EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 9.11.2011 
SEK(2011) 1323 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Resumé af konsekvensanalysen  
Ledsagedokument til 
Sundhed for Vækst-programmet, det tredje  EU-handlingprogram for sundhed (2014-
2020) 
 
{KOM(2011) 709 endelig} 
{SEK(2011) 1322 endelig}  
 
 1Erklæring om ansvarsfraskrivelse 
Denne konsekvensanalyse forpligter kun de tje nestegrene i Kommissionen, der har været 
involveret i udarbejdelsen, og de n er udarbejdet med henblik på  at indhente bemærkninger og 
foregriber på ingen måde en eventuel senere afgørelse tru ffet af Kommissionen. 
 
 21. PROBLEMAFGRÆNSNING 
"Sundhed for Vækst", som er det tredje EU-p rogram inden for sundhed for perioden 2014-
2020 (herefter benævnt "programmet"), tager ud gangspunkt i de resultater, der er opnået i 
forbindelse med både det første folk esundhedsprogram (PHP) for 2003-2007 og det 
nuværende, andet handlingsprogram for sundhed (HP) 2008-2013.  
I overensstemmelse med målene for "Europa 2020:  En strategi for inte lligent, bæredygtig og 
inklusiv vækst"1 og baseret på konklusionerne og hens tillingerne fra de forskellige 
evalueringer og revisioner af de  tidligere programmer, indfører  det nye program imidlertid 
også en ny tilgang på en række områder. Progra mmet bliver mere målr ettet og får øget fokus 
på en række højtprofilerede prioriteter og aktiv iteter, hvor det kan være med til at opbygge en 
kritisk masse ved bl.a. at skabe en løftestangs effekt, supplere medlemsstaternes politikker og 
fremme samarbejde på sundhedsområdet, i ove rensstemmelse med artik el 168 i traktaten om 
Den Europæiske Unions funktionsmåde. 
Erfaringerne fra de tidligere programmer og evalueringerne heraf er utvetydige: 
a) Det nye program bør indeholde færre, men mere fokuserede mål,  og koncentrere 
den økonomiske støtte om færre aktiviteter  inden for de vigtigste pr ioriterede områder for 
derigennem at sikre størst mulig merværdi på EU-plan . Det bør sikre en øget effektivitet og 
maksimere programmets virkninger. 
b) Programmet bør i højere grad inddrage alle de deltagende lande , navnlig EU-
medlemsstater med et forholdsvi st lavt bruttonationa lprodukt (BNP). Der bør lægges vægt på 
områder, hvor landene ikke kan handle is oleret på en omkostningseffektiv måde , hvor der 
tydeligt er tale om grænseoverskridende sager eller sager vedrørende det indre marked, eller 
hvor et samarbejde på EU-plan vil medføre væ sentlige fordele og effektivitetsforbedringer. 
c) Resultaterne skal omdannes til et system for regelmæssig indberetning  og 
deles/udbredes på en mere effektiv måde  mellem Kommissionens tjenestegrene og med 
aktører og nationale politiske beslutningstagere. 
Som anført i Europa-Kommissionens meddele lse af 29. juni 2011 "Et budget for Europa 
2020"2 er fremme af godt helbred en integreret de l af målene om intelligent og inklusiv vækst 
for Europa 2020. At holde befolkningerne sunde  og aktive i længere tid har en positiv 
indvirkning på produktiviteten og konkurrencee vnen. Innovation inden for sundhedsydelser 
bidrager til at håndtere udfor dringen om bæredygtighed inden for sundhedssektoren, for så 
vidt angår de demografiske æ ndringer, og foransta ltninger til at mindske ulighederne, er 
vigtige for at opnå målet om "inklusiv vækst".  
Det anføres mere præcist i afsnittet om sundhe d i meddelelsen om den flerårige finansielle 
ramme, at: 
                                                 
1 Meddelelse fra Kommissionen: "Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst", 
KOM(2010) 2020 endelig. 
2 "Et budget for Europa 2020" — meddelelse fra Kommissi onen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske 
Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget  — KOM(2011) 500 endelig. 
 
 
 3"Det nye program Sundhed for Vækst vil have fo kus på foranstaltninger med en tydelig 
merværdi på EU-plan, i overensstemmelse med målene for Europa 2020- strategien og de nye 
juridiske forpligtelser .  Hovedmålet er:  
• at samarbejde med me dlemsstaterne om at beskytte borgerne mod 
grænseoverskridende sundhedstrusler  
• at øge sundhedsvæsenets bæredygtighed  
• at forbedre befolkningens sundhed, samtidig  med at der tilskyndes til innovation på 
sundhedsområdet . 
Programmet har f.eks. til formål at understøtte  sundhedspolitikken ved at udarbejde bedste 
praksis og retningslinjer for diagnosticering og behandling af sjældne sygdomme , støtte 
europæiske referencenetværk vedrørende sygdomme , udarbejde bedste praksis og 
retningslinjer for screening med scanner  og udvikle en fælles tilgang til vurdering af 
sundhedsteknologi og e-sundhed . 
Samtidig vil forskning og innovationsaktioner på sundhedsområdet blive understøttet af den 
fælles strategiske ramme fo r forskning og innovation." 
Kommissionen foreslog i denne meddelelse en bevilling på 396 mio. EUR (i 2011-priser eller 446 
mio. EUR i løbende priser) for perioden 2014-2020 til et udgiftsprogram rettet mod 
sundhedsområdet. Budgetmæssigt er der indiskutabelt tale  om et lille til mellemstort program, 
navnlig i betragtning af, at udg ifterne til sundhedsydels er tegner sig for næ sten 10 % af EU’s 
bruttonationalprodukt og er en af de  største økonomiske sektorer i EU.  
Sundhed er ikke blot en værdi i sig selv, men er også en stærk økonomisk drivkraft for vækst. 
Sundhedssektoren beskæftiger en  ud af ti arbejdstagere i EU, og disse er blandt de højst 
kvalificerede, idet andelen af arbejdstagere med en videregåe nde uddannelse er højere end 
gennemsnittet. Med denne overvægt af højtuddannede yder sundhedssektoren et vigtigt bidrag til økonomien generelt og til opfyl delsen af målene i Europa 2020-strategien. Der foreligger 
stærk dokumentation for, at sundhed og økonom i er forbundet. En sund befolkning er en 
forudsætning for en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. 
Et godt helbred er ikke blot en af de vigtigst e faktorer for en øget individuel produktivitet og 
styrkelse af borgernes indflyde lse, en forøgelse af de produk tive år som følge af et godt 
helbred vil også have en umiddelbar positiv  indvirkning på den sa mlede produktivitet og 
konkurrenceevne. Sundhed er endvidere en stærk økono misk drivkraft for vækst, idet det både 
bidrager til at opretholde hus holdningernes efterspør gsel og øger opsparingerne samt skaber 
job af høj kvalitet, stimulerer  innovation og danner grundlag for en  stærk europæisk industri.  
Endelig kan investeringer i sundheden også medvirk e til at håndtere de udfordringer, som et 
aldrende samfund medfører, samt til i højere grad at udnytte de muligheder, som denne 
befolkningsaldring åbner op for (i løbet af de næste 20 år forven tes antallet af europæere over 
65 at stige med 45 % fra 85 millioner i 2008 til 123 millioner i 2030). De problemstillinger, som rejser sig i denne forbindelse, handler ikke  blot om at beskytte, fremme og forbedre de 
ældre borgeres helbredstilstand, men også om at finansiere de stigende sundhedsudgifter og 
forbedre sundhedstilbuddene i lyset af højere og  forandrede forventninger, samt om at sikre 
adgangen til disse tilbud. 
Hvad angår sundhedsområdet, er medlemsstaterne  under pres for at finde den rette balance 
mellem at tilbyde adgang for alle til sundhedsydelser af høj kvalitet og overholde de budgetmæssige begrænsninger. Disse probl emstillinger er ikke nødvendigvis nye, men 
behovet for at håndtere dem bliver stadig st ørre, ikke mindst i den nuværende økonomiske 
situation. Finanskrisen har øget behovet for at forbedre de  nationale sundhedssystemers 
 
 4omkostningseffektivitet. Det er først og fremmest op til medlemsstaterne at iværksætte 
foranstaltninger på nationalt pl an. EU’s sundhedspolitik har, som fastsat i traktaten, til formål 
at supplere og understøtte di sse nationale politikker og fremme samarbejde mellem 
medlemsstater.  
Udfordringen består i at få opbygget et sundhedsprogram for EU, som inden for en begrænset 
budgetramme varetager medlemsstaternes og a ndre aktørers interesse r. Det er derfor 
nødvendigt at prioritere behovene , således at programmets resu ltater anvendes og skaber en 
løftestangseffekt til understøtte lse og udvikling af sundhedspolit ikker på europæisk, nationalt 
og lokalt plan.  
Programmet skal give mulighed for at etablere og styrke samarbejdsmekanismerne og 
koordineringsprocesserne mellem medlemsstaterne  med det formål at identificere fælles 
værktøjer og bedste praksis, som kan skabe synerg i. Det skal resultere i den største merværdi 
for EU og stordriftsfordele og dermed støt te reformer i en tid, der byder på mange 
udfordringer. Medlemsstaterne og EU som helh ed står over for en række udfordringer fra 
2020 og frem: 
A. Sundhedsvæsenets øk onomiske bæredygtighed 
 B. Mangel på sundhedspersonale 
  C. Behov for forbedring af patientsikkerheden 
  D. Mangel på fortsatte fremskridt inden for bekæmpelse og forebyggelse af  
   kroniske sygdomme 
  E. Tab af de mest produktive år blandt  en stor del af befolkningen på grund af 
   den langsomme stigning i antallet af sunde leveår 
 F. Øget ulighed på sundhedsområdet i hele Europa og dets nabolande 
 G. Globale og grænseoverskridende trusler. 
Programmet kan kun bidrage til at imødegå de ovennævnte udfordringer, for så vidt som det 
giver økonomisk mulighed for at etablere og styrke samarbejdsmekanismer og koordineringsprocesser mellem medlemsstaterne  med det formål at identificere fælles 
værktøjer og bedste praksis, som kan skab e synergi, tilføre merværdi til EU og medføre 
stordriftsfordele, samtidig med at nærhedsprinc ippet respekteres, og det anerkendes, at det er 
medlemsstaterne, der har det endelige ansvar for at  træffe de beslutninger, som passer bedst til 
deres specifikke situation. 
Programmet er derfor kun relevant, når medlem sstaterne ikke kan handle på egen hånd, eller 
hvis koordinering åbenlyst er den be dste løsning. De foranstaltnin ger, der træffes i medfør af 
programmet, skal i overensstemmelse med målene  for Europa 2020-strate gien bidrage til at 
skabe en påviselig merværdi på EU -plan og have målbare virkninger.  
Andre EU-finansieringsprogrammer med flere midler vil også bidrage til at forbedre 
folkesundheden i EU, navnlig folkesundhe dsdelen i forskningsprogrammet og i 
strukturfondene. Sundhedsprogrammet er imidlertid  det eneste program, som specifikt har til 
formål at håndtere udfordringerne og problems tillingerne på det sundh edspolitiske område, 
samtidig med at det også gør det muligt at opfyl de de politiske mål for området. Programmet 
kan derfor anvendes til at håndtere problemstillinger, som ligger uden for de andre finansieringsprogrammers anvendelsesområde.  Programmets succes kan ikke desto mindre 
 
 5forøges ved at skabe de nødvendige forbi ndelser og klare synergier med andre 
udgiftsprogrammer. 
2. TEST  AF NÆRHEDSPRINCIPPET  – DEN  EUROPÆISKE  UNIONS  RET  
TIL  AT HANDLE 
Der lægges i artikel 168 i traktaten om Den Eu ropæiske Unions funktionsmåde (TEUF) stor 
vægt på nærhedsprincippet inden for folkesundhed . Det anføres heri, at "Unionens 
indsats…skal være et supplement  til de nationale politikker", samt at "Unionen supplerer  
medlemsstaternes indsats". Det fast sættes endvidere, at Unionen " støtter  om nødvendigt 
deres indsats". 
Det anføres også, mod hvilke hovedområder denne supplerende i ndsats skal rettes: 
• forbedre folkesundheden 
• forebygge sygdomme hos mennesker 
• imødegå forhold, der kan indebære ri siko for den fysiske og mentale sundhed 
• bekæmpelse af de største trusler mod sundheden 
• begrænse narkotikarelaterede helbredsskad er, herunder ved oplysning og forebyggelse, 
samt 
•  få medlemsstaternes sundhedsydelser til at supplere hinanden bedre i grænseregioner. 
Artikel 168 TEUF indeholder endvid ere en angivelse af, hvordan større grænseoverskridende 
trusler mod sundheden kan bekæmpes: 
• fremme forskning i deres årsa ger, spredning og forebyggelse  
• fremme sundhedsoplysning og -uddannelse 
• overvågning af alvorlige grænseoverskridende  sundhedstrusler, varsling i tilfælde af 
sådanne trusler og bekæmpelse heraf 
• fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne. I den forbindelse anføres det i artikel 168, 
stk. 2, at "Kommissionen kan i nær kontakt med medlemsstater ne tage ethvert passende 
initiativ for at fremme denne samordning, navnlig  initiativer, der tager sigte på at opstille 
retningslinjer og indikatorer,  tilrettelægge udveksli ng af bedste praksis og udarbejde de 
nødvendige elementer til periodis k overvågning og evaluering". 
I artikel 168, stk. 3, anføres det derefter , at "Unionen og medlemsstaterne fremmer 
samarbejdet med tredjelande og med de internatio nale organisationer, de r beskæftiger sig med 
folkesundhed." 
I forlængelse heraf bemyndiges Europa-Parlamentet og Rådet i artikel 168, stk. 5, til at 
vedtage tilskyndelsesforanstaltninger med he nblik på beskyttelse og forbedring af 
folkesundheden. 
 
Nødvendighedskriteriet 
Medlemsstaterne håndterer ovennævnte pr oblemer og vedtager deres nationale 
sundhedspolitikker som suveræne stater, men i en  række tilfælde kan de kun gribe ind, hvis 
der er foretaget en koordinering på EU-p lan. For mange lande er samarbejdet mellem 
medlemsstaterne mere nyttigt og mere omkostningseffektivt. Der er også bedre muligheder 
 
 6for at finde en løsning på globale problemstillinger og fælles bekymringer ved at iværksætte 
en indsats på EU-plan og indf øre fælles værdier og principper. 
Programmet vil derfor hovedsageligt finansiere foranstaltninger, som medlemsstaterne ikke 
selv kan gennemføre lige så effektivt, og som i høj grad er afhængig af, at der samarbejdes på 
EU-plan. 
3. MERVÆRDI  PÅ EU-PLAN 
Erfaringerne fra de tidlige re programmer har vist en række ek sempler på, at en indsats på EU-
plan kan medføre en klar merværdi, som er aner kendt af medlemsstaterne (jf. de casestudier, 
der er vedlagt konsekvensanalysen). 
H1N1-udbruddet i 2009 viste tydeligt værdien af at investere i be redskab, forebyggelse og 
koordinering af foranstaltninger rettet mod s undhedstrusler og overførbare sygdomme. Der vil 
endvidere kunne opnås en stor merværdi for EU , hvis kapaciteten til at håndtere alvorlige 
grænseoverskridende sundhedstrusler styrkes og  ledsages af fælles indkøb af vacciner mod 
pandemier. De enkelte medlemsstater har desude n ikke mulighed for at samarbejde om at 
bekæmpe grænseoverskridende sygdomme, som f.eks. H1N1 influenza, men afhænger af 
initiativer og finansiering på EU-plan. Udover at  koordinere indsatsen t il bekæmpelse af disse 
trusler skal EU også styrke medlemsstaternes og ikke-EU-landenes kapacitet til at bekæmpe 
disse sundhedstrusler. EU skal også iværks ætte en hurtig og koordineret indsats til 
bekæmpelse af globale sundhedstrusler. 
EU kan også sikre store fordele i forbindels e med grænseoverskridende sundhedsydelser og 
uligheder på sundhedsområdet samt ved at udvikle  strategier til bekæmpelse af den voksende 
antimikrobielle resistens i befolkningerne, omkostningseffektive s undhedsteknologier og 
innovative sundhedsydelser samt ved at fre mme en sund aldring i samarbejde med et 
europæisk innovationspartnerskab.  Foranstaltn inger under sundhedsprogrammet supplerer og 
tilfører merværdi til medlemsstaternes i ndsats for at fremme sundhed og forebygge 
sygdomme (herunder en indsats rettet mod er næring og rygning samt mod at mindske 
ulighederne på sundhedsområdet), beskytte  borgerne mod sundhedstrusler, navnlig 
pandemiberedskabet, sikkerheden i forbindelse med lægemidler, blod, væv, celler og organer, 
samt samarbejde mellem sundhedssystemerne. For at forstå sjældne sygdomme og udvikle 
innovative behandlingsmetoder er det nødvend igt at sammenkøre data om patientgrupper i 
europæiske registre i en række forskellige la nde. Mange af disse foranstaltninger er dybt 
afhængige af sundhedsprogrammet.  
Man har i henhold til sundhedsprogrammet etable ret og styrket netværket mellem europæiske 
sundhedsspecialister, nationale og regionale sundhedsmyndigheder og andre aktører, som 
yder et stort bidrag til udvekslingen af vi den og opbygningen af sundhedskapacitet i EU. 
Sundhedsprogrammet har også ført til oprettelse af konsortier, pa rtnerskaber og nye måder til 
at udveksle oplysninger og praksisser i Eur opa, hvilket har styrket samarbejdet og 
fremskyndet forskningen. Resultatet af projekte rne og den indsats, som finansieres via 
sundhedsprogrammet, er den mest effektive, og muligvis den eneste, måde at oprette en 
evidensbase på, som kan anvendes til at udarbe jde mere vidtfavnende regulerende politikker 
(f.eks. vedrørende kræft, Al zheimers, sjældne sygdomme og uligheder på sundhedsområdet). 
I forbindelse med midtvejseval ueringen af det andet sundheds program og på baggrund af den 
tilbundsgående analyse af casestudierne, blev  EU’s kriterier for merværdi udviklet og 
afprøvet i forbindelse med konkr ete finansierede aktioner: 
• fremme af udveksling af bedste praksis  mellem medlemsstater 
 
 7• støtte netværk  for videndeling og gensidig læring 
• håndtere grænseoverskridende sundhedstrusler for at mindske risici og afbøde 
deres konsekvenser 
• håndtere visse problemstillinger vedrørende det indre marked , hvor EU har 
vidtgående legitimitet til at sikre løsni nger af høj kvalitet i alle medlemsstaterne 
• frigive innovationspotentialet  inden for sundhedsområdet 
• foranstaltninger, som føre r til indførelse af et benchmarkingsystem  for 
beslutningstagning 
• øge stordriftsfordelene  ved at undgå spild som følge af overlapning og optimeret 
anvendelse af de økonomiske midler. 
4. PROGRAMMETS  MÅL 
I betragtning af de problemer og den baggrund, der beskrives ovenfor, samt de begrænsede 
økonomiske ressourcer i de kommende år, skal de overordnede mål for Sundhed for Vækst-
programmet være at samarbejde med medlemss taterne om at fremme innovation inden for 
sundhedsområdet, øge sundhedsvæsenets bæred ygtighed, forbedre EU-borgernes sundhed og 
beskytte dem mod grænseovers kridende sundhedstrusler. 
.  De specifikke mål, som understøtt er tanken bag programmet, er alle resultatorienterede med 
fokus på de praktiske resultater og medlemsst aternes opfølgning på disse i deres nationale 
programmer og sundhedspolitikker med henblik på at skabe en løftestangseffekt for 
sundhedsindsatsen og på tværs af andre pol itikker og EU-finansieringsprogrammer:  
1. Udvikling af fælles redskaber og mekanisme r på EU-plan for at afhjælpe manglen på 
både menneskelige og økonomiske ressourcer og gøre det lettere at indføre innovation i 
sundhedssektoren med det formål at bidrage til innovative og bæredygtige 
sundhedssystemer 
Ved at støtte medlemsstaternes indsats for at øge sundhedsvæsenets effektivitet og 
økonomiske bæredygtighed har EU’s sundhedsprogram til formål at omlægge en væsentlig del af ressourcerne inden for dette område til de  mest innovative og værdifulde produkter og 
tjenester, som samtidig har det bedste markedspot entiale og medfører de største besparelser på 
lang sigt. En reform af sundhedssystemet sk al tydeligvis omfatte umiddelbare fordele 
kombineret med en langsigtet strategisk inds ats rettet mod centrale omkostningsfaktorer. 
Dette er den eneste vej frem, hvis landene skal kunne garantere adgang for alle og lighed i 
forbindelse med sundhedsområdet, sundhedsfina nsiering og anvendelse af systemet. Som 
eksempel herpå vil et europæisk samarbejde om medicinsk teknologivurdering  ikke blot 
mindske overlapninger og samle ekspertise, men kan også frigive potentialet for bæredygtig 
innovativ inden for sundhedsprodukter og sundhedsydelser. 
Det er af største vigtighed, at der udvikles fælle s værktøjer og mekanismer på EU-plan for at 
hjælpe de nationale sundhedssy stemer med at tilbyde fler e sundhedsydelser med færre 
ressourcer. Der er brug for innovativ e løsninger til at imødegå manglen på arbejdskraft og øge 
sundhedssystemernes effektivitet gennem anvende lsen af innovative pr odukter, tjenester og 
værktøjer. 
I EU 2020-strategien identificer es innovation som en forudsætni ng for intelligent vækst. Der 
er et meget stort potentiale for "intelligent væks t" i sundhedsvæsenet, hvilket kan bidrage til at 
øge effektiviteten og til oprettelsen af nye  sundhedsinterventioner og -produkter, som er 
 
 8tilpasset til samfundet. Udfordringen med at si kre bæredygtighed i sundhedssystemerne kan 
imødegås med innovation, både i form af fuldstæ ndig nye løsninger til at opfylde udækkede 
behov, en mere effektiv anvendelse af de allere de tilgængelige ressourcer samt ved at skabe 
de rette betingelser for innovation i frem tiden. Innovation bør ikke blot ses som et 
teknologibaseret værktøj,  men kan også være fokuseret på or ganisatoriske og sociale aspekter 
med udgangspunkt i den menneskelige faktor , således at der kan opnås reelle og 
omkostningseffektive fordele. 
Den nuværende økonomiske krise har tydeliggjor t behovet for at gøre sundhedssystemerne 
mere omkostningseffektive og har gjort det til en central politisk prioritet, som med al 
sandsynlighed vil forblive øverst på dagsordene n i de næste mange år. Medlemsstaterne vil 
skulle sammenholde behovet for at give adgang for alle med den stigende efterspørgsel af 
sundhedsydelser af høj kvalitet i en  tid med begrænsede ressourcer. 
En omkostningseffektiv anvendelse af medicins k teknologi, herunder nye terapier baseret på 
genomforskning, en tilstrækkelig adgang til s undhedspersonale, den ekspertise, der er 
nødvendig for at forbedre be slutningstagningen, samt stø tte til det europæiske 
innovationspartnerskab om aktiv og sund aldring er de område r, hvor programmet kan spille 
en vigtig rolle, hvis der anlægges en meget pragmatisk tilgang. 
2. Forbedret adgang til lægefaglig ekspertise og information i forb indelse med specifikke 
sygdomme, også på tværs af landegrænserne , og udvikling af fælles løsninger og 
retningslinjer for at forbedre kvaliteten af sundhedsydelserne og patientsikkerheden med 
det formål at øge EU-borgernes adgang til bedre og sikrere sundhedsydelser 
 
Øget adgang til sundhedsydelser for alle borger e uanset indkomst, soci al status, bopæl og 
nationalitet er afgørende for at  overvinde de nuværende store uligheder på sundhedsområdet. 
Alle EU-borgere bør have adga ng til sikre sundhedsydelser af høj  kvalitet uanset deres vilkår. 
I virkeligheden er der dog fortsat store forske lle i adgangen til sundhedsydelser i EU. Det 
fastslås også, at sundhed er en væsentlig årsag t il ulighed, idet et dårligt helbred ofte har en 
meget stor indvirkning på adgangen til e ffektiv lægehjælp og på de enkelte borgeres 
muligheder for at efterleve de sundhedsoplys ninger, der formidles på både nationalt og 
europæisk plan. Indsatsen under alle programmets mål bør bidrage til at fjerne disse uligheder 
ved at se nærmere på en række sundhedsfaktor er, der skaber og øger ulighederne, samt 
supplere den indsats, der iværks ættes under andre programmer, som er specifikt rettet mod de 
sociale og regionale forskelle i EU.  
Hvad angår en forbedring af adgangen til s undhedsydelser, navnlig hv or der er mangel på 
nationale ressourcer, kan der opnås en tyde lig merværdi ved at udbygge netværket af 
europæiske referencecentre, som er tilg ængelige for alle borgere i hele EU.  
Den viden, der er til rådighed, kan deles, og de tilgængelige ressourcer kan kombineres så 
effektivt som muligt i hele EU, således som de t f.eks. er sket i forbindelse med sjældne 
sygdomme.3 I henhold til det specifikke mål 2 skal denne deling af ressourcer udvides til også 
at omfatte andre sundhedsområder, hvor det er nødvendigt at koncentr ere ressourcer eller 
ekspertise for at undersøge forskellige kliniske  forhold. Hovedformålet med dette er at samle 
lægeekspertise og viden for at forbedre adgangen til diagnosticering og lægebehandling for alle patienter, der har behov for en højt specia liseret behandling på grund af en specifik 
sygdom eller gruppe af sygdomme. 
                                                
 
3 Se bilag 7 for casestudier af europæiske referencenetværk for sjældne sygdomme og  ORPHANET. 
 
 9Sådanne netværk vil bidrage til at udbygge den allerede på  nuværende tidspunkt store 
ekspertise og kapacitet til at foretage kompl eks/højteknologisk diagnos ticering og behandling 
i de centre, der deltager i netværket, og give en  væsentlig merværdi i form af højere kvalitet 
og større omkostningseffektivitet hos a lle leverandører af  sundhedsydelser. 
Det endelige mål vil være at forbedre patiente rnes sundhed ved at øge mulighederne for 
grænseoverskridende behandling.  Dette vil også give medlemsst aterne bedre muligheder for 
at gøre patienterne mere bevidste om deres muligheder ved at øge tilgængeligheden af oplysninger og gennemsigtigheden i forbindelse me d lægebehandling, hvilket igen vil bidrage 
til bedre behandlingsresultater. 
Specifikke foranstaltninger unde r dette politiske mål omfatte r godkendelse af og støtte til 
europæiske referencenetværk, intensiveret sa marbejdet om patientsi kkerhed og kvalitet i 
behandlingen samt forbedring af den hensigtsmæ ssige anvendelse af antimikrobielle stoffer i 
humanmedicin. 
3. Identificering, formidling og  fremme af anvendelsen af valideret beds te praksis i 
forbindelse med omkostningseffektive forebyggen de foranstaltninger ved at fokusere på de 
største risikofaktorer, nemlig rygning, alkoho lmisbrug, fedme og hiv/aids, med særlig vægt 
på den grænseoverskridende dimension, med det formål at  forebygge sygdomme  og fremme 
sundhed 
Sygdomsforebyggelse og sundhedsfrem me bidrager til at øge anta llet af "sunde leveår", dvs. 
det antal år, hvor helbredet er godt. Udover at sundhed repræsen terer den største værdi og er 
et mål i sig selv, bidrager sunde borgere også til den økonomiske velstand i kraft af deres større deltagelse på arbejdsmarkedet og øged e produktivitet. Målrette de investeringer i 
foranstaltninger til sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse er et at de mest 
omkostningseffektive midler til at stimul ere vækst i bruttonationalproduktet. Sådanne 
investeringer bliver altafgørende i lyset af  befolkningsaldringen og længere arbejdsliv.  
De rigtige investeringer vil ikke blot føre ti l bedre helbred, men også til et længere og mere 
produktivt arbejdsliv og mindre mangel på arbe jdskraft. Hvis europæernes sundhedstilstand 
forbedres, vil de fortsat kunne bidrage til økonomien, når de bliver ældre, både som 
arbejdstagere, frivillige og forbrugere. Der v il også blive et større behov for de ældres 
erfaringer og viden i en befolkning med lav føds elsrate og mangel på kvalificeret arbejdskraft. 
Programmet indeholder foranstaltning er til at støtte medlemsstaternes indsats for at forlænge 
borgernes sunde og produktive leveår i form af  omkostningseffektive foranstaltninger til 
sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse, med f okus på risikofaktorer og underliggende 
sundhedsdeterminanter, kroniske sygdomme og kræft. 
4. Udvikling af fælles tilgange og påvisni ng af deres værdi fo r bedre beredskab og 
koordinering i sundhedsmæssige krisesituationer  med det formål at beskytte borgerne mod 
grænseoverskridende sundhedstrusler 
EU har inden for de seneste år stået ove r for adskillige store grænseoverskridende 
sundhedstrusler, såsom pandemisk influenza og SARS. EU’s beføjelser til at koordinere 
beredskabet og indsatsen over for grænseoverskrid ende sundhedstrusler er fastsat i traktaten.  
Disse sundhedstrusler holder sig ikke inden fo r de nationale grænser og kan ikke bekæmpes 
effektivt af en medlemsstat alene.  EU skal være velforberedt på  disse trusler, som kan få en 
stor indvirkning, ikke blot  på borgernes sundhed og liv, men også på økonomien.  
For at mindske grænseoverskridende sundheds truslers konsekvenser for folkesundheden, som 
kan variere fra masseforurening som følge af ul ykker med kemiske stoffer til epidemier eller 
pandemier, som man inden for de n seneste tid har set med E. coli, H1N1 og SARS (alvorligt 
 
 10akut luftvejssyndrom), er det nødvendigt at indføre eller styrke på lidelige mekanismer og 
værktøjer til at spore, vurde re og håndtere store grænseover skridende sundhedstrusler. På 
grund af karakteren af disse trusle r er der brug for koordinerede 
folkesundhedsforanstaltninger på EU-plan for at håndtere de forske llige aspekter, udbygge 
planlægningen af beredskab og indsats, en på lidelig og troværdig risi kovurdering samt en 
stærk ramme for risiko- og krisestyring. 
Det overordnede formål er at stramme op på  overvågningen, det tidlig e varslingssystem og 
bekæmpelse af grænseoverskridende sundhedstrus ler, hvilket også skal ses i lyset af "one 
health"-konceptet og de omfatte nde rammer for sundhedssikkerh ed, som er ved at blive 
udarbejdet. 
I den forbindelse understøtter det kommende Sundhed for Vækst-program gennemførelsen af 
EU-lovgivningen om sundhedstrusler og EU’s foranstaltninger inde n for styring af 
folkesundhedskriser. Alle elementer af krises tyring vil blive behand let: planlægning af 
beredskab og indsats, kommunikation om ri sici og kriser, kapacitetsopbygning for 
risikovurdering og uddannelse, udvek sling af erfaringer og bedste praksis i forbindelse med 
håndteringen af sundhedskriser. De påtænkte forans taltninger dækker bredt, lige fra støtte til 
udvikling af medlemsstaternes kernekapacitet og udarbejdelse af standarder for beredskabet 
til indsatsplanlægning.  
Denne kapacitetsopbygning dækker overvågni ng, sporing og risikovurdering af store 
sundhedstrusler, og tager udgangspunkt i den l ovgivning, der er ved at  blive revideret og 
videreudviklet, samt multinationale, sektoroverskridende uddannelsesaktiviteter og initiativer for forebyggelse af og kontrol med overførba re sygdomme, antimikrobiel resistens og 
hospitalsinfektioner samt forb edringer af vaccinationspolitikker og -strategier på EU-plan. 
5. POLITIKSCENARIER 
Scenario 1  svarer til det absolutte minimum af fora nstaltninger, der skal  finansieres i henhold 
til de traktatfæstede juridiske forpligtelser og EU’s eksisterende regler for lægemidler, 
medicinsk udstyr, stoffer af menneskelig oprindelse, patientrettigheder i forbindelse med 
grænseoverskridende sundhedsydelser, s undhedssikkerhed (græ nseoverskridende 
sundhedstrusler) og tobak. 
Scenario 2  svarer til baseline-scenariet. Det inde bærer videreførelse af programmet i dets 
nuværende form uden ændringer, hvilket er  i overensstemmelse med resultaterne af 
evalueringerne samt de direkte juridiske forpligtelser. 
Scenario 3, delscenario A  svarer til et velstrukture ret program, med SMART-mål, 
prioriterede foranstaltninger, skabelse af merværdi på EU-plan og  bedre overvågning af 
resultater og indvirkninger. Det vil have fokus på:  
• de støtteaktioner, som er et krav i den nuværende EU-lovgivning om sundhed og det 
indre marked 
• støtte til indførelsen af i nnovative løsninger med det formål  at forbedre specifikke 
punkter med hensyn til sundhedsvæsenets kva litet, effektivitet og bæredygtighed 
• sygdomsforebyggelse på EU-plan ved at støt te og supplere medlemsstaternes indsats 
for at øge antallet af sunde leveår for de res borgere, inklusive udligning af uligheder 
på sundhedsområdet, men hovedsageligt ved hj ælp af andre midler end de ressourcer, 
der er afsat under programmet, og begrænse t til udarbejdelsen af arbejdsmetoder og 
politikevaluering 
 
 11• at støtte og supplere me dlemsstaternes indsats for at beskytte borgerne mod 
grænseoverskridende sundhedstrusler.  
Scenario 3, delscenario B  svarer til et velstruktureret program, men omhandler som en 
afvejning kun et enkelt af de overordnede  mål. Dette program vil have fokus på: 
• de støtteaktioner, som er fastsat i de n nuværende EU-lovgivning om sundhed og det 
indre marked 
• støtte til indførelsen af i nnovative løsninger med det formål  at forbedre specifikke 
punkter med hensyn til sundhedsvæsenets kva litet, effektivitet og bæredygtighed 
• at støtte og supplere me dlemsstaternes indsats for at beskytte borgerne mod 
grænseoverskridende sundhedstrusler.  
Scenario 3, delscenario C svarer til et program, der er begrænset til de støtteaktioner, som er 
fastsat i den nuværende EU-lovgivning om sundhed og det indre marked samt at støtte og 
supplere medlemsstaternes indsats for at be skytte borgerne mod grænseoverskridende 
sundhedstrusler. Derudover v il resultaterne af det nuværende sundhedsprogram blive 
videreformidlet, således at der kan tages højde  for konklusionerne fra tidligere evalueringer. 
Scenario 4  svarer til et velstruktu reret program, der har fokus på de samme områder som 
scenario 3, a), men med tilføjelse af et specifikt mål om at afhjælpe mere generelle sociale og økonomiske årsager til uligheder på sundhedsom rådet ved hjælp af relevante økonomiske 
midler. Dette scenario indebærer en væ sentlig udvidelse af programmets rammer.  
6. SAMMENLIGNING AF DE FORSKELLIGE SCENARIER  
Det scenario, der ikke involverede nogen form for ressourcer , blev ikke overvejet.  Uden 
bevillinger vil Kommissionen ikke  være i stand til at opfylde sine forpligtelser, som fastsat i 
den nuværende lovgivning. 
Scenario 1  vil medføre en nedskæring i EU’s stø tte til folkesundhedspolitikkerne og være i 
strid med konklusionerne fra evalueringen af det nuværende sundhedsprogram samt med de 
anmodninger om, at programmet videreføres, som EU’s sundhedsministre og andre aktører 
har fremsat. Det vil umuliggøre en tilstrække lig støtte til den fremtidige forbrugerpolitik. 
Scenario 2 giver mulighed for i en vis udstrækning at tage hensyn til de problemområder, 
som medlemsstaterne og aktørerne har peget på , og vil fungere som en løftestang for de 
nationale sundhedspolitikker. På grund af ma ngel på interventionsl ogik og realistiske 
SMART-mål samt forekomsten af en lang række ikke-prioriterede forans taltninger og fravær 
af nøjagtige indikatore r til at måle resultater, ville enhver form for virkning imidlertid i starten 
være meget vanskelig at vurdere, og derefter kun i begrænset omfang, fordi den ikke indgår i 
nogen logik. Det vil med et såda nt program ikke være muligt at opfylde målene, og der vil 
ikke kunne tages højde for henstillingerne fr a de tidligere evalueringer og inspektioner. 
Scenario 3, delscenario A  giver mulighed for at opfylde de  specifikke mål ved hjælp af de 
foranstaltninger, som er fastsat og priorite ret i denne konsekvensanalyse. Kommissionens 
juridiske forpligtelser vil også kunne opfyldes. Det foreslåede program tager højde for de 
vigtigste kritikpunkter, som er fremsat i forbi ndelse med de eksterne  evalueringer og i 
Revisionsrettens beretning. Det omfatter en inte rventionslogik, velafgrænsede politiske mål, 
realistiske, resultatorienterede og pragmatiske SMART-mål, det prioriterer de foranstaltninger, der skal iværksættes, og der v il blive fastsat en række  indikatorer til måling 
af resultaterne og medlemsstaternes gennemførelse  af programmets resultater. Det vil dermed 
 
 12være muligt at måle resultaterne og at grib e ind, hvis de ikke stemmer overens med de 
milepæle, der er fastsat, og det vil være muligt at vurdere programmets virkninger.  
Scenario 3, delscenario B  indebærer et lavere budget end det nuværende program og de 
bevillinger, der er afsat i meddelelsen om den flerårige finansielle ramme. Med dette scenario 
vil det ikke være muligt at imødegå de udfor dringer, som folkesundheden står overfor, idet 
synergien mellem indsatsen for sundhedsfremme  og bekæmpelse af kroniske sygdomme vil 
gå tabt, navnlig hvad angår borgernes eks ponering for kroniske sygdomme. Programmet vil 
ikke kunne indfri medlemsstaternes og andre aktørers forventninger. 
Scenario 3, delscenario C  svarer til scenario 1, men med ti lføjelse af det specifikke mål 
vedrørende sundhedstrusler. Me d dette scenario vil Kommissi onens juridiske forpligtelser 
blive opfyldt, og foranstaltningern e vedrørende sundhedstrusler vi l blive gennemført, men alle 
øvrige foranstaltninger på EU-plan vil blive af brudt. Det vil medføre en nedskæring i EU’s 
støtte til folkesundhedspolitikker og være i st rid med konklusionerne fra evalueringen af det 
nuværende sundhedsprogram samt med de anmodni nger om, at programmet videreføres, som 
aktørerne og medlemsstaterne har fremsat. Det vil umuliggøre en tilstrækkelig støtte til den 
fremtidige forbrugerpolitik, som er under udarbejdelse. 
Scenario 4  medfører en væsentlig forøgelse af budgettet for folkesundhe d, hvilket ikke er 
realistisk. 
Resultat af denne sammenligning af scenarierne var entydig:  Scenario 3A var langt den 
foretrukne løsning.  
7. OVERVÅGNING OG EVALUERING  
Programmet vil blive overvåget årligt med det dobbelte formål at vurdere fremskridtene hen 
imod opfyldelsen af dets specifikke mål sammenholdt med dets resultater og resultatindikatorer samt at foretage even tuelt nødvendige tilpasninger af politikken og 
finansieringsprioriteterne. 
Medlemsstaterne skal på Kommissionens anmodning, og uden at det medfører en 
uforholdsmæssig administrativ byrde, frem sende alle tilgængelige oplysninger om 
programmets gennemførelse og virkninger. 
Det foreslås, at der oprettes et  vejledende internt flerårigt ar bejdsprogram, som kan fungere 
som overordnet retningslinje fo r de årlige arbejdsplaner. 
Programmet vil omfatte en lang række finansielle  mekanismer, såsom indkaldelser af forslag, 
tilskud til foranstaltninger i samarbejde med medlemsstaterne, tilskud til internationale organisationer, driftstilskud og offentlige indkøbs kontrakter. Som anført i evalueringerne var 
erfaringerne med at indføre disse mekanismer i det nuværende sundhedsprogram positive, og de blev anset for at være en forbedring i forhold til det system, der blev anvendt under det tidligere folkesundhedsprogram. Der vil blive foretaget en midtvejsevalueri ng og en endelig evaluering af programmet. 
Midtvejsevalueringen har til formål at fungere  som grundlag for konsekve nsanalysen og for et 
eventuelt opfølgningsprogram på  sundhedsområdet efter 2020.