ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 310 
 
 
 
Vol. 1985/0130 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation. 
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen 
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983, 
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003 
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit 
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5 
der genannten Verordnung freigegeben. 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K 0 M C 8 5 )  310 endelig udg. 
Bruxelles, den 14. juni 1 9 85
G E N N E M F Ø R E L S E  A F  D E T  IN T E R N E  M A R K E D
H vidbog fra K om m issionen 
til D et europæiske R a d  
(Milano, den 28.-29. juni 1985)
K O M (85) 310 endelig udg

-  1 -
I N D H O L D S F O R T E G N E L S E
Side
Erklæringer fra det europæiske råd 3
vedrørende det interne m arked
I N D L E D N I N G  4
1. D E L : F J E R N E L S E  A F  F Y S IS K E  H I N D R I N G E R  9
1. Indledning 9
II. Kontrol m e d  varer 10
Handelspolitikken og den økonom iske politik 1 1
Sundhedsbeskyttelse 1 2
Transport 13
Statistikker 14
Konklusioner o g tidplan 14
III. Kontrol af enkeltpersoner 14
2. D E L : F J E R N E L S E  A F  T E K N IS K E  H I N D R I N G E R  1 7
I. Frie varebevægelser 17
Behovet for en n y  strategi 1 8
D e n  valgte strategi 1 9
Harmonisering - en n y løsningsmodel 1 9
Foranstaltninger m e d  det formål af undgå nye hindringer 2 1
Gensidig anerkendelse 2 2
Nukleare materialer 2 3
II. Offentlige indkøb 2 3
III. Fri bevægelighed for arbejdstagere o g selvstændige erhvervs­
drivende: et nyt initiativ til fordel for EF-borgerne 2 5
IV . E t fælles m arked for tjenesteydelser 2 6
"Traditionelle" tjenesteydelser 2 7
Finansielle tjenester 2 7
Transport 2 9
Nye teknologier og tjenesteydelser 30
V . Kapitalbevægelser 3 2
VI. Skabelse af egnede betingelser for industrielt samarbejde 3 4
Skabelse af en rammelovgivning til frem m e af samarbejde 
m ellem  virksomheder 35
Intellektuel o g  industriel ejendomsret 3 7
Beskatning ■' 38
VII. Anvendelse af Fællesskabsretten 3 8
Overtrædelser 3 8
Transparens 39
Konkurrencepolitik og statsstøtte 39

3. D E L : F J E R N E L S E  A F  A F G IF T S M Æ S S IG E  H I N D R I N G E R
I. Indledning
Erhvervsmæssig samhandel o g m o m s  
D e n  enkelte rejsende 
Punktafgifter
II. Tilnærmelse
I store træk
Merværdiafgift
Punktafgifter
III. Kom m issionens forslag
Merværdiafgift 
Punktafgi fter 
Håndhævelse 
Undtagelser
K O N K L U S I O N

- 3  -
E R K L Æ R I N G E R  F R A  D E T  E U R O P Æ I S K E  R Å D  
V E D R Ø R E N D E  D E T  IN T E R N E  M A R K E D
"Det europæiske Rad __ pålægger Rådet:
- i
nden udgangen af marts 1983 at træffe afgørelse o m  de foranstaltninger, 
K om m issionen foreslår for at styrke det interne m arked"
København, 3.-4. decem ber 1982
"Det anm oder Rådet og medlemsstaterne o m  m eget hurtigt at gå i gang m e d  at 
undersøge, hvorledes m a n  i næ r fremtid ....
- kan fjerne alle politi- og toldformaliteter i persontrafikken ved Fællesskabets 
indre grænser .......... "
Fo
ntainebleau, 25.-26. juni 1984
"Det europæiske R å d  ..........  var enigt o m , at Rådet i en relevant sammensætning:
..........  bør tage skridt til at færdigudbygge det interne marked, herunder ind­
førelsen af europæiske standarder"
Du
blin, 3.-4. december 1984
"__ Det europæiske Råd har især lagt vægt på følgende .... aktionsområder:
a)
 foranstaltninger m e d  henblik på inden 1992 at skabe ét stort marked, 
hvorved der bliver bedre muligheder for at stimulere initiativet, 
konkurrencen og samhandelen; m e d  henblik herpå har det opfordret 
K om m issionen til inden næste samling at udarbejde et detaljeret 
program m e d  en konkret tidsplan".
Bruxelles, 29.-30. marts 1 9 8 5

- 4  -
I N D L E D N I N G
"Skal dette store m arked pi 320 m io  forenes, forudsætter det, at m edlem s­
staterne i Fællesskabet enes o m  at nedbryde alle former for barrierer, 
harmoniserer reglerne, foretager en indbyrdes tilnærmelse af lovgivning 
og strukturer på skatteområdet, udbygger deres m onetære samarbejde o g  
træffer de nødvendige ledsageforanstaltninger, for at de europæiske virksom­
heder kan føres til at samarbejde. D en n e ambition ligger inden for vor 
rækkevidde, forudsat at vi tager ved lære af fortiden, navnlig af de nederlag o g  
tilfælde af la n g s o m  udvikling, der h a r m åtte noteres. D e t er g ru n d e n  til at K o m m i s ­
sionen vil an m ode D et europæiske R å d  o m  at sætte sig s o m  mål, at der 
indføres et fuldstændigt internt enhedsmarked senest i 1992,og m e d  henblik 
herpå vedtage et program m e d  en tilhørende realistisk og bindende tids­
plan."
I disse vendinger definerede K om m issionen sin opgave i "Kom m issionens 
arbejdsprogram for 1985", so m  blev forelagt Europa-Parlamentet den 6.  
marts. D e n  29.-30. marts tilsluttede D et europæiske R å d  i Bruxelles sig 
K om m issionens opfattelse o g
"lagde især væ gt på .„—  foranstaltninger m e d  henblik på inden 1992 at 
skabe ét stort marked, hvorved der bliver bedre muligheder for at sti­
mulere initiativet, konkurrencen og samhandelen; m e d  henblik herpå (op­
fordrede) det K om m issionen til inden næste samling at udarbejde et de­
taljeret program m e d  en konkret tidsplan".
I denne hvidbog gøres der rede for program m et og tidsplanen. I betragtning 
af, at D et europæiske R å d  ved flere lejligheder har givet klart udtryk 
for at ville gennemføre det fælles marked, er det ikke K om m issionens 
hensigt endnu en gang at opregne de økonomiske o g politiske argumenter, 
der sa ofte har ført til denne konklusion. I stedet vil Kom m issionen, 
so m  tilsiger D et europæiske R å d  sin fulde støtte til dets engagem ent o g 
det mal, det har sat sig, i hvidbogen gøre rede for de logiske og væsent­
lige konsekvenser af en accept af dette engagement og for et handlings­
program m e d  hensyn til, hvorledes målet skal nås.
D et fremgår klart af traktaten, at det allerede fra første færd var 
hensigten at oprette et integreret internt m arked uden restriktioner i  
varebevægelserne og uden hindringer for den frie bevægelighed for per­
soner, tjenesteydelser og kapital, at indføre en ordning til sikring af, 
at konkurrencen inden for fællesmarkedet ikke fordrejes, at gennemføre 
en indbyrdes tilnærmelse af de nationale lovgivninger i det omfang, dette 
er nødvendigt for fællesmarkedets funktion, sam t i fællesmarkedets in­
teresse at harmonisere indirekte afgifter.
I begyndelsen koncentreredes opm æ rksom heden o m  de fælles toldsatser, 
so m  blev gennemført atten m åneder inden udløbet af fristen på tolv 
år i henhold til traktaten. Dette var en bedrift, s o m  vi kan se 
tilbage pa m e d  stolthed, o g ' so m  kan inspirere, o s i det fremtidige 
arbejde. Efter at dette m al var nået, vendte Fællesskabet sin opm æ rk­
som hed m o d  harmoniseringen af de indirekte afgifter. H er er det største 
skridt i retning af en harmonisering nok Rådets enstemmige vedtagelse 
af detQ Sjette M OM S-direktiv i 1977. M e n  derefter tabte udviklingen fart 
dels pa grund af recessionen, dels fordi m a n  manglede tillid  og visioner.

6.  Recessionen medførte et andet problem. I traktaten star der ikke blot 
udtrykkeligt, at tolden skal afskaffes m ellem  medlemsstaterne, m e n  
også, at kvantitative restriktioner såvel so m  alle andre foranstaltninger m e d  
tilsvarende virkning skal ophæves. Oprindelig var m a n  af den opfattelse, 
at sådanne "ikke-toldmæssige handelshindringer”, so m  de sædvanligvis kaldes, 
var af begrænset betydning i sammenligning m e d  de faktiske afgifter. M e n  
under recessionen, hvor den enkelte medlemsstat bestræbte sig på at beskytte, 
hvad den opfattede s o m  sine interesser på kort sigt, mangedobledes disse 
hindringer - ikke blot over for tredjelande, m e n  også over for de andre m ed ­
lemsstater. Endvidere forsøgte medlemsstaterne i stigende grad at beskytte 
nationale markeder o g  industrier gennem  statsstøtte til ikke-rentable sel­
skaber. Bestemmelserne i EØF-traktaten o m , at restriktioner, der hindrer 
fri udveksling af tjenesteydelser, skal "afskaffes gradvis i løbet af over­
gangsperioden", blev ikke gennemført i løbet af overgangsperioden, o g på 
vigtige områder blev der endda ikke foretaget noget so m  helst. Dette er m e d  
sk am  at m elde fortsat tilfældet.
7. I dag er stemningen ved at ændre sig, o g  m a n  er igen begyndt at engagere 
sig: først behersket, m e n  n u i stigende grad. P å  D et europæiske R åd s 
m ø d e  i K øbenhavn i 1982 forpligtede stats- o g regeringscheferne sig til
at prioritere gennemførelsen af det interne m arked højt. D en n e forpligtelse 
blev gentaget i Fontainebleau i juni 1984, i Dublin i december sa m m e  år 
og, for nylig i Bruxelles, i marts 1985. N u  er der ikke længere brug 
for ord, m e n  for handling, og det er hvad denne hvidbog drejer sig o m .
8. O g så andre steder er m a n  gået ind for en gennemførelse af det interne 
marked, og - s o m  det også fremgår af com m uniqueerne fra successive 
Europæiske R åds m øder - har. stats- o g  regeringscheferne i  de enkelte m ed ­
lemsstater givet deres accept. M e n  det er nok væ rd at erindre sig,
at målsætningen - en gennemførelse af det interne m arked - har tre 
aspekter:
- først en sammensmeltning af ti - o g snart af tolv - individuelle m arke­
der i medlemsstaterne til ét stort m arked m e d  320 millioner mennesker;
- dernæst en sikring af, at dette store m arked også er et ekspanderende 
m arked - ikke et statisk marked, m e n  et m arked i vækst;
- for det tredje en sikring af, at det ekspanderende m arked bliver et 
fleksibelt marked, hvor ressourcerne - det væ re sig menneskelige eller 
materielle ressourcer eller kapital- o g investeringsressourcer - 
strømmer til områder, der tilbyder de største økonomiske fordele.
9. Betragtningerne i denne hvidbog vil derfor primært vedrøre det første 
af disse aspekter, m e n  samtidig m å  de to andre aspekter konstant hol­
des for øje, når der skal træffes foranstaltninger.
10.  I denne hvidbog har m a n  af nem hedshensyn opdelt de foranstaltninger^ der 
m å  træffes i 3  dele:

- o -
- del 1: fjernelse af fysiske hindringer
- del 2: fjernelse af tekniske hindringer
- del 3: fjernelse af fiskale hindringer.
11. D et m est oplagte eksempel inden for den første kategori er toldstederne 
ved grænserne. D e  fleste af vore medborgere vil da også opfatte told­
stederne so m  det tydeligste eksempel på den fortsatte opdeling af 
Europa, o g en fjernelse af disse toldsteder so m  det klareste tecjn pi en 
sammensmeltning af Fællesskabet til et enkelt m arked'. T len  toldstederne
ligger der stadig, især pi grund af de tekniske og fiskale opdelinger 
m ellem  medlemsstaterne. N ar vi først har fjernet sidstnævnte 
o g løst andre relevante problemer i forbindelse m e d  den offentlige 
sikkerhed, immigration og narkotikakontrol, vil der ikke længere væ re 
nogen grund til en opretholdelse af de fysiske hindringer.
12. D et er ikke, fordi det er en trossag, eller fordi det ser bedre ud, at 
m a n  m l fjerne samtlige fysiske og andre former for kontrol m ellem  m ed ­
lemsstaterne, m e n  det er den hårde kendsgerning, at en opretholdelse
af kontrol ved de indre grænser vil indebære, at m a n  konstant m å  betale 
de omkostninger og affinde sig m e d  de mangler, so m  er følgen af et op­
delt marked. Jo større behovet bliver, for at disse former for kontrol 
reduceres - for ikke at tale o m , at de totalt bør forsvinde - jo 
sværere bliver det at forstå m eningen m e d  indre grænser, markedsopdeling 
og herm ed forbundne udgifter, omkostninger og ulemper.
13. M ed en s fjernelsen af de fysiske hindringer betyder fordele for de hand­
lende, spe-cieit.fordi formaliteter og forsinkelser ved grænsen vil for­
svinde, er det takket væ re fjernelsen af de tekniske hindringer, at 
Fællesskabet vil kunne give sit store m arked den økonomiske og-industri­
elle dimension, der tilkommer det, fordi industrien n u kan udnytte for­
delene ved stordrift og derigennem øge deres konkurrencedygtighed. E t 
eksempel på en teknisk hindring er de forskellige standardbestemmelser 
for diverse produkter, so m  de enkelte medlemsstater har vedtaget af 
helbredsmæssige eller sikkerhedsmæssige grunde eller for at beskytte 
miljøet eller forbrugerne. H er har K om m issionen for nylig taget et nyt, 
væsentligt initiativ, so m  Rådet har hilst velkom m en og givet sin t i l ­
slutning. Hindringerne for den frie bevægelighed for tjenesteydelser 
udgør m åske en særlig kategori, m e n  disse hindringer svarer til de
.  tekniske hindringer for de frie varebevægelser, og det er formentlig 
bedst at betragte d e m  so m  værende af sa m m e  kategori so m  de tekniske 
hindringer. D en n e opfattelse er så m eget m ere prisværdig, so m  den tra­
ditionelle skarpe skelnen m ellem  "varer" og "tjenesteydelser" har be­
virket, at "tjenesteydelser" på en m åd e rangerer lavere end "varer", o g 
at de derfor står bagest i rækken. Tekniske hindringer er tekniske hin­
dringer, uanset o m  de gælder for varer eller tjenesteydelser, og de bør 
alle behandles ens. Tendensen i Kom m issionens politik på dette om råde vil 
væ re en bevægelse bort fra en harmonisering og henim od en gensidig 
anerkendelse og ligesti llelse. M e n  den indbyrdes ti Lnæ rm else af m ed- .  
lemsstaternes love og andre bestemmelser i overensstemmelse m e d  artikel 
10 0  i traktaten vil fortsat spille en rolle. D et er klart, at det ville 
væ re hurtigere og m ere effektivt at gennemføre foranstaltninger i hen­
hold til denne artikel, såfremt Rådet kunne blive enigt om , at hvis

kravet o m  enstemmighed er til hinder for, at m a n  ad anden vej kan gøre 
fremskridt, m å  m a n  ikke påberåbe sig dette krav.
14. E n  fjernelse af de fiskale hindringer kan m eget vel tænkes at blive--et 
stridsspørgsmål og det på trods af, at de i traktaten opstillede m ål er 
ganske klare, og at der allerede er taget vigtige skridt i retning af 
en indbyrdes tilnærmelse. Derfor er grundene til, at en indbyrdes t i l ­
nærmelse af de fiskale lovgivninger udgør et væsentligt og integre­
rende element i ethvert program m e d  sigte på en gennemførelse af det in­
terne marked, forklaret nærm ere i del 3  i denne hvidbog. E n  indbyrdes 
tilnærmelse af indirekte skatter og afgifter vil medføre alvorlige 
problemer i nogle medlemsstater. D et kan derfor blive nødvendigt at
indføje bestemmelser om undtagelser.
15. Vi erkender, at mange af de ændringer, vi foreslår, vil indebære betyde­
lige vanskeligheder for medlemsstaterne, og det vil tage tid at foretage  
de nødvendige tilpasninger. De fordele, som et stort ekspanderende ogQ  
fleksibelt marked indebærer for en integreret europæisk økonomi, er sa  
store, at de ikke bør nægtes Europas befolkninger på grund af vanskelig­
heder i  en enkelt medlemsstat. Disse vanskeligheder mi erkendes, og i
et vist om fang m å  m a n  acceptere dem , m e n  de m å  ikke udgøre en permanent 
hindring for de store fremskridt, den store økonomiske fremgang o g den 
højere beskæftigelse, so m  den økonomiske integration kan indebære for 
Fællesskabet.
16- Sidste ir forelagde K om m issionen et program (1) for konsolidering^af det
interne marked, hvori m a n  gjorde rede for en ræ kke forslag, so m  Radet skulle 
vedtage i 1984 og 1985. I denne hvidbog udvides perspektiverne i førnævnte 
program, o g  sigtet er en gennemførelse af det interne m arked senest i 1992.
D e  væsentligste punkter i program m et fra sidste år er derfor medtaget i hvid­
bogen, m e n  der er ikke tale o m  en gentagelse af dette program, der fortsat 
har sin gyldighed.
1 7 . D et er ikke hensigten m e d  denne hvidbog at dæ kke samtlige mulige aspekter 
afen integration af EF-medlemsstaternes økonomier. Sigtet er det interne 
m arked o g de foranstaltninger, s o m  er direkte nødvendige for en gennemførelse 
af ét stort integreret m arked for det udvidede Fællesskabs 320 millioner 
indbyggere. D er er m an g e andre faktorer - der hver især er af betydning 
s o m  influerer på den økonom iske integration, so m  indirekte berører gennem ­
førelsen af det interne marked, o g so m  indgår - i  andre fællesskabspolitikker.
1  8. Det er f.eks. klart, at hvis man skal fremme den nøgleposition, som det interne  
marked kan få for politikken for en styrkelse af industri strukturerne, må  
fjernelsen af de interne grænser ledsages af foranstaltninger o
af forskningen og det teknologiske grundlag *  for >»4r-besskal3e*e  industri. Sadanne  
foranstaltninger vil gøre det muligt dels for firmaerne at udnytte det store  
marked. Det er i  denne sammenhæng, at arbejdet på en styrkelse af Fælles­
skabets teknologiske grundlag skal ses.
(1) K 0 M C 8 4 ) 305, endelig udg. af 13. juni 1984.

- 8 -
19. Tilsvarende vil en styrkelse af koordinationen af de økonomiske politikker  
og af EMS være af væsentlig betydning for integrationen af de nationale mar­
keder. Imidlertid ml man sideløbende med gennemførelsen af samtlige aktioner  
til sikring af produktionsfaktorernes frie bevægelse nødvendigvis skærpe  
Kommissionens kontrol med, at virksomheder og medlemsstater overholder  
konkurrencereglerne. Specielt inl man gennem en stærk og sammenhængende konkur­
rencepolitik sikre sig, at det interne marked ikke bliver opdelt som følge
af protektionistisk statsstøtte eller restriktiv handelspraksis fra firmaer­
nes side. Endvidere ml Fællesskabets handelsmæssige identitet konsolideres,  
således at vore handelspartnere ikke får fordel af et udvidet marked uden  
samtidig selv at gøre lignende indrømmelser.
20. Der eksisterer en vekselvirkning mellem det interne marked og mange andre  
områder inden for Fællesskabets politik, idet disse områder influerer på mar­
kedets funktion, samtidig med at fuldførelsen af det fælles marked vil virke  
stimulerende på nævnte områder. Dette gælder specielt transport, det sociale  
område, miljø og forbrugerbeskyttelse. På det sociale område vil Kommissionen  
fortsætte dialogen med regeringerne og arbejdsmarkedets parter, således at  
det sikres, at de rige muligheder, der tilbydes på det fuldførte interne  
marked, blive fulgt op af passende foranstaltninger med sigte på en gennem-
# førelse af Fællesskabets målsætninger på beskæftigelsesområdet og inden for  
social sikkerhed.
21. Det er Kommissionens faste overbevisning, at gennemførelsen af det interne  
marked er en nødvendig forudsætning for en forbedring af velstandsniveauet ,
i hele Fællesskabet. Kommissionen er imidlertid klar over, at hvis menneske­
lige, materielle og finansielle tjenesteydelser får lettere ved uhindret  
at bevæge sig derhen, hvor de økonomiske fordele er størst, kan dette medføre  
en forværring af eksisterende misforhold mellem regioner - hvorved også  
den konvergens, der er målet, bringes i  fare. Det betyder, at man må tage  
fuldt hensyn hertil gennem en differentieret anvendelse af strukturfondene.  
Fondene vil derfor få tillagt større betydning.
22. Selv om man i  nærværende dokument vil komme ind på disse emner, hvor de er  
af direkte betydning for det interne markeds funktion, er det ikke hensigten  
at tage detaljeret stilling til samtlige emner, fordi de vedrører områder,
•  der. bør gøres til genstand for omfattende undersøgelser og derefter - i  
en anden sammenhæng - bør tages i  betragtning i  fornødent omfang hver for  
sig. Tilstedeværelsen af disse problemer betyder ikke, at grænser og grænse­
kontrol ikke bør afskaffes. Tværtimod er det vor opgave at finde løsninger  
pa problemerne med det udgangspunkt, at grænserne vil være afskaffet.
23- En detaljeret tidsplan for gennemførelsen af Kommissionens forslag til
program over foranstaltninger til fjernelse af fysiske, tekniske og fiskale  
hindringer er anført i  bilaget til nærværende dokument.

- 9 -
1. DEL: FJERNELSE AF FYSISKE HINDRINGER
I. INDLEDNING
24. For den almindelige borger er det de fysiske hindringer ved grænseover­
gangene såsom indvandringskontrol, paskontrol, nogle gange undersøgelse  
af den personlige bagage, som helt konkret viser, at Fællesskabet fortsat  
er et delt Fællesskab og ikke det "bredere og dybere Fællesskab", der  
taltes om i  de oprindelige traktater. Disse hindringer påvirker hele  
erhvervslivet, bade handel og industri. De pålægger erhvervslivet en  
unødig byrde i  form af forsinkelser, formaliteter, transport- og hånd­
teringsudgifter, der øger omkostningerne og derved forringer konkurren­
ceevnen.
25. Der er derfor bade en økonomisk og en politisk grund til, at de fysiske  
hindringer bør fjernes. Oprettelsen af en ad hoc-komité om borgernes  
Europa på Det europæiske Råd i  Fontainebleau (Adonnino-komiteen) viser,  
hvor stor vægt^der lægges på den politiske side af spørgsmålet. Der er  
ikke noget område, hvor eventuelle fremskridt ville være mere synlige  
eller mere direkte relevante for formålet og ideen med Fællesskabet.
26. I henhold til traktaten er told og kvantitative restriktioner blevet  
fjernet i samhandelen mellem medlemsstaterne. Toldstederne ved de indre  
grænser eksisterer imidlertid fortsat som et egnet sted, hvor man kan  
kontrollere, at de nationale bestemmelser om indirekte beskatning ovei—  
holdes. Denne fortsatte tilstedeværelse af en offentlig myndighed er
også blevet anvendt til at håndhæve nationale beskyttelsesforanstaltninger  
i  forbindelse med f.eks. terrorisme, narkotika, andre forbudte varer  
og indvandring. Visse af Fællesskabets egne foranstaltninger har medført,  
at medlemsstaterne har benyttet de interne grænsesteder til at kontrollere  
visse sider af de fælles politikker (landbrug og stål) og til at gennem­
føre sikkerhedsklausuler.
27. Det er ikke kun målet at forenkle de eksisterende procedurer, men at  
fjerne kontrollen ved de indre grænser fuldstændigt. I nogle tilfælde  
vil dette kunne opnås ved at fjerne de underliggende årsager til  
kontrollerne. I andre tilfælde vil det blive et spørgsmål om at finde  
andre fremgangsmåder og midler end kontroller ved de indre grænser for  
at opnå et tilsvarende beskyttelses- og/eller oplysningsniveau.
28. I de tilfælde, hvor de underliggende årsager delvis skyldes nationale  
politikker og delvis de fælles politikker, som endnu ikke er fuldt  
udviklet, vil gennemførelsen af dette mål forudsætte, at de nationale  
politikker enten lempes gradvis og opgives endeligt i  de tilfælde, hvor  
de ikke længere er berettiget, eller at de erstattes af egentlige fælles  
politikker, der gælder for Fællesskabet som helhed. Fællesskabspolitikker,  
som endnu ikke er fuldt udviklet, og som på nuværende tidspunkt giver

- 10 -
anledning til kontrol ved de indre grænser, skal ændres, si det ikke  
længere bliver nødvendigt at foretage kontrol. Heraf følger, at når først  
disse hindringer er blevet fjernet, vil grunden til denne kontrol ved  
de indre grænser også være fjernet.
29. Kommissionen må imidlertid erkende, at visse nationale beskyttelses­
foranstaltninger ikke for alle aspekters vedkommende falder inden for  
traktatens rammer. To meget vigtige eksempler er foranstaltninger imod  
terrorisme og ulovlig narkotikahandel. Kommissionen deler medlemssta-^  
ternes legitime bekymringer over narkotikahandel og terrorisme, forstar  
deres ønske om kontrol,og er helt klar over de indre grænsesteders rolle
i  denne forbindelse. Det bør imidlertid understreges, at grænsekontroller  
på ingen måde er de eneste eller for så vidt de mest effektive foran­
staltninger i  denne sammenhæng. Såfremt malet med at fjerne alle indre  
grænsekontroller skal fremmes, er det nødvendigt at finde frem til  
alternative beskyttelsesmidler eller at forstærke dem, hvor de allerede  
findes. Indlysende eksempler er forbedring af kontrollen ved Fællesska­
bets ydre grænser; anvendelse af stikprøvekontroller ved de indre grænser  
og i  medlemsstaterne selv; og udvidet samarbejde mellem de berørte  
nationale myndigheder.
30. Indre grænsekontroller foretages både over for varer og enkeltpersoner  
og skyldes afgiftsmæssige, handelsmæssige, økonomiske, sundhedsmæssige,  
statistiske og politimæssige hensyn. Enkeltpersoner og deres personlige  
bagage kontrolleres normalt af toldmyndigheder og politi eller indvand­
ringsmyndigheder, og varer af toldmyndighederne og nogle gange af mere  
specialiserede myndigheder.
31. Toldmyndighedernes primære rolle ved de indre grænsesteder - eller inden  
for den medlemsstat, hvor formaliteterne og kontrollen finder sted inde
i landet - er at sikre, at den pågældende medlemsstats bestemmelser om  
indirekte beskatning (moms, forbrugsafgifter) fortsat anvendes. Heraf  
følger, at problemet med at fjerne fysiske kontroller fra toldmyndighe­
dernes side stort set hænger sammen med problemet med at fjerne fiskale  
hindringer. Dette problem omhandles detaljeret i  tredje del af dette  
dokument.
32. De forhold, der gør sig gældende for varer og enkeltpersoner, er meget  
forskellige. De vil derfor blive behandlet særskilt.
H .  KONTROL MED VARER
33. Indtil dato har Fællesskabets bestræbelser været koncentreret om at lempe  
grænseformaliteterne og lette varebevægelserne. Med dette mål for øje  
har Kommissionen i  overensstemmelse med EØF-traktatens artikel 12, 30  
og 95 påset og vil fortsat påse, at toldmyndighederne overholder princip­
perne om ikke-forskelsbehandling og proportionalitet. F ællesskabets transit-  
procedure og enhedsdokumentet er konkrete eksempler på resultater,
der er nået ved hjælp af fællesskabsbestemmelser; de kan og bør forbedres  
yderligere på mellemlang sigt (f.eks. ved afskaffelse af sTkkerhe'dssti l-  
leisen under Fællesskabets transitprocedure. Elektroniske dataoverførselssystøner, på grundlag

I I
af fælles standarder, skal anvendes i  stadig højere grad, nlr det er  
muligt. Desuden vil gennemførelsen af det fjortende momsdirektiv i  høj  
grad lette formaliteterne ved de indre grænser, idet momsopkrævningen  
vil.blive flyttet til afgiftskontorer inde i  landet, men dette vil ikke  
i  sig selv fjerne behovet for toldkontrol ved grænserne, enten ved  
indgang i indførselslandet eller - i  højere grad - ved udgang fra  
udførselslandet - for at kunne dokumentere, at udførsel faktisk har fundet  
sted.
34. For at skabe et godt grundlag for yderligere fremskridt vil Kommissionen  
på et tidligt tidspunkt søge at få medlemsstaterne til at forpligte  
sig til ikke at indføre nye eller strengere kontrolforanstaltninger  
eller formalitetskrav for varer.
Som følge af samarbejdet mellem medlemsstaterne vil det være muligt at  
foretage yderligere forenklinger ved de indre grænser, ved at lade kon­
trollen på den ene side af grænsen bortfalde (såkaldt "forenkling").
F.eks. vil den eksporterende medlemsstat kunne få bevis for, at varerne  
rent faktisk er eksporteret, eller statistiske data om eksport, fra ind­
gangstoldstedet i den importerende medlemsstat. Men det er stadig en  
kendsgerning, at overgangen fra lempelse til fjernelse af indre grænse­
kontroller forudsætter en omfattende og kvalitativt anderledes fremgangs­
måde. For at kunne gøre dette, må det fastslås, hvorledes man kan fjerne  
de hindringer, der bevirker, at der er behov for de forskellige kontroller  
med varer.
Handelspolitikken og den økonomiske politik
35. Handelspolitiske foranstaltninger, der vedrører medlemsstaterne enkeltvis  
(resterende importkvoter,, der opretholdes af nogle medlemsstater; import-  
foranstaltninger, som Fællesskabet træffer, men som er begrænset til
én eller flere medlemsstater; importkvoter for enkelte medlemsstater  
som del af en bredere foranstaltning, der vedrører hele Fællesskabet,  
eller en aftale, der koordineres af Fællesskabet) kan medføre, at Kommis­
sionen på grundlag af EF-traktatens artikel 115 giver en medlemsstat  
tilladelse til at udelukke den beskyttede vare fra fri bevægelighed inden  
for Fællesskabets område. Nationale foranstaltninger, som Kommissionen  
har givet tilladelse til, vil nødvendigvis indebære formaliteter ved  
de indre grænser. Det er værd at notere, at det er mangelen på en fælles  
politik, eller mangler ved gennemførelsen af denne, der gør sådanne  
aktioner nødvendige. Heraf følger, at der fortsat vil være behov for  
en eller anden form for kontrol, indtil de magtbeføjelser, der ved trak­
taten er overført til Fællesskabet, kan udøves fuldt ud, og den fælles  
handelspolitik er blevet styrket på en sådan måde, at alle nationale  
beskyttelsesforanstaltninger og alle regionale kvoter, som Fællesskabet  
har fastsat, kan ophæves. Det er Kommissionens opfattelse, at det ikke  
er urealistisk at tro, at fjernelsen af nationale og regionale kvoter  
vil kunne nås inden 1992. Det er imidlertid klart, at der vil være mange  
problemer, der skal løses.
36. Såfremt artikel 115 ikke længere blev anvendt, ville enhver importrestrik­
tion gælde for hele Fællesskabet. Gennemførelse af sådanne kvoter, som
i  vid udstrækning påhviler medlemsstaternes administrationer, vi Lis 
forudsætte en intensiv koordinering mellem de nationale administrationer 
og Kommissionen, såfremt det viser sig umuligt at fjerne alle individuelle

- 12 -
kvoter for medlemsstaterne inden 1992, vil det ikke længere være muligt  
at kontrollere, at de overholdes gennem kontrol ved de indre grænser.
Der mi således findes alternative løsninger til sikring af denne kontrol.
3 7. Sagen stiller sig lidt anderledes for anvendelsen af klausulerne til
afhjælpning af uligevægt, der truer med at skabe betalingsbalancevanske­
ligheder. Det er ikke realistisk muligt at fastsætte en præcis tidsplan  
for en gradvis begrænsning af anvendelsen af artikel 108, som følge af  
den direkte forbindelse, der er mellem denne artikel og individuelle  
medlemsstaters økonomiske situation. Men såfremt målet om at fjerne  
kontrollen ved de indre grænser inden 1992 skal nås, vil de foranstalt­
ninger, der gennemføres ved de interne grænser, også skulle bortfalde \
til det tidspunkt.
38. Nogle af de mekanismer, der finder anvendelse på handelen med landbrugs­
varer, forudsætter også kontroller ved de indre grænser. F.eks. finder  
de monetære udligningsbeløb anvendelse på handelen med visse varer ved  
eksport og import; i  henhold til artikel 46 kan sådanne varer pålægges  
en udligningsafgift, for hvilke der endnu ikke er fastsat nogen fælles  
ordning; visse afgifter og andre mekanismer kan være nødvendige inden  
for andre varesektorer. Det er klart, at disse bestemmelser skal fjernes  
gennem en udvikling af de relevante dele af den fælles landbrugspolitik.
Det vil desuden indebære, at der skal ske en automatisk justering af  
landbrugspriserne i  tilfælde af valutakurstilpasninger, helst inden for  
EMS; fastsættelse af fælles markedsordninger for landbrugsvarer, som  
endnu ikke har været omfattet af sådanne, med henblik på at fjerne mulig­
heden for at anvende artikel 46, samt tilpasning af andre markedsord­
ninger. Handelen med stål er også underlagt ekstra kontroller som følge  
af den fælles stålpolitik og miljøpolitikken (kontrol med transport af  
farligt og giftigt affald). Der må også tages skridt til at imødegå  
virkningerne for disse politikker af, at formaliteterne ved de indre  
grænser bortfalder.
Sundhedsbeskyttelse
39 For så vidt angår sundhedsbeskyttelse foretages der ofte veterinære og  
fytosanitære kontroller ved de indre grænsesteder. Disse kontroller  
skyldes forskelle i  de nationale sundhedsbestemmelser, hvilket giver  
de nationale autoriteter anledning til at kontrollere, at de indførte  
varer opfylder de nationale krav. Fællesskabet har derfor iværksat et  
program til harmonisering af de vigtigste sundhedskrav, hvilket er en  
teknisk indviklet og proceduremæssig langsom proces. Men selv på de  
områder, hvor bestemmelserne er blevet harmoniseret, er grænsekontrollerne  
ikke altid bortfaldet, som følge af, at visse medlemsstater fortsat  
insisterer pa at kunne udføre deres egne kontroller. Der er blevet taget  
visse skridt til at flytte kontrollen med de veterinære og fytosanitære  
certifikater ind i  landet. Men der er mangler ved disse foranstaltninger.  
Såfremt de skal gennemføres generelt, forudsætter det, at medlemsstaterne  
i fællesskab accepterer, at kontrollen af varerne er blevet korrekt udført  
i den eksporterende stat.
40. Som et yderligere første skridt henimod målet med at fjerne kontroller  
ved de indre grænser inden 1992 bør alle veterinære kontroller (levende
■i

dyr og animalske produkter) og fytosanitære kontroller kun foretages  
pa afgangsstederne, og kontrollen med de veterinære og fytosanitære  
certifikater^foretages pa bestemmelsesstederne (sammen med kontrol af  
produkter, såfremt der er grund til at formode, at der foreligger svig­
agtige eller skødesløse handlinger.
41. For at lette gennemførelsen heraf bør der fastsættes flere fælles stan­
darder for handelen mellem medlemsstaterne og for import fra tredjelande  
for levende dyr og animalske produkter, hvor sådanne endnu ikke er fast­
sat. Animalske produkter, der opfylder disse standarder, påføres et  
fællesskabsmærke. Derudover skal kontrolmyndighederne i  oprindelseslandet  
kontrollere varer til forbrug i  andre fællesskabslande i  overensstemmelse  
med en koordineret procedure. Den gensidige tillid vil kunne øges ved  
udnævnelse af fællesskabsinspektører, der skal sikre, at kontrollerne  
udføres korrekt. Desuden bør medlemsstaterne samarbejde i  bekæmpelsen
af svigagtige fremgangsmåder inden for fællesskabsrammerne, og der bør  
fastsættes bestemmelser for ansvaret i  tilfælde af skade, der skyldes  
svigagtige eller skødesløse fremgangsmåder.
42. Der vil på linje med de fælles standarder fortsat være behov for  
visse importrestriktioner og karantæneforanstaltninger af hensyn til  
sundhedsbeskyttelse af planter og dyr. Med henblik på så vidt muligt
at harmonisere sådanne restriktioner, bør den fælles politik til bekæm­
pelse af sygdomme styrkes.
43.Såfremt malet skal nas senest i  1992 må Fællesskabet og medlemsstaterne  
gøre en betydelig indsats for at fastsætte fælles niveauer-og politikker vedrørende veterina  
fytosanitære bestemmelser ogjustere de nationale standarder efter fælles stan­
darder sa meget som muligt. I det omfang dette kan gennemføres vil de  
veterinære og fytosanitære certifikaters rolle kunne mindskes drastisk,  
og det vil kun være nødvendigt at fastsætte specifikke restriktioner  
for særlige sygdomstilfælde. For animalske produkter vil det vare til­
strækkeligt at anvende sundhedsmærket.
T ransport
44. Andre kontroller ved de indre grænser vedrører varetransport og har enten  
med administrationen af transportpolitikken at gøre eller med sikkerheds­
krav. Størstedelen af de transporter, der finder sted inden for Fælles­
skabet, er reguleret ved kvoter, og køretøjerne skal medbringe transport-  
tilladelser. Tilladelserne og kontrolbøgerne kontrolleres hovedsagelig  
ved grænsen, såfremt disse kontroller skal bortfalde, skal også transport-  
kvoterne gradvis lempes og ophæves. Varer - især farlige varer - kan  
også blive kontrolleret af sikkerhedshensyn. Desuden kontrolleres køretø­
jerne i  stadig højere grad ved grænsen, for at sikre, at de opfylder  
de nationale krav; dette gælder især turistbusser. Systematiske sikker­
hedskontroller ved de indre grænser må fjernes. Køretøjer, der kommer  
ind i en medlemsstat, vil imidlertid fortsat kunne underkastes de  
kontroller, der gælder i  det pågældende land for vejkøretøjer. Vedtagelse  
og korrekt gennemførelse af fælles sikkerhedsstandarder vil i  høj grad  
lette denne proces.

- 14 -
Statistikker
45. Der udføres systematiske formaliteter af statistiske hensyn; ikke blot  
medlemsstaterne, men også Fællesskabet har brug for disse statistikker.  
Indførelsen af enhedsdokumentet vil i  første omgang forenkle grænsefor­
maliteterne, men det vil være nødvendigt at foretage en yderligere  
harmonisering eller fuldstændig fjernelse, såfremt de forskellige sta­
tistiske data skal fremlægges på en ensartet måde senest i  1992. Desuden  
vil statistiske data ikke skulle indsamles på grundlag af de dokumenter,  
der ledsager varerne, men fra firmaerne på samme måde, som statistikker  
vedrørende interne aktiviteter hidtil er blevet indsamlet. Moderne  
dataindsamlingsmetoder, herunder stikprøveteknikker, skal sikre, at de  
handelsstatistikker, der udarbejdes, er nøjagtige og dækkende.
Konklusioner og tidsplan
46. Da de foranstaItninger, der skal vedtages, er teknisk meget indviklede,  
og da størstedelen af lovgivningsarbejdet vil påhvile fællesskabsinsti­
tutionerne, er det Kommissionens hensigt at planlægge dette arbejde  
gennemført i to etaper. I første etape bør der lægges vægt på, så vidt  
muligt inden 1988 at fjerne kontroller og formaliteter fra de interne  
grænser. I anden etape bør målet være at koordinere politikkerne og  
tilnærme lovgivningen, således at de interne grænsehindringer og kontroller  
er fjernet fuldstændigt senest i  1992.
Hi. KONTROL AF ENKELTPERSONER
47. De formaliteter, der berører den enkelte rejsende, er en konstant og  
en konkret påmindelse for den almindelige borger om, at skabelsen af  
et virkeligt europæisk fællesskab langt fra er tilendebragt.
48. Selv om disse kontroller ofte kun er stikprøvekontroller, ses de som  
et ydre tegn på en arbitrær administrativ magt over enkeltpersoner og  
som en krænkelse af princippet om fri bevægelighed inden for et enkelt  
fællesskab.
49. Dette fik Det europæiske Råd i  Fontainebleau til at give Adonnino-komiteen  
til opgave at undersøge, hvilke foranstaltninger der skal træffes for
at "fjerne alle politi- og toldformaliteter i  persontrafikken ved Fælles­
skabets indre grænser". Komiteen fandt, at dette aspekt var så vigtigt,  
at den forelagde en interimsrapport i  marts i  år. '
50. Der er under normale omstændigheder tale om to forskellige slags forma­
liteter: politikontrol, der vedrører de pågældende personers identitet  
og sikkerheden i  forbindelse med de varer, der medbringes, og afgifts­
kontroller vedrørende de personlige effekter, der medbringes. I første  
omgang omtales kun de politimæssige kontroller. Fjernelse af afgifts­
skranker og kontroller behandles i  del tre.

51. Kommissionens bestræbelser og initiativer pi dette område har haft til  
formal at gøre kontrollerne ved de indre grænser mere fleksible, da de  
ikke kan fjernes fuldstændigt, før end der pi linje med de bekymringer,  
der er kommet til udtryk på Det europæiske Råd, er indført passende sik­
kerhedsforanstaltninger imod terrorisme og narkotika.
52. Der er allerede nået enighed om Kommissionens forslag om et fælles pas,  
der dokumenterer enkeltpersoners stilling som statsborger i  en medlems­
stat. Som et yderligere skridt henimod fjernelse af fysiske kontroller  
har Kommissionen foreslået, at der indføres et middel til selvidentifi­
cering, som vil sætte myndighederne i  stand til ved et enkelt blik at  
sikre, at den pågældende person har ret til fri passage, det såkaldte  
grønne skilt. Dette forslag er blevet forelagt Rådet, og vil sandsynligvis  
blive vedtaget i meget nær fremtid.
53. som bemærket i  indledningen til denne del hænger politikontroller ved de  
indre grænser tæt sammen med de politiske myndigheders berettigede bekym­
ringer i  forbindelse med bekæmpelsen af terrorisme, narkotika og krimina­
litet. Derfor kan de kun fjernes som en del af en lovgivningsmæssig og  
administrativ proces, hvorved de overflyttes til Fællesskabets forstærkede  
ydre grænser, og først når samarbejdet mellem de relevante nationale  
myndigheder forbedres.
54. Kommissionen vil på et tidligt tidspunkt søge at få medlemsstaterne  
til at forpligte sig til ikke at indføre nye og strengere kontrolfor­
anstaltninger og formalitetskrav ved de indre grænser over for enkelt­
personer.
Kommissionen vil som et næste skridt foreslå foranstaltninger, der har  
til formål senest i  1988 fuldstændigt at fjerne kontrol ved udrejse fra  
een medlemsstat og indrejse i  en anden. Denne form for kontrol er allerede  
i  praksis stort set blevet fjernet ved indre grænsepassage ad landevej.
Dette skridt vil indebære administrativt samarbejde mellem politi­
myndighederne og informationsoverførselsnettene, således at politiet i  
indrejselandet kan udføre kontrol på vegne af politiet i  udrejsetandet.
Et sådant system vil fortsat give beskyttelse i  kampen mod terrorisme.  
Desuden udelukker et sådant system ikke, at der i  lufthavne foretages  
sikkerhedskontrol - i  modsætning til identitetskontrol.
55. Kommissionen ønsker senest i  1992 at nå frem til den etape, hvor indrej­
sekontrollerne også er ophævet for fællesskabsborgere, der kommer fra
et andet fællesskabsland. I denne forbindelse vil der blive fremsat forslag  
om direktiver vedrørende:
- Tilnærmelse af våbenlovgivningen; den manglende kontrol må ikke tilskynde  
folk til at købe våben i  de lande, hvor lovgivningen er mindre restriktiv.  
Der vil blive fremsat forslag i  1985 med henblik på godkendelse senest
i  1988;
- Tilnærmelse af narkotikalovgivningen: der vil i  1987 blive fremsat  
forslag med henblik på vedtagelse i  1989;
- Borgere fra tredjelande: fjernelsen af kontrollen ved de indre grænser  
vil gøre det nemmere for statsborgere fra tredjelande at rejse fra

- 16 -
een medlemsstat til en anden. Som et første skridt vil Kommissionen  
senest i  1988 fremsætte forslag om koordinering af bestemmelserne  
vedrørende bopæl, indrejse og adgang til beskæftigelse, der gælder  
for statsborgere fra tredjelande. I denne forbindelse kan der opstå  
problemer i  forbindelse med spørgsmålet om tredjelandeborgeres  
bopælsskifte inden for medlemsstaterne, og disse må tages op til  
behandling. Senest i  1988 vil der også blive fremsat forslag om  
foranstaltninger vedrørende asylret og flygtningestatus. Der skal  
senest i  1990 være truffet beslutninger om disse spørgsmål;
- Visumpolitik: den frie bevægelighed, som visa giver statsborgere fra  
tredjelande, vil kunne underminere de aftaler, som medlemsstaterne  
har med tredjelande. Det vil derfor være nødvendigt at gå videre end  
det eksisterende samarbejde i  forbindelse med det politiske samarbejde  
og udvikle en europæisk politik vedrørende visa. Dette indebærer, at  
man må ramme den rigtige balance mellem nationale udenrigspolitiske  
prærogativer og bevarelsen af de nuværende bilaterale aftalers effek­
tivitet. De fornødne forslag bør fremsættes i  1988 og vedtages inden  
1990. Der vil også være behov for at fastsætte fælles regler vedrørende  
udvisning. Det nødvendige forslag, der bør fremsættes i 1989, skal  
vedtages senest i 1991.
56. Rådets vedtagelse af disse foranstaltninger samt en ændret anvendelse  
af ressourcerne til at øge kontrollen ved de ydre grænser og øget sam­
arbejde mellem politiet og andre relevante myndigheder inden for med­
lemsstaterne skulle bevirke, at politikontrollen ved de indre grænser  
fjernes senest i  1992.

- 17 -
ANDEN DEL: FJERNELSE AF TEKNISKE HINDRINGER
57. Det er ganske vist vigtigt at få fjernet grænsekontrollen, men det er  
ikke i  sig selv nok til at skabe et egentligt fællesmarked. Varer og  
personer, der bevæger sig inden for Fællesskabet, bør heller ikke møde  
hindringer inden for de enkelte medlemsstater, når hindringerne ved  
grænserne er fjernet.
58. Det betyder ikke, at der bør være samme regler overalt, men at såvel  
varer som personer og selskaber bør være i  stand til at bevæge sig frit  
inden for Fællesskabet. Med forbehold af nogle få afgørende krav, der  
skal tilgodeses (jf. afsnit 65 nedenfor), bør der være enighed om det  
grundlæggende princip, at såfremt en vare er lovligt fremstillet og  
markedsført i  én medlemsstat, er der ingen grund til, at den ikke skulle  
kunne sælges frit over hele Fællesskabet. I virkeligheden er formålene  
med de nationale lovgivninger vedrørende f.eks. beskyttelse af menneskers  
sundhed og helbred og af miljøet i  langt de fleste tilfælde identiske.
Det er ensbetydende med, at de regler og kontrolforanstaltninger, der
er indført for at opfylde disse formål, nok kan være udformet på forskel­
lig vis, men i  det væsentlige går ud på det samme og derfor normalt bør  
anerkendes i  alle medlemsstaterne, idet man ikke må glemme mulighederne  
for et samarbejde mellem de nationale myndigheder. Hvad der gælder for  
varer, gælder også for tjenesteydelser,og for personer. Hvis en  
EF-borger eller et selskab opfylder de krav, der er opstillet for en  
bestemt aktivitet i  en medlemsstat, er der ingen gyldig grund til,  
at den pågældende EF-borger eller det pågældende selskab ikke skulle  
kunne udøve sine økonomiske aktiviteter i  andre dele af Fællesskabet.
59. Kommissionen er helt klar over, at denne strategi forudsætter en ændring  
i  vaner og traditionelle tankebaner. Der er behov for en radikal  
holdningsændring, som kan føre til nye og idérige løsninger på de pro­
blemer - hvad enten der er tale om reelle problemer eller om skinproblemer  
- som kan opstå, når der ikke længere er nogen form for grænsekontrol.
i. FRIE VAREBEVÆGELSER
60 .  De fysiske hindringer, der er omtalt i  første del, hæmmer handelsstrøm­
mene og medfører urimelige administrative omkostninger (som i  sidste  
ende skal betales af forbrugeren), medens de hindringer, der er en følge  
af forskellene i  nationale produktregler og standarder, har en dobbelt­
sidet virkning: De medfører ikke blot ekstra omkostninger, men de for­
drejer også produktionsmønstrene, forøger enhedsomkostningerne og lager­
omkostningerne, vanskeliggør et forretningsmæssigt samarbejde og hæmmer  
på alle måder oprettelsen af et fællesmarked for industriprodukter.
Indtil sådanne hindringer er fjernet, er de europæiske fabrikanter  
tvunget til i  højere grad at koncentrere sig om nationale markeder end  
om kontinentale markeder og kan ikke drage fordel af de stordrifisbespa­
relser, som et virkeligt fælles internt marked indebærer, problemerne  
vil blive stadig større, såfremt det ikke tykkes at etablere et virkeligt  
fælles industrimarked, eftersom omkostningerne ved forskning, udvikling  
og markedsføring af de nye teknologier skal baseres på et hjemmemarked  
af kontinentale dimensioner, hvis disse teknologier skal have en rea­
listisk mulighed for at tage den internationale konkurrence op.

- 18 -
Behovet for en ny strategi
61. Harmoniseringspolitikken har været hovedhjørnestenen i Fællesskabets  
arbejde pi dette område i  de første 25 år og har givet enestående resul­
tater i  retning af etablering af fælles regler for hele Fællesskabet.
Men i  årenes løb har denne løsningsmodel afsløret en række skavanker,
og det er klart, at der ikke kan etableres et ægte fællesmarked inden  
1992, hvis Fællesskabet udelukkende baserer sig på artikel 100 i  EØF-  
traktaten. Der vil helt klart fortsat være behov for foranstaltninger  
byggende på artikel 100, men de vil få mindre betydning, efterhånden  
som man bliver enig om nye løsningsmodeller, der kan give hurtigere  
og enklere resultater. I hvert fald er der, for så vidt angår veterinære  
og phytosanitære kontrolforanstaltninger, i  artikel 43 en mulighed for  
at anvende afstemning med kvalificeret flertal, men Rådet har normalt  
brugt artikel 100, der forudsætter enstemmighed som supplerende rets­
grundlag. Kommissionen finder ikke en sådan holdning rimeligt begrundet.
På områder, hvor artikel 100 fortsat må betragtes som værende det eneste  
hensigtsmæssige instrument, må der findes midler til at få den til at  
fungere mere smidigt. Det er klart, at det ville være hurtigere og mere  
effektivt at operere på grundlag af denne artikel, hvis Rådet besluttede,  
at kravet om enstemmighed ikke skal kunne forhindre fremskridt på områder,  
hvor de ville kunne opnås uden et sådant krav.
62. Den nye strategi må være sammenhængende, idet den ikke blot skal tage  
hensyn til målsætningen om at etablere et fælles marked per se, men  
også tage sigte på fremtidige målsætninger om opbygning af et ekspan­
derende og fleksibelt marked. Den skal tage sigte på ikke blot at fjerne  
tekniske handelshindringer, men på at gøre det på en måde, som kan  
bidrage til en øget industriel effektivitet og konkurrenceevne, hvilket  
igen fører til større velstand og øget beskæftigelse.
63. I betragtning af, at Rådet (konklusioner om standardisering, 16. juli  
1984) har erkendt, at målsætningerne for de nationale lovgivninger i
det væsentlige er samstemmende, ville en gensidig anerkendelse af natio­
nale bestemmelser derfor i  princippet være en effektiv strategi til  
etablering af et fællesmarked på det handelsmæssige område. Denne  
strategi støttes især af artiklerne 3"(f -“36 TT^Ftraktaten ~hvorefter  
nationale foranstaltninger, som kan få ekstraordinært store eller  
uberettigede restriktive virkninger på de frie varebevægelser, er  
forbudt.
64. Men selv om en strategi, der udelukkende bygger på gensidig anerkendelse  
af nationale bestemmelser, ville fjerne handelshindringerne og føre
til oprettelse af et egentligt fællesmarked på det handelsmæssige områ­
de, kunne den meget vel vise sig at være utilstrækkelig med henblik  
på opbygningen af et ekspanderende marked baseret på den konkurrence­
evne, som et fælles marked af kontinentale dimensioner giver mulighed  
for. På den anden side har erfaringerne vist, at alternativet, der går  
ud på udelukkende at basere sig på harmonisering, dels vil kræve alt  
for megen lovgivning, dels vil være for langsommelig og for usmidig  
og forhindre enhver form for innovation. Der er brug for en strategi,  
der kombinerer det bedste af de to løsningsmodeller, men som først og  
fremmest giver mulighed for hurtigere fremskridt, end det hidtil har  
været tilfældet.

- 19 -
Den valgte strategi
65. Kommissionen tager i  sine overvejelser hensyn til de tilgrundliggende  
årsager til tilstedeværelsen af handelshindringer og erkender, at med­
lemsstaternes lovgivningsmæssige målsætninger vedrørende beskyttelse  
af befolkningens sundhed og sikkerhed samt beskyttelse af miljøet i  
det store og hele er samstemmende. Dets harmoniseringsstrategi er  
baseret på følgende principper:
- i  forbindelse med fremtidige initiativer vedrørende det interne marked  
må der sondres klart mellem de områder, hvor det er afgørende nødven­
digt at foretage harmonisering, og de områder, hvor det vil være til­
strækkeligt med en gensidig anerkendelse af nationale bestemmelser
og standarder; dette indebærer, at Kommissionen i  forbindelse med  
hvert enkelt harmoniseringsinitiativ afgør, hvorvidt de nationale  
forskrifter er for vidtgående i  relation til de nødvendige krav, der  
skal tilgodeses og derfor kan betragtes som uberettigede handelshind­
ringer i  henhold til EØF-traktatens artikler 30 - 36;
- lovfæstet harmonisering (rådsdirektiver baseret på artikel 100) vil  
for fremtiden kun blive anvendt til at fastlægge de vigtigste sund­
heds- og sikkerhedsmæssige krav, som vil blive obligatoriske i  samtlige  
medlemsstater, såfremt en vare opfylder disse krav, skal den være  
omfattet af bestemmelsen om frie varebevægelser;
- harmoniseringen af standarder inden for industrien gennem udarbejdelse  
af europæiske standarder vil blive fremmet i  videst muligt omfang,  
men det forhold, at der ikke eksisterer europæiske standarder, skal  
ikke kunne udnyttes som en hindring for fri bevægelighed. Indtil der  
er udarbejdet europæiske standarder, skal det gældende princip være  
gensidig anerkendelse af nationale standarder i overensstemmelse med  
vedtagne procedurer.
66. Oprettelsen af det interne marked afhænger i  første række af medlemssta­
ternes villighed til at respektere princippet om frie varebevægelser,  
således som det er fastlagt i  traktaten. Dette princip giver Kommissionen  
ret til at kræve alle uberettigede handelshindringer fjernet. Men det
er ikke tilstrækkeligt i  de tilfælde, hvor sådanne hindringer er hjemlet  
i  traktaten. På tilsvarende måde vil der være tilfælde, hvor indførelsen  
af fælles standarder, specielt inden for høj teknologi sektorerne, vil  
forbedre og forøge fællesskabsindustriernes internationale konkurren­
ceevne.
Harmonisering - en ny løsningsmodel
67. Artikel 100 i traktaten giver Rådet beføjelse til på forslag fra Kommis­
sionen og med enstemmighed at lovgive ved hjælp af direktiver cm indbyrdes  
tilnærmelse af medlemsstaternes love, forskrifter og administrative  
foranstaltninger, som direkte influerer på etableringen af fællesmarkedet  
eller den måde, hvorpå dette fungerer. Men det har måttet erkendes,,
at der er visse mangler ved de procedurer, der er fastlagt med henblik  
på anvendelsen af artikel 100.
68. Den hidtidige praksis med at indarbejde detaljerede tekniske specifika­
tioner i direktiverne har givet anledning til lange forsinkelser, fordi  
der kræves enstemmighed i  Rådets beslutningsproces. For fremtiden vil

- 20 -
den Lovfæstede harmonisering pa de omrader, hvor berettigede divergerende  
nationale bestemmelser vedrørende beskyttelsen af borgernes og forbruger­
nes sundhed og sikkerhed eller miljøet har skabt handelshindringer,  
blive begrænset til fastlæggelse af de vigtigste krav, som en vare skal  
opfylde for at kunne bevæge sig frit inden for Fællesskabet. De tekniske  
specifikationer for varer, som skal opfylde sådanne lovgivningsmæssige  
krav, skal være i  overensstemmelse med europæiske standarder, der udar­
bejdes af Comité Européen de la Normalisation (CEN), eller med europæiske  
standarder for bestemte sektorer (f.eks. elektroteknik og byggeri),·  
der udarbejdes af organisationer som CENELEC, UEATC eller RILEM, som  
træffer beslutning med kvalificeret flertal.
69. Kommissionen er ved at tage skridt til at styrke dysse europæiske standar­
diseringsorganisationers og - inden for telekommunikationssektoren -  
CEPT's kapacitet. Dette skal ikke blot opfattes som et nødvendigt sup­
plement til den "nye strategi", men som et vigtigt led i den gradvise  
erstatning af nationale standarder med europæiske standarder på alle  
områder.
70. Rådet bør generelt overlade behandlingen af tekniske sager til andre  
instanser ved i  højere grad at benytte sig af sine delegeringsbeføjelser,  
således som det også anbefales af Det europæiske Råd. Denne mulighed
er udtrykkeligt anført i artikel 155 i  EØF-traktaten, som også åbner  
mulighed for en forenklet lovgivningsprocedure. Denne procedure er  
allerede blevet anvendt med godt resultat i  toldspørgsmål og i forbindelse  
med tilpasning af eksisterende direktiver til den tekniske udvikling.
De opmuntrende resultater tyder på, at proceduren bør udvides yderligere.
71. I denne generelle strategi vil der blive lagt særlig vægt på bestemte  
sektorer som informationsteknologi og telekommunikation, byggeri og  
levnedsmidler.
- Inden for informationsteknologi og telekommunikation ønsker Kommis­
sionen at fastlægge specifikke regler under hensyntagen til kravene
om en langt mere detaljeret og langt hurtigere beslutningsproces for at  
sikre kompatibilitet, interkommunikation og samarbejde mellem brugere  
og operatører i  hele Fællesskabet. Denne sektor henhører normalt under  
de offentlige myndigheder, specielt post- og telegrafvæsenerne.  I  
den forbindelse er det vigtigt, at opgaven så vidt muligt Løses i  
fællesskab, og at de deraf følgende specifikationer (samt dertil  
svarende afprøvnings- og certificeringsprocedurer) får gensidig  
anerkendej.se fra starten. Der er i  de seneste forslag fra Kommissionens
side samt den i  aftale, der blev indgået i  juli 1984 med CEPT, taget  
hensyn til dette forhold;
- på grund af det meget store produktudvalg inden for byggesektoren  
vil Kommissionen fortsætte med at udarbejde europæiske koder for  
bygninger, således at man sikrer kompatibilitet mellem komponenterne  
og de strukturer, hvori de skat anvendes. Det er Kommissionens  
opfattelse, at en sådan foranstaltning i  sig selv vil bidrage til  
liberaliseringsbestræbelserne;

- 2i
- pi Levnedsmiddelområdet har Fællesskabets lovgivningsvirksomhed hidtil  
været og vil fortsat være koncentreret om udstedelsen af "horisontale"  
direktiver indeholdende regler for anvendelsen af tilsætningsstoffer  
i levnedsmidler, etiketteringsbestemmelser osv., pi de områder, hvor  
det er afgørende nødvendigt at beskytte forbrugernes sundhed og sikker­
hed. Kommissionen vil i  overensstemmelse med den "nye strategi" og  
med henstillingerne fra Dooge-komiteen foreslå mere effektive procedurer  
for gennemførelsen af de på artikel 100 baserede harmoniseringsforan­
staltninger på dette område. Denne strategi skal bygge på princippet  
om, at Kommissionen, som rådgives af Den videnskabelige Komité for  
Levnedsmidler, får til opgave at udarbejde og administrere de detal­
jerede og tekniske aspekter af de pågældende direktiver, mens det  
overlades til Rådet at fastlægge, hvilke grundlæggende sikkerheds-  
og sundhedskriterier der skal overholdes. I den forbindelse vil Kom­
missionen inden udgangen af 1985 forelægge Rådet og Europa-Parlamentet  
en meddelelse, og den vil stille forslag om, at direktiv 83/189/EØF  
udvides til også at omfatte levnedsmiddelsektoren.
72. Kommissionen finder det vigtigt, at der i  samtlige programmer, der  
udarbejdes med henblik på etablering af et fælles internt marked, tages  
hensyn til alle involverede parters interesser, dvs. begge parter inden  
for industrien samt handelen og forbrugerne. Den mener desuden, at  
sådanne interesser bør inkorporeres i  politikken vedrørende arbejdstagere  
og forbrugeres sundhed og sikkerhed. Det er grunden til, at der er truffe  
foranstaltninger til at sikre, at forbrugernes repræsentative organer  
deltager i  CEN's og CENELEC's arbejde; og Kommissionen vil med bistand  
fra Den rådgivende Forbrugerkomité træffe yderligere foranstaltninger  
til at sikre, at forbrugerne høres.
73. Desuden vil Kommissionen foretage en fornyet gennemgang af alle endnu  
ikke godkendte forslag med det formål at trække forslag, som må betragtes  
som værende mindre afgørende, eller som ikke er i overensstemmelse med  
den nye strategi, tilbage.
Foranstaltninger med det formål at undgå nye hindringer
74. Erfaringen viser, at et lands medlemskab af Fællesskabet ikke altid
i tilstrækkelig grad afspejles i  den pågældende statsadministrations  
holdning og tankegang. Når medlemsstaternes regeringer finder, at der  
af nationale hensyn er behov for nye love eller forskrifter, tager de  
ikke altid ved udarbejdelsen af de nationale instrumenter automatisk  
hensyn til fællesskabsdimensionen eller til nødvendigheden af sa vidt  
muligt at undgå vanskeligheder for forbindelserne mellem medlemsstaterne.  
Det betyder, at man ikke får udnyttet mulighederne for at gennemføre  
enkle og lidet omkostningsfulde forbedringer.
75. Med det formål at forhindre etableringen af nye hindringer indeholder  
direktiv 83/189/EØF bestemmelse om, at medlemsstaterne er forpligtet  
til på forhånd at underrette Kommissionen om alle lovudkast og forslag  
til standarder vedrørende tekniske specifikationer, som de har til  
hensigt at indføre på deres eget område. Den medlemsstat, der har givet  
en sådan underretning, skal derefter stille den endelige vedtagelse
af de pågældende bestemmelser i  bero, således at Kommissionen og de  
øvrige medlemsstater kan gennemgå de pågældende udkast og forslag for  
at fastslå, hvorvidt de indeholder elementer, der vil kunne skabe  
hindringer for handelen, og i  givet fald skride ind i  henhold til  
artikel 30 eller 100.

- 22 -
76. Denne nye "informationsprocedure", som trådte endeligt i kraft den  
1.1.1985, er et stort skridt fremad, og har allerede givet gode resul­
tater, fordi man har kunnet forebygge en række potentielle hindringer  
for de frie varebevægelser mellem medlemsstaterne. Det er derfor  
nødvendigt, at denne procedure, som endnu ikke dækker samtlige industri­
produkter, udvides til også at dække f.eks. levnedsmiddelsektoren og  
den farmaceutiske sektor. Inden for miljøbeskyttelse kan man nemt gen­
nemføre en tilsvarende forbedring ved at gøre den uformelle aftale om  
forhåndsunderretning, som har eksisteret siden 1973, bindende.
Gensidig anerkendelse
77. Bade Europa-Parlamentet og Dooge-komiteen har i  overensstemmelse med  
Domstolens retspraksis fremhævet princippet om, at varer, der er lovligt  
fremstillet og markedsført i  én medlemsstat, frit skal kunne indføres
i  en anden medlemsstat. I de tilfælde, hvor harmoniseringen af de  
nationale bestemmelser og standarder ikke betragtes som afgørende hverken  
af sundheds- eller sikkerhedshensyn eller af industrielle hensyn, skal  
hovedreglen være øjeblikkelig og fuld anerkendelse af divergerende  
kvalitetsstandarder, regler om levnedsmidlers sammensætning osv. Specielt  
skal salgsforbud ikke kunne baseres udelukkende på det argument, at  
en importeret vare er fremstillet i  overensstemmelse med specifikationer,  
som adskiller sig fra de specifikationer, der gælder i  importlandet.  
Køberen har ingen forpligtelse til at påvise, at en vare, der er frem­
stillet i overensstemmelse med de i  eksportlandet gældende regler, er  
ækvivalent med en i  importlandet fremstillet vare. Ej heller kan det  
forlanges, at han lader en sådan vare undergå yderligere tekniske  
afprøvninger eller certificeringsprocedurer i importlandet. Enhver  
køber, det være sig grossisten, detailforhandleren eller den endelige  
forbruger, bør have ret til at vælge sin leverandør i  en hvilken som  
helst del af Fællesskabet uden nogen begrænsninger. Kommissionen vil  
udnytte alle de beføjelser, den har i  henhold til traktaten, specielt  
artikel 30-36, for at håndhæve dette princip om gensidig anerkendelse.
78. For så vidt angår det særlige spørgsmål om afprøvnings- og certifice­
ringsprocedurer, vil der meget snart blive taget et omfattende initiativ  
for at få gennemført regler inden for Fællesskabet om gensidig anerken­
delse af afprøvninger og certificering for at undgå overflødige dobbelt­
afprøvninger, som inden for visse sektorer snarere er en hovedregel
end en undtagelse. Initiativet omfatter udarbejdelse af fælles betingelser  
og regler for god praksis for laboratorier og certificeringsorganer.
Disse regler vil blive baseret på de eksisterende regler for god labora­
toriepraksis og god fabrikationspraksis, som allerede anvendes i  vidt  
omfang.
79. Den praktiske virkning pa længere sigt af vedtagelsen og gennemførelsen
af denne nye strategi vil være en begrænsning af den mængde af forskrifter  
og bestemmelser, som virksomheder, der ønsker at operere i hele Fælles­
skabet, skal overholde.
Inden for de (derefter mere begrænsede) områder, hvor der stadig vil  
være behov for harmoniseringsbesternmelser, skal virksomheder nu kun  
overholde et enkelt sæt af regler i  stedet for som tidligere en halv  
snes sæt af regler, for at deres produkter kan nyde godt af den frie  
bevægelighed inden for Fællesskabet, på tilsvarende vis vil gennem­
førelsen af den nye strategi vedrørende standardisering og den øgede  
anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse af nationale bestem­
melse- inden for stadig flere områder accelerere beslutningsprocessen  
og swmtiaig betyde, at man undgår at skulle føje et ekstra "lag8 1  a *
E‘ "-regler oven på de nationale bestemmelser.

- 23 -
Nukleare materialer
80. Pa grund af nukleare materialers særlige karakter er overførsler af  
sådanne materialer mellem medlemsstaterne underkastet særlige bestem­
melser. I november 1984 foreslog Kommissionen en revision af Euratom-  
traktatens kapitel VI. Dette forslag ville bl.a. sikre, dels at der  
blev skabt et fælles internt nukleart marked, dels at de pågældende  
bestemmelser blev bragt i  overensstemmelse med fællesskabsretten.
H. OFFENTLIGE INDKØB
81. Offentlige indkøb dækker en væsentlig del af BNP og er stadig præget  
af en tendens hos de pågældende myndigheder til at holde deres indkøb  
og aftaler inden for deres eget land. Denne fortsatte opdeling i  indi­
viduelle nationale markeder er en af de mest åbenbare hindringer for  
gennemførelsen af et virkeligt internt marked.
82. Den grundlæggende regel, som er indeholdt i artikel 30 ff. i EØF-  
traktaten, nemlig at varer skal kunne bevæge sig frit inden for  
fællesmarkedet uden at være undergivet kvantitative restriktioner  
mellem medlemsstaterne eller foranstaltninger med tilsvarende virkning,  
gælder fuldt ud for levering af varer til offentlige indkøbsorganer,
og det samme gør de grundlæggende regler i  artikel 59 ff., der har til  
formål at sikre fri udveksling af tjenesteydelser.
Direktiv 70/32/EØF indeholder specifikke bestemmelser med henblik på  
at bringe diskriminatorisk praksis vedrørende offentlige indkøb til  
ophør, medens formålet med direktiv 77/62/EØF er at åbne udbudsproce­
durerne for EF-dækkende konkurrence. For så vidt angår aftaler om  
offentlige bygge- og anlægsarbejder, indeholder direktiv 71/305/EØF  
bestemmelse om samordning af udbudsprocedurerne med det formål at gøre  
udbudsprocessen transparent for potentielle tilbudsgivere i  hele Fælles  
skabet. Direktiv 71/304/EØF vedrører retten til fri udveksling af  
tjenesteydelser på dette område.
83. Det fremgår imidlertid af statistikkerne, at direktiverne kun finder  
minimal anvendelse; mindre end 1 ECU ud af 4 af de offentlige udgifter  
inden for de områder, der er dækket af samordningsdirektiverne, har  
været genstand for offentliggørelse i  De Europæiske Fællesskabers  
Tidende og dermed for blot teoretisk EF-dækkende konkurrence.
84. Kommissionen vil indlede drøftelser med medlemsstaterne og via disse  
med de tilsagnsgivende organer om direktivernes anvendelse. Sådanne  
drøftelser må baseres på detaljerede undersøgelser af direktivernes  
gennemførelse og anvendelse i  hver enkelt medlemsstat koncentreret om  
en række centrale områder såsom proceduremæssige detaljer (opsplitning  
af kontrakter, anvendelse af enkeltudbud), særlige organer (forsvars­
myndighederne, sundhedsmyndighederne, regionale myndigheder) og produkt  
(datamater, køretøjer, medicinsk udstyr). Desuden vil der blive sat  
ind på at forbedre kvaliteten og tempoe* for offentliggørelsen af udbud  
og især for at udvikle det elektroniske offentliggørelsessystem, TED  
(Tenders Electronic Daily).

- 24 -
85. For a. tilskynde til en større åbning af udbud om offentlige aftaler,  
er det påtrængende nødvendigt at forbedre direktiverne med henblik på  
øget transparens. Der bør først og fremmest Lægges vægt på at få gennem­
ført et system med forhåndsmeddelelser, øget anvendelse af enkeltudbuds-  
procedurer, offentliggørelse af tilsagnene samt forbedring af statistik­
kernes kvalitet og frekvens. I betragtning af det store antal aftaler,  
der ligger under de nuvarende grænser for direktivernes anvendelsesom­
råde, forekommer det desuden hensigtsmæssigt at revidere disse grænser.  
Endelig vil en mere eksplicit indsats fra Kommissionens side for at  
håndhæve de eksisterende lovbestemmelser øge troværdigheden af Fælles­
skabets bestræbelser for at nedbryde de psykologiske barrierer, der  
eksisterer i  forbindelse med grænsepassage.
86. Fire større sektorer - energi, transport, vandforsyning og (hvor det  
drejer sig om indkøbsaftaler) telekommunikation - er på nuværende tids­
punkt ikke omfattet af direktiver. Da det er klart, at direktivernes  
rækkevidde må udvides inden 1992, kræves der en yderligereindsats,  
idet der må tages hensyn til det forhold, at nogle af de tilsagnsgivende  
organer inden for disse sektorer henhører under det offentlige, medens  
andre er private organer. Valget står mellem at gennemføre en indbyrdes  
tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning ved hjælp af direktiver  
og/etler at anvende konkurrencereglerne i  artikel 85, 86 og 90 i  EØF-  
traktaten, i  visse tilfælde kombineret med en i  begyndelsen mere  
pragmatisk fremgangsmåde, således som man har forsøgt det inden for  
telekommunikationssektoren. Kommissionen vil fremkomme med forslag  
inden udgangen af 1987.
87. En EF-dækkende liberalisering af de offentlige indkøb inden for det  
offentlige serviceområde er af afgørende betydning for den europæiske  
økonomis fremtid. EØF-traktatens artikel 58 har fuld gyldighed, men
på nuværende tidspunkt er kun aftaler om bygge- og anlægsarbejder dækket  
af direktiv 71/305/EØF, medens indkøbsaftaler kan omfatte eventuelle  
tjenesteydelser, såfremt værdien af sådanne tjenesteydelser ikke over­
stiger værdien af selve varerne. Denne begrænsning bør fjernes, således  
at adgangen til offentligt finansierede aftaler om levering af tjeneste­
ydelser, f.eks. sådanne, som har forbindelse med byggeindustrien, ogsl  
åbnes for leverandører fra andre medlemsstater. Der eksisterer ligeledes  
visse tjenesteydelser inden for området for ny teknologi (jf, afsnit  
113-123 nedenfor), der kraever et stort marked af kontinentale  
dimensioner, for at deres potentiel kan udnyttes fuldt ud. F.eks. kan  
nævnes alle former for databehandling, som er et omrade, hvor en  
eventuel strategi vedrørende offentlige indkøb vil få stor betydning.  
Omdannelsen af indkøbsaftaler til aftaler om levering af tjenesteydelser  
er allerede ved at få indvirkning på indkøbsdirektivets rækkevidde,  
hovedsagelig pa datamat-omradet.  Kommissionen vil fremkomme med forslag  
inden 1987, hvorefter Rådet skulle kunne træffe beslutning senest i  
1988.

III. FRI BEVÆGELIGHED FOR ARBEJDSTAGERE OG SELVSTÆNDIGE ERHVERVSDRIVENDE:
ET NYT INITIATIV TIL FORDEL FOR EF-BORGERNE
88. Kommissionen anser det for værende af afgørende betydning, at de hindrin­
ger, der stadigvæk findes i  Fællesskabet for selvstændige erhvervsdri­
vendes og arbejdstageres frie bevægelighed, fjernes inden 1992. Den er
af den opfattelse, at borgerne i  Fællesskabet frit skal have mulighed for  
at udøve deres erhverv overalt i  Fællesskabet, hvis de ønsker noget så­
dant, uden at være forpligtet til at overholde en række formaliteter, der  
i sidste instans vil kunne afholde dem fra at rejse fra et land til et  
andet.
89. Hvad arbejdstagerne angår, skal det fremhæves, at den frie bevægelighed  
næsten er fuldstændig gennemført, og at Domstolens retspraksis begrænser  
medlemsstaternes offentlige myndigheders ret til at reservere stillinger  
til medlemsstatens egne statsborgere. Der foreligger dog stadigvæk en ræk­
ke problemer, og Kommissionen agter at fremsætte de nødvendige forslag  
til fjernelse af de sidste hindringer for vandrende EF-arbejdstageres frie  
bevægelighed og ophold. Endvidere agter Kommissionen at træffe foranstalt­
ninger til at fjerne de besværlige administrative procedurer, der er knyt­
tet til erhvervelse af opholdstilladelser. Kommissionen har allerede frem­
lagt et forslag vedrørende beskatning af disse arbejdstagere og deres fa­
milier. Det væsentligste problem i  denne forbindelse er beskatningen af  
lønmodtagere, der er bosiddende i  en medlemsstat, og som har deres ind­
tægt i  en anden medlemsstat (dette vedrører især grænsearbejdere).
90. Kornmissionen vil fortsat gøre en indsats for hurtigst muligt at få ved­
taget og gennemført sit forslag vedrørende sammenlignelighed mellem er­
hvervsuddannelsesbeviser, som har til formål at sikre, at man lettere kan  
sammenligne erhvervskvalifikationsbeviser. Dette mål skulle i  praksis være  
nået i  1988, således at det bliver muligt at iværksætte anden fase før  
1990. Denne fase omfatter indførelsen af et europæisk "erhvervsuddannel­
sespas", der tjener som bevis for, at indehaveren er i  besiddelse af en  
specifik erhvervskompetence.
91. Hvad de selvstændige erhvervsdrivendes etableringsret angår, er der kun  
sket få fremskridt, først og fremmest på grund af de vanskeligheder, der  
er forbundet med bestræbelserne for at harmonisere erhvervskvalifikatio­
ner. Disse bestræbelser har imidlertid resulteret i, at der i  stort om­
fang er blevet gennemført fri bevægelighed for personer inden for sund­
hedssektoren. På grund af de forsinkelser, der tidligere har fundet sted  
inden for dette felt, gav Det europæiske Råd udtryk for sit ønske om at  
fremme sådanne foranstaltninger, der i  praksis kunne forbedre EF-borger-  
nes hverdag. På mødet i  Fontainebleau slog Det europæiske Råd således især  
til lyd for indførelse af en generel ordning med gensidig anerkendelse
af afgangsbeviser fra universiteter. Det er Kommissionens holdning at der  
i  overensstemmelse med denne filosofi bør indføres gensidig anerkendelse  
af lærlingeuddannelsen.
92. I marts i  ar fremlagde Adonnino-udvalget en foreløbig rapport, der inde­
holder en række retningslinjer herom, og Kommissionen er blevet anmodet  
om at udmønte disse i konkrete forslag.
93. Kommissionen vil derfor - med det formål at fjerne hindringerne for eta­
bleringsretten - og efter at have godkendt konklusionerne i  Adonnino-rap-  
porten i  indeværende år forelægge Rådet et udkast til et rammedirektiv
om en generel ordning for anerkendelse.

De væsentligste elementer i  denne ordning bliver princippet om gensidig  
tillid mellem medlemsstaterne, princippet om sammenlignelighed mellem de  
forskellige universitetsstudier i  medlemsstaterne, gensidig anerkendel­
se af universitetsgrader og afgangsbeviser uden forudgående harmonisering  
af betingelserne for adgang til og udøvelsen af liberale erhverv samt ud­
videlse af den generelle ordning til også at omfatte lønmodtagere. Endelig  
skal der være mulighed for at kompensere for eventuelle forskelle i  ud­
dannelserne i  de forskellige medlemsstater gennem erhvervserfaring.
94. Endelig ml de foranstaltninger, der sikrer den frie bevægelighed for per­
soner, ikke begrænses til kun at omfatte arbejdstagere. Kommissionen ag­
ter derfor at øge sin støtte til samarbejdsprogrammer mellem de videre­
gående uddannelsesinstitutioner i  de forskellige medlemsstater med det  
formål at fremme studentermobili teten og at lette den akademiske anerken­
delse af universitetsgrader og afgangsbeviser samt at hjælpe de unge, i  
hvis hænder Fællesskabets økonomiske fremtid ligger, til at tænke i  euro­
pæiske baner. Sidst på året agter Kommissionen at fremsætte nye forslag  
herom, bl.a. vedrørende en fællesskabsordning for stipendier til stude­
rende, der ønsker at gennemføre en del af deres studier eller at erhverve  
relevant erhvervserfaring i  en anden medlemsstat.
IV. ET FÆLLES MARKED FOR TJENESTEYDELSER
95. Ifølge Kommissionens opfattelse er det ikke nogen overdrivelse at betrag­
te gennemførelsen af et fælles marked for tjenesteydelser som en af de  
væsentligste betingelser for genskabelsen af økonomisk fremgang. Udveks­
ling af tjenesteydelser er lige så vigtig for Fællesskabets økonomi som  
udveksling af varer. De mange forskellige aktiviteter, der kan klassifi­
ceres som "tjenesteydelser", samt den omstændighed, at de personer, der  
udfører tjenesteydelser, ikke synes at være klar over, at de har fælles  
interesser på dette område, er to grunde til, at tjenesteydelsernes rol­
le og betydning i  så lang tid har været undervurderet.  En anden grund her­
til er den omstændighed, at mange tjenesteydelser tidligere blev udført
af industrien, hvorimod man nutildags kan konstatere, at der er en ten­
dens til at oprette specialiserede virksomheder eller enheder for tjene­
steydelser. Trods bestemmelserne i  traktatens artikel 59 og 62 er der  
blevet gjort langt færre fremskridt med hensyn til friheden til at udfø­
re tjenesteydelser på tværs af de indre grænser end med hensyn til frie  
varebevægelser. Dette er så meget mere beklageligt som specialiseringen  
og den hastige vækst inden for nye former for tjenesteydelser i høj grad  
har bidraget til at vise, hvilke muligheder for vækst og jobskabelse, der  
foreligger inden for servicesektoren generelt.
96. Det er tilstrækkeligt at anføre to eksempler for at vise de muligheder,  
der foreligger, og for at fremhæve den risiko, der består for at Fælles­
skabet kan miste terræn i  forhold til de større handelskonkurrenter, hvis  
det ikke formar at træffe tilstrækkeligt vidtrækkende foranstaltninger.
97. For det første udgjorde den private og den offentlige del af servicesek­
toren i  1982 allerede 57% af værditi Ivæksten i Fællesskabets økonomi,  
hvorimod industriens bidrag er faldet til under 26%. For det andet viser

en sammenligning af beskæftigelsesmulighederne i  de forskellige sektorer  
i  perioden 1973-1982, at der har været et konstant fald i  beskæftigelsen  
inden for industrien, der blev endnu voldsommere efter 1979/80. I modsæt­
ning hertil blev der i  den samme periode oprettet mere end 5 millioner  
jobs i  Fællesskabets private servicesektor. Dette tal, der virker impo­
nerende, når man betragter det isoleret, er imidlertid betydeligt mindre  
end det tilsvarende tal for USA (13,4 millioner) og endog for Japan  
(6,7 millioner). Et andet forhold, der vækker bekymring, er den omstæn­
dighed, at denne tendens inden for Fællesskabet, i  modsætning til hvad  
der er tilfældet for Fællesskabets vigtigste konkurrenter, gradvis er fal­
det siden 1980 som et resultat af den økonomiske afmatning.
98. Skønt friheden til at udføre tjenesteydelser i  Fællesskabet har haft direk­
te gyldighed siden udgangen af overgangsperioden, således som Domstolen  
har fastslået det i  Van Binsbergen-dommen, har virksomheder og enkeltper­
soner endnu ikke formået at udnytte denne frihed i fuldt omfang.
99. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at man hurtigt bør åbne hele  
markedet for tjenesteydelser. Dette gælder både for de nye områder for  
tjenesteydelser som f.eks. teleinformation og audiovisuelle tjenesteydel­
ser, men også de såkaldt traditionelle tjenesteydelser (der også undergår  
en hastig udvikling) som f.eks. transport, bankvæsen og forsikring, som,  
hvis de udnyttes rigtigt, kan komme til at spille en væsentlig rolle som  
støtte for industri og handel.
"Traditionelle” tjenesteydelser
100. Eftersom Fællesskabet i  alt for tang tid har undladt at drage fordel af  
de muligheder, der findes inden for dette område, er det nu af afgørende  
betydning, at man åbner det interne marked for de traditionelle tjeneste­
ydelser, bl.a. bankvæsen, forsikring og transport. Kommissionen ønsker
på dette sted at understrege, at de nødvendige forslag til at åbne disse  
to sektorer allerede er blevet fremlagt, men at man stadig afventer Rådets  
afgørelse. Rådet bør derfor træffe de nødvendige afgørelser som anført  
i  den tidsplan, der skal gennemføres frem til 1990.
Finansielle tjenester
101. Liberalisering af finansielle tjenester samt af kapitalbevægelser er vig­
tige skridt hen imod en europæisk finansiel integration og en udvidelse  
af det interne marked.
102. Hovedvægten lægges nu i  stadig større grad på fri bevægelighed for "finan­
sielle produkter", der er blevet endnu nemmere på grund af den teknologi­
ske udvikling. Man kan til en vis grad drage en sammenligning mellem den  
holdning, som Kommissionen anlagde efter "Cassis de Dijon"-dommene vedrø­
rende industri- og landbrugsprodukter, og det, der nu skal gøres med hen­
syn til forsikringspolicer, boligopsparingskontrakter, forbrugerkredit,  
deltagelse i  kollektive investeringsplaner, osv. Kommissionen er af den  
opfattelse, at det skal være muligt at Lette udvekslingen af sådanne  
"finansielle produkter" på EF-plan gennem en minimal koordinering af for­
skellige regler (især hvad angår autorisation, finansielt tilsyn og omor­
ganisering, likvidation osv.) som grundlag for gensidig anerkendelse blandt  
medlemsstaterne af de enkelte medlemsstaters bestræbelser for at sikre  
offentlighedens interesser.

103. En sadan harmonisering bør, i  sær hvad tiIsynet med igangværende aktivite­
ter angår, styres af princippet om "hjemlandskontrol". Dette betyder, at  
den væsentligste opgave med at føre tilsyn med finansinstitutter overdra­
ges til de kompetente myndigheder i  den medlemsstat, hvor finansinstitut­
tet har hjemsted; disse myndigheder skal således have tilsendt alle de  
oplysninger, der er nødvendige for at føre tilsyn. Myndighederne i  den  
medlemsstat, der er målet for tjenesteydelsen, vil selv om de ikke er ble­
vet frataget al myndighed, dog kun komme til at spille en sekundær rolle.  
Der bør gennemføres en mindsteharmonisering med hensyn til standarder for  
tilsyn, skønt nødvendigheden af at nå frem til enighed herom ikke må give  
anledning til yderligere forsinkelser i  gennemførelsen af de nødvendige  
afgørelser, der allerede skulle have været truffet.
104. Hvad kreditinstitutter (især banker) angår er man for øjeblikket i  fuld  
gang med at genhemføre disse principper i  overensstemmelse med følgende  
retningslinjer:
- de standarder for finansiel stabilitet, som kreditinstitutter skal op­
fylde, og de ledelsesprincipper, som de skal anvende (f.eks. vedrøren­
de deres egne midler, solvens- og likviditetsforholdstal, kontrol med  
store engagementer), er ved at blive nøje koordineret;
- de bestemmelser, der står anført i  fjerde og syvende selskabsdirektiv  
om årsregnskaber og konsoliderede regnskaber, er ved at blive tilpasset  
krediti nst i tutsektoren;
- man er endvidere ved at koordinere de betingelser, der skal opfyldes
af institutter, der søger adgang til markederne, samt de foranstaltnin­
ger, der skal iværksættes på fællesskabsplan, når der er tale om omor­
ganisering eller likvidation af et institut i  tilfælde af en krisesi­
tuation;
- på et mere specifikt område arbejder Kommissionen for en gensidig aner­
kendelse af de finansielle teknikker, som realkreditinstitutter anven­
der, samt af de regler, der gælder for tilsyn med sådanne institutter.
105. Hvad forsikringsvirkosmheder angår, foregår der allerede en koordinering  
af bestemmelserne og fremgangsmåderne for tilsyn med sådanne virksomhe­
der, især med hensyn til deres finansielle stabilitet; dette finder sted  
pa basis af direktiverne, der blev vedtaget i  1973 (direkte forsikrings­
virksomhed bortset fra livsforsikring) og i  1979 (direkte livsforsikrings-  
virksomhed) for at lette udøvelsen af etableringsretten. Der er endvidere
i  længere tid foregået et tæt samarbejde mellem de tilsynsførende myndig­
heder. Man er saledes klar til indførelse af fri udveksling af tjeneste­
ydelser på tværs af landegrænserne, der derfor ikke skulle udgøre noget 
uoverstigeligt problem, især ikke eftersom direktivet af 11. maj  
1960 liberaliserer kapitalbevægelser med hensyn til præmier’  
og ydelser i  forbindelse med alle former for forsikring. Det skal dog frem­
hæves, at Radet endnu mangler at vedtage et direktiv, hvorefter udførel­
sen af frie tjenesteydelser lettes i  forbindelse med direkte forsikrings­
virksomhed bortset fra livsforsikring, gennem en nøje angivelse af den  
rolle, som de forskelligest! Isynsførende myndigheder skal spille i forbin­
delse med transaktioner pa tværs af landegrænserne. I den kommende tid  
vil det endvidere blive nødvendigt at foretage en grundig undersøgelse  
af de aspekter vedrørende fri udveksling af tjenesteydelser, der især an-  
gar livsforsikring.

-  &  -
106. Inden for værdipapirsektoren er formålet med at koordinere de bestemmel­
ser, der gælder for institutter for kollektiv investering i  værdipapirer,  
at yde en ensartet beskyttelse for investorer for så vidt angår sådanne  
andelsbeviser, der er blevet udstedt af kollektive investeringsinstitut­
ter uden hensyntagen til den medlemsstat, i  hvilken dette institut er be­
liggende. Når først investeringsinstituttet er blevet godkendt af myndig­
hederne i  hjemlandet, kan instituttet frit markedsføre sine andelsbeviser
i  hele Fællesskabet, uden der behøves at tillades yderligere kontrol. Det­
te direktiv er således et eksempel på anvendelse af princippet om "hjem-  
landskontrol".  Den gensidige anerkendelse vil blive muliggjort gennem en  
koordinering af de beskyttelsesforanstaltninger, som det pågældende fi­
nansielle produkt giver mulighed for at anvende.
107. Bortset fra forslaget vedrørende kollektive investeringsinstitutter mang­
ler der stadig at blive udført en del arbejde for at sikre, at værdipa-  
pirmarkederne fungerer tilfredsstillende og i  investorernes interesser.
Det arbejde, der for øjeblikket foregår med at oprette et fælles europæisk  
værdipapirmarked på grundlag af Fællesskabets børser, har også stor betyd­
ning for oprettelsen af det interne marked.
Formålet hermed er at nedbryde de barrierer, der findes mellem børserne,  
og at oprette et fællesskabsdækkende system for handel med værdipapirer  
af international interesse.
Målet er at oprette en elektronisk sammenkobling mellem børserne, således  
at børsmæglerne kan udføre ordrerne på den børs, der giver de bedst mu­
lige betingelser for deres kunder. En sådan sammenkobling vil i  høj grad  
øge omsætningen og aktiviteten i  øvrigt på Fællesskabets børser og vil  
give dem mulighed for at konkurrere bedre, ikke blot med børser uden for  
Fællesskabet, men også med uofficielle og ukontrollerede markeder inden  
for Fællesskabet.
T ransport
108. Retten til at udføre tjenesteydelser på transportområdet i  hele Fælles­
skabet er et vigtigt led i  den fælles transportpolitik som anført i  trak­
taten. Det skal understreges, at transportområdet tegner sig for mere end  
7% af Fællesskabets bruttonationalprodukt, og at udviklingen af et frit  
marked inden for denne sektor vil få betydelige økonomiske følgevirknin-  
ger for industri og handel. Den afgørelse, som Domstolen for nylig traf
i  den sag, som Europa-Par lamentet havde anlagt mod Rådet for at undlade  
at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af  
den fælles transportpolitik (Sag 13/83), er en understregning af det nød­
vendige i  at gøre fremskridt på dette felt.
109. Ud over de foranstaltninger, der allerede er blevet nævnt i  forbindelse  
med afskaffelse af grænsekontrol inden for landevejstransport, kræver en  
fuld udbygning af det interne marked, følgende foranstaltninger på trans­
portområdet :
- Med hensyn til godstransport ad landevej mellem medlemsstaterne skal  
der gennemføres en gradvis afvikling af en række kvantitative restrik­
tioner (kvoter), og der skal indføres bestemmelser for de vi l  kar pa hvil­
ke virksomheder der ikke er hjemmehørende i  en given medlemsstat, har

- 30 -
tilladelse til at udføre transporttjenesteydelser (intern trafik) i  den­
ne medlemsstat; disse bestemmelser skal være indført senest ved udgangen  
af 1988.
- Med hensyn til personbefordring ad landevej vil der senest ved udgangen  
af 1989 være indført fri udveksling af tjenesteydelser på dette område.
- Med hensyn til international godstransport ad indre vandveje skal der  
indføres fri udveksling af tjenesteydelser på de områder, hvor den end­
nu ikke findes. Der vil, om nødvendigt, blive indført bestemmelser for  
de vilkår, på hvilke virksomheder, der ikke er hjemmehørende i  en given  
medlemsstat, har tilladelse til at udføre tjenesteydelser vedrørende  
transport ad indre vandveje (intern trafik) i  denne medlemsstat. Begge  
foranstaltninger skal træde i  kraft senest ved udgangen af 1989.
- Senest ved udgangen af 1986 skal den frie udveksling af tjenesteydelser  
inden for Fællesskabet på søtransportområdet være gennemført, idet der  
dog i  en begrænset periode kan blive tale om at gennemføre en gradvis  
afskaffelse af visse former for restriktioner.
- På lufttransportområdet bliver det inden 1987 nødvendigt at give mulig­
hed for større frihed mellem luftfartsselskaberne i de forskellige med­
lemsstater. Dette vil især medføre en ændring af ordningen for fastsæt­
telse og godkendelse af tariffer samt et indgreb i  regeringernes ret  
til at begrænse kapaciteten og adgangen til markedet.
110. Hvis foranstaltningerne vedrørende den fælles transportpolitik skal være  
gennemført inden for de frister, der er nævnt i  det foregående, vil det  
medføre, at Rådet træffer afgørelser herom senest ved udgangen af decem­
ber 1985 (for så vidt angår flytakster og visse aspekter af søtransport-  
området), senest ved udgangen af juni 1986 (for så vidt angår de reste­
rende områder inden for luftfart og søfart), og endelig senest ved udgan­
gen af december 1986 (for så vidt angår landevejstransport, indre vand­
veje og buskørsel).
111. Dersom Rådet ikke kommer videre med hensyn til vedtagelsen af de foreslåe­
de forordninger vedrørende gennemførelse af konkurrenceregler for luft-
og søtransport, agter Kommissionen i  medfør af EØF-traktatens artikel 89  
at træffe en beslutning vedrørende de foreliggende overtrædelser og at  
bemyndige medlemsstaterne til at træffe de nødvendige modforanstaltnin­
ger pa de vilkår og i  den nærmere udformning, som den fastsætter.
112. Alle disse foranstaltninger er kun en del af den fælles transportpolitik,  
der også omfatter andre foranstaltninger (f.eks. statsstøtte, forbedring
af finansieringen af jernbaner, harmonisering inden for vejsektoren, infra-  
strukturplanlægning og -investering), som ikke har direkte forbindelse  
med det interne marked, men som er væsentlige elementer i denne politik.
Nye teknologier og tjenesteydelser
113. Udviklingen af nye teknologier har ført til skabelse og udvikling af nye  
former for tjenesteydelser, der rækker ud over landegrænserne, og som er  
begyndt at spille en stadig større rolle i  økonomien. Imidlertid kan disse  
tjenesteydelser først blive udviklet i fuld omfang, når de kan tages i  
anvendelse pa et stort marked, hvor der ikke findes nogen hindringer. Dette  
gælder bade audiovisuelle tjenesteydelser, informations- og databehandling  
samt datastøttet salg og distribution.

- 31 -
114. Herudover ønsker Kommissionen at understrege, at et marked uden hindrin­
ger på fællesskabsplan medfører, at der oprettes en række telekommunika­
tionsnet med fælles standarder.
115. Hvad de audiovisuelle tjenesteydelser angår bør målet for Fællesskabet  
være at søge at indføre et enkelt fællesskabsdækkende radio- og TV-spred-  
ningsnet. Radio- og TV-spredning er et væsentligt led i  kommunikations­
industrien, som man forventer meget hurtigt vil udvikle sig til en nøgle­
sektor i  Fællesskabets økonomi og som vil få en afgørende indflydelse på  
EF-industriernes fremtidige konkurrenceevne på det interne marked.
116. I henhold til traktatens mål om oprettelse af et fælles marked for tjene­
steydelser bør alle, der sender og retransmitterer udsendelser og som  
modtager dem, om det ønskes, være i  stand til at gøre dette på et fælles­
skabsdækkende grundlag. Denne frihed går hånd i hånd med retten til infor­
mationsfrihed på tværs af landegrænserne.
117. Som et resultat af den udvikling, der har fundet sted inden for radio-
og TV-spredning, hovedsagelig i  nationalt regie, er der nu opstået en ræk­
ke aktuelle og potentielle juridiske vanskeligheder for personer og virk­
somheder, der ønsker at udvide radio- og TV-spredningen på tværs af med­
lemsstaternes landegrænser. Disse hindringer består hovedsagelig af for­
skellige begrænsninger med hensyn til, i  hvilket omfang programmerne må  
indeholde reklamer; andre problemer vedrører copyright-rettigheder og lig­
nende rettigheder i forbindelse med tilladelse til retransmission via ka­
bel af udsendelser til de enkelte medlemsstater. På grundlag af Kommissio­
nens grønbog om etableringen af det fælles marked for radio- og TV-spred-  
ning, specielt ved satellit- og kabelfremføring, der blev vedtaget i  maj  
1984, må der gennemføres en række foranstaltninger for at skabe et fælles­
skabsdækkende sendeområde. For at nå dette mål agter Kommissionen som et  
første skridt at fremlægge en række forslag herom i  1985. Rådet bør træf­
fe en afgørelse før udgangen af 1987.
118. Informationsmarkedet gennemgår ligeledes for øjeblikket vidtrækkende æn­
dringer som et resultat af indførelsen af nye informationsteknologier.
Disse ændringer skyldes først og fremmest:
- den næsten eksponentielle vækst i  mængden af foreliggende information;
- den stadigt voksende hastighed, hvormed ny information bliver uaktuel;
- den kraftige udbredelsestendens for information på tværs af landegrænser;
- og indførelsen af nye informationsteknologier.
119. Information som sådan og informationstjenesteydelser bliver gradvis vær­
difulde varer, der i  stadig større omfang udbydes på markedet,hvis rolle  
inden for industri og handel som primære ressourcer er voksende. En åb­
ning af markedet på dette område trænger sig derfor mere og mere pi. Andre  
varemarkeder er desuden i  stadig højere grad afhængige af, at den nødven­
dige information foreligger og kan videresendes. Men som vare betragtet  
har information en række specifikke egenskaber, der skaber vanskelighe­
der.
120. Udbygningen af informationsmarkedet har fundet sted gennem en række pro­
grammer, som Rådet vedtog den 27. juli 1981 og den 27. november 1984. Den  
nuværende række programmer skal gennemgå en midtvejsevaluering i  løbet
af i  år. Men et internt marked, der virker til alles tilfredshed, kræver

-  Sd -
mere. Som Det europæiske Rad har erkendt, er det nødvendigt at iværksætte  
en fælles politik og strategi, inden for rammerne af hvilke man kan op­
bygge en gennemskuelig styring og klare regler. Kommissionen har udsendt  
et debatoplæg herom og agter at følge dette op med en række relevante for­
slag og retningslinjer i  perioden 1985-1987.
121. Det europæiske salgs- og distributionssystem vil også blive udsat for en  
gennemgående teknologisk ændring. Gennem teledata i  hjemmet bliver det  
muligt at bestille varer direkte fra en virksomhed, hvilket betyder en  
revolutionering af de traditionelle distributionskanaler, samtidig med
at man opnår en større gennemsigtighed på markedet. Disse nye teknologier,  
som vil medføre vedtagelse af en række passende forbrugerbeskyttelsesfor­
anstaltninger, kan føre til øget kommerciel aktivitet i  Fællesskabet, især  
inden for postordresektoren.
122. Datastyrede banktransaktioner vil også virke fremmende for information  
og salg. De nye betalingskort (memory-cards, on-line-cards) vil sandsyn­
ligvis gradvis erstatte de eksisterende checks og kreditkort. Skønt der  
allerede findes en aftale om hjemmeteledata-udstyrs kompatibilitet inden  
for EF, findes der ikke nogen lignende aftale for fremstilling af de nye  
kort.
123. Kommissionen agter at fremsætte forslag om de fælles tekniske data, der  
skal være gældende for de maskiner, der skal benyttes til fremstillingen  
af de nye betalingskort, således at de bliver ens i  hele Fællesskabet.
I overensstemmelse med Fællesskabets konkurrenceregler vi l Kommissionen  
også søge at fremme indgåelse af aftaler på EF-plan mellem banker,hand­
lende, producenter og forbrugere om systemkompatibilitet, netsammenkob­
ling, brugerregler og/eller takster.
V. KAPITALBEVÆGELSER
124. En mere omfattende liberali sering af kapitalbevægelserne i  Fællesskabet  
skal tjene tre formål:
125. For det første ma den endelige udbygning af et stort internt marked nød­
vendigvis have en finansiel dimension. Varers, tjenesteydelsers og perso­
ners frie bevægelighed må også betyde, at firmaer og privatpersoner ovei—  
alt i  Fællesksabet har adgang til effektive finansielle tjenesteydelser.  
Effektiviteten af harmoniseringen af nationale bestemmelser vedrørende  
finansielle mellemmænds og markeders aktiviteter vil blive stærkt begræn­
sede, hvis de tilsvarende kapitalbevægelser fremdeles omfattes af restrik­
tioner.
126. For det andet ma det understreges, at monetær stabilitet i  betydningen  
det almindelige prisniveau og valutakursrelationer er en væsentlig for­
håndsbetingelse for, at det interne marked kan fungere og udvikle sig på  
rette made. I den forbindelse må foranstaltninger til opnåelse af friere  
kapitalbevægelse gennemføres parallelt med de skridt, der tages til at  
styrke og udvikle Det europæiske monetære System. Valutakursstabi-  
litetog konvergens i  medlemsstaternes økonomiske politik bidrager til en  
gradvis fjernelse af hindringerne for frie kapitalbevægelser; omvendt fø­
rer større finansiel frihed til større disciplin med hensyn til gennemfø­
relse af den økonomiske politik.

- 33 -
127. For det tredje vil afskaffelse af de finansielle markeders adskillelse for­
stærke den økonomiske udvikling i Fællesskabet ved fremme af den optimale  
allokering af europæisk opsparing. Opgaven er at indføre et integreret  
finansielt system, der er tiltrækkende og konkurrencedygtig for erhvervs­
kredse i  og uden for Fællesskabet.
128. Et antal medlemsstater har måttet anvende de i  traktaten indeholdte beskyt­
telsesklausuler (artikel 73 og 108, stk. 3) for at opretholde eller gen­
indføre restriktioner for kapitalbevægelser, som i  princippet er liberali­
seret i  henhold til fællesskabsretten. Kommissionens holdning til beskyt­
telsesklausulerne vil fremover hvile på følgende kriterier:
- bemyndigelse til at anvende beskyttelsesforanstaltninger skal gælde for  
en begrænset periode;
- foranstaltningerne skal periodisk tages op til fornyet overvejelse og  
gradvis afvikles efterhånden som de vanskeligheder, der oprindelig gav  
anledning til deres indførelse, bliver mindre;
- der bør opnås enighed om ikke at anvende beskyttelsesklausulerne på ka­
pitalbevægelser, som er for kortfristede til, at de kan anses for spe­
kulative og som mest direkte har forbindelse med varers, tjenesteydelsers  
og personers frie bevægelighed.
12?. Generelt set bevæger kapital sig imidlertid nu friere end i  slutningen af  
halvfjerdserne. Det forenede Kongerige afskaffede enhver form for valuta­
kontrol i  1979 og de i  Danmark gældende ordninger er nu i  overensstemmelse  
med de gældende fællesskabsregler. I december 1984 bemyndigede Kommissionen  
Frankrig, Italien og Irland til i  forskellig grad efter ovennævnte krite­
rier at bibeholde restriktioner for visse kapitalbevægelser. Ved disse be­
slutninger blev der taget hensyn til de foranstaltninger, som de franske og  
italienske myndigheder havde truffet med henblik på at lempe sådanne restrik­
tioner. Disse undtagelser er blevet forlænget for en begrænset periode.
130. I modsætning til traktatens bestemmelser vedrørende fri handel med varer og  
tjenesteydelser finder princippet om frihed for kapitalbevægelser ikke di­
rekte anvendelse. Ethvert skridt mod en sådan frihed indebærer en udvidelse,  
via direktiver, af de fællesskabsforpligtelser, der sidst blev vedtaget i  
1960 og 1962. Følgende to mål skal forfølges med henblik på at tilvejebringe  
denne udvidelse:
- der skal træffes foranstaltninger til harmonisering af de betingelser,  
under hvilke kapitalformidlere driver virksomhed og dermed til fremme  
af udviklingen af et fælles marked for finansielle tjenesteydelser.
Med henblik herpå behandler Rådet i  øjeblikket et forslag til direk­
tiv om liberalisering af transaktioner med certifikater, der er udstedt  
af kollektive investeringsforetagender og som repræsenterer om­
sættelige værdipapirer. Et lignende liberaliseringsforslag vil til sin  
tid blive nødvendigt på realkreditområdet, og

- 34 -
- der skat ske en tilpasning af fællesskabsforpligtelser til ændringer i  
finansieringsteknikkens former og siledes forbedre de operationsmetoder,  
som efterhånden har flet stigende betydning. Pa fællesskabsniveau må  
der træffes foranstaltninger til liberalisering af sådanne operationer  
som emission, placering og erhvervelse af værdipapirer, som repræsenterer  
risikobehæftet kapital, transaktioner i  værdipapirer, emitteret af Fælles­
skabets institutioner og langfristede handelskreditter.
131. Ud over det ansvar, som fællesskabsorganerne har for åt skabe og administrere  
en rammelovgivning for liberaliseringen af kapitalbevægelser, må de træffe  
foranstaltninger til en gradvis liberalisering af alle transaktioner af
fæl lesskabsinteresse.
132. Kommissionen har til hensigt at udvide tilsynet med foranstaltninger ved­
rørende valutakontrol, som, selv om de ikke krænker fællesskabsforpligtel­
serne til at liberalisere kapitalbevægelser ikke desto mindre udgør en po­
tentiel hindring for betalinger, der vedrører den normalt liberaliserede  
handel med varer og tjenesteydelser samt kapital. Kommissionen har allerede  
som opfølgning af Luisi Carbone-dommen fra 31.1.1984 underrettet medlems­
staterne om begrænsningerne for den kontrol, som de må anvende. Fr^ 1992  
skulle alle tilbageværende valutakontrolforanstaltninger udføres pa anden  
måde end som grænsekontrol.
VI. SKABELSE AF EGNEDE BETINGELSER FOR INDUSTRIELT SAMARBEJDE
133. Det er klart, at fjernelse af indre grænser og indførelse af frie vare- og  
kapitalbevægelser samt fri adgang til at præstere tjenesteydelser er funda­
mentale forudsætninger for skabelsen af et internt marked. Ikke desto mindre  
må fællesskabsbestræbelserne gå videre og skabe et klima eller en række be­
tingelser, der kan begunstige udviklingen af et samarbejde mellem virksom­
heder. Et sådant samarbejde vil styrke det interne markeds industrielle og  
kommercielle mønster, navnlig for så vidt angår små og mellemstore virksom­
heder, som netop på grund af deres størrelse er særligt følsomme over for  
deres omgivelser i  al almindelighed.
134. Trods de fremskridt, som er gjort med henblik på at skabe et sådant klima er  
samarbejde mellem de forskellige medlemsstaters virksomheder stadig hæmmet  
af urimelige lovmæssige, fiskale og administrative problemer, hvortil kommer  
tilfældige hindringer, som mere er en afspejling af mentale indstillinger
og vaner. Det er imidlertid Kommissionens opgave at forhindre konkurrence­
fordrejninger som følge af markedsopdelinger gennem aftaler om forretnings-  
praksis^eller som følge af skjult støtte fra offentlige midler. Kommissionen  
vil også fortsat anvende konkurrencereglerne ved at tillade samarbejde mellem  
virksomheder, som kan stimulere det tekniske og økonomiske fremskridt inden  
for et samlet marked.
135. Kommissionen vil også forsøge at sikre, at Fællesskabets budgetmæssige og fi­
nansielle faciliteter yder deres fulde bidrag til udviklingen af større sam­
arbejde mellem virksomheder i  de forskellige medlemsstater. Den vil søge at

- 35 -
styre fremtidige forskningsprogrammer i denne retning, bede p§ foisknir.ys-  
stadiet forud for konkurrencestadiet og nir det drejer s'g cm pi let- eller  
demonstrationsprojekter. ESPRIT- og BRITE-programmer, som nu er i  ganr, har 
allerede haft en meget positiv indflydelse pi europæiske virksomheder for så  
vidt angår de incitamenter til samarbejde, som disse to programmer repræ­
senterer. Regionalfonden må også sættes i  stand til at bidrage til større  
samarbejde mellem virksomhederne.
Skabelse af en rammelovgivning til fremme af samarbejde mellem virksomheder
136. Det forhold, at der ikke på fællesskabsplan-findes et kompleks af retsfor­
skrifter vedrørende virksomhedernes grænseoverskridende aktiviteter og ved­
rørende samarbejde mellem virksomheder fra forskellige medlemsstater har  
medført, at talrige potentielle fællesprojekter - hvis ikke af andre årsager,  
så af psykologiske grunde - ikke er blevet igangsat. Fællesskabet er nu for  
første gang i  færd med at forberede en ny type sammenslutning, der skal  
kaldes "Europæiske Firmagrupper", for hvilke der skal gælde en ensartet  
fællesskabslovgivning og som vil gøre det lettere for virksomheder fra  
forskellige medlemsstater at udføre visse aktiviteter i  fællesskab.
137- Det bør ligeledes bemærkes, at man stadig afventer Rådets afgørelse ved­
rørende den foreslåede statut for europæiske Aktieselskaber. Kommissionen er  
klar over, at skabelsen af en fakultativ rammelovgivning på fællesskabsplan  
vil være et betydeligt aktiv som et middel til det industrielle samarbejde,  
der er nødvendigt på et ensartet, internt marked. Det er helt klart nød­
vendigt, at der træffes afgørelse om den foreslåede statut inden 1992. I  
mellemtiden har Kommissionen til hensigt at koncentrere sig om foranstalt­
ninger med henblik på gensidig tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger  
og udelukker ikke den mulighed, at den ændrer sit forslag om europæiske  
aktieselskaber på grundlag af de resultater, der er opnået under drøftel­
serne om tiLnærmelsesforanstaltningerne.
138. Bortset fra det ringe antal enkeltmandsvirksomheder er virksomheder i  al­
mindelighed organiseret i  form af selskaber eller firmaer og fællesskabs-  
reglen om ikke-forskelsbehandling finder anvendelse på disse, når de er  
oprettet i  Fællesskabet. Denne regel er af største vigtighed, når det dre­
jer sig om erhvervelse af aktiebesiddelser.
139. Det er imidlertid berettiget at gøre bedre brug af visse procedurer, som  
f.eks. udbud af aktier til offentligheden, for at lave om pa aktiebesid-  
delsesmønstret i  virksomheder, da de regler, som i øjeblikket gælder pa  
dette område, varierer en hel del fra land til land. Sadanne transaktio  
ner burde gøres mere tiltrækkende. Dette kunne gøres ved at kræve mi­
nimumsgarantier, navnlig for så vidt angår de oplysninger, der skal gives  
de berørte, medens det kunne overlades til medlemsstaterne at fastsætte  
procedurer til at kontrollere sådanne transaktioner og at udpege ti Isyns-  
myndighederne. Et forslag vil blive fremsat i  1987 og de nødvendige af­
gørelser skulle blive truffet i  1989.
14& Efterhånden som det interne marked videreurivikles, vil virksomheder, der er  
indregistreret som selskaber eller firmaer, i stadig stigende grad blive  
involveret i  alle slags operationer inden for Fællesskabet, hvilket vil  
resultere i  et stadig stigende antal forbindelser med associerede virk-

- 36 -
somhericr, kreditorer cg andre parter uden for det Land, hvor det vedtægts­
mæssig·; hJ  emc ed findes. For at holde trit med denne udvikling er en række  
foranstaltninger allerede indført eller under overvejelse med henblik pi  
at koordinere medlemsstaternes love, især lovene vedrørende aktieselskaber,  
som ud fra et økonomisk synspunkt er den vigtigste kategori.
141. Det skal indrømmes, at denne tilnærmelse af lovgivningen er bestemt til at  
skabe ensartet beskyttelse af de berørte, men disse er i  meget vid ud­
strækning også virksomheder. Ved at forbedre det retlige forhold mellem  
virksomheder har koordineringen af selskabslovene faktisk samtidigt foi  
bedret samarbejdet mellem dem.
142. AlLigevel nyder et selskab, oprettet i  henhold til en bestemt national lov,  
ikke de samme rettigheder som en enkeltperson, når der er tale om at flytte  
fra en medlemsstat til en anden. De traditionelle måder at etablere sig på
i  en anden medlemsstat indebærer oprettelse af datterselskaber .eller fili­
aler, for hvilke ikke-forskelsbehandling udtrykkeligt er fastsat i  Rom­
traktaten. Som forholdene er nu er den retlige stilling for filialer, der  
er oprettet af selskaber fra andre medlemsstater, ikke desto mindre langt  
fra tilfredsstillende i  hele Fællesskabet. I den udstrækning visse spørgs­
mål vedrørende selskabssektoren allerede er blevet harmoniseret, burde  
filialer, der er oprettet i  Fællesskabet og som udgør en integrerende del  
af en virksomhed, også høste fordelene af en sådan harmonisering gennem  
en politik, der tager sigte på at skabe friere forhold ad lovgivningens  
vej. Med dette for øje burde f.eks. forpligtelsen til at offentliggøre  
regnskaber, der kun vedrører en i  Fællesskabet etableret filials aktivite­
ter, afskaffes i  alle tilfælde, hvis et eksemplar af moderselskabets regn­
skab er indsendt til det registreringsorgan, der er ansvarlig for filialen.  
Der vil på dette område blive fremsat et forslag i 1986, således at Rådet  
kan træffe afgørelse i  1988.
143. Hvis det drejer sig om at tilfredsstille et virkeligt internt markeds­
behov | < an Fællesskabet ikke nøjes med at koncentrere sig om ordninger til  
oprettelse af datterselskaber og filialer for at gøre det lettere for virk­
somheder at etablere sig i  andre medlemsstater. Virksomheder skal også være  
i  stand til at deltage i  grænseoverskridende fusioner inden for Fælles­
skabet. Denne adgang kunne udgøre det sidste stadium i  en samarbejdsproces,  
der f.eks. begynder med den direkte erhvervelse af en aktiebesiddelse.
Umiddelbart synes vedtagelse af Kommissionens forslag til et tiende direktiv  
at give anledning til færre vanskeligheder, især da det i  meget stor ud­
strækning kunne afgøre spørgsmål ved henvisning til de regler, der allerede  
gælder for indenlandske fusioner.
144. I praksis vil samarbejde som oftest resultere i  skabelsen af en gruppe af  
retligt adskilte, men associerede virksomheder. Denne udvikling er allerede  
genstand for samordning pa omradet konsoliderede regnskaber. Men er det mu­
ligt at standse der? Forholdet er det, at det ikke alene drejer sig om en  
koncerns gennemsigtighed. Der må findes en rimelig balance mellem den sam­
lede koncerns interesser og dens medlemmer, især mindretalsaktionærer og  
datterselskabernes kreditorer. Med hensyn til dette spørgsmål er der imid-

- 37 -
Lertid åbenbare lakuner i de fleste medlemsstaters lovgivning, som stadig  
ligger alt for tæt op ad forestillingen om selskabers autonomi, en fore­
stilling, som forekommer i  vidt omfang at være indhentet af den nuværende  
koncentrationsgrad. Afhængigt af resultatet af de løbende drøftelser over­
vejer Kommissionen at fremsætte forslag vedrørende dette spørgsmål.
Intellektuel og industriel ejendomsret
14 5. Forskelle i  lovene om intellektuel ejendomsret har en direkte og negativ
indflydelse på samhandelen inden for Fællesskabet og på virksomhedernes evne  
til at behandle det fælles marked som et enhedsområde for deres aktiviteter.
146. Som et første skridt vil det være nødvendigt at få en afgørelse vedrørende  
forslaget om EF-varemærker og forslaget om en tilnærmelse af de nationale  
varemærkelove. Dette vil resultere i  betydelige fordele, idet det vil sætte  
virksomhederne i  stand til at tilpasse deres aktiviteter til Fællesskabet  
i  dets fulde udstrækning ved at gøre det muligt for dem med en enkelt an­
søgning at få et varemærke, der dækker alle medlemsstaterne. For at Fælles­
skabets varemærkesystem kan blive vedtaget af Rådet, vil Kommissionen frem­
sætte de nødvendige supplerende forslag (nemlig forordningens gennemførelses­
bestemmelser, afgiftsregulativ, placering af EF-varemærkets kontor og dets  
arbejdssprog, appelinstansens procedureregler). Rådet skulle træffe af­
gørelse om disse spørgsmål i  1987.
14 7. Billedet er for nyligt blevet yderligere kompliceret som følge af nødvendig­
heden af at tilpasse eksisterende systemer vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder til teknolo­
giske ændringer på en række omrader sisom edb-sof tware, mi krokredsløb og bioteknologi.  
Med henblik på at skabe et solidt retsgrundlag for investeringer i  ny teknik,  
må systemerne tilpasses på en konvergerende måde, således at disse ændringer  
ikke vil svække et allerede ufuldkomment marked for intellektuelle ejendoms­
rettigheder.
148. p| patentområdet er Luxembourg-konventionen af 1975 vedrørende fællesskabs­
patentet, som giver industrien betydelige fordele, endnu ikke trådt i  kraft.  
Kommissionen går ind for en løsning, hvorefter konventionen træder i  kraft  
øjeblikkeligt i  det m in d ste mel Lem de medlemsstater, som er i  stand til at  
ratificere den.
149·. Det er også Kommissionens hensigt at foresla Radet foranstaltninger
vedrørende patentbeskyttelse af bioteknologiske opfindelser og retlig be  
skyttelse af mi ktJQkreds løb, sidste som hastesag i  1985. Hertil kommer, at  
problemer vedrørende ophavsret og relaterede rettigheder vil blive under­
søgt i  en redegørelse, der offentliggøres i  1985, med henblik pa fast­
sættelse af prioriteter. I denne sammenhæng vil indførelsen af en fælles­
skabsramme til retlig beskyttelse af software blive genstand for særlig  
opmærksomhed.

- 38 -
Beskatning
150. Ved udgangen af 1985 er det Kommissionens hensigt at offentliggøre en hvidbog  
om beskatningen af virksomheder i  Fællesskabet. Dette vil bidrage til at ind­
passe de forskellige for Rådet allerede foreliggende forslag i  en generel  
ramme. Det vil også være en lejlighed til at skønne over behovet for yderli­
gere fælles aktion pi dette område. Der er i  private erhvervskredse i  Europa  
afgjort en udbredt fornemmelse af, at vort fiskale klima for risikovillig  
kapital og for innovation er langt ringere end vore vigtigste konkurrenters.
151. I mellemtiden vil Kommissionen indtrængende henstille tit Rådet at tilende­
bringe igangværende arbejde vedrørende en række forslag, hvis formål er at  
fjerne hindringer for samarbejde mellem europæiske virksomheder (skatte­
mæssig behandling af moder- og datterselskaber, beskatning af fusioner og  
undgåelse af dobbeltbeskatning) og at give høj prioritet til en harmonise­
ring af indirekte skatter på værdipapirtransaktioner såvel som til det  
forslag, der vil give udvidet adgang til at fremføre og tilbageføre tab i  
alle medlemsstater.
Vi i. ANVENDELSE AF FÆLLESSKABSRETTEN  
Overtrædelser
152.. Fællesskabets politiske og lovgivningsmæssige bestræbelser på at skabe et ud­
videt hjemmemarked for personer og industrier i  Fællesskabet vil være for­
gæves, såfremt det ikke sikres, at de vedtagne regler anvendes korrekt.
Uheldigvis har medlemsstaterne på grund af virkningerne af den økonomiske  
krise ikke altid været i  stand til at modstå fristelsen til at inføre pro­
tektionistiske foranstaltninger, og Kommissionen har modtaget så mange  
klager, at den ikke har været i  stand til at behandle dem inden for en ri­
melig tidsfrist. Der er ingen grund til, at medlemsstater, hvis stats- og  
regeringschefer har forpligtet sig til at bidrage til gennemførelsen af  
det interne marked, ikke skulle være positivt indstillet til, at Kommis­
sionen opfylder sin forpligtelse til at håndhæve de regler, som gør en så­
dan gennemførelse mulig, selv hvor dette har direkte og individuelle virk­
ninger for de pågældende medlemsstater.
153. Af^de klager, Kommissionen modtager, vedrører ca. 60% (eller gennemsnitlig 255 klager 
om areJtraktatens artikel 30-36, men på grund af manglende ressourcer kan den
i  et givet år kun færdigbehandle 100 sager. De deraf følgende forsinkelser  
og ventebunker er til fordel for de stater, der overtræder fællesskabsretten,  
og de forhindrer systematisk indgriben, fører til politiske og økonomiske  
skævheder i  overtrædelsesprocedurerne og virker undergravende på såvel indu­
striens som den enkelte borgers tillid. Der må træffes foranstaltninger til  
at rette op pa denne situation.
154. Desuden vil Kommissionen fortsætte sit generelle arbejde med at forbedre og  
rationalisere sine interne procedurer for hurtigt og effektivt at bringe  
overtrædelserne til ophør. Kommissionen vil foretage en snæver koordinering

- 59 -
af sine præventive og kurative foranstaltninger og overveje muligheden for  
at indføre sanktioner; desuden vil den undersøge alle muligheder for midler­
tidige foranstaltninger med henblik på at suspendere håndhævelsen af en  
hvilken som helst national lovgivning, som klart strider imod fællesskabs­
retten.
Transparens
155. Den normale fremgangsmåde ved fjernelse af uberettigede handelshindringer er  
individuelle overtrædelsesprocedurer i  hver enkelt sag. På grund af de prak­
tiske ulemper ved sådanne stykkevise procedurer er Kommissionen nødsaget til  
at arbejde mere systematisk og udsende generelle meddelelser med en rede­
gørelse for den lovgivningsmæssige situation, specielt fór så vidt angår  
artikel 30-36, for en hel økonomisk sektor eller i  relation til en bestemt  
form for handelshindring. Disse meddelelser kan tjene som vejledning for de  
offentlige myndigheder med hensyn til deres forpligtelser og for de euro­
pæiske borgere med hensyn til deres rettigheder.
156. Det er Kommissionens hensigt inden 1988 at udsende meddelelser vedrørende  
automobiler, levnedsmidler samt farmaceutiske og kemiske produkter, der be­
tragtes som de højst prioriterede sektorer. Kommissionen vil gradvis etablere  
en klar forbindelse mellem sine forslag om harmonisering af love og sine med­
delelser med redegørelser for konsekvenserne af artikel 30-36. Det må under  
alle omstændigheder, såfremt tilnærmelsen af lovgivningerne halter efter de  
opstillede tidsplaner, slås fast, at Rådets manglende beslutninger ikke kan  
fritage Kommissionen fra dens forpligtelse til at træffe de nødvendige for­
anstaltninger for at gennemføre den fri bevægelighed for varer inden for  
Fællesskabet under forhold, der opfylder målene i  traktaten og således at  
tidsfristen 1992 ikke overskrides.
Konkurrencepolitik og statsstøtte
157. En fast konkurrencepolitik vil spille en grundlæggende rolle ved bevarelsen  
og styrkelsen af det interne marked. Den vil bidrage til en bedre  
ressourcefordeling og til, at europæiske selskaber opnår fornyet effektivi­
tet og konkurrencedygtighed. I en tid hvor Fællesskabet søger at konsolidere  
det interne marked, må det sikres, at illoyal konkurrence ikke fører til nye  
former for lokal protektionisme, som kun kan få en fornyet opdeling af mar­
kedet til følge.
158. I denne sammenhæng er det særlig vigtigt, at fællesskabsdisciplinen med hen­
syn til statsstøtte hindhæves strengt. Der er tendens til at anvende be­
tydelige offentlige midler til statsstøtte til industrier og virksomheder,  
der ikke er konkurrencedygtige. Ofte nøjes denne statsstøtte ikke med at for­
dreje konkurrencen, men på læ n g e re  sigt underminerer den bestræbelserne på
at øge den europæiske konkurrencedygtighed. Den dræner det offentliges kasser  
for knappe midler og den er en risiko for bestræbelserne på at udbygge  
det interne marked. Samtidig med at de fysiske og tekniske hindringer inden  
for Fællesskabet fjernes, vil Kommissionen sørge for, at der føres en skærpet  
politik i  relation til statsstøtte, således at offentlige midler ikke anvendes  
til at give nogle firmaer kunstige fordele frem for andre. En effektiv fælles­
skabsdisciplin vil muliggøre, at forhåndenværende ressourcer dirigeres bort  
fra aktiviteter, der ikke er levedygtige og til konkurrencedygtige og  
jobskabende industrier med fremtid. i

- 40 -
Kommissionen udarbejder en Liste over statsstøtter og vil inden 
1986 offentliggøre en rapport med en redegørelse for virkningerne  
af den fremtidige statsstøttepolitik.

- 41 -
3. DEL - FJERNELSE AF AFGIFTSMffiSSIGE HINDRINGER
I. INDLEDNING
160. Afgiftsmæssig kontrol repræsenterer en stor andel af den kontrol, der  
finder sted ved grænserne mellem Fællesskabets medlemsstater, hvorfor  
ophævelsen af grænsekontrol uundgåeligt må få vidtgående konsekvenser  
for medlemsstaterne for så vidt angår indirekte skatter. De tilpas­
ninger, der skat ske med henblik på at løse disse praktiske problemer,  
er endvidere i  vidt omfang i  overensstemmelse med den forpligtelse,  
medlemsstaterne påtog sig ved undertegnelsen af traktaterne, og med  
den senere historiske udvikling.
161. Da toldunionen blev gennemført i  1968, stod det allerede klart, at det  
ikke var nok blot at afskaffe toldafgifterne, når der skulle skabes et  
virkeligt fælles internt marked, men også at især de forskellige om­
sætningsafgifter gav anledning til alvorlig fordrejning og dermed var  
en væsentlig hindring for virkeliggørelsen af det interne marked. Det  
var forudset i  selve traktaten, at en sådan situation kunne opstå.
Det bestemmes nemlig i  artikel 99, at Kommissionen skal fremsætte for­
slag om tilnærmelse af den indirekte beskatning, når dette er påkrævet  
med henblik på skabelsen af det interne marked, og artikel 100 giver  
hjemmel hertil.
162. Medlemsstaterne besluttede derfor i  1967, at de eksisterende omsætnings­
afgifter skulle erstattes af en merværdiafgift, der opkræves på et fæl­
les grundlag. Det erkendtes lige fra begyndelsen, at indførelsen af en  
sadan afgift pa et fælles grundlag ville give medlemsstaterne mange  
vanskeligheder og nødvendigvis måtte ske over en årrække. Det fremgår  
imidlertid klart af både det første og det andet momsdirektiv, der har  
til formål at gennemføre denne beslutning, at det ikke blot var hensig­
ten, men blev betragtet som en nødvendighed, at der skabtes et fælles  
grundlag.
163. Et skridt henimod vedtagelsen af en fælles moms blev taget, da Rådet i  
1970 vedtog en afgørelse gående ud på, at Fællesskabet skulle finansi­
eres gennem "egne indtægter". Et væsentligt element i  denne nye ord­
ning var, at Fællesskabet fik tildelt provenuet af en del (der ikke  
måtte overstige 1%) af den harmoniserede moms. Det fremgår klart af  
direktiverne, at dette ikke var en teoretisk beregning, men at der var  
tale om allokering af en bestemt andel af en faktisk harmoniseret af­
gift. året efter (1971) vedtog Rådet en resolution, der bekræftede, at  
Rådet havde til hensigt at skabe et område, hvor varer, tjenesteydelser  
og kapital var frit bevægelige uden konkurrencefordrejning. Ikke blot  
blev et fælles afgiftsgrundlag betragtet som nødvendigt for at nå dette  
mål, men fælles afgiftssatser blev også taget op til overvejelse: med  
resolutionens ord: "Inden udløbet af den første etape tager Rådet de  
foretagne undersøgelser samt Kommissionens forslag om tilnærmelse af  
satserne for merværdiafgiften samt for punktafgifterne op til behand­
ling."
164. Principperne for et harmoniseret fælles afgiftsgrundlag for momsen blev  
i  store træk fastsat i  det andet momsdirektiv af 11. april 1967. Efter  
en periode med intensive overvejelser og drøftelser fulgte det sjette  
momsdirektiv, der blev vedtaget i  1977, og som indeholdt detaljerede  
bestemmelser om det fælles grundlag. Da det viste sig vanskeligt at  
opnå enighed om en række komplicerede stridsspørgsmål, rummer det sjette

- 42 -
direktiv en række lakuner og særordninger, undtagelser og overgangsbe­
stemmelser. Samtidig fastsættes det udtrykkeligt i  direktivets artikel  
35, at disse undtagelser og særordninger skal afskaffes senere. Intet­
steds er hovedideen udtrykt mere koncist end i  indledning til direktivet.  
Det hedder heri :
"Der bør tages hensyn til den målsætning, som gårudpå ophævelse af  
afgifter ved indførsel og afgiftsgodtgørelser ved udførsel i  samhandelen  
mellem medlemsstaterne, og det bør sikres, at det fælles system for om­
sætningsafgifter er neutralt med hensyn til godernes og tjenesteydelser­
nes oprindelse, for at der med tiden kan skabes et fælles marked med en  
sund konkurrence og med typiske træk svarende til dem,.der karakteriserer  
et virkeligt hjemmemarked".
Siden 1977 er der vedtaget en række supplerende direktiver, medens andre  
stadig er til behandling i  Rådet.
165. Kort efter at de første skridt var taget til at harmonisere omsætnings­
afgifterne, tog Fællesskabet spørgsmålet om punktafgifter op. Kommissio­
nen fast lagde som det første, at tobak, alkoholholdige drikkevarer og  
mineralolieprodukter som de varer, der kunné belægges med punktafgiffer -  
et valg, der faldt sammen med praksis i  hovedparten af medlemsstaterne.
166. Inden for tobak er der allerede opnået en begrænset harmonisering. I  
grunddirektivet fra 1972 bestemmes det; hvilke punktafgifter der kan  
lægges på cigaretter, der træffes bestemmelse om harmonisering i  etaper,  
og der fastsættes et forhold mellem den specifikke afgift og den samlede  
afgift. Inden for alkoholholdige drikkevarer og mineralolieprodukter er  
der kun sket få fremskridt til trods for, at Kommissionen har fremlagt  
en lang række direktiver. Samtidig er der imidlertid sket et begrænset  
fremskridt som resultat af domme afsagt af Europa-Domstolen, der har  
tvunget medlemsstaterne til at opgive afgiftsordninger, der favoriserede  
landets egne producenter på bekostning af producenter i  de øvrige medlems­
stater.
167. Det fremgår klart af ovenstående, at harmonisering af de indirekte  
skatter altid er blevet betragtet som en væsentlig og integrerende del  
af virkeliggørelsen af et reelt fælles marked. Der er ikke sket meget i  
de senere ar, men dette skyldtes hovedsagelig det økonomiske tilbageslags  
virkning på medlemsstaternes økonomiske politik, og at andre problemer  
har optaget dem. Men tråden tages op igen, og der må nu gøres en kraftig  
indsats, hvis det interne marked skal være virkeliggjort inden udgangen  
af 1992.
168. Hvis varer, tjenesteydelser og arbejdskraft skal kunne bevæge sig frit 
fra medlemsstat til medlemsstat pa samme mide, som de kan bevæge sig  
inden for den enkelte medlemsstat, er det væsentligt, at grænsekontrol­
len ophæves. Da formålet med denne hovedsagelig er at sikre, at de  
enkelte medlemsstater kan opkræve den indtægt i  form af indirekte beskat-  
ning, som de føler sig berettiget til, vil det få klare konsekvenser
for den indirekte beskatning i de enkelte medlemsstater. Det må gøres

- 43 -
helt klart, at der her ikke er tale om forenkling af grænsepassage,  
der søges opnået ved hjælp af direktivet om harmonisering af procedurer  
ved grænsepassage og enhedsdokumentet, men om fuldstændig ophævelse af  
grænserne, da det kun på denne måde er muligt at opnå fri bevægelighed  
for varer og arbejdskraft.
169. De indirekte skatter i  form af enten moms eller punktafgifter er mere  
eller mindre direkte en del af den endelige pris for de varer og tjeneste­
ydelser, som de pålægges. Forskellig beskatningsgrad giver sig derfor  
udtryk i  forskelligt prisniveau. Hvis niveauforskellene er betydelige,  
vil forskellene i  de endelige priser også være betydelige, mens små  
forskelle ofte absorberes i fortjenstmargener eller møder mangel på  
interesse fra forbrugernes side. I betragtning af dette forhold mellem  
priser og afgiftsniveauer ml det overvejes, om det i  mangel af grænse­
kontrol vil være praktisk muligt for medlemsstaterne at opkræve indirekte  
skatter, der afgiver betydeligt indbyrdes.
170. Sagen stiller sig meget forskellig for den erhvervsmæssige samhandel og  
den enkelte rejsende. De to grupper behandles derfor separat. Først drøf­
tes spørgsmålet om moms, og analysen udvides derefter til at omfatte  
punktafgi fter.
Erhvervsmæssig samhandel og moms
171. Vort udgangspunkt må være det 14. momsdirektiv og den henstand, der ydes  
med betalingen af momsen, og som betyder, at momsafregningen flyttes fra  
grænserne til afgiftskontorer inde i  landet. Det vigtigste argument,  
der taler til fordel for det 14. momsdirektiv, er, at det omhandler et  
afprøvet og kendt system, der anvendes i  Belgien, Nederlandene og Luxem­
bourg og tidligere blev anvendt i  Irland og Det forenede Kongerige. Af  
en række grunde, hvoraf ingen efter Kommissionens opfattelse er over­
bevisende, er direktivet endnu ikke blevet vedtaget af Rådet til trods  
for, at den ordning, der fastsættes i  det pågældende direktiv, bakkes
op at solid praktisk erfaring. Vedtagelse af det 14. momsdirektiv ville  
utvivlsomt være et værdifuldt skridt henimod en forenkling af procedu­
rerne og fremme af den erhvervsmæssige samhandel. Det ville imdilertid  
ikke føre til fuldstændig ophævelse af grænsekontrol, da der stadig ville  
være behov for at fremvise dokumenter ved grænsen, og medlemsstaterne  
stadig ville ønske at kontrollere varebevægelser som beskyttelse mod  
momssvig, der ville påføre dem provenutab.
172. Hvis derfor grænserne og dermed grænsekontrollen skal ophæves, må der  
udarbejdes en tilfredsstillende fællesskabsprocedure, hvorefter salg  
og køb over grænserne behandles på nøjagtig samme måde som tilsvarende  
køb og salg inden for en medlemsstats grænser, med andre ord at sælger  
skal opkræve afgift af salget, og at den moms, køber skal erlægge, vil  
kunne fradrages, uanset hvilken medlemsstat den er opkrævet i. Det  
vil være nødvendigt at etablere en clearingordning for Fællesskabet  
for at sikre, at moms opkrævet i  eksportmedlemsstaten og fratrukket i  
importmedlemsstaten, bliver udbetalt til sidstnævnte medlemsstat. Det  
vil i denne sammenhæng være væsentligt, at procedurerne udføres på edb.

- 44 -
173. Principielt ville ovennævnte clearingordning bringe de afgiftsplig­
tige i  en situation inden for Fællesskabets grænser svarende til den,
de befinder sig i  i  de enkelte medlemsstater. I praksis ville de nuværende  
indbyrdes stærkt afvigende momssatser og momsskattegrundlag imidlertid  
betyde, at ordningen ville blive undermineret af betydelig og systematisk  
svig og unddragelse. Rent bortset fra andre "påfund" ville det være alt  
for let for handlende i  medlemsstater med en høj afgiftssats at skaffe  
sig varer fra medlemsstater med en lav sats og udelade disse fra deres  
regnskaber. Ikke blot ville dette give et provenutab, men det ville  
medføre alvorlig fordrejning af handelen mellem medlemsstater med hen­
holdsvis lav og høj momssats. Ingen vil hævde, at svig og unddragelse  
ikke finder sted nu og ikke fortsat vil finde sted, hvis afgiftssat­
ser og momsgrundlag blev tilnærmet et fælles niveau, men omfanget heraf  
ville efter ophævelse af grænsekontrol og uden indbyrdes tilnærmelse  
være uacceptabelt stort.
174. Clearingordningen ville endvidere heller ikke løse problemerne for den  
lille handlende, der ikke er momsregistreret, og som lovligt ville  
kunne handle på tværs af grænsen og ville gøre dette, hvor der var  
betydelige forskelle i  beskatningen og dertil svarende prisforskelle.
175. Den eneste konklusion, der kan drages af denne analyse, er, at det ikke  
er muligt at ophæve grænsekontrollen og dermed grænserne, hvis der er  
væsentlige afgifts- og dermed prisforskelle mellem medlemsstaterne.
Den enkelte rejsende
176. De indbyrdes stærkt afvigende momssatser i  medlemsstaterne medfører  
væsentlige prisforskelle og er dermed et stærkt incitament for befolk­
ningen i  landet med et højt afgiftsniveau til at krydse grænsen og gå  
på indkøb i  lande med lave afgifter. Det må erindres, at mange land-  
grænser i  Fællesskabet går igennem tætbefolkede områder. Benelux-landene,  
Frankrig og Tyskland mødes i en geografisk knude, hvor det er let og i  
stignede grad skik og brug at gå på indkøb på den anden side af grænsen.
En tilsvarende aktiv handel på tværs af grænserne finder sted mellem  
Danmark og Tyskland og mellem Irland og Nordirland.
177. Det ville ikke være muligt uden en hel række nye, ubehagelige kontrol­
foranstaltninger at skelne mellem "egentlige" rejsende og dem, der  
krydser grænsen for at gå på .indkøb. Det er ligeledes allerede erkendt,  
at det vil være uacceptabelt at søge at opkræve afgift af hver enkelt  
rejsende, der medfører afgiftspligtige varer, uanset hvor små mængder  
der er tale om. Af disse grunde og for at gøre det lettere at rejse  
inden for Fællesskabet kan der afgiftsfrit medføres en vis mængde varer.  
Ordningen blev indført i  1969, og der kan nu afgiftsfrit medføres varer  
til en værdi af 280 ECU plus beskedne mængder cigaretter og alkohol-  
holdige drikkevarer. På grund af problemerne med handel på tværs af  
grænserne har det i stignede grad været vanskeligt at få medlemsstaterne  
til at give deres tilslutning til selv beskedne stigninger i  det afgifts­
frie beløb. Der vil muligvis snart blive opnået enighed om en stigning  
til 350 ECU, men dette ligger under, hvad Kommissionen og Parlamentet  
endog under de nuværende omstændigheder anser for rimeligt.

- 45 -
Selve det forhold, at der er fastsat mængder , der kan indføres afgifts-  
frit, disses beskedne omfang og de meget store vanskeligheder i  for­
bindelse med at opnå enighed om selv begrænsede stigninger viser til­
sammen, hvor umuligt det ville være at ophæve de afgiftsmæssige grænser,  
medmindre der fandt en væsentlig indbyrdes tilnærmelse af den indirekte''  
beskatning sted.
Punktafgifter
179. For så vidt angår de enkelte rejsende er disses stilling i  forhold til  
punktafgifterne ikke meget forskellig fra deres stilling i  momsspørgs­
målet. Der lægges derfor størst vægt på overvejelserne vedrørende den  
erhvervsmæssige varehandel.
180. For øjeblikket opbevares handelsvarer, der er belagt med punktafgifter,  
normalt afgiftsfrit i  toldoplag. Afgiften palægges, nar varerne fraføres  
toldoplaget og overgår til forbrug, dvs. leveres til distribution eller  
direkte til en forbruger. Hvis varerne eksporteres, suspenderes afgiften  
normalt og ophæves fuldstændig, når der foreligger bevis for eksport.  
Dette i sig selv kræver en kontrol ved grænsen. Tilsvarende ma der fore­
tages en kontrol og den potentielle afgiftspligt ma fastsættes, nar  
varen passerer ind i importlandet. Afgiften forfalder da, medmindre  
varen tilføres et toldoplag, idet afgiftspligten dermed udskydes, indtil  
varen overgår til forbrug, dvs. fraføres toldoplaget og leveres til di  
stribution eller di rekte ti l en forbruger .Det sikres således, at der kun  
opkræves afgift i det land, hvor varen forbruges endeligt og til de af­
giftssatser, der anvendes i  det pågældende land, men forudsætningen er,  
at de nuværende grundige grænseformaliteter opretholdes.
181. Rådet har allerede nu mulighed for at foretage den første forenkling af  
de eksisterende grænseprocedurer og vedtage de direktiver om en fælles  
punktafgiftsstruktur, det allerede har fået forelagt. En yderligere  
rationalisering kunne dernæst opnås, hvis de nationale ordninger for  
afgiftssuspension blev knyttet sammen. Varer kunne derefter med et mini­
mum af kontrol føres fra produktionsstedet eller fra et toldoplag i  
eksportlandet til et toldoplag i  importlandet. Den skyldige afgift  
skulle først beregnes og pålægges, når varerne fraførtes toldoplaget i  
bestemmelseslandet. Selv om dette system faktisk ville betyde en for­
enkling af grænsekontrollen, ville det ikke i sig selv betyde, at enne
kunne ophæves.
182. Hvis grænsekontrollen blev ophævet, medens der stadig fandtes de nu­
værende store forskelle i  punktafgifterne, kunne der ske svig og und-  
dragelse. Det ville være muligt at oplægge varer i  toldoplag i et land  
med lav sats, tage det ud af toldoplaget dér og sende det videre til  
forbrug i et land med en høj afgiftssats. Handlende i lande med en hø]  
sats, som ikke kunne anvende toldoplagsordningen, ville have et stærkt  
incitament til at fremskaffe deres varer i  lande med en lav afgifts­
sats. Den eneste mide at løse disse problemer på ville være at gennem­
føre netop den grænsekontrol, formalet var at ophæve.

- 46 -
:83. Mon kan K.onkluoere, at det ikke med de nuværende betydelige forskelle  
i  afgiftsgrundlaget og afgiftssatserne er muligt at ophæve grænsekon­
trollen for afgiftspligtige varer.
184. Bade for så vidt angår den kommercielle varehandel og den enkelte rej­
sende kan man konkludere, at ophævelsen af grænser og den dertil knyt­
tede kontrol af praktiske grunde vil kræve, at der ikke blot etableres  
en momselearingordning i  Fællesskabet og en forbindelse mellem told­
oplag for afgiftspligtige varer, men også en betydelig indbyrdes til­
nærmelse af den indirekte beskatning. Det ml gøres klart, at fuld­
stændig harmonisering, der er kommet til at betyde absolut ensartethed
i  enhver henseende, ikke er absolut nødvendig, og det er derfory udtryk­
ket “ 'tilnærmelse" nu vil blive anvendt.
II. TILNÆRMELSE
185. Først ml det slås fast, hvor tæt tilnærmelsen skal være. Det kan kort  
siges,^at den skal være tilstrækkelig tæt til, at det fælles marked  
ikke påvirkes af fordrejninger af samhandelen eller konkurrencen. Man  
kan i denne forbindelse lære noget af de amerikanske erfaringer. Der  
findes ikke i USA egentlige afgiftsmæssige grænser, og der er heller  
ikke fuldstændig harmonisering af omsætningsafgifterne mellem de enkelte  
stater. De amerikanske erfaringer tyder på, at der kan være en vis  
variation, som dog af hensyn til markedskræfterne bør være begrænset;  
der kan saledes ses forskelle pa indtil 5% selv mellem nabostater uden  
uønskede virkninger. Overført til Fællesskabet ville dette give en  
udsvingsmargen pa ca. 2 1/2% på hver side af den centralsats eller  
norm, der vælges. Dette ville formomsens vedkommende være en meget be­
tydelig fleksibilitetsgrad. Hvis saledes normen for standardsatsen
var f.eks. 16 1/2%, kunne de faktiske satser, der vedtages af medlems­
staterne, ligge mellem 14% og 19%. Disse tal anvendes udelukkende til  
illustration, selv om^6 af de 9 medlemsstater, der opkræver moms, netop  
har en standardsats pa mellem 14% og 19%. For punktafgifternes ved­
kommende ville en margen på ca. 2 1/2% være mindre afgørende, da punkt­
afgifterne ofte udgør en stor del af detailprisen.
186. Detailmarkederne kan ofte bære ret betydelige forskelle i  detailpri­
serne. Afstand, beliggenhed, service, image og en lang række andre fak­
torer påvirker forbrugernes valg, og prisen er kun én af disse. Hvor  
konkurrencener hård, er der imidlertid en tendens til, at priserne  
lægger sig pa et fælles niveau. I sådanne tilfælde er der en tendens  
til,at mindre forskelle i  afgiftsniveauerne absorberes, således at  
den endelige detailpris kun påvirkes i  ringe grad. Det pres, der  
saledes udøves på handelen, vil blive overført til staten. Markeds­
kræfterne vil saledes selv provokere en udvikling henimod en ind­
byrdes tilnærmelse og har i  ét tilfælde allerede gjort det i Fælles­
skabet.

- 47 -
I store træk
187. Det vil kræve en hel del statistisk og økonometrisk arbejde, før der  
kan fremsættes specifikke forslag. Mange af disse opgaver kan kun  
løses af eller i  samarbejde med medlemsstaternes forvaltninger. Det  
ville faktisk være overraskende, hvis mange medlemsstater ikke allerede
rutinemæssigt havde foretaget sådanne undersøgelser. Denne hvidbog  
indskrænker sig derfor til en generel drøftelse, som vil trække de  
store linjer op og udskyde de detaljerede undersøgelser til forbe­
redelsen af udkastene til de nødvendige direktiver.
188. I tabel 1 er anført det samlede provenu af den indirekte beskatning  
opdelt i  moms og punktafgifter i  procent af BNP i  de enkelte medlems­
stater i  1982.
189. Det springer straks i øjnene, at i hovedparten af medlemsstaterne  
udviser det samlede provenu af den indirekte beskatning ikke væsent­
lige udsving fra gennemsnittet.
TABEL 1 - Indirekte beskatning i  procent af BNP (1982)
Procent M0MS PUNKTAFGIFTER MOMS OG
I alt De fem store (1). PUNKTAFGIFTER
Belgien 7.67 2.39 2.29 10.06
Danmark 9.84 5.87 3.27 15.71
Forb.rep.Tyskland 6.34 2.70 2.58 9.04
Frankrig 9.19 2.22 2.12 '  11.41
Irland 8.22 8.91 7.63 17.13
Italien 5.48 2.84 2.72 8.32
Luxembourg 6.04 4.24 3.75 10.28
Nederlandene 6.83 2.36 1.92 9.19
Det forenede 5.22 4.58 4.35 9.79
Kongerige
Vejet gennemsnit  
for/ÉF (2)7.05 3.633.37 10.68
(1) Tobaksvarer, øl, vin, spiritus og mineralolieprodukter.
(2) Ekskl. Grækenland, hvor de nødvendige statistikker ikke forelå.
190. Når det betragtes på denne måde er tilnærmelse et overskueligt budget-  
problem for de fleste medlemsstater og ville ikke alvorligt forskubbe  
det nuværende forhold mellem direkte og indirekte beskatning. Undtagel­
serne er Danmark og Irland, der begge i  høj grad anvender indirekte be­
skatning, og hvor det nuværende niveau i  procent af BNP er 50% eller  
mere over gennemsnittet for Fællesskabet.

- 48 -
191. Be^raotes provenuet af momsen og punktafgifterne separat, kommer der  
st· rre forskelle til syne. Hovedparten af medlemsstaterne har et moms-  
prove.,u pi omkring 6% af BNP (med et udsving til begge sider pi 1%),  
mer: f re stater har provenuer, der er højere end dette, med to på over  
9%. For punktafgifternes vedkommende er der fem medlemsstater, der har  
phovenuer pa me.lem 2% og 3% af BNP, tre medlemsstater med provenuer på  
ca. 5 % og én medlemsstat, Irland, med et provenu på hele 8,9%.
192·  Problemet i  hovedparten af medlemsstaterne er kort sagt ikke så meget  
det samlede provenu af den indirekte beskatning, men sammensætningen  
af dette provenu - opdelingen mellem moms og punktafgifter og inden for  
punktafgifterne forskellene i  skattetrykket fra sektor til sektor og  
vare til vare. Med^tiIstrækkelig tid og fleksibilitet til at gennemføre  
ændringen over en arrække og med den nødvendige politiske vilje vil den  
indbyrdes tilnærmelse imidlertid kunne gennemføres, og det uden større  
vanskeligheder end mange medlemsstater har haft i  deres interne afgifts­
politik.
Merværdiafgi ft
193. Der er tre spørgsmål, der skal behandles for så vidt angår momsen :
(1) det fælles afgiftsgrundlag
(2) antallet af satser
(3) størrelsen af satsen eller satserne, navnlig  
af den vigtigste sats eller standardsatsen.
Alle disse tre spørgsmål hænger indbyrdes sammen :  afgiftsgrundlagets  
størrelse hænger snævert sammen med antallet af satser, og satsernes  
størrelse er knyttet sammen med både antallet og afgiftsgrundlaget.
194. Det andet momsdirektiv indeholder de vigtigste principper, og det sjette  
momsdirektiv indeholder i  stor udstrækning de nødvendige enkeltheder i  
et fælles afgiftsgrundlag for EF. På nogle områder var det imidlertid  
ikke muligt at opnå enighed. Som et resultat heraf var der visse laku­
ner, der skulle udfyldes af efterfølgende direktiver, og der blev fast­
sat en række undtagelser.
195. Tre af de supplerende direktiver, der skulle fastsættes i  henhold til  
det sjette direktiv, er allerede blevet vedtaget af Rådet (det ottende  
direktiv om tilbagebetaling af moms til afgiftspligtige, der er etable­
ret i  en anden medlemsstat, et direktiv om momsfritagelse af endelig  
indførsel af visse goder og det tiende direktiv om moms på udlejning
af løsøregenstande).
196. otte andre udkast til direktiver er stadig til behandling i  Rådet. Sammen  
med tre forslag, der snart vil blive fremsat, er formålet med disse at  
næsme sig gennemførelsen af et fælles momsberegningsgrundlag. Når de er  
vedtaget, vil det vigtigste udestående problem på dette område være de  
tilbageværende undtagelser. Disse skal behandles i  efterfølgende forslag.  
De vigtigste omrader, hvor der stadig vil være væsentlige forskelle,
er levnedsmidler, brugte genstande, brændsel og transport og behandlingen  
af småhandlende og landbrugere. Nogle af de væsentligste undtagelser står  
i  forbindelse med nulsatser for levnedsmidler og andre varer samt tjene-

- 49 -
steydelser i  Irland og Det forenede Kongerige. Dette er arsagen til, at  
momsberegningsgrundlaget er helt nede på 35% af privatforbruget i  Irland  
og 44% i  Det forenede Kongerige, medens hovedparten af medlemsstaterne  
har et momsgrundlag på ca. 90%. De høje irske afgiftssatser og det for­
holdsvis lave provenu i  Det forenede Kongerige er begge et resultat  
af dette begrænsede momsgrundlag. En udvikling henimod et mere ensartet  
grundlag ville derfor være en fordel i  begge disse henseender.
197. Tabel 2 vi ser momssatserne i  medlemsstaterne pr. 31.marts 1985.
198. For så vidt angår antallet af satser, opkræver syv ud af ni medlemsstater  
for øjeblikket moms til en reduceret sats eller reducerede satser udover  
standardsatsen, og tre af disse anvender også en højere sats. Dette kunne  
tyde på, at en fælles ordning formentlig skal have mere end én sats. Til  
trods for, at det for øjeblikket er mest almindeligt med ordninger med  
flere satser, er der alligevel meget, der taler for én enkelt sats.
TABEL 2 - POSITIVE MQMSSATSER I MEDLEMSSTATERNE (1) marts 1985
Momssatser
Belgien
Danmark
Forbundsrepublik­
ken Tyskland  
Frankrig 
Irland (3)
Italien 
Luxembourg  
Nederlandene  
Det forenede  
Kongerige (3)Lavere
6 og 7
5,5 og 7 
10
2 og 9
3 og 6
5Standard
19
22
14
18,6
23
18
1 2
19
15Højere 
25 (2)
33,3
38Moms i  % 
af BNP
7,67
9,84
6,34
9,19
8,22
5,48
6,04
6,83
5,22
(1) Grækenland har endnu ikke indført moms, og det samme gælder Spanien
og Portugal. ,  0 _(2) Visse varer er pålagt en ekstra luksusskat pa^ procent. o
(3) Irland og Det forenede Kongerige anvender også nulsatser pa en lang  
række varer og tjenesteydelser.
199. For si vidt anglr satsernes størrelse, er det=af
interesse, at tilnærmelse inden tor en skala pa fra 1 «  til 19/. for Stan  
dardsatsen (dvs. en norm pi 16,5% ♦ /- 2 1/2%) vil omfatte seks af de ni  
medlemsstater, der har moms. En skala pa 15%-20% (en norm pa 17 1/2 pro-  
cent .+/_2 1/2%) vil omfatte fem medlemsstater ud af ni. Det understreges,

- 50 -
at dette kun er en illustration, og at specifikke forslag først kan frem­
sættes, nar der er foretaget mere tilbundsgående undersøgelser. Kommis­
sionen vil til sin tid offentliggøre resultaterne af disse undersøgelser  
som grundlag for yderligere drøftelser.
Punktafgifter
200. Medlemsstaternes afgiftsgrundlag for punktafgifterne på tobaksvarer, alko-  
holholdige drikkevarer og mineralolieprodukter er temmelig ensartede. Den  
vigtigste undtagelse er vin. Vin er afgiftsfri i  Italien og Grækenland;
der opkræves kun afgift af mousserende vine i  Tyskland og kun af importerede  
vine i  Luxembourg. På samme måde er visse mineralolieprodukter fritaget  
for afgift i  nogle medlemsstater. F.eks. er tung brændselsolie fritaget  
i  Belgien, olie til opvarmning er fritaget i  Belgien og Luxembourg, og  
smøremidler er fritaget i  Belgien, Frankrig og Nederlandene.
201. På grund af det store antal afgiftspligtige varer (f.eks. 28 alkoholholdige  
drikkevarer og 7 mineralolieprodukter) er det ikke muligt at vise alle  
medlemsstaternes satser. Tabel 3 giver dog et repræsentativt billede af
de sammenlignelige afgiftsniveauer i  Fællesskabet.
TABEL 3 ~ EKSEMPLER ? % PUNKTAFGIFTER I MEDLEMSSTATERNE marts 1985
ECU pr. 20 ciga- 1 liter 1 liter 0,75 liter 1 liter Provenu af disse
retter øl vin 40% spiritus superben- punktafgifter i
zin procent af BNP (1)
Belgien 0,73 0,13 0,33 3,78 0,25 2,29
Danmark 1,960,65 1,35 9,58 (2) 0,28 3,27
Forbundsr.
Tyskland 1,020,07 0,00 3,43 0,23 2,58
Frankrig 0,31 0,03 0,03 3,37 0,36 2,12
Grækenland 0,28 0,22 0,00 0,16 0,29 i  .0Irland 1,14 1,142,74 7,84 0,36 7,63Italien 0,570,18 0,00 0,75 0,49 2,72Luxembourg 0,54 0,060,13 2,54 0,20 3,75Nederlan­
dene 0,74 0,23 0,33 3,79 0,28 1,92Det fore.
Kongerige 1,250,70 1,60 7,70 0,29 4,35
(1) 1982-tal.
(2) Skønnet gennemsnit.
-  For cigaretter svinger satserne fra 0,28 ECU pr. 20 stk. pakke (Grækenland)  
til 1,96 ECU (Danmark). Det er slående, at den kraftigste afgiftsbelægning  
pa øl, vin og spiritus i  hvert enkelt tilfælde finder sted i  Danmark,

- 51 -
Irland og Det forenede Kongerige. Da punktafgifterne udgør en overordent­
lig stor del af detailprisen (indtil 69% for cigaretter og 52% for benzin),  
ml si store forskelle i  punktafgifterne nødvendigvis være af væsentlig  
betydning for markedspriserne og dermed for markederne selv.
III. KOMMISSIONENS FORSLAG
203. p! det generelle plan ml Rådet nu tage skridt til at sikre, at den tilpas­
ning, der er nødvendig, når grænsekontrollen mellem medlemsstaterne afskaf­
fes i  1992, ikke skal gennemføres for brat, og at den mellemliggende periode  
udnyttes bedst muligt. Det ville være en god begyndelse, om Ridet besluttede  
at intensivere sine bestræbelser på at færdiggøre arbejdet vedrørende moms­
grundlaget og punktafgiftstrukturen, hovedsagelig på grundlag af forslag,  
der allerede er fremsat af Kommissionen. Samtidig vil Kommissionen fremsætte  
forslag om fastfrysning af antallet af momssatser og afgiftsgrundlaget
for at sikre, at de nuværende forskelle ikke bliver større.
204. Det næste skridt, der forhåbentlig vil blive taget i  1986, vil være et  
forslag fra Kommissionen om standardsatser eller normer og en vis båndbredde.  
Medlemsstaterne vil derefter få mulighed for at vælge at ændre en given  
indirekte afgift med det samme eller i  etaper henimod det fælles bånd.
I samme periode skal det yderligere drøftes, om de eksisterende undtagelser,  
der har en fordrejende virkning på det interne marked, nødvendigvis må  
videreføres. De administrative ordninger, der er en forudsætning for gen­
nemførelsen af de nye forslag, skal etableres.
205. Nedenfor er angivet de foreslåede specifikke foranstaltninger sammen med  
en tidstabel. Først drøftes moms og derefter punktafgifter.
Merværdiafgift
206. Etableringen af det fælles momsgrundlag skal nu videreføres med  
godkendelsen af de forslag, Kommissionen allerede har forelagt Rådet. De  
omfatter sådanne emner som kunstgenstande, antikviteter og brugte genstande,  
indførsel af brugte genstande foretaget af den endelige forbruger (herunder  
problemet vedrørende dobbeltbeskatning) og midlertidig indførsel af andre  
varer end motorkøretøjer m.v. samt begrænsede forsøg pi at ophæve nogle af  
undtagelserne i  det sjette momsdirektiv.
Der er tale om otte udkast til direktiver. Rådet har allerede beskæftiget  
sig meget med en række af udkastene til direktiver, og de skulle alle være  
vedtaget ved udgangen af 1986.
207. Kommissionen vil i  1985 fremsætte tre forslag vedrørende de særlige ord­
ninger for sma virksomheder, standardsatslandbrugere og passagertransport.  
Disse skulle derefter kunne vedtages i  løbet af 1986.

- 52 -
208. Medens dette arbejde udføres i  Rådet, vil Kommissionen i  løbet af i  år  
fremsætte forslag til en "fastfrysning". Det vil ikke være muligt nu at  
definere denne udtrykt i  satser, men der skal vedtages bestemmelser om,  
at der ikke kan fastsættes flere momssatser i  medlemsstaterne, og at for­
skellen mellem momssatserne ikke kan gøres større, da dette vil gøre den  
efterfølgende tilpasning vanskeligere.
209,Den næste afgørende fase, tilnærmelsen af  
at Kommissionen har fremsat forslag, der vil omfatte.
- satsstrukturen, dus. bør den fælles momsordning have én to eller endnu
IT  JSE; S-Å -  *
enkelte satser,
- normen eller normerne, dvs. centralsatsen eller centralsatserne sammen
med ''båndbredden".
Forslagene til båndbredde bør ledsages a f g  
henhold til hvilken medlemsstaterne forpligter sig til ikke 9
væk fra, men kun henimod det fælles mal.
210. På grundlag af disse forslag kan der derefter foret.|.s den ^ b^e ‘U-& -« rrs r^ ’ tii^.ir & -  -u* -
udgangen af 1992.
amme periode skal udestående problemer vedrørende momsberegningsgrundlaget  
løses Disse omfatter momsundtagelser med fordrejende virkning, som f.e .  
væsent ligefor ske l le mellem medlemsstaterne i  beskatningen af samme vare  
eller tjenesteydelse. Kommissionen vil fremsætte de ^ e n d i g e  fo slag  
si snart det står klart, hvad de fremtidige satser vil være, da disse er  
afgørende for vurderingen af risikoen for fordrejning eller omfanget af
en sådan fordrejning.
212 Det endelige element på momssiden vil være de nye ordninger, der sigter  
.rSJJSlS køb ogPsalg på tværs af grænserne på samme made.som nd n  
.  ^inmcctatfirnp således at der opkræves afgift ved salget, og at aen
kan t ækkes fra, -nset hvilken æedleæsstat
moms i den rubrik på sin momsopgørelse, der angiver ^
stat. Der skal derefter oprettes en clearingordmng mellem medlemsstaterne,  
siledes at den moms, der opkræves i  eksportmedlemsstaten og fratrækkes i  
, import lande t^ka^udbet ales til sidstnævnte, «ed -derneinformat,onstekno og,  
skulle en sådan clearingordning ikke kræve mange ressourcer. Det forudsætter  
imidlertid et gensidigt tillidsforhold mellem medlemsstaternes momsopkrævende  
myndigheder. Clearingordningen kunne indføres, inden satserne var blevet  
indbyrdes tilnærmet fuldt ud. Dette ville afgjort være en forenkling af  
samhandelen, inden hele den nye afgiftsstruktur trådte i  anvendelse ved  
udgangen af 1992.211. I s 
løses

- 53 -
Punktafgi fter
213- For så vidt angår punktafgifter er Rldets forhandlinger om afgiftsstrukturen  
for alkoholholdige drikkevarer nu vidt fremskredne, og der skulle kunne  
nås en pakkeløsning inden udgangen af 1985. Næste punkt, der skal godkendes  
inden udgangen af 1986, vil være afgiftsstrukturen for mineralolieprodukter  
og tredie etape i  den fælles struktur for cigaretafgifter. De relevante  
forslag er allerede forelagt Rådet. Næste skridt vil være, at Kommissionen  
fremsætter forslag til den afsluttende etape af cigaretafgiftsstrukturen  
og en fælles afgiftsstruktur for andre tobaksvarer. Disse forslag skulle  
derefter kunne vedtages i  løbet af 1987.
214. i udformningen af forslag til fælles satser er det nødvendigt at betragte  
moms og punktafgifter under ét. Dette skyldes, at der ofte er en tendens
til at et højt momsprovenu opvejes af et lavt punktafgiftsprovenu og omvendt.  
Kort sagt afhænger de punktafgiftsatser, der skal vedtages, i en vis udstræk­
ning af, hvilke momssatser der vedtages. De to sæt forslag skal forelægges  
samtidig. Kommissionens forslag til en båndbredde for punktafgifter skal  
derfor fremsættes i 1986 samtidig med de tilsvarende momsforslag. Der vil  
blive fremsat forslag til en båndbredde for hver af de punktafgifter, der  
er tale om (tobaksvarer, øl, vin, mellemprodukter, spiritus og mineralolie-  
produkter). Disse skal ledsages af en "fastfrysning", der indebærer, at  
medlemsstaterne ikke kan bevæge sig væk fra de fælles band.
215. I den efterfølgende periode indtil udgangen af 1992 skal medlemsstaterne  
gennemføre de påkrævede justeringer af deres punktafgiftsgrundlag og tilnærme  
satserne til hinanden. Ændringer i  afgiftsgrundlaget vil omfatte udvidelse  
eller indførelse af en afgift på vin i  nogle medlemsstater og ophævelse  
eller nedsættelse af alle andre afgifter end de fælles, hvor disse vil kunne  
forårsage fordrejninger af det fælles marked. Eksempler er afgifter pa  
sådanne varer som kaffe og te.
216. Endelig vil det være nødvendigt at sammenknytte de enkelte medlemsstaters  
toldoplagsordninger, således at der inden for Fællesskabet kan handles  
uden grænsekontrol med afgiftspligtige varer. Forslag til en sadan ordning  
vil blive forelagt, efterhånden som den indbyrdes tilnærmelse af satserne  
skrider fremad. Dette vil kunne ske separat for de enkelte grupper af  
punktafgifter, sandsynligvis med mineralolieprodukter, hvor de nuværende  
afvigelser er mindst, som forløbere.
Håndhævelse
217. oet er naturligvis ikke tilstrækkeligt blot at vedtage fællesskabsregler.
Det ml også sikres, at traktatens og den i  henhold herti^vedtagne afledte 
ret gennemføres og håndhæves. På det afgiftsmæssige som pa andre omrader  
må der træffes overtrædelsesbestemmelser jævnsides med de positive regier.  
Kommissionen har ikke blot pligt til at fremsætte forslag i  henhold til  
traktatens artikel 99, men også til at sikre, at principperne i artike.
95 om ikke-diskriminering respekteres. Den vil fortsat betragte denne pi g  
som et væsentligt led i bestræbelserne pa at fjerne alle hindringer for  
virkeliggørelsen i  det interne marked.

- 54 -
Undtagelser
218. Som allerede understreget i  indledningen til denne hvidbog aner­
kender Kommissionen, at indbyrdes tilnærmelse af den indirekte be­
skatning vil give nogle medlemsstater betydelige problemer, og at  
det derfor kan være nødvendigt at vedtage undtagelser. Der er po­
litisk følsomme områder, der på denne måde må tages hensyn til.
Det er dog generelt i  Fællesskabets interesse, at der gennemføres  
et minimum af undtagelser.

- 55 -
KONKLUSION
219. Europa befinder sig ved en korsvej. Enten går vi fremad - målbevidst  
og beslutsomt - eller vi falder tilbage til middelmådighed. Nu kan  
vi enten beslutters til at fuldføre integrationen af de europæiske  
økonomier eller på grund af manglende politisk vilje til at gøre  
front mod de enorme problemer, der foreligger, lade Europa udvikle  
sig til intet andet end et frihandelsområde.
220. Forskellen er afgørende. Et veludviklet frihandelsområde byder på  
betydelige fordele: det er noget, der er langt bedre end det, der  
eksisterede før Rom-traktaten; endda bedre end det, der findes i  
dag. Men det vil komme til kort og uhyggeligt til kort, når det dre­
jer sig om at udløse det europæiske folks virkelyst; det ville ikke  
kunne udnytte Europas enorme økonomiske ressourcer til størst mulig  
fordel; og det ville ikke kunne tilfredsstille det europæiske folks  
forhåbninger.
221. Fri bevægelighed for varer er et vigtigt, værdifuldt og formentlig  
uomgængeligt skridt, som må tages, før økonomisk integration kan  
opnås. Men den er ikke det endelige mål; højest er den den nødven­
dige forløber. Denne filosofi er klart afspejlet i  selve traktater­
ne. Toldunionen var Rom-traktatens første målsætning. Men at den på  
ingen måde var tænkt som den sidste, fremgår klart af den kendsger­
ning, at det. Traktaten indførte, var Det europæiske økonomiske Fæl­
lesskab. Præamblen til traktaten begynder med følgende erklæring
- "Som er besluttet på at skabe grundlag for en stadig snævre­
re sammenslutning mellem de europæiske folk, som har det fort­
sæt gennem fælles handling at sikre økonomiske og sociale  
fremskridt for deres lande ved at fjerne de skranker, der de­
ler Europa".
222. Ligesom Toldunionen måtte gå forud for den økonomiske integration,  
så må den økonomiske integration gå forud for europæisk enhed. Hvad  
denne hvidbog derfor foreslår er, at Fællesskabet nu tager et skridt  
videre på den vej, som så klart er afstukket i  traktaterne. At gøre  
mindre ville være at svigte fællesskabsgrundlæggernes planer, som er  
nedfældet i  traktaterne; det ville være at skuffe den tillid, der er  
vist os, og det ville være at byde Europas folk en mere begrænset,  
mindre udbytterig, mindre sikker og mindre velstående fremtid, end  
de kunne opnå på anden måde. Det er omfanget af den udfordring, vi  
er stillet overfor. Lad det aldrig blive sagt, at vi var ude af  
stand til at tage den op.

Bi Lag ti L  hvidbog
TIDSPLAN FOR GENNEMFØRELSEN AF  
DET INTERNE MARKED INDEN 1992

-  1 -
INDHOLD
INDLEDNING S. I
1. DEL:  FJERNELSE AF FYSISKE HINDRINGER
I. KONTROL MED VARER s. 5
1. Forskellige kontroller
i. i  1985 - 1986
i  i. i  1987 - 1992
2. Veterinære og fytosanitære kontroller s. 6
i. i  1985 - 1986
ii. i  1987 - 1992
II. KONTROL MED PERSONER s. 12
i. i  1985 - 1986  
i  i. i  1987 - 1992
2. DEL:  FJERNELSE AF TEKNISKE HINDRINGER  
I. FRIE VAREBEVÆGELSER
1. Ny strategi vedrørende teknisk harmonisering
og standarder s. 14
i. i  1985 - 1986  
i  i. i  1987 - 1992
2. Sektorvise forslag: s. 15
2.1. Motorkøretøjer s. 15
i. i  1985 - 1986
ii. i  1987 - 1992
2.2. Traktorer og Landbrugsmaskiner s. 15
i. i  1985 - 1986
ii. i  1987 - 1992
2.3. Levnedsmiddellovgivning s. 16
i. i  1985 - 1986
i  i. i  1987 - 1992
2.4. Farmaceutiske og højteknologiske lægemidler s. 17
i. i  1985 - 1986
i  i. i  1987 - 1992
2.5. Kemiske produkter s. 18
i. i  1985 - 1986
i  i. i  1987 - 1992
2.6. Byggeri og byggematerialer s. 19
i. i  1985 - 1986
i  i. i  1987 - 1992
2.7. Andre emner s. 20
i. i  1985 - 1986
ii. i  1987 - 1992
II. OFFENTLIGE INDKØB s. 21
i. i  1985 - 1986
ii. i  1987 - 1992

III. FRI BEVÆGELIGHED FOR ARBEJDSTAGERE OG  
SELVSTÆNDIGE ERHVERVSDRIVENDE  
i. i  1985 - 1986  
i  i. i  1987 - 1992
iV. FÆLLES MARKED FOR TJENESTEYDELSER
1. Finansielle tjenesteydelser
1.1. Banker
i. i  1985 - 1986
ii. i  1987 - 1992
1.2. Forsikring
i. i  1985 - 1986
i  i. i  1987 - 1992
1.3. Omsætningspapirer
i. i  1985 - 1986
i  i. i  1987 - 1992
2. Transport
i. i  1985 - 1986
i  i. i  1987 - 1992
3. Nye teknologier og tjenesteydelser
i. i  1985 - 1986
V. KAPITALBEVÆGELSER  
i. i  1985 - 1986  
i  i. i  1987 - 1992
VI. SKABELSE AF PASSENDE BETINGELSER FOR  
ERHVERVSSAMARBEJDE
1. Selskabsret
i. i  1985 - 1986  
i  i. i  1987 - 1992
2. Intellektuel og industriel ejendomsret
i. i  1985 - 1986
ii. i  1987-1992
3. Beskatning
i. i  1985 - 1986
VH. ANVENDELSE AF FÆLLESSKABSRETTEN
1. Gennemsigtighed
i. i  1985 - 1986  
i  i. i  1987 - 1992
2. Konkurrencepolitik og statsstøtte
i. i  1985 - 1986
DEL:  FJERNELSE AF AFGIFTSMÆSSIGE HINDRINGER  
I. MOMS
i. i  1985 - 1986
ii. i  1987-1992

- 2a -
II. PUNKTAFGIFTER s. 34
i. i  1985 - 1986  
i  i. i  1987 - 1992

I
Ifv LEDNING
I Kommissionen' 3  hvidbog redegøres der for de væsentlige og logiske konsek­
venser af en opfølgning af Det europæiske Rads gentagne tilsagn om at gennem­
føre det interne marked inden 1992 og den indeholder et handlingsprogram  
vedrørende de foranstaltninger, der er nødvendige for at nå dette mål.  
Nærværende bilag til hvidbogen giver en detaljeret tidsplan for gennemførel­
sen af Kommissionens foreslåede program.
Tidsplanen er i  skemaform og er opdelt i  overensstemmelse med inddelingen  
i  hvidbogens hovedafsnit. Inden for de enkelte dele af tidsplanen er de  
foranstaltninger, som Kommissionen foreslår, opdelt på to perioder, nemlig  
1985 til 1986 og 1987 til 1992 i  overensstemmelse med året for fremsættelsen  
af Kommissionens forslag. Tidsplanen for 1985 til 1986 omfatter imidlertid  
også foranstaltninger, som ikke nødvendigvis er nævnt i  hvidbogens hoved­
afsnit, men som allerede er forelagt Rådet og fortsat indgår som et væsentligt  
led i  Kommissionens program til gennemførelse af det interne marked.
De specifikke foranstaltninger, der er indeholdt i  tidsplanen, tilsigter  
at fjerne hindringer af alle slags (fysiske, tekniske og afgiftsmæssige).
De vil få en direkte eller indirekte virkning på alle fællesskabsborgeres  
tilværelse og på driften af alle slags virksomheder i  Fællesskabet. Inden  
1992 skulle Fællesskabets borgere for første gang kunne bevæge sig inden  
for Fællesskabet uden systematisk personkontrol eller kontrol af deres per­
sonlige bagage, varer vil ikke længere blive underkastet kontrol ved EF's  
indre grænser, Fællesskabets fabrikanter vil frit kunne markedsføre deres  
varer, der er underkastet gensidigt anerkendte standarder gældende for hele  
Fællesskabet, og virksomhederne vil blive befriet for de stadige hindringer  
i  forbindelse med den grænseoverskridende handel.
Det interne marked kan naturligvis ikke gennemføres fra den ene dag til den  
anden. Overgangsperioden indtil 1992 må udnyttes bedst muligt for at sikre  
en glidende overgang mellem de tilpasninger, der er nødvendige for den  
endelige afvikling af^de indre grænser. Fremskridtene henimod målet må nød­
vendigvis kunne ses på et tidligt stadium og dette vil være tilfældet, hvis  
den foreslåede tidsplan overholdes.
Hvornår vil Fællesskabets borgere og virksomheder se håndgribelige beviser  
på de foreslåede foranstaltningers virkning? Følgende milepæle langs vejen  
til gennemførelsen af det interne marked giver et fingerpeg om de fremskridt  
og fordele, som Kommissionen gerne ser.
For fællesskabsborgerne og især rejsende vil det første resultat være en  
yderligere lettelse af kontrollen ved grænsepassage og indførelsen af en  
forhøjelse af beløbet for afgiftsfri indkøb inden 1986; i  1988 vil der ikke  
længere forekomme kontrol af personer, der rejser fra en medlemsstat til  
en anden og senest 1992 vil al systematisk personkontrol ved rejser inden  
for Fællesskabet forsvinde.
Med hensyn til kontrol af varer vil kontrollen af brændstof i  erhvervsmotoi—  
køretøjer blive afskaffet inden 1985. Kontrol med transporttilladeiserne  
vil blive afskaffet inden 1986 og senest 1988 vil dyrlægekontrol blive 
begrænset til afgangsstedet og kontrol af veterinærattester og plantesund­
hedscertifikater til bestemmelsessteder; ligeledes inden 1988 vil kontrollen

I I
med kvoter i  forbindelse med landevejstransport blive afskaffet; inden 1992  
vil der ske en yderligere harmonisering af de veterinære normer og plante­
sundhedsnormerne og indførelsen af et EØF-sundhedsmærke for animalske pro­
dukter vil fjerne behovet for grænsekontrol.
Fællesskabets fabrikanter vil gradvis fra nu af og til 1992 drage fordel  
af Kommissionens foreslåede nye løsningsmodel for teknisk harmonisering og  
standardisering samt af tilnærmelsen af de nationale lovgivninger. Kommis­
sionens forslag vil omfatte en lang række produkter, f.eks. motorkøretøjer,  
traktorer og landbrugsmaskiner, fødevarer samt kemiske og farmaceutiske  
produkter. Fremskridtene henimod afskaffelsen af handelsmæssige hindringer  
vil være forskellige fra sektor til sektor, men f.eks. inden for det farma­
ceutiske område vil alle hindringer for den frie omsætning af farmaceutiske  
produkter være fjernet inden 1990.
Åbningen af muligheden for deltagelse i  licitationer i  forbindelse med offent­
lige kontrakter vil betyde yderligere fordele for Fællesskabets fabrikanter  
og leverandører. Senest'i 1988 vil fire væsentlige sektorer (energi, transport,  
vandbygning og telekommunikation) være omfattet af en ordning med forhånds-  
underretning og offentliggørelse.
Inden for finansielle tjenesteydelser vil større frihed inden for anden  
direkte forsikringsvirksomhed end livsforsikring være nået så tidligt som  
1986; inden 1989 vil der være fri udveksling af tjenesteydelser inden for  
ansvarsforsikringer for motorkøretøjer, og senest 1991 vil hindringerne i  
forbindelse med livsforsikringer være fjernet.
Fremskridtene vil meget tidligt kunne ses inden for transportsektoren. Fri  
udveksling af tjenesteydelser inden for søtransport mellem medlemsstaterne  
vil være en realitet i  slutningen af 1986; noget lignende vil være opnået  
inden for lufttransportsektoren inden 1987 og for landevejstransporten inden  
1988. Buskørslen med turister vil blive liberaliseret inden 1989.
Indførelsen i  1987 af et EF-varemærke og ikrafttrædelsen samme år af Luxem-  
bourg-konventionen om fællesskabspatentet vil være betydelige landvindinger  
med henblik på en harmonisering af lovgivningerne om intellektuel og  
industriel ejendomsret.

- 5 -
TIDSPLAN FOR GENNEMFØRELSE  
AF DET INTERNE MARKED INDEN 1992
- Denne tidsplan er blevet udformet pi en sådan mide, at medlemsstaterne  
mindst har ét år til at gennemføre de pågældende foranstaltninger.
- * betegner eksisterende forslag, der er nævnt i  sidste års konsoliderings­
program K0M(84) 305 endelig udg. af 13.6.1984.
- ** betegner forslag, der er fremsat efter forelæggelsen af konsoliderings-  
programmet.
1. DEL:  FJERNELSE AF FYSISKE HINDRINGER  
I. KONTROL MED VARER
Emne Dok. nr. Tidspunkt 
for fremsætForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse itelse af 
Kommi ss. 
forslag Rådet
1. Forskellige kontroller  
1985-1986 (1)
Forenkling af ordningen for fæl- K0MC79) 456  
lesskabsforsendelse: ophævelse  
af bestemmelsen om indlevering  
af grænseovergangsattest (*)1979 1986
Afgiftsfri indførsel af brændstof, K0MC84) 171  
som indeholdes i  erhvervsmotorkø­
retøjers normale brændstofbehol­
dere1984 1985
Landevejstransport: fjernelse af  
kontrol med kvoter ved grænse­
passage1985 1986
Rejsetrafik: fjernelse af grænse­
kontroller i  forbindelse med  
transporttilladelser1985 1986
(1) For perioden 1985-86 gives der en oversigt over de eksisterende forslag  
(* eller **), som Radet skal vedtage inden for dette tidsrum, og de nye  
forslag, der skal forelægges i  1985~og 1986.

Erone Dok. nr. Tidspunkt Forventet
for fremsæt- tidspunkt  
telse af for vedta-
Kommis. gelse i
forslag Rådet
** Spaniens og Portugals optagelse:  
teknisk tilpasninglovgivning
85-86
* Enhedsdokumentet K0MC82) 401  
opfølgning1985 1985
Indførelse af fælles grænseposter  
("forenk ling") 1986 1986
Ophævelse af toldbehandlingsafgifter 1985 1986
1987-1992
Afslutning af det arbejde, der skal  
føre til fuldstændig ophævelse af  
alle resterende importformaliteter  
og kontroller vedrørende varer  
mellem medlemsstaterne:
- statistisk harmonisering
- fjernelse af alle nationale  
beskyttelsesforanstaltninger og  
alle regionale kvoter, på linje  
med Fællesskabets handelspolitik
- afgiftstilnærmelse vedrørende  
moms og forbrugsafgifter (p.m.  
se 3. del)1987
1989
1987-
19891990
1989 
1988-
1990
2. Veterinære og fytosanitære kontroller
1985-1986
- Levende kvæg: ændring af direktiverne om  
udryddelse med henblik på endelig ud­
ryddelse af tuberkulose, brucelose og  
leukose i  alle medlemsstater, herunder  
Portugal og Spanien1985 1986
- Levende svin: ændring, udvidelse og  
forlængelse af direktiver om udryddelse  
af klassisk svinepest i  Fællesskabet som  
helhed og af afrikansk svinepest på  
Sardinien, Spanien og Portugal1986 1987
- Oprettelse af en særlig veterinær fond 1986 1987
til finansiering af ovennævnte udryddel­
sesprogrammer og tilvejebringelse af  
finansiel støtte i  forbindelse med kontrol  
med og udryddelse af andre sygdomme, som  
evt. opstår.

- 7 -
Emne Dok. nr Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommis, 
forslagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
- produktion og handel med mælk* K0M(71) 
K0M(71) 
K0M(72)64+
1012+
8841971 1985
- produktion og handel med foder  
tilsat lægemidler* K0M(81)7951981 1985
- vækstfremmende hormoner K0M(84)2951984 1985
- mikrobiologisk kontrol (fjerkrækød  
og fersk kød)* KOM(81) 
KOM(84)500+
4391981 1985
- vi Idsvinekød* K0M(83)6551983 1985
- medicinsk undersøgelse af personale* K0M(84)3371984 1985
- kontrolpersonale* K0M(84)5041981 1985
- hakket kød og lignende 1985
- restkoncentrationer af antibiotika* K0M(81) 1981 1985
- kontrol med restkoncentrationer** K0M(85)1921985 1985
- afstamningscertifikat for kvæg* K0M(79)6491979 1986
- afstamningscertifikat for svin1986
- import af kødvarer fra tredjelande  
(dyresundhed og offentlig sundhed) K0M(84)5301984 1986
- svinepest K0M(84)9001984 1985
" kontrol med mund- og klovesyge K0M(82)+K0M(83)584 1985
- Aujeszky's sygdom og svinetuberkulose K0M(82)529
- dyresæd K0M(83)5121983 1985
- ændring af direktiv 72/461/EØF og  
72/462/EØF K0M(84)5001984 1985
- ændring af direktiv 77/99/EØF om  
kødprodukter1985 1986
- første revision af beskyttelses­
klausulen pi veterinærområdet:  
eksportmedlemsstaten træffer  
passende foranstaltninger på  
baggrund af fællesskabsafgørelser1986 1987

-  8 -
Emne Dok. nr. Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommi s. 
fors lagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
- formulering af direktiver vedrørende  
veterinære problemer i  forbindelse  
med handel med
.  levende fjærkræ, fjerkrækød og  
rugeæg
.  hunde og katte1986 1987
- levende kvæg og svin: ændring af  
direktiv 64/432 med henblik på  
kontrol af og certifikat for oprin­
delsesbesætningen og om nødvendigt  
fornyet kontrol på bestemmelses­
stedet1986 1987
- produkter fra kvæg, svin og fjærkræ;  
ændring af direktiv 72/462/EØF,
80/215/EØF og 71/118/EØF med henblik  
pi kontrol og certifikatudstedelse pi  
produktionsstedet og fornyet kontrol  
i  tilfælde af mistanke om bedrageri  
pi bestemmelsesstedet1986 1987
- genindførelse af fællesskabskontrol  
med gennemførelsen, der udføres pi  
stedet af Kommissionens inspektører;  
budgetforslag1986 1987
- genindførelse af voldgift ved tvister 1986 1987
- gennemførelse af et veterinært hand­
lingsprogram for Fællesskabet med  
henblik pi kontrol med uregelmæssig­
heder og bedrageri ved transport af  
dyr og animalske produkter1986 1987
- ændring af reglerne for grænsekontrol i  
forbindelse med dyrevelfærd i  interna­
tional transport med henblik pi gennem­
førelse af frie varebevægelser1986 1987
- forslag til ændring af direktiv K0M(84) 288  
77/93 (plantesundhed)*1984 1985
- fastlæggelse af opgaverne for  
Fællesskabets plantesundhedsin­
spektorat (ændring af direktiv 77/83)1985 1986
- ændring af artikel 15 i  direktiv 77/93  
(forbedring af beskyttelsesklausulerne)1985 1986

- 9 -
Emne Dok. nr Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommis. 
forslagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
- videre samordning af de yderligere  
plantesundhedsnormer, som medlems­
staterne har indført med hensyn til  
tredjelandes produkter (ændring  
af direktiv 77/93)1985 1986
Budgetforslag med henblik pi opret­
telse af et fællesskabsplantesund­
hedsinspektorat1986 1987
budget
Forslag til et direktiv om fastsættelse  
af retningslinjer for vurdering af  
tilsætningsstoffer i  foder1986 1987
Forslag til fastsættelse af grænse­
værdier for pesticiderester i  føde­
varer af animalsk oprindelse*K0M(80)141980 1985
Forslag om fastsættelse af grænse­
værdier for pesticiderester i  
foderstoffer*K0M(77)3771977 1986
Forslag til ændring af direktiv  
76/895/EØF (grænseværdier for  
pesticiderester i  frugt og  
grønsager)1986 1987
Forslag til ændring af bilag til  
direktiv 76/895/EØF om pesticide­
rester i  og på frugt og grønsager  
(ethoxicin og diphenylamin)*K0M(82)8831983 1985
Forslag til ændring af direktiv  
79/117 om forbud mod visse plante­
beskyttelsesmidler (ethylenoxid)*K0M(82)7121982 1985
Forslag til markedsføring af  
plantebeskyttelsesprodukter*K0M(76)4271976 1986
Forslag med henblik pi forbedring  
af fællesskabsordningen for  
certificering af frø1985 1986
Forslag til en ordning til certi­
ficering af reproduktionsmateriale  
til frugtbærende planter1986 1988
Forslag til firårigt forskningsprogram  
vedrørende effektive metoder til  
kontrol af visse skadelige organismer1986 1987

-  10  -
Emne Dok. nr. Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommis, 
forslagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
1987-1992
- levende kvæg, udfærdigelse af
direktiver om udryddelse af smitsom  
kvægtuberkulose i  Portugal og  
Spanien og vedrørende Blue Tongue  
på græske øer1987 1988
- fostre af husdyr: direktiv om handel 1987 1988
- udfærdigelse af direktiver vedrørende  
dyresundhedsproblemer i  forbindelse  
med handel med:
.  levende heste  
.  levende kvæg og får  
.  levende fisk og fiskeprodukter1987 1988
Forslag om begrænsning af tilsyn til  
afsendelsessteder og forslag vedrø­
rende kontrol af plantesundhedscer­
tifikater på bestemmelsessteder1987 1988
- fastsættelse af regler om ansvar i  
forbindelse med plantesundhed1987 1988
- brucellose hos små drøvtyggere 1988 1989
- ekinokokkose 1988 1989
- udfærdigelse af direktiver om veteri­
nærtilsynsproblemer i  forbindelse med  
handel med dyr og animalske produkter,  
der ikke er omfattet af bestående  
di rektiver1988 1989
- harmoniserede sundhedsforhold i  
forbindelse med produktion af og  
handel med:
.  krebs- og bløddyr og tilberedninger  
heraf
.  fisk og fiskeprodukter  
.  vildt og tilberedninger heraf1988
1988
19881989
1990 
1990
- afstamningscertifikat for dyr, der  
ikke er omfattet af bestående  
di rektiver1988 1989

-  11  -
Emne Dok. nr. Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommi  s. 
forslagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
- forenkling af bilag til direktiv  
77/93 (plantesundhed)1989 1990
- samordning af medlemsstaternes normer  
og fællesskabsnormer inden for plante­
sundhed1989 1990
- begrænsning af betydningen af plante­
sundhedscertifikatet i  handelen inden  
for Fællesskabet1990 1991
- forslag til en certificeringsordning  
for reproduktionsmateriale til  
prydplanter1989 1990
Skadelige organismer særlig i  læggekar­
tofler og reproduktionsmateriale til  
frugtplanter1987 1989
Revision af reglerne om mærkning af  
foder med henblik pi fastsættelsen af  
en ensartet mærkning for hele Fællesskabet1987 1988
Retningslinjer for kontrolkrav i  for­
bindelse med godkendelse af produkter til  
plantebeskyttelse1987 1988
- udvidelse af anvendelsesområdet for  
direktiv 66/401/EØF, 70/437/EØF og  
70/458/EØF til at omfatte kimplanter1987 1988
- forslag til fællesskabsregler om  
planteforædling1987 1987
- harmonisering af kontrollen af mund-  
og klovesyge1990 1992
- harmonisering af sundhedsforholdene i  
forbindelse med produktion af og handel  
med animalske fødevarer, der ikke er  
omfattet af bestående retsforskrifter  
f .eks.1990 1992
- anden revision af beskyttelsesklausulen  
på veterinærområdet:  
den eksporterende medlemsstat træffer  
passende foranstaltninger til at undgå  
særforanstaltninger i  forbindelse med  
handelen inden for Fællesskabet1991 1992
- pathogener i  foderstoffer 1991 1992

Emne Dok. nr. Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommis, 
forslagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
- anvendelse af sundhedsnormer for  
nationale produkter1991 1992
- afskaffelse af dyrlægeattester i  
forbindelse med animalske produkter  
og forenkling af certifikater for  
levende dyr-1991 1992
- afskaffelse af plantesundhedscer­
tifikater1991 1992
II. KONTROL MED PERSONER
1985-1986
Sjette direktiv om afgiftsfritagelse  
i  forbindelse med rejsetrafik: for­
højelse ti l  400 ECU*K0MC83)1171983 1985
Syvende direktiv om afgiftsfritagelse  
i  forbindelse med rejsetrafik:  
afgiftsfrie indkøb*K0MC83)1661983 1986
Afgiftsfritagelse ved indførsel af  
varer i  småforsendelser uden  
erhvervsmæssig karakter*K0MC83)7301983 1985
Direktiv om lempelse af kontrollen  
ved Fællesskabets indre grænser**K0MC85)
K0MC85)224
7491985 1985
Direktiv om tilnærmelse af våben­
lovgivningen1985 1988
Direktiv om afskaffelse af politi­
kontrollen ved Fællesskabets indre  
grænser (mellemfase)1986 .  1988
1987-1992
Direktiv om tilnærmelse af narkotika­
lovgivningen1987 1989
Direktiv om koordinering af bestem­
melserne vedrørende tredjelandsstats­
borgeres status1988 1990
Direktiv om koordinering af bestem­
melserne vedrørende asylret og  
flygtningestatus1988 1990

- 13 -
Emne Dok. nr. Tidspunkt 
for fremsæt­
telse afForventet 
tidspunkt 
for vedta-
Kommis. gelse i 
Rådet forslag
Direktiv om koordinering af medlemssta- 1988 1990
ternes visumpolitik
Direktiv om koordinering af bestemmel- 1989 1991
seme vedrørende udvisning

- 14 -
Emne Dok. nr. Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommis, 
forslagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
2. DEL: FJERNELSE AF TEKNISKE HINDRINGER  
I. FRIE VAREBEVÆGELSER
1 Nv strateai vedrørende teknisk harmonisering og standarder
1985-1986
Forslag om udvidelse af informationsprocedurer  
vedrørende standarder og tekniske regler  
(ændring af direktiv 83/189/EØF)1986 1987
Standardisering inden for sektoren  
for avanceret fabrikationsudstyr1986 Formel
afgørelse
ikke
påkrævet
Certificering: fortegnelse over organer1986 Formel 
ridsafgø­
relse ikke  
påkrævet
Anerkendelse af afprøvninger og certifikater 1986 Formet 
rådsafgø­
relse i 
princippet  
ikke
påkrævet
Byggesektoren: - særlig fortegnelse over organer
- Eurocodes: vedtagelse af EC1,  
EC2, EC3 og EC8
- Anerkendelse af afprøvninger og1986 Formel 
rådsafgø­
relse ikke  
påkrævet
1987-1992
Forslag om sikkerhedskrav til maskiner  
samt om tryktanke, vejbygningsudstyr,  
elektrisk sløj og løfteapparatur med  
henblik på gennemførelse af den nye  
strategi1987 1987-1988
Elektromedicinsk udstyr1988 1989

- 15 -
Emne Dok. nr. Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommi s. 
forslagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
2. Sektorvise forslag vedrørende tilnærmelse af nationale bestemmelser
2.1. Motorkøretøjer
1985-1986
- Udstødningsgasser fra
personbi ler 1985 1985
- Udstødningsgasser 1985 1986
- Dieselpartikler 1985 1986
- Hastighedsgrænser 1985 1986
- Revision af rammedirektiv
70/156/EØF 1986 1987
- Revision af bremse-direktivet 1986 afgørelse
ikke
påkrævet
1987-1992
Revision af den europæiske afprøvnings-  
procedure for udstødningsgasser1987 1987
Revision af grænseværdierne for udstød­
ningsgasser fra biler under 1 400 cc1987 1987
Samlet vurdering af beskyttelsesmæssige  
karakteristika for personbiler ved  
kollision forfra og fra siden1987 1988
Gennemførelse af en EØF-typegodkendelses-  
ordning for andre motorkøretøjer (busser  
og motorcykler)1989 1990
Tilpasning af eksisterende fællesskabs- 1987-90 afgørelse
forordninger ikke
påkrævet
2.2. Traktorer og landbrugsmaskiner  
1985-1986
Gennemførelse af direktiv 74/150/EØF 1986 1987
(vægt og dimensioner, kardanaksel,  
motorafbryder, vinduesviskere og
fodhviler)

- 16 -
Emne Dok. nr. Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommi s. 
fors lagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
1987-1992
Tilpasning af eksisterende fælles­
skabsforordninger1987-90 afgørelse
ikke
påkrævet
2.3. Levnedsmiddellovgivning
1985-1986
Generelt direktiv om tilsætnings­
stoffer til levnedsmidler (delvis  
ændring af eksisterende direktiver)1985 1986
Generelt direktiv om materialer og  
artikler i  berøring med levnedsmidler  
(ændring)1985 1986
Generelt direktiv om levnedsmidler til  
særlige ernæringsmæssige formål (ændring)1985 1986
Generelt direktiv om etikettering af  
levnedsmidler (ændring)1985 1986
Generelt direktiv om levnedsmiddelanalyse 1986 1987
Generelt direktiv om prøveudtagnings-  
og analysemetoderK0M(84)391984 1985
Generelt direktiv om lynfrosne  
levnedsmidlerK0M(84)4891984
i1985
Forvaltning af eksisterende vertikale  
direktiver (procedurer)1985 1986
Aromastoffer* K0M(80)
K0M(82)286
1661980 1985
Ekstraktionsmidler* K0M(83)
K0M(85)626
791983 1986
Konserveringsmidler*
(ændring)K0M(81)7121981 1985
Emulgatorer (ændring) K0M(84)41984 1985
Modermælkserstatninger gruppe I KOM(84)7031984 1986
og II*
Kakao- og chokoladevarer* K0M(83) 787 1984

- 17 -
Emne Dok. nr, Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommis, 
forslagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
Kaffeekstrakter og cikorieekstrakter  
(ændring)K0M(84)1381984 1985
Krav om angivelse af ingredienser og  
alkoholindhold*K0M(82)6261982 1985
Krav vedrørende etikettering af  
levnedsmidler*K0M(81)1591981 1985
Simulatorer (plastikmaterialer  
i  berøring med levnedsmidler)*K0M(84)1521984 1985
Modificeret stivelse* K0M(84)7331984 1986
Frugtsaft o.lign. (ændring) 1985 1986
Syltetøj o.lign. (ændring) 1985 1986
Forslag til et direktiv om ændring  
af direktiv 79/581/EØF om forbruger­
beskyttelse i  forbindelse med  
angivelse af priser på levnedsmidlerK0M(84)231984 1985
1987-1992
Generelt direktiv om bestråling af  
levnedsmidler1987 1988
Generelt direktiv om nye levnedsmidler  
fremstillet ved en bioteknologisk proces1987 1988
Yderligere etiketteringskrav (angivelse  
af næringsværdi)1989 1990
Tilpasning af direktiver til den tekniske  
udvikling1987-1989 1988-1990
2.4. Farmaceutiske og højteknologiske lægemidler
1985-1986
Forslag til direktiv om markedsføring  
af højteknologiske lægemidler, isærK0M(84)4371984 1986
Lægemidler fremstillet ved biotekno­
logiske metoder*
Forslag om ændring af direktiv  
75/318/EØF om afprøvning af  
medicinske specialiteterIdem 1984 1986

- 18 -
Emne Dok. nr. Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommi s. 
fors lagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
Forslag om ændring af direktiv  
81/852/EØF om veterinærmedicinske  
præparaterIdem 1984 1986
Forslag til Rådets henstilling om  
undersøgelser med henblik på  
markedsføring af medicinske  
specialiteterIdem 1984 1986
Forslag til Rådets direktiv om  
ændring af direktiv 65/65/EØF om  
medicinske specialiteterIdem 1984 1986
Prisgennemsigtighed for så vidt  
angår priser på lægemidler og  
socialsikringsrefusioner1986 1988
Medlemskab af Den europæiske Farmacopé 1986 1987
1987-1992
Udvidelse af direktiver til at  
omfatte alle former for lægemidler1987 1989
Ændring af direktivet om veterinær-  
medicinske præparater1987 1989
Farmaceutiske produkter:
- fuldførelse af arbejdet med fjernelse  
af hindringerne for den frie bevæge­
lighed for farmaceutiske produkter1989 1990
Harmonisering af vilkårene for  
distribution til patienter1990 1991
Information af læger og patienter 1990 1991
2.5. Kemiske produkter
1985-1986
Rådets direktiv om begrænsning af  
markedsføring og anvendelse af PCB  
(polychlorerede biphenyler)K0MC84)5131984 1985
Rådets direktiv om "begrænsning af  
markedsføring og anvendelse afK0MC79)
K0MC83)419
5561979
19831985
asbest"

- 19 -
Emne Dok. nr. Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommis, 
forslagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
Kommissionens direktiv om tilpasning  
af direktiv 67/548/EØF om "farlige  
stoffer"1985 Afgørelse
ikke
påkrævet
Kommissionens direktiv om "ammonium-  
nitrat"1985 Afgørelse 
i  kke
Non-ionaktive detergenter (ændring  
af det eksisterende direktiv)K0M(85) 217 1985 1986
Klassificering, emballering og  
etikettering af farlige stoffer1985 1986-1987
Tiltrædelse af Den europæiske  
Overenskomst om DetergenterK0M(85) 63 1985 1986
Flydende gødningsstoffer 1986 1988
1987-1992
Sekundære gødningsstoffer 1987 1989
- Sekundære bestanddele i  gødningsstoffer 1988 1990
- Analysemetode for gødningsstoffer og  
sekundære bestanddele1989 1991
2.6. Byggeri og byggematerialer
1985-1986*
Direktiv om bygningers sikkerhed  
(modstandsdygtighed ved jordrystelser  
og andre voldsomme påvirkninger,  
forebyggelse af progressiv sammen­
styrtning)1985 1986
Direktiv om bygningers kvalitet  
(egnethed, holdbarhed, arkitekters  
og bygherrers ansvar)1985 1986
Direktiv om afprøvningsmetoder for 1986 1986
byggematerialers og byggekomponenters  
reaktion ved flammepivirkning samt  
disse materialers flammeresistens

-  20  -
Emne Dok. nr. Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommis, 
forslagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
Direktiv om forbud mod indførelse  
af nye eller ændrede byggebestemmelser  
på lokalt plan i  en femårig periode1985 1986
Drejekraner 1978 1986
1987-1992
Revision af direktiverne om bygningers  
sikkerhed, egnethed og holdbarhed på  
grundlag af nye Eurocodes, EC 4, EC 5,  
EC 6 og EC 71988 1989
Direktiv om brandsikring af offentlige  
bygninger og hoteller1978 1988
Direktiv om isoleringsmaterialer  
(beskyttelse af bygningsarbejderes og  
beboeres sundhed)1987 1988
Udvikling og indførelse af en "Model  
Code" for byggebestemmelser (baseret  
på FN/EF-modeller)1990 1992
Direktiv om særlige strukturers  
sikkerhed og holdbarhed (master, tårne,  
lange broer, boreplatforme, vandbyg­
ningsstrukturer) .1990 1992
2.7. Andre emner
1985-1986
Luftbåren støj fra husholdnings­
apparater*K0M(81)8111981 1985
Sikkerhedsnormer for legetøj* K0M(83)3231983 1985
Måleinstrumenter og måletekniske  
kontrolmetoder: elektroniske  
anordninger (ændring af direktiv  
71/316/EØF)
- dæktryksmålere
- måling af carbonmonoxid-  
volumenindholdK0M(78)
K0M(80)
K0M(80).766
850
8501978
1980
19801986
1985
1986
Legetøjs kemiske egenskaber 1985 1986
Forslag til rådsdirektiv om elektrisk 1986 1987
Legetøj
Hydrauliske gravemaskiner (støj) 5.10.81 1981 1986

-  21  -
Emne Dok. nr. Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommi s. 
forslagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
Brandsikring af hoteller (forslag  
til henstilling)21.2.84 1984 1986
Mileteknisk certificering 1986 1988
Individuelt beskyttelsesudstyr:
.  hjelme til motorcyklister
(resultat af notifikation på grundlag  
af direktiv 189/83)
.  sikkerhedsstøvler og -sko (idem)1986
19861987
1987
Forslag til revision af kapitel 6 i  
EURATOM-traktaten vedrørende  
nukleare materialerK0M(84) 606 1984 1987
Forslag til direktiv om forbruger­
beskyttelse i  forbindelse med  
angivelse af priser pi ikke-fødevarerK0M(83) 754 1983 1985
Generelt rådsdirektiv om kosmetiske  
midler (ændring)1986 1988
1987-1992
Forslag til et generelt direktiv  
om tekstiler1987 1988
Forslag til et direktiv om brændbarhed 1988 1989
Individuelt sikkerhedsudstyr:
- øjenværn
- åndedrætsværn
- sikkerhedsbælter i  industrien
- beskyttelsesbeklædning1987
1988
1988
19891988
1990
1990
1991
Måletekniske metoder, færdiggørelse  
af arbejdet1987 1989
II. OFFENTLIGE INDKØB
1985-1986
Forbedring af direktiverne om 1985 1987offentlige indkøb

-  22  -
Emne Dok. nr. Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommis. 
forslagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
1987-1992
Forbedring af direktiverne om offentlige  
indkøb1987 1988
Udvidelse af direktiverne til at omfatte  
telekommunikations- og energisektorerne1987 1988
Offentlige aftaler om tjenesteydelser;  
åbning af markederne for højt priorite­
rede sektorer1987 1989
Indgåelse af offentlige bygge- og  
anlægskontrakter: yderligere harmoni­
sering af procedurerne1989 1990
Offentlige aftaler om tjenesteydelser:  
andre sektorer1989 1991
Udvidelse af direktiverne til at omfatte  
elektricitets- og vandforsyningssektorerne1989 1990
Gennemførelse af direktiverne 1990-1992

- 23 -
Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af  
Kommis,  
fors lagForventet  
tidspunkt  
for vedta­
gelse i  
Rådet
I I I .  FRI B E V Æ G E LIG H E D  F O R  A R B E JD S TA G E R E  O G  SELVSTÆ NDIG E ER H VERVSDRIVENDE
1985-1986
Forslag om fjernelse af de resterende  
hindringer for vandrende EF-arbejds-  
tageres frie bevægelighed og  
opholdssted**KOM(85) 48  
endelig udg.1985 1987
Forslag om harmonisering af bestem­
melserne for indkomstskat med  
henblik på arbejdskraftens frie  
bevægelighed inden for FællesskabetK0MC79)
endelig737
udg.1979 1985
Forslag om sammenlignelighed mellem  
erhvervsuddannelsesbeviserKOM(83) 
K0M(84)482
4061983
19841985
Forslag om fremme af studentermobi­
liteten og samarbejdet mellem de  
videregående uddannelsesinstitutioner  
i  de forskellige medlemsstater1985 1986
Forslag til udbygning af samarbejds­
programmer mellem medlemsstaterne  
vedrørende lærlinge under uddannelse1986 1987
Forslag om udvikling af ungdomsud­
vekslinger inden for Fællesskabet,  
herunder også udveksling af unge under  
erhvervsuddannelse og frivilligt  
arbejde i  udlandet1985 1986
Forslag om samarbejde mellem de  
højere uddannelsesinstitutioner og  
industrien om videregående uddannelse  
i  ny teknologi (COMETT)1985 1986
Forslag til direktiv om overgangsbe­
stemmelser for adgangen til at udøve  
virksomhed på det tekniske område*K0M(69)9341969 1985
Forslag til direktiv om koordine­
ring af bestemmelserne for  
uddannelsen af ingeniører*K0M(69)9341969 1985

- 24 -
Emne Dok. nr. Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommis, 
forslagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
Forslag til direktiv om samordning  
af medlemsstaternes lovgivning om  
handelsagenter*K0MC76)
K0M(78)670
7731976
1978 1985
Forslag til direktiv om koordine­
ring af foranstaltningerne i  
forbindelse med visse former for  
virksomhed på det farmaceutiske  
område*K0MC81)41981 1985
Ændret forslag til direktiv om  
gensidig anerkendelse af eksamens­
beviser i  farmaci**K0MC84)151984 1985
Forslag til Rådets direktiv om en  
særlig uddannelse til alment  
praktiserende læger**K0M(84)6541984 1986
Etableringsret:
Forslag til direktiv om indførelse  
af en generel ordning for gensidig  
anerkendelse af eksamensbeviser inden  
for de højere uddannelser1985 1987
Retten for EF-statsborgere, der  
endnu ikke er beskæftigede eller  
som ikke længere er beskæftigede,  
til at tage ophold på en anden  
EF-medlemsstats område*K0M(79)
KOMC80)
K0MC80)215
358
6491979 1985
1987-1992
Forslag om afskaffelse af besværlige  
administrative procedurer i  forbin­
delse med opholdstilladelser1987 1988
Forslag om indførelse af et europæisk  
"erhvervsuddannelsespas", der tjener  
som bevis for, at passets indehaver  
har erhvervet de nødvendige erhvervs­
kvalifikationer1989 1990
Evaluering af den generelle ordning  
for gensidig anerkendelse samt  
eventuelt forslag til forbedring af  
denne1990 1991

- 25 -
Emne Dok. nr. Tidspunkt 
for fremsæt­
telse afForventet 
tidspunkt 
for vedta-
Kommi s. gelse i 
Rådet forslag
IV-  ET FÆLLES MARKED FOR TJENESTEYDELSER  
1.  finansielle  TJENESTER  
1.1. Banker 
1985-1986
Forslag til direktiv vedrørende  
bankers årsregnskaberK0MC81)
K0MC84)84
1241984 1987
Forslag til direktiv om udenlandske  
bankfilialers årsregnskaber1985 1987
Forslag til direktiv om fri etable­
ringsret og fri udveksling af  
tjenesteydelser på realkreditområdetK0MC84)7301985 1988
Forslag til direktiv om omorgani­
sering og likvidation af kredit­
insti tutter1985 1987
Forslag til henstilling om  
harmonisering af begrebet  
egenkapital1985 1986
Forslag til henstilling om oprettelse  
af en fællesskabsdækkende garanti­
ordning for indskud1986 1987
Forslag til henstilling om kontrol  
med kreditinstitutters store  
engagementer1986 1988
1987-1992
Forslag til et andet direktiv om  
samordning af banklovgivningerne1987 1989

- - 26 -
Emne Dok. nr Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommis, 
forslagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
1.2. Forsikring
1985-1986
Forslag til direktiv om bestemmel­
serne vedrørende anden direkte  
forsikringsvirksomhed end livsfor­
sikring samt bestemmelser, der kan  
lette den frie udveksling af  
tjenesteydelserK0MC75)
K0MC78)516
631978 198 6
Forslag til direktiv om samordning  
af de ved lov eller administrativt  
fastsatte bestemmelser om rets­
hjælpsforsikringK0M(79)
K0MC82)396
431979 1987
Forslag til direktiv om kredit­
forsikringKOM(79) 
K0MC82)459
2551979 1988
Forslag til direktiv om forsik­
ringsaftalerK0M(79)
ændret
K0MC80)355
ved
8541979 1988
Forslag til direktiv om likvidation  
af forsikringsselskaber1986 1989
Forslag til direktiv om forsik­
ringsselskabers irsregnskaber1986 1989
Forslag til et tredje direktiv om  
ansvarsforsikring for motorkøretøjer1986 1989
1987-1992
Forslag til direktiv om fri udveksling  
af tjenesteydelser inden for ansvars­
forsikring for motorkøretøjer1987 1989
Forslag til direktiv om fri udveksling  
af tjenesteydelser inden for livsfor­
sikring1987 1991
1.3. Omsætningspapirer  
1985-1986
K0MC76) 152  
K0MC77) 227 1976 1985

- 27 -
Emne Dok. nr Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommis, 
forslagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
Forslag til direktiv om de oplysninger,  
der skal offentliggøres ved erhvervelse  
og afhændelse af betydelige aktieandele  
i  børsnoterede selskaber1985 1988
Forslag til direktiv om samordning  
af kravene ved udarbejdelse af,  
kontrol med og udstedelse af detK0MC80)
ændret
K0MC82)893
ved
4411981 1988
prospekt, der skal offentliggøres,  
når værdipapirer udbydes til offent­
ligheden til tegning eller salg
1987-1992
Forslag til direktiv om investe- 1987 1989
ringsrådgivere
2. TRANSPORT  
1985-1986
(Jf. kontrol af varer)
Vejtransport, afskaffelse af grænse­
kontrol i  forbindelse med transport-  
ti l  ladeiser.
*Lufttransport:  takster K0MC81) 
K0MC84)396
721981 1985
★Lufttransport:  medlemsstaternes  
bilaterale aftaler, arrangementer  
og aftalememorandaK0MC84)7219841986
★Lufttransport: anvendelse af EØF-  
traktatens artikel 85K0MC84)721984 1987
*Fællesskabskontingent for vejgods-  
transport mellem medlemsstaterne:  
sidste faseK0MC83) 340  
REG 3621/841983 1986
1988
*Adgang til markedet for gods­
transport ad søvejenK0MC67)722 1967 1989
★Transportvirksomheders adgang til  
at udføre visse interne transporter  
i  en medlemsstat, hvor de ikke erK0MC82)8161982 1988
hj emmehørende

- 28 -
Emne Dok. nr. Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommis. 
forslagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
★Søtransport (fri udveksling af K0MC85) 
tjenesteydelser på søtransportområdet)901985 1986
Liberalisering af buskørsel med turister 1985 19 89
3. NYE TEKNOLOGIER OG TJENESTEYDELSER
1985-1986
Forslag til direktiv om koordinering  
af visse bestemmelser i  de nationale  
lovgivninger med hensyn til reklame  
i  radio og fjernsyn1985 1987
Forslag til direktiv om koordinering  
af visse bestemmelser i  de nationale  
lovgivninger med hensyn til copyright  
ved samtidig kabeltransmission af  
programmer1985 1987
Forslag vedrørende en gradvis åbning af  
markedet for informationstjenesteydelser1986 1987
Forslag vedrørende fastsættelse af  
fælles tekniske normer for maskiner,  
der anvendes til fremstilling af de  
nye betalingskort1986 1987
Forslag til fremme af indgåelse af  
aftaler mellem banker, handlende,  
producenter og forbrugere om system­
kompatibilitet mellem de forskellige  
net, brugerregler i  forbindelse med  
netsammenkobling og/eller takster1986 1987
V. KAPITALBEVÆGELSER
1985-1986
Liberalisering af andele i  institutter K0M(78)  
for kollektive investeringer i  værdi- K0MC79)  
papi rer63
3281979 1985
Forslag til direktiv om liberalisering  
af transaktioner vedrørende realkreditlån1986 1987

- 29 -
Emne Dok. nr. Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommi s. 
fors lagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
Forslag om liberalisering af sådanne 1986 1987
transaktioner som emission, placering  
og erhvervelse af værdipapirer, der  
repræsenterer risikokapital, transak­
tioner i  værdipapirer udstedt af  
fællesskabsinstitutioner og langfristet  
erhvervskredit
VI. SKABELSE AF PASSENDE BETINGELSER FOR ERHVERVSSAMARBEJDE  
1. Selskabsret
1985-1986
Forslag til en forordning om  
europæiske firmagrupperKOM(73) 
K0M(78)2046
1391973
1978 1985
Forslag til femte direktiv om  
selskabsret (aktieselskabers struktur)K0M(72)
K0M(83)887
1851973
1983 1988
Forslag til tiende direktiv om  
grænseoverskridende fusionerK0M(84)7271985 1987
Forslag til ellevte selskabsdirektiv  
om fritagelse af filialer for at  
offentliggøre særskilt regnskab1986 1988
1987-1992
Forslag til direktiv om afvikling  
af selskaber1987 1989
Forslag til direktiv om overta­
gelsesti Ibud1987 1989
Forslag til direktiv om forbindel­
serne mellem virksomhederne i  en  
koncern1988 1990

- 30 -
Emne Dok. nr Tidspunkt 
for fremsæt­
telse af 
Kommis, 
forslagForventet 
tidspunkt 
for vedta­
gelse i 
Rådet
Ændring af forslag til forordning 1970
om statut for europæiske aktie- K0MC70)600
selskaber K0M(75)1501975
1988 1990
2. Intellektuel og industriel ejendomsret  
1985-1986
Ændring af forslag t i l  forordning K0MC80) 635 1980
o m  EF-varemærker K0MC84) 470 1984 1987
Ændring af forslag til første  
direktiv om indbyrdes tilnærmelse  
af medlemsstaternes lovgivninger  
vedrørende varemærkerK0MC80) 635 1980
1985 1987
Forslag til forordning om regler  
for gennemførelse af Fællesskabets  
forordning om EF-varemærker1985 1987
Forslag om placering af Fællesska­
bets varemærkekontor og dettes  
arbejdssprog1986 1987
Forslag til forordning om procedure-  
regler for ankenævnene for EF-vare-  
mærkekontoret1986 1987
Forslag til forordning om EF-vare-  
mærkekontorets gebyrer1986 1987
Forslag til direktiv om lovmæssig  
beskyttelse af mi krokreds løb1985 1987
Ændring af Fællesskabets Undertegnelse Ikrafttræden
Patentkonvention af medlemssta- i  1987
terne i  1985
Oprettelse af en fæl lesskabspatent-  
appeldomstol (COPAC)Undertegnelse Ikrafttræden  
af medlemssta- i  1987  
terne i  1986

- 31 -
Emne Dok.nr. Tidspunkt  
for fremsæt­
telse af  
Kommi s. 
forslagForventet  
tidspunkt  
for vedta­
gelse i 
Rådet
1987 - 1992
Forslag til direktiv om. lovmæssig  
beskyttelse af bioteknologiske opfin­
delser1987 1989
Forslag til direktiv om beskyttelse  
af computerprogrammer1987 1989
3. Beskatning (fjernelse af afgiftsmæssige hindringer  
somheder i de forskellige medlemsstater)for samarbejdet mellem virk
1985 - 1986
Voldgiftsprocedure vedrørende afskaf­
felse af dobbeltbeskatning*K0M(76)611 1976 1985
Fælles skatteordning for modei—  og  
datterselskaber*K0M(69)6 1969 1985
Fælles skatteordning for sammenslut­
ninger og opdelinger af og tilfør­
sel af aktiver til selskaber i de  
forskellige medlemsstater*KOM(69)5 1969 1985
Harmonisering af skatter  
pa handelen med værdipapirerK0M(76)124 1976 1986
VII. ANVENDELSE AF FÆLLESSKABSRETTEN
1. Gennemsigtighed
1985-1986
Kommissionens meddelelse vedrørende  
artikel 30 i traktaten om prisfast­
sættelse og om sygesikring i forbin­
delse med lægemidler1985 Afgørelse  
ikke på­
krævet
1987 - 1992
Kommissionens meddelelse vedrørende  
artikel 30 i traktaten om betingel­
serne for markedsføring af fødevarer1987 Afgørelse  
i kke på­
krævet

- 32 -
Emne Dok. nr, Tidspunkt  
for fremsæt­
telse af  
Kommi s. 
fors lagForventet  
tidspunkt  
for vedta­
gelse i 
Rådet
Kommissionens meddelelse vedrørende  
artikel 30 i traktaten om fjernelse  
af kontrol og formaliteter i forbin­
delse med varer1989
2. Konkurrencepolitik og statsstøtte  
1985 - 1986Afgørelse  
ikke på­
krævet
Oversigt over statsstøtte og rapport  
vedrørende virkningerne af den frem­
tidige statsstøttepolitik1986 Afgørelse  
ikke på­
krævet

- 33 -
Tidspunkt  
for fremsæt­
telse af  
Kommi s. 
forslagForventet  
tidspunkt  
for vedta­
gelse i 
Rådet
3. DEL: FJERNELSE AF AFGIFTSM/ESSIGE HINDRINGER
I. MOMS 
1985 - 1986
Forslag til Rådets afgørelse om for­
bud mod at medlemsstaterne
- forøger antallet af momssatser
- udvider forskellen mellem moms-  
satserne1985 1986
14. momsdi rektiv om henstand med importmoms* K0M(82)402 1982 1985
Forslag vedrørende standardsats land­
brugere1985 1986
Forslag vedrørende passagertransport 1985 1986
Forslag vedrørende særlige ordninger  
for små virksomheder1985 1986
7. momsdirektiv om kunstgenstande, an­
tikviteter og brugte genstande*K0M(77)735  
K0MC79)2491978 1986
12. momsdirektiv om udgifter, der ikke  
giver ret til fradrag i momsen*K0M(82)870
K0M(84)841983 1986
13. momsdirektiv om tilbagebetaling  
af moms til afgiftspligtige, der ikke  
er etableret i Fællesskabet*K0MC82)443  
K0M(83)4131982 1986
16. momsdirektiv om indførsel af goder,  
der allerede er afgiftsberigtiget i en  
anden medlemsstat*K0M(84)318 1984 1986
17. momsdirektiv om midlertidig ind­
førsel af andre varer end transport­
midler*K0M(84)412 1984 1985
18. momsdirektiv om ophævelse af visse  
undtagelser (artikel 28, stk. 3, i  
direktiv 77/388/EØF)K0M(84)649 1984 1986
19. momsdirektiv: diverse supplerende  
bestemmelser og ændringer til direktiv  
77/388/EØFKOM(84)643 1984 1986

- 34 -
Emne Dok. nr. Tidspunkt  
for fremsæt­
telse af  
Kommi s. 
forslagForventet  
tidspunkt  
for vedta­
gelse i 
Rådet
Direktiv om forsyninger til forbrug  
om bord i  skibe, Luftfartøjer og  
internationale tog*K0M(79)794 1980 1986
Forslag vedrørende strukturen  
(antallet af satser)1986 1987
Forslag til fælles sats(er) og den  
tilsvarende fastfrysningsordning1986 1987
1987 - 1992
Forslag om ophævelse af undtagelser,  
der har fordrejende virkning1987 1988
Forslag om etablering af en moms-  
clearingordning1989 1990
II. PUNKTAFGIFTER  
1985 - 1986
Forslag til Rådets afgørelse om forbud  
mod indførelse af nye punktafgifter, som  
giver anledning til grænseformaliteter1985 1986
Forslag om harmonisering af afgifts­
strukturen for alkoholholdige drikke­
varer*KOM(72)225  
endelig udg.  
K0M(82)153  
endelig udg.  
K0M(85)150  
endelig udg.  
K0M(85)151  
endelig udg.1972
1982
1985
19851985
1985
1985
1985
Forslag om en punktafgift pi vin K0M(72)225  
endelig udg.1972 1986
Forslag vedrørende tredje etape i harmo­
niseringen af cigaretafgiftsstrukturen*K0M(80)69 1980 1986
Forslag om harmonisering af afgifts­
strukturen for mineralolieprodukterK0M(73)1234 1973 1986

- 35 -
Emne Dok. nr. Tidspunkt  
for fremsæt­
telse afForventet  
tidspunkt  
for vedta-
Kommi s. gelse i 
Rådet forslag
Forslag om harmoni ser ing af afgifts- 1986 1987
strukturen for andre forarbejdede
tobaksvarer
Forslag vedrørende den endelige etape 1986 1987
i harmoniseringen af cigaretafgifts­
strukturen
Forslag om fælles båndbredder for alle 1986 1987
harmoniserede punktafgifter og en tilsva­
rende fastfrysningsordning
1987 - 1992
Forslag om gradvis ophævelse eller mind- 1987-1989 1988-1989-1990
skelse af afgifter, der ikke falder ind  
under det fælles system, og som giver  
anledning til grænseformaliteter
Forslag om indførelse af en forbin­
delse mellem de nationale toldoplæg1989 1990