Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2021/C 463/20)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Zagorski bagremov med«

EU-nr.: PDO-HR-02612 –– 1. juni 2020

BOB (X) BGB ( )

1. Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Zagorski bagremov med«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Republikken Kroatien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.4. Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør osv.)

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

3.2.1. Definition af produktet

»Zagorski bagremov med« fremstilles af nektar af akacie (Robinia pseudoacacia) som den dominerende planteart og af beslægtede biplanter fra Hrvatsko Zagorje-regionen. Regionens særlige geomorfologiske og klimatiske forhold har haft betydning for fremkomsten af de beslægtede plantearter, der sammen med de vigtigste plantearter påvirker honningens botaniske oprindelse. Produktet markedsføres i form af slynget honning, tavlehonning eller slynget honning med stykker af honningtavler.

3.2.2. Pollenegenskaber

Ud over pollen af akacie (Robinia pseudoacacia) kan pollen af følgende nektarplantearter også forekomme i pollenspektret hos »Zagorski bagremov med«: almindelig blomsterkornél (Cornus sanguinea), tørst (Frangula alnus), europæisk mistelten (Loranthus europaeus), planter af den sammensatte familie (Asteraceae), ahorn (Acer spp.), rødkløver (Trifolium pratense), mælkebøtte (Taraxacum officinale), planter af korsblomstfamilien (Brassicaceae), frugtarter (Prunus spp.), planter af den sammensatte mælkebøttefamilie (Asteraceae: Taraxacum-typen), planter af skærmplantefamilien (Apiaceae), sennep (Sinapis spp.), lind (Tilia spp.), kællingetand (Lotus corniculatus), knopurt (Centaurea spp.) og pollen af andre plantearter i mindre mængder. Pollen af følgende ikkenektarplantearter kan også forekomme i pollenspektret: ask (Fraxinus spp.), hanespore (Dactylis glomerata), planter af græsfamilien (Poaceae), vejbred (Plantago spp.), mjødurt (Filipendula spp.), star (Carex spp.), eg (Quercus spp.) og valmue (Papaver spp.).

Når pollenindholdet i ikkenektarplantearter i »Zagorski bagremov med« trækkes fra den samlede mængde pollen, skal mere end 27 % være pollen fra akacie (Robinia pseudoacacia).

3.2.3. Organoleptiske egenskaber

»Zagorski bagremov med« har følgende organoleptiske egenskaber:

Udseende

Farve: meget lys, fra næsten farveløs over lysegul til strågul, afhængigt af hvor unifloral honningprøven er.

Klarhed: meget klar.

Krystallisering: den forbliver i flydende tilstand i lang tid og udkrystalliser sig sjældent.

Lugt

Ikke intens og af og til med en markant lugt af akacieblomst og frisk voks, afhængigt af hvor unifloral honningprøven er.

Smag

Halvsød til meget sød med lavt syreindhold.

Aroma

Kort til mellemlang aroma af vanilje, akacieblomst, jomfrutavle og frisk smør.

3.2.4. Fysisk-kemiske parametre

Vandindhold: højst 18,0 %.

Elektrisk ledningsevne: højst 0,25 mS/cm.

Indhold af hydroxymetylfurfural (HMF): højst 15 mg pr. kg honning.

3.3. Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Det er forbudt at fodre bikolonier, mens bierne er på træk.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper i produktionen af »Zagorski bagremov med« (træk og udvinding) skal finde sted i det geografiske område, der er defineret i punkt 4.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

For at sikre produktets kvalitet og sporbarhed skal »Zagorski bagremov med« emballeres i det afgrænsede geografiske område. Under transporten kan for høje temperaturer ændre de fysisk-kemiske parametre og organoleptiske egenskaber ved »Zagorski bagremov med« eller forårsage, at honningen optager uønskede fremmede lugte eller tiltrækker fugt fra luften. Derfor anvendes hermetiske låg til emballering af honningen, og det anbefales at anvende metallåg.

Til emballering af honningen anvendes pakninger af forskellig størrelse afhængigt af markedsforholdene, og der føres et tilsvarende register.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, den registrerede betegnelse henviser til

Inden markedsføringen skal al emballage være forsynet med det særlige logo »Zagorski bagremov med«, der skal være større end de øvrige angivelser på emballagen. Den grafiske gengivelse af logoet består af en sort baggrund med teksten ZAGORSKI BAGREMOV MED i midten, ordene »zagorski« og »med« med hvide bogstaver og ordet »bagremov« med gule bogstaver. Til venstre for teksten er der tre stiliserede hvide bier af forskellig størrelse (figur 1).

Figur 1. Logoet »Zagorski bagremov med«

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske produktionsområde for »Zagorski bagremov med« omfatter Hrvatsko Zagorje-regionen, nærmere bestemt: Krapina-Zagorje-distriktet i sin helhed, den vestlige del af Varaždin-distriktet, der omfatter byerne og kommunerne Bednja, Lepoglava, Ivanec, Novi Marof, Breznički Hum og Breznica, og den del af Zagreb-distriktet, der grænser op til distrikterne Krapina-Zagorje og Varaždin, der omfatter kommunerne Brdovec, Marija Gorica, Pušća, Dubravica, Luka, Jakovlje, Bistra og Bedenica samt bebyggelserne Kupljenovo, Bregovljana, Hruševec Kupljenski og Pojatno.

5. Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske områdes egenart

Naturlig vegetation og ekstensivt landbrug er kendetegnende for det meste af Hrvatsko Zagorje-regionen, som kun har en lille intensiv landbrugsproduktion eller -industri. Det geografiske område, der er defineret i punkt 4, giver derfor optimale betingelser for udvikling af biavl.

De særlige kendetegn ved »Zagorski bagremov med« bestemmes i vid udstrækning af topografiske og klimatiske faktorer og blomsterressourcerne i det afgrænsede geografiske område.

Det afgrænsede geografiske område har et fugtigt kontinentalklima. Vintrene er forholdsvis milde, somrene moderat varme, efteråret lidt varmere end foråret, og middelværdierne for begge overgangssæsoner overstiger den årlige gennemsnitstemperatur. Det sene efterår og vintrene er ofte varmere og mere solrige på højdedragene end på sletterne. Dalene er ofte udsat for frost, hvilket højdedragene skånes for. Hrvatsko Zagorje har et kontinentalt nedbørsmønster med hyppig og kraftig nedbør i maj, juni og juli, dvs. i vækstperioden. I november topper nedbørsmængden, mens nedbørsmængden er lavest i februar og marts. Den årlige nedbørsmængde er ca. 1 000 mm. Vindene begrænses af det bakkede terræn. Vestlige vinde er mest fremherskende (45 % af året) efterfulgt af østlige vinde (29 % af året), mens ca. 6 % af året er vindfrit. Den maksimale vindstyrke varierer fra styrke 6 til 9, idet de stærkeste vinde blæser fra det sene efterår til det tidlige forår (Crkvenčić m.fl., 1974b, Geografija SR Hrvatske [Den Socialistiske Republik Kroatiens geografi], s. 69-81).

Et særligt og genkendeligt træk ved Hrvatsko Zagorje er de mange bakker, som beskytter akaciebestandene mod frost i det sene forår. Det bakkede terræn gør det også muligt for akacien at blomstre –– og for bierne at trække –– i længere tid, eftersom akacien først blomstrer i beskyttede lavereliggende områder, inden den blomstrer i større højder. Bier trækker i gennemsnit ca. 10-12 dage på akacie på Kroatiens sletter, men i det afgrænsede geografiske område forlænger de geografiske forhold denne periode til 20 dage (Šimić, 1980, Naše medonosno bilje [Vores biplanter], s. 84 og 85).

Klimaforholdene i det afgrænsede geografiske område har stor indflydelse på nektarsekretionen. Ifølge Farkas og Zajacz (2007) (Nectar Production for the Hungarian Honey Industry (Nektarproduktion til den ungarske honningindustri), s. 134) er de optimale betingelser for sekretion af akacienektar ingen vind, varme nætter (ca. 15 °C) med tilstrækkelig morgendug og moderat varme dage med en dagstemperatur på 25 °C. Tilsvarende værdier for lufttemperaturen blev bekræftet i en undersøgelse udført af Krušelj over en treårig periode under akaciens blomstring i Krapina-Zagorje-distriktet (ph.d.-afhandling fra 2012, Utjecaj vremenskih i proizvodnih uvjeta na kakvoću bagremova meda s područja Krapinsko-zagorske županije [Vejr- og produktionsforholdenes indvirkning på kvaliteten af akaciehonning fra Krapina-Zagorje-distriktet], s. 66, 77 og 81).

Det afgrænsede geografiske områdes særlige kendetegn afspejles også i dets blomsterressourcer, dvs. forekomsten af akaciebestande, hvoraf de fleste forekommer i grupper eller er blandet med andre træarter. Som en meget reproducerende plante breder akacien sig let og indtager hurtigt fugtig, frugtbar jord og kan fungere som pionerart.

Det afgrænsede geografiske område har en århundredgammel tradition for biavl, som var en af de vigtigste landbrugsaktiviteter på godserne og ejendommene i Zagorje. Honning og voks var nogle af de mest eftertragtede produkter på markedet. Det er grunden til, at det kroatiske parlament allerede i 1626 (Petrić, 2011, Samobor i okolica u ranom novom vijeku [Samobor og omkringliggende områder i den tidlig-moderne periode], s. 309-310, og F. Šišić, 1918, Podatci o skladištima meda [Data om honningdepoter], Det kroatiske parlaments optegnelser, s. 458 og 465) dekreterede, at honning kun kunne eksporteres fra byerne Krapina, Varaždin og Samobor (Mudrinjak, 2017, Hrvatska pčela [Den kroatiske honningbi], s. 203-205). Den honning, der blev eksporteret fra Kroatien, skulle vejes, og der blev betalt 2 Kreuzer for hver 100 kg honning, der blev vejet.

Produktets egenart

Tilstedeværelsen af pollenkorn fra de plantearter, der findes i produktionsområdet, gør det muligt at fastslå honningens geografiske og botaniske oprindelse. Ifølge resultaterne af pollenanalyser, som er foretaget i en lang række undersøgelser, forhøjes det mindsteindhold af akaciepollenkorn på 20 %, der kræves, for at en honningsort kan betegnes som unifloral, til 27 % for »Zagorski bagremov med«. Denne honnings udpræget uniflorale karakter afspejles i dens fysisk-kemiske egenskaber (elektrisk ledningsevne) og det udtryk, som dens organoleptiske egenskaber giver, og dette får dens særlige egenskaber og særpræg til at træde frem i forhold til prøver af samme type honning fra andre regioner. Selv efter flere års evaluering af akaciehonning fra det afgrænsede geografiske område har overvågningen af prøvernes botaniske oprindelse ikke vist spor af pollen fra raps. Dette understreger regionens særlige kendetegn i forhold til de fleste andre dele af Kroatien, hvor der kan produceres akaciehonning.

Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets egenskaber

De topografiske og klimatiske faktorer og blomsterressourcerne i det afgrænsede geografiske område for fremstillingen af »Zagorski bagremov med« er bestemmende for dets særlige egenskaber. De geografiske forhold i Hrvatsko Zagorje-området (bakket terræn) påvirker varigheden af akaciens blomstring og dermed biernes træk, der således forlænges til 20 dage. På grund af jordens egenskaber (tungere, sur jord), de små, opdelte parceller og vanskelighederne med at anvende landbrugsteknikker er der heller ingen tradition for dyrkning af raps, hvilket gør det afgrænsede geografiske område særlig egnet til produktion af »Zagorski bagremov med« sammenlignet med andre dele af Kroatien, hvor der produceres akaciehonning i områder, som er tilplantet med raps, og hvor det er umuligt at undgå forekomst af nektar (og dermed pollen) fra raps.

Den særlige karakter af »Zagorski bagremov med« skyldes den mangeårige tradition for biavl, således at tilknytningen til det afgrænsede geografiske område også afspejles i historiske, traditionelle og kulturelle forhold.

En af de vigtigste historiske forbindelser til produktionen af honning og voks i Hrvatsko Zagorje er fremstilling af liticar [en sød honningdejskiks, der minder om honningkage] og stearinlys. Honningkagefaget kom til denne region ved overgangen mellem det 16. og 17. århundrede via handelsruter inden for rammerne af Liticar-producentlavet i Steiermark og er her stadig. Honningkagefaget i Hrvatsko Zagorje blev anerkendt og optaget på UNESCO’s repræsentative liste over menneskehedens immaterielle kulturarv i 2010.

Den høje kvalitet af produktionen af »Zagorski bagremov med« er resultatet af de færdigheder, som biavlere fra Hrvatsko Zagorje har erhvervet inden for moderne teknologiske metoder til opdræt af bikolonier og i forbindelse med bearbejdningen af honningen til markedet. Biavlerne er særligt opmærksomme på at finde de bedste steder for både stationære og nomadiske bigårde og på udvinding på det rette tidspunkt, hvilket er en forudsætning for produktion af kvalitetshonning.

I de sidste 16 år har Krapina-Zagorje-distriktet og sammenslutningen af biavlerforeninger i Krapina-Zagorje kommune afholdt et arrangement med henblik på at fremme kvaliteten af »Zagorski bagremov med« og promovere biavlere fra Zagorje, hvor honning fra Krapina-Zagorje præsenteres og bedømmes.

Som bevis for de særlige egenskaber ved »Zagorski bagremov med« sammenlignet med akaciehonning fra andre dele af Kroatien blev en honningprøve fra én biavler fra Konjščina i Hrvatsko Zagorje udpeget som den bedste i verden på Apimedica & Apiquality Forum, der blev afholdt i 2010 i Ljubljana. Ud over denne succes har »Zagorski bagremov med« fra det afgrænsede geografiske område nu i mange år konstant ligget i toppen ved arrangementer for honningbedømmelse i Kroatien og det nærliggende Slovenien.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i denne forordning)

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/zoi-zozp-zts/dokumenti-zoi-zozp-zts/Specifikacija_proizvoda_Zagorski_bagremov_med.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.