BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Formålet med forslaget er at indføre visse målrettede ændringer af Rådets afgørelse 1313/2013/EU ("afgørelsen") om en EU-civilbeskyttelsesmekanisme ("EU-mekanismen"), hvorefter Den Europæiske Union støtter, koordinerer og supplerer medlemsstaternes indsats på civilbeskyttelsesområdet med henblik på at sikre forebyggelse, beredskab og indsats i tilfælde af naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer i og uden for Unionen. Baseret på principperne om solidaritet og fælles ansvar er de overordnede mål med dette forslag at sikre, at Unionen kan yde en bedre krisestøtte og nødhjælp til sine borgere i og uden for Europa. I forslaget anerkendes det, at indsatsen med henblik på at forebygge katastrofer er afgørende for at begrænse behovet for krisestøtte og nødhjælp.

Ifølge den nylige foreløbige evaluering af EU-civilbeskyttelsesmekanismen, jf. artikel 34 afgørelse nr. 1313/2013/EU og andre resultatvurderinger som f.eks. "Den Europæiske Revisionsrets revision af EU-civilbeskyttelsesmekanismen", har EU-mekanismen vist sig at være et nyttigt værktøj til at mobilisere og koordinere assistancen fra de deltagende stater som reaktion på kriser i og uden for EU, hvilket er et konkret bevis på europæisk solidaritet. Nogle af konklusionerne fra disse dokumenter og yderligere dokumentation har dog vist, at det vil være hensigtsmæssigt at foretage lovgivningsmæssige ændringer af visse områder. I den forbindelse har et af de centrale hensyn været de operationelle erfaringer, som udgør en vigtig faktor for tilblivelsen af dette initiativ, da de har fremhævet begrænsningerne ved den nuværende ramme.

Unionen har siden 2013 stået over for en lang række katastrofer, som har medført tab af menneskeliv og andre ødelæggende virkninger for borgere, virksomheder, samfund og miljøet. Mere konkret forholder det sig sådan, at indsatsen for at imødegå en række nylige katastrofer, herunder de humanitære følger af flygtninge- og migrationskrisen, manglen på disponible aktiver under perioderne med skovbrande i 2016 og 2017, hvor især den sidste var særlig lang og intens med over 100 dødsfald, samt de alvorlige konsekvenser af en række orkaner i Caribien og voldsomme storme og oversvømmelser i EU, har været en virkelig stresstest for EU-civilbeskyttelsesmekanismen. Dette har specielt været tydeligt under flere omfattende katastrofer, der har berørt flere medlemsstater på samme tid. I sådanne tilfælde har medlemsstaternes frivillige bidrag til at imødegå katastrofer alt for ofte været utilstrækkelige, og de eksisterende huller i visse kritiske dele af beredskabskapaciteten er blevet mere end tydelige, hvilket også fremgår af rapporten over kapacitetsmangler, som blev offentliggjort i begyndelsen af 2017. De mest slående eksempler i denne sammenhæng er EU's manglende kollektive evne til at reagere på samtlige 17 anmodninger om assistance ved skovbrande; kun 10 anmodninger kunne imødekommes, og undertiden opstod der forsinkelser, som gjorde indsatsen mindre rettidig.

På den baggrund er der god grund til at iværksætte en målrettet revision af de nuværende bestemmelser om EU-civilbeskyttelsesmekanismen med henblik på at tackle de vigtigste udfordringer, som EU-mekanismen i øjeblikket står over for. Konkret betyder det, at ændringerne i dette forslag tager sigte på at nå følgende mål:

a) styrkelse af effektiviteten af forebyggende foranstaltninger som en del af risikostyringen i forbindelse med katastrofer samt styrkelse af forbindelserne med andre centrale EU-politikker, der omhandler katastrofeforebyggelse og katastrofeberedskab

b) styrkelse af EU's og medlemsstaternes kollektive evne til at reagere på katastrofer og håndtering af gentagne og nye kapacitetsmangler, navnlig med oprettelsen af en dedikeret beredskabsreserve på EU-niveau, hvor afgørelser om indsættelse træffes af Kommissionen, som bevarer kommandoen og kontrollen (kaldet "rescEU"). RescEU vil blive udstyret med udvalgte katastrofeberedskabskapaciteter til imødegåelse af naturbrande, oversvømmelser, jordskælv og sundhedsmæssige krisesituationer, alt efter omstændighederne. Efter en række drøftelser med medlemsstaterne bør der også forudses et felthospital, der under det europæiske lægekorps hurtigt kan sættes ind både i og uden for Unionen i tilfælde af epidemier som f.eks. ebola og zika. Desuden har Europa været ramt af adskillige terrorangreb. Hvis der stilles en sådan kapacitet til rådighed på EU-plan, kan det også bidrage til at skabe stordriftsfordele og nedbringe omkostningerne til indkøb af samme kapaciteter individuelt.

c) at sikre, at EU-mekanismens administrative procedurer er hurtige og effektive i forbindelse med støtte til nødhjælpsoperationer.

Det er generelt anerkendt, at der er behov for at styrke den europæiske civilbeskyttelse i lyset af tendenserne med katastrofer, herunder ekstreme vejrforhold og de interne sikkerhedsspørgsmål. Dette forslag er baseret på yderligere nylige analyser og nøje overvejelser om de identificerede mangler i samarbejde med de ansvarlige civilbeskyttelsesmyndigheder.