Meddelelse fra Kommissionen om resultaterne af risikovurderingen og strategier for risikobegrænsning for stofferne: chromtrioxid, ammoniumdichromat og kaliumdichromat

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 152/01)

Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 af 23. marts 1993 om vurdering af og kontrol med risikoen ved eksisterende stoffer (1) indebærer indberetning af data, prioritering, risikovurdering og, om nødvendigt, udarbejdelse af strategier for begrænsning af risikoen ved eksisterende stoffer.

På grundlag af forordning (EØF) nr. 793/93 er følgende stoffer blevet udpeget som prioriterede stoffer, der skal vurderes i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 143/97 (2) vedrørende den tredje liste over prioriterede stoffer i medfør af forordning (EØF) nr. 793/93:

Den medlemsstat, som i henhold til denne forordning er udpeget som referent, har afsluttet sin vurdering af disse stoffers risiko for mennesker og miljø i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1488/94 af 28. juni 1994 om principperne for vurdering af risikoen for mennesker og miljø ved eksisterende stoffer (3) og har foreslået en strategi for risikoreduktion i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 793/93.

Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø er blevet hørt og har afgivet udtalelse om referentens risikovurderinger. Udtalelserne findes på den videnskabelige komités websted.

Ifølge artikel 11, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 793/93 skal resultaterne af risikovurderingen og den anbefalede strategi for risikoreduktion vedtages på fællesskabsplan og offentliggøres af Kommissionen. I nærværende meddelelse og den tilknyttede henstilling 2008/455/EF fra Kommissionen (4) fremlægges resultaterne af risikovurderingen (5) og risikobegrænsningsstrategier for de førnævnte stoffer.

Resultaterne af risikovurderingen og risikoreduktionsstrategierne i nærværende meddelelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 793/93.

(1) EFT L 84 af 5.4.1993, s. 1.

(2) EFT L 25 af 28.1.1997, s. 13.

(3) EFT L 161 af 29.6.1994, s. 3.

(4) EUT L 158 af 18.6.2008.

(5) Den fuldstændige risikovurderingsrapport og et resumé af den ligger på Det Europæiske Kemikaliekontors websted:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

BILAG

DEL 1

CAS-nr.: 1333-82-0 Einecs-nummer: 215-607-8 Bruttoformel: CrO3 Einecs-navn: Chromtrioxid IUPAC-navn: Chromtrioxid Referent: Det Forenede Kongerige Klassificering (1): O; R9 Carc. kat. 1; R45 Muta. kat. 2; R46 Repr. kat. 3; R62 T+; R26 T; R24/25-48/23 C; R35 R42/43 N; R50-53

Til grund for risikovurderingen ligger gængs praksis for håndteringen af de fem beslægtede chrom(VI)-forbindelser chromtrioxid, ammoniumdichromat, kaliumdichromat, natriumchromat og natriumdichromat, der fremstilles i eller importeres til Det Europæiske Fællesskab, i hele livscyklussen for disse forbindelser som beskrevet i den risikovurdering, referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen (2).

Af risikovurderingen, der bygger på tilgængelige oplysninger, fremgår det, at de fem chrom(VI)-forbindelser i EU hovedsagelig benyttes som udgangsmaterialer for andre chrom(VI)- og chrom(III)-forbindelser, i træbeskyttelsesmidler, metalbehandlingsmidler, til fremstilling af voks og K-vitaminer, i pigmenter og katalysatorer.

Derudover anvendes de som oxidanter ved farvning af bomuld, til fotografi og som korrosionshæmmende stof i kølevand samt i fremstilling af aktivt kul.

RISIKOVURDERING

A. Sundhed

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

ARBEJDSTAGERNE

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på følgende grundlag for alle eksponeringssituationer:

— mulige problemer med sensorisk irritation af luftvejene

— mulige problemer med irritation af øjne og hud

— mulige problemer med akut toksicitet som følge af kortvarig indånding af stor dosis

— mulige problemer med hudsensibilisering

— mulige problemer med erhvervsastma

— mulige problemer med reproduktionstoksicitet (fertilitet og udviklingstoksicitet) som følge af gentagen indånding

— mulige problemer med mutagenitet og carcinogenitet.

Der foreligger ikke tilstrækkelige undersøgelser af, hvordan gentagen indånding af chrom(VI)-forbindelserne påvirker luftveje og nyrer, specifikt med det formål at identificere NOAEL'er og egenskaber med hensyn til dosis/respons-forholdet. Men da stoffet er klassificeret som kræftfremkaldende uden nedre grænse, vil det normalt kræve forholdsregler, der ikke påvirkes af, om der skulle fremkomme yderligere oplysninger.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

FORBRUGERNE

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— mulige problemer med mutagenitet og carcinogenitet, hvis huden eksponeres under håndtering af CCA-imprægneret træ (indeholder kobber, chrom og arsen), og det gælder både for voksne og for børn, der udsættes via legeredskaber af træ, fordi der ikke kan peges på nogen nedre grænse, under hvilken sundhedsrisikoen er nul ved disse effektmål. Risikovurderingen har imidlertid vist, at risikoen allerede er lille. Dette bør tages med i betragtning, når det overvejes, om de eksisterende kontrolforanstaltninger er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger til begrænsning af risikoen kan gennemføres i praksis.

Der er ikke udført nogen formel risikokarakterisering for forbrugere, der udsættes for vådt CCA-træ. I Det Forenede Kongerige er det forbudt at levere træ, der ikke er tørret helt efter CCA-imprægnering, som en forudsætning for godkendelse efter pesticidreglerne fra 1986 (Control of Pesticides Regulations). Tilsvarende kontrolforanstaltninger findes måske allerede i alle andre medlemsstater. Men hvis der ikke er specifikke kontrolforanstaltninger i hver medlemsstat, kan der opstå problemer med alle relevante sundhedsmæssige effektmål.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion om

EKSPONERING AF OFFENTLIGHEDEN VIA MILJØET

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— der kan for effektmålene mutagenitet og carcinogenitet ikke peges på nogen nedre grænse for sundhedsrisikoen. Risikovurderingen har imidlertid vist, at risikoen allerede er lille. Dette bør tages med i betragtning, når det overvejes, om de eksisterende kontrolforanstaltninger er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger til begrænsning af risikoen kan gennemføres i praksis.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

SUNDHEDEN (fysiske og kemiske egenskaber)

Der er på nuværende tidspunkt hverken behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, der allerede er truffet. Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. Eksisterende risikoreducerende foranstaltninger anses for tilstrækkelige.

B. Miljø

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

ATMOSFÆREN

Der er på nuværende tidspunkt hverken behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller for andre risikobegrænsende foranstaltninger end de allerede trufne. Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. Eksisterende risikoreducerende foranstaltninger anses for tilstrækkelige.

Risikovurderingen på miljøområdet munder ud i følgende konklusion for

AKVATISKE ØKOSYSTEMER og TERRESTRISKE ØKOSYSTEMER

1) Der er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser. Denne konklusion er nået på følgende grundlag: — mulige problemer med virkningerne på sedimentmiljøet, når det udsættes som følge af produktion, pigmentproduktion, chromoxidproduktion, garvesalte, produktion og anvendelse af træbeskyttelsesmidler, imprægneret træ i brug, produktion af metalbehandlingsmidler samt metalbehandling. Behovet for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser består i: — toksicitetsprøvning på sedimentlevende organismer. Det forventes dog, at gennemførelsen af strategien for begrænsning af miljørisikoen og Kommissionens dertil knyttede henstilling 2008/455/EF (3) vil overflødiggøre yderligere oplysningskrav. — mulige problemer med virkninger, der ikke er specifikke for bestemte delmiljøer, når rovdyr via den muslingebaserede fødekæde indirekte eksponeres som følge af pigmentproduktion, chromoxidproduktion, garvesalte, produktion af træbeskyttelsesmidler, imprægneret træ i brug, produktion af metalbehandlingsmidler samt metalbehandling. Behovet for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser består i: — yderligere undersøgelse af optagelsen af chrom i andre organismer end fisk, bestemmelse af, i hvilken form chrom forekommer i organismer, og undersøgelse af, hvor giftigt chrom i andre former er for organismer, der fortærer chromholdigt bytte. Det forventes dog, at gennemførelsen af strategien for begrænsning af miljørisikoen og Kommissionens dertil knyttede henstilling 2008/455/EF vil overflødiggøre yderligere oplysningskrav.

2) Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på følgende grundlag: — mulige problemer med virkningerne på det akvatiske og terrestriske miljø, når det udsættes som følge af produktion (kun akvatisk miljø, et enkelt produktionsanlæg), pigmentproduktion, chromoxidproduktion, garvesalte, produktion og anvendelse af træbeskyttelsesmidler, imprægneret træ i brug, produktion af metalbehandlingsmidler samt metalbehandling.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

MIKROORGANISMER I SPILDEVANDSBEHANDLINGSANLÆG

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— mulige problemer med påvirkning af spildevandsbehandlingsanlægs funktionsevne forårsaget af pigmentproduktion, chromoxidproduktion, garvesalte, produktion af træbeskyttelsesmidler, imprægneret træ i brug, produktion af metalbehandlingsmidler samt metalbehandling.

STRATEGI FOR RISIKOBEGRÆNSNING

For ARBEJDSTAGERNE

Gældende lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne på fællesskabsplan, særlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF (4) (direktivet om kræftfremkaldende og mutagene stoffer) anses generelt som en tilfredsstillende ramme for den fornødne begrænsning af risiciene ved stofferne og finder anvendelse.

Inden for denne ramme anbefales det:

— at der på fællesskabsplan fastsættes grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for chrom(VI)-forbindelser i overensstemmelse med direktiv 98/24/EF (5) henholdsvis direktiv 2004/37/EF.

— at der på fællesskabsplan fastsættes en biologisk grænseværdi for chrom(VI)-forbindelser i overensstemmelse med direktiv 98/24/EF (5).

for FORBRUGERNE og for PERSONER, DER EKSPONERES VIA MILJØET

Gældende lovgivning om forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af personer, der udsættes via miljøet, særlig bestemmelserne i Rådets direktiv 98/8/EF (direktivet om biocidprodukter) og Rådets direktiv 76/769/EØF (6) for så vidt angår kræftfremkaldende, mutagene og reproduktionstoksiske stoffer (CMR-stoffer), anses for tilstrækkelige til at beskytte forbrugerne mod de påviste risici.

For MILJØET

Det anbefales:

— at det overvejes at medtage chrom i revisionen af listen over prioriterede stoffer i vandrammedirektivet (bilag X til direktiv 2000/60/EF (7))

— at det overvejes at indføre grænser for indholdet af chrom(VI) i kloakslam og jord samt en grænse for den årlige belastning i direktiv 86/278/EØF (8) om slam fra rensningsanlæg

— for at lette udstedelse af tilladelser i henhold til direktiv 2008/1/EF (9), bør chrom(VI)-forbindelserne inddrages under det igangværende arbejde om vejledning i, hvad der er bedste tilgængelige teknik (BAT).

Gældende lovgivning om biocider på fællesskabsplan (direktiv 98/8/EF (10)) anses som en tilfredsstillende ramme for begrænsning af risiciene ved brug af træbeskyttelsesmidler, der indeholder chrom(VI)-forbindelser, og risiciene ved brug af træ, som i indlandet er imprægneret med træbeskyttelsesmidler, der indeholder chrom(VI)-forbindelser.

DEL 2

CAS-nr.: 7789-09-5 Einecs-nummer: 232-143-1 Bruttoformel: (NH4)2Cr2O7 Einecs-navn: Ammoniumdichromat IUPAC-navn: Ammoniumdichromat Referent: Det Forenede Kongerige Klassificering (11): E; R2 Carc. kat. 2; R45 Muta. kat. 2; R46 Repr. kat. 2; R60-61 T+; R26 T; R25-48/23 C; R34 Xn; R21 R42/43 N; R50-53

Til grund for risikovurderingen ligger gængs praksis for håndteringen af de fem beslægtede chrom(VI)-forbindelser chromtrioxid, ammoniumdichromat, kaliumdichromat, natriumchromat og natriumdichromat, der fremstilles i eller importeres til Det Europæiske Fællesskab, i hele livscyklussen for disse forbindelser som beskrevet i den risikovurdering, referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen (2).

Af risikovurderingen, der bygger på tilgængelige oplysninger, fremgår det, at de fem chrom(VI)-forbindelser i EU hovedsagelig benyttes som udgangsmaterialer for andre chrom(VI)- og chrom(III)-forbindelser, i træbeskyttelsesmidler, ved metalbehandling, til fremstilling af voks og K-vitaminer, i pigmenter og katalysatorer.

Derudover anvendes de som oxidanter ved farvning af bomuld, til fotografi og som korrosionshæmmende stof i kølevand samt i fremstilling af aktivt kul.

RISIKOVURDERING

A. Sundhed

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

ARBEJDSTAGERNE

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på følgende grundlag for alle eksponeringssituationer:

— mulige problemer med sensorisk irritation af luftvejene

— mulige problemer med irritation af øjne og hud

— mulige problemer med akut toksicitet som følge af kortvarig indånding af stor dosis

— mulige problemer med hudsensibilisering

— mulige problemer med erhvervsastma

— mulige problemer med reproduktionstoksicitet (fertilitet og udviklingstoksicitet) som følge af gentagen indånding

— mulige problemer med mutagenitet og carcinogenitet.

Der foreligger ikke tilstrækkelige undersøgelser af, hvordan gentagen indånding af chrom(VI)-forbindelserne påvirker luftveje og nyrer, specifikt med det formål at identificere NOAEL'er og egenskaber med hensyn til dosis/respons-forholdet. Men da stoffet er klassificeret som kræftfremkaldende uden nedre grænse, vil det normalt kræve forholdsregler, der ikke påvirkes af, om der skulle fremkomme yderligere oplysninger.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

FORBRUGERNE

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— mulige problemer med mutagenitet og carcinogenitet, hvis huden eksponeres under håndtering af CCA-imprægneret træ (indeholder kobber, chrom og arsen), og det gælder både for voksne og for børn, der udsættes via legeredskaber af træ, fordi der ikke kan peges på nogen nedre grænse, under hvilken sundhedsrisikoen er nul ved disse effektmål. Risikovurderingen har imidlertid vist, at risikoen allerede er lille. Dette bør tages med i betragtning, når det overvejes, om de eksisterende kontrolforanstaltninger er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger til begrænsning af risikoen kan gennemføres i praksis.

Der er ikke udført nogen formel risikokarakterisering for forbrugere, der udsættes for vådt CCA-træ. I Det Forenede Kongerige er det forbudt at levere træ, der ikke er tørret helt efter CCA-imprægnering, som en forudsætning for godkendelse efter pesticidreglerne fra 1986 (Control of Pesticides Regulations). Tilsvarende kontrolforanstaltninger findes måske allerede i alle andre medlemsstater. Men hvis der ikke er specifikke kontrolforanstaltninger i hver medlemsstat, kan der opstå problemer med alle relevante sundhedsmæssige effektmål.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion om

EKSPONERING AF OFFENTLIGHEDEN VIA MILJØET

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— der kan for effektmålene mutagenitet og carcinogenitet ikke peges på nogen nedre grænse for sundhedsrisikoen. Risikovurderingen har imidlertid vist, at risikoen allerede er lille. Dette bør tages med i betragtning, når det overvejes, om de eksisterende kontrolforanstaltninger er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger til begrænsning af risikoen kan gennemføres i praksis.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

SUNDHEDEN (fysiske og kemiske egenskaber)

Der er på nuværende tidspunkt hverken behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. Eksisterende risikoreducerende foranstaltninger anses for tilstrækkelige.

B. Miljø

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

ATMOSFÆREN

Der er på nuværende tidspunkt hverken behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. Eksisterende risikoreducerende foranstaltninger anses for tilstrækkelige.

Risikovurderingen på miljøområdet munder ud i følgende konklusion for

AKVATISKE ØKOSYSTEMER og TERRESTRISKE ØKOSYSTEMER

1) Der er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser. Denne konklusion er nået på følgende grundlag: — mulige problemer med virkningerne på sedimentmiljøet, når det udsættes som følge af produktion, pigmentproduktion, chromoxidproduktion, garvesalte, produktion og anvendelse af træbeskyttelsesmidler, imprægneret træ i brug, produktion af metalbehandlingsmidler samt metalbehandling. Behovet for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser består i: — toksicitetsprøvning på sedimentlevende organismer. Det forventes dog, at gennemførelsen af strategien for begrænsning af miljørisikoen og Kommissionens dertil knyttede henstilling 2008/455/EF (3) vil overflødiggøre yderligere oplysningskrav. — mulige problemer med virkninger, der ikke er specifikke for bestemte delmiljøer, når rovdyr via den muslingebaserede fødekæde indirekte eksponeres som følge af pigmentproduktion, chromoxidproduktion, garvesalte, produktion af træbeskyttelsesmidler, imprægneret træ i brug, produktion af metalbehandlingsmidler samt metalbehandling. Behovet for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser består i: — yderligere undersøgelse af optagelsen af chrom i andre organismer end fisk, bestemmelse af, i hvilken form chrom forekommer i organismer, og undersøgelse af, hvor giftigt chrom i andre former er for organismer, der fortærer chromholdigt bytte. Det forventes dog, at gennemførelsen af strategien for begrænsning af miljørisikoen og Kommissionens dertil knyttede henstilling 2008/455/EF vil overflødiggøre yderligere oplysningskrav.

2) Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på følgende grundlag: — mulige problemer med virkningerne på det akvatiske og terrestriske miljø, når det udsættes som følge af produktion (kun akvatisk miljø, et enkelt produktionsanlæg), pigmentproduktion, chromoxidproduktion, garvesalte, produktion og anvendelse af træbeskyttelsesmidler, imprægneret træ i brug, produktion af metalbehandlingsmidler samt metalbehandling.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

MIKROORGANISMER I SPILDEVANDSBEHANDLINGSANLÆG

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— mulige problemer med påvirkning af spildevandsbehandlingsanlægs funktionsevne forårsaget af pigmentproduktion, chromoxidproduktion, garvesalte, produktion af træbeskyttelsesmidler, imprægneret træ i brug, produktion af metalbehandlingsmidler samt metalbehandling.

STRATEGI FOR RISIKOBEGRÆNSNING

For ARBEJDSTAGERNE

Gældende lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne på fællesskabsplan, særlig direktiv 2004/37/EF (direktivet om kræftfremkaldende og mutagene stoffer) anses generelt som en tilfredsstillende ramme for den fornødne begrænsning af risiciene ved stofferne og finder anvendelse.

Inden for denne ramme anbefales det:

— at der på fællesskabsplan fastsættes grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for chrom(VI)-forbindelser i overensstemmelse med direktiv 98/24/EF henholdsvis direktiv 2004/37/EF.

— at der på fællesskabsplan fastsættes en biologisk grænseværdi for chrom(VI)-forbindelser i overensstemmelse med direktiv 98/24/EF.

For FORBRUGERNE og for MENNESKER, DER EKSPONERES VIA MILJØET

Gældende lovgivning om forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af mennesker, der udsættes via miljøet, særlig bestemmelserne i direktiv 98/8/EF (direktivet om biocidprodukter) og direktiv 76/769/EØF for så vidt angår CMR-stoffer, anses for tilstrækkelige til at beskytte forbrugerne mod de påviste risici.

For MILJØET

Det anbefales:

— at det overvejes at medtage chrom(VI)-forbindelserne i revisionen af listen over prioriterede stoffer i vandrammedirektivet (bilag X til direktiv 2000/60/EF)

— at det overvejes at indføre grænser for indholdet af chrom(VI)-forbindelser i kloakslam og jord samt en grænse for den årlige belastning i direktiv 86/278/EØF om slam fra rensningsanlæg

— for at lette udstedelse af tilladelser i henhold til direktiv 2008/1/EF, bør chrom(VI)-forbindelserne inddrages under det igangværende arbejde om vejledning i, hvad der er bedste tilgængelige teknik (BAT).

Gældende lovgivning om biocider på fællesskabsplan (direktiv 98/8/EF (10)) anses som en tilfredsstillende ramme for begrænsning af risiciene ved brug af træbeskyttelsesmidler, der indeholder chrom(VI)-forbindelser, og risiciene ved brug af træ, som i indlandet er imprægneret med træbeskyttelsesmidler, der indeholder chrom(VI)-forbindelser.

DEL 3

CAS-nr.: 7778-50-9 Einecs-nummer: 231-906-6 Bruttoformel: K2Cr2O7 Einecs-navn: Kaliumdichromat IUPAC-navn: Kaliumdichromat Referent: Det Forenede Kongerige Klassificering (12): O; R8 Carc. kat. 2; R45 Muta. kat. 2; R46 Repr. kat. 2; R60-61 T+; R26 T; R25-48/23 C; R34 Xn; R21 R42/43 N; R50-53

Til grund for risikovurderingen ligger gængs praksis for håndteringen af de fem beslægtede chrom(VI)-forbindelser chromtrioxid, ammoniumdichromat, kaliumdichromat, natriumchromat og natriumdichromat, der fremstilles i eller importeres til Det Europæiske Fællesskab, i hele livscyklussen for disse forbindelser som beskrevet i den risikovurdering, referentmedlemsstaten har fremsendt til Kommissionen (2).

Af risikovurderingen, der bygger på tilgængelige oplysninger, fremgår det, at de fem chrom(VI)-forbindelser i EU hovedsagelig benyttes som udgangsmaterialer for andre chrom(VI)- og chrom(III)-forbindelser, i træbeskyttelsesmidler, ved metalbehandling, til fremstilling af voks og K-vitaminer, i pigmenter og katalysatorer.

Derudover anvendes de som oxidanter ved farvning af bomuld, til fotografi og som korrosionshæmmende stof i kølevand samt i fremstilling af aktivt kul.

RISIKOVURDERING

A. Sundhed

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

ARBEJDSTAGERNE

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på følgende grundlag for alle eksponeringssituationer:

— mulige problemer med sensorisk irritation af luftvejene

— mulige problemer med irritation af øjne og hud

— mulige problemer med akut toksicitet som følge af kortvarig indånding af stor dosis

— mulige problemer med hudsensibilisering

— mulige problemer med erhvervsastma

— mulige problemer med reproduktionstoksicitet (fertilitet og udviklingstoksicitet) som følge af gentagen indånding

— mulige problemer med mutagenitet og carcinogenitet.

Der foreligger ikke tilstrækkelige undersøgelser af, hvordan gentagen indånding af chrom(VI)-forbindelser påvirker luftveje og nyrer, specifikt med det formål at identificere NOAEL'er og egenskaber med hensyn til dosis/respons-forholdet. Men da stoffet er klassificeret som kræftfremkaldende uden nedre grænse, vil det normalt kræve forholdsregler, der ikke påvirkes af, om der skulle fremkomme yderligere oplysninger.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

FORBRUGERNE

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— mulige problemer med mutagenitet og carcinogenitet, hvis huden eksponeres under håndtering af CCA-imprægneret træ (indeholder kobber, chrom og arsen), og det gælder både for voksne og for børn, der udsættes via legeredskaber af træ, fordi der ikke kan peges på nogen nedre grænse, under hvilken sundhedsrisikoen er nul ved disse effektmål. Risikovurderingen har imidlertid vist, at risikoen allerede er lille. Dette bør tages med i betragtning, når det overvejes, om de eksisterende kontrolforanstaltninger er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger til begrænsning af risikoen kan gennemføres i praksis.

Der er ikke udført nogen formel risikokarakterisering for forbrugere, der udsættes for vådt CCA-træ. I Det Forenede Kongerige er det forbudt at levere træ, der ikke er tørret helt efter CCA-imprægnering, som en forudsætning for godkendelse efter pesticidreglerne fra 1986 (Control of Pesticides Regulations). Tilsvarende kontrolforanstaltninger findes måske allerede i alle andre medlemsstater. Men hvis der ikke er specifikke kontrolforanstaltninger i hver medlemsstat, kan der opstå problemer med alle relevante sundhedsmæssige effektmål.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion om

EKSPONERING AF OFFENTLIGHEDEN VIA MILJØET

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— der kan for effektmålene mutagenitet og carcinogenitet ikke peges på nogen nedre grænse for sundhedsrisikoen. Risikovurderingen har imidlertid vist, at risikoen allerede er lille. Dette bør tages med i betragtning, når det overvejes, om de eksisterende kontrolforanstaltninger er tilstrækkelige, og om yderligere specifikke foranstaltninger til begrænsning af risikoen kan gennemføres i praksis.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

SUNDHEDEN (fysiske og kemiske egenskaber)

Der er på nuværende tidspunkt hverken behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

B. Miljø

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

ATMOSFÆREN

Der er på nuværende tidspunkt hverken behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser eller andre risikobegrænsende foranstaltninger end dem, som allerede er truffet. Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— risikovurderingen har vist, at der ikke forventes nogen risiko. De risikobegrænsende foranstaltninger, som allerede er truffet, anses for tilstrækkelige.

Risikovurderingen på miljøområdet munder ud i følgende konklusion for

AKVATISKE ØKOSYSTEMER og TERRESTRISKE ØKOSYSTEMER

1) Der er behov for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser. Denne konklusion er nået på følgende grundlag: — mulige problemer med virkningerne på sedimentmiljøet, når det udsættes som følge af produktion, pigmentproduktion, chromoxidproduktion, garvesalte, produktion og anvendelse af træbeskyttelsesmidler, imprægneret træ i brug, produktion af metalbehandlingsmidler samt metalbehandling. Behovet for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser består i: — toksicitetsprøvning på sedimentlevende organismer. Det forventes dog, at gennemførelsen af strategien for begrænsning af miljørisikoen og Kommissionens dertil knyttede henstilling 2008/455/EF (3) vil overflødiggøre yderligere oplysningskrav. — mulige problemer med virkninger, der ikke er specifikke for bestemte delmiljøer, når rovdyr via den muslingebaserede fødekæde indirekte eksponeres som følge af pigmentproduktion, chromoxidproduktion, garvesalte, produktion af træbeskyttelsesmidler, imprægneret træ i brug, produktion af metalbehandlingsmidler samt metalbehandling. Behovet for yderligere oplysninger og/eller undersøgelser består i: — yderligere undersøgelse af optagelsen af chrom i andre organismer end fisk, bestemmelse af, i hvilken form chrom forekommer i organismer, og undersøgelse af, hvor giftigt chrom i andre former er for organismer, der fortærer chromholdigt bytte. Det forventes dog, at gennemførelsen af strategien for begrænsning af miljørisikoen og Kommissionens dertil knyttede henstilling 2008/455/EF vil overflødiggøre yderligere oplysningskrav.

2) Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på følgende grundlag: — mulige problemer med virkningerne på det akvatiske og terrestriske miljø, når det udsættes som følge af produktion (kun akvatisk miljø, et enkelt produktionsanlæg), pigmentproduktion, chromoxidproduktion, garvesalte, produktion og anvendelse af træbeskyttelsesmidler, imprægneret træ i brug, produktion af metalbehandlingsmidler samt metalbehandling.

Risikovurderingen munder ud i følgende konklusion for

MIKROORGANISMER I SPILDEVANDSBEHANDLINGSANLÆG

Der er behov for særlige foranstaltninger for at begrænse risikoen. Denne konklusion er nået på følgende grundlag:

— mulige problemer med påvirkning af spildevandsbehandlingsanlægs funktionsevne forårsaget af pigmentproduktion, chromoxidproduktion, garvesalte, produktion af træbeskyttelsesmidler, imprægneret træ i brug, produktion af metalbehandlingsmidler samt metalbehandling.

STRATEGI FOR RISIKOBEGRÆNSNING

For ARBEJDSTAGERNE

Gældende lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne på fællesskabsplan, særlig direktiv 2004/37/EF (direktivet om kræftfremkaldende og mutagene stoffer) anses generelt som en tilfredsstillende ramme for den fornødne begrænsning af risiciene ved stofferne og finder anvendelse.

Inden for denne ramme anbefales det:

— at der på fællesskabsplan fastsættes grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering for chrom(VI)-forbindelser i overensstemmelse med direktiv 98/24/EF henholdsvis direktiv 2004/37/EF.

— at der på fællesskabsplan fastsættes en biologisk grænseværdi for chrom(VI)-forbindelser i overensstemmelse med direktiv 98/24/EF.

For FORBRUGERNE og for PERSONER, DER EKSPONERES VIA MILJØET

Gældende lovgivning om forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af mennesker, der udsættes via miljøet, særlig bestemmelserne i direktiv 98/8/EF (direktivet om biocidprodukter) og direktiv 76/769/EØF for så vidt angår CMR-stoffer, anses for tilstrækkelige til at beskytte forbrugerne mod de påviste risici.

For MILJØET

Det anbefales:

— at det overvejes at medtage chrom(VI)-forbindelser i revisionen af listen over prioriterede stoffer i vandrammedirektivet (bilag X til direktiv 2000/60/EF)

— at det overvejes at indføre grænser for indholdet af chrom(VI)-forbindelser i kloakslam og jord samt en grænse for den årlige belastning i direktiv 86/278/EØF om slam fra rensningsanlæg

— for at lette udstedelse af tilladelser i henhold til direktiv 2008/1/EF, bør chrom(VI)-forbindelserne inddrages under det igangværende arbejde om vejledning i, hvad der er bedste tilgængelige teknik (BAT).

Gældende lovgivning om biocider på fællesskabsplan (direktiv 98/8/EF (10)) anses som en tilfredsstillende ramme for begrænsning af risiciene ved brug af træbeskyttelsesmidler, der indeholder chrom(VI)-forbindelser, og risiciene ved brug af træ, som i indlandet er imprægneret med træbeskyttelsesmidler, der indeholder chrom(VI)-forbindelser.

(1) Stoffets klassificering er fastsat ved Kommissionens direktiv 2004/73/EF af 29. april 2004 (EUT L 152 af 30.4.2004, s. 1 ændret ved EUT L 216 af 16.6.2004, s. 125) om 29. tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer.

(2) Den fuldstændige risikovurderingsrapport og et resumé af den ligger på Det Europæiske Kemikaliekontors websted:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(3) EUT L 158 af 18.6.2008.

(4) EUT L 158 af 30.4.2004, s. 50.

(5) EFT L 131 af 5.5.1998, s. 11.

(6) EFT L 262 af 27.9.1976, s. 201.

(7) EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1.

(8) EFT L 191 af 15.7.1986, s. 23.

(9) EUT L 24 af 29.1.2008, s. 8.

(10) EFT L 123 af 24.4.1998, s. 1.

(11) Stoffets klassificering er fastsat ved Kommissionens direktiv 2004/73/EF af 29. april 2004 (EUT L 152 af 30.4.2004, s. 1 ændret ved EUT L 216 af 16.6.2004, s. 125) om 29. tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer.

(12) Stoffets klassificering er fastsat ved Kommissionens direktiv 2004/73/EF af 29. april 2004 (EUT L 152 af 30.4.2004, s. 1 ændret ved EUT L 216 af 16.6.2004, s. 125) om 29. tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 67/548/EØF om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer.