4.Tilrådighedsstillelsen af trancherne i overensstemmelse med finansieringsaftalen er betinget af, at der er midler til rådighed, og at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EU) 2021/241 har truffet en afgørelse om at Kroatien på tilfredsstillende vis har opfyldt de relevante milepæle og mål, som er udpeget i relation til gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen. Med forbehold for ikrafttrædelsen af de retlige forpligtelser i stk. 1, skal milepæle og mål være opfyldt senest den 31. august 2026, for at udbetalingen kan foretages.

2.Kommissionen stiller Unionens finansielle bidrag til rådighed for Kroatien i trancher i overensstemmelse med bilaget. Der stilles et beløb på 818 406 049 EUR til rådighed i forfinansiering, svarende til 13 % af det finansielle bidrag. Forfinansieringen og trancherne kan udbetales af Kommissionen i en eller flere rater. Raternes størrelse afhænger af de midler, der er til rådighed.

1.Unionen stiller et finansielt bidrag til rådighed for Kroatien i form af ikketilbagebetalingspligtig støtte, som beløber sig til 6 295 431 146 EUR. Et beløb på 4 631 762 551 EUR stilles til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse senest den 31. december 2022. Med forbehold for, at der i forbindelse med ajourføringen, jf. artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241, beregnes et beløb til Kroatien, som svarer til eller overstiger dette beløb, stilles et yderligere beløb på 1 663 668 594 EUR til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse fra den 1. januar 2023 indtil den 31. december 2023.

Vurderingen af Kroatiens genopretnings- og resiliensplan på grundlag af kriterierne i artikel 19, stk. 3, i forordning (EU) 2021/241 godkendes. Reformerne og investeringsprojekterne i genopretnings- og resiliensplanen, ordningerne og tidsplanen for overvågning og gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen, herunder de relevante milepæle og mål, de relevante indikatorer vedrørende opnåelsen af de planlagte milepæle og mål og ordningerne for Kommissionens fulde adgang til de underliggende relevante data er fastlagt i bilaget til denne afgørelse.

(59)Denne afgørelse bør ikke berøre udfaldet af eventuelle sager vedrørende tildeling af EU-midler inden for rammerne af andre EU-programmer end forordning (EU) 2021/241 eller sager om forvridning af det indre markeds virkemåde, som indledes i henhold til navnlig traktatens artikel 107 og 108. Den fritager heller ikke medlemsstaterne for i henhold til traktatens artikel 108 at underrette Kommissionen om eventuel statsstøtte —

(56)I henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241 skal beregningen af det maksimale finansielle bidrag til Kroatien ajourføres senest den 30. juni 2022. I overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 23, stk. 1, bør der stilles et beløb til rådighed for Kroatien med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse senest den 31. december 2022. Hvis det er nødvendigt efter ajourføringen af de maksimale finansielle bidrag bør Rådet på forslag af Kommissionen uden unødigt ophold ændre denne afgørelse med henblik på at medtage det ajourførte maksimale finansielle bidrag.

(55)De anslåede samlede omkostninger i Kroatiens genopretnings- og resiliensplan udgør 6 393 794 220 EUR. Eftersom genopretnings- og resiliensplanen på tilfredsstillende vis opfylder vurderingskriterierne i forordning (EU) 2021/241, og da de anslåede samlede omkostninger i genopretnings- og resiliensplanen desuden beløber sig til mere end det maksimale finansielle bidrag, der er til rådighed for Kroatien, bør det finansielle bidrag, der tildeles til Kroatiens genopretnings- og resiliensplan, være lig med hele det maksimale finansielle bidrag, der er til rådighed for Kroatien.

(54)Eftersom Kommissionens vurdering af Kroatiens genopretnings- og resiliensplan er positiv, idet den finder, at planen på tilfredsstillende vis opfylder vurderingskriterierne i forordning (EU) 2021/241, bør denne afgørelse i henhold til artikel 20, stk. 2, i samme forordning fastsætte, hvilke reformer og investeringsprojekter der er nødvendige for gennemførelsen af planen, de relevante milepæle, mål og indikatorer samt det beløb, der stilles til rådighed fra Unionen til gennemførelse af planen i form af ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte.

(53)Kroatiens genopretnings- og resiliensplan skitserer ikke myndighedernes planer for, hvordan interessenterne kan inddrages i planens gennemførelse. For at sikre, at de relevante aktører tager ejerskab over foranstaltningerne, er det vigtigt at inddrage alle berørte regionale og lokale myndigheder og andre interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter og civilsamfundets i overvågningen af den territoriale allokering af ressourcerne, under hele gennemførelsen af de investeringer og reformer, der er indeholdt i planen.

(52)Kroatien gennemførte en høringsproces før indgivelsen af sin genopretnings- og resiliensplan og gennemførte en offentlig høring af interessenterne efter indgivelsen af udkastet til planen til Kommissionen i december 2020. I perioden januar-maj 2021 afholdt myndighederne mere end 15 tematiske møder med forskellige interessenter, hvor de præsenterede mulighederne i genopretnings- og resiliensplanen for Kroatien på specifikke områder samt dens struktur, kriterier, proces og komplementaritet med andre EU-fonde. Sammenfatningen af planen blev offentliggjort og forelagt medierne forud for vedtagelsen den 1. april 2021. Efter regeringens vedtagelse blev sammenfatningen af planen offentliggjort på regeringens websted og drøftet i parlamentet den 14. april 2021.

(51)Planen omfatter grænseoverskridende projekter og flerlandeprojekter på tre områder. Først og fremmest er der foranstaltninger vedrørende informationssystemernes interoperabilitet inden for rammerne af komponenten digital omstilling, som omfatter etablering, opgradering og sammenkobling af de centrale registre og etablering af et centralt interoperabilitetssystem i overensstemmelse med den europæiske interoperabilitetsramme (EIF). For det andet forventes den digitale omstilling inden for de videregående uddannelser under komponenten uddannelse at stimulere og fremskynde en større inddragelse af videregående uddannelsesinstitutioner i grænseoverskridende projekter og flerlandeprojekter, navnlig projekter, hvor digital modenhed er en nødvendig forudsætning for at kunne deltage. For det tredje har programmet for udvikling af den offentlige vandforsyning og programmet for udvikling af kloakering under komponenten vandforvaltning og affaldshåndtering en gunstig indvirkning på miljøet ved at mindske forureningen af miljøet og vandressourcerne og bidrage til at bevare vandområder, og i den forstand er deres virkninger grænseoverskridende og globale.

(50)Der er foretaget en selvevaluering af sikkerheden i overensstemmelse med artikel 18, stk. 4, litra g), i forordning (EU) 2021/241 med henblik på investeringer i digital kapacitet og konnektivitet. Det beskrives i genopretnings- og resiliensplanen, hvordan den nationale tilsynsmyndighed har udarbejdet et udkast til bekendtgørelse om, hvordan og hvornår gennemførelsesforanstaltninger skal beskytte kommunikationsnets og -tjenesters sikkerhed og integritet; den omfatter krav om at garantere sikkerheden i 5G-elektroniske kommunikationsnet og -tjenester baseret på anbefalingerne i meddelelsen fra Kommissionen af 29. januar 2020 "En EU-værktøjskasse til udrulning af sikre 5G-net i EU".

(49)Genopretnings- og resiliensplanen omfatter foranstaltninger, der kan bidrage til at øge kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet. Arbejdsmarkedsreformen forventes at bidrage til at opfylde dette mål, fremme balancen mellem arbejdsliv og privatliv, indirekte mindske den kønsbestemte lønforskel og tage fat på det betydelige kønsbestemte pensionsefterslæb. Planen bør finansiere IKT-projekter, der tager fat på ligestillingsspørgsmål. Den omfatter en reform af uddannelsessystemet med henblik på at sikre lige muligheder for alle børn, primært ved at øge deltagelsen i førskoleundervisning og børnepasning samt øge antallet af undervisningstimer i grundskolen. Kroatien bør udvikle sociale mentorordninger, der bør støtte grupper, der er svære at nå ud til, f.eks. personer med handicap, voldsofre, hjemløse, migranter, romaer og unge, der forlader det sociale velfærdssystem, for at hjælpe dem med at finde et arbejde. Planen indeholder bestemmelser om flere investeringer for at imødekomme specifikke behov hos personer med handicap, f.eks. foranstaltninger med henblik på at sikre fysisk adgang til bygninger og boligmiljøer, levere tilstrækkelige mobilitetstjenester, fremme hybrid adgang til en arbejdsplads og sikre adgang til digitale offentlige tjenester.

(48)Den kroatiske genopretnings- og resiliensplan er struktureret omkring fem komponenter og ét initiativ, som er sammenhængende og støtter de fælles mål om at stimulere genopretningen af den kroatiske økonomi og afbøde virkningerne af covid-19, bidrage til den grønne og digitale omstilling og inklusiv vækst og øge den kroatiske økonomis modstandsdygtighed og konkurrenceevne. Planens komponenter, navnlig "Initiativet: Renovering af Bygninger" forventes også at bidrage til genopbygningen efter de skader, der er forårsaget af to ødelæggende jordskælv, som i 2020 ramte det centrale Kroatien og fik konsekvenser i og omkring Zagreb og i regionen Banovina. Hver af de fem komponenter og initiativet er opbygget omkring sammenhængende pakker af både reformer og investeringer med foranstaltninger, der gensidigt styrker og/eller supplerer hinanden. Der findes også synergier på tværs af de forskellige komponenter og initiativer, og ingen foranstaltninger er i modstrid med eller undergraver en anden foranstaltnings effektivitet.

(46)Overordnet set vurderes de ordninger, der i Kroatiens genopretnings- og resiliensplan foreslås til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter i forbindelse med anvendelsen af de midler, der stilles til rådighed i henhold til forordning (EU) 2021/241, herunder de ordninger, der har til formål at undgå dobbeltfinansiering, at være tilstrækkelige. Milepælene angående fastlæggelsen af det retlige mandat for de organer, der medvirker i gennemførelsen og kontrollen, koordineringsorganet og opgraderingerne af IT-systemet bør være nået, før den første betalingsanmodning indgives. Desuden bør de kontrolansvarlige aktører have retlig beføjelse og administrativ kapacitet til at varetage deres pålagte roller og opgaver, forudsat at milepælene angående analysen af arbejdsbyrden og de anbefalinger, der følger heraf, er opfyldt senest på tidspunktet for indgivelsen af den første betalingsanmodning.

(45)Systemet til gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen i Kroatien er beskrevet på en passende måde. Det er udformet på en sammenhængende måde og baseret på robuste processer og strukturer, navnlig er aktørernes roller og ansvarsområder i forbindelse med kontrol og revision klare, de relevante kontrolfunktioner er behørigt adskilt, og uafhængigheden af de aktører, der udfører revisioner, er sikret. Koordineringsorganet for gennemførelsen af planen bør være direktoratet for makroøkonomisk analyse under finansministeriet. For hver komponent og delkomponent er den kompetente myndighed på ministerie- og centralregeringsniveau blevet udpeget til at gennemføre reformerne og investeringerne i overensstemmelse med den sektorspecifikke kompetence, der er fastsat i loven om statsforvaltningssystemet. Finansministeriets afdeling for nationale fonde bør være det organ, der er ansvarligt for at udarbejde og sende betalingsanmodninger til Europa-Kommissionen halvårligt efter kontrol af, om milepælene og målene er nået, ledsaget af forvaltningserklæringen og en sammenfatning af de udførte revisioner. Revisionsmyndighedens opgaver overdrages til agenturet med henblik på revision af Den Europæiske Unions programgennemførelsessystem ("ARPA").

(44)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra j), og afsnit 2.10 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 er de ordninger, der er foreslået i genopretnings- og resiliensplanen, tilstrækkelige (A-rating) til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter ved anvendelsen af midler ydet i henhold til nævnte forordning, og ordningerne forventes effektivt at forhindre dobbeltfinansiering inden for rammerne af nævnte forordning og andre EU-programmer. Dette berører ikke anvendelsen af andre instrumenter og værktøjer til at fremme og håndhæve overholdelsen af EU-retten, herunder til at forebygge, afsløre og korrigere korruption, svig og interessekonflikter og til at beskytte Unionens finanser i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092.

(43)Kroatien har generelt forelagt en udførlig oversigt over omkostningerne for hver foranstaltning med henvisning til tidligere udførte lignende projekter eller undersøgelser for at dokumentere udgiftsskønnet, tillige med en fyldestgørende redegørelse for den metode, der er anvendt til at fastslå de samlede omkostninger. For de forskellige foranstaltninger, for hvilke omkostningerne ikke kan fastlægges udførligt på forhånd, eksempelvis for projekter, der skal udvælges gennem konkurrenceprægede procedurer såsom indkaldelser af forslag, giver genopretnings- og resiliensplanen overordnet set ud fra tidligere erfaringer en begrundet formodning om, at omkostningerne ikke er uforholdsmæssige i forhold til foranstaltningens mål. For langt størstedelen af foranstaltningerne anses udgiftsskønnene for at være rimelige og plausible. Kroatien har gjort en betydelig indsats for at tilvejebringe de nødvendige oplysninger om omkostningsberegning, men metoden og begrundelsen for omkostningerne dækker ikke konsekvent alle foranstaltningernes elementer, idet der i nogle tilfælde savnes en redegørelse for dele af de samlede omkostninger. I forbindelse med et begrænset antal udgiftsskøn oversteg omkostningerne i mellemhøj grad det omkostningsinterval, der var fastsat for sammenlignelige projekter. Da den anvendte metode for disse udgiftsskøns vedkommende ikke er tilstrækkeligt godt forklaret, og sammenhængen mellem begrundelsen og selve omkostningerne til tider ikke er helt klar, er en højere rating for dette omkostningsvurderingskriterium udelukket. Endelig er de anslåede samlede omkostninger i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med princippet om omkostningseffektivitet og står mål med den forventede nationale økonomiske og sociale indvirkning.

(41)Medlemsstaterne bør sikre, at finansiel støtte gennem faciliteten meddeles og anerkendes i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EU) 2021/241. Der skal anmodes om teknisk støtte gennem instrumentet for teknisk støtte med henblik på at bistå medlemsstaterne med gennemførelsen af deres plan.

(40)Gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanens foranstaltninger bør involvere flere statslige institutioner. Et centralt koordineringsorgan, som skal oprettes i finansministeriets regi, vil udgøre det ledende nationale organ, der får overdraget den overordnede koordinering og overvågning af genopretnings- og resiliensplanen, herunder en aktiv overvågning af fremskridtene med hensyn til foranstaltningerne, ud fra de milepæle og mål, der er fastsat for hver komponent. Det umiddelbare ansvar for gennemførelsen af reformen og investeringerne i genopretnings- og resiliensplanen vil påhvile de kompetente ministerier, mens implementeringsudvalget på ministerniveau bør sikre konsekvens i anvendelsen af alle EU-midler. I genopretnings- og resiliensplanen fastsættes milepæle og mål for hver investering og reform, der indgår i genopretnings- og resiliensplanen. Antallet af milepæle og mål står i forhold til antallet af foranstaltninger og planens størrelse set i forhold til Kroatiens økonomi. De foreslåede kvalitative og kvantitative indikatorer, der anvendes til milepæle og mål, er tilstrækkeligt klare, realistiske og omfattende til at sikre, at fuldførelsen heraf kan spores og kontrolleres. Genopretnings- og resiliensplanen indeholder omfattende koordinerings-, gennemførelses- og overvågningsordninger, men gennemførelsen heraf forventes i afgørende grad at afhænge af gennemførelsesorganernes administrative kapacitet og gennemførelseskapacitet, hvoraf nogle endnu ikke er udpeget eller oprettet. Derfor skal der lægges særlig vægt på at oprette en gennemførelses- og koordineringsstruktur, som det centrale koordineringsorgan forventes at skulle oprette inden udgangen af 2021, hvilket afspejles i den særlige milepæl.

(38)Planens varige indvirkning kan også øges gennem synergier mellem planen og andre programmer, der finansieres af midler inden for rammerne af samhørighedspolitikken, navnlig hvis der tages grundigt fat om de dybt rodfæstede territoriale udfordringer, og det tilstræbes at fremme en afbalanceret udvikling.

(37)Investeringer i uddannelse, sundhedspleje og arbejdsmarkedsfærdigheder forventes på lang sigt at få gavnlige virkninger for den menneskelige kapital. Investeringer i forskning og innovation bør gavne virksomhedernes produktivitet og konkurrenceevne, og samtidig bør investeringer i ren energi, bæredygtig turisme og modernisering af transportsystemet samt digital og grøn omstilling strukturelt forbedre økonomiens bæredygtighed og med tiden tiltrække yderligere investeringer. Kombinationen af energieffektivitet og seismisk renovering af bygninger forventes også at få en varig indvirkning på både nedbringelsen af energiforbruget og forbedringen af sikkerheden.

(36)Reformerne med henblik på at mindske den administrative og finansielle byrde for virksomhederne ved at lempe byrdefulde regler og reducere skattelignende afgifter forventes at gavne værdiskabelsen i den private sektor. Tilsvarende forventes foranstaltninger til bekæmpelse af korruption og hvidvask af penge og reformer, der skal mindske efterslæbet og afkorte behandlingstiden i retssystemet, styrke institutionerne og øge investorernes tillid, at hjælpe Kroatien med at tiltrække investeringer og knowhow. Reformer til liberalisering af lovregulerede erhverv forventes at øge konkurrencen i økonomien til gavn for forbrugerne og jobskabelsen. Reformer, der forbedrer effektiviteten og virkningsfuldheden af forsknings- og innovationsrammen, herunder en forbedret F&U-skatteincitamentsordning og innovationsstøtteprogrammer, forventes at styrke udviklingen af ekspertiseområder og få en varig gavnlig indvirkning på produktiviteten og økonomien overordnet set. Forbedringer i ledelsen af statsejede virksomheder og et øget salg af sådanne virksomheder og ikkeproduktive aktiver forventes at få en varig gavnlig indvirkning på den effektive ressourceallokering i økonomien. Der findes ligeledes betydelige initiativer med henblik på at forbedre den offentlige forvaltnings arbejdsgange, herunder gennem digitalisering heraf, f.eks. registrering af virksomheder og betaling af gebyrer, og støtte udviklingen af offentligt ansattes færdigheder, hvilket forventes at få en varig gavnlig indvirkning på kvaliteten af de tjenester, som ydes til såvel virksomheder som husholdninger.

(34)De digitale reformer og investeringer, der understøttes af genopretnings- og resiliensplanen, forventes at få en varig virkning. Eksempelvis forventes de investeringer, der understøtter den digitale omstilling af Kroatiens offentlige forvaltning, at medføre systemiske ændringer i retning af en udvikling af interoperable systemer på nationalt og internationalt plan og i retning af datadreven beslutningstagning i den offentlige forvaltning. De forventes også at ændre samspillet mellem Kroatiens offentlige forvaltning og brugerne. Investeringer i konnektivitet forventes ligeledes at medvirke til at mindske den digitale kløft mellem byområder og rurale områder, idet supplerende foranstaltninger forventes fra andre nationale fonde eller EU-fonde for at sikre opfyldelsen af Unionens gigabitmål.

(33)Ud over denne specifikke komponent, der er øremærket til den digitale omstilling, bidrager de fleste andre komponenter også til den digitale omstilling i Kroatien. Planen omfatter betydelige foranstaltninger med henblik på at digitalisere transport-, energi-, sundheds-, rets- og uddannelsessektoren, og der er afsat specifikke investeringer i digitale værktøjer inden for den videregående uddannelse. Udviklingen af en omfattende strategi skal efter planen styre den digitale omstilling af Kroatiens samfund og økonomi i det kommende årti og fastlægge strategiske mål for den digitale omstilling af økonomien, den offentlige forvaltning og retsvæsenet, den digitale konnektivitet og udviklingen af digitale færdigheder.

(32)Der er truffet foranstaltninger til støtte for den digitale omstilling i hele Kroatiens genopretnings- og resiliensplan, hvilket afspejler den brede og tværgående karakter af den påtænkte digitaliseringsindsats. I genopretnings- og resiliensplanen øremærkes en komponent udelukkende til den digitale omstilling af Kroatiens økonomi og samfund i kraft af sammenhængende tiltag, der understøtter digitaliseringen af den offentlige forvaltning og tilvejebringelsen af offentlige digitale tjenester. Det omfatter også investeringer i digital konnektivitet, som forventes at forbedre den digitale infrastruktur for faste og mobile internettjenester i fjerntliggende rurale områder, der har et efterslæb med hensyn til digital inklusion.

(31)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra f), og afsnit 2.6 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) bidrager til den digitale omstilling eller til håndtering af de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for digitale mål omfatter et beløb, der svarer til 20,4 % af planens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VII i forordning (EU) 2021/241.

(30)Reformerne og investeringerne bør yde et væsentligt bidrag til at fremme Kroatiens dekarboniserings- og klimamål, således som de er fastsat i Kroatiens nationale energi- og klimaplan for 2030 og langsigtede dekarboniseringsstrategi. Angående de miljømål, der er fastsat ved forordning (EU) 2020/852, omfatter planen bemærkelsesværdige foranstaltninger til modvirkning af klimaændringer, der tager sigte på at reducere drivhusgasemissionerne, primært gennem forbedring af bygningsmassens energieffektivitet, investeringer med henblik på at fremme udbredelsen af vedvarende energi i energi- og transportsektoren og anvendelse af innovative teknologier. Planen omfatter vigtige foranstaltninger vedrørende tilpasning til klimaændringer, herunder støtte til bæredygtig anvendelse af vandforsyningskilder ved at reducere vandtabet og energiforbruget i vandforsyningsnettene. Planen omfatter også betydelige investeringer i forebyggelse af oversvømmelsesrisici, som fremmer naturbaserede løsninger. Derfor forventes Kroatiens plan at bidrage til Unionens energi- og klimamål for 2030 og målet om klimaneutralitet i Unionen senest i 2050.

(29)Overordnet set er reformer og investeringer, der bidrager til den grønne omstilling, tilpasset de eksisterende nationale planer. Genopretnings- og resiliensplanen forventes for miljøpolitikkernes vedkommende at bidrage direkte til en bedre forvaltning af naturressourcerne. Planen omfatter infrastrukturinvesteringer med henblik på at opgradere vandforsynings- og vandafledningssystemer og fremskynde omstillingen til en cirkulær økonomi. Der er afsat midler til ny infrastruktur for at mindske andelen af affald, der sendes til deponeringsanlæg, herunder genbrugsanlæg og affaldssorteringscentre. Planen omfatter investeringer til fremme af den cirkulære økonomi i landbrugssektoren for at bidrage til at mindske fødevarespild. Den omfatter også særlige foranstaltninger, som medvirker til at beskytte biodiversiteten, f.eks. genopretning af floder, flodsletter og eliminering af invasive arter i følsomme områder i Neretva-deltaet. Med disse foranstaltninger bør det sikres, at den kroatiske genopretnings- og resiliensplan får en varig indvirkning på den grønne omstilling, herunder på biodiversiteten og miljøbeskyttelsen.

(28)Genopretnings- og resiliensplanen omfatter langvarige reformer og investeringer, der bidrager til den grønne omstilling. Dette omfatter investeringer i energieffektivitet gennem renovering af den offentlige og private bygningsmasse, reformer til at fremme udbredelsen af vedvarende energikilder, investeringer i geotermisk energi og i el- og distributionsnettet for at lette integrationen af vedvarende energikilder. Med investeringer i CO2-opsamling og geologisk lagring bør der tilvejebringes demonstration af innovative teknologier med potentiale til at modvirke klimaændringer. Desuden understøtter genopretnings- og resiliensplanen udbredelsen af avancerede biobrændstoffer, produktionen af vedvarende brint og udrulningen af optankningsinfrastruktur, hvilket vil skabe grundlaget for omstillingen til bæredygtig mobilitet i det næste årti. Den fremmer modalskift fra vej til jernbane, samtidig med at der investeres i nulemissionskøretøjer og -fartøjer og i den tilknyttede infrastruktur. Endelig forventes investeringer i udvikling af grønne færdigheder og støtte til SMV'er og store virksomheder, for at de kan investere i miljøvenlige produktionsprocesser, og i at gøre turismen mere bæredygtig også at bidrage til at nå de grønne mål.

(27)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra e), og afsnit 2.5 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) bidrager til den grønne omstilling, herunder biodiversitet, eller til de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for klimamål omfatter et beløb, der svarer til 40,3 % af planens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VI i forordning (EU) 2021/241. I overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EU) 2021/241 stemmer genopretnings- og resiliensplanen overens med oplysningerne i den nationale energi- og klimaplan 2021-2030.

(26)Ved at vælge foranstaltninger, der enten bidrager væsentligt til miljømålene, eller som ikke har nogen eller kun en ubetydelig forventet indvirkning på miljømålene, forventes det, at mange af planens foranstaltninger fra begyndelsen ikke gør væsentlig skade, f.eks. inden for uddannelse, arbejdsmarked og offentlig forvaltning. Om nødvendigt bør specifikke milepæle og mål sikre, at væsentlig skade undgås. Navnlig bør investeringen i CO2-opsamlings- og -lagring ikke omfatte køb eller brug af udstyr til forbedret olieindvinding eller øget olieproduktion. Tilsvarende bør det med en milepæl og et mål for de geotermiske investeringer sikres, at sådanne projekter ikke vil omfatte efterforskning eller udvinding af olie eller gas, at der ikke vil blive indkøbt udstyr til sådanne formål, at der ikke frigives metan, og at geotermiske boringer ikke vil få nogen skadelig indvirkning mht. vandknaphed og vandkvalitet. Investeringsprojektet vedrørende Zadar lufthavn fokuserer specifikt på elektrificering af lufthavnen og montage af solceller, hvilket sikrer, at der ikke vil blive anvendt støtte inden for rammerne af forordning (EU) 2021/241 til den fysiske udvidelse af lufthavnen. Med en milepæl for investeringen i forbrændingsanlæg til medicinsk brug i centrum af Zagreb bør det sikres, at forbrændingsanlæggene omfatter energiudnyttelse af ikkegenanvendeligt farligt medicinsk affald med et røggasrensningssystem og et system til kontinuerlig overvågning af emissioner. Der er også lagt særlig vægt på horisontale ordninger, hvor milepæle forventes at sikre, at kravene til overholdelse af princippet om "ikke at gøre væsentlig skade" er nedfældet i udformningen af ordningerne.

(25)I overensstemmelse med forordning (EU) 2021/241 og den tekniske vejledning "om ikke at gøre væsentlig skade", som Kommissionen har vedtaget (2021/C 58/01), har Kroatien forelagt dokumentation og garantier til støtte for, at foranstaltningerne til gennemførelse af reformer og investeringsprojekter i genopretnings- og resiliensplanen ikke forventes at gøre væsentlig skade på nogen af de seks miljømål, nemlig modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer, bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer, cirkulær økonomi, forebyggelse og bekæmpelse af forurening samt beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer.

(24)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra d), og afsnit 2.4 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at sikre, at ingen foranstaltning (A-rating) til gennemførelse af reformer og investeringsprojekter i genopretnings- og resiliensplanen gør væsentlig skade på miljømål (A-rating) som omhandlet i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (princippet om ikke at gøre væsentlig skade — DNSH-princippet).

(23)Planen omfatter forskellige indgreb med henblik på at bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, der bl.a. har til formål at udvide adgangen til førskoleundervisning og børnepasning, udvikle digitale løsninger til udveksling af data om sociale ydelser, indføre sociale mentortjenester for at fremme beskæftigelse og social inklusion, navnlig for unge.

(22)Genopretnings- og resiliensplanen indeholder foranstaltninger, der har til formål at forbedre de mest sårbare personers beskæftigelsesegnethed og dermed mindske social udstødelse og fattigdom. Risikoen for fattigdom og social udstødelse i Kroatien hænger tæt sammen med arbejdsløshed og inaktivitet. Ældre, personer med handicap og personer, der lever i husstande, hvor ingen er i arbejde, er relativt mere udsat for fattigdomsrisici, samtidig med at såvel arbejdsløshedsunderstøttelsesordningens dækning som tilstrækkelighed fortsat er lav. Genopretnings- og resiliensplanen rummer et tilsagn om at øge tilstrækkeligheden og udvide dækningen af den "garanterede minimumsydelse", som er den centrale ydelse, der har til formål at mindske fattigdommen. Ligeledes bør arbejdsløshedsunderstøttelsesbeløbet forhøjes, dækningens varighed bør forlænges, og minimumspensionen bør hæves. Hertil kommer, at der i forbindelse med uddannelse og kompetenceudvikling i turistsektoren og inden for det grønne og det digitale område er særligt fokus på de mest sårbare grupper.

(21)En videreførelse af liberaliseringen af markedet for tjenesteydelser, herunder af flere liberale erhverv, forventes at være til gavn for forbrugerne, øge konkurrencen og skabe arbejdspladser. En mindskelse af den administrative byrde og skattelignende afgifter samt administrative foranstaltninger til at forbedre ledelsen af statsejede virksomheder og offentlige udbud, bekæmpe korruption og styrke kapaciteten til bekæmpelse af hvidvask af penge forventes at bidrage til at opfylde Kroatiens forpligtelser efter at have tilsluttet sig den europæiske valutakursmekanisme (ERM II). Disse skridt vil påvirke investorernes tillid i gunstig retning og gøre Kroatien mere attraktivt for indgående investeringer og overførsel af knowhow. Disse reformer og investeringer i et mere effektivt transportsystem, yderligere dekarbonisering af industrier, øget energieffektivitet i bygninger og fremme af den grønne og digitale omstilling forventes at styrke konkurrenceevnen og gøre økonomien som helhed mere holdbar.

(20)Simuleringer foretaget af Kommissionen viser, at genopretnings- og resiliensplanen potentielt kan øge Kroatiens BNP med 2,9 % senest i 2026. Gennemførelsen af investeringer og reformer i planen forventes at bidrage til at imødegå Kroatiens vigtigste økonomiske svagheder såsom landets forholdsvist lave beskæftigelses- og vækstpotentiale. Investeringer i forskning og innovation forventes at ville gavne Kroatiens konkurrenceevne og produktivitet, samtidig med at opkvalificering forventes at forbedre arbejdsstyrkens konkurrenceevne og desuden mindske kvalifikationskløften og misforholdet mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer på arbejdsmarkedet. Betydelige investeringer i uddannelse forventes at bidrage til at forbedre læringsresultaterne. Alle disse foranstaltninger øger den menneskelige kapital og arbejdsproduktiviteten, og dermed styrkes arbejdskraftens bidrag til den potentielle vækst.

(19)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra c), og afsnit 2.3 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at have stor indvirkning (A-rating) med hensyn til at styrke medlemsstatens vækstpotentiale, jobskabelse og økonomiske, sociale og institutionelle resiliens, bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, herunder gennem fremme af politikker for børn og unge, og afbøde covid-19-krisens økonomiske og sociale indvirkning, hvorved den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og konvergens i Unionen styrkes.

(18)Ved at der tages fat på ovennævnte udfordringer forventes genopretnings- og resiliensplanen også at bidrage til at rette op på de ubalancer, som Kroatien oplever, navnlig med hensyn til stor offentlig og privat gæld samt udlandsgæld i en situation med svag potentiel vækst.

(17)Den kroatiske genopretnings- og resiliensplan forventes at forbedre erhvervsklimaet i Kroatien og fjerne de hindringer for vækst og investeringer, som er udpeget i Rådets på hinanden følgende henstillinger. Pakken af foranstaltninger målrettet erhvervsklimaet har til formål at mindske den administrative byrde og skattelignende afgifter, mindske myndighedskravene til liberale erhverv og øge adgangen til finansiering. Foranstaltningerne i genopretnings- og resiliensplanen har også til formål at forbedre ledelsen af statsejede virksomheder og intensivere salget af sådanne virksomheder og ikkeproduktive aktiver. En betydelig del af investeringerne bør målrettes den grønne og den digitale omstilling. Vigtige planlagte investeringer i genopretnings- og resiliensplanen har til formål at efterkomme Rådets henstillinger vedrørende energieffektivitet og miljøinfrastruktur og et mere effektivt transportsystem. Kroatiens genopretnings- og resiliensplan indeholder yderligere foranstaltninger for også at efterkomme Rådets øvrige henstillinger til Kroatien, bl.a. på områderne forskning og innovation samt sundhedspleje.

(16)Planen tager fat på Rådets henstilling om at reformere uddannelsessystemet gennem foranstaltninger, der øger deltagelsen i førskoleundervisning og børnepasning (ECEC), øger antallet af obligatoriske undervisningstimer i grundskolen, ajourfører skolernes læseplaner, fremmer digitale færdigheder og moderniserer de videregående uddannelser. Målrettede reformer og investeringer bør forbedre arbejdsgangene i den offentlige arbejdsformidling og bidrage til at øge deltagelsen på arbejdsmarkedet ved at vedtage aktive arbejdsmarkedspolitikker, indføre kuponer til uddannelses- og opkvalificeringsprogrammer og ændre arbejdsretten. Udfordringerne for det kroatiske sociale velfærdssystem imødegås med foranstaltninger, der forventes at forbedre de sociale ydelsers dækning, tilstrækkelighed og målrettethed og gør det muligt at udvikle nye sociale tjenester.

(15)Genopretnings- og resiliensplanen indeholder foranstaltninger til at styrke budgetrammen og bidrager til at imødegå udfordringerne i den kroatiske offentlige forvaltning, herunder rammen for lønfastsættelse og fragmenteringen på det lokale forvaltningsniveau. Med specifikke foranstaltninger tilsigtes det at styrke kapaciteten og effektiviteten hos den offentlige forvaltning til at udforme og gennemføre offentlige projekter og politikker. Kroatiens plan rummer foranstaltninger med henblik på at forbedre retssystemets effektivitet og indeholder konkrete tilsagn om at afkorte retssagernes varighed, nedbringe efterslæbet af sager og forbedre digitaliseringen af retsvæsenet. Planen tager også sigte på at styrke forebyggelsen og sanktioneringen af korruption.

(14)Planen indeholder et bredt sæt af reformer og investeringer, der gensidigt styrker hinanden og bidrager til effektivt at håndtere alle eller en betydelig del af de økonomiske og sociale udfordringer, der er anført i de landespecifikke henstillinger, som Rådet rettede til Slovenien som led i det europæiske semester i 2019 og 2020, navnlig på områderne offentlig forvaltning, sundhedsvæsenets modstandsdygtighed, beskæftigelse, uddannelse og færdigheder, navnlig for sårbare grupper, klima og digital omstilling samt angående erhvervsklimaet og retssystemet.

(13)Henstillingerne vedrørende den umiddelbare finanspolitiske reaktion på pandemien kan anses for at falde uden for anvendelsesområdet for Kroatiens genopretnings- og resiliensplan, selv om Kroatien generelt har reageret hensigtsmæssigt og tilstrækkeligt på det umiddelbare behov for at understøtte økonomien ved hjælp af finanspolitiske foranstaltninger i 2020 og 2021 i overensstemmelse med bestemmelserne i den generelle undtagelsesklausul.

(12)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra b), og afsnit 2.2 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at bidrage til effektivt at håndtere alle eller en betydelig del af de udfordringer (A-rating), der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger, herunder finanspolitiske aspekter deraf og henstillinger fremsat i henhold til artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011, som er rettet til Kroatien, eller udfordringer identificeret i andre relevante dokumenter, som Kommissionen vedtager officielt indenfor rammerne af det europæiske semester.

(11)Hvad angår søjlen om sundhed og økonomisk, social og institutionel resiliens ventes der forbedringer af sundhedsvæsenet i form af nødvendige strukturreformer samt krav til infrastruktur og medicinsk udstyr, hvorved den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og konvergens i Kroatien og Unionen styrkes. Desuden påtænkes foranstaltninger med henblik på at gøre primær sundhedspleje og medicin tilgængelig i hele territoriet og dermed forbedre sundhedsvæsenets modstandsdygtighed og beredskab, samtidig med at livskvaliteten i rurale, fjerntliggende områder og øområder øges. Langtidspleje støttes i planen med investeringer, der skal øge tilgængeligheden, overkommeligheden og kvaliteten af hjemmetjenester og lokalsamfundsbaserede tjenester — samt institutionelle tjenester udelukkende for personer, der funktionelt er helt afhængige heraf — samtidig med at flere komponenter er øremærket til at styrke den offentlige forvaltning og den institutionelle resiliens. Der træffes ifølge planen vigtige foranstaltninger på uddannelsesområdet, primært med henblik på at øge deltagelsen i førskoleundervisning og børnepasning gennem investeringer i infrastruktur, mulighed for ikkeopdelte skoleklasser, forøgelse af antallet af obligatoriske undervisningstimer i grundskolen, revision af læseplaner og modernisering af de videregående uddannelser, hvilket forventes at forbedre uddannelsesresultaterne mærkbart. Reformerne forventes at mindske fragmenteringen af de offentlige forskningsinstitutioner, sætte skub i resultatorienteret finansiering af forskning og innovation og forbedre karrieremulighederne for forskere med særligt fokus på områderne videnskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik samt informations- og kommunikationsteknologi.

(10)Planens bidrag til søjlen for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst har stærkt fokus på at forbedre erhvervsklimaet, støtte SMV'er og store virksomheder samt fremme af innovation og F&U. Foranstaltningerne indebærer en yderligere reduktion af virksomhedernes administrative og skattelignende byrde og liberalisering af adskillige lovregulerede erhverv, samt at virksomhederne gives adgang til kapital for at styrke konkurrenceevnen og øge produktiviteten, samtidig med at deres forretningsgange tilpasses den grønne og digitale omstilling, bl.a. ved at øge deres investeringer i grøn teknologi. I planen fokuseres der desuden på at øge holdbarheden og udbredelsen af digitale teknologier i turistsektoren, navnlig ved at opgradere infrastrukturen for at øge dens energieffektivitet og udnyttelsen af vedvarende energikilder, samtidig med at der tilskyndes til at indføre nye forretningsplaner efter den cirkulære økonomis principper. Den sociale samhørighed bør primært styrkes gennem aktive arbejdsmarkedspolitikker, der også er målrettet sårbare grupper, uddannelsesrelaterede foranstaltninger og gennem socialpolitikker til bekæmpelse af fattigdom. Desuden bør den territoriale samhørighed, navnlig hvad angår adgangen til mindre tætbefolkede områder og øer og disses forbundethed, styrkes ved at udvide, opgradere og forbedre forvaltningen af vej-, jernbane- og skibsfartsinfrastrukturer, ved at sikre en bedre sammenkobling af det sydlige og nordlige elnet, og ved at opgradere de offentlige kloaknet og vandforsyningsnet.

(9)Planens grønne dimension omfatter relevante foranstaltninger, der forventes at bidrage til klimamålet og bevare miljøet og biodiversiteten. Hovedkomponenterne, der fokuserer på den grønne omstilling, består af investeringer i renovering af bygninger, vedvarende energi og energieffektivitet, affaldshåndtering og vandforvaltning samt bæredygtig og innovativ mobilitet. Desuden investeres der ifølge planen i F&U og innovation, som bevarer biodiversitet og økosystemer og omstillingen til grønne job og den cirkulære økonomi. Der er et eksplicit fokus på den digitale omstilling af Kroatiens økonomi og samfund i kraft af forskellige tiltag, der understøtter digitaliseringen af den offentlige forvaltning og tilvejebringelsen af offentlige onlinetjenester. Investeringer i fast og trådløs digital konnektivitet og supplerende reformer i tråd med Unionens flagskibsinitiativ om digital konnektivitet og den fælles EU-værktøjskasse for konnektivitet er også taget med for at fremme investeringer i digital infrastruktur i fjerntliggende rurale områder, der har et efterslæb, hvad angår adgang til gigabitkonnektivitetstjenester.

(8)Planen omfatter foranstaltninger, der bidrager til alle de seks søjler, og et betydeligt antal komponenter i planen vedrører flere søjler. En sådan tilgang bidrager til at sikre, at hver søjle i vid udstrækning behandles på en sammenhængende måde. Desuden anses det særlige fokus på intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst samt økonomisk og institutionel resiliens sammen med den overordnede vægtning på tværs af søjlerne for at være tilstrækkeligt afbalanceret i betragtning af Kroatiens specifikke udfordringer.

(5)Genopretnings- og resiliensplanerne bør forfølge de overordnede mål for genopretnings- og resiliensfaciliteten, som er oprettet i henhold til forordning (EU) 2021/241, og for EU-genopretningsinstrumentet, som er oprettet i henhold til Rådets forordning (EU) 2020/2094, til støtte for genopretningen efter covid-19-krisen. De bør fremme Unionens økonomiske, sociale og territoriale samhørighed ved at bidrage til de seks søjler, der er nævnt i artikel 3 i forordning (EU) 2021/241.

(3)Den 2. juni 2021 offentliggjorde Kommissionen en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 for Kroatien. Kommissionen konkluderede i sin analyse, at Kroatien befinder sig i en situation med makroøkonomiske ubalancer navnlig som følge af den offentlige og private gæld samt udlandsgælden i en situation med svag potentiel vækst.

(2)Den 9. juli 2019 og den 20. juli 2020 rettede Rådet henstillinger til Kroatien som led i det europæiske semester. Rådet henstillede bl.a., at Kroatien skulle træffe alle nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning, føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre en holdbar gæld, og samtidig øge investeringerne, så snart den økonomiske situation tillader det, styrke budgetrammerne for og overvågningen af eventualforpligtelser på centralt og lokalt plan, øge sundhedssystemets modstandsdygtighed, og fremme en afbalanceret geografisk fordeling af sundhedspersonale og -faciliteter, et tættere samarbejde mellem alle forvaltningsniveauer og investeringer i e-sundhed. Rådet henstillede endvidere til Kroatien at styrke arbejdsmarkedsforanstaltninger og -institutioner og koordineringen heraf med sociale tjenester, samtidig med at de sociale ydelser konsolideres, og deres fattigdomsbekæmpende kapacitet forbedres. Det henstillede til Kroatien at gennemføre uddannelsesreformen og forbedre både adgangen til uddannelse på alle niveauer og uddannelsernes kvalitet og relevans for arbejdsmarkedet, og sideløbende fremme erhvervelsen af færdigheder. Rådet henstillede, at Kroatien skulle opretholde foranstaltninger med henblik på at tilføre likviditet til små og mellemstore virksomheder og selvstændige erhvervsdrivende, yderligere reducere de skattelignende afgifter og begrænsninger i reguleringen af varer og tjenesteydelser, og forbedre forvaltningen i statsejede virksomheder og øge salget af disse virksomheder og ikkeproduktive aktiver. Rådet henstillede til Kroatien at styrke kapaciteten og effektiviteten hos den offentlige forvaltning til at udforme og gennemføre offentlige projekter og politikker på centralt og lokalt plan, mindske den territoriale opsplitning af den offentlige administration og strømline den funktionelle fordeling af kompetencer, og i samråd med arbejdsmarkedets parter indføre harmoniserede rammer for lønfastsættelse på tværs af den offentlige forvaltning og de offentlige tjenester. Det blev endvidere henstillet til Kroatien at fremskynde modne offentlige investeringsprojekter og målrette investeringstiltagene inden for den økonomiske politik mod forskning og innovation, bæredygtig by- og jernbanetransport, ren energi, vedvarende energi og miljøinfrastruktur, grøn og digital omstilling, idet de regionale forskelle tages i betragtning. Endelig henstillede Rådet til Kroatien at øge indsatsen med hensyn til at forhindre og sanktionere korruption, navnlig på lokalt niveau, og forbedre effektiviteten i retssystemet. Efter at have vurderet fremskridtene med gennemførelsen af disse landespecifikke henstillinger på tidspunktet for forelæggelsen af genopretnings- og resiliensplanen finder Kommissionen, at henstillingen vedrørende den umiddelbare finanspolitiske reaktion med henblik på effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning og henstillingen om at opretholde en tilstrækkelig likviditet til små og mellemstore virksomheder og selvstændige erhvervsdrivende er blevet gennemført fuldt ud.

(1)Covid-19-udbruddet har haft ødelæggende konsekvenser for Kroatiens økonomi. I 2019 udgjorde Kroatiens bruttonationalprodukt pr. indbygger (BNP pr. indbygger) 42,7 % af gennemsnittet for Unionen. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2021 faldt Kroatiens reale BNP med 8,0 % i 2020, mens det ventes at falde med 3,4 % i 2020 og 2021 samlet set. Forhold af længere varighed, som påvirker de økonomiske resultater på mellemlang sigt, omfatter et byrdefuldt erhvervsklima, kvalifikationskløfter og mangel på arbejdskraft samt lave investeringer i F&U og digital infrastruktur, hvilket bidrager til en lav potentiel vækst. Kroatien må desuden effektivisere sin offentlige forvaltning for bedre at kunne udforme, koordinere, gennemføre og evaluere sine politikker og sikre kapaciteten til at absorbere EU-midler i betragtning af den potentielle tilstrømning af EU-finansiering, der beløber sig til ca. 40 % af BNP i perioden frem til udgangen af 2027.

EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 8.7.2021 COM(2021) 401 final BILAG

til Forslag til Rådets gennemførelsesafgørelse om godkendelse af vurderingen af Kroatiens genopretnings- og resiliensplan {SWD(2021) 197 final}



BILAG AFSNIT 1: REFORMER OG INVESTERINGER INDEN FOR RAMMERNE AF GENOPRETNINGS- OG RESILIENSPLANEN 1.Beskrivelse af reformer og investeringer A. KOMPONENT 1.1: ROBUST, GRØN OG DIGITAL ØKONOMI Denne komponent i Kroatiens genopretnings- og resiliensplan har en bred horisontal tilgang til at afhjælpe nogle af de strukturelle svagheder i den kroatiske økonomi. Kroatiens økonomiske vækst og konvergens med resten af Unionen hæmmes af lav produktivitet, relativt lave investeringer fra den private sektors side, begrænset adgang til finansiering for de mest innovative virksomheder og generelt et erhvervsklima, der er kendetegnet ved en relativt stor administrativ og skattelignende byrde og overdreven regulering af erhverv. Desuden er andelen af industriproduktion den laveste blandt de central- og østeuropæiske medlemsstater, og Kroatien halter også bagefter de tilsvarende lande med hensyn til omfanget af investeringer i innovation, produkter med højere teknologisk niveau og grøn og digital omstilling. Komponentens mål er tre: -Forbedring af erhvervsklimaet ved at fortsætte reformerne for at mindske de administrative og skattelignende byrder og for yderligere at liberalisere lovregulerede erhverv. -At opnå en bedre fordeling af kapitalressourcerne i økonomien ved at udarbejde ændringer af de lovgivningsmæssige rammer for at tilskynde til investeringer i den private sektor støtte gennem tilskud og finansielle instrumenter på lempelige vilkår til produktive investeringer fra virksomhedernes side, navnlig med henblik på indførelse af grønne teknologier og forbedring af adgangen til alternative eller innovative finansieringsmetoder. -Støtte virksomheder i at tilpasse deres aktiviteter til det nye digitale miljø med særligt fokus på de kulturelle og kreative sektorer, som blev særlig hårdt ramt af de nedlukningsforanstaltninger, der begrænsede personlige tjenester. Komponenten imødekommer den landespecifikke henstilling ved at stille likviditet til rådighed for små og mellemstore virksomheder, reducere skattelignende afgifter og restriktioner i reguleringen af markedet for varer og tjenesteydelser, fremme private investeringer og fokusere investeringerne på den grønne og den digitale omstilling (landespecifik henstilling 3, 2020). Den bidrager også til at efterkomme henstillingen om at reducere de mest byrdefulde parafiskale afgifter og overdreven regulering af produkt- og tjenestemarkedet (landespecifik henstilling 4, 2019). Komponenten er opdelt i to delkomponenter, C1.1.1 (Styrkelse af økonomiens konkurrenceevne og grønne omstilling) og C.1.1.2 (Fremme af innovation og digitalisering af økonomien).



A.1. Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med ikketilbagebetalingspligtig støtte Underkomponent C1.1.1 Styrkelse af konkurrenceevnen og den grønne omstilling i økonomien Formålet med denne underkomponent er at fremme økonomisk aktivitet, konkurrenceevne og investeringer gennem en yderligere reduktion af den administrative og skattelignende byrde for virksomhederne, yderligere liberalisering af lovregulerede erhverv, øget adgang til kredit ved hjælp af gavebistand, lån på lempelige vilkår og egenkapitalinstrumenter, tiltrækning af udenlandske direkte investeringer og støtte til de kulturelle og kreative sektorer i deres digitale omstilling. Reform C1.1.1 R1 Fortsat reform af erhvervslivet og de lovgivningsmæssige rammer. Formålet med denne reform er at forbedre Kroatiens erhvervsklima yderligere ved at:

-digitalisering af de tjenester, som statslige og offentlige myndigheder leverer til virksomheder, og -forbedring af de lovgivningsmæssige rammer for virksomhederne og fortsat lettelse af de administrative og skattemæssige byrder. -vedtagelse af en strategi og handlingsplan til forbedring af den økonomiske konsekvensanalyse Reformen skal omfatte vedtagelsen af den 5. handlingsplan for reduktion af den administrative byrde og parafiskale og ikkeskattemæssige afgifter, oprettelse af et IT-system til overvågning af gennemførelsen af foranstaltningerne og ajourføring og digitalisering af registret over ikke-skattemæssige afgifter. Vedtagelse af en strategi og handlingsplan til forbedring af de procedurer for økonomiske konsekvensanalyser, der anvendes i den offentlige forvaltning for bedre at støtte innovation og indførelse af nye forretningsmodeller. I denne forbindelse overføres SMV-konsekvensanalysetesten til en digital platform for at lette samarbejdet mellem de offentlige administratorer og støtte onlineuddannelse og -kommunikation. Efter- og videreuddannelse af tjenestemænd på specifikke områder skal være en del af investeringen. Foranstaltningerne under investeringen skal omfatte indførelse af en reguleringssandbox, der giver mulighed for kontrolleret afprøvning af nye forretningsmodeller. Denne reform skal være afsluttet senest den 31. december 2024. Reform C1.1.1 R2 Fortsat reform af lovregulerede erhverv Formålet med reformen er at øge produktiviteten i den kroatiske økonomi ved at fortsætte liberaliseringen af markederne for tjenesteydelser. Reformen skal omfatte forenkling eller fuldstændig fjernelse af mindst 50 reguleringskrav for liberale tjenesteydelser på grundlag af gennemførelsen af den anden og tredje handlingsplan om liberalisering af markederne for tjenesteydelser, herunder advokaterhvervet, notarer, skatterådgivere, revisorer, apotekere og apoteker, fysioterapeuter, arkitekter, ingeniører og turistguider, og under hensyntagen til Verdensbankens anbefalinger vedrørende registrering af og medlemskabsudgifter for faglige afdelinger, fragmenterede enerettigheder til individuelle erhverv (f.eks. arkitekter og ingeniører), erhvervsvejledere og erhvervsrådgivere. Reformen skal være afsluttet senest den 31. december 2024. Reform C1.1.1 R3 Fremme af strategirammen for fremme af private investeringer Formålet med reformen er at gøre Kroatien til et attraktivt mål for investeringer gennem udvikling og vedtagelse af en strategisk ramme til fremme af direkte udenlandske investeringer. Reformen skal omfatte tre analytiske undersøgelser: foretage i) en gennemgang af det institutionelle landskab, ii) en vurdering af virkningen af udenlandske direkte investeringer og iii) anbefalinger til lovgivningsmæssige, institutionelle ændringer og udformning af skatteincitamenter, vedtagelse af den strategiske ramme, herunder en handlingsplan, og oprettelse af en digital platform for at lette gennemførelsen. Den strategiske ramme forventes at sikre politisk sammenhæng og koordinering på tværs af forskellige ministerier og institutioner, der beskæftiger sig med fremme af investeringer, maksimere investeringernes indvirkning på produktivitet, jobskabelse og regional udvikling og støtte Kroatiens digitale omstilling og klimaomstilling. Reformen skal være afsluttet senest den 31. december 2024. Reform C1.1.1 R6 Udvikling af modstandsdygtige kulturelle og kreative sektorer Reformen skal omfatte ikrafttrædelsen af ændringer af loven om elektroniske medier og ophavsret og beslægtede rettigheder, hvorved der indføres en effektiv retlig beskyttelse af ophavsmænd til kreativt, kulturelt og medieindhold på internettet, idet der tages hensyn til behovet for at fjerne hindringer for en vellykket markedsføring af beskyttet indhold på internettet. Den nye retlige ramme forventes at tilskynde iværksættere til at tilpasse deres forretningsprocesser til industristandarder på det digitale indre marked ved at udvikle nye og innovative onlineforretningsmodeller og nye og innovative produkter og tjenester. Den reformerede ramme for ophavsret forventes at fremme de kulturelle og kreative industrier ved at skabe en stabil retlig ramme for oprettelse af onlineplatforme og -applikationer, fremme onlinelicensering af kreativt, kulturelt og medieindhold og dermed fremme kulturel, sproglig og mediemæssig mangfoldighed. Ændringer af den retlige ramme for medier og ophavsret forventes at lette den grænseoverskridende distribution af tv- og radioprogrammer ved at fastsætte klare regler for såkaldt direkte udsendelse af signaler og lette videreanvendelsen af offentligt indhold med henblik på at skabe nye innovative produkter og tjenester på det digitale indre marked. Desuden skal lovgivningsreformen sikre gennemsigtighed i offentliggørelsen af ejerskabsstrukturer, der er knyttet til registret over reelle ejere, og offentliggørelsen af disse oplysninger på udbyderens websted, og der skal også indføres mere gennemsigtighed med hensyn til oplysninger om beløb og finansieringskilder. Reformen skal være afsluttet senest den 30. juni 2022. Investering C1.1.1 R1-I1 Digitalisering af statslige og offentlige forvaltningstjenester til erhvervslivet (G2B) Formålet med investeringen er at forbedre tilgængeligheden, gennemsigtigheden og effektiviteten af de offentlige tjenester, der leveres til virksomheder gennem digitalisering på udvalgte prioriterede områder såsom virksomhedsregistrering og licensudstedelse. Dette forventes at muliggøre yderligere integration af oplysninger om markedsadgang og investeringer i Kroatien og dermed forbedre dataenes nøjagtighed og tilgængelighed og dermed politikudformningen og -gennemførelsen på de forskellige forvaltningsniveauer. Endelig er målet at forbedre udvekslingen af oplysninger og konsolideringen af data i de offentlige forvaltninger med henblik på at gennemføre engangsprincippet. Investeringen skal omfatte følgende foranstaltninger: -Den første foranstaltning omfatter investeringer, der skal bygge på den eksisterende digitale platform kaldet START til oprettelse af selskaber med begrænset ansvar og gøre det muligt for brugerne at registrere nye selskaber online. Denne foranstaltning skal udvide START-platformens funktioner med henblik på at øge mængden af tjenester, forbedre adgangen til og tilgængeligheden af systemet og sikre, at alle nye forretningsdata integreres i én database. Der gennemføres tre investeringsprojekter inden for rammerne af denne aktion. For det første skal der for at øge anvendelsen af START-platformen og bedre integrere de processer, der blev igangsat via digitale og fysiske platforme, etableres 20 nye fysiske adgangspunkter til START-platformen, som skal udstyres og gøres operationelle i forskellige afdelinger af Det Finansielle Agentur. For det andet indføres der nye funktioner i START-platformen gennem opgradering og sammenkobling med erhvervsregistrets forskellige databaser for at give adgang til administrative procedurer gennem digital autentifikation. For det tredje skal der oprettes en digital licensplatform (START Plus) for at øge gennemsigtigheden af betingelserne for markedsadgang og gennemsigtigheden i erhvervslovgivningen.

-Den anden foranstaltning omfatter en konsolidering af virksomhedernes betaling af obligatoriske gebyrer og er en af forudsætningerne for Kroatiens tiltrædelse af den europæiske valutakursmekanisme II (ERM II) og bankunionen. Foranstaltningen skal oprette en fælles digital gebyrplatform, som skal muliggøre onlinebetaling af de syv hyppigste og omkostningsintensive obligatoriske gebyrer for selskaber og bidrage til at optimere den eksisterende administrative proces ved at tilbyde følgende funktioner: i) opregning af de gebyrer, som virksomhedslederen skal betale, ii) opretholdelse af en betalingsplan med frister for afvikling, iii) mulighed for at udfylde og indsende de krævede formularer til de kompetente institutioner i elektronisk format, iv) mulighed for direkte onlinebetaling af gebyrer og v) en oversigt over de betalte gebyrer. -Den tredje foranstaltning skal forenkle og digitalisere procedurerne i forbindelse med loven om strategiske investeringsprojekter, loven om investeringsfremme og loven om statsstøtte til forsknings- og udviklingsprojekter. og videreudvikle og opgradere den elektroniske database over virksomheder, der er oprettet i henhold til loven om forbedring af erhvervsinfrastrukturen. Digitaliseringen af ovennævnte procedurer indebærer, at der indføres en digital platform for indgivelse af og adgang til applikationer. Den første og tredje aktion skal være afsluttet senest den 31. december 2024, og den anden foranstaltning skal være afsluttet senest den 30. juni 2022. Investering C1.1.1 R1-I2 Fortsat administrativ og finanspolitisk lettelse Denne investering udgør en integrerende del af den igangværende reform af erhvervsklimaet, der tager sigte på yderligere at reducere den administrative og skattemæssige byrde for virksomhederne, og skal omfatte foranstaltninger til gennemførelse af fire handlingsplaner, som forventes at forbedre erhvervsklimaet i Kroatien væsentligt. Denne investering er opdelt i to delgrupper af foranstaltninger, der omfatter: -Gennemførelsen af handlingsplanerne for 2017, 2018, 2019 og 2020 med henblik på reduktion af den administrative byrde inden for fiskeri, plante- og veterinærkontrol, turisme og hotel- og restaurationsbranchen, affaldshåndtering, social velfærd, videnskabelige aktiviteter og retssager gennem optimering og digitalisering af de mest byrdefulde administrative processer. Denne delinvestering skal også understøtte den fulde gennemførelse af handlingsplanen for reduktion af parafiskale afgifter på områderne energi, landbrug og matrikelregistret. -Gennemførelsen af den 5. handlingsplan for reduktion af administrative byrder med yderligere 265 445 617 EUR (2 000 000 000 HRK), reduktion af parafiskale og ikkeskattemæssige afgifter med 132 722 808 EUR (1 000 000 000 HRK) og oprettelse af et IT-system til overvågning af gennemførelsen af foranstaltningerne og til ajourføring og digitalisering af registret over ikke-skattemæssige afgifter. Den første delmængde af foranstaltninger skal være afsluttet senest den 31. december 2022. Den anden delmængde af foranstaltninger skal være afsluttet senest den 31. december 2025. Investering C1.1.1 R4-I1 Støtte til virksomheder med henblik på overgang til en energi- og ressourceeffektiv økonomi Investeringen skal gennem tilskud finansiere små, mellemstore og midcapselskabers produktive investeringer i grønne teknologier, der bidrager til en energi- og ressourceeffektiv økonomi i energiintensive industrier, herunder metalforarbejdning, tekstiler, fødevarer, kemikalier, byggeri og træindustrien. Disse energiintensive industrier beskæftiger et stort antal mennesker, og dekarboniseringsprocessen kræver betydelige investeringer. Der ydes kun tilskud til finansielt levedygtige virksomheder fra ovennævnte støtteberettigede sektorer, hvis de påviser, at de planlagte investeringer bidrager til et eller flere af følgende mål: -fremme en cirkulær økonomi ved at indføre ressourceeffektivitet i produkters produktionscyklus og livscyklus, herunder bæredygtig forsyning af primære og sekundære råstoffer -dekarbonisering og emissionsreduktion i energiintensive industrier, herunder demonstration og anvendelse af innovative lavemissionsteknologier. Bidraget til ovennævnte mål dokumenteres med henvisning til interventionsområderne i bilag VI og bilag VII til forordning (EU) 2021/241. Den forventede virkning af de investeringer, der finansieres gennem denne foranstaltning, er en reduktion af skadelige emissioner på mindst 20 % sammenlignet med investeringer, der ikke tager sigte på energieffektivitet og anvendelse af vedvarende energikilder, anvendelse af genanvendelige materialer og genanvendelige materialer i den samlede materialemængde i produktionen skal være mindst 20 %. For at sikre, at foranstaltningen er i overensstemmelse med den tekniske vejledning "ingen væsentlig skade" (2021/C58/01), skal kriterierne for støtteberettigelse i mandatet for kommende indkaldelser af projekter I.kræve anvendelse af Kommissionens tekniske vejledning om bæredygtighedskontrol for InvestEU-fonden og II.udelukke følgende liste over aktiviteter og aktiver fra støtteberettigelse: i) aktiviteter og aktiver i forbindelse med fossile brændstoffer, herunder downstream-anvendelse ii) aktiviteter og aktiver under EU's emissionshandelssystem (ETS) med henblik på at opnå forventede drivhusgasemissioner, der ikke er lavere end de relevante benchmarks iii) aktiviteter og aktiver i forbindelse med affaldsdeponeringsanlæg, forbrændingsanlæg og anlæg til mekanisk-biologisk behandling og iv) aktiviteter og aktiver, hvor langsigtet bortskaffelse af affald kan skade miljøet og III.kræve verificering af den retlige overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning og nationale miljølovgivning vedrørende projekterne for alle transaktioner, herunder dem, der er undtaget fra bæredygtighedskontrol. Investeringen skal være afsluttet senest den 31. december 2024. Investering C1.1.1 R4-I2 Finansielt instrument for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder

Formålet med investeringen er yderligere at fremme investeringsaktiviteten på det kroatiske marked ved at skabe gunstigere finansieringsvilkår for SMV'er i vækst- og udviklingsfasen (enheder med adgang til finansiering) og støtte adgangen til finansiering for specifikke målgrupper, der normalt ikke har en sådan adgang (såsom mikroiværksættere, nystartede virksomheder, unge iværksættere, investeringer i FUI og økonomiske aktører, der investerer i mindre udviklede områder). De finansielle instrumenter, der forventes anvendt under denne investering, er i) direkte lån fra Kroatiens agentur for SMV'er, innovation og investeringer (HAMAG BICRO) og Kroatiens Bank for Genopbygning og Udvikling (HBOR) til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, som på grund af deres størrelse, manglende forretningshistorik og generelt højere finansieringsrisici normalt har vanskelig adgang til eller ingen adgang til bankkredit, og ii) rentegodtgørelser til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder i vækst- og udviklingsfasen ydet af HAMAG BICRO og HBOR gennem deres almindelige garanti- og låneprogrammer og gennemført i samarbejde med finansielle formidlere eller gennem direkte långivning fra HBOR. Investeringen skal omfatte følgende finansielle instrumenter: -HAMAG BICRO yder direkte mikrokreditter på op til 100 000 EUR til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, som på grund af deres størrelse og kreditstørrelse normalt har vanskeligere ved at få adgang til finansiering i en periode på op til ti år med fordelagtige rentesatser og mindre lånesikkerhed. Dette finansielle instrument forventes at yde 39 816 843 EUR (300 000 000 HRK) i finansiering. Mindst 7 608 756 EUR (57 328 173 HRK) afsættes til at støtte miljøvenlige produktionsprocesser og forbedre ressourceeffektiviteten i SMV'er, 6 327 139 EUR (47 671 827 HRK) skal anvendes til at hjælpe SMV'er med at digitalisere deres aktiviteter, og de resterende 25 880 948 EUR (195 000 000 HRK) afsættes til investeringer, der har til formål at styrke konkurrenceevne og modstandsdygtighed. Dette finansielle instrument forvaltes adskilt fra andre instrumenter i HAMAG BICRO for at sikre, at eventuelle uudnyttede midler eller tilbageførsler fra dette instrument gennem tilbagebetaling af kapitalen anvendes til lignende formål og med samme støtteberettigelsesbetingelser med hensyn til miljøpåvirkning. -HBOR yder direkte lån på over 100 000 EUR til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder, som på grund af et højere risikoniveau har tendens til at have vanskeligere ved at få adgang til finansiering med fordelagtige rentesatser og lavere krav til sikkerhedsstillelse i forbindelse med lån. Foranstaltningen forventes primært at være rettet mod finansiering af projekter gennem nystartede virksomheder, unge iværksættere, kvindelige iværksættere, investeringer i FUI og investeringer i økonomisk mindre udviklede områder. Dette finansielle instrument forventes at yde 66 361 404 EUR (500 000 000 HRK) i finansiering. Mindst 12 681 260 EUR (95 546 955 HRK) afsættes til at støtte miljøvenlige produktionsprocesser og forbedre ressourceeffektiviteten i SMV'er, 10 545 231 EUR (79 453 045 HRK) skal anvendes til at hjælpe SMV'er med at digitalisere deres aktiviteter, og de resterende 43 134 913 EUR (325 000 000 HRK) afsættes til investeringer, der har til formål at styrke konkurrenceevne og modstandsdygtighed. Dette finansielle instrument forvaltes adskilt fra andre HBOR-instrumenter for at sikre, at eventuelle uudnyttede midler eller tilbageførsler fra dette instrument gennem tilbagebetaling af kapitalen anvendes til lignende formål og med samme støtteberettigelsesbetingelser med hensyn til og indvirkning på miljøet. -Oprettelse af en rentegodtgørelsesfond til lempelse af lånevilkårene for banklån ydet i henhold til de eksisterende HAMAG BICRO-garantiordninger til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder. Dette finansielle instrument forventes at yde 13 272 281 EUR (100 000 000 HRK) i finansiering. Mindst 2 536 252 EUR (19 109 391 HRK) afsættes til at støtte miljøvenlige produktionsprocesser og forbedre ressourceeffektiviteten i SMV'er, 2 109 046 EUR (15 890 609 HRK) skal anvendes til at hjælpe SMV'er med at digitalisere deres aktiviteter, og de resterende 8 626 983 EUR (65 000 000 HRK) afsættes til investeringer, der har til formål at styrke konkurrenceevne og modstandsdygtighed. -Oprettelse af en rentegodtgørelsesfond til lempelse af lånevilkårene for banklån ydet under HBOR's eksisterende kreditinstrumenter til mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder. Dette finansielle instrument forventes at yde 26 544 562 mio. EUR (200 000 000 HRK) i finansiering. Mindst 5 072 504 EUR (38 218 782 HRK) afsættes til at støtte miljøvenlige produktionsprocesser og forbedre ressourceeffektiviteten i SMV'er, 4 218 093 mio. EUR (31 781 218 HRK) skal anvendes til at hjælpe SMV'er med at digitalisere deres aktiviteter, og de resterende 17 253 965 mio. EUR (130 000 000 HRK) afsættes til investeringer, der har til formål at styrke konkurrenceevne og modstandsdygtighed. For at sikre, at foranstaltningen er i overensstemmelse med den tekniske vejledning "ingen væsentlig skade" (2021/C58/01), skal den retlige aftale mellem ministeriet for økonomi og bæredygtig udvikling og det kroatiske agentur for SMV'er, innovation og investeringer (HAMAG BICRO) eller den kroatiske bank for genopbygning og udvikling (HBOR) og det finansielle instruments efterfølgende investeringspolitik I.kræve anvendelse af Kommissionens tekniske vejledning om bæredygtighedskontrol for InvestEU-fonden og II.udelukke følgende liste over aktiviteter og aktiver fra støtteberettigelse: i) aktiviteter og aktiver i forbindelse med fossile brændstoffer, herunder downstream-anvendelse ii) aktiviteter og aktiver under EU's emissionshandelssystem (ETS) med henblik på at opnå forventede drivhusgasemissioner, der ikke er lavere end de relevante benchmarks iii) aktiviteter og aktiver i forbindelse med affaldsdeponeringsanlæg, forbrændingsanlæg og anlæg til mekanisk-biologisk behandling og iv) aktiviteter og aktiver, hvor langsigtet bortskaffelse af affald kan skade miljøet og III.kræve, at [den bemyndigede enhed eller finansielle formidler] kontrollerer, at [den bemyndigede enhed eller finansielle formidler] overholder den relevante EU- og nationale miljølovgivning for alle transaktioner, herunder dem, der er undtaget fra bæredygtighedskontrol. Investeringen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. Investering C1.1.1 R4-I3 Finansielt instrument for midcapselskaber og store virksomheder Formålet med investeringen er at fremme konkurrenceevnen og den grønne og digitale omstilling for midcapselskaber og store virksomheder ved at tilvejebringe mere gunstige finansieringskilder som en central forudsætning for investeringsvækst på kort og mellemlang sigt. De finansielle instrumenter, der forventes anvendt under denne investering, er: -En ny "paraplygarantifond", der har til formål at udstede individuelle garantier eller porteføljegarantier for investeringslån og driftskapitallån til midcapselskaber og store virksomheder med en planlagt bevilling på 79 633 685 EUR (600 000 000 HRK). Eventuelle uudnyttede midler eller tilbageførsler fra dette instrument i form af tilbagebetaling af kapital skal anvendes til lignende formål og med samme støtteberettigelsesbetingelser med hensyn til miljøpåvirkning -Og rentegodtgørelsesfond til nedbringelse af finansieringsomkostningerne (såsom rentebetalinger, gebyrer og præmier) i forbindelse med lån til midcapselskaber og store enheder med en planlagt tildeling på 26 544 562 EUR (200 000 000 HRK). De finansielle instrumenter skal anvendes til investeringer i nye, ajourførte og avancerede teknologier (maskiner og udstyr), i udvidelse og styrkelse af erhvervskapaciteten (udvidelse af produktions- og servicefaciliteter og -kapacitet), med præference for projekter inden for vedvarende energi, energieffektivitet, cirkulær økonomi, miljøbeskyttelse, digitalisering af produktions-, indkøbs- og salgsprocesser. For at sikre, at foranstaltningen er i overensstemmelse med den tekniske vejledning "ingen væsentlig skade" (2021/C58/01), skal den retlige aftale mellem ministeriet for økonomi og bæredygtig udvikling og den kroatiske bank for genopbygning og udvikling (HBOR) og det finansielle instruments efterfølgende investeringspolitik: I.kræve anvendelse af Kommissionens tekniske vejledning om bæredygtighedskontrol for InvestEU-fonden og II.udelukke følgende liste over aktiviteter og aktiver fra støtteberettigelse: i) aktiviteter og aktiver i forbindelse med fossile brændstoffer, herunder downstream-anvendelse ii) aktiviteter og aktiver under EU's emissionshandelssystem (ETS) med henblik på at opnå forventede drivhusgasemissioner, der ikke er lavere end de relevante benchmarks iii) aktiviteter og aktiver i forbindelse med affaldsdeponeringsanlæg, forbrændingsanlæg og anlæg til mekanisk-biologisk behandling og iv) aktiviteter og aktiver, hvor langsigtet bortskaffelse af affald kan skade miljøet og III.kræve, at [den bemyndigede enhed eller finansielle formidler] kontrollerer, at [den bemyndigede enhed eller finansielle formidler] overholder den relevante EU- og nationale miljølovgivning for alle transaktioner, herunder dem, der er undtaget fra bæredygtighedskontrol.

Investeringen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. Investering C1.1.1 R4-I4 Finansielt instrument for offentlige enheder Formålet med investeringen er at yde finansiering på lempelige vilkår til offentlige enheder til projekter inden for økonomisk, kommunal, transport- og social infrastruktur samt teknologiprojekter, der bidrager til den grønne og digitale omstilling i den offentlige sektor med en planlagt bevilling på 26 544 562 EUR (200 000 000 HRK). Mindst 30 % af budgettet eller 7 963 368 EUR (60 000 000 HRK) under denne investering forventes at støtte miljøvenlige produktionsprocesser og ressourceeffektivitet i den offentlige sektor. For at sikre, at foranstaltningen er i overensstemmelse med den tekniske vejledning "ingen væsentlig skade" (2021/C58/01), skal den retlige aftale mellem ministeriet for økonomi og bæredygtig udvikling og den kroatiske bank for genopbygning og udvikling (HBOR) og det finansielle instruments efterfølgende investeringspolitik I.kræve anvendelse af Kommissionens tekniske vejledning om bæredygtighedskontrol for InvestEU-fonden og II.udelukke følgende liste over aktiviteter og aktiver fra støtteberettigelse: i) aktiviteter og aktiver i forbindelse med fossile brændstoffer, herunder downstream-anvendelse ii) aktiviteter og aktiver under EU's emissionshandelssystem (ETS) med henblik på at opnå forventede drivhusgasemissioner, der ikke er lavere end de relevante benchmarks iii) aktiviteter og aktiver i forbindelse med affaldsdeponeringsanlæg, forbrændingsanlæg og anlæg til mekanisk-biologisk behandling og iv) aktiviteter og aktiver, hvor langsigtet bortskaffelse af affald kan skade miljøet og III.kræve, at [den bemyndigede enhed eller finansielle formidler] kontrollerer, at [den bemyndigede enhed eller finansielle formidler] overholder den relevante EU- og nationale miljølovgivning for alle transaktioner, herunder dem, der er undtaget fra bæredygtighedskontrol. Investeringen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. Investering C1.1.1 R5-I1 Investeringer i finansielle egenkapital- og kvasiegenkapitalinstrumenter Formålet med investeringen er at sikre en hurtigere udvikling af private virksomheder, som ikke er i stand til at opnå finansiering fra traditionelle finansielle institutioner med en planlagt bevilling på 29 862 632 EUR (225 000 000 HRK). Investeringen skal omfatte investering eller saminvestering i i) aktive eller kommende venturekapitalfonde og ii) private equity-fonde med særligt fokus på finansiering af opstarts- og vækstfasen af innovative SMV'er og opskaleringsvirksomheder. Midlerne under denne investering skal omfatte deltagelse af professionelle private investorer på mindst 30 % af hver fonds forventede størrelse og forventes at blive udviklet i samarbejde med Den Europæiske Investeringsfond. Fondene anvender et miljømæssigt og socialt forvaltningssystem for at sikre, at de kun anvendes til projekter, der er i overensstemmelse med princippet om forbud mod væsentlig skade. Eventuelle uudnyttede midler eller tilbageførsler fra dette instrument i form af tilbagebetaling af kapital skal anvendes til samme formål og med samme støtteberettigelsesbetingelser med hensyn til miljøpåvirkning. Investeringen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. Investering C1.1.1 R6-I1 Ændring og styrkelse af de kulturelle og kreative industriers konkurrenceevne Investeringen skal gennem tilskud finansiere kapacitetsopbygning hos mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder og andre juridiske og fysiske personer, der er aktive inden for kulturelle og kreative sektorer (f.eks. arkitektur, audiovisuelle aktiviteter, medier, kulturarv, design, scenekunst, bøger og forlagsvirksomhed, anvendt og visuel kunst), med henblik på tilpasning til de nye lovgivningsmæssige rammer for det digitale indre marked. Investeringen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. Investering C1.1.1 R6-I2 Etablering af et system til faktatjek og offentliggørelse af oplysninger i medierne Investeringen skal støtte oprettelsen af et system til mediefaktatjek foretaget af agenturet for elektroniske medier, herunder udvikling af procedurer og regler, oprettelse af registret over reelle ejere og styrkelse af faktatjekkeres digitale kompetencer samt udvikling af teknologiske programmer, platforme og mediekommunikationssystemer og oprettelse af en database. Investeringen skal omfatte: -Tilskud til agenturet for elektroniske medier til etablering af et system til opbygning af kapacitet til faktatjek, herunder udvikling af procedurer og regler, registre og databaser til faktatjek og udvikling af teknologiske programmer og platforme og mediekommunikationssystemer, styrkelse af faktatjekkeres digitale kompetencer. -Tilskud til oprettelse af en database og oprettelse af et system til offentliggørelse af data og finansieringskilder, der er omfattet af ejendomsrettigheder. Investeringen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. Underkomponent C.1.1.2 Fremme af innovation og digitalisering af økonomien

Formålet med denne underkomponent er at forbedre den kroatiske økonomis position i værdikæden ved at fremme innovation og digitalisering i den private sektor. Foranstaltningerne under denne delkomponent omfatter vedtagelse af en mere investeringsvenlig lovgivningsmæssig ramme, der giver unge og innovative virksomheder administrativ og finansiel støtte til fremme af udvikling og markedsføring af innovative produkter og yder støtte til virksomheder med henblik på deres digitale omstilling. Reform C1.1.2 R1 af incitamentsordningen for FoU Formålet med reformen er at øge antallet af virksomheder, der investerer, og størrelsen af investeringerne i FoU. Reformen skal bestå af en analyse af den eksisterende FoU-skatteincitamentsordning og supplere de retlige rammer for FoU-skatteincitamenter for at tilskynde den private sektor til at øge intensiteten af sine FoU-investeringer, øge antallet af modtagere af FoU-skatteincitamenter, forenkle procedurerne og reducere de administrative byrder og samtidig forbedre gennemsigtigheden og tilgængeligheden. Ændringer af loven om statsstøtte til forsknings- og udviklingsprojekter skal baseres på en analyse af hensigtsmæssigheden og effektiviteten af det nuværende skattelettelsessystem. Reformen skal være afsluttet senest den 31. december 2024. Investering C1.1.2 R2-I2 Investering i små og mellemstore virksomheders forvaltningskapacitet Formålet med investeringen er at hjælpe virksomhederne med at udvide deres aktiviteter, øge deres produktivitet og skabe arbejdspladser ved at yde virksomhedsrådgivning til SMV'er for at øge deres ledelseskapacitet. Støtten forventes at omfatte i) evaluering af forretningsmodellen og udarbejdelse af en handlingsplan, ii) gruppeuddannelse for medarbejdere og ledere, iii) særlig rådgivningsstøtte og iv) resultatorienteret coaching og mentorordninger. Investeringen skal være afsluttet senest den 31. december 2025. Investering C1.1.2 R2-I3 Støtte til opstartsstøtte Formålet med denne investering er at stimulere væksten i nystartede virksomheder i den højteknologiske og videnbaserede sektor i den prækommercielle fase gennem støtte til produktudvikling, øget produktionskapacitet og investeringsparathed. Investeringen skal give tilskud til investeringsparathed for nystartede virksomheder til projekter, der er modne uden for proof of concept-fasen, men som endnu ikke er markedsklare. Dette omfatter opgradering, design, resultatvalidering, markedsvalidering, afprøvning, udvikling af pilotlinjer, beskyttelse af intellektuel ejendomsret og eksterne tjenester med henblik på at udvikle en innovativ idé samt uddannelse i afbødning og risikovurdering af finansieringsbehov. Finansierede aktiviteter kan også omfatte en del af omkostningerne ved adgang til globale virksomhedsnetværk eller klynger, indførelse af nye markedsføringsværktøjer og adgang til nye markeder. Støtteberettigede modtagere omfatter innovative SMV'er op til fem år efter registreringen, som ikke genereres ved en fusion og falder ind under definitionen af en innovativ SMV i henhold til den generelle gruppefritagelsesforordning. Investeringen skal være afsluttet senest den 30. juni 2025. Investering C1.1.2 R2-I4 Styrkelse af hurtigere aktiviteter Investeringen skal yde finansiel støtte i en periode på fire år til etablering af et accelerationsprogram i Kroatien. Accelerationsprogrammet skal tilbyde mentorordninger, støtte til investeringsparathed og adgang til investornetværk for grupper på op til 120 nystartede virksomheder over en periode på mindst tre måneder. Støtte til investeringsparathed forventes at omfatte adgang til mentorordninger og rådgivning for virksomhedsledere og iværksættere, rådgivning om forretnings- og produktudviklingsstrategier, adgang til teknologifagfolk, fagfolk inden for intellektuelle ejendomsrettigheder, teknologileverandører, adgang til potentielle kunder og vejledning om indledende investeringsaktiviteter. Investeringsmodtagerne forventes at omfatte i) nystartede virksomheder i opstartsfasen, der har behov for støtte til produktudvikling, og ii) mere modne nystartede virksomheder, der er bedre forberedt på investeringer. Støttemodtagere i den første gruppe skal modtage grundlæggende uddannelse i investeringsparathed med fokus på den første præsentation og forståelse af kundernes behov. mens modtagerne i den anden gruppe skal modtage mere avanceret uddannelse med fokus på f.eks. forhandling og kundesøgning. Investeringen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. Investering C1.1.2 R2-I5 Kommercialisering af innovationsprojekter Formålet med investeringen er at tilskynde til kommercialisering af innovationsprojekter for modne projekter tæt på markedsadgang og øge SMV'ers eksport af innovative produkter, tjenester eller teknologier ved at støtte oprettelsen af salgs- og distributionskanaler på udenlandske markeder og ved at styrke forbindelserne mellem videnskabelige institutioner og industrien samt mellem små og mellemstore virksomheder og større virksomheder. Investeringen forventes at give SMV'er mulighed for at komme ind i værdikæden i større målestok. Investeringen skal støtte tilpasningen af et udviklet produkt eller en udviklet tjeneste og forberedelsen af deres lancering på markedet. Støtteberettigede aktiviteter til tilpasning af et udviklet produkt omfatter yderligere test og integration af testresultater i slutproduktet, rådgivningstjenester, kapacitetsopbygning, gennemførlighedsundersøgelser, produktdesign og beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder. Støtteberettigede aktiviteter til forberedelse af produktlanceringen omfatter udarbejdelse eller revision af en forretningsplan eller markedsføringsplan, markedsundersøgelser og -test, produktafprøvning hos potentielle kunder, forberedelse af produktionen og investering i nulserieprodukter samt operationelle markedsføringsaktiviteter. Investeringen skal støtte SMV'er med modne innovationsprojekter, der er tæt på at blive lanceret på markedet, og forventes at prioritere forslag, der bidrager til den grønne omstilling.

Investeringen skal være afsluttet senest den 31. december 2024. Investering C1.1.2 R3-I1 Forberedelse af strategiske dokumenter med henblik på den digitale omstilling af økonomien og kunstig intelligens Formålet med investeringen er at støtte kroatiske virksomheder med at indføre digitale værktøjer i deres drift, udvikle digitale forretningsmodeller og tilegne sig digitale færdigheder. Investeringen skal yde finansiel støtte til indkøb af teknisk bistand til udarbejdelsen af den nationale plan for digital omstilling af den kroatiske økonomi og Republikken Kroatiens nationale plan for udvikling af kunstig intelligens. Investeringen skal være afsluttet senest den 31. marts 2022. Investering C1.1.2 R3-I2 Digitaliseringskuponer Formålet med investeringen er at støtte SMV'er i at udvikle en digital forretningsmodel, styrke deres kapacitet til at digitalisere eller forbedre deres cybersikkerhed gennem indførelse af et voucher-system. Kuponsystemet forventes at omfatte uddannelse og tjenester til forbedring af digitale færdigheder, herunder færdigheder i forbindelse med cloudteknologier, tilpasning af forretningsmodeller til den digitale omstilling, digital markedsføring, cyberrobusthed og udbredelsen af komplekse digitale produkter og tjenester. Investeringen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. Investering C1.1.2 R3-I3 Tilskud til digitalisering Formålet med investeringen er at støtte den digitale omstilling af kroatiske virksomheder ved at yde finansiel støtte til udbredelsen af digitale løsninger i deres forretningsaktiviteter. Denne investering skal yde tilskud til indkøb af digitale værktøjer og udstyr og til styrkelse af digitale færdigheder, herunder færdigheder i forbindelse med cloudteknologier, med henblik på at udvikle og udbrede nye produkter, tjenester og processer. Støtteberettigede aktiviteter i forbindelse med investeringen omfatter indførelse af en ny forretningsmodel eller en synlig forbedring med hensyn til ny produktionskapacitet eller leveringsmuligheder eller forretningspraksis. Der ydes kun tilskud til finansielt levedygtige virksomheder, der påviser, at de planlagte investeringer er i overensstemmelse med princippet om forbud mod betydelig skade. Investeringen skal være afsluttet senest den 30. juni 2026. Investering C1.1.2 R4-I1 Støtte til digitale innovationsknudepunkter Investeringen skal yde finansiel støtte til oprettelse og drift af europæiske digitale innovationsknudepunkter. Investeringen skal omfatte: -Finansiering af teknisk bistand til udvikling af den nationale ramme for etablering og overvågning af systemer for digitale innovationsknudepunkter i Kroatien -Den nationale medfinansiering til oprettelse og drift i tre år af mindst tre nationale europæiske digitale innovationsknudepunkter og -Oprettelse af et nationalt kontaktpunkt inden for Det Europæiske Centre for Innovation, Advanced Technologies and Skills Development og etablering af en mekanisme til udvikling og overvågning af det nationale digitale innovationsknudesystem. Aktiviteterne i de europæiske digitale innovationsknudepunkter forventes at omfatte test før investeringer, kompetenceudvikling og uddannelse, adgang til finansiering og udvikling af et innovationsnetværk. Investeringen skal være afsluttet senest den 31. december 2025. A.2. Milepæle, mål, indikatorer og tidsplan for overvågning og gennemførelse af den ikketilbagebetalingspligtige støtte Nummer Foranstaltning Milepæl/mål Betegnelse Kvalitative indikatorer

(for milepæle) Kvantitative indikatorer

(for mål) Tid Beskrivelse af hver milepæl og hvert mål Enhed Referencescenarie Målsætning Q År 1 C1.1.1. R1 M Den kroatiske regerings vedtagelse af strategien for evaluering af forordningens økonomiske virkninger for SMV-sektoren og den ledsagende handlingsplan Vedtagelse af strategien og handlingsplanen Q4 2022 MINGOR fokuserer primært på den økonomiske indvirkning af regulering på SMV-sektoren og vedtager en bindende forskriftsmæssig politikstrategi for ministerierne, som klart tildeler ledelsen og det operationelle ansvar i de faser, hvor der gennemføres obligatoriske SMV-test i løbet af lovgivningsprocessen. På grundlag af den lovgivningsmæssige politikstrategi skal der vedtages en handlingsplan med henblik på at tilrettelægge, planlægge, koordinere og overvåge lokalministeriernes gennemførelse af relevante værktøjer og metoder (primært til SMV-test og andre økonomiske analyser af regulering, hvis der konstateres betydelige økonomiske virkninger). 2 C1.1.1. R1-I1 M Digital operationel platform til betaling af gebyrer Digital platform til betaling af gebyrer Q2 2022 Der oprettes en fælles betalingsplatform for obligatoriske gebyrer som en ny e-tjeneste for at optimere den eksisterende administrative proces og tilbyde følgende funktioner:

1) Liste over gebyrer, der skal betales af virksomhedslederen

2) Betalingskalender med frister for afregning

3) Mulighed for direkte onlinebetaling af gebyrer

4) Oversigt over betalte forpligtelser. 3 C1.1.1. R1-I1 M Opgradering af START-systemer Start platform med yderligere opgraderede tjenester Q4 2024 Den digitale platform for oprettelse af selskaber med begrænset ansvar, kaldet START-platformen, skal opgraderes ved at digitalisere yderligere tjenester med henblik på registrering og rapportering og integration af eksisterende opstartsordninger. 4 C1.1.1. R1-I1 T Etablering af fysiske adgangspunkter til START-platformen Nummer 0 20 Q4 2024 Der skal etableres fysiske adgangspunkter til START-platformen. 5 C1.1.1. R1-I1 M Digitalisering af MINGOR-målrettede processer i henhold til Republikken Kroatiens lov om strategiske investeringsprojekter, loven om investeringsfremme og loven om statsstøtte til forsknings- og udviklingsprojekter og yderligere digitalisering og netværkssamarbejde i JRPI-systemet Digitalisering af MINGOR-målrettede processer Q4 2024 Digitalisering af processerne til gennemførelse af den kroatiske lov om strategiske investeringsprojekter, loven om investeringsfremme og loven om statsstøtte til forsknings- og udviklingsprojekter og den yderligere digitalisering og netværksdannelse i det fælles register over erhvervsinfrastrukturer (JRPI) 6 C1.1.1. R1-I2 T Gennemførelse af handlingsplanen for reduktion af ikke-skattemæssige og parafiskale afgifter 2020 % (i procent) 0 100 Q1 2022 Gennemførelsen af handlingsplanen for reduktion af ikke-skattemæssige og parafiskale afgifter 2020, der blev vedtaget af den kroatiske regering i maj 2020, og som indeholder 33 foranstaltninger til reduktion af ikke-skattemæssige og parafiskale afgifter og 17 foranstaltninger til nedsættelse af honorarer for faglige eksamener, skal give direkte omkostningslempelse til den private sektor. 7 C1.1.1. R1-I2 T Gennemførelse af foranstaltningerne i handlingsplanerne for at lette den administrative byrde for økonomien 2018, 2019, 2020 % (i procent) 61,02 95 Q4 2022 Gennemførelse af foranstaltninger til reduktion af den administrative byrde, der er identificeret i handlingsplanerne for 2018, 2019 og 2020, svarende til mindst 95 % af den planlagte omkostningsreduktion. Handlingsplanerne for lettelse af administrative byrder skal optimere og digitalisere de administrative processer, der er udpeget som de mest byrdefulde for den private sektor. Alle byrdebegrænsende foranstaltninger træffes i samarbejde med repræsentanter for erhvervslivet, handelskamre og faglige sammenslutninger. 8 C1.1.1. R1-I2 M Digitalisering af SMV-konsekvensanalysetesten gennem udvikling af en digital platform for samarbejde mellem koordinatorer, onlineuddannelse og gensidig kommunikation Digital platform i drift Q4 2023 Brugen af IT-konsulenttjenester skal udvikle og oprette en digital platform til gennemførelse af SMV-testen. Platformen skal bestå af en IT-database over SMV-test, en database over standardiserede værdier, der anvendes til at beregne konsekvensanalysen, og skal muliggøre systematisk overvågning af beregnede virkninger, analytiske rapporter og konsekvenssimuleringer. Ud over databasen udgør en integreret del af platformen en portal for gensidig kommunikation og erfaringsudveksling mellem nationale eksperter, der udgør netværket for bedre regulering.

Alle aktiviteter skal gennemføres ved hjælp af projekter for teknisk bistand (TSI). 9 C1.1.1. R1-I2 T Gennemførelse af foranstaltningerne i den nye handlingsplan til reduktion af ikke-skattemæssige og parafiskale afgifter Antal (EUR) 0 132 722 808 Q4 2023 Et vigtigt element i vurderingen af erhvervsklimaet er de forskellige afgifter i form af skattelignende afgifter og administrative gebyrer. Alle gebyrer, der følger af bestemmelser om offentlig regulering, og som virksomheder betaler til statslige organer, lokale og regionale myndigheder eller andre organer med offentlige beføjelser, skal analyseres og overvejes.

Gennemførelsen af foranstaltninger til at mindske virksomhedernes byrde som følge af parafiskale og ikke-skattemæssige afgifter i den nye/anden handlingsplan til reduktion af parafiskale afgifter skal resultere i en direkte omkostningslettelse på ikke under 132 722 808 EUR. 10 C1.1.1. R1-I2 T Gennemførelse af det første sæt foranstaltninger i den nye/femte handlingsplan for lettelse af den administrative byrde for iværksættere Antal (EUR) 0 132 722 808 Q4 2024 Udviklingen af en ny/femte handlingsplan om lettelse af administrative byrder skal fortsætte optimeringen og digitaliseringen af de administrative processer, der er udpeget som de mest byrdefulde for den private sektor. Den skal skabe gunstigere retlige og administrative rammer for erhvervslivet ved fortsat at gennemføre foranstaltninger til at mindske byrderne, forenkle og gøre erhvervslivet billigere.



Gennemførelsen af foranstaltningerne i den nye/femte handlingsplan om reduktion af den administrative byrde i økonomien skal mindske byrden for iværksættere med mindst 132 722 808 EUR. Gennemførelsen af foranstaltningerne sikres gennem samarbejde mellem ministeriet for økonomi og bæredygtig udvikling og det centrale statslige kontor for udvikling af det digitale samfund. 11 C1.1.1. R1-I2 T Gennemførelse af det andet sæt foranstaltninger i den nye/femte handlingsplan for yderligere at mindske den administrative byrde for iværksættere Antal (EUR) 132 722 808 265 445 617 Q4 2025 Gennemførelsen af foranstaltningerne i den nye/femte handlingsplan om reduktion af den administrative byrde i økonomien skal reducere iværksætteres byrde på mindst 132 722 808 EUR sammenlignet med målet for 4Q/2024.

Denne byrdereduktion skal opnås gennem optimering og digitalisering af administrative processer, der identificeres som de mest byrdefulde for den private sektor gennem målings- og analyseprocessen. Gennemførelsen af foranstaltningerne sikres gennem samarbejde mellem ministeriet for økonomi og bæredygtig udvikling og det centrale statslige kontor for udvikling af det digitale samfund. 12 C1.1.1. R2 T Forenkling eller fjernelse af mindst 50 reguleringskrav for liberale tjenesteydelser Nummer 250 300 Q4 2024 Gennemførelse af handlingsplanerne for 2019 og 2020 med henblik på liberalisering af markederne for tjenesteydelser under hensyntagen til anbefalingerne fra projektet for teknisk bistand i samarbejde med Verdensbanken samt henstillinger vedrørende:

— Udgifter til registrering og medlemskab af faglige afdelinger

Fragmenterede enerettigheder inden for de enkelte erhverv (f.eks. arkitekter og ingeniører)

— Levering af en universitetseksamen (f.eks. arkitekter og ingeniører)

Restriktioner for skatterådgivere med hensyn til ejer- og ledelsesinteresser eller stemmerettigheder. 13 C1.1.1. R3 M

Om fastlæggelse af en strategisk ramme for fremme af private investeringer Vedtagelse af en handlingsplan til fremme af investeringer og ibrugtagning af en digital platform for at koordinere og sikre effektiv international, national og regional investeringsfremme og -støtte. Q4 2024 Der skal fastlægges en strategisk ramme for fremme af private investeringer baseret på analyser og anbefalinger, der består i vedtagelse og offentliggørelse af den nationale plan for fremme af investeringer 2023-2030, handlingsplanen for fremme af investeringer 2023-2028 og ikrafttrædelsen af en ny lov om investeringsfremme og ibrugtagning af en operationel digital platform for koordinering og effektiv international, national og regional investeringsfremme og -støtte.





14 C1.1.1. R4-I1 M Offentliggørelse af indkaldelser af forslag til finansiering af investeringer rettet mod miljøvenlige aktiviteter med fastlagte kriterier for støtteberettigelse for ansøgere og projekter (herunder overholdelseskriterier af DNSH-princippet) Offentliggørelse af indkaldelse af forslag til tilskud Q2 2022 Iværksættelse af indkaldelser af forslag om tilskud til støtte for SMV'ers og midcapselskabers grønne omstilling til en energieffektiv økonomi. Tilskuddene skal støtte udviklingen og anvendelsen af grønne teknologier i virksomhedernes forretningsprocesser for at mindske negative klima- og miljøvirkninger, fremme bæredygtig produktion, øge beskæftigelsen i mere bæredygtige job og styrke den lokale og regionale konkurrenceevne (i overensstemmelse med EU-klassificeringssystemet).

Udvælgelses-/støtteberettigelseskriterierne skal afspejle kravene i de relevante interventionsområder i bilag VI og VII til forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten og sikre, at de støttede projekter er i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01) ved hjælp af en udelukkelsesliste og kravet om overholdelse af den relevante EU- og nationale miljølovgivning.

Denne foranstaltning støtter ikke investeringer i anlæg, der er omfattet af EU's emissionshandelssystem (ETS).

Tilskuddene skal støtte private virksomheders investeringer med henblik på:

- projekter, der fokuserer på den cirkulære økonomi, ved at integrere ressourceeffektivitetsaspekter i produkters produktionscyklus og livscyklus, herunder bæredygtig forsyning af primære og sekundære råstoffer og/eller

- dekarbonisering af energiintensive industrier og betydelig reduktion af emissionerne i disse industrier, herunder gennem demonstration af innovative lavemissionsteknologier. 15 C1.1.1. R4-I1 T Tildeling af tilskud til SMV'er og midcapselskaber til investeringer rettet mod miljøvenlige aktiviteter Nummer 0 290 Q4 2024 Mindst 250 SMV'er og mindst 40 midcapselskaber blev støttet i overensstemmelse med de støtteberettigelses-/udvælgelseskriterier, der er fastsat i milepæl #14

Vejledende fordeling af tilskud:

40 % for SMV'er og 60 % for midcapselskaber.

Det maksimale EU-tilskud til individuelle SMV'er er op til 1 000 000 EUR, mens det maksimale beløb for EU-tilskud til individuelle midcapselskaber er på op til 4 700 000 EUR. De maksimale støtteniveauer fastsættes på grundlag af erfaringerne med gennemførelsen af samhørighedspolitikken. 16 C1.1.1. R4-I2 M Oprettelse af et finansielt instrument til støtte for mikrovirksomheders og små og mellemstore virksomheders investeringer Aftaler offentliggjort mellem i) det relevante ministerium (MINGOR eller MINFIN) og HAMA