Kongra-Gel/PKK.

Feedback fra medlemsstaten: En søgning på grundlag af en artikel 10-begæring gav oplysninger, som bekræftede de kendte oplysninger og tilvejebragte oplysninger om hidtil ukendte internationale forbindelser og hidtil ukendte kontakter og mistænkte.

Sagen efterforskes fortsat aktivt, og der er således grænser for, hvor mange yderligere oplysninger der kan afsløres med henblik på feedback. Som følge af oplysninger indhentet via TFTP kunne den finansielle undersøgelse dog i højere grad rettes mod hidtil ukendte associerede og lokaliteter, hvilket gjorde, at store huller i efterretningerne blev udfyldt, og at der åbnede sig nye efterforskningsmuligheder. Nærmere bestemt fik efterforskningen en international dimension, hvorom der tidligere var mistanke, men som ikke umiddelbart kunne konstateres, og dermed blev de eksisterede efterretninger bekræftet. Det har ført til en langt mere omfattende efterforskning og henvisninger til andre retshåndhævende myndigheder af den hovedmistænkte og finansielle associerede. Det skal understreges, at de oplysninger, der er hentet via TFTP, sandsynligvis ikke ville være blevet opdaget gennem andre kanaler, og at TFTP derfor var til stor gavn i denne sag.

Tidshorisont for sporene: 2004-2011.

Sag 4: IJU

Terrorgruppe/‑organisation: Islamisk Jihad Union (IJU), oprindeligt kendt som Islamisk Jihad, er en terrororganisation og har gennemført angreb i Usbekistan og forsøg på angreb i Tyskland. IJU blev stiftet i marts 2002 af tidligere medlemmer af Islamic Movement of Uzbekistan (IMU) i Pakistans stammeområder. Organisationen var ansvarlig for mislykkede angreb i Usbekistan i 2004 og i begyndelsen af 2005. Derefter skiftede den navn fra Islamisk Jihad til Islamisk Jihad Union. Efter denne periode rykkede organisationen tættere på den centrale del af al-Qaeda. Da organisationen skiftede retning, skiftede den fokus, og den begyndte at planlægge terrorangreb i Pakistan og Vesteuropa, særlig Tyskland. Mirali i det sydlige Waziristan er organisationens base, hvor vestlige rekrutter trænes til angreb i Vesten.

Beskrivelse af sagen: Efterforskning mod seks enkeltpersoner, som mistænkes for at være medlemmer af terrororganisationen IJU. Én af de mistænkte menes at have rejst eller at ville rejse til en fjendtlig lokalitet med henblik på at modtage terrorrelateret træning. Én person mistænkes for at være ansvarlig for finansiering, rekruttering og ulovlig indvandring i medlemsstaterne. Den mistænktes nuværende bopæl er ukendt.

Feedback fra medlemsstaten: En søgning på grundlag af en artikel 10-begæring gav oplysninger, som bekræftede de kendte oplysninger.

Sporene gav desuden hidtil ukendte oplysninger (udenlandske bankkonti, adresser, telefonnumre osv.), uidentificerede internationale forbindelser og hidtil ukendte kontakter og mistænkte. Sporene blev betragtet som aktuelle.

Tidshorisont for sporene: 2009-2012.

Sag 5: Sikhiske terroraktiviteter

Terrorgruppe/‑organisation: Sikhiske terroraktiviteter (ukendt/unavngiven organisation)

Beskrivelse af sagen: Efterforskning af sikhiske terroraktiviteter: En enkeltperson og den tilknyttede virksomhed mistænkes for at akkumulere store kontantbeløb og overføre midler mellem flere konti og lokaliteter. Disse penge mistænkes for at blive brugt til at støtte og endda bestille terrorhandlinger.

Feedback fra medlemsstaten: En søgning på grundlag af en artikel 10-begæring gav spor, som bekræftede de kendte oplysninger. Sporene tilvejebragte desuden hidtil ukendte oplysninger (udenlandske bankkonti, adresser, telefonnumre osv.), uidentificerede internationale forbindelser og hidtil ukendte kontakter og mistænkte. Sporene blev betragtet som aktuelle.

Disse efterretningsspor førte til en mere nøjagtig vurdering af finansielle efterretninger indhentet tidligere i efterforskningen. Nærmere bestemt blev det slået fast, at store beløb var blevet sat ind på den mistænktes bankkonto/-konti. Tidligere vidste man dog ikke, hvor disse midler stammede fra.

Der er ikke rejst anklage i sagen, men på grund af efterforskningens følsomme karakter er der grænser for, hvor mange yderligere oplysninger der kan afsløres med henblik på feedback. I denne sag blev TFTP konsulteret på et tidligt tidspunkt på grund af mistanken om, at den mistænkte kunne have efterladt finansielle spor uden for EU. Efterforskerne modtog et hurtigt og detaljeret svar på TFTP-søgningen, hvilket førte til identifikation af internationale finansielle aktiviteter og udenlandske erhvervsinteresser, der viste sig at være af betydelig værdi. Der kunne derefter foretages en mere informeret vurdering af den mistænktes aktiviteter i lyset af målene med efterforskningen og andre efterretninger, man var i besiddelse af. Igen ville karakteren af de finansielle forbindelser og transaktioner, der blev tilvejebragt gennem TFTP, sandsynligvis ikke være blevet opdaget gennem andre efterforskningskanaler, og TFTP bidrog i høj grad til, at efterforskningen skred fremad, og til en tidlig vurdering af aktiviteterne.

Tidshorisont for sporene: 2007-2012.

Værdien af udleverede TFTP-data, der lagres i flere år

Antiterrormyndigheder dokumenterede over for EU's og USA's evalueringshold, at finansielle data, der lagres i flere år, såkaldte historiske data, har stor værdi i terrorefterforskninger. Historiske data gør det muligt for efterforskere at identificere finansieringstendenser, spore tilhørsforhold til grupper og analysere metoder. På grund af TFTP-dataenes nøjagtighed kan efterforskerne bruge finansielle transaktioner til at spore terrorister og deres støtter verden over gennem flere år. Siden aftalen trådte i kraft i august 2010 har 45 % af alle TFTP-data, som er blevet set af en analytiker, været tre år gamle eller ældre.

En terrorist kan arbejde i et bestemt land i flere år. På et tidspunkt flytter den pågældende måske til et andet land for at udføre terroraktiviteter. Personen udskifter måske alle elementer af sin tidligere identitet, herunder navn, adresse og telefonnummer. TFTP-data, som lagres inden for de frister, der er fastsat i artikel 6, kan imidlertid knytte den pågældende sammen med et bankkontonummer, han/hun tidligere har brugt. Selv når terroristen har oprettet nye bankkonti, kan efterforskerne måske knytte personen sammen med den nye konto – og eventuelle oplysninger om dennes identitet, der er forbundet med kontoen – ved at spore transaktioner, der er forbundet med konti, som man ved, bruges af terroristens organisation. De efterforskere, der afgav svar til denne rapport, var da også enige om, at man, hvis man nedsatte fristerne for lagring af TFTP-data til under fem år, i høj grad ville miste indblik i finansieringen af terrorgrupper og deres aktiviteter.

Eksempelvis blev udleverede TFTP-data brugt til at spore IJU-agenten Mevlut Kars transaktioner. Kar har leveret over 20 detonatorer til medlemmer af IJU. I januar 2012 blev Kar af USA identificeret som særligt udpeget global terrorist, hvilket førte til indefrysning af de af hans aktiver, der hørte under USA's jurisdiktion. Udleverede TFTP-data, der havde været lagret i over fire år, blev brugt til at finde spor og spore transaktioner mellem Kar og hans støtter. Kar var i 2007 involveret i planlægningen af bombeangreb mod amerikanske militære anlæg i Europa og amerikanske borgere i Tyskland. Kar er på nuværende tidspunkt eftersøgt af den libanesiske regering, og der er udstedt et Interpol-efterlysningsblad (rødt hjørne) med henblik på hans anholdelse og udlevering. Den libanesiske regering har idømt ham 15 års fængsel in absentia for forsøg på at etablere en al-Qaeda-celle i Libanon. Uden historiske data ville efterforskerne ikke havde kunnet opnå så betydelig indsigt i Kars aktiviteter.

Det amerikanske finansministerium gennemgik over tusind TFTP-rapporter i perioden 2005‑2012[14]. Denne analyse afslørede, at 35 % af de udleverede TFTP-spor over en periode på syv år omfattede data, der havde været lagret i mindst tre år.

Ud over forekomsten af historiske data blandt de udleverede TFTP-spor afslørede gennemgangen af TFTP-rapporter fra perioden 2005‑2012, at rapporterne indeholdt relativt mange oplysninger, der havde været lagret i over tre år. Som det fremgår af figuren nedenfor, indeholdt over 65 % af de rapporter fra perioden 2005‑2012, der var indsamlet på grundlag af udleverede TFTP-spor, TFTP-data, der havde været lagret i over tre år. I næsten 35 % af rapporterne udgjorde historiske data mindst halvdelen af rapportens kildemateriale. Siden 2010 har hele 10 % af de TFTP-rapporter, der er udarbejdet af analytikere i forbindelse med terrorefterforskninger, udelukkende bygget på TFTP-data, der har været lagret i over tre år.

Historiske data var afgørende for at identificere de finansieringskilder og -metoder, der blev anvendt til at støtte den norske terrorist Anders Behring Breivik. Dagen efter angrebene den 22. juli 2011, hvor 77 personer blev dræbt, og flere hundrede blev såret, indsendte Europol en begæring i henhold til aftalens artikel 10 til det amerikanske finansministerium i forbindelse med begivenhederne. Samme dag svarede det amerikanske finansministerium Europol og fremsendte 35 TFTP-spor med oplysninger om Breiviks omfattende finansielle aktiviteter og netværk, der spændte over op imod 12 lande – primært i Europa, men også USA og visse oversøiske destinationer. Fire af de 35 spor omhandlede finansielle transaktioner, som var gennemført inden for en periode på to år forud for angrebene, og ét yderligere spor, der omfattede finansielle aktiviteter, som fandt sted lige over tre år forud for angrebene. De øvrige 30 spor omfattede finansielle transaktioner gennemført mellem fire og otte år forud for angrebene[15], hvor Breivik opbyggede sit internationale finansielle netværk, oprettede en virksomhed, som solgte falske eksamensbeviser, oprettede et landbrugsselskab med henblik på at købe materialer til fremstilling af sprængstoffer og arbejdede sammen med visse associerede i andre lande.

Efterhånden som angrebene i Norge nærmede sig, begrænsede Breivik angivelig sin anvendelse af det internationale finansielle system, måske for at undgå at blive opdaget. Ikke desto mindre gjorde de ældre TFTP-spor det muligt for efterforskerne hurtigt at identificere Breiviks finansieringskilder og ‑metoder – og hans kontakter og finansielle besiddelser i andre lande – hvilket var særlig vigtigt på det tidspunkt, hvor myndighederne forsøgte at finde ud af, om han havde handlet alene eller i samarbejde med andre uidentificerede agenter.

I en af de andre sager, der blev undersøgt med henblik på denne rapport, var efterforskerne i stand til at bruge udleverede TFTP-data til at spore over 100 transaktioner mellem en mistænkt terrorist og støtter i flere lande igennem fire år. Den mistænkte terrorist brugte konti i flere lande til at indsamle midler til støtte for planer om et angreb. Yderligere undersøgelser af transaktionerne identificerede hidtil ukendte associerede og støtter.

Derudover kunne efterforskere i flere sager, der blev undersøgt i forbindelse med denne rapport, spore transaktioner mellem terrorgrupper, herunder al-Qaeda, og nye finansieringskilder. I størstedelen af sagerne førte anvendelsen af oplysninger udledt af TFTP-data, der havde været lagret i over tre år – og i mange tilfælde for søgninger foretaget forud for sletningen i juli 2012 i over fem år – til særskilte efterforskninger af hidtil ukendte enheder.

I de konkrete eksempler på terrorefterforskninger i EU i denne rapports afsnit 5 var de efterforskningsspor, der blev trukket ud af TFTP, også flere år gamle.

Lagring og sletning af oplysninger

Aftalen indeholder flere bestemmelser om lagring og sletning af oplysninger. I henhold til artikel 6, stk. 1, foretager det amerikanske finansministerium i aftalens løbetid løbende og mindst én gang om året en evaluering for at identificere alle ikke-udtrukne data, der ikke længere er nødvendige med henblik på bekæmpelse af terrorisme eller finansiering heraf. Når der findes sådanne data, sletter det amerikanske finansministerium dem permanent, så snart det er teknisk muligt. I denne henseende foretages der hvert år en omfattende revision og analyse af de udtrukne data, og de typer og kategorier af data, herunder fordelt på geografiske regioner, der har vist sig nyttige i terrorefterforskninger, analyseres i kvantitativ og kvalitativ henseende.

Revisionen og analysen finder sted i flere trin. Først foretages der en omfattende vurdering af de udtrukne data for at bestemme, hvilke meddelelsestyper og geografiske regioner der oftest og sjældnest kommer frem i forbindelse med TFTP-søgninger. Dernæst undersøges de meddelelsestyper og geografiske regioner, hvorfra der – i kvantitativ henseende – sjældnest udtrækkes data for at bestemme deres kvalitative komponent – nemlig hvorvidt de relativt få svar i det mindste indeholdt oplysninger af høj kvalitet eller havde særlig værdi til forebyggelse, efterforskning, opsporing eller retsforfølgning af terrorisme eller finansiering heraf. Derefter fjernes de meddelelsestyper og/eller geografiske regioner, der ud fra et kvantitativt eller kvalitativt synspunkt på tidspunktet for evalueringen ikke lader til at være nødvendige med henblik på bekæmpelse af terrorisme eller finansiering heraf, fra kommende artikel 4-begæringer. Når sådanne meddelelsestyper og/eller geografiske regioner identificeres i ikke-udtrukne data, sletter finansministeriet dem i overensstemmelse med aftalens artikel 6, stk. 1.

I henhold til aftalens artikel 6, stk. 5, foretager det amerikanske finansministerium også løbende en evaluering for at vurdere fristerne for lagring af data og sikre, at de fortsat ikke er længere end, hvad der er nødvendigt for at bekæmpe terrorisme eller finansiering heraf. Der foretages en omfattende vurdering bestående af interview af efterforskere, gennemgang af terrorefterforskninger og en evaluering af aktuelle terrortrusler og ‑aktiviteter, sammen med førnævnte årlige gennemgang af de modtagne udtrukne data, for at sikre, at fristerne for lagring af TFTP-data er relevante for den aktuelle indsats for at bekæmpe terrorisme. De tre årlige evalueringer, der har været foretaget, siden aftalen trådte i kraft, og de løbende evalueringer har alle konkluderet, at den aktuelle frist for lagring af data på fem år fortsat er nødvendig for de efterforskninger, TFTP bruges til.

I aftalens artikel 6 hedder det desuden, at alle ikke-udtrukne data (dvs. data, der ikke er blevet udtrukket fra TFTP i forbindelse med en terrorefterforskning), der er modtaget før den 20. juli 2007, slettes senest den 20. juli 2012. Det amerikanske finansministerium foretog denne sletning inden fristen, hvilket blev bekræftet af uafhængige revisorer ansat af udbyderen under den anden fælles evaluering[16].

Desuden fastsættes det i aftalen, at alle ikke-udtrukne data, der er modtaget den 20. juli 2007 eller senere, slettes senest fem år, efter at de er modtaget. Oprindeligt havde det amerikanske finansministerium tænkt sig at gennemføre denne bestemmelse gennem en årlig sletning af ikke-udtrukne data, der ville nå fristen på fem år i løbet af det pågældende år[17]. Efter samtaler under den anden fælles evaluering og efter anbefaling fra EU's fælles evalueringshold reviderede det amerikanske finansministerium imidlertid sine procedurer, så der nu foretages flere sletninger for at sikre, at alle sletninger af ikke-udtrukne data er fuldt ud afsluttet ved udløbet af fristen på de fem år. Alle ikke-udtrukne data modtaget inden den 31. december 2008 er således allerede blevet slettet.

Konklusion

Oplysningerne i denne rapport viser klart den betydelige værdi, udleverede TFTP-data har i forbindelse med forebyggelse og bekæmpelse af terrorisme og finansiering heraf. TFTP-dataenes betydning fremgår af det indblik, der er opnået i den reelle anvendelse af de udleverede TFTP-data i amerikanske og europæiske terrorefterforskninger, bl.a. ved hjælp af en række konkrete eksempler. Mange flere sager bekræfter i høj grad fordelene ved TFTP, men offentliggørelse heraf ville være skadelig for de igangværende efterforskninger. TFTP-dataene og nøjagtigheden heraf gør det muligt at identificere og spore terrorister og deres støttenetværk verden over. Det kaster lys over terrororganisationers aktuelle finansielle strukturer og gør det muligt at identificere nye strømme af finansiel støtte, hidtil ukendte associerede og nye mistænkte terrorister. TFTP-dataene kan også bidrage til at evaluere og bekræfte eksisterende efterretninger, bekræfte en persons medlemskab af en terrororganisation og indhente manglende oplysninger.

I rapporten undersøgtes værdien af data, der lagres i flere år, og i hvor høj grad de blev anvendt. Historiske data kan spille en vigtig rolle i efterforskninger af enkeltpersoner, der ofte vil forsøge at skjule oplysninger om deres identitet, herunder navn, adresse og telefonnummer. Med TFTP og de data, der lagres heri, kan efterforskerne imidlertid måske knytte en person sammen med et bankkontonummer, han/hun tidligere har brugt, og identificere korrekte personoplysninger og forbindelser i tilknytning hertil. Ifølge de tilgængelige statistikker om de TFTP-rapporter, der er udstedt i perioden 2005‑2012, omfattede 35 % af de udleverede TFTP-spor data, der havde været lagret i mindst tre år. I lyset af både de historiske datas unikke værdi og forekomsten heraf blandt TFTP-sporene ville man, hvis man sænkede fristerne for lagring af TFTP-data til under fem år, i høj grad miste indblik i finansieringen af terrorgrupper og deres aktiviteter.

Det amerikanske finansministerium har i overensstemmelse med kravene i aftalens artikel 6 slettet alle ikke-udtrukne data modtaget inden den 31. december 2008. Begæringer om data defineres på grundlag af en løbende og omfattende evaluering af, hvorvidt specifikke meddelelsestyper og geografiske regioner dukker op i forbindelse med søgninger. Derudover foretager det amerikanske finansministerium også løbende evalueringer for at vurdere fristerne for lagring af data og sikre, at de fortsat ikke er længere end, hvad der er nødvendigt for at bekæmpe terrorisme eller finansiering heraf.

Samtidig med udarbejdelsen af denne rapport er der i overensstemmelse med aftalens artikel 19 indledt høringer vedrørende beskyldninger i medierne om en mulig overtrædelse af aftalens bestemmelser fra de amerikanske myndigheders side. De oplysninger, det amerikanske finansministerium fremsendte i sine breve af henholdsvis 18. september og 8. november 2013 og afgav under møder på højt plan den 7. oktober og 18. november 2013, har præciseret gennemførelsen af TFTP-aftalen mellem EU og USA yderligere og har ikke afsløret nogen overtrædelser af bestemmelserne i aftalen. Kommissionen og det amerikanske finansministerium er blevet enige om at gennemføre den næste fælles evaluering i medfør af aftalens artikel 13 i foråret 2014.

[1] Første fælles evalueringsrapport, SEK(2011) 438, s. 5.

[2] Anden fælles evalueringsrapport, SWD(2012) 454, s. 38, bilag IV.

[3] Anden fælles evalueringsrapport, s. 15.

[4] Anden fælles evalueringsrapport, s. 17.

[5] "Rapporter" er blevet anvendt til at dele udleverede TFTP-data med EU-medlemsstater og tredjelandes myndigheder, allerede længe inden TFTP-aftalen trådte i kraft i 2010. Et TFTP-"spor" er summen af en specifik finansiel transaktion, som er identificeret som svar på en TFTP-søgning, der er relevant for en terrorefterforskning. Én TFTP-rapport kan indeholde mange TFTP-spor.

[6] IRGC-QF har leveret materiel støtte til Taliban, Libanesisk Hizbollah, Hamas, Palæstinensisk Islamisk Jihad og Folkefronten til Palæstinas Befrielse – Generalkommandoen. IRGC-QF har også forsynet terrororganisationer med livsfarlig støtte i form af våben, træning og finansiering og har været ansvarlig for adskillige terrorangreb.

[7] Begrebet "særligt udpeget global terrorist" eller "SDGT" (Specially Designated Global Terrorist) henviser til en enkeltperson eller enhed, der er underlagt sanktioner i medfør af dekret nr. 13224 fra den amerikanske regerings primære antiterrorsanktionsmyndighed.

[8] Tal pr. 20. august 2013.

[9] ETA (Euskadi ta Askatasuna) – Den Baskiske Befrielseshær.

[10] Resistência Galega – Galician Resistance (galicisk modstandsgruppe).

[11] PKK (Partiya Karkerên Kurdistan) – Kurdistans Arbejderparti.

[12] Tal pr. 22. august 2013.

[13] Præsentationen af eksemplerne er baseret på de berørte medlemsstaters beskrivelser.

[14] Rapporterne blev udvalgt tilfældigt for at opnå et repræsentativt udsnit af alle TFTP-rapporter udarbejdet i perioden 2005‑2012. Som nævnt kan én TFTP-rapport indeholde flere TFTP-spor.

[15] TFTP-data, der var over fem år gamle, var stadig tilgængelige på daværende tidspunkt, eftersom alle ikke-udtrukne data, der var modtaget den 20. juli 2007 eller derefter, i henhold til artikel 6 skulle slettes senest den 20. juli 2012.

[16] Anden fælles evalueringsrapport, s. 10.

[17] Anden fælles evalueringsrapport, s. 10.