ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 238 
 
 
 
Vol. 1983/0 099 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation. 
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen 
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983, 
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003 
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit 
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5 
der genannten Verordnung freigegeben. 
KOMMISSIONEN 
FOR DE 
EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Kommissionens  Sekretariat .KOM(83) 238 endelig udg. 
Bruxelles, den 10. maj  1983 
INTERNT DOKUMENT 
FORBEREDELSE  AF UNCTAD VI - PERSPEKTIVER  OG HOVEDSPØRGSMÅL 
EN MÅNED FØR KONFERENCENS ÅBNING  (Beograd,  6. juni - 1. juli) 
- ENDELIGE RETNINGSLINJER  -
( Meddelelse  fra Kommissionen  til Rådet) 
KOM(83)  238 endelig udg. 

Indholdsfortegnelse 
I. Indledning  (pkt. 1-3) S. 2. 
II. Baggrunden og den  aktuelle  situation  (pkt. 4-16) s. 3 
a) Udviklingen siden  december  1982 s. 3 
b) Internationale  møder indtil  juni 1983 s-.- 4 
c) De vigtigste  konferencedeltageres holdninger  s. 5 
III. Hovedspørgsmål på  .konferencen;  Fællleskabets og  
medlemsstaternes  rolle og holdning  (pkt. 17-28) s. 8 
^ a) Hovedspørgsmål og  risici ' s. 8 
b) Fællesskabets og medlemsstaternes  holdning  s. 10 
c) Fællesskabets og medlemsstaternes  rolle; 
endnu uløste spørgsmål s. 15 
IV. Konklusion  s. 16 
Bilag 
I. Oversigt over  Fællesskabets og medlemsstaternes  holdninger  (uddrag) : 
- Oversigt  1 : Råvarer (pkt. 9 på dagsordenen) 
- Oversigt  2 ;: Samhandel (pkt. 10 på dagsordenen) 
- Oversigt  3 : Monetære og  finansielle  spørgsmål (pkt. 11 på dagsordenen) 
II. Foreløbig dagsorden for  UNCTAD VI 
III.Opfordring  til dialog og enighed  (Buenos  Aires). 

- 1 -
I. Indledning 
1. I begyndelsen  af december  fremsendte Kommissionen  i en meddelelse 1) 
til medlemsstaterne  de foreløbige  retningslinjer  med henblik på forbe­
redelsen  af UNCTAD VI  (Beograd;  6. juni - 1. juli). 
Meddelelsen  blev udarbejdet  få uger før afslutningen  af GATT's minister­
konference  og indeholdt  ingen nærmere præcisering  af de retningslinjer, 
som UNCTAD's  sekretariat,  77-1andegruppen  og Fællesskabets  partnere  i 
Bj-gruppen  ønsker  fulgt på Beograd-konferencen.  Hensigten  med meddelel­
sen var blot : 
- at understrege,  at Fællesskabet  bør tillægge konferencen  stor betydning; 
- at belyse konferencens hovedspørgsmål  (bevarelse  af et samarbejdsklima 
mellem nord og syd; udforskning  af mulighederne for  i fællesskab  at over­
vinde krisen;  drøftelse  af den økonomiske  isolation,  som et  stort antal 
udviklingslande,  og især de fattigste  af disse lande befinder  sig i, og 
undersøgelse  af mulighederne for  at bremse denne  udvikling;  drøftelse 
af krisens  umiddelbare  virkninger  og midlerne  til afbødning  af disse 
virkninger;  samling  af UNCTAD's  aktiviteter  omkring  et konkret  arbejds­
program på kort og mellemlang  sigt, osv ) 
- at fremlægge Kommissionens  forslag  til hovedretningslinjer  for drøftelsen 
1) KOM(82) 803  endelig  udg. af 3. december  1982. 
2) jf. dagsordenen  i bilag II. af konferencens tre hovedtemaer 2) (råvarer,  international  handel,  finan­
sielle og monetære spørgsmål).  Disse retningslinjer  gælder : 
. såvel  analysen  af den samlede  situation  og problemerne  inden for hvert 
af de særlige områder; 

« - 2 -
. som udforskningen  af elementer,  der kan  danne grunaiag  tor aen kon­
struktive  holdning,  som Fællesskabet  og dets medlemsstater  bør indtage. 
2. Denne meddelelse,  blev offentliggjort  i begyndelsen  af januar sammen med en 
række dokumenter,  som UNCTAD's  sekretariat  havde udarbejdet  om de selvsamme 
temaer, har gjort det muligt for Fællesskabet og.B-gruppen  på et  relativt 
tidligt tidspunkt  at sikre en grundig  forberedelse  af de pågældende spørgs­
mål. 
Til dato har UNCTAD-gruppen  således  afholdt  mere end ti forberedende møder, 
hvortil kommer møderne i gruppen vedrørende råvarer under det .særlige  ar­
tikel -113-udvalg  og i Det  monetære Udvalg (sidstnævnte  udvalg fremsendte 
den 13. april 1983 en  udtalelse  til økonomi-  og finansministrenes  rådsmøde 
den 18. april). 
Dette forberedende  arbejde har hovedsagelig  været koncentreret  om : 
- en vurdering,  sa vidt det har  været muligt,  af den  analyse,  som er  udar-  j 
bejdet af UNCTAD's  sekretariat,  samt en vurdering  af sekretariatets  for-  j 
slag til specifikke  aktioner;  i 
- Udarbejdelse  af et første udkast  til forslag,  som Fællesskabet  og medlems­
staterne  vil kunne fremsætte  i Beograd,  og som kan  indgå i en fælles hold­
ning til alle de hoverpunkter,  som skal drøftes. 
3. Dette arbejde  har gjort det muligt for Fællesskabet  : 
- at give forhandlingspartnerne  i B-gruppen  og i 77-landegruppen  en indle- ] 
dende mundtlig  orientering  - inden mødet i Buenos  Aires - om Fællesskabets 
holdning  til de tre hovedtemaer;  \ 
- at fremlægge  sine foreløbige  retningslinjer  vedrørende råvarer  og monetøft 
og finansielle  spørgsmål  på møderne i UNCTAD's to  kompetente kommissionerj 

« 
- 3 -
II. Baggrunden og den  aktuelle  situation 
a) Udviklingen siden  december  1982 
4. Siden Kommissionen  forelagde  sin første  meddelelse  for Rådet for 
fem måneder  siden, er der sket en udvikling  på det økonomiske,  finansielle 
og monetære område, som må  tages i betragtning  i forbindelse  med sidste 
fase af det  forberedende arbejde  : 
- den manglende  stabilitet  i valutakurserne  og gældsætningen udgør en 
stadig alvorligere  trussel  for det  internationale  finansielle  og mone­
tære system  til trods for,  at det i  adskillige  tilfælde er  lykkedes  at 
gennemføre gældsomlægninger med et  gunstigt  resultat  takket være et 
snævert samarbejde mellem de  internationale  finansielle  institutioner, 
forretningsbankerne  og låntagerne; 
- en række  forhold  synes at tyde på, at der er et økonomisk  opsving  på vej 
i en række  industrialiserede  lande (i modsat retning  peger den  fortsat 
høje realrente,  og der  hersker  tvivl om varigheden  og udbredelsen  af et 
eventuelt  opsving,,-....  osv); 
- der er indtrådt et  kraftigt  prisfald  på råolie,  uden at man dog har  vis­
hed for, at prisnedgangen  er varig,  eller at prisudviklingen  vil følge 
et mere stabilt  mønster i  fremtiden; 
- i februar  1983 blev der indgået et  kompromis  i IMF's interimskomité om 
en forhøjelse af  kvoterne  og en forøgelse af  ressourcerne  i den almin­
delige låneoverenskomst. 
5. Sideløbende  hermed har der på det  politiske  plan aftegnet  sig mere 
præcise rammer for drøftelserne i Beograd : 
- det forberedende arbejde  i Fællesskabet såvel som i  OECD har gjort det 
muligt at få et  mere konkret  kendskab  til holdningerne  hos de  forskel­
lige medlemmer  i gruppen af  industrialiserede  lande (medlemsstaterne, 
USA, Canada, Japan, de  nordiske lande ..); 
- 77-landegruppens  ministerkonference  i Buenos  Aires, der blev afholdt 
fjorten dage efter de alliancefrie  landes topmøde i New  Delhi" 1" \ har • 
betydet en præcisering af  vore forhandlingspartneres synspunkter,  både 
generelt  og med hensyn  til de specifikke  temaer, der  vil blive berørt i 
Beograd  jf. pkt. 12-16  nedenfor); 
1) I modsætning til  tidligere  konferencer  beskæftigede  deltagerne  i dette top­
møde sig  mindst lige så meget - om ikke mere - med økonomiske spørgsmål som 
med spørgsmål af  rent politisk  karakter. 

- 4 -
b) Internationale  møder indtil  juni 1983 
6. Den 12.  ekstraordinære  samling  i UNCTAD's  styrelsesråd (TDB),  som 
afholdes  i Geneve fra den 25.  til den 29.  april er sidste etape af 
UNCTAD's  egne forberedelser. 
Argentinas  udenrigsminister  og præsidenten  på 77-landegruppens møde 
i Buenos  Aires vil være til stede under denne samling og gøre rede for 
gruppens  arbejde  og synspunkter. 
For B-gruppen  og for Fællesskabet  er det en  passende  lejlighed  til 
at komme frem med en foreløbig  reaktion  (jf. pkt. 12-15 nedenfor),  og 
endvidere  vil deltagerne  få lejlighed  til at nå  til enighed  om, hvor­
ledes hovedtemaerne  skal behandles  og sammenkædes under  de egentlige 
drøftelser  og forhandlinger  i Beograd. 
Samlingen  .vil ligeledes  gøre det muligt gennem  uformelle  meningsud­
vekslinger  at klarlægge  de vigtigste  konferencedeltageres  holdninger. 
7. Inden konferencen  i Beograd  vil nord-syd-forbindelserne  være på 
dagsordenen  for adskillige  andre ministermøder. 
Således  skal IMF's og Verdensbankens  udviklingskomite  i slutningen  , 
af april drøfte  ikke blot de finansielle  og monetære spørgsmål  men 
også - hvilket er nyt -  handel og forbindelserne  mellem handel  og fi­
nansiering. 
I begyndelsen  af maj  vil alle de vestlige  lande få lejlighed  til at 
behandle  spørgsmålet  om den  indbyrdes  økonomiske afhængighed  på OECD's 
ministerkonference.  Det skal bemærkes,  at denne problematik  efterhån­
den er blevet lige så afgørende for  USA, som den i en  årrække har været 
det for Europa. 
< 

- 5 -
8. Endelig  vil disse drøftelser  i OECD også være  af stor betydning 
med henblik  på Williamsburg-topmødet  i slutningen  af maj. 
Nord-syd-forbindelserne  er ikke et selvstændigt punkt  på dagsordnen 
for dette møde. Men netop fordi problemerne hænger  sammen, og  fordi 
regionerne  er indbyrdes  økonomisk afhængige,  vil disse forbindelser 
uundgåeligt  blive taget op under drøftelserne  af den økonomiske  og 
finansielle  situation  i verden og i mindst  lige så høj- grad under 
drøftelserne  af mulighederne for  et samlet internationalt  forsøg på 
at skabe et opsving i økonomien  og de usikkerhedsmomenter,  der gør 
sig gældende  i den forbindelse. 
Da topmødet  afholdes  kun få dage før åbningen  af UNCTAD VI er det 
vigtigt, at der  henvises  direkte  til nord-syd-forbindelserne  og også 
til Beograd-konferencen  og de konkrete  fremskridt,  som vil kunne op­
nås på denne konference  med hensyn  til bistand,  gældsproblematik, 
handel og råvarer. 
c) De vigtigste  konferencedeltageres  holdninger  
De industrialiserede  lande 
9. Fællesskabet  og De forenede  Stater vil komme til at indtage en 
nøgleposition  i B-gruppen. 
Fællesskabets  rolle og holdning  er nærmere behandlet  i pkt. 19-24 i 
denne meddelelse. 
10. Gruppen  af nordiske  lande vil formentlig  indtage en holdning,  som 
ligger relativt  tæt op ad  Fællesskabets,  hvilket i modsætning  til tid­
ligere synes at være noget  vanskeligere  for Canada. 
Japan har naturligt  nok udvist en vis forsigtighed  på dette stadium 
af det forberedende  arbejde,  men har  samtidig  givet udtryk for en 

_ 6 -
relativ åben indstilling,  som muligvis  kan føre til, at Japan 
støtter Fællesskabets  holdning  på flere punkter,  for så vidt som 
denne holdning forberedes  omhyggeligt  og forelægges  med beslutsomhed 
og i fuld enighed. 
Statshandelslandene skal  kun nævnes en passant.  Indtil  videre har 
deres deltagelse  i det forberedende arbejde  været meget begrænset; 
disse landes synspunkter  adskiller  sig indtil videre ikke  ret meget 
fra deres tidligere  og noget tvetydige synspunkter,  og det  til trods 
for kraftig  og målrettet  pression  fra 77-1andegruppens  side, både for 
så vidt angår samhandel, råvarer  samt faglig og finansiel  bistand. 
11. Det er på  nuværende  tidspunkt  endnu vanskeligere  at danne sig et 
indtryk af den  holdning,  som De  forenede Stater vil indtage  på selve 
konferencen. 
Indtil videre tyder  officielle  eller halvofficielle  tilkendegivelser 
på en forholdsvis  stejl holdning. 
Ikke desto mindre er der en  række forhold,  som kunne tyde på en vis 
opblødning  af den  amerikanske  holdning. Dette  gælder  allerede  den hold­
ning, som den  amerikanske  delegation indtog  i den højtstående gruppe 
under OECD i  forbindelse  med udarbejdelsen  af den  tidligere  omtalte 
rapport vedrørende  den indbyrdes  økonomiske afhængighed. 
Udviklingslandene 
12: Siden februar  måned har udviklingslandenes delegationer  omhygge­
ligt forberedt  UNCTAD VI, først  i de underregionale  grupper,  siden hen 

- 7 -
på de alliancefri  landes topmøde og sidst på ministerkonferencen  i 
Buenos Aires i begyndelsen  af april. 
77-landegruppen  har gjort detaljeret,  rede for sin  holdning  til alle .., 
punkter og underpunkter  på dagsordnen for Beograd-konferencen,  her­
under pkt.  12 (de  mindst  udviklede  lande) og pkt. 13 ("basket  items" 
: teknologi-overførsel, søtransport, østater  cg stater uden søkyst, 
institutionelle  spørgsmål, osv.  -.- ). 
77-landegruppens  holdning  til de fleste af punkterne  er endvidere 
nedfældet  i resolutionsforslag,  som er  klar til fremlæggelse  allerede 
ved konferencens åbning. 
Som under forberedelserne  af UNCTAD V  efter mødet i Arusha har 
77-landegruppen  villet  spille bolden over  til B-gruppen  og subsidiært 
D-gruppen,  hvis reaktioner  de nu afventer. 
13. Vil det sige, at situationen  og holdningerne  efter mødet i Buenos 
Aires er ligeså endelige  og fastlåste  som efter mødet i Arusha? 
Der er intet, som med  sikkerhed  tyder herpå, og heri ligger mulighe­
derne for, at konferencen  kan munde ud i et  godt resultat. 
De dokumenter  og resolutioner,  som minister-konferencen  har resulteret 
i, vil blive nærmere behandlet  i de arbejdsdokumenter,  som fremsendes 
til Rådet samtidig  med denne meddelelse  som støtte i vurderingen  af 
hver enkelt af de specifikke  temaer  (jf. pkt. 27 nedenfor).  En første 
gennemlæsning  gør det imidlertid  muligt at danne sig et vist hovedind­
tryk. 
14. Dokumenterne  og især resolutionsforslagene  er udarbejdet  så omhyg­
geligt og detaljeret,  at de uden tvivl vil få en ikke uvæsentlig  ind- v 
flydelse på forløbet  af drøftelserne  og forhandlingerne. 
Endvidere  er den  generelle  tone i de fleste af dokumenterne  vanskelig  at 
acceptere  for industrilandene,  hvad enten det  drejer sig om den skæve 
eller ensidige  analyse af problemerne  eller om selve målet for drøftel­
serne (krisen har efter deres opfattelse  kun haft konsekvenser for  ud­
viklingslandene)  ; ligeledes  hævdes det,  at problemerne  og krisen 

- 8 -
udelukkende  skyldes  eksterne  faktorer;  det er de industrialiserede 
lande, som bør  gøre mest for at hjælpe udviklingslandene,  osv ....) 
endvidere  er de fremsatte  forslag  eller krav overdrevne  og alt for 
omfattende. 
15. I modsætning  til Arusha-mødet synes det  alligevel  som om, at 
77-landegruppen  har gjort et betydeligt  politisk  arbejde  for at under­
strege deres vilje til at gå ind i mere afbalancerede  analyser  og vur­
deringer og til i højere grad at forsøge at finde fælles løsningsmulig­
heder, både hvad angår det  generelle  tema, som er  krisens  overvindelse, 
og hvad angår  de mere specifikke  problemer,  som skal overvindes  på de 
forskellige  særlige områder. 
Det er især den højtidelige  indledning  til alle disse dokumenter 
"opfordring  til dialog og enighed",  som kan  udlægges  på denne måde 
(jf. bilag III). Det samme  gælder dog i et  vist omfang også de forslag 
til erklæring,  som indleder  de fleste af resolutionsforslagene. 
16. Taget under  ét er de to  budskaber,  som er fremkommet  siden mødet 
i Buenos  Aires, langt fra entydige  og det er vanskeligt  i dag at  for­
udse, hvilket af budskaberne der  vil blive lagt størst vægt  på i 
Beograd. 
Efter 77-landegruppens  ministerkonference  synes der således  fortsat 
at være betydelige  muligheder for  en dialog og et samarbejde. 
Det er så op  til deltagerne,  og herunder Fællesskabet,  at udnytte 
denne mulighed  på bedste måde. 
III. Konferencens  hovedspørgsmål; Fællesskabets  og medlemsstaternes  rolle"oq 
holdning 
a) Hovedspørgsmål  og risici 
17. Hovedspørgsmålene  er omtrent de samme, som  blev belyst i meddelel­
sen fra december  måned : det gælder 
- de politiske  problemer  : at sætte gang  i det  internationale  samarbej­
de, som mere end nogensinde  er nødvendigt;  at tilvejebringe  forudsæt­
ningerne  for en effektiv  iværksættelse  af globale  forhandlinger; 

- 9 -
at mindske  de potentielle  årsager  til internationale  spændinger; 
osv ; 
- de globale_økonomiske_probleme  : i fællesskab  at forsøge at finde 
frem til og gennemføre  de mange interne  og eksterne justeringer,  som 
skal danne grundlag  for en overvindelse  af krisen og igangsætning  af 
verdensøkonomien  på et tilstrækkeligt  stabilt  og varigt grundlag;  at 
sætte gang  i det økonomiske samarbejde mellem  nord og syd med  henblik 
på at undgå, at vanskelighederne  i syd  stiller sig i vejen for gen­
nemførelsen  af denne målsætning;  osv , 
« - de mere  specifikke  problemer  : vedrørende  de vigtigste  diskussions­
områder (råvarer, samhandel,  finansielle  og monetære  spørgsmål);  her 
er der både tale om så vidt muligt at mindske  virkningerne  for udvik-
. lingslandenes  økonomi  af den forværring,  som krisen er undergået  i de 
seneste år, samt at overvinde  de reelle hindringer  af strukturel  art, 
der gør sig gældende  i disse lande  med hensyn  til deres udvikling 
og balancen  over for udlandet;  men for de fleste af de fattigste 
udviklingslande'er  der også tale om at finde frem til, hvorledes  man 
kan sætte  en stopper  for den underudvikling  og økonomiske  isolering, 
som rammer  disse lande. 
18. De risici, som gør  sig gældende  med hensyn  til konferencens  udfald 
(skuffede forventninger,  øgede frustrationer),  er langt fra blevet 
mindre og kan  fortsat  føre til fiasko,  til trods for (eller paradoksalt  * 
nok netop  fordi), at der i den  seneste tid har vist sig svage  tegn på, 
at krisen muligvis  kan overvindes. 
Disse risici er dog ikke uovervindelige,  især ikke hvis  det ved  konfe­
rencens åbning cg under drøftelserne  lykkes industrilandene  fuldt ud 
at udnytte  de tilkendegivelser  i 77-landegruppens  tvetydige  budskab fra 
Buenos Aires-mødet,  der kan  betragtes  som et  tegn på mådehold,  realisme 
og en opfordring  til samarbejde fra  landene i syd. 
Det er denne holdning,  som Kommissionen foreslår Fællesskabet  og dets* 
medlemsstater  at indtage,  såvel i B-gruppen  som mere  generelt  på selve 
konferencen,  hvor Fællesskabet evt.  må skille sig ud fra gruppens  øv­
rige medlemmer og  nøjes med at  tale for sig  selv. 

1 
- 10 -
b) Fællesskabets og medlemsstaternes  holdning 
19. Følgende grundlæggende  kendsgerninger  gør sig gældende  uanset  hvil­
ket område, der er  tale om (den verdensøkonomiske  situation,  råvarer, 
handel, valuta  og finansiering,  de mindst  udviklede  lande) : 
- i den foregående  periode,  der var præget af vækst, har den  indbyrdes 
afhængighed  utvivlsomt  fremmet  udbredelsen  af den økonomiske opgang, 
men til gengæld har den  gjort de enkelte landes  økonomi  mere sårbar og 
således fremskyndet  udbredelsen  af krisen.'  Denne har i høj  grad ramt 
de industrialiserede  lande, men har  haft endnu alvorligere  virkninger 
på en lang række udviklingslande,  særlig de  fattigste  blandt dem; 
- ud over den indsats,  som udviklingslandene  selv må gøre,  spiller  indu­
strilandene  en afgørende  rolle, når det  drejer sig om at genskabe  for-  1 
udsætningerne  for, at der kan ske en  udvikling  i de pågældende  lande; 
- bistanden  til disse lande  bør, i en  periode,  hvor der  forventes  et gen­
opsving,  der imidlertid  ikke rigtig er kommet i gang,  ikke udelukkende 
ydes på grund a£ en  almindelig  solidaritetsfølelse, men også - og måske 
i højere  grad - ud fra en forståelse af, at  udviklingen  er i de  indust:: 
aliserede  landes egen interesse,  idet næsten en  tredjedel  af deres 
eksport nu går  til disse lande; 
- en lang række vanskeligheder,  som er  blevet påpeget af  UNCTAD's  sekre­
tariat og af 77-landegruppen,  skyldes ikke alene krisen  (selv om denne 
unægtelig har  betydet  en yderligere  forværring af dem) men også en ræk­
ke konkrete specifikke  problemer (uregelmæssige  svingninger  i råvarepri­
ser, vekselkurser  m.v.). I disse tilfælde må og kan der  findes  tilsvare: 
de konkrete  løsninger;  enten ved at man øger de  til rådighed stående ir 
ler og ressourcer,  ændrer de nærmere  regler for udnyttelse  og forvalt 
af de eksisterende instrumenter,  eller endelig  - det er i  hvert fald 
Kommissionens  opfattelse  - ved at man i højere  grad inddrager udvikling.' 
landenes  repræsentanter i  forhandlings-  og beslutningsprocesserne. 
20. Med hensyn  til salhandel, markedsregulering,  valutaspørgsmål,  kapitalbeva-
gelse og teknologi  m.v. blev der straks  efter krigen indført  ordninger 05 
instrumenter,  der siden gradvis  er blevet udbygget både på det  offentlig 
og det private  område. 
Det gælder - med hensyn  til den globale regulering  - institutioner  som 
f .eks. IMF og GATT, men også det  private  banksystem. Det gælder  endvidetf 

-Il­
de mere specielle  ordninger  eller institutioner,  der er indført på 
specielle  områder  (f.eks.  Den fælles Fond og de  forskellige  råvare-
overenskomster,  i forbindelse  med råvarer;  Parisklubben,  der beskæf­
tiger sig med omlægning af  offentlig eller halvoffentlig  gæld',' mul-  ;<'' 
tilaterale  institutioner til finansiering  af udviklingssamarbejdet 
som f.eks. IBRD/IDA,  i forbindelse  med faglig og og finansiel  bistand 
osv.). 
21. De øjeblikkelige uregelmæssigheder (der  dels er en af de  mange 
årsager  til krisen, dels  en af dens  mest synlige  følgevirkninger), 
overtrædelserne af de gældende  regler samt de eksisterende  institutio­
ners utilfredsstillende  funktion  bør ikke få én til at glemme : 
- at disse ordninger  og institutioner  - taget under ét og set  over en 
lang periode  - har vist sig at være  meget fleksible  og relativt  ef­
fektive; 
- at de endvidere  - ved at afdæmpe den uligevægt og de spændinger, som 
krisen i den senere  tid har medført - har  spillet  en om ikke uundvær­
lig så dog ganske  betydelig  rolle; 
- at de udgør et væsentligt  fremskridt  : 
. som der i høj  grad bør tages hensyn  til i forbindelse  med de 
planlagte forbedringer  og udvidelser  af systemet,  da der er 
tale om et solidt grundlag,  der vil kunne danne udgangspunkt 
for fremtidige fremskridt; 
. som det  vil være farligt  og illusorisk helt  af forkaste  til 
fordel for indførelse af fuldstændig nye  systemer,  der gribes 
ud af luften, og som det  derfor vil  være vanskeligt  og tidskræ­
vende at få færdigudarbejdet og dernæst  accepteret  af det  inter­
nationale  samfund. 

- 12 -
22. Til gengæld kan man  ikke se bort fra, at disse forskellige  ord­
ninger,  selv om de gradvis  er blevet  tilpasset,  er blevet  til i en 
verden, der var  meget forskellig  fra den, vi kender nu, hvor den  ind­
byrdes afhængighed var  langt mindre, og hvor det  endnu ikke rigtig var 
fastlagt,  hvilken  rolle der tilkom de lande, der for  nylig var blevet 
uafhængige. 
23. Dette kunne være udgangspunktet  for den fxelgangsrnåde Fællesskabet og 
dets medlemsstater bør anvende i Beograd.  Denne bør baseres på følgende 
tre hovedregningslinjer  : 
- man bør  udtrykkeligt  anerkende de  eksisterende  objektive  vanskelig­
heder, hvad enten de er af  generel  eller mere speciel  karakter  og 
"hvad enten de  skyldes  krisen  eller mere strukturelt  bestemte årsager; 
- man bør  understrege,  at der i forsøget på at  finde fremgangsmåder  til 
at afhjælpe  disse vanskeligheder  så vidt muligt bør tages udgangspunkt 
i de eksisterende  ordninger  og institutioner,  idet man forsøger at 
indføre  forbedringer,  at indskyde  flere midler og at gennemføre  supple­
rende foranstaltninger,  der hænger  sammen med det  allerede  eksisteren­
de. 
- man bør være  villig  til aktivt at deltage  i udarbejdelsen  af konkrete 
løsningsforslag og  til at fastlægge  hovedlinjerne  i nogle af dem under 
drøftelserne under konferencen. 

- 13 -
2.4. I bilag I gives en ret  detaljeret  beskrivelse  af, hvorledes  en sådan 
politik kan tænkes  omsat i konkrete  retningslinjer  for hvert af de 
hovedemner,  der skal drøftes på konferencen (punkt 9, 10 og 11 på 
dagsordenen).  Der gives nedenfor en række  typiske  eksempler på, hvad 
den foreslåede fremgangsmåde  konkret kommer  til at indebære. 
Fællesskabet  kunne således erklære sig rede  til : 
- for så vidt_angår_råvarer : 
. at undersøge og drøfte mulighederne for en  udvidelse  af Stabex  til 
- i første  omgang - også at omfatte de mindst  udviklede  lande, samt 
mulighederne  for, at andre  importlande  kan deltage  i ordningen; 
. at forsøge at  finde frem til, hvorledes  der kan ske en  forbedring 
. af IMF's kompensatoriske  finansieringsordning  til fordel for samme 
kategori  af lande. 
- f2£_så_yidt_angår den  internationale  samhandel : 
. at bekræfte sin  vilje til aktivt at deltage  i arbejdet  i forbindelse 
med iværksættelsen af den  GATT-beslutning,  der blev truffet  på et 
ministermøde i  november  1982, særlig for så  vidt angår overenskomstens 
IV. del samt bemyndigelsesklausulen; 
. at forpligte  sig til fortsat at anvende GSP-ordningen  indtil 1990, 
og til at foretage  en tilpasning  og ændring af  reglerne  (bl.a. ved-
rørende  oprindelsesreglerne  for de mindst  udviklede  lande og for de 
lande, der deltager  i regionale  integrationsbestræbelser)  samt - i 
det omfang,  det er muligt - en udvidelse  af listen over forarbejdede 
landbrugsvarer. 

- 14 -
- for så  vidt angår ulandenes gæld : 
. at forsøge at nå  frem til forbedringer  i forbindelse  med de  multi­
laterale  forhandlinger  om omlægning af gælden, som-••afholdes  inden 
for rammerne  af Paris-klubben  (forlængelse af  konsolideringsperioder 
m.v.) - at undersøge,  hvorledes  der kan ske en  lempelse  af statsgæl­
den for de mindst  udviklede lande. 
- for så  vidt angår en  eventuel  forøgelse af  IMF's likviditet  samt for­
valtningsreglerne  for IMF : 
- at overveje,  om der er behov for en ny forhøjelse af  kvoterne,  inden 
den vedtægtsmæssige  kvoterevision finder sted; 
- at undersøge, om der er  grundlag  for en ny  tildeling  af SDR, og om 
der i den forbindelse skal  tages hensyn  til udviklingslandenes  behov 
- for så  vidt angår statslig  udviklingsbistand  ; 
- at det  fortsat satser  på målet på 0,7% 
- at undersøge,  hvorvidt  der bør gennemføres en særlig  aktion  til 
fordel for de mindst  udviklede  lande i forbindelse  med opfyldelsen 
af målet på 0,15% i 1985. 
- for så  vidt angår styrkelse  af de multilaterale  finansieringsinstitu­
tioners  aktiviteter  : 
- at: træffe de  foranstaltninger,  der er nødvendige for at  sikre en 
real forøgelse af de  midler,  der er  til rådighed for IDA i  forbinde! 
se med dennes 7. kapitaltilførsel; 
- at foreslå, at der for så  vidt angår IBRD sker en fordobling  af det 
tilladte  forhold  mellem  forpligtelser  og kapital. 

- 15 -
C) Fællesskabets  og medlemsstaternes  rolle : endnu uløste spørgsmål 
25: På baggrund  af den i  kapitel II skitserede  udvikling  må det forven­
tes, at Fællesskabet  og medlemsstaterne  i Beograd  vil komme til at spil­
le en mere fremtrædende  rolle og få et  endnu større  ansvar end antydet 
i meddelelsen fra december. 
Fællesskabet  vil,formodentlig  oftere end det hidtil har været tilfældet, 
være nødt  til at udtale sig under  de kommende  drøftelser  og forhandlin­
ger. 
Det forekommer  derfor mere end nogensinde nødvendigt,  at Fællesskabets 
forhandlingsposition  er sammenhængende  og konsekvent. 
26. Derfor er det  ligeledes  vigtigt,  at det  resterende  arbejde,  der fra 
nu af indtil slutningen  af maj  skal udføres  i Fællesskabets kompetente 
organer,  udføres med særlig omhu, således at Fællesskabet  og medlemssta­
terne i Beograd kan udtale sig på grundlag  af en på  forhånd  fastlagt 
forhandlingsposition,  der dækker alle dagsordenspunkterne;  forhandlings­
positionen  skal være konstruktiv  og indeholde  et vist mål af  nytænkning, 
men samtidig  være tilstrækkelig underbygget  til, at partnerne  i gruppe 
B og i 77-1andegruppen  finder den både troværdig  og acceptabel. 
Som nævnt i kapitel I har man  allerede  fra december  arbejdet  intenst på 
forberedelserne. 
Der mangler endnu  to etaper inden konferencens  åbning. 
27. For det  første skal Rådet på samlingen  den 24. maj tage stilling 
til : 
- de generelle  politiske  retningslinjer  : disse omhandles  i denne med­
delelse,  særlig i punkt 8 og punkt 19 - 24; 
- de specifikke  retningslinjer  vedrørende  de enkelte  forhandlingspunkter. 

- 16 -
Rådet vil derfor  samtidig  med denne meddelelse få  forelagt  fem udførlige 
arbejdsdokumenter  fra Kommissionens  tjenestegrene  vedrørende henholds­
vis punkt 9, 10, 11, 12 og 13 på  dagsordenen"*"  ^. 
> 
28. For det andet  skal der udarbejdes udkast  til erklæringer, der even­
tuelt vil blive fremsat  af Fællesskabets talsmænd - ved konferencens åbning 
(punkt 8) og i  forbindelse  med nedsættelsen af de  forskellige  arbejdsgruppe 
(punkt 9, 10, 11 og 13) -  samt udkast  til de hertil svarende  resolutioner, 
som eventuelt  skal forelægges. 
Kommissionens  tjenestegrene  vil i nær fremtid  forelægge en række oplæg, 
således at de kan vedtages af Fællesskabet enten på  UNCTAD-gruppens  møde 
den-26. maj og/eller  under koordinationsmøderne i Beograd, under  selve 
konferencen. 
IV. : Konklusion 
29. På grundlag  af det foregående foreslås det Rådet : 
- at godkende  de politiske  retningslinjer  for Fællesskabets  stillingtagen 
i Beograd, som  beskrevet  bl.a. i punkt 8, 23 og 24 i  denne meddelelse; 
- at give sin tilslutning  til, at Fællesskabets  delegation  til topmødet i 
Williamsburg  bestræber sig på, at der  udtrykkeligt  gøres opmærksom på, 
at deltagerne  i topmødet lægger  stor vægt på : 
. Nord-Syd-forbindelserne  og det forestående møde i Beograd; 
. samt på den åbne og  konstruktive  ånd, hvori de selv ønsker at yde et 
aktivt bidrag; 
1) Jf. bilag I for så  vidt angår de  specifikke  retningslinjer  vedrørende 
punkt 9, 10 og 11 på dagsordenen. 

- 17 -
at udtale sig om de  specifikke  retningslinjer,  der angår de  forskellige 
punkter på dagsordenen, og som  vil blive  udarbejdet på grundlag af en 
gennemgang  af de forslag,  der findes i de i punkt 27 i  'denne meddelelse 
omtalte arbejdsdokumenter fra Kommissionens  tjenestegrene. 

Bruxelles,  den 20.  april 1983 
Bilag I 
Oversigt  over Fællesskabets og medlemsstaternes  holdninger  på UNCTAD VI 
Oversigt  over holdninger  (forkortet  og ikke-udtømmende  oversigt),  som kan 
indgå i arbejdsdokumenterne fra Kommissionens  tjenestegrene  (jf. pkt. 27 
i meddelelsen). 
- råvarer :  oversigt  1 
- handel :  oversigt  2 
- finansielle  og monetære spørgsmål :  oversigt  3.. 
« 

Bilag I - Oversigt  1 : Råvarer 
I. Generelle  bemærkninger 
- Erkendelse  af at råvarer er et  specifikt  problem, som er af  stor 
betydning  for udviklingslandene,  især for de  lande, som både er de 
fattigste  og de mest afhængige af  eksporten  af et begrænset  antal 
produkter. 
- Belysning  af de meget forskelligartede  situationer,  som problemerne 
dækker (afhængigt af  land, produkter  og vanskelighedernes  karakter). 
- De fremgangsmåder og  instrumenter,  som kan tænkes anvendt for at 
overvinde  vanskelighederne,  kan supplere  hinanden. 
- Problemerne i  forbindelse  med råvarer og  dermed også løsningerne, 
kan ikke blot betragtes  som et  likviditetsproblem.  Især problemerne 
med mineinvesteringer  er kun i  meget ringe omfang et likviditets-
spørgsmål  (betydningen  af udviklingslandenes  interne  politik,  især 
på det sektormæssige og beskatningsmæssige område; spørgsmålet om de 
forhold,  der bydes udenlandske  investorer,  osv.) 
- Betydningen af de  allerede  indhøstede  erfaringer. 
- Man bør være på  vagt over for kortsigtede  løsningsforslag  (herunder 
"midlertidige  overenskomster og  foranstaltninger")  : der findes pro- » 
blemer på råvareområdet, som  ikke står i  forbindelse  med verdenskri­
sen. Krisen har ganske  vist forøget  disse vanskeligheder,  men de 
egentlige  problemer gør sig  fortsat gældende. 
- Man bør være på  vagt over for forhastede  og overilede  forsøg på at 
udvide eller ændre Den fælles Fonds  aktiviteter,  som det er  lykkedes 
at nå til enighed  om efter vanskelige  forhandlinger. 

- 2 -
II..En åben og konstruktiv holdning  på Beograd-konferencen 
Den fælles Fond 
- En forpligtelse  fra Fællesskabets  side til at ratificere  inden for 
de planlagte  frister.  ' 
- En opfordring  til 77-landegruppen  om at indgå en lignende  forpligtelse. 
- Finansiering  af bidrag for de tilhørende grupper  af mindst udviklede 
lande, som ikke er omfattet  af OPEC  s tilbud. 
- Fremskyndelse  af arbejdet  i de forberedende  udvalg samt fremskyndelse 
af iværksættelse  og udarbejdelse  af undersøgelser/aktioner  og projekter 
• i forbindelse  med Fondens  2. del. 
Produktoverenskomster  og -aftaler 
- Vilje  til at tage bestemmelserne  om de nuværende overenskdmsters  funktion 
op til overvejelse  med henblik  på en forbedring, 
- i denne forbindelse  vilje til at gå videre end kortfristede  foranstalt­
ninger, som kun  tager sigte på at stabilisere  unormalt  kraftige  pris­
svingninger,,  herunder  en undersøgelse  af perspektiverne  og politikken  på 
langt sigt. 
- Vilje  til at acceptere princippet  om en løbende  evaluering  af resulta­
terne inden  for UNCTAD med deltagelse  af repræsentanter for  de organer, 
som forvalter  de enkelte produkter,  uden at man derved  accepterer  forsøg 
på at fastlægge  restriktive  generelle  retningslinjer. 
- Vilje  til at deltage  aktivt i arbejdet  eller forhandlingerne  vedrørende 
aftaler og ordninger  for varer i Det integrerede  Råvareprogram,  som end­
nu ikke er omfattet  af aftaler  og/eller  ordninger. 
Forarbejdning  og afsætning 
- Vilje  til at fortsætte  arbejdet  i det stående underudvalg under  Kommis­
sionen for råvarer  i forbindelse  med en undersøgelse  af hvert enkelt 
produkt,  uden at man derved  accepterer etableringen  af "nye  samarbejds­
rammer" . 
- Vilje  til at yde  faglig bistand. 
- Vilje  til at deltage i en undersøgelse  (inden for rammerne af GATT) af 
virkningerne  af toldforhøjelserne  på importen  af forarbejdede varer  fra 
udviklingslandene  og en forpligtelse  til at forhandle  om en nedsættelse 
af tolden i de tilfælde, hvor  det er påvist, at tolden hæmmer mulighe­
derne for forarbejdning  i udviklingslandene. 
I 

- 3 -
Kompensation_for  nedgang_i_eksportindtægter fra råvarer 
- Vilje til  konkret at undersøge og drøfte vilkårene for indførelse af 
foranstaltninger,  som tager sigte på i første række at udvide  STABEX-
ordningen  til at omfatte  alle de mindst  udviklede  lande og mulighederne 
for senere at  inddrage  andre importl ande. 
- Udforskning  af mulighederne for at  forbedre  FFC's nuværende  funktion  og 
vilkårene for at  give adgang for de  fattigste  lande og de lande, som er 
mest afhængige af råvarer (herunder en undersøgelse af mulighederne for 
"råvarelån"). 
Henvisning  til kapitel II i Havretskonventionen  (udnyttelse  af mineralfore-
komster under havbunden). 

Bilag I - oversigt  2 : Handel 
I. Generelle  bemærkninger 
- Understregelse  af Fællesskabets  vilje til  at bibeholde  et multilate­
ralt og åbent samhandelssystem. 
- På trods af krisen er det lykkedes  EØF at  bibeholde  en meget liberal 
importordning; udviklingslandenes eksport  til Fællesskabet og andre 
industrilande  er fortsat  steget. 
- Understregning  af betydningen af de  hidtidige  resultater  (indenfor 
GATT) og af drøftelserne i Beograd med  henblik  på indkredsning  af 
vigtige områder, hvor det  internationale  samhandelssystem bør  forbed­
res og styrkes. 
- Større  integration  af de nyligt  industrialiserede  lande i det inter­
nationale  samhandelssystem, hvorved  disse lande  pålægges øgede  for­
pligtelser,  vil i høj grad kunne bidrage  til vækst i verdenshandelen. 
Denne proces skal naturligvis  forløbe  gradvis  og iværksættes i fælles­
skab. 
- Der er  sket betydelige  strukturomlægninger. Inden for  rammerne  af 
blandingsøkonomien i EF  vil denne strukturomlægning  blive støttet af 
de offentlige  myndigheder og  blive gennemført i  forskelligt  omfang i 
de forskellige  lande. Strukturomlægningen kan under  ingen omstændig­
heder planlægges og  heller ikke'påtvinges de økonomiske  beslutnings­
tagere . 
II. En åben og  konstruktiv holdning  på Beograd-konferencen 
Fastholdelse  af principper  og forpligtelser 
- Forpligtelse  til at videreføre GSP autonomt  indtil 1990 med de nød­
vendige ændringer af  forbedringer  (bl.a. med hensyn  til oprindelses­
reglerne  for de mindst  udviklede lande  og vedrørende de  regionale 
integrationsbestræbelser;  udvidelse  i det omfang,  det er muligt,  af 
dækningen for  forarbejdede landbrugsvarer  : 
- Aktiv deltagelse  i arbejdet  vedrørende gennemførelsen af den  beslut­
ning, som blev truffet  på GATT's  ministerkonference  i november  1982, 
og arbejdet  vedrørende del IV og  bemyndigelseskiausulen. 

- 2 -
- Bekræftelse  af viljen  til ikke at forlænge handelsmæssige  foran­
staltninger,  som er  truffet for at  begrænse  de skadelige virkninger 
af importen  af en række varer ud over hvad der er  strengt  nødvendigt 
for at fremme den  igangværende strukturomlægning.  > 
- Bekræftelse af,  at de nationale lovgivninger  og foranstaltninger  fort­
sat vil være i overensstemmelse  med internationale  forpligtelser  (de 
eksisterende  kodekser  under GATT),herunder bestemmelserne vedrørende 
særbehandling  af udviklingslandene. 
- Vilje  til fortsat  at deltage i forsøget  på at finde en løsning  inden 
for rammerne af GATT med  hensyn  til kriterierne  for beskyttelsesfor-
anstaltninger. 
- Forpligtelse  til i Lomé III at  bibeholde  og udvide den fri adgang. 
Fremme af udviklingslandenes handel 
- Vilje til udveksling  af . oplysninger  om foranstaltninger,  der har  han­
delsmæssige  virkninger,  men inden for rammerne af GATT. 
- Støtte  pa visse vilkar  til etablering  af generelle  præferenceordnin­
ger mellem  udviklingslandene. 
- Undersøgelse  af foranstaltninger,  som tager sigte på at gøre udvik­
lingslandene  mindre afhængige  med hensyn  til energiforsyning  og føde­
varer og på at  gøre forsyningen  mindre afhængig  af forstyrrelser  i deri 
internationale  handel. 
- Opfordring  til østlandene  om at liberalisere  og øge  deres import  » 
fra udviklinaslandene. 
Strukturomlægninger 
- Forpligtelse  til at deltage  aktivt i konsultationer inden  for rammerne 
af UNIDO,  ikke blot vedrørende  kriseramte sektorer,  men også vedrøren­
de sektorer,  hvor der skal ske dybtgående strukturomlægninger  på lang 
sigt. 

Bilag I - Oversigt  3 : Monetære og  finansielle  spørgsmål 
I. Generelle  bemærkninger  > 
- Bred anerkendelse af de  faktorer,  som 77-landegruppen har påvist,? 
herunder  de høje  rentesatser,  den manglende  kursstabilitet,  nedgan­
gen i eksportindtægterne,  stagnationen  i den statslige  udviklingsbi­
stand osv., som har mindsket  import-  og udviklingsmulighederne  og 
skabt en alarmerende gældssituation for en række  lande; 
- Balanceproblemerne  skyldes  imidlertid  ikke blot eksterne  faktorer 
(men også en uhensigtsmæssig  intern  politik,  gældsætning i årene før 
krisen med henblik  på finansiering  af ikke-produktive  behov, osv. ...) 
- Udviklingslandene  har unægtelig behov for  yderligere  finansielle  mid­
ler (både for at  sikre en tilpasning  af deres  betalingsbalance  og for 
at kunne videreføre  udviklingsprocessen).  Dette er en nødvendig, men 
ikke tilstrækkelig forudsætning : det er  derfor nødvendigt, at  udvik­
lingslandene  selv bidrager  med interne  tilpasningsforanstaltninger. 
- Der må  findes en balance  mellem  offentlige  og private  kapitalstrømme, 
- De hidtidige  resultater  spiller  en vigtig  rolle (IMF, bankerne og 
Paris-klubben  må udvise smidighed. 
II. En åben og  konstruktiv  holdning  på Beograd-konferencen 
Det monetære og  finansielle  system 
- Fællesskabet bør på Beograd-konferencen forsøge at få  parterne  til 
at nå til enighed om,  hvorledes  det internationale  monetære og  finan­
sielle system kan  bidrage  til et varigt økonomisk  opsving  i industri­
landene såvel som i  udviklingslandene.  Samtidig  bør man  sikre, at 
forhandlingerne  føres og  beslutningerne  træffes i de kompetente or­
ganer. 
- Det bør erkendes, at det er hensigtsmæssigt at  arbejde  for større  sta­
bilitet i valutakurserne,  men samtidig  bør man undgå løsninger, som 
indebærer en alt for  rigoristisk  samordning. 

- 2 -
- Det bør erkendes, at der er behov for  yderligere  likvide  midler, 
men deres størrelse  samt vilkårene for  deres tilvejebringelse  og 
anvendelse  er endnu ikke fastlagt. 
Gældsætning > 
- Undersøgelse af  foranstaltninger,  som kan nedsætte de mindst  udvik-
lede landes statsgæld 
- Videreførelse af de  offentlige  myndigheders og  private  institutio­
ners samarbejde med  henblik  på bl.a. at forhindre  og afhjælpe gælds­
kriser, som rammer  udviklingslande,  der har  optaget  lån i banksyste­
met. 
- Vilje til  at forsøge at  finde frem til forbedringer  i forbindelse  med 
de multilaterale  gældsforhandlinger i  Paris-klubben  (f»eks. forlængel-
" se af  konsolideringsperioder). 
Statslig  udviklingsbistand 
- Det bør erkendes, at den  statslige  udviklingsbistand  er af afgørende 
betydning,  især for de  fattigste  lande. 
- Vilje til  at undersøge  betimeligheden  af en særlig  aktion  til fordel 
for de mindst  udviklede  lande i forbindelse  med opfyldelsen  af mål­
sætningen på 0,15% i 1985. 
- Bekræftelse af målsætningen på 0,7% og af det  aktionsprogram,  der 
blev vedtaget  på Paris-konferencen  vedrørende de mindst  udviklede 
lande. 
- Vilje til  at afsætte en større del af  bistanden  til programmer  samt 
til vedligeholdelse. 
Private_kapitalstrømme 
- Vilje til  at undersøge mulighederne for en forøgelse af de  private 
kapitalstrømme  (bl.a.  direkte investeringer  og obligationer). 
- Bekræftelse af  viljen til  at iværksætte den syvende  kvoterevision  i 
slutningen  af 1983 og  vilje til at overveje  en ny kvoteforhøjelse in-
den det  fastsatte tidspunkt,  såfremt  dette skulle vise  sig nødvendigt. 
- Vilje til  at forbedre  den kompensatoriske  finansieringsordnings  funk­
tion. 
- Vilje til  at undersøge  berettigelsen  af en ny  SDR-tildeling, eventuelt 
med henblik  på udviklingslandenes  behov. 
- Vilje til  fortsat  at afpasse  lånevilkårene  efter udviklingslandenes 
problemer. 

- 3 -
Multilaterale finansieringsinstitutioner 
- Bekræftelse af, at de  multilaterale institutioner  spiller  en 
central  rolle, og at der er behov for at  styrke deres midler. 
- Forøgelse af  ressourcerne  til IDA VII i  faste priser; 
- Fordobling  af det  tilladte  forhold  mellem Verdensbankens  forplig­
telser og kapital. 
- En væsentlig forøgelse -  inden for nærmere..  fastsatte  grænser - af det 
loft på 10%, der. har været gældende for Verdensbankens lån  til program­
mer. 
- Vilje til at videreføre bestræbelserne på at forøge  samfinansierin­
gerne med banksektoren. 
- Bekræftelse af Fællesskabets  tilslutning til  oprettelse,af  en ener-
-giafdeling. 

BILAG II 
DE FORENEDE NATIONERS KONFERANCE OM HANDEL OG  UDVIKLING 
TDO 233  sjette samling 
1) 
FORELØBIG  DAGSORDEN FOR UNCTAD VI ' 
1. Åbning  af konferencen 
2. Valg  af formand 
3. Nedsættelse  af komiteer 
4. Valg af næstformand  og rapportør 
5T Fuldmagter for  de delegerede  ved konferencen  : 
a) Udnævnelse  af fuldmagtskomiteen; 
* 
b) Fuldmagtskomiteens  beretning. 
6. Vedtagelse  af dagsordenen 
7. Generaldebat 
8. Den  internationale-  økonomiske  situation,  navnlig  fra et udvik-
lingssynspunkt  : fremgangsmåder  i den nuværende  internationale 
økonomiske  krise i betragtning  af perspektiverne  for 801erne, 
herunder  spørgsmål,  politikker  og foranstaltninger  i forbindel­
se med oprettelsen  af en ny  økonomisk verdensorden 
9. Råvarer.  Gennemgang af  situationen  på råvarområdet. Anvendelsen 
af det integrerede  råvareprogram  på følgende punkter  : 
a) Stabilisering  og styrkelse  af markederne; 
b) Markedsføring,  forarbejdning  og distribution,  herunder  trans­
port; 
c) Finansiel  kompensation for  tab af eksportindtægter; 
med henblik på vedtagelse  af en politik  til fremme af  handel 
med forædling  af råvarer. 
1) Som vedtaget  af UNCTAD's  Styrelsesråd  på dennes 586. samling den 2. juli 
1982 (se  Documents  officiels  de l'Assemblée générale, Trente-septième  
session,  Supplement  No 15 (A/37/15), vol.  I, tredje del, bilag I (beslut-
ning 256 XXIV). Den foreløbige dagsorden  med anmærkninger  vil blive of­
fentliggjort  under nr.  TD/270. 

- 2 -
10. International  handel med varer og tjenesteydelser  : protektio­
nisme og strukturtilpasninger;  undersøgelse  af indvirkningen 
af principper,  politikker  og praksiser  i de internationale  han­
delsforbindelser  under hensyntagen  til den seneste udvikling, 
herunder  udviklingen inden  for andre  internationale  organer; 
politikker  til styrkelse  af handelen  og fremme af  udviklingen, 
i særdeleshed for  udviklingslandenes  vedkommende. 
11. Monetære  og finansielle  spørgsmål  : udviklingen  i monetære  og 
finansielle  spørgsmål  i forbindelse  med handel og udvikling, 
navnlig i udviklingslandene;  politikker  med henblik  på at for­
øge tilførsel  af offentlige  og private .ressourcer  af enhver art 
og i særdeleshed  at forøge nettotilførselen  af ressourcer,  for­
bedre betingelserne  for overførsel  af ressourcer  til udviklings­
landene og lette en justering  af betalingsbalancerne. 
^12. Fremskridt  i anvendelsen  af det nye  væsentlige handlingsprogram 
til fordel for de mindst udviklede lande. 
13. . UNCTAD's  aktivitet  på følgende områder  : 
a) Teknologi; 
b) Skibsfart; 
c) Indlandsstater  og ø-stater  blandt udviklingslandene; 
d) Handelsforbindelser  mellem  lande med forskellige  økonomiske 
og sociale  systemer  og alle handelssamkvem  hidrørende  herfra; 
e) Økonomisk samarbejde mellem  udviklingslande; 
f) Bistand  til nationale  befrielsesbevægelser,  der er  anerkendt 
af regionale mellemstatslige organisationer; 
g) Institutionelle  spørgsmål. 
14. Andre spørgsmål 
15. Godkendelse  af beretningen  til generalforsamlingen. 

BILAG III 
FEMTE MINISTERMØDE  I 7 7-LANDEGRUPPEN 
BUENOS AIRES, DEN ARGENTINSKE  REPUBLIK 
fra 28. marts til 9. april 1983 BEGRÆNSET 
distribution 
77/MM(V)/L.39 
8. april 1983 
DANSK 
Original : SPANSK 
BUENOS AIRES - OPFORDRING TIL DIALOG OG ENIGHED 
Forslag fra konferencens formand 

Ministrene  for udenrigsanliggender  og internationale  økonomiske  forbindelser 
i 77-landegruppens medlemsstater, der mødtes i  Buenos  Aires fra den 5.  til 
den 9. april 1983 for at nå frem  til en fælles diagnose af den øjeblikkelige 
situation  og udsigterne  for verdensøkonomien og for at fastlægge deres  for­
handlingsstrategi  på,De forenede  Nationers  sjette Konference om Handel og 
Udvikling  og for  gennem konkrete  forslag  at formulere  deres holdning  til 
dagsordenen  for Beograd-konferencen, og 
som i særdeleshed  understreger,  hvor vigtigt  det er, at man i Beograd  
i fællesskab iværksætter et program med  bred opbakning  til reaktivering 
** af verdensøkonomien og  til en fremskyndet  udvikling  af udviklingslandene; 
som bekræfter nødvendigheden af en  integration  af politikkerne  inden for 
de indbyrdes  forbundne områder råvarer,  handel, penge og finansvæsen 
samt udvikling,  der både  omfatter  et program med omgående  foranstaltnin­
ger på områder, hvor  situationen  i udviklingslandene  er særlig  kritisk, 
og den omstrukturering  af verdensøkonomien og de  internationale  økonomiske 
forbindelser/  som ef nødvendig af hensyn  til oprettelsen  af en ny økono­
misk verdensorden, og 
som fremhæver den  trussel,  den nuværende økonomiske  krise udgør for in­
ternational fred  og sikkerhed; 
I. Er enige om at tage  til Beograd i en forståelsens og samarbejdets ånd 
og at opfordre  deres kolleger  - med ansvar for  udenrigsanliggender  og 
internationale  økonomiske  forbindelser  - fra de  udviklede  lande  til at 
lade den samme holdning  præge deres  deltagelse  i konferencen. 
II. I fortsættelse af  denne opfordring  til dialog og enighed  besluttede  mi­
nistrene  at afholde  intensive  rådslagninger om de spørgsmål, der  skal 
drøftes på  konferencen,  mellem mødet i  Buenos  Aires og Beograd-konferen­
cen. I denne forbindelse  var de  enige om i videst muligt omfang at udnytte 
alle lejligheder  til rådslagning, i særdeleshed den forestående særlige  
samling i UNCTAD's  Styrelsesråd i  Geneve i sidste uge af  april, hvor 
formanden for det femte ministermøde i 77-landegruppen  vil forelægge  
Styrelsesrådet  resultatet  af mødet i  Buenos  Aires. 

- 2 -
De anså det for  vigtigt,  at samtlige  medlemslande er  effektivt  repræ­
senterede  ved den særlige  samling. 
III. Ministrene forventer,  at de udviklede lande  fremkommer  med deres reak­ 
tioner på forslaget  fra mødet i Buenos  Aires, og at disse selv  tager 
initiativet  og fremsætter egne  forslag  for at  sikre, at der i Beograd 
kan føres en  effektiv dialog,  der kan  bidrage  til enighed. 
Ud fra denne  overbevisning  udsender  ministrene  fra 77-landegruppen  dette 
budskab i Buenos  Aires, Argentinas hovedsatd,  den niende  april nitten 
hundrede og  treogfirs.