EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den9.11.2017 COM(2017) 654 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om gennemførelsen af frihandelsaftaler





1. januar 2016 - 31. december 2016 {SWD(2017) 364 final}



1.Indledning 1.1.Effektivitet, gennemsigtighed, samarbejde 1.2.Rapportens opbygning 2."Ny generation" af frihandelsaftaler – Sydkorea, Colombia og Peru, Mellemamerika 2.1.Handelsstrømme 2.2.Toldkontingenter (TRQ'er) 2.3.Anvendelse af toldpræferencer 2.4.Tjenesteydelser og investeringer 2.5.Gennemførelsesorganer 3.Vidtgående og brede frihandelsområder – Ukraine, Moldova, Georgien 3.1.Handelsstrømme 3.2.Toldkontingenter 3.3.Præferenceudnyttelsesgrad 3.4.Tjenesteydelser og investeringer 3.5.Gennemførelsesorganer 4.Økonomiske partnerskabsaftaler – landene i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet (AVS) 4.1.Status over aftalerne 4.2.Handelsstrømme

4.3.Investeringer 4.4.EU-støtte til gennemførelse af økonomiske partnerskabsaftaler 4.5.Udviklingsbistand 4.6.Institutionel aktivitet 5."Første generation" af frihandelsaftaler 5.1.Handelsstrømme 5.2.Toldkontingenter 5.3.Præferenceudnyttelsesgrad 5.4.Tjenesteydelser og investeringer 5.5.Gennemførelsesorganer 6.I fokus: Kapitler om handel og bæredygtig udvikling 6.1."Ny generation" af FTA-aktiviteter 6.2.TSD-møder mellem regeringer 6.3.Andre møder 6.4.Status og udfordringer 7.Efterfølgende evaluering af virkningen af frihandelsaftaler – Chile og Mexico 7.1.Chile 7.2.Mexico 8.Forberedelser til effektiv gennemførelse af frihandelsaftaler 9.Intensivering af outreachaktiviteter

10.Konklusion 10.1.Handelsstrømme 10.2.Toldkontingenter 10.3.Præferenceudnyttelsesgrad 10.4.Tjenesteydelser og investeringer 10.5.Handel og bæredygtig udvikling (TSD) 10.6.Åbne spørgsmål 10.7.Retshåndhævelse Bilag 1 – Rapportens anvendelsesområde og anvendte data Bilag 2 – Oversigt over frihandelsaftaler omfattet af denne rapport Bilag 3 – Statistikker om præferenceudnyttelse Bilag 4 – Præferenceanvendelse på import til EU Bilag 5 – Præferenceanvendelse på eksport fra EU



1.Indledning 1.1.Effektivitet, gennemsigtighed, samarbejde I den senere tid har mange sat spørgsmålstegn ved handelspolitikkens evne til at udnytte globaliseringen og støtte personer og virksomheder i og uden for EU. At få det maksimale udbytte ud af EU's frihandelsaftaler (FTA'er) er således et af Kommissionens centrale mål. Med dette in mente understregede meddelelsen om handel "Handel for alle" betydningen af at gennemføre og håndhæve frihandelsaftalerne effektivt. Den forpligtede Kommissionen til at udarbejde en årsrapport om gennemførelsen af frihandelsaftaler, hvoraf dette er den første udgave. Hovedformålet med denne rapport er at sikre gennemsigtighed. Den fremhæver fremskridt samt problemer og mangler. Herved bør den gøre det muligt for de andre EU-institutioner, civilsamfundet og alle med andel i EU's handelspolitik at undersøge og drøfte den måde, hvorpå EU gennemfører sine frihandelsaftaler i praksis.

Kommissionen søger også at arbejde tættere sammen med de andre EU-institutioner, EU-medlemsstater samt aktører i og uden for erhvervslivet med henblik på at indsamle yderligere idéer til at gøre frihandelsaftaler mere effektive. Og den sigter mod at finde måder, hvorpå virksomheder på tværs af EU og i partnerlande kan hjælpes til at gøre bedre brug heraf. I øjeblikket er der ikke nogen samlet oversigt over gennemførelsen af alle EU's frihandelsaftaler. Men der foretages årlig rapportering for nogle af dem. Denne rapport er baseret på eksisterende praksisser. Det er målet, at den skal være omfattende og fortsætte med at overvåge og dele oplysninger om EU's bestræbelser på at anvende sine frihandelsaftaler 1.2.Rapportens opbygning Rapporten giver en kort oversigt over de vigtigste resultater vedrørende de frihandelsaftaler, som EU anvender. Den inddeler dem i følgende grupper: ·"ny generation" af frihandelsaftaler ·vidtgående og brede frihandelsområder (DCFTA'er) ·økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er) ·"første generation" af frihandelsaftaler. Den omfatter også: ·virksomhedsudtalelser, navnlig vedrørende små virksomheder, med fremhævelse af fordelene ved EU's frihandelsaftaler ·et afsnit om gennemførelsen af bestemmelserne om handel og bæredygtig udvikling i EU's frihandelsaftaler ·en forklaring af Kommissionens efterfølgende evalueringer af frihandelsaftalernes virkning ·et afsnit om forberedelsen af det kommende gennemførelsesarbejde vedrørende nye frihandelsaftaler. Et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager denne rapport, giver mere detaljerede, individuelle årlige rapporter om DCFTA'er med Georgien, Moldova og Ukraine samt faktablade om "første generation" af frihandelsaftaler og økonomiske partnerskabsaftaler. Kommissionen ser frem til at drøfte konklusionerne af denne rapport og opfordrer alle berørte parter til at bidrage hertil. 2."Ny generation" af frihandelsaftaler – Sydkorea, Colombia og Peru, Mellemamerika Ved "ny generation" af frihandelsaftaler forstås i denne rapport frihandelsaftaler forhandlet efter 2006, hvor Kommissionen i sin meddelelse "Det globale Europa" bekendtgjorde, at den ville påbegynde forhandlingerne om omfattende frihandelsaftaler med udvalgte tredjelande. Af de anvendte aftaler tilhører frihandelsaftalerne med Sydkorea (Korea), Colombia-Peru og Mellemamerika denne kategori. 2.1.Handelsstrømme

Hvis der ses på udviklingen i handelen, har frihandelsaftalen med Korea været en succeshistorie for den europæiske eksport. 2.1.1.Sydkorea EU's eksport til Korea er steget med 59,2 %, siden frihandelsaftalen blev taget i brug. EU's handelsunderskud på 11,6 mia. EUR i 2010 er vendt til et overskud på 3,1 mia. EUR i 2016. I 2016 faldt EU's eksport imidlertid med 6,9 % for første gang siden ikrafttrædelsen af frihandelsaftalen. EU's eksport faldt navnlig for maskiner og apparater (med 8,2 %) og transportmidler (med 6,4 %). Disse to sektorer repræsenterer mere end 50 % af EU's eksport til Korea. Importen fra Korea har generelt været relativt stabil. I 2016 faldt importen fra Korea desuden med 2,2 %. Der blev også noteret et fald på 4,9 % i importen fra Korea inden for maskiner og apparater samt transportmidler. Motorkøretøjer har været en sektor af særlig interesse med hensyn til frihandelsaftalen mellem EU og Korea, og også på dette område har EU's eksport klaret sig ekstremt godt. EU's eksport af motorkøretøjer er øget med 244 %, siden frihandelsaftalen blev taget i brug, og tegner sig for 13 % af den samlede EU-eksport til Korea. EU's import fra Korea er vokset med 53 %, hvilket udgør 10 % af EU's samlede import fra Korea. I 2016 faldt EU's eksport af motorkøretøjer imidlertid med 7,5 % (hvilket til dels skyldes dieselmotorskandalen), og importen faldt med 9 %. Som årsag til faldet i EU's samlede eksport kan desuden nævnes faldet i Det Forenede Kongeriges olieeksport (på grund af ophævelsen af sanktionerne mod Iran) og et lavere antal leveringer af fly (med flere leveringer planlagt i de kommende år). Østrigsk klatreudstyr når til tops gennem eksport Ved at reducere toldsatserne hjalp frihandelsaftalen mellem EU og Korea AustriAlpin til at starte med at udøve virksomhed i Sydkorea og styrke sin position på de asiatiske og globale markeder. Klatreudstyrsproducenten eksporterer nu omkring 80 % af sine produkter, hovedsagelig takket være EU's handelsaftaler. Med et medarbejderantal på under 100 lå AustriAlpins samlede omsætning i 2015 på 8,5 mio. EUR, hvoraf 7,1 mio. EUR stammede fra eksport. Fransk producent af økologisk kosmetik har succes i Sydkorea Laboratoire Soniam producerer planteekstrakter til kosmetikindustrien. Den lille virksomhed drog fordel af frihandelsaftalen mellem EU og Korea, fordi de reducerede toldsatser gjorde det muligt for virksomheden at tilbyde sine produkter til mere attraktive priser. Med en Ecocert-certificering for økologiske produkter og en "fremstillet i Frankrig"-etiket i ryggen har Soniam oplevet en stigning i eksporten til Korea på 20 % i 2016. 2.1.2.Colombia og Peru EU er den andenstørste handelspartner for Colombia og den tredjestørste for Peru. Den bilaterale handel mellem EU og Colombia er faldet med 23,5 % og mellem EU og Peru med 11 %, siden frihandelsaftalerne blev taget i brug. Dette kan hovedsagelig tilskrives den økonomiske afmatning i Latinamerika og faldet i varepriserne på det globale marked, hvilket påvirkede eksporten fra begge lande. Frihandelsaftalen havde imidlertid en stabiliserende effekt: Det samlede fald i disse to landes globale handel i samme periode (ca. 36 % for Colombia og 18 % for Peru) er større end faldet i handelen med EU. Det må formodes, at uden frihandelsaftalen ville faldet i handelen med EU sandsynligvis have været endnu større. EU's eksport til Colombia steg med 18 % i frihandelsaftalens to første anvendelsesår, men faldt med 17 % i 2016 på grund af svag efterspørgsel. EU's import fra Colombia er faldet med 37,5 %, siden frihandelsaftalen trådte i kraft. Hvad angår Peru, er EU's eksport, sammenlignet med 2012, steget med 4 %, mens importen er faldet, også med 4 %, ved udgangen af 2016. Til trods for den generelt beskedne udvikling i handelen voksede EU's eksport af landbrugsprodukter betydeligt til begge markeder med stigninger på 82 % til Colombia og 73 % til Peru. Det samme gælder for EU's import fra Colombia og Peru med en stigning på 33 % fra Colombia (45 % for kaffe) og 19 % fra Peru (120 % for frugt, 30 % for fisk og bløddyr samt 226 % for kakao). I samme periode faldt importen af råmaterialer og mineraler fra disse to lande.

Luxembourgsk øl i colombianske barer EU's handelsaftale med Colombia og Peru hjalp det luxembourgske bryggeri "Brasserie Nationale", der er kendt for sin Bofferding-øl, med at starte eksport til Colombia, et marked, som er 100 gange større end det luxembourgske. Takket være aftalen kan virksomheden selv håndtere alle eksportkrav direkte uden at være nødsaget til at anvende eksperter eller forhandle med mellemmænd, når den sender en container til Colombia. Stærk eksport til Colombia har styrket bryggeriets vækst, og eksporten udgør nu 34 000 hektoliter øl om året. Østrigsk vin gør sig bemærket i Andesbjergene Rainer Wess' vinbedrift ligger i Wachau-dalen i Østrig. Den har fremstillet vin siden 2003 og eksporterer 65 % af sin produktion til mere end 20 lande. EU's handelsaftale med Colombia og Peru gjorde det muligt for virksomheden at drage fordel af lavere toldsatser og en lettere administrativ byrde. Dens vin vinder nu indpas i nogle af de bedste restauranter i Lima, den peruvianske hovedstad. 2.1.3.Mellemamerika For så vidt angår frihandelsaftalen med Mellemamerika, er handelen steget. EU's eksport er vokset med 22 %, mens importen fra fem mellemamerikanske lande er steget med 18,3 %. Den eneste undtagelse er Costa Rica, som lider under, at dets tidligere store eksportør af it-komponenter har flyttet sin virksomhed til Asien. Som følge heraf faldt Costa Ricas eksport af kontor- og telekommunikationsudstyr med næsten 94 % i 2015. Landets eksport til EU faldt med 40 % i 2015, hvilket også resulterede i, at de samlede handelsstrømme mellem EU og Mellemamerika kun udgjorde 0,78 %. Den vigtigste destination for EU's eksport til Mellemamerika er Costa Rica (25 %) efterfulgt af Panama (24 %) og Guatemala (22 %). Belgisk kafferisteri etablerer partnerskaber over hele verden Siden grundlæggelsen i 2001 har det belgiske kafferisteri OR gjort sit indtog på de internationale markeder ud fra den overbevisning, at de bedste kaffebønner kommer direkte fra bønderne. EU's handelsaftaler med lande i Mellem- og Sydamerika har gjort det nemmere for europæiske firmaer at levere kaffe fra denne region. Derudover har aftalerne med kravet om, at eksportørerne fra disse lande skal overholde EU-standarder vedrørende arbejdsforhold og miljøbeskyttelse, også været til gavn for lokalbefolkningerne. 2.2.Toldkontingenter (TRQ'er) Inden for de aftalte mængder vil der blive opkrævet lavere importtold for import af varer, der er underlagt toldkontingenter. Hvis disse mængder overskrides, bliver importtolden højere. 2.2.1.Colombia og Peru Både Colombia og Peru udnytter deres toldkontingenter for sukker. Peru anvender også i stigende grad toldkontingenter for sukkermajs og hvidløg, mens toldkontingenterne benyttes meget lidt i forbindelse med andre produkter. Samlet set udnyttede EU i vid udstrækning sine toldkontingenter som fastsat ved aftalen. For nogle produkter er udnyttelsesgraden imidlertid meget lav, f.eks. blev der kun udnyttet 7,9 % af den samlede kontingentmængde for eksport af ost til Colombia og 4,3 % til Peru og kun 3,8 % af den samlede kontingentmængde for eksport af sukkervarer til Colombia. 2.2.2.Mellemamerika Mellemamerika udnyttede kun sine toldkontingenter for sukker og rom, mens andre kontingenter forblev uudnyttede. EU blev tildelt toldkontingenter for fire produkter, men udnyttelsen forbliver lav: 26 % af den samlede kontingentmængde blev udnyttet for lagret skinke, 14 % for mælkepulver, 44 % for ost og kun 4,9 % for forarbejdet svinekød. 2.3.Anvendelse af toldpræferencer Præferenceudnyttelsesgraden fortæller noget om, i hvilket omfang virksomhederne udnytter de toldpræferencer, som en EU-frihandelsaftale tilbyder dem. Den tager hensyn til den samlede import fra et partnerland til EU (eller omvendt), der var berettiget til reduceret præferencetold. Og den viser andelen af den samlede import, for hvilken den reducerede toldsats reelt blev anvendt. At vurdere, hvor meget EU's eksportører anvender de toldpræferencer, der er aftalt i frihandelsaftalerne, er en god målestok for frihandelsaftalernes effektivitet.

2.3.1.Sydkorea Præferenceudnyttelsesgraden for EU's eksport til Korea var 71 % i 2016 og dermed den hidtil højeste udnyttelsesgrad. Det skal ses i forhold til 68 % i 2015 og 65 % i 2014 og 2013. Præferenceudnyttelsen inden for landbrugsprodukter var højere end for industriprodukter (86 % i forhold til 64 %). Den største samlede præferenceudnyttelsesgrad findes inden for transportmidler samt inden for levende dyr og animalske produkter (93 %). Anvendelsen af reducerede takster var under 50 % for EU's eksport af mineralske produkter, perler og ædelsten, uædle metaller og maskiner. I 2016 anvendte koreanske eksportører toldpræferencer i forbindelse med 87 % af deres præferenceberettigede eksport. Præferenceudnyttelsesgraden var over 90 % for mineralske produkter, transportmidler samt plast og gummi, mens den lå på 9 % for træ og 34 % for perler. Koreanerne anvendte reducerede toldsatser for maskiner meget mere end EU-eksportørerne til Korea (med præferenceudnyttelsesgrader på 72 % i forhold til 48 %). 2.3.2.Colombia og Peru Baseret på colombianske statistikker lå præferenceudnyttelsesgraden for EU's eksport til Colombia på 70,6 % i 2016 (sammenlignet med 50,7 % i 2014). Der findes ingen data for Peru. For så vidt angår eksporten fra Colombia og Peru til EU-markedet, finder mere end 95 % af den præferenceberettigede eksport sted i henhold til præferencesatser. 2.3.3.Mellemamerika For så vidt angår Mellemamerika, forelå der kun statistikker i Costa Rica om EU's eksport: Kun 16,6 % af den præferenceberettigede EU-eksport til Costa Rica drog fordel af frihandelsaftalen. For Costa Ricas eksport til EU var satsen 92 %. 2.4.Tjenesteydelser og investeringer 2.4.1.Sydkorea EU's eksport af tjenesteydelser til Korea er øget med 49 % siden ikrafttrædelsen af frihandelsaftalen, selv om eksporten faldt med 7 % i 2015. Importen af tjenesteydelser fra Korea er også steget med 32 % i alt, og 7,3 % i 2015. EU's investeringsbeholdninger i Korea er øget med 32,8 % siden ikrafttrædelsen af frihandelsaftalen, mens de koreanske beholdninger i EU er vokset med 60 %. EU's beholdninger i Korea (49,7 mia. EUR i 2015) er ca. 2,5 gange så store som de koreanske beholdninger i EU (20,9 mia. EUR i 2016). 2.4.2.Colombia og Peru Med hensyn til de latinamerikanske lande kan der observeres mindre udviklinger. EU's eksport af tjenesteydelser forblev stabil i Colombias tilfælde og steg med 11 % til Peru. Importen fra Colombia steg med 3 % og faldt med 6 % i Perus tilfælde. EU's investeringsbeholdninger voksede med 4 % i Colombia og med 15 % i Peru. EU er den største udenlandske investor i begge lande. 2.4.3.Mellemamerika Den samlede EU-handel med tjenesteydelser med Mellemamerika faldt med 3 %. Der var store udsving i eksporten og importen til og fra forskellige mellemamerikanske lande, men i Costa Ricas og Panamas tilfælde voksede handelen med tjenesteydelser i begge retninger. I denne region er Panama EU's største handelspartner med hensyn til tjenesteydelser (53 %), efterfulgt af Costa Rica (21 %) og Guatemala (13 %). 2.5.Gennemførelsesorganer

Den nye generation af frihandelsaftaler har en omfattende struktur af gennemførelsesorganer. En række underudvalg og arbejdsgrupper mødes årligt og rapporterer til et handelsudvalg (eller et associeringsudvalg i Mellemamerikas tilfælde). På handelsudvalgsmøder, som ofte afholdes på ministerplan, gøres der status over udviklingen på alle områder og der drøftes problemer med gennemførelsen af frihandelsaftaler, der er konstateret, for at finde løsninger på dem. 2.5.1.Sydkorea De vigtigste spørgsmål, der blev rejst i Handelsudvalget med Korea i rapporteringsperioden, var sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige (SPS) spørgsmål, nemlig markedsadgang for oksekød samt regionalisering vedrørende eksport af svinekød, men der er fortsat behov for at adressere disse spørgsmål. På den anden side er det gode samarbejde med Korea om dyrevelfærd et godt eksempel til efterfølgelse. Erfaringen med SPS-anliggender med Korea illustrerer betydningen af at have tydelige og detaljerede SPS-kapitler i økonomiske partnerskabsaftaler. På området for beskyttelse af intellektuel ejendomsret er rettigheder til offentlig fremførelse stadig et åbent spørgsmål, og det samme gælder for tilføjelse af nye geografiske betegnelser for beskyttelse under frihandelsaftalen, som ikke har været en succes til trods for EU's anmodninger siden 2014. Handel og bæredygtig udvikling blev også drøftet indgående med fokus på ratificering og gennemførelse af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) konventioner og Koreas beskyttelse af arbejdstagernes rettigheder. Beklageligvis har disse drøftelser endnu ikke ført til en løsning af de problemer, der er blevet konstateret. Frihandelsaftalen rummer også klare gennemsigtighedsbestemmelser vedrørende offentlige indkøb, som vil gøre det muligt at overvåge EU-virksomheders effektive markedsadgang i Korea. Korea har dog endnu ikke indberettet data vedrørende tildelingen af offentlige indkøbskontrakter til EU-virksomheder. Dette vil blive behandlet i forbindelse med de kommende møder i Arbejdsgruppen for Offentlige Indkøb. 2.5.2.Colombia og Peru I 2016 gjorde Colombia gode fremskridt med at adressere sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige anliggender (bl.a. gennemførelse af en enhedsbaseret tilgang, prelisting-proceduren) samt de diskriminerende beskatningsregler for alkohol med vedtagelsen af en ny lov, som trådte i kraft den 1. januar 2017. EU's eksport af alkohol til Colombia beløb sig i 2016 til 43,7 mio. EUR, hvilket udgjorde 12 % af EU's samlede landbrugseksport til Colombia. Peru gjorde også fremskridt på SPS-området, selv om der er brug for yderligere fremskridt. Regionaliseringsprincippet blev fastsat i SPS-kapitlet og anvendt af både Colombia og Peru i forbindelse med deres import fra EU. Forhandlingerne om markedsadgang til statslige indkøb på de lavere niveauer under centraladministrationen i Colombia flyttede sig i en positiv retning. I Peru er der stadig problemer med f.eks. diskriminerende behandling af importeret alkohol samt med hensyn til rettigheder til offentlig fremførelse. Håndhævelse af geografiske betegnelser giver fortsat anledning til bekymring i begge lande. Spørgsmålet om direkte forsendelse, hvor EU ønsker at bevare frihandelsaftalens præferenceordninger for sendinger, der opdeles i mindre sendinger, mens de er i transit, forbliver også åbent. 2.5.3.Mellemamerika For Mellemamerikas vedkommende vedrører de vigtigste emner: ·håndhævelse af geografiske betegnelser (navnlig i Guatemala og Honduras) ·statslige indkøb (Panama) ·skattemæssig forskelsbehandling af øl (Costa Rica) ·opfyldelse af forpligtelser i retning af større regional integration vedrørende visse tekniske forskrifter.



3.Vidtgående og brede frihandelsområder – Ukraine, Moldova, Georgien

Ukraine, Republikken Moldova (Moldova) og Georgien indgik hver især associeringsaftaler med EU. Disse aftaler indebærer udbygning af den politiske associering og gradvis økonomisk integration mellem EU og disse østlige partnere. Vidtgående og brede frihandelsområder er de økonomiske søjler i associeringsaftalerne og fastsætter betingelserne for forbedrede økonomiske og handelsmæssige relationer. De giver mulighed for en bredere progressiv tilnærmelse af partnernes lovgivning til EU's. Formålet med DCFTA'er er at skabe en ny ramme og et klima for handel og investeringer med disse partnere og bidrage til økonomisk omstrukturering, modernisering og diversificering af de pågældende landes økonomier. På grund af målet om gradvis integration i EU's indre marked går DCFTA'er videre end "første generation" af frihandelsaftaler og repræsenterer en unik type handelsaftale. DCFTA'erne har to hovedkomponenter: 1) gradvis, gensidig markedsåbning (afskaffelse/nedsættelse af told og afvikling af ikke-toldmæssige samhandelsbarrierer) fra begge parters side med en vis asymmetri til fordel for de østlige partnere og 2) vidtrækkende tilnærmelse af lovgivningen til EU's lovgivning på handelsrelaterede områder. 3.1.Handelsstrømme EU er den største handelspartner for alle tre lande og tegner sig for 55 % (Moldova), 41 % (Ukraine) og 30 % (Georgien) af deres samlede handel i 2016. EU har en positiv handelsbalance med alle tre lande. 3.1.1.Ukraine Både EU's eksport til og import fra Ukraine voksede med hhv. 17,6 % og 1,9 % i 2016 – det første anvendelsesår for den vidtgående og brede frihandelsaftale med Ukraine. Dette skyldes først og fremmest genopretningen af den ukrainske økonomi, som langsomt er på vej tilbage på sporet efter en recession i 2015, hvor BNP skrumpede med 9,9 %, og de udenlandske direkte nettoinvesteringer faldt fra 8,2 mia. EUR i 2012 til 3 mia. EUR i 2015. 3.1.2.Moldova I perioden 2014-2016 faldt EU's eksport til Moldova med 13 % som følge af faldende indenlandsk efterspørgsel, interne problemer (bedrageri i banksektoren) og økonomiske vanskeligheder i regionen. I samme periode voksede EU's import fra Moldova med 13,5 %, navnlig hvad angår landbrugsprodukter, men også inden for maskiner, møbler og tøj. 3.1.3.Georgien EU's eksport til Georgien steg med 2,8 % i 2014-2016, mens EU's import herfra faldt med 16,4 %. Faldet i de globale varepriser var en af hovedårsagerne til den faldende værdi af eksporten fra Georgien, idet den hovedsagelig består af råmaterialer og halvfabrikata. Mængdemæssigt forblev eksportniveauet imidlertid stabilt. EU's geodæsiske og topografiske fordele af ukrainske droner og eftersalgstjenester Den Kiev-baserede virksomhed Drone.ua producerer ubemandede luftfartøjer, eller droner, som sælges i Europa. Den har etableret et joint venture i Litauen kaldet "UAV.tools" for at udbrede sin teknologi i femten europæiske lande. Virksomheden vil snart åbne kontorer i Det Forenede Kongerige og Moldova. Virksomheden eksporterer ikke alene luftfartøjer, men tilbyder også teknisk support, undervisning og databehandling. I Ukraine anvendes dronerne i landbruget, mens de i EU almindeligvis anvendes til geodæsi og topografi. Ukraine styrker sin position i Europa inden for fodertilsætningsstoffer I maj 2017 blev den ukrainske virksomhed Kormotech LLC optaget på top 50-listen over kæledyrsfoderproducenter i verden og i Europa (der er kun tre virksomheder fra Central- og Østeuropa på denne liste). Hjulpet på vej af den vidtgående og brede frihandelsaftale er virksomhedens produkter (foder til katte og hunde) i de seneste to år begyndt at erobre nye markeder i EU, fordi dens produktionsanlæg opfylder europæiske fødevaresikkerheds- og kvalitetsstandarder. Kormotech LLC producerer 16 000 tons vådfoder og 30 000 tons præfabrikeret tørfoder pr. år og eksporterer det til 15 lande. 3.2.Toldkontingenter Toldkontingenter for landbrugsprodukter blev ikke udnyttet fuldt ud af alle tre DCFTA-partnere på grund af manglende overholdelse af EU's sundheds- og plantesundhedskrav. For Ukraines vedkommende blev 11 ud af i alt 36 toldkontingenter udnyttet fuldt ud.

For Moldovas vedkommende blev der anvendt toldkontingenter i to ud af i alt seks produktgrupper. For Georgiens vedkommende blev det eneste toldfrie toldkontingent for friske og kølede hvidløg heller ikke udnyttet. 3.3.Præferenceudnyttelsesgrad Disse udnyttelsesgrader er kun tilgængelige for de østlige partneres eksport til EU. De er meget høje, ca. 80 % for Georgien og 90 % for Ukraine og Moldova. 3.4.Tjenesteydelser og investeringer For så vidt angår tjenesteydelser, voksede både EU's eksport til og import fra Moldova med henholdsvis 3 % og 17 % i 2014-2015, mens de for Georgiens vedkommende forblev stabile. EU's investeringsstrømme til og fra Moldova steg også i begge retninger (EU-investeringer i Moldova med 127 %, moldoviske investeringer i EU med 67 %), mens de forblev meget lave i absolutte tal. I Georgiens tilfælde forblev investeringsstrømmene stabile. 3.5.Gennemførelsesorganer Tilnærmelse af lovgivningen er et afgørende element i gennemførelsen af den vidtgående og brede frihandelsaftale. Dette var også det primære fokus på møderne i gennemførelsesorganerne – associeringsudvalget i dettes handelssammensætning og de fire tematiske underudvalg for: ·Told ·Geografiske betegnelser ·Sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger ·Handel og bæredygtig udvikling. For så vidt angår SPS, har EU og Moldova i fællesskab vedtaget en omfattende strategi og en lovgivningsmæssig køreplan for Georgiens vedkommende. En formel vedtagelse af SPS-strategien med Ukraine forventes i anden halvdel af 2017. Disse dokumenter blev en integreret del af associeringsaftalerne/DCFTA'erne og vil vejlede partnerlandene med hensyn til tilpasning af lovgivningen og opbygning af institutionel kapacitet i de kommende år. Lignende reformplaner er blevet vedtaget i tekniske forskrifter og standarder. På begge disse områder vil det imidlertid være nødvendigt at styrke den administrative kapacitet i alle tre lande med henblik på at udføre det resterende arbejde og sikre en effektiv gennemførelse og håndhævelse af lovgivningen. For så vidt angår offentlige indkøb, er der udarbejdet omfattende reformstrategier i alle lande. Det skal også bemærkes, at både Moldova og Ukraine tiltrådte WTO-aftalen om offentlige indkøb i 2016. Hvad angår handelsrelaterede irritationsmomenter, anvendte Ukraine (mellem juli 2016 og juli 2017) eksportafgifterne på metalaffald, og det DCFTA- og WTO-uforenelige træeksportforbud er stadig i kraft. Vedrørende beskyttelsen af EU's geografiske betegnelser i Georgien har de to parter gjort en stor indsats for at fjerne de navne fra markedet, der er i konflikt med beskyttede geografiske betegnelser i EU. I Moldova er der opstået problemer med beskyttelsen af visse geografiske betegnelser, f.eks. Prosecco, og eksistensen af ikke-gennemsigtige og diskriminerende foranstaltninger, der påvirker eldistributionssektoren. Fjernelsen af disse irritationsmomenter drøftes i DCFTA-gennemførelsesorganerne og på det politiske plan. Tilnærmelse af lovgivningen og institutionel kapacitetsopbygning vil kræve kontinuerlige bestræbelser af myndighederne i partnerlandene og EU. Den effektive gennemførelse af vidtgående og brede frihandelsaftaler og handelslettelser mellem EU og partnerne afhænger heraf. EU yder økonomisk og teknisk støtte til reformer og administrativ kapacitetsopbygning på handelsrelaterede områder, herunder:

·afskaffelse af tekniske handelshindringer (gennem tilpasning af standardiserings- og metrologiinfrastruktur overensstemmelsesvurderingssystem (herunder akkreditering af vurderingsorganer) og markedsovervågningssystem i forhold til EU-standarderne) ·indførelse af konkurrenceregler (herunder om statsstøtte) ·tilnærmelse af sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger til EU-systemet (navnlig inden for opbygning af institutionel kapacitet på fødevaresikkerhedsområdet) ·beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder ·tilpasning af det offentlige indkøbssystem med henblik på gensidig markedsåbning ·fremme af producentorganisationer og optimering af værdikæde ·udvikling af SMV'er. Hvad angår sidstnævnte, drager de tre lande nytte af faciliteten for små og mellemstore virksomheder under det vidtgående og brede frihandelsområde (DCFTA) (200 mio. EUR for alle tre lande).



4.Økonomiske partnerskabsaftaler – landene i Afrika, Vestindien og Stillehavsområdet (AVS) I 2016 steg antallet af anvendte økonomiske partnerskabsaftaler til syv og omfattede 28 lande i: ·Vestindien, Stillehavsområdet, det østlige og sydlige Afrikas (ESA) underregion ·Cameroun i Centralafrika ·Southern African Development Community (SADC-fællesskabet), ØPA-gruppen ·Ghana og Elfenbenskysten i Vestafrika. 4.1.Status over aftalerne 4.1.1.SADC Der blev nået en milepæl i juni 2016, da EU undertegnede en økonomisk partnerskabsaftale med seks lande i Southern African Development Community (SADC-fællesskabet), en aftale, som har været midlertidigt anvendt siden oktober 2016. Ud over klassiske handelsbestemmelser har de deltagende SADC-lande (Botswana, Lesotho, Namibia, Sydafrika, Swaziland og Mozambique) samt EU forpligtet sig til et partnerskab centreret omkring bæredygtig udvikling, herunder opretholdelse af sociale og miljømæssige standarder. Aftalen støtter direkte den økonomiske integration af regionen, hvilket styrker forbindelserne mellem de seks nationer. I 2016 var det kun Mozambique (det syvende SADC-land), som endnu ikke havde ratificeret aftalen og ikke anvendte den. 4.1.2.Vestafrika

Den midlertidige anvendelse af den økonomiske partnerskabsaftale (ØPA) med Vestafrika-regionen bremses af de manglende underskrifter fra tre (ud af 16) lande. I mellemtiden har to lande i regionen, Elfenbenskysten og Ghana, undertegnet og ratificeret deres individuelle økonomiske partnerskabsaftaler. Elfenbenskysten startede med at anvende sin økonomiske partnerskabsaftale i september 2016, og Europa-Parlamentet gav sit samtykke til aftalen med Ghana den 1. december 2016 og dens midlertidige anvendelse. 4.1.3.Det Østafrikanske Fællesskab (ØAF) Her var der stadig brug for underskrifter fra tre lande (ud af fem), inden Europa-Parlamentet kunne give sit samtykke, og der kunne påbegyndes midlertidig anvendelse heraf. 4.2.Handelsstrømme Udviklingen i handelen i anvendte ØPA'er, der er omfattet af denne rapport (med Vestindien (Cariforum), Stillehavet, ESA-partnere og Cameroun), tegner et blandet billede. Nogle lande, f.eks. Cameroun og Fiji, har ikke haft implementeret de økonomiske partnerskabsaftaler længe nok til at kunne drage nogen endelige konklusioner. Men andre lande har været vidner til udsving i handelen i begge retninger i de senere år, hvilket i nogle tilfælde har været forbundet med udsving i råvarepriserne, som påvirker ØPA-partneres eksport. Nogle lande har oplevet en konsekvent opadgående tendens i eksporten til EU, navnlig Madagaskar og Den Dominikanske Republik. I alle AVS-regioner, undtagen Vestindien, har EU's partnerlande i økonomiske partnerskabsaftaler en positiv handelsbalance med EU. I Vestindien har eksporten til EU haft en nedadgående tendens siden 2013 med nogle få undtagelser. Der var et fald på 23 % i 2016 afledt af faldende varepriser, hvilket ramte Trinidad og Tobagos eksport. 4.3.Investeringer EU's investeringer i ØPA-partnerlandene har været stigende, undtagen for Cariforums vedkommende, hvor EU's investeringer har været stabile. Cariforum-landenes investeringer i EU er øget. Madagaskar-tekstiler til EU's forbrugere Madagaskars tekstil- og beklædningsfremstillingssektor har draget nytte af indgåelsen af den økonomiske partnerskabsaftale med told- og kontingentfri adgang til EU-markedet og forbedrede oprindelsesregler. Efter den økonomiske partnerskabsaftale blev taget i brug i 2012 kunne Madagaskar notere en stigning i eksporten til EU på næsten 15 % pr. år. I 2015 var tekstil og beklædning Madagaskars vigtigste eksportvare med en værdi på mere end 300 mio. EUR og tegnede sig for næsten en tredjedel af Madagaskars samlede eksport til EU. En af dem, der har fordel heraf, er den lokale tekstilvirksomhed Epsilon. Den har øget sit medarbejderantal fra indledningsvis 100 til 2 000. Den økonomiske partnerskabsaftale har også bidraget til at skabe bedre levestandarder for arbejdstagere og deres familiemedlemmer. 4.4.EU-støtte til gennemførelse af økonomiske partnerskabsaftaler Det er vigtigt at udvikle overvågningsmekanismer for at kunne følge de økonomiske partnerskabsaftalers funktion og virkninger og sikre, at udviklingssamarbejde og handelsrelateret bistand understøtter gennemførelsen af økonomiske partnerskabsaftaler. I kapitlerne om økonomisk samarbejde og udviklingssamarbejde i flere økonomiske partnerskabsaftaler har EU forpligtet sig til at samarbejde med de pågældende lande, navnlig via finansiel og teknisk bistand. EU har koordineret ØPA-gennemførelse med udviklingspolitik, samarbejde og Aid for Trade-strategi gennem drøftelser med de kompetente myndigheder på landeniveau, den private sektor og civilsamfundsgrupper. Sammen har de udviklet "nationale ØPA-gennemførelsesplaner". Disse sigter mod at identificere landenes behov med hensyn til: ·overensstemmelse, forvaltning og overvågning af økonomiske partnerskabsaftaler ·kommunikation om økonomiske partnerskabsaftaler ·fremme af et erhvervsklima, der gør det muligt for lande og virksomheder at få det fulde udbytte af aftalerne.

Et sådant tiltag omfatter gennemførelse af de nødvendige reformer med henblik på at: ·fremme vækst, økonomisk diversificering og lokal merværdi ·tiltrække investeringer ·støtte jobskabelse. På denne baggrund udpeger EU behov og udforsker forbindelser mellem de forskellige mulige finansieringskilder. Dette kan omfatte finansiering fra: ·forskellige EU-udviklingsbistandsinstrumenter på nationalt, regionalt og intra-AVS-plan ·EU-medlemsstater ·Den Europæiske Investeringsbank ·andre udviklingsfinansieringsinstitutioner og andre mulige donorer. Alt i alt vil de nationale ØPA-gennemførelsesplaner bidrage til at integrere reaktioner på ØPA-gennemførelsesudfordringer og -muligheder på en sammenhængende og mere virkningsfuld måde. 4.5.Udviklingsbistand Udviklingsbistand er blevet øremærket til de forskellige regioner og lande, der gennemfører økonomiske partnerskabsaftaler, som et supplement til andre EU-finansieringskilder, som mere indirekte er målrettet mod ØPA-relaterede behov. I Vestindien blev der tildelt over 100 mio. EUR i det regionale program til Cariforum under 11. Europæiske Udviklingsfond for at styrke regionale samarbejds- og integrationsprocesser. I Stillehavsområdet blev regional handel, erhvervsklima og inddragelse af den private sektor også rangordnet som prioriteter i den regionale rammebevilling på 50 mio. EUR. I ESA-regionen blev der tildelt bevillingsrammer på 10 mio. EUR til hver af de fire ØPA-lande under det regionale program for landene i det østlige og sydlige Afrika. I Vestafrika blev der gjort forberedelser til at tildele Ghana og Elfenbenskysten midler fra det regionale konkurrenceevneprogram. Dette vil omfatte aktiviteter, der er specifikt relateret til ØPA-gennemførelsen. I Centralafrika har Cameroun vurderet, hvordan de midler på 211 mio. EUR, der er stillet til rådighed under den regionale bevillingsramme til regional integration, skal anvendes. I AVS-landene generelt har EU gjort en særlig indsats for at stimulere handelen med landbrugsfødevarer og investeringerne for at hjælpe dem med at få udbytte af de økonomiske partnerskabsaftaler. 4.6.Institutionel aktivitet Der var væsentlig institutionel aktivitet under de økonomiske partnerskabsaftaler, der er omfattet af denne rapport:

·Besluttende ØPA-organer for Cariforum, Cameroun og ESA (men ikke Stillehavsområdet) afholdt deres årlige møder ·Civilsamfundsrepræsentanter mødtes på det andet møde i det fælles rådgivende udvalg for ØPA'er Cariforum-EU (Bruxelles, april 2016). Yderligere oplysninger om disse møder kan findes i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene, som ledsager denne rapport. 5."Første generation" af frihandelsaftaler EU indgik "første generation" af frihandelsaftaler inden meddelelsen "Det globale Europa" fra 2006. Disse frihandelsaftaler omfatter typisk kun handel med varer, og selv landbrugsprodukter blev ofte kun tilføjet hertil på et senere stadie. Frihandelsaftalerne under denne kategori er temmelig forskelligartede og omfatter: ·toldunionen med Tyrkiet ·frihandelsaftaler med Island, Norge og Schweiz, som stammer tilbage fra 1970'erne ·frihandelsaftaler med Færøerne, Mexico, Chile og Sydafrika ·frihandelsaftaler med EU's Middelhavspartnere som en del af de associeringsaftaler, der blev indgået med dem i 1990'erne. Der er planer om at opgradere de fleste af disse frihandelsaftaler til omfattende frihandelsaftaler, som bedre svarer til de mere komplekse økonomiske udvekslinger, der finder sted i dag mellem EU og dets partnere. Der er igangværende forhandlinger om at opgradere frihandelsaftalen med Mexico, og der er også påbegyndt forhandlinger med Marokko og Tunesien. Der er forberedelser i gang med henblik på at starte forhandlinger om en modernisering af toldunionen med Tyrkiet og frihandelsaftalen med Chile, mens frihandelsaftalen med Sydafrika er blevet afløst af den økonomiske partnerskabsaftale med SADC. Eksport af traditionel italiensk pasta til Sydafrika Pasta Astorino, en familieejet virksomhed fra Calabrien, producerer og sælger pasta i og uden for Italien. Handelsaftalen EU-Sydafrika trådte i kraft i 2000. Den medførte betydelige stigninger i den europæiske pastaeksport til Sydafrika, både hvad angår værdi (43 %) og mængde (67 %). Takket være handelsaftalen EU-Sydafrika er Pasta Astorino begyndt at gøre forretninger i Sydafrika og eksporterede et ton pasta i 2015. Lokale virksomheder har som underleverandører til virksomheden også draget fordel af EU-handelsaftalen. 5.1.Handelsstrømme Samlet set har udviklingen i handelen været positiv, idet den indbyrdes handel er øget i alle tilfælde siden ikrafttrædelsen af frihandelsaftalerne. 5.1.1.Schweiz Schweiz er EU's tredjestørste handelspartner, og både EU's eksport og import er vokset med 96 % siden 2002. 5.1.2.Tyrkiet Tyrkiet er EU's femtestørste handelspartner. I anvendelsesperioden er EU's eksport til Tyrkiet vokset med 185 % og importen med 160 %. EU's eksport til Tyrkiet har imidlertid været stabil siden 2014, mens importen fortsætter med at vokse, hvilket har medført et fald i EU's handelsbalance fra 20 mia. EUR til 10 mia. EUR. 5.1.3.Chile Hvad angår Chile, er EU's eksport øget med 170 % siden 2002, næsten tre gange mere end importen, som steg med 50 % i perioden. På grund af de mange frihandelsaftaler, der er indgået af Chile med andre handelspartnere efter frihandelsaftalen EU-Chile, har EU med tiden gradvist mistet markedsandele i Chile til andre handelspartnere.

Eksport af østrigsk dej til Mexico Backaldrin er en familieejet producent af bageingredienser i Asten, Oberösterreich. Virksomheden har opfundet de små aflange brød benævnt Kornspitz og eksporterer dem til mere end 100 lande. Handelsaftalen mellem EU og Mexico fra 2001 hjalp Backaldrin med at komme ind på det mexicanske marked. Backaldrin eksporterer nu 80 % af sin produktion, og et stærkt internationalt forretningsklima har sikret fortsat vækst og skabelse af arbejdspladser. I 2013 åbnede Backaldrin et center for innovation og teknologi og forventer at skabe 50 jobs til højtuddannede arbejdstagere i den nærmeste fremtid. 5.1.4.Middelhavslandene Aftalerne med Middelhavslandene indebærer gensidig liberalisering af al handel med industriprodukter og i forskellig grad af handel med landbrugsprodukter, forarbejdede landbrugsprodukter og fiskeriprodukter. Disse aftaler omfatter typisk elementer af asymmetri, f.eks. lange overgangsperioder og/eller mindre vidtrækkende liberalisering af handelen med landbrugsprodukter. Dette er til gavn for EU's Middelhavspartnere og er primært rettet mod at udvikle regionen og integrere den bedre i EU's marked. For de fleste af vores partnere i regionen er EU den primære handelspartner. Middelhavslandene er meget afhængige af EU i forbindelse med både import og eksport. Mens handelen er vokset på begge sider, voksede EU's eksport hurtigere end importen fra disse partnere. Som en undtagelse er eksporten fra Marokko og Tunesien til EU steget mere end EU's eksport til deres markeder siden ikrafttrædelsen af aftalerne. Lande, som har gjort de største fremskridt inden for strukturreformer og diversifikation såsom Marokko, Tunesien og Israel har relativt mindre og mere stabile handelsunderskud. Algeriet er også et særligt tilfælde, idet mere end 90 % af landets eksport til EU består af mineralske brændstoffer, hvilket har resulteret i årlige handelsoverskud frem til 2012. Siden 2012 er værdien af denne eksport imidlertid faldet væsentligt, hvilket er i overensstemmelse med faldet i oliepriserne på verdensplan. Siden 2015 har Algeriet haft et handelsunderskud over for EU. Stigende eksport af spanske kiks til Algeriet Galletas Gullón er en af Europas førende kiksproducenter. Virksomheden eksporterer sine produkter til mere end 100 lande. Handelsaftalen EU-Algeriet, som trådte i kraft i 2005, sænkede toldbarrieren, der tidligere havde været helt oppe på 30 %. Dette gjorde det lettere for europæiske virksomheder såsom Galletas Gullón at eksportere deres varer hertil. I de seneste fem år har Galletas Gullón kunnet konstatere en stigning i sin omsætning i Algeriet på 36 %, og denne udgjorde 2 mio. EUR i 2015. Den fortsatte efterspørgsel har betydet, at Galletas Gullón er blevet den største kikseksportør til Algeriet. En udvikling, som ifølge virksomheden ikke ville have været mulig uden frihandelsaftalen. 5.2.Toldkontingenter Toldkontingenter er generelt ikke godt udnyttet, eller de anvendes kun i forbindelse med et begrænset antal produkter. Undtagelsen er Israel, som for det meste udnytter sine toldkontingenter. Mange partnere i Middelhavsområdet har udfordringer med at eksportere til EU-markedet på grund af EU's lovkrav og standarder. I mange tilfælde svarer de lovgivningsmæssige rammer i partnerlandene ikke til EU's krav. For partnerne i Middelhavsområdet har regional ustabilitet haft en økonomisk indvirkning. Eksempler på de vanskeligheder, som disse partnere står over for, omfatter: ·lukningen af traditionelle handelsruter ·den udfordrende politiske situation ·tilstedeværelsen af et stort antal flygtninge ·vanskeligheder med at tiltrække udenlandske investeringer i en ustabil periode. Konsekvenserne af den syriske flygtningekrise er særligt akutte i små og skrøbelige økonomier såsom Jordan og Libanon. EU er ved at undersøge mulighederne for at styrke det økonomiske samarbejde og handelsrelateret bistand med henblik på at sikre, at Middelhavslandene drager større nytte af handelsliberaliseringen med EU. Forenklingsinitiativet med Jordan af juli 2016 vedrørende oprindelsesregler, der skal afbøde virkningerne af den syriske flygtningekrise, er et eksempel på EU's vilje til at reagere på de specifikke udfordringer, som Middelhavspartnerne står overfor. 5.3.Præferenceudnyttelsesgrad Disse er ikke tilgængelige for alle lande vedrørende EU's eksport. De tilgængelige udnyttelsesgrader er imidlertid meget lavere for EU's eksport end for importen fra EU's FTA-partnere. Præferenceudnyttelsesgraderne for den "første generation" af FTA-partnere varierer mellem 96 % (import fra Tunesien og Egypten) og 66 % (import fra Norge) med et gennemsnit på 84 %. For EU's eksport varierer den mellem 74 % (eksport til Libanon og til Chile) og 23,5 % (eksport til Tunesien) med et gennemsnit på 53 %. 5.4.Tjenesteydelser og investeringer Generelt er EU enten den største eller en af de største partnere i handelen med tjenesteydelser og som investor i alle de pågældende lande. Udviklingen i handelen med tjenesteydelser og investeringerne har generelt set været positiv. I de senere år har den udvikling, der er sket i bredere forstand i særligt Middelhavsregionen, påvirket nogle landes handel med tjenesteydelser, navnlig turisme.

5.4.1.Chile Tjenesteydelser er ikke omfattet af den "første generation" af frihandelsaftaler, undtagen for Mexicos og Chiles vedkommende. EU's eksport af tjenesteydelser til Chile voksede med 27 % og importen med 29 % mellem 2010 og 2015. For så vidt angår investeringer, er EU den største investor i Chile, men i de senere år har EU's investeringer været faldende, hvilket muligvis skyldes krisen i Chiles minesektor. 5.4.2.Mexico I perioden 2010-2015 steg EU's eksport af tjenesteydelser til Mexico med 54 %, mens EU's import voksede med 47 %. For Mexicos vedkommende er den gennemsnitlige årlige investeringsstrøm fra EU tredoblet siden frihandelsaftalen trådte i kraft. 5.5.Gennemførelsesorganer Den "første generation" af frihandelsaftaler har ikke nogen struktur af gennemførelsesorganer, der er så udbygget som i de seneste frihandelsaftaler, men et årligt møde for at gøre status over udviklingen er planlagt og finder normalt sted. De emner, der blev rejst på disse møder, er meget forskellige og afspejler den specifikke situation i hvert partnerland. De primære emner på flere af disse møder var: ·omstændelige toldprocedurer ·restriktioner for handel med landbrugsprodukter ·farmaceutiske produkter ·statslige indkøb ·restriktioner for direkte udenlandske investeringer. For Middelhavslandenes vedkommende blev der også drøftet handelsrelateret bistand med fokus på tilnærmelse af lovgivningen til EU-bestemmelserne, navnlig på områderne sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger, standarder og overensstemmelsesvurdering.



6.I fokus: Kapitler om handel og bæredygtig udvikling EU's frihandelsaftaler indeholder bestemmelser om bæredygtig udvikling såsom overholdelse af vigtige internationale arbejds- og miljøstandarder samt instrumenter, herunder i relation til tømmer og fisk samt fremme af bæredygtig produktion og virksomhedernes sociale ansvar. Arten og omfanget af aktiviteterne under kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling er forskellig fra partner til partner og afhænger af, hvor længe disse kapitler har været i kraft. Under associeringsaftalerne med Georgien, Moldova og Ukraine har handelsrelaterede bestemmelser kun været anvendt for nylig. Derfor var meget af arbejdet i 2016 rettet mod at etablere institutioner, herunder civilsamfundsmekanismer, samt at identificere prioriterede arbejdsområder.

6.1."Ny generation" af FTA-aktiviteter De ældre aftaler er dem med Sydkorea, Mellemamerika samt Colombia og Peru. Følgende er nogle af de aktiviteter, der blev gennemført i 2016 under disse tre aftaler. Der blev gennemført en sammenlignende undersøgelse om gennemførelsen af ILO Konvention nr. 111 om forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv i EU og Korea (herunder workshops i Seoul og Bruxelles). Der har været projekter i gang med ILO i El Salvador og Guatemala for at styrke gennemførelsen af ILO's grundlæggende konventioner med fokus på: ·foreningsfrihed ·kollektive overenskomstforhandlinger ·børnearbejde. Der har været løbende dialog med Colombia om gennemførelsen af konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES). Overordnet set har der været gradvise fremskridt i gennemførelsen af TSD-kapitler. Den har fremmet og skabt et værdifuldt fundament for regelmæssige og fokuserede drøftelser med EU's handelspartnere om relevante handelsrelaterede beskæftigelses- og miljøspørgsmål samt for den indledende identifikation af TSD-prioriteter og -muligheder. 6.2.TSD-møder mellem regeringer I rapporteringsperioden blev disse afholdt med Mellemamerika, Colombia og Peru, Korea, Georgien og Moldova. På beskæftigelsessiden omfattede de drøftede emner i 2016: ·arbejdstilsyn (Colombia, Peru, Honduras, Moldova, Georgien) ·kollektive overenskomstforhandlinger (Colombia, Guatemala) ·vold mod fagforeninger (Colombia) ·foreningsfrihed (El Salvador, Panama) ·børnearbejde (Colombia, El Salvador, Guatemala, Panama, Georgien) ·trepartshøring (Georgien) ·sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (Colombia, Peru, Moldova). De væsentligste drøftede miljøspørgsmål omfattede:

·CITES: oGeorgien, Moldova ohandel med krokodille- og alligatorskind fra Colombia otømmer (Dalbergia genus) med Guatemala og Panama ohajer og rokker med Panama ·bekæmpelse af klimaændringer inden for rammerne af Parisaftalen: oreduktion af CO2-emissionerne fra industrien i Costa Rica ogenopretning af økosystemer, genplantning af skov og bekæmpelse af skovrydning (i El Salvador, Honduras, Nicaragua, Georgien) oKonventionen om den biologiske mangfoldighed (navnlig Nagoyaprotokollen) med Panama og Moldova. 6.3.Andre møder Åbne møder mellem regerings- og civilsamfundsrepræsentanter, herunder repræsentanter for arbejdstagere og arbejdsgivere, blev afholdt umiddelbart efter TSD-møderne på regeringsplan. EU's civilsamfundshøringsgrupper mødtes i forbindelse med alle aftaler for at drøfte gennemførelsen af TSD-kapitlerne med Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, som varetog sekretariatsopgaverne. 6.4.Status og udfordringer Generelt sigter aftalerne mod at stille en nyttig ramme til rådighed med henblik på at behandle spørgsmål, der kan opstå i forbindelse med interaktionen mellem handelsrelaterede, sociale og miljømæssige mål. Men arbejdet med TSD mangler stadig at udfolde sit fulde potentiale. Flere tiltag er nødvendige for yderligere at forbedre beskæftigelses- og miljøpolitikkerne samtidig med, at internationale forpligtelser overholdes, og der sigtes mod et højt beskyttelsesniveau. Gennemførelsen af TSD-forpligtelser afhænger af et langsigtet samarbejde med handelspartnere og tæt koordinering mellem forskellige myndighedsniveauer, der er ansvarlige for politikker på områder såsom beskæftigelse og miljø. Disse opfatter eller forstår ikke altid forbindelsen mellem disse politikker og international handel. Samarbejde med civilsamfundsorganisationer, herunder repræsentanter for arbejdstagere og arbejdsgivere, er en vigtig del af denne proces. De bør spille en stadig større rolle i overvågningen af gennemførelsen. I 2016 arbejdede Kommissionen på at implementere TSD-kapitlerne i frihandelsaftalerne mere effektivt. Kommissionen søgte at etablere et bedre samarbejde med virksomheder og andre relevante civilsamfundsinteressenter samt at forbedre koordineringen med internationale organisationer, navnlig ILO. Kommissionen sigter mod at gøre bedre brug af internationale organers tilsyns- og overvågningsstrukturer, f.eks. ILO og de multilaterale miljøaftaler (MMA), som en primær kilde til oplysninger for at kunne vurdere effektiviteten af TSD-gennemførelsen. Kommissionen har også iværksat pilotundersøgelser for at kontrollere, herunder gennem høringer med arbejdsmarkedets parter, statussen over gennemførelsen i lovgivning og praksis af grundlæggende arbejdstagerrettigheder i pilotlande (Colombia, Georgien og Guatemala). Kommissionen påtænker at udvide disse undersøgelser i 2018-2019. Kommissionen iværksatte en mekanisme for at styrke dens samarbejde med EU's medlemsstater om gennemførelsen af TSD-kapitler ved hjælp af en særlig ekspertgruppe om TSD. Denne gruppe mødes regelmæssigt og muliggør udveksling af oplysninger og koordinering. Partnerskaber med medlemsstater og samarbejde om TSD-anliggender vil blive intensiveret i perioden 2017-2018.





7.Efterfølgende evaluering af virkningen af frihandelsaftaler – Chile og Mexico Denne rapport skitserer statussen for gennemførelsen af frihandelsaftaler i 2016. Den tager også hensyn til dataene for de seneste år for sammenligningens skyld. En grundig analyse af frihandelsaftalernes konsekvenser foretages i efterfølgende evalueringer. Indtil videre er der foretaget sådanne evalueringer af frihandelsaftalerne med Chile og Mexico. En analyse af frihandelsaftalen med Korea vil blive afsluttet i 2017. Derudover gennemføres der i øjeblikket en samlet undersøgelse af frihandelsaftalers konsekvenser for dyrevelfærden. 7.1.Chile Her konkluderede undersøgelsen, at toldnedsættelser havde haft en væsentlig indvirkning på de bilaterale handelsstrømme. Simulationer viste, at hvis der ikke havde været en frihandelsaftale, ville Chiles eksport til EU i 2009 have været 20 % lavere, og EU's eksport til Chile i 2010 ville have været reduceret med mindst 40 %. Undersøgelsen pegede på EU's faldende andel af Chiles samlede handel siden aftalens ikrafttrædelse til trods for en væsentlig stigning i de bilaterale handelsstrømme. Dette tyder på, at i manglen på en frihandelsaftale kunne EU-eksportører i væsentlig grad være blevet fortrængt fra det chilenske marked som følge af det betydelige antal frihandelsaftaler, som Chile har indgået med andre partnere. For så vidt angår tjenesteydelser, konkluderede undersøgelsen, at EU's eksport af tjenesteydelser var steget mere efter ikrafttrædelsen af frihandelsaftalen i sektorer med en højere grad af liberalisering i sammenligning med WTO's GATS-forpligtelser. Chiles eksport af tjenesteydelser til EU havde også klaret sig forholdsvis godt i flere sektorer, hvor forpligtelserne i frihandelsaftalen gik længere end i GATS-aftalen. Den efterfølgende konsekvensanalyse fremhævede blandede, men samlet set marginale indvirkninger på naturressourcer og nedbrydning af miljøet. Den øgede brug af gødningsstoffer og større eksport af molybdæn, laks, bløddyr og træprodukter har bidraget, om end i begrænset omfang, til forskellige former for luft- og vandforurening. Disse indvirkninger blev imidlertid i nogen grad udlignet af højere EU-miljøstandarder. Undersøgelsen vurderede også de sociale indvirkninger i fortrinsvis Chile, idet den konkluderede, at frihandelsaftalen ikke forårsagede nogen synlige omkostninger til den sociale tilpasning i EU. I landbrugssektoren i Chile kan de små landbrugshusholdninger have tabt kampen til relativt større landbrugsvirksomheder. Men generelt har de draget fordel af den stigning i den samlede landbrugsindkomst og af den reducerede ulighed med hensyn til markedsadgang mellem landbrugssektoren og andre sektorer, som frihandelsaftalen har tilvejebragt. 7.2.Mexico Her konkluderede analysen, at den bilaterale handel med varer mellem EU og Mexico blev øget væsentligt efter ikrafttrædelsen af frihandelsaftalen, navnlig for så vidt angår ikke-landbrugsprodukter. EU's landbrugseksport konfronteres fortsat med høje toldsatser og signifikante SPS-hindringer i Mexico. Eksporten og importen blev mere end fordoblet, i hvilken forbindelse eksporten fra EU til Mexico voksede lidt hurtigere end eksporten fra Mexico til EU. EU's andel af den mexicanske eksport var 3,8 % i 1999 og 4,9 % i 2013. Mexicos andel af EU's eksport steg fra 0,5 % til 0,7 %. I procent anslås Mexicos BNP at være 0,34 % højere på grund af frihandelsaftalen, og EU's BNP anslås at være 0,01 % højere. Denne asymmetriske virkning skyldes forskellen i de to parters rangordning af hinanden som handelspartnere. Et blik på de bilaterale handelsstrømme viser, at EU's eksport til Mexico med 19 % har en lidt højere stigning end Mexicos eksport til EU med en anslået stigning på 15 %. I handelen med tjenesteydelser kan der konstateres en væsentlig stigning i de bilaterale handelsstrømme, men disse ændringer er i tråd med udviklingen i den samlede handel med tjenesteydelser. Bevægelserne i de direkte udenlandske investeringer mellem de to partnere viser et svingende mønster, som ikke afviger meget fra de generelle tendenser i disse bevægelser. Beskæftigelse, menneskerettigheder, ændringer i fattigdom og ulighed blev ikke i væsentlig grad påvirket af frihandelsaftalen. Hvis der var nogen ændringer, var de meget små, men positive. Undersøgelsen kunne ikke fastlægge, hvorvidt der forelå en klar indvirkning på miljøet og, hvad angår arbejdstagerrettigheder, social sikring samt social dialog, blev der ikke fundet nogen klar forbindelse til frihandelsaftalen.





8.Forberedelser til effektiv gennemførelse af frihandelsaftaler EU's delegationer i FTA-partnerlandene har en nøglerolle i FTA-gennemførelsesarbejdet. De er bedst placeret i forhold til at overvåge de indenlandske udviklinger, der er relevante for en frihandelsaftales effektivitet. De har tæt kontakt til medlemsstaternes repræsentanter, lokale virksomhedsorganisationer og andre interessenter, med hvilke de sammensætter markedsadgangsteams for at følge op på fjernelsen af handelsbarrierer. I FTA-partnerlande fokuserer markedsadgangsteams på gennemførelsen af frihandelsaftaler som en prioritet. EU-delegationerne er også afgørende for at følge op på gennemførelsen af køreplanerne. Desuden søger Kommissionen at skabe kontakt til andre institutioner, medlemsstater samt aktører i og uden for erhvervslivet med det formål at forberede den effektive start på anvendelsen af frihandelsaftaler.

9.Intensivering af outreachaktiviteter Manglende viden om frihandelsaftaler blev identificeret som en af de væsentligste årsager til, at virksomhederne ikke anvender frihandelsaftalerne. Kommissionen intensiverer derfor sine bestræbelser på at bygge bro over denne kløft. ·Der blev udarbejdet omfattende oplysninger om CETA og frihandelsaftalen med Vietnam. ·Eksportørers succeshistorier blev identificeret og offentliggjort online og i medierne. ·Der blev fastlagt planer for at: oforbedre tilrådighedsstillelsen af FTA-relaterede oplysninger i EU's markedsadgangsdatabase og ogøre bedre brug af andre eksisterende kommissionsværktøjer og netværk til at formidle FTA-relaterede oplysninger. Nye digitale outreachværktøjer målrettet mod SMV'er vil blive udgivet i 2017-2018. Foruden Kommissionens rolle har medlemsstaterne også en afgørende rolle at spille i forhold til at hjælpe med at formidle oplysninger om frihandelsaftaler til deres interessenter. Det gælder navnlig for SMV'er, som ofte har brug for oplysninger på lokale sprog og i forskellige regioner. I 2016 påbegyndte Kommissionen drøftelser med medlemsstater og virksomhedsorganisationer, herunder i Det Rådgivende Markedsadgangsudvalg og i Rådets Handelspolitikudvalg om, hvordan de kan forbedre samarbejdet om gennemførelsen af frihandelsaftaler. Bedre outreachaktiviteter centralt og lokalt blev betragtet som særlig vigtigt. I forbindelse med disse drøftelser blev det også indkredset, at tæt samarbejde mellem medlemsstaternes ambassader og EU's delegationer i FTA-partnerlandene var afgørende for at sikre en effektiv gennemførelse af frihandelsaftaler. Arbejdet med medlemsstaterne, Europa-Parlamentet samt aktører i og uden for erhvervslivet fortsætter i 2017 med henblik på at indkredse bedste praksis.



10.Konklusion

EU har en bred vifte af frihandelsaftaler, og de er meget forskellige med hensyn til anvendelsesområde og mål. Arbejdet med gennemførelsen af økonomiske partnerskabsaftaler og vidtgående og brede frihandelsaftaler skal intensiveres på begge sider. Disse bestræbelsers succes er tæt forbundet med fremskridt opnået med hensyn til: ·tilnærmelse og institutionel kapacitetsopbygning for DCFTA'ers vedkommende ·opbygning af gennemførelseskapacitet for ØPA'ers vedkommende. Middelhavslande støder fortsat på vanskeligheder med at eksportere til EU-markedet. Dette forekommer til trods for, at frihandelsaftalerne allerede har været anvendt i en lang periode. Indenlandske udviklinger i de senere år, herunder flygtningekrisen, er blevet yderligere udfordringer i forhold til opbygningen af eksportkapacitet og diversificering af økonomien, hvilket ville hjælpe disse partnere med at få større udbytte af de muligheder, som frihandelsaftalerne giver. 10.1.Handelsstrømme Samlet set vokser varehandelen, navnlig for så vidt angår EU's eksport. Hvis EU's eksport falder, ser det ud til primært at være forårsaget af eksterne faktorer, som påvirker økonomien i det pågældende partnerland, og skal ikke ses som et resultat af frihandelsaftalens funktionsmåde som sådan. Den betydelige stigning i EU's eksport af landbrugsprodukter og motorkøretøjer i forbindelse med den nye generation af frihandelsaftaler er meget positiv og har overgået de oprindelige forventninger. Høje andele af EU-virksomheder, som anvender FTA-toldpræferencer i disse sektorer, er udtryk for, at frihandelsaftaler har spillet en afgørende rolle for disse tendenser. 10.2.Toldkontingenter For så vidt angår toldkontingenter, er der et uudnyttet potentiale for yderligere eksport i begge retninger med alle partnere, idet deres anvendelse heraf generelt set fortsat er lav. 10.3.Præferenceudnyttelsesgrad Det fremgår af de tilgængelige data, at for EU-virksomheder er disse generelt meget lavere end vores handelspartneres. Kommissionen har behandlet dette område og identificeret tre hovedårsager til den beskedne anvendelse af frihandelsaftaler: ·manglende viden om frihandelsaftalerne ·vanskeligheder med at forstå reglerne for hvert produkt ·omstændelige procedurer for tilvejebringelse af dokumenter, der er nødvendige for at kunne opnå præferencebehandling. Kommissionen arbejder i øjeblikket på at adressere denne manglende viden. Den forbedrer de oplysninger, der er tilgængelige på dens websteder, herunder eksisterende værktøjer såsom forhåndsafgørelser om oprindelse. Den udvikler også nye typer af digitale værktøjer og vejledninger for at formidle information om frihandelsaftaler mere effektivt og hjælpe virksomhederne med at anvende dem. Tæt samarbejde med medlemsstaterne og erhvervslivet vil være afgørende for at få fuldt udbytte af disse instrumenter og nå ud til så mange virksomheder som muligt. Manglen på data om præferenceudnyttelsesgrader for EU's eksport til nogle partnere er et problem, som det bør prioriteres at få løst med disse lande. De fremtidige frihandelsaftaler vil indeholde en bestemmelse om udveksling af data, men der er fortsat et problem for så vidt angår de frihandelsaftaler, der allerede finder anvendelse. Uden disse data vil det ikke være muligt at overvåge anvendelsen af frihandelsaftaler eller virkningen af alle de styrkede bestræbelser på at hjælpe EU-virksomheder med at anvende dem. Dataene vil også kunne bidrage til at identificere de sektorer, hvor præferenceudnyttelsesgraderne er lave, således at foranstaltninger kan rettes målrettet mod dem. 10.4.Tjenesteydelser og investeringer Tjenesteydelser og investeringer er en del af alle frihandelsaftaler og vidtgående og brede frihandelsaftaler i den "nye generation", men det er vanskeligt at se forbindelsen mellem frihandelsaftalerne og udviklingen på disse områder. Der er behov for mere tid for at se den reelle virkning.

For så vidt angår de anvendte frihandelsaftaler med Chile og Mexico, udvikler handelen sig positivt. 10.5.Handel og bæredygtig udvikling (TSD) Implementeringen af TSD-kapitler kræver bestræbelser på at engagere FTA-partnerne, men der kan allerede konstateres positive udviklinger. Nu er opgaven så at opstille prioriteter for det fortsatte arbejde i de kommende år. Ud over blot ratificering af centrale internationale retsakter er det fortsat en udfordring at sikre en effektiv gennemførelse i både lovgivning og praksis. Intensiveret samarbejde med internationale organisationer som f.eks. ILO vil understøtte fremtidige overvågningsbestræbelser. 10.6.Åbne spørgsmål Med hensyn hertil er der gjort fremskridt inden for: ·sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger (Colombia, Peru, Moldova, Georgien, Ukraine) ·diskriminerende beskatningsregler for alkohol (Colombia) ·tekniske forskrifter og standarder (Ukraine, Georgien). Ikke desto mindre er der fortsat problemer med hensyn til: ·sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger ·restriktioner for handel med landbrugsprodukter ·håndhævelse af geografiske betegnelser ·offentlige indkøb. Med henblik på at fokusere bestræbelserne på at åbne markeder vedtog EU og medlemsstaterne i 2016 en ny SPS-strategi med klare markedsadgangsprioriteter for 20 handelspartnere. Disse omfattede lande, med hvilke EU har frihandelsaftaler eller igangværende forhandlinger herom. For at foregribe fremtidige problemer gøres der en større indsats i de igangværende FTA-forhandlinger. Jo længere en frihandelsaftale har været anvendt, desto mindre bør EU tolerere fortsat overtrædelse af FTA-forpligtelser. Efter fem års anvendelse af frihandelsaftalen EU-Korea: ·kan EU stadigvæk ikke eksportere oksekød ·Korea mangler stadig at anerkende princippet om regionalisering ·EU vil fortsat samarbejde med Korea med henblik på at udvide listen over EU's beskyttede geografiske betegnelser som fastsat i aftalen. Hvad angår Peru, findes den diskriminerende beskatning af alkohol fortsat efter tre års anvendelse. Det står i modsætning til de fremskridt, der er gjort på dette område for Colombias vedkommende. Dette spørgsmål bør prioriteres med henblik på at finde en løsning.

10.7.Retshåndhævelse Tvistbilæggelse under frihandelsaftalen er ikke blevet anvendt, men EU anmodede om nedsættelsen af et WTO-panel til at gennemgå de diskriminerende beskatningsregler for importeret alkohol, som opretholdes af Colombia. I kølvandet på denne anmodning vedtog Colombia en lov, der trådte i kraft i januar 2017, og som ser ud til at behandle de relevante spørgsmål. EU overvåger nu gennemførelsen af loven. Dette illustrerer, hvordan en retlig foranstaltning undertiden kan skabe hurtige resultater uden hele proceduren. Kommissionen skal overveje at anvende retshåndhævelse, navnlig i sager af stor økonomisk og systemisk betydning.



Bilag 1 – Rapportens anvendelsesområde og anvendte data Anvendelsesområde Rapporten dækker omfattende frihandelsaftaler indgået efter 2006 (den nye generation af frihandelsaftaler) og ældre frihandelsaftaler indgået før 2006, som generelt har et mere begrænset anvendelsesområde ("første generation" af frihandelsaftaler). Økonomiske partnerskabsaftaler (ØPA'er) og vidtgående og brede frihandelsaftaler (DCFTA'er) behandles separat på grund af den særlige fokus på disse aftaler for så vidt angår lovgivningsmæssig tilnærmelse for DCFTA'ers vedkommende og udvikling for ØPA'ers vedkommende. Bilag 2 indeholder en fuldstændig liste. Gennemførelsen af kapitler om handel og bæredygtig udvikling adresseres også i et særskilt kapitel omfattende alle frihandelsaftaler, som indeholder disse bestemmelser. Anvendte data Rapporten omfatter situationen i 2016, og de frihandelsaftaler, der er blevet anvendt i mindst ét år ved udgangen af 2016. Den anvender EUROSTAT: ·data fra 2016 vedrørende handelen med varer ·data fra 2015 vedrørende tjenesteydelser og investeringer ·data siden 2002 for "første generation" af frihandelsaftaler, fordi harmoniserede data for EU-28 er tilgængelige fra dette tidspunkt. Hvad angår frihandelsaftalen med Mellemamerika, anvendes der forskellige data på grund af signifikante forskelle mellem statistikkerne fra EUROSTAT og de mellemamerikanske statistikker. Rapporten dækker årene 2015-2016 under anvendelse af: ·EUROSTAT-data hentet i oktober 2016 for EU's import ·mellemamerikanske statistikker tilgængelige for denne periode for EU's eksport.





Bilag 2 – Oversigt over frihandelsaftaler omfattet af denne rapport "Ny generation" af frihandelsaftaler ·EU-Sydkorea: anvendt siden juli 2011. ·EU-Colombia-Peru: anvendt siden marts 2013 for Peru og august 2013 for Colombia. ·Associeringsaftale mellem EU og Mellemamerika: anvendt siden 2013. Vidtgående og brede frihandelsaftaler ·EU-Georgien: anvendt siden 1. september 2014 og trådt fuldt ud i kraft den 1. juli 2016. ·EU-Moldova: anvendt siden 1. september 2014 og trådt fuldt ud i kraft den 1. juli 2016. ·EU-Ukraine: anvendt siden 1. januar 2016 og trådt fuldt ud i kraft den 1. september 2017. Økonomiske partnerskabsaftaler ·EU-Cariforum (Antigua og Barbuda Belize Bahamas Barbados Dominica Den Dominikanske Republik Grenada Guyana Jamaica Saint Kitts og Nevis Saint Lucia Saint Vincent og Grenadinerne Surinam samt Trinidad og Tobago): anvendt siden den 29. december 2008. ·EU-Stillehavsområdet (Fiji, Papua New Guinea): anvendt siden den 28. juli 2014 for Fiji og siden den 20. december 2009 for Papua New Guinea. ·EU-det østlige og sydlige Afrika (ESA) underregion (Madagaskar, Mauritius, Seychellerne og Zimbabwe): anvendt siden den 14. maj 2012. ·EU-Cameroun (Centralafrika): anvendt siden den 4. august 2014. "Første generation" af frihandelsaftaler ·EU-Tyrkiet toldunion: Associeringsaftale undertegnet i 1963; sidste fase i toldunionen trådte i kraft den 1. januar 1996. ·EU-Schweiz: anvendt siden 1972. ·EU-Norge: anvendt siden den 1. juli 1973. ·EU-Algeriet: anvendt siden den 1. september 2005. ·EU-Egypten: anvendt siden den 21. december 2003.

·EU-Israel: anvendt siden 1996. ·EU-Jordan: anvendt siden den 1. maj 2002. ·EU-Libanon: anvendt siden den 1. marts 2003. ·EU-Marokko: anvendt siden den 1. marts 2000. ·EU-Palæstina: anvendt siden den 1. juli 1997. ·EU-Tunesien: anvendt siden den 1. marts 1998. ·EU-Sydafrika aftale om handel, udvikling og samarbejde: anvendt siden den 1. januar 2000. ·EU-Mexico global aftale: anvendt siden oktober 2000. ·EU-Chile associeringsaftale: anvendt siden den 1. februar 2003. ·EU-Serbien stabiliserings- og associeringsaftale: anvendt siden den 1. juli 2008.



Bilag 3 – Statistikker om præferenceudnyttelse Statistikker i denne rapport om importørers anvendelse af præferencer, der tilbydes under EU's frihandelsaftaler, er baseret på administrative data, som importlandet har indsamlet. De afspejler importen under en præferenceordning, der drog fordel af de tilgængelige præferencer ("udnyttede præferencer") som en andel af den samlede import, som ville have været berettiget til præferencer ("berettigede præferencer"). Importen tages kun i betragtning, såfremt der findes potentielle præferencer, dvs. hvis den anvendte præferencetold er lavere end den normalt anvendt MFN-toldsats. 1.Præferenceanvendelse på import til EU fra FTA-partnere Den anvendte tarifordning er udledt af det administrative enheds(told)dokument. Heri angiver importøren, under hvilken ordning importen skal ske. Dette sammenlignes med berettigelse som udledt af TARIC-tarifdata. Hvis det er nødvendigt og muligt, foretages korrektioner for at eliminere fejl. Det opnåede datasæt er konsistent og gør det muligt at foretage sammenligninger mellem partnerlande, år og i de fleste tilfælde toldpositioner. Nogle fejl forbliver imidlertid uopdagede (bl.a. betingelser vedrørende "særligt anvendelsesformål"), og derfor skal resultater på detaljeret produktniveau fortolkes med forsigtighed. Se bilag 4. 2.Præferenceanvendelse på eksport fra EU til FTA-partnere Statistikker om anvendelse af præferencer på eksport fra EU til tredjelande er baseret på administrative data indsamlet i det enkelte importerende tredjeland. Pr. definition bliver disse statistikker ikke harmoniseret, og en sammenligning mellem partnerlande eller med EU-import er farlig på grund af den varierende og ofte tvivlsomme datakvalitet Der kan konstateres afvigelser, f.eks. indberettet præferenceimport i toldpositioner, som ikke falder ind under nogen præferencer, eller hvor der er store forskelle mellem den indberettede samlede import og eksport ifølge Eurostat. En vis harmonisering opnås efterfølgende ved at fjerne handel i toldpositioner, for hvilke der ikke findes nogen præference i henhold til GD for Handels markedsadgangsdatabase (bl.a. hvor MFN=0).