KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 17.06.1998 
KOM(1998) 374 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET 
OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
ELEKTRONISK HANDEL OG INDIREKTE BESKATNING 

I. Baum und 
1 meddelelsen "Et europæisk initiativ inden for elektronisk handel" KOM(97) 157 
understregede Kommissionen behovet for at sikre et klart og neutralt skattemiljø og 
betydningen af at implementere skatteregler, der ikke skaber markedsfordrejninger: "for 
at den elektroniske hånde! kan udvikle sig, er det af afgørende betydning, at skatte­
systemerne skaber retssikkerhed (således at skatteforpligtelserne er klare, gennemsigtige 
og forudsigelige) og skatteneutralitet (således at der ikke er ekstrabyrder på disse nye 
aktiviteter sammenlignet med den mere traditionelle handel)". Det anførtes ligeledes, at 
moms i modsætning til en eventuel ny form for skat er en hensigtsmæssig skat i 
forbindelse med elektronisk handel, ligesom den er det i forbindelse med mere 
traditionelle forretningsmetoder. 
På tilsvarende måde blev det i den fælles EU-US erklæring om elektronisk handel 
(5. december 1997) også anført, at "skatter på elektronisk handel bør være klare, 
konsistente, neutrale og ikke-diskriminatoriske". I Bonn-eklæringen, der blev undertegnet 
af 29 lande den 6. juli 1997, støttede ministrene "princippet om ikke-diskriminatoriske 
skatter på anvendelsen af globale informationsnetværk" og fremhævede, at "skatte­
spørgsmål vedrørende elektronisk handel bør være genstand for internationalt samarbejde 
og, hvis det er hensigtsmæssigt, samordning for at undgå konkurrenceforvridning". 
På det multilaterale plan har WTO endvidere truffet beslutning om at iværksætte et 
omfattende arbejdsprogram vedrørende elektronisk handel. De anbefalinger, man når 
frem til gennem dette arbejdsprogram, vil blive forelagt på WTO's ministerkonference i 
1999. Kommissionen vil spille en aktiv rolle i dette arbejde, hvor man vil behandle 
spørgsmålet om indirekte beskatning og elektroniske transaktioner. 
Det er i denne forbindelse Kommissionens overordnede mål at sikre, at denne nye form 
for forretning kan blomstre i et skattemiljø med et minimum af byrder. Hvis det er 
nødvendigt at foretage lovgivningsmæssige ændringer, bør de hverken indebære fordele 
eller ulemper for elektronisk handel sammenlignet med andre former for handel. Der er 
også fuld forståelse for, at en eventuel fremtidig skattemekanisme på dette område skal 
udformes i samarbejde med alle forretningsinteresser og handelspartnere. Det betyder, at 
der skal tages hensyn til de forskellige former for forretningspraksis i dette nye miljø. 
Momsen gælder for alle leveringer af varer og tjenester til forbrug i EU, uanset hvilke 
kommunikationsmidler eller forretningsmetoder der anvendes for at foretage trans­
aktionerne. EU's momssystem bør derfor skabe den retssikkerhed, enkelhed og 
neutralitet, der er en forudsætning for, at elektronisk handel kan udvikle sig fuldt ud. 
Retssikkerhed giver mulighed for at handle i et miljø, hvor reglerne er klare og konsi­
stente, således at risiciene for uforudsete skatteforpligtelser og tvistigheder reduceres. 
Enkelhed er nødvendig for at minimere omkostningerne ved at følge gældende regler. I 
den forbindelse vil Kommissionen helt og holdent fortsætte med at indføre det fremtidige 
fælles momssystem baseret på oprindelsesbeskatning og et enkelt registreringsland, hvor 
en virksomhed både skal afregne og fradrage afgifter for alle EU-momstransaktioner1. 
KOM(96) 328 endelig udg. 
-2-
Neutralitet_ betyder: 
• at konsekvenserne af beskatning bør være de samme for vare- og tjeneste­
transaktioner, uanset hvilken forretningsmetode der anvendes, og om levering 
foretages online eller offline 
• at konsekvenserne af beskatning bør være de samme for tjenester og varer, hvad enten 
de købes / eller udenfor EU. 
Sikkerhed, enkelhed og neutralitet er alle tre væsentlige begreber for at sikre lige 
konkurrencevilkår for alle virksomheder på den voksende globale markedsplads og for at 
undgå markedsforstyrrelser. 
II. Elektronisk handel: muligheder og udfordringer 
Den hurtige vækst i Internet-aktiviteten og Internettets udvikling til at være et redskab, 
der letter forretningstransaktioner, åbner op for betydelige nye muligheder for 
forretningslivet og forbrugerne i Europa. I meddelelsen "Et europæisk initiativ inden for 
elektronisk handel" blev det noteret, at "elektronisk handel ifølge sin natur er trans­
national og fremmer grænseoverskridende bestilling og levering af varer og tjenester i det 
indre marked, at den direkte stimulerer europæisk vækst og konkurrenceevne, og at den 
repræsenterer en potentielt afgørende samhørigheds- og integrationsfaktor i Europa". 
Samtidig byder den elektroniske handel imidlertid på nye udfordringer og ikke mindst 
inden for den indirekte beskatning. De nye globale markeder, der er ved at opstå, vil ikke 
længere være geografisk begrænset. Det vil blive vanskeligere at vide, hvor og hvem 
parterne i en transaktion er. Dette betyder, at myndighederne står over for udfordringer, 
der skal undersøges i et partnerskab med forretningsverdenen. Det vil være vigtigt, at 
beskatningen gennemføres på en måde, der sikrer, at den elektroniske handel kan 
blomstre og blive til fordel for EU-økonomien og fremme beskæftigelsen. 
Internettet udvikler sig hurtigt fra at være primært et kommunikationsredskab til at blive 
en global forretningsplatform. Forretningsverdenen er allerede opmærksom på nettets 
potentielle anvendelse som et markedsførings- og salgsmedium. I øjeblikket går den 
kommercielle anvendelse hovedsagelig ud på reklame og bestilling af produkter. Der er 
ved at udvikle sig andre innovative anvendelser både inden for "indirekte" elektronisk 
handel (elektronisk bestilling af konkrete varer) og "direkte" elektronisk handel 
(elektronisk bestilling og levering af produkter og tjenester online over nettet). Markedet 
er fortsat lille i absolutte termer, men nettene ekspanderer hurtigt og bliver mere og mere 
sofistikerede. Med voksende transmissionshastigheder og udviklingen af sikre 
betalingsmidler forudsiges det, at markedet vil vokse hurtigt i de kommende år. 
Levering inden for EU af alle varer og tjenester skal beskattes efter de bestående 
momsbestcmmclser. Dette gælder også for virksomheders og enkeltpersoners import af 
varer og for virksomheders køb af de Heste tjenester fra kilder uden for EU. Indtil nu er 
EU-privatpersoners køb af tjenester - der ikke har et særlig stort omfang - for hoved­
partens vedkommende ikke momspligtigt. Sidstnævnte type af transaktioner, der 
potentielt rejser de allervanskeligste problemer for skatteadministrationerne, forudses at 
vokse betydeligt, efterhånden som online-levering bliver hurtigere og mere pålidelig. Det 
skønnes dog, at det er usandsynligt, at denne type transaktioner bliver betydelig i 
økonomisk forstand inden år 2001. Der er ikke noget umiddelbart behov for ændringer i 
de nugældende skattebestemmelser, men det er ikke desto mindre nødvendigt at 
overvåge, hvordan disse markeder udvikler sig og at udtænke losninger sammen med 
erhvervslivet. Løsningerne bør forenkle de nuværende skattebcstcmmclser og være 
forenelige med de nye elektroniske globale markeder, der i det væsentlige er 
decentraliseret og har en international karakter. 
III. Den internationale dimension 
De udtalelser, som det amerikanske finansministerium fremsatte om elektronisk handel i 
begyndelsen af 1997, satte for alvor gang i den aktuelle debat om det nye fænomen. 
Debatten involverer nu også mange af vore øvrige handelspartnere i multilaterale fora 
som OECD og WTO. Kommissionen bidrager aktivt i alle disse aktiviteter, specielt 
vedrørende beskatningsspørgsmålet. Det drejer sig specielt om omfattende samråd med 
repræsentanter fra forretningsverdenen om skattespørgsmål, både på eget initiativ og 
sammen med OECD. Beskatningsspørgsmålet vil således blive et af de fire nøgleemner, 
der diskuteres på OECD's ministerkonference "A Borderless World: Realising the 
Potential of Electronic Commerce", der vil finde sted den 6.-8. oktober 1998 i Ottawa. 
IV. Formålet med meddelelsen 
Formålet med denne meddelelse er at forberede EU's og dens medlemsstaters bidrag til 
spørgsmålene om indirekte beskatning på Ottawa-konferencen. I denne sammenhæng 
sigter meddelelsen på at opstille retningslinjer for beskatning, der kan danne udgangs­
punkt for videre drøftelser om disse spørgsmål med alle interesserede parter - regeringer, 
forretningsverdenen, forbrugere - både i sammenhæng med det indre marked og i en 
international sammenhæng med henblik på at finde globale løsninger. Som et bidrag til 
de kommende drøftelser skal den også give Rådet mulighed for at vurdere det arbejde, 
som Kommissionen og medlemsstaterne hidtil har gjort på skatteområdet. Der stilles 
forslag til en række generelle retningslinjer, der bør styre nærmere undersøgelser af, 
hvordan EU's momssystem kan tilpasses for at skabe klare og enkle regler for at dække 
behovene og for at støtte udviklingen af den nye elektroniske handel i Europa. 
Denne meddelelse beskæftiger sig ikke direkte med spørgsmålet om de fremtidige 
ændringer af momsen i det indre marked. Kommissionen er fuldstændig klar over de 
problemer, der følger af det nuværende EU-momssystem, som virksomheder, og specielt 
små og mellemstore virksomheder, opfatter som en af hovedhindringerne for udviklingen 
af elektronisk handel i det indre marked. Derfor vil Kommissionen fortsat arbejde med at 
indføre et fælles momssystem baseret på oprindelsesbeskatning og et enkelt registrerings-
land, hvor en virksomhed både skal afregne og fratrække afgifter for alle EU-
momstransaktioner2. 
V. Retningslinier 
Retningslinie 1: Ingen nye skatter 
Den første retningslinje er blevet formuleret for at afspejle den grundlæggende holdning, 
at de eksisterende skatter finder anvendelse på elektronisk handel: 
KOM(96) 328 endelig udg. 
/. Med hensyn til den indirekte beskatning skal indsatsen koncentreres om at 
justere de eksisterende skatter og især momsen for at folge udviklingen i den 
elektroniske handel. Der gores på nuværende tidspunkt ingen overvejelser om nye 
eller supplerende skatter. 
Retningslinie 2: Elektroniske transmissioner som tjenester 
Momsen er udformet som en generel forbrugsskat, der principielt finder anvendelse på 
alle leveringer af varer og tjenester. Under alle omstændigheder er transaktioner, der 
finder sted inden for EU, og hvor der anvendes et elektronisk handelsmedium, og som 
resulterer i forbrug inden for EU, underkastet EU-moms efter de eksisterende regler. 
Dette er imidlertid ikke altid tilfældet, når det drejer sig om leveringer fra ikke-EU-
lande. I tilfælde af varer, der leveres fra et ikke-EU-land til en EU-modtager, sikrer de 
normale importprocedurer, at momsen anvendes, uanset hvilket middel der benyttes til at 
gennemføre transaktionen. På lignende måde er tjenester, som EU-virksomheder 
modtager fra ikke-EU-lande, underkastet moms. Det skal imidlertid noteres, at med få 
undtagelser er tjenester, som EU-privatpersoner modtager, efter de gældende 
bestemmelser ikke underkastet moms (mængden af sådanne leveringer er i øjeblikket 
meget små). 
Det er EU's politik at betragte produkter, der bestilles og leveres på nettet, som tjenester. 
I EU's momslovgivning foretages der en grundlæggende skelnen mellem levering af 
varer og levering af tjenester. Alle typer af elektroniske transmissioner og alle 
immaterielle produkter, der leveres på den måde, anses for at være tjenester ud fra et EU-
momssynspunkt. Dette er i overensstemmelse med den holdning, som EU og dens 
medlemsstater har indtaget i WTO. På skatteområdet giver dette også mulighed for at 
operere med et klart sæt regler. 
2. En transaktion, hvorved et produkt stilles til rådighed for modtageren i digital 
form via et elektronisk netværk, skal i momshenseende betragtes som en 
tjenesteleverance2. 
Retningslinie 3: Sikring af neutralitet 
Det er allerede blevet nævnt, at den hurtige vækst i alle former for elektronisk handel 
forventes al resultere i en forøgelse af leveringer fra ikke-EU-lande til de endelige 
forbrugere i EU. Dette vil uundgåeligt medføre online-leveringer af "immaterielle 
produkter" såsom musik, video eller software. 
Den omsætning, der kan henføres til elektronisk handel i det endelige forbrugsled i EU 
(dvs. leveret til privatpersoner i modsætning til virksomheder), er vanskelig at vurdere. 
Den vil måske ligge på 5 mia. ECU i år 2001 for alle typer elektronisk handel - varer og 
tjenester, der bestilles og betales online, uanset leveringsmåde. Kun en del af denne totale 
omsætning kan henføres til leverancer fra kilder uden for EU, og igen kun en del heraf vil 
delvis bestå af "direkte" elektronisk handel, dvs. tjenester leveret online. 
3 Disse elektronisk leverede produkter kan også leveres ad mere traditionel vej i håndgribelig form, og 
alt efter deres karakteristika skal de da momses som enten tjenesteydelser eller varer. De leveranecr, 
der i dag behandles som vareleverancer, f.eks. musik eller video på CD eller kassette, kan være 
toldpligtige ved import. Produkter, der i deres håndgribelige form momses som varer, behandles som 
tjenester, når de leveres ad elektronisk vej. 
-5-
Sidstnævnte størrelse, der repræsenterer tjenester bestilt af EU-privatpersoner fra 
leverandører uden for EU til levering online, er de aktiviteter, som repræsenterer den 
største udfordring med hensyn til inddrivning af moms. Hvis den forventede stigning i 
sådanne tjenester til den endelige forbruger, der i øjeblikket ikke betaler moms, når et 
niveau, som er økonomisk væsentligt, kan det blive nødvendigt sammen med forretnings­
livet at udforme mekanismer til at beskatte sådanne leveringer. 
Hvis der ikke finder en sådan beskatning sted, vil det føre til en unfair konkurrence for 
EU-virksomheder, der allerede skal beskatte deres leveringer af tjenester til privatforbrug 
i EU. Da mange online-tjenester i øjeblikket skal beskattes efter EU-reglerne på 
oprindelsesstedet, skal der betales moms af EU-leverandørerne på alle de tjenester, de 
leverer til lande uden for EU. Omvendt vil leveringer fra lande uden for EU til EU ikke 
blive beskattet, hvilket er en klar dobbelt konkurrenceulempe for EU-virksomhedcr. 
Sådanne forskelle i beskatning strider åbenlyst mod princippet om neutralitet. 
For at undgå denne type fordrejning og for at sikre skattesystemets neutralitet ville det 
være ønskeligt, at: 
3. EU's momslovgivning sikrer: 
• at tjenesteydelser, der præsteres via elektronisk handel eller på anden måde, 
og som leveres til forbrug i EU, beskattes i EU uanset deres oprindelse 
• at tjenesteydelser, som EU-virksomheder leverer til forbrug uden for EU, 
ikke pålægges moms i EU, og at momsen på input i forudgående led er 
fradragsberettiget. 
Ovenstående retningslinje foregriber ikke de regler, der vil blive anvendt i EU. 
Da den praktiske implementering af denne retningslinje vil frembyde problemer, agter 
Kommissionen at fortsætte sine overvejelser i samråd med medlemsstaterne inden for 
rammerne af en af Kommissionen nedsat arbejdsgruppe og med erhvervslivet. 
Den sidste sætning viser, at Kommissionen fortsat vil arbejde på at indføre et fælles 
momssystem baseret på oprindelsesbeskatning og et enkelt registreringsland, hvor en 
virksomhed både kan afregne og fradrage afgifter for alle sine EU-momstransaktioner. Et 
sådant system vil ikke blot forenkle skattesystemet for EU-virksomheder, men vil også 
give virksomheder uden for EU mulighed for at opfylde deres EU-momsforpligtelser i et 
enkelt land. 
Alt i alt repræsenterer denne retningslinje en betydelig ændring sammenlignet med den 
nuværende situation. Den vil betyde, at alle tjenesteydelser leveret online fra kilder uden 
for EU til privatpersoner i EU vil blive underkastet moms, og at alle tjenesteydelser 
eksporteret fra EU til andre lande vil blive fri for moms. Dette vil sikre skatteneutralitet 
mellem EU-leveringer og ikke-EU-leveringer. Hvis der skal bevares skatteneutralitet 
mellem offline- og online-leveringer vil det betyde, at tjenester, der leveres ad traditionel 
vej, f.eks. telefon eller fax, fra kilder uden for EU til privatpersoner i EU, i modsætning 
til den nuværende situation også ville blive underkastet moms. 
Retningslinje 4: Lettere at overholde reglerne 
Ethvert skattesystems troværdighed bygger på, at det er praktisk at anvende, og at det kan 
implementeres effektivt. Der bør være sikkerhed om reglerne, og det bor være så enkelt 
som muligt at overholde reglerne for at undgå unødvendige byrder for erhvervslivet. Der 
skal også være en forvisning om, både fra virksomhedernes og fra skattemyndighedernes 
synsvinkel, at skatten kan kontrolleres og opkræves effektivt. Der skal lages hensyn til 
forrctningsaktivitctcrncs globale karakter, og det bør tilstræbes at opnå international 
konsensus og samarbejde for at skabe redskaber, der gør det let at overholde reglerne. 
Skattemekanismerne bør udformes på en sådan måde, at de er fuldstændig forenelige med 
forretningsmetoderne, som sandsynligvis vil ændre sig med den voksende elektroniske 
handel. De skal også tilpasses de særlige behov i forbindelse med Internet-forretninger 
under hensyntagen til markedets fundamentalt transnationale, diversificerede og 
decentraliserede karakter. Skattesystemernes tilpasning til de etablerede forretnings­
metoder er af fundamental betydning for skatteregnskabernes effektivitet, både for 
virksomhederne og skattemyndighederne, og i denne forbindelse imødekommer følgende 
formulering det forventede behov i det nye miljø for elektronisk handel: 
4. Det skal gores så let og enkelt som muligt for alle virksomheder at overholde 
reglerne for elektronisk handel. 
Retningslinie 5: Sikring af kontrol og håndhævelse 
Som allerede nævnt skal skattesystemerne sikre, at alle former for forbrug i EU beskattes 
på samme måde. Reglerne bør begrænses til et minimum, og skævheder bør undgås, 
således at den elektroniske handel kan blomstre. Samtidig må der imidlertid være 
sikkerhed for, at skatten kan kontrolleres på en effektiv måde. 
5. Skattesystemet og dets kontrolredskaber skal sikre, at beskatningen håndhæves 
i forbindelse med leveringen af tjenesteydelser, der modtages ad elektronisk vej 
indenfor EU afsåvel virksomheder som af privatpersoner. 
For så vidt angår privatpersoner, skal de mekanismer, der udfindes, være i overens­
stemmelse med gældende EU-lovgivning med hensyn til beskyttelse af person­
oplysninger. 
Retningslinie 6: Lettelse af skatteadministrationen 
Hvis virksomhederne skal have tillid til skattesystemet, skal del anvendes retfærdigt og 
med sikkerhed og på en måde, der giver mulighed for at udnytte alle fordelene ved 
elektronisk handel. Det bør indses, at det er i EUs og medlemsstaternes egen interesse at 
fastsætte betingelser, der gør det let for tredjelandsvirksomheder at opfylde deres EU-
momsforpligtelser i forbindelse med elektronisk handel. 
På lignen»1 j måde er det med hensyn til elektronisk handel vigtigt at sikre, at byrden ved 
at overholde momsreglerne ikke er tungere for EU-virksomheder end for tredjelands­
virksomheder. 
6. Papirlos elektronisk fakturering vil blive karakteristisk for elektronisk handel 
og bor tillades til momsformål i forbindelse med transaktioner inden for EU. 
Medlemsstaternes legitime interesser bor imidlertid beskyttes ved at indfore 
passende kontrolredskaber og redskaber til bekæmpelse af svig, når der fastsættes 
ensartede betingelser for brugen af elektronisk fakturering i EU. Det er ligeledes 
vigtigt at danne en ramme for samarbejdet mellem EU-landene og andre lande 
for at sikre, at der for den elektroniske fakturering på internationalt plan 
fastsættes regler svarende til dem i EU. 
7. Forudsat at der fastsættes ensartede betingelser på EU-plan, bør skatte- og 
afgiftsmyndighederne give de virksomheder, der deltager i den elektroniske 
handel, mulighed for at opfylde deres momsforpligtelser ved hjælp af elektroniske 
momsangivelser og elektroniske regnskaber. 
Også her skal skatte- og afgiftsmyndighederne spille en aktiv rolle i den elektroniske 
verden og være rede til at integrere dens begreber og metoder i sine forbindelser med 
virksomheder og forbrugere i det globale elektroniske forretningsmiljø. 
VIL Konklusion 
Ovenstående retningslinjer er i fuld overensstemmelse med målsætningerne for EU's 
momssystem. De giver imidlertid også mulighed for en neutral grænseflade med 
skatteordningerne i andre lande uden for EU, for så vidt som de kun indebærer 
beskatning af leveringer, der forbruges inden for EU's territorium. Leveringer fra EU til 
andre lande vil ikke blive underkastet EU-beskatning, og ligesom nu for så vidt angår 
varer og de fleste tjenesteydelser, kan de selv beslutte, om de ønsker at anvende indirekte 
skatter på leveringer, der kommer udefra. Dette er af særlig betydning i de diskussioner, 
der skal finde sted på OECD's ministerkonference med erhvervslivet i Ottawa i oktober 
vedrørende etablering af en global skatteramme. 
Kommissionen opfordrer derfor Rådet til at overveje ovennævnte overordnede 
retningslinjer for EU's indirekte beskatning af elektronisk handel. De kan danne 
grundlag for EU's bidrag til den kommende Ottawa-konference. De kan tjene som 
grundlag for videre diskussioner i EU og internationalt med alle de parter, der er 
interesseret i at udvikle og deltage i elektronisk handel. I den nuværende fase, hvor 
den elektroniske handelsteknik fortsat er under udvikling, og handelsmønstrene 
endnu er uklare, er det ikke nødvendigt eller muligt at ændre den bestående skatte­
ordning. Der er imidlertid behov for overordnede retningslinjer som pejlemærker i 
den standende debat og som holdepunkter i høringerne med erhvervslivet 
vedrørende den fremtidige udvikling på skatteområdet på dette nye og hurtigt 
voksende globale marked. Kommissionen er overbevist om, at beskatnings-
bestemmelser i overensstemmelse med disse retningslinjer vil være til fordel for den 
elektroniske handel og EU's økonomi, idet erhvervslivet i EU dermed får ensartede 
konkurrencevilkår. 
-8-
ISSN 0254-1459 
KOM(98) 374 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 02 10 16 
Katalognummer : CB-CO-98-399-DA-C 
ISBN 92-78-37313-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
<\