BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RAADET, EUROPA-PARLAMENTET, DET OEKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

EU's infrastrukturer og aar 2000-computerproblemet ( Beretning fra Kommissionen Q2 1999

30. august 1999

Indholdsfortegnelse

1 RESUMÉ

2 INDLEDNING

3 ENERGI

3.1 Internationale aktiviteter i energisektoren

3.2 Kommissionens aktiviteter i energisektoren

3.3 Elektricitet

3.4 Olie- og gasproduktion og -udbud

4 NUKLEAR SIKKERHED

4.1 Generelt

4.2 Internationale aktiviteter vedroerende nuklear sikkerhed

4.3 Nuklear sikkerhed i EU

4.4 Nuklear sikkerhed i de central- og oesteuropaeiske lande og de nye uafhaengige stater

5 TRANSPORT

5.1 Luftfart

5.1.1 Internationale aktiviteter i luftfartssektoren

5.1.2 EU's luftfartssektor

5.2 Soefart

5.3 Jernbanetransport

5.4 Vejtransport

6 TELEKOMMUNIKATION

7 FINANSSEKTOREN

7.1 Generelt

7.2 Internationale aktiviteter i finanssektoren

7.3 Finansielle tjenester i EU

7.3.1 Banksektoren: Hvad man har laert af overgangen til euroen

7.3.2 Betalingssystemer: Alt fungerer som normalt ved aartusindskiftet

7.3.3 Leverandoerer af bruttoafregningssystemer og -infrastrukturer

7.3.4 Vaerdipapirer: fleksible principper for informationsudveksling

7.3.5 Forsikring: En mere vidtgaaende vurdering af risici i forbindelse med aartusindskiftet

7.4 Kommissionens aktiviteter i sektoren for finansielle tjenester

8 VAND

9 KOMMISSIONENS AKTIVITETER

9.1 Situationen internt

9.2 Eksterne aktiviteter

10 KONKLUSION

11 BILAG

1 RESUMÉ

Kommissionen fortsaetter sin kvartalsvise rapportering vedroerende aar 2000-problemet ved her midt paa aaret at fremlaegge en beretning om, hvordan det staar til paa dette omraade i EU's vigtigste infrastruktursektorer. Ligesom i de tidligere beretninger stammer oplysningerne heri fra de nationale og tilsynsfoerende myndigheder samt fra europaeiske og internationale organisationer.

Som det kan forventes inden for et omraade, der udvikler sig saa hurtigt, er der fortsat sket en hastig udvikling i 1999, baade hvad angaar fremskridt og problemer.

· Mange af de stoerre virksomheder har nu tilkendegivet, at de har afsluttet forberedelserne til aartusindskiftet, idet de fleste dog forventer at afslutte dem i september eller oktober, visse endnu senere.

· I mange tilfaelde foreligger der beredskabsplaner, idet den internationale samordning af beredskabsaktiviteter er mest fremtraedende i el-, luftfarts- og finanssektoren.

· Der er kommet tilbagemeldinger om forsinkelser som foelge af eksterne leverandoerer, som skal levere nyt software eller opgradere hardware, og om producentspecifikationer, som viste sig ikke at passe, naar man kontrollerede dem.

· SMV'ernes passivitet bliver stadig mere kritisk, og fra samtlige lande tilkendegiver man, at SMV'erne fortsat halter bagefter.

Man skal dog vaere forsigtig med at generalisere om, hvor godt forberedt industrien er paa aartusindskiftet, baade paa sektorplan og EU-plan, eftersom erhvervsstrukturerne og den tekniske og kulturelle situation er forskellig fra land til land.

Arbejdet med beredskabsplaner er blevet meget mere maalrettet:

· Der opstilles specifikke planer for selve overgangen, hvor mange organisationer forventer, at de stoerste problemer indtraeffer den foerste hverdag i aar 2000, og ikke den 1. januar 2000.

· Der oprettes varslingssystemer - inden for enkeltsektorer, paa nationalt plan og mellem forskellige regeringer.

· Visse organisationer opretter "kommandocentre" eller "krisegrupper" for at sikre sig, at de kan reagere hurtigt paa uventede problemer.

Resten af aaret bliver det vigtigste punkt, ud over hvor aar 2000-parate organisationerne faktisk er og hvilke beredskabsplaner de har, uden tvivl kommunikation. Informationsniveauet har stor betydning i visse sektorer, men det gaelder for alle sektorer, at almenheden boer informeres bedre.

Det er vigtigt at bevare folks tillid. Uanset hvilke fremskridt der sker med at imoedegaa problemet, saa risikerer man, at folk - hvis de i loebet af efteraaret ikke bliver orienteret godt nok af de involverede virksomheder og organisationer om, hvad der foregaar og hvilke planer man har - gaar ud fra, at det staar skidt til. Og hvis folk tror dét, kan det faa alvorlige foelger for de enkelte virksomheder og skade hele den paagaeldende sektors trovaerdighed.

2 INDLEDNING

En situationsrapport om, hvordan EU i 1999 har forberedt sig paa aartusindskiftet.

I denne beretning fortsaetter Europa-Kommissionen sit arbejde med at lette informationsudvekslingen vedroerende aar 2000-computerproblemet i EU via en situationsrapport om, hvor godt forberedt man er i 1999. Ligesom i de tidligere beretninger stammer de oplysninger, der fremlaegges, fra de relevante administrationer, lovgivnings- og tilsynsmyndigheder i medlemsstaterne, samt fra europaeiske og internationale sammenslutninger. Der er modtaget meldinger fra bl.a. Danmark, Finland, Det Forenede Kongerige, Graekenland, Irland, Italien, Nederlandene, Spanien, Sverige, Tyskland og OEstrig. De fleste EU-medlemsstater fremlagde detaljerede rapporter om transportsektoren ved transportministrenes raadsmoede den 17. juni, og resultaterne i disse rapporter opsummeres ogsaa. Indlaeggene blev hovedsagelig modtaget fra midten af maj til midten af juli 1999.

De noeglesektorer, der fremlaegges oplysninger om, er valgt med udgangspunkt i, hvor relevante de er i international sammenhaeng. I overensstemmelse med Det Europaeiske Raads opfordring i Koeln har Kommissionen lagt saerlig vaegt paa graense- og sektoroverskridende problemer og samordning af beredskabsplaner mellem flere lande. Kommissionen kan ikke foretage en uafhaengig validering af de fremlagte oplysninger. I efteraaret udarbejdes en afsluttende beretning om situationen i EU.

3 ENERGI

3.1 Internationale aktiviteter i energisektoren

Elforsyningsindustrien i Europa, repraesenteret ved Unipede/Eurelectric, afholder kvartalsmoeder, hvor eksperter droefter, hvordan sagerne staar, og samordner beredskabsplaner. Ved det naeste "aartusindskiftemoede" i september droefter man ogsaa muligheden for at indfoere et varslingssystem for medlemmerne.

Forskellige agenturer og organisationer formidler information om aartusindskiftet i energisektoren

Kerneenergiagenturet (NEA) er ogsaa ved at oprette et varslingssystem, som ved hjaelp af internettet f.eks. skal bruges til underretning om situationen i atomkraftvaerker ved aarsskiftet. Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) er vaert ved et arrangement om elnet og atomkraftvaerker, som skal holdes den 13.-15. september i Sofia, Bulgarien. Det Internationale Energiagentur (IEA) er ogsaa aktivt vedroerende aartusindskiftet, idet agenturet er vaert ved en raekke seminarer i hele verden med henblik paa at oege opmaerksomheden om problemet, isaer i oliesektoren. Der blev bl.a. for nylig afholdt en workshop i Moskva for russiske operatoerer.

3.2 Kommissionens aktiviteter i energisektoren

I juli afholdt man et moede for europaeiske elnetudbydere

Paa Kommissionens initiativ moedtes repraesentanter for de stoerste europaeiske elnet, ogsaa i de central- og oesteuropaeiske lande og de nye uafhaengige stater, samt andre relevante internationale organisationer den 22. juli i Bruxelles for at droefte aartusindproblemet i forbindelse med elnet.

Dette arrangement gav lejlighed til en dybtgaaende og nyttig udveksling af synspunkter og erfaring, og de vigtigste resultater opsummeres herunder. Kommissionen tilkendegav, at den var rede til at yde bistand til hensigtsmaessige opfoelgningstiltag, hvis der var brug for det. Kommissionen arbejder sammen med medlemsstaterne videre med relevante punkter paa EU-plan, f.eks. samordning af beredskabsplaner paa europaeisk plan samt varslingssystemer.

3.3 Elektricitet

Elsektoren er udmaerket klar over, hvor vigtig den er.

Driftsikkerheden i elnettene ved aartusindskiftet er hjoernestenen i elforsyningen, og da det tilmed er midt om vinteren, er den af allerstoerste betydning. Det er elforsyningsindustrien i hele Europa udmaerket klar over, og derfor har den gjort et stort arbejde for at forberede sig paa aartusindskiftet. Men det kan ikke udelukkes, at der kan komme uforudsete og muligvis eksterne forstyrrelser af elnet og driften af dem, f.eks. udfald i stoerre lastknudepunkter eller fejl i andre tjenester, saasom teletjenester eller ydre systemer. Fejl paa et net kan medfoere en dominoeffekt, og derfor skal arbejdet viderefoeres, isaer hvad angaar beredskabsforanstaltninger og -planer.

Elforsyningssystemer er ikke videre datofoelsomme.

Generelt er elforsyningssystemer - fra elvaerket over relaenettet til distributionsnettet - sammensat af elektromekanisk udstyr, som ikke i sig selv er datofoelsomt. Men systemerne til overvaagning, kontrol og andre ydre funktioner kan vaere datofoelsomme, og man har gjort en stor indsats for at finde ud af, hvilke systemer det drejede sig om og om noedvendigt afhjaelpe problemerne. Det boer bemaerkes, at disse systemer ikke normalt er af kritisk betydning, og at elforsyningsudstyr kan betjenes manuelt. Telekommunikationsforbindelser mellem centralanlaeg er vigtige, og de fleste elforsyningsselskaber traeffer foranstaltninger for at sikre, at disse forbindelser er driftssikre, og for at etablere beredskabssystemer f.eks. via radio- eller satellitkommunikation.

Der er planlagt forskellige beredskabs foranstaltninger&

Eftersom den 1. januar 2000 falder i en ferieperiode, forventes elefterspoergselen at ligge et godt stykke under den kraftigste efterspoergsel midt om vinteren, om end det naturligvis afhaenger af vejret. Derfor forventes der en betydelig fri kapacitet, og den har mange elselskaber tilkendegivet, at de vil mobilisere for at lette adgangen til reservekapacitet ved aarsskiftet, ogsaa uden varsel. Braendsels- og distributionssammensaetningen i elproduktionen tilrettelaegges ogsaa med henblik paa fleksibilitet og geografisk spredning, tildels for at undgaa overbelastning af nettet. Det er hensigten at undgaa vedligeholdelsesarbejde og deraf foelgende afbrydelser, men i perioden umiddelbart forud for aarsskiftet vil der blive foretaget mere vedligeholdelse end normalt. Personaledaekningen paa de vigtigste anlaeg og "rejsehold" foroeges op til aarsskiftet. Der vil ogsaa blive holdt saerligt oeje med nettene, naar elefterspoergselen stiger igen i loebet af den foerste uge efter aarsskiftet, og i denne periode vil der blive sat ekstra udstyr ind, hvilket ogsaa gaelder for andre datofoelsomme perioder, f.eks. den 29. februar 2000 [1], selv om de ikke forventes at vaere saa alvorlige.

[1] Visse programmer tager ikke hoejde for, at aar 2000 er et skudaar, og derfor eksisterer datoen 29. februar 2000 simpelthen ikke. Foelgelig bliver beregninger, som omfatter en dato efter den 28. februar, ogsaa forkerte.

&og operatoererne regner med, at de kan klare den forventede belastning.

Der kan opstaa vanskeligheder paa grund af udfald i stoerre lastknudepunkter, hvilket kan goere nettet ustabilt, isaer hvis traekket paa nettet er forholdsvist lavt. Men repraesentanter for elforsyningsindustrien har tilkendegivet, at selv en stor forbruger er relativ lille i forhold til hele forsyningsnettet, og at produktionen under alle omstaendigheder hurtigt kan saettes ned for at bevare ligevaegten i nettet. Desuden moedes elforsyningsselskaberne med deres stoerste kunder - som ogsaa selv traeffer tiltag for at undgaa fejl i forbindelse med aartusindskiftet - for bedre at kunne forudse efterspoergselen i den kritiske periode. I visse tilfaelde advares stoerre forbrugere mod at skifte til noedgeneratorer ved aarsskiftet, eftersom det i sig selv kunne give stoerre risiko for ustabile net. Det er helt generelt af stoerste vigtighed med en informationspolitik over for almenheden, eftersom manglende tillid, ligesom i andre sektorer, kan forvaerre problemerne.

Der samarbejdes om beredskabsplaner i EU.

Inden for de stoerre netsystemer foregaar der samarbejde mellem lande og forsyningsselskaber, hvor der fokuseres paa behovet for en faelles holdning og retningslinjer. Nettene under UCTE [2] og Nordel [3] har indfoert den politik, at belastningen paa forbindelserne mellem landene i disse netsystemer holdes paa minimumsniveauer ved datoskiftet, men at forbindelserne holdes aabne, saa der kan leveres el, hvis det bliver noedvendigt. Mere generelt ophaever man midlertidigt den kortvarige udveksling af el, som sker ud fra oekonomiske hensyn.

[2] UCTE: Samordningsunionen for eltransmission: omfatter OEstrig (AT), Belgien (BE), Kroatien (HR), Frankrig (FR), Tyskland (DE), Graekenland (GR), Italien (IT), Luxembourg (LU), Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien (MK), Nederlandene (NL), Portugal (PT), Slovenien (SI), Spanien (ES), Schweiz (CH) og republikken Jugoslavien (YU).

[3] NORDEL: Organisationen for Nordisk Elsamarbejde i Danmark (DK), Finland (FI), Island (IC), Norge (NO) og Sverige (SE).

Nettenes driftsikkerhed er meget vigtig for driften af atomkraftvaerker.

Det er af stoerste vigtighed for atomkraftvaerkerne, at netdriften er konstant, eftersom saadanne anlaeg normalt slaar fra, hvis der sker fejl paa nettet, selv om reaktoren fortsat har brug for el for at koele ned. Denne risiko er velkendt, hvorfor man da ogsaa altid sikrer sig med noedgeneratorer og -batterier. Dem goer man bl.a. en stor indsats for at sikre at der er nok af, for at garantere driftsikkerheden i disse anlaeg.

3.4 Olie- og gasproduktion og -udbud

De store operatoerer er velforberedte &

Olie- og gasindustrien som helhed bestaar generelt af store operatoerer med omfattende og veldefinerede aartusindskifteprojekter, og mange af dem har tilkendegivet, at de har afsluttet deres interne forberedelser. I de tidlige produktionsled har industrien indkredset alle normale former for ekstern afhaengighed, saasom eksterne elforsynings-, vandforsynings- og teleselskaber. Desuden er der en raekke specielle funktioner, som er relevante for offshore-operatoerer, f.eks. helikoptere, flyveledere, kystvagter og forsyningsskibsredere.

&i en industri, som har betydelig erfaring med beredskabsplanlaegning.

I lighed med den oevrige energisektor har denne industri lang og omfattende erfaring med at tage hoejde for tilstoedende omstaendigheder. Derfor anerkender man, at uanset hvor meget arbejde man har lagt i at kontrollere alt grundigt, saa er det klogt at gaa ud fra, at man kan have overset noget, og at planlaegge ud fra denne forudsaetning. I Det Forenede Kongerige har sammenslutningen af olieoperatoerer (UK Oil Operators Association) arrangeret et stort seminar for industrien, hvor man bl.a. oprettede interessesammenslutninger, som samordner bestemte faciliteter/ressourcer hos de interesserede parter for at udarbejde kompatible beredskabsplaner og indkredse muligheder for gensidig assistance.

Man sigter mod at forebygge unoedige risici.

De forskellige operatoerer er langt fremme med at opstille planer for aarsskiftet, og der ses mange faelles temaer. Maalet er at minimere risikoen/konsekvenserne af eventuelle fejl, og derfor indskraenker man midlertidigt vedligeholdelses- og andre ikke-datofoelsomme aktiviteter, f.eks. lastning, losning og lodsning af fartoejer.

Situationen er nogenlunde den samme laengere nede i produktionskaeden. Her undgaar man ogsaa ikke-kritiske aktiviteter, man udsaetter flytning af roer og transportudstyr, og selskaberne foroeger deres lagre i distributionskaeden for at tage hoejde for eventuelle aendringer i kundernes indkoebsadfaerd.

I visse tilfaelde mangler der stadig noget arbejde. I Det Forenede Kongerige planlaegger nogle operatoerer f.eks. for at minimere ulemperne for kunderne og deraf foelgende salgstab at installere nyt gennemtestet/certificeret aar 2000-parat udstyr paa forpladserne samtidig med at de aendrer/udskifter deres 4Star-standere til blyholdigt braendstof med udstyr til blyfri benzin. At det sker nu, skyldes i vidt omfang en afgiftsaendring, som traeder i kraft sidst i oktober.

Koncernenheder i oesten kan give nyttig information.

Regeringerne kan ogsaa drage fordel af sektorens internationale spaendvidde, som giver adgang til resultater fra de forskellige selskabers enheder i det fjerne oesten, hvor man kan faa et forhaandsvarsel om eventuelle problemer, som er paa vej.

4 NUKLEAR SIKKERHED

4.1 Generelt

AArtusindskiftet kan faa konsekvenser for den nukleare sikkerhed.

I atomkraftvaerker kan der taenkes en raekke potentielle sikkerhedsproblemer i forbindelse med aartusindskiftet. Det foerste er direkte sikkerhedsproblemer, som beroerer software, hardware og integrerede mikrochips i sikkerhedsrelaterede systemer. Forbindelsen mellem kraftvaerker og elnettet eller andre elproduktionsfaciliteter kan ogsaa medfoere problemer. Hvis der opstaar problemer med nettene, er det vigtigt, at der er velfungerende beredskabsanordninger, f.eks. batterier og dieselgeneratorer, som kan sikre elforsyningen til koelesystemerne. Endelig er nogle ogsaa betaenkelige ved, at flere forskellige fejl, som hver for sig ikke udgoer et sikkerhedsproblem, kan overbelaste atomanlaeggene.

4.2 Internationale aktiviteter vedroerende nuklear sikkerhed

WANO, verdenssammenslutningen af atomenergioperatoerer, har truffet tiltag siden 1998 for at skabe oeget opmaerksomhed og formidle information blandt sine medlemmer. Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) har ivaerksat et saerligt projekt for at imoedegaa aar 2000-problemer for atomkraftvaerker (isaer i Central- og OEsteuropa, SNG og Kina). Agenturet har foretaget en raekke missioner til atomkraftvaerker. Her har man fundet en raekke aar 2000-problemer, generelt dog ikke i sikkerhedskritiske systemer. De kan imidlertid forhindre viderefoerelsen af driften, og dermed medfoere en risiko for overbelastning hos andre operatoerer. IAEA planlaegger yderligere missioner, men dette haemmes dog af mangelen paa vestlige eksperter. Man havde planlagt et ekspertmoede i juli for at droefte og analysere de hidtidige resultater.

4.3 Nuklear sikkerhed i EU

I hele EU har man ivaerksat strenge programmer, som tilsynsmyndighederne foerer noeje tilsyn med.

Alle de medlemsstater, som har selskaber, der driver atomkraftvaerker, har et program til imoedegaaelse af problemet. Der er ganske vist forskel paa detaljerne fra program til program, men de forudsaetter alle, at selskabet skal angive, hvilke systemer der eventuelt kunne blive paavirket, opstille dem i raekkefoelge efter deres betydning for den nukleare sikkerhed, afproeve hver enkelt af dem efter tur og aendre eller udskifte de af dem, der maatte foraarsage fejl. Tilsynsmyndighederne gennemgaar indholdet af disse programmet og foerer tilsyn med gennemfoerelsen af dem. Visse af medlemsstaternes atomkraftoperatoerer har angivet, at de ville vaere fuldstaendig aar 2000-parate ved udgangen af juni 1999. Andre har taenkt sig at gennemfoere visse aendringer og kontrolaktiviteter, mens anlaeggene lukkes i sommerperioden, og planlaegger at afslutte dette arbejde ved udgangen af september eller, i et enkelt tilfaelde, oktober. Alle atomkraftoperatoererne i medlemsstaterne er nu ved at forberede risikoforebyggende foranstaltninger og beredskabsplaner. En raekke forsoegsreaktorer lukkes paa de kritiske datoer. Flere tilsynsmyndigheder planlaegger inspektioner i loebet af efteraaret, herunder ogsaa kontrol af beredskabsplaner.

Kommissionen har regelmaessigt kontakt med relevante industrigrupper (FORATOM, WANO, EURELECTRIC, UNIPEDE), hvor man faar oplysninger om disses aktiviteter. Kommissionen har droeftet aar 2000-problemet med medlemsstaternes myndigheder i de relevante arbejdsgrupper, hvor man arbejder paa at formidle gode praksisloesninger i lovgivningen. Der ser ikke ud til at vaere brug for at oege omfanget af Kommissionens aktiviteter for at forberede medlemsstaternes atomkraftoperatoerer paa aartusindskiftet, eftersom de har meldt tilbage, at de allerede tager sig godt af problemet.

4.4 Nuklear sikkerhed i de central- og oesteuropaeiske lande og de nye uafhaengige stater

Muligvis grund til betaenkelighed i Central- og OEsteuropa og SNG.

De central- og oesteuropaeiske lande og de nye uafhaengige stater traeffer angiveligt foranstaltninger i denne forbindelse; men det ser ud til at svinge meget, hvor opmaerksomme man er paa problemet og hvor meget man goer ved det. Man er sine steder bekymrede over, at forberedelserne i elsektoren i disse lande halter langt bagefter EU, og derfor kan sandsynligheden for problemer med nettene vaere stoerre, hvilket betyder stoerre risiko for problemer med at sikre fyldestgoerende reaktorlukninger (nedkoeling) eller problemer med overbelastning af andre operatoerer. Ved Kommissionens konference om elnet i juli droeftede man (se pkt. 3.3. om elektricitet) aartusindskiftets konsekvenser for nettene i EU, Central- og OEsteuropa og SNG, og mulighederne for internationalt samarbejde.

Atomkraftvaerker faar hjaelp via forskellige programmer.

I betragtning af tidspresset, og fordi EU ikke har et mandat til at traeffe tiltag, goer Kommissionen et stort arbejde for at stoette arbejdet i IAEA [4], WANO [5] og ISTC [6].

[4] IAEA: Den Internationale Atomenergiorganisation.

[5] WANO: Verdenssammenslutningen af atomenergioperatoerer.

[6] ISTC: Moskvas internationale videnskabs- og teknologicenter.

Efter anmodning fra Kommissionen blev problemet taget op paa de moeder i forbindelse med stedlig bistand fra TACIS, som WANO organiserede i november 1998 og maj 1999.

I december 1998 bad Kommissionen de kontrahenter, som modtog stedlig bistand fra TACIS, om at sikre, at udstyr, som blev leveret som led i EU-programmer, var aar 2000-kompatibelt. I starten af 1999 ivaerksatte Kommissionen en ny undersoegelse blandt samtlige EU-forsyningsselskaber, som var involveret i programmet om stedlig bistand, for at skabe oeget opmaerksomhed om problemet. De nyeste kontrakter om stedlig bistand indeholder en bestemmelse, som skal forhindre problemet paa de enkelte kraftvaerker. Som led i EU's program om stedlig bistand fra TACIS er problemet allerede blevet taget op af én kontrahent (Leningrad-vaerket).

Efter omfattende droeftelser har Kommissionen, IAEA og WANO i loebet af den periode, som denne beretning omfatter, truffet enighed om de naermere retningslinjer for et bestemt projekt med bistand fra TACIS. I mellemtiden har Kommissionen underskrevet kontrakten herom med WANO. Maalsaetningen med projektet er at foretage en uvildig gennemgang af aar 2000-beredskabet hos de selskaber, som driver de statslige atomkraftvaerker i Rusland og Ukraine. Det foregaar i fuldt samraad med IAEA.

ISTC er ved at etablere en saerlig fond (der er foreloebig givet tilsagn om 1,35 mio. $), som skal bistaa institutioner i Rusland og SNG med at loese aar 2000-problemerne, og det omfatter bl.a. enkeltpersoner og hold fra de tidligere vaabenforskningsinstitutter. ISTC-midlerne skal stoette en samordnet udarbejdelse af hensigtsmaessige metoder, bistaa Minatom og andre institutioner med at gennemfoere projekter, som kan munde ud i praktiske loesninger paa aar 2000-problemer, og hjaelpe med til at tilvejebringe international ekspertise paa specifikke omraader. En raekke projektforslag er for nylig blevet godkendt.

Kommissionen tilskynder til, at myndighederne paa atomenergiomraadet udveksler oplysninger...

Kommissionens CONCERT-gruppe, (som bestaar af hoejtplacerede tilsynsmyndigheder for atomenergiomraadet i 25 lande i EU, Central- og OEsteuropa og SNG) har droeftet problemet ved tre lejligheder siden juni 1998 for at oege opmaerksomheden om det. Samtlige tilsynsmyndigheder for atomomraadet i Central- og OEsteuropa og SNG har handlingsplaner, hvoraf flere blev udarbejdet efter den foerste droeftelse. Der er stor forskel paa, hvad disse planer indebaerer, og paa, hvor langt man er fremme med dem. Nogle lande har tilkendegivet, at de er lige saa velforberedte som deres EU-modstykker, mens andre har betydeligt laengere igen.

...og yder dem ogsaa direkte bistand.

Efter anmodninger om direkte bistand yder Kommissionen nu stoette til tilsynsmyndighederne for atomenergiomraadet i Bulgarien og Slovakiet. Man er ved at behandle en ansoegning fra de russiske tilsynsmyndigheder.

G-24's sekretariat for samordning af bistand vedroerende nuklear sikkerhed (NUSAC), som Kommissionen er vaert for, tog aar 2000-problemet op ved sit moede i marts 1999. Her moedes landene i Central- og OEsteuropa og SNG med de lande, som yder stoette til nuklear sikkerhed. Ved moedet overvejede man de stoettegivende landes rolle i vurderingen af aar 2000-kompatibiliteten i det udstyr, de har leveret.

Der er ogsaa bilaterale aktiviteter blandt EU-landene.

Det Forenede Kongeriges handels- og industriministerium har finansieret en undersoegelse [7], hvis resultater blev rundsendt til kraftvaerker, som deltager i programmet om stedlig bistand fra TACIS. Finland har ydet stoette til Leningrad-vaerket ved Sankt Petersborg og til atomkraftvaerket paa Kola-halvoeen. Repraesentanter fra russiske atomkraftvaerker har fulgt med i forberedelserne til aartusindskiftet i Loviisa-vaerket i Finland, hvor man ogsaa har russisk fremstillede reaktorer. Tyskland yder stoette til tilsynsmyndigheder og atomkraftvaerker i Ukraine. Medlemsstaterne er blevet anmodet om yderligere rapporter om bilaterale tiltag.

[7] "The Millennium Problem. Raising the awareness of nuclear power station operators and regulatory authorities in Central and Eastern Europe", september 1998.

For alle stedlige aktiviteter, som modtager EU-stoette, gaelder skaeringsdatoen oktober 1999, eftersom man risikerer at skabe flere problemer end man loeser, hvis man begynder at aendre paa vaerkerne eller procedurerne i sidste oejeblik.

5 TRANSPORT

5.1 Luftfart

5.1.1 Internationale aktiviteter i luftfartssektoren

De internationale organisationer i luftfartssektoren er meget aktive &

Den Internationale Organisation for Civil Luftfart (ICAO) har opstillet vurderingskriterier for aartusindberedskabet, som omfatter tre omraader: - flyveledertjenester, lufthavne og luftfartsselskaber. Organisationens medlemslande blev opfordret til at foretage en kritisk vurdering af aartusindberedskabet hos deres luftfarttjenester, luftfartsnavigationstjenester og lufthavnstjenesterne i godkendte internationale lufthavne og alternative flyvepladser ud fra disse kriterier og fremlaegge fyldestgoerende oplysninger om disse luftfartstjenesters beredskabsstatus senest den 1. juli 1999. En indledende beretning om beredskabet inden for omraadet er paa grundlag af denne rundspoerge under udarbejdelse og forventes at foreligge midt i september.

For at sikre, at strategisk vigtige ATS-ruter ikke bliver lukket, fokuserer organisationens arbejde med beredskabsplanlaegning paa at etablere noedfaciliteter for el og telekommunikation, samt paa at etablere otte regionale beredskabssamordningscentre, hvor man skal indsamle og formidle information til landene i den paagaeldende region. Der bliver ogsaa oprettet et globalt samordningscenter. IATA har oprettet en database med information om medlemslandenes status.

Ved Den Europaeiske Konference for Civil Luftfart (ECAC) gennemgik man de juridiske aspekter af forskellige tiltag, som var under overvejelse i forbindelse med aar 2000-beredskabet, samt begraensninger i aktiviteter, hvor der ikke foreligger oplysninger om beredskabet og/eller hvor der er mistanke om manglende beredskab. Det var hensigten at udarbejde forslag til en politik, som kunne fremlaegges for generaldirektoererne for civil luftfart, som skal afholde moede den 18. oktober 1999.

Kommissionen har regelmaessigt underrettet Transportministerraadet om relevante udviklinger og deltaget i ECAC's arbejde. Kommissionen tager ogsaa stilling til, om der boer gribes ind, naar de internationale organisationer har afsluttet deres vurdering.

5.1.2 EU's luftfartssektor

&og EU's luftfartsorganisationer reagerer ogsaa ansvarligt.

I hele EU forbereder de enkelte lufthavne, luftfartsselskaber og flyveledersystemer sig paa det nye aartusind med projekter, som forventes afsluttet i andet og tredje kvartal af 1999. Saadanne projekter daekker generelt kritiske forbindelser til relevante partneres systemer i lufthavne og leverandoerer af grundlaeggende tjenester (f.eks. el og telekommunikation). I mange flyveledersystemer er man i gang med at kontrollere interoperabiliteten baade internt og til eksterne partnere, f.eks. lufthavnene og Eurocontrol.

Det kan vaere svaert at faa oplysninger fra leverandoererne.

Industrien har tilkendegivet, at man har visse problemer med at faa fyldestgoerende garantier fra leverandoererne. I en raekke tilfaelde har leverandoerkaeden vist sig at vaere mere kompliceret og laengere end forventet. Industrien er ogsaa staerkt afhaengig af adgangen til vitale nationale infrastrukturer (el, telekommunikation og vand). For elforsyningens vedkommende traeffer industrien foranstaltninger for at sikre, at der findes alternative kilder eller beredskabssystemer. Men man er fortsat bekymret for eventuelle fejl paa telenettene.

Luftfartstjenester testes paa internationalt plan.

Paa internationalt plan samordnes beredskabsplanlaegningen noeje med nabolandene, eftersom landene er gensidigt afhaengige, hvad angaar flyveledertjenester. De civile lufthavnsmyndigheder opstiller beredskabsplaner for noedvendige lufthavnssystemer. Flere lande har tilkendegivet, at de er ved at kontrollere kompatibiliteten med nabolandenes flyveledere.

Det Forenede Kongeriges ministre har bebudet, at regeringen vil fremsaette en erklaering om aartusindskiftets sikkerhedskonsekvenser (beredskabet hos udenlandske operatoerer, lufthavne og flyveledersystemer) inden den 1. oktober.

5.2 Soefart

Det kan vaere svaert at fastslaa problemer med integrerede chips i skibe.

Skibe, isaer nyere skibe, kan have mange forskellige elektroniske anordninger og systemer. Integrerede systemer bruges i vidt omfang, og det kan vaere meget vanskeligt at faa oplysninger om dem fra leverandoererne. Og hvert eneste skib er som regel forskelligt fra de andre, selv naar de er leveret samtidig fra samme vaerft, hvilket betyder, at de alle sammen skal undersoeges og der skal tages hoejde for reparationer og opgraderinger, som er foregaaet efter leveringen.

Den vaerste trussel mod naviationssystemerne kan let afhjaelpes.

Det farligste for ethvert skib vil vaere, hvis det ikke kan navigeres sikkert. Rederierne har generelt vurderet aar 2000-kompatibiliteten og udviklet et reserve- og beredskabsprogram, som kan afhjaelpe de eventuelle problemer, man har fundet. Men paa alle skibe har man mulighed for at afhjaelpe fejl i det elektroniske navigationsudstyr - ved at gaa tilbage til manuel navigation.

Mange EU-havne har taenkt sig at kraeve dokumentation for skibenes aar 2000-kompatibilitet.

For alle hollandske skibes vedkommende skal der udstedes en godkendelse i samarbejde mellem forsikringsselskaberne og en brancheorganisation. Der er foreslaaet en tilsvarende ordning for udenlandske skibe, som anloeber hollandske havne. Graekenland holder ogsaa oeje med soetransportsektoren. Skibe, som anloeber graeske havne, vil blive afkraevet dokumentation for, at man sikret sig mod problemet og opstillet beredskabsplaner.

Man arbejder paa at sikre driften af havnene.

Havnene er knudepunkter for samhandel, og det afspejles i de processer og tjenester, som de er afhaengige af, fra elforsyning over told- og immigrationstjenester til lodstjenester. Den stoerste risiko for havnenes drift ser ud til at vaere elsvigt, kommunikationssvigt, fartoejer, som ikke er aar 2000-parate, og afbrydelser i den nationale transportinfrastruktur.

Havnene har i forvejen beredskabsplaner for samtlige omraader af driften. Hvad angaar aartusindskiftet indkredser havnene potentielle problemer og arbejder paa at minimere eller fjerne risikoen for havnedriften. Visse havne lukker muligvis kortvarigt i den kritiske periode eller opstiller yderligere sikkerhedsforanstaltninger for skibe, som anloeber havnen. De soefarende underrettes herom paa saedvanlig vis.

Det Forenede Kongerige vil foretage uvildige vurderinger af havnenes aar 2000-kompatibilitet.

I Det Forenede Kongerige er de 50 stoerste havne blevet bedt om at fremlaegge oplysninger om aar 2000-kompatibiliteten via et detaljeret spoergeskema. Spoergsmaalene var i to dele - en vurdering af havnens generelle program for aar 2000, og en bedoemmelse af mulige risici inden for bestemte omraader af havnedriften. Man har sat konsulenter til at foretage en uvildig vurdering af havnenes egne bedoemmelser for naesten halvdelen af de 50 stoerste engelske havne, herunder alle de ti stoerste efter fragtvolumen, og resultaterne forventes at blive offentliggjort i juli.

I Tyskland afproeves navigationssystemerne omhyggeligt&

For den indenlandske navigations vedkommende lader man i Tyskland de nationale trafikforvaltnings- og -kontrolsystemer undersoege af navigationstestcentret i Koblenz, som er ansvarligt for den centrale forvaltning af matitime trafikstyringssystemer. Disse tests, som har koert siden 1997, omfatter computersystemer til radar, navigation og kurslaegning, lokal dirigering, fjernstyring, informations- og registreringssystemer, satellitnavigationsudstyr og indberetnings- og informationssystemet for indenlandsk navigation.

&og havnenes beredskabsplaner gennemgaas af de nationale tilsynsmyndigheder.

AAr 2000-problemerne i Tysklands soefartsnavigations- og havnesektor blev ogsaa droeftet, da havnefogederne moedtes med BMVBW, direktoratet for soefart i Nord- og Nordvesttyskland, direktoratet for rederier og BSH i januar 1999 i Bremen. De vandveje, rederier og havne, som hoerer ind under disse organisationer, udarbejder midt paa aaret beredskabsplaner, som skal droeftes ved et moede mellem samtlige havnemyndigheder og de nationale tilsynsmyndigheder. Disse planer omfatter alle de beroerte offentlige tjenester, f.eks. flodpoliti, brandvaesen, lodser, slaebebaadsejere, faergeselskaber, det tyske redningsbaadsselskab og andre frivillige organisationer.

Nederlandene har indfoert en godkendelsesordning for skibe.

I Nederlandene menes havnemyndighederne og de enkelte rederier er vaere godt paa vej, selv om det naermere gaelder for de stoerre end for de smaa virksomheder. Man har udarbejdet og er ved at indfoere en godkendelsesordning for skibe; der kraeves saaledes godkendelsesattest for at anloebe de stoerre havne.

Flere regeringer naevnte, at de gerne ville have flere oplysninger om fremskridtet fra denne sektor, og de mente ogsaa, at der var brug for mere effektiv international samordning.

5.3 Jernbanetransport

Jernbaneindustriens aartusindskifteprojekter fokuserer paa central- og fjerntrafik, tekniksystemer, integrerede systemer og forbindelserne til leverandoerer og kunder.

Jernbaneselskaberne giver udtryk for, at leverandoerernes garantier ikke altid holder.

Mange jernbaneselskaber er afhaengige af eksterne leverandoerer. I Tyskland konstaterede man ved en leverandoergennemgang i 1997 ikke nogen videre problemer med de computere, som bruges til at styre Deutsche Bahn AG's net. Men DB's egne undersoegelser saaede betydelig tvivl om visse leverandoerers garantier.

5.4 Vejtransport

Vejsystemerne undersoeges ogsaa.

I de fleste tilfaelde er det lokalmyndighederne, som har ansvaret for vejsystemerne, og derfor er det de faerreste EU-lande, som behandler denne sektor paa nationalt plan. Nogle lande har tilkendegivet, at lokalmyndighederne gennemgaar det drifts-, trafik- og eludstyr, som styres af computerprogrammer. Det gaelder bl.a. lyskurve (som styres af programmer med kalenderfunktioner), dataindsamlingsenheder saasom permanente trafiktaellere og spoler til intervalmaaling, udstyr, som paavirker trafikken paa motor- og landeveje, trafikstyringscentre og andet udstyr, f.eks. tunnelanlaeg, kommunikationsudstyr og belysningsanlaeg.

I Tyskland er vejanlaegsmyndighederne i forbundsstaterne ved at opstille beredskabsplaner, og forbundsstaternes politienheder samordner nu deres handlingsplaner for aarsskiftet med de ansvarlige for vejtransporten.

I den private sektor fokuseres opmaerksomheden paa transportlogistik, som er vigtig for handel og oekonomi. Vejsektoren betragtes som en lavrisikosektor, hvor de konstaterede problemer hovedsagelig beroerer mindre kritiske systemer.

6 TELEKOMMUNIKATION

EU's teleindustri er naaet langt &

Som en af de vigtigste infrastruktursektorer, som alle andre er afhaengige af, forbereder teleindustrien sig omhyggeligt paa aartusindskiftet. Flere EU-lande tilkendegiver, at de offentlige koblede netfaciliteter, som udbydes af de stoerste operatoerer, allerede er aar 2000-parate, idet de fleste forventer at vaere faerdige inden september 1999. Risikoen for udfald hos de stoerste udbydere af faste og mobile telenet betragtes som ringe.

&og der forventes ikke forstyrrelser som foelge af internationale problemer.

Nogle lande er ganske vist bedre forberedt end andre, men internationale opkald til visse mindre udviklede lande kan blive afbrudt, eftersom nettene i disse lande maaske ikke er tilstraekkelig forberedt. Internationale telekommunikationssvigt forventes ikke at faa konsekvenser for indenlandske tjenester. EU's operatoerer arbejder paa at sikre, at deres ende af de internationale forbindelser er aar 2000-parat.

Beredskabsplanerne bygger paa eksisterende beredskabsprocedurer.

Industrien fokuserer paa beredskabsplanlaegning til sikring af driftsstabiliteten. I visse lande omfatter denne proces bl.a. uvildig kontrol af netoperatoerernes beredskabsordninger. Samtlige lande har tilkendegivet, at deres stoerste operatoerer har analyseret risikofaktorer og konsekvenser for driften. Operatoererne i denne industri har allerede faste beredskabsplaner, som bl.a. omfatter brug af mobilcentre, noedgeneratorer, aktivering af mobilsatellitsystemer, manuel drift og mobilisering af ekstra mandskab.

Der koeres informationskampagner maalrettet mod erhvervs- og privatkunder.

Nogle er betaenkelige ved det udstyr, som virksomheder og enkeltpersoner bruger, selv om de fleste kunder ikke vil blive beroert af problemet. Operatoerer og regeringer koerer kampagner, som skal goere kunderne mere opmaerksomme paa, hvordan deres udstyr kan reagere. Der uddeles informationsfoldere til hjemmene, hvor man angiver, hvilke slags udstyr i hjemmet der kan blive paavirket, f.eks. telefonudstyr, og det samme gaelder virksomhederne. Nogle teleoperatoerer har informationspakker liggende til baade erhvervs- og privatkunder, som bruger selskabets udstyr. De stoerre operatoerer opretter saerlige supportnumre til aar 2000-problemer, og mindre operatoerer giver information og raadgivning via de saedvanlige kanaler, hvilket ogsaa gaelder for visse tilsynsmyndigheder, f.eks. OFTEL i Det Forenede Kongerige.

De meste forbrugerudstyr, saasom telefoner og faxapparater, vil fortsat fungere normalt. Folk, som bruger PC'er, som ikke er aar 2000-parate, til at faa adgang til netvaerk, kan loebe ind i problemer, og det samme kan smaa virksomheder, som bruger omstillingsanlaeg med datoafhaengige funktioner.

Operatoererne har fastlagt procedurer, som tilgodeser alarmopkald.

De stoerre nationale operatoerer har interne procedurer, som tilgodeser alarmopkald, og der er afsat personale specielt til beredskabsplanlaegning i denne forbindelse. Der opstilles detaljerede planer for, hvordan alarmtjenesterne skal haandtere en forventet stigning i omfanget af alarmopkald. I Det Forenede Kongerige planlaegger British Telecom f.eks. efter at man kan modtage op til fem gange saa mange opkald, som nummeret 999 normalt modtager om aftenen paa loerdage - betydelig mere and antallet af opkald til nummeret sidste nytaarsaften. I Nederlandene er man i gang med at gennemproeve en national beredskabstjeneste for brugere i regeringen. Det overvejes midlertidigt at indfoere en alarmtjeneste for mobilopkald for at oege alarmtjenestens nuvaerende kapacitet.

Nogle lande har anerkendt, at man maa "styre abonnenternes adfaerd" for at reducere risikoen for overbelastning af nettet som foelge af almindelige nytaarsopkald. Derfor har man i Nederlandene aflyst et planlagt tv-program, som seerne skulle ringe til nytaarsaften.

7 FINANSSEKTOREN

7.1 Generelt

Finanssektoren er laengst fremme.

Finanssektoren betragtes generelt som den sektor, der er laengst fremme, om end man fuldt ud er klar over, at finansielle tjenester ligesom andre sektorer er afhaengige af andre infrastrukturer, f.eks. el og telekommunikation.

7.2 Internationale aktiviteter i finanssektoren

International samordning.

Paa internationalt plan har to organisationer - for industriens vedkommende Global 2000 og for tilsynsmyndighedernes vedkommende faellesraadet vedroerende aar-2000-problemer (Joint Y2K Council) - gennemfoert saerlige aktiviteter vedroerende aar 2000 og opstillet en ordning for global udveksling af information i resten af 1999 og nytaarsweekenden.

Global 2000, den internationale organisation, som industrien for finansielle tjenesteydelser (banker, forsikringsselskaber og operatoerer af betalingssystemer) har oprettet, opdaterer hver tredje uge et globalt kort over, hvor aar 2000-parate man vurderer de forskellige lande til at vaere inden for forskellige kritiske sektorer: - finansvaesen, telekommunikation, transport, energi, vand og regeringsarbejde. Global 2000 har til hensigt at afslutte disse vurderinger i september, saa man resten af aaret kan koncentrere sig om specifikke problemer og risikoforebyggelse.

Faellesraadet vedroerende aar-2000-problemer har oprettet instrumenter, der skal lette udveksling af information mellem tilsynsmyndighederne og centralbankerne ved aarsskiftet:

· en statusrapportformular, som skal udfyldes af hver enkelt institution og sendes til tilsynsmyndigheden, og som kan bruges som information til andre beroerte parter;

· en landerapportformular, som de nationale tilsynsmyndigheder kan bruge til at informere andre nationale tilsynsmyndigheder om, hvor langt det paagaeldende land er fremme med sine forberedelser;

· telekonferencer mellem nationale tilsynsmyndigheder og andre parter for at rationalisere kommunikationen ved aarsskiftet.

De oplysninger, der udveksles via landerapporterne og telekonferencerne, bliver meget generelle. Udveksling af oplysninger af mere fortrolig eller foelsom art overlades til de traditionelle bilaterale kontakter mellem tilsynsmyndighederne. EU's stoerre finanscentre og tilsynsmyndigheder skal ved aarsskiftet vaere med i det arbejde, der foregaar i faellesraadet vedroerende aar-2000-problemer, og Europa-Kommissionen og Den Europaeiske Centralbank deltager muligvis ogsaa.

7.3 Finansielle tjenester i EU

Finanssektoren har i EU, ligesom i andre lande, prioriteret beredskabsplanlaegning og risikoforebyggelse meget hoejt.

Man har gennemfoert vellykkede afproevninger af globale betalingssystemer.

Stoerstedelen af den interne tilpasning af systemerne er nu afsluttet, og man har foretaget meget avancerede afproevninger. I weekenden 12.-13. juni gennemfoerte man en vellykket international afproevning af betalingssystemer. Deltagerne (19 lande, heriblandt 5 EU-lande - Belgien, Frankrig, Tyskland, Italien og Det Forenede Kongerige - samt EBA, TARGET og SWIFT) etablerede et miljoe, hvor man kunne afproeve transaktionsgennemfoerelsen fra punkt til punkt i alle ender af de 34 deltagersystemer. Testen omfattede de aar 2000-parate systemer og gjorde brug af meget specialiserede transaktionsparametre, som omfattede kunder og korrespondenter, efterforskningssystemer, beredskabssystemer, finansforvaltningssystemer og kredit- og risikosystemer.

I de oevrige finansielle undersektorer har man udfoert multilaterale afproevninger, baade obligatoriske og frivillige. Testfasen forventes at vaere afsluttet ved udgangen af september for stoerstedelen af virksomhedernes vedkommende.

Der foregaar beredskabsplanlaegning baade paa individuelt og kollektivt plan, afhaengigt af parternes tekniske og kommercielle forbindelser. Men systemtjek medfoerer konstante nye tilpasninger af systemerne, og derfor foregaar arbejdet med beredskabsplanlaegning parallelt.

Selskaber, som udbyder finansielle tjenester, vurderer de eksterne risici noeje.

Mange EU-operatoerer i denne sektor foretager vurderinger af, hvor godt forberedt deres konkurrenter og kunder er paa aar 2000. Dermed kan de traeffe forebyggende foranstaltninger for at begraense foelgevirkningerne af, at andre operatoerer ikke er saa godt forberedt, og oege presset paa samarbejdspartnere og kunder for at afhjaelpe problemerne. Stoerstedelen af EU's virksomheder i denne sektor offentliggoer jaevnligt generelle og tekniske oplysninger om, hvor aar 2000-parate de er. Parallelt hermed giver brancheorganisationerne paa EU-plan indsigt i, hvor aar 2000-parat den paagaeldende sektor er paa landsplan.

Ved gennemfoerelsen af disse risikoanalyser har sektoren for finansielle tjenester for det meste fokuseret paa selve aarsskiftet. Selv om operatoererne er klar over de makrooekonomiske risikomomenter i forbindelse med aartusindskiftet, er der stadig i EU en tendens til at undervurdere ledelses- og virksomhedsproblemer, som ikke direkte haenger sammen med fejl i informationssystemerne (oekonomiske risici foraarsaget af andre virksomheder, systemsammenbrud, daekning af kunders aar 2000-skader og juridiske efterspil).

7.3.1 Banksektoren: Hvad man har laert af overgangen til euroen

Overgangen til euroen har generelt vaeret en fordel for den finansielle sektor.

I 1998 fokuserede bankerne mest paa euroen, men i aar har de draget fordel af den erfaring og ekspertise, de fik med overgangen til euroen, og brugt den til at loese aar 2000-problemerne. Overgangen til euroen er ganske vist ikke helt det samme som overgangen til aar 2000, men der er visse ligheder, naar man ser paa den tekniske og projektforvaltningsmaessige side.

Banksektoren i EU og Global 2000 har derfor brugt overgangen til euroen, navnlig i indfoerelsesperioden i weekenden efter den 1. januar 1999 (dvs. de fem dage efter den 1.) som model for aarsskiftet 1999-2000. Global 2000 har givet banksektoren forskellige anbefalinger [8].

[8] Lessons Learned from the Euro, samordningsgruppen Global 2000, 4. februar 1999.

Udbydere af likviditet og laan maa undgaa forstyrrelser i betalings- og finansieringsmidler.

I Global 2000's dokument angives det, at virksomheder og centralbanker tidligt i forloebet skulle traeffe beslutninger vedroerende finansiering og udlaan paa grundlag af ufuldstaendige oplysninger, og det anbefales, at et ansvarligt organ tager stilling til saadanne forhold i fremtiden. Arbejdet med likviditetsstyring i centralbanker og virksomheder gav anledning til en raekke problemer: paa den ene side vil virksomhederne gerne sikre, at alt koerer videre som normalt, mens kreditinstitutterne bliver fristet (eller noedt) til at begraense deres udlaanskapacitet. Sikkerhedsstillelse kan ogsaa vaere et problem, hvis samtlige finansielle institutioner kraever sikkerhedsstillelse for samtlige transaktioner og faciliteter. Efter Global 2000's opfattelse er der graenser for, hvad den private sektor kan klare, og organisationen har derfor anmodet offentlige myndigheder om at vaere med til at foere tilsyn med aartusindskiftets konsekvenser for finansmarkederne.

Det stoerste problem er, hvor man tager mod sikkerhedsstillelse. I Europa skyldes problemet, at der er stor forskel paa de nationale love om sikkerhedsstillelse. Men betalingssystemerne i EU er baseret paa mange forskellige infrastrukturer (Euro 1, EBA, Target), hvilket mindsker risikoen for totalsammenbrud i forbindelse med betalingssystemer.

Der er brug for et bedre system til gensidig udveksling af information.

Global 2000's dokument satte fokus paa "den ringe grad af informationsudveksling mellem virksomheder og industrier, som er et stort problem, isaer ved graenseoverskridende problemer i den foerste uge efter omstillingen", og angav, at "de formelle netvaerk til informationsudveksling, som blev opstillet paa forhaand, blev ikke brugt efter hensigten, fordi virksomhederne generelt ikke var villige til at lade andre hoere daarlige nyheder foer i sidste sekund". Tilsyneladende "foregik den mest effektive informationsudveksling og problemloesning via bilateral telefonkontakt".

Man prioriterer haandtering af specifikke problemer, risikoforebyggelse og beredskabsplanlaegning.

Omstillingen til euroen har haft endnu en gavnlig virkning, idet mange af beredskabsstrategierne for aartusindskiftet baseres paa de beredskabsforanstaltninger, som blev indfoert ved overgangen til euroen. EU's banksektor koncentrerer sig nu om forvaltningen af selve omstillingsperioden, og den deltager yderst aktivt i de tiltag, der traeffes paa nationalt og internationalt plan for at sikre et stabilt finansielt miljoe i nytaarsweekenden.

Nationalt vil EU's banker vaere i konstant kontakt med tilsynsmyndighederne og landets centralbank. Paa internationalt plan sikrer man ved en graenseoverskridende ordning, som overvaages af Global 2000, sammenhaengende information fra land til land og sikre kanaler til formidling af denne information (sikre telekommunikationsudbydere til kollektive telekonferencer, SWIFT, Reuters og internettet). Global 2000 opstiller protokoller til angivelse af hensigtsmaessige kontaktpunkter i hver enkelt institution med henblik paa bilateral eller multilateral kommunikation. Denne type graenseoverskridende kommunikationskanaler mellem virksomhederne er noget helt nyt og hidtil uset i sektoren.

Der skal muligvis foretages yderligere afproevninger ved selve aarsskiftet.

Banksektoren mener, at det ikke kan undgaas, at der kommer visse forstyrrelser som foelge af aar 2000-problemer, isaer fra tilbagevaerende programfejl, som ikke er blevet opdaget under de indledende tjek, uanset hvor grundige de har vaeret. Mange banker overvejer derfor at organisere "afproevning under reelle forhold" i den foerste weekend i januar (en mulighed, som betalingssystemindustrien ikke kan benytte sig af).

Bankerne holder lukket laengere.

Det Europaeiske System af Centralbanker har besluttet, at centralbankerne og de oevrige banker skal holde lukket den 31. december 1999, saa de har tre hele dage til de afsluttende forberedelser til aartusindskiftet. ECB har ogsaa besluttet at lukke TARGET-systemet denne dag.

7.3.2 Betalingssystemer: Alt fungerer som normalt ved aartusindskiftet

Betalingssystemerne skal vaere koereklare fra starten&

I modsaetning til andre finansielle tjenester skal betalingssystemerne fungere fra foerste sekund af det nye aartusind. Betalingssystemerne har ikke den mulighed for at udskyde tingene, som man kan benytte sig af i de andre industrier, og derfor maa betalingssystemerne ikke lukke ned eller begraenses, ligesom der ikke er mulighed for at tjekke systemerne i realmiljoeet i aarets foerste feriedage, den 31.12.1999, 1.1.2000 og 2.1.2000.

Betalingssystemindustrien har derfor laenge foretaget vurderinger og kontroller og lagt beredskabsplaner. En VISA-undersoegelse i maj 1999 viste, at mere end 90% af VISA-transaktionerne i dollars ikke vil blive paavirket af aarsskiftet. Kun 10% af VISAs medlemsinstitutioner er i lande, som ikke betragtes som velforberedte.

&men mange andre indbyrdes afhaengige tjenester spiller ogsaa ind paa, om systemerne er aar 2000-parate.

Men det er ikke blot operatoererne (hvis interne systemer generelt er aar 2000-parate), som skal sikre, at betalingssystemerne er aar 2000-parate. Det afhaenger ogsaa af den finansielle infrastruktur (som ogsaa skal vaere aar 2000-parat), bankerne (som direkte er kunder hos betalingssystemernes operatoerer) og de erhvervsdrivende (og leverandoererne af butikkernes betalingsterminaler, idet de erhvervsdrivende er kunder hos bankerne via detailbetalingssystemerne), samt tele- og elselskaberne. Betalingssystemoperatoerer som VISA og Europay vurderer derfor, hvor aar 2000-parate deres medlemmer er paa grundlag af en vurdering baade af det enkelte medlem og den generelle situation i det paagaeldende land.

Endvidere har de stoerste operatoerer i kreditkortindustrien indgaaet aftaler om at indfoere et netvaerk af observatoerer, som kan udveksle og overvaage information (30 personer i hele Europa). De fleste EU-kreditkortselskaber gaar i deres beredskabsplaner ud fra, at el og telekommunikation kan vaere nede i 5 doegn, hvilket ville beroere 5-10% af de finansielle transaktioner, som foretages i Europa (mod 1% i USA), idet det dog klart angives, at situationen reelt kommer til at svinge meget fra land til land.

Kredikortselskaberne vurderer, hvor aar 2000-parate deres medlemmer er.

Kreditkortselskaberne faar deres oplysninger vedroerende aar 2000-problemerne fra mange forskellige kilder, bl.a. regulaere spoergeskemaer, som er sendt ud til medlemmerne. De fleste forventer at vaere faerdige med vurderingerne til september, saa man i loebet af efteraaret kan traeffe forebyggende foranstaltninger, f.eks. dagboeder eller tilbagekaldelse af tilladelser. Selskaberne har gennemfoert afhjaelpningstiltag paa deres egne systemer og lagt beredskabsplaner. Nu fokuserer man foerst og fremmest paa haandtering af specifikke tilfaelde eller "selve skiftet" - dvs. forvaltningen af de fem dage efter den 31. december 1999.

7.3.3 Leverandoerer af bruttoafregningssystemer og -infrastrukturer

De fleste SWIFT-brugere har testet deres systemer.

SWIFTs kunder skal gennemfoere obligatoriske afproevninger. Daekningsgraden er ikke total i de obligatoriske afproevninger: 5.100 kunder har tilsluttet deres systemer i forbindelse med de obligatoriske afproevninger, hvilket kun svarer til 70% af det samlede kundegrundlag, men ca. 94% af den loebende trafik ved SWIFT-transaktioner.

De oevrige finansielle institutioner behoever ikke deltage i afproevningen af bruttoafregningssystemerne. SWIFT har dog opstillet en saerlig infrastruktur for assistance til de af dem, som oensker at foretage frivillige afproevninger. Det har mange af kunderne oensket, om end ikke i samme omfang som for de obligatoriske proevers vedkommende, og derfor forestaar der et stort arbejde blandt de kunder, som endnu ikke har deltaget i bilaterale og multilaterale afproevninger. Afproevningerne forventes faerdige i september.

7.3.4 Vaerdipapirer: fleksible principper for informationsudveksling

Vaerdipapirhandlere fastlaegger praktiske tiltag for at reducere risikoen.

Hvad angaar skik og brug inden for handel med vaerdipapirer, saa forudser Global 2000, at operatoererne vil aendre visse standarddokumenter, som bruges i handlerne. De foreslaar, at man reducerer aktiviteten inden for omraadet til de mest noedvendige behandlings- og afregningsaktiviteter i nytaarsweekenden, hvor det er muligt og kan ske, uden at en saadan aktivitetsreduktion haemmer normale markedsaktiviteter eller paavirker markedets likviditet.

7.3.5 Forsikring: En mere vidtgaaende vurdering af risici i forbindelse med aartusindskiftet

Forsikringsselskaberne analyserer aartusindskiftets mulige konsekvenser&

Forsikringsselskaberne har omhyggeligt analyseret konsekvenserne af aartusindskiftet for deres kunder, primaert virksomhederne, og de tillaegsomkostninger, der kan ventes som foelge af flere skader. AArtusindskiftet forventes at faa makrooekonomiske konsekvenser som foelge af forstyrrelser i virksomhedsdriften og deraf foelgende finansielle tab, som virksomhederne vil proeve at faa ind igen ved at anlaegge sager mod handelspartnere og forsyningsselskaber.

Disse konsekvenser kommer sandsynligvis i tre boelger, hvoraf den foerste kommer i selve aar 2000. I foerste omgang vil man forsoege at faa daekket tab via forsikringen, dernaest via sagsanlaeg. Tingsskader vil medfoere en stigning i kundernes skadesanmeldelser paa de almindelige forsikringer hos selskaberne.

&og forbereder sig paa maerkbare stigninger i omfanget af skadesanmeldelser.

De franske forsikringsselskaber alene forventer en stigning i antallet af skadesanmeldelser paa op til 70.000. De har gjort deres kunder klart, at der vil blive kraevet dokumentation for, at kunderne har truffet alle noedvendige foranstaltninger for at beskytte sig mod skader i forbindelse med aartusindskiftet ("due dilligence"-princippet). I den forbindelse har de franske forsikringsselskaber oprettet en faelles teknisk platform, som kan give samtlige forsikringsselskaber, som modtager skadesanmeldelser, den fornoedne ekspertise til at identificere aar 2000-relaterede skader og det tekniske grundlag for hvorvidt en skade helt eller delvist er foraarsaget af et aar 2000-problem, og til at analysere kvaliteten af den forsikrede virksomheds aar 2000-projekt.

Den foerste boelge af erstatningssager kommer ogsaa i 2000. I loebet af 2001 og 2002 kommer anden og tredje boelge af de juridiske konsekvenser af aartusindskiftet - naar erstatningssagerne bliver anket eller der bliver anlagt modkrav. Der kommer sandsynligvis ogsaa sager, som anlaegges af flere omgange i 2001 og 2002.

Der er ingen faelles linje i EU -

Det Forenede Kongeriges forsikringsindustri er ogsaa bekymret over, at man maaske kommer til at modtage anmeldelser af aar 2000-relaterede skader, selv om man har oplyst kunderne om, at saadanne skader, som kan forudses, ikke daekkes. Det Forenede Kongeriges forsikringsindustri har faaet udarbejdet en rapport via den britiske brancheorganisation ABI, som har udarbejdet en raekke modelklausuler, som indsaettes i policer for at hjaelpe selskaberne med at tydeliggoere, hvordan de stiller sig til problemet. Ikke desto mindre kan der vaere forskel paa, hvordan selskaberne i dag raadgiver deres kunder, og hvordan skaderne i sidste ende behandles.

&i nogle lande daekkes skader som foelge af aar 2000-problemer, i andre ikke.

I Nederlandene angiver selskaberne ved de fleste policefornyelser, at skader som foelge af aar 2000-problemer ikke daekkes. Der er oprettet en central beredskabsfond paa 500 millioner Euro til saerlige risici, som er tiltaenkt forsikringstagere, som kan dokumentere, at de viste fornoeden omhu for at loese problemet. Italienske forsikringsselskaber indfoerer ogsaa nye kontrakter, hvor man undtager skader som foelge af aar 2000-problemer, isaer inden for omraader saasom generelt civilretligt ansvar (ved policer vedroerende erhvervsaktiviteter og produktansvar), skade paa andre varer, transport og brand.

Risikoen for en stigning i omfanget af sagsanlaeg vaekker bekymring i EU.

Der er en vis usikkerhed vedroerende lovmiljoeet i EU og andre steder, og det kan ikke helt klart vurderes, hvilke konsekvenser aar 2000 kan faa. Derfor tager mange forsikringsselskaber risikoen for en stigning i antallet af sagsanlaeg paa grund af aartusindskiftet i EU meget alvorligt. Sager om erstatningsansvar som foelge af forstyrrelser bliver sandsynligvis baade anlagt paa grundlag af almindelige forsikringskontrakter og andre typer. I visse tilfaelde, hvor virksomheder kan paavise, at de har gjort alt, hvad de kunne for at beskytte sig internt mod aar 2000-relaterede forstyrrelser eller svigt, skal forstyrrelser og svigt, som foraarsager alvorlig skade, daekkes af forsikringsselskabet. Men de velforberedte virksomheder og deres forsikringsselskaber vil nok lede efter eksterne enheder, som de kan laegge sag an mod.

Omkostningerne til disse sagsanlaeg er blevet anslaaet til flere hundrede mia. dollars paa verdensplan. Hvis et begraenset antal virksomheder (isaer producenter af chips, software og hardware) udpeges som de endeligt ansvarlige i sagerne, kan det medfoere, at disse faa virksomheder ender med at skulle afholde omkostningerne ved en kollektivt finansielt tab, hvor ansvaret kun delvist daekkes af deres forsikringer. Det er en klart uacceptabel situation, som kan medfoere en midlertidig svaekkelse af oekonomien.

7.4 Kommissionens aktiviteter i sektoren for finansielle tjenester

EU's tilsynsmyndigheder moedes jaevnligt i de udvalg, som Kommissionen har oprettet til droeftelse af aar 2000-problemet.

Tilsynsmyndighederne i BAC overvaager fortsat forberedelserne i EU&

For banksektorens vedkommende har Det Raadgivende Udvalg for Bankvirksomhed (BAC) holdt flere moeder i 1999, naeste gang i september. Selv om udvalget i marts 1998 konkluderede, at aar 2000-problemet foerst og fremmest henhoerte under de nationale tilsynsmyndigheders kompetence, besluttede BAC at medvirke til at oege opmaerksomheden om problemet og lette samarbejde mellem de nationale tilsynsmyndigheder.

Ved BAC's moeder tager EU's tilsynsmyndigheder stilling til, hvor aar 2000-parat banksektoren er. Tilsynsmyndighederne behandler problemet via Kontaktgruppen. BAC modtager jaevnligt oplysninger fra gruppen. I marts droeftede BAC f.eks. en statusrapport om tilsynsmyndighedernes praktiske foranstaltninger og problemer i forbindelse med aarsskiftet. Kontaktgruppen er ogsaa ansvarlig for at opstille en kontaktliste med aar 2000-eksperter, som kan assistere tilsynsmyndighederne og styrke deres samarbejde i hastetilfaelde.

EU's tilsynsmyndigheder er generelt godt tilfredse med, hvor langt bankerne er fremme. Det, der volder betaenkelighed, er primaert, om andre er parate, f.eks. den offentlige sektor og forsyningsvirksomhederne, og om beredskabsplanerne er gode nok. Omfanget af samordning mellem de kompetente myndigheder i EU betragtes som fyldestgoerende.

I forsikringssektoren har man ogsaa holdt udvalgsmoeder, og det naeste holdes ligeledes i september. Paa moedet i april fokuserede droeftelserne i forsikringsudvalget paa de forskellige fremgangsmaader, der er blevet brugt i de enkelte lande.

&og tilsynsmyndighederne for forsikringssektoren holder sig medlemsstaternes forskellige metoder for oeje.

I Frankrig har de franske skadesforsikringsselskaber oprettet en organisation under navnet "Coordination An 2000". Forsikringsselskaberne sender deres erhvervskunder generel information for at henlede deres opmaerksomhed paa de risici, der er i forbindelse med interne systemer, og risikoen for stigende omkostninger som foelge af sagsomkostninger. De seneste sager i Frankrig viser, at retten nu tiere stiller sig paa forbrugernes side frem for forsikringsselskabernes. Den franske regering har vedtaget en lov, som paalaegger operatoerer af finansielle tjenester at underrette finanstilsynet loebende i hele 1999 om, hvor aar 2000-parate de er. Samtidig har man i finansloven stillet forsikringsselskaberne i Frankrig mere favorabelt ved at give dem mulighed for at foretage hensaettelser til en eventuel stigning i det fremtidige skadesantal.

Alle selskaber i den tyske forsikringsindustri har svaret paa et spoergeskema, som blev udsendt i 1998. Spoergeskemaet har sat gang i yderligere tiltag fra forsikringsselskaberne for at forberede sig paa aar 2000-relaterede problemer. De tyske forsikringsselskaber har ikke indfoejet klausuler om undtagelser for aar 2000-skader i deres kontrakter.

Tilsynsmyndigheden for den svenske forsikringsindustri udfaerdiger hvert halve aar en detaljeret rapport til regeringen om, hvor aar 2000-parat sektoren er. Tilsynsmyndighederne skal ogsaa foretage inspektioner, og de har besoegt naesten halvdelen af forsikringsselskaberne i Sverige. De oestrigske tilsynsmyndigheder fokuserer isaer paa erstatningsansvar i forbindelse med aar 2000-relaterede ulykker paa hospitaler. I Italien prioriterer det nationale aar 2000-udvalg forsikringssektoren hoejt, idet et ad hoc-underudvalg moedes en gang om maaneden for at analysere, hvordan det staar til i sektoren.

8 VAND

Vandsektoren opstiller ogsaa beredskabsplaner&

Produktion og distribution af vand kan generelt klares manuelt uden IT-baserede kontrolsystemer. Beredskabsplanlaegningen i vandindustrien ligner de andre infrastruktursektorers. Reservoirerne skal vaere fyldt. Der indkaldes ekstra personale, og personalet uddannes til at klare driften manuelt om noedvendigt. Der oprettes noedstroemsreserver til eventuelle stroemsvigt. I Graekenland har man planer om at udstyre personalet i kritiske dele af vandforsyningsnettet med forskellige typer teleudstyr, saa de kan gribe ind hurtigt og effektivt.

&men det er stadig svaert at faa information.

Flere lande har tilkendegivet, at vandforsyning og -rensning har vaeret en af de vanskeligste sektorer at faa oplysninger fra, selv om den efter deres opfattelse ogsaa var en risikosektor. Vanskelighederne haenger primaert sammen med, at disse tjenester udbydes af saa mange forskellige smaa, lokale selskaber - som regel flere tusind i hvert land.

9 KOMMISSIONENS AKTIVITETER

9.1 Situationen internt

Kommissionen fortsaetter sine tiltag...

Kommissionen arbejder stadig aktivt med de tiltag, som blev bebudet i meddelelsen KOM 1998(102).

...hvor man prioriterer interne systemer...

Den hoejeste prioritering har vaeret at faa Kommissionens egne systemer og produkter gjort aar 2000-parate. Paa de jaevnlige moeder med generalsekretariatet og generaldirektoererne har man foert tilsyn med udviklingen via koordinationsgruppen for organisation og forvaltning.

...og der er sket store fremskridt.

Siden 1996 har alle generaldirektoraters aarlige informationsplan skullet indeholde en specifik plan for, hvordan de tilpasser deres informationssystemer med henblik paa aar 2000, og gennemfoerelsen af disse planer prioriteres i det afsatte budget. Ca. 67% af Kommissionens strategisk vigtige informationssystemer er allerede aar 2000-parate eller ved at blive udskiftet med systemer, som er det, 32% er ved at blive tilpasset, og den resterende 1% undersoeges.

Der er gennemfoert en end-to-end test...

Der er isaer blevet lagt vaegt paa at faa gjort de uundvaerlige systemer, som endnu ikke er aar 2000-parate, faerdige i tide. Gennemproevningen af den underliggende infrastruktur (hardware, systemsoftware, software fra uafhaengige leverandoerer) er langt fremme, og alt bliver parat til tiden. Der er gennemfoert en raekke individuelle afproevninger i de enkelte generaldirektorater og en end-to-end test i hele Kommissionen. End-to-end testen har bekraeftet, at Kommissionen er aar 2000-parat, hvad angaar informationsstroemmen for administration, finansiering, statistik, bilag og kontoropgaver. Testen viste ingen stoerre problemer. Der planlaegges yderligere tests for de informationssystemer, som har forbindelse til de nationale myndigheder vedroerende told og landbrug.

...og man arbejder med de ikke-IT-relaterede aspekter.

En koordinationsgruppe paa tvaers af tjenestegrenene overvaager, under ledelse af generalsekretariatet og med repraesentanter for alle generaldirektorater, Kommissionens igangvaerende aar 2000-aktiviteter. Gruppens opgaver omfatter hovedsagelig ikke-IT-relaterede forhold, f.eks. samordning af beredskabsplaner for at sikre kontinuiteten i essentielle tjenester, juridisk gennemgang af produkter, kontrakter og forpligtelser, generelle aspekter vedroerende infrastruktur (bl.a. bygninger, sikkerhedssystemer, elevatorer og tilhoerende forsyningstjenester) og informationskampagner med sigte paa Kommissionens personale og almenheden.

Hvad angaar de oevrige europaeiske institutioner, saa samordner det interinstitutionelle udvalg for informatik (CII) institutionernes aar 2000-aktiviteter for at sikre en faelles indfaldsvinkel til problemet. Kommissionen har nu arrangeret et symposium med medlemsstaterne og en faelleskonference med den portugisiske regering, hvor man skal droefte tilpasningen af europaeiske informationssystemer til aar 2000. Der planlaegges lignende tiltag med andre medlemsstater og for SMV'er.

9.2 Eksterne aktiviteter

Ved en vellykket workshop gennemgik man de graenseoverskridende og tvaersektorielle problemer i kritiske infrastruktursektorer i EU.

Den 19.-20. april var Kommissionen vaert ved et moede i Bruxelles med udbyderne af infrastrukturer af afgoerende betydning for EU, hvor man fokuserede paa graenseoverskridende og tvaersektorielle aar 2000-problemer. Over 150 deltagere, heriblandt de nationale koordinatorer af aar 2000-projekter, tilsynsmyndigheder og repraesentanter for baade internationale sammenslutninger og industrien, udvekslede information om, hvor langt man var naaet og hvilke problemer man havde i luftfarts-, soefarts-, el-, gas-, tele- og atomenergisektoren.

Alle deltagere gik ind for, at alt skulle "koere som normalt" ved aartusindskiftet. Industrisammenslutningerne

· giver medlemmerne retningslinjer og databaser med generel information,

· opretter fora, hvor medlemmerne kan udveksle information,

· udarbejder strategier for og gennemfoerer beredskabsplaner for enkeltsektorer.

Det blev fastslaaet, at noget af det vigtigste var at tilskynde til bedre kommunikation mellem de forskellige infrastruktursektorer paa lokalt, nationalt og internationalt plan. En saadan tvaersektoriel samordning skal bl.a. omfatte:

· prognoser for kundeadfaerd og sektorefterspoergsel,

· udarbejdelse af faelles information om fremskridt og planer, som er offentligt tilgaengelige,

· enighed om prioriteringer og beredskabsforanstaltninger i tilfaelde af forstyrrelser i essentielle tjenester.

Man fastslog, at der er brug for mere effektiv kommunikation og informationsudveksling.

Tilsynsmyndigheder og andre organisationer skal snart traeffe nogle meget svaere valg om, hvorvidt de skal forlaenge enkeltselskabers tilladelser eller certificeringer. Derfor er der ogsaa behov for oeget samarbejde med henblik paa udveksling af strategier og de kriterier og oplysninger, som organisationerne skal basere saadanne beslutninger paa.

Mange sektorer er afhaengige af forsyningskontinuitet eller forsyninger fra lande uden for EU. Moedet om nuklear sikkerhed fokuserede direkte paa potentielle sikkerhedsproblemer i central- og oesteuropaeiske lande og de nye uafhaengige stater. Der skal laegges mere vaegt paa at faa etableret taettere kommunikationsforbindelser og om noedvendigt yde bistand.

Der planlaegges et opfoelgnings arrangement til efteraaret.

Der afholdes et opfoelgningsarrangement i september, hvor man skal analysere udviklingen i forberedelserne til aartusindskiftet i de vigtigste EU-infrastruktursektorer jf. gennemgangen i det foregaaende. Her er det ogsaa tanken at foretage en mere detaljeret gennemgang af andre relevante noeglesektorer - jernbanetransport, finansvaesen og leveranceruter (isaer for foedevarer og laegemidler, godstransport og toldaspekter). Endelig skal der foretages en analyse af to forhold, som kraever stadig stoerre opmaerksomhed, efterhaanden som nytaaret naermer sig - information til offentligheden og beredskabsplanlaegning.

Som tidligere naevnt fokuseres der ved droeftelserne paa graenseoverskridende aspekter, hvilket ogsaa skal omfatte nabolande uden for EU, og tvaersektorielle afhaengighedsforhold. Ved workshoppen skal der tages stilling til, hvordan man bedre kan samordne aktiviteterne inden for disse omraader, hvordan man effektivt kan samarbejde om at forebygge risikofaktorer, og hvordan man kan forbedre kommunikationen internt og fra sektor til sektor ved aarsskiftet.

Medlemsstaternes civilbeskyttelses myndigheder samordner ogsaa deres planer.

I begyndelsen af juni blev der afholdt en workshop om aar 2000-problemet for medlemsstaternes myndigheder med ansvar for civilbeskyttelse. Nytaarsfestivitasen forventes at faa et stoerre omfang end saedvanligt, og derfor forventes der at blive meget mere - om ikke for meget - bud efter brandvaesen, reddere og alarmtjenester end normalt, og det skal der tages hoejde for. I nogle byer planlaegger brandvaesenet f.eks. ud fra et betydeligt hoejere antal brande end ved et normalt nytaar, maaske op til dobbelt saa mange. Alle niveauer, fra kommunerne til centralregeringen, inddrages i at sikre, at oekonomien kan fungere sikkert og kontinuerligt. Systemet er baseret paa de forskellige beredskabsplaner, som allerede er fastlagt for diverse risikomomenter, og som revideres for at tage hoejde for eventuelle yderligere komplikationer som foelge af aartusindskiftet.

Potentielle problemomraader identificeres.

En af de stoerste betaenkeligheder er, om de IT-systemer, som forvalter alarmopkald, er aar 2000-parate. Det forventes, at de fleste tekniksystemer koerer som normalt, om end visse forbindelser mellem forskellige systemer maaske gaar ned. Men for mange systemforbindelsers vedkommende ved man ikke, hvordan de reagerer, og man kan ikke tjekke det paa forhaand. Et svigt i varmeforsyningen er formodentlig det, som ville vaere vaerst for befolkningen og redderkapaciteten. Telekommunikation er endnu et problemomraade, og derfor etablerer man reservenet, foretager yderligere afproevninger og indkalder mere personale. Af yderligere problemer naevntes kemiske vaerker og atomkraftvaerker samt falske alarmer.

Man forudser ikke voldsomme kriser, men aartusindskiftet kan forvaerre de saedvanlige ferieproblemer.

De personer, som laegger beredskabsplanerne, faar generelt besked paa ikke at forestille sig et "dommedagsscenario", men paa at tjekke, tilpasse og polere planerne for at klare uventede fejl, som kunne medfoere en dominoeffekt. I Nederlandene har man oprettet et saerligt udvalg paa regeringsplan til samordning af alarmtjenesternes arbejde paa lokalt og nationalt plan. For at sikre konsekvens mellem planerne hos de forskellige beroerte myndigheder, har man offentliggjort et referencescenario for alarmtjenester og lokalmyndigheder. Det er baseret paa den vaerst taenkelige situation, som defineres som stroemsvigt i maksimalt 8 timer, som begynder ved midnat nytaarsaftan. De lokale beredskabsplaner ivaerksaettes foerst, og der forudses forskellige maader, som situationen kan blive forvaerret paa. I den forbindelse er en af vanskelighederne at sikre, at kommunikationen mellem de forskellige involverede ministerier foregaar effektivt.

Offentligheden skal informeres paa alle niveauer. Hvis der opstaar problemer, goer man det via medierne.

Der er oprettet en EU-arbejdsgruppe paa hoejt niveau vedroerende aar 2000-problemer.

I juni opfordrede Det Europaeiske Raad i Koeln Kommissionen til at "&sammensaette en arbejdsgruppe paa hoejt niveau, som kan fremsaette forslag til strategiske beslutninger, som kan vaere noedvendige i EU for at sikre, at uundvaerlige infrastrukturomraader fungerer korrekt i tilfaelde af computerproblemer i forbindelse med aartusindskiftet." Det foerste moede i EU-arbejdsgruppen paa hoejt niveau for aar 2000-problemer blev afholdt i juli, hvor det foerst og fremmest var EU-medlemsstaternes koordinatorer for aar 2000-projekter, som deltog, og gruppen foelger noeje med i situationen og afholder moeder mindst en gang om maaneden i resten af 1999.

10 KONKLUSION

Efterhaanden som 1999 naermer sig enden, udvikler situationen omkring aar 2000-problemet sig hastigt.

Nogle operatoerer er parate, og der foreligger nu detaljerede planer.

Nogle organisationer er begyndt at tilkendegive, at de har afsluttet deres forberedelser til aar 2000 - det er generelt de stoerre virksomheder. Men de fleste virksomheder forventer foerst at afslutte deres forberedelser i september eller oktober, nogle endnu senere. Detaljerne i beredskabsplanerne er blevet fastlagt, og det har sat gang i samordnede aktiviteter vedroerende beredskabsplanlaegning i hele EU i de fleste kritiske sektorer. Der henvises fortsat til, at man er afhaengige af eksterne leverandoerer, som skal komme med tidssvarende software og opgraderinger af hardware. Mange virksomheder har tilkendegivet, at deres vurdering af, hvor aar 2000-parate de er, udelukkende er baseret paa leverandoerernes garantier, selv om det fra mange lande direkte angives, at saadanne garantier viser sig ikke at holde stik, naar de bliver afproevet, isaer for transportsektorens vedkommende.

SMV'erne har ikke lang tid tilbage til at ordne tingene.

SMV'ernes stilling bliver stadig mere kritisk, og det angives fra samtlige lande, at SMV'erne har tendens til at halte bagefter, fordi de vil "vente og se", hvilket er bekymringsvaekkende. I visse tilfaelde er SMV'er ansvarlige for udbuddet af infrastrukturtjenester, som regel dog kun paa meget begraenset lokalt plan.

Men det er vigtigt at undgaa generaliseringer, baade for de enkelte sektorer og for hele Europa. Af en italiensk rundspoerge for nylig fremgik det, at 90% af virksomhederne i turistsektoren var opmaerksomme paa problemet, og for rejseselskaberne var tallet 100%, uanset virksomhedernes stoerrelse, hvilket man i undersoegelsen tilskrev sektorens internationale omfang. I Italien ejer faktisk kun 30% af SMV'erne computere, mens kun 10% af SMV'erne i Finland ikke bruger computere.

Der fokuseres paa planer for selve aarsskiftet.

I foerste kvartal af 1999 fokuserede man paa generelle beredskabsplaner, men nu udarbejder man detaljerede planer for forvaltningen af selve aarsskiftet, dvs. ikke blot den 1. januar, men ogsaa de foerste fem arbejdsdage i det nye aar. Mange organisationer forventes saaledes, at den mest stressende dag bliver den foerste arbejdsdag i aar 2000.

Samordnede aktiviteter vedroerende varslingssystemer.

Der etableres mange varslingssystemer - inden for enkeltsektorer, nationalt, og mellem regeringer. Paa baggrund af finanssektorens erfaringer med indfoerelsen af euroen, hvor de formelle informationsudvekslingsnet ikke blev brugt som forventet, er det vigtigt at foretage proevekoersler paa forhaand. Der er klare fordele ved saadanne systemer, men de skal tilrettelaegges omhyggeligt for at sikre, at den rette information kommer frem til de rette i rette tid.

Mange organisationer opretter "kommandocentre" eller "krisegrupper". Der mobiliseres ekstra personale, og det bliver tilsyneladende ikke mange IT-medarbejdere, som kan forvente at holde hele nytaarsferien hjemme. Efterhaanden som forskellige organisationer og sektorer nu bliver faerdige med deres egne forberedelser, bliver der stoerre ekspertisekapacitet til raadighed for dem, der halter bagefter.

Informationsformidling bliver sandsynligvis det vigtigste aspekt resten af aaret.

De vaerste sektorer hvad angaar informationsformidling er fortsat vandsektoren og soefartssektoren. Det kan tilskrives de mange smaa operatoerer i disse sektorer, de mange tilsynsmyndigheder, som hver isaer har ansvaret for forskellige aspekter af industrien, og mangelen paa overnationale organer, som kan foretage en staerk samordning af aar 2000-problemerne. Men informationstiltagene over for offentligheden skal styrkes i alle sektorer. Mange virksomheder undervurderer fortsat ikke blot de konsekvenser, som mangel paa information kan have paa offentligheden, men ogsaa de globale konsekvenser for oekonomien, i de sektorer, hvor det er allervigtigst, at offentligheden ser fremtiden trygt i moede. Virksomheder eller sektorer, som tilsidesaetter kommunikationen udadtil, risikerer at skade deres egen stilling, uanset hvor godt de ellers har haandteret problemet.

Informationsformidling bliver endnu vigtigere til efteraaret. I mangel af bedre oplysninger bliver tomrummet som regel udfyldt med urigtige, upraecise rygter og formodninger, og det har ingen gavn af.

11 BILAG

Nedenstaaende er en liste over websteder, hvor man kan finde yderligere oplysninger.

Disse websteder kontrolleres ikke af Europa-Kommissionens tjenestegrene, og Kommissionen er ikke ansvarlig for det materiale, webstederne indeholder.

Information fra stat og regering:

OEstrig http://www.wifi.at/tub/2000/ (WIFI / Beratungsdienste)

Belgien http://y2000.fgov.be/ (statsinformation)

Denmark http://www.fsk.dk/fsk/div/aar-2000/year2000.html (forskning og informationsteknologi)

Finland: http://www.vn.fi/vm/kehittaminen/tietohallinto/hko33.htm (finans)

Frankrig http://www.premier.ministre.gouv.fr (premierministeren)

http://www.an2000.gouv.fr (regeringen)

http://www.industrie.gouv.fr/site/industrie/home/navi/page/industrie (industri)

http://www.justice.gouv.fr/publicat/an2000.htm (retsvaesen)

http://www.defense.gouv.fr/sdsic/a2000/index.html (forsvar)

http://www.equipement.gouv.fr/an2000/1000.htm (transport/logistik)

http://www.education.gouv.fr/actu/an2000/plan.htm (uddannelse)

http://www.diplomatie.fr/actual/dossier/an2000.html (udenrigs)

http://www.interieur.gouv.fr/an2000 (indenrigs)

http://www.agriculture.gouv.fr/index.html (landbrug)

http://www.jeunesse-sports.gouv.fr/francais/misan2000/index.htm (ungdom/sport)

http://www.santé.gouv.fr/htm/pointsur/an2000/index.htm (sundhedsvaesen)

Tyskland http://www.iid.de/jahr2000/

http://www.kbst.bund.de/j2k/ (Koordinierungs- und Beratungsstelle der Bundesregierung fuer Informationstechnik in der Bundesverwaltung - KBSt)

http://bmwi.gmd.de/y2k/ (AAr 2000-computerproblemet - forbundsregeringens situationsrapport)

Graekenland http://www.year2000.gr

Island http://2000.stjr.is/ensk/index.html (statsinformation)

Irland http://www.irlgov.ie/ (regeringen)

http://www.irlgov.ie/finance/y2k2.htm (finans)

http://www.2000aware.ie/ (industri)

Italien http://www.comitatoanno2000.it/ (formandskab)

Luxembourg http://www.crpht.lu/an2000

Nederlandene http://www.mp2000.nl/ (statsinformation)

http://www.pmo.nl/pmo/home.nsf (indenrigsministeriets SMV-side)

Norge http://www.aksjon2000.org/ (statsinformation)

http://odin.dep.no/aad/publ/aar2000/index.html (Arbeids -og administrasjons-departemented - AAD)

Portugal http://www.missao-si.mct.pt/P2000/index1.html (statsinformation)

http://www.iapmei.pt/idex/informacao/ano2000.html (SMV'er)

http://www.inst-informatica.pt/ANO2MIL/2mil001.htm

http://www.min-plan.pt/menu/tforce/index.html

http://www.2000-delegationen.gov.se/arbete/direktiv.htm

Spanien http://www.map.es/csi/2000.htm

Sverige http://www.statskontoret.se/2000/sfs.htm

http://www.2000-delegationen.gov.se/aktuellt/index_1.html (statsinformation)

Schweiz http://www.millennium.ch (statsinformation)

http://www.efd.admin.ch/aktuell/2000/index.htm (offentlige myndigheder)

UK http://www.open.gov.uk/year2000 (planer og beredskab i UK)

http://www.bug2000.co.uk (infrastrukturer i UK - resultaterne af alle vurderinger findes paa dette websted)

http://www.citu.gov.uk/y2000.htm (Year 2000 Team & Year 2000 Media Co-ordination unit)

Energisektoren:

Finland http://www.finergy.fi

http://www.fingrid.com

http://www.neste.fi/konserni/2000/index.html

http://www.gasum.fi/frindex_eng.htm

Frankrig http://www.edf.fr (elektricitet)

http://www.gdf.fr (gas)

Graekenland http://www.dei.gr/dei-en.htm

http://www.depa.gr/eng.index.html

http://www.dep.gr

Italien http://www.enel.it

Luxembourg http://www.cegedel.lu

Nederlandene http://www.energie2000.nl

http://www.emp.nl

Norge http://www.enfo.no/index.cfm

http://www.statnett.no/y2k/index.html

http://www.npd.no/y2k/

Spanien http://www.endesa.es/2000/index.htm

http://www.repsol.es/webrepsol/esp/inversor/efecto2000.htm

http://www.miner.es

Sverige http://el2000.com/index.html

http://www.stem.se/om_myndigheten/y2k.html

Schweiz http:// www.strom.ch (elektricitet)

http://www.erdgas.ch (gas)

Transportsektoren generelt

Spanien http://www.mfom.es

Luftfartssektoren:

Internationalt http://www.icao.int/y2k/ (Den Internationale Organisation for Civil Luftfart - ICAO)

Belgien http://www.sabena.com/public/about/y2k.asp

Finland http://www.ilmailulaitos.com/english/ (civil luftfartsmyndighed)

Graekenland http://www.olympic-airways.gr

Sverige http://www.lfv.se/sakerhet/y2k/y2krs03.pdf

Schweiz http://www.atraxis.com

Soefartssektoren:

Internationalt http://www.ship2000.com (faelles websted for International Chamber of Shipping (ICS), United Kingdom P&I Club og Lloyd's Register)

Graekenland http://www.yen.gr

Norge http://www.rederi.no/no/bibliotek/y2k/

Sverige http://www.sjofartsverket.se/frameset.htm

Jernbanesektoren:

Finland http://www.rhk.fi/defeng.htm (de finske jernbanemyndigheder)

http://www.vr.fi (Finlands statsbaner)

Frankrig http:// www.sncf.fr

http://www.ratp.fr

Graekenland http://www.ose.gr

Sverige http://www.banverket.se/framtiden/ar2000.htm

Schweiz http://www.sbb.ch

Vejsektoren:

Frankrig http://www.equipement.gouv.fr/an2000/1000.htm

Graekenland http://www.oasa.gr (Athens sammenslutning for bytransport)

Telesektoren:

Internationalt http://www.itu/y2k (ITU's websted, hvor man bl.a. kan se oversigter over de enkelt virksomheders svar paa spoergeskemaer)

Belgien http://www.belgacom.be/uk/about/operations/y2k/default.htm (teleselskab)

http://www.mobistar.be/fr/new/Y2K.html (mobilteleselskab)

Finland http://www.sonera.fi/english/year2000.html (Sonera Oyj)

http://www.hpy.fi/yritys/vuosi2000 (Finnet-koncernen)

Frankrig http://www.france.telecom.fr

Graekenland http://www.ote.gr (graesk organisation for teleomraadet)

http://www.cosmote.gr/e_mainpage1.htm

http://www.panafon.gr/en

Luxembourg http://www.y2k.lu

Norge http://www.telenor.no/bedrift/ar2000

Spanien http://www.sgc.mfom.es/efecto/efecto.htm

Sverige http://www.pts.se/aktuellt/2000-rap.pdf

Schweiz http://www.swisscom.com/2000ok

UK http://www.oftel.gov.uk/bug2000.htm

Atomenergisektoren:

Internationalt http://www.iaea.org/worldatom/program/y2k/ (Den Internationale Atomenergiorganisation)

Finland http://www.stuk.fi

Frankrig http://www.edf.fr/html/fr/an_2000/index.html

Sverige http://www.ski.se/

Schweiz http:// www.hsk.psi.ch/aktuel.html

UK http://www.snl.co.uk/be98/frame.pl5-loc =media/mn_factfiles_millenium.html (energi i Storbritannien)

Finanssektoren:

Internationalt http://www.bis.org/ongoing/index.htm (Den Internationale Betalingsbank)

http://www.worldbank.org/y2k/

Belgien http://www.nbb.be/sg/e/geninfo/p25e.htm (nationalbanken)

http://www.gbank.com/y2k.htm

http://www.kbc.be/kbc2000/en/index_en.html

Finland http://www.bof.fi (den finske nationalbank)

http://www.rata.bof.fi/english/Faq/Faq.html (den finske tilsynsmyndighed)

http://www.hex.fi/euro/index.html (boersen i Helsinki)

Frankrig http://www.afb.fr/pascfonb.htm

http://www.paribas.com

Tyskland http://www.bakred.de (Bundesaufsichtsamt fuer das Kreditwesen)

http://www.bundesbank.de (Deutsche Bundesbank)

http://www.bav-bund.de (Bundesaufsichtsamt fuer das Versicherungswesen)

http://www.bawe.de (Bundesaufsichtsamt fuer den Wertpapierhandel)

Graekenland http://www.hba.gr

Italien http://www.bancaditalia.it

http://www.cipa.it

http://techinfo.sia.it

http://www.consob.it

http://www.borsaitalia.it

http://www.cedborsa.it

http://www.isvap.it

Nederlandene http://www.dnb.nl

Norge http://www.finans.dep.no

Portugal http://interbolsa.pt/index.htm

Spanien http://www.cnmv.es/A2000/efecto2000.htm

http://www.ipyme.org/inipyme/prog4.htm

Sverige http://www.fi.se/fffs/1998/fs9818.htm

Schweiz http://www.swissbanking.org/e/Pages/swissbanking.htm

UK http://www.bba.org.uk (information fra BBA om forberedelserne i UK's finanssektor)

http://www.bankofengland.co.uk (indeholder Bank of England's "Blue Book")

Vandsektoren:

Danmark http://www.dkvand.dk/index1.htm

http://www.kl.dk/siab.asp-o_id=1869

Finland http://www.vvy.fi

Frankrig http://www.generale-des-eaux.com

http://www.suez-lyonnaise-eaux.fr

http:// www.bouygues.fr

Norge http://www.norvar.no

Spanien http://www.mma.es/2000.htm

Sverige http://www.slv.se/vatten/index.htm

________________________