EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 6.10.2011 
SEK(2011) 1131 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Resumé af konsekvensanalysen 
Ledsagedokument til 
Forslag til EUROPA-PALAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
om Den Europæiske Socialfond og ophæ velse af forordning (EF) nr. 1081/2006 
{KOM(2011) 607 endelig} 
{SEK(2011) 1130 endelig}  
          {COM(2011) 608 final} 
          {COM(2011) 609 final} 
  
 
DA 2   DA RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
PROCEDURESPØRGSMÅL OG HØRING AF BERØRTE PARTER  
Den Europæiske Socialfond er omfattet af de n fælles strategiske ramme sammen med Den 
Europæiske Fond for Regionaludvikling,  Samhørighedsfonden, Den Europæiske 
Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikter ne og Den Europæiske Hav og Fiskerifond. 
Disse finansielle instrumenter er reguleret ved hjælp af en forordning om fælles bestemmelser 
for Den Europæiske Fond for Regional udvikling, Den Europæiske Socialfond, 
Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrug sfond for Udvikling af Landdistrikterne og 
Den Europæiske Hav og Fiskerifond omfattet af  den fælles strategisk e ramme, om generelle 
bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond 
og Samhørighedsfonden og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1083/2006 (den generelle 
forordning). Der er blevet uda rbejdet konsekvensanalyser for den generelle forordning, der 
diskuterer europæisk merværdi, ydeevne og le vering af politik, og også for de specifikke 
forordninger. For ESF-konsekvensanalysen handl er det om det fremtidige anvendelsesområde 
for instrumentet og om et  særligt aspekt af fore nkling, nemlig den måde, 
omkostningsregnskaber gennemføres på. Andre as pekter er dækket i konsekvensanalysen for 
den generelle forordning. 
ESF-konsekvensanalysen behandl er også sammenhængen mellem de  finansielle instrumenter, 
der er til rådighed for Generaldirektorate t for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, navnlig  Den Europæiske Socialfond (ESF), Den 
Europæiske Globaliseringsfond, Progr ess-programmet, Eures og Progress-
mikrofinansieringsfaciliteten. 
1.1. Høring og ekspertise 
Der er blevet foretaget omfattende offentlige høringer, både i forbindelse med 
samhørighedspolitikken som helhed1 og specifikt for ESF. Ekspertråd blev givet af ESF-
udvalgets ad hoc-gruppe om fremtiden for De n Europæiske Socialfond. Denne uformelle 
gruppe af eksperter fra medlemsstaterne og arbe jdsmarkedets parter mødtes 7 gange mellem 
december 2009 og marts 2011. Desuden ha r permanente kontakter til 
forvaltningsmyndighederne og andre in teressenter (for eksempel gennem 
overvågningsudvalgene for ESF-programmerne e ller ESF's tekniske arbejdsgruppe) bidraget 
til at få viden om dag til dag-problemer og -bekymringer som en del af 
implementeringsprocessen.  
Konferencen: "Udformning af den fremtidige ESF - ESF & Europa 2020"  i Bruxelles den 23. 
og 24. juni 2010 bragte over 450 højtstående re præsentanter fra offentlige myndigheder, 
arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet på  europæisk og nationalt plan såvel som fra 
tredjelande sammen2. Ngo'er og arbejdsmarkedets parter er  blevet specifikt hørt om fremtiden 
for ESF i december 2010. 
                                                 
1 Se konsekvensanalysen for den generelle forordning. 
2 Referat af konferencen findes på: http://ec.europa.eu/employment_so cial/esf/docs/100907-conference-
report-final_en.pdf . 
 
DA 3   DA Den 7. oktober 2010 vedtog Europa-Parlament et beslutninger om den fremtidige 
samhørighedspolitik3 og om ESF4. Både Det Europæiske Ø konomiske og Sociale Udvalg 
(den 15. marts 20115) og Regionsudvalget (den 30. marts 20116) vedtog sonderende udtalelser 
på anmodning af Kommissionen. Desude n har både Beskæftigelsesudvalget7 og Udvalget om 
Beskæftigelse og Sociale Anliggender8 afgivet udtalelser, ligesom ESF-udvalget gjorde i 
juni 2010 og marts 20119. 
To konferencer for interesserede parter10 blev den 25. og 26. januar 2011 og 8. marts 2011 
arrangeret for at diskutere fremtiden for Gl obaliseringsfonden. Ekspertråd blev givet ved 
hjælp af spørgeskemaer i august og oktober 2010 og i februar 2011. Ekspertmøder blev 
afholdt i september 2010 og i marts 2011. Europa -Parlamentet vedtog i september 2010 en 
betænkning11 om funktion og finansiering af Globaliseringsfonden. 
I forbindelse med revisionen af det nuværende  Progress-program orga niserede Kommissionen 
en to-trins høring: en arbejdsgruppe, der sa mlede repræsentanter for programmets centrale 
interessenter12 og en offentlig online-høring gennemført mellem april og maj 2011. På 2011-
møderne i Eures-arbejdsgruppen og lederne af de  offentlige arbejdsformidlinger (PES) blev 
der afholdt specifikke drøftelser om fremtiden for Eures. 
PROBLEMDEFINITION  
Samfundet i hele Europa står over for flere udf ordringer, der skyldes øget global konkurrence, 
de hastige teknologiske fremskridt, de mografiske tendenser og klimaændringer13. Disse 
udfordringer er blevet forværret af den senest e økonomiske og finansielle krise, hvilket fører 
til rekordhøje arbejdsløshedsniv eauer i en række medlemsstater, især blandt de mest udsatte 
grupper og unge. Samtidig er der stadig mangl er i færdigheder og en lav mobilitet på 
arbejdsmarkedet. 
Mange medlemsstater og regioner står over for va nskeligheder med at afslutte overgangen til 
mere konkurrencedygtige aktiviteter,  og der er stadig betydelige forskelle i besk æftigelse og 
social integration, niveauer for sundhed og i tilgængeligheden af og adgang til uddannelse. 
                                                 
3 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?type=TA&refe rence=P7-TA-2010-
0356&language=EN&ring=B7-2010-0539 . 
4 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc .do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2010-
0357+0+DOC+XML+V0//EN . 
5 http://www.toad.eesc.europa.eu/AgendaDocuments.aspx?  
pmi=ha5jDW%2bOWSEKS2CtbtA2nl2VJruX4mnzBdsQyM7Dy60  %3d. 
6 http://www.cor.europa.eu /pages/PressTemplate.aspx?view= detail&id=b0a92bb4-7fbd-4cea-aade-
1cf0a26429aa . 
7 http://ec.europa.eu/social/m ain.jsp?catId=115&langId=en . 
8 http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/empl/dv/empl_spc_on_esf_/  
empl_spc_on_esf_en.pdf . 
9 http://ec.europa.eu/esf/main.jsp?catId=445&langId=da. 
10 http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=326&langId=en&eventsId=320&furtherEvents=yes . 
11 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?type=REPORT&reference=A7-2010-
0236&language=DA. 
12 De nationale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og netværk af organisationer i civilsamfundet på 
EU-plan. Gruppen mødtes to gange i januar og februar 2011. 
13 KOM(2010) 2020. 
 
DA 4   DA Krisen fremhævede også tætte forbindelser og spill-over mellem EU-27-økonomierne, især i 
euroområdet, hvilket betyder, at reformer elle r mangel på samme i et land påvirker de andres 
ydeevne. Europæisk finansiel støtte kan bidrag e til at koordinere indsatsen og udvikle og 
indføre aktive arbejdsmarkedspolitikker, effekt iv livslang læring, instrumenter til fremme af 
arbejdskraftens mobilitet og passende sociale sikringssystemer. Indsatsen på europæisk plan er nødvendig, så meget desto mere som en mangel på økonomisk, te rritorial og social 
samhørighed vil hæmme Unionens videre udvikling og underminere dens legitimitet i 
borgernes øjne. 
Det kræver styrkelse af EU-lovgi vningen at sikre lige beskyttelse af eur opæiske borgere på 
arbejdspladsen, især i sektor er, der anses for at være i fare, og for de kategorier af 
arbejdstagere, der er mest udsatte (unge, arbejdstagere på tidsbegrænsede kontrakter, 
lavtuddannede arbejdstagere,  indvandrere, osv.). 
Interessenter, evalueringer og undersøgelser er generelt enige om, at de forskellige 
instrumenter udgør positive bidrag  til beskæftigelse og  social integration. Selv om det er 
vanskeligt at kvantificere den europæiske mervær di af europæisk støtte , giver en kvalitativ 
analyse overbevisende dokument ation for, at ESF har gjor t en forskel med hensyn til 
kvaliteten af den aktive arbejdsmarkedspolitik, især i mange medlemsstater og regioner, der 
halter bagefter, også med hensyn til kvantitet. 
Imidlertid er billedet blandet,  når det drejer sig om gennemf ørelsen. I den nuværende periode 
kom ESF-programmer sent i gang, og de faktiske satser for betalinger er et godt stykke under 
dem, der var nogenlunde samtidig i den foreg ående programmeringsperiode. Fejlprocenten er 
faldet, men er stadig over væsentlighedstærskl en fastsat af Den Europæiske Revisionsret, 
hvilket indikerer, at der stadig  er et stykke vej at gå for at  forenkle og strømline levering. Med 
hensyn til Globaliseringsfonden va r den tænkt som et nødsituati onsinstrument, og mens dens 
arrangementer faktisk er meget fleksible og hjælper arbejdstagere, som berøres af 
omstruktureringen, skal den gennemsnitlige realiseringstid på 11 måneder afkortes. De forskellige direkte forvaltningsinstrumenter lid er under at blive implementeret isoleret fra 
hinanden og fra ESF, mens inte ressenter og eksperter bekræfte r, at mange af de mål, de 
ønsker at opnå stort set er relevante.  
EU-indsats  er berettiget både på grund af de mål, der er fastsat i artikel 174 i traktaten om 
Unionens funktionsmåde (TEUF), i henhold til nærhedsprincippet samt artikel 175 i TEUF, 
som udtrykkeligt forpligter Unionen til at  gennemføre denne politik ved hjælp af 
strukturfondene, og Den Europæis ke Socialfonds (ESF) formål, som defineret i artikel 162. 
Det juridiske grundlag for Globaliseringsfonde n er artikel 175, stk. 3, i TEUF, som muliggør 
andre specifikke aktioner uden for strukturfondene. Retsgrundlaget for Progress-
programmet  er artikel 149 og 153 i TEUF, som omfa tter bestemmelserne for koordinering af 
beskæftigelses- og socialpolitikken
14. Det nuværende retsgrundlag for Progress -
mikrofinansieringsfaciliteten er artikel 175, stk. 3, i TEUF. Eures  er baseret på artikel 45 i 
TEUF, som har til formål at sikre frihed for ar bejdstagere. Arbejdskraftens frie bevægelighed 
er en af de fire friheder i TEUF. 
                                                 
14 Faktisk har det nuværende Progress-program et tredobbelt retsgrundlag. Men aktioner, der gennemføres 
på grundlag af artikel 19 i TEUF henhører under GD JUST's kompetenceområde og vil indgå i dets 
fremtidige post-2013-programmer. 
 
DA 5   DA MÅL 
Det overordnede mål for de finansielle instrume nter til fremme af arbejdsmarkedet og social 
integration vil være at støtte EU i at udvikle en intelligent, bæredygtig og solidarisk økonomi 
med opnåelse af høj beskæftigelse, produktivitet og social samhørighed,  nemlig at bidrage 
fuldt ud til Europa 2020-strategien og i overens stemmelse med akten for det indre marked af 
april 201115.  
1.2. Specifikke mål 
Ved siden af det overordnede specifikke mål om at sikre sammenhæng mellem de forskellige 
instrumenter har hvert instrument sine egne specifikke mål. 
For ESF er disse at fremme i) besk æftigelse og mobilitet, ii) uddannelses-
/videreuddannelseskvalifikationer, ii i) social integration, og iv) institutionel kapacitet. Dette 
vil blive sporet ved hjælp af de fire EU 2020-i ndikatorer og –mål, der er direkte relevante for 
arbejdsmarkeds-/social inklusionsinstrumenter . EU-planmål for ESF kan ikke fastlægges, 
eftersom gennemførelsen følger nationale og regionale operationell e programmer. ESF og 
Globaliseringsfonden bidrager også indirekte til andre politiske mål, såsom overgangen til en 
kulstoffattig og klimarobust økonomi, og den digitale dagsorden. 
Det specifikke mål for Globaliseringsfonden er at yde støtte til arbejdstagere, der afskediges 
som følge af større strukturændringer. 
For instrumenter under direkte forvaltning er de specifikke mål afledt af det retsgrundlag, der 
berettiger EU-aktioner og vil blive afspejle t i lovforslagene. Med henblik på denne 
konsekvensanalyse er det mest relevante specifikke mål bedre politisk sammenhæng og 
effektivitet gennem tværgående arbejde mellem de forskellige aktionsområder og 
komplementaritet med andre finansielle  EU-instrumenter, navnlig ESF.  
1.3. Operationelle mål 
Det operationelle mål for ESF er at forenkle leveringen. Følgende indikatorer er valgt som 
repræsentative for denne forenkling: i) ab sorption (mål: 100 % eller ingen automatisk 
frigørelse), ii) fejlprocent (mål: mindre end 2 %), og iii) brug af de forenklede 
omkostningsoptioner (mål: mindst 75 % af de samlede tilskudsomkostninger). 
Indholdsniveau-operationelle mål skal de fineres i de operationelle programmer. 
De operationelle mål for Globaliseringsfonden er at støtte afskedigede medarbejdere hurtigere 
(< 8 mdr.) og at stræbe efter, at mindst 50 % af de støttede arbejdstagere har et nyt og stabilt 
arbejde inden for 12 måneder.  
Der blev også defineret operationelle mål fo r instrumenter under direkte forvaltning.  
POLITISKE VALGMULIGHEDER  
De overvejede alternativer omfatter følgende dimensioner: i) ESF's anvendelsesområde, ii) 
mulighederne for at forenkle ESF's omkos tningsregnskaber, iii) status for 
                                                 
15 http://ec.europa.eu/internal_market/smact/index_en.htm. 
 
DA 6   DA Globaliseringsfonden og forbindelsen med ESF,  iv) forholdet mellem instrumenter under 
direkte forvaltning og forbindelse med ESF. For hver dimension repræsenterer de udvalgte 
muligheder, en løsning, som er blevet formet af dialog med interessenter og anbefalinger, der 
stammer fra forskning på området. 
Mulighederne for ESF's anvendelsesområde spænde r fra et snævert fokus på beskæftigelse og 
mobilitet til et langt bredere a nvendelsesområde, herunder indkomststøtteforanstaltninger. De 
væsentligste forskelle mellem forenklingsmuli ghederne er, i hvilket omfang forskellige 
forenklede refusionsmuligheder kan eller skal indføres, og om disse kan være knyttet til 
resultaterne. Dette afspejler en  diskussion i konsekvensanalysen for forordningen for de fælles 
bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (EFRU), 
Samhørighedsfonden (SF) og Den Europæiske Socialfond (ESF). 
De overvejede alternativer for Globaliseringsfonden16 spænder fra en fortsættelse af status 
quo til at have sit eget budget, enten som en del af ESF, eller som et st and-alone instrument.  
De overvejede alternativer for instrumenter under direkte ledelse er en fo rtsættelse af status 
quo, et enkelt integreret direkte forvaltningspr ogram og integration af instrumenterne under 
direkte ledelse i ESF. 
Muligheden ikke-finansiering er blevet kasser et på et tidligt tidspun kt. Det ville betyde 
afskaffelse af europæisk finansiel støtte til ak tive arbejdsmarkedspolitikker, effektiv livslang 
læring, fremme af arbejdskraftens mobilitet og m odernisering af de sociale sikringssystemer. 
Dette ville direkte berøre flere millioner af borgere årligt, af skaffe det mest håndgribelige 
udtryk for solidaritet i EU og i høj grad mindske  evnen til at fremme EU's beskæftigelses- og 
socialpolitiske mål. 
ANALYSE OG SAMMENLIGNING AF MULIGHEDERNE  
Denne analyse er hovedsagelig kvalitati v og fokuserer på sociale og økonomiske 
konsekvenser. På et meget generelt plan form odes alle instrumenter at lette eller afbøde 
ændringen af økonomiske, herunder beskæftigelse smæssige strukturer. Som nævnt i afsnittet 
om målsætningerne er det et faktum, at selv om beskæftigelses- og socialpolitik forventes at 
lette overgangen til en lavemissionsøkonomi, afhænger disse påvirkninger af den konkrete 
implementering og ikke direkte af  de juridiske bestemmelser.  
1.4. Anvendelsesområdet for ESF 
I økonomiske termer vil en ESF snævert fokusere nde på politikker og foranstaltninger, der 
direkte fører til beskæftigelse (herunder støtte til uddannelse, men kun videregående uddannelser og erhvervsuddannelser) alt andet lige sikre en koncentration af ESF på 
økonomisk relevante opgaver. Im idlertid ville et arbejdsm arkedsfokus tendere mod at 
indebære en fokusering på enke ltpersoner, hvor hindringer for be skæftigelse for eksempel kan 
ligge i husholdningen. At koncentrere ESF udel ukkende på integration på arbejdsmarkedet og 
uddannelse vil sandsynligvis være for snævert. 
                                                
 
16 Det nyligt vedtagne forslag til flerårig finansie lle ramme 2014-2020 udvidede anvendelsesområdet for 
Globaliseringsfonden til at omfatte støtte til la ndmænd, hvis levebrød kan blive påvirket af 
globaliseringen. Dette skete som reaktion på behovet for at lette de tilpasninger, der kræves af 
internationale handelsaftaler. 
 
DA 7   DA I den anden ende af spektret modtager en udvidelse af anvendelsesområdet for ESF i retning 
af indkomststøtte ikke megen påskønnelse. De udgifter, som medlemssta terne og de regionale 
myndigheder yder til passive foranstaltninger, er  af en helt anden st ørrelsesorden end de 
midler, der potentielt er til rådighed for ESF17. Desuden er ydelse af indkomststøtte først og 
fremmest en national eller regional forpligtelse. Støtte til passive foranstaltninger ville ændre 
karakteren af fonden og kan endda være i mods trid med traktatens bestemmelser. Desuden er 
ethvert beløb brugt på passive foranstaltninger ikke tilgængelig t for de øvrige aktiviteter, hvor 
en europæisk merværdi kan identificeres. 
De forskellige muligheder for ESF-anvendelsesområ det er også blevet analyseret ud fra deres 
bidrag til de ESF-specifikke mål. Faktiske bi drag er afhængige af finansieringsbeslutninger 
om, hvor meget man skal tildele et givent  politikområde. Disse vil kun blive taget i 
forbindelse med forhandlingerne med medlem sstaterne om de operationelle programmer. 
Vurderingen er derfor en kvalitativ unders øgelse baseret på et hierarki af mål. 
En bred ESF-rækkevidde, men ikke inklusiv e indkomststøtteforanstaltninger, er den 
foretrukne løsning. Den vil sandsynligvis favorisere effektiviteten, idet flere aktører kan blive 
involveret og programmer lettere kan blive skræddersyet til lokale behov og etablerede 
leveringssystemer. 
Tabel 1. Sammenligning af muligheder for anvendelsesområdet 
 Specifikke mål   
Muligheder Beskæftigelse Uddannelse Inklusion Institutionel 
kapacitetsopbygning  Offeromkostninger 
1.1 – Ingen ændring 
af politikken 0 0 0 0 0 
1.2 – Fokus på 
beskæftigelse + -- -- -- + 
1.3 – Bredt 
anvendelsesområde = = + ++ - 
1.4 – Bredt 
anvendelsesområde, 
herunder passive foranstaltninger -- - - + - 
Forklaring: + betyder en øget virkning (eller offeromkostning) sammenlignet med uændret politik, - betyder en 
reduceret effekt.  (eller offeromkostning) 
1.5. Forenkling 
Mulighederne skelner mellem, i hvilket omfa ng standardiserede omkostningsberegninger og 
refusionsordninger er indført, og om disse kan eller ikke kan være knyt tet til ydelsen. Under 
muligheden "uændret politik", som forudser  frivillig brug af sådanne ordninger, vil 
forvaltningsmyndighederne formentlig langsomt gå over til en mere hyppig brug af disse muligheder. Med mulighed 3 vil man se alle be talinger sat i forbindelse med en på forhånd 
aftalt ydeevne. Selv om dette kunne være en fo renkling for gennemførelsen af programmerne, 
                                                
 
17 I programmeringsperioden 2007-2013 udgjorde det disponible budget for ESF næsten 76 mia. EUR. 
Den flerårige finansielle ramme bestemmer, at ESF skal modtage mindst 84 mia. EUR for den syvårige 
programmeringsperiode 2014-2020. 
 
DA 8   DA er det sandsynligt, at det vil gøre deres formul ering betydeligt mere kompleks. Behovet for at 
blive enige om ydeevnen kan resultere i "creaming"-effekter og modvirke de mere 
nyskabende aktioner. Mulighed 2 gi ver en øget fleksibilitet (i forhold til mulighed 1 og 3) og 
giver forvaltningsmyndighederne det bredes te udvalg af muligheder for at indføre 
forenklinger, de føler sig trygge ved, og som pa sser til deres behov. Det er den indstilling, der 
forventes at levere mest i retning af det opera tionelle mål, og den er derfor at foretrække. 
Tabel 2. Sammenligning af mulighederne for forenkling 
 2.1 - Ingen ændring af 
politikken 2.2 - Proportionel 
tilgang 2.3 - Præskriptiv tilgang 
Effektivitet 0 ++ + 
Fleksibilitet 0 + - 
Administrative byrder 0 + - 
Forklaring: + betyder en forbedring i forhold til uændret politik; - betyder forringelse. 
1.6. Forholdet mellem Globaliseringsfonden og ESF 
Integrering af Globaliseringsfonde n i ESF eller at gøre den til et stand-alone-instrument med 
et eget budget må forventes at give mulighed for hurtigere levering end det er muligt i dag. 
Dette ville imidlertid ændre karakter og pr ofil af interventionen,  der bør forblive en 
undtagelse. Det ville også være forbundet med en  større stivhed i forhold til budgetbrug, mens 
de reelle behov af natur er meget uforudsigelig e. En uændret politik ville sikre den største 
fleksibilitet og udelukker ikke yderligere reformer til at fr emskynde beslutningsprocessen.  
Tabel 1. Sammenligning af Globaliseringsfondens muligheder 
 3.1 — Ingen ændring af 
politikken 3.2 — Inkorporering af 
Globaliseringsfonden i 
ESF 3.3 — Stand-alone-fond 
med egen budgetpost 
Hastighed i forbindelse 
med levering 0 + + 
Virkningsgrad 0 - - 
Effektivitet 0 0 0 
Forklaring: + betyder en forbedring i forhold til uændret politik; - betyder forringelse  
1.7. Forbindelser mellem ESF og instru menter under direkte forvaltning 
Progress-leverancer giver input til politiske initiativer, som, når det er relevant, er understøttet 
af deres egne konsekvensanalyser. Vurderi ngen af sociale, miljømæssige og økonomiske 
konsekvenser skal udføres på niveauet for disse  politiske initiativer. Analysen af muligheder 
og deres efterfølgende sammenligning foregår derfor i forhold til kriterierne om virkningsgrad, effektivitet og sammenhæng. 
Under muligheden "ingen ændring af politikken" fortsætter Progress, Eures og den 
europæiske mikrofinansieringsfacilitet med at  eksistere som særskilte instrumenter sammen 
med ESF. Muligheden for at øge den politiske  kohærens ved at knytte Progress til den 
 
DA 9   DA fremme af social innovation, selvstændig virksomhed og iværksætteri, der ydes gennem 
mikrofinansieringsfaciliteten og intra-EU m obilitet gennem Eures er savnet. Der vil ikke 
kunne udledes større virkningsgrad  af denne rationaliser ing af de finansielle  instrumenter. Af 
alle disse grunde må mulighed 4.1  kasseres. 
Mulighed 4.2  er den foretrukne løsning. Den kræv er et nyt integreret program for 
beskæftigelse, socialpolitik og integr ation, som samler Progress, Eures og 
mikrofinansieringsfaciliteten. Denne mulighed gør det muligt for Kommissionen at øge den 
politiske sammenhæng og virkningen af dens instrumenter, der forfølger fælles politiske mål. 
Det giver også effektivitetsgevinster forhold til mulighed 4.1  i form af en betydelig 
rationalisering af DG EMPL's instrumenter unde r direkte forvaltning, strømlining af deres 
regler og procedurer og sikre fleksibilitet genn em tildeling af ressourcer til skiftende politiske 
prioriteter. Der lægges vægt på innovative måder til at reag ere på de langvarige sociale 
udfordringer (gensidig læring, partnerskaber melle m aktører fra den offentlige, private og den 
tredje sektor, investeringer i sociale virksomh eder). Synergi og komplementaritet med ESF vil 
bedre kunne gennemføres ved en passende koordi nering fra Kommissionens  side snarere end 
ved at fusionere disse instrument er med ESF, som omhandlet under mulighed 4.3.  
Den vigtigste forskel mellem mulighed 4.2  og mulighed 4.3  er, at sidstnævnte foreslår, at alle 
tre instrumenter kan samles som en ESF-kom ponent under direkte ledelse. Et sådant enkelt 
instrument ville helt  sikkert øge sammenhængen i EU-budge tstøtten, øge volumen (med ESF-
delen) og forbedre sammenhæng i gennemførelsen. Omvendt ville det øge risikoen for nedsat 
effektivitet på grund af øget kompleksitet. Imid lertid ville et enkelt instrument kræve to 
vigtige komponenter, gennemført i henhold til he lt forskelligartede forvaltningsbetingelser 
regler (dvs. delt, direkte og fælles forvaltni ng). Desuden indebærer denne mulighed politiske 
og institutionelle risici i vedtagelsen af en alt for kompliceret ESF-forordning. Derfor bør 
mulighed 4.3  kasseres. 
Tabel 2. Sammenligning af mulighederne for instrumenter under direkte ledelse 
 4.1 – ingen ændring af 
politikken 4.2 — integreret 
program  under direkte 
forvaltning 4.3 — inkorporering i 
ESF som komponent 
under direkte 
forvaltning 
Virkningsgrad 0 + - 
Kritisk masse 0 + + 
Sammenhæng og 
effektivitet 0 ++ + 
Politiske og 
institutionelle risici   0 + - 
Forklaring: + betyder en forbedring i forhold til uændret politik; - betyder forringelse. 
 
DA 10   DA OVERVÅGNING OG EVALUERING  
1.8. ESF 
Under de gældende forordninger vedrørende  strukturfonden er ove rvågning og evaluering 
primært medlemsstaternes ansvar: Deres forvaltn ingsmyndigheder er forpligtet til at etablere 
et overvågningssystem og at fremlægge årli ge rapporter samt en endelig rapport om 
gennemførelsen. Den overordnede fordeling af an svarsområder vil forblive uændret. Der er 
dog nogle svagheder i de nuværende ESF- overvågnings- og evalueringssystemer: 
Datakvaliteten er ujævn, dataindsamlingsmetode rne varierer meget blandt medlemsstaterne, 
og der er ingen oplysninger om intensiteten af støtte til enkeltpersoner. Dette resulterer i 
vanskeligheder med at aggregere resultaterne på  EU-plan eller vurdere langsigtede virkninger 
af ESF-interventionerne på de enkelte de ltagere og på medlemsstaternes økonomier og 
systemer i bred forstand. 
På denne baggrund vil det vigtigste fokus i det fremtidige overvågnings- og 
evalueringssystem blive på fastsættelse af minimu msstandarder for kvalitet og indførelse af et 
sæt af obligatoriske fælles indikatorer. Dette s kulle sikre, at overvågni ngen producerer robuste 
og pålidelige data, og at evalueri ngen fokuserer på at vurdere effektiviteten og virkningerne af 
ESF-støtten. 
1.1. Globaliseringsfonden 
Overvågning og evaluering påhviler først og fremmest medlemsstaterne. I fremtiden vil 
medlemsstaterne være forpligtet til specifikt at overv åge gennemførelsen af  de operationelle 
mål i form af antal personer reintegreret  i beskæftigelse efter 12 og 24 måneder fra 
gennemførelsen. En midtvejsevaluering for at vurdere effektiviteten og bæredygtigheden af 
resultater vil blive udført af Kommissionen og vil blive fulgt op af  en efterfølgende 
evaluering. 
1.9. Det integrerede program for beskæftigelse, socialpolitik og integration 
(dagsorden for social udvikling) 
Det integrerede program for beskæftigelse, socialpolitik og integration vil fortsat stærkt 
fokusere på resultater og præstationer snarere end ressourcer og aktiviteter. Til dette formål, 
vil det integrerede program sku lle overvåges på årsbasis med henblik på både at vurdere 
fremskridt hen imod opfyldelsen af dets specifikke og driftsmæssige mål med klare 
indikatorer18 og også give mulighed for eventuelle nødve ndige justeringer af de politiske og 
finansielle prioriteringer. Det integrered e program vil også blive genstand for en 
midtvejsevaluering og efterfølge nde evaluering. Muligheden for at  samle tre instrumenter vil 
gøre det muligt for Kommissionen at strøm line evalueringsordningerne og reducere 
omkostninger i den forbindelse. 
                                                 
18 Indikatorerne vil blive udviklet i den forudgå ende evaluering af det integrerede program.