DA    DA DA 
 
DA    DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 9.3.2010 
SEK(2010) 198 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
  
Ledsagedokument til 
  
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse  om gennemførelse af et EU-initiativ 
vedrørende et europæisk kulturarvsmærke 
  
{KOM(2010) 76 endelig} 
{SEK(2010) 197}  
 
DA 2   DA  RESUMÉ 
Nærværende konsekvensanalyse er et ledsagedokument til Europa-Parlamentets og 
Rådets forslag til en afgørelse om gennemf ørelse af et EU-ini tiativ vedrørende et 
europæisk kulturarvsmærke. 
1. PROBLEMDEFINITION  
Den oprindelige idé med et europæisk kulturarvsmærke opstod som en af 
reaktionerne på kløften mellem virkelighe dens EU og borgernes opfattelse af EU. 
Denne kløft hænger i vid udstrækning samm en med en manglende viden om Europas 
historie, om EU's rolle og EU -institutionernes funktionsmåde. 
Planen blev efterfølgende la nceret i april 2006 som et me llemstatsligt initiativ. Indtil 
dato har i alt 64 steder i 17 medlemsstater  og i Schweiz fået tildelt mærket. Målet 
med det oprindelige kulturarvsmærke var at udn ytte potentialet i den kulturelle arv til 
at styrke de europæiske borgeres følelse af at høre til Europa og at fremme en følelse 
af europæisk identitet. Det er vigtigt at fast holde, at det lige fra starten var klart, at 
kulturarvsmærket ikke i sig selv kunne overvinde kløften mellem borgerne og EU. 
Hensigten var mere beskedent at yde et bi drag sammen med andre initiativer inden 
for områderne kommunikation, uddannelse, kultur eller unionsborgerskab, der også 
havde som mål at tage dette problem op.  
Dette fører til næste trin i problemet, som er , at opfattelsen eller fortolkningen af den 
europæiske kulturarv, herunder de mest sy mbolske steder i vor fælles arv, fortsat i 
vid udstrækning er nationalt præget. Den europæiske dimension i vor fælles arv 
fremhæves ikke i tilstrækkelig høj grad, og potentialet i kulturarven til stimulering af 
den tværkulturelle dialog udnyttes ikke op timalt. Kulturministrene, som lancerede 
det mellemstatslige kulturarvsmærke, erkendte klart dette forhold, og målet med dette initiativ var at  tage dette problem op ved at udpege og udvælge steder, som har 
spillet en afgørende rolle i opbygningen og sa mlingen af Europa, ved at fremme en 
europæisk synsvinkel på disse steder , ved at udvikle stedernes pædagogiske 
potentiale og ved at støtte udveksling af er faringer og eksempler på bedste praksis. 
Det mellemstatslige kultu rarvsmærke har imidlertid indtil videre ikke givet konkrete 
resultater. Dette skyldes delvist, at kultu rarvsmærket stadig er ret nyt, og at det 
problem, det forsøger at løse, har en komp leks og dybtgående karakter. Det skyldes 
også, at kulturarvsmærket langt fra har kunnet udnytte hele sit potentiale, og ved 
gennemførelsen har der vist sig mange mangler, som det er nødvendigt at afhjælpe. 
Dette blev bekræftet i en evaluering af in itiativet, som blev udført af det eksterne 
konsulentfirma Ecotec som del af deres st øtte til denne konsekvensanalyse, som 
f.eks. viste, at som en følge af de aktue lle udvælgelsesprocedurer er karakteren af de 
udvalgte steder, deres relevans og deres aktiviteter meget uensartede og i nogle tilfælde vanskelige at forstå, og det europæiske  kulturarvsmærke er ikke synligt, selv 
blandt de vigtigste aktører inden for kulturarvssektoren, og hidtil er der kun få 
fremskridt med hensyn til den pædagogiske dimension og netværk mellem steder, der har fået tildelt mærket. For at opnå  mere konkrete resultater og for at opnå 
virkninger er det nødvendigt, at det eur opæiske kulturarvsmærke får en mere 
proaktiv fremgangsmåde, og at der ta ges et kvalitativt skridt fremad. 
 
DA 3   DA 2. ANALYSE AF SUBSIDIARITETSPRINCIPPET  
Den 20. november 2008 vedtog Rådet for Den Europæiske Union sine konklusioner, 
hvor man opfordrede Europa-Kommissionen til at forelægge "et passende forslag om 
den Europæiske Unions indf ørelse af et europæisk ku lturarvsmærke med angivelse 
af, hvordan projektet kan gennemføres i praksis". 
Retsgrundlaget for kulturarvsmærket er ar tikel 167 i traktaten om den Europæiske 
Unions funktionsmåde. Denne artikel gi ver EU mandat til "at bidrage til, at 
medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet den respekterer den nationale og 
regionale mangfoldighed og samtidig fremhæ ver den fælles kulturarv". EU bør også 
tilskynde til "samarbejde mellem medlemsstat erne" inden for kulturområdet og "om 
nødvendigt støtte og udbygge medlemsstater nes indsats". I ove rensstemmelse med 
Rådets konklusioner vil medlemsstaternes delta gelse ske på frivilligt grundlag. EU's 
inddragelse i kulturarvsmærket forven tes at styrke koordinationen mellem 
medlemsstaterne og på den måde bidrage t il udvikling og anvendelse af nye fælles, 
klare og transparente udvælgelsesk riterier og nye udvælgelses- og 
overvågningsprocedurer for kultu rarvsmærket og på denne måde  sikre, at stederne er 
relevante i forhold til målene. Resultate rne af evalueringen af det aktuelle 
kulturarvsmærke, som er omtalt i ovenståen de, viste, at dette ikke kunne opnås med 
de mellemstatslige ordninger. Andre forvente de fordele ved EU-ini tiativet er et øget 
antal medlemsstater, som deltager i initia tivet, og en løsning på problemerne i 
forbindelse med det nuværende sekretariat, der går på skift. Dette burde medvirke til 
en forbedring af initiativets værdi for at sikre dets kva litet, troværdighed og 
langsigtede succes. 
3. MÅLENE I EU- INITIATIVET  
Som omtalt i ovenstående er kløften me llem EU og borgerne et omfattende og 
komplekst problem, som ikke kan og vil bl ive løst af kulturarvsmærket alene. 
Forskellige initiativer, som tager dette spørgsmål op, suppl erer hinanden, men det er 
vigtigt at understrege, at mærket bestemt ikke vil have samme virkning som f.eks. 
udvekslinger af studerende eller sprogunderv isning. Man har derfor besluttet at 
foreslå fire niveauer for målene i det revi derede kulturarvsmærke , generelle mål, som 
afspejler kulturarvsmærkets overordnede sigte, og som la der det indgå i en bredere 
politisk dagsorden for EU; mål på mellemla ng sigt, som udgør det højeste niveau for 
kulturarvsmærkets virkning, som det kan opnå som sådan. På et mere grundlæggende niveau har man medtaget spec ifikke og operationelle mål. 
3.1. Generelle mål 
En styrkelse af de europæiske borgeres følels e af at høre til EU på  grundlag af fælles 
elementer af historie og kulturarv sa mt en positiv vurdering af mangfoldighed. 
En styrkelse af den tværkulturelle dialog. 
3.2. Mål på mellemlang sigt 
En styrkelse af de steder s værdi og profil, som har sp illet en afgørende rolle i 
historien og i opbygningen af EU. 
 
DA 4   DA En øget forståelse blandt de europæiske  borgere for opbygningen af Europa og deres 
fælles kulturarv i dens ma ngfoldighed, især i forbindelse med de demokratiske 
værdier og menneskerettigheder, som de n europæiske integration bygger på. 
3.3. Specifikke mål 
Udvikling af steder med europæisk betydning. 
Bevidstgørelse af unge om deres fælles kulturarv. Fremme af udveksling af erfaringer og ekse mpler på bedste praksis i hele Europa. 
Forbedret adgang til kultura rvsstederne for det bredest mulige publikum, især unge. 
En styrkelse af den tværkulturelle dial og, især mellem unge, gennem kunstneriske, 
kulturelle og historiske  uddannelsesaktiviteter. 
Fremme af synergieffekten mellem ku lturarv og nutidskunst og kreativitet. 
Bidrag til at gøre regionerne mere attr aktive og støtte til en bæredygtig udvikling. 
3.4. Operationelle mål 
a) Praktiske ordninger vedrørende det europæiske kulturarvsmærke Det sikres, at der anvendes fælles, klare og transparente kriterier for udvælgelsen af 
stederne. 
Sikring af en retfærdig fordel ing af mærkerne i hele EU. 
Indførelse af en overvågningsprocedure for at  sikre, at steder, der har fået tildelt 
mærket, overholder deres forpligtelser. 
Forbedring af komplementariteten med andr e initiativer inden for området kulturarv, 
især gennem en effektiv kommunikation me d relevante internationale organer. 
Sikkerhed for, at de praktiske ordninger forbliver enkle og fleksible for EU og 
medlemsstaterne. 
Øget synlighed på europæisk niveau, bl.a. gennem udvikling af et websted. 
Udvikling af tværnationale ne tværk for steder for at udvikl e deres europæiske profil 
og for at kunne udveksle erfaringer. 
b) Aktiviteter på de steder, der har fået tildelt kulturarvsmærket 
Udvikling af stedernes europæ iske dimension gennem passende 
informationsaktiviteter og flersproget skiltning. 
Udvikling af programmer vedr ørende uddannels esaktiviteter. 
Markedsføring og fremme af stederne som tu ristdestinationer, lokalt, nationalt og på 
europæisk niveau. 
 
DA 5   DA Forbedring af adgangen til stederne gennem tilpasninger, hjælpemidler til de 
besøgende, uddannelse af personalet og adgang for unge på privilegerede betingelser. 
Udvikling af programmer vedrørende kulture lle aktiviteter: arrangementer, festivaler, 
ordninger med bosiddende kunstnere, osv. 
4. POLITISKE OPTIONER  
I Rådets konklusioner nævnes det, at det nye europæis ke kulturarvsmærke skal 
bygge på "en smidig og let forvaltning, der overholder subsidiaritetsprincippet". En 
sådan hensigt om at holde udgifterne på et lavt niveau, både på  nationalt niveau og i 
EU, kom også til udtryk ved en række le jligheder under høringsprocessen, og det er 
blevet accentueret i forbindelse med den aktuelle finansielle og økonomiske krise, 
som gør det højst usandsynlig, at der i de  kommende år vil kunne findes omfattende 
midler, enten på nationalt eller europæisk niveau til det europæiske kulturarvsmærke. I lyset af disse faktorer har vi udelukke t en option, som ville have omfattet en 
videreførelse af det europæiske kulturarvsmærke som et mellemstatsligt initiativ med markant finansiel støtte fra EU til udvikli ng af stederne og til netværk mellem disse, 
og også en option, som ville have medført en omformning af kulturarvsmærket til et 
EU-initiativ med omfattende fi nansiel støtte til stederne.  
Som et resultat af denne indledende scr eeningsproces blev der udarbejdet tre 
grundlæggende optioner, som syntes at være  realistiske og gennemførlige, og hvor én 
af optionerne omfattede tre deloptioner.  Alle disse optione r ville have meget 
begrænsede virkninger for EU-budgettet.  Alle optionerne er endvidere i 
overensstemmelse med principperne om subsidiaritet og proportionalitet. 
4.1. Option 1: Status quo (referencescenario) 
Det europæiske kulturarvsmærke fortsætter som et mellemstatsligt initiativ med et 
sekretariat, som går på skift mellem de deltagende medlemsstater (uden midler fra 
EU) og uden et EU-initiativ.  
4.2. Option 2: Status quo plus begr ænset finansiel støtte fra EU  
Det europæiske kulturarvsmærke fortsætt er som et mellemstatsligt initiativ med 
begrænset finansiel støtte fra EU-budgettet til dækning af en del af sekretariatets 
løbende udgifter, en del af kommunikationsudgifterne , ekspertmøder og netværk. 
Støtten skal enten komme fra det nuvære nde eller et fremtidigt kulturprogram. 
4.3. Option 3: det europæiske kulturarvsmærke bliver et EU-initiativ gennem en 
afgørelse fra Rådet og Europa-Parlamentet 
En sådan afgørelse vil specificere målene  og bestemmelserne for det nye mærke, 
definere de fælles udvælgelseskri terier, etablere udvælgelses- og 
overvågningsprocedurer og klart fordele opgaver og ansvarsområder mellem medlemsstaterne og Kommissione n. Kommissionen vil sørge fo r et sekretariat. En 
vis begrænset finansiel støtte  vil blive givet for at støtte det tværnationale netværk 
mellem stederne, enten gennem indkaldelser af forslag eller ved at Kommissionen afholder møder mellem eksperter. Kommi ssionen vil også være ansvarlig for 
 
DA 6   DA kommunikationen og for det europæiske ku lturarvsmærkes synlighed på europæisk 
niveau. 
Der er mulighed for tre deloptioner ud fra de forskellige udvælgelses- og 
overvågningsprocedurer, som blev omtalt under høringsfasen: 
3 a) Udvælgelsen af stederne gennemføres af medlemsstaterne ef ter fælles, klare og 
transparente kriterier. Hvert år foreslår medlemsstaterne et maksimalt antal steder i 
henhold til landekvoterne. Stederne valide res herefter af EU. Kontrollen er 
medlemsstaternes ansvarsområde. Komm issionens opgave er at sikre en 
hensigtsmæssig koordinering mellem medlemsstat erne og en smidig administration 
af procedurerne og de praktiske ordninger. 
3 b) Stederne udvælges af et ekspertudvalg på europæisk ni veau ved hjælp af en åben 
udvælgelsesproces, som ikke tager hensyn til kandidatstedernes nationale oprindelse. 
Der kan tildeles et begrænset antal mæ rker hvert år. Kontrolfunktionerne vil 
ligeledes blive gennemført på EU-niveau. 
3 c) Stederne udvælges først af medlemsst aterne og udpeges efterf ølgende endeligt af 
en uafhængig jury på EU-niveau. Kontroll en er først og fremmest medlemsstaternes 
ansvarsområde, men overvåges og evalueres af den uafhængige jury og med 
mulighed for en frakendelse af mærket.  
5. KONSEKVENSANALYSEN  
For at kunne udarbejde en konsekvensanalyse blev der i samarbejde med den 
eksterne konsulent udpeget en række potenti elle virkninger. Vir kningerne hidrørte 
fra forskellige kilder: fra en gennemgang af  litteraturen vedrørende virkningen af 
kultur og arv, fra en analyse af det eu ropæiske kulturarvsmærkes mål og fra 
udtalelser og prognoser fra enkeltpersoner,  organisationer og medlemsstater, som 
deltog i høringsprocessen. 
Følgende virkninger blev analyseret: 
5.1. Sociale/arbejdsmarkedsmæssige /samfundsmæssige virkninger: 
Bedre adgang til kulturarvsstedernes ressourcer. 
Bedre adgang til kulturarvssteder for unge. Øget interesse for den fælles europæiske kulturarv. Øget forståelse for og større viden om den kulturelle mangfoldighed i Europa. En mere omfattende tværkulturel dialog. En mere udpræget følelse af at høre til EU. En stærkere deltagelse i de demokratiske proces. 
 
DA 7   DA 5.2. Økonomiske virkninger: 
Positive virkninger for det lokale turister hverv, herunder antalle t af beskæftigede. 
Udvikling af forbindelser til kulturindustrien og den kreative sektor. Udvikling af innovation og kreativitet. 
5.3. Miljøvirkninger: 
Negative virkninger i sammenhæng med en  for stærk udvikling af turismen. 
Beskyttelse af kulturarv. Analysen af de forskellige virkninger viste,  at de vigtigste dire kte virkninger af det 
europæiske kulturarvsmærke ville være virkninger af social og 
arbejdsmarkedsmæssig karakter. De økonomisk e fordele bør i højere grad anses for 
at være underordnede eller indirekte fordele indtil vi dere, selv om dette ikke 
udelukker, at medlemsstaterne og stederne stræber mere aktivt efter at opnå disse 
fordele. Det europæiske kulturarvsmærkes mulighed for markant at påvirke antallet 
af besøgende på et sted kan med tiden øges, men dette vil afhænge af mærkets 
kvalitet, troværdighed og prestige, efterhå nden som det udvikler si g. Generelt er det 
ikke sandsynligt, at der vil være væsentlige miljøvirkninger. 
Analysen viste også, at overgangen fra det europæiske kulturarvsmærke til et EU-
initiativ gennem en afgørelse fra Rådet og Europa-Parlamentet ( option 3) ville give 
en klar merværdi og give mulighed for fordele, som ikke ville kunne opnås, hvis medlemsstaterne agerer selvstændigt, selv me d finansiel støtte fr a EU. Blandt de tre 
deloptioner under option 3 vi lle deloptionen med medlemsstaternes udvælgelse og et 
EU-sekretariat (3 a)) sandsynligvis give mindre markante forbed ringer blandt rækken 
af virkninger. 
I valget mellem deloption 3 b) (udelukkende udvælgelse på EU-niveau) og 3 c) 
(udvælgelse både gennem medlemsstaterne og på EU-niveau) giver deloption 3 b) 
kun udsigt til et højere niveau for forbedringe r, når det gælder øget forståelse for den 
kulturelle mangfoldighed, mens delopti on 3 c) sandsynligvis giver større 
forbedringer på flere fronter, herunder bedre adgang til kulturarvsressourcerne, bedre adgang til kulturarvsstederne for unge og på lang sigt positive virkninger for 
turisterhvervet, herunder antallet af beskæftigede. 
6. S
AMMENLIGNING AF OPTIONERNE  
Efter at have set på de sandsynlige virk ninger af de forskellige optioner blev der 
gennemført en evaluering med udgangspunkt i de  tre vigtigste kriterier: effektivitet, 
nyttevirkning og sammenhæng. I forbindelse me d disse generelle kr iterier skulle man 
imidlertid også tage hensyn til en række  delkriterier. Disse hang sammen med de 
vigtigste kendetegn ved det nuværende europæiske kulturarvsmærke, Rådets 
konklusioner, høringsprocessen og de indhøs tede erfaringer fra andre mærke- og 
prisordninger. De udvalgte kr iterier afspejlede i vid uds trækning alle de foreslåede 
mål for det fornyede europæiske kulturarvsmærke. 
 
DA 8   DA I forbindelse med optionernes effektivite t så man på en rimelig fordeling af 
mærkerne mellem medlemsstaterne, fremme af stedernes europæiske dimension, 
netværk mellem stederne, det europæiske  kulturarvsmærkes synlighed og profil, 
gennemførelsen af pædagogiske og kulturelle aktiviteter. 
I forbindelse med optionernes nyttevirkning analyserede man 
udvælgelsesprocesserne, gennemførelse n heraf og overensstemmelse med 
bestemmelserne, de krævede administrative or dninger, de finansielle virkninger samt 
kommunikationen med andre in ternationale organer. 
Med hensyn til sammenhængen mellem optionerne tog man hensyn til de 
begrænsede muligheder for en ba lancering mellem de sociale, 
arbejdsmarkedsmæssige, økonomiske og miljømæ ssige områder, synergieffekten og 
komplementariteten med andre initiativer samt muligheden for deltagelse af ikke-
EU-lande, selv om en sådan deltagelse  sandsynligvis først finder sted, når det 
europæiske kulturarvsmærke al lerede er godt etableret. 
Sammenligningen mellem optionerne har klart vist, at også her giver deloption 3 b) 
og 3 c) udsigt til de mest markante forbedringer. I valget mellem de to deloptioner må 3 c) (kombineret udvælgelse gennem medlemsstater og på EU-niveau) 
foretrækkes, fordi en sådan ville sikre en mere retfærdig fordeling af steder i hele 
Europa, og denne option vil derfor sandsyn ligvis i højere grad sikre, at alle 
medlemsstater føler sig ansvarlige og fo rpligtede. Denne option forventes også at 
være mere effektiv, når det gælder det europæiske kulturarvsmærkes synlighed og 
profil, da begge niveauer kunne inddrages i markedsføringen og i fremstød, og det ville give mulighed for både at trække på  ressourcer fra medlemsstaterne og EU ved 
udvælgelsen og kontrollen, samtidigt med at man sikrer en ensartet anvendelse af 
kriterierne. Endelig har option 3 c) også vist sig at være den mest 
omkostningseffektive option. 
6.1. Den foretrukne politikoption: 
På grundlag af ovenstående evaluering og ud fra høringsprocesse n er den foretrukne 
option for det europæiske kulturarvsmærke option 3 c). 
7. K
ONTROL OG EVALUERING  
Kontrol- og evalueringsramm en for det europæiske kultu rarvsmærke vil omfatte to 
elementer, hvor der må skelnes mellem: 
Kontrol med de steder, der har fået tildelt mærket 
Målet her er at verificere, at steder, de r har fået tildelt mæ rket, har opfyldt de 
forpligtelser, de har afgivet løfte om, da de udfyldte de res ansøgning og blev udvalgt. 
Denne kontrol vil ske under medlemsstaten s ansvar, som aflægger rapport til den 
europæiske jury. Efter et tidsrum, hvor der føres en dialog i tilfælde af, at specifikke steder ikke længere opfylder deres forp ligtelser, vil der være mulighed for en 
frakendelse af mærket. 
Evaluering af programmet vedrørende det europæiske ku lturarvsmærke som 
helhed 
 
DA 9   DA I denne evaluering er det nødvendigt både at  undersøge procedurerne i forbindelse 
med administrationen af pr ogrammet og den faktiske samlede virkning af det 
europæiske kulturarvsmærke på programnivea u. Målet vil være at fastslå, inden for 
hvilke områder programmet arbejder tilfre dsstillende, hvor der er mulighed for 
forbedringer og mest afgørende, hvorle des denne forbedring bedst kan opnås 
fremover. Kontrollen med steder med mærke vil naturligvis indgå i denne evaluering. 
Evalueringen vil ske under Kommissionens ansv ar og vil finde sted i form af en 
ekstern evaluering hvert sjette år.