RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Gennemførelse af makrofinansiel bistand til tredjelande i 2015

1. Indledning

Makrofinansiel bistand, eller MFA, er et finansielt EU-instrument, der er udformet med henblik på at dække usædvanlige behov for ekstern finansiering i lande, som geografisk, økonomisk og politisk befinder sig tæt på EU. Formålet hermed er at genoprette den makroøkonomiske og finansielle stabilitet i kandidatlandene og potentielle kandidatlande og i EU’s nabolande, samtidig med at der tilskyndes til at gennemføre makroøkonomiske tilpasninger og strukturreformer.

Makrofinansiel bistand er et instrument til støtte for et lands betalingsbalance, som supplerer og forudsætter, at der sammen med Den Internationale Valutafond (IMF) er lagt et tilpasnings- og reformprogram. Bistanden gives enten i form af lån, hvor Kommissionen låner de nødvendige midler på kapitalmarkederne og derpå udlåner dem til modtagerlandet, eller, under visse omstændigheder, i form af gavebistand finansieret via EU-budgettet.

Makrofinansiel bistand er betinget af, at menneskerettighederne overholdes, og at modtagerlandet har indført effektive demokratiske mekanismer. Den frigives i rater, der hænger tæt sammen med en vellykket gennemførelse af stærke reformforanstaltninger, som sigter mod at få modtagerlandets økonomi tilbage på en langsigtet bæredygtig vej. På denne måde supplerer makrofinansiel bistand den normale EU-samarbejdsbistand og bidrager til det brede mål om at bevare stabiliteten og fremme velstand uden for EU.

2015 var præget af fremskridt med hensyn til gennemførelsen af eksisterende MFA-transaktioner for Georgien, Jordan, Kirgisistan og Tunesien og den fortsatte vanskelige politiske og økonomiske situation i Ukraine, som udløste godkendelsen af en tredje stor MFA-transaktion for dette land.

Denne årsrapport er udarbejdet i overensstemmelse med de oplysningsforpligtelser, som Kommissionen er pålagt i Rådets afgørelser og Rådets og Europa-Parlamentets fælles afgørelser om MFA-transaktioner. Den ledsages af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, som indeholder mere udførlige oplysninger og en analyse af den makroøkonomiske kontekst og gennemførelsen af de individuelle makrofinansielle bistandstransaktioner.

2. Baggrund

2.1. Udviklingen gennem de seneste par år

EU har siden 1990 gennemført 26 MFA-transaktioner i kandidatlande, potentielle kandidatlande og i EU's nabolande, som tegner sig for i alt mere end 10 mia. EUR. De individuelle MFA-transaktioner varierer fra forholdsvis små transaktioner, hvor den mindste er en transaktion på 15 mio. EUR, der blev gennemført i 1996 i Moldova, til store transaktioner såsom den seneste transaktion på 1,8 mia. EUR i Ukraine.

Antallet og omfanget af MFA-transaktioner er blevet påvirket af den globale økonomiske og finansielle udvikling. Fra 2011 blev betingelserne for finansiering på de globale kapitalmarkeder for nye økonomier væsentligt ringere, hvilket til dels skyldtes, at man gik over til mere sikre transaktioner i kølvandet på statsgældskrisen i euroområdet. Derudover øgede det arabiske forår og de heraf følgende politiske og økonomiske omvæltninger i de arabiske partnerlande omkring Middelhavet presset på disse landes budgetter og økonomiske stilling over for udlandet. Disse udviklingstendenser førte til øget efterspørgsel efter makrofinansiel bistand i 2012 og 2013, idet der kom forespørgsler om støtte fra Egypten, Jordan og Tunesien.

I 2014 blev der ydet makrofinansiel bistand i et omfang, som ikke tidligere er set, på grund af konflikten i det østlige Ukraine og den alvorlige forværring af landets økonomiske og finansielle situation. Fra 2014-2015 blev der stillet 3,4 mia. EUR til rådighed for Ukraine i form af lån som led i tre MFA-transaktioner, hvoraf 2,21 mia. EUR var blevet udbetalt i december 2015. Dette udgør den største finansielle bistand, der nogensinde er bevilget til et land uden for EU inden for så kort tid.

Selv om der har været tegn på makroøkonomisk stabilisering i Ukraine siden midten af 2015, er situationen stadig sårbar. Den er også stadig skrøbelig i andre østlige nabolande, navnlig i Hviderusland og Moldova, hvilket skyldes både nationale faktorer og virkningen af den økonomiske udvikling i Rusland.

Tilsvarende, og selv om der er sket forbedringer i nogle lande, lagde regionale konflikter og sikkerhedsspørgsmål stadig en dæmper på de makroøkonomiske resultater i de sydlige nabolande i 2015. Disse førte til vedtagelse af et nyt forslag om makrofinansiel bistand til Tunesien og drøftelser om en opfølgende transaktion for Jordan, som igen hænger sammen med den virkning, som krigen i Syrien har på landet, herunder som følge af flygtningekrisen.

2.2. Styrkelse af MFA-instrumentets funktion

Med henblik på at fremskynde den langsomme beslutningsproces, som Europa-Parlamentet fastlagde som en af MFA-instrumentets største mangler, fremsatte Kommissionen den 4. juli 2011 et forslag til en rammeforordning om generelle bestemmelser for makrofinansiel bistand til tredjelande. De vigtigste mål med forslaget var:

I.at sikre en hurtigere og mere effektiv beslutningsproces