1. INDLEDNING

1.1 FORMÅL MED RAPPORTEN

Det bestemmes i artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/643 af 18. april 2018 om statistik over jernbanetransport, at Kommissionen senest den 31. december 2020 og hvert fjerde år derefter skal forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om forordningens gennemførelse og om den fremtidige udvikling.

Det første afsnit i denne rapport skitserer baggrunden for forordningen, den politiske kontekst samt de lande og statistikker, som forordningen finder anvendelse på. Det andet afsnit præsenterer spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen af forordningen, mens det tredje og fjerde afsnit indeholder en beskrivelse af mulig fremtidig udvikling og konklusioner.

1.2 BAGGRUNDEN FOR DEN RETLIGE RAMME

Det oprindelige retsgrundlag for statistik over jernbanetransport var forordning (EF) nr. 91/2003. Da der flere gange har været behov for gennemgribende ændringer af denne forordning, blev den af klarhedshensyn omarbejdet i 2018 ved forordning (EU) 2018/643, hvorved alle ændringerne er samlet i en ny lovtekst.

Formålet med forordning (EF) nr. 91/2003 var at give Kommissionen, de øvrige EU-institutioner, medlemsstaternes regeringer og den brede offentlighed adgang til sammenlignelige, pålidelige, harmoniserede, regelmæssige og komplette statistikker over gods- og passagertransporten med jernbane.

Formålet med de indførte ændringer i 2016 ved forordning (EU) 2016/2032 var at ajourføre og forenkle den oprindelige retsakt (og således reducere byrden for medlemsstaterne). De havde endvidere til formål at optimere de gældende retlige rammer for europæiske statistikker om jernbanetransport og at bringe dem i overensstemmelse med Lissabontraktaten.

1.3 POLITISK KONTEKST

Gennem de sidste 25 år har Kommissionen været aktiv med hensyn til at stille forslag om omstrukturering af det europæiske jernbanetransportmarked med henblik på at styrke jernbanernes stilling i forhold til andre transportformer. Kommissionen har derfor koncentreret sin indsats om tre væsentlige målsætninger, som alle er afgørende for at udvikle en stærk og konkurrencedygtig jernbanetransportsektor:

1)åbne jernbanetransportmarkedet for konkurrence

2)forbedre interoperabilitet og sikkerhed for nationale net

3)udvikle jernbaneinfrastrukturen.

Politikken har stor relevans. I hvidbogen En køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem er der angivet flere mål for et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt jernbanetransportsystem. Prioriteten har siden været at opnå et fælles europæisk jernbaneområde ved at: i) afskaffe de tekniske, administrative og juridiske hindringer, som besværliggør adgangen til de nationale jernbanemarkeder ii) færdiggøre det europæiske højhastighedstognet inden 2050, hvor de fleste passagerrejser over mellemlange afstande skal ske med jernbane.

Ud over at støtte politikbehovene er data indsamlet i henhold til forordning (EU) 2018/643 også vigtige for transportvirksomheder, universiteter, forskere og udviklere inden for jernbanetransport.

I et spørgeskema fremsendt i april 2020 angav medlemsstaterne fordelene ved de data, der er hentet i jernbanestatistikker. Ifølge deres feedback anvendes disse data af: de nationale myndigheder forskningsinstitutioner jernbanesektoren selv, til analyse og planlægning EU-institutionerne internationale organisationer som Det Internationale Transportforum og FN's Økonomiske Kommission for Europa samt politisk beslutningstagere, til planlægning, målovervågning samt beslutningstagning. Endvidere noterede medlemsstaterne sig, at data er nødvendige med henblik på at: observere udviklingen af jernbanetransportaktiviteter ved kortvarig overvågning (ved hjælp af kvartalsvise data) og ved længerevarende overvågning (ved hjælp af årlige data) foretage nationale analyser af tendenser samt kørsel af benchmarks i forhold til andre lande følge, hvordan jernbanetransportens andel af den samlede europæiske transport udvikler sig sammenlignet med andre transportformer (modalsplit).

Den europæiske grønne pagt er den nye vækststrategi, der sigter mod at gøre EU's økonomi bæredygtig ved at omdanne klima- og miljøbaserede udfordringer til muligheder inden for alle politikområder og ved at gøre omstillingen retfærdig og inklusiv for alle. Den europæiske grønne pagt kræver, at transportemissionerne reduceres med 90 % inden 2050, herunder følgende prioriterede foranstaltninger for et skift til bæredygtig og intelligent mobilitet:

·fremme af "multimodal" transport

·støtte til automatiseret og opkoblet mobilitet for alle transportformer