[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 8.3.2011

KOM(2011) 102 endelig

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 450/2003 om lønomkostningsindekset

1. INDLEDNING

I analysen af den økonomiske udvikling på kort og mellemlang sigt er lønomkostninger pr. arbejdstime vigtige. Kommissionen og Den Europæiske Centralbank lægger et indeks over lønomkostninger pr. arbejdstime til grund ved vurderingen af et eventuelt inflationspres, der skyldes udviklingen på arbejdsmarkedet. Indekset skal beregnes hurtigt for hver medlemsstat, for hele EU og for euroområdet. Lønomkostningsindekset er også af betydning for arbejdsmarkedets parter ved lønforhandlinger og for Kommissionen selv til overvågning af lønudviklingen på kort sigt. Lønomkostningsindekset (LCI) er en af de vigtige europæiske økonomiske indikatorer (PEEI).[1]

Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 450/2003/EF af 27. februar 2003 om lønomkostningsindekset[2] (her benævnt ”forordningen”) danner en fælles ramme for udarbejdelse og indberetning af sammenlignelige lønomkostningsindeks i EU. Kommissionen (Eurostat) udsender hvert kvartal en pressemeddelelse om lønomkostningsindekset.[3]

I juli 2003 vedtog Kommissionen forordning (EF) nr. 1216/2003[4] og fastlagde samtidig de nærmere procedurer for indberetning af indekset, de særlige (sæsonmæssige) korrektioner, der skal foretages, og indholdet af de nationale kvalitetsrapporter. I marts 2007 vedtog Kommissionen så forordning (EF) nr. 224/2007[5]. Den ændrer forordning (EF) nr. 1216/2003 og udvider lønomkostningsindeksets anvendelsesområde til også at omfatte de økonomiske aktiviteter i hovedafdeling L, M, N og O i NACE rev. 1. Udvidelsen betyder, at ikke-markedsmæssige tjenester, der tegner sig for størstedelen af disse hovedafsnit, og som kan have en dynamik, der er forskellig fra markedsmæssige tjenester, også vil være omfattet. I august 2007 vedtog Kommissionen forordning (EF) nr. 973/ 2007[6], der var en ændring til visse forordninger om bestemte statistiske områder, heriblandt lønomkostningsindekset, for at gennemføre den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter NACE Revision 2.

I henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 450/2003 skal Kommissionen hvert andet år forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet. Rapporten skal navnlig vurdere kvaliteten af de indberettede data. I henhold til artikel 8, stk. 2, i forordningen skal medlemsstaterne udarbejde kvalitetsrapporter hvert år. I bilag I til forordning (EF) nr. 1216/2003 er kvaliteten af lønomkostningsindekset defineret ud fra følgende kriterier: relevans, nøjagtighed, aktualitet og rettidighed, tilgængelighed og klarhed, sammenlignelighed, kohærens og fuldstændighed.

Sammenlignelighed og fuldstændighed er blevet betydeligt bedre, så denne rapport vil fokusere på nøjagtighed, aktualitet og kohærens. Mindre uregelmæssigheder i form af forsinket indberetning omtales ikke, da de var midlertidige.

2. GENERELLE FREMSKRIDT SIDEN SENESTE RAPPORT

Siden den seneste rapport blev vedtaget i 2008[7], er der sket betydelige fremskridt. Den nye NACE rev.2-nomenklatur blev gennemført som krævet ved den første indberetning i juni 2009. Indførelsen af NACE rev.2 har krævet mange ressourcer i medlemsstaterne. I mange tilfælde foranledigede den også en detaljeret gennemgang af dataindsamlingsmetoderne, som førte til ændringer med henblik på at forbedre kvaliteten af lønomkostningsindekset. Samtidig udløb dispensationen for ikke-markedsmæssige tjenester, og alle medlemsstater indberettede tallene i løbet af 2009.

Aktualiteten er væsentligt forbedret, og kun to medlemsstater (Belgien og Irland) har stadig problemer med at overholde de fastsatte datoer for indberetning. Der er foretaget større revisioner af tidligere data, men det var uundgåeligt på grund af indførelsen af den nye NACE rev.2-nomenklatur og de ændringer, der er foretaget i indsamlingssystemerne i nogle medlemsstater. For at bistå brugerne og være åben med hensyn til omfanget af revisionerne vises på Eurostats websted alle tal, der er offentliggjort for EU og euroområdet siden juni 2009.

Generelt er tilgængeligheden og kvaliteten af lønomkostningsindekset blevet bedre. En række medlemsstater har foretaget ændringer i deres dataindsamlingssystemer for at fjerne eventuelle resterende afvigelser fra de kvalitetsstandarder og principper, der er fastsat i forordning (EF) nr. 450/2003. For eksempel medregner Irland og Sverige nu uregelmæssige betalinger, og Finland dækker nu alle typer medarbejdere og ikke kun fuldtidsmedarbejdere. Der er også sket en markant forbedring af medlemsstaternes indberetning af metadata. Flere af dem har indsendt nationale kvalitetsrapporter til tiden, og de rapporterer nu næsten alle metadata hvert kvartal med forklaring af ændringer i dataene. Indekset er blevet mere stabilt, især takket være forbedringen af arbejdstimeserierne, der overvåges tættere end tidligere.

Når alle medlemsstater indberetter lønomkostningsindeks, kan Eurostat udarbejde aggregater for EU og foretage tilstrækkeligt nøjagtige sammenligninger af udviklingen i lønomkostningerne pr. time mellem de forskellige medlemsstater. Der er dog stadig en række problemer, som kræver en yderligere indsats fra visse medlemsstater, hvis harmoniseringsprocessen skal fuldføres. Disse problemer omtales nedenfor.

Mens medlemsstaterne har implementeret den nødvendige infrastruktur til udarbejdelse af lønomkostningsindekset, har Kommissionen (Eurostat) vedligeholdt og forbedret sit produktionssystem, således at det er muligt at modtage, kontrollere, behandle, opbevare og udbrede data fra lønomkostningsindekset rettidigt. Disse processer, der blev fuldt operationelle i 2005, evalueres og opdateres løbende.

3. EVALUERING AF REGELOVERHOLDELSE (FREM TIL SEPTEMBER 2010)

3.1 Oversigt

En række medlemsstater, der i henhold til 2008-rapporten ikke imødekom kravene fuldt ud, har truffet de nødvendige foranstaltninger for at rette op på dette. Nederlandene har opfyldt forordningens krav til aktualitet. Sverige, Finland og Irland har foretaget de nødvendige ændringer i deres indsamlingssystemer for at overholde forordningens definitioner. Østrig gennemgik sin estimationsmetode og forbedrede aktualiteten af de indberettede data. For hovedafdeling G til S i NACE rev.2 var der dog temmelig store revisioner af deres første skøn, som derfor kræver yderligere undersøgelser. Grækenland har i mange henseender forbedret sig, men tallene til lønindkomstindekset er stadig meget svingende.

Nu, hvor alle medlemsstater indberetter de lønomkostningskernevariabler, der er fastsat i forordningen, kan der fokuseres mere på overholdelsen af andre krav i forordningen. For eksempel vil kvaliteten af sæsonkorrektionsmetoderne blive evalueret mere dybgående fremover ud fra den betragtning, at det sæsonkorrigerede lønomkostningsindeks bliver den vigtigste referenceramme i Eurostats pressemeddelelser, som det er tilfældet med alle andre makroøkonomiske korttidsstatistikker. Sverige og Finland er de eneste medlemsstater, der ikke indberetter sæsonkorrigerede tal til Eurostat. For Finlands vedkommende skyldes det de korte tidsserier, der foreligger med deres nye indsamlingssystem (fra 2007). I henhold til forordning (EF) nr. 1216/2003 skulle en række medlemslande gennemføre feasibility-undersøgelser for at vurdere, om der kunne udarbejdes et indeks, som giver et skøn over de samlede lønomkostninger uden bonusser. I mange tilfælde var resultaterne af feasibility-undersøgelserne negative, og der er ikke gjort væsentlige fremskridt i de seneste år. På nuværende tidspunkt laver Østrig, Bulgarien, Malta, Tyskland, Italien, Frankrig og Irland ikke skøn over samlede lønomkostninger uden bonusser. Bulgarien, Tyskland og Irland vil være i stand til det i nær fremtid. Østrig og Italien kan lave et skøn over lønomkostninger uden bonusser, men kun med delvis dækning med hensyn til NACE-hovedafdelinger eller enhedsstørrelse. Frankrig og Malta anser det ikke for gennemførligt at lave et skøn over lønomkostninger uden bonusser.

3.2 Kvalitetsmangler

3.2.1 Nøjagtighed

Der er problemer med nøjagtigheden i flere henseender i forbindelse med lønomkostningsindekset. Generelt skyldes de mangler i kildedata og kan føre til store udsving i lønomkostningsindeksserien. Desuden er unøjagtige data ikke fuldt sammenlignelige med data fra andre medlemsstater og kan ydermere føre til uoverensstemmelser mellem lønomkostningsindekset og andre datakilder, som måler lignende aspekter (f.eks. udviklingen i timeaflønningen af ansatte som den måles i nationalregnskaberne). Generelt omtales kendte nøjagtighedsproblemer af de berørte medlemsstater i den årlige kvalitetsrapport, og Kommissionen (Eurostat) overvåger de fremskridt, der sker eller er planlagt med hensyn til implementering af bedre kilder.

I øjeblikket er tre medlemsstater berørt af nøjagtighedsproblemer. Tyskland og Ungarn bruger ikke på nuværende tidspunkt kildedata, der muliggør fuld gennemførelse af forordningen. Lønomkostningsindeksdata fra Grækenland viser ofte uforklarlige vækstrater, der er vanskelige at få til at harmonere med udviklingen på arbejdsmarkedet.

Tyskland: i første kvartal af 2010 begyndte Tyskland at anvende den nye kvartalsundersøgelse af lønningerne som hovedkilde til udarbejdelse af lønomkostningsindekset. Indtil da blev data fra nationalregnskabet anvendt som kilde. Skiftet til en specifik kilde burde anses for at være en forbedring, men det betød også en ringere dækning af mindre virksomheder i visse økonomiske sektorer. I øjeblikket anvendes metoder, der reducerer dækningsproblemet. Ansatte i små virksomheder indgår i de vægte, der ved beregningen af lønomkostningsindekset bruges til aggregering af hovedafdeling B til S i NACE rev.2.

Grækenland: Store udsving i lønomkostningsindeksserien og omfattende revisioner. Den kvalitetsrapport, der blev fremsendt i 2009, er for kortfattet til at danne grundlag for konklusioner om grundene til nøjagtighedsproblemerne.

Ungarn: Kildedata omfatter ikke meget små virksomheder, dvs. dem med under fem ansatte, og der udarbejdes ikke imputerede data.

3.2.2 Aktualitet

Aktualiteten er blevet stadig bedre siden den sidste rapport i 2008. Alligevel har nogle medlemsstater af forskellige grunde ikke indberettet lønomkostningsindekset rettidigt (70 dage efter referencekvartalet) for visse kvartaler. Aktualitet er af yderste vigtighed, da forsinket indberetning af data betyder, at der må laves skøn for aggregaterne for EU og euroområdet. Det kan føre til unødvendigt store revisioner. Nedenfor er anført de medlemsstater, der indberettede data så sent (> t+75), at de ikke kunne medtages i Kommissionens kvartalspressemeddelelse. Eurostat måtte bruge ekstrapolationer af lønomkostningsindeksværdierne for disse lande i forbindelse med aggregaterne for EU og euroområdet, der blev offentliggjort for det pågældende kvartal.

Belgien indberettede ikke data rettidigt i tre tilfælde i de sidste fire kvartaler. Forsinkelserne er blevet reduceret betydeligt i sammenligning med tidligere års indberetninger. Belgien gør en yderligere indsats i forbindelse med arbejdet med administrative registre og strømlining af procedurer. Belgien har forpligtet sig til at overholde alle bestemmelser fra og med 2011.

Irland indberettede ikke data rettidigt de sidste to kvartaler af 2009 og har slet ikke indberettet data for de to kvartaler af 2010. Dette skyldes problemer med implementeringen af den nye NACE rev.2-nomenklatur og indførelsen af et nyt dataindsamlingssystem. Situationen ventes at blive bedre i 2011.

Kommissionen anmodede landene om at træffe passende foranstaltninger for at sikre, at fristerne for indberetning af data overholdes fremover.

3.2.3 Kohærens

I den årlige kvalitetsrapport anmodes medlemsstaterne om at sammenligne stigningstakterne i lønomkostningsindekset med stigningstakterne i timeaflønningen af ansatte i nationalregnskabet (ENS 95-definition). Ved begge dataindsamlinger måles det samme fænomen med afvigelser i definitionerne, kildernes dækning og metoder til beregning af stigningstakterne. Der kan ikke forventes fuld kohærens, men graden af kohærens mellem de to kan bruges som indikator for kvaliteten af lønomkostningsindekset. Da ikke alle medlemsstater udarbejder kvartalsdata for timeaflønning af ansatte (nationalregnskabsdata), er en fuldstændig oversigt over kohærensen ikke mulig. Nedenstående oversigt er baseret på kvalitetsrapporterne fra 2008. Da nationalregnskaber stadig er baseret på NACE rev.1-nomenklaturen, mens der til lønomkostningsindekset anvendes NACE rev.2, er sammenligningen desuden begrænset til et meget lille antal aggregerede hovedafdelinger i NACE.

Cypern og Malta: Da nationalregnskabet er kilden til lønomkostningsindekset (Malta), eller lønomkostningsindekset er kilden til nationalregnskabet (Cypern), er der uundgåeligt kohærens.

Tjekkiet, Tyskland, Grækenland, Spanien, Italien, Nederlandene, Østrig, Slovenien: Tilstrækkelig grad af kohærens. Tendenserne i stigningstakterne er generelt de samme, og stigningstakterne er af nogenlunde samme størrelse.

Danmark, Frankrig, Estland, Litauen, Rumænien og Slovakiet: Ringe kohærens. Store uoverensstemmelser i stigningstakterne fra de to kilder.

Belgien, Bulgarien, Irland, Letland, Luxembourg, Ungarn, Polen, Portugal, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige: Ingen kvartalsdata fra nationalregnskaber er tilgængelige, eller de er ikke omtalt i kvalitetsrapporten.

Eurostat analyserer nøje lønomkostningsindeksets kohærens med nationalregnskabsdata og lønomkostningsundersøgelsen og fortsætter dette arbejde. Resultaterne af analysen drøftes ofte med medlemsstaterne med henblik på at forbedre kohærensen på tværs af de forskellige statistiske områder.

4. KONKLUSIONER

Samlet set er overholdelsen af forordningens bestemmelser blevet stadig bedre siden den sidste rapport i 2008. De fleste medlemsstater overholder nu forordningen. Medlemsstaterne afsætter fortsat midler til foranstaltninger, der skal give mere sammenlignelige og aktuelle indeksserier. Dette har højnet den generelle kvalitet betydeligt og dermed øget dataenes nytteværdi.

Aktualiteten af de indberettede data er blevet forbedret, og antallet af medlemsstater med nøjagtighedsproblemer er faldet.

I de seneste år har Kommissionen (Eurostat) jævnligt indtrængende anmodet medlemsstaterne om at optrappe deres forbedringsindsats. Kommissionen vil ud fra de indberettede data og andet materiale fra medlemsstaterne regelmæssigt overvåge de resterende problemer med manglende overholdelse og kvalitet. Hvis der ikke sker passende fremskridt med hensyn til de ønskede eller planlagte forbedringer, vil de pågældende nationale myndigheder blive kontaktet, og Kommissionen vil tage de nødvendige skridt til sikring af overholdelsen.

[1] KOM (2002) 661, meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om statistikker for euroområdet.

[2] EUT L 69 af 13.3.2003, s. 1.

[3] Den kvartalsvise pressemeddelelse offentliggøres på den dato, der er fastsat i udgivelseskalenderen. Begge findes på Eurostats websted (http://ec.europa.eu/eurostat).

[4] Kommissionens forordning (EF) nr. 1216/2003 af 7. juli 2003 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 450/2003 om lønomkostningsindekset (EUT L 169 af 8.7.2003, s. 37).

[5] Kommissionens forordning (EF) nr. 224/2007 af 1. marts 2007 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1216/2003 vedrørende de økonomiske aktiviteter, som er omfattet af lønomkostningsindekset (EUT L 64 af 2.3.2007, s. 23).

[6] Kommissionens forordning (EF) nr. 973/2007 af 20. august 2007 om ændring af visse EF-forordninger om bestemte statistiske områder til gennemførelse af den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter, NACE revision 2 (EUT L 216 af 21.8.2007, s. 10).

[7] KOM(2009) 33.