Nr. C 265/28 De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 10. 87 
Forslag til Rådets forordning om en fællesskabsaktion inden for undervisningsteknologi — 
Det teknologiske fremskridt i undervisningens tjeneste i Europa (Developing European 
Learning through Technological Advance) DELTA — Pilotfase 
KOM(87) 353 endelig udg. 
(Forelagt Rådet af Kommissionen den 12. august 1987) 
(87/C 265/03) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det 
europæiske økonomiske Fællesskab, særlig artikel 
130Q, stk. 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og 
sociale Udvalg, 
i samarbejde med Europa-Parlamentet, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Fællesskabet har bl.a. til opgave gennem oprettelsen af 
et fælles marked og gennem gradvis tilnærmelse af 
medlemsstaternes økonomiske politik at fremme en har­
monisk udvikling af den økonomiske virksomhed i Fæl­
leskabet som helhed og snævrere forbindelser mellem 
medlemsstaterne; 
undervisning og uddannelse spiller en afgørende rolle i 
den fremtidige økonomiske udvikling i Fællesskabet, og 
avanceret informations- og telekommunikationstekno­
logi giver mulighed for at anvende nye og mere effektive 
midler til støtte for undervisningsaktiviteterne; 
stats- og regeringscheferne understregede på møderne i 
Stuttgart, Athen, Fontainebleau og Bruxelles betydnin­
gen af at styrke det teknologiske grundlag og industriens 
konkurrenceevne og har fremhævet nødvendigheden af 
at udnytte de menneskelige ressourcer bedre gennem et 
øget samarbejde mellem de højere mellem de højere 
uddannelsesinstitutioner og industrien; 
stats- of regeringscheferne godkendte og tilsluttede sig, 
på mødet den 28. og 29. juni 1985 Kommissionens 
memorandum om styrkelse af det teknologiske samar­
bejde i Europa, som blandt de prioriterede emner, der 
skal fremsættes forslag om, anførte undervisnings- og 
uddannelsesteknologi; 
Europa-Parlamentet har ved flere lejligheder understre­
get den betydning for Fællesskabets fremtidige økono­
miske velfærd, som det tillægger undervisning og ud­
dannelse, og vedtog i maj 1983 en beslutning(*), hvori 
der opfordres til en større indsats inden for undervisning og uddannelse; Parlamentet vedtog den 11. november 
1986 en beslutning, hvori det opfordrer Kommissionen 
til at udarbejde et program for teknologianvendelse i 
undervisningen (2); 
Det økonomiske og sociale Udvalg har fremhævet be­
tydningen af at anvende nye informations- og telekom­
munikationsteknologier til at bevare en højt kvalificeret 
arbejdsstyrke, der er i stand til at tilpasse sig ændrede 
beskæftigelsesvilkår, hvorved der bidrages til at reduce­
re den arbejdsløshed, som skyldes manglende kvalifika­
tioner; 
rammeprogrammet for Fællesskabets forskning og tek­
nologiske udvikling (1987-1991) omtaler anvendelse af 
informations-, telekommunikations- og transmis­
sionsteknologi til nye tjenester af fælles interesse i den 
anden hovedaktionslinje med titlen »Henimod et stort 
marked og informations- og kommunikationssamfun­
det«; rammeprogrammet indeholder bestemmelser om 
iværksættelse af en fællesskabsaktion inden for under­
visningsteknologi; 
den stadigt stigende efterspørgsel efter undervisning 
og uddannelse på flere of flere områder kræver bedre 
adgangsmuligheder; behovet for undervisningsteknolo­
gi falder sammen med fremkomsten af avancerede kom­
munikationstjenester og -udstyr, som med ubetydelige 
ekstraomkostninger kan anvendes til støtte for under­
visningen og derved gøre det muligt at dække efter­
spørgslen efter uddannelse og omskoling på en mere 
rentabel måde; 
undervisningsteknologien er et strategisk vigtigt vækst­
område på verdensplan med hensyn til såvel udstyr som 
tjenester og er genstand for en yderst koncentreret 
udvikling og investering i andre dele af verden; 
de enkele landes og Fællesskabets aktioner inden for 
informationsteknologi, telekommunikation og standar­
disering har skabt grundlaget for indførelse af avanceret 
undervisningsstøtte, men en yderligere indsats er på­
krævet for at udnytte mulighederne fuldt ud på dette 
nye område; 
(!) EFTnr. C 135 af 24. 5. 1983. (2) EFT nr. C 322 af 15. 12. 1986. 
5. 10. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 265/29 
Rådet har vedtaget Comett-programmet (86/365/EØF) 
om styrkelse af industriens og universiteternes samar­
bejde om undervisning og uddannelse, herunder fremme 
af fjernundervisning; Comett-programmet vil drage for­
del af forbedringer i de teknologier og værktøjer samt 
det udstyr og den infrastruktur, der kræves for at støtte 
fjernundervisning (*); 
forberedende undersøgelser på Kommissionens vegne 
har lagt grunden til et arbejdsprogram som er i overens­
stemmelse med den fremherskende mening blandt eks­
perter i medlemsstaterne. Fremlæggelsen af dette arbej­
de er sket under fuld medvirken fra de højere uddannel­
sesinstitutioner, industrien og forlagsindustrien. En råd­
givende akademisk ekspertgruppe har medvirket ved 
udformningen af en foreløbig arbejdsplan; 
DELTA-pilotfasen vil drage nytte af resultaterne af 
ESPRIT og RACE samt af det igangværende standardi­
seringsarbejde; 
Udvalget for videnskabelig og teknisk Forskning (Crest) 
har afgivet udtalelse — 
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
1. Der vedtages herved en pilotfase for en fælles­
skabsaktion inden for undervisningsteknologi, benævnt 
DELTA, for en første periode på 18 måneder fra den 
1. december 1987. 
2. Sigtet med denne aktion er at stimulere inkremen-
tal forskning og udvikling, der gør det muligt at inkor­
porere ny teknologi i de værktøjer og den infrastruktur, 
der støtter avanceret undervisning, navnlig åben under­
visning og fjernundervisning, i Fællesskabet. Aktionen 
vil være baseret på samordning med og koordinering 
af tilsvarende aktiviteter i Fællesskabets medlemsstater 
med henblik på hurtigst muligt og til lavest mulige 
omkostninger at stille undervisningsteknologisk udstyr 
og undervisningsteknologiske systemer til rådighed for 
brugerne, hvorved den øgede efterspørgsel efter under­
visning, uddannelse og omskoling vil kunne imødekom­
mes på den mest rentable måde. 
Artikel 2 
Aktionen består af standardforberedende og prækon­
kurrencemæssig teknologiforskning i det omfang, det 
måtte være påkrævet for at opfylde målsætningen om 
at samordne den europæiske indsats inden for under­
visningsteknologi. Aktionens anvendelsesområde frem-
t1) EFT nr. L 222 af 8. 8. 1986, s. 17. går af bilag 1. Kommissionen drager omsorg for, at 
DELTA udvikles ved samordning med andre aktioner 
på fælleskabsplan og nationalt plan. 
Artikel 3 
1. De nærmere målsætninger for aktionen er fastsat 
i en arbejdsplan, som skal vedtages efter den i artikel 7 
fastsatte fremgangsmåde. 
2. Evalueringen af projekterne foretages af Kommis­
sionen under hensyntagen til de i bilaget og arbejdspla­
nen fastsatte målsætninger. Spørgsmålet om, hvorvidt 
projekter, hvortil der kræves en F & U-indsats, der 
overstiger 50 mandår, kan tages i betragtning, skal 
afgøres efter den i artikel 7 fastsatte fremgangsmåde. 
Hvad andre projekter angår, vil resultatet af evaluerin­
gen blive meddelt det i artikel 6 omtalte udvalg. 
3. Projekterne under programmet skal gennemføres 
på grundlag af kontrakter med omkostningsdeling, som 
indgås af Kommissionen med industriforetagender, for­
lagsvirksomheder, universiteter, forskningsinstitutioner 
og andre organisationer, der er etableret i Fællesskabet. 
Kontrahenterne forventes at bære en væsentlig del af 
omkostningerne, normalt mindst 50% af de samlede 
udgifter. 
4. Projektforslag skal normalt indsendes som svar 
på et offentligt udbud offentliggjort i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende og have deltagelse af mindst to 
uafhængige partnere, som ikke begge/all er etableret 
i den samme medlemsstat. En af parterne skal være et 
industriforetagende. 
5. I undtagelsestilfælde, hvor det offentlige udbud 
ikke har givet tilfredsstillende svar, i hastetilfælde og 
i tilfælde, hvor et offentligt udbud ikke er den rette 
fremgangsmåde ud fra et omkostningseffektivitetssyns-
punkt, kan der efter den i artikel 7 fastsatte fremgangs­
måde træffes beslutning om at afvige fra de i stk. 3 
og 4 fastsatte principper. 
Artikel 4 
Er der indgået rammeaftale om videnskabeligt og tek­
nisk samarbejd e mellem europæiske tredjelande og Det 
europæiske Fællesskab, kan organisationer og virk­
somheder, der er etableret i disse lande, blive partnere 
i et projekt, der gennemføres under dette program. 
Artikel 5 
1. Størrelsen af Fællesskabets bidrag til pilotfasens 
gennemførelse anslås til 20 mio ECU over en 18-måne-
ders periode, heri medregnet personaleudgifter (9 mid-
Nr. C 265/30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 10. 87 
lertidigt ansatte i kategori A, 2 i kategori B og 4 i 
kategori C). 
2. Den vejledende fordeling af dette bidrag fremgår 
af bilag 1. 
Artikel 6 
1. Kommissionen drager omsorg for, at aktionen 
gennemføres korrekt, og træffer de hertil fornødne for­
anstaltninger, jf. dog de i artikel 3 fastsatte procedurer. 
2. Kommissionen bistås i udførelsen af opgaverne af 
et udvalg, i det følgende benævnt »udvalget«. Udvalget 
består af to repræsentanter for hver medlemsstat og har 
en repræsentant for Kommissionen som formand. 
Udvalgets medlemmer kan bistås af eksperter eller råd­
givere afhængigt af arten af de spørgsmål, der be­
handles. 
Udvalgets forhandlinger er fortrolige. Udvalget fastsæt­
ter selv sin forretningsorden. Kommissionen varetager 
sekretariatsfunktionen. 
3. Kommissionen kan høre udvalget om ethvert 
spørgsmål, der falder inden for denne forordnings om­
råde. 
Artikel 7 
1. Når der henvises til fremgangsmåden i denne arti­
kel, forelægger formanden udvalget et udkast til de 
foranstaltninger, der skal vedtages. Udvalget afgiver 
udtalelse om udkastet inden for en frist, der fastsættes 
af formanden under hensyntagen til, hvor meget sagen 
haster. Denne er normalt på en måned og må i intet 
tilfælde overstige to måneder. Udtalelsen vedtages med 
det flertal, der er fastsat i EØF-traktatens artikel 148, 
stk. 2, for afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag 
af Kommissionen. Medlemsstaternes repræsentanter 
i udvalget tildeles den stemmevægt, der er anført i 
nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstem-
mingen. 
2 Kommissionen vedtager de foreslåede foran­
staltninger, såfremt de er i overensstemmelse med ud­
valgets udtalelse. Såfremt de foreslåede foranstaltninger 
ikke er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, 
eller såfremt der ikke foreligger en udtalelse, forelægger 
Kommissionen straks Rådet et forslag om de foran­staltninger, der skal træffes. Rådet træffer afgørelse 
med kvalificeret flertal. 
3. Såfremt Rådet ikke har truffet afgørelse inden for 
en frist på en måned efter sin behandling af sagen, 
vedtager Kommissionen de foreslåede foranstaltninger. 
Artikel 8 
Resultatet af aktionen gennemgås af Kommissionen 
efter 12 måneder. Kommissionen underretter Rådet og 
Europa-Parlamentet om resultaterne af denne gennem­
gang samt om de forslag til ændringer eller forlængelse 
af aktionen, som Kommissionen måtte finde passende 
at fremsætte. 
Artikel 9 
1. Med henblik på de koordinationsaktiviteter, der 
er anført i artikel 1, stk 2, udveksler medlemsstaterne 
of Kommissionen alle relevante oplysninger, som de 
har adgang til, og som de frit kan fremlægge vedrørende 
aktiviteter på de områder, der er omfattet af denne 
forordning, hvad enten disse aktiviteter er planlagt eller 
gennemført under deres tilsyn eller ikke. 
2. Udverkslingen af oplysninger sker i henhold til en 
procedure, der vil blive fastlagt af Kommissionen efter 
høring af udvalget, og oplysningerne vil blive behandlet 
som fortrolige, såfremt den, der giver oplysningerne, 
ønsker det. 
Artikel 10 
Denne forordning træder i kraft den 1. december 1987. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og 
gælder umiddelbart i hver medlemsstat. 
BILAG 
INDLEDNING 
DELTA-pilotfasens omfang og præcise målsætninger er skitseret i dette bilag. Programmet vedrører standard­
forberedende og prækonkurrencemæssig forskning og udvikling på grundlag af omkostningsdeling. 
Den systemmetode til europæisk undervisning, der ligger til grund for programmet, hviler på tre mulige 
scenarier, som hver især til såvel forskellige undervisningsbehov som til forskellige brugergrupper. 
5. 10. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 265/31 
Det første scenario vedrører erhvervsuddannelse inden for industri, handel og de højere uddannelsesinstitutio­
ner. Dette miljø er meget krævende, men er dog samtidig et miljø, som giver mulighed for forholdsvis 
omkostningsintensive løsninger. 
Det andet scenario vedrører den almindelige voksne bruger i egenskab af f.eks. universitetsstuderende, elev 
på efter-/videreuddannelse og som individuel studerende. Brugeren i dette scenario er mere følsom over for 
systemomkostninger, men er også mindre krævende med hensyn til ydeevne end erhvervsbrugeren. Den 
potentielle efterspørgsel på dette område er derfor stor, navnlig når det tages i betragtning, at den individuelle 
bruger sandsynligvis vil benytte sit system til andre formål end undervisning, f.eks. fritidsbetonede formål. 
Det tredje scenario vedrører en undersøgelse af behovene inden for det formelle undervisningssystem på 
primær- og sekundærtrinnet. Efterspørgselsforventningerne på dette område er høje i betragtning af, at 
undervisningssystemerne af anden generation vil have en større spændvidde end systemerne af første genera­
tion, som står for at skulle udskiftes om kort tid. Et vellykket udfald inden for dette kvantitativt store område 
vil være en funktion af prisen, og udfordringen vil blive at finde det rette forhold mellem pris og ydeevne; 
skalabesparelser på europæisk plan vil spille en væsentlig rolle i denne forbindelse. 
Disse scenarier må — som en rettesnor for den standardforberedende og prækonkurrencemæssige F&U — 
generelt tages i betragtning i løbet af DELTA-pilotfasens gennemførelse. Inden for rammerne af referencemo­
dellen for undervisningssystemer vil de blive underkastet særlige overvejelser, som samordningen af undervis­
ningsbehov vil være baseret på (aktionslinje I). 
1. Referencemodel for undervisningssystemer (aktionslinje I) 
MÅLSÆTNING 
Formålet med aktionslinje I er at optimere anvendelsen af Fællesskabets ressourcer til fremme af undervisnings­
teknologien. Med henblik herpå skal der udvikles en referencemodel for undervisningssystemer (Learning 
System Reference Model - LSRM) både for at fremme planlægnings- og udformningsarbejdet og for at hjælpe 
med til styringen af systemet, herunder tilsyn og tilbagemelding vedrørende brugerbehov, fremskridt inden 
for undervisningsteknologien og i telekommunikation, standarder, hjælpemidler samt andre faktorer, der har 
indflydelse på undervisningssystemerne. 
Denne models konstruktion og vedligeholdelse vil omfatte identifikation af de vigtigste komponenter i det 
undervisningssystem, som DELTA tager sigte på at fremme, samspillet mellem disse komponenter og det 
indbyrdes forhold mellem de roller, som hovedaktørerne (arbejdsgiverne, underviserne, informationsindustri­
en, tjenesteleverandørerne) vil spille. 
2. Samarbejde om udvikling af avanceret undervisningsteknologi (aktionslinje II) 
MÅLSÆTNING 
Det overordnede formål er her i et samerbejde med Fællesskabets IT&T-industri, herunder forlagsbranchen 
og de højere uddannelsesinstitutioner, inkrementalt (hvorved forstås: gennem en mindre videreudvikling eller 
tilpasning af den til enhver tid disponible teknologi) at tilvejebringe systemer og udstyr til støtte for en EF-
dækkende åben undervisning. Dette vil blive opnået ved inkrementalt at udnytte de fremskridt inden for de 
undervisningssystemer, som allerede er under udvikling til andre formål, og ved at bygge på det kommende 
tiårs fremskridt inden for de relevante teknologier og kommunikationstjenester, efterhånden som de ser 
dagens lys. 
2.1. Elevmiljø 
På basis af persondatamater og terminaler, som allerede nu er tilgængelige, eller som vil blivet udviklet, 
inkrementalt at udvikle de funktionelle specifikationer til det ekstra udstyr og de ekstra grænseflader, der er 
påkrævet til udvikling af en familie af elevstationer, der er i stand til at dække den brede vifte af konstaterede 
undervisningsbehov i 
— hjemmet, 
— erhvervsmiljøet, 
— specialmiljøoet. 
Forskningen og udviklingen vil bl.a. dreje sig om grænseflader, som vil åbne mulighed for interaktion mellem 
elevstationer og videotex, videodisketter, compact disc-læselagre, digitale båndoptagere, kabeltransmission, 
DBS (direkte satellittransmission) og pakkeoverføringsnet. Der vil blive gjort fuld brug af forbedrede 
bearbejdnings- og lageradresseringsmuligheder og af udviklinger inden for skærmteknologi og billedbehand­
ling. Udformningen vil omfatte en omfattende »HJÆLP«-funktion, og den vil give mulighed for gradvise 
ydeevneforbedringer i takt med de teknologiske fremskridt samt især for anvendelse af det tjenesteintegrerede 
digitalnet (ISDN) til undervisningsapplikationer, efterhånden som det stilles til rådighed. 
Nr. C 265/32 De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 10. 87 
— »Server«-enhed til videreuddannelse 
Der vil blive udviklet specifikationer til en »server«-enhed til videreuddannelse, som inden for en given 
virksomhed vil kunne tilvejebringe adgang til undervisningsmateriale og overvåge undervisningsprocessen. 
Forskningen og udviklingen på dette område er beregnet for virksomheder, som periodisk eller fortløbende 
agter at tilbyde medarbejderne videreuddannelse eller fortløbende agter at tilbyde medarbejderne videreud­
dannelse eller omskoling ved hjælp af terminaler og net, som allerede er blevet udviklet til forretningsmæssi­
ge formål. Overvågningsfunktionen vil efterhånden inkorporere kunstig intelligens til fortolkning af de 
tilknyttede individuelle brugeres behov og procedurer. 
— Elevekspertsystem 
Konstruktion og udvikling af hovedbestanddelene til et elevekspertsystem, som skal være lagret i elevstatio­
nen, og som under anvendelse af kunstig intelligens og som forbedring af »HJÆLP«-funktionen skal 
tilpasse brugergrænsefladen til elevens individuelle behov og sætte ham/hende i stand til at benytte 
systemet mere effektivt. 
— Personlige elektroniske biblioteker 
At udvikle anvendelsen af CD-ROM, CD-I og/eller den digitale båndoptager i forbindelse med elevstatio­
nen til et personligt elektronisk bibliotek. Teknikker inden for kunstig intelligens vil blive udviklet, således 
at organiseringen af data og brugergrænsefladen kan tilpasses elevens konstaterede behov. 
Denne facilitet vil være et supplement til de omfattende centrale databaser, der står til elevens disposition. 
En mulig metode vil omfatte oprettelse af en pilotvideo-ordbog/-leksikon inden for et valgt område. 
— Elektronisk notesbog 
At udvikle de første specifikationer til en lagerorienteret, bærbar anordning, der skal tjene som en 
forlængelse af arbejdsstationen, og som skal være i stand til at oplagre, organisere og genfinde informatio­
ner i form af tekst, billeder, lyd og grafik. For at sikre størst mulig portabilitet kan notesbogen være 
baseret på halvlederanordninger og/eller magnetiske boblelageranordninger og vil inkorporere de seneste 
landvindinger inden for letvægtskraftforsyning. 
2.2. Forfatterfacilitet 
MÅLSÆTNING 
En foreløbig undersøgelse har vist, at der kan opnås betydelige skalabesparelser, og at der kan konkurreres 
mere effektivt med importerede undervisningssystemer, såfremt undervisningsmateriale kan fremstilles og 
leveres på EF-plan snarere end som nu hovedsagelig på nationalt plan. Dette forudsætter, at der sættes 
kraftigt ind på at støtte forfatterprocessen, som efter sin natur en meget krævende med hensyn til originalitet 
og inspiration, med alle teknologiske og logistiske hjælpemidler, der med rimelighed kan forventes. Nogle af 
disse vil være uafhængige af indholdet, medens andre vil være emnerelaterede. 
— Programmelarbejdsbænk 
Specifikation og konstruktion af en programmelarbejdsbænk med et makro- eller manuskriptstyresprog 
til fremskyndelse af rutiner og gentagelser i forfatterprocessen, som skal føre frem til en avanceret facilitet, 
som vil gøre brug af ISDN og satelitter til distribuerede forfatterfunktioner og af kunstig intelligens 
i form af ekspertsystemer baseret på erfaring og praksis. 
Hensigten er ikke så meget at koncentrere F&U-ressourcerne på dette felt om at fremstille undervisnings-
of læreruddannelsesmateriale som sådant, men snarere om at skabe de værktøjer og andre teknologiske 
hjælpemidler, som vil styrke produktionen af den næste generation af undervisningsmateriale på europæisk 
plan. Dette er en meget betydningsfuld og vanskelig opgave, og der vil i størst muligt omfang blive trukket 
på den forskning og udvikling på området, som allerede udføres i medlemsstaterne. 
2.3. Miljø for produktion af undervisningsmateriale 
MÅLSÆTNING 
Transmissionsmedierne råder allerede over avancerede værktøjer til fremstilling og redigering af deres 
materiale på en sådan måde, at præsentationen matcher med de menneskelige kognitive processer. Disse 
værktøjer omfatter mixing, vinduesteknik, billedmanipulation og billedbehandling, elektronisk »malearbejde«, 
5. 10. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 265/33 
fremhævelse, baggrundskommentarer, lydsyntese, elektronisk musik, tilsætning af harmoni og rytme samt 
faciliteter for optagelse og lagring af det færdige produkt med høj kvalitet med hensyn til billed- og 
lydgengivelse. De fleste af disse muligheder kan ved hjælp af et produktionsstyringssprog og med en mindre 
tilpasning anvendes til produktion af undervisningsmateriale og programmer, først i en dedikeret facilitet, 
men senere i stigende omfang ved brug af almindeligt tilgængeligt udstyr og kommunikationsmidler. 
— Multimedieintegration 
Specifikation, udvikling og simuleret drift af et system, som til undervisningsapplikationer anvender 
avancerede værktøjer, som nu er i brug til kommerciel produktion af høj standard. Et system af denne 
art vil udnytte mulighederne for distribueret forfattervirksomhed og produktion ved brug af nye og 
forbedrede telekommunikationsfaciliteter, herunder satellitforbindelser. Det ville gradvis pege i retning af 
udvikling af et intelligent datamatintegreret system, hvori er inkorporetet akkumuleret erfaring og praksis. 
2.4. Vejlednings- og tilsynsfaciliteter 
MÅLSÆTNING 
Vejlederen, der ikke nødvendigvis er den samme person som forfatteren, er akademisk ansvarlig for, hvilke 
fremskridt de elever, han tager sig af, gør. Eftersom vejlederen ikke befinder sig i samme lokalitet som eleven, 
har han/hun brug for hjælpemidler til det pædagogiske samspil på basis af ergonomianalyse af den optimale 
konstruktion af fjernvejlednings- og fjerntilsynsfaciliteter. Der er ikke her tale om at overflødiggøre vejlederen, 
men snarere om stille elektroniske og informationsteknologiske hjælpemidler samt telekommunikationshjæl­
pemidler til disposition for vejlederfunktionen, således at dennes effektivitet øges. 
— Vej ledningsf acilitet 
At specificere de kommunikationsfaciliteter, som vil muliggøre interaktion mellem vejleder og elev under 
undervisningsprocessen, f.eks. ved at kombinere video og smalbåndstjenester. Det vil være af vigtighed 
at opnå en optimal høj og regelmæssig svarhastighed fra vejlederens side for at opmuntre eleven til at 
gøre fremskridt. 
— Intelligent præstationstilsyn 
At udvikle teknikker inden for kunstig intelligens, som kan bistå vejlederen og dennes personale med på 
en konstruktiv måde at følge et stort antal elevers fremskridt. Indlæringsprocessens effektivitet vil på 
altafgørende måde afhænge af den tilbagemelding, som disse tilsynsteknikker giver. 
2.5. Forvaltning af informationsressourcer 
MÅLSÆTNING 
At fremme en effektiv tilrettelæggelse og styring af interaktiv konsultering og udveksling af undervisningsrela­
teret information og undervisningsrelaterede informationskilder, herunder af kataloger over kursusmateriale 
og af kursusmaterialet selv. 
— On-line oversigt over informationskilder i Europa 
At udvikle og indføre første generation af denne oversigt på grundlag af eksisterende databaser, men med 
flersprogede faciliteter og andre »hjælpefaciliteter. Dette er det første skridt henimod et fuldt interaktivt 
samspil med centrale databaser i Europa og andetsteds med konsekvent informationskonsultering og 
-formattering. 
— Intelligent informationskonsultering 
Der vil blive udviklet informationskonsulteringsværktøjer, som bygger på en analyse af elevens behov og 
på problemet med at indeksere og styre en meget stor samling elevmateriale, herunder video. En stor 
opgave vil blive at stille den store mængde eksisterende information på forskellige medier, herunder papir 
og mikromedier, til disposition. ISDN skulle gøre det lettere at tilvejebringe fjernkonsultering af videnbaser 
indeholdende billeder samt tekst og data. 
I den umiddelbart næste generation af databaser vil konsultering kunne finde sted gennem forespørgsler 
i næsten naturligt sprog og i en vis udstrækning gennem forespørgsler på grundlag af informationsindhol­
det. Denne udvikling må tilpasses elevernes behov med yderligere bistand fra AI-hjælpemidler, som 
Nr. C 265/34 De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 10. 87 
hjælper med til både ad fortolke elevens forespørgsel og øge den fremfundne informations relevans, såvel 
med hensyn til kvalitet som kvantitet, f.eks. aggregationsniveauet. 
3. Afprøvning og validering af kommunikationsmidler og af en satellitbaseret åben afprøvningsfacilitet 
(Satellite-based Open Facility for Testing (SOFT)) (aktionslinje III) 
MÅLSÆTNING 
DELTA søger på så tidligt et stadium som muligt at gøre fuld brug af fremskridt inden for telekommunikation. 
Af den grund er DELTA's integrerede kommunikationsbehov og afprøvningen og valideringen af dem samlet 
under aktionslinje III. Fælles anvendelse af et fælles undervisningskommunikationsmiljø er et vigtigt aspekt 
af det samarbejde, som DELTA tilskynder til at etablere. 
En anden vigtig målsætning for denne aktionslinje er at forberede indførelsen af en åben afprøvningsfaciliteit 
i form af en satellitbaseret åben afprøvningsfacilitet (Satellite-based Open Facility for Testing (SOFT)). 
Allerede inden for de næste fire år vil der være tilstrækkelig satellittransmissionskapacitet (mellem 100 og 
150 transpondere) til disposition til, at den på forsøgsbasis kan påtænkes anvendt inden for rammerne af 
DELTA. Dette åbner mulighed for at etablere en sådan facilitet inden for en kort tidshorisont, som er 
forenelig med tidshorisonten for udvikling af undervisningsteknologi. Navnlig vil der tidligt kunne tilbydes 
kraftige videokonference- og bredbåndsdatakommunikationsfaciliteter, som svarer til satellitbaserede ud­
viklinger i USA og Canada. 
3.1. Video-audiokonferencer 
Validering af denne teknik under europæiske forhold sætter elever, som deltager i fjernforelæsninger i 
videoform, i stand til at fremsætte kommentarer og stille spørgsmål. Forbedring af denne teknik gennem 
telewriting og overførelse af allerede fremstillet grafisk materiale vil være et betydningsfuldt ekstra hjælpemid­
del i undervisningen. 
3.2. Informations- og programudvekslingssystem 
DELTA vil søge at gøre brug af de eksisterende undervisningsnet med transparente kommunikationsprotokol­
ler og et adresseringssystem. 
3.3. Tilpasning til ISDN 
Der vil blive gjort forberedelser til som undervisningsstøtte at anvende de yderligere faciliteter, som tilvejebrin­
ges ved digitalnettets oprettelse. 
3.4. SOFT-drifsplan 
Der vil som en førsteprioritet være behov for, at sektorens aktører analyserer kravene til satellitafprøvningsfaci-
liteten med henblik på at evaluere alternative muligheder og implementere SOFT på forsøgsbasis. Dette vil 
være en yderst vigtig facilitet for tilvejebringelsen af højkapacitetstransmission omfattende alle dele af 
Fællesskabet, især de dele, som har små elevpopulationer, og uden at udelukke et vist mål af interaktion. 
3.5. Udformning og specifikation af en undervisningskanal via satellit 
Med særligt sigte på de potentielle muligheder, som ligger i direkte satellittransmission, består opgaven heri 
at bane vejen i teknisk henseende for at benytte satellitter til undervisnings- og uddannelsesformål på 
europæisk plan. 
3.6. Kontrollerede forsøg ved hjælp af SOFT 
Udvikling af forsøg, der sætter brugere, som allerede har udtrykt interesse herfor; i stand til på forsøgsbasis 
at implementere centraliserede elektroniske biblioteker, distribueret forfattervirksomhed og produktion, 
fjernforelæsninger og seminarer med fjerninteraktion. Dette vil omfatte selektive forsøg med fremfinding og 
leverance of multimediemateriale. Disse forsøg vil blive tilrettelagt under fuld koordinering med foran­
staltningerne i punkt D i Comett-programmet. 
4. Driftskompatibilitet (aktionslinje IV) 
MÅLSÆTNING 
Undervisningsudstyrs og -systemers evne til at fungere sammen er ikke blot af afgørende betydning for, om 
de gør god nytte for eleven, men spiller også en altafgørende rolle på markedet for undervisningsteknologi 
og åbne undervisningstjenester. Målsætningerne for denne aktionslinje er derfor 
5. 10. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 265/35 
— at sikre, at arbejdet med kommunikationsstandarder inden for alle relevante medier går i indbyrdes 
kompatibel retning 
— at finde frem til og tilskynde til arbejde inden for områder, som ikke i øjeblikket er inddraget, men som 
er af væsentlig betydning i forbindelse med opfyldesen af kravene om driftskompatibilitet inden for 
undervisningsteknologi 
— at rådgive om og indgå konventioner og standarder, der er specifikke for undervisningsmiljøet, og som 
vedrører netkomponenternes udformning og funktionalitet 
— at sørge for, at personer i undervisningsmiljøet er årvågne med hensyn til, hvor vidt fremskredet arbejdet 
med de relevante standarder er, og at oprette et center for vedtagelse og samordning af specifikke 
standarder. 
Med henblik herpå vil der blive oprette en standardbrugergruppe, hvis opgave vil være: 
4.1. Identifikation af standarder af relevans for undervisningen 
En grundig analyse af det internationale standardiseringsarbejde vil gøre det muligt at finde frem til de 
kommunikationsprotokoller, driftssystemer, programmelegenskaber, menneske-maskingrænseflader, data-
basekonsulteringssprog og konventioner, som har størt betydning inden for undervisningen med særlig 
henvisning til OSI. 
Af disse er menneske-maskingrænsefladen den, der har størst behov for at blive tilpasset elevens behov, idet 
den indbefatter håndskriftsgenkendelse og talesyntese og -genkendelse. 
4.2. Organisatorisk støtte til undervisningsstandarder 
Organisering af den nødvendige interaktion mellem aktørerne som forberedelse til deltagelse i standardise­
ringsarbejde inden for undervisning og administrativ støtte til igangværende aktiviteter. 
5. Tilvejebringelse af gunstige volkår (aktionslinje V) 
MÅLSÆTNING 
Den stimulus til levering af udstyr og systemer til åben undervisning, som aktionslinje II, III og IV i DELTA 
giver, forudsætter en tilsvarende stimulus på efterspørgselssiden. Den hastighed, hvormed åben undervisning 
vil blive indført, kommer i betydelig grad til at afhænge af prisen på det relevante udstyr og de pågældende 
tjenester, og de med EF-dimensionen forbundne stordriftsfordele vil være af altafgørende betydning for 
mulighederne for at holde produktionsomkostningerne nede. Efterhånden som mere avanceret udstyr til åben 
undervisning udvikles, og elevens startomkostninger får tendens til at stige, vil selektive foranstaltninger blive 
stadig nødvendigere for, at elevens behov kan omsættes i effektiv efterspørgsel med deraf følgende stimulering 
af Fællesskabets marked for åben undervisning samt dens teknologiske infrastruktur. 
Det arbejde, der skal udføres under denne aktionslinje i DELTA-pilotfasen, vil kræve drøftelser mellem 
Kommissionen og medlemsstaterne, men der vil være behov for ekspertbistand inden for følgende specialom­
råder: 
5.1. Beskatningsforhold 
Eventuelle foranstaltninger til at holde omkostningerne til anskaffelse af undervisningsmaskinel og -program­
mel nede, særlig foranstaltninger vedrørende beskatningen af undervisningsmateriale og beskatningsforholde­
ne for elever og virksomheder, der er involveret i undervisning. 
5.2. Lovgivning 
At lette adgangen til undervisningsmateriale og -støtte inden for Europa. Dette vil indebære overvejelser om 
udarbejdelse af en kvalitetsgaranti og indgåelse af aftaler om gensidig godkendelse. Følgevirkningerne af 
anvendelse af kabeltransmission, hvor dette er passende, vil blive undersøgt i lyset af EF-initiativer inden for 
auto-visuel politik. 
5.3. Telekommunikationspolitik 
At undersøge mulighederne for, at transmissionsselskaberne anvender fordelagtige takster for telekommunika-
tionstrafik, som har at gøre med undervisning. Dette vil kunne ske i form af pakkeaftaler og/eller med 
udgangspunkt i det tidspunkt på døgnet, hvor en sådan trafik vil finde sted, og den belastning af nettet, som 
den vil medføre. 
Nr. C 265/36 De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 10. 87 
5.4. Copyright- og forfatterrettigheder 
Udarbejdelse af en aftale, der sikrer passende beskyttelse i forbindelse med de elektroniske mediers kopiering, 
genudsendelse, bearbejdning og publicering af undervisningsmateriale, i et samarbejde mellem de relevante 
nationale myndigheder og Kommissionens tjenestegrene. Udem en sådan aftale vil undervisernes incitament 
til at bruge tid og energi herpå blive svækket. 
Initiativer på dette felt kunne omfatte nedsættelse af en copyrightarbejdsgruppe sammensat af rettighedsinde­
havere og brugere af deres arbejde, som skulle tage de igangværende aktiviteter i de eksisterende internationale 
organisationer inden for intellektuel ejendomsret i betragtning i fuldt omfang.