KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 26.03.1997 
KOM(97) 125 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
TRANSEUROPÆISKE ENERGINET 
DEN EKSTERNE DIMENSION 

TRANSEUROPÆISKE ENERGINET -
DEN EKSTERNE DIMENSION 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
A. RESUMÉ 
B. SAMMENKOBLING MED ENERGINET I TREDJELANDE. DEN 
NUVÆRENDE SITUATION 
1. Sammenkobling med energinet i tredjelande 
2. Sammenkobling med naturgasnet i tredjelande. Den nuværende situation 
3. Sammenkobling med tredjelandes elektricitetsnet 
C. FÆLLESSKABSFORANSTALTNINGER TIL AT IDENTIFICERE OG 
FREMME ENERGIPROJEKTER I TREDJELANDE 
4. Identificering af transeuropæiske energinetprojekter af gensidig interesse 
5. Identificering af energinetprojekter af regional interesse 
6. Andre politiske EF-foranstaltninger 
7. Finansielle fællesskabsforanstaltninger 
D. KONKLUSION 
BILAG 
I. ELEKTRICITETSNETSPROJEKTER AF GENSIDIG INTERESSE 
(FORTEGNELSE OG KORT) 
II. NATURGASNETSPROJEKTER AF GENSIDIG INTERESSE 
(FORTEGNELSE OG KORT) 
III. OVERBLIK OVER EVENTUELLE FINANSIELLE EF-INTERVENTIONER 
MED HENBLIK PÅ AT FREMME ENERGIPOLITIK OG ENERGINET­
PROJEKTER I TREDJELANDE 
DE TRANSEUROPÆISKE ENERGINET - DEN EKSTERNE DIMENSION 
A. RESUME 
Formålet med denne meddelelse fra Kommissionen er at analysere de vigtigste elementer 
forbundet med EU's naturgas- og elektricitetsforbindelser med tredjelande, samt 
udviklingen af disse net på det europæiske fastland, i middelhavsområdet og, hvor 
relevant, i Centralasien og Mellemøsten. 
Kommissionens analyse har ført til fem hovedelemeneter: 
(i) Der er indledningsvis gode forbindelser med tredjelande i Europa og i 
middelhavsområdet, men med nogle manglende led navnlig med Balkanområdet og 
det baltiske område 
(ii) Arbejdet med identificeringen af transeuropæiske energinetprojekter af gensidig 
interesse er skredet godt frem i henhold til Fællesskabets retningslinjer for 
transeuropæiske energinet (TEN); man har så vidt rundet frem til 28 projekter, 
som alle omfatter både EF-lande og ikke-EF-lande. 
Man har påbegyndt identificering af energinetprojekter af regional interesse i 
tredjelande; det drejer sig dog om en samarbejdsproces på længere sigt, som 
Fællesskabet fortsat agter at støtte med SYNERGI-energipolitikprogrammet samt 
med programmerne PHARE, TACIS og MEDA. 
(iii) Man har skabt rammen for politiske EF-foranstaltninger til gennemførelse af 
transeuropæiske og regionale energinetprojekter i tredjelande (EF-traktaten, TEN-
retningslinjer. Det Europæiske Energicharter, assoceringsaftaler) og for 
gennemførelse af sammenhængende energipolitikker i disse lande (ved hjælp af 
programmerne SYNERGY, PHARE, TACIS og MEDA). 
(iv) Fællesskabets finansielle interventionsmekanismer er også rede til at støtte i) 
undersøgelser i forbindelse med TEN-projekter af gensidig interesse (budgetposten 
TEN-energi), ii) undersøgelser forbundet med energinetprojekter i tredjelande 
(programmerne PHARE; TACIS og MEDA) og iii) i særlige tilfælde også 
investeringer forbundet med ovennævnte projekter i tredjelande (støtte fra PHARE 
og lån fra EIB). 
Generelt kan man konkludere, at Kommissionen gør brug af de retningslinjer samt de 
energipolitiske og økonomiske instrumenter, der er til rådighed og i det omfang, der er 
behov derfor med henblik på at støtte udviklingen af transeuropæiske og regionale 
energinetprojekter i tredjelande samt forbindelsen mellem disse net og Fællesskabets net. 
Øgede sammenkoblinger af energinet medvirker til at forbedre forsyningssikkerheden, den 
økonomiske og sociale sammenhørighed og det indre markeds funktion; noget sådant 
medvirker også til Fællesskabets kan forfølge sine målsætninger inden for konkurrence, 
miljøbeskyttelse, udvidelse og samarbejde med tredjelande. 
B. SAMMENKOBLING MED ENERGINET I TREDJELANDE. DEN 
NUVÆRENDE SITUATION 
1. Sammenkobling med energinet i tredjelande 
Integreringen af infrastrukturer til elektricitets- og naturgastransmission i EU 
ledsages af udviklingen af forbindelser med tredjelande. Disse sammenkoblinger 
skyldes både handelsudviklingen og behovet for at styrke 
energiforsyningssikkerheden (spredning af kilder og forsyningsruter). Endvidere 
må man tænke på at forbedre den øknomiske og sociale samhørighed, hvilket fører 
til bedre muligheder for politisk stabilitet og fred samt det indre markeds funktion i 
et udvidet fællesskab. 
Det gælder i højere grad for energisektoren end for transport- og 
telekommunikationssektoren, at en integrering af energinet i Fællesskabet ikke kan 
betragtes uafhængigt fra spørgsmålet fra ekstern sammenkobling. 
Integreringen af naturgasnet i Fællesskabet kan ikke betragtes uafhængigt fra 
spørgsmålet om sammenkobling med tredjelande, da hovedreserverne ligger uden 
for EF og derfor skal være forbundet med nettene i Fællesskabet. 
Elektricitetsnets sammenkobling med tredjelande giver større økonomisk 
effektivitet og bedre forsyningssikkerhed. 
Denne meddelelse fokuserer først og fremmest på de projekter, der har en 
tværeuropæisk dimension, og som er af interesse både for EF og for tredjelande, 
men man vil også beskæftige sig med projekter af mere regional interesse, som er 
af interesse for to eller flere tredjelande. 
I forbindelse med energinet holder Kommissionen sig til stadighed for øje, at man 
må finde løsninger som respekterer miljøet, idet der foretages en vurdering af 
projekternes påvirkning af miljøet. 
2. Sammenkobling med naturgasnet i tredjelande. Den nuværende situation 
• Forsyningssikkerhed 
Der er i næsten alle EU's medlemsstater en stigende efterspørgsel efter naturgas 
og dens markedsandel er stigende, for EU som helhed forventes naturgassens 
andel at vokse fra ca. 20% på nuværende tidspunkt til ca. 26% i 2010. Da 
gasproduktionen i EU samtidig falder stiger importafhængigheden fra 
tredjelande sandsynligvis betydeligt fra næsten 40% på nuværende tidspunkt til 
ca. 60% i 2010 og muligvis helt op til 75% i 2020. 
Kommissionens meddelelse af oktober 1995 om Det Europæiske Fællesskabs 
gasforsyning og fremtiden1 havde som formål at drøfte gassektorens fremtid i 
EU, at analysere forsyningssikkerheden, og i hvad man på EF-niveau kunne 
gøre for at forbedre den et godt stykke ind i næste århundrede. Meddelelsen 
konkluderede bl.a., at sammenkoblingen af gasnettene i EF og forbindelser til 
lande uden for EF var af afgørende betydning for opretholdes af 
forsyningssikkerhed i EF. Det blev påpeget, at nogle af de strategiske 
sammenkoblinger allerede var blevet identificeret som projekter af fælles 
interesse i retningslinjer for de transeuropæiske energinet2, og at det ville 
bidrage til bedre forsyningssikkerhed, hvis den nuværende liste blev udvidet til 
også at omfatte nogle af de "manglende" rørledningsforbindelser og 
oplagringsprojekter, som blev identificeret i meddelelsen. Energirådet af den 7. 
maj 1996 bekræftede i konklusionerne om denne meddelelse, at der er behov for 
yderligere udvikling og sammenkobling af gasnet i og uden for Fællesskabet 
med leverandører fra tredjelande og at dette kræver betydelige investeringer. 
• Den nuværende situation 
Naturgasforbindelser mellem EU og tredjelande: 
i. Gasrørledninger der forbinder mange EF-medlemsstater med de russiske 
gasressourcer gennemløber allerede andre SNG-lande (Ukraine, Belarus, 
Moldavien) og gennem mange Central- og Østeuropæiske lande (Polen, 
Slovakiet, Tjekkiet, Rumænien, Bulgarien). 
1 KOM(95)478 endelig udg. af 18. oktober 1995. 
2 EFT nr.L 161 af 29.6.1996. 
ii. Gas fra Algier leveres til Italien gennem Tunis (gennem Trans-Med-
rørledningen) og til Spanien og Portugal gennem Marokko (gennem den 
ny Maghreb-Europa-rørledning). Gas fra Algier leveres også med skib 
til mange LNG-terminaler i Belgien, Frankrig, Italien og Spanien. 
iii. Tre undervandsrørledninger forbinder norske gasområder i Nordsøen 
med den nordvestlige del af det europæiske fastland og en fjerde 
rørledning fører til UK. 
Fremtiden 
EF bliver stadig mere afhængig afleveringer udefra. Ved udvikling af 
gasværkerne, må man derfor stræbe efter at opretholde stor 
leverandørspredning, at øge fleksibiliteten af gasoverførsler inden for EU's 
grænser og at øge underjordisk oplagring. På mellemlang sigt prioriterer 
gasselskaberne større gasimporter fra de eksisterende leverandører. På længere 
sigt skal gasselskaberne dog også undersøge mulighederne for nye 
gasleverancer (gennem rørledninger eller LNG). 
Man bør i denne forbindelse tænke på Centralasien og området omkring Det 
Kaspiske Hav som en ny producent af olie og gas med et betydeligt 
eksportpotentiel. Hvis dette er teknisk/økonomisk muligt og hvis 
miljøspørgsmål respekteres, kan det tænkes, at der kan udvikles transmissionet 
mellem Det Kaspiske Hav og Europa. 
Spredning af gasleveringsmulighederne berettiges af EF's behov for at sprede 
forsyningskilderne og skabe konkurrence mellem de nuværende og eventuelt 
fremtidige leverandører, herunder leverandører fra SNG-landene (Rusland, 
Turkmenistan, Kasakhstan og Usbekistan), landene, der omgiver Det 
Europæiske Fællesskab (Algier, Norge og eventuelt også Iran) samt mere 
fjerntliggende leverandører fra Mellemøsten (Qatar), Vestafrika (Nigeria) og 
Sydamerika. 
De central- og østeuropæiske lande er normalt afhængig af en ekstern 
gasleverandør (Rusland), og deres fremtidige udvikling går derfor først og 
fremmest ud på at forbedre forsyningssikkerheden samt at stræbe efter 
forsyningsspredning. Typiske projekter i disse lande er derfor sammenkobling 
med vesteuropæiske lande, skabelse af underjordisk oplagringskapacitet og 
deltagelse i nye gasrøriedningsprojekter. Da mange af disse lande er interesseret 
i at blive optaget i Den Europæiske Union, bliver deres forsyningssikkerhed et 
EF-spørgsmål, når de tiltræder EU. 
For tredjelande i Middelhavsområdet som slet ikke producerer gas eller kun 
meget lidt gas, er det vigtigt at tage del i regionale gastransmissionsprojekter 
for at fa adgang til den gas, der produceres i nabolandene i samme område eller 
i naboregionerne. 
3. Sammenkobling med tredjelandes elektricitetsnet 
• Nuværende situation 
CENTREL-systemet (Polen, Tjekkiet, Slovakiet, Ungarn) blev forbundet med 
UCPTE-systemet ved udgangen af 1995. Dette sammenkoblede net, som kaldes 
TESIS (Trans European Synchronously Interconnected System) dækker nu det 
meste af det europæiske fastland fra Portugal til Polen og fra Jylland til Italien. 
Fra oktober 1996 har en del af Ukraines net på prøvebasis arbejdet sammen 
med TESIS. Grækenland er medlem af UCPTE-organisationen, men dets 
forbindelse med USPTE-nettet blev afbrudt, da krigen i det tidligere 
Jugoslavien begyndte, og er stadig afbrudt. 
Schweiz er fuldt integreret i USPTE-nettet, hvori det er en aktiv partner, da 
forbindelsen mellem Tyskland, Frankrig og Italien stort set foregår gennem det 
schweiziske net. 
Slovenien har været tilsluttet UCPTE-nettet siden 1975, da det stadig var en del 
af det tidligere Jugoslavien, idet det nu er medlem. 
Norge er medlem af det sammenkoblede net NORDEL som består af de danske 
øer, Sverige og Finland. NORDEL-nettet er forbundet med UCPTE-nettet 
gennem seks undersøiske højspændingskabler (to mellem Norge og Jylland, to 
mellem Sverige og Jylland, et mellem Sverige og Tyskland og et mellem 
Danmark og Tyskland). 
NORDEL-nettet er også forbundet med det russiske elektricitetsnet gennem en 
højspændingstransformatorstation (vekselstrøm/jævnstrøm/vekselstrøm) i St. 
Petersborg-området nær den finsk-russiske grænse. 
• Fremtiden 
Balkanlandene er ikke forbundet med UCPTE-nettet. Deres eventuelle 
forbindelse undersøges for øjeblikket, idet man vil anbefale de nødvendige 
forberedende foranstaltninger og skridt for hvert enkelt land. Der findes dog et 
sammenkoblet system på regionalt niveau, som fungerer mellem Albanien, 
Bulgarien, Grækenland og en del af nettet i det tidligere Jugoslavien. 
De baltiske lande er ikke tilkoblet NORDEL eller CENTREL/UCPTE-
systemerne. Deres eventuelle tilkobling undersøges for øjeblikket i forbindelse 
med projektet "den baltiske ring". 
Efter sammenkoblingen af CENTREL og UCPTE er den tidligere 
sammenkobling med SNG-landene midlertidigt afbrudt. Dette giver anledning til 
spørgsmål af en bredere størrelsesorden (hvordan skal man sammenkoble og 
hvor langt skal man gå?) som må besvares. Mange undersøgelse er igangsat 
eller planlagt omfattende de elementære begreber (synkron forbindelse eller 
gennem jævnstrømsledninger og transformatorstationer) og de tekniske 
installationer som er nødvendige for at elektricitet kan udveksles mellem på den 
ene side landene i Vesteuropa, Centraleuropa og Balkan og på den anden side 
de østeuropæiske lande. 
Middelhavslandene er ikke forbundet med UCPTE-nettet, men projekter i 
igangsat (Spanien-Marokko) eller planlagt (Grækenland-Tyrkiet), som etablerer 
de første elektricitetsforbindelser mellem EF og landene i den vestlige og østlige 
del af middelhavsområdet. 
C. FÆLLESSKABSFORANSTALTNINGER TIL AT IDENTIFICERE OG 
FREMME ENERGIPROJEKTER I TREDJELANDE 
4. Identificering af transeuropæiske energinetproiekter af fælles interesse 
• TEN-retningslinjer 
Retningslinjer for transeuropæiske net på energiområdet (TEN)3, som blev 
vedtaget i juni 1996, fastsætter prioriteter og hovedlinjer for Fællesskabet og 
identificerer projekter af fælles interesse. 
Disse prioriteter erkender klart, hvor vigtig den eksterne dimension er, og 
omfatter for henholdsvis elektricitetsnet og naturgasnet: 
"Udbygning af de sammenkoblinger med tredjelande i Europa og i 
Middelhavsområdet, som bidrager til større pålidelighed og sikkerhed i 
Fællesskabets elektricitetsnet eller til Fællesskabets elektricitetsforsyning" og 
3 EFT nr.L 161 af 29.6.1996. 
"forøgelse af kapaciteten med hensyn til transmission 
(gasforsymngsrøriedninger), modtagelse (LNG) og oplagring for at tilfredsstille 
efterspørgslen, samt spredning af forsyningskilderne og tilførselsvejene for 
naturgas". 
I overensstemmelse med disse prioriteter omfatter fortegnelsen over projekter 
af fælles interesse, som er identificeret i henhold til retningslinjerne, allerede en 
række projekter, som til dels befinder sig på tredjelandes territorium. Den 
nuværende fortegnelse indeholder kun de mest modne projekter. Men andre 
projekter er allerede under udarbejdelse, og de mest avancerede blandt disse er 
nu genstand for et Komissionsforslag4 med henblik på at supplere den 
nuværende fortegnelse. Den udvidede liste over løbende og nye projekter af 
fælles interesse repræsenterer en vigtig fase i identificeringen af transeuropæiske 
energinetprojekter. 
TEN-projekter af fælles interesse 
Den udvidede fortegnelse indeholder bl.a. 28 projekter som både er af interesse 
for EF og et eller flere tredjelande. Sådanne TEN-projekter, som omfatter både 
EF og ikke-EF-lande kaldes herefter projekter af gensidig interesse. 
En fortegnelse over disse projekter af gensidig interesse er vedlagt; den 
omfatter: 
(i) 11 elektricitetsnet af gensidig interesse: 
• 2 sammenkoblingsprojekter i Middelhavsområdet 
• 4 sammenkoblingsprojekter på det europæiske fastland 
• 5 sammenkoblingsprojekter i Nordeuropa. 
(ii) 17 naturgasnetprojekter af gensidig interesse: 
• 2 rørledningsprojekter på Middelhavsaksen 
• 8 rørledningsprojekter på den østeuropæiske akse 
• 2 rørledningsprojekter på den nordeuropæiske akse 
• 5 LNG-modtagelsesterminaler. 
12 af disse 28 projekter af gensidig interesse omfatter et eller flere tredjelande, 
som ansøger om optagelse i Den Europæiske Union. 6 af disse 28 projekter af 
gensidig interesse involverer en stat, der er medlem af EØS. 
4 KOM(%)390 endelig udg. af 24.7.96 og Rådets fælles holdning af 28.1.97. 
5. Identificering af energinetproiekter af regional interesse 
Der er også behov for at identificere energinetprojekter som er af specifik interesse 
for tredjelande, og som herefter kaldes projekter af regional interesse. En sådan 
identificering kræver særligt samarbejde og koordinering mellem det pågældende 
tredjelande og EF, og effektive instrumenter i denne forbindelse er og bliver 
SYNERGY-programmet (energipolitik) samt "underprogrammerne" PHARE, 
TACIS og MEDA. 
For de central- og østeuropæiske lande (inklusive de baltiske lande) og SNG 
bidrager PHARE- og TACIS-prorgrammerne til identificering af 
energinetprojekter af regional interesse ved hjælp af undersøgelser som feks. 
undersøgelse om sammenkobling af gasnet eller undersøgelse om berøringsfladen 
mellem det udvidede vesteuropæiske kraftsystem og dets naboer mod øst. 
Kommissionen har bl.a. tilrettelagt to større begivenheder under SYNERGY-
programmet: en konference i Budapest (sammenkobling mellem gas- og 
elektricitetsnettene i øst og vest, oktober 1994) og en workshop i Bratislava (om 
samarbejdet tværs over grænserne i naturgassektoren i Europa, april 1996) som har 
behandlet spørgsmålet om sammenkoblinger på energiområdet i dette område. Det 
bør navnlig noteres, at der efter Bratislava-konferencen blev oprettet en 
kontaktgruppe bestående af gaseksperter fra EU og de central- og østeuropæiske 
lande. Denne gruppe skal bl.a. beskæftige sig med de transeuropæiske gasnet, 
herunder identificering af behov og prioriteter for sammenkobling. Gruppen 
afholdt sit første møde i oktober 1996 i Bruxelles. 
Elektricitetsvirksomhederne i landene omkring Østersøen har også påbegyndt 
indbyrdes samarbejde inden for rammerne af "den baltiske ring". 
Kommissionen har påbegyndt en koordineret indsats for Balkanområdet ved at 
oprette en taskforce om sammenkoblinger på Balkan - som støttes gennem 
SYNERGY-programmet - i Sortehavets regionale energicenter (beliggende i 
Sofia). Tanken om en sådan taskforce blev lanceret på Thessalonika-konferencen 
om energisammenkoblinger på Balkan (oktober 195). Denne taskforce afholdt sit 
første møde i september 1996 i Bruxelles og blev enige om at arbejde på grundlag 
af et et-årsprogram i henhold til hvilket det indsamler data og evaluerer projekter 
ved udgangen af 1997 med henblik på at fastsætte prioriteter. 
Kommissionen støtter en samordnet indsats under TACIS-Inter-State Oil and Gas 
Pipeline Programme (INOGATE) om udvikling af regional og transeuropæisk 
rørledningsinfrastruktur i SNG. 
10 
I Middelhavsområdet har mange konferencer dannet grundlaget for yderligere 
samarbejde på energiområdet, herunder netprojekter. På Trieste-konferencen (juni 
1996) oprettede man et særligt energiforum med henblik på at strukturere 
energisamarbejdet, herunder energinet. Endvidere dannede 
elektricitetsvirksomheder fra landene i Middelhavsområdet (både EF-lande og 
tredjelande) SYSTMED-studiegruppen med henblik på at indsamle data og 
evaluere projekter som sigtede på at sammenkoble alle lande rundt om 
Middelhavet. 
For de tredjelande, der ansøger om tiltrædelse af EU, vil de fleste af de projekter af 
regional interesse, der identificeres i henhold til det igangværende arbejde, kunne 
blive TEN-projekter af fælles interesse, når tiltrædelsen har fundet sted. 
6. Andre politiske EF-foranstaltninger 
Fællesskabet bidrager ikke bare til at identificere projekter af gensidig og regional 
interesse men tilskynder også fortsat til sammenkobling af energinet på det 
europæiske fastland ved hjælp af andre politiske foranstaltninger, som sigter på at 
beskytte investeringer og etablere transitrettigheder, at sikre politisk støtte til de 
enkelte projekter af fælles interesse og at gennemføre en sammenhængende 
energipolitik. 
• Energichartertraktaten 
En effektiv gennemførelse af energichartertraktaten vil bidrage til at sikre 
energiinvesteringer i de tredjelande, der har underskrevet traktaten, og 
etablere transitrettigheder for de net, der gennemløber disse lande. 
Energichartertraktaten og energicharterprotokollen om energieffektivitet 
og tilknyttede miljøaspekter blev undertegnet den 17. december 1994. Det 
Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater er stadig i færd med at 
ratificere. Traktaten skal ratificeres af mindst 30 lande for at kunne træde i 
kraft. I mellemtiden anvendes traktaten på et foreløbigt grundlag af de 
fleste af de kontraherende parter. Man har påbegyndt forhandlinger med 
henblik på at definere "spillereglerne" for den projektfase der går forud for 
investeringsfasen. 
Charterets sekretariat foretager også, med Kommissionens støtte, de 
indledende skridt med henblik på at inddrage flere tredjelande fra 
Middelhavsområdet som associerede medlemmer. 
11 
Politisk støtte til transeuropæiske projekter af fælles interesse. 
Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (artikel 129C, stk. 
3) gør det muligt for Fællesskabet at samarbejde med tredjelande for at 
fremme projekter af gensidig interesse og sikre nettenes interoperabilitet. I 
denne forbindelse fastsætter retningslinjer for transeuropæiske net på 
energiområdet (artikel 6, stk. 7) at, når "dele af projekter af fælles interesse 
skal gennemføres på tredjelandes område, kan Kommissionen, med henblik 
på at lette gennemførelsen af projekterne i forståelse med de pågældende 
medlemsstater fremsætte forslag (...) for at projekterne også af de 
pågældende tredjelande anerkendes som værende af gensidig interesse". 
Hvis der opstår problemer i et af projekterne af fælles interesse, kan 
Kommissionen straks påbegynde denne procedure. 
Spørgsmålet om sammenkobling og mere generelt om energiinfrastruktur 
er blandt de emner af fælles interesse, der blev defineret i de associerings-
partnerskabs- og samarbejdsaftaler samt handels- og samarbejdsaftaler, der 
er indgået med de fleste af de tredjelande, der er nævnt i denne meddelelse. 
Disse aftaler kan derfor, om nødvendigt, udgøre retsgrundlaget for 
udviklingen af specifikke initiativer. 
Gennemførelse af sammenhængende energipolitik 
En faktor, der er vigtig for en fornuftig udvikling af energinetprojekter er 
omstrukturering af energisektorerne og den gradvise gennemførelse af en 
sammenhængende energipolitik i tredjelande, og det må i denne forbindelse 
bemærkes, at de fleste af dem udviser lav energieffektivitet og stor 
afhængighed af energiforsyning udefra. De bør vedtage 
energiforanstaltninger, der fremmer fornuftig anvendelse af alle 
energiprodukter, herunder også det miljømæssige og det økonomiske 
aspekt. Priserne skal også lidt efter lidt mindst dække omkostningen ved 
levering af energiprodukter (kilde/grænsepris plus transmission og 
distribuering). Energivirksomhederne i tredjelande vil således kunne 
producere en cashflow til at betale driftsomkostningerne, vedligeholdelse 
og en del af deres investeringprogram. En mere sammenhængende 
energipolitik afhænger også af den fart, hvormed tredjelande opnår en 
generel omstrukturering af deres økonomi. 
Man bør i forbindelse med gennemførelsen af sammenhængende 
energipolitik i en gruppe lande, hvor udviklingen af rørledningsinfrastruktur 
er en hovedprioritet, nævne "olie- og gasrørledningsinitiativet", som blev 
påbegyndt under TACIS's tværstatslige rørledningsprogram (INOGATE). 
12 
7. Finansielle fællesskabsforanstaltninger 
EF har allerede arrangeret en række finansielle interventionsmekanismer ved hjælp 
af programmer og finansielle institutioner, som kan mobiliseres med henblik på 
energinetprojekter i tredjelande. Hensigten er at skabe baggrunden for den 
påkrævede energipolitik og at støtte disse projekter økonomisk, hvad angår 
gennemførlighedsundersøgelser og eventuelt kapitalinvestering som supplement til 
operatørens egne midler. 
• Støtte til gennemførelse af sammenhængende energipolitik 
Det energipolitiske program SYNERGY giver EF mulighed for at 
samarbejde med tredjelande om udvikling af en sammenhængende 
energipolitik, herunder udvikling af sammenkobling og net. Bl.a. har de 
tidligere nævnte konferencer og workshops om sammenkoblinger mellem 
øst og vest, Balkan og Middelhavsområdet samt Balkan-taskforce 
modtaget økonomisk støtte under SYNERGY-programmet. 
PHARE- og TACIS-programmerne støtter også foranstaltninger til 
omstrukturering af energisektorerne i tredjelande og MED A-programmet 
kan tænkes i fremtiden at gøre dette. 
Sammenlignelige foranstaltninger kan tænkes foreslået inden for rammerne 
af Lomé-konventionen, artikel 107, som vedrører fremme af samarbejdet 
mellem AVS-Iandene i energisektoren, navnlig udvidelse af energinet 
mellem AVS-lande samt samarbejde mellem disse lande og tilstødende 
lande, som modtager støtte fra EF (feks. Algier og Marokko). 
• Finansiering af undersøgelser med henblik på energinetprojekter 
De specifikke økonomiske ressourcer til det transeuropæiske energinet 
(TEN-budgetpost) kan mobiliseres med henblik på samfinansiering af 
gennemførlighedsundersøgelser og andre undersøgelser forbundet med 
projekter af fælles interesse, som er identificeret i henhold til 
retningslinjerne for transeuropæiske net på energiområdet. Når det drejer 
sig om transeuropæiske projekter af fælles interesse gælder det også for 
undersøgelser forbundet med den del af disse projekter, som er beliggende 
på tredjelandes område; Kommissionen benyttede allerede denne mulighed i 
1995 og 1996 i forbindelse med beslutninger om økonomisk støtte til 
undersøgelser med henblik på TEN-projekter. 
13 
Når det drejer sig om energinetprojekter af regional interesse kommer 
ressourcerne til (sam)finansiering af gennemførlighedsundersøgelser og 
andre undersøgelser fra de eksisterende støtteprogrammer (PHARE, 
TACIS, MEDA). PHARE og TACIS har allerede finansieret en række 
undersøgelser (f eks. en undersøgelse om sammenkobling af gasnet (1995) 
og en undersøgelse om gas i det baltiske område (1996)). Denne type 
finansiering forventes at fortsætte, i det omfang, det er nødvendigt. 
Finansiering af investeringer i energinetprojekter 
Økonomisk levedygtige energinetprojekter i Fællesskabet står ikke over for 
uovervindelige finansieringsproblemer. Det drejer sig generelt om 
indbringende projekter - energivirksomhederne kan fa indtjent deres 
omkostninger gennem taksterne - som ud over operatørens egne ressourcer 
kan tiltrække privatfinansiering. Investeringsstøtte er under disse 
omstændigheder begrænset til støtte til strukturformål (dette sker 
hovedsagelig gennem EF's regionaludviklingsfond). EF's låneinstrumenter 
(hovedsagelig (EIB)) kan også, hvis de anmodes herom, supplere 
finansiering af energinetprojekter. Dette er "spillereglerne" i Fællesskabet. 
I tråd med "førtiltrædelsesstrategien" bør man gradvis nå frem til lignende 
betingelser og lignende finansielle instrumenter til finansiering af 
investeringer forbundet med energinetprojekter i ansøgerlandene i Central-
og Østeuropa og i Middelhavsområdet. På topmødet i København (i juni 
1993) besluttede man, og dette er siden blevet bekræftet, at op til 25% af 
midlerne under PHARE kan gives som hjælp til finansiering af TEN-
projekter, hvis disse projekter prioriteres højt af EF og det eller de 
pågældende tredjeland/tredjelande. Transeuropæiske projekter af gensidig 
interesser og projekter af regional interesse i henhold til ovennævnte 
undersøgelser (pkt. 5) kan også tænkes at have udmærkede muligheder for 
at modtage en sådan investeringsstøtte, hvis dette er nødvendigt. 
Der findes også låneinstrumenter (hovedsagelig EIB). De skulle også kunne 
træde til, alt efter deres interventionskriterier, og i givet fald i samarbejde 
med andre internationale finansieringsorganer (f.eks. EBRD og 
Verdensbanken) når det drejer sig om investeringsprojekter med henblik på 
energinet i tredjelande. 
14 
Sådanne projekter kan også modtage lånegarantier fra Den Europæiske 
Investeringsfond (EIF), hvis de bidrager til EF-målsætninger og kun hvis 
det drejer sig om grænseoverskridende projekter sammen med tilstødende 
lande. 
Meddelelsen er vedlagt et overblik over ovennævnte muligheder for EF-
støtte. 
D. Konklusion 
På grundlag af ovennævnte analyse af energinettenes eksterne dimension kan man 
konstatere: 
a) På nuværende tidspunkt ligger man på et godt niveau hvad angår 
energisammenkoblinger mellem EU og tredjelande i Central- og Østeuropa samt 
Middelhavsområdet, med undtagelse af elektricitetssammenkoblinger med 
Middelhavsområdet, og elektricitets- og naturgassammenkoblinger med Balkan 
og det baltiske område. Man forventer i Europa øget import af naturgas og 
udveksling af elektricitet, og der er fremlagt forslag om en række 
enrginetprojekter. 
b) Identificering af transeuropæiske projekter af gensidig interesse er vel 
undervejs: der er blevet identificeret 28 projekter (se fortegnelsen i bilaget). Af 
disse 28 projekter er mange naturgasprojekter under konstruktion, idet nogle 
næsten er færdige, og et stort naturgasprojekt (rørledningen Algeriet - Marokko 
- Spanien) er netop blevet afsluttet. Elektricitetsnetsprojekterne er ikke så langt 
fremme, da mange af dem endnu er på undersøgelses- eller godkendelsesstadiet. 
Oplysninger om alle disse projekter foreligger i bilaget. 
Kommissionen har truffet initiativer med henblik på at oprette de 
samarbejdsstrukturer, som vil føre til identificeringen af projekter af regional 
interesse for hovedregionerne i Central- og Østeuropa samt 
Middelhavsområdet. 
15 
c) TEN-energiprogrammet kan behandle finansiering af gennemførligheds- og 
andre undersøgelser forbundet med transeuropæiske projekter af gensidig 
interesse, hvis de foreslåede projekter påviseligt har betydning for EF's 
elektricitets- og gasforsyning. 
Undersøgelser om energinet med regional interesse kan henvende sig til 
PHARE-TACIS-MEDA vedrørende støtte. 
d) Når det drejer sig om at finarsiere investering i projekter i tredjelande, vil man 
systematisk forsøge at mobilisere operatørens egne ressourcer og privat 
finansiering. Kommissionen kan eventuelt træde til med særlig støtte (feks. 
PHARE-programmet), med lån (EIB) eller lånegarantier (EIF), hvis projekterne 
opfylder de kriterier, disse finansielle instrumenter eller institutioner stiller og 
også prioriteres højt af de pågældende tredjelande. Man kan eventuelt også 
henvende sig til andre finansielle institutioner, feks. EBRD og Verdensbanken. 
På grundlag af analysen af energinettenes eksterne dimension kan 
Kommissionen drage følgende konklusioner: 
e) EF skal fortsat støtte gennemførelsen af sammenhængende energipolitikker i 
tredjelande (ved hjælp af det energipolitiske program SYNERGY og 
støtteprogrammerne PHARE, TACIS og MEDA) da dette er en afgørende 
betingelse for rationel udvikling af energinet. 
f) Om nødvendigt, er Kommissionen rede til at træffe alle ledsagende politiske 
initiativer inden for den rigtige ramme (energichartertraktaten, EF-traktaten, 
TEN-retningslinjer, associeringsaftaler og andre aftaler) med henblik på at 
etablere en mere gunstig sammenhæng for gennemførelse af energinetprojekter 
af fælles (transeuropæisk) og regional interesse i tredjelande. 
g) Kommissionen agter fortsat at anvende de fællesskabsprogrammer, der er til 
rådighed, med henblik på at støtte udviklingen af energiprojekter i tredjelande. 
Det drejer sig navnlig om: 
16 
Samfinansiering af undersøgelser forbundet med energinetprojekter kan ske via 
budgetkontoen for TEN for transeuropæiske projekter af gensidig interesse, og 
for projekter af regional interesse kan dette ske via PHARE,TACIS og MEDA. 
Samfinansiering af investeringer forbundet med energinetprojekter kan ske i 
form af støtte til projekter i tredjelande, som har ansøgt om optagelse i EU 
(feks. under PHARE). 
h) Hvor dette er hensigtsmæssigt og i henhold til de bestemmelser, der gælder for 
de enkelte instrumenter, anbefaler Kommissionen, at man anvender andre EF-
instrumenter (EIB-lån og EIF-garantier) til energinetprojekter af gensidig 
(transeuropæisk) og regional interesse, som skal gennemføres i tredjelande. 
i) Kommissionen opfordrer myndighederne i medlemsstaterne og i tredjelande at 
arbejde nært sammen og gøre en indsats for at udvikle og sammenkoble 
energinet i større målestok med henblik på at øge forsyningssikkerheden, den 
økonomiske og sociale samhørighed og det indre markeds funktion samt 
bidrage til EF's mål hvad angår konkurrenceevne, miljøbeskyttelse, udvidelse 
og samarbejde med tredjelande. 
17 
I. BILAG I 
TRANSEUROPÆISKE ENERGINET- PEN EKSTERNE DIMENSION 
FORTEGNELSE OVER ELEKTRICITETSNETSPROJEKTER AF 
GENSIDIG INTERESSE 
Udbygningen af EF's elektricitetsforbindelser med tredjelande vedrører tre områder: 
Middelhavsområdet, det europæiske fastland og Nordeuropa. 
Middelhavsområdet 
d9 Grækenland-Tyrkiet(*): 
dl3 Spanien-Marokko(*) forbindelser mellem de to lande gennem den 
nordøstlige del af Grækenland 
Første afsnit (i Grækenland): under 
konstruktion 
forbindelse ved undersøisk kabel mellem 
den sydlige del af Spanien og det 
marokkanske net 
Under konstruktion 
Det europæiske fastland 
d2 Tyskland-PoIen(**): 
d5 Italien-Schweiz: (*) 
d8 Grækenland-Balkanlandene(**): Forstærkning af forbindelserne mellem de to 
lande. 
Gennemførlighedsundersøgelser. 
Forbedring af forbindelserne mellem den 
nordlige del af Italien og Schweiz 
Første ledning, under konstruktion 
Anden ledning: godkendelsesprocedure. 
** 
dl6 EU-Hviderusland-Rusland-
Ukraine(**): Udvikling af forbindelserne og grænsefladen 
mellem det (udvidede) UCPTE-net og 
nettene i tredjelande i Østeuropa, herunder 
flytning af HV DC transformationsstationer, 
som tidligere virkede mellem Østrig og 
Ungarn, Østrig og Den Tjekkiske Republik 
og Tyskland og Den Tjekkiske Republik. 
Grænsefladeundersøgelser og 
gennemførlighedsundersøgelser. 
Nordeuropa 
d3 Tyskland-Norge(*): 
dlO Det Forenede Kongerige-Norge(*): 
dll Norge-Nederlandene^): 
dl4 Den baltiske ring: Tyskland-Polen-
Rusland-Estland-Letland-Lithauen-
Sverige-Finland-Danmark-Belarus(*) Forbindelse ved undersøisk kabel mellem 
den nordlige del af Tyskland (UCPTE) og 
den sydlige del af Norge (NORDEL). 
Godkendelsesprocedure. 
Forbindelse ved undersøisk kabel mellem 
den nordøstlige/østlige del af England og 
den sydlige del af Norge (NORDEL). 
Gennemførlighedsundersøgelser. 
Forbindelse ved undersøisk kabel mellem 
den nordøstlige del af Nederlandene 
(UCPTE) og den sydlige del af Norge 
(NORDEL). 
Gennemførlighedsundersøgelser og 
havbundsundersøgelser 
Forbedring og udbygning af forbindelserne 
mellem nettene i disse lande ved 
luftforbindelse og/eller undersøiske kabler. 
Gennemførlighedsundersøgelser. 
/I 5 
dl 5 Sverige-Norge(**): Forstærkning af forbindelserne mellem de to 
lande. 
Gennemførlighedsundersøgelser og 
godkendelsesprocedure 
(*) Projekt af fælles interesse identificeret i henhold til retningslinjerne for 
transeuropæiske net på energiområdet 
(**) Projekt, der er foreslået af Kommissionen, som værende af fælles interesse (se 
KOM(96)390). 
o 
miNSEUROPÆISKE ENERGINET - DEN EKSTERNE DIMENSION 
M. KORT OVER ELEKTRICITETSNETSPROJEKTER AF GENSIDIG 
INTERESSE 
1*4-«^ 
7 A 
BILAG n 
TRANSEUROPÆISKE ENERGINET - DEN EKSTERNE DIMENSION 
I. FORTEGNELSE OVER NATURGASNETPROJEKTER AF GENSIDIG 
INTERESSE 
Udbygningerne af EF's naturgasledningsforbindelser med tredjelande foregår ad tre 
akser (Middelhavet, Østeuropa, Nordeuropa) hvilket svarer til de tre væsentlige 
eksterne produktionsområder (Algeriet, Rusland, Norge) hvorfra forsyningerne 
kommer. Udbygningen af modtagelseskapaciteten for flydende naturgas (LNG) er 
også en måde, hvorpå EF forbindes med de eksterne produktionsområder. 
Middelhavsaksen 
h4 Algeriet-Spanien-Portugal-
Frankrig(*): 
h5 Algeriet-Tunesien-Italien (*): 
Østeuropæiske akse 
f9 Østrig-Ungarn (**) Etablering af en ny gasrørledning for at 
muliggøre forsyninger fra Algeriet og 
gennem Marokko, i første fase til Spanien 
og Portugal og i næste fase til Frankrig. 
Rørledningen Algeriet-Marokko-Spanien 
(til Cordoba): i drift fra november 1996. 
Forlængelser mod nordøst og nordvest: 
gennemførlighedsundersøgelser og 
godkendelsesprocedure 
Forbedring af transmissionskapaciteten i 
gasrørledningen over Middelhavet fra 
forekomsterne i Algeriet til Italien. 
Første rørledning: har været i drift i flere år. 
Anden rørledning: konstruktion nær 
færdiggørelse. 
Forbindelse mellem nettene i de to lande. 
Første rørledning: i drift fra 1996. 
Anden rørledning: 
Gennemførlighedsundersøgelser 
i L 
HO Østrig-Slovakiet (**): 
f!2 Grækenland-Albanien (**): 
h6 Rusland-Ukraine-EU(*): 
h7 Rusland-Belarus-Polen-EU(*): Forbindelse mellem Østrig og underjordiske 
lagre i Slovakiet. 
Konstruktion nær afslutning. 
Forbindelse mellem nettene i disse to lande 
Gennemførlighedsundersøgelser 
Forbedring af transmissionskapaciteten fra 
de russiske forekomster til Den Europæiske 
Union via den allerede eksisterende akse 
gennem Ukraine, Slovakiet og Tjekkiet. 
Rørledningssystemet har været i drift i 
mange år. Behov for investering til 
forbedring. 
Etablering af endnu en transmissionsakse 
fra de russiske forekomster til Den 
Europæiske Union via Belarus og Polen. 
Afsnittet Østtyskland-Vestpolen: i drift 
siden 1996. 
Andre afsnit: godkendelsesprocedure og 
under konstruktion. 
hil Bulgarien-Grækenland(*): 
hl3 Tyskland-Tjekkiet-Østrig-
Italien(**): Tilpasning af gastransmissionsnettet i 
Bulgarien med henblik på at sikre 
forsyningerne fra de russiske forekomster til 
gasnettet i Grækenland. 
Første etape: bestilt i 1996. 
Etablering af et system af sammenkoblede 
gasrørledninger mellem det tyske, tjekkiske, 
østrigske gasnet. 
Første afsnit i det vestlige Østrig: under 
konstruktion 
Andet afsnit (PENTA's hovedrørledning) i 
midten af Østrig: 
gennemførlighedsundersøgelser. 
*j 
hl4 Rusland-Ukraine-Slovakiet-Ungarn- Etablering af en ny gasrørledning fra russisk 
Slovenien-Italien(**): ressourcer til Italien. 
Nordeuropæisk akse 
hl Norge-Frankrig(**): 
h3 Norge-Danmark-Sverige-Finland-
Rusland-Baltiske Stater(**): Gennemførlighedsundersøgelser. 
Etablering af en fjerde gasrørledning fra 
norske ressourcer (Nordsøen) til 
kontinentet. 
Under konstruktion. 
Etablering og udbygning af forbindelserne 
mellem nettene i disse lande med henblik på 
etablering af et integreret gasnet. 
Gennemførlighedsundersøgelser. 
LNG-term inaler 
e4 Spanien(*): 
e5(a) Portugal(**): 
e6 Grækenland(*): ,• LNG i Huelva (udvidelse af eksisterende 
terminal). 
I drift siden 1996. 
• LNG i Cartagena (udvidelse af 
eksisterende terminal) 
Indledende undersøgelser med henblik på 
gennemførlighedsundersøgelser. 
• LNG i Galicien (ny terminal). 
Projektet udsat. 
LNG-terminal på Atlanterhavskysten (ny 
terminal). 
Gennemførlighedsundersøgelser. 
LNG-terminal i Attika (ny terminal). 
Under konstruktion 
lxi 
g3 Frankrig(*): LNG-terminal i Vestfrankrig (udvidelse af 
den eksisterende terminal). 
Indledende undersøgelser med henblik på 
gennemførlighedsundersøgelse. 
g4 Italien(*): Opførelse af nye LNG-terminal med henblik 
på spredning af forsyningerne, navnlig til 
fremstilling af elektricitet. 
Godkendelsesprocedure. 
(*) Projekt af fælles interesse identificeret i henhold til retningslinjerne for 
transeuropæiske net på energiområdet 
(**) Projekt, som er foreslået af Kommissionen, som værende af fælles interesse (se 
KOM(96)390). 
Z c 
TRANSEUROPÆISKE ENERGINET - DEN EKSTERNE DIMENSION 
D. KORT OVER NATURGASNETSPROJEKTER AF GENSIDIG 
INTERESSE 
Eksisterende net 
Transeuropæiske projekter af fælles interesse 
Andre transeuropæiske projekter. 
ZQ 
BILAG m 
TRANSEUROPÆISKE ENERGINET - DEN EKSTERNE DIMENSION 
OVERBLIK OVER EVENTUELLE FINANSIELLE EF-INTERVENTIONER 
MED HENBLIK PÅ AT FREMME ENERGIPOLITIK OG 
ENERGINETPROJEKTER I TREDJELANDE 
Foran­
stalt­
ninger Tredje­
lande 
Støtte til 
gennemførelse af 
energipolitik: 
. EF-initiativer 
. Tredjelandes 
initiativer 
Samfinansiering 
af undersøgelser: 
. TEN-projekter af 
gensidig interesse 
. Projekter af 
regional interesse 
Finansiering af 
investeringer: 
.Støtte 
.Lån 
. Lånegarantier til 
grænseoverskrid­
ende projekter i 
tilgrænsende lande Norge og Schweiz 
TEN 
EIB 
EIF Central- og 
østeuropæiske 
lande (inkl. 
Baltiske Stater) 
SYNERGY 
PHARE 
TEN 
PHARE 
PHARE 
EIB 
EIF SNG 
SYNERGY 
TACIS 
TEN 
TACIS 
EIF Middelhavet 
SYNERGY 
MEDA 
TEN 
MEDA 
EIB 
EIF 
T-1 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 125 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 12 11 
Katalognummer : CB-CO-97-120-DA-C 
ISBN 92-78-17489-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
2*g