DA    DA DA 
 
DA 1   DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 28.10.2009 
SEK(2009) 1441 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til 
 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TI L EUROPA-PARLAM ENTET, RÅDET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE U DVALG OG REGIONSUDVALGET  
 
Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES):  
Udfordringerne og den næste fase for rumkomponenten 
 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
 
{KOM(2009) 589 final} 
{SEK(2009) 1439} {SEK(2009) 1440}
 
DA 2   DA RESUMÉ  AF KONSEKVENSANALYSEN 
1. I NDLEDNING  
Denne konsekvensanalyse ledsag er Kommissionens meddelelse om rumkomponenten i den 
globale miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES). Den er blevet udarbejdet i samarbejde med en styregruppe fra Kommissi onens tjenestegrene efter en omfattende høring af de 
interesserede parter, som blev gennemført af  GMES-kontoret. Nærvær ende beretning er 
blevet analyseret af Europa-Kommissionens  udvalg for konsekvensanalyse og ændret i 
overensstemmelse hermed. 
GMES er en jordobservationskapacitet, der gør det muligt at forvalte naturressourcerne mere 
effektivt og overvåge den biologiske mangfol dighed og havenes tilstand samt vores 
atmosfæres kemiske sammensætning, dvs. væsentlige faktorer med hensyn til klimaændringerne, med henblik på bedre at kunne tackle natur- og menneskeskabte 
katastrofer og forbedre grænseovervågningen.  
GMES omfatter en tjenestekomponent og en obs ervationsinfrastrukturko mponent, der består 
af en ruminfrastruktur og en in situ-infrast ruktur. Fordelene henføres  til tjenestekomponenten, 
som til gengæld er afhængig af observationsdataen e fra infrastrukturen. GMES skal derfor ses 
som et komplet system. Mens Kommissionens  meddelelse fra 2008, "GMES – for en sikrere 
planet
1 omhandlede GMES som helhed, fokuseres der i nærværende meddelelse på 
rumkomponenten med henblik på: (i) fremme af den fælles beslutningsprocedure i forbindelse 
med Kommissionens forslag om GMES-programmet og dets første operat ionelle aktiviteter i 
2011-20132 og (ii) forberedelse af beslutningsgrundl aget vedrørende den næste finansielle 
ramme (efter 2013). 
Rumdataene udgør et meget væsentligt aspekt i GMES-tjenestekomponenten. Hvis strømmen 
af rumdata afbrydes eller afskæres, er der visse tjenester, der ikke kan leveres. De tematiske 
områder i GMES-tjenestekomponenten afhænge r af adgang til data fra eksisterende 
jordobservationssatellitter,  der ejes af tredjemænd3, og af en ruminfrastr uktur, der er udviklet 
særligt til GMES. Da EU ikke ønsker en overla pning af den eksisterende kapacitet i Europa, 
er det blevet analyseret, i hvilket omfang de af  EU indsamlede brugerkrav ikke kan indfries 
med den eksisterende elle r planlagt infrastruktur. 
Denne behovsanalyse gjorde det muligt at  definere indholdet af ESA's GMES-
rumkomponentprogram, som EU bidrager økonom isk til, og som omhandler udviklingen af 
satellitmissioner, der kaldes "Sentinels". ESA er fo r øjeblikket i færd med at udvikle de første 
konstellationer af Sentinels, som omfatter syv satellitter (de første to enheder af Sentinel 1 til 
3, de første to enheder af Sentinel 4 og Sentinel  5-forløberen) samt to instrumenter, der skal 
transporteres op til EUMETSAT-satellitterne. 
                                                 
1 KOM(2008) 748 af 11. december 2008. 
2 KOM(2009) 223 af 20. maj 2009. 
3 Herunder EU-medlemsstater, mellemstatslige orga nisationer, som f.eks. ESA og EUMETSAT, stater, 
der ikke er medlemmer af EU, og private organisationer. 
 
DA 3   DA 2. P ROBLEMAFGRÆNSNING  
Når ruminfrastrukturen er udviklet, skal de n udnyttes og, når tiden er inde, fornyes med 
henblik på indsamling af miljødata til GMES -tjenestekomponenten. Det problem, der skal 
behandles her, er derfor, hvordan det nede nstående kan forvaltes og finansieres: 
• udnyttelse af de første konstellationer af Se ntinels, der er udviklet af ESA, efter 
udviklingsfasens afslutning og  
• fornyelse af Sentinels, hvoraf mange har en levetid på ca. syv år, sideløbende med den 
ovennævnte udnyttelse, med henblik på en fortsat dataindsamling på lang sigt. 
I sit forslag til en forordning om GMES-programmet og dets første operationelle aktiviteter i 
2011-20134 foreslog Kommissionen, at den overordnede  finansieringsramme for de første 
operationelle GMES-aktiviteter burde være 107 mio. EUR, hvoraf 40 mio. skulle afsættes til 
udnyttelse af rumkomponenten. 
Finansieringen og forvaltningen af udnyttelsen af Se ntinels er blevet drøftet i en række 
dokumenter, herunder i Kommissi onens meddelelse "Global miljø- og sikkerhedsovervågning 
(GMES) – for en sikrere planet"5. Selv om det forventes, at et fremtidigt EU-program bør 
bidrage til bæredygtigheden af ruminfrastr ukturen, herunder især tilgængeligheden af 
komponenter i kredsløb, var det ikke mulig t at træffe bindende beslutninger om 
fællesskabsfinansieringen af udnytte lsen af Sentinels, da den pågældende periode ligger uden 
for den nuværende finansielle ramme. Der skal derfor snart forbered es en beslutning om 
finansiering af rumkomponenten som led i arbe jdet med det kommende flerårige finansielle 
overslag. 
ESA's medlemsstater har gjort det klart, at Se ntinel-infrastrukturen udgør deres bidrag til 
GMES-rumkomponenten, og at de har ydet deres økonomiske indsats ud fra den antagelse, at EU med tiden vil overtage ansvaret for udnyttelsen og fornyelsen af en tilsvarende fællesskabsfinansieret infrastruktur
6. Adskillige medlemsstater har konsekvent givet udtryk 
for samme holdning i GMES-rådet, der er en ekspertgruppe, der bistår Kommissionen med 
udviklingen af GMES. I tilfælde af manglende tils agn fra EU er det således usandsynligt, at 
andre organisationer end EU ville påtage si g ansvaret for GSC efter 2013. I sin nuværende 
udformning ville GMES-tjenestekomponent en følgelig ikke være levedygtig7. 
3. A NALYSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET  
EU's bidrag til udnyttelsen og senere fornyelsen af den ruminfrastruktur, der er udviklet på 
europæisk plan, er af følge nde årsag fuldt ud i overensste mmelse med nærhedsprincippet. 
Medlemsstaterne kan ikke i tils trækkelig grad bære ansvaret for udnyttelsen og eventuelt 
fornyelsen af den ruminfrastruktur, der er  udviklet med midler fra EU og fra det 
mellemstatslige samarbejde, i lyset af de omkostn inger, dette indebærer.  Netop af denne årsag 
                                                 
4 KOM(2009) 223 af 20. maj 2009. 
5 KOM(2008) 748 af 12. november 2008. 
6 Jf. f.eks. protokollen fra det ESA-Rådets 198. møde, der blev afholdt den 15. februar 2008, s. 4, og 
protokollen fra ESA-Rådets 203. møde, der blev afholdt den 15. og 16. oktober 2008, s. 6. 
7 Jf. ligeledes betragtning 12 i forslaget til en forordning om GMES. Selv om det ville være muligt at 
levere visse tjenesteydelser, der kun er baseret på  in situ-data eller data fra andre missioner end 
Sentinel-missioner, ville denne form for tjenesteydelser ikke længere kunne sammenlignes med GMES-
tjenestekomponentens temaområder. 
 
DA 4   DA har de europæiske stater forenet deres kræf ter på området for rumbaseret observation i 
forbindelse med operationel meteorologi for at  udvikle og udnytte mete orologiske satellitter 
under Den Europæiske Organi sation til Udnyttelse af Me teorologiske Satellitter 
(EUMETSAT). De europæiske stater har ligeledes udviklet miljøsatellitter til 
demonstrationsbrug gennem enten ESA eller na tionale rumagenturer. De har dog ikke fundet 
en måde, hvorpå de kan samarbejde om finansieringen af va rige operationelle 
miljøovervågningsprogrammer, som svarer til programmerne på det meteorologiske område. 
Der er ikke desto mindre ved at  være et kritisk behov for obser vationer af denne art som følge 
af det stigende politis ke pres på de offentlige myndi gheder for at disse skal træffe 
kvalificerede beslutninger om milj ø, sikkerhed og klimaændringer. 
4. EU' S MÅLSÆTNINGER  
De konkrete målsætninger for EU's tiltag i forbindelse med GMES-rumkomponenten (dvs. 
Sentinels) er: 
• at sikre kontinuerlig adgang til miljødata, der er indsamlet ved hjælp af en række 
rumbaserede følere som bidrag til de tematiske områder i GMES-tjenestekomponenten, 
gennem: 
– en kontinuerlig udnyttelse af Sentinels og de dertilhør ende forskningsaktiviteter 
ved hjælp af passende forvaltni ngs- og finansie ringsstrukturer, 
– rettidige definitions-, udvik lings- og indkøbstiltag med he nblik på en fornyelse af 
Sentinels efter behov. 
• at stimulere væksten i jor dobservationsprogrammets downstream-sektor med hensyn til 
beskæftigelse, innovation og international konkurre nceevne ved at sænke prisen på adgang 
til jordobservationsdata. 
5. M ULIGE STRATEGIER  
Der foreligger følgende mulige strategier: 
• Mulighed 1:  Mulighed 1 er referencescenariet. EU påtager sig ikke ansvaret for 
udnyttelsen af Sentinels efter de første operationelle GMES-aktiviteter (2011-2013). Dette 
betyder, at EU overhovede t ikke vil benytte GMES efter 2013. Da ingen anden 
organisation vil være villig til at finansiere alle udgifterne til udnyttelsen af Sentinel, vil 
der ikke være nogen data tilgængelige for GMES-tjenestekomponenten, som er indsamlet ved hjælp af Sentinels. 
• Mulighed 2:  EU vil kun finansiere og forv alte udnyttelsen af de første 
konstellationer af Sentinels, men ikke fornyels en heraf. Efter den første konstellation vil 
der ikke være tilgængelige data fra Sentinels. 
• Mulighed 3:  EU vil finansiere og forvalte i) udnyttelsen af de første Sentinel-
konstellationer og ii) fornyelsen af ruminfrastru kturen for at sikre en varig observation med 
tiden i lyset af, at hovedparten af de Sentinel s, der er udviklet på nuværende tidspunkt, har 
en nominel levetid på syv år, og at GMES -tjenestekomponentens tematiske områder er 
 
DA 5   DA afhængige af en kontinuerlig a dgang til de relevante data. Be slutninger om fornyelse skal 
træffes, mens de første konstellationer er i drift. 
Mulighederne omfatter en række antagelser. Fo r det første skal udnyttelsesaktiviteterne 
ledsages af forskningsaktiviteter. For det andet er det nødvendigt med adgang til data fra eksisterende jordobservationssate llitter, der ejes af tredjemænd. For det tredje skal der være 
fuld og åben adgang til data tilvejebragt af Se ntinels. For det fjerde skal der ikke vurderes 
nogen former for medfinansiering af GS C. Som det er tilfældet med Galileo
8 og andre af EU's 
infrastrukturprogrammer kan ejerskabet til Sent inels overdrages vederlagsfrit til EU, hvilket 
ville gøre det muligt for EU at fastlægge en politik om fuld og åben  adgang til data og 
oplysninger vedrørende Sen tinel. Ikke desto mindre vil Kommissionen fortsætte 
undersøgelsen af, hvorvidt udviklingen af ma rkedsmuligheder og omkostningsbaseret 
brugerbetaling måske kunne ende med en reduktion af andelen af offen tlige investeringer på 
lang sigt. Generelt er der endnu ikke kendskab ti l den potentielle økonomiske indsats, der kan 
ydes inden for rammerne af EU-budgettet, da de  prioriterede områder og bevillingerne i den 
kommende flerårige finansielle ramme (efter 2013) vil blive fas tlagt på et senere tidspunkt. 
6. K ONSEKVENSANALYSE  
I overensstemmelse med den fokus, der er lagt i det fremlagte forslag til meddelelse, er alle 
mulighederne kun baseret på ændringer i rumk omponenten og på den forudsætning, at alle 
andre komponenter forbliver uændrede. 
Mulighederne er blevet analyseret både kva litativt og kvantitativt. Med hensyn til det 
kvantitative aspekt blev en cost-benefit-analys e baseret på de tilgængelige data. De fordele, 
der er forbundet med GMES, er blevet kvantific eret i analysen "Socio-economic benefits 
analysis of GMES", der er udarbejdet af PriceWaterhouseCoopers ("PWC-analysen")9. I 
analysen anføres den forventede økonomiske gevi nst valutarisk og i nutid sværdi (herunder de 
samfundsmæssige, miljømæssige og andre økonomiske fordele)  for så vidt angår et 
referencescenarie uden GMES. I PWC-analysen er GMES-fordele ne blevet grupperet i tre 
højniveaukategorier: 
• Kategori 1:  effektivitetsfordele forbundet me d anvendelsen af GMES-relaterede 
oplysninger i forbindelse med gennemførelsen el ler håndhævelsen af a llerede eksisterende 
lovgivning eller po litikker. Det er ikke nødvendigt me d andet en vedvar ende adgang til 
GMES-tjenester (og således GSC) , før disse fordele viser sig.  
• Kategori 2:  fordele forbundet adgangen til flere og bedre oplysninger i den fase, hvor 
politikken formuleres. Resultatet ville være  bedre politikker på europæisk, nationalt og 
regionalt plan, en nemmere og mere effektiv gennemførelse og endelig en øget opfyldelse 
af politiske målsætninger. Der er im idlertid en indbygget forsinkelse mellem 
tilgængeligheden af oplysninger og omsætningen af  fordelene i praksis, som er knyttet til 
den politiske cyklus.  
                                                 
8 Jf. artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 af 9. juli 2008 om den videre 
gennemførelse af de europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer (Egnos og Galileo), EUT L 
196 af 24.7.2008, s. 1. 
9 Tilgængelig på http://esamultimedia.esa.int/docs/GMES/261006_GMES_D10_final.pdf . 
 
DA 6   DA • Kategori 3:  Som i kategori 2, men her set fra et globalt perspektiv, dvs. forbundet med 
undertegnelsen og gennemførelsen  af internationale  traktater (f.eks. om klimaændringer, 
ørkendannelse og skovrydning). Som følge he raf går der meget længere tid, inden 
fordelene viser sig, men samtidig er omfanget heraf meget større end i de andre kategorier. Et eksempel fra denne kategori er GMES-programmets bidrag til klimaændringsrelaterede politikker i form af langsigtede dataserier om parametre såsom havoverfladetemperatur, 
stigende vandstand i havet og CO
2-fordeling.  
På omkostningssiden blev udgifterne til både tjenestekomponenten og rumkomponenten taget 
i betragtning. Den sidstnævnte er baseret på ESA's langsigte de scenarie, en vurdering af 
omkostninger, udarbejdet af ESA's eksekutivkom ité og anerkendt som grundl ag for et skøn af 
udgifterne på det sjet te møde i Rumrådet10.  
                                                 
10 Rådets beslutning nr. 10500/09 af 29. maj 2009 "The contribution of space innovation and 
competitiveness in the context of the European Economic Recovery Plan, and further steps". 
 
DA 7   DA Kvantitativt udtrykt er det lettest at sammenligne mulighederne på baggrund af deres 
respektive nettonutidsværdi i den pågælde nde periode — jf. nedenstående diagram11. 2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
2025
2026
2027
2028
2029
2030Mulighed 1 udgangsscenarieMulighed 2Mulighed 3-5 000,0 - 5 000,0 10 000,0 15 000,0 20 000,0 25 000,0 30 000,0 35 000,0 
Mio. EUR
ÅrSammenligning af nettonutidsværdier for de 
forskellige muligheder i 2009-priser
Mulighed 1 udgangsscenarie Mulighed 2 Mulighed 3 
Hvis der desuden tages højde for de konsekvens er, der ikke er indeholdt i PWC-analysen og 
derfor ikke i ovenstående diagram, kan der fo retages følgende sammenligning (idet man skal 
erindre, at udgifterne vedrør er GSC, mens indtægterne hi drører fra GMES-systemet som 
helhed):  
                                                 
11 Tallet er et udtryk for den akkumulerede nettonutidsværdi for hver mulighed (i 2009) af en betalings- 
og indtægtsstrøm, der indledes i 2014 og slutter i år X, hvor X kan være hvilken som helst værdi 
mellem 2014 og 2030. 
 
DA 8   DA  
 Virkning  Effektivitet  Sammenhæng  
Mulighed 
1 
(udgangss
cenarie)  Opfylder ingen af 
målsætningerne. 
Indvirkningen på 
EU's budget ville 
imidlertid være nul, 
hvilket betyder, at der ville være 
midler til rådighed 
for andre initiativer og programmer.
 (Lave) udgifter til ikke at opnå nogen 
fordele (oplagring af udviklede 
satellitter).  Ingen fordele, og derfor ingen 
afvejning af for og imod. I høj grad 
manglende overensstemmelse med EU's tidligere indsats med hensyn 
til udvikling af GSC og med EU's 
placering i det globale jordobservationsprogram i de 
seneste 10 år.
 
Ville kun være logisk i forbindelse 
med en væsentlig ændring af de 
politiske prioriteringer i EU, dvs. 
hvis klimaændringer og borgernes sikkerhed blev nedprioriteret på den 
politiske dagsorden.
 
Mulighed 
2 Opfylder kun målsætningen om formidling af 
oplysningstjenester 
gennem en 
bæredygtig 
infrastruktur i en begrænset periode 
(indtil 2020). 
Opfylder ikke målsætningen 
vedrørende 
bæredygtig vækst i downstream-
sektoren.
 Et gennemsnitligt årligt EU-
budgetbidrag til GSC på ca. 200 mio. EUR i den kommende finansielle 
ramme ville gøre det muligt at opnå 
årlige indtægter på mellem 400 mio. 
EUR og 900 mio. EUR indtil 2022. 
Efter 2020 ville de årlige indtægter falde til ca. 130 mio. EUR, hvilket omtrent 
svarer til udgifterne i den efterfølgende 
periode. 
I denne mulighed er der en væsentlig 
indbygget manglende 
omkostningseffektivitet forbundet med "stop-go"-strategien. EU ville ikke 
kunne udnytte stordriftsfordele i 
produktionen af stående satellitenheder, der er af stor betydning i rumsektoren. 
 Indvirkningen på EU's budget vil sandsynligvis blive udlignet af begrænsede miljømæssige og 
økonomiske fordele, selv om 
fordelene vil være større end i 
udgangsscenariet. 
 
Den politiske kohærens vil afhænge 
af EU's og de øvrige europæiske 
jordobservationsprogrammers evne 
til at bygge bro over kløften efter udløbet af den første generations 
levetid. 
 
Manglende overensstemmelse med 
EU's erklærede ambition om at føre 
an på klimaændringsområdet 
(klimaændringerne vil under alle omstændigheder nødvendiggøre 
overvågningsaktiviteter på lang 
sigt). 
 
Mulighed 
3 Opfylder alle de politiske 
målsætninger.
 Et gennemsnitligt årligt EU-
budgetbidrag til GSC på ca. 430 mio. 
EUR i den kommende finansielle 
ramme ville gøre det muligt at opnå årlige indtægter på lidt under 1 mia. 
EUR indtil 2022, der ville nå sit 
højdepunkt på mere end 5 mia. EUR om 
året i 2027. 
 Den langsigtede investering, der er 
større end i udgangsscenariet, ville 
medføre positive resultater på de 
politiske prioriteringsområder, som f.eks. klimaændringsområdet. I 
overensstemmelse med den 
politiske dagsorden og EU's 
målsætninger.
 
Mulighed for strategiske fordele for 
EU som global aktør. 
De nødvendige budgetmæssige 
ressourcer og den dertilhørende overgang fra forskning til drift ville 
kræve, at GMES blev medtaget som 
en finansieringsmæssig prioritering 
 
DA 9   DA i EU's kommende finansielle 
ramme, og kunne nødvendiggøre 
relevante tilpasninger inden for andre politiske områder.
 
 
7. O VERVÅGNING OG EVALUERING  
Meddelelsen vil i sig selv ikke direkte medføre,  at nye aktiviteter bliver finansieret over EU-
budgettet med højere beløb end dem, der allerede er  blevet besluttet elle r foreslået i FP7, dvs. 
til de forberedende foranstaltninger og første operationelle GMES-aktiviteter indtil 2013. Hvis 
den kommende Kommission skulle vælge en af de  muligheder, som for udsætter udnyttelse af 
Sentinels efter 2014, vil det rele vante forslag til re tsakt blive udarbejde t i overensstemmelse 
med de gældende regler, især for så vidt angår forberedel serne til den næste flerårige 
finansielle ramme og konsekvensanalyse.  
I overensstemmelse med Kommissionens standardpr aksis vil evalueringen blive gennemført i 
tre faser (forudgående evaluering, midtvejs evaluering og efterføl gende evaluering). I 
midtvejsevalueringen og den efterfølgende ev aluering vil det blive vurderet, hvorvidt de 
operationelle målsætninger opfyldes eller er  blevet opfyldt. De suden vil Kommissionen 
vurdere fremskridtet med hensyn til udnyttelsesaktiviteterne, før der træffes væsentlige beslutninger, herunder beslutninge n om fornyelse af Sentinels. Denne beslutning skal måske 
træffes inden ikrafttrædelsen af en eller flere fi nansielle rammer som følge af satellitters lange 
udviklingscyklus. I hver enkelt politisk cyklus  skal beslutningerne  kvalificeres af en 
ajourføring med hensyn til cost-benefit-situa tionen for de forskellige muligheder og en 
omfattende høring af de interesserede part er om systemets effektivitet og nytte.