GLOBALE FORPLIGTELSER

I 2015 blev Europa konfronteret med nye globale udfordringer under udvikling. Den Europæiske Union (EU) reagerede med sin fulde vifte af politikker og værktøjer, som omfatter diplomati, sikkerhed, finansiering, handel, udvikling og humanitært samarbejde samt bistand i en samlet tilgang, der tager højde for tidsaspektet.

Gennem hele året fortsatte EU med at indtage en ledende rolle i den internationale indsats for at håndtere kriser og yde støtte, navnlig i Ukraine, Syrien, Irak og Libyen. EU arbejdede også utrætteligt sammen med sine internationale partnere om at bekæmpe Daesh's aktiviteter.

I 2015 var EU og medlemsstaterne tilsammen fortsat verdens største afsender af udviklingsbistand, hvorved de europæiske kerneværdier fred, sikkerhed, bæredygtig udvikling, fattigdomslempelse og menneskerettigheder blev fremmet i hele verden, og de grundlæggende årsager til mange kriser blev imødegået. I 2015 udbetalte alene Europa-Kommissionen over 10,3 mia. EUR i officiel udviklingsbistand (ODA). I årets løb blev den 11. europæiske udviklingsfond (EDF) på i alt 30,5 mia. EUR for perioden 2014-2020 fuldt operationel.

Den globale udvikling med forværrede menneskeskabte katastrofer og naturkatastrofer fortsatte i 2015. Europa-Kommissionen ydede nødhjælp for over 1,4 mia. EUR, herunder mad, ly, beskyttelse, lægehjælp og rent vand, til over 120 mio. mennesker i over 80 lande.

I kraft af den udviklingsvenlige politikkohærens tager EU hensyn til målene for udviklingssamarbejde i alle politikker, som kan forventes at berøre udviklingslandene. I 2015 understregede Kommissionen i sin femte rapport om udviklingsvenlig politikkohærens i EU opnåede mål og udestående udfordringer for udviklingsvenlig politikkohærens på EU-plan og i medlemsstaterne.

Samarbejde om en fælles fremtid: fra årtusindudviklingsmålene til de bæredygtige udviklingsmål – 2030-dagsordenen

I 2015 skete der meget inden for internationalt samarbejde om fattigdomsbekæmpelse og bæredygtig udvikling samt katastroferisikobegrænsning. 2015 var fristen for gennemførelse af årtusindudviklingsmålene og gav lejlighed til at reflektere over de opnåede fremskridt og de uløste udfordringer.

EU spillede en ledende rolle i en række internationale aftaler af stor betydning, som tilsammen danner en ny ramme om de næste 15 års internationale udvikling og samarbejde.

Fra den 25. til den 27. september 2015 var det internationale samfund samlet i FN i New York for at vedtage en modig ny omstillingsvision for bæredygtig udvikling og fattigdomsudryddelse, nemlig "Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling" , som indeholder 17 nye bæredygtige udviklingsmål.

FN-topmødet i september var kulminationen på en langvarig, inkluderende, mellemstatslig forhandlingsproces, hvor EU indtog en ledende rolle. EU's konstruktive engagement bevidnes i en meddelelse fra Kommissionen om globalt partnerskab og Rådets efterfølgende konklusioner .

Forud for topmødet blev der på FN's konference om udviklingsfinansiering i Addis Abeba i juli 2015 indgået aftale om en omfattende pakke med gennemførelsesmidler med henblik på 2030-dagsordenen. I handlingsplanen fra Addis Abeba blev der fastlagt en ny bæredygtig udviklingsmodel med god regeringsførelse som omdrejningspunkt og vægt på ansvarlighed hos alle, forrang til hjemlige foranstaltninger, herunder mobilisering af midler, betydningen af befordrende politikker, den private sektors rolle samt en forpligtelse til politikkohærens.

Den officielle udviklingsbistand vil fortsat spille en væsentlig rolle, og i maj 2015 gav EU et ambitiøst kollektivt tilsagn om at nå FN's ODA-mål på 0,7 % af bruttonationalindkomsten (BNI) inden for 2030-dagsordenens løbetid. Dette omfatter en specifik forpligtelse til at yde 0,15-0,20 % af BNI i officiel udviklingsbistand til de mindst udviklede lande på kort sigt og nå op på 0,2 % inden 2030. Men ODA er kun en lille del af udviklingsfinansieringsområdet. I overensstemmelse med handlingsplanen fra Addis Abeba rækker EU's foranstaltninger ud over den officielle udviklingsbistand og bidrager til at samle både støtte, investeringer, handel, national ressourcemobilisering og gode politikker.

Den private sektor er også afgørende for en vellykket gennemførelse af 2030-dagsordenen. Kommissionen har givet sin opbakning til inddragelsen af den private sektor i udviklingsarbejdet siden 2014 ved at forfølge målene i meddelelsen "Styrkelse af den private sektors rolle i indsatsen for at opnå en inklusiv og bæredygtig vækst i udviklingslandene" .

I 2015 fremmede Kommissionen struktureret dialog med den private sektor gennem vigtige begivenheder som Policy Forum on Development, den private sektors sideløbende arrangement under FN's udviklingsfinansieringskonference i Addis Abeba og gennem en ekspertgruppe med medlemsstaterne.

Katastroferisikobegrænsning

På den tredje globale konference om katastroferisikobegrænsning i marts 2015 vedtog medlemsstaterne Sendairammen om begrænsning af katastroferisici 2015-2030, der siden er blevet godkendt af FN's generalforsamling. Som den første af udviklingsaftalerne efter 2015 danner Sendairammen grundlag for en dagsorden for bæredygtig udvikling baseret på information om katastroferisici og modstandsdygtighed over for katastrofer.