Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 216/15)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN GARANTERET TRADITIONEL SPECIALITET

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»TRÓJNIAK STAROPOLSKI TRADYCYJNY«

EU-nr.: TSG-PL-0033-AM02 – 11.1.2019

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Sammenslutningens navn: Związek Pracodawców Polska Rada Winiarstwa

Adresse: ul. Świętokrzyska 20 00-002 Warszawa POLSKA/POLEN Tlf. + 48 222434176 E-mailadresse: office@zpprw.pl

Związek Pracodawców Polska Rada Winiarstwa er den største af de sammenslutninger, der repræsenterer vinsektoren i Polen. Medlemmerne er blandt andet producenter af gærede drikkevarer, herunder mjød. Det er en uafhængig enhed etableret af medlemmerne af organisationen Krajowa Rada Winiarstwa i Miodosytnictwa przy Stowarzyszeniu Naukowo-Technicznym Inżynierów i Techników Przemysłu Spożywczego, som ansøgte om registrering af betegnelsen som garanteret traditionel specialitet (GTS).

2. Medlemsstat eller tredjeland

Polen

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringerne

☐ Produktets betegnelse

☒ Beskrivelse af produktet

☒ Produktionsmetode

☒ Andet. Beskrivelse af de centrale elementer til dokumentation for produktets traditionelle egenart

4. Type ændringer

☒ Ændring af varespecifikationen for en registreret GTS, som ikke betegnes som mindre i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, fjerde afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012.

5. Ændringer

Følgende sætning under 3.2

»Betegnelsen trójniak stammer fra tallet »3« (PL: trzy) og har direkte forbindelse til den historisk etablerede sammensætning af og fremstillingsmetode for trójniak — idet forholdet mellem honning og vand i mjødurten er én del honning til to dele vand.«

erstattes med

»Betegnelsen trójniak stammer fra tallet »3« (PL: trzy) og har direkte forbindelse til den historisk etablerede sammensætning af og fremstillingsmetode for trójniak — idet forholdet mellem honning og vand i den færdige mjød er én del honning til to dele vand.«

Oplysningen om, at ordet trójniak henviser til andelen af vand og honning i mjødurten er hermed blevet rettet. Der er indført ny ordlyd, som angiver, at det er forholdet mellem andelen af vand og honning i den færdige mjød, der er afgørende. Dette er en formel ændring, der ikke har indvirkning på produktets særlige karakter. Den er nødvendig, da det siden 1948 i henhold til de nationale bestemmelser har været gældende, at »Kun mjød fremstillet af én del bihonning til to dele vand må betegnes trójniak«. Under fremstillingsprocessen tilsættes honning ikke kun i urtefremstillingen, og dermed skal der tages højde for andelen af honning i forhold til vand og/eller juice i den færdige mjød.

Beskrivelse af produktet

Sætningen

»Smagen af »trójniak staropolski tradycyjny« kan være beriget af smagen af de krydderier, der benyttes.«

erstattes med

»Smagen af »trójniak staropolski tradycyjny« kan være beriget af smagen af de krydderier, den humle og den frugtjuice, der benyttes.«

Der er tale om en formel ændring. Den oprindelige varespecifikation giver mulighed for at tilsætte frugtjuice ved fremstilling af »trójniak staropolski tradycyjny«. Den indvirkning, som frugtjuicen kan have på produktets smag, skal derfor tages i betragtning. Det foreslås at medtage humle i afsnittet »råvarer«. Humlens indvirkning på smagen af »trójniak staropolski tradycyjny« bør derfor også nævnes.

Følgende sætning indsættes:

»Der er to typer »trójniak staropolski tradycyjny«: fremstillet med kogt urt eller kold urt afhængigt af den metode, der anvendes ved fremstilling af urten.«

Der er to typer »trójniak staropolski tradycyjny«: fremstillet med kogt urt eller kold urt. Den oprindelige varespecifikation nævner kun typen fremstillet med kogt urt. Formålet med den foreslåede ændring er at medtage mjødtypen fremstillet med kold urt i varespecifikationen. For begrundelse af ændringen henvises til historiske kilder. Oplysninger i skriftlige kilder fra det 19. århundrede (f.eks. Najdokładniejszy sposób sycenia różnych gatunków miodów, Józef Ambrożewicz, 1891; Miodosytnictwo — czyli nauka przerabiania miodu i owoców na napoje, Teofil Ciesielski, 1892) viser, at drikkevarer blev fremstillet af mjød ved anvendelse af to metoder: ved kogning eller uden opvarmning. Derudover opdeles mjød også i Mała encyklopedia rolnicza (1964) i mjød fremstillet med kogt urt eller kold urt.

Fremstilling af mjød med kold urt er en flere hundrede år gammel tradition men en teknologisk vanskelig proces, da urten fremstilles uden opvarmning. Risikoen for forurening af urten er høj, navnlig under gæring og stabilisering, og det er baggrunden for, at metoden blev opgivet. I de senere år er metoden dog blevet genoptaget, og derfor skal den medtages i varespecifikationen på lige fod med fremstilling af mjød med kogt urt.

Forskellen i produktionsmetode for de to typer mjød er udelukkende de forskellige metoder til fremstilling af urten. Ved fremstilling af mjød med kold urt indebærer metoden ikke brug af høje temperaturer, og ved fremstilling af mjød med kogt urt bliver urten kogt. De efterfølgende trin i fremstillingsprocessen er de samme for begge typer mjød.

Produktionsmetode

Følgende led i afsnittet »Råvarer«

»Urter og krydderier: kryddernelliker, kanel, muskatnød eller ingefær«

erstattes med

»Urter og krydderier eller humle«.

Formålet med den foreslåede ændring er at udvide udvalget af urter og krydderier (ud over de fire, der er nævnt i den oprindelige specifikation) og give mulighed for tilsætning af humle. Ændringen er historisk berettiget, da humle og et bredt udvalg af urter og krydderier nævnes i fagligt relevante publikationer fra det 19. århundrede og fremefter. De nationale regler fra 1948 gav mulighed for at tilføje en række ingredienser, der stemmer overens med den foreslåede ændring.

Følgende led indsættes: »Vinsyre eller citronsyre«.

Anvendelse af vinsyre eller citronsyre bør nævnes af teknologiske årsager. Deres anvendelse er historisk berettiget, da det allerede blev tilladt i henhold til de nationale bestemmelser fra 1948.

Under »Trin 1« i afsnittet »Fremstillingsmetode« bliver følgende ordlyd

»Urtkogning (brygning) ved en temperatur på 95-105 °C, hvor urten består af én del honning til to dele vand (eller vand blandet med frugtjuice), hvortil urter og krydderier kan tilsættes,«

erstattes af

»Fremstilling af urt til fremstilling af mjød: Til mjød fremstillet med kold urt opløses honningen i lunkent vand ved en temperatur på 20-30 °C. Til mjød fremstillet med kogt urt opvarmes (brygges) urten en temperatur på 95-105 °C. Forholdet mellem honning og vand ved fremstilling af trójniak er én del honning til to dele vand (eller vand blandet med frugtjuice), hvortil urter og krydderier eller humle kan tilsættes.«

Den foreslåede ændring tager højde for de forskellige metoder til fremstilling af urten ved fremstilling af mjød med kogt urt og fremstilling af mjød med kold urt I sidstnævnte tilfælde fremstilles urten ved at opløse honning i lunkent vand.

Ordlyden vedrørende forholdet mellem honning og vand i urten til fremstilling af mjød bortfalder i overensstemmelse med ændringerne i 3.2.

Muligheden for at tilsætte humle samt urter og krydderier er nu nævnt (jf. den sidste sætning). Denne ændring er lavet som følge af udvidelsen af listen over tilladte råvarer.

Sætningerne

»En urtkedel monteret med dampkappe anvendes for at sikre streng overholdelse af forholdet mellem andelen af honning og vand og for at opnå den krævede ekstrakt. Denne bryggemetode forhindrer, at sukkerstofferne karamelliserer«.

erstattes med

»Ved fremstilling af mjød med kogt urt anvendes en urtkedel monteret med dampkappe for at sikre streng overholdelse af forholdet mellem andelen af honning og vand og for at opnå den krævede ekstrakt. Denne bryggemetode forhindrer, at sukkerstofferne karamelliserer.«

Oplysningerne er blevet tilføjet for at præcisere, at det det drejer sig om mjød fremstillet med kogt urt. Der er ikke behov for at anvende urtkedler monteret med dampkappe ved fremstilling af mjød med kold urt, da sukkerstofferne ikke karamelliserer ved fremstilling af urten ved lave temperaturer.

Under »Trin 2« i afsnittet »Fremstillingsmetode« bliver følgende ordlyd

»Urten nedkøles til 20-22 °C, som er den optimale temperatur til gæring.«

erstattes af

»Ved fremstilling af mjød med kogt urt nedkøles urten til 20-22 °C, som er den optimale temperatur til gæring.«

Formålet med ændringen er at fremhæve, at urten nedkøles ved fremstilling af mjød med kogt urt. Det er ikke nødvendigt ved fremstilling af mjød med kold urt, hvor urten fremstilles ved lave temperaturer.

Under »Trin 5« i afsnittet »Fremstillingsmetode« bliver følgende ordlyd på polsk

»Odciąg odfermentowanego nastawu znad osadu drożdżowego.« (Omstikning af den gærede urt.)

rettet til:

»Obciąg odfermentowanego nastawu znad osadu drożdżowego.«

Ordet odciąg erstattes med det korrekte ord for den pågældende proces: obciąg (omstikning). Under »Trin 7« i afsnittet »Fremstillingsmetode« bliver ordlyden ændret, så den også omfatter humle og vinsyre eller citronsyre i overensstemmelse med tilføjelserne til listen over tilladte råvarer.

Leddet

»tilsætning af ekstrakter af urter og krydderier«

erstattes med

»tilsætning af ekstrakter af urter og krydderier eller humle«.

Følgende led indsættes:

»tilsætning af vinsyre eller citronsyre«.

Beskrivelse af de centrale elementer til dokumentation for produktets traditionelle egenart

I afsnittet »Produktets særlige karakter« bliver sætningen

»»trójniak staropolski tradycyjny« mjødens særlige karakter skyldes især brugen af og den strenge overholdelse af det rette forhold mellem honning og vand – én del honning til to dele vand — i mjødurten«.

erstattes af

»»trójniak staropolski tradycyjny« mjødens særlige karakter skyldes især brugen af og den strenge overholdelse af det rette forhold mellem honning og vand – én del honning til to dele vand — i den færdige mjød«.

Den nye ordlyd angiver, at det er forholdet mellem indhold af vand og honning i den færdige mjød og ikke i urten, der er afgørende; det modsvarer ændringerne under 3.2.

Under »Fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber« i afsnittet »Produktets særlige karakter« bliver følgende led

»– reducerende sukker efter invertering: større end 65-120 g/l,«

erstattes af

»– reducerende sukker efter invertering: 65-120 g/l,«.

Der er tale om en formmæssig ændring. Efter ændring (udeladelse af de overflødige ord) svarer værdierne til de fysisk-kemiske indikatorer, der er kendetegnende for »trójniak staropolski tradycyjny« i henhold til specifikationen.

Citater, der bekræfter de to urtfremstillingsmetoders traditionelle karakter, som danner grundlag for fremstilling af mjød med kogt urt eller kold urt, er blevet tilføjet til beskrivelsen af de elementer, der er afgørende for produktets traditionelle karakter.

Der er ligeledes foretaget ændringer vedrørende betegnelsen: Hvor det er relevant er ordet trójniak blevet erstattet af produktbetegnelsen, dvs. »trójniak staropolski tradycyjny«.

VARESPECIFIKATION FOR EN GARANTERET TRADITIONEL SPECIALITET

»TRÓJNIAK STAROPOLSKI TRADYCYJNY«

EU-nr.: TSG-PL-0033-AM02 – 11.1.2019

Polen

1. Betegnelse

»Trójniak staropolski tradycyjny«

2. Produkttype

Kategori 1.8. Andre produkter i bilag I til traktaten (krydderier, m.m.)

3. Begrundelse for registrering

3.1. Uanset om produktet

☒ er resultatet af en produktionsmåde, forarbejdning eller sammensætning, som svarer til den traditionelle praksis for det pågældende produkt eller den pågældende fødevare

☐ er fremstillet af de råvarer eller ingredienser, der traditionelt har været anvendt.

Mjød er blevet fremstillet i Polen i mere end 1 000 år, hvilket fremgår af talrige historiske kilder. De første skriftlige beretninger stammer fra det 10. århundrede, og publikationer fra det 17. og 18. århundrede indeholder oplysninger om forskellige typer mjød. Produktionsmetoderne er mange hundrede år gamle og er kun blevet ændret i mindre omfang. »Trójniak staropolski tradycyjny« er én af fire mjødtyper. Den fremstilles efter traditionelle opskrifter med streng overholdelse af angivelserne for indhold af honning og vand.

3.2. Uanset om betegnelsen

☒ traditionelt har været brugt til at betegne det bestemte produkt

☒ udtrykker produktets traditionelle eller særlige karakter.

Ordet trójniak stammer fra tallet »3« (PL: trzy) og henviser direkte til den historisk etablerede opskrift og metode til fremstilling af trójniak — hvor forholdet mellem honning og vand i mjøden er en del honning til to dele vand. Betegnelsen betegner altså produktets specificitet. Da ordet trójniak udelukkende anvendes som betegnelse for netop denne type mjød, bør betegnelsen i sig selv betragtes som havende særlig karakter.

4. Beskrivelse

4.1. Beskrivelse af det produkt, som betegnelsen i punkt 1 henviser til, herunder dets vigtigste fysiske, kemiske, mikrobiologiske eller organoleptiske kendetegn, som viser produktets særlige egenart (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

»Trójniak staropolski tradycyjny« er en mjød, en klar drik gæret på urt, der kendetegnes ved den karakteristiske honningaroma og smagen af de anvendte råvarer.

Ved fremstilling af »trójniak staropolski tradycyjny« kan smagen forfines med de krydderier, den humle og den frugtjuice, der anvendes. Ved fremstilling af »trójniak staropolski tradycyjny« varierer farven fra gylden til mørk ravgul afhængigt af den type honning, der anvendes i fremstillingen.

Der er to typer »trójniak staropolski tradycyjny«: fremstillet med kogt urt eller kold urt afhængigt af den metode, der anvendes ved fremstilling af urten.

De fysisk-kemiske indikatorer, der er typiske for »trójniak staropolski tradycyjny« er:

— alkoholindhold: 12-15 %

— reducerende sukker efter invertering: 65-120 g/l

— totalt syreindhold udtrykt som æblesyre: 3,5-8 g/l

— flygtig syre udtrykt som eddikesyre: højst 1,4 g/l

— totalt sukkerindhold i gram: det tal, som lagt sammen med det faktiske alkoholindhold (i %) og ganget med 18 giver mindst 323

— ikke-sukkerholdigt ekstrakt ikke mindre end: — 20 g/l — 25 g/l for frugtmjød (melomel)

— aske: mindst 1,3 g/l — for frugtmjød.

Anvendelse af konserveringsmidler, stabilisatorer og kunstige farve- og smagsstoffer er forbudt ved fremstilling af »trójniak staropolski tradycyjny«.

4.2. Beskrivelse af den fremstillingsmetode for det produkt, som betegnelsen under punkt 1 henviser til, som producenterne skal følge, herunder eventuelt arten og beskaffenheden af de råvarer eller ingredienser, der anvendes, og metoden til fremstilling af produktet (artikel 7, stk. 2, i denne forordning)

Råvarer:

— Naturlig honning med følgende egenskaber: — vandindhold: højst 20 % (m/m) — indhold af reducerende sukker: mindst 70 % (m/m) — kombineret indhold af saccharose og trisaccharid: højst 5 % (m/m) — totalt syreindhold – 1 mol/l NaOH-opløsning pr. 100 g honning: i intervallet 1-5 ml — indhold af 5-hydroxymethylfurfural (HMF) højst 4,0 mg pr. 100 g honning

— højtvirkende mjødgær — egnet til opnåelse af stærkt koncentrerede ekstrakter i den gærede urt

— urter og krydderier eller humle

— naturlig frugtjuice eller frist frugt

— vinsyre eller citronsyre.

Produktionsmetode:

Trin 1

Fremstilling af urt til fremstilling af mjød:

Til mjød fremstillet med kold urt opløses honningen i lunkent vand ved en temperatur på 20-30 °C.

Til mjød fremstillet med kogt urt opvarmes (brygges) urten en temperatur på 95-105 °C.

Forholdet mellem honning og vand ved fremstilling af trójniak er en del honning til to dele vand (eller vand blandet med frugtjuice), hvortil urter og krydderier eller humle kan tilsættes. Til fremstilling af frugtmjød erstattes mindst 30 % af vandet med frugtjuice.

Ved fremstilling af mjød med kogt urt anvendes en urtkedel med monteret dampkappe for at sikre streng overholdelse af forholdet mellem andelen af honning og vand og for at opnå den krævede ekstrakt. Denne bryggemetode forhindrer, at sukkerstofferne karamelliserer.

Trin 2

Ved fremstilling af mjød med kogt urt nedkøles urten til 20-22 °C, der er den temperatur, hvor gæren formerer sig bedst. Urten skal nedkøles på fremstillingsdagen, og nedkølingstiden afhænger af køleaggregatets kapacitet. Nedkølingen garanterer, at urten er mikrobiologisk sikker.

Trin 3

Tilsætning af en gæropløsning til urten i en gæringsbeholder.

Trin 4

A. Vildgæring – 6-10 dage. Temperaturen holdes konstant ved højst 28 °C, hvilket sikrer en korrekt gæringsproces.

B. Langsom gæring – 3-6 uger. Perioden med langsom gæring sikrer, at de rette fysisk-kemiske egenskaber opnås.

Trin 5

Omstikning af den gærede urt.

Når et alkoholindhold på mindst 12 % er opnået, foretages omstikning før lagring. Det sikrer, at mjøden opnår de korrekte fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber. Hvis den gærede urt lagres på bærmen efter perioden med langsom gæring, vil selvopløsning af gæret påvirke de organoleptiske egenskaber negativt.

Trin 6

Lagring (modning) og klaring (dekantering) — gentages efter behov for at forebygge forekomst af uønskede processer i bærmen (selvopløsning af gæret). Under lagringen kan processer såsom pasteurisering og filtrering foretages. Dette trin er vigtigt for at sikre, at produktet har de rette organoleptiske egenskaber.

»Trójniak staropolski tradycyjny« lagres i mindst 1 år.

Trin 7

Smagsjustering (sammensætning) — i dette trin forfines det endelige produkt i henhold til de korrekte organoleptiske og fysisk-kemiske egenskaber for at bære betegnelsen »trójniak staropolski tradycyjny«. For at sikre, at kravene til egenskaber er opfyldt, er det tilladt at korrigere de organoleptiske og fysisk-kemiske egenskaber ved at:

— tilsætte honning for at søde mjøden

— tilsætte urter og krydderier eller humle

— tilsætte vinsyre eller citronsyre.

Formålet med dette trin er at sikre et produkt, hvis bouquet er kendetegnende for »trójniak staropolski tradycyjny«.

Trin 8

Omhældning i beholdere ved en temperatur på 55-60 °C. Det anbefales, at »trójniak staropolski tradycyjny« præsenteres i traditionel indpakning som f.eks. glasballoner, keramiske beholdere eller egefade.

4.3. Beskrivelse af de centrale elementer til dokumentation for produktets traditionelle egenart (artikel 7, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

Produktets specificitet:

Ved fremstilling af »trójniak staropolski tradycyjny« opnåes de særlige egenskaber ved:

— fremstiling af urten (sammensætning og andel af råvarer)

— lagring og modning

— de fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber.

Fremstilling af urten (sammensætning og andel af råvarer):

»Trójniak staropolski tradycyjny« mjødens særlige karakter skyldes især brugen af og den strenge overholdelse af det fastlagte forhold mellem andelen af honning og vand — en del honning til to dele vand — i den færdige mjød. Forholdet mellem de to ingredienser er bestemmende for alle de efterfølgende trin i fremstillingen af »trójniak staropolski tradycyjny« og afgørende for produktets unikke karakter.

Lagring og modning:

I henhold til den traditionelle polske opskrift er produktets karakter afhængig af, at lagring og modning af produktet er af en vis varighed. For »trójniak staropolski tradycyjny« er perioden mindst 1 år.

Fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber:

Når alle trin i fremstilingsprocessen overholdes i henhold til specifikationen, opnås et produkt med en unik smag og aroma. »Trójniak staropolski tradycyjny« har en unik smag og duft som følge af det korrekte sukker- og alkoholdindhold:

— reducerende sukker efter invertering: > 65-120 g/l

— totalt sukkerindhold i gram: det tal, som lagt sammen med det faktiske alkoholindhold (i %) og ganget med 18 giver mindst 323

— alkoholindhold: 12-15 %.

På grund af det nøje definerede forhold mellem ingredienserne i fremstillingen har »trójniak staropolski tradycyjny« en typisk viskos og letflydende konsistens, som adskiller den fra andre typer mjød.

Den traditionelle fremstillingsmetode:

Mjødfremstillingen i Polen er en tradition, som er mere end 1 000 år gammel og er kendetegnet ved stor variation. Udviklingen og forbedringen af produktionsmetoden igennem århundreder har frembragt mange forskellige typer mjød. Historien om produktion af mjød går helt tilbage til Polens dannelse. I 966 skrev den spanske diplomat, købmand og rejsende, Ibrahim ibn Yaqub: »Ud over mad, kød og jord til pløjning flyder Mieszko I's land med mjød, som er betegnelsen på de slaviske vine og berusende drikke« (Mieszko I var Polens første historiske konge). Krøniken skrevet af Gallus Anonymus, som nedskrev Polens historie ved århundredeskriftet mellem det 11. og det 12. århundrede, indeholder også talrige beskrivelser af fremstillingen af mjød.

Polens nationale episke digt Pan Tadeusz af Adam Mickiewicz, som fortæller om adelen mellem 1811 og 1812, indeholder ikke så få oplysninger om fremstillingen og forbruget af mjød og de forskellige typer mjød. Omtaler af mjød findes også i Tomasz Zans (1796–1855) digte og i Henryk Sienkiewiczs trilogi, der beskriver begivenheder i Polen i det 17. århundrede (Ogniem i mieczem, offentliggjort i 1884, Potop, offentliggjort i 1886, og Pan Wołodyjowski, offentliggjort i 1887 og 1888).

Kildemateriale om Polens kulinariske traditioner i det 17. og det 18. århundrede indeholder ikke blot generelle henvisninger til mjød, men også henvisninger til forskellige typer mjød. Alt efter produktionsmetoden blev de betegnet półtorak, dwójniak, trójniak og czwórniak. Hvert af disse betegnelser betegner en bestemt type mjød fremstillet på basis af et forskelligt forhold mellem honning og vand eller juice og forskellige lagringstider. Teknikken til fremstilling af trójniak har med mindre ændringer været benyttet i århundreder.

Traditionel sammensætning:

Den traditionelle inddeling af mjød i półtorak, dwójniak, trójniak og czwórniak har eksisteret i Polen i århundreder og findes stadig i forbrugernes bevidsthed den dag i dag. Efter Anden Verdenskrig blev der gjort forsøg på at regulere den traditionelle inddeling af mjød i fire kategorier. Denne inddeling blev til sidst stadfæstet i polsk ret i 1948 ved loven om fremstilling af vine, vinmost og mjød og handel med sådanne produkter (Republikken Polens officielle tidende af 18. november 1948). Loven indeholder regler om fremstilling af mjød med angivelse af forholdet mellem honning og vand og de teknologiske krav. Forholdet mellem vand og honning til trójniak opgives på følgende måde: »Kun mjød fremstillet af én del bihonning til to dele vand må betegnes trójniak«.

To metoder til fremstilling af urt:

Urt til fremstilling af traditionel mjød kan fremstilles på to måder: ved brygning (opvarmning) eller ved at undlade det trin. Mange skriftlige kilder skelner mellem de to fremstillingsmetoder, f.eks.:

— »Najdokładniejszy sposób sycenia różnych gatunków miodów«, Fr. Józef Ambrożewicz, Warszawa, 1891. I skriftet beskrives to metoder til fremstilling af mjød. »Vi fremstiller mjød af honning på to måder: 1) ved brug af ild, med andre ord ved brygning eller kogning 2) uden brug af ild, og dermed altså uden kogning.«

— »Miodosytnictwo — czyli nauka przerabiania miodu i owoców na napoje« af Teofil Ciesielski, publiceret i Lviv i 1892, hvor mjød klassificeres efter metoden til fremstilling af urt til gæring: »Vi fremstiller en drik af honning på to måder, nemlig: a) ved brug af ild, med andre ord ved brygning eller kogning b) ved kold fremstilling.«

— »Mała encyklopedia rolnicza« publiceret af Państwowe Wydawnictwa Rolnicze i Leśne, Warszawa, i 1964, hvor mjød i beskrivelsen på side 410 inddeles i to kategorier:

»Afhængigt af fremstillingsmetoden skelnes der mellem mjød fremstillet af kold urt , hvor urten ikke har været opvarmet, og kogt urt (brygget), hvor urten har været opvarmet (kogt, brygget).

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.