BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Årsager til og formål med forslaget

Forslaget indeholder en målrettet ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 af 15. marts 2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) for at øge sikkerheden i området uden indre grænser. Forslaget er en opfølgning på opfordringen i Rådets konklusioner af 9. og 20. november 2015, hvori Kommissionen blev opfordret til at "forelægge et forslag om en målrettet revision af Schengengrænsekodeksen for at sikre systematisk kontrol af EU-borgere, herunder kontrol af biometriske oplysninger, i relevante databaser ved Schengenområdets ydre grænser, idet der gøres fuld brug af tekniske løsninger for ikke at hæmme den smidige bevægelighed".

Formålet med forslaget er at forpligte medlemsstaterne til i databaser over stjålne og bortkomne dokumenter at foretage systematisk kontrol af personer, der har ret til fri bevægelighed i henhold til EU-retten (f.eks. EU-borgere og deres familiemedlemmer, som ikke er EU-borgere), når de passerer den ydre grænse, for at sikre, at disse personer ikke udgør en trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed. Denne forpligtelse gælder ved alle ydre grænser, dvs. luft-, sø- og landgrænser, både ved ind- og udrejse. Når en systematisk søgning i databaser vedrørende alle personer, der har ret til fri bevægelighed i henhold til EU-retten, kan føre til uforholdsmæssigt store virkninger for trafikstrømmen ved grænsen, kan medlemsstaterne beslutte kun at udføre målrettet kontrol i databaser, forudsat at en risikovurdering viser, at det ikke medfører risici for den indre sikkerhed, den offentlige orden, medlemsstaternes internationale forbindelser eller udgør en trussel mod den offentlige sundhed.

Medlemsstaterne er forpligtet til systematisk at kontrollere oplysninger om tredjelandsstatsborgere, der indrejser, i alle databaser, men ved udrejse foreskriver de nuværende bestemmelser ikke systematisk kontrol med henvisning til den offentlige orden og den indre sikkerhed. Ændringen vil betyde, at det også ved udrejse systematisk skal kontrolleres, at en tredjelandsstatsborger ikke udgør en trussel mod den offentlige orden og den indre sikkerhed.

Forslaget er en reaktion på den tiltagende terrortrussel i Europa, som kom til udtryk ved angrebene i Paris, København og Bruxelles, men det vedrører alle potentielle risici for den indre sikkerhed.

Terrortruslen er ikke begrænset til én medlemsstat og er ikke kun et resultat af ydre faktorer. Fænomenet med udenlandske terrorkrigere er fortsat et alvorligt problem. Antallet af EU-borgere, der rejser til Syrien og Irak for at støtte terrorgrupper, er stadigt stigende. Det anslås, at næsten 5 000 EU-borgere er rejst til konfliktområder og formodentlig har sluttet sig til ISIS' styrker. Mange af gerningsmændene bag de seneste terrorangreb, der startede med "Charlie Hebdo" i januar 2015, opholdt sig i eller var trænet i områder kontrolleret af terrororganisationer. At afdække og forebygge rejser til og fra konfliktområder [med den hensigt at støtte terrororganisationer] blev fastsat som en prioritet allerede i 2014. Europa-Kommissionen har konsekvent støttet en styrkelse af Schengenreglerne ved at udstede henstillinger med henblik på at fremme grænsekontrollen inden for rammerne af den nuværende retlige ramme. I den forbindelse og som følge af erklæringen om terrorisme efter Det Europæiske Råds uformelle møde den 12. februar 2015 og formandskabets konklusioner fra Rådets møde i marts 2015 har Kommissionen igen understreget muligheden af og behovet for at styrke kontrollen af personer, der har ret til fri bevægelighed i henhold til EU-retten, og for systematisk at foretage en sådan kontrol af personer, der er omfattet af en specifik risikovurdering. Den praktiske vejledning for grænsevagter blev derfor tilpasset i juni 2015.

Som nævnt i den europæiske dagsorden om sikkerhed fra juni 2015 har Kommissionen også færdiggjort et første sæt fælles risikoindikatorer vedrørende udenlandske terrorkrigere, som grænsevagterne skal anvende, når de foretager kontrol.

Fænomenet med udenlandske krigere viser, at for at sikre et højt sikkerhedsniveau i området uden kontrol ved de indre grænser skal der også foretages systematisk kontrol af personer, der har ret til fri bevægelighed i henhold til EU-retten.

Forslaget understreger også nødvendigheden af at kontrollere biometriske identifikatorer, jf. Rådets forordning (EF) nr. 2252/2004. Sidstnævnte forordning indførte ansigtsbillede og fingeraftryk som sikkerhedselementer i EU-borgeres pas for at gøre dem sikrere og opretholde en pålidelig forbindelse mellem indehaveren og passet. I tilfælde af tvivl om passets ægthed eller indehaverens identitet, skal grænsevagterne derfor kontrollere disse biometriske identifikatorer.