it <r 
•tr -tr KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 22.03.1995 
KOM(95) 87 endelig udg. 
95/ 0081(CNS) 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
HANDLINGSPROGRAM OG TIDSPLAN 
FOR IVÆRKSÆTTELSE AF DE INITIATIVER, DER VAR 
ANFØRT I MEDDELELSEN OM 
EN POLITIK TIL FORBEDRING AF INDUSTRIENS 
KONKURRENCEEVNE 
i DEN EUROPÆISKE UNION 
Forslag til Rådets afgørelse 
om iværksættelse af et EF-handlingsprogram til forbedring af den europæiske 
industris konkurrenceevne 
(forelagt af Kommissionen) 

D I sin resolution af 8. november 1994 om styrkelse af industriens konkurrenceevne 
anmodede Rådet Kommissionen om "på Rådets næste samling at forelægge en 
tidsplan for udarbejdelsen af egnede forslag, som skal konkretisere de initiativer 
med hensyn til immaterielle investeringer, industrielt samarbejde, konkurrence og 
modernisering af statens rolle, som den har bebudet i sin meddelelse om en 
politik for industriel konkurrenceevne for Den Europæiske Union". 
• Som svar på denne anmodning forelægger Kommissionen i det følgende: 
— prioriterede foranstaltninger til gennemførelse af dens politik til forbedring af 
industriens konkurrenceevne; 
— udkast til Rådets afgørelse om iværksættelse af et EF-handlingsprogram til 
forbedring af den europæiske industris konkurrenceevne; 
— et program og en tidsplan for foranstaltninger til forbedring af industriens 
konkurrenceevne i Den Europæiske Union. 
1. FORANSTALTNINGENS PRIORITETER 
• I henhold til traktaten om Den Europæiske Union skal Fællesskabet og dets 
medlemsstater under overholdelse af nærhedsprincippet sørge for, at de 
nødvendige betingelser for udviklingen af fællesskabsindustriens konkurrence­
evne er til stede. 
• I den anledning forelagde Kommissionen meddelelsen 'En politik til 
forbedring af industriens konkurrenceevne i Den Europæiske Union" 
(KOM(94) 319 af 14. september 1994). 
Denne meddelelse er baseret på grundprincipperne i en fællesskabs­
industripolitik, der var defineret i den meddelelse, der blev vedtaget af 
Kommissionen i 1990 om "Industripolitik i et åbent og konkurrencebaseret 
miljø", hvis konklusioner fuldt ud var blevet godkendt af Rådet. 
Der skal her mindes om, at: 
— det er op til virksomhederne selv at sikre deres konkurrenceevne på 
markedet, men det er statens opgave at skabe et miljø, hvor det er muligt 
at forbedre industriens konkurrenceevne; 
— gennemførelse af en politik til forbedring af industriens konkurrenceevne 
er en forpligtelse, der deles af Unionen og medlemsstaterne, som fastsat i 
artikel 130 i traktaten om Den Europæiske Union, og som industrien skal 
involveres i. 
Der bør ligeledes mindes om, at der skal tages hensyn til en meget snævrere 
sammenkædning af økonomisk og social samhørighed med industriens 
præstation. Industriens konkurrenceevne og økonomisk og social samhørighed 
skal styrke hinanden gensidigt. Ved at forbedre infrastrukturen og ved at 
optimere det generelle investeringsniveau kan en større økonomisk og social 
samhørighed skabe eksterne virkninger, der vil påvirke den private sektors 
præstation gunstigt. Den fremtidige konkurrenceevne vil i mindre grad vedrøre 
stordriftsfordele og masseproduktion og i højere grad evnen til at integrere 
information og sikre en hensigtsmæssig udbredelse heraf, der vil muliggøre en 
decentraliseret industrivækst. 
Kommissionen mener, at der er fire særlig vigtige målsætninger for politikken 
til forbedring af industriens konkurrenceevne: 
— udvikling af det indre marked, 
— bedre hensyntagen til industriens behov i forskningspolitikken, 
— etablering af informationssamfundet, 
— fremme af industrielt samarbejde. 
Udvikling af det indre marked 
Det indre marked, der blev en realitet i 1993, er Unionens vigtigste bidrag til 
styrkelse af den europæiske industris konkurrenceevne. I øjeblikket er det 
Unionens hovedopgaver dels at løse de sidste problemer på visse specifikke 
områder, dels at sikrs at fællesmarkedet fungerer effektivt, således at 
virksomheder og forbrugere drager fuld nytte heraf. Dette forudsætter, at 
lovrammen suppleres for at sikre, at den anvendes i praksis, og at det 
økonomiske miljø forbedres. Liberaliseringen af fællesmarkedet skal ligeledes 
udvides til de sektorer, der hidtil har draget ringe nytte heraf. Selskabsret er 
ligeledes et område, hvor fremskridtene endnu ikke er tilstrækkelige. 
I denne forbindelse er det altafgørende hurtigt at virkeliggøre det indre 
energimarked, blandt andet på grund af energiens betydning for den 
europæiske industris konkurrenceevne. Virkeliggørelse af det indre marked på 
energiområdet er ikke desto mindre langt fra at være en realitet. Formålet med 
Kommissionens indsats i gas- og elsektorerne (jf. Kommissionens meddelelse 
om gennemførelse af det indre marked for elektricitet (KOM(95) 80)) er at 
integrere energien i det indre marked ved at indføre en mere åben og 
konkurrencemæssig adfærd. Rådet og Europa-Parlamentet har adskillige gange 
gjort opmærksom på denne målsætning. 
-3-
Unionens og medlemsstaternes rolle er i den anledning altafgørende i 
betragtning af deres ansvar med hensyn til at skabe et lovfundament, der har 
den rette balance mellem fællesskabsbestemmelser og national lovgivning, og 
at sørge for, at alle bestemmelser gennemføres på en effektiv og afbalanceret 
måde. 
Til gennemførelse af det indre marked har Kommissionen valgt en 
fremgangsmåde - den såkaldte "nye fremgangsmåde" - der begrænser sig til, at 
krav af interesse for offentligheden generelt, såsom beskyttelse af sundheden 
eller forbrugernes sikkerhed, overholdes, og hvor det overlades til industrien at 
vælge hvilke tekniske midler, den vil tage i anvendelse for at opfylde disse 
krav, navnlig gennem standardisering. Det er i valget af disse midler, at 
industrien kan bekræfte sin konkurrenceevne. For at denne fremgangsmåde kan 
udnyttes fuldt ud, er det en forudsætning, at medlemsstaterne ikke udfylder det 
handlerum, der overlades til industrien, med national lovgivning. Logikken i 
denne fremgangsmåde er, at harmoniseringen af national lovgivning om 
nødvendigt vil blive fulgt op på fællesskabsplan, og at princippet om gensidig 
anerkendelse anvendes. Dette vil forhindre ubegrundede konflikter om 
lovgivningsforskelle medlemsstaterne imellem. Kommissionen har desuden 
overvågningsbeføjelser, som den fortsat vil udnytte til fordel for Unionen, dens 
industri og dens borgere. 
Bedre hensyntagen til industriens behov i forskningspolitikken 
Innovation spiller en afgørende rolle for at forbedre modtageligheden over for 
markedsudviklinger og således industriens konkurrenceevne. For at 
forskningsresultaterne kan tjene industriens konkurrenceevne, skal deres 
formidling, overførelse til og udnyttelse af industrien forbedres. 
Unionen, medlemsstaterne, men også industrien skal bidrage til at udvide 
forsknings- og uddannelsesindsatsen vedrørende teknologi for at gøre det 
muligt for virksomhederne bedre at forudsige teknikkens og markedernes 
udvikling og iværksætte egnede strategier. 
Kommissionen påtænker i denne forbindelse at iværksætte en række fælles 
projekter af interesse for industrien ikke blot for at tilnærme forskningen til 
industriens ønsker, navnlig på de vækstbærende markeder med stort vækst- og 
beskæftigelsespotentiel, men især for at styrke synergien med og koordina­
tionen af de bestræbelser, der gøres af medlemsstaterne, Unionen og industrien 
selv, samtidig med at de gør fællesskabsteknologiernes resultater mere synlige 
forborgerne. 
Kommissionen forbereder ligeledt s en meddelelse om et bedre samspil mellem 
forskning og industri og en grønbog ôm fremme af en innovationspolitik i Den 
Europæiske Union. I henhold til traktatens artikel 130 P er den ligeledes ved at 
udarbejde en årsrapport om de aktiviteter, der har fundet sted inden for 
forskning. 
— Etablering af informationssamfundet 
Etablering af informationssamfundet vil på afgørende måde påvirke alle 
industriens aktiviteter i Unionen. Stillet over for den galoperende udvikling er 
den europæiske industris evne til at udvikle og styre knowhow vigtigere end 
nogensinde. 
Derfor spiller betingelserne for adgang til information, til de net, hvor den 
cirkulerer, og til de tjenester, der fremmer dens anvendelse, en stadig større 
rolle for industriens konkurrenceevne. Infrastrukturernes og telekom­
munikationstjenesternes disponibilitet og kvalitet, og især et fald i deres 
omkostninger, er i øjeblikket de vigtigste faktorer for industriens konkurrence­
evne i Den Europæiske Union. Derfor skal den igangværende liberalisering i 
telekommunikationssektoren accelereres ved at åbne de infrastrukturer og 
tjenester, der stadig omfattes af et monopol, for konkurrence. 
Det bør i denne forbindelse nævnes, hvor vigtige arbejdstagernes kvalifi­
kationer er. Udviklingen af informationssamfundet skal derfor ledsages af 
udviklingen af undervisnings- og uddannelsessamfundet. 
Overgangen til informationssamfundet skaber nye beskæftigelsesintensive 
markeder. Den Europæiske Unions industri, navnlig telekommunikations­
industrien, har vist sin evne til at udtænke og producere instrumenterne til 
fremtidens informationssamfund. Det altafgørende spørgsmål vil mere og mere 
dreje sig om at udvikle indholdet og de tjenester, der kan fremme 
efterspørgslen efter og udnyttelsen af denne information. 
Kommissionen har allerede udarbejdet forslag til foranstaltninger i 
meddelelsen "Europa på vej mod informationssamfundet - en handlingsplan", 
der blev fremlagt i fortsættelse af Bangemann-rapporten fra maj 1994 "Europa 
og det globale informationssamfund'. 
Initiativerne i handlingsplanen vedrører de forskriftsmæssige og juridiske 
aspekter af den europæiske kommunikationsverden, indeholder foranstalt­
ninger med henblik på gennemførelse af transeuropæiske net, indhold, tjenester 
og applikationer, beskyttelse af privatlivet og af personlige data samt nogle 
undersøgelser af spørgsmål om samfund og kultur. 
For bedst muligt at kunne udnytte de muligheder, informationssamfundet 
tilbyder, og samtidig forebygge visse risici, tager Kommissionen initiativ til 
bl.a. at oprette to fora. Forummet om informationssamfundet behandler 
udfordringerne i forbindelse med informationssamfundets etablering, og 
gruppen af eksperter på højt plan undersøger informationssamfundets sociale 
og samfundsmæssige følger. 
Gruppen af eksperter på højt plan vil få til opgave at udarbejde en eller flere 
rapporter om informationssamfundets sociale og samfundsmæssige aspekter, 
navnlig i tilknytning til de seks højt prioriterede emner, der var nævnt i 
Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd i Essen "Informations­
samfundet i Europa: første vurdering efter Korfu". 
Kommissionen arrangerede i februar 1995 en større begivenhed i Bruxelles 
med afholdelse af G7-ministerkortt%eneen om nøgletemaer i informations­
samfundet: lovfundamentet, der navnlig skal omfatte regler for beskyttelse af 
privatlivet og personlige oplysninger, og konkurrencepolitik, udvikling af 
informationsnet og sociale, samfundsmæssige og kulturelle aspekter af 
informationssamfundet. 
Viljen til at inddrage udviklingslandene i etableringen af informationssam­
fundet og gøre det muligt for dem at udnytte det fuldt ud blev bekræftet på 
denne G7-ministerkonference. For at konkretisere denne forpligtelse og som 
svar på den sydafrikanske vicepræsident Mbekis forslag har Kommissionen til 
hensigt at bidrage til forberedelsen af en konference om informationssamfundet 
med udviklingslandene. 
Kommissionen er ligeledes ved at udarbejde et dokument om de metoder, den 
påtænker at anvende til at koordinere foranstaltningerne med henblik på at 
udvikle nye tjenester og nye applikationer, navnlig i forbindelse med F&U-
rammeprogrammet ( 1994-1998) og programmet for de transeuropæiske net. 
Fremme af industrielt samarbejde 
Virkeliggørelsen af det indre marked er ledsaget af en intensivering af det 
industrielle samarbejde i Den Europæiske Union, hvortil staten skal give en 
favorabel ramme under overholdelse af konkurrencereglerne. 
Unionen bør således bestræbe sig på at fjerne hindringerne for industrielt 
samarbejde ved at udvikle værktøjer til industrielt samarbejde. Del er en af de 
nødvendige betingelser for, at industrien kan udnytte fordelene ved det indre 
marked. 
Samtidig bidrager LEONARDO-programmet til at udvikle samarbejdet mellem 
virksomhederne og de andre berørte sektorer inden for faglig uddannelse. 
Udvikling af industrielt samarbejde med resten af verden er et af hoved­
punkterne i Unionens strategi for udvikling af den europæiske industris 
tilstedeværelse på de geografisk ekspanderende markeder og fremme af visse 
tredjelandes overgang til markedsøkonomi. 
For at hjælpe de europæiske virksomheder med at forbedre deres position på 
fremtidens markeder vil Kommissionen bl.a. oprette en databank om 
hindringer for samhandel. 
For at fremme dette samarbejde er det nødvendigt at styrke alle mulige 
forbindelser på det industrielle, økonomiske og handelsmæssige område, samt 
at øge investeringerne i og overførslen af knowhow til tredjelande, således at 
det bidrager til at integrere dem fuldt ud i verdensøkonomien. Den af 
Kommissionen nyligt vedtagne meddelelse om industrielt samarbejde med 
Østeuropa behandler specielt disse spørgsmål i forbindelse med disse lande. 
Politikken for industriel konkurrenceevne i Den Europæiske Union gælder for 
alle sektorer og virksomheder af enhver størrelse. Kommissionen har, i 
erkendelse af små og mellemstore virksomheders væsentlige bidrag til 
økonomisk vækst og jobskabelse i Den Europæiske Union, bebudet et 
integreret program til fordel for SMV og håndværk (KOM(94) 207). 
Dette program tager hensyn til SMV's specifikke behov og konkretiserer de 
målsætninger, der var beskrevet i Kommissionens hvidbog af december 1993.1 
det integrerede program foreslås foranstaltninger til at fremme samordnede 
foranstaltninger mellem medlemsstaterne for at skabe et bedre miljø for 
erhvervslivet, for at forbedre foranstaltninger til støtte for SMV og fremme en 
mere udbredt anvendelse af de tjenester, der tilbydes de Virksomheder, der 
findes på nationalt og regionalt niveau. Dette program modtog fuld støtte fra 
Rådet i meddelelsen af 10. oktober 1994. Der er i samarbejde med 
medlemsstaterne allerede ved at blive iværksat konkrete initiativer og 
foranstaltninger som følge af det integrerede program til fordel for SMV. 
2. UDKAST TIL RÅDETS AFGØRELSE OM IVÆRKSÆTTELSE AF ET 
EF-HANDLINGSPROGRAM TIL FORBEDRING AF DEN 
EUROPÆISKE INDUSTRIS KONKURRENCEEVNE (BILAG 1) 
Udkastet til Rådets afgøreise om iværksættelse af et EF-handlingsprogram til 
forbedring af den europæiske industris konkurrenceevne omfatter 
foranstaltninger, der svarer til prioriteterne i Rådets resolution, og som kræver 
Rådets formelle afgørelse for at tydeliggøre og sikre Kommissionens 
iværksættelse heraf. 
Handlingsprogrammet og udkastet til afgørelse indeholder de foranstaltninger, 
der kan iværksættes med de forhåndenværende midler. Hvis det skulle vise sig, 
at disse midier ikke slår til, skal Kommissionen forelægge et nyt udkast til 
afgørelse. 
3. HANDLINGSPROGRAM OG TIDSPLAN FOR EN POLITIK TIL 
FORBEDRING AF INDUSTRIENS KONKURRENCEEVNE I DEN 
EUROPÆISKE UNION (BILAG 2) 
I meddelelsen "En politik tilforbedring af industriens konkurrenceevne i Den 
Europæiske Union" fastlagde Kommissionen de foranstaltninger, der svarede 
til dens prioriteter og understregede sin vilje til øjeblikkelig at engagere sig i 
gennemførelse af de foranstaltninger, der direkte henhørte under dens 
kompetence. 
Handlingsprogrammet for en politik til forbedring af industriens 
konkurrenceevne i Den Europæiske Union tæller de foranstaltninger, der svarer 
til aktualisering af gældende fællesskabspolitikker eller lancering af initiativer, 
der ikke forudsætter nye formelle afgørelser. 
Det er bl.a. tilfældet med størstedelen af foranstaltningerne til opfølgning af de 
resolutioner, der er genstand for Kommissionens rapport om iværksættelse af 
Rådets resolutioner og konklusioner vedrørende industripolitik. 
Forslag til Rådets afgørelse 
om iværksættelse af et EF-handlingsprogram til forbedring af den europæiske 
industris konkurrenceevne 95/ OOSKCNS) 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Den Europæiske Union, særlig artikel 
130,stk.3, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen1, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet2, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg3, 
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget4 og 
ud fra følgende betragtninger: 
1. Stats- og regeringscheferne, forsamlet i Det Europæiske Råd den 10. og 11. 
december 1993 i Bruxelles, vedtog hvidbogen Konkurrenceevne, vækst, 
beskæftigelse5, som reference for Den Europæiske Unions og dens 
medlemsstaters indsats til støtte for en industriel udvikling, der er baseret på 
global konkurrenceevne som vækst- og beskæftigelsesfaktor; 
2. Rådet vedtog den 22. april 1994 konklusioner om forbedring af den europæiske 
industris konkurrenceevne på basis af hvidbogen om konkurrenceevne, vækst, 
beskæftigelse; 
3. Rådet vedtog den 8. november 1994 resolutionen om styrkelse af fællesskabs­
industriens konkurrenceevne og understregede især, at en konkurrencedygtig 
og nytænkende industri er grundlaget for økonomisk vækst og for øget 
beskæftigelse; rammebetingelserne for konkurrenceevne6 og konkurrence skal 
1 EFTnr ... af ..., s ... 
2 EFTnr ... af .... s ... 
3 EFTnr ... af ..., s ... 
4 EFTnr... af .... s... 
5 KOM(93) 700 endelig udg. af 5.12.1993 
6 EFTnr ... af ..., s ... 
-°\ 
forbedres, for at Den Europæiske Union kan opretholde et attraktivt 
erhvervsliv og derigennem skabe nye virksomheder og stillinger; 
Europa-Parlamentet vedtog den .... en resolution om ; 
5. industriproduktionen og tjenesteydelserne supplerer mere og mere hinanden, 
og følgelig er en konkurrencedygtig industrisektor altafgørende, for at 
mulighederne for jobskabelse i servicesektoren kan udnyttes fuldt ud, og 
omvendt; 
6. en hurtig virkeliggørelse af det indre energimarked er fundamental for en 
konkurrencedygtig europæisk industri; 
7. der er en vis sammenhæng mellem økonomisk og social samhørighed og den 
europæiske industris konkurrenceevne forstået på den måde, at en 
konkurrencedygtig europæisk industri kan bidrage til samhørighed, og 
samhørigheden kan give industrien fordelen ved et langt større kommercielt og 
geografisk grundlag; 
8. selv om de offentlige myndigheder spiller en vigtig rolle, er det først og 
fremmest virksomhedernes opgave at sikre og forbedre industriens 
konkurrenceevne; 
9. de stadig hurtigere tekniske fremskridt, markedernes stadig større spredning på 
verdensplan, den stigende internationale konkurrence og miljøbeskyttelsens 
stadig større betydning kræver, at alle med ansvar i erhvervslivet, politik og 
samfundet bestræber sig endnu mere på at fremme de nødvendige strukturelle 
tilpasninger, navnlig for at sikre en bæredygtig udvikling og skabe ny 
beskæftigelse; 
10. det er nødvendigt at undgå konkurrenceforvridninger og fremme markedernes 
åbning både i og uden for Fællesskabet; 
11. det er særlig vigtig, at Fællesskabet og medlemsstaterne inden for deres 
respektive kompetencerammer vedtager foranstaltninger, der konkret kan øge 
industriens konkurrenceevne under hensyntagen til de nye udfordringer, den 
står over for; 
16 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Der vedtages et handlingsprogram, der er anført i bilaget, med henblik på at forbedre 
den europæiske industris konkurrenceevne, der skal være grundlaget for økonomisk 
vækst og jobskabelse, og som vil bidrage til den økonomiske og sociale 
samhørighed, og som har følgende målsætninger: 
A. befri virksomhederne (navnlig SMV) for alle overflødige juridiske og 
administrative begrænsninger 
B. garantere en afbalanceret konkurrence 
C. udbygge det industrielle samarbejde 
D. fremme immaterielle konkurrenceevnefaktorer. 
Artikel 2 
Kommissionen forelægger regelmæssigt Rådet, Europa-Parlamentet, Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport om vurdering af de 
opnåede resultater, i givet fald ledsaget af passende forslag. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
// 
HANDLINGSPROGRAM TIL FORBEDRING AF 
INDUSTRIENS KONKURRENCEEVNE I DEN EUROPÆISKE UNION 
• Årsrapport om udviklingen i 4en europæiske industris konkurrenceevne -
navnlig på basis af oplysninger indhentet til "Panorama of EU-Industry" 
• Undersøgelse af spørgsmålet om udflytning af industrivirksomhed og tjenester 
og aflæggelse af rapport for industriens generaldirektører 
D Etablering, i samarbejde med industrien og de nationale administrationer, af en 
database om de hindringer, europæiske virksomheder støder på i tredjelande, 
marked for marked 
• Konkretisering af de initiativer, der var bebudet i meddelelsen om en politik for 
forbedring af industriens konkurrenceevne i Den Europæiske Union 
— immateriel investering 
— industrielt samarbejde 
— konkurrencens industrielle aspekter 
— modernisering af statens rolle i industrispørgsmål 
12. 
EUROPA-KOMMISSIONEN 
BILAG 
HANDLINGSPROGRAM OG TIDSPLAN FOR 
EN POLITIK TIL FORBEDRING AF INDUSTRIENS 
KONKURRENCEEVNE 
I DEN EUROPÆISKE UNION 
/s 
BILAG 
D I oversigterne på de følgende sider opstilles Kommissionens handlingsprogram 
til gennemførelse af de foranstaltninger, der er nævnt i meddelelsen fra 
september 1994 om en politik til forbedring af industriens konkurrenceevne i 
Den Europæiske Union. 
For de fire prioriteringsområder i Kommissionens meddelelse viser 
oversigterne målsætningerne, de planlagte foranstaltninger og den forventede 
tidsplan. 
Det skal bemærkes, at det i de fleste tilfælde er nødvendigt at foretage under­
søgelser og analyser, før der kan iværksættes foranstaltninger til konkretisering 
af ovennævnte mål. 
• Med hensyn til, hvilken form foranstaltningerne skal tage, omfatter handlings­
programmet foranstaltninger af forskellig art: 
— Foranstaltninger, der er ved at blive gennemført eller kan iværksættes 
hurtigt, og som straks kan bidrage til EU-industriens konkurrenceevne. 
Det drejer sig bl.a. om følgende foranstaltninger: 
• Organisering af rundbordsdiskussioner, seminarer, fora og tværfaglige 
og sektorbestemte symposier; 
• Udnyttelse af de fælles politikker, der bidrager til at forbedre 
industriens konkurrenceevne, især vedrørende samhørighed, 
uddannelse, forskning, innovation, handel, konkurrence og 
samarbejde med tredjelande; 
• Igangsætning af pilotprogrammer for industrielt samarbejde; 
• Oprettelse af en databank for oplysninger om hindringerne for 
markedernes funktion og af en Industrial Assessment Mechanism; 
• Oprettelse af en rådgivende gruppe for konkurrenceevne. 
— Foranstaltninger, der kræver en mere præcis definition af de politiske 
retningslinjer med henblik på senere iværksættelse. Det drejer sig navnlig 
om projekter i form af: 
• meddelelser om fremme af immaterielle investeringer, højnelse af 
kvalitetsniveauet, industrielt samarbejde med Østeuropa og direkte 
investeringer i udlandet; 
• grøn- og hvidbøger om de juridiske samarbejdsinstrumenter for 
industrien, om energipolitikken og om fremme af innovation. 
— Foranstaltninger, der kræver vedtagelse af lovforslag, før de kan gennem­
føres. Det drejer sig bl.a. om forslag til direktiver, bestemmelser og hen­
stillinger med sigte på at: 
M 
BILAG 
• fremme forskning, det indre energimarked, europæiske investeringer i 
udlandet og elektronisk dataudveksling; 
• fjerne de juridiske og skattemæssige hindringer for det industrielle 
samarbejde; 
• aktualisere de offentlige myndigheders betydning for industrien. 
• Dette handlingsprogram skal iværksættes under hensyntagen til 
nærhedsprincippet. Derfor skal der skelnes mellem de foranstaltninger, der 
direkte skal iværksættes af Kommissionen, dem, der skal gennemføres i tæt 
forbindelse og samarbejde med de nationale myndigheder, og dem, som 
Kommissionen og de nationale myndigheder skal udvikle i tæt samarbejde 
med industrien. På denne måde bliver det muligt dels at gøre foranstaltningerne 
til forbedring af industriens konkurrenceevne mere effektive, dels at udnytte 
medlemsstaternes og industriens ekspertise på den bedste måde, samtidig med 
at Kommissionens begrænsede budgetmæssige og menneskelige ressourcer 
kan suppleres. 
Industrien bliver naturligvis direkte involveret i de konkrete foranstaltninger 
som f.eks. rundbordsdiskussionerne, pilotprogrammerne for industrielt 
samarbejde, databanken for oplysninger om hindringerne for markedernes 
funktion og Industrial Assessment Mechanism. 
Medlemsstaternes inddragelse i gennemførelsen af handlingsprogrammet kan 
ske i forbindelse med de møder, generaldirektørerne for industrien holder, men 
også gennem nye former for møder mellem EU's og de enkelte landes 
myndigheder, som f.eks. workshopper. 
Dialogen med medlemsstaterne skal gå på foranstaltninger vedrørende 
koordinering af forskningspolitikkerne og fastlæggelsen heraf, de 
handelspolitiske instrumenter, indførelsen af en databank for oplysninger om 
muligheder for industrielt samarbejde samt fastlæggelsen af særprogrammer 
"mål4,s. 
D Kommissionen vil ligeledes tage hensyn til, hvordan der i forbindelse med 
dette handlingsprogram udarbejdes meddelelser vedrørende specielt visse 
industrisektorer. 
Dette var allerede tilfældet i Kommissionens meddelelse om konkurrenceevnen 
inden for fremstilling af maskiner. 
• Nogle af de højst prioriterede foranstaltninger er følgende: 
— Oprettelse af task forces til iværksættelse af industrirelaterede fælles 
projekter og foranstaltninger vedrørende menneskelige ressourcer; 
— Oprettelse af databank med oplysninger om hindringer for markedernes 
funktion og en Industrial Assessment Mechanism; 
h 
BILAG 
— Undersøgelse af fællesskabsreglernes og de nationale bestemmelsers virk­
ninger på konkurrenceevnen og beskæftigelsen, ved gruppen af 
uafhængige eksperter "retlig og administrativ forenkling" ("MOLITOR-
gruppen"); 
— Oprettelse af en rådgivende gruppe for konkurrenceevnen. 
/o 
BILAG 
Handlingsprogram for en politik tilforbedring af konkurrenceevnen i Den 
Europæiske Union 
Målsætninger Foranstaltninger Tids­
punkt 
1. FREMME AF IMMATERIELLE INVESTERINGER 
Fremme af immaterielle in­
vesteringer (erhvervsuddan­
nelse, arbejdets tilrettelæg­
gelse, ny teknologi og kvali­
tet) i forbindelse med gene­
relle investeringsstøtteforan­
staltninger: undersøgelse af 
mulighederne for at tage 
hensyn til de immaterielle 
aktiver, specielt i skattemæs­
sig henseende. Udkast til meddelelse om fremme af 
immaterielle investeringer. 
Foranstaltninger vedrørende menneskelige 
ressourcer 
Videreførelse af strukturfondenes støtte­
foranstaltninger til forbedring af virksom-
hedsmiljøet og samarbejdet mellem 
virksomhederne og til støtte for foran­
staltningerne i virksomhederne ved­
rørende immaterielle investeringer. 1995 
1995 
1994/99 
b. Styrkelse af forsknings­
indsatsen 
-gennem fortsat øget hen­
syntagen til mur kedet s he hov 
indenfor FTU-politikken Oprettelse af task forces; der skal iværk­
sætte de fælles projekter af interesse for 
industrien (fremtidens bil, undervisnings­
programmel og multimedier, den ny fly­
generation, vaccine mod virale sygdom­
me, fremtidens tog). 
Møder mellem generaldirektørerne for 
industri og forskning med sigte på for­
bedring af systemerne for koordinering 
med og mellem medlemsstaterne og 
industrien, fastlæggelse af kvalifice-
ringskriterier, udvælgelse og udvikling af 
disse projekter. 
Inddragelse af industrivirksomhederne ved 
midtvejsevalueringen af det fjerde 
rammeprogram for FTU, bl.a. afgørelsen 
om de resterende 700 mio. ECU og 
udarbejdelsen af det femte rammeprogram 
for FTU. 1995 
1995 
1996 
/? 
BILAG 
Handlingsprogram for en politik tilforbedring af konkurrenceevnen i Den 
Europæiske Union 
Målsætninger Foranstaltninger Tids­
punkt 
c 
d. 
e. - gennem modernisering af 
strategierne for at give 
forskningen mere effektive 
virkninger til gavn for 
industrien 
- ved at gøre det lettere at 
oprette europæiske 
virksomhedskonsortier. 
Højnelse af kvalitets­
niveauet. 
Bedre integrering af er­
hvervsuddannelsesforan­
staltninger i de øvrige 
politikker. 
Tilvejebringelse af lovgiv­
ningsmæssige rammer, som 
er gunstige for forskningen. Udkast til meddelelse om et bedre samspil 
mellem forskning og industri. 
Dokument om, hvordan man kan koordi­
nere foranstaltninger, der tager sigte på at 
udvikle nye tjenester og nye applikationer 
i forbindelse med informationssamfundet, 
navnlig i forbindelse med det fjerde F&U-
rammeprogram og programmet for 
transeuropæiske net. 
Gennemførelse af programmer til 
udnyttelse af forskningsresultaterne. 
Grønbog om fremme af innovations-
politikkerne i Den Europæiske Union. 
Fremme af et finansieringsmiljø, der er 
innovationsvenligt (kapitalmarked for 
vækstvirksomheder, risikokapital osv.). 
Iværksættelse af industrirelaterede fælles 
projekter. 
Udkast til meddelelse om stimulering af 
applikationer gennem partnerskab: ny 
indfaldsvinkel ig nye metoder. 
Udkast til meddelelse om europæisk 
politik til højnelse af kvalitetsniveauet, 
hvori der indgår en strategisk analyse og 
et europæisk program for højnelse af 
kvalitetsniveauet. 
Gennemførelse af LEONARDO- og 
SMV-programmerne 
Gennemgang af forskningsstøtte­
rammerne. 1995 1 
1995 
1995 
Igang 
1995 
Igang 
1995 
I* 
BILAG 
Handlingsprogram for en politik til forbedring af konkurrenceevnen i Den 
Europæiske Union 
Målsætninger Foranstaltninger Tids­
punkt 
f 
g-
i. 
j-Udvikling af rene teknolo­
gier og økonomiske incita­
menter. 
Indførelse af nye former for 
tilrettelæggelse af arbejdet 
og forbedring af beskat­
ningsreglerne, specielt for 
SMV. 
Styrkelse af dialogen mellem 
arbejdsmarkedets parter. 
Rationel udnyttelse af stati­
stikker. Undersøgelse af muligheden for at foreslå 
et direktiv med sigte på tilvejebringelse af 
forskningsvenlige lovgivningsrammer. 
Forenkling af standardkontrakten for 
forskningskontrakter i det fjerde ramme­
program. 
Fortsættelse af gennemførelsen af det 
femte miljøhandlingsprogram. 
Gennemførelse af det fjerde 
rammeprogram for FTU - miljødelen. 
Inddragelse af arbejdsmarkedets parter i 
gennemførelsen afmål 4 og ADAPT-og 
LEONARDO-programmerne. 
Inddragelse af arbejdsmarkeders parter, 
inden for rammerne af deres forhand­
linger, i initiativer med virkning for be­
skæftigelsen (på tværfagligt og sektorialt 
plan) og for nye former for tilrettelæg­
gelse af arbejdet 
Oprettelse af en base for statistiske data 
med sektorindikatorer for EU-virksom-
hedemes præstation og konkurrence­
evnefaktorer. 
Undersøgelse ag anvendelsen af 
administrative oplysninger til statistisk 
brug 1995 
Igang 
1995 
Igang 
1995 
2. UDBYGNING AF DET INDUSTRIELLE SAMARBEJDE 
a. 
1. Generelt: 
Afdækning og afskaffelse af 
hindringer af juridisk og 
fiskal karakter for det 
industrielle samarbejde. Eventuel udarbejdelse af forslag til rets­
akter med sigte på at fjerne de største 
juridiske og skattemæssige hindringer for 
det industrielle samarbejde. 1996 
n 
BILAG 
Handlingsprogram for en politik til forbedring af konkurrenceevnen i Den 
Europæiske Union 
Målsætninger Foranstaltninger Tids­
punkt 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. 
b. Udvikling af samarbejds­
redskaber for industrien. 
Støtte til udvikling af tvær­
nationale initiativer på 
vækstmarkeder ved anven­
delse af strukturfondene. 
Inddragelse af gruppen af 
generaldirektører på det 
industripolitiske område med 
sigte på at lette det industri­
elle samarbejde og søge in­
formationer og samarbejds­
partnere. 
Udvikling af et sammen­
hængende retsgrundlag til 
effektiv fælles fremme af 
europæiske investeringer i 
tredjelande. 
Udbygning af det 
teknologiske samarbejde 
De central- og 
østeuropæiske lande og 
SNG Grønbog om de juridiske instrumenter for 
industrielt samarbejde på fællesskabsplan. 
Udarbejdelse af projekter under EF-
initiativprogrammeme ADAPT og 
EMPLOYMENT. 
Møder mellem generaldirektørerne for 
industri med henblik på oprettelse af en 
databank med oplysninger om mulig­
hederne for industrielt samarbejde. 
Eventuel udarbejdelse af forslag til 
retsakter med henblik på at fremme 
europæiske investeringer i tredjelande, 
navnlig på basis af principperne om 
beskyttelse af investeringer i AVS-
landene. 
Avendelse af ECIP-programmet 
(European Community Investment 
Partners). 
Fremme af videnskabeligt og teknologisk 
samarbejde i det fjerde rammeprogram for 
F&U. 
Forberedelse af en konference om infor­
mationssamfundet med udviklings­
landene 
Meddelelse om industrielt samarbejde 
med Østeuropa (de central- og østeuro­
pæiske lande). 1995 
1994/99 
1996 
1996 
Igang 
Igang 
1995 
BILAG 
Handlingsprogram for en politik til forbedring af konkurrenceevnen i Den 
Europæiske Union 
Målsætninger Foranstaltninger Tids­
punkt 
Afholdelse af sektorbestemte seminarer, 
fora og rundbordsdiskussioner med de 
central- og østeuropæiske lande og 
Rusland. 
Iværksættelse - for de allerede associerede 
lande - af foranstaltninger ifølge før­
tiltrædelsesstrategien vedtaget på Det 
Europæiske Råd i Essen (hvidbog om 
bestemmelserne for det indre marked, 
struktureret dialog, osv.). 
Forhandlinger om associeringsaftaler med 
de tre baltiske republikker og Slovenien. 1995 
Undersøgelse afløsninger i 
form af delvis investerings-
garanti. Økonomisk analyse af spørgsmålet om 
investeringsgaranti, for så vidt angår de 
associerede central- og østeuropæiske 
lande. 1995 
Investeringsstøtte og støtte 
til den private sektor 
Stotte til standardisering og 
certificering. Oprettelse af et "Business Advisory 
Council" (efter Essen). 
Bistand til udvikling af støtte til industrien 
i form af tjenesteydelser (f.eks. 
tilrettelæggelse af en informationsdag om 
agenturernes aktiviteter til fremme af 
Visegrad-landenes investeringer med sigte 
på de organer, der støtter fælles­
skabsindustrien). 
Oprettelse eller igangsætning af sektor­
bestemte kontaktgrupper til de central- og 
østeuropæiske lande, Rusland og Ukraine. 
PHARE-programmer for teknisk bistand 
til standardisering og certificering, navnlig 
i forbindelse med gennemførelsen af 
europæiske aftaler. 
Oprettelse af blande de arbejdsgrupper 
(Polen, Ungarn, Tjekkiet). 1995 
I gang 
Igang 
-ZJ 
BILAG 
Handlingsprogram for en politik til forbedring af konkurrenceevnen i Den 
Europæiske Union 
Målsætninger Foranstaltninger Tids­
punkt 
4. 
5. 
c. 
1. 
2% 
d. 
1. Udvikling af ekspertise inden 
for international finansteknik 
og "off set"-aktiviteter. 
Støtte til udvikling af 
energipotentiale. 
De latinamerikanske lande 
og middelhavslandene 
Deltagelse i det fjerde ram­
meprogram for forskning og 
udvikling og i forsknings­
aktiviteterne omkring infor­
mationssamfundet. 
Oprettelse af virksomheds-
net. 
Asiatiske lande 
Samarbejdsprogrammer. Skal fastlægges. 
Undersøgelse og seminarer - i forbindelse 
med Det Europæiske Energicharter - for 
bistand til udarbejdelse af lovgivning på 
energiområdet (PHARH-program). 
THERMIE-programmer for støtte til 
fremme og udbredelse af ny energi­
teknologi, energieffektivitet og fremme af 
energibesparelser. 
Oprettelse af centre for energi, uddannelse, 
promovering og logistisk bistand 
(SYNERGY-program). 
Uddannelsesforanstaltninger og foran­
staltninger til fremme af energieffek-
tivitetsprogrammer (SAVE-program). 
Uddannelsesforanstaltninger og foran­
staltninger til fremme af vedvarende 
energikilder (ALTENER-program). 
Igangsætning af rundbordsdiskussioner og 
kontaktgrupper. 
Skal fastlægges. 
Udvikling af foranstaltninger til industriel 
innovation (Sprint-net). 
Tilrettelæggelse af rundsbordsdiskus-
sioner, seminarer og tværfaglige og 
sektorbestemte symposier. 
Igangsætning af pilotprogrammer for 
industrielt samarbejde. Igang 
Igang 
1995 
1995/96 
1995/96 
Igang 
Igang 
M 
BILAG 
Handlingsprogram for en politik til forbedring af konkurrenceevnen i Den 
Europæiske Union 
Målsætninger Foranstaltninger Tids­
punkt 
'2. 
3. Samarbejdsforanstaltninger 
på det videnskabelige og det 
teknologiske område. 
Foranstaltninger vedrørende 
uddannelse og formidling af 
teknik og metoder. Tilrettelæggelse af seminarer og 
igangsætning af særprogrammer. 
Industrisamarbejdscenter EU-Japan. 
Programmer for teknologiske og viden­
skabelige stipendier inden for informa­
tionsteknologi (f.eks. programmet KIT 
(Keep In Touch) og MTFP (Manufac­
turing Technology Fellowship 
Programme)). 
Udvidelse af uddannelsesprogrammer, så 
de kommer til at omfatte de prioriterede 
europæiske industriområder. Siden 
slutning 
1994 
Igang 
Igang 
1995/96 
3.TILVEJEBRINGELSE AF RETFÆRDIGE KONKURRENCEVILKÅR 
a. 
1. 
— De eksterne markeder: Varetagelse af Den Europæiske Unions indu­
strielle interesser både som eksportør og importør 
Fortsættelse af bestræbelser 
på at løse problemer, som 
ikke var færdigbehandlede 
ved Uruguay-rundens af­
slutning. 
Effektiv bekæmpelse af be­
drageri. Aktiv deltagelse i WTO's arbejde. 
- Arbejde omkring harmonisering af 
ikkepræferencereglerne(konklusion 
forventes i 1998) 
- Videreførelse af forhandlingerne om stål, 
luftfart, tjenesteydelser(f.eks. 
telekommunikation). 
Skal fastlægges. Igang 
,. «*5 
BILAG 
Handlingsprogram for en politik tilforbedring af konkurrenceevnen i Den 
Europæiske Union 
Målsætninger Foranstaltninger Tids­
punkt 
Anvendelse og gennemførelse af de bila­
terale associeringsaftaler, partnerskab og 
samarbejde. 
Forbedring af de eksisterende bilaterale 
samarbejdsaftaler og udvikling af nye 
aftaler. 
Forberedelse af multilaterale drøftelser om 
de internationale konkurrenceregler. 
Gennemførelse af OECD-aftalen om 
skibsbygning. 3. Udvikling og overholdelse af 
internationale konkurrence­
regler. 1995 
4. Indførelse af en "Industrial 
Assessment Mechanism". Indførelse af Industrial Assessment 
Mechanism (flersektorial og geografisk 
udvidelse). 1996 
Fortsat forbedre strukturen 
af de fælles toldtariffer med 
sigte på at tage bedre hensyn 
til producenters og brugeres 
industrielle interesser. Er sat i gang. 
6. Databank over de forhold, 
der hindrer markederne i at 
fungere korrekt. Undersøgelse og oprettelse af en databank 
over de forhold, der hindrer markederne i 
at fungere korrekt. 1995/96 
Forbedre de handelspolitiske 
instrumenter med sigte på 
større operationalitet og 
effektivitet. Forberedelse af dialogen med medlems­
staterne om de opdaterede instrumenter. 1995/96 
Overvejelse af spørgsmålet 
om anvendelse af handels­
politiske og protektionistiske 
instrumenter på tjeneste­
ydelser. Skal fastlægges. 
Koordinering af eksport- og 
investeringsfremmende for­
anstaltninger med de øvrige 
politikker. Meddelelse om "a level playing field for 
direct investment world-wide". 
Videreførelse af forhandlingerne om 
aftaler om gensidig anerkendelse. 1995 
1995/96 
Det indre marked 
*ty 
BILAG 
Handlingsprogram for en politik til forbedring af konkurrenceevnen i Den 
Europæiske Union 
Målsætninger Foranstaltninger Tids­
punkt 
Fortsættelse af indskrænk­
ningen af offentlig støtte 
under skyldig hensyntagen 
til regionale skævheder. Udnyttelse af oplysningerne fra fjerde 
rapport om støtte. 1995/96 
Snarest muligt undersøge 
mulige ændringer i kontrol­
procedurer for statsstøtte. Udarbejdelse af et forslag til Rådet om 
regler om forenkling af procedurerne. 1995/97 
Revision af kriterierne for 
godkendelse af støtte. 
Styrke sammenhængen 
mellem strukturpolitikkerne 
og kontrollen med stats­
støtte. Skal fastlægges. 
Styrke sammenhængen om 
reglerne om statsstøtte og 
vilkårene for fællesskabs­
finansieringer i tilknytning 
til andre områder end 
strukturpolitikker Skal fastlægges. 
Styrkelse af det indre marked 
(gas, elektricitet, tele­
kommunikation) Oprettelse af det indre marked for energi 
(gas, elektricitet) gennem hurtig ved­
tagelse af de direktivforslag, der er til 
behandling i Rådet, eller, hvis dette ikke 
er muligt, ved hjælp af de muligheder, 
Kommissionen har. 
Grønbog "Mod en energipolitik i Den 
Europæiske Union". 
Udkast til hvidbog på grundlag af grøn­
bogen. 
Endelig åbning af markederne for tele­
kommunikation 
- kabel-tv-net 
- mobilnet 
- taletelefoni og anden infrastruktur. Igang 
1995 
1995/96 
1996 
1996 
1998 
otS 
BILAG 
Handlingsprogram for en politik til forbedring af konkurrenceevnen i Den 
Europæiske Union 
Målsætninger Foranstaltninger Tids­
punkt 
4.MODERNISERING AF DET OFFENTLIGES ENGAGEMENT 
a. 
b. 
c. 
d. 
e. 
f. Fortsættelse af liberalise­
ringsprocessen (f.eks. ved at 
undersøge muligheden for at 
anvende traktatens artikel 
101 og 102). 
Omdefinering af målsæt­
ningerne for det offentliges 
service. 
Anvende strukturfondene i 
forbindelse med de industri­
elle ændringer og med hen­
blik på udvikling af 
"clusters" af konkurrence­
dygtige aktiviteter. 
Udvikling af partnerskab 
mellem store virksomheder 
og små og mellemstore 
virksomheder. 
Enklere og mere gennem­
sigtigeprocedurer (deltagel­
se i arbejdet i gruppen om 
administrativ og 
lovgivningsmæssig 
forenkling). 
a) Fremskyndelse af opret­
telsen af transeuropæiske 
telenet mellem offentlige 
forvaltninger 
b) Gøre en indsats for at 
oprette og styrke elektronisk 
informationsudveksling 
mellem industrien og 
forvaltningen. Eventuel fremsættelse af lovforslag. 1 
Skal fastlægges. 
Sammen med medlemsstaterne og indu­
strien fastlægges der særprogrammer "mål 
4", SMV, ADAPT og LEONARDO for 
omskoling for de berørte arbejdstagere og 
arbejdstagere, der er truet af 
gennemgribende omstruktureringer i 
virksomhederne/kriseramte sektorer. 
Eventuel fremsættelse af forslag. 
En undersøgelse af fællesskabsreglernes 
og de nationale bestemmelsers virkninger 
på konkurrenceevnen og beskæftigelsen 
foretages af gruppen af uafhængige 
eksperter for "administrativ og retlig 
forenkling" ("MOLITOR-gruppen"). 
Forslag til henstilling til Rådet med 
henblik på udvidelse af IDA til tredje­
lande. 
Rådets forslag til afgørelse om et flerårigt 
støtteprogram til brug for udveksling af 
elektroniske oplysninger mellem 
industrien og forvaltningen "I3 A". 1996 
Igang 
1996 
1995/96 
1995 
1995 
c*~\p 
BILAG 
Handlingsprogram for en politik tilforbedring af konkurrenceevnen i Den 
Europæiske Union 
Målsætninger Foranstaltninger Tids-
punkt 
g. 
h. 
i. Anvende fællesskabsinstru­
menterne til at fremme indu­
strielle samarbejdsprojekter 
af fælles interesse. 
Undersøgelse af, hvordan 
man kan forbedre beslut­
ningsstrukturerne. 
Begrænsning af omkostnin­
gerne i forbindelse med lov­
givning. Eventuel fremsættelse af forslag. 
Oprettelse af en rådgivende gruppe for 
konkurrenceevne. 
Forslag til nye former for møder mellem 
nationale forvaltninger og fællesskabs-
administrationen (workshopper). 
Vurdering af de økonomiske omkost­
ninger og overskud som følge af de nye 
lovforslag. 1996 
1995 
Igang 
o2? 
Kommissionens meddelelse 
Handlingsprogram og tidsplan for iværksættelse 
af de initiativer, der var anført i meddelelsen om 
en politik til forbedring af industriens konkurrenceevne 
i Den Europæiske Union 
FBVANSIERINGSOVERSIGT 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
Politik for industriens konkurrenceevne i Den Europæiske Union. 
2. BUDGETPOST 
Jf. pkt. 7.2. 
3. RETSGRUNDLAG 
Traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 3 og 130, afsnit XIII 
(industri), XV (forskning og teknologisk udvikling - 130 F og ff), VIII 
(socialpolitik og industrielle ændringer - artikel 123), XIV om økonomisk og 
social samhørighed (artikel 130 A og B) og XII (transeuropæiske net). 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1. Specifikke formål 
• Styrkelse af den europæiske industris konkurrenceevne ved hjælp af horisontale 
foranstaltninger gennem en række fælles sektorpolitikker (forskning, 
samhørighed, erhvervsuddannelse, net, international samhandel, konkurrence). 
D Udvikling af det indre marked, bedre hensyntagen til industriens behov i 
forskningspolitikken, etablering af informationssamfundet og fremme af 
industrielt samarbejde. 
2f 
4.2. Varighed 
Engangsforanstaltning. 
43. Målgruppe for foranstaltningen. 
Medlemsstaterne, regionale og lokale myndigheder, arbejdsmarkedets partnere, 
virksomheder, osv. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 
5.1. Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2. Opdelte bevillinger 
5.3. Indtægtstype 
Irrelevant 
6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART 
Tilskudstyper fastsættes efter de nærmere regler for hver foranstaltning anført i 
pkt. 7.2. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1. Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen: 
Denne meddelelse og de heri fastsatte foranstaltninger medfører en budgetudgift, 
hvis beregning er anført nedenfor i tabel 7.2. 
7.2. Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer: 
Denne meddelelse har ikke supplerende budgetvirkninger. 
2°\ 
Eftersom det drejer sig om foranstaltninger, der i forskellig grad vil fremme 
konkurrenceevnen i Den Europæiske Union, er nedenfor nævnte rubrikker kun 
vejledende. 
Fordeling i store linjer Budget- Budget 1995 
konto mio. ECU 
EF uden 
Fællesskabsstøtterammer B2-130 6 443,0 
Industriel omstilling B2-143 403,0 
SMV-initiativet B2-1432 175,0 
Samhørighedsfonde B2-300 2151,7 
Faguddannelse og omskoling B3-1020 1,0 
Leonardo B3-1021 137,3 
Foranstaltninger vedrørende det indre marked B5-300 40,08 
Virksomhedsfremme B5-320 29,2 
Industri: foranstaltninger vedrørende telekommuni- B5-41 30,5 
kation og post, standardisering og dataudveksling 
Industrielle foranstaltninger, herunder Panorama B5-41 7,2 
Transeuropæiske net 
-> inden for transport B5-700 216,0 
-» inden for energi B5-710 15,0 
-> infrastruktur til telekommunikation B5-720 20,0 
F&U-rammeprogram B6-711 906,5 
Informations-og kommunikationsteknologi 
Fremme af Fællesskabets eksport til tredjelande, B7-5022 12,2 
navnlig Japan 
Program til modernisering af tekstilindustrien i B5-420 80,0 
Portugal 
Jo 
P.M. Fordeling efter foranstaltning (BS-411) Budget 1996 
mio. ECU 
Årsrapport om udviklingen i den europæiske industris 
konkurrenceevne - navnlig på basis af oplysningerne indsamlet til 
"Panorama ofEU-Industry" „________^^_ 1,0 
Undersøgelse af spørgsmålet om udflytning og rapport til 
industriens generaldirektører _„_______________ 0,5 
Oprettelse, i samarbejde med industrien og de nationale 
administrationer, af en database om de hindringer, europæiske 
virksomheder støder på i tredjelande, marked for marked 0,5 
Konkretisering af de initiativer, der var anført i meddelelsen om en 
politik til forbedring af industriens konkurrenceevne i Den 
Europæiske Union 
— immaterielle investeringer 
— industrielt samarbejde 
— konkurrencens industrielle aspekter 
— offentlige myndigheders modernisering af industriens rolle 1,2 
1,0 
0,5 
0,5 
lait 5,2 
Udgifter til undersøgelser, ekspertmøder, osv. 
PM: Fordeling efter foranstaltning (B5-411) 
undersøgelser 
ekspertmøder 
konferencer, kongresser 
information, publikationer ECU 
2.500.000 
70.000 
120.000 
210.000 
•5/ 
73. Vejledende forfaldsplan for forpligtelsesbevillingerne 
Jf. fordelingen anført i tabellen under pkt. 7.2 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG 
Kontrol af tilskud og af godkendelse af ydelser og af bestilte for-, 
gennemførligheds- og evalueringsundersøgelser foretages af Kommissionens 
tjenestegrene før betaling under hensyntagen til kontraktmæssige forpligtelser og 
princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning. Bestemmelserne om svig 
(kontrol, aflæggelse af rapport, osv.) indgår i alle aftaler og kontrakter, der indgås 
mellem Kommissionen og betalingsmodtagerne. 
9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 
9.1. Foranstaltningens specifikke mål 
Styrkelse af industriens konkurrenceevne vil kræve større koordinering såvel 
gennem en række fælles sektorpolitikker, navnlig for forskning, samhørighed, 
erhvervsuddannelse, net, international samhandel, som ved at intensivere de 
gensidige konsultationer medlemsstaterne imellem. De prioriterede 
foranstaltninger, som de ligeledes allerede var blevet fastlagt i hvidbogen om 
vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse, vil sigte mod at fremme immateriel 
investering, udvikling af industrisamarbejdet, sikring af fair konkurrencevilkår og 
modernisering af det offentliges rolle. 
Det skal bemærkes, at det i de fleste tilfælde er nødvendigt at foretage under­
søgelser og analyser, før der kan iværksættes foranstaltninger til konkretisering af 
ovennævnte mål. 
Med hensyn til, hvilken form foranstaltningerne skal tage, omfatter handlings­
programmet foranstaltninger af forskellig art: 
— Foranstaltninger, der er ved at blive gennemført eller kan iværksættes hurtigt, 
og som straks kan bidrage til industriens konkurrenceevne i Den Europæiske 
Union. Det drejer sig bl.a. om følgende foranstaltninger: 
• organisering af rundbordsdiskussioner, seminarer, fora og tværfaglige og 
sektorbestemte workshopper 
udnyttelse af de fælles politikker, der bidrager til at forbedre industriens 
konkurrenceevne, især vedrørende samhørighed, uddannelse, forskning, 
innovation, handel, konkurrence og samarbejde med tredjelande 
sz 
• igangsætning af pilotprogrammer for industrielt samarbejde. 
• oprettelse af en databank med oplysninger om hindringerne for 
markedernes funktion og af en Industrial Assessment Mechanism 
• oprettelse afen rådgivende gruppe for konkurrenceevne. 
— Foranstaltninger, der kræver en mere præcis definition af de politiske 
retningslinjer med henblik på senere iværksættelse. Det drejer sig navnlig om 
projekter i form af 
• meddelelser om fremme af immaterielle investeringer, højnelse af 
kvalitetsniveauet, industrielt samarbejde med Østeuropa og direkte 
investeringer i udlandet, 
• grøn- og hvidbøger om de juridiske samarbejdsinstrumenter for 
industrien og om energipolitikken. 
— Foranstaltninger, der kræver vedtagelse af lovforslag, før de kan gennem­
føres. Det drejer sig bl.a. om forslag til direktiver, bestemmelser og hen­
stillinger med sigte på at 
• fremme forskning, det indre energimarked, europæiske investeringer i 
udlandet og dataudveksling, 
• fjerne de juridiske og skattemæssige hindringer for det industrielle 
samarbejde, 
modernisere de offentlige myndigheders rolle for industrien. 
9.2. Begrundelse for foranstaltningen 
De anmodede bevillinger skal anvendes til at iværksætte en europæisk politik for 
industriens konkurrenceevne, der rent faktisk ikke byder på alternativer, som kan 
opnå de samme resultater. 
Den europæiske industri har indledt en omstrukturerings- og innovationsindsats 
uden fortilfælde for at forbedre konkurrenceevnen på verdensmarkedet. Denne 
indsats skal bl.a. gøre det muligt at klare de internationale ændringer (kendetegnet 
ved geopolitiske omvæltninger, afslutningen på Uruguay-runden) og en stadig 
stigende international konkurrence, hvis sociale, forskriftsmæssige og 
beskatningsmæssige indskrænkninger ofte er mindre tungtvejende; hertil kommer 
33 
økonomisk tilbagegang, hurtig udvikling af nye teknologiske innovationer, der i 
stadig højere grad er indbyrdes forbundne (informatik, bioteknologi, nye' 
materialer), som betyder, at immaterielle investeringer (forskning, patenter, 
uddannelse, programmel osv.) øges hurtigere end de fysiske investeringer. 
Indsatsen skal ligeledes udbedre manglerne i de store europæiske net, således at 
der kan drages nytte af den igangværende revolution på telekommunikations- og 
informationsområderne. 
I sin resolution af 8. november 1994 om styrkelse af industriens konkurrenceevne 
anmodede Rådet i øvrigt Kommissionen om "på Rådets næste samling at 
forelægge en tidsplan for udarbejdelsen af egnede forslag, som skal konkretisere 
de initiativer med hensyn til immaterielle investeringer, industrielt samarbejde, 
konkurrence og modernisering af statens rolle, som den har bebudet i sin 
meddelelse om en politik for industriel konkurrenceevne for Den Europæiske 
Union". 
Med hensyn til nærhedsprincippet skal det fastslås, at Den Europæiske Unions 
indsats på industriområdet skal gøre det muligt at udnytte GATT-aftalerne bedst 
muligt og at fremskynde behandlingen af spørgsmålene omkring markedernes 
internationalisering; i denne forbindelse er det utvivlsomt nødvendigt med en 
indsats på fællesskabsplan. 
Omkostninger: 
Jf. tabellen under pkt. 7.2. 
Øvrige virkninger 
93. Evaluering 
Der er for hver foranstaltning under pkt. 7.2 fastsat nærmere regler for 
regelmæssig evaluering. 
På Rådets anmodning i resolutionen af 8. november 1994 om styrkelse af 
industriens konkurrenceevne i Fællesskabet vil Kommissionen fra 1995 desuden 
hvert år forelægge en rapport om udviklingen i den europæiske industris 
konkurrenceevne. 
10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION 
Handlingsprogrammet medfører ingen yderligere administrationsudgifter. 
3H 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 87 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 10 
Katalognummer : CB-CO-95-117-DA-C 
ISBN 92-77-87024-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 3f