KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 30.10.1996 
KOM(96) 502 endelig udg. 
SYVENDE AR S BE R E TN IN C 
om STRUKTURFONDENE 
t 
# f* Mi/ç* 
(Forelagt af Kommissionen) 

Denne rapport er udarbejdet af Europa-Koiruîiissionens Generaldirektorat for Regionalpolitik og 
Samhørighed (GD XVI) i samarbejde med Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer 
og Sociale Anliggender (GD V). Generaldirektoratet for Landbrug (GD VI), Generaldirektoratet for Fiskeri 
(GD XIV) og Generaldirektoratet for Budgetter (GD XIX) og med bidrag fra Generaldirektoratet for 
Konkurrence (GD IV). Generaldirektoratet for Transport (GD VII), Generaldirektoratet for Miljø, Nuklear 
Sikkerhed og Civilbeskyttelse (GD XI), Generaldirektoratet for Videnskab, Forskning og Udvikling (GD XII), 
Generaldirektoratet for Det Indre Marked og Finansiclle Tjenesteydelser (GD XV), Generaldirektoratet for 
Energi (GD XVII), Generaldirektoratet for Finanskontrol (GD XX) og Generaldirektoratet for 
Erhvervspolitik, Handel, Turisme og Erhvervsdrivende Foreninger (GD XXIII). 
Sytende Årsberetning — Strukturfondene i IW5 
INHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING I5 
A. ÅR 1995 
1. Den nye Kommission samt arbejdsgruppen vedrørende økonomisk og 
social samhørighed træder i funktion 17 
2. De nye medlemsstaters integration i strukturpolitikkerne 18 
3. Iværksættelse af programmer vedrørende fællesskabsinitiativer 18 
4. Det første hele års interventioner 18 
B. EN BERETNING l MILJØETS TEGN , 19 
1. Baggrund 19 
2. Komplementaritet mellem samhørighedspolitikken og miljøpolitikken 20 
C. BESKÆFTIGELSEN — EN AF DE STØRSTE UDFORDRINGER FOR UNIONEN 20 
D. BERETNINGENS VIGTIGSTE ELEMENTER 21 
1. Bevillingsanvendelsen i 1995 21 
2. Koncentration 21 
3. Programmering ...,-. 22 
4. Additionalitet 22 
5. Partnerskab 23 
6. Evaluering og overvågning , 23 
KAPITEL I IVÆRKSÆTTELSE AF PROGRAMMERINGERNE 25 
A. INTERVENTIONER PR. MÅL ,: 27 
1. Indledning ,..27 
1.1. 1995 i programmeringen for 1994-1999 27 
1.2. Bedre hensyntagen til miljøet 29 
1.3. Overvågning og midtvejsevaluering , 32 
1.4. Kontrol med additionaliteten 35 
2. Mål 1 37 
2.1. Gennemførelse af mål 1 i 1995 37 
2.2. Programmeringen i de enkelte i ned lem.-, tater 39 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i IW5 
3- Mål 2 63 
3.1. Gennemførelsen afmål 2 i 1995 64 
3.2. Programmeringen i de enkelte lande 65 
4. Mål 3 og 4 f 81 
4.1. Gennemførelse af mål 3 og 4 i 1995 81 
4.2. Programmeringen i de enkelte lande 82 
5. Mål 5a 95 
5.1. Mål 5a-landbrug 95 
5.2. Mål 5a-fiskeri 100 
6. Mål 5b 105 
6.1. Programmeringen for 1994-1999 105 
6.2. Gennemførelsen af mål 5b i 1995 108 
6.3. Programmeringen i de enkelte lande 110 
7. Integration af de nye medlemsstater i strukturpolitikken 118 
7.1. Mål 1 og 6 : 119 
7.2. Mål 2 123 
7.3. Mål 3 og 4 127 
7.4. Mål 5a , 131 
7.5. Mål 5b 133 
ANDRE INTERVENTIONER 136 
1. EF-initiativer 136 
1.1. Indledning 136 
1.2. Præsentation af de enkelte initiativer i de tolv medlemsstater 143 
ADAPT (1994-1999) 143 
BESKÆFTIGELSE og MENNESKELIGE RESSOURCER (1994-1999) 145 
LEADER n (1994-1999) : 149 
PESCA (1994-1999) : 150 
SMV( 1994-1999) 151 
REGIS (1994-1999) 153 
RECHAR II (1994-1997) 154 
KONVER (1994-1997) 155 
RESIDER n (1994-1997) 157 
RETEX (1994-1997) 159 
URBAN (1994-1999) 161 
INTERREG II (1994-1999) 163 
PEACE (1994-1997) 169 
1.3. EF-initiativerne i de tre nye medlemsstater ; 169 
1.4. Resumé for de enkelte medlemsstater (EUR 12) 173 
2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand 178 
2.1. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 7 og 10 
i EFRU-forordningen 178 
2.2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 6 i 
ESF-forordningen 181 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 5 
- 2.3. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhojd til artikel 8 
i EUGFL-forordningen , 182 
2.4. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhokl til artikel 4 
i FIUF-forordningen 183 
KAPITEL II GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET, KONTROL og ØKONOMISK 
FORVALTNING, SAMORDNING af de FORSKELLIGE FINANSIEL­
LE INSTRUMENTER, KOMPLEMENTARITET med de ØVRIGE EF-
POLITIKKER 185 
A. GENNEMFØRELSE AF STRUKTURFONDENES BUDGET 187 
1. Gennemførelse af budgettet i 1995 187 
1.1. Samlet gennemførelse i 1995 187 
1.2. Anvendelse i 1995 af hver enkelt fonds bevillinger for perioden 1994-1999 193 
2. Status over bevillingsanvendelsen i programmeringsperioden 1994-1999 201 
2.1. Bevillingsanvendelsen 1994-1995 201 
2.2. Anvendelse i 1994-1995 af fondenes bevillinger for perioden 1994-1999 202 
B. KONTROL OG ØKONOMISK FORVALTNING 206 
1. Kontrol 206 
1.1. Kontrol foretaget af strukturfondenes tjenestegrene 206 
1.2. Kontrol foretaget af Finanskontrollen 209 
2. Forbedring af den økonomiske forvaltning 210 
C. SAMORDNING AF DE FORSKELLIGE FINANSIELLE INSTRUMENTER 211 
1. Samhørighedsfonden , 211 
2. EIB 212 
3. EKSF 213 
4. Den Europæiske Investeringsfond 214 
5. Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes finansielle mekanisme 214 
D. KOMPLEMENTARITET MED DE ØVRIGE EF-POLITIKKER 215 
1. Strukturfonde, lige muligheder og bekæmpelse af udstødelse 216 
2. Strukturfonde, fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikter 217 
3. Strukturfondene og den fælles fiskeripolitik 218 
4. Strukturfondene og SMV 219 
5. Strukturfonde, forskning og teknologisk udvikling , 219 
6. Strukturfondene og transeuropæiske net.... 220 
Svvende årsberetning Stiukluifondene i /WS 
- 7. Strukturfondene og gennemsigtigheden af de offentlige aftaler. 222 
8. Strukturfondene og konkurrencepolitikken.. 223 
9. Strukturpolitikken og almen uddannelse og erhvervsuddannelse r... 223 
KAPITEL III ENTERINSTITUTIONEL DIALOG, REGIONALT PARTNERSKAB, 
DIALOG MED ARBEJDSMARKEDETS PARTER INFORMATION 
OG KOMMUNIKATION 225 
A. INTERINSTITUTIONLL DIALOG 227 
1. Dialog med Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg 227 
1.1. Europa-Parlamentet 227 
1.2. Det Økonomiske og Sociale Udvalg 229 
2. Forbindelser med Regionsudvalget 229 
3. Uformelle ministerrådsmøder om regionalpolitik og fysisk planlægning 230 
4. Udvalgenes og komitéernes udtalelser 231 
B. REGIONALT PARTNERSKAB 233 
1. Almindelig oversigt , 233 
2. Gennemførelse af det regionale partnerskab i medlemsstaterne 234 
C. DIALOG MED ARBEJDSMARKEDETS PARTER OG ØKONOMISKE 
INTERESSEORGANISATIONER 239 
1. Partnerskabet omfattende arbejdsmarkedets parter og økonomiske 
interesseorganisa tioner og dets rolle i overvågningen af strukturinterventionerne 239 
1.1. Almindelig oversigt 239 
1.2. Iværksættelse i medlemsstaterne af partnerskabet omfattende 
arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer 239 
2. Arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer på 
fællesskabsplan 242 
D. INFORMATION OG KOMMUNIKATION, FORMIDLING AF GOD PRAKSIS 245 
1. Information og kommunikation 245 
2. Formidling af god praksis , 246 
KAPITEL IV VIDEREFØRELSE AF OVERSIGTEN FOR PERIODEN 1989-1993 249 
A. EFTERFØLGENDE EVALUERING AF ADDITIONAL1TETEN 251 
1. Mål 1 og 2 251 
2. Mål 3 og 4 251 
Svvende. årsberetning — Strukturfondene i 1995 7 
- B. EFTERFØLGENDE EVALUERING AF MÅLENE ,....252 
1. Mål 3 og 4 252 
2. Mål 5a 253 
3. Mål 5b...... .....254 
C. EFTERFØLGENDE EVALUERING AF EF-INITIATIVERNE 254 
1. Regionaludviklingsinitiativer 255 
2. Initiativerne vedrørende menneskelige ressourcer: NOW, HORIZON og 
EUROFORM 262 
3. Initiativet vedrørende udvikling af landdistrikter: LEADER 1 263 
BILAG 265 
BILAG 1: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1995 267 
BILAG 2: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995 277 
BILAG 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 287 
BILAG 4: Den finansielle gennemførelse af overgangsforanstaltninger og 
nyskabende aktioner 299 
BILAG 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger 305 
BILAG 6: Større projekter, der blev godkendt i 1995 319 
BILAG 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager 323 
FORKORTELSER 341 
A. A. A, A. A A A. A. A^ A A A. A A. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
INDHOLDSFORTEGNELSE OVER TABELLER 
Tabel 1: Finansiel tildeling 1994-1996/1999 ,.. 27 
Tabel 2: Antal godkendte programmeringsdokumenter i 1994-1995 27 
Tabel 3: Interventioner, der blev godkendt i 1994-1995, i forhold til antallet af bevillinger, 
der er programmeret for 1994-1996/99 28 
Tabel 4: Forpligtelser 1994-1995 og procentvis andel af den støtte, der er disponeret over 28 
Tabel 5: Betalinger 1994-1995 og procentvis andel af den udbetalte sløltc 29 
label 6: Strukturfondenes regionale mål - aktioner, der direkte vedrører miljøet i program­
meringen for 1994-1996/99 30 
Tabel 7: Gennemsnitligt årligt investeringsbehov mellem 1993 og 2003 i de dårligst stillede 
områder for at bringe miljøinfrastrukturerne i overensstemmelse med de europæis­
ke direktiver 30 
Tabel 8: Mål 1 - 1995 i programmeringen for 1994-1999 37 
Tabel 9: Mål 1 og miljøet - fordeling af de bevillinger, der er afsat direkte til miljøformål, 
1994-1999 38 
Tabel 10: Mål 1 - Belgien - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et 40 
Tabel 11: Mål 1 - Tyskland - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne 43 
Tabel 12: Mål 1 - Grækenland - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne 46 
Tabel 13: Mål 1 - Spanien - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne 49 
Tabel 14: Mål 1 - Frankrig - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 51 
Tabel 15: Mål 1 - Irland - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne 53 
Tabel 16: Mål I - Italien - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne 55 
Tabel 17: Mål 1 - Nederlandene - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et 57 
Tabel 18: Mål l - Portugal - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne 59 
Tabel 19: Mål 1 - Det Forenede Kongerige - Status over den finansielle gennemførelse af 
SPD'erne 62 
Tabel 20: Oversigt over de OP/SPD'er under mål 2, der blev godkendt i 1994 og 1995 63 
Tabel 21: Mål 2 - 1995 i programmeringen for 1994-1996 64 
Tabel 22: Mål 2 og miljøet - fordeling af de bevillinger, der er afsat direkte til miljøformål, 
1994-1996 65 
Tabel 23: Mål 2 - Belgien - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 66 
Tabel 24: Mål 2 - Danmark - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 67 
Tabel 25: Mål 2 - Tyskland - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 69 
Tabel 26: Mål 2 - Spanien - Prioriteter i de i 1995 godkendte programmer 71 
Tabel 27: Mål 2 - Spanien - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne 71 
Tabel 28: Mål 2 - Frankrig - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 73 
Tabel 29: Mål 2 - Italien - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 75 
'Tabel 30: Mål 2 - Luxembourg - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et 76 
Tabel 31: Mål 2 - Nederlandene - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 78 
Tabel 32: Mål 2 - Det Forenede Kongerige - Status over den finansielle gennemførelse af 
SPD'erne 80 
Tabel 33: Mål 3 og 4 - 1995 i programmeringen for 1994/95-1956/99 81 
Tabel 34: Mål 3 og 4 - Belgien - Status over den fimmsidk -i.-.-.nemførelse af SPD'erne 83 
10 Syvende årsberetning - Strukturfondene i 1995 
Mål 3 og 4 - Danmark - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 84 
Mål 3 og 4 - Tyskland - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne 86 
Mål 3 og 4 - Spanien - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne 88 
Mål 3 og 4 - Frankrig - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 89 
Mål 3 og 4 - Italien - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne 91 
Mål 3 og 4 - Luxembourg - Status over den finansielle gennemførelse af program­
merne 92 
Mål 3 og 4 - Nederlandene - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne...... 93 
Mål 3 og 4 - Det Forenede Kongerige - Status over den finansielle gennemførelse af 
SPD'et 94 
Ugunstigt stillede områder i henhold til direktiv 75/268/EYF 97 
Mål 5a-landbrug - gennemførelsesprognoser 1994-1999 98 
Mål 5a-landbrug - finansielle resultater for 1995 99 
Mål 5a-landbrug - konkrete resultater i 1994 99 
Mål 5a-landbrug - Status over den finansielle gennemførelse af programmerne 99 
Mål 5a-fiskeri - SPD'emes interventionsprioriteter, 1994-1999 101 
Mål 5a-fiskeri - 1995 i programmeringen for 1994-1999 102 
Mål 5a-fiskeri - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 102 
Mål 5b - areal, befolkning i de støtteberettigede områder og finansiel tildeling pr. 
medlemsstat 1994-1999.. 105 
Mål 5b og miljøet - fordeling af de bevillinger, der direkte afsættes til miljøet, 1994-
1999 106 
Oversigt over de i 1994 og 1995 godkendte SPD'er 108 
Mål 5b - 1995 i programmeringen for 1994-1999 109 
Mål 5b - Belgien - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 110 
Mål 5b - Danmark - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et 111 
Mål 5b - Tyskland - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 112 
Mål 5b - Spanien - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne t.... 113 
Mål 5b - Frankrig - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 114 
Mål 5b - Italien - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 115 
Mål 5b - Luxembourg - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et 116 
Mål 5b - Nederlandene - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 116 
Mål 5b - Det Forenede Kongerige - Status over den finansielle gennemførelse af 
SPD'erne 117 
Mål 1 - Ystrig - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et 120 
Mål 6 i Finland og Sverige - grundstatistikker 120 
Mål 6 - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 123 
Mål 2 i de nye medlemsstater - grundstatistikker 123 
Mål 2 - Ystrig - fordeling af finansielle midler pr. region og pr. fond 123 
Mål 2 - Ystrig - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 124 
Mål 2 - Finland - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et 126 
Mål 2 - Sverige - fordeling af finansielle midler pr. region og pr. fond 126 
Mål 2 - Sverige - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 127 
Mål 3 og 4 - Vejledende fordeling af bevillingerne til de nye medlemsstater 127 Tabel 35: 
Tabel 36: 
Tabel 37: 
Tabel 38: 
Tabel 39: 
Tabel 40: 
Tabel 41: 
Tabel 42: 
Tabel 43: 
Tabel 44: 
Tabel 45: 
Tabel 46: 
Tabel 47: 
Tabel 48: 
Tabel 49: 
Tabel 50: 
Tabel 51: 
Tabel 52: 
Tabel 53: 
Tabel 54: 
Tabel 55: 
Tabel 56: 
Tabel 57: 
Tabel 58: 
Tabel 59: 
Tabel 60: 
Tabel 61: 
Tabel 62: 
Tabel 63: 
Tabel 64: 
Tabel 65: 
Tabel 66: 
Tabel 67: 
Tabel 68: 
Tabel 69: 
Tabel 70: 
Tabel 71: 
Tabel 72: 
Tabel 73: 
Svvende årsberetning - Strukturfondene i I9i)5 \ \ 
Mål 3 og 4 - Ystrig - Status over den finansielle gennemførelse at SPD'erne 128 
Mål 3 og 4 - Finland - Status over den finansielle gennetuførelse af SPD'erne 130 
Mål 3 - Sverige - Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et :. 131 
Mål 5a-landbrug - prognoser vedrørende bevillingsfordelingen i de nye medlemssta­
ter, 1995-1999 ; 131 
Mål 5a-fiskeri - prioriterede interventioner i de nye medlemsstater 132 
Mål 5a-fiskeri - status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 132 
Mål 5b - SPD'er, der blev godkendt i 1995 i de nye medlemsstater 133 
Mål 5b - Ystrig - status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 134 
Mål 5b - Finland - status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 135 
Antal EF-initiativprogrammer, der blev fremlagt og godkendt i 1995 136 
Oversigt over Kommissionens beslutninger vedrørende EF-initiativeme i 1994-1995 138 
Kommissionens forslag til fordeling af reserven pr. initiativ i 1995 140 
EF-initiativer - 1995 i programmeringen for 1994-1997/99 140 
Oversigt over de EF-initiativprogrammer, der blev godkendt i 1994 og 1995 - EUR 
15 141 
ADAPT-programmer, der blev godkendt i 1995 - EUR 12 143 
Status over gennemførelsen af EMPLOI-programmerne - EUR 12 146 
LEADER Il-programmer, der blev godkendt i 1995 - EUR 12 149 
PESCA-programmer, der blev godkendt i 1995 og 1994 - EUR |.2 , 151 
SMV-programmer, der blev godkendt i 1995 - EUR 12 152 
REGIS-programmer, der blev godkendt i 1995 - EUR 12 153 
RECHAR Il-programmer, der blev godkendt i 1995 - EUR 12 154 
KONVER-programmer, der blev godkendt i 1995 - EUR 12 156 
RESIDER Il-programmer, der blev godkendt i 1994 og 1995 - EUR 12 157 
Situationen for RETEX-programmerne i 1995 - EUR 12 159 
URBAN-programmer, der blev godkendt i 1995 - EUR 12 161 
URBAN - Oplysninger om programmets finansiering i Spanien 163 
INTERREG/REGEN-programmer, der blev godkendt i 1995 - EUR 12 164 
INTERREG Il-programmer (grænseoverskridende samarbejde), der blev godkendt 
i 1995 - EUR 12 165 
PEACE-programmet ••• 169 
EF-initiativer i de nye medlemsstater - Vejledende fordeling af bevillingerne 1995-
1999 170 
EF-initiativer i de nye medlemsstater - Programmer der blev godkendt i 1995 ,... 170 
EF-initiativer - Oversigt over de finansielle tildelinger pr. medlemsstat, 1994-1999 173 
Nyskabende aktioner (artikel 10 i EFRU-forordningen) - interventionsfelter 1995-
1999 178 
Aktioner finansieret i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen i 1995 - forpligtel­
ser 180 
Aktioner finansieret i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen i 1995 182 Label 74 
Tabel 75 
Tabel 76 
Tabel 77 
Tabel 78 
Tabel 79 
Tabel 80 
Tabel 81 
Tabel 82 
Tabel 83 
Tabel 84 
Tabel 85 
Tabel 86 
Tabel 87 
Tabel 88: 
Tabel 89: 
Tabel 90: 
Tabel 91: 
Tabel 92: 
Tabel 93: 
Tabel 94: 
Tabel 95: 
Tabel 96: 
Tabel 97: 
Tabel 98: 
Tabel 99: 
Tabel 100: 
Tabel 101: 
Tabel 10 la: 
Tabel 102: 
Tabel 103: 
Tabel 104: 
Tabel 105: 
Tabel 106: 
Tabel 107: 
12 Syvende årsberetning - Strukturfondene i 1995 
Aktioner finansieret i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen, 1989-1995. 182 
Aktioner finansieret i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen i 1995 183 
Forpligtelsesbevillinger for 1995: prindelse og udnyttelse 187 
Udnyttelse af bevillingerne i 1995 ,. 187 
Anvendelse af bevillingerne for 1995 pr. budgetpost 188 
Forpligtelser i 1995 190 
Betalingeri 1995 191 
Betalinger i 1995 vedrørende interventioner fra perioden før den anden programme­
ringsperiode 192 
Uindfriede forpligtelser pr. 31. december 1995 193 
Anvendelse i 1995 af bevillingerne for perioden 1994-1999 194 
Anvendelse i 1995 af EFRU-bevillingerne for perioden 1994-1999 195 
Anvendelse i 1995 af ESF-beviliingerne for perioden 1994-1999 196 
Anvendelse i 1995 af EUGFL-bevillingerne for perioden 1994-1999 198 
Anvendelse i 1995 af FIUF-bevillingerne for perioden 1994-1999 200 
Anvendelsen i 1994-1995 af bevillingerne for perioden 1994-1999 201 
Anvendelse i 1994-1995 af EFRU-bevillingerne for perioden 1994-1999 202 
Anvendelse i 1994-1995 af ESF-beviliingerne for perioden 1994-1999 203 
Anvendelse i 1994-1995 af EUGFL-bevillingerne for perioden 1994-1999 204 
Anvendelse i 1994-1995 af FIUF-bevillingerne for perioden 1994-1999 205 
EIB - Finansieringer til fordel for regionaludvikling >... 213 
EIB - Fordeling pr. sektor af finansieringerne til fordel for regionaludvikling 213 
EF-initiativer 1989-1993 - Finansieringer pr. initiativ og pr. medlemsstat 255 
INTERREG - Fordeling af projekterne på sektorer 261 Tabel 108: 
Tabel 109: 
Tabel 110: 
Tabel III: 
Tabel 112: 
Tabel 113: 
Tabel 114: 
Tabel 115: 
Tabel 116: 
Tabel 117: 
Tabel 118: 
Tabel 119: 
Tabel 120: 
Tabel 121: 
Tabel 122: 
Tabel 123: 
Tabel 124: 
Tabel 125: 
Tabel 126: 
Tabel 127: 
Tabel 128: 
Tabel 129: 
Tabel 130: 
A. A. A. A. A. A. A. A. A. A. A A. A 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 13 
MEDDELELSE TIL LÆSEREN 
Der skal tages hensyn til Here forhold ved læsningen af tabellerne i denne beretning, idet den omhandler 
strukturfondenes interventioner set ud fra flere synsvinkler. Der er så vidt muligt gjort opmærksom på 
disse synsvinkler i teksten. 
Hvilke forskellige synsvinkler er der tale om? 
• programmeringsperioden: i princippet drejer det sig altid om perioden 1994-1999. Det er kun i kapitel 
11. A om den budgetmæssige gennemførelse, at der i fuldstændighedens interesse er taget hensyn til de 
foregående programmeringsperioder for at medtage al budgetmæssig aktivitet vedrørende strukturfon­
dene i 1995 (dette vedrører kun udbetalingerne), og i kapitel IV om status for perioden 1989-1993; 
• programmeringsfasen. På EF-niveau er den første fase EF-støtterammen. I de sammenfattende tabeller 
i kapitel I drejer det sig om de »programmerede« bevillinger. Den anden fase er de operationelle 
programmer, globaltilskuddene eller de store projekter. Dette niveau kaldes »vedtaget« i de sammen­
fattende tabeller. For de samlede programmeringsdokumenter er disse to programmeringsfaser sam­
menfaldende, og beløbene er derfor identiske; 
• antallet af medlemsstater (EUR 15, EUR 12 eller EUR 3) afhængigt af året (1994 eller 1995) og 
interventionstypen (pr. mål, EF-initiativer, teknisk bistand, innoverende foranstaltning). En sammen­
fatning af alle tal findes i bilagene og i kapitel 11. A om den budgetmæssige gennemførelse. Således 
skelnes der i kapitel I mellem dels interventioner på medlemsstaternes initiativ, dels undersøgelser og 
teknisk bistand på initiativ af Kommissionen i forbindelse med disse interventioner, idet retsgrundlaget 
ikke er det samme. Disse undersøgelser og denne tekniske bistand er derimod medregnet i forpligtelser­
ne og betalingerne i bilagene, hvis budgetposten er den samme. 
• interventionen (operationelt program, SPD, teknisk bistand) uden hensyntagen til den budgetpost, der 
har muliggjort forpligtelsen eller betalingen af bevillingerne eller den budgetpost, der ligger til grund 
for forpligtelsen eller bevillingen uden hensyntagen til interventionstypen. Forpligtelserne og betalin­
gerne præsenteres på grundlag af det første kriterium i kapitel I og på grundlag af det ånde* kriterium i 
kapitel II.A og i bilag 1-4; 
• bevillingstypen, dvs. bevillinger fra selve regnskabsåret eller fremførte eller genopførte bevillinger. 
Denne sondring foretages kun, når de brugte bevillinger behandles pr. budgetpost, altså i kapitel II.A 
og i bilagene. Medmindre andet er anført i overskriften eller i en note, er der altid tale om bevillinger, 
som omfatter fremførte og genopførte bevillinger; 
• referenceåret med henblik på angivelse af priserne. Støttebeløbene, bude i forbindelse med programme­
ringen (EF-støtterammer) og vedtagelsen (operationelle programmer, SPD osv.) udtrykkes i priserne i 
vedtagelsesåret. Til gengæld udtrykkes de afholdte bevillinger i priserne i det år, hvor de blev afholdt 
(løbende priser). 
INDLEDNING 
Svvende årsberetning Strukturfondene i 1995 17 
Denne beretning bygger på artikel 16 i forordning (EØF) nr, 2052/88 som ændret. Der er fastsat 
nærmere bestemmelser herom i artikel 31 i forordning (EØF) ,\x. 4253/88 som ændret. Beretningen 
har til formål at gøre rede for anvendelsen i 1995 af strukturfondsforordningerne og iværksættelsen 
af de heri fastsatte mål (mål 1-6). Beretningens opbygning er således til en vis grad bestemt af 
forordningerne, men er også kraftigt påvirket af de hovedaktiviteter og -tendenser, der bar præget 
1995, samt "af de innovationer der har fundet sted. Med hensyn til indhold« er der således rejst nye 
spørgsmål, som f.eks. fremlæggelsen af retningslinjerne for iværksættelsen af det regionale partners­
kab og i samme del Kommissionens indsats for at sprede kendskabet til god forvaltningspraksis. Med 
hensyn til formen har man valgt at give de økonomiske oplysninger en udtømmende behandling og at 
anskue året 1995 som led i programmeringen for 1994-1999. Endelig har man som en væsentlig 
nyskabelse behandlet et tværgående emne, nemlig den nuværende programmerings hensyntagen til 
miljøet, et emne, der tages op hele beretningen igennem på grund af dets horisontale karakter og 
mange dimensioner. 
I kapitel I gøres der rede for iværksættelsen af de forskellige strukturinterventioner i 1995 som led i 
den flerårige programmering. Der tænkes først og fremmest på de målspecifikke interventioner, men 
der lægges også vægt på de tre nye medlemsstaters integration i strukturpolitikkerne og vedtagelsen 
af nye programmer inden for rammerne af fællesskabsinitiativerne. I overensstemmelse med artikel 
31 i forordning (EØF) nr. 4253/88 som ændret vedlægges en liste over de større projekter, men der er 
også iværksat en grundigere evaluering, hvis resultater eventuelt vil blive fremlagt i en kommende 
årsberetning. 
Kapitel II vedrører budgetgennemførelsen for 1995 set på baggrund af den flerårige programmering 
samt andre finansielle spørgsmål — finansforvaltningen, kontrollen med midlernes anvendelse — og 
komplementariteten med de øvrige fællesskabspolitikker. Sidstnævnte aspekt, som allerede blev 
udførligt behandlet i den sjette årsberetning, tillægges stadigvæk stor betydning og går som en rød 
tråd gennem hele beretningen. 
I kapitel III behandles de forskellige institutionelle spørgsmål i forbindelse med strukturfondene, fra 
de interinstitutionelle relationer på fællesskabsplan og det regionale og socioøkonomiske partnerskab 
til oplysningerne om fondenes virksomhed. Som nævnt lægges der i dette kapitel særlig vægt på det 
regionale partnerskab og indsatsen til spredning af god forvaltningspraksis på fællesskabsplan. 
Kapitel IV er en forlængelse af det samme kapitel i den sjette beretning, hvor der gøres status over 
den første programmeringsperiode 1989-1993. Kun forhold, der ikke er redegjort for i de tidligere 
årsberetninger (1993 og 1994), behandles i denne beretning. Den første treårige rapport om den 
økonomiske og sociale samhørighed indeholder en mere generel gennemgang af denne periode. 
I denne indledning behandles først de hovedspørgsmål, der har præget 1995 i strukturfondssam-
menhæng. Derefter gøres der rede for valget af miljøtemaet, og endelig fremhæves beretningens 
hovedelementer. 
A. AR 1995 
Den nye Kommission samt arbejdsgruppen vedrørende økonomisk og social samhørighed 
træder i funktion 
1. Den nye Kommission samt arbejdsgruppen vedrørende økonomisk og social samhørighed 
træder i funktion 
I 1995 trådte det nye kommissærkollegium under forsæde af Jacques Santer i funktion. Kommissio­
nen, som ønskede at stimulere overvejelserne om visse af Fællesskabets vigtigste politikker, beslutte­
de i begyndelsen af sit mandat at oprette seks arbejdsgrupper, som skulle behandle »forbindelserne 
udadtil«, »vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse«, »transeuropæiske net«, »samhørighed«, 
»informationssamfundet« og »lige muligheder for mænd o" kvinder«. Arbejdsgruppen vedrørende 
samhørighed ledes af Monika Wulf-Mathies, som i Komn> ionen er den ansvarlige for regionalpoli-
Syvende årsberetning — Siruklurfo, ulene i 1995 
tik og samhørighed, og består endvidere af Padraig Flynn, ansvarlig for beskæftigelse <>g sociale 
anliggender, Franz Fischler, ansvarlig for landbrug og udvikling af landdistrikter, Emmjt Bonino, 
ansvarlig for fiskeri, Ritt Bjerregaard, ansvarlig for miljø, Neil Kinnock, ansvarlig for transport og 
Yves-Thibault de Silguy, ansvarlig for økonomiske og finansielle anliggender. 
Arbejdsgruppen trådte sammen første gang i marts 1995 og pålagde sig selv den opgave at diskutere 
hovedlinjer på følgende områder: bedre forståelse for samhørighedspolitikken som middel til at opnå 
en gevinst på fællesskabsplan, bedre gennemførelse af strukturfondenes (og Samhørighedsfondens) 
interventioner og udarbejdelse af et oplæg om den økonomiske og sociale samhørighedspolitiks 
fremtidige profil. 
Arbejdsgruppen holdt møde tre gange i 1995. På disse møder blev følgende emner drøftet: anvendel­
se af fællesskabsinitiativernes budgetreserve, beskæftigelsen og strukturfondene, samhørighedspoli­
tikken og miljøet, hovedlinjer i Fællesskabets politik for udvikling af landdistrikter samt oplysninger 
om og formidling af samhørighedspolitikken. Disse drøftelser har gjort det muligt at påvirke 
Kommissionens arbejde med de nævnte emner og udarbejde kommissionsafgørelser om fordelingen 
af fællesskabsinitiativreserven og om Kommissionens meddelelser til de øvrige institutioner om 
»samhørighed og miljø« og »beskæftigelse og strukturfonde«. Ved disse lejligheder orienterede 
Monika Wulf-Mathies sine kolleger om resultaterne af de uformelle møder mellem de ministre, der 
har ansvaret for regionalpolitikken og den fysiske planlægning af Strasbourg- og Madrid-områderne. 
2. De nye medlemsstaters integration i strukturpolitikkerne 
1995 blev præget af Fællesskabets udvidelse med Østrig, Finland og Sverige. Efter den undersøgelse 
af, hvorledes denne udvidelse påvirker strukturpolitikken, som blev gennemført allerede i 19941, 
begyndte man i begyndelsen af 1995 at forberede vedtagelsen af de operationelle programmer for de 
forskellige interventioner. Drøftelserne med de tre nye medlemsstater skred hurtigt og effektivt frem, 
således at samtlige interventioner under de enkelte mål med enkelte undtagelser kunne sættes i gang i 
årets løb. De programmer, der endnu ikke var godkendt ved udgangen af 1995, vedrørte ligesom for 
de øvrige medlemsstaters vedkommende hovedsagelig fællesskabsinitiativerne. 
3. Iværksættelse af programmer vedrørende fællesskabsinitiativer 
Efter den etapevise vedtagelse i 19942 af hovedlinjerne for de tretten fællesskabsinitiativer vedtog 
Kommissionen i 1995 de dertil hørende programmer. Det meget store antal programmer, der var 
foreslået af medlemsstaterne (400 i alt), krævede et stort forberedelsesarbejde samt intensive drøftel­
ser med de forskellige nationale myndigheder. Det lykkedes at vedtage to tredjedele af programmerne 
i 1995 svarende til over 80% af de rammebeløb, der var fastsat for de tolv medlemsstater, og knap 
45% af rammebeløbene for de tre nye medlemsstater. 
4. Det første hele års interventioner 
For de fleste af interventionernes vedkommende — programmerne (EFSR og SPD) for du forskellige 
mål — var 1995 året for den konkrete gennemførelse af programmer og andre former for interven­
tion efter disses vedtagelse i 1994. Nye programmer, hovedsagelig henhørende under mål 1 og 5b, 
blev endvidere vedtaget i 1995, dvs. at så godt som alle programmerede bevillinger blev vedtaget for 
så vidt angår de tolv medlemsstater for perioden 1994-1999. 
Se årsberetning 1994. 
Se årsberetning 1994. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 |i» 
Dette første hele års interventioner bærer præg af det dobbeltmål, Kommissionen har sat sig. Det 
første mål går ud på at opnå den størst mulige effektivitet. Ønsket om effektivitet gælder for det 
første overvågningen af interventionerne, hvorfor der er oprettet overvågningsudvalg og vedtaget 
kriterier for projektudvælgelsen. Kommissionen har henledt de forskellige partneres opmærksomhed 
på nødvendigheden af en stram overvågning og nøje overensstemmelse mellem programmålene og 
valget af projekter. Ønsket om effektivitet har for det andet ført til intenst evalueringsarbejde, 
nemlig i forbindelse med forberedelsen af midtvejsevalueringerne, den forudgående vurdering af de 
nye programmer og den efterfølgende evaluering af interventionerne for perioden 1989-1993. For det 
tredje kræver programmernes effektive forvaltning og socioøkonomiske effekt, at der oprettes et 
frugtbart og varieret partnerskab. Kommissionen har siden 1994 søgt at overbevise de forskellige 
myndigheder med ansvar for strukturinterventionerne om vigtigheden af et udstrække partnerskabet 
til at omfatte en bred vifte af aktører, såvel institutionelle lokale eller regionale partnere som 
økonomiske og sociale partnere. Endelig har Kommissionen i 1995 fortsat tilstræbt en stram finansiel 
forvaltning af interventionerne i form af øget kontrol med anvendelsen af midlerne og overvejelser i 
partnerskab med medlemsstaterne om, hvorledes medlemsstaternes og Kommissionens fælles forvalt­
ning af fællesskabsbevillingerne kan gøres bedre og mere effektiv. 
Det andet væsentlige mål for programgennemførelsen i 1995 har været ønsket om sammenhæng med 
hele rækken af Fællesskabets finansielle politikker og interventioner. Da strukturfondene indebærer 
meget store fællesskabsfinansieringer, sørger Kommissionen for, at de udvikles i sammenhæng med 
de øvrige fællesskabsinstrumenter, hvad enten der er tale om lovgivningsmæssige, finansielle eller 
politiske instrumenter. Således har overvejelserne dels ført til meddelelser vedrørende forbindelserne 
mellem strukturfondene og visse politikker (på områderne beskæftigelse, miljø, lige muligheder og 
integreret udvikling af visse områder), dels ført til, at den koordinering af de forskellige finansielle 
instrumenter, der blev påbegyndt i 1994, blev fortsat i 1995. 
B. EN BERETNING I MILJØETS TEGN 
Det ovennævnte forsøg på at skabe sammenhæng mellem strukturfondsinterventionerne og andre 
fællesskabspolitikker har navnlig vedrørt miljøet. Princippet om økonomisk og social samhørighed 
og om miljøbeskyttelse er begge nævnt i præambelen til traktaten om Den Europæiske Union. For så 
vidt angår miljøbeskyttelse giver dette sig udslag i et krav om hensyntagen til miljøet ved fastlæggel­
sen og gennemførelsen af Fællesskabets øvrige politikker (traktatens artikel 130 R). Dette krav 
vedrører særlig strukturfondene, dels på grund af ændrede bestemmelser, dels på grund af samspillet 
mellem strukturpolitikken (særlig regionalpolitikken) og miljøpolitikken. 
1. Baggrund 
Ved revisionen i 1993 af strukturfondsforordningerne blev der stillet nye miljøkrav. Dette førte 
ubestrideligt til en større hensyntagen til miljøet i de nye programmeringer for perioden 1994-1999. I 
øvrigt forudsætter disse nye krav, at man i højere grad søger at forebygge overtrædelser af 
Fællesskabets miljøbestemmelser, og at man sanktionerer de overtrædelser, der alligevel finder sted, 
hårdere. Kommissionen ønsker at bevidstgøre de forskellige parter herom og lægger vægt' på 
reglernes overholdelse. Endelig fandt der vigtige drøftelser sted i 1995, som har resulteret i en øget 
indsats på miljøområdet; således er der udarbejdet en midtvejsstatus inden for rammerne af det 
femte miljøhandlingsprogram3 og en meddelelse om samhørighedspolitik og miljø4. Disse dokumen­
ter har anskueliggjort nødvendigheden af at gennemføre det femte programs hovedmålsætninger på 
grund af miljødimensionens horisontale karakter. 
KOM(95)624 endelig udg. af 10. januar 1996. 
KOM(95)509 endelig udg. af" 22. november 1995. 
20 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
2. Komplementaritet mellem samhørighedspolitikken og miljøpolitikken 
I meddelelsen om samhørighedspolitik og miljø peges der på komplementariteten mellem samhørigr 
hedspolitikken og miljøpolitikken, som viser sig ved en bæredygtig socioøkonomisk udvikling, der 
tager hensyn til kravet om bevarelse af de naturlige ressourcer. Dette kan illustreres med konkrete 
eksempler. For det første er miljøet en regionaludviklingsfaktor. Et godt miljø er med til ai tiltrække 
potentielle investorer til en region. Endvidere virker miljøaktiviteter beskæftigelsesfremmende og 
fremmende for produktionen af varer og tjenesteydelser, hvor SMV spiller en væsentlig rolle. 
Endelig er miljøet en vigtig kilde til diversificering af aktiviteter (f.eks. i landdistrikter) eller af 
arbejdsstyrkens kvalifikationer. 
For det andet bidrager strukturpolitikken på to måder til miljøet. Den resulterer i store finansielle 
overførsler, som direkte eller indirekte påvirker miljøet, og som gør det muligt for ugunstigt stillede 
områder at finansiere de investeringer, der er nødvendige for at nå Fællesskabets miljømål. Men 
strukturpolitikken har ligeledes betydning for andre instrumenter til fremme af en bæredygtig 
udvikling. Gennem strukturpolitikken kan man fremme analysen af projekternes miljømæssige 
virkninger ved at kræve en evaluering heraf. Man kan ligeledes kræve pålidelige miljøstatistikker 
eller opstille fysiske indikatorer til brug for programevalueringen. Ved strukturfondenes interventio­
ner på miljøområdet kan man også fremme befolkningens miljøbevidsthed, f.eks. ved at uddanne 
den til de nye opgaver i den forbindelse og ved at tilskynde de offentlige aktører til at overveje 
spørgsmålene vedrørende fysisk planlægning og bevarelse af de naturlige ressourcer. 
På grund af ovennævnte faktorer har man fundet det hensigtsmæssigt ikke længere at behandle 
komplementariteten mellem disse to politikker i et særligt afsnit i årsberetningen om strukturfonde­
ne, men at beskæftige sig med dette emne igennem hele rapporten og vise, hvorledes hvert aspekt af 
strukturfondsaktiveringen kan omfatte en miljødimension, og hvorledes der så vidt muligt tages 
hensyn til denne dimension i programmerne, der som tidligere nævnt først og fremmest tager sigte på 
den økonomiske og sociale udvikling. 
C. BESKÆFTIGELSEN — EN AF DE STØRSTE UDFORDRINGER FOR UNIONEN 
Den alvorlige beskæftigelsessituation er et centralt problem for Den Europæiske Union, som i 
øjeblikket rummer ca. 18 mio. arbejdsløse. Det Europæiske Råd i Essen (december 1994) bekræftede 
endnu en gang, at bekæmpelsen af arbejdsløsheden og tilvejebringelsen af lige muligheder måtte 
betragtes som højt prioriterede mål. I erkendelse af, at bestræbelserne for at skabe stabil vækst måtte 
suppleres med strukturreformer på arbejdsmarkedet, pegede Det Europæiske Råd på fem foranstalt­
ninger, som kunne bidrage til en løsning af de strukturbetingede beskæftigelsesproblemer. Det 
Europæiske Råd opfordrede medlemsstaterne til at efterkomme henstillingerne ved at prioritere disse 
foranstaltninger i deres flerårige beskæftigelsesprogrammer. 
Kommissionen har i sin meddelelse om EU's strukturinterventioner og beskæftigelse3, som blev 
forelagt i 1995, foreslået forskellige retningslinjer, som kan sikre, at der er sammenhæng mellem den 
politik, der blev fastlagt i Essen, og strukturfondsstøtten, og øge strukturfondenes virkning ved at 
integrere dem i en europæisk beskæftigelsesstrategi. Det drejer sig således om at skabe grobund for 
en langsigtet vækst, øge vækstens beskæftigelsesindhold, udvikle en økonomi, som ikke blot er 
baseret på konkurrence, mert også på solidaritet, udnytte partnerskabets muligheder bedre og 
mobilisere de lokale aktører. 
I praksis drejer det sig om at udnytte den manøvremargen, der er indbygget i gennemførelsesplanerne 
for EFSR/SPD, og at indstille overvågnings- og evalueringssystemerne på en gradvis gennemførelse 
af de højt prioriterede aktioner, uden at dette får indvirkning på strukturfondsprogrammerne, som 
for størstedelens vedkommende blev vedtaget i 1994. 
Meddelelsen blev forelagt for første gang på det uformelle ministerrådsmøde i Madrid (30. november — 1. december 
1995). 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Det Europæiske Råd i Madrid (december 1995) bekræffecfe, at det var nødvendigt at samordne 
medlemsstaternes beskæftigelsespolitik og EF's strukturpolitik. Strukturfondene spiller en stor rolle 
for væksten og beskæftigelsen, navnlig i de medlemsstater og regioner, som er de største støttemod­
tagere. Strukturfondsstøtten bidrager til at stimulere efterspørgslen, idet den Øger dei| regionale 
indkomst ved at finansiere investeringer i infrastrukturer, produktionskapacitet, menneskelige res­
sourcer og teknologisk potentiale, som styrker det regionale erhvervslivs konkurrenceevne. 
Denne strategi betyder også, at der må lægges større vægt på det aktive og præventive aspekt, således 
som det var tilfældet med de mål 4-aktioner, der blev gennemført i 1995. Dette kræver en samordnet 
indsats fra alle de aktører, som er involveret i gennemførelsen af strukturfondsinterventionerne. 
Kommissionen har forpligtet sig til at fremme denne politik inden for rammerne af de forskellige 
partnerskaber. 
D. BERETNINGENS VIGTIGSTE ELEMENTER 
1. Bevillingsanvendelsen i 1995 
I 1995 blev der i alt disponeret over 21,938 mia. ECU af de 24,069 mia. ECU, der var til rådighed for 
samtlige interventioner. Disse beløb skal sammenholdes med tallene for 1994, nemlig henholdsvis 
19,246 mia. og 21,323 mia. Der var således en høj udnyttelsesgrad, 91% (90% i 1994), mens 
betalingerne nåede op på 82% af forpligtelserne mod 76% i 1994. Det skal fremhæves, at bevillings­
anvendelsen for så vidt angår fællesskabsinitiativer var klart bedre end i 1994, idet der blev anvendt 
2,358 mia. ECU, dvs. 91% af de disponible bevillinger, mod 12% i 1994. Denne fremgang skyldes 
naturligvis, at de fleste af de planlagte nye programmer blev vedtaget i 1995. 
Hvad angår de forskellige mål, fordeler forpligtelserne sig således: 14,518 mia. ECU til mål 1, 1,735 
mia. ECU til mål 2, henholdsvis 1,607 mia. ECU og 94,5 mio. ECU til mål 3 og 4, 655,9 mio. ECU til 
landbruget og 179 mio. ECU til fiskeriet under mål 5a, 571,9 mio. ECU til mål 5b og endelig 125,9 
mio. ECU til mål 6. 
For så vidt angår de enkelte strukturfonde er der store forskelle på, hvor mange ECU der i absolutte 
tal er disponeret ove'r (fra 485,5 mio. ECU for FIUF — 2% af de samlede forpligtelser — til 12,211 
mia. ECU for EFRU — 56% af de samlede forpligtelser), men udnyttelsesgraden er stort set den 
samme. I alle fonde er der anvendt 99% af bevillingerne (alle interventionsformer under ét), bortset 
fra ESF, der nåede op på 76%. 
2. Koncentration 
Koncentrationsprincippet er et af hovedprincipperne for strukturfondsreformen i 1988. Der er tale 
om koncentration af interventionerne om visse mål, geografisk koncentration af de støtteberettigede 
regioner, finansiel koncentration om de mest presserende problemer og vanskeligt stillede områder 
og tematisk koncentration af interventionerne om visse områder. Hvad angår de tre sidstnævnte 
aspekter, er der ikke sket nogen nævneværdig udvikling, idet afgørelserne og hovedlinjerne i den 
forbindelse blev fastlagt i 1993 og 1994 for hele perioden 1994-1999 (1994-1996 fpr mål 2)*. 
Princippet om finansiel koncentration, som navnlig har ført til fastsættelse af rammebevillinger for 
perioden 1994-1999, afspejles derimod i virksomheden i 1995. Det er nemlig mål 1, der fortsat tegner 
sig for størstedelen af Kommissionens virksomhed. Inden for rammerne af de programmer for 
fællesskabsinitiativer, der blev vedtaget i 1995, udgør bevillingerne til mål 1-regionerne for alle 
initiativerne under ét 64% af de samlede bevillinger, der blev vedtaget i 1995. I lighed hermed udgør 
de forpligtelsesbevillinger, der er anvendt til mål 1 i 1995-budgettet, 66% af samtlige forpligtelser, og 
betalingerne for mål 1 tegner sig for 70% af de samlede betalingsbevillinger. Disse tal viser, at 
gennemførelsen af mål 1 skrider hurtigt frem i forhold til resten af strukturinterventionerne. 
6 Se årsberetning 1994. 
22 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
3. Programmering 
Den flerårige programmering over seks år er ligeledes kendetegnende for strukturfondsinterventio­
nerne. Den blev indført i 1994 ved vedtagelsen af de fleste af programi]jierirçgsdokurr|enterne for 
interventionerne for de enkelte mål (EFSR'er, operationelle programmer, SPD'er). I 1995 blev der 
ligeledes vedtaget programmeringsdokumenter for de nye medlemsstater (36 i alt, hvortil kommer 
seks svenske SPD'er) samt en lang række programmer for fællesskabsinitiativer (265 i alt). 
Resultatet af programmeringen efter de to år 1994-1995 er i det store og hele tilfredsstillende. Hvad 
angår interventionerne pr. mål, er 97% af de planlagte rammebevillinger (pr. EFSR eller SPD) 
godkendt i form af SPD'er, operationelle programmer, globaltilskud eller større projekter. Som 
nævnt i den foregående årsberetning har muligheden for at anvende samlede programmeringsdoku­
menter muliggjort en kraftig forenkling af programmeringsreglerne. Ser man i øvrigt på, hvor mange 
bevillinger der i alt er anvendt på to år, viser det sig, at der er disponeret over en tredjedel (31%) af 
den vedtagne støtte, og at en femtedel af støtten (19%) er betalt. Betalingsrytmen, som afspejler de 
konkrete resultater, er generelt forbedret, selv om situationen for de enkelte mål varierer. Tre mål 
har en rytme, der svarer til de samlede tal, nemlig mål 1, 3 og 5a. For to måls vedkommende, mål 4 
og 5b, er man langtfra nået så langt med programmeringen (mål 4: 24% af den støtte, der er 
disponeret over, og 12% af den betalte støtte; mål 5b: henholdsvis 18% og 10%). Endelig ligger 
tallene for mål 2, som ved første øjekast er større på grund af den treårige etapevise programmering 
(52% af den støtte, der er disponeret over, og 26% af den betalte støtte), under gennemsnittet, 
såfremt man sammenholder dem med tallene for hele perioden 1994-1999. Gennemførelsesgraden 
afviger også fra medlemsstat til medlemsstat. For alle mål under ét er der disponeret over 21% af 
støtten i Belgien og Finland og 41% i Det Forenede Kongerige, mens der er betalt 10% af støtten i 
Finland, 11% i Italien og 25% i Det Forenede Kongerige. 
For så vidt angår fællesskabsinitiativerne har programmeringsprocessen vist sig at være vanskeligere. 
Den er nemlig blevet vanskeliggjort af det store antal programmer, der er fremlagt af medlemsstater­
ne (400 for De Femten, dvs. omtrent samme antal interventioner som OP/SPD'erne), og som har 
udgjort en administrativ belastning. Men et betragteligt antal programmer, tre fjerdedele, er blevet 
vedtaget, svarende til 81 % af bevillingerne til de tolv medlemsstater og 42% af bevillingerne til de tre 
nye medlemsstater. På det uformelle rådsmøde i Venedig i maj 1996 anerkendte Kommissionen og 
medlemsstaterne problemet med det alt for store antal programmer og de heraf følgende forviklin­
ger, navnlig for så vidt angår fællesskabsinitiativerne. De anerkendte også nødvendigheden af at 
udbedre denne situation. 
4. Additionalitet 
Overholdelsen af additionalitetsprincippet kræver en uafbrudt finansiel overvågning. Reglerne for 
denne er for de nye programmer for perioden 1994-1999 fastlagt i programmeringsdokumenterne. 
Således blev den forudgående vurdering af additionaliteten stort set gennemført i 1994 og næsten 
gennemført i 1995. Arbejdet i forbindelse med additionaliteten drejede sig i 1995 navnlig om den 
efterfølgende evaluering af perioden 1989-1993 og midtvejsevalueringen af den anden periode. 
For så vidt angår den efterfølgende evaluering af den første programmeringsperiode, afviger resulta­
terne efter mål og efter medlemsstater. For mål 1 og 2 blev proceduren afsluttet og additionaliteten 
kontrolleret for fem medlemsstater i 1995. Men det var umuligt at kontrollere additionalitetsprincip-
pets overholdelse i de øvrige medlemsstater, enten fordi oplysningerne var ufuldstændige (tre 
medlemsstater), eller fordi der slet ikke forelå nogen oplysninger (fire medlemsstater). Med hensyn til 
mål 3 og 4 blev additionaliteten ligeledes kontrolleret for fire medlemsstater, mens kontrollen var 
ufuldstændig for to medlemsstater og umulig for fem. Mål 5b er det eneste, for hvilket det allerede i 
1995 blev bekræftet, at additionalitetsprincippet var opfyldt i samtlige medlemsstater. 
Endelig vedrørte midtvejsevalueringen i 1995 alene mål 1, men resultatet var begrænset, idet kun én 
medlemsstat havde overholdt princippet og retningslinjerne for kontrollen. 
Svvende årsberetning Strukturfondene i 1995 
5. Partnerskab 
Gennemførelsen af partnerskabsprincippet kom i 1995 ind i en aktiv fiise i forbindelse med oprettel­
sen af overvågningsudvalgene. Hvad angår det regionale partnerskab er den praksis, der går ud på 
inddragelse af de regionale myndigheder, nu bekræftet, og den fungerer i almindelighed godt. De 
øvrige territoriale myndigheder, navnlig de lokale, inddrages ikke i samme grad. Beretningen viser, 
hvor meget situationerne varierer, afhængigt af de institutionelle realiteter og interventionstyperne. 
Den viser tillige, at systemet unægteligt er meget indviklet. Dette giver anledning til overvejelser 
vedrørende en forenkling af den regionale overvågning. Med hensyn til det socioøkonomiske 
partnerskab er der en udvikling i gang, hvor de økonomiske og sociale partnere inddrages mere i 
overvågningsudvalgenes arbejde. Men også på dette punkt afviger situationen meget fra medlemsstat 
til medlemsstat. I visse lande inddrages de overhovedet ikke, mens de i andre endog er med til at 
træffe beslutninger. I visse lande er der tale om en indirekte repræsentation, i andre om informa­
tionsprocedurer. For at undgå, at procedurerne vanskeliggøres på grund af stadig mere komplekse 
partnerskabsstrukturer, er Kommissionen klar over, at det er nødvendigt at overveje, hvorledes man 
bedst kan inddrage de forskellige partnere endnu mere og give dem en større rolle og et større ansvar. 
6. Evaluering og overvågning 
Der blev på to fronter gennemført et intensivt overvågnings-og evalueringsarbejde i 1995. Hvad 
angår den nuværende programmeringsperiode, blev overvågningsudvalgene oprettet, og Kommissio­
nen udarbejdede i denne forbindelse en fælles overvågnings- og evalueringsvejledning. Formålet var 
at få alle partnere til at følge samme retningslinjer og gennemføre en kvalitativ og kvantitativ 
overvågning af økonomien og af resultaterne af programmerne. Midtvejsevalueringen, som skal 
finde sted i 1996, blev ligeledes genstand for et partnerskab. Det var meningen, at der skulle foretages 
en systematisk og kritisk analyse af interventionerne. Men det tager lang tid, selv om der ubestrideligt 
er sket fremskridt. Det andet aspekt af evalueringen er den efterfølgende evaluering af den første 
programmeringsperiode. De foreløbige resultater, der var blevet forelagt Kommissionen ved udgan­
gen af 1994 for så vidt angår mål 3 og 4 på den ene side og mål 5b på den anden side, blev bekræftet i 
løbet af 1995. Resultaterne for mål 5a og visse fællesskabsinitiativer for perioden 1991-1993 blev 
modtaget i 1995. Disse resultater vil, selv om de fremkommer efter vedtagelsen af programmerne for 
den anden periode, blive benyttet i forbindelse med de igangværende interventioner, bl.a. som led i 
midtvej sevalueringerne. 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 ^^ ~2_ 
KAPITEL I 
IVÆRKSÆTTELSE AF PROGRAMMERINGERNE 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 27 
A. INTERVENTIONER PR. MAL1 
1. Indledning 
1.1. 1995 i .programmeringen for 1994-1999 
Tabel 1: Finansiel tildeling 1994-1996/1999 (mio. ECU) 
Mil 1 
Mil 2 
Mil 3 
MIN 
Mil 5» 
lanilbruj; 
fiskeri 
MilSb 
Mil 6 
1 ALT U 
730,0 
160,0 
396,2 
23,4 
194.9 
170.4 
24.3 
78,1 
1.584,6 UK 
56,0 
263,0 
13,0 
266,9 
127.0 
139.9 
54,0 
652.9 D 
13.640,0 
733.0 
1.682,! 
104,5 
1.144,4 
1.069.9 
74.3 
1.229,0 
18.533.0 EL 
13.980,0 
0.0 
13.980,0 E 
26.300.0 
1.130,0 
1.474,4 
368.6 
445,6 
326,0 
119.6 
664,0 
30.382,6 F 
2.189,2 
1.763.2 
2.562,4 
299,6 
1.935,4 
1.745.5 
189.9 
2.239,4 
10.989.2 IKL 
5.620.0 
0.0 
5.620.0 1 
14.860.0 
684.0 
1.316.3 
398.8 
814,4 
ttto,o 
134.4 
903.7 
18.977.2 L 
7.0 
20.7 
0,9 
40.1 
39.0 
1.1 
6,0 
74,7 N 
150,0 
300,0 
922,8 
156,2 
164,6 
118.0 
46,6 
150.0 
1.843,6 AT 
165,6 
101,0 
334,0 
61,0 
387.8 
385,8 
2.0 
411.0 
1.460.4 P 
13.980,0 
0,0 
13.980,0 Kl 
69.2 
258,4 
84,6 
354,0 
331.0 
23.0 
194,0 
459,9 
1.420,1 SE 
160,0 
347.0 
173,0 
130,1 
90.1 
40.0 
138.0 
252.0 
1.200,1 UK 
2.359,8 
2.142.0 
1.501.0 
329.7 
449.7 
J6/.0 
88.7 
820.5 
7.602,7 IA1.T 
93.974,6 
7.305,4 
11.078,3 
2.01 SJ 
6.327,9 
3.443,7 
884,2 
6.887,7 
711,9 
128.301,1 
1995 var for så vidt angår strukturfondenes interventioner pr. mål især kendetegnet ved to forhold: 
godkendelse af programmeringerne for de nye medlemsstater og den faktiske gennemførelse af 
programmerne i de tolv andre medlemsstater, efter at programmerne var blevet godkendt og iværksat 
i 1994. De sidste programmer, der manglede godkendelse, blev for de flestes vedkommende godkendt 
i 1995, og gennemførelsen (oprettelse af overvågningsudvalg, udvælgelse af projekter) var stort set 
tilfredsstillende. Der blev opnået væsentlige resultater efter to års forløb med de nye programmerin­
ger. I alt 407 programmeringsdokumenter bortset fra EFSR'er (herunder OP'er, SPD'er, globaltils­
kud, større projekter) blev godkendt mellem 1994 og 1995 for de tolv medlemsstater, dvs. i 
gennemsnit 34 programmer pr. medlemsstat. Det faktiske tal varierer dog fra 8 programmer for 
Danmark og Luxembourg til 83 programmer for Spanien. For samtlige femten medlemsstater var 442 
programmer blevet godkendt ved udgangen af 1995, heraf 35 for de tre nye medlemsstater. Hvis man 
lægger programmerne for fællesskabsinitiativerne, som i det store og hele blev godkendt i 1995, til, 
når man op på 733 programmer i alt for de femten medlemsstater (dvs. gennemsnitligt 49 program­
mer pr. medlemsstat: 29 OP/SPD'er i gennemsnit og 17 fællesskabsinitiativprogrammer i gennems­
nit). 
Tabel 2: Antal godkendte programmeringsdokumenter i 1994-1995 
Mill 
Mil 2 
Mil 3 
Mil 4 
Mil 5a Landbrug 
Mil Sa Fiskeri 
Mil 5b 
Mil 6 
Mål i all 
Fællcsskabs-
initialivcr 
Inlerreg/Pcace 
Andre (l) 
1 1ALT B 
1 
4 
5 
S 
6 
i 
3 
25 
16 
41 DK 
2 
1 
1 
2 
1 
1 
8 
5 
13 D 
IR 
9 
12 
1 
11 
1 
g 
60 
67 
> 127 EL 
31 
31 
10 
41 E 
53 
8 
II 
1 
2 
1 
7 
83 
23 
106 F 
6 
19 
1 
1 
2 
1 
20 
•/so 
47 
v;V::v5>7 IRL 
10 
JO 
6 
\6 1 
24 
II 
16 
1 
2 
1 
13 
68 
19 
87 L 
1 
2 
1 
2 
1 
I 
* 
4 
-'•:'• n N 
1 
5 
1 
1 
2 
1 
5 
16 
12 
'••',:; 28 1» 
17 
17 
il 
28 UK 
3 
13 
1 
0 
2 
1 
11 
31 
2S 
59 EURJ2 
164 
72 
50 
12 
31 
9 
69 
•107 
248 
655 AT 
1 
4 
1 
1 
2 
1 
7 
17 
4 
21 FI 
1 
1 
1 
2 
1 
2 
1 
9 
2 
11 SE 
5 
1 
0 
1 
1 
0 
1 
P 
? 
1) EU 113 
1 
10 
3 
2 
5 
• 3 
9 
2 
35 
S 
43 EUR 15 
165 
82 
53 
>4 
; 36 
12 
78 
2 
4-12 
291 
-, 256 
733 
(l)lnkl. Retex for 1993 
1 Læseren bør være opmærksom på, at interventionerne i de nye medlemsstater er samlet i ét afsnit under dette 
kapitels punkt A.7. For hele beretningen gælder det, medmindre andet er anført, at beløbene er angivet i 1994- eller 
1995-priser, afhængig af hvornår interventionerne er vedtaget, for så %idt angår programmeringen, og i løbende 
priser for så vidt angår anvendelsen af forpligtelses- og beinlmgsb'- illn erne. 
28 .Vvwi|/«' årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Hvis man ser på, hvor mange programmer der er godkendt, i forhold til hvor maiige der er 
programmeret for perioden 1994-1999, synes resultatet efter de to fønjte år fit være tilfredsstillende. 
97% af de programmerede bevillinger er blevet vedtaget i form af SPD'er, OP'er, globaltjjlskud eller 
større projekter. For fire mål, nemlig 2, 3, 5a-fiskeri og 6, blev samtlige interventioner vedtaget 
allerede i 1995. Tallene er også meget tilfredsstillende for tre andre mål, nernjig 1, 5a-landorug og 5b 
(mellem 96% og henved 100%). For så vidt angår mål 1, blev samtlige SPD'er godkendt i 1994 (1995 
for Østrigs vedkommende). Blandt interventionerne inden for de forskellige EFSR mangl*r man kun 
at godkende den tekniske bistand for Tyskland og Irland og visse OP'er for Grækenland, Spanien og 
Italien. Hvad angår mål 5a-landbrug, blev alle SPD'er godkendt, bortset fra dem, der vedrørte 
forordningerne (EØF) nr. 866/90 og 867/90, idet der her for Italiens vedkommende mangler at blive 
godkendt en række OP'er inden for én EFSR. Hvad angår mål 5b mangler der kun at blive godkendt 
de forskellige SPD'er for Sverige og det tekniske bistandsprogram for Frankrig. Kun for så vidt 
angår mål 4 er der godkendt en ringere andel (75%), men dette skyldes dels, at Det Forenede 
Kongerige ikke har fremlagt noget program for årene 1994-1996, dels at SPD'et endnu mangler at 
blive godkendt for Sveriges vedkommende. 
Hvad angår situationen for de enkelte medlemsstater, er alle programmer (Belgien, Danmark, 
Tyskland, Frankrig, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Portugal) godkendt for alle mål under ét i 
langt de fleste af De Tolv. I tre medlemsstater, Italien, Spanien og Grækenland er der godkendt 
mellem 90% og 100%, idet der for hver af disse medlemsstater mangler at blive godkendt visse 
operationelle programmer under mål 1. I Det Forenede Kongerige er andelen 96%, hvis man 
medregner mål 4, hvor særlige forhold gør sig gældende (alle de øvrige programmer er godkendt). I 
de tre nye medlemsstater var situationen ved udgangen af 1995 ligeledes meget tilfredsstillende, idet 
samtlige interventioner var godkendt i Østrig og Finland, mens SPD'erne for mål 4 og 5b i Sverige 
endnu manglede at blive godkendt. 
Tabel 3: Interventioner, der blev godkendt i 1994-1995 (SPD 'er, operationelle programmer, blobaltils-
kud, større projekter), i forhold til antallet af bevillinger, der er programmeret for 1994-1996/99 
(i%) 
Mill 
Mil 2 
Mil 3 
Mil 4 
MII 5a-landt>rug 
Mil 5a-fisl.cn 
MII 5b 
Mil 6 
I ALI D 
. 100% 
100% 
101% 
101% 
100% 
100% 
100% 
100% DK 
100% 
1.00% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% D 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% EL 
98% 
98% E 
94% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
95% F 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% IRL 
100% 
100% I 
91% 
100% 
99% 
100% 
100% 
N 100% 
100% 
93% L 
100% 
100% 
99% 
100% 
100% 
100% 
100% N 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% AT 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% V 
p% 
99% FI 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% SE 
100% 
100% 
0% 
100% 
100% 
0% 
100% 
74% UK 
100% 
100% 
100% 
0% 
100% 
100% 
100% 
96% I ALT 
96% 
100% 
100% 
75% 
100% 
100% 
98% 
100% 
97% 
Når man fra et finansielt synspunkt ser på, hvor langt man er nået med programmerne, viser det sig, 
at gennemførelsestempoet i det store og hele er normalt. Alt i alt var der efter de to første år 
disponeret over knap en tredjedel (31%) af støtten, hvilket faktisk svarer til de forpligtelser, der blev 
indgået navnlig i 1995, idet de fleste af programmerne blev godkendt i andet halvår eller ved 
udgangen af 1994. 
Tabel 4: Forpligtelser 1994-1995 og procentvis andel af den støtte, der er disponeret over (mio. ECU) 
Mil 1 
% af stollen 
Mil 2 
% af stolten 
Mil 3 
% af stollen 
Mil 4 
% af sletlen 
Mil Sa (landbrug) 
% af slutten 
Mål 5a (fisken) 
% af stollen 
Mil 5b 
% af stollen 
Mal 6 
% af slutten 
I ALT 
% u/slulltn U 
107.0 
15% 
62,2 
39% 
97.8 
24% 
4.6 
18% 
53,0 
31% 
4.1 
17% 
9,2 
12% 
337,8 
21% DK 
• 
30.3 
54% 
85,0 
32% 
6,0 
46% 
38.7 
30'/. 
46.6 
33% 
9.8 
18% 
; 
216.3 
33% D 
3.892.1 
29% 
286,9 
39% 
307.8 
18% 
29.6 
28% 
322.7 
30% 
24.9 
33% 
261,7 
21% 
5.125,6 
28% EL 
4.544,9 
33% 
-
-
-
4.544,9 
33% E 
8.372,4 
34% 
659,2 
58% 
426.6 
29% 
118.1 
32% 
101.9 
31% 
39.8 
33% 
162.1 
24% 
9.880,1 
34% F 
497,6 
23% 
904,4 
51% 
778,4 
30% 
95,4 
32% 
678,6 
39% 
63,3 
33% 
373.2 
17% 
3.390,9 
31% IRL 
1.680,1 
30% 
• 
* 
• 
1.680.1 
10% 1 
3.024,7 
22% 
299,9 
44% 
200,5 
15% 
60,6 
15% 
117,5 
17% 
44.8 
33% 
107.0 
12% 
J855.U I. 
8.0 
114% 
6,5 
31% 
0,5 
59% 
12,2 
31% 
100% 
0,8 
14% 
29,11 
_.-JJ?* N 
37.2 
25% 
105.0 
35% 
2823 
31% 
22,2 
14% 
25,3 
21% 
9.2 
20% 
25,6 
17% 
MI6.8 AT 
28.8 
17% 
54,1 
54% 
64,1 
19% 
11,7 
19% 
61.5 
16% 
2.0 
100% 
78.3 
19% 
300,5 
21% V 
4.548.8 
33% 
• 
-
• 
4.548.8 
33% FI 
31,1 
45% 
60,3 
23% 
14,8 
18% 
61,4 
19% 
23,0 
100% 
32,8 
17% 
81,0 
18% 
304,5 
21% SE 
105,8 
66% 
73,0 
21% 
0,0 
13,7 
15% 
40,0 
100% 
0,0 
44.9 
18% 
277,4 
31% UK 
532,3 
23% 
1.250,0 
58% 
975,0 
65% 
0,0 
85.2 
24% 
14.8 
17% 
120,7 
15% 
2.978,0 
41% lait 
27.265,9 
30% 
3.796,9 
52% 
3.357,1 
30% 
363.6 
24% 
1.571,6 
29% 
313,4 
35% 
1 181.2 
18% 
125.9 
18% 
37.975,8 
31% 
Syvende årsberetning ~ Strukturfondene i 1995 29 
For så vidt angår betalingerne, som markerer den konkrete gennemførelse af interventionerne, idet 
de finder sted på grundlag af de endelige støttemodtageres efterspørgsel, afspejler deres andel på 
19% den forsinkelse, der opstod i 1994. Men tallet forekommer logisk, når det betænkes, at 
betalingerne navnlig fandt sted i 1995. 
Tabel 5: Betalinger 1994-1995 og procentvis andel af den udbetalte støtte (mio. ECU) 
MII 1 
V. af stutten 
NUI 2 
% af sioilcn 
Mil 3 
% af stutten 
MM 4 
% af stutten 
Må! 5a (landbrug) 
% af stolte» 
Mil 5a (fiskeri) 
% af stutten 
Mil 5b 
% af stutten 
Mil 6 
% af stollen 
IALT 
'/• af stollen I) 
79,8 
11% 
29,3 
18% 
74.5 
19% 
2.3 
9% 
16.5 
10% 
3,3 
13% 
4,6 
6% 
210^ 
13% DK 
. 
20,0 
36% 
74.2 
28% 
3.0 
23% 
19.2 
15% 
30.3 
22% 
5.7 
10% 
152,4 
23% 1) 
2.470.1 
18% 
156,9 
21% 
214.3 
14% 
14,8 
14% 
209,8 
20% 
16,1 
22% 
134.2 
11% 
3.236,2 
17% EL 
2.760.7 
20% 
• 
. 
" 
• 
2.760,7 
20% E 
5.570.0 
23% 
448.0 
40% 
244.5 
17% 
65,8 
18% 
«0,3 
25% 
10,0 
8V. 
118.4 
18% 
6.537,0 
23% F 
286,7 
13% 
423,3 
24% 
503.7 
20% 
47.7 
16% 
402.8 
23% 
41.1 
22% 
207,9 
9% 
1.913,3 
17% IRL 
1.369,6 
24% 
; 
• 
1.369,6 
24% I 
1.555,4 
12% 
150,0 
22% 
100,2 
8% 
30,3 
8% 
58,7 
9% 
11,2 
8% 
53,5 
6% 
1.959,4 
11% L 
4,0 
57% 
5.6 
27% 
0,3 
38% 
5,4 
14% 
0,2 
15% 
0,4 
7% 
15,9 
21% N 
19,6 
13% 
52.5 
18% 
253,3 
27% 
11,1 
7% 
12,2 
10% 
6,2 
13% 
12,6 
8% 
367,5 
20% AT 
14,4 
9% 
21.4 
21% 
32.0 
10% 
5.9 
10% 
30.7 
8% 
0,2 
10% 
39,2 
10% 
143.8 
10% r 
3.263,4 
23% 
. 
3.263,4 
23% FI 
15.6 
22% 
30.2 
12% 
7,4 
9% 
30.7 
9% 
6.9 
30% 
15.9 
8% 
40,5 
9*/. 
147,2 
10% SE 
. 
38.1 
24% 
36.5 
11% 
0.0 
6.9 
tv. 
12,0 
30% 
0,0 
22,5 
9% 
115,9 
13% UK 
331.4 
14% 
518.9 
24% 
818.6 
55% 
0.0 
41.7 
12% 
11.8 
13% 
69.4 
8% 
. 
1.791,8 
25% I all 
17.721.1 
20% 
1.877,8 
26% 
2407,6 
22% 
188.7 
12% 
914,9 
17% 
149,3 
17% 
661.9 
10% 
63.0 
9% 
23.984,2 
19% 
1.2. Bedre hensyntagen til miljøet 
Strukturfondenes anden programmeringsperiode faldt sammen med ønsket om en større hensyntagen 
til miljøet i fællesskabspolitikkerne for at fremme en bæredygtig udvikling. Således satsede man bl.a. 
i det femte miljøhandlingsprogram mere på forebyggelse og udvidede rækken af aktionsmidler. 
Indsatsen blev rettet mod fem aktivitetssektorer (industri, transport, energi, landbrug, turisme), som 
strukturfondene skulle yde en betydelig økonomisk udviklings-eller omstillingsstøtte til. Kommissio­
nens analyse af regionernes udvikling åbenbarede endvidere, at der stadig var stort behov for 
miljøinfrastrukturer i de mest ugunstigt stillede områder2 og mere generelt for fysisk planlægning i 
forbindelse med fordelingen af aktiviteter eller infrastrukturer, navnlig i det femte handlingspro­
grams målsektorer3. 
Ved de reviderede strukturfondsforordninger blev princippet om en bæredygtig udvikling indført i 
programmeringsprocessen, og det blev fastlagt, hvilke forpligtelser der skulle opfyldes i medlemssta­
ternes regionaludviklingsplaner (vurdering af miljøsituationen, evaluering af de foreslåede aktioners 
miljøkonsekvenser, kvantificerede miljømæssige mål i de prioriterede aktionsfelter, inddragelse af 
miljømyndigheder). Disse forpligtelser har gjort det muligt at vurdere programmernes miljøkonsek­
venser meget mere nøjagtigt4. Men ud over denne vurdering og forpligtelsen til at overholde 
miljølovgivningen ved programmernes iværksættelse yder strukturfondene en væsentlig og meget 
varieret økonomisk støtte til miljøbeskyttelse, for så vidt denne støtte i henhold til fondenes opgaver 
kan bidrage til områdernes økonomiske udvikling. Denne støtte er så meget væsentligere, som de 
aktører, der beskæftiger sig med strukturfondsindsatsen på alle niveauer, nu er enige om ikke 
længere at betragte miljøet som en isoleret sektor, men som en væsentlig dimension i den bæredygti­
ge udvikling. Miljøet skal være kilde til økonomiske initiativer og til fornyelser, dvs. kilde til 
jobskabelse, navnlig på lokalt og regionalt plan. 
Strukturfondene, instrumenter tit fremme af en bæredygtig udvikling 
Mellem 1989 og 1993 blev 2,751 mia. ECU (dvs. ca. 7% af det samlede beløb) afsat til aktioner, som 
direkte vedrørte miljøet i mål 1-, 2- og 5b-regionerae. Miljøbeskyttelse og -forbedring er således en 
2 Se Den 5. periodiske rapport om regionernes socioøkonomiske udvikling. 
3 Se Europa 2000+ — Samarbejde om den fysiske planlægning i Europa. 
4 Se årsberetning 1994. 
30 Svvendti' årsberetning — Strukturfondene i 1995 
dimension, der er taget i betragtning siden strukturfondsreformen i 1988. For den nye periode 1994-
1999 (1994-1996 for så vidt angår mål 2) er der i alt afsat 9,445 mia. ECU til disse regioner (dvs. 9% 
af det samlede programbeløb). 
Tabel 6: Strukturfondenes regionale mål — aktioner, der direkte vedrører miljøet i programmeringen for 
1994-1996/99 (EUR 12 — mio. ECU — 1994-priser) 
Mal 1 (94-99) 1 alt 
Miljo 
MM 2 (94-96) 1 alt 
Miljo 
Mil 5b (94-99) UH 
Miljo 
Mal i alt 
1 ALT Miljo li 
730 
92 
160 
8 
78 
7 
968 
107 DK 
-
-
56 
pni(i) 
54 
pm(i) 
110 
0 D 
13.640 
1.106 
733 
52 
1.229 
207 
15.602 
1.365 EL 
13.980 
624 
--
-
13.980 
624 E 
26.300 
3.034 
1.130 
40 
664 
67 
28.094 
3.141 F 
2.189 
323 
1.763 
103 
2.239 
245 
6.191 
671 IRL 
5.620 
74 
----
5.620 
74 I 
14.860 
1.867 
684 
48 
904 
94 
16.448 
2.009 L 
-
-
7 
2 
6 
1 
13 
3 N 
150 
5 
300 
5 
150 
36 
600 
46 1» 
13.980 
1.056 
----13.980 
1.056 UK 
2.360 
146 
2.142 
138 
820 
64 
5.322 
348 I all 
93.809 
8.327 
6.975 
397 
6.144 
721 
106.928 
9.445 100% 
8,9% 
100% 
5,7% 
100% 
11,7% 
100% 
9% 
(1) Umuligt al angive del nøjagtige tal, da miljeaklionemc i vid udstrækning er medtaget under andre udgifiskategorier. 
Strukturfondenes indsats til fordel for en bæredygtig udvikling er meget forskelligartet. Den finder 
sted, når interventionerne programmeres, og når de konkret gennemføres. Der kan tales om fire 
forskellige aspekter. 
Ved programmeringen af interventionerne er der i forbindelse med strukturfondsstøtten fastsat 
direkte miljøinvesteringer, som tager sigte på to typer aktioner: 
• direkte investeringer i miljøprojekter. Som oftest er der tale om modernisering og udvikling af 
infrastrukturer med henblik på visse af det femte miljøhandlingsprograms målemner (vand, 
affald, kystområder, flodbassiner, industrielt bymiljø, beskyttelse af natur og biodiversitet). På 
disse områder mangler der stadig infrastrukturer, navnlig i de dårligst stillede områder (se 
nedenstående tabel), eller der opstår nye behov i forbindelse med den industrielle eller land­
brugsmæssige omstilling. Men behovene er meget forskellige fra region til region, hvilket kommer 
direkte til udtryk ved den andel, de respektive investeringer tegner sig for. Miljøinvesteringerne i 
mål 1-regionerne er således i høj grad domineret (83%) af foranstaltninger vedrørende vand — 
rensning, indsamling, distribution og forvaltning af vandressourcer ved kysterne eller inde i 
landet. Derimod er det rensning og håndtering af affald, der dominerer i industriområderne under 
mål 2 (53%), og som også spiller en stor rolle (30%) i landdistrikterne under mål 5b. Endelig 
vedrører næsten 60% af de foranstaltninger, der direkte tager sigte på miljøet under mål 5b, 
forvaltning af det naturlige miljø, beskyttelse af landskabet og biodiversitet. 
Tabel 7: Gennemsnitligt årligt investeringsbehov mellem 1993 og 2003 i de dårligst stillede områder for at 
bringe miljøinfrastrukturerne i overensstemmelse med de europæiske direktiver (mio. ECU — 
1994-priser) 
Medlemsstat 
Spanien 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Portugal 
lait Spildevand fra 
byerne 
458 
240 
95 
208 
113 
656 Byaffald 
19 
35 
20 
15 
35 
105 Industrielt eller 
farligt affaid 
10 
2 
7 
14 
14 
37 Vand­
distribution 
372 
95 
30 
288 
149 
562 I ALT 
859 
372 
152 
525 
Jll 
1.360 
Kilde: 5. periodiske rapport om regionernes socioøkonomiske situation og udvikling. 
forebyggende investeringer. Med disse foranstaltninger gennemføres det femte miljøhandlingspro­
grams grundprincipper og henstillinger, som går ud på, at problemerne skal angribes ved kilder*. 
Foranstaltningerne fremmer nemlig udviklingen af produktionsprocesserne, kombinerer direkte 
og indirekte incitamenter og skaber en bredere vifte af aktionsmidler. De finansierede foranstalt­
ninger vedrører særlig visse sektorer: industri og navnlig SMV (investeringer i »grønne produk­
ter«, »rene teknologier« og energibesparende processer); enrgi (fremme af vedvarende energifor-
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 31 
mer, mere rationel energianvendelse i forbindelse med de transeuropæiske net); transport (fremme 
af kollektiv transport i byområder og multimodal transport på globalt plan, samordning inden for 
rammerne af de transeuropæiske net); landbrug (diversificering af landbrugsproduktionen og 
anvendelse af mere miljøvenlige metoder, sammenkædning med de landbrugsmiljøforanstaltnin-
ger, der er en følge af reformen af den fælles landbrugspolitik); og turisme, hvor der tilstræbes en 
mere rationel og mindre miljøbelastende udvikling (bl.a. »grøn turisme«). De forebyggende 
foranstaltninger omfatter ligeledes indirekte langsigtede aktioner, nemlig miljøforskning i forbin­
delse med teknologiske applikationer og uddannelse af arbejdstagerne i de nye miljøteknologier. 
Til disse to områder, forskning og uddannelse, ydes der i øvrigt øremærkede bevillinger inden for 
rammerne af mål 1 og 2. Bevillingerne udgør 1% af miljøbevillingerne under mål 1 og 6% under 
mål 2. 
Ved programmernes iværksættelse tager miljøindsatsen særlig sigte på overholdelsen af love og 
forskrifter. Der er i to henseender ydet en stor indsats, som bestemt bør fortsættes og styrkes: 
• intensivering af evalueringen og overvågningen. Dette er navnlig kommet til udtryk ved den 
forudgående evaluering af regionaludviklingsplanerne og programmerne i overensstemmelse med 
de nye regler, som lægger stor vægt på vurderingen af programmernes miljøkonsekvenser. Således 
er der i programmeringsdokumenterne (EFSR eller SPD) systematisk fastsat kvantificerede 
miljømål, og der er lagt særlig vægt på angivelse af indikatorer, der viser de miljømæssige 
konsekvenser. På dette punkt er der i øvrigt sket forbedringer. Men der er ingen tvivl om, at den 
miljømæssige evaluering og overvågning af programmerne kan forbedres yderligere (se nedenfor); 
Kvantificerede miljømål: 
Programmeringsdokumenterne for perioden 1994-1999 indeholder en 
række kvantificerede mål på miljøområdet. I mål 1-regionerne er der 
først og fremmest tale om forvaltning af vandressourcer og affald. I 
Spanien skal f.eks. kapaciteten med hensyn til spildevandsbehandling 
øges fra 59% til 75% af befolkningen, og kapaciteten med hensyn til 
behandling af giftigt og farligt affald skal øges fra 0,5 til 1,2 mio. tons. I 
Grækenland skal overfladevandets kvalitet forbedres med 10%, og 
mængden af by affald, der behandles, skal øges fra 25% til 45%. I Irland 
skal genanvendelsen af by affald øges fra 8% til 15%. I Italien (Mezzo-
giornb) skal affaldsbehandlingsanlæggenes dækning stige fra 50% til 
70% af befolkningen. Endelig skal andelen af befolkningen, der er 
tilsluttet det offentlige drikkevandsnet, i Portugal øges fra 77% til 95%. 
projektudvælgelse og -gennemførelse. Det er på dette stadium afgørende, at der tages miljømæssi­
ge hensyn, hvis det skal sikres, at investeringerne slår igennem, og at de forudgående evalueringer 
gennemføres korrekt. De nye regler gør det muligt at inddrage miljømyndighederne i gennem­
førelsen og overvågningen af de i miljømæssig henseende følsomme interventioner. Endvidere 
skal miljødirektiverne overholdes. De for strukturfondene vigtigste direktiver er direktivet om 
vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning på miljøet5 og direktiverne om 
fugle og levesteder. I strukturfondsforordningerne og standardbestemmelserne i programmerings­
dokumenterne hedder det udtrykkeligt, at disse direktiver skal overholdes. Erfaringen viser dog, 
at undersøgelsernes kvalitet og gennemsigtighed skal øges. Med hensyn til projekternes støttebe­
rettigelse skal udvælgelseskriterierne endvidere tage hensyn til deres miljømæssige bæredygtighed. 
Hvad angår disse to spørgsmål er det overvågningsudvalgene, der skal tage stilling til, hvilke 
fremskridt der skal gøres. 
5 Rådets direktiv af 27. juni 1985, 85/337/EØF, EFT L 175 jf 5.7.I9HV 
32 Svvende årsberetning — Strukturfondene i IW5 
Meddelelsen om samhørighedspolitikken og miljøet: 
Kommissionen vedtog i 1995 en meddelelse om samhørighedspolitikken og miljøet* for at gøre 
rede for, hvad der allerede var opnået med hensyn til integration af miljøhensyn i den tøkonomis-
ke og sociale samhørighedspolitik. Meddelelsen var endvidere oplæg til en drøftelse af, hvad 
man fremover kunne gøre for at sikre en bæredygtig udvikling. I meddelelsen anerkendes de 
fremskridt, der allerede er gjort, og der peges på de forskellige muligheder for yderligere at 
fremme den miljømæssige dimension i strukturfondenes interventioner: 
• Kommissionen intensiverer sin indsats til fremme af forebyggende foranstaltninger, som er 
nøglen til en bæredygtig udvikling. Programmeringsdokumenterne gøres til genstand for en 
kritisk gennemgang for at finde frem til, hvilke forebyggende foranstaltninger der bør lægges 
vægt på; 
• for at fremme investeringer, der er forenelige med et bæredygtigt miljø, giver Kommissionen 
miljøforanstaltningerne prioritet ved godkendelsen af nye programmer eller revision af 
eksisterende programmer. Med henblik herpå udnytter Kommissionen i højere grad mulighe­
den for at graduere satserne for Fællesskabets støtte til finansiering af miljøforanstaltninger, 
* jf. rammeforordningens artikel 13; 
• Kommissionen intensiverer sine drøftelser med medlemsstaterne og regionerne for at forbe­
dre programmernes miljømæssige mål og indikatorer. Dette omfatter en strategisk evaluering 
og en vurdering af projekterne. Overvågningsudvalgene spiller her en central rolle, idet det er 
medlemsstaterne, der har ansvaret for programmernes iværksættelse; 
• med hensyn til projektudvælgelse og -gennemførelse kræver Kommissionen en bedre anven­
delse af miljølovgivningen som f.eks. direktivet om vurdering af indvirkningen på miljøet. 
Kommissionen spiller en mere aktiv rolle ved forebyggelsen af overtrædelser af miljølovgiv­
ningen, og om fornødent udnytter den sanktionsmulighederne fuldt ud, bl.a. ved at kræve 
tilbagebetaling af fællesskabsbevillinger. Dialogen med repræsentative ikke-miljømæssige 
organisationer forbedres eventuelt for at sikre en bedre og hurtigere information herom; 
• da strukturfondenes interventioner bør gå længere end til blot at sikre forenelighed med 
miljølovgivningen, fremhæver Kommissionen nødvendigheden af, at kriterierne for projek­
ternes støtteberettigelse og udvælgelse afspejler kravene om en økonomisk, social og 
miljømæssig bæredygtig udvikling. Kommissionen intensiverer drøftelserne herom med med­
lemsstaterne og regionerne i overvågningsudvalgene; 
• i betragtning af, at miljømyndighedernes knowhow er afgørende for, at programmerne 
bibringes en miljømæssig dimension, opmuntrer Kommissionen medlemsstaterne til at ud­
danne myndighederne yderligere og fremme deres deltagelse i debatten. 
1.3. Overvågning og midtvejsevaluering 
Styrkelse af overvågningen 
Overvågningen og evalueringen af fondenes interventioner, hvis styrkelse udgør et af punkterne i de 
reviderede forordninger og har stor betydning for interventionernes gennemslagskraft, varetages i 
medlemsstaterne af overvågningsudvalgene, som fuldt ud tager hensyn til de pågældende fondes 
særlige karakter og de lokale, regionale qg nationale realiteter. I de nye forordninger lægges der 
ligeledes vægt på en grundigere vurdering og på, at man ikke nøjes med en finansiel overvågning til 
bestemmelse af, hvorledes fællesskabsmidlerne konkret er blevet anvendt. Man skal med andre ord 
overvåge den fysiske gennemførelse, resultaterne og effekten af de medfinansierede aktioner. Hvad 
angår de rent kvantitative aspekter af en sådan overvågning kan den nuværende programgeneration 
(1994-1996/99) betragtes som værende betydelig bedre end den forudgående generation. Hvad angår 
de mere kvalitative aspekter er der helt bestemt behov for en styrkelse af overvagningssystemerne og 
vurderings- og evalueringsmetoderne. 
• KOM(95)509 endelig udg. af 22. november 1995. 
Syvende årsberetning —Strukturfondene i 1995 33 
Kommissionen har med henblik herpå udarbejdet et arbejdsdokument med titlen »Fælles overvåg­
nings- og evalueringsvejledning«, som indeholder retningslinjer til støtte for de personer, der er 
ansvarlige for strukturfondenes virke i medlemsstaterne. Vejledningen skal give et klarere billede af, 
hvad overvågningen og evalueringen dækker, og tjene som referenceskema. Den er tilstrækkelig 
smidig til at kunne tilpasses de meget forskellige situationer, der hersker i hver enkelt medlemsstat, 
og indeholder sammenhængende retningslinjer for indsatsen på fællesskabsplan. Vejledningen som 
sådan støtter de overvågningskrav, der er indeholdt i hver EFSR og hvert SPD. Det skal her 
understreges, at Kommissionen ikke har som mål at påtvinge medlemsstaterne en fælles ramme, men 
at levere et arbejdsredskab, der kan anvendes som fælles referenceramme. For at fastsætte effektive 
retningslinjer for overvågningen lægges der i vejledningen vægt på: 
• fastlæggelse af, hvilke oplysninger der skal indsamles om foranstaltningerne, deres resultater og 
effekt; 
• fastlæggelse af indholdet af de oplysninger, der skal forelægges overvågningsudvalgene, hvis 
møder er kulminationen på overvågningen af interventionerne, og som giver lejlighed til at 
gennemgå oplysningerne om overvågningen, resultaterne af midtvejsevalueringen og forslagene til 
ændring af programmerne; 
• betydningen af de årlige aktivitetsrapporter, der forelægges Kommissionen, og som indeholder 
oplysninger om de trufne foranstaltninger og resultaterne heraf, de forvaltningsmæssige frems­
kridt, det generelle operationelle grundlag, resultaterne af midtvejsevalueringerne og udvalgenes 
drøftelser og afgørelser i programmeringsperioden. 
Iværksættelse af midtvejsevalueringerne 
Almindelige principper: Hovedformålet med midtvejsevalueringerne er at styrke overvågningsmek­
anismen og give overvågningsudvalgene et effektivt forvaltnings- og støtteredskab. Ved midtvejseva­
lueringerne skal der således foretages en kritisk analyse af samtlige oplysninger, der er indsamlet, 
bl.a. i forbindelse med overvågningen, og det skal fastslås, i hvor høj grad målene er nået. Eventuelle 
afvigelser skal forklares, og der skal foretages en forhåndsvurdering af interventionsresultaterne. 
Ved midtvejsevalueringerne skal der ligeledes tages stilling til den igangværende interventions 
gyldighed og de fastsatte måls relevans. Disse evalueringer giver overvågningsudvalgene et vurde­
ringsgrundlag og indeholder konkrete forslag til løsning af de rejste problemer med henblik på om 
nødvendigt at forbedre interventionernes gennemførelse og dreje dem i en ny retning i overensstem­
melse med de ændringsmuligheder, der er fastsat i forordningerne. Interventioner med en løbetid på 
over tre år gøres i almindelighed efter det tredje år til genstand for en midtvejsevaluering, der 
eventuelt kan danne grundlag for de nødvendige tilpasninger. Disse interventioner gøres ligeledes til 
genstand for en efterfølgende evaluering ved udgangen af referenceperioden. Interventionerne under 
mål 2 har en treårig løbetid, og det er derfor bestemt, at midtvejsevalueringen skal erstattes af en 
foreløbig status over de interventioner, der har fundet sted i løbet af den første programmeringsfase. 
Praktisk gennemførelse: Ved midtvejsevalueringen fastsættes der en systematisk procedure for en 
kritisk gennemgang af de oplysninger, der fremkommer som følge af overvågningssystemet. Hvert 
enkelt overvågningsudvalg skal råde over et sådant system, som gør det muligt at indsamle kvantitati­
ve oplysninger om den fysiske og økonomiske gennemførelse af aktionerne og om de konstaterede 
resultater og følgevirkninger. Overvågningsudvalgene skal ligeledes i et partnerskab med Kommissio­
nen udarbejde en evalueringsplan: valg af en uafhængig evaluator (en sagkyndig eller gruppe af 
sagkyndige), udarbejdelse af udbudsbetingelser, fastsættelse af rapporteringsintervaller, oplysning af 
evaluator, udnyttelse af evalueringsrapporterne. Denne plan skal ledsage overvågningsudvalgenes 
tidsplan og udgøre grundlaget for udvalgets forvaltningsarbejde. For mål, der strækker sig over seks 
år, har man generelt overvejet at tilrettelægge midtvejsevalueringen på følgende måde: 
• en foreløbig rapport om evalueringens gennemførlighed, som omfatter en undersøgelse af pro-
grammeringsdokumentets kvalitet og indhold og af det fastsatte overvågningssystem; 
• en rapport vedrørende midtvejsevalueringen efter det tredje år. Rapporten efterfølges af supple­
rende rapporter; 
34 Syvende årsbevctniny — Strukturfondene i /W5 
• en første status ved udgangen af 1999, som danner grundlag for den endelige efterfølgende 
evaluering. 
For mål 2's vedkommende erstattes midtvejsrapporten af en undersøgelse af de opnåede resultater, 
der gennemføres inden udgangen af 1996, og som kommer i forlængelise af den efl erfølgende 
evaluering~af mål 2 for perioden 1989-1993. 
Status over gennemførelsen: Efter godkendelsen af EFSR'er, SPD'er og andre interventionsformer 
under mål 1, 2 og 5b har Kommissionen med medlemsstaterne drøftet denne generelle fremgangsmå­
de. Efter de ofte meget vanskelige forhandlinger blev der på det uformelle ministermøde i Madrid i 
december 19957 opnået almindelig enighed om at støtte denne fremgangsmåde, dog ikke uden større 
eller mindre fortolkningsmæssige afvigelser. Men overvågningsudvalgenes evalueringsplaner er 
længe om at komme på plads og støder ofte mod organisatoriske vanskeligheder. Således havde 8 af 
de 130 udvalg eller underudvalg under mål 1 ved udgangen af december 1995 udpeget deres 
sagkyndige (Irland, det belgiske Hainaut og Korsika). 80 havde planlagt udbudsrunder, der skulle 
finde sted i første halvår 1996, og 40 havde endnu ikke truffet nogen afgørelse. For de 80 udvalgs 
vedkommende, der har planlagt udbudsrunden, har Kommissionen sørget for, at særlige udbudsbe­
tingelser er udarbejdet og vedtaget af overvågningsudvalgene, således at udvælgelsen af evaluatorer 
kan gå i gang. 
For så vidt angår midtvejsevalueringerne under mål 2 forekommer der afvigelser fra land til land, 
som vil blive nærmere beskrevet i de enkelte tilfælde. Den praktiske gennemførelse af evalueringen 
har været genstand for særlig opmærksomhed fra overvågningsudvalgenes side. Ved udgangen af 
1995 havde kun tre udvalg (to i Tyskland og ét i Belgien) af de 80 mulige udpeget deres evaluatorer. 
Danmark, Sverige og Finland havde iværksat et udbud, mens Frankrig og Nederlandene overvejede 
at gøre det. Spanien, Italien, Det Forenede Kongerige og Østrig havde endnu ikke truffet nogen 
foranstaltninger. Derfor var det ved udgangen af 1995 vanskeligt at overskue, i hvor mange tilfælde 
der reelt ville kunne udarbejdes en status inden udgangen af 1996, som kunne danne grundlag for 
arbejdet i den anden programmeringsperiode for mål 2 (1997-1999). 
I forbindelse med mål 3 og 4 blev retningslinjerne i den fælles overvågnings- og evalueringsvejledning 
fremlagt i medlemsstaterne under møder i ad hoc-udvalg eller overvågningsudvalgene. Formålet var 
at øge ESF-partnernes forståelse for evalueringen af programmerings- og forvaltningsaktiviteterne 
med henblik på at få overvågningsudvalgene til at lade evalueringsresultaterne indgå i forvaltningen 
af interventionerne. Der blev oprettet tekniske evalueringsgrupper i overvågningsudvalgene for at 
fastlægge evalueringsmetoderne. Dette var ikke nogen let opgave, da man måtte afvente udvælgelsen 
af de uafhængige evaluatorer. Denne udvælgelse var nemlig ikke afsluttet i alle medlemsstaterne i 
december 1995. I begyndelsen af 1996 skulle de uafhængige evaluatorer aflægge en første rapport. 
Denne rapport vil gøre det muligt at bedømme de eksisterende overvågnings- og evalueringssystemer 
og fremsætte forslag til forbedringer i forbindelse med midtvejsevalueringerne. Den første evalue­
ringsrapport vil foreligge i begyndelsen af 1997. 
For så vidt angår mål 5b, bygger midtvejsevalueringen på de retningslinjer, der i september 1994 blev 
godkendt af Udvalget for Landbrugsstrukturer og Udvikling af Landdistrikter. Denne evaluering vil 
give et overblik over de resultater, der er opnået, og programmernes effekt i midten af 1997. 
Evaluatorerne, der er ved at blive udvalgt, vil ligeledes bistå med udarbejdelsen af overvågningsud­
valgenes årsrapporter, idet de vil sammenfatte og analysere oplysningerne. 
Generelt må man dog fremhæve de fremskridt, der er gjort i forhold til den forudgående program­
meringsperiode. Fremskridtene vil give overvågningsudvalgene mulighed for en mere effektiv og 
gennemsigtig forvaltning af fællesskabsinterventionerne. Det bør dog sikres, at fællesskabsudgifter-
ne giver et væsentligt økonomisk og socialt afkast. 
7 Se kapitel III.A.3. Uformelle ministerrådsmøder i Strasbourg og Madrid. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 35 
1.4. Kontrol med additionaliteten 
Da additionaliteten skulle kontrolleres i 1995, medførte det for Kommissionen såvql som for 
medlemsstaterne et meget stort statistisk og regnskabsmæssigt arbejde. Dette bevirkede, at samtlige 
partnere — undertiden modstræbende — fik øjnene op for kontrollens betydning, når det skulle 
sikres, at de støtteberettigede offentlige udgifter — med eller uden strukturfondenes medfinansiering 
— i de støtteberettigede områder blev fastholdt mindst på samme niveau som i den tidligere 
programmeringsperiode 1989-1993. Herved ville støtten få en reel effekt. Resultaterne af kontrollen 
var dog meget forskelligartede, afhængig af hvor langt man var nået med kontrollen, hvilke mål der 
var sat, og hvilken medlemsstat der var tale om. 
Forudgående evaluering af additionaliteten 
Additionalitetsprincippet for de støtteberettigede mål 1-regioner var for så vidt angår perioden 1994-
1999 i 1994 genstand for en forudgående kontrol i de ti medlemsstater, der var tale om, under 
forberedelsen og godkendelsen af programmeringsdokumenterne. I 1995 fandt denne kontrol sted 
for Østrigs vedkommende (Burgenland). Men der var i 1995 et uløst problem for Frankrigs vedkom­
mende. Frankrig havde nemlig forpligtet sig til inden den 31. december 1994 at fremlægge en 
opdatering af oplysningerne i finansieringsoversigterne i SPD'erne, idet tallene heri ikke var helt 
repræsentative for de samlede offentlige udgifter, der var støtteberettiget under mål 1. Denne 
forpligtelse blev ikke opfyldt i 1994, og ej heller i 1995, idet Kommissionen ved årets udgang ikke 
havde modtaget nogen opdatering af oplysningerne i de franske SPD'er for mål 1. 
Additionalitetsprincippet for de støtteberettigede regioner under mål 2 havde ligeledes været gen­
stand for en forudgående kontrol i 1994 i de ni berørte medlemsstater bortset fra Belgien, Frankrig, 
Italien og Luxembourg, for hvilke der var indføjet en opsættende klausul i de afgørelser, hvorved 
programmeringsdokumenterne blev godkendt. Ved denne klausul opsattes betalingen af det andet 
strukturfondsforskud, indtil de relevante oplysninger, der var nødvendige for den forudgående 
evaluering af additionaliteten, forelå. Den opsættende klausul blev ophævet i maj 1995 for Belgien 
og i december 1995 for Frankrig, efter at disse lande havde fremsendt de krævede tal, der gjorde det 
muligt at kontrollere, at additionalitetsprincippet var blevet overholdt. Klausulen var ved udgangen 
af 1995 endnu gældende for Italiens og Luxembourgs vedkommende*. Hvad angår de tre nye 
medlemsstater blev additionalitetsprincippet kontrolleret i 1995 ved godkendelsen af programme­
ringsdokumenterne vedrørende mål 2. 
I mål 5b-regionernes tilfælde er kontrollen med overholdelsen af additionalitetsprincippet stødt på 
problemer med hensyn til metoden. De støtteberettigede regioner svarer nemlig ikke altid til admini­
strative enheder, hvilket gør det vanskeligt at skaffe oplysninger om de offentlige udgifter i disse 
regioner. I disse tilfælde har medlemsstaterne foretaget skøn. Oplysningerne vedrørende additionali­
teten var i mange af de støtteberettigede regioners tilfælde indeholdt i programmeringsdokumenter­
ne, eller de blev fremlagt af de nationale myndigheder i form af et supplement. I disse tilfælde fik 
Kommissionens tjenestegrene lejlighed til at kontrollere overholdelsen af additionalitetsprincippet 
inden programmernes godkendelse. I de tilfælde, hvor der endnu ikke forelå sådanne oplysninger, 
indeholdt godkendelsesafgørelserne en opsættende klausul, hvorved Fællesskabets betalinger blev 
udsat, indtil oplysningerne forelå (f.eks. i Tyskland og Nederlandene). Siden da er oplysningerne 
blevet fremlagt, og Kommissionens tjenestegrene har således haft mulighed for at kontrollere 
overholdelsen af additionalitetsprincippet i samtlige mål 5b-regioner. 
Additionalitetsprincippet finder ligeledes anvendelse på alle mål 5a-foranstaltninger. Men kontrollen 
med anvendelse af princippet støder på vanskeligheder for så vidt angår visse foranstaltninger. Det er 
muligt at kontrollere princippets anvendelse i forbindelse med de foranstaltninger til forbedring af 
forarbejdnings- og afsætningsstrukturerne for landbrugs- og skovbrugsprodukter (forordningerne 
• Den opsættende klausul er siden blevet ophævet for Italiens vedko;-,:-• ;de. 
36 Syvenik' årsberetning — Struktur/vndene i 1995 
(EØF) nr. 866 og 867/90), som har været genstand for programmering. Men princippet finder kun 
delvis anvendelse på foranstaltninger til forbedring af produktionsstrukturerne. På grîind af de 
mange forskellige former for national støtte til samme formål og den store spredning af de 
administrationer, der er involveret, er det vanskeligt at indsamle sammenhængende og sammenligne­
lige oplysninger. Medlemsstaterne har på et møde i STAR-udvalget samt i de i forordning (EØF) nr. 
866/90 fastsatte overvågningsudvalg behandlet spørgsmålet indgående på grundlag af et arbejdsdo­
kument. 
Med hensyn til mål 6 blev additionalitetsprincippet overholdt i de to medlemsstater, der er tale om, 
nemlig Finland og Sverige. 
Midtvejsevalueringen af additionaliteten 
Da programmeringsdokumenterne vedrørende mål 2 næsten alle var godkendt ved udgangen af 1994, 
begyndte midtvejsevalueringen af additionaliteten for disse regioner ikke i 1995, da man ikke 
ønskede at tynge procedurerne. Kommissionen skulle påbegynde dette arbejde i 1996 ligesom for mål 
6's vedkommende. 
Hvad angår mål 1, hvis programmer var blevet godkendt på et tidligere tidspunkt, nemlig i midten af 
1994, var retningslinjerne for midtvejsevalueringen af additionaliteten indeholdt i programmerings­
dokumenterne. Der er således tale om en forpligtelse ifølge en partnerskabsaftale mellem hver enkelt 
medlemsstat og Kommissionen til årligt at opdatere de oplysninger, der oprindelig var indeholdt i 
programmeringsdokumenterne. Da Kommissionen ikke havde modtaget nogen opdaterede oplysnin­
ger, fra medlemsstaterne, bortset fra Portugal, genåbnede den proceduren i oktober 1995 ved en 
skrivelse til alle de medlemsstater, der var omfattet af mål 1. På dette tidspunkt havde tre lande 
(Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige) allerede overskredet de i programmeringsdokumenter­
ne fastsatte frister. Ved udgangen af 1995 var resultaterne af midtvejsevalueringen vedrørende mål 1 
blandede. Tyskland, Belgien, Frankrig, Italien og Nederlandene havde ikke fremlagt nogen tal. 
Spanien, Grækenland, Portugal og Det Forenede Kongerige havde fremsendt ta|, men disse var mere 
eller mindre ufuldstændige. Irland havde fremsendt tilfredsstillende oplysninger, på grundlag af 
hvilke det kunne fastslås, at additionalitetsprincippet var overholdt i 1995. 
For så vidt angår mål 3 og 4 anmodede man i 1995 samtlige medlemsstater om at afgive oplysninger 
om midtvejsevalueringen af additionaliteten. Men da programmeringerne for mål 3 var blevet 
godkendt i 1994, og da mål 4 endnu var helt nyt, regnede man med at modtage de fleste svar i 1996. 
De tal, der ved udgangen af 1995 var modtaget fra medlemsstaterne (Frankrig og Luxembourg) 
tydede på, at disse lande havde overholdt additionalitetsprincippet. 
Generelt har medlemsstaterne og Kommissionen trods oplysningernes forholdsvis langsomme frem­
komst arbejdet tæt sammen for at klarlægge retningslinjerne for indsamlingen af oplysninger og øge 
disses gennemsigtighed. Dette vil gøre det så meget lettere at udføre den efterfølgende kontrol. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 37 
2. Mali 
2.1. Gennemførelse af mål 1 i 1995 
En stor del af programmeringen for den anden programmeringsperiode (1994-1999) fandt sted i 1994, 
men programmeringen fortsatte i 1995. Der blev truffet afgørelse om 24 interventioner i 1995: 1 SPD 
(Østrig9), 16 OP'er, 5 globaltilskud og 2 større projekter. Dette tal skal sammenholdes med antallet 
af godkendelser i 1994: i alt 141 (127 OP'er, 11 SPD'er og 3 globaltilskud). Mellem 1994 og 1995 blev 
samtlige EFSR'er (6) og SPD'er (12) for mål 1 godkendt, hvortil kommer 143 OP'er, 8 globaltilskud 
og 2 større projekter (dvs. i alt 165 interventioner bortset fra EFSR). 
For så vidt angår integrationen mellem fondene vedrørte 88 (53%) af de 165 interventioner, der blev 
besluttet i 1994-1995, kun én fond (EFRU 49, ESF 20, EUGFL 16 og FIUF 3). 34 interventioner 
(21%) var finansieret af to fonde. I langt de fleste tilfælde (31) var der tale om interventioner, der var 
finansieret i fællesskab af EFRU og ESF, mens der var én intervention, der var finansieret af EFRU 
og EUGFL, én, der var finansieret af EFRU og FIUF og én af ESF og EUGFL. Der blev ikke 
besluttet nogen fælles intervention mellem EUGFL og FIUF eller mellem ESF og FIUF. Der var 31 
interventioner (19%), der var finansieret af tre fonde, og de vedrørte alle EFRU, ESF og EUGFL 
(altså ikke FIUF), bortset fra én, hvor FIUF var med, men ikke EUGFL. Endelig var der 12 
interventioner (7%), der var finansieret af de fire fonde i fællesskab. 
Tabel 8: Mål 1 — 1995 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Programmeret 
Godkendt 
% godkendt 
Forpligtelser 1994-1995 
% af stollen 
Detalinger 1994-1995 
% af slotten B 
730.0 • 
730.0 
100% 
107,0 
15% 
79,8 
11% D 
13.640.0 •• 
13.621,9 
100% 
3.892.1 
29% 
2.470,1 
18% EL 
13.980,0 •• 
13.661,1 
98% 
4.544,9 
33% 
2.760,7 
20% E 
26.300,0 •• 
24.668,3 
94% 
8.372,4 
34% 
5.570.0 
23% F 
2.189,2 • 
2.189,2 
100% 
497,6 
23% 
286,7 
13% IRL 
5.620.0 " 
5.622,5 
100% 
1.680,1 
30% 
1.369.6 
24% I 
14.860,0 •• 
13.491.6 
91% 
3.024.7 
22% 
1.555,4 
12% N 
150,0 • 
150,0 
100% 
37,2 
25% 
19.6 
13% AT 
165,6 • 
165.6 
100% 
28,8 
17% 
14.4 
9% P 
13.980,0 •• 
13.905,8 
99% 
4.548,8 
33% 
3.263,4 
23% UK 
2.359,8 • 
2.359,8 
100% 
532,3 
23% 
331,4 
14% lait 
93.974,6 
90.565.7 
96% 
27.265.9 
30% 
17.721.1 
20% 
' Programmeret i form af SPD'er 
' Programmeret i form af EFSR'er 
Efter de to første år i-perioden 1994-1999 synes man at være nået rimeligt langt med gennemførelsen 
af mål 1. Næsten alle (96%) af de programmerede interventioner er godkendt i form af dels SPD'er, 
dels OP'er, globaltilskud og større projekter. Gennemførelsen »i marken«, som var påbegyndt i 
1994, er nu i gang. Godkendelserne har allerede ført til indgåelse af knap en tredjedel af bevillings-
forpligtelserne i forhold til støtten. De fire medlemsstater, der er omfattet af Samhørighedsfonden, 
er nået længst i så henseende, mens Belgien er det land, hvor der er indgået færrest forpligtelser. 
Betalingerne er naturligvis ikke så langt fremskredne, da fællesskabsbetalingerne bortset fra de 
forskud, der ydes ved godkendelsen af interventionerne, først aktiveres af de nationale myndigheder, 
efterhånden som interventionerne gennemføres i praksis. 20% af støtten er betalt, hvilket navnlig 
skyldes, at programmerne først blev godkendt ved udgangen af 1994. En del af forsinkelsen blev dog 
indhentet i 1995. Situationen varierer dog meget fra medlemsstat til medlemsstat, idet det igen er de 
fire medlemsstater der er omfattet af Samhørighedsfonden, der har betalt den største andel, knap 
25% af støtten, r ens det bortset fra Østrig er Belgien, der har betalt den laveste andel. 
Se kapitel LA.7. Integration af de nye medlemsstater i stn-J tut 
3X SvveniM' åisbeietning — Stinkiurf,<ndene i IW5 
Hensyntagen til miljøet under mål 1: 
Strukturfondenes interventioner til fordel for miljøet i mål l-regionerne og -medlemsstaterne 
finder navnlig sted ved direkte investeringer i miijøprojekttr, ofte af et meget stort omfang. I 
perioden 1994-1999 er 8,327 mia. ECU, dvs. 9% af den fastsatte rammebevilling til mål 1, 
udtrykkeligt afsat til miljøinvesteringer. Investeringerne vedrører navnlig en udbygning af miljøin­
frastrukturerne, som ifølge den 5. periodiske rapport om regionernes socioøkonomiske situation 
og udvikling særlig mangler i de dårligst stillede regioner, trods de fremskridt, der er gjort i den 
seneste tid. Disse infrastrukturer er dog ikke alene en uundværlig beskyttelse mod økologiske 
skader, men også et væsentligt bidrag til de pågældende regioners og lokalområders aktivitet. 
De væsentligste økologiske problemer i mål l-regionerne vedrører beskyttelse og forvaltning af 
vandressourcer, såvel ved kysterne som inde i landet, såvel byvand som naturligt forekommende 
vand, samt bortskaffelse af affald, både husholdningsaffald, industriaffald og giftigt affald. 
Dette kommer til udtryk i de direkte miljøbevillinger under mål 1, idet 86% af disse er afsat til 
disse to områder. De finansierede projekter og foranstaltninger vedrører spildevandsbehandling, 
vandindsamling og -afledning, indsamling, behandling og genbrug af affald eller rensning af 
kystområder og flodbassiner. 
Men i disse regioner har større erhvervsinvesteringer også indirekte gunstige følger for miljøet. De 
vedrører navnlig offentlig transport, fremme af miljøvenlig turisme eller støtte til energibesparel­
ser (bl.a. i SMV). 
På landbrugsområdet er der i flere programmer fastsat miljøbeskyttelsesforanstaltninger, f.eks. 
forureningskontrol i landbruget og beskyttelse af landskaber i landområder. Disse foranstaltnin­
ger supplerer de miljøforanstaltninger, der blev truffet som følge af reformen af den fælles 
landbrugspolitik. 
Overvågningen og evalueringen af projekterne samt undersøgelsen af deres miljøkonsekvenser er 
meget grundige, da det er store infrastrukturprojekter, der finansieres under mål I, navnlig i de af 
Samhørighedsfonden omfattede lande. 
Tabel 9: Mål 1 og miljøet —fordeling af de bevillinger, der er afsat direkte til miljøformål, 1994-1999 
(EUR 12 — mio. ECU — 1994-priser) 
(b) ,3% <c>3%(d)i% 
Rensning af distribution-af vandressourcer (a) 
Industri- og bymiljø, beskyttelse af naturen (b) 
Transportinfrastrukturer (c) 
Teknisk bistand (d) 
lait 6.970 
1.057 
225 
75 
8.327 V^ 
-^seaagajBSB»^ B3% 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 39 
2.2. Programmeringen i de enkelte medlemsstater 
BELGIEN 
P.m. -programmering (tf SPD 1994-1999 
mio. ECU 
Prioriterede felter 
Stimulering af økonomien (a) 
Fremme regionens tiltrækningskraft (b) 
Transportinfrastrukturer (c) 
Lige muligheder for alle (d) 
Teknisk bistand (e) 
tålt 
% lait 
480.1 
90.6 
30,9 
124,6 
3,8 
730,0 
100% EFRU 
388,9 
85,9 
30,9 
7,6 
2,6 
515,9 
71% ESF 
45,5 
3.0 
117,0 
1,2 
166,7 
23% EUGFL 
45,3 
1,7 
47,0 
6% FIUF 
0,4 
0,4 
0% (d) 17% ., (e) 1% 
(c) 
(b) 12% 
(a) 66% 
Gennemførelse i 1995 
For Hainaut-provinsen, den eneste belgiske region, der er berettiget til støtte under mål 1, blev der i 
1994 godkendt en programmering i form af et SPD. De fire strukturfondes samlede bidrag androg 
730 mio. ECU. For så vidt angår resultaterne i 1995 kunne man på grund af støtten til den sekundære 
sektor, som var det vigtigste felt i SPD'et, ved udgangen af 1995 behandle en række investeringspro­
jekter til gavn for 250 virksomheder i forbindelse med foranstaltningerne til støtte for oprettelse eller 
udvidelse af virksomheder. Disse investeringer vil i hele perioden fra juli 1994 til udgangen af 1996 
gøre det muligt at skabe ca. 2.000 arbejdspladser. Det bemærkes, at der i SPD'et regnes med 
oprettelse af ca. 4.800 arbejdspladser over seks år som led i disse to foranstaltninger og ca. 15.000 
stillinger inden for rammerne af hele programmet. Disse to foranstaltninger skrider støt og roligt 
frem, idet de wallonske myndigheder har givet dem højeste prioritet. 
Hvad angår de øvrige felter blev et stort antal projekter for 1994 og 1995 godkendt i de tekniske og 
finansielle udvalg, men de har endnu ikke givet nævneværdige resultater. Der er navnlig tale om 
foranstaltninger til styrkelse af områderne forskning-udvikling, sanering af industri- og byarealer, 
adgang til industrizoner og strukturopbyggende udstyr, forvaltning af vandressourcer og affald, 
transportinfrastrukturer. 
Hensyntagen til miljøet. I SPD for Hainaut kommer dette aspekt ikke til udtryk gennem et 
særskilt prioriteret felt, men gennem to forskellige felter: stimulering af økonomien, hvor indu­
strimiljøet er genstand for en særlig foranstaltning, som bl.a. går ud på at sanere industri- og 
byområderne (42 mio. ECU fra EFR U); det andet felt er »fremme af regionens tiltræknings­
kraft«. Her vedrører miljøforanstaltningerne forvaltning af vandressourcer og affald (47 mio. 
ECU fra EFRU) eller uddannelse, som er nødvendig for at udøve virksomhed af miljømæssig art 
(3 mio. ECU fra ESF). I alt andrager Fællesskabets bidrag til disse miljøforanstaltninger 92 mio. 
ECU, dvs. 13% af hele bidraget til Hainaut. 
1995 i programmeringen for 1994-1999 
Alt i alt er der ikke anvendt tilstrækkelig mange bevillinger til at gøre det muligt at disppnere over 
EFRU's 1995-tranche (dette vil dog efter planen ske i 1996). Derimod viser de resultater, der hidtil er 
opnået med hensyn til EUGFL-, ESF- og FIUF-kapitlerne, at gennemførelsen forløber normalt, 
således at man har kunnet disponere over 1995-trancherne. I øvrigt besluttede det andet overvåg­
ningsudvalg fra 1995 at overføre visse EUGFL-bevillinger beregnet til agro-levnedsmiddcl!>ektoren til 
akvakulturprojekter finansieret af FIUF. 
40 Syvende årsberetning —Strukturfondene i 1W5 
Tabel 10: Mål 1 — Belgien — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et (mio ECU) 
Program ug godkcndelsesar Samlede 
omkostninger SF-siulle 
(I) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(J)/(l) Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 % 
(3V(2) 
1994 ' 
SPD Hainaut | 2.411,7| 730,0] 9,0| 107,0| I5%| 29,6| | 79,8| 75% 
TYSKLAND 
I'.IIL -programmering af EFSR 1994-1999 
mio. ECU 
Prioriterede feller 
Erhvervsinvesteringer (a) 
Stolte til SMV (b) 
F&U, innovation (c) 
Miljo (d) 
Menneskelige ressourcer, uddannelse (e) 
Landbrug, landdistrikter, fiskeri (f) 
Teknisk bistand (g) 
lait 
% lal/ 
2.430,6 
2.317,9 
613,1 
1.105,7 
3.648,2 
3.224,3 
300,2 
13.640,0 
100% EFRU 
2.375,2 
2.064,7 
485,0 
805,7 
584,1 
425,3 
80,0 
6.820,0 
50% ESF 
55,4 
253,2 
128,1 
300,0 
3.064,1 
107,3 
183,9 
4.092,0 
30% EUGFL 
2.608.2 
36,3 
2.644,5 
19% FIUF 
83,5 
83,5 
1% (f) 24% (9 2* (a) 16% 
(b17% 
De nye tyske delstater er omfattet af en EFSR, der blev godkendt i 1994, og som gennemføres ved 18 
OP'er, som repræsenterer en fællesskabsstøtte på i alt 13,622 mia. ECU. Der benyttes en flerfonds-
model, således at der for hver af de fem nye delstater er tre OP'er, der vedrører udviklingen af 
økonomien (egentlig et EFRU-program, som omfatter supplerende ESF- og EUGFL-foranstaltnin-
ger), udviklingen af arbejdsmarkedet (ESF-program, som omfatter supplerende EFRU-foranstalt-
ninger) og udviklingen af landdistrikter (EUGFL-program, som omfatter EFRU- og ESF-foranstalt-
ninger). I Østberlin er de tre fondes foranstaltninger integreret i et enkelt OP. I øvrigt gennemføres to 
programmer, ét for ESF og ét for FIUF, horisontalt. 
Gennemførelse i 1995 
Gennemførelsen af EFSR-prioriteterne er allerede nået langt. Således havde i alt ca. 9.300 projekter 
den 31. december 1995 fået tildelt EFRU-støtte. I forbindelse med erhvervsinvesteringerne og støtten 
til SMV var der oprettet 64.600 nye arbejdspladser, mens ca. 117.000 arbejdspladser blev bevaret. 
Programmerne vedrørende udviklingen af landdistrikter gjorde det muligt at skabe eller bevare 
20.300 arbejdspladser i perioden 1994-1995. 
Miljøforbedringsforanstaltningerne i de nye delstater udgør et helt felt i EFSR. De finansieres for 
størstedelens vedkommende af EFRU (806 mio. ECU, 12% af de samlede EFRU-bevillinger i 
EFSR), men ESF yder også et væsentligt bidrag (300 mio. ECU). I alt beløber strukturfondsfinan­
sieringen sig til 1,106 mia. ECU, dvs. 8% af EFSR-støtten. Dette EFSR-felt gennemføres ved 
foranstaltninger, der er indeholdt i hvert enkelt regionalt OP. EFRU-foranstaltningerne er kon­
centreret om industri- og handelssektoren, om virksomheder, der tilbyder produkter og tjenestey­
delser på miljøområdet, og om foranstaltninger til udvikling af miljøbeskyttelsesinfrastrukturer 
(rehabilitering af forladte industriarealer, oprettelse af vandrensningsanlæg, aktivitetscentre med 
henblik på miljøteknologierne, servicevirksomheder og miljøkontorer, der skal rådgive og infor­
mere SMV). ESF-beviliingerne vedrører uddannelse med henblik på deltagelse i beskæftigelsespro­
jekter og projekter til fremme af miljøerhvervene, bl.a. uddannelse af ansatte i SMV. Ved 
udgangen af 1995 var der allerede ydet støtte til 461 projekter som led i dette prioriterede felt. 
I forbindelse med EFSR-feltet »støtte til erhvervsinvesteringer og til infrastrukturer tjl gavn for 
virksomheder« går støtten til erhvervsinvesteringer bl.a. til oprettelse af datterselskaber og virksom­
hed som selvstændig, til rationalisering og omstilling af eksisterende virksomheder samt til 
erhvervsvirksomheder inden for turistsektoren. For så vidt angår infrastrukturer til gavn for virk-
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 4 I 
somheder vedrører investeringerne byggemodning af industrigrunde, teknologicentre, industriparker» 
vandforsynings- og vandafledningsanlæg samt offentlig turistservice. Ca. 35% af EFRU-ljevillinger-
ne i denne periode er afsat til dette prioriterede felt, og ved udgangen af 1995 havde f j alt 2.480 
projekter (heraf 1.308 i Sachsen) modtaget støtte fra EFRU i forbindelse med dette prioriterede felt, 
ca. 24.400 arbejdspladser var blevet oprettet og ca. 57.700 var blevet sikret (heraf 32.800 i Sachsen). 
Selv om ESF's bidrag til dette felt er forholdsvis lille (l,4°7o af de fastsatte bevillinger)^ er det af 
væsentlig betydning, idet bidraget bruges til arbejdsformidling, bl.a. for unge, samt til praktikplad­
ser i virksomhederne. 
I forbindelse med støtten til SMV, et andet prioriteret felt i denne EFSR, vedrører den første gruppe 
erhvervsinvesteringer (dels oprettelse af SMV, dels udvidelse, rationalisering og omstilling af SMV). 
Den anden gruppe vedrører støttetjenesterne til gavn for SMV (etablering og udnyttelse af infrastruk­
turer som f.eks. industriparker, vandforsynings- og vandafledningsanlæg, fælles lokaler og tjenester 
som f.eks. teknologi- og innovationscentre og væksthuse for virksomhederne; fælles erhvervsuddan-
nclscsccntre; mobilisering af det lokale udviklingspotentiale; støtte til markedsadgang og virksom­
hedsledelse). For hele perioden 1994-1999 er ca. 30% af EFRU-bevillingerne afsat til dette prioritere­
de felt. ESF's bidrag (ca. 6% af bevillingerne) vedrører efter- og videreuddannelse og stabilisering af 
beskæftigelsen. Der gøres en særlig indsats til forbedring af ledelsen af SMV bl.a. på følgende 
områder: arbejdets tilrettelæggelse, personaleorganisation, management, marketing, produktudvik­
ling og kvalitetssikring. Det skal i øvrigt bemærkes, at Kommissionen inden for rammerne af OP'et 
for Østberlin ved udgangen af 1995 gav tilladelse til en yderligere finansiering, der beløb sig til ca. 48 
millioner ECU, til etablering af industriparker ved at overføre bevillinger fra det prioriterede felt 
»støtte til erhvervsinvesteringer«. Bevillingen skulle anvendes til at skaffe et større antal grunde, der 
kunne udlejes til regionale SMV. Ved udgangen af 1995 havde i alt 5.536 projekter i dette prioriterede 
felt modtaget støtte, ca. 35.000 arbejdspladser var blevet oprettet og ca. 53.500 var blevet sikret. 
Støtten til forskning, teknologisk udvikling og innovation udgør en anden af EFSR's prioriterede 
felter, hvis hovedelementer f.eks. er investeringer i forskningstjenester og -laboratorier, støtte til 
teknologicentre og til udvikling af nye produkter samt rådgivning inden for teknologi og marketing. 
ESF bidrager til dette felt med investeringer bl.a. i erhvervsuddannelse og arbejdsformidling for unge 
forskere (f.eks. innovationsassistenter). Forventningerne (over 3% af ESF's samlede bevillinger) blev 
ikke helt indfriet. I betragtning af dette felts betydning for delstaternes økonomiske udvikling gøres 
der en særlig indsats-for at indhente det forsømte. I forbindelse med dette prioriterede felt havde 307 
projekter modtaget støtte inden udgangen af 1995, heraf 40% i Østberlin. 
De OP'er, der vedrører beskæftigelsesfremme, dækker en bred vifte af foranstaltninger til fordel for 
arbejdsmarkedspolitikken og omstruktureringen af uddannelsessystemerne. Ca. 80% af ESF-bevil­
iingerne i 1995 blev koncentreret om disse OP'er (489 mio. ECU). ESF's støtte er centreret om 
foranstaltninger til fordel for unge (af typen Youthstart) for at sikre lærlingeuddannelser og særlige 
støttepakker til dårligt stillede unge. Der er truffet afgørelse om særlige modulopbyggede kurser for 
ledige, f.eks. kompetencegivende kurser (faglig og social »kompetence«), sproguddannelser og 
praktikophold i udlandet. Der lægges særlig vægt på uddannelse og erhvervsmæssig (re)integration 
af kvinder. Ud over specifikke foranstaltninger træffes der foranstaltninger, der skal sikre en stor 
deltagelse fra 'vindernes side (over 50%). For så vidt angår SMV ydes en væsentlig støtte til 
etablering af selvstændig virksomhed og til ledelse. ESF's støtte udgør en væsentlig del af arbejds-
markedsprogrammerne i de nye delstater. Støtten udgør nemlig 20% — 35% af delstaternes udgifter 
til disse programmer. Det skønnes, at 100.000 personer har deltaget i aktioner, der medfinansieres af 
ESF. EFRU deltager ligeledes i dette EFSR-felt med 584,1 mio. ECU (dvs. 9% af EFRU'ij bevillinger 
for peroden 1994-1999) med henblik på etablering og udvikling af uddannelsesstillingen og lærlin­
geværksteder i erhvervssektoren, fagskoler og specialiserede læreanstalter samt erhvervsuddannelses-
centre. 
OP'erne vedrørende udvikling af landdistrikter tager sigte på et forbedre landbrugssektorens økono­
miske situation. EFRU deltager med 425,3 mio ECU (dvs. ca. 6% af EFRU's bevillinger for 
perioden 1994-1999) i udviklingen af infrastruk , erne i landdistrikter (byggemodning £*f industrig­
runde, infrastrukturer til gavn for erhvervslivs), v«) y ingen af 1995 havde 439 projekter 
^ Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
modtaget EFRU-støtte i denne forbindelse. Med hensyn til agro-levnedsmiddelsektoren kan der 
konstateres en flytning af aktiviteterne fra mælke- og kødsektoren (på grund af den drastiske 
nedskæring af kvægbestanden er der opstået overskydende kapacitet i slagterierne) til blomster- og 
plantesektoren samt frugt- og grøntsagssektoren. Generelt koncentreres investeringerne om nye 
produkter, som kræver en mere avanceret forarbejdning. Endelig er der ingen tvivl om, at landsby-
fornyelserne fremmer udviklingen af landdistrikterne. Dette instrument mobiliserer en betydelig 
mængde privat kapital til brug for mange småinvesteringer, der har en væsentlig indflydelse på de 
lokale håndværksvirksomheder og fremmer skabelsen af arbejdspladser uden for landbruget i 
landdistrikterne. ESF deltager i disse OP'er med 107,3 mio. ECU (dvs. 3% af ESF's bevillinger for 
perioden 1994-1999). ESF's bidrag anvendes til at sikre og skabe beskæftigelse (SMV), f.eks. inden 
for turisme, handel og miljøforbedring. ESF-aktionerne (som ofte gennemføres sammen med de 
øvrige fonde) lægger særlig vægt på uddannelse og (re)integration af arbejdsledige (over 50% 
kvinder). 
For så vidt angår FIUF-foranstaltninger til fordel for fiskeriet har det vist sig nødvendigt med en 
omprogrammering for at tage højde for de accelererende investeringer på flere interventionsområder. 
Endelig er der i EFSR for perioden 1994-1999 afsat 300,2 mio. ECU til teknisk bistand. Ved 
udgangen af 1995 var 269 foranstaltninger blevet godkendt og iværksat inden for rammerne af 
EFRU, navnlig med henblik på gennemførelse og overvågning af OP'erne. 
For så vidt angår midtvejsevalueringen af programmerne har ad hoc-udvalgene, der blev oprettet i 
andet halvår 1995, opstillet en detaljeret tidsplan for fremlæggelsen af evalueringsrapporterne på 
delstatsplan (de endelige rapporter skal efter planerne fremlægges senest i april 1997), og den 
sammenfattende rapport på EFSR-plan (den endelige rapport skal foreligge senest i juli 1997). Ad 
hoc-udvalgene har endvidere fastsat referencerammen for evalueringen, som blev godkendt af 
overvågningsudvalget. 
1995 i programmeringen for 1994-1999 
Med hensyn til den finansielle gennemførelse af EFSR ligger forpligtelserne på et forholdsvis 
tilfredsstillende niveau, nemlig 29% af strukturfondsstøtten. Betalingerne androg ved udgangen af 
1995 2,470 mia. ECU for 1994 og 1995. EFRU's betalinger beløb sig til 1,027 mia. ECU, dvs. 15% af 
EFRU-bevillingerne for perioden 1994-1999 og 95% af EFRU-bevillingerne for 1994 og 1995. For så 
vidt angår EUGFL's virksomhed kan det ligeledes konstateres, at programmeringen for 1994-1999 
allerede er langt fremskreden i de nye delstater. Investeringerne og projekterne er iværksat i stor stil, 
og bevillingsanvendelsen er tilfredsstillende. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 43 
Tabel 11: Mål 1 — Tyskland — Status over den finansielle genmmførelsq af programmerne (mio. ECU) 
Programmer og godkendelsesår Samlede 
omkostninger SF-støtte 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) (2)/(I) Betalinger 
19*5 Betalinger 
1994,1995 
ih % 
(3)/(2) 
1994 |! 
Regionale OP'er 
OP(Øsl)Berlin 
OP Brandenburg (1) 
OP Brandenburg (2) 
OP Brandenburg (3) 
OP Mcckleinbutg-Voipomincm (1) 
OP Mccklemburg-Vorpoinmem (2) 
OP Mecklemburg-Vorpommern (3) 
OP Sachsen (1) 
OP Sachsen (2) 
OP Sachsen (3) 
OP Sachsen-Anhalt (1) 
OP Sachsen-Anhalt (2) 
OP Sachsen-Anhalt (3) 
OP ThUringen (1) 
OP ThUringen (2) 
OP ThUringen (3) 
Tvmrregionule OP'er 
OP fiskeri 
OP uddannelse afarbejdskranen 
I ALT 2.442,9 
6.141.4 
2417,8 
889,1 
5.819,0 
1.880.7 
808,6 
8.908,0 
1.679,4 
948,3 
9.488,8 
2.059,0 
974.2 
8.240,4 
2.432,9 
778,6 
197,2 
2.360,5 
58.466,9 743,1 
964,8 
729.9 
471.9 
785.1 
676,6 
362,2 
2 081,2 
621,5 
659,8 
1.190,8 
583,5 
590,6 
1.021,8 
521,0 
457,9 
83,5 
1.076,7 
13.621,9 110,0 
95,4 
107,3 
70,2 
117,7 
197,8 
54,9 
267,4 
86,9 
107,3 
177,1 
81,3 
80,2 
152,6 
77,2 
68,1 
12,0 
159,5 
2.022,6 211,4 
226,3 
207,2 
134,8 
224,2 
296,6 
104,6 
590,1 
179,8 
146,2 
338,6 
173,9 
161,1 
291,3 
149,4 
130,8 
19,0 
306,7 
3.892,1 28% 
23% 
28% 
29% 
29% 
44% 
29% 
28% 
29% 
.22% 
28% 
30% 
27% 
29% 
29% 
29% 
23% 
28% 
29% 47,2 
87,2 
85,3 
55.8 
123,8 
79,0 
44,7 
156,3 
76,9 
65,3 
48,1 
77.5 
40.1 
10,6 
52.1 
66,5 
8,1 
127,6 
1.252,0 107,0 
155,8 
162,1 
104,5 
177,1 
156,4 
69,5 
391.9 
142.3 
84,8 
128,8 
124,2 
102,8 
118,8 
89,4 
97,9 
11,6 
245,4 
2.470,1 51% 
69% 
78% 
77% 
79% 
53% 
66% 
66% 
79% 
58% 
38% 
71% 
64% 
41% 
60% 
75% 
61% 
80% 
63% 
(1) Økonomisk udvikling 
(2) Udvikling af landdistrikter 
(3) Arbejdsmarked 
Det skal nævnes, at EFSR for perioden 1991-1993 først var ved at blive afsluttet i 1995. Ved 
udgangen af 1995 var der disponeret over 100% af strukturfondsbevillingerne, og af samtlige EFRU-
bevillinger, der var til rådighed i forbindelse med EFSR for 1991-1993, nemlig 1,567 mia. ECU, var 
1,437 mia., dvs. 92%, betalt inden udgangen af 1995, uden at der var foretaget nogen betaling i selve 
1995. De endelige rapporter og anmodningerne om endelig betaling for de afsluttede OP'er forelå 
nemlig endnu ikke ved årets udgang. Hvad angår delstaterne Mecklenburg-Vorpommern, Sachsen og 
Sachsen-Anhalt var sidste frist for fremlæggelse af disse rapporter den 30. juni 1996. For Østberlin 
og delstaterne ThUringen og Brandenburg var fristen den 30. juni 1997, idet betalingsfristen var 
blevet udskudt til deh 31. december 1996. Dette skyldtes organisatoriske problemer bl.a. på grund af 
usikre ejerforhold og de private investorers forsinkede indkaldelse af kapital. 
GRÆKENLAND 
P.m. - programmering af EFSk 1994-1999 
mio. ECU 
Priorilerede felter 
Store infrastrukturer (u) 
Forbedring af livskvaliteten (b) 
Erhvervssektorens konkurrenceevne (c) 
S.V-Tiesktfige ressourcer r .-.eski-ftigelse (d) 
ÎMindskelse af de region,?'• forskelle (e) 
Teknisk bistand (0 
lull 
% lait 
2.737,1 
1.456,8 
2.684,3 
2.556,3 
4.474,4 
71,1 
IJ.980,0 
100% EFRU 
2.699,5 
1.436,8 
1.210,2 
377,0 
3.707,4 
58,6 
9.489,5 
68% ESF 
37,6 
20,0 
75,1 
2.179,3 
236,0 
12,5 
2.560,5 
18% EUGFL 
1.269,0 
531,0 
1.800,0 
13% FIUF 
130,0 
130,0 
1% (e) (f) 1% 
(d) 18% (a) 20"/ 
(b) 10% 
(C) 19% 
Nye proi ammer, der blev godkendt i 1995 * 
I 1994 var de fleste OP'er og større projekter i forbindelse med den græske EFSR for perioden J994-
1999 blevet godkendt. I 1995 lykkedes det at forhandle om og godkende de OP'er, der manglede at 
blive godkendt, nemlig OP »turisme og kultur«, OP »telekommunikation« og OP »postvæsen«. Det 
eneste OP, der skulle træffes beslutning om i 1°^ vor C > .^knisk bist—iJ^, hvori er fastsat de 
ledsageforanstaltninger, der er nødvendige f^r „ . * w, ~<7rit} ^: rc l ning i Grækenland i 
overensstemmelse med den anden EFSR.. 
Swciifle årsberetning - Sliuktut fondene i I9<)5 
OP »turisme og kultur« blev godkendt i november 1995. Det består af to særskifte delprogrammer, et 
for turisme og et for kultur. De samlede omkostninger, der skal betales af det offentlige, beløber sig 
til 479,3 mio. ECU, heraf 229,1 mio. ECU fra strukturfondene (219,1 mio. fra EFRU og 10 mio. fra 
ESF). Den private sektor deltager med 316,3 mio. ECU, som alle anvendes til delprogrammet 
vedrørende turisme. Dette delprogram har til formål at afhjælpe den græske turismes indefra 
kommende problemer og tager sigte på at udvide turistsæsonen, bringe ligevægt i den geografiske 
fordeling af turistaktiviteterne og forbedre kvaliteten af turistproduktet (navnlig logi og menneskeli­
ge ressourcer). Den kulturelle infrastruktur, der finansieres, hænger direkte sammen med udviklin­
gen af turistaktiviteterne (museer, restaurering af monumenter, konferencecentre). 
OP »telekommunikation« har fået tildelt en strukturfondsstøtte på 172,7 mio. ECU (142,2 mio. fra 
EFRU og 30,5 mio. fra ESF). Det tager sigte på at tilpasse den nationale lovgivning på området til 
den europæiske lovgivning, bringe randområdernes net på højde med nettet i resten af landet og 
forbedre kvaliteten af teletjenesterne gennem en digitalisering af nettet og udvikling af nye avancere­
de tjenesteydelser. 
OP »postvæsen«, med samlede omkostninger på 117,1 mio. ECU, modtager en fællesskabsstøtte på 
78 mio. ECU (70,9 mio. fra EFRU og 7,1 mio. fra ESF). Programmet tager sigte på en forbedring af 
kvaliteten af ydelserne, en omorganisering og forbedring af driften og procedurerne samt en revision 
af lovgivningen på området. 
Gennemførelse i 1995 
Miljøet udgør i den græske EFSR et underfelt, der er integreret i det prioriterede felt »forbedring 
af livskvaliteten«. Hovedmålene indgår i forskellige interventionsområder: overvågning af de 
forskellige forureningskilder (vand-, luft- og støjforurening); forvaltning af vandressourcer og 
spildevand; forvaltning af husholdningsaffald og farligt affald; forebyggelse af større miljørisici; 
forbedring afluftkvaliteten navnlig i Attika, fysisk planlægning, inkl. udarbejdelse af en matrikel­
bog, først og fremmest over biotoperne. 35 % af EFR U's bidrag tildeles dette underfelt. Det er 
genstand for et nationalt OP, der har fået tildelt 376,7 mio. ECU fra EFRU. Hertil kommer 
foranstaltningerne i de forskellige regionale programmer. I alt skal Fællesskabet bidrage med ca. 
624 mio. ECU til gennemførelse af miljøforanstaltninger i Grækenland (4% af EFSR). 
Blandt de programmer, der blev godkendt i 1994, kan OP »landbrug« fremhæves. I forbindelse med 
dette operationelle enkeltfondsprogram under EUGFL, som er medtaget i EFSR's nationale del, er 
næsten alle de bevillinger, der var programmeret for 1995, anvendt. Dette resultat er opnået i kraft af 
de meget hurtige fremskridt, der er gjort med hensyn til visse foranstaltninger, som f.eks. mål 5a-
foranstaltningerne, færdiggørelsen af tidligere påbegyndte projekter samt skovbrugsforanstaltnin­
gerne. I 1995 blev programmet udvidet med et beløb på 13,3 mio. ECU, som stammede fra 
pristalsreguleringen af EFSR. Dette muliggjorde iværksættelsen af nye aktioner. For så vidt angår 
EFSR's regionale del er situationen for EUGFL-interveiitionerne mere nuanceret på grund af disse 
interventioners meget forskelligartede karakter, de mange støtteordninger, interventionernes ofte 
nyskabende karakter for så vidt angår udvikling af landdistrikter samt på grund af de nyskabelser, 
der er indført i forbindelse med forvaltningen af de regionale OP. Således er der gennemført færre 
interventioner end forudset. Men alle de oprindelige startvanskeligheder blev løst i 1995v og en stor 
del af forsinkelsen forventes at blive indhentet i 1996. Mere generelt gør de regionale programmer 
større fremskridt end de nationale OP'er. Denne forskel skyldes, at de regionale OP'er omfatter 
projekter af et mindre omfang end de nationale OP'er, og at de derfor kan iværksætter hurtigere. 
Det har været nødvendigt at oprette helt nye strukturer for at gennemføre de større projekter. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 45 
Visse væsentlige resultater for så vidt angår landbrugsstrukturer og 
udvikling af landdistrikter: 
• 170.000 bedrifter har modtaget udligningsgodtgørelsen; 
• 1.327 nye investeringsplaner er godkendt; 
• 900 ha skove er genbeplantet, 630 ha skove og nationalparker er 
forbedret, 1.160 ha kløfter er korrigeret, 2.030 ha skove er beskyttet; 
• 58 vandforvaltningsprojekter er afsluttet og 8 nye store projekter er 
påbegyndt; 
• 420 ha vinstokke (angrebet af phylloxera) er optaget i det nye pro­
gram. 
For så vidt angår aktionerne i forbindelse med feltet »menneskelige ressourcer« er der tilvejebragt en 
institutionel ramme og etableret samordningsorganer. Et centralt kontor har fået pålagt den alminde­
lige planlægnings- og programmeringsopgave. Dette kontor skal endvidere koordinere centrene for 
overvågning af den industrielle udvikling, tendenserne på arbejdsmarkedet og kompetence- og 
kvalifikationsudviklingen. Kontoret tager sig ligeledes af at udarbejde uddannelses- og læseplansspe-
cifikationer og af den almindelige overvågning af efteruddannelsesvirksomheden. Endvidere er der 
oprettet et organ, der skal godkende efteruddannelsen. Dette organs første opgave var at godkende 
uddannelsescentrene. Derefter er dets virkefelt efterhånden udvidet til at omfatte godkendelse af 
undervisere og efteruddannelsesstudier. Med hensyn til godkendelsen, navnlig af de uddannelsesans­
varlige og underviserne, har man søgt at gøre efteruddannelsen kompatibel med grunduddannelsessy­
stemet, som styres af Undervisningsministeriet. 
For så vidt angår OP »fiskeri« var året inddelt i to faser. I den første fase vedtog de nationale 
myndigheder den retlige ramme for gennemførelse af programmet, mens den anden fase var præget 
dels af de første ministerielle afgørelser til fordel for potentielle støttemodtagere, dels af aktionernes 
gennemførelse. Overvågningsudvalget holdt to møder, hvilket har bidraget til den fremskyndede 
gennemførelse af de første aktioner i programmet, navnlig aktionerne vedrørende havfiskeri. 80% af 
FIUF-bevillingerne for 1994 blev udbetalt til Grækenland, og da gennemførelsesgraden var høj, 
kunne man disponere over FIUF-bevillingerne for 1995. 
Det skal bemærkes, al to andre programmer blev ændret i 1995, nemlig OP »industri og tjenesteydel­
ser« og OP »miljø«. Disse ændringer afspejler de af overvågningsudvalget trufne beslutninger og 
vedrører alene en finansiel omprogrammering af OP'erne for at tage hensyn til programmernes 
forsinkede start, som skyldtes det meget omfattende lovgivnings- og forberedelsesarbejde, som flere 
af aktionernes nyskabende karakter nødvendiggjorde. 
Nye organer: 
EFSR's succes i Grækenland afhænger af oprettelsen af effektive gen-
nemførelsesorganer, f.eks. kontorer, der skal tage sig af motorvej- og 
jernbaneudbygningen, matrikelordningen osv. (EGNATIA S.A., ERGO-
SE, Cadastre). Disse kontorer blev oprettet i 1995 er ved at være opera­
tionelle. 
Endvidere udgør oprettelsen af to organer, der er fastsat i EFSR, og som 
er nye i Grækenland, nemlig »one-stop-shop« med henblik på 
erhvervsinvesteringerne og »management organisation unit« med henblik 
på udvidelse af EFSR's forvaltnings- og overvågningskapacitet, en 
væsentlig nyskabelse, som vil gøre det muligt at forbedre gennemførelsen 
af strukturinterventionerne i Grækenland. 
Endvidere er der gjort en stor indsats for at forbedre ordningen for 
offentlige bygge- og anlægsarbejder. Man er nået langt med arbejdet på 
dette område, og en række elementer er allerede gennemført og omsat til 
love (f.eks. ændringen af basisloven om offentlige arbejder og vedtagel­
sen af præsidentielle anordninger og ministerielle cirkulærer og afgørel­
ser). 
46 Syvenik' årsberetning — Strukturfondene i 1995 
1995 i programmeringen for 1994-1999 
Med hensyn til EFSR fremgår det, at 70% af bevillingerne for 1995 er anvendt, mens ;[5% af de 
kumulerede bevillinger for 1994 og 1995 er anvendt. Det bemærkes, at det i 1995 i betrjjgtning af, 
hvor langt man var nået med OP'erne og de større arbejder, var muligt at anvende et stlprt beløb i 
forpligtelses- og betalingsbevillinger (2,653 mia. ECU i forpligtelser og 1,706 mia. i betalinger). Med 
hensyn til EFRU oversteg forpligtelserne i øvrigt det budgetterede beløb og EFRU-tildelingen for 
1995 for Grækenland (1,813 mia. ECU i forpligtelser i stedet for budgettets 1,405 mia.). 
Tabel 12: Mål 1 — Grækenland 
ECU) Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. 
Programmer og godkendelsesir Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(0 Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Tværregionale OP'er 
OP kullur-turisme 
OP postvæsen 
OP telekommunikation 795,6 
117,1 
321,8 229,1 
78,0 
172,7 19,5 
10.8 
45,9 19,5 
10,8 
45,9 8% 
14% 
27% 9,7 
0,5 
1,7 9,7 
0,5 
1,7 50% 
4% 
4% 
1994 
Regionale OP'er 
OP Attika 
OP Kreta 
OP De nordl. ægæiske aer 
OP De sydl. ægæiske uer 
OP Epirus 
OP Det græske fastland 
OP Vestgrækenland 
OP De Joniske Øer 
Midtmakedonien 
Vestinakedonien 
Makedonien-Thrakien 
OP Peloponnes 
OP Thessalia 
Tværregionale OP'er 
OP landbrug 
OP jernbaner 
OP byudvikling (metro) 
OP undervisning og eilivcrvsudd. 
på primærtrinnet 
OP energi 
OP miljo 
OP social udstodclse 
OP efleruddannelse 
OP naturgas 
OP indusiri og tjenesteydelser 
OP den offentlige tjeneste 
OP fiskeri - akvakultur 
OP forskning - teknologi 
OP veje - havne - lufthavne 
OP sundhed - forsorg 
1 ALT 938,6 
435,3 
327,9 
380,0 
346,9 
623.0 
501,6 
228,2 
816.9 
308,1 
689,0 
440,2 
560,9 
2.795,3 
490,1 
1.566,0 
1.847,6 
946,3 
515,0 
328,0 
1.283,0 
825,4 
2.808,9 
305,4 
311,7 
579,3 
3.182,4 
339.C 
25.954,6 685,7 
312,3 
210,2 
224.1 
236,5 
371,8 
301,5 
170,7 
588,5 
219.4 
494,3 
286.0 
375,8 
1.247.7 
294,1 
783,0 
1.385,7 
352.1 
376,7 
246,0 
756.0 
354,6 
720,0 
168,6 
150.0 
316,2 
1.327.4 
226.4 
13.661,1 195,9 
84,2 
58,3 
32,9 
57,8 
54.1 
44,3 
24,7 
86,5 
31.9 
72,7 
42,0 
55,2 
- 354,0 
85.9 
294,5 
205,6 
108,3 
57,6 
35,0 
105,0 
75.8 
110,2 
25,0 
22,3 
48.4 
205.6 
3.1 
2.653,0 298,7 
131,0 
89,8 
66,6 
93,2 
109,9 
89,5 
50,3 
174,8 
64,4 
146,8 
84,9 
111,6 
535,4 
138,1 
411,0 
395,8 
152,7 
95,3 
68,8 
208.8 
116,5 
182,2 
48,2 
42,8 
80,0 
455,9 
25,7 
4.544,9 44% 
42% 
43% 
30% 
39% 
30% 
30% 
29% 
30% 
29% 
30% 
30% 
30% 
43% 
47% 
52% 
29% 
43% 
25% 
28% 
28% 
33% 
25% 
29°/, 
29°/ 
25°/ 
34°/ 
11°/ 
33% 106,5 
49,7 
32,7 
26,7 
24,0 
56,8 
45,2 
26,4 
90,1 
34,5 
74,4 
17,6 
59,6 
253.3 
84.4 
119,7 
157,2 
55,0 
30,3 
23,3 
79,6 
62,3 
56,3 
13.5 
S,3 
32.8 
75.1 
1.6 
1.705,8 158,0 
73,1 
48,5 
43,5 
41,7 
84,7 
67.9 
39,2 
134,2 
50,7 
111,5 
39,1 
87,7 
405,8 
110,5 
212.9 
252,2 
77.2 
49,1 
40.2 
131,5 
94,5 
92,3 
25,1 
15,6 
48,6 
200,3 
12.Ç 
2.760,7 53% 
56% 
54% 
65% 
45% 
77% 
76% 
78% 
77% 
79% 
76% 
46% 
79% 
76% 
80% 
52% 
64% 
51% 
52% 
58% 
63% 
81% 
51% 
52% 
36% 
61% 
44% 
50% 
61% 
Det skal endelig bemærkes, at 1995 er det år, hvor OP'erne under EFSR for perioden 1989-1993 blev 
endelig afsluttet. Efter forlængelsen af de nationale betalinger i 1995 (for de fleste OP'ers vedkom­
mende indtil 30. september 1995) blev det muligt at anvende hele det begrænsede beløb, (1er ikke var 
anvendt i forbindelse med OP'erne og fællesskabsinitiativerne. 
SPANIEN 
P.m. -programmering af EFSR 1994-1999 
mio. ECU 
Prioriterede felter 
Tilpasning af produktionssystemet (a) 
Menneskelige ressourcer (b) 
Isolationsbekæmpclse (c) 
Basisinfrastrukturer (d) 
lait 
% lult 
9.075,4 
8.779,8 
6.517,6 
1.927,2 
26.300,0 
100% EFRU 
4.340,4 
3.159,0 
6.517,6 
1.927,2 
15.944,2 
61% ESF 
426,2 
5.620,8 
6.047,0 
23% EUGFL 
3.313,8 
3313,8 
13% FIUF 
995,0 
995,0 
4% (d) 7% 
(a) S5% 
(c) 
(b) 33% 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 47 
Siden 1. februar 1994 er 33 regionale OP'er, 13 tværregionale OP'er og 7 globaltilskud blevet 
godkendt for Spaniens vedkommende. Dette betyder, at af de 26,3 mia. ECU, der er tildelt de 
spanske regioner i forbindelse med EFSR under mål 1, er 94% (24,668 mia. ECU) blevet anvendt til 
de forskellige former for interventioner. 
Nye programmer, der blev godkendt i 1995 
I 1995 blev syv nye interventioner godkendt, hvilket svarer til en fællesskabsstøtte på i alt 627,2 mio. 
ECU. Blandt disse interventioner kan nævnes fire globaltilskud, som alle indgår i EFSR's hovedfelt 
»tilpasning og udvikling af produktionsgrundlaget«. Disse globaltilskud vedrører regionerne Sala­
manca, Castilla y Leôn og Andalusien samt SMV. Salamancas globaltilskud, som vil blive udnyttet 
af »Consorcio Salamanca Emprende«, et offentligt organ oprettet ved aftale mellem provinsen, 
Salamanca-kommune og partnere som f.eks. handelskammeret, fagforeningerne og universitetet, 
tager navnlig sigte på at udvikle erhvervslivet (investeringer i industri, håndværk og servicevirksom­
heder, FTU-aktioner, promovering af lokale produkter og regionens turistimage, oprettelse af et 
servicecenter for virksomheder)og på gennem den tekniske bistand at ændre de lokale erhvervsdri­
vendes mentalitet, således at de er mere tilbøjelige til at investere i virksomhederne. Også globaltils­
kuddet til Castilla y Leôn gå^ til en offentlig virksomhed, »Sociedad para el Desarollo Industrial de 
Castilla y Leôn SA«, med henblik på at stimulere udviklingen og konsolideringen af iværksætterpro­
jekter, der bidrager til at modernisere og sprede regionens industrielle grundlag. Midlet skal være 
tilvejebringelse af risikovillig kapital og teknisk bistand til iværksætterne. Globaltilskuddet til 
Andalusien, som er det største af globaltilskuddene (223,9 mio. ECU), skal formidles af de regionale 
myndigheder. Det har tre formål: modernisering af erhvervsstrukturen gennem støtte til investeringer 
i virksomhederne (industri- og servicevirksomheder, bl.a. turistvirksomheder), modernisering af 
virksomhedernes teknologi og kvalitativ udvikling af de menneskelige ressourcer. Endelig er det ikke-
regionaliserede globaltilskud, hvis formidlende organ er handels-, industri- og søfartskamrenes 
øverste råd, koncentreret om en internationalisering af SMV gennem kurser i udenrigshandel, støtte-
og informationsaktioner samt eksportfremstød. 
De tre øvrige interventioner, der blev godkendt i 1995, er enkeltfonds OP'er. I et af programmerne er 
der fastsat ESF-interventioner i Cantabria (støtte på 8,96 mio. ECU). De to andre er EUGFL-
programmer, som har fået tildelt 355,8 mio. ECU, og som vedrører Andalusien og teknisk bistand. 
Hvad angår EUGFL manglede man kun at godkende det tværregionale program »Diversificering af 
erhvervslivet i landdistrikterne«. Derefter ville samtlige EFSR-bevillingerne til denne fond være 
dækket af programmeringen. 
Gennemførelse i 1995 
Miljøindsatsen i den spanske EFSR er for første gang blevet integreret i samtlige EFSR-aktiviteter 
ved den nationale strategiplan for miljøet. Indsatsen fremgår både af målene og af interventions-
prioriteterne. Målene er inspireret af de vedvarende problemer i Spanien: bekæmpelse af 
ørkenvæksten (genbeplantning, skovhydrologi, erosionsbekæmpelse, bekæmpelse af skovbran­
de); forbedring af vandkvaliteten og forvaltning af vandressourcerne (målet er en formindskelse af 
efterspørgslen, navnlig i landbrugssektoren); forvaltning af by- og indtistriaffald; fremme af 
brugen af vedvarende energi; forbedring af bymiljøets kvalitet gennem en koordinering mellem de 
forskellige forvaltninger (byplanlægning, bytrafik og randtrafik, støj, luftforurening). 
Med hensyn til prioriteterne i det pågældende EFSR er et underfelt vedrørende uddannelse for 
miljørelaterede sektorer integreret i det prioriterede felt »udvikling af menneskelige ressourcer«. 
Det har fået tildelt 1,730 mia. ECU fra EFRU. Størstedelen af miljøforanstaltningerne \idgør dog 
det prioriterede felt »udvikling af infrastrukturer«, enten energiinfrastrukturer eller vand byg-
ningsinfrastrukturer. Til dette prioriterede felt er der bevilget 1,927 mia. ECU fra EFRU, hvilket 
udgør 7,3% af EFSR'ens samlede bevillinger fra Fællesskabet. Alene vandbygningsinfrastruktu-
rerne tegner sig for 1,304 mia. ECU (43% af miljøbudgettet). 
I alt beløber de direkte miljøinvesteringer (uddannelse og vandbygningsinfrastrukturer) $ig således 
til 3,034 mia. ECU i Spanien, dvs. 11,5% af EFSR 's bevillinger. 
48 Svvende årsberetning — Struktur/ mdene i 1995 
På grund af dels forskydningen mellem den officielle dato for iværksættelsen af programnieringerne 
og datoen for gennemførelsens påbegyndelse, dels det meget store antal støtteordninger, «ier medfi­
nansieres af strukturfondene, og som kræver en undersøgelse af foreneligheden med traktatens 
artikel 92 og 93, blev 1995 præget af investeringer, der var blevet godkendt, dog med opsættende 
virkning, idet der i de fleste af afgørelserne var indført en bestemmelse herom. EUGFL-iiiterventio-
nerne blev i" det store og hele iværksat på en tilfredsstillende måde. Der blev nemlig disponeret over 
alle programmerede EUGFL-bevillinger, undtagen for så vidt angår OP'et for Cantabria, som blev 
forsinket. For så vidt angår OP'et vedrørende mål 5a-foranstaltningerne blev der derimod disponeret 
over en del af 1996-tranchen allerede i 1995. Året blev også præget af den omprogrammering af de 
fleste af interventionerne, som de spanske myndigheder havde anmodet om. Det må understreges, at 
alle forpligtelser er opfyldt. 
Med hensyn til interventionerne i fiskerisektoren var OP »fiskeri« blevet godkendt i december 1994, 
hvorfor programmets faktiske gennemførelse først begyndte i 1995. 60% af 1994-tranchen blev 
anvendt, hvilket gjorde det muligt at betale medlemsstaten det andet forskud for regnskabsåret og at 
disponere over 1995-tranchen. Det var dog nødvendigt med en ændring af tidsplanen, således at 56 
mio. ECU blev overført fra 1994-tranchen til 1995-tranchen, og 20 mio. ECU fra 1999-tranchen til 
1995-tranchen'0. 
10 Angående støtten til besætninger og redere, der berøres af udløbet af fiskeriaftalen med Marokko, henvises også til 
kapitel I.A.5.2 (mål 5a fiskeri). 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 4<; 
1995 i programmeringen for 1994-1999 
Tabel 13: Mål 1 — Spanien — Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. ECU) 
Programmer og godkeniielscs&r Samlede 
omkostninger SF-slnt(e 
(I) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalinger 
1995 Betalinger 
1994 1995 
P) % 
(3)/(2) 
1995 
Regionale OP'er 
OP Andalusien (3) 
GT Andalusien 
OP Cantabria (2) 
GT Salamanca 
GT Sodical (Castilla y Leôn) 
Tværregionale OP'er 
GT handelskammer 
OP teknisk bistand (3) 575.3 
1.894.5 
12,0 
39,1 
43,1 
37,0 
18,4 342,0 
223,9 
9,0 
12,9 
6,5 
19,2 
13,8 103.7 
67.9 
1.4 
6,3 
3,6 
1,1 
2,0 103.7 
67,9 
1.4 
6,3 
3,6 
1,1 
2,0 30% 
30% 
15% 
49% 
55% 
6% 
14% 51,8 
0.0 
0,7 
3,1 
1,8 
0,0 
1,0 51,8 
0,0 
0,7 
3 
1,8 
0,0 
1,0 50% 
0% 
50% 
50% 
50% 
0% 
50% 
1994 
Regionale OP'er 
OP Andalusien (2) 
OP Andalusien (1) 
OP Asturien (3) 
OPAslurien(l) 
OP Asturien (2) 
OP De Kanariske Øer (1) 
OP De Kanariske Øer (2) 
OP De Kanariske Øer (3) 
OP Castilla y Leôn (3) 
OP Castilla y Leôn (2) 
OP Castilla y Leôn (1) 
OP Caslilla-La Mancha (1) 
OP Castilla-La Mancha (3) 
OP Castilla-La Mancha (2) 
OPCeula(l) 
OP Extremadtira (3) 
OP Exlremadura ( I ) 
OPExlremadura(l) 
OP Galicien (3) 
OP Galicien (1) 
OP Galicien (2) 
OP Melilla 
OP Murcia (2) 
OP Murcia (3) 
OP Murcia (1) 
GT Murcia 
Tværregionalt OP Cantabria (3). 
Tværregionalt OP Cantabria (1) 
Regionalt OP Cantabria (i) 
OP Valencia (1) 
OP Valencia (2) 
OP Valencia (3) 
Tværregionale OP'er 
OP rcgionalslotte 
GT SMV's konkurrenceevne 
OP Doflana fase 2 (4) 
OP det lokale miljo 
OP FORCEM 
OP agro-levnedsmiddelindustri 
OP 1NEM 
OP videnskabelig infrastruktur 
OP lokaludvikling 
OP ministerier 
OP Undervisningsministeriet 
OP autonome organisationer 
OP fiskeri 
GT industriteknologi 434,0 
5.559,0 
116,5 
1.398,5 
41,6 
1.179.4 
215,2 
154,4 
746,3 
172,6 
2.752,3 
1.779,5 
628,5 
47.5 
70,9 
307,1 
1.577,5 
209,9 
464,1 
2.493,4 
242,0 
82,4 
59,4 
127,3 
767,3 
562,3 
110,8 
536,6 
158,6 
3.691,7 
413,2 
274,2 
3.125,9 
300,9 
213,9 
828,6 
447,6 
3.028,6 
3.426,3 
479,4 
812,5 
52,9 
1.935,8 
416,6 
2.158,0 
482,5 325.5 
2.938,9 
81,1 
809,2 
31,2 
694,7 
182,9 
80,7 
381,1 
129,4 
1.612,6 
936,6 
288,4 
35,6 
47,4 
174,8 
1.011,9 
167,9 
303,5 
1.544,5 
181,5 
42,1 
44,6 
55,6 
487,3 
79,2 
54,3 
343,0 
105,0 
1.207,9 
309,9 
103,5 
387,0 
210,6 
146,6 
580,6 
262,5 
1.220,0 
2.569,8 
342,2 
580,6 
39,7 
1.451,9 
312,4 
995,0 
150,2 50,3 
478,4 
12,8 
206,8 
5,1 
266,8 
29,7 
11,1 
58,1 
0,0 
228,1 
187,5 
46,7 
5,9 
13,3 
30,7 
124,5 
0,0 
44,5 
519,8 
25,5 
12,1 
0,0 
9,3 
160,1 
0,0 
0,0 
105,0 
0,2 
507,9 
64,2 
17,5 
85,7 
36,0 
0,0 
0,0 
41,3 
234,7 
411,2 
72,7 
96,8 
0,0 
146,5 
56,8 
167,9 
21,5 74,0 
1.033,9 
25,2 
303,0 
10,5 
368,4 
54,8 
29,8 
105,3 
19,7 
403,0 
310,1 
85,2 
11.7 
28,3 
47,4 
216,2 
21,4 
82,5 
806,6 
48,8 
15,9 
5,6 
17,4 
228,7 
12,3 
5,3 
134,7 
14,6 
726,3 
127,3 
32,4 
164,5 
66,7 
57,8 
96 
97,5 
443,5 
776,2 
135,6 
193,5 
5,6 
319,0 
92,7 
304,5 
26,5 23% 
35% 
31% 
37% 
34% 
53% 
30% 
37% 
28% 
15% 
25%| 
33% 
30% 
33% 
60% 
27% 
21% 
13% 
27% 
52% 
27% 
38% 
13% 
31% 
47% 
16% 
10% 
39% 
14% 
60% 
41% 
31% 
43% 
32% 
39% 
17% 
37% 
36% 
30% 
40% 
33% 
14% 
22% 
30% 
31% 
18% 37,0 
549,4 
13,9 
111,7 
6,8 
225,0 
14 
14,5 
60,7 
0,0 
235,0 
211,3 
34,9 
6,6 
15 
20,4 
127 
0,0 
47,0 
315,1 
28,7 
7,2 
0,0 
7,1 
94,5 
0,0 
1,6 
39,7 
0,1 
340,4 
70,8 
18,5 
108.0 
53,4 
0,0 
0,0 
20,6 
183,4 
388,1 
21,2 
29,0 
0,0 
159,5 
32,2 
41,0 
22,5 48,9 
827,1 
20,1 
159,8 
8.3 
275,9 
27,4 
23,8 
84,2 
9,8 
322,4 
272,6 
54,2 
8.5 
22,6 
28,7 
172,9 
10,7 
66,0 
458,5 
37,4 
9,1 
2.1 
11,1 
128,8 
6,1 
4,2 
54,5 
7,3 
449,6 
95,2 
25,9 
147,4 
53,4 
28,9 
48,4 
48,8 
319,9 
570,5 
52,7 
77,4 
2.R 
245,7 
50,2 
109,2 
22,5 66% 
80% 
80%1 
53% 
78% 
75% 
50% 
80% 
80% 
50% 
80% 
88% 
64% 
73% 
80% 
61% 
80% 
50% 
80% 
57% 
77% 
57% 
37% 
64% 
56% 
50% 
80% 
40% 
50% 
62% 
75% 
80% 
90% 
80% 
50% 
50% 
50% 
72% 
74% 
39% 
40% 
50% 
77% 
54% 
36% 
85% 
[ALT 47.702,8 24.668,3 4.778,9 8.372,4 34% 3.772,21 5.570,0 67% 
(1) Enkeltfondsprogram 
(2) Enkeltfondsprogram ESF t 
(3) Enkeltfondsprogram EUGFL 
(4) Inkl. bevillinger anvendt under budgctlinje B2-I820 (overgangsforanstallninger og nyskabende aktioner). 
50 Svvende årsberetning •- Struktui fondene i ll>95 
FRANKRIG 
P.m. - progrummering af SPD 1994-1999: 
A vesnes-Doiiai- Vulenciennes 
Prioriterede felter 
Økonomisk opsving (a) 
Forskning og udvikling (b) 
Menneskelige ressourcer (c) 
Genrejsning af regionen (d) 
Teknisk bistand (e) 
I alt 
% lait 
141,8 
38,6 
92,5 
165,1 
2,0 
440,0 
100% EFRU 
100,8 
34,1 
43,9 
128,4 
0,9 
308,1 
70% ESF 
22,3 
4,5 
48,6 
6,1 
0,9 
82,4 
19% EUGFL 
18,7 
30,6 
0,2 
49,5 
11% (d) (e) o.oi% 
(c) 21% (b) •* 
P.m. - programmering af SPD 1994-1999: 
Korsika 
mio. ECU 
Prioriterede felter 
lsolationsbekæmpelse (a) 
Udv. af landbrugs- og havprodukter (b) 
Universitet, forskning (c) 
Udvikling af lurisme og kultur (d) 
Miljo (e) 
Erhvervsudvikling ([) 
Menneskelige ressourcer (g) 
Teknisk bistand (h) 
[alt 
% lait 
67.9 
72,4 
12,5 
15,0 
30,7 
18,3 
31,0 
2,1 
249,9 
100% EFRU 
67,9 
1,5 
12,5 
15,0 
30.7 
18,3 
0,6 
0,9 
147,4 
59% ESF 
30,4 
0,6 
31,0 
12% EUGFL 
63,4 
0,6 
64,0 
26% FIUF 
7,5 
7,5 
3% (g) 12% (h) 1% 
(0 7% (a) 27% 
(C) 5% (b) 30% 
P.m. -progrummering af SPD 1994-1999: 
Oversoiske departementer 
mio. ECU 
Prioriterede felter 
Afsides belig, harmonisk fysisk planl. (a) 
Miljø og infrastrukturer (b) 
Produktion, konkurrenceevne, industri, 
håndværk (c) 
Menneskelige ress., social ligevæg! (d) 
Landbrug, udv. af landdistrikter (c) 
Fiskeri og akvakultur (0 
Turisme (g) 
Teknisk bistand (li) 
luit 
% lait 
214,6 
305,9 
279.7 
394,3 
242,7 
24,5 
21,1 
16,4 
1.499,2 
100% EFRU 
202,7 
291,1 
178,6 
35,1 
21,1 
9,8 
738,4 
49% ESF 
1,8 
46,3 
359,2 
4,8 
412,1 
27% EUGFL 
10,1 
14,8 
48,7 
242,7 
1,7 
318,0 
21% FIUF 
6,1 
24,5 
0,1 
30,7 
2% (9) 1% 
,e) „» W i* • (h) '* 
(a) 14% 
(d) 27% 
(b) 20% 
(C) 1B% 
Gennemførelse i 1995 
De miljøhensyn, der tages i de franske SPD'er, er meget forskellige på grund af regionernes 
forskelligartethed. Miljøet tegner sig i alt for et fællesskabsbidrag på 323 mio. ECU (15% af 
bevillingerne til mål 1 i Frankrig). I de oversøiske departementer er vandområdet det vigtigste. På 
Guadeloupe (miljøfelt: 39,6 mio. ECU fra EFRU og EUGFL) er den vigtigste investering, der 
finansieres af EUGFL, et stort kunstvandingsprojekt. På Martinique (miljøfelt: 50,5 mio. ECU 
fra EFRU) drejer det sig især om beskyttelse mod vand og oversvømmelse. På Réunion (miljøfelt: 
178,5 mio. ECU fra EFRU) er bevillingerne koncentreret om forvaltning af vandressourcer med 
henblik på overrisling. I Guyana (miljøfelt: 18,9 mio. ECU fra EFRU) er foranstaltningerne for 
ca. halvdelens vedkommende centreret om genopbygning af vandnettet, hvortil kommer 2 mio. 
ECU fra EUGFL til udbredelse af kendskab til og beskyttelse af biodiversiteten i regnskovene. På 
Korsika tager miljøbeskyttelsen (30,7 mio. ECU fra EFRU) sigte dels på foranstaltninger til 
rensning af kystområderne og behandling af husholdningsaffald (84% af miljøfeltet), dels restau­
rering af mindesmærker, f.eks. bygninger, under anvendelse af traditionelle materialer. Endelig er 
størstedelen af fællesskabsbidraget til miljøformål i Nord-Pas-de-Calais afsat til renovering af 
industri- og byarealer og bekæmpelse af industriens forurening (29,1 mio. ECU fra EFRU) men 
også til miljøforskning og -teknologier (11,3 mio. ECU fra EFRU) samt uddannelse på dette 
område (0,9 mio. ECU fra ESF). 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 51 
De 6 franske SPD'er (Korsika, Guadeloupe, Guyana, Martinique, Réunion og Avesnps-Douai-
Valenciennes i Nord-Pas-de-Calais) blev godkendt af Kommissionen i juli 1994. De tegner sig for en 
strukturfondsstøtte på i alt 2,189 mia. ECU. Disse SPD'er er længe om at komme i gang. Tor så vidt 
angår overvågningen af interventionerne er der stadig vanskeligheder med a|i overvåge fællesskabs­
programmerne i Guyana, idet den planlagte »Cellule Europe« endnu ikke er oprettet. Derirsîod er der 
grund til at fremhæve de nationale og regionale myndigheders indsats for at fastlægge me*e præcise 
retningslinjer for behandling af projekterne på lokalt plan og tilstille overvågningsudvalgene oplys­
ninger om kriterierne for udvælgelse af projekterne og listerne i den forbindelse. I tre af de seks 
regioner er evalueringsstrukturen i øvrigt allerede etableret eller under etablering. 
Det skal bemærkes, at der som led i partnerskabet blev afholdt en »workshop« for de regionale 
tjenestemænd den 21.-23. november 1995 på Réunion. Formålet var at drøfte emner i forbindelse 
med iværksættelsen af fællesskabsprogrammerne som f.eks. forvaltningen af strukturfondene og 
udviklingsmekanismer ne. 
1995 i programmeringen for 1994-1999 
For så vidt angår den finansielle gennemførelse bemærkes det, at med undtagelse af Korsika og 
Martinique, hvor der er store forsinkelser, idet der i 1995 ikke blev gennemført nogen finansiel 
EFRU-transaktion, anmeldte alle regioner (Guadeloupe, Réunion, Nord-Pas-de-Calais og Guyana) 
tilstrækkelige udgifter til, at Kommissionen kunne disponere over programmernes 1995-tranche og 
betale det andet forskud vedrørende 1994-tranchen. Dog var det alene Guadeloupe og Guyana, der 
anmeldte udgifter (60% af 1994-tranchen), der kunne udløse betaling af det første forskud vedrøren­
de 1995-tranchen. Med hensyn til fiskerisektoren blev mindre end en halv snes projekter godkendt 
for hver region, bortset fra Korsika, hvis program afvikles i et tilfredsstillende tempo. 
Tabel 14: Mål 1 — Frankrig — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmer og godkendelsesir Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
SPD Hainaut 
SPD Korsika 
SPD Guadeloupe 
SPD Guyane 
SPD Martinique 
SPD Reunion 
1AI.T 1.339,6 
679,4 
794,2 
304,4 
620,7 
1.267.2 
5.005,4 440,0 
249,9 
344,8 
164,9 
329,8 
659,7 
2.189,2 9,4 
14,2 
54,0 
8,1 
24,4 
112,2 
222,4 69,9 
48,5 
100,6 
• 26,9 
57,6 
194,2 
497,6 16% 
19% 
29% 
16% 
17% 
29% 
23% 8,9 
10,5 
32,4 
7,6 
21,9 
66,2 
147,4 40,0 
27,4 
56,0 
17,0 
38,5 
107,9 
286,7 57% 
56% 
56% 
63% 
67% 
56% 
58%, 
Endelig blev fristerne for de nationale betalinger til de endelige modtagere efter de franske myndighe­
ders anmodning forlænget for så vidt angår flere programmer fra den forudgående programmerings­
periode 1989-1993. 
IRLAND 
P.m. - programmering af EFSR 1994-1999 
mio. ECU 
Priorilerede felter 
Produktionssektoren (a) 
Erhvervsinfrasiruktur (b) 
Menneskelige ressourcer (c) 
Lokaludvikling (d) 
Teknisk bistand (t) 
I all 
% lait 
2.508,0 
1.113,0 
1.732,0 
257,0 
10,0 
5.620,0 
100% EFRU 
1.099,0 
1.113,0 
160,0 
180,0 
10,0 
2.562,0 
46% ESF 
324,0 
1.572,0 
57,0 
1.953,0 
35% EUGFL 
1.038,0 
20,0 
1.058,0 
19% FIUF 
47,0 
47,0 
1% (d) 5% (e)o.2% 
(c) (a) 44% 
(b) 20% 
52 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Nye interventioner, der blev godkendt i 1995 
Den eneste nye intervention, der blev godkendt i 1995 for Irlands vedkommende, var en EFRU-støtte 
til et større projekt i henhold til samordningsforordningens artikel 16.2, nemlig Tallaght Hospital. 
EFRU-støtten er på 39,4 mio. ECU, og de samlede omkostninger beløber sig til 131,2 mio. ECU 
(EFRU-bidrag: 30°7o)u. Det er det første eksempel på en EFRU-intervention i Irlands sundhedssek­
tor og vedrører opførelse af og udstyr til universitetshospitalet i Tallaght (Dublin-regionen). Dette 
nye hospital får en kapacitet på 513 senge og skulle give ca. 1.500 direkte og 1.100 indirekte 
arbejdspladser. 
Gennemførelse i 1995 
Miljøhensyn er genstand for et underfelt under EFSR's prioriterede felt »erhvervsinfrastruktur«. 
Dette underfelt er genstand for et OP, der har fået tildelt 78 mio. ECU fra EFRU (1,4% af 
fællesskabsbevillingerne). Programmet er centreret om vandforsyning, spildevandsbehandling, 
vandafledning, forvaltning af by affald og farligt affald, forvaltning og beskyttelse af kystområder 
og opfølgning og forskning på miljøområdet. 
Gennemførelsen af de irske OP'er forløb normalt i 1995. Kun OP »industri«, som også vedrører 
aktionerne i agro-levnedsmiddelindustrien, blev sat i gang med forsinkelse. Det forventes, at denne 
mindre samlede forsinkelse vil blive indhentet som følge af en forhøjelse af betalingsprocenten i 
1996. Fremskridtene med hensyn til gennemførelsen af de kvantificerede mål (makro- og mikroøko­
nomiske indikatorer), der er fastsat i EFSR, er tilfredsstillende. Kun ét program, nemlig det, der 
vedrører teknisk bistand (10 mio. ECU i støtte fra strukturfondene), mangler at blive godkendt. 
Dette skulle efter planerne ske i begyndelsen af 1996. 
OP »landbrug og udvikling af landdistrikter« er i fuld gang, bortset fra visse aktioner. Udgifterne 
følger finansieringsplanen. Visse foranstaltninger var meget efterspurgte, navnlig foranstaltningen til 
kontrol af landbrugsforureningen. Andre aktioner blev suspenderet på grund af manglende bevillin­
ger. I 1995 undersøgte en uafhængig rådgiver systemet med udligningsgodtgørelser og ligevægten 
mellem indkomststøtten og udviklingsforanstaltningerne. 
Med hensyn til fiskerisektoren blev i alt 155 FIUF-finansierede projekter godkendt vedrørende 
modernisering af fiskerflåden, akvakultur, markedsføring/promovering af produkter. Den samlede 
finansiering i forbindelse med disse projekter beløber sig til 31 mio. ECU. 
For så vidt angår overvågningen af interventionerne finder den sted på tre planer: EFSR's overvåg­
ningsudvalg, overvågningsudvalgene for hvert enkelt OP og de otte regionale myndigheders udvalg. 
EFSR's overvågningsudvalg er sammensat af repræsentanter for de berørte ministerier, Kommissio­
nen og EIB. Overvågningsudvalgene for OP'erne består af repræsentanter for arbejdsmarkedets 
parter samt for de berørte tjenestemænd. F.eks. holdt udvalget for samordning af aktionerne 
vedrørende menneskelige ressourcer, som skal følge op på de horisontale spørgsmål, som påvirker 
uddannelsessystemets kvalitet og effektivitet, sit første møde i 1995. Udvalget undersøgte udviklin­
gen i de af ESF medfinansierede aktioner inden for rammerne af hele EFSR samt udviklingen for så 
vidt angår uddannelse af undervisere, lige muligheder og godkendelse. På regionalt plan sidder der 
repræsentanter for velgørende organisationer og lokale myndigheder i udvalgene ved siden af 
repræsentanter for de offentlige myndigheder og tjenester samt for arbejdsmarkedets partnere. 
Overvågningsudvalgene for de vigtigste OP'er bistås af eksterne, uafhængige og faste evaluatorer. 
Endvidere er der oprettet tre evalueringsenheder, som arbejder på fuld tid, og en fjerde enhed vil 
blive oprettet i begyndelsen af 1996. Disse enheder skal evaluere de specifikke aspekter af EFSR og 
OP og vil bistå de eksterne evaluatorer. De vil også bidrage til forberedelsen af midtvejsrevisionen af 
samtlige programmer. 
Se ligeledes bilag 6. Større projekter, som blev godkendt i 1995. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 53 
1995 i programmeringen for 1994-1999 
Selv om betalingerne for 1994 havde ligget under der budgetteiede (513 mio. ECU betalt i stedet for 
de 771 mio., der var budgetteret med), var det meste af forsinkelsen indhentet ved udgangen af 1995. 
Strukturfondenes betalinger i 1995 beløb sig til 856 mio. ECU mod de 834 inio., der oprindelig var 
budgetteret "med. Dette betyder, at 85% af de budgetterede bevillinger vedrørende de to første år af 
EFSR blev betalt. 
Tabel 15: Mål 1 — Irland — Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. ECU) 
Programmer og godkcndclsesar Samlede 
omkostninger SF-slotte 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 % 
(2V(D Uctalingcr 
1995 Ik'talinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
SP Tallaght hospital | 131,2| 39,4| 39,4| 39,4| 100%| 3!,5| 31.5} 80% 
1994 
OP landbrug, udv. af landdistrikter 
OP lokaludvikling 
OP indusiri 
OP crhvervsinfrastrukturer 
OP fiskeri 
OP menneskelige ressourcer 
OP miljotjcnester 
OP lurisme 
OP transport 
I ALT 1.791,4 
420,1 
2.843,7 
319,6 
177,0 
2.362,3 
125,6 
805.9 
1.406,2 
10.383,1 956,7 
257,0 
1.029,0 
108,0 
78,0 
1.732.1 
78,0 
456,3 
888,0 
5.622,5 160,1 
33,6 
127.1 
10,3 
12,3 
266,1 
6,2 
51,5 
247,6 
954,2 299,4 
54,8 
261,1 
11,9 
20,5 
541,9 
24,0 
94,0 
333,2 
1.680,1 31% 
21% 
25% 
11% 
26% 
31% 
31% 
21% 
38% 
30% 178,6 
22,1 
102,9 
8,7 
10,6 
264,9 
10,3 
51,0 
175,8 
856,5 263,0 
32,7 
196,0 
9,5 
14,7 
481,6 
19,2 
77,2 
244,2 
1.369,6 88% 
60% 
75% 
80% 
72% 
89% 
80% 
82% 
73% 
82% 
ITALIEN 
P.m. - programmering af EFSR 1994-1999 
mio. ECU 
Prioriterede felter 
Kommunikation (a) 
Industri og håndværk (b) 
Turisme (c) 
Udvikling af landdistrikter (d) 
Fiskeri (e) 
Erhvervsinfrastrukturer (0 
Menneskelige ressourcer (g) 
Teknisk bistand (h) 
lait 
% lait 
2.159,6 
3.707,5 
862,1 
2.340,7 
257,4 
3.235,9 
2.209,1 
87,7 
14.860,0 
100% EFRU 
2.159,6 
3.557,2 
774,6 
55,0 
2.992,5 
61,4 
59,7 
9.660,0 
65% ESF 
150,3 
87,5 
57,7 
24.4 
243,4 
2.147.7 
28,0 
2.739,0 
18% EUGFL 
2.228,0 
2.228,0 
15% FIUF 
233,0 
233,0 
2% (a) 15% 
(e) 2% 
(d) 16% (c) 6% (b) 24% 
I EFSR for de italienske mål 1-regioner (Mezzogiorno) er der fastsat en udgift på i alt 32,44 mia. 
ECU, heraf 14,860 mia. i fællesskabstilskud. EFSR omfatter i alt 13 tværregionale OP'er, 10 
regionale OP'er og et større projekt, som alle blev godkendt i 1994 og 1995. 
Nye programmer, der blev godkendt i 1995 
I løbet af 1995 blev i alt 11 interventioner godkendt. Den samlede strukturfondsstøtte beløb sig til 
8,085 mia. ECU. Seks af interventionerne var regionale OP'er, som tegnede sig for en fælless­
kabsstøtte på 4,289 mia. ECU. Fire var tværregionale programmer. Et af disse, OP »industri«, 
tegnede sig alene for 26% af EFRU's samlede støtte til Mezzogiorno. I dette OP er der bl.a. fastsat 
en medfinansiering af den generelle italienske ordning for støtte til erhvervsinvesteringer. Endelig 
blev et stort projekt godkendt i Calabria, nemlig projektet Gioia Tauro (40 mio. ECU af et samlet 
budget på 120 mio.)12. Dette større projekt i henhold til samordningsforordningens artikel 16.2 
Se ligeledes bilag 6. Større projekter, der blev godkendt i 1995. 
54 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
vedrører ombygningen af Gioia Tauro-havnen til en stor container-havii, som skal [age sig af 
»transhipment«-opga\er. Formålet er at tilpasse havnens grundinfrastrukturer til udviklingen i den 
internationale søtransport. Dette budget skulle direkte og indirekte resultere i 1.500 nye arbejdsplad­
ser. 
Lidt underl0% af EFRU's samlede midler er endnu ikke genstand for programmering på nationalt 
plan. Der er bl.a. tale om de tværregionale OP'er »energi«, »miljø« og »teknisk bistand«, tværregio­
nale og regionale interventioner på grundlag af globaltilskud (som styres på nationalt plan) samt visse 
større projekter (motorvejen Messina-Palermo). De forpligtelser, der skal indgås de kommende år, 
vil således afhænge af godkendelsen af disse interventioner og af, hvorledes de allerede godkendte 
programmer forløber for så vidt angår nationale udgifter. 
Gennemførelse i 1995 
Den forsinkelse, der i 1994 var opstået ved gennemførelsen af EFSR, blev delvis indhentet i 1995. 
Italiens problemer med anvendelsen af fællesskabsmidlerne, som trådte klart frem i den foregående 
programmeringsperiode, kan navnlig forklares ved de politiske og administrative svagheder på 
nationalt plan. For at forbedre de almindelige vilkår for gennemførelsen af fællesskabsinterventioner 
i Italien indgik Kommissionen og den italienske regering den 26. juli 1995 en aftale, som senere på 
konferencen mellem staten og regionerne den 29. september 1995 blev udstrakt til at omfatte de 
selvstyrende regioner og provinser. Ved denne aftale forpligtede den italienske regering sig til at 
styrke de centrale og regionale administrative strukturer, forbedre fremgangsmåden for iværksættel­
se af medfinansierede aktioner, styrke den tekniske bistand og bl.a. overvågnings-, evaluerings- og 
kontrolsystemerne, og at sikre den finansielle dækning af den nationale andel af programmerne. 
Gennemførelsen af denne aftale er en forudsætning for, at fællesskabsbevillingerne kan udnyttes 
bedre i den nuværende programmeringsperiode. Ved udgangen af 1995 dokumenterede den italienske 
regering, at den navnlig i andet halvår havde taget en række initiativer vedrørende administrative 
strukturer, indførelse af et nyt integreret overvågningssystem og procedurer for udvælgelse af 
eksterne sagkyndige. Den havde også stillet sin andel af finansieringen til rådighed. Disse initiativer 
er en konkret følge af aftalen og udtryk for en forbedring af betingelserne for forvaltning af 
programmerne. 
Miljøet er genstand for to underfelter i den italienske EFSR, der begge er omfattet af det 
prioriterede felt »infrastrukturer«. Det første underfelt vedrører vandressourcer (1,119 mia. ECU 
fra EFRU). Formålet er at øge de disponible ressourcer og forbedre distributionen, mindske 
antallet af lækager under bortledningen og rationalisere forvaltningen og vedligeholdelsen af 
strukturerne. Det andet underfelt vedrører miljøbeskyttelse (748 mio. ECU i bidrag fra EFRU og 
ESF) og tager sigte på at sanere de særlig ødelagte og forurenede områder, fjerne de alvorlige 
miljørisici, beskytte naturen og fremme den offentlige miljøindsats (vand og byaffald). Disse to 
underfelter tegner sig for et fællesskabsbidrag på 1,867 mia. ECU, dvs. 12,6% af EFSR's 
bevillinger. Underfelterne gennemføres for halvdelen af bevillingernes vedkommende på tværre­
gionalt plan, og for den anden halvdels vedkommende på regionalt plan inden for hvert enkelt 
regionalt OP. Hvad angår det tværregionale plan blev OP »vandressourcer« godkendt i 1995 (871 
mio. ECU fra EFRU), mens OP »miljø« efter planen skal godkendes i 1996 (48 mio. ECU fra 
EFRU). 
For så vidt angår EUGFL-interventionerne er foranstaltningerne for de fleste programmers vedkom­
mende organiseret pr. produktionsenhed for at lade moderniseringen af produktion og markeds­
føring følge markedets efterspørgsel. Der er ligeledes fastsat interventioner til fordel for alternativer 
til den traditionelle landbrugsvirksomhed, f.eks. bondegårdsferier, mindre forarbejdningsvirksom­
hed og direkte salg af typiske traditionelle landbrugsprodukter. I programmerne indgår ligeledes 
forsknings- og serviceforanstaltninger med henblik på teknologiske overførsler og udbredelse af 
kendskabet til landbrugsvirksomhed. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 55 
Visse væsentlige resultater inden for landbrug og udvikling af landdi­
strikter: 
På Sardinien (OP godkendt i 1994): 
• 1.300 bedrifter med fåre- og gedebesætninger (417.000 stk.) har mod­
taget fællesskabsstøtte til forbedring af de hygiejniske og sund­
hedsmæssige betingelser for mælkeproduktionen; 
• 32 projekter med henblik på modernisering af osteproduktionskoope-
rativer; 
• 34 projekter vedrørende opdræt og tilridning af »den anglo-arabiske-
sardinske« hest inden for landturismen. 
I Abruzzi (OP godkendt i 1995): 
• finansiering af 160 projekter vedrørende udvikling af landdistrikter, 
herunder 110 til fordel for landturismen. 
1995 i programmeringen for 1994-1999 
Med hensyn til den finansielle gennemførelse er det strukturfondsbeløb, Kommissionen har dispone­
ret over i 1995, tilfredsstillende i forhold til de i EFSR fastsatte beløb, bortset fra ESF's forpligtelser, 
der ligger langt under det budgetterede niveau. Forpligtelsesniveauet i 1995 var dog ikke tilstrække­
ligt til helt at indhente efterslæbet fra 1994, hvorfor der ved udgangen af 1995 manglede at blive 
indgået forpligtelser for 1,2 mia. ECU. For så vidt angår gennemførelsen i marken (dvs. udgifter 
afholdt af de myndigheder, der står for gennemførelsen) var situationen fortsat meget alvorlig i 1995. 
I alt var der ved udgangen af det andet år i programmeringsperioden kun anvendt 2% af de 
bevillinger, der var fastsat for seks år. 
Tabel 16: Mål 1 — Italien — Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. ECU) 
Programmer og godktndelsesir Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalinger 
1995 llctalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Regionale OP'er 
OP Abruzzi 
OP Abruzzi (1) 
OP Calabria (1) 
SP Havnen i Gioia Tauro 
OP Campania 
OP Apulicn 
OP Sicilien 
Tvierregionale OP'er 
OP industri og tjenesteydelser 
OP udbredelse af kendskabet til 
landbruget (1) 
OP vandressourcer 
OP turisme 333,4 
167,1 
482,0 
120,0 
2.890,8 
2406,4 
2.603,1 
4.962,4 
231,4 
2.008,3 
302,8 150,5 
83,9 
241,0 
40,0 
1.327,9 
1.148,4 
1337,2 
2.592,7 
162,0 
871,0 
130,0 75,0 
59,4 
76,2 
40,0 
124,0 
203,7 
189,4 
746,9 
34,4 
140,7 
22,2 91,5 
59,4 
76,2 
40,0 
177,2 
203.7 
189,4 
750,3 
34,4 
140.7 
22,2 61% 
71% 
32% 
100% 
13% 
18% 
14% 
29% 
21% 
16% 
17% 37,5 
30,7 
41,8 
0,0 
63,2 
92,9 
74,1 
373,5 
17,2 
70,3 
U.1 45,8 
30,7 
41,8 
. °.° 89,8 
92,9 
74,1 
375,2 
17,2 
70,3 
11,1 50% 
52% 
55% 
0% 
51% 
46% 
39% 
50% 
50% 
50% 
50% 
1994 
Regionale OP'er 
OP Dasilicata 
OP Calabria 
OP Molise 
OP Sardinien 
Tvierregionale OP'er 
OP presserende indsats for bcskxf. 
OP uddannelse af undervisere 
OP uddannelse afvandrende arbejdst. 
OP Undervisningsministeriet 
OP fiskeri 
OP forskning - udvikling 
OP telekommunikation 
OP jernbanetransport 
OP teknisk bistand (2) 
I ALT 1.129,5 
1.308,0 
522,7 
2.103,4 
524,0 
271,4 
29,5 
395,0 
560.0 
1.341,3 
1.076.1 
1.756,6 
112,1 
27.637,4 583,2 
580,3 
292,0 
967,1 
355,7 
184,0 
20,0 
254,0 
233,0 
784,0 
376,7 
701,0 
76,0 
13.491,6 51,7 
1,0 
26,8 
50,9 
0,0 
0,0 
0,0 
48,9 
34,6 
8,2 
102,3 
192,6 
0,0 
2.228,6 98.1 
72,9 
37,7 
170,6 
32,7 
16,9 
1,8 
68,5 
66,5 
65,9 
215,9 
385,2 
7,0 
3.024,7 17% 
13% 
13% 
18% 
9% 
9% 
9% 
27% 
29% 
8% 
57% 
55% 
9% 
22% 29,2 
19,1 
15,5 
25,5 
0,0 
0,0 
0,0 
24,4 
0,0 
4,1 
34,1 
211,9 
0,0 
1.176,1 52,4 
36,5 
19,3 
86,9 
16,3 
8.5 
0,9 
34,3 
16,0 
32,9 
90,9 
308,2 
3,5 
1.555,4 53% 
50% 
51% 
51% 
50% 
50% 
50% 
50% 
24% 
50% 
42% 
80% 
50*/» 
51% 
(1) Enkeltfonds OP (EUGFL) 
(2) Enkeltfonds OP (ESF) 
5(> Syvendf årsberetning — Strukturfondene i 1995 
For så vidt angår EFSR for den første programmeringsperiode 1989-1993 har de utilfredsstillende 
resultater med hensyn til anvendelsen af fællesskabsmidlerne fået Kommissionen og den italienske 
stat til som led i aftalen af 26. juli 1995 at forhandle om en sidste forlængelse af fristerne for at indgå 
nationale forpligtelser til den 31. december 1995. Ved udgangen af 1995 havde den italienske regering 
taget initiativer til konkret gennemførelse af denne aftale, og derfor blev forlængelsen af flisterne for 
fællesskabs"betalingerne bekræftet. Herved fik de italienske myndigheder to år fra udløbet af fristen 
for de nationale forpligtelser til at gennemføre de pågældende betalinger. Disse seneste forlængelser 
har gjort det muligt for de italienske myndigheder at indgå samtlige de nationale og regionale 
forpligtelser for 1989-1993 (100% for OP'er, som forvaltes centralt, og 98,7% for OP'er, der 
forvaltes regionalt). For betalingernes vedkommende manglede der endnu en del, bl.a. i tilfælde af 
regionalt forvaltede OP'er, hvoraf 65% var gennemført i gennemsnit ved udgangen af 1995 (fra 44% 
for Puglia-regionen til 75% for Basilicata-regionen). 
NEDERLANDENE 
P.m. - programmering af SPD 1994-1999 
mio. ECU 
Prioriterede felter 
Udvikling af industrien (a) 
Turisme (b) 
Landbrug og udv. af landdistrikter (c) • 
Fiskeri (d) 
Menneskelige ressourcer (e) 
Erhvervsinfrastrukturer (0 
Transportinfrastrukturer (g) 
Forskning og udvikling (h) 
Teknisk bistand (i) 
lait 
% lait 
22,0 
5,2 
21,2 
8,2 
28,0 
17,0 
31.4 
14,4 
2,6 
150,0 
100% EFRU 
11,9 
4,3 
0,9 
16,5 
31,0 
14.4 
1.0 
80,0 
53% ESF 
10,1 
0,9 
27,1 
0.5 
0,4 
1.0 
40,0 
27% EUGFL 
21,2 
0,3 
21,5 
14% FIUF 
8,2 
0,3 
8,5 
6% (1)2% 
(g) 
(e) 19* 
Gennemførelse i 1995 
Det SPD, der blev godkendt for Nederlandene den 21. juni 1994, vedrører Flevoland. Strukturfonde­
ne bidrager med i alt* 150 mio. ECU. Hovedprojektet i programmet, ombygningen af hovedvej N27 
til motorvej (A27), som skal forbedre forbindelsen mellem Flevoland og den centrale og sydlige del af 
Nederlandene, gennemføres efter planen. En anden del af programmet består af foranstaltningen 
»beskæftigelse«, som giver mulighed for at yde støtte til jobskabende virksomheder, der er etableret i 
Flevoland eller flytter dertil. I 1995 oversteg det samlede antal deltagere i ESF's aktioner det 
forudsete antal (1.788 mod 985). Det regionale beskæftigelseskontor har iværksat nogle af de 
vigtigste aktiviteter, der er fastsat i SPD, hvilket har krævet intense forberedelser og indgåelse af nye 
partnerskaber, men har styrket grundlaget for de af ESF medfinansierede aktiviteter. 
Miljøbeskyttelse er ikke genstand for et særskilt felt i SPD'et for Flevoland. Miljøforanstaltnin­
gerne indgår nemlig i forskellige felter: landbrug, turisme, industri. Skønsmæssigt kan bidraget til 
miljøbeskyttelse dog sættes til ca. 5 mio. ECU (dvs. 3 % af den samlede tildeling fra Fællesskabet). 
Bidraget går hovedsagelig til foranstaltninger som støtte til SMV med henblik på indførelse af 
mindre forurenende og mere energibesparende processer (1 mio. ECU), bekæmpelse af luft- og 
vandforurening, reduktion af anvendelsen af pesticider og herbicider, bevarelse af biodiversiteten, 
forvaltning af de vandførende lag i det inddigede marskland, rensning af »Ketelmeer«. 
For så vidt angår overvågningen og undersøgelsen af konsekvenserne af SPD'et har Flevoland-
regionen etableret DIN-nettet {»targets-efforts network«), som skal sikre overvågningen af SPD'et 
ved at måle dets følger for Flevolands økonomi. Dette program blev udarbejdet i 1995 og vil blive 
operationelt i 1996. Det forventes f.eks., at de projekter, der blev godkendt inden udgangen af 1995, 
vil resultere i 1.600 direkte faste stillinger, over 3.000 indirekte faste stillinger og knap 2.800 
midlertidige stillinger. Målet er en nettostigning på 15.000 stillinger mellem 1994 og 1999. I øvrigt har 
Wageningen-universitetet for Flevoland-provinsen udarbejdet et arbejdsdokument vedrørende de 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 57 
meget strenge kriterier for udvælgelse af landbrugsprojekter, kriterierne for vurdering af ijyskabende 
projekter samt følgerne for beskæftigelsen i landbrugssektoren. Endelig blev der i 1995; afholdt et 
seminar med deltagelse af andre mål 1-regioner (Burgenland, Highlands & Islands, Mordirland, 
Mersey side, Irland) med henblik på udveksling af erfaringer med gennemførelsen af programmerne. 
1995 i programmeringen for 1994-1999 
Den finansielle gennemførelse af SPD er ligeledes forløbet tilfredsstillende, hvilket kan ses af 
forpligtelserne på nationalt plan. Men for så vidt angår EUGFL-delen er der som følge af en langsom 
start opstået en væsentlig forsinkelse med betalingerne. Således var de offentlige udgifter ved 
udgangen af 1995 nået op på 1,3 mio. ECU for så vidt angår landbrugsforanstaltningcrnc, mens de 
samlede udgifter, der var fastsat for 1994- og 1995-trancherne, beløb sig til 24,8 mio. ECU. For så 
vidt angår EFRU-delen fremsendte Flevoland-provinsen derimod i december 1995 anmodningen om 
at disponere over 1995-tranchen, hvilket viser, at de samlede projekter gennemføres på normal vis. 
Det samme gælder for de af FIUF finansierede aktioner i fiskerisektoren. 
Tabel 17: Mål 1 — Nederlandene — Status over den finansielle gennemførelse af SPD''et (mio. ECU) 
Program og godkendelscslr Samlede 
omkostninger SF-stottc 
(D Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
SPD Flevoland | 958.7) 150,0] 17,2j 37,2| 25%) 9,6| 19,6| 53% 
PORTUGAL 
r.M. • programmering af EFSR 1994 1999 
mio. ECU 
Prioriterede felter 
Menneskelige ressourcer og bcskæAigelse (a) 
Erhvervssektorens konkurrenceevne (b) 
Livskvalitet (c) 
Regionernes økonomiske grundlag (d) 
Teknisk bistand (e) 
1 alt 
% lait 
3.059,6 
6.306,2 
1.264,0 
3.144,3 
205,9 
13.980,0 
100% EFRU 
918,0 
4.073,2 
936,0 
2.661,8 
134.9 
8.723,9 
62% ESF 
2.141,6 
414,0 
328,0 
194,1 
71,0 
3.148,7 
23% EUGFL 
1.637,0 
257,2 
1.894,2 
14% FIUF 
182,0 
31,2 
213,2 
2% (e) i% 
(d) 22% (a) 22% 
(C) 9% 
Interventioner, der blev godkendt i 1995 
Kun ét globaltilskud til støtte for den kommunale investering blev godkendt af Kommissionen i 1995. 
Aftalen mellem Kommissionen og det formidlende organ blev underskrevet den 15. november 1995. 
EFSR for Portugal gennemføres således i form af 9 tværregionale OP og 7 regionale OP, alle 
godkendt i 1994, og et globaltilskud godkendt i 1995. Disse interventioner svarer til samtlige de 
interventioner, der er programmeret som led i EFSR. 
Gennemførelse i 1995 
Alt i alt forløb 1995 tilfredsstillende. De fleste af programmerne nåede de mål, der vai fastsat for 
året. I visse tilfælde var gennemførelsen dog mindre god, men det skulle være muligt at indhente 
forsinkelserne gennem en aktiv styring og overvågning på stedet fra de portugisiske myndigheders 
side. 
58 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Miljøforanstaltningerne er i den portugisiske EFSR integreret i det prioriterede felt »livskvalitet«, 
men også i de regionale regionaludviklingsprogrammer. I de regionale OP'er er der fastsat meget 
store bevillinger (1,056 mia. ECU, 7,6% af EFSR-støtten), navnlig til: vandforsyning og -
distribution, indsamling og behandling af by affald og spildevand, mindskelse af flodfc rurenin­
gen, beskyttelse af kyster og biotoper og information af befolkningen. Indenfor rammerne af det 
prioriterede felt »forbedring af livskvaliteten« er miljø og byfornyelse også genstand for et OP, 
der har fået tildelt 559 mio. ECU fra EFRU. Programmet er opdelt i to delprogrammer. 1 
miljødelen (260 mio. ECU) er der fastsat foranstaltninger til bevarelse og forbedring af naturen, 
forbedring af erhvervsaktiviteternes konsekvenser for miljøet, information og uddannelse og 
teknisk bistand. Byfornyelsesdelen (299 mio. ECU) vedrører renovation af barakområder og 
ødelagte områder, EXPO'98 og teknisk bistand. 
Med hensyn til de allerede godkendte programmer bør nævnes, at der er ydet to ekstrabevillinger, 
som stammer fra pristalsreguleringen i 1995. Dels en tildeling fra EUGFL-U på 39,1 mio. ECU som 
led i delprogrammet »landbrug«. Formålet er at afbøde følgerne af den langvarige tørke i 1995. Dels 
en tildeling fra ESF på 14,5 mio. ECU som led i OP »viden og innovation« med henblik på at styrke 
erhvervsuddannelsen i delprogrammet »uddannelse«. 
I øvrigt er der konstateret en forsinkelse for så vidt angår gennemførelsen af OP'et vedrørende 
udviklingen af det regionale potentiale (»endogen udvikling«). Denne forsinkelse kan i hvert fald til 
dels forklares med programmets nyskabende karakter og nødvendigheden af at indføre talrige retlige 
instrumenter for at decentralisere programmets forvaltning (protokoller med lokale udviklingssam-
menslutninger, protokoller med banker osv.). Men det var ventet, at flere delprogrammer og 
foranstaltninger under dette OP (landcentre, historiske landsbyer, støtteordninger) kunne begynde i 
praksis i begyndelsen af 1996. 
Inden for OP »miljø og byfornyelse« er man ikke nået langt med gennemførelsen af delprogrammet 
»byfornyelse« (16%). Dette skyldes til dels vanskelighederne med at få eksproprieret grundene. 
For så vidt angår delprogrammet »handel«, der indgår i OP'et vedrørende modernisering af 
erhvervslivet, og som forventes omprogrammeret, kan den ringe gennemførelsesgrad (20% for årene 
1994-95) navnlig tilskrives karakteren af de aktioner, der skal finansieres gennem programmet, og 
som kræver en lang iværksættelsesperiode. Under det samme OP »modernisering af erhvervslivet« 
findes delprogrammet »fiskeri«. For dette delprograms vedkommende var første halvår navnlig 
kendetegnet ved udvælgelsen og de ministerielle beslutninger om potentielle modtagere og ved 
iværksættelsen af de programmerede aktioner. Andet halvår var præget af en bedre gennemførelse af 
aktionerne og ved forberedelserne til evalueringen af OP'erne. Indkaldelsen af bud med henblik på 
udnævnelse af uafhængige sagkyndige skulle finde sted i begyndelsen af 1996. Overvågningsudvalget 
afholdt seks møder i denne periode, hvilket bidrog til fremskyndelsen af iværksættelsen af de første 
aktioner. Men for at afbøde det dårlige resultat i 1994 blev der på de sidste møder i overvågningsud­
valget vedtaget en omprogrammering af de finansielle frister. Endvidere blev der godkendt en særlig 
FIUF-foranstaltning til fordel for portugisiske besætninger, der var berørt af udløbet af fiskeriafta­
len med Marokko13. Ved denne foranstaltning skulle der kompenseres for den midlertidige indstilling 
af aktiviteten (fra maj til november 1995), som skyldtes, at der ikke var indgået nogen ny aftale. 
Denne foranstaltning beløb sig til 4,8 mio. ECU. Endvidere blev de FIUF-bevillinger, der allerede var 
tildelt Portugal som led i EFSR, omdirigeret på grundlag af artikel 14 i forordning (EF) nr. 3699/93 
for at give rederne erstatning for det midlertidige stop. 4 mio. ECU blev mobiliseret, heraf 3 mio. 
over fællesskabsbudgettet. 
For så vidt angår delprogrammet »energi«, som indgår i OP »infrastrukturer«, skyldes den forsinke­
de finansielle gennemførelse af denne intervention, at visse projekter, der oprindelig var fastsat i 
" Se kapitel I.A.5.2. Mål 5a fiskeri. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 5l> 
dette delprogram, blev overført til fællesskabsinitiativet INTERREG, REGEN-delen14, og navnlig at 
der for de overførte projekters vedkommende var kalkuleret med en høj gennemførelsesgrad i 1994 
og 1995. Ved udgangen af 1995 var der indledt en omprogrammering med henblik på at regulere 
skønnene for 1994 og 1995 i overensstemmelse hermed. 
For så vidt angår OP »teknisk bistand« havde Kommissionen først godkendt programmet den 20. 
december 1994. Denne sene godkendelse er grund til den lave gennemførelsesgrad. Hvad angår 
EFRU er det fastsat, at 1994-bevillingerne skal absorberes i 1996. Samtidig har de portugisiske 
myndigheder indgivet ansøgning om omprogrammering af ESF-delen med henblik på at overføre de 
bevillinger, der ikke blev anvendt i 1994 (8,2 mio. ECU) til 1996 (4,1 mio. ECU) og 1997 (4,1 mio. 
ECU). 
Der var kun ét enkelt program, der blev ændret i 1995, nemlig ovennævnte OP »udvikling af det 
regionale udviklingspotentiale«. Denne ændring, som fandt sted den 13. november 1995, afspejler 
overvågningsudvalgets afgørelse. Fællesskabsbevillingerne til programmet er uændrede (595 mio. 
ECU, hvoraf 405 fra EFRU, 81 mio. fra ESF og 109 mio. fra EUGFL-U). Hovedændringen skyldes 
indførelsen af en støtteordning for små og meget små virksomheder, der skal fremme jobskabelsen 
(skønsmæssigt 20.000 nye stillinger). Denne ordning har stor betydning for stimuleringen af lokalom­
rådernes og landbrugsområdernes økonomi, som påvirkes af ørkenvækst og andre udviklingsproble­
mer. De forpligtelser, der blev indgået i den oprindelige udgave af programmet, bl.a. oprettelsen af 
regionaludviklingskontorer (som efterhånden skal føre til en større decentralisering og en forøgelse 
af antallet af partnerskaber mellem offentlige og private økonomiske aktører) og styrkelsen af 
politikken til fordel for de middelstore byer (for at udvikle bycentrene med henblik på forbedring af 
de regionale strukturer), bekræftes i den reviderede version. 
1995 i programmeringen for 1994-1999 
Alt i alt er forløbet af den portugisiske EFSR ret tilfredsstillende på det finansielle plan. Gennem­
førelsesgraden for samtlige programmer var i 1995 85% for alle fonde under ét (93% for EFRU, 98% 
for ESF). Fællesskabsforpligtelserne repræsenterer en tredjedel af den støtte, der er fastsat for hele 
perioden. 
Tabel 18: Mål 1 — Portugal — Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. ECU) 
Programmer og godkcndelscsAr Samlede 
omkostninger SF-slotlc 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Tværregionalt OP 
GT stolte til lokale investeringer 33,3 25,0 25,0 25,0 100% 0,0 0,0 0% 
1994 
Regionale OP'er 
OP Azorerne 
OP Alentejo 
OP Algarve 
OP Centro 
OP Lissabon og Tejo-dalen 
OP Madeira 
OP None 
Tværregionale OP'er 
OP miljo/byfornyelse 
OP teknisk bistand 
OP viden og innovation 
OP uddannelse og beskæftigelse 
OP infrastrukturer 
OP modernisering af erhvervslivet 
OPPRINF.ST(l) 
OP udvikling af det regionale potentiale 
OP sundhed og social inlegralion 
1 ALT 857,6 
250,6 
101,9 
490,5 
517,2 
665,2 
721,1 
973,7 
135,6 
2.257,0 
1.903.3 
3.915,8 
11.678,8 
40,0 
1.231,8 
940,0 
26.713,3 616,0 
182,0 
76.0 
362.0 
382,0 
369,3 
537.0 
559,0 
101,7 
1.675,0 
1.384,6 
1.987,0 
4.319,2 
30,0 
595,0 
705,0 
13.905,8 84,7 
57.7 
24,9 
60,0 
94,0 
82,4 
97,8 
0,0 
11,0 
210,7 
219,3 
0,0 
284.3 
7,3 
14,0 
106,6 
I.37'J,7 216,2 
78,6 
28,5 
126,0 
124,5 
148,6 
210,0 
55,1 
28,6 
587,6 
409,3 
618.5 
1.526,2 
22,3 
67,2 
276,5 
4.548,8 35% 
43% 
37% 
35% 
33% 
40% 
39% 
10% 
28% 
35% 
30% 
31% 
35% 
74% 
11% 
39% 
33% 96,9 
27,0 
15,9 
47,0 
65,1 
74,8 
77,8 
16,5 
8,2 
232,5 
251,8 
259,0 
403.8 
7,4 
l!,l 
72,3 
1.667,0 181,2 
43,8 
18,8 
88,3 
89,5 
123,8 
148,3 
44,1 
17,0 
412,7 
346,7 
517,9 
998,4 
17,2 
37,7 
178,1 
3.263,4 84% 
56% 
66% 
70% 
72% 
83% 
71% 
80% 
59% 
70% 
85% 
84% 
65% 
77% 
56% 
64% 
72% 
(1) Statistikinfraslruktur 
Se kapitel I.B.l. EF-initiativer. 
M) Svvenok' årsberetning — Strukturfondene i 1995 
DET FORENEDE KONGERIGE 
Miljøforanstaltningerne i de britiske SPD'er er varierede på grund af forskellene msllem de 
berørte regioner. I Nordirland vedrører miljøaktionen hovedsagelig beskyttelse af det naturlige 
miljø (64,1 mio. ECU, 5,2% af SPD'ets bevillinger), men også udvikling af miljørelaterede 
aktiviteter som f.eks. tjenesteydelser til virksomhederne, produktkvalitet eller jbrskning-udvikling 
(19 mio. ECU), bevarelse af naturen (8,1 mio. ECU) og byfornyelse (25,5 mio. ECU) eller 
energibesparende foranstaltninger i virksomhederne (5 mio. ECU). For Merseyside drejer miljøak­
tionen (45 mio. ECU, 5,5% af SPDet's bevillinger) sig om behandling af industriaffald, udvikling 
af rene teknologier og miljøuddannelse i virksomhederne (13 mio. ECU fra EFRU og ESF) samt 
fornyelse af nedslidte byområder og beskyttelse af det naturlige miljø og historiske ejendomme (29 
mio. ECU fra EFRU). Endelig finansieres miljøforanstaltningerne (16,3 mio. ECU, 5,2% afSPD-
bevillingerne) i Highlands and Islands af de tre fonde, alt efter hvilket område de dækker: genbrug 
af affald og miljøforskning finansieres af EFRU (7,6 mio. ECU), en ordning for beskyttelse af det 
naturlige miljø finansieres af EUGFL (7,1 mio. ECU), og uddannelser finansieres af ESF (1,6 
mio. ECU). 
Fællesskabets direkte bidrag til fordel for miljøet beløber sig i Det Forenede Kongerige til i alt ca. 
146 mio. ECU, dvs. 6% af den samlede tildeling. 
Gennemførelse i 1995 
Gennemførelsen af SPD'erne for de britiske mål 1-regioner (Nordirland, Highlands and Islands og 
Merseyside) er forløbet i overensstemmelse med planerne. 
P.m. -programmering af SPD 1994-1999: 
Nordirland 
Prioriterede felter 
Erhvervsudvikling (a) 
Lokalsamfund (b) 
Isolationsbekæmpelse (c) 
Landbrug og fiskeri (d) 
Miljo (e) 
Teknisk bistand (f) 
lait 
% lait 
315.1 
315,8 
321,2 
215,0 
64.1 
1,6 
1.232,8 
100% EFRU 
199,3 
90,6 
321,2 
64,1 
1,6 
676,8 
55% mio. ECU 
ESF 
115,8 
225,2 
13,0 
354,0 
29% EUGFL 
186,9 
186,9 
15% FIUF 
15,1 
1% (C) 26% (b) 26% 
Nordirland: Efter en langsom start blev forsinkelsen med hensyn til udgifterne indhentet i 1995, og 
det oprindelige mål skulle kunne nås i løbet af 1996. Især energisektoren (feltet »isolationsbekæmpel­
se«), hvor de offentlige undersøgelser bremsede udgifterne til et vigtigt projekt, nemlig den elektriske 
forbindelse mellem Skotland og Nordirland, blev mærket af forsinkelserne. Feltet »miljøtjenester« 
havde gjort gode fremskridt ved udgangen af 1995. Efter reformen af den fælles landbrugspolitik var 
investeringsklimaet i landbruget gunstigt, og flere aktioner måtte indstilles på grund af manglende 
bevillinger, idet samtlige bevillinger til landbrugsforanstaltninger var blevet tildelt. Voldshandlinger­
nes ophør i begyndelsen af efteråret 1994 førte til en voksende efterspørgsel efter investeringer i 
turistsektoren og i projekter inden for rammerne af foranstaltningen vedrørende det fysiske og 
sociale miljø, som tager sigte på at forlige lokalsamfundene og byfornyelse (feltet »lokalsamfund«). 
Ved mødet i overvågningsudvalget i november 1995 blev der tildelt yderligere midler til disse 
aktioner. Første skridt blev ligeledes taget til at afgøre, om SPD'ets kurs skulle revideres i lyset af 
denne udvikling. Den britiske regering havde overvejet dette ved forberedelsen af PEACE initiativet, 
som blev godkendt i juli 199515. Endelig blev man på overvågningsudvalgets møde i november enig 
om udnævnelsen af en ekstern evaluator med henblik på evaluering af SPD. Der vil ligeledes blive 
udnævnt eksterne evaluatorer til de forskellige felter, bortset fra miljøtjenesterne. 
15 Se kapitel I.B.l. Fællesskabsinitiativer. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 61 
P.m. -programmering af SPD 1994-1999: 
Highlands and Islamls 
mio. FCU 
Prloriteridt teller 
Udvikling al viiksoinlicdei (a) 
Turisme og kultut (b) 
Miljo (c) 
Produktionssektor ~(d) 
Udvikling af lokalsamfund (e) 
Kommunikation og tjenesteydelser (Q 
Teknisk bistand (g) 
lait 
% lait 
72.1 
24,2 
16,3 
68,7 
46,9 
79.7 
3,1 
311,0 
100% EFRU 
54.1 
22,0 
7,6 
13,9 
79,7 
2,5 
180,0 
58% ESF 
17,8 
2,2 
1,6 
33,0 
0,6 
55,2 
18% EUGFL 
7,1 
48,9 
56,0 
18% FIVF 
19,8 
19,8 
6% (o) i* , , 
,u/ (a) nt. 
(e) 
(d) 22% 
Highlands and Islands: Siden godkendelsen af SPD'et i 1994 er 1.500 projekter blevet forelagt, og 
604 er blevet valgt. Ser man på stigningen i antallet af deltagere i programmet, har det været en stor 
succes. På grundlag af de udvalgte projekter vil over 130 organisationer modtage EFRU-og ESF-
støtte. Nettet »Highlands and Islands Enterprise« har modtaget en tredjedel af de disponible 
ressourcer fra disse to fonde. EFRU's interventioner er særlig omfattende på Hebriderne, Caithness, 
Sutherland og Argyll, hvor de bygger på en række projekter, der tager sigte på udvikling af 
kommunikationen, turismen og virksomhederne. Ser man på forpligtelserne, er programmet nået 
meget langt på turistområdet og inden for den kulturelle arv, mens det gennemføres langsommere på 
andre områder (forskning-udvikling, virksomhedernes adgang til information, rådgivningsstøtte). 
Landbrugsforanstaltningerne gennemføres på tilfredsstillende måde bortset fra miljø- og skovforan­
staltningerne. Med hensyn til betalinger er der opstået forsinkelser mellem godkendelsen af projek­
terne og udgiftsanmeldelserne. De ansvarlige myndigheder har forpligtet sig til at træffe egnede 
foranstaltninger i 1996 for at forhindre endnu større forsinkelser. Med hensyn til FIUF-interventio-
nerne er samtlige foranstaltninger derimod iværksat, og de gør tilfredsstillende fremskridt. To 
overvågningsudvalg og fire forvaltningsudvalg holdt møde i 1995 for at evaluere de projekter, der 
skulle godkendes. I november 1995 besluttede overvågningsudvalget at undersøge retningslinjerne for 
programmets iværksættelse på ny for at fremme en større deltagelse af lokale aktører (»bottom up«-
metoden). Der vil blive oprettet en række lokale grupper, som opfordres til at gennemgå de 
projekter, der stammer fra deres respektive områder, samt de lokale strategier, der indgår som led i 
SPD'ets globale sigte. Overvågningsudvalget har ligeledes iværksat forskellige tematiske undersøgel­
ser vedrørende evaluering af miljøkonsekvenserne, regionens BNP og arbejdsmarkedet. 
P.m. -programmering af SPD 1994-1999: 
Merseyside 
Prioriterede felter 
Store virksomheder (a) 
Lokale virksomheder (b) 
Teknologisk udvikling (c) 
Kultur (d) 
Aktion til gavn for befolkningen (e) 
Teknisk bistand (0 mio. ECU 
186,0 
149,0 
62,0 
54,0 
361,0 
4,0 
816,0 
100 EFRU 
178,0 
106,0 
42,0 
38,0 
109,0 
2,0 
475,0 
58% ESF 
8,0 
40,0 
20,0 
16,0 
252,0 
2,0 
338,0 
41% EUGFL 
3,0 (f) 0,50% 
(a) 23% 
(e) 
(d) 7% (Cl B% 
Merseyside: Der blev i årets løb afholdt fem møder i overvågningsudvalgene og ti møder i de tekniske 
udvalg, der har hovedansvaret for projektudvælgelsen. Der blev indført et pointsystem med henblik 
på udvælgelse af aktioner, der kan modtage ESF-støtte, og 688 aktioner blev udvalgt til et samlet 
beløb af 45 mio. ECU. I forbindelse med den lokale erhvervsudvikling blev 38 yderst dårligt stillede 
områder udnævnt til målområder. For disse områder blev der etableret et lokalt partnerskab mellem 
de lokale myndigheder og de hovedorganisationer, der var berørt af programmet. Der blev endvidere 
udarbejdet en særlig udviklingsstrategi. På industriområdet blev over 500 projekter af interesse for 
EFRU fremlagt, og 181 projekter blev valgt på grundlag af en totrins procedure med et særligt 
pointsystem. I øvrigt blev et stort nyskabende projekt for udvikling af SMV godkendt. Dec drejer sig 
om en støtte på 18,9 mio. ECU til Merseyside's særlige investeringsfond, der skal forbedre kapitalm-
62 Syvende årsberetning — Strukturfondene i /W.S 
arkedets funktion ved oprettelse af tre investeringsfonde med bevillinger på i alt 29,4 mio. ECU. Der 
er anmodet om Kommissionens godkendelse, og fonden skulle begynde sit virke i 1996. Et andet 
vigtigt projekt, der blev godkendt, er »Chevasse Park Media Factory«, der skal forvalte Erbejdsonv 
råder og tilbyde uddannelser for at fremme væksten i kommunikationssektorens SMV. Det fine aktion 
skal fremme oprettelsen i nærheden af Liverpools centrum af et aktivitetscenter på kultur- og 
kommunikationsområderne, herunder bl.a. »Liverpool Institute of Performing Arts«, soin finansie­
res inden for rammerne af det tidligere program. 
Reglerne for ansøgninger om EFRU-finansiering og deres evaluering blev revideret inden for 
partnerskabets rammer. Projekter vil blive indkaldt kontinuerligt hele året igennem, og projekteva­
lueringen vil bygge på strengere kriterier, bl.a. på miljøområdet. Endelig organiserede de lokale 
partnere ud over de almindelige overvågningsmøder to såkaldte »strategi-dage« med deltagelse af 
over 100 personer. Strategi-dagene gjorde det muligt at foretage en mere dybtgående undersøgelse af 
programmets gennemførelse og rustede partnerne til at træffe strategiske valg ved hjælp af de 
tekniske arbejdsgrupper, der blev oprettet. Med hensyn til evaluering blev der iværksat en unders­
øgelse af Merseyside's økonomi. Undersøgelsen skulle føre til henstillinger vedrørende programmets 
gennemførelse og belyste Merseyside's vækstpotentiale og nødvendigheden af at hjælpe beboerne i 
de dårligst stillede områder med at finde eller genfinde et arbejde. 
1995 i programmeringen for 1994-1999 
For så vidt angår Merseyside forløber den finansielle gennemførelse (forpligtelser og betalinger) 
normalt for ESF, hvorimod fremskridtene er mindre hurtige for EFRU og EUGFL. For EFRU's 
vedkommende har der kun været et begrænset antal betalingsanmodninger, selv om 65% af de 
samlede disponible midler principielt blev godkendt ved udgangen af 1995. Ligesom for Merseyside's 
vedkommende forløber den finansielle gennemførelse (forpligtelse og betaling) i Highlands og 
Islands normalt for så vidt angår ESF og FIUF, mens EUGFL og EFRU gør langsommere 
fremskridt. I sidstnævnte tilfælde var der pr. 31. december 1995 disponeret over 30% af EFRU-
midlerne, selv om antallet af betalingsanmodninger procentvis var meget mindre. I december 1995 
blev den finansielle tidsplan ændret, hvorved det blev muligt at disponere over EFRU's 1995-tranche. 
Tabel 19: Mål 1 — Det Forenede Kongerige 
(mio. ECU) Status over den finansielle gennemførelse af SPD yerne 
Programmer og godkcndelsesar Samlede 
omkostninger SF-slotte 
O) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2V(D Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
SPD Highlands and Islands 
SPD Nordirland 
SPD Merseyside 
1ALT 1.012,4 
2.658.3 
2.000,0 
5.670,7 311,0 
1.232,8 
816.0 
2.359,8 39,1 
129,3 
50,2 
218,6 81,9 
288,3 
162,1 
532,3 26% 
23% 
20% 
23% 16,6 
102,8 
44,5 
163,8 40,7 
190,2 
100,5 
331,4 50% 
66% 
62% 
62% 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 63 
3. Mal 2 
Tabel 20: Oversigt over de OP/SPD'er under mål 2, u)er blev godkendt i 1994 og 1995 (mio. ECU) 
SPD'er, DER BLEV GODKENDT 11»94 OP'er, DER BLEV GODKENDT 1 1995 
Mcdlcnuttat/region EFRU Medlcnuilal/reglo EFRU ESF 
Belgien 160.0 130,0 30,0 Spanien 1.130,0 170,1 259,9 
I4.K 
1.6 
107.9 
1.4 
31,3 
5.1 
S8.1 
39.7 Aubange 
Liigt 
Limbourg 
Tumhoul 
Lolland 
Nordjylland 1.3 
88.5 
46.8 
23.4 0.9 
75.3 
35.) 
18.7 
54,0 44.2 
9.5 
46,5 7.0 
37.2 
733,0 513,7 0.4 
13,2 
11.7 
4/7 
1M 
2.5 
93 
2193 Aragin 
Boltorts 
Calaluha 
La Xiojo 
Aiadrid 
Navarro 
Pais Vasco 
Tværregional! 64.2 
10,4 
510,1 
11.9 
145.0 
22.8 
325.9 
39.7 49,4 
8.8 
402,2 
I0.S 
113.7 
17,7 
267.8 
0.0 
Bayern 
Berlin 
Bremen 
I Irisen 
Niedersochsen 
Nordrhein-Weslphalen 
Rlieinland-Pfalx 
Saarland 
Schlcswig-Ilotslcin 
Frankrig 
Alsace 
Aquitaine 
Auvergne 
Basse-Normandie 
Bourgogne 
Bretagne 
Centre 
Champogne-Ardenne 
Franche-Comté 
Haute-Normandie 
Languedoc-Roussillon 
Lorraine 
KMi-Pyrinées 
Nord-Pas-de-Calais 
Pays de la Loire 
Picardie 
Poilmi-Chorenles 
Provence-Alpes-Côlc d'Azur 
Hhône-Alpes 
Emilia Romagna 
Friuli-1 eneiia-Giulia 
Lazio 
Uguria 
Ijomhardia 
A torche 
Pitmome 
Toscana 
Umhria 
l'allé d~Aosla 
Yentto 
Luxcmhnurg 
Arlmem-Nijmegen 
Gmtthtgen-Drenthe 
Tvente-Overijsel 
7.uid-IJmhurg 
Zitid-Oosl Brahant 
Det Fnrcncilc Kongerige 
Last London and the Lee Valley 
EastAfidlands 
Eastern Scotland 
Gibraltar 
Greater Manchester, Lancashire. Cheshire 
Industrial South Wales 
North East England 
Plymouth 
Thaitel 
West Cumbria and Fumess 
il'esl Kfidlands 
Western Scotland 
Yorkshire and Humberside U.7 
158,3 
46,9 
21.3 
42,5 
361.4 
23.5 
49,1 
15,4 9,5 
102.1 
30,5 
18.3 
29.8 
263.8 
15.2 
34,4 
10.0 
1.763,2 1.452,4 
19,6 
107,1 
61,1 
57,8 
49,4 
89,7 
24,2 
77,5 
47,8 
146,0 
70,5 
127,4 
42,6 
318.1 
135.9 
122.4 
53,3 
113,1 
99,7 16.1 
91,5 
50.6 
46.6 
42.0 
77.6 
20.5 
62.1 
41.2 
112.1 
59,9 
102,9 
34,6 
265.5 
109.6 
98, 
43.6 
95.7 
81,8 
684,0 5423 
12,0 
24,0 
64,0 
96,0 
23,0 
21,0 
205,0 
127,0 
35.0 
6,0 
71.0 
7,0 
300,0 
56.0 
76,0 
58,0 
43,0 
67,0 
2.142,0 
74,0 
79,0 
121,0 
5,0 
329,0 
188.0 
308,0 
29.0 
14,0 
25,0 
371.0 
286,0 
313.0 9.6 
18,4 
52.2 
67,5 
18,8 
17,9 
164,0 
103,0 
27.5 
5,8 
57,6 
6,0 
206,0 
39.4 
48,6 
39,4 
31,7 
47,0 
1.606,9 
55.5 
59.3 
96,8 
4.1 
230.3 
141,0 
231,0 
23.3 
11.9 
18.8 
278.0 
222,9 
234.0 5,1 
56.2 
16,4 
3.0 
12,7 
97,6 
8.2 
14.7 
5.4 
310,6 
3.5 
15.6 
10.5 
11.3 
7.4 
12.1 
3.7 
15.4 
6,6 
33,9 
10,6 
24.5 
8,0 
52,6 
26,3 
23.6 
9.7 
17.4 
17.9 
141,7 
2,4 
5.6 
11.8 
28,5 
4,2 
3.1 
41,0 
24,0 
7.5 
0,2 
13,4 
1,0 
94,0 
16.6 
27,5 
18.6 
11.3 
20.0 
535,1 
18.5 
19,8 
24,2 
0,9 
98,7 
47.0 
77,0 
5.7 
2.1 
6.2 
93,0 
63.1 
79,0 1.130,0 
100% 870,1 
77% 259,9 
?}% 
5.845,2 
100% 4.501,7 
77'/. 1.343,4 I ALT 1994-199S 6.975,2 
100% S.371.K 
77« 1.603,3 
2m 
fy» Syvende årsberetning — Struktur, ondene i 1995 
3.1. Gennemførelsen af mål 2 i 1995 
For så vidt angår mål 2 blev programmerne for samtlige tolv medlemsstater først rigtig operationelle i 
1995 (programmerne løber i første omgang i tre år, 1994-1996). Samtlige programmer (SPD'er) for 
mål 2 og den spanske EFSR blev nemlig godkendt i slutningen af 1994, mens alene de ottî OP'er til 
gennemførelse af denne EFSR samt SPD'erne for de tre nye medlemsstater blev godkendt i 199516. 
Der er således tale om i alt 82 interventioner under mål 2 for samtlige femten medlemsstater, nemlig 
og otte OP'er indenfor et EFSR i Spanien og 74 SPD'er i de øvrige medlemsstater. De 64 SPD'er, der 
blev godkendt i 1994, skal sammenlignes med de 18 interventioner, der blev godkendt i 1995, heraf ti 
vedrørende de nye medlemsstater. For så vidt angår integrationen af de to fonde EFRU og ESF, som 
finansierer mål 2, bør det ligeledes erindres, at EFRU og ESF deltager i fællesskab i alle programmer 
bortset fra ét (ESF's tværregionale OP i Spanien). 
Tabel 21: Mål 2 — 1995 i programmeringen for 1994-1996 (mio. ECU) 
Programmeret 
Godkendt 
% 
Forpligtelser 1994-1995 
%afstotten 
Betalinger 1994-1995 
% af stolten U 
160,0 ' 
160,0 
100% 
62,2 
39% 
29,3 
18% DK 
56,0 * 
56,0 
100% 
30,3 
54% 
20,0 
36% D 
733,0 * 
733,0 
100% 
286,9 
39% 
156,9 
21% E 
1.130,0 *• 
1.130,0 
100% 
659,2 
58% 
448,0 
40% F 
1.763,2 • 
1.763,2 
100% 
904,4 
51% 
423,3 
24% I 
684,0 • 
684,0 
100% 
299,9 
44% 
150,0 
22% L 
7,0* 
7.0 
100% 
8,0 
114% 
4,0 
57% N 
300,0 • 
300,0 
100% 
105,0 
35% 
52,5 
18% AT 
101,0 • 
101,0 
100% 
54,1 
54% 
21,4 
21% FI 
69,2 • 
69,2 
100% 
31,1 
45% 
15,6 
22% SE 
160,0 • 
160,0 
100% 
105,8 
66% 
38.1 
24% UK 
2.142,0 « 
2.142,0 
100% 
1.250,0 
58% 
518.9 
24% I ALT 
7.305,4 
7.305,4 
100% 
3.796,9 
52% 
1.877,8 
26% 
' Programmeret i form af SPD'er 
** Programmer cl i form af EFS'e 
Gennemførelsesgraden for mål 2 efter de to år 1994-1995 skal analyseres fra flere vinkler. 100% af 
programmeringsdokumenterne (navnlig SPD'er) er blevet godkendt, og der er for disse allerede 
disponeret over 52% af bevillingerne. Betalingerne repræsenterer en fjerdedel af støtten efter de to 
år. Disse satser kan ved første øjekast forekomme utilstrækkelige, men de skal sammenholdes med 
datoerne for godkendelsen af SPD'erne og OP'erne, som i de fleste tilfælde lå mellem det sidste 
kvartal i 1994 og begyndelsen af 1995. Man regnede derfor med en mærkbar tilbagegang i 1996. Men 
situationen er meget forskellig fra medlemsstat til medlemsstat, idet forholdet mellem forpligtelser og 
støtte går fra 35% (Nederlandene) til knap 60% (Det Forenede Kongerige — Sverige dog 66%), mens 
betalingernes andel går fra under 20% af støtten (Belgien) til 57% (Luxembourg). 
'* Se Kapitel LA.7. Integration af de nye medlemsstater i strukturpolitikken. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 65 
Hensyntagen til miljøet under mål 2: 
Finansieringen af en bæredygtig udvikling i mål 2-regionerne har mange aspekter, da der under 
udarbejdelsen af programmerne blev lagt særlig vægt på denne sektor. De egentlige miljøforan­
staltninger-tegner sig for 397 mio. ECU af bevillingerne for perioden 1994-1996, dvs. 5,7% af det 
samlede beløb for mål 2. Hertil kommer investeringerne i retablering af industri- og bygrunde, der 
beløber sig til 956 mio. ECU, dvs. 14% af rammebeløbet for mål 2 i 1994-1996. Til disse beløb 
skal yderligere lægges bevillingerne for fasen 1997-1999. 
Hovedproblemerne for mål 2-regionerne hænger sammen med regionernes tidligere eller nuværen­
de industriaktiviteter. Der er tale om forurening af jordbunden eller grundvandet, som skyldes 
industriaktiviteterne eller manglende affaldsbehandling, og om forladte industri- eller bygrunde. 
Miljøaktionerne tager således navnlig sigte på at rense forurenede områder og tilskynde folk til i 
forbindelse med nye erhvervsinvesteringer at indføre miljøvenlige processer og anlæg. Disse 
aktioner tegner sig for over halvdelen (53%) af de bevillinger, der direkte afsættes til miljøformål 
under mål 2. 
En anden meget stor del af finansieringen (41%) tager sigte på behandling og rensning af grunde. 
Støtten til erhvervsinvesteringer omfattende forebyggende foranstaltninger har lige så gavnlige 
virkninger på længere sigt, og den har et særligt stort omfang under mål 2. Der er tale om at 
tilskynde i første række SMV erne til at vælge miljøvenlige produkter, teknikker og energikilder, 
til at indføre »grønne teknologier« og til at koncentrere deres forsknings- og udviklingsindsats om 
miljøet. Et andet mål er at bevidstgøre befolkningen og gennem erhvervsuddannelsen at tilpasse 
arbejdskraften til ændringerne i produktionsstrukturerne. 
Tabel 22: Mål 2 og miljøet —fordeling af de bevillinger, der er afsat direkte til miljøformål, 
1994-1996 (EUR 9 — mio. ECU — 1994-priser) 
(c) 6% 
Rensning, behandling af affald og rene teknologier (a) 210,8 /tiÉÊÊÈFœ»9 ^^\ 
Rensning af industrigrunde og bysanering (b) 162,0 ytlaMfwtëxÈM ] 
Uddannelse og andet (c) 24,2 ÉScSsiSrø <Æ 
( ' 41% (a) 53% 
3.2. Programmeringen i de enkelte lande 
BELGIEN 
P.m. -programmering 1994-1996 (mio. ECU) 
Fordeling på sektorer : 
Erhvervslivets rammebetingelser (a) 76,0 
Menneskelige ressourcer (b) 52,8 
Renovering og retablering (c) 18,8 
Miljøbeskyttelse (d) 8,1 
Teknisk bistand (e) |U 
Fordeling på fonde : 
EFRU 130,0 81% 
ESF 30,0 19% 
lait 160,01 100% 
4 SPD'er 
Gennemsnit pr. SPD 1 4Ô~jÔ (c) (a) 47% 
(b) 
66 Syvende årsberetning — Struktui fondene i 1995 
Gennemførelse i 1995 
Miljøforanstaltningerne er genstand for et felt eller et underfelt i alle SPD'er bortset fra SPD'et 
for Aubdhge. Strukturfondene bidrager generelt dertil med 22 mio. ECU (14% af den samlede 
støtte) og med 8 mio. ECU til foranstaltninger, der har direkte forbindelse med miljøbeskyttelse. 
Størstedelen af disse bevillingerer bestemt til behandling af industriaffald, og en anden del går til 
sanering af tidligere industri- og byområder. Det bemærkes, at Limburg og Turnhout anvender en 
del af bevillingerne til miljøforskning og til uddannelse og beskæftigelse på miljøområdet, idet de 
afsætter 5% af miljøbevillingerne dertil (finansieres af ESF). 
Strukturfondenes samlede bidrag til Belgiens mål 2-regioner17 beløber sig til 160 mio. ECU, som er 
programmeret i fire SPD'er, der blev godkendt i december 1994. Man er ikke kommet lige langt med 
gennemførelsen af SPD'erne i de forskellige regioner. I Turnhout og Limburg er programmerne nu 
operationelle. Hvad angår Turnhout, hvor prioriteterne er industri, tjenesteydelser og miljø, 
vedrører hovedprojektet oprettelse af et center for salgsfremstød, demonstration, forskning og 
rådgivning, som skal hjælpe SMV med at udvikle og udnytte produktions- og forvaltningsteknikker, 
der er forenelige med miljøet. For så vidt angår Limburg, hvor prioriteterne ligeledes hedder industri, 
tjenesteydelser og miljø, er hovedprojektet et teknologiprojekt, der skal fremme forskningen i nye 
materialer i industrisektoren. I begge tilfælde har overvågningsudvalget og forvaltningsudvalget 
fungeret tilfredsstillende. 
Hvad angår Liège er der derimod opstået en forsinkelse i gennemførelsen af programmet, hvis 
prioriteter er diversificering af erhvervslivet, teknologisk innovation, forbedring af områdets tiltræk­
ningskraft og beskæftigelsen (man har ikke kunnet disponere over EFRU's 1995-tranche i 1995). 
Navnlig foranstaltningerne vedrørende teknologisk innovation, udnyttelse af turistpotentialet og 
sanering af tidligere industri- og byområder er ramt af forsinkelse. Derimod forløber aktionerne 
vedrørende udnyttelse af det regionale potentiale (information af SMV, bistand, støtte til oprettelse 
af virksomheder) tilfredsstillende. Godkendelsen ved årets udgang af støtten til erhvervsinvesteringer 
(13,7 mio. ECU fra EFRU, dvs. 18% af EFRU's samlede bidrag) vil gøre det muligt at sætte denne 
foranstaltning i gang. 
Endelig var der i forbindelse med Aubange-programmet allerede blevet indgået én forpligtelse (1,3 
mio. ECU), nemlig da programmet blev vedtaget i 1994. Det blev ændret i efteråret 1995 af det første 
overvågningsudvalg, som besluttede at droppe den fastsatte aktion vedrørende erhvervsbyggeri til 
fordel for fire aktioner vedrørende støtteinfrastrukturer for virksomhederne, heraf én i forventning 
om det kommende fælles servicecenter i forbindelse med »Pôle européen de développement« (det 
europæiske »vækstcenter«). 
1995 i programmeringen for 1994-1996 
Tabel 23: Mål 2 — Belgien — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmer og godkendelscsir Samlede 
omkostninger SF-stoltc 
(1) Forpligtelser 1 Forpligtelser 
1995 1994-1995 
1 (2) % 
(2)/(l) Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 ^ 
SPD Aubangc 
SPD Liège 
SPD Limbourg 
SPD Turnhout 
I ALT 3,2 
314,2 
121,8 
58,1 
497,2 1.3 
88.5 
46,8 
23,4 
160,0 0,4 
4,2 
0,0 
0,0 
4,6 1,3 
22,5 
14,9 
23.4 
62,2 100% 
25% 
32% 
100% 
39% 0,5 
11,3 
0,0 
0,0 
11,7 0,5 
11,3 
7,5 
10,1 
29,3 37% 
50% 
50% 
43% 
47% 
" Aubange, Liège, Limburg og Turnhout. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 67 
DANMARK 
P.ni -programmering 1994-1996 (mio. ECU) 
Fordeling på sektorer : 
Erhvervslivets rammebetingelser (a) 23,4 
Menneskelige ressourcer (b) 31,6 
Teknisk bistand (c) 1,0 
Fordeling på fonde : 
EFRU 44,2 79% 
ESF 11,8 21% 
IA LT J 56,01 100% 
2 SPD'er 
Gennemforelse i 19951 28,0 (a/ 42% 
(b) 
Gennemførelse i 1995 
Miljøet er ikke genstand for et særskilt prioriteret felt i de danske SPD'er. Miljøet er integreret i 
de fleste af de øvrige felter som f.eks. virksomhedsstøtte. Som eksempel kan nævnes støtten til 
indførelse af rene teknologier. 
I de to SPD'er, der blev godkendt i december 1994 til fordel for de støtteberettigede områder i 
Danmark18, er der fastsat et samlet strukturfondsbidrag på 56 mio. ECU for perioden 1994-1996. 
Gennemførelsen af disse to programmer forløb på tilfredsstillende måde i 1995. På møderne i 
overvågningsudvalgene var det i betragtning af de pågældende områders økonomiske situation 
nødvendigt at øge EFRU-tildelingen til støtte for investeringer i eksisterende SMV og med henblik på 
etablering af nye virksomheder, navnlig i Nordjylland. Resultatet af den finansielle gennemførelse af 
programmerne gjorde det muligt for Nordjylland at indgå forpligtelser for EFRU's 1995-tranche og 
betale 80% heraf. For så vidt angår SPD Lolland er 50% af den enlige EFRU-tranche allerede betalt. 
Tabel 24: Mål 2 — Danmark — Status over den finansielle gennemførelse af SPD 'erne (mio. ECU) 
Programmer og godkendelsesår Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
SPD Lolland 
SPD Nordjylland 
1ALT 36,1 
185,3 
221,4 9,5 
46,5 
56,0 0,0 
6,0 
6,0 9,5 
20,8 
303 100% 
45% 
54% 0,0 
8,3 
83 4,3 
15,7 
20,0 45% 
76% 
66% 
Nordjylland og Lolland. 
68 Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
TYSKLAND 
P.ni -programmering 1994-1996 (two. ECU) 
Fordeling på sektorer : 
Erhvervslivets rammebetingelser (a) 245,0 
Menneskelige ressourcer (b) 293,0 
Renovering og retablering (c) 132,0 
Miljøbeskyttelse (d) 52,0 
Teknisk bistand (e) 11,0 
Fordeling på fonde : 
EFRU 513,7 70% 
ESF 219,3 30% 
laltj 733,0[ 100% 
9 SPD'er ' 
Gennemsnit pr. SPD | 8Ï~4 (d) 7% (e) 2* (a) 33% 
(c) 
(b) 40% 
Gennemførelse i 1995 
Miljøbeskyttelsesforanstaltningerne er forskellige i de ni delstater, der er støtteberettigede under 
mål 2, men fællesskabsbidraget dertil beløber sig til i alt 198 mio. ECU, uanset om der er tale om 
foranstaltninger, der direkte vedrører miljøet (52 mio. ECU) eller ej. Tyskland er sammen med 
Luxembourg den medlemsstat, der procentvis har afsat de største bevillinger til miljøbeskyttelse 
under mål 2. To af de delstater, der er støtteberettigede under mål 2, Rheinland-Pfalz og 
Schleswig-Holstein, har ikke regnet med strukturfondsfinansiering af miljøbeskyttelsesforanstalt­
ninger. Men fællesskabsstøtten til disse delstater er heller ikke stor. Delstaterne Berlin, Nordrhein-
Westfalen og Hessen, som kæmper mod større miljøproblemer end de to ovennævnte delstater, 
har derimod afsat en væsentlig del af finansieringen til dette formål. Blandt de interessante forsøg 
kan nævnes det, der gennemføres i Nordrhein-Westfalen, som koncentrerer sig om retablering af 
industriarealer i forbindelse med den internationale byggeudstilling »Internationale Bauaustellung 
Emscherpark«. Industrigrundene overgår til andre formål, gamle bygninger ombygges ti\ teknolo­
gicentre og der er i øvrigt fastsat støtte til virksomheder, som har specialiseret sig i miljøet. 
Delstaten Berlin har. ligeledes fastlagt programmer af en ny type, nemlig »Program til jorbedring 
af miljøet« og »Initiativ til fordel for økologisk erhvervsvirksomhed«. Disse programmer integre­
rer miljøet i et socialt eller økonomisk program. Det bemærkes, at ESF yder et bidrag på 14 mio. 
ECU til miljørelateret beskæftigelse og uddannelse i denne delstat. 
For programmeringsperioden 1994-1996 blev ni SPD'er godkendt i december 1994 til fordel for de 
tyske mål 2-regioner19. Disse programmer tager sigte på at forbedre disse regioners konkurrenceevne, 
konsolidere og udvikle beskæftigelsen, retablere visse grunde og fremme forskning og udvikling samt 
visse miljøbeskyttelsesaktioner. Den samlede strukturfondsstøtte udgør 733 mio. ECU. Hver enkelt 
delstat har sin egen udviklingsstrategi og fastsætter således selv de væsentlige aspekter af sin 
strukturpolitik. 
'* Bayern, (Vest)Berlin, Bremen, Hessen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saarland og Schles­
wig-Holstein. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 69 
Eksempler på tidligere og igangværende aktioner i Tyskland: 
Saarland: et af de prioriterede felter (EFRU støtte: 3,5 mio. ECU; 
samlede omkostninger: 14,8 mio. ECU) er viden og teknologioverførsel. 
Dette har ført til et tættere institutionelt samarbejde mellem »Zentrale 
fur Produktivitåt und Technologie« (ZPT), Saarland-universitetets 
»Kontaktstelle fur Wissens-und Technologietransfer« (KWT) og Hoch-
schulefur Technik und Wirtschaft's »Institut des Technologietransfer« 
(FITT). ZPT tilbyder SMV rådgivning og andre tjenesteydelser og har 
oprettet et kontor til udbredelse af kendskabet til fællesskabsaktiviteter-
ne og et patentinformationskontor. Et af FITT's og KWT's hovedopga­
ver er at fremme samarbejdet mellem de forskellige højere læreanstalter 
og SMV (information om de uddannelser, der tilbydes af læreanstalter­
ne, tilrettelæggelse af samarbejdsaktioner, konferencer og seminarer, 
tilbud om bistand i tilfælde af deltagelse i offentlige støtteprogrammer). 
Nordrhein-Westfalen: hovedvægten er lagt på retablering af industria­
realer og omstilling af fabrikker til andre erhvervsmæssige formål. Såle­
des er den tidligere kedelbygning på Zollverein XII-minens oplagsplads i 
Essen ombygget til et designcenter for Nordrhein-Westfalen (EFRU's 
bidrag: 9,8 mio. ECU; samlede omkostninger: 19,9 mio. ECU). Arbejdet 
med retableringen af minen gav henved 300 arbejdsløse mulighed for at 
erhverve faglige kvalifikationer indenfor forskellige byggesektorer (ESF-
bidrag: 2,1 mio. ECU; samlede omkostninger: 6,4 mio. ECU). 
Niedersachsen: ved hjælp af mål 2-bevillinger og bevillinger fra RESI-
DER-initiativet20 (EFRU's bidrag: 0,75 mio. ECU under mål 2 og 3,1 
mio. ECU under RESIDER I; samlede omkostninger: 16,6 mio. ECU) er 
der bygget to aktivitetsområder i Peine tæt ved motorvej A2 mellem 
Hannover og Berlin. Her er der adgang til administrative og sociale 
kontorer samt til værksteder, og et af områderne, Peine II, har fået 
tildelt »Deutscher Stådtebaupreis 1995«. I alt er der etableret 23 virksom­
heder med tilsammen 500 arbejdspladser. I en af bygningerne tilbyder en 
kommunal projektleder uddannelsesaktioner og arbejde i tilknytning til 
miljøprojekter, hvortil ESF har bidraget med ca. 0,55 mio. ECU. I 1994 
deltog 160 personer i disse aktioner. 
1995 i programmeringen for 1994-1996 
Med hensyn til den finansielle gennemførelse i 1995 er betalingsniveauet lavt (55% i forhold til 
forpligtelserne, men 21% i forhold til støtten). Dette skyldes den forholdsvis sene godkendelse af 
SPD'erne — i december 1994 — og den langsomme start på de programmerede interventioner i 1995. 
Tabel 25: Mål 2 — Tyskland — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmer og godkendclsesar Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
SPD Daycrn 
SPD Berlin 
SPD Bremen 
SPD Hessen 
SPD Niedersachsen 
SPD Nordrhein-Westphalen 
SPD Rheinland-Pfalz 
SPD Saarland 
SPD Schleswig-Holstein 
IALT 33,5 
390,7 
172,5 
61,3 
126,4 
1.298,8 
49,0 
212,6 
32,0 
2.376,9 14,7 
158,3 
46,9 
21,3 
42,5 
361,4 
23,5 
49,1 
15,4 
733,0 0,0 
13,1 
2,6 
1,2 
6,5 
5,4 
3,1 
6,1 
0,0 
38,0 13,6 
49,2 
14,9 
21,3 
13,5 
115,0 
23,5 
20,5 
15,4 
286,9 93% 
31% 
32% 
100% 
32% 
32% 
100% 
42% 
100% 
39% 2,6 
U.9 
4,2 
0,6 
3,2 
2,7 
1,5 
5,8 
0,0 
32,5 9,4 
29,9 
10,4 
10,6 
6,8 
57,5 
11,7 
12,9 
7,7 
156,9 69% 
61% 
69% 
50% 
50% 
50% 
50% 
63% 
50% 
55% 
Se kapitel I.B.l. Fællesskabsinitiativer. 
70 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Det bør også nævnes, at programmerne for den forudgående programmeringsfase 1992-1993 blev 
fortsat og for de flestes vedkommende afsluttet i 1995. Det drejede sig om syv programmer 
vedrørende de seks vestlige delstater, hvortil der var tildelt i alt 303,2 mio. ECU, heraf 266,4 mio. fra 
EFRU og 76,9 mio. fra ESF. Ved udgangen af 1993 var forpligt eiserne indgået for samtlige 
programmer. I 1995 gennemførte Kommissionen betalinger til et samlet beløb af 60,6 mio, ECU for 
fire programmer (Berlin, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Saarland), således at de vestlige 
delstater ved udgangen af 1995 havde modtaget i alt 185,6 mio. ECU (82% af forpligtelserne) i 
fællesskabsstøtte for perioden 1992-1993. For så vidt angår OP Peine-Salzgitter (Niedersachsen) er 
der allerede indgivet anmodninger om betaling af restbeløb, mens betalingsfristen er udskudt indtil 
31. december 1996 for to programmer, nemlig Nordrhein-Westfalen på grund af den forsinkede 
gennemførelse af visse projekter, og Berlin, dels på grund af vanskeligheder med at gennemføre 
infrastrukturprojekter, dels fordi visse private investorer først meget sent har ansøgt om fællesskabs-
bevillinger. 
SPANIEN 
P.m. -programmering 1994-1996 (mio. ECU) 
Fordeling på sektorer : 
Erhvervslivets rammebetingelser (a) 592,0 
Menneskelige ressourcer (b) 317,0 
Renovering og retablering (c) 174,0 
Miljøbeskyttelse (d) 40,0 
Teknisk bistand (e) i^O 
Fordeling på fonde : 
EFRUl 870,11 77% 
ESF 259,9 23% 
Ialtj 1.130,0| 100% 
/ EFSR/8 OP'er 
Gennemsnit pr. OP| 14L3 (c) 15% (d) 4% (e)i% 
(b) 28% 
(a) 52°/ 
Gennemførelse i 1995 
Miljøbeskyttelse, et prioriteret felt i EFSR, er programmeret i form af et OP med en tildeling på 
40 mio. ECU fra EFRU, som blev godkendt i 1995 (3,5% af den samlede støtte). De støtteberetti­
gede aktioner, der er fastsat i dette OP, vedrører: udstyr til forebyggelse og behandling af 
industriforurening, renovering af nedslidte industriområder, overvågning af miljøkvaliteten samt 
infrastrukturer til forebyggelse og begrænsning af erhvervsaktiviteternes negative miljøkonsek­
venser. 
Spanien er den eneste medlemsstat, hvor de centrale myndigheder har valgt at programmere 
interventionerne under mål 2 gennem en EFSR og operationelle programmer. EFSR'en blev god­
kendt ved udgangen af 1994, og dens iværksættelse førte i første del af 1995 til godkendelse af otte 
OP'er, nemlig syv EFRU/ESF-interventioner i de støtteberettigede selvstyrende områder21 og det 
tværregionale ESF-program, som omfatter EFSR's erhvervsuddannelsesforanstaltninger, hvis gen­
nemførelse henhører under de centrale myndigheders kompetence. For så vidt angår disse otte OP'er 
beløber strukturfondenes interventioner sig til i alt 1,130 mia. ECU. Hvert af de otte OP'er er 
omfattet af EFSR'ens prioriteter, nemlig støtte til fremme af beskæftigelsen og forbedring af 
virksomhedernes konkurrenceevne, miljøbeskyttelse, støtte til teknologisk forskning og innovation, 
udvikling af transport i tilknytning til økonomisk virksomhed, lokal- og byudvikling samt teknisk 
bistand. 
21 La Rioja, Aragon, Baléares, Catalufia, Navarra, Madrid og Pais Va,.o. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 71 
Tabet 26: Mål 2 — Spanien — Prioriteter i de i 1995 godkendte programmer (mio. ECU) 
Aragia 
LI-HU 
LSF 
Ualcarrs 
LFHU 
ESF 
Calaluéa 
EFRU 
ESF 
MatlriJ 
LI-HU 
ar 
N«».rra 
LFHU 
ESF 
La Kiaja 
UHU 
LSF 
l'aii Vasto 
LFHU 
ESF 
Tvamrgioiiall ESF 
IALT 
LFHU 
tSF 
Saailcdc 
omkoslniager Dctkjrftigtlsc og 
virLswttktdcrurs 
koaknrrtNCct-vnc 
2»,3 
16.6 
8.8 
7.6 
1.7 
167.0 
i*, y 
62,5 
2*.V 
9,0 
7.7 
AJ 
5.4 
•/.•/ 
Al» 
123.6 
9AJ 
17.i 
20,9 
42S.5 
2*9.7 
131.8 
l.asa.i Miljo 
0.6 
o.t 
00 
0.0 
O.t) 
0.0 
7.J 
7.3 
0.0 
0.6 
0.0 
1.» 
A* 
CV 
0.0 
0.0 
«.0 
29.2 
29.2 
CO 
0,0 
M,5 
J9.5 
0.0 
79,0 Forskning, 
innovation 
>.5 
l.i 
3.0 
0,3 
0.0 
0.3 
20.5 
/6.2 
4.4 
26.6 
2i,< 
A0 
4.5 
2.9 
A« 
1.0 
0.7 
0.2 
Ji.o 
7.« 
23.7 
18,8 
HU 
S8.8 
12.1 
234,2 Transport 
n.o 
17.0 
0.0 
o.o 
0.0 
0.0 
162,9 
162.» 
0.0 
30.6 
30, il 
0.0 
3.» 
0.0 
3.6 
3.6 
0.0 
«3.1 
83.1 
0.0 
0.0 
302,2 
302.2 
0.0 
774,9 LotutlviJriUiiiC 
9.J 
9.J 
0.0 
0.9 
0.9 
OU 
150.9 
«7.-/ 
rfJ.J 
23.1 
7A7 
A4 
2.2 
0.0 
7.2 
1.1 
A 7 
0.1 
55.9 
ilt 
2.3 
0,0 
243,9 
/ 7.1.0 
«9.9 
SJ5.0 Tikaitk 
bistand 
0.6 
0.5 
0.1 
0.4 
0.J 
0.1 
1.5 
0.4 
1.1 
1.6 
l.i 
0.0 
0.3 
0.2 
0.1 
0.1 
c.; 
0.0 
3.1 
2.9 
0.2 
0,0 
7.6 
i.* 
1.7 
93 Slruklur-
foudllall« 
64,2 
•19.4 
14.8 
- 10.4; 
S.« 
A« 
510,1 
402.7 
107.» 
145,0 
//J.7 
JAJ 
22,1 
77.7 
S.l 
11,9 
10. S 
1.4 
2-2Î.9 
267.« 
39,7 
1.130,0 
»70.7 
259.9 
3.911,7 Naiiaaalt 
orteniligt 
bidrag 
73,1 
19.0 
14.9 
10.1 
*.« 
A3 
604,5 
1IS. 7 
»0.8 
162,11 
y JO. 9 
JA9 
26,4 
20.6 
S.8 
14,1 
/2o 
l.i 
36S.D 
314.7 
13.4 
4i,2 
IJ10.I 
/.067.J 
747.« 
Overvågningsudvalgene for hvert enkelt af disse programmer holdt i november og december deres 
første møder i de respektive regionale hovedstæder, og overvågningsudvalget under EFSR holdt et 
møde i Madrid ved udgangen af oktober. Det bemærkes, at der er fastsat opsættende klausuler for så 
vidt angår interventionerne i Cataluna (én foranstaltning) og Pais Vasco (to foranstaltninger). 
1995 i programmeringen for 1994-1996 
Det er bemærkelsesværdigt, så langt den finansielle gennemførelse af OP'erne er nået, når man tager 
i betragtning, at disse interventioner først blev godkendt meget sent, og at der i princippet er ét 
programmeringsår tilbage, men tre år til at indgå forpligtelser og foretage betalinger på nationalt 
plan. Interventionen i Aragon, hvor den forsinkede gennemførelse tvang de spanske myndigheder til 
i december 1995 at indgive anmodning om en omprogrammering med henblik på at flytte program­
mets vægt til 1996, er en undtagelse. OP'erne for Baléares, Navarra og La Rioja blev godkendt ved, 
at der på én gang blev disponeret over den samlede fællesskabsstøtte. 
Tabel 27: Mål 2 — Spanien — Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. ECU) 
Programmer og godltcndelses&r Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
I99S 
Regionale OP'er 
OP Aragon 
OP Baléares 
OP Cataluna 
OP La Rioja 
OP Madrid 
OP Navarra 
OP Pais Vasco 
Tværre^ionuk OP'er 
Tværregionalt OP 
I AI/1 199.3 
61,1 
1.994,0 
74,1 
398,8 
62,5 
1.033,4 
88,3 
3.911,7 64,2 
10,4 
510,1 
11,9 
145,0 
22.8 
325,9 
39.7 
1.130,0 13,9 
10,4 
289,0 
11,9 
79,1 
22,8 
192,4 
39,7 
659,2 13,9 
10,4 
289,0 
11,9 
79,1 
22,8 
192,4 
39,7 
659,2 22% 
100% 
57% 
100% 
55% 
100% 
59% 
100% 
58% 6,9 
5,2 
220,4 
5,9 
29,5 
16,7 
148,4 
14,9 
448,0 6,9 
5,2 
220,4 
5,9 
29,5 
16,7 
148,4 
14,9 
448,0 50% 
50% 
76% 
50% 
37% 
73% 
77% 
38% 
63% 
Det skal i øvrigt bemærkes, at EFSR-interventionerne for 1992-1993 fortsatte i 1995. Denne EFSR, 
der blev godkendt den 18. december 1992, omfattede en fællesskabsstøtte på 724 mio. ECU (1992-
priser) til fordeling mellem syv EFRU-OP'er (520 mio. ECU), syv ESF-OP'er (166,6 mio. ECU), 
fællesskabsprogrammerne RENAVAL og RESIDER i Pais V-co (34,2 mio. ECU) og et fællesskabs-
72 Syventte årsberetning — Slruklurfmdene i 1995 
program (RENAVAL) i Cantabria (3 mio. ECU), som, da det kom til stykket, ikke blev iværksat, og 
hvortil støtten senere indgik i det tilsvarende regionale OP. De 14 OP'er vedrørende nationale 
initiativer (syv EFRU og syv ESF) blev iværksat i overensstemmelse me;d EFSR'ens fem prioriterede 
felter, nemlig etablering og udvikling af produktionsvirksomhed, miljøbeskyttelse og -forbedring, 
støtte til forskning og udvikling og til uddannelsesudstyr, forbedring af kommunikationsnettet og 
teknisk bistand. For så vidt angår de ni programmer, der medfinansieres af EFRU, var alle 
forpligtelser allerede indgået inden den 31. december 1993, undtagen for så vidt angår programmerne 
for Aragon, Cantabria og Madrid, der havde fået udsat fristen til den 31. marts 1994. Sidste frist for 
betaling for hvert enkelt af disse OP'er var den 31. december 1995. Ved udgangen af november 1995 
tilstillede de spanske myndigheder Kommissionen ansøgninger om forlængelse af denne frist indtil 
den 31. marts 1996 for Aragon- og Madrid-programmerne og indtil den 30. juni 1996 for Cantabria-
programmet. Disse ansøgninger blev imødekommet. 
FRANKRIG 
P.m. -programmering 1994-1996 (mio. ECU) 
Fordeling på sektorer : 
Erhvervslivets rammebetingelser (a) 
Menneskelige ressourcer (b) 
Renovering og retablering (c) 
Miljøbeskyttelse (d) 
Teknisk bistand (e) 
Fordeling på fonde : 
EFRU 
ESF 
lait 1.452,6 
310,6 
1.763,2 
19 SPD'er 
Gennemsnit pr. SPD I 710,0 
614,0 
313,0 
103,0 
25,0 
82% 
18% 
100% 
92,8 (d) 6% (e) 1% 
(c) 18% a)40% 
(b) 35% 
Gennemførelse i 1995 
Miljøforanstaltningerne er meget forskellige i de forskellige franske regioner. I alt beløber 
strukturfondenes bidrag sig til 234 mio. ECU (kun 103 mio. ECU, såfremt kun direkte beskyttel­
sesforanstaltninger medregnes), dvs. 13% af den samlede støtte. Denne andel kan dog gå helt op 
til 28% i Alsace's tilfælde og helt ned til 3,5% for Pays-de-Loire, eller endog til nul for så vidt 
angår Basse-Normandie. De fleste af foranstaltningerne vedrører byfornyelse, men suppleres af 
foranstaltninger til retablering af industriarealer, navnlig gennem fjernelse af industriforurenin­
gen. Picardie's tilfælde er ret repræsentativt. Her afsættes en stor del af fællesskabsbidraget til 
miljøprojekter (18%); der tilskyndes til indførelse af rene teknologier og virksomhedsrådgivning 
inden for rammerne af Den Regionale Fond for Miljø og Energi; og der er afsat midler til 
beskæftigelse og uddannelse med tilknytning til miljøet. 
De 19 SPD'er i de franske regioner, der er omfattet af mål 2", blev godkendt i december 1994, og 
alle overvågningsudvalg vedrørende disse programmer var oprettet ved udgangen af marts 1995. 
Disse programmer er længe om at komme i gang, og deres gennemførelsesgrad giver anledning til 
nogen bekymring. 
Hvad angår overvågningen af interventionerne er evalueringsstrukturen allerede oprettet eller er ved 
at blive oprettet i syv af de 19 regioner. De fleste af regionernes kontrolsystemer tyder på en mere 
" Alsace, Aquitaine, Auvergne, Basse-Normandie, Bretagne, Bourgogne, Centre, Champagne-Ardenne, Franche-
Comté, Haute-Normandie, Languedoc-Roussillon, Lorraine, Midi-Pyrénées, Nord-Pas-de-Calais, Pays-de-Loiie, 
Picardie, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte d'Azur og Rhône-Alpes. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 73 
omfattende overvågning, idet der er ansat mere personale. Dette kan også ses af den forbedrede 
kvalitet af de oplysninger, der forelægges overvågningsudvalgene, bl.a. med hensyn til valget af 
projekter, der skal modtage fællesskabsstøtte. I øvrigt blev der i maj 1995 som led i partnerskabet 
afholdt et møde sted med de regionale partnere. DAT AR" havde taget initiativet til mødet, hvor der 
skulle udveksles erfaringer om flere emner, bl.a. evaluering. 
1995 i programmeringen for 1994-1996 
Ifølge de udgiftsoversigter vedrørende 1994-tranchen, som Kommissionen modtog ved udgangen af 
1995 for 11 ud af 17 regioner24, kunne der disponeres over 1995-tranchen. Kun for tre regioners 
vedkommende kunne det første forskud for 1995 udbetales. Dette betyder, at de offentlige udgifter 
vedrørende programmets 1994-tranche i seks regioner ikke nåede op på 40%, mens de i 14 regioner lå 
under 60%. Det skal understreges, at regionerne Rhône-Alpes, Nord-Pas-de-Calais, Aquitaine, 
Bretagne, Champagne-Ardenne og Franche-Comté ikke har anmeldt tilstrækkelig mange udgifter til 
at kunne ansøge om midler eller om, at Fællesskabet indgår forpligtelser for 1995-tranchen. Heraf 
følger, at Frankrig ved udgangen af 1995 havde modtaget 348,3 mio. ECU i betalinger, nemlig 
summen af det første forskud for 1995 og det andet forskud for 1994. Denne situation giver særlig 
anledning til bekymring, idet programmerne skal være helt programmeret inden udgangen af 1996. 
Endvidere skal samtlige forpligtelser vedrørende programmerne være indgået på nationalt plan inden 
samme dato. 
Tabel 28: Mål 2 — Frankrig — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmer og godkcndelstslr Samlede 
omkostninger SF-støtle 
0) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
SPD Alsace 
SPD Aquitane 
SPD Auvergne 
SPD Basse-Normandie 
SPD Bourgogne 
SPD Bretagne 
SPD Centre 
SPD Champagne-Ardenne 
SPD Franche-Comte" 
SPD 1 laute-Normandie 
SPD Languedoc-Roussillon 
SPD Lorraine 
SPD Midi-Pyrénées 
SPD Nord-Pas-de-Calais 
SPD Pays de la Loire 
SPD Picardie 
SPD Poitou-Charenles 
SPDP.A.C.A.(l) 
SPD Rhône-Alpes 
1 Al.T 46,0 
379,2 
126,0 
169,5 
130,4 
262,3 
108,4 
211,3 
111,7 
396,9 
219,5 
282,7 
151,3 
923,1 
321,7 
429,2 
130,7 
295,7 
316,7 
5.012,0 19,6 
107,1 
61,1 
57,8 
49,4 
89,7 
24,2 
77,5 
47.8 
146,0 
'70,5 
127,4 
42,6 
318.1 
135,9 
122,4 
53,3 
113,1 
99,7 
1.763,2 0,0 
3,8 
19,3 
17.1 
13,9 
o.o 
0,0 
0,0 
2,1 
45,2 
19,9 
40,0 
13,6 
12,0 
41,9 
37,6 
17,1 
29,6 
0,0 
313,1 19,6 
37,9 
38,7 
35,5 
29,6 
28,5 
24,2 
24,6 
17,3 
91,6 
42,3 
80,4 
27,2 
114,1 
85.1 
76,5 
34,0 
65.6 
31,7 
904,4 100% 
35% 
63% 
61% 
60% 
32% 
100% 
32% 
36% 
63% 
60% 
63% 
64% 
36% 
63% 
62% 
64% 
58% 
32% 
51% 0,0 
2,6 
15,6 
12,2 
0,0 
o.o 
0,0 
0,0 
1,1 
18,5 
5,7 
15.5 
2.1 
11,7 
22,9 
30,5 
6,7 
0,0 
0,0 
145,1 9,8 
19,6 
25,3 
21,3 
7,9 
14,3 
12.1 
12,3 
8,7 
41,7 
16,9 
35.7 
8.9 
62,8 
27,0 
49,9 
15,2 
18.0 
15,8 
423,3 50% 
52% 
65% 
60% 
27% 
50% 
50% 
50% 
50% 
46% 
40% 
44% 
33% 
55% 
32% 
65% 
45% 
27% 
50% 
47% 
(1) Provence-Alpes-Côle d'Azur 
Endelig skal det nævnes, at Kommissionen for så vidt angår flere af programmerne fra de forudgåen­
de programmeringsfaser (1989-1991 og 1992-1993) efter anmodning fra de franske myndigheder traf 
beslutning om at forlænge de nationale frister for betaling til de endelige modtagere. 
" Organ, der beskæftiger sig med fysisk planlægning og regionaludvikling. 
24 17 og ikke 19, idet der for to SPD'ers vedkommende (Alsace og Centre) blev indgået samlede forpligtelser på 
godkendelsestidspunktet. 
74 Syvende årsberetning — Struktur, ondene i 1995 
ITALIEN 
P.ni programmering 1994-1996 (mio. ECU) 
Fordeling på sektorer : 
Erhvervslivets rammebetingelser (a) 334,7 
Menneskelige ressourcer (b) 204,3 
Renovering og retablering (c) 86,0 
Miljøbeskyttelse (d) 48,4 
Teknisk bistand (e) 10,6 
Fordeling på fonde : 
EFRU 542,3 79% 
ESF 141,7 21% 
I alt) 684,01 100% 
U SPD'er ' 
Gennemsnit pr. SPD| 62^2 (c) (d) 7% (e) 2% 
(b) 30% (a)48% 
Med henblik på den nye programmeringsperiode 1994-1996 er der fastsat en fællesskabsstøtte på i alt 
684 mio. ECU til fordel for 11 regioner i Nord- og Midtitalien25. Samtlige SPD'er var godkendt ved 
udgangen af 1994, og fællesskabsstøtten gik fra 6 mio. ECU til Valle d'Aosta til 205 mio. ECU til 
Piemonte. Hvad angår programmernes indhold bør det erindres, at der lægges større vægt end 
tidligere på aktiviteterne i forbindelse med de nye beskæftigelseskilder. Dette indebærer støtte til 
indførelse af nye teknologier i SMV ikke kun ved at fremme F&U, men også gennem tilskyndelse til 
teknologioverførsel (forsker- og teknologiparker, nyskabende tjenester for SMV, specifikke uddan­
nelsesaktioner og etablering af konsortier bestående af producenter og potentielle brugere af fors­
knings-og innovationsresultater). Der lægges ligeledes megen vægt på udnyttelsen af de menneskelige 
ressourcer, som er genstand for et særligt felt i hvert program bortset fra to regioner (Valle d'Aosta 
og Lombardia). Dette felt omfatter tværgående og/eller nyskabende aktioner vedrørende uddannel­
se, støtte til erhvervslivet og forsøg med nye interventionsformer. Feltet er inddelt i tre dele: 
udnyttelse af de menneskelige ressourcer i forbindelse med arbejdsløse eller arbejdsløshedstruede 
ansatte i de store virksomheder; nyskabende projekter vedrørende uddannelsesaktioner i tilknytning 
til de nye lokale beskæftigelsesmuligheder (ledsageforanstaltninger og lokaludviklingsinitiativer); 
styrkelse af uddannelsessystemet. 
Miljøbeskyttelse er genstand for særlig opmærksomhed. Strukturfondenes bidrag beløber sig til 
105 mio. ECU i alt (48 mio. ECU, hvis man alene medregner direkte miljøaktioner), dvs. 15% af 
den samlede støtte. Der er dog store forskelle mellem regionerne, idet tallet kan gå fra nul (Emilia-
Romagna) til 20% (Piemonte). Generelt er indsatsen særlig koncentreret om det industrielle 
område, navnlig kontrolsystemer, miljøinfrastrukturer, retablering af forladte områder, tilskud til 
investering i rene teknologier og visse særlige uddannelsesaktioner. F.eks. er der i Lombardia 
fastsat en betydelig støtte til SMV til modernisering af anlæg til rensning af spildevand og 
behandling af affald. I Piemonte går en væsentlig del af støtten til rene teknologier, men også til 
oplagring og genbrug af industriaffald og til renovering af industriarealer. 
Endelig er programmerne kendetegnet ved en voksende støtte til lokaludvikling gennem en række 
aktioner omfattende tilskud til nye investeringer, tjenesteydelser, økonomisk genoprettelse og nye 
finansielle instrumenter med nyskabende aspekter. 
Gennemførelse i 1995 
I de fleste af regionerne begyndte iværksættelsen af SPD'erne umiddelbart efter godkendelsen af 
programmerne. Men resultaterne var meget forskellige for de enkelte aktioner. Generelt havde 
25 Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, l ombardia, Marche, Piemonte, Toscana, Umbria, Valle 
d'Aosta og Veneto. 
Svvende årsberetning • Strukturfondene i 1995 75 
tilskudsprogrammerne til fordel for SMV (håndværksvirksomhed, turisme, service) meget stor 
succes, og der blev i mange regioner disponeret over næsten alle bevillinger. Derimod kræifer de nye 
infrastrukturaktioner, selv om de har tiltrukket mange ansøgninger, længere tid på grund af den 
italienske lovgivnings langsommelighed på udbudsområdet. Med hensyn til de støtteberettigede 
projekter skal det bemærkes, at udvælgelsesprocessen har fremmet gennemskueligheden og overhol­
delsen af værditilvækstprincippet i forbindelse med strukturfondsstøtten, idet alene de mest 
troværdige projekter udvælges på grundlag af udvælgelseskriterierne. 
Overvågningsudvalgene for alle SPD'er holdt møde i 1995, hvor de traf de nødvendige foranstaltnin­
ger for at frigive de aktioner, der var blevet blokeret ved godkendelsen af SPD'erne. Udvalgene 
godkendte de forskellige kriterier for udvælgelse af projekter og indkaldte forslag. Nogle af dem 
vedtog, når det var nødvendigt, visse korrigerende foranstaltninger med henblik på at tilpasse 
programmerne til udviklingen og situationen i den pågældende region (Liguria, Toscana). 
1995 i programmeringen for 1994-1996 
Tabel 29: Mål 2 — Italien — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmer og godkendelsesir Samlede 
omkostninger SF-stolte 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalinger 
1995 Detalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
SPD Emilia-Romagna 
SPD Friuli-Venezia Giulia 
SPD Lazio 
SPD Liguria 
SPD Lombardia 
SPD Marche 
SPD Piemonte 
SPD Toscana 
SPD Unibria 
SPD Valle d'Aosta 
SPD Venelo 
I ALT 39,4 
104,8 
193,4 
274,7 
76,1 
57,0 
695,9 
485,1 
80,1 
15,4 
223,7 
2.245,7 12,0 
24,0 
64,0 
96,0 
23,0 
21,0 
205,0 
127,0 
35,0 
6,0 
71,0 
684,0 0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 12,0 
24,0 
20,3 
30,5 
23,0 
21,0 
65.1 
40,4 
35,0 
6,0 
22.6 
299,9 100% 
100% 
32% 
32% 
100% 
100% 
32% 
32% 
100% 
100% 
32% 
44% 0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 6,0 
12,0 
10,2 
15,3 
11,5 
10,5 
32,6 
20,2 
17.5 
3,0 
11,3 
150,0 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
For så vidt angår den finansielle gennemførelse på nationalt plan giver de kompetente nationale 
instansers betalinger anledning til stor bekymring på grund af deres lave niveau ved udgangen af 1995 
(mellem 0% og 8% af de samlede betalinger, der var fastsat for 1994-1996). 
Det skal i øvrigt anføres, at hvad angår den forudgående programmeringsperiode er gennemførelsen 
af den første fase 1989-1991 nu afsluttet. De samlede betalinger tegner sig ganske vist kun for 80%-
90% af de disponible bevillinger (158 mio. ECU), men denne underudnyttelse af bevillingerne skyldes 
dels de vanskeligheder, der opstod under gennemførelsesfasen (lange og uigennemskuelige admini­
strative procedurer, afkald på projekter, for hvilke der allerede var indgået forpligtelser), dels lirens 
devaluering. Devalueringen bevirkede, at en 100% anvendelse af EFRU-støtten ville have krævet, at 
de nationale myndigheder frigav yderligere midler, hvilke ikke skønnedes hensigtsmæssigt i betragt­
ning af landets forsøg på at overholde budgettet. For så vidt angår følgerne for økonomien og 
beskæftigelsen har hver region i sin endelige rapport foretaget en første samlet evaluering. Men en 
mere fuldstændig efterfølgende evaluering vil blive gennemført af en eksterne evaluator, som skal 
vælges af Kommissionen. Endvidere er der iværksat informations- og reklamekampagner, der skal 
gøre ESF's aktioner mere synlige. 
For så vidt angår den anden fase 1992-1993 beløb fællesskabsbidraget til de ni programmer sig til 183 
mio. ECU i alt (EFRU: 127 mio.; ESF: 56 mio.). Den samlede investering som følge af disse 
programmer, inkl. de nationale offentlige og private midler, nåede op på 1 mia. ECU, og den 
gennemsnitlige multiplikatoreffekt var på 5,7. Selv om næsten alle forpligtelser på regionalt plan blev 
indgået, blev gennemførelsen forsinket, fordi programmerne først blev godkendt ved udgangen af 
1992, hvilket påvirkede betalingerne i negativ retning. Følgelig fik syv regioner deres betalingsfrist 
76 Syvendt; årsberetning — Strukturfondene i 1995 
udskudt i seks måneder. Betalingerne var i slutningen af 1995 i gennemsnit nået op på 50%. Men da 
udgiftsniveauet sædvanligvis stiger meget i de sidste måneder inden udløbet af betalingsfristerne, er 
der grund til at forvente en forbedring af situationen i 1996. 
LUXEMBOURG 
P.ni -programmering 1994-1996 (imo. ECU) 
Fordeting på sektorer : 
Erhvervslivets rammebetingelser (a) 1,0 
Menneskelige ressourcer (b) 2,0 
Renovering og retablering (c) 2,0 
Miljobeskyttelse (d) 2fi 
Fordeling på fonde : 
EFRU 6,0 86% 
ESF 1,0 14% 
I alt| 7,01 100% 
1SPD 
Gennemsnit pr. SPD| 7,0 (d) (a) 14% 
(C) 29% (b) 28% 
Gennemførelse i 1995 
Miljøbeskyttelsen i Luxembourgs SPD udgør forholdsmæssigt det største område under mål 2, 
idet 30% af strukturfondsbevillingerne (2,2 mio. ECU) går til dette formål. Der er tale om et felt, 
der tager sigte på renovering af industriarealer og affaldsbehandling. 
Gennemførelsen af Luxembourgs SPD, der blev godkendt i 1994, forløber ret ujævnt. Visse 
foranstaltninger skrider frem i overensstemmelse med planerne, f.eks. indretning af modtageområder 
og etablering af turistinfrastrukturer. De øvrige foranstaltninger var i 1995 endnu ikke gået rigtig i 
gang på grund af indkøringsvanskeligheder. Der måtte regnes med visse tilpasninger i 1996 (bl.a. 
projektet vedrørende overdækning af Ronnebierg-lossepladsen). 
Tabel 30: Mål 2 — Luxembourg — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et (mio. ECU) 
Program og godkendclsesår Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(D Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Ik'talingcr 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3V(2) 
1994 
SPD Luxembourg | 20,7) 7,0} 0,0| 8,0] 114%) 0,0| 4,0| 50% 
NEDERLANDENE 
P.m. -programmering 1994-1996 (mio. ECU) 
Fordeling på sektorer : 
Erhvervslivets rammebetingelser (a) 141,4 
Menneskelige ressourcer (b) 112,8 
Renoyering og retablering (c) 41,5 
Miljobeskyttelse (d) 5,0 
Teknisk bistand (e) [ 9,2 
Fordeling på fonde : 
EFRU 206,0 69% 
ESF 94,0 31% 
^ 1 alt| 300,01 100% 
5 SPD'er 
Gennemsnit pr. SPD| 60,0 (c) 13% (d)2% (e)3% 
(b) a)46% 
36% 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 11 
Gennemførelse i 1995 
Miljøforanstaltningerne i Nederlandene antager mange forskellige farmer. I tre SPD'er (Gronin­
gen, Zuid-Oost Brabant, Zuid-Limburg) er der udtrykkeligt fastsat fællesskabsbevillinger til et 
samlet beløb af 13 mio. ECU (5 mio. ECU til direkte foranstaltninger), dvs. 4,5% af den samlede 
støtte. Disse foranstaltninger har til formål at forbedre by- og industrimiljøet og tager s]gte på at 
øge disse områders attraktivitet. 
De nederlandske regioner, der er støtteberettiget under mål 226, modtager et samlet bidrag fra 
strukturfondene på 300 mio. ECU i form af fem SPD'er, der blev godkendt i 1994. Generelt kan det 
siges, at disse programmer blev behørigt iværksat i 1995, hvilket fremgår af niveauet for fællesskabs­
forpligtelserne. Men de konkrete resultater på stedet varierer fra program til program. For så vidt 
angår Zuidoost Brabant kom SPD'et langsomt i gang på grund af den sene godkendelse af 
programmet, men tempoet øgedes henimod slutningen af 1995, således at der ved begyndelsen af 
1996 var disponeret over 54% af de samlede bevillinger til godkendte projekter (48% for EFRU og 
66% for ESF). Blandt projekterne kan nævnes flere større projekter, som i høj grad har stimuleret de 
private investorer (ca. 250 selskaber er involveret). For så vidt angår programmet for Arnhem-
Nijmegen androg de faktiske udgifter, som de endelige modtagere havde afholdt, 40% af de samlede 
omkostninger for 1994; For ESF's vedkommende blev der derimod disponeret over ca. 2 mio. ECU 
af i alt 16,6 mio., hvilket førte til oprettelse af en særlig arbejdsgruppe, der skulle bestræbe sig på at 
øge antallet af projekter, som blev medfinansieret af ESF. Denne arbejdsgruppe har opnået opmun­
trende resultater. 
Der gøres gode fremskridt: 
I Zuidoost-Brabant vil foranstaltningen vedrørende renovering af area­
ler, der udlægges til erhvervsformål, være afsluttet i begyndelsen af 1996, 
og der stilles store forventninger til »KIC«-projektet (Kennisintensieve 
Industrie Clustering), der skal fremme det teknologiske samarbejde mel­
lem virksomheder ikke alene i Zuidoost-Brabant, men også i Zuid-
Limburg, en anden mål 2-region, og i den nordlige og den centrale del af 
Limburg, som er omfattet af mål 5b. 
I Arnhem/Nijmegen er målet for programmet at oprette 3.000 arbejds­
pladser, og det lader til, at det samlede antal arbejdspladser, der er 
oprettet som resultat af de hidtil godkendte projekter, allerede har nået 
dette mål. ; 
1 Twente var det hovedprojekt, der blev godkendt i 1995, det almindelige 
støtteprogram for SMV (samlede omkostninger: 11,4 mio. ECU, EFRU-
støtte: 8,5 mio. ECU). Programmet omfatter tre dele: rådgivning/inve­
steringstilskud og lån til nyskabende projekter. De første to dele blev 
godkendt af Kommissionen i fojåret 1995. 
For så vidt angår SPD'et for Twente er ca. 43% af EFRU's støtte (39,4 mio. ECU) ydet til 
individuelle projekter. Dette har medført en medfinansiering til et beløb af ca. 24 mio. ECU fra 
EFRU. Selv om tidsplanen for forpligtelserne således er overholdt, er betalingerne forsinket, idet 
1995-tranchen ikke er blevet betalt. Situationen kan sammenlignes med situationen for Groningen-
Drenthe-programmet. Her er der disponeret over knap 40% af EFRU's støtte (48,6 mio. ECU), men 
betalingerne er forsinket, idet der skal disponeres over 1995-tranchen i 1996. Endelig har det kun 
taget få måneder at gøre programmet for Zuid-Limburg operationelt, bl.a. fordi det er en opfølgning 
af tidligere programmer. Ved udgangen af 1995 var der disponeret over 32% af støtten. Da flere af 
de godkendte projekter er ret omfattende (bl.a. byggemodning af grunde og opførelse af anlæg til 
brug for erhvervslivet), vil de reelle betalinger finde sted senere. 
Zuidoost-Brabant, Amhem-Nijmegen, Groningen-Drenthe, Twente og Zuid-Limburg. 
78 Syvendf årsberfining — Strukturfondene i 1995 
1995 i programmeringen for 1994-1996 
Tabel 31: Mål 2 — Nederlandene — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmer og godkcndelsesår Samlede 
omkostninger SF-stotte 
O) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Ut ta li uger 
199S Uctalingcr 
1994-199S 
(3) % 
(3V(2) 
1994 
SPD Amhem-Nijmegen 
SPD Groningen-Drenlhe 
SPD Twenlc-Overijsel 
SPD Zuid-Limburg 
SPD Zuid-Oost Drabrant 
1ALT 171,6 
252,7 
197,5 
130,3 
172,0 
924,1 56,0 
76,0 
58,0 
43,0 
67,0 
300,0 0,0 
9,1 
0,0 
0,0 
0,0 
9,1 17,9 
33,4 
18,6 
13,8 
21,4 
105,0 32% 
44% 
32% 
32% 
32% 
35% 0,0 
12,3 
0,0 
0.0 
0,0 
12,3 9,0 
16,7 
9.3 
6,9 
10,7 
52,5 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
DET FORENEDE KONGERIGE 
P.ni -programmering 1994-1996 (mio. ECU) 
Fordeling på sektorer : 
Erhvervslivets rammebetingelser (a) 1.038,0 
Menneskelige ressourcer (b) 755,0 
Renovering og retablering (c) 189,0 
Miljøbeskyttelse (d) 138,0 
Teknisk bistand (e) | 22,0 
Fordeling på fonde: 
EFRTjl 1.606.91 75% 
ESF 535.1 25% 
lait] 2.142,01 100% 
13 SPD'er 
Gennemsnit pr. SPD | 164,8 (d) 6% (e) 1% 
(b) a) 49% 
Gennemførelse i 1995 
Så godt som alle britiske SPD'er omfatter miljøbeskyttelsesforanstaltninger. De tegner sig for i alt 
138 mio. ECU, dvs. 6,5% af fællesskabsstøtten. Trods foranstaltningernes forskelligartethed er 
det muligt at påvise to felter. Mange regioner stræber efter at forbedre deres image og koncentre­
rer derfor deres indsats om renovering af bycentre. Andre koncentrerer deres foranstaltninger om 
udvikling af rene teknologier i virksomhederne for at begrænse industriforureningen. 
I årets første måneder gik arbejdet hovedsagelig ud på at oprette overvågningsudvalgene for de 13 
SPD'er27, der var blevet godkendt ved udgangen af 1994, og fastlægge fremgangsmåden og kriterier­
ne for projektudvælgelsen. I hver enkelt region oprettede overvågningsudvalgene forskellige under­
grupper (arbejdsgrupper, rådgivende grupper osv.), som skulle bistå ved programmets iværksættelse 
og navnlig evaluere eller udvælge projekterne. Grupperne er organiseret enten på regionalt eller 
subregionalt plan (f.eks. er der for hele Yorkshire-Humberside én rådgivende gruppe, der skal 
udvælge projekterne i de tre støtteberettigede områder South Yorkshire, West Yorkshire og Humber-
side), eller på sektorplan (f.eks. en sektorbestemt gruppe for hvert af programmets prioriteter: SMV, 
forskning-udvikling, lokaludvikling osv.). Kommissionen er repræsenteret i samtlige disse udvalg. 
" Eastern Scotland, Western Scotland, East Midlands, Gibraltar, East London & the Lee Valley, Industrial South 
Wales, North East England, Greater Manchester Lancashire Cheshire, Plymouth, Thanet, Weqt Cumbria & 
Furness, West Midlands, Yorkshire & Humberside. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 79 
Originale gennemførelsesmekanismer: 
Overvågningsudvalgene og arbejdsgrupperne bistås af sekretariater. 
Kommissionen har lagt stor vægt på, at der blev etableret uafhængige 
sekretariater, som skulle stå til regnskab over for overvågningsudvalget. 
Men kun i Skotland er der etableret sådanne uafhængige sekretariater 
(udefrakommende personale, etablering delvis finansieret over den te­
kniske bistand) med støtte fra de lokale partnere — og resultaterne er 
gode. I England og Wales kommer sekretariaternes personale fra de 
regionale »Government Offices« eller »Welsh Office«, og i visse tilfælde 
er der tale om personale udlånt af partnerskabet, som delvis aflønnes 
over den tekniske bistand. 
I samtlige regioner har overvågningsudvalgene vedtaget gennemsigtige 
kriterier for projektudvælgelsen. Alle projekter evalueres efter et point­
system, der bygger på udvælgelseskriterier, der er fastsat efter fælles 
overenskomst af de respektive overvågningsudvalg. Blandt de kriterier, 
der lægges til grund, kan nævnes projektets mulighed for at skabe varige 
stillinger. Andre kriterier er omkostningseffektiviteten, projektets leve­
dygtighed, komplementariteten med andre prioriteter osv. Endelig vil 
projekter, der indebærer en støtte på under 5 mio. ECU, som regel blive 
gennemgået og valgt af arbejdsgrupper, som aflægger beretning til det 
pågældende overvågningsudvalg. Det er som regel overvågningsudvalget, 
der godkender projekter, som vedrører større beløb. 
Gennemførelsesmekanismerne kom i samtlige regioner på plads i februar-marts 1995. Resten af året 
gik hovedsagelig med at indkalde projekter med regelmæssige mellemrum og udvælge projekter. 
ESF-aktionerne blev kun genstand for ét udbud i hver enkelt region, og det samme var tilfældet for 
EFRU-aktionerne, såfremt der var tale om mindre programmer. De største programmer var genstand 
for flere udbud med forskellige resultater. Således fremkom der ved det første udbud i forbindelse 
med SPD West Midlands over 800 forslag. Svarene afhænger af foranstaltningerne. Ved at vælge 
traditionelle foranstaltninger som f.eks. »industrigrunde og -bygninger« og »udvikling af turismen« 
er det undertiden lykkedes hurtigt at nå op på de fastsatte tildelinger. Mere nyskabende aktioner som 
f.eks. udnyttelse af rene teknologier og økonomisk udvikling af lokalsamfundene skrider langsom­
mere frem. Nogle af ansøgerne, navnlig sammenslutninger, har ofte fundet det vanskeligt at skaffe 
den medfinansiering, der er nødvendig for at gennemføre deres projekter. 
Overvågningsudvalgene har ligeledes løst visse principielle spørgsmål i forbindelse med iværksættel­
sen af SPD'erne. Det drejer sig bl.a. om iværksættelsen af lokaludviklingsprioriteterne, hvor man i 
programmerne søger at følge »bottom up«-modellen og bekæmpe udelukkelsen af de dårligst stillede 
socialgrupper, som er koncentreret om visse områder i hver region. I de tilfælde, hvor disse områder 
ikke var fastlagt i SPD'erne, blev de fastlagt af overvågningsudvalgene i løbet af 1995. Den største 
koncentration af de socialgrupper, der er tale om, findes i Plymouth, hvor de tegner sig for 14% af 
befolkningen i mål 2-området. 
For så vidt angår teknisk bistand er der ydet støtte bl.a. til udarbejdelse af arbejdsprogrammer eller 
for at bemande sekretariaterne med personale udlånt af det udvidede partnerskab. 
For så vidt angår overvågning og evaluering har de lokale partnere påtaget sig at komplettere 
grundindikatorerne, hvoraf nogle endnu ikke var disponible, da SPD'erne blev godkendt ved 
udgangen af 1994. Ved udgangen af 1995 manglede der endnu at blive fastlagt vigtige indikatorer 
vedrørende en række af de støttemodtagende områder. Der blev gennemført evalueringer af tidligere 
programmer (som f.eks. programmet for Eastern Scotland) eller undersøgelser vedrørende særlige 
emner. Resultaterne heraf vil blive gennemgået af overvågningsudvalgene. I øvrigt iværksatte 
Kommissionen i 1995 en undersøgelse om den økonomiske udvikling af Storbritanniens lokalsam­
fund. I visse regioner som f.eks. North-East England blev der afnoldt specielle seminarer for at 
udbrede kendskabet til mulighederne på dette område. 
so Svvende åisbeietning Strukiuijt*ndene i l{>95 
1995 i programmeringen for 1994-1996 
Tabel 32: Mål 2 — Det Forenede Kongerige — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 
(mio. ECU) 
Programmer og godkemltlsesftr Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
. (2) % Betalinger 
1995 UctaUnger 
1994 1995 
m % 
(3)/(2) 
1994 
SPD East London &. the Lee Valley 
SPD East Midlands 
SPD Eastern Scotland 
SPD Gibraltar 
SPD Greater Manchester 
SPD Industrial South Wales 
SPD North East England 
SPD Plymouth 
SJ»D Thanet 
SPD West Cumbria <fc Fumess 
SPD West Midlands 
SPD Western Scotland 
SPD Yorkshire & Humberside 
1ALT 191,3 
218,2 
293,0 
11,5 
814,5 
526,4 
723,7 
69,2 
69,1 
65,3 
938,4 
665,8 
813,7 
5.400,1 74,0 
79,0 
121,0 
5.0 
329,0 
188,0 
308.0 
29,0 
14,0 
25,0 
371,0 
286,0 
313,0 
2.142,0 6,1 
6,5 
40,1 
0,0 
32,7 
15,6 
95,7 
0,0 
0,0 
0,0 
123,0 
94,8 
103,8 
518,3 29,7 
31,7 
78,6 
5,0 
137,3 
75.3 
193,6 
29,0 
14,0 
25,0 
240,9 
185,7 
204,4 
1.250,0 40% 
40% 
65% 
100% 
42% 
40% 
63% 
100% 
100% 
100% 
65% 
65% 
65% 
58% 4,4 
5,8 
6.6 
0,0 
27.5 
14,3 
37,4 
0.0 
0,0 
0,0 
19,1 
18,5 
19,3 
153,0 16,1 
18,4 
25,9 
2.5 
79,8 
44,2 
86,3 
14,5 
7.0 
12,5 
78,1 
63,9 
69,6 
518,9 54% 
58% 
33% 
50% 
58% 
59% 
45% 
50% 
50% 
50% 
32% 
34% 
34% 
42% 
Generelt har foranstaltningerne i programmerne givet imponerende resultater, hvis man ser på de af 
strukturfondene indgåede forpligtelser. Ved årets udgang tegnede de projekter, der havde fået principiel 
godkendelse, sig for ca. halvdelen af den samlede støtte, der var fastsat. Ser man på udgifterne på stedet, 
må man dog konstatere, at der ikke skete store fremskridt. 
Det skal bemærkes, at der i december 1995 blev foretaget ændringer af fire SPD'er (Eastern Scotland, 
Western Scotland, Yorkshire and Humberside, West Midlands), navnlig for bedre at kunne fastslå, hvad 
den private sektor bidrog med, og for at overføre de trancher af EFRU- og ESF-beviliingerne, der ikke var 
anvendt i 1994, til regnskabsåret 1995. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
4. Mål 3 og 4 
4.1. Gennemførelse af mål 3 og 4 i 1995 
Samtlige programmer vedrørende mål 3 er nu godkendt for den nye periode, idet alle EFSIi'er, OP'er 
og SPD'er blev godkendt i 1994 for de ni tidligere medlemsstater, mens de tre SPD'er for de nye 
medlemsstater blev godkendt i 19952*. Mål 3 iværksættes således i form af i alt 4 EFSR'er, 46 OP'er 
og 7 SPD'er (heraf tre i de nye medlemsstater. For så vidt angår mål 4 blev samtlige programmer 
ligeledes godkendt i 1994 for De Ni's vedkommende, mens der for de nye medlemsstaters vedkom­
mende kun manglede at blive godkendt SPD'et for Sverige. I alt gennemføres mål 4 således i form af 
9 SPD'er, 1 EFSR og 5 OP'er. 
Gennemførelsen af mål 3 var tilfredsstillende i 1995 i medlemsstaterne. Der blev lagt vægt på at følge 
de nye hovedlinjer for programmeringsperioden 1994-1999, idet der blev indført nye interventions-
muligheder med hensyn til såvel målgruppe (samtlige de personer, der er truet af udstødelse fra 
arbejdsmarkedet) som aktionsform (udforskning af indslusningsforløbet, grunduddannelses-, efte­
ruddannelses- og lærlingeuddannelsessystemer). 
ESFR'erne og SPD'erne for mål 4 blev som nævnt godkendt i december 1994, og aktionerne blev 
forberedt i 1995 med forskellig hastighed afhængig af medlemsstaterne. Indsatsen blev samlet om 
informationsformidling i form af seminarer og informationskampagner, etablering af partnerskabet 
og udvælgelse af projekter. I visse medlemsstater blev aktionerne påbegyndt i 1995, mens dette i 
andre medlemsstater først vil ske i 1996. Fordi mål 4 er så nyt, bl.a. for så vidt angår det foregribende 
aspekt, medførte etableringen af et udvidet partnerskab og behovet for at overholde konkurrence­
normerne dog, at gennemførelsen blev noget forsinket i forhold til de oprindelige planer. 
Tabel 33: Mål 3 og 4— 1995 i programmeringen for 1994/95-1996/99 (mio. ECU) 
| B | DK | D | E | F | I | L | N | AT | FI | SE | UK | lait 
Mil 3 (1994/95-1999 bortset fra UK: 1994-1996) 
Programmeret 
Godkendt 
% 
Forpligtelser 1994-1995 
% af slutten 
Betalinger 1994-1995 
% af stutten 396.2 •• 
400,9 
101% 
97,8 
24% 
74,5 
19% 263,0 • 
263,0 
100% 
85,0 
32% 
74,2 
28% 1.682,1 •• 
1.682,1 
100% 
307,8 
18% 
234,3 
14% 1.474,4 •• 
1.480,3 
100% 
426,6 
29% 
244,5 
17% 2.562,4 * 
2.562,4 
100% 
778,4 
30% 
503,7 
20% 1.316,3 »• 
1.300,1 
99% 
200.5 
15% 
100,2 
8% 20,7 •• 
20,7 
100% 
6,5 
31% 
5.6 
27% 922,8 • 
922,8 
100% 
282,3 
31% 
253.3 
27% 334,0 • 
334,0 
100% 
64,1 
19% 
32.0 
10% 258,4 • 
258,4 
100% 
60,3 
23% 
30,2 
12% 347,0 * 
347,0 
100% 
73,0 
21% 
36,5 
11% 1.501.0 » 
1.501,0 
100% 
975,0 
65% 
818,6 
55% 11.078,3 
11.072,7 
100% 
3.357.1 
30% 
2.407,6 
22% 
Mal 4 (1994/95-1996 bortset fra L, 1, N, UK: 1994-1999) 
Programmeret 
Godkendt 
% 
Forpligtelser 1994-1995 
% af stotten 
Betalinger 1994-1995 
% af stollen 25,4 •• 
25.7 
101% 
4,6 
18% 
2.3 
9% 13,0 • 
13,0 
100% 
6,0 
46% 
3,0 
23% 104,5 • 
104,5 
100% 
29,6 
28% 
14,8 
14% 368,6 • 
368,6 
100% 
118.1 
32% 
65.8 
18% 299,6 * 
299,6 
100% 
95,4 
32% 
47,7 
16% 398,8 • 
398,8 
100% 
60,6 
15% 
30,3 
8% 0,9 • 
0,9 
99% 
0,5 
59% 
0,3 
38% 156,2 • 
156,2 
100% 
22,2 
14% 
11,1 
7% 61,0 * 
61,0 
100% 
11.7 
19% 
5,9 
10% 84,6 • 
84,6 
100% 
14,8 
18% 
7.4 
9% 173,0 • 
0,0 
0% 
0,0 
0% 
0.0 
0% 329,7 » 
0,0 
0% 
0.0 
0% 
0,0 
0% 2.015,3 
1.512,9 
75% 
363,6 
24% 
188,7 
12% 
* Programmeret i form af SPD'er 
*• Programmeret i form af ESFR'cr 
De forskellige intervenienter i fællesskabsinstitutionerne og medlemsstaterne pegede i øvrigt på 
underudnyttelsen af ESF's bevillinger for 19952\ Denne situation skyldtes især, at der i visse 
medlemsstater var opstået huller og forsinkelser i gennemførelsen og forsinkelser i beslutningsproces­
sen. Situationen var forskellig, afhængig af mål og medlemsstat, men der blev vedtaget en handlings­
plan indeholdende foranstaltninger vedrørende medlemsstaterne og Kommissionen med henblik på at 
opnå en bedre gennemførelse og styring allerede i 1996. 
" Se kapitel I.A.7. Integration af de nye medlemsstater i strukturpolitikken. 
29 Se ligeledes kapitel II.A. Budgetgennemførelse. 
82 Syvenck årsbeieinii{\g — Strukturfondene i 19*)5 
Hensyntagen til miljøet i mål 3 og 4: 
I betragtning af at mål 3 og 4 vedrører menneskelige ressourcer, idet de tager sigte på at bekæmpe 
langtidsledighed og fremme erhvervsmæssig integration (mål 3) og pi\ at fremme arbejdstagernes 
tilpasning til de industrielle forandringer (mål 4), kan der kun indirek\\e være tale om hensyntagen 
til miljøet_ (erhvervserfarings- og erhvervsuddannelsesaspekterne). Men aktionen bidrager på 
længere sigt til tilpasningen af lønmodtagerne til de nye stillinger og til forøgelsen af befolknin­
gens miljøbevidsthed. ESF støtter således indenfor rammerne afmål 3 miljøaktionerne gennem en 
medfinansiering af beskæftigelsesstøtten. Aktionerne tager sigte på miljøforbedringer, f.eks. 
rensning af industrigrunde, floder eller strande eller bevarelse af naturen. Inden for rammerne af 
mål 4 er der tale om erhvervsuddannelses- og rådgivningsaktioner i forbindelse med tilpasning af 
arbejdstagernes kvalifikationer til de industrielle forandringer. Disse aktioner tager navnlig sigte 
på at hæve kvalifikationsniveauet, således at arbejdstagerne sættes i stand til at tilpasse sig de nye 
miljøvenlige processer, som ofte kræver en høj teknisk kompetence. 
4.2. Programmeringen i de enkelte lande 
BELGIEN 
Mål3-p.m. -programmeringen for.1994-1999 (mio. ECU) 
Prioriterede felter ESF 
Integrering af langtidsledige (a) 133,0 
Erhvervsmæssig integrering af unge, der soger arbejde (b) 84,8 
Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) 124,6 
Ligemuligheder formænd og kvinder (d) 26,4 
Støtte til uddannelses- og integrationsstrukturer (e) 27,4 
Ialt| . 396,2 (e) 7% (a) 34% 
(c) 
(b) 21% 
Mål 3: Programmeringen af mål 3 sker i Belgien inden for rammerne af en EFSR og fem OP'er, som 
alle blev godkendt i 1994 og tilsammen tegner sig for en samlet ESF-støtte på 396,2 mio. ECU. De 
aktioner, der var fastsat for 1995, blev afviklet på tilfredsstillende måde. Overvågningsudvalgene for 
OP'erne interesserede sig for de mekanismer, der skulle indføres for at opnå en optimal styring af 
integrationsforløbet, som fra 1997 bliver et af kriterierne for støtteberettigelse. Til støtte for disse 
overvejelser skal der i 1996 arrangeres et forum, hvis hovedaktører bliver de praktikanter, der er 
omfattet af ESF-aktionerne. Overvågningsudvalgene har ligeledes sørget for at udarbejde udbudsbe­
tingelserne vedrørende evalueringen og udpege de uafhængige evaluatorer. 
Lokalkontorer i Bruxelles: 
Initiativet til oprettelse af lokalkontorer er kommet fra hovedstadsområ­
dets kommuner, CPAS (Centres publics d'aide sociale) og partnersam­
menslutningerne, som ønsker at råde over et fælles interventionsredskab 
til fordel for vanskeligt stillede lokalbefolkninger. Der findes således ikke 
blot en enkelt model. Lokalkontorerne arbejder på at bekæmpe isolatio­
nen og tilpasning af de kommunale, regionale og føderale myndigheders 
foranstaltninger og regelsæt til de lokale forhold. Kontorerne spiller en 
vigtig rolle som lokale koordinatorer, som fremmer befolkningens ad­
gang til erhvervsmæssig integrering og udviklingen af integrationsforløb. 
Lokalkontorerne i Bruxelles har indført modtage- og vejledningsproce-
durer. Hvert år tilbyder de enkelte lokalkontorer en første socioprofes-
sionel vejledning til mellem 300 og 600 personer. Der findes i dag ni 
lokalkontorer i de vigtigste kommuner i hovedstadsområdet. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 83 
Mål 4-p.m. - programmeringen for 1994-1996 (mio. ECU) 
Prioriterede felter ESF 
Foregribelse af tendenser på arbejdsmarkedet (a) 8,3 
Forbedring af uddannelse og rådgivning (b) 6,4 
Øget uddannelses- og râdgivningsindsais (c) 8,7 
Horisontale aktioner (d) 2fi 
I alt| 2ST4 (d) e% 
(i) 33% 
(C) 34 
(b) 25% 
Mål 4: Som for mål 3's vedkommende sker programmeringen under mål 4 på grundlag af en EFSR 
og fem OP'er, som blev godkendt i 1994, hvor ESF-bidraget indtil 1996 blev sat til 25,4 mio. ECU. 
Derimod blev der i 1995 kun iværksat få aktioner i forhold til de oprindelige planer. Dette skyldes 
overvågningsudvalgenes ønske om så præcist som muligt at fastlægge kriterierne og fremgangsmå­
derne for projektudvælgelsen for ikke at udvande mål 4's specifikke karakter. Disse overvejelser, 
som skal udmøntes i administrative procedurer, skulle bære frugt i løbet af 1996. 
Tabel 34: Mål 3 og 4 — Belgien — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmer og godkendelscslr Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(MD Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
MMttliîip:^ 
1994 
01» Oct flamske fællesskab 
Ol* Det fransksprogede fællesskab 
Ol' Del tysksprogede fællesskab 
Ol' Hruxellcs-rcgioncn 
OP Arbejdsministeriet 
lait 632,0 
361,7 
12.4 
32,7 
94.3 
1.133,0 188.3 
158,7 
5.5 
12,4 
36,0 
400,9 0,0 
25,9 
0,0 
1.9 
5,6 
33,4 30,4 
51,9 
0.8 
3.7 
10,9 
97,8 16% 
33% 
15% 
30% 
30% 
24% 9,4 
25,9 
0,1 
1,5 
5,5 
42,3 24,6 
38,9 
0,5 
2,4 
8,1 
74.S 81% 
75% 
56% 
64% 
75% 
76% 
Mil 4 '- , .' * 
1994 
OP Det flamske fællesskab 
OP Det fransksprogede fællesskab 
OP Det tysksprogede fællesskab 
OP Bruxelles-regionen 
OP Arbejdsministeriet 
lait 
lait 45,1 
11.1 
0,6 
3,1 
6,9 
66,8 
1.199,8 18,3 
3,7 
0,3 
1,0 
2,6 
25,7 
426,6 0,0 
0,0 
6,0 
0,0 
0.0 
0,0 
33,4 3,5 
0.2 
0,1 
0.3 
0,6 
4,6 
102,4 19% 
S% 
25% 
30% 
24% 
18% 
24% 0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
42,3 1.7 
0,1 
0,0 
0,1 
0,3 
2,3 
76,8 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
75% 
De aktioner, der i 1995 blev støttet under mål 3, bestod i aktiv bekæmpelse af arbejdsløsheden med 
hovedvægten lagt på integrationsmekanismer, som gennem et effektivt overvågningssystem kan føre 
til varig beskæftigelse for de arbejdsløse. Dette krævende koncept (»integrationsforløbet«) er en stor 
succes. De forsinkelser, der opstod ved igangsætningen i 1994, er næsten alle indhentet, og på 
tidspunktet for den nøjagtige beregning af restbeløbene skulle den finansielle gennemførelse være 
næsten 100% afsluttet. Mål 4, som er udtryk for en helt ny fremgangsmåde, har ikke haft lige stor 
succes i de forskellige regioner. I 1995 indfriede kun det føderale OP de oprindelige forventninger. 
DANMARK 
Mål3 -p.m. -progranuneringenfor 1994-1999 (mio. ECU) 
Prioriterede felter ESF 
Erhvervsmæssig integrering af unge (a) 55,0 
Integrering af arbejdsløse og langtidsledige (b) 144,0 
Integrering af personer, der er truet af udstedelse (c) 58,5 
Teknisk bistand (d) 5,5 
1 alt| 263,0 (c) (d) 2% (a) 21% 
(b) 55% 
84 Syvemie årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Mål 3: Danmarks mål 3 er genstand for et enkelt SPD, som bfey godkendt i 1994. Der blev under mål 
3 indgået forpligtelser for 41 mio. ECU i 1995. SPD et supplerer og støtter den dynamiske beskæfti­
gelsespolitik, der føres i Danmark, og koncentrerer støtten om et lille antal modtagere — mindre end 
antallet af arbejdsløse, der modtager national støtte — og om længerevarende projekter end i den 
forudgående programmeringsperiode. De resultater, der er konstateret siden 1995, viser, at denne 
koncentration af indsatsen bærer frugt. 
Mål 4-p.m.- programmeringen fur ] 994-1996 (mio. ECU) 
Prioriterede felter ESF 
Foregribelse af udviklingen på arbejdsmarkedet og 
erhvervsuddannelsesbehov (a) 1,9 
Erhvervsuddannelse, erhvervsvejledning og rådgivning (b) 6,7 
Forbedring af erhvervsuddannelse (c) 3,9 
Teknisk bistand (d) ' 0,5 
Ialtj 13,0 (c) 30% 
(b) 51% 
Mål 4: 1995 var det første hele år efter iværksættelsen af SPD'et for 1994-1996 i Danmark. Den sene 
godkendelse af SPD'et forhindrede enhver indsats i 1994 og medførte fremførsel af det beløb på 1 
mio. ECU, der var fastsat for 1994. Der blev disponeret over 5 mio. ECU i 1995. De aktioner, der er 
fastsat i SPD'et, tager navnlig sigte på at forbedre den nuværende overvågning af arbejdsmarkedet 
og hjælpe virksomhederne med at udnytte det bedre. ESF's aktioner har to andre strategiske aspekter 
af stor betydning. Dels udvikling af en erhvervsuddannelse for de personer, der har det største behov, 
en uddannelse, der opfylder markedets behov, og som supplerer de muligheder, der tilbydes af det 
danske system. Dels oprettelse af rådgivningstjenester til brug for virksomhederne, navnlig SMV. 
For så vidt angår tilsynet med programmet er det faste evalueringsudvalg, der er fastsat i SPD'et, 
blevet oprettet. Udvalget er med til at indføre, anvende og udvikle nye metoder til at foregribe og 
overvåge arbejdsmarkedsbehovene. 
Undersøgelse af konsekvenserne af den elektroniske dataudveksling 
(EDU): 
Dette projekt går ud på at undersøge, i hvor høj grad EDU vil ændre 
kravene til personalets kvalifikationer, og hvorledes de overskydende 
menneskelige ressourcer kan anvendes andre steder. Hovedmålgruppen 
er det personale, der direkte berøres af indførelsen af EDU; ledergruppen 
kommer i anden række. I projektets første fase, der blev iværksat i 1995, 
samles informationerne om EDU, og det undersøges, hvorledes virksom­
hederne nu og i fremtiden anvender og vil anvende EDU, alt sammen på 
grundlag af interne interviews og erfaringerne fra udlandet. Projektet 
finansieres af ESF (39%) den offentlige sektor i Danmark (33%) og den 
private sektor (28%). 
Tabel 35: Mål 3 ag 4 — Danmark — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmer og godkendclscsir Samlede 
omkostninger SF-slotte Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalinger 
1995 Iiejialiiigcr 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Màl3lli§;H|^^ 
1994 
SPD Danmark | 552,9| 263,0| 41.0] 85,0| 32%) 39,0( 74,2] 87% 
M4U 
1994 
SPD Danmark 
lait 28.9 
581,8 13.0 
276,0 5,0 
46,0 6,0 
91,0 46% 
33% 2.5 
41,5 3,0 
77,2 50% 
85% 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
TYSKLAND 85 
Stål3-p.m. -programmeringenfor 1994-1999 (mio. ECU) 
Prioriterede felter ESF 
Erhvervsmæssig integrering af arbejdsløse, der er truet af 
langtidsledighed (a) 951,4 
Erhvervsmæssig integrering af unge, der soger arbejde (b) 441,7 
Integrering af personer, der er truet af udslodelsc (c) 78,1 
Lige muligheder for mænd og kvinder (d) 160,1 
Teknisk bistand og pilotprojekter (e) 50,7 
I alt) 1.682,0 (d) 10% (*) 3% 
(c) 
(b) 26% (a) 56% 
Mål 3:1 Tyskland er mål 3 programmeret i form af én EFSR og 12 OP'er (ét pr. delstat og ét OP på 
forbundsstatsplan), der blev godkendt i 1994 med en ESF-finansiering på i alt 1,682 mia. ECU. 1995 
var det første hele år efter OP'ernes iværksættelse, hvilket er grunden til, at det kun har været muligt 
at disponere over 18% (48,2 mio. ECU) af de 268,7 mio. ECU, der var fastsat som rammebeløb i 
finansieringsplanen, og at forpligtelserne for årene 1994-1995 udgjorde 58% af de programmerede 
beløb. De fleste af programmerne kom nemlig først rigtig i gang i løbet af andet halvår 1995. 
ESF-midlerne under mål 3 tjener på forbundsstatsplan til at supplere den standardstøtte, der er 
fastsat i de nationale beskæftigelsesforanstaltninger, dvs. programmet »AFG-plus«, der er udar­
bejdet af Bundesanstalt fur Arbeit. AFG-plus er igen et supplement til den uddannelses- og 
beskæftigelsesstøtte, der er fastsat i loven om beskæftigelsesstøtte (Arbeitsfbrderungsgesetz — 
AFG). Det vigtigste punkt i AFG-plus er ydelsen af støtte til deltagere i erhvervsuddannelsesaktioner, 
der ikke er berettiget til en godtgørelse i henhold til AFG. Da det især er kvinder, der modtager denne 
støtte, bidrager iværksættelsen af AFG-plus også til at fremme lige muligheder for mænd og kvinder. 
På delstatsplan er det væsentligste punkt i den nye serie programmer oprettelsen eller udviklingen af 
»soziale Betriebe«, sociale virksomheder. Disse har til formål at sikre integreringen af dårligt stillede 
arbejdsløse ved at oprette virksomheder, som efter en vis tid kan overleve uden nogen offentlig 
økonomisk støtte. Dïsse sociale virksomheder er navnlig blevet udviklet i Niedersachsen, men er ved 
at blive udbredt i andre regioner, ofte i en lidt anden form. De sociale virksomheder vil blive tillagt 
stor vægt ved evalueringen af OP'erne. 
Uddannelse af kvindelige buschauffører i Munster: 
Dette projekt har til formål at tilbyde en egnet uddannelse til kvinder, 
som efter en arbejdsfri periode ønsker at arbejde igen, nemlig som 
buschauffører. Når de har gennemgået en deltidsuddannelse, er det 
meningen, at de skal finde et deltidsarbejde i denne sektor, hvor kvinder 
er underrepræsenteret. Efter at hovedkriteriet ikke længere er fysisk 
styrke med kundeservice, er disse stillinger blevet mere attraktive for 
kvinder. Uddannelsen, der varer 21 måneder, omfatter såvel generelle 
aspekter (køreteknik, færdselssikkerhed, færdselslov, arbejdsret, person-
og godsbefordring, salgsmetoder, kontororganisation og anvendelse af 
PC'er) som langvarige praktikophold, til dels på grundlag af rotations­
princippet, som giver mulighed for at få kontakt med de fremtidige 
arbejdsgivere. 
For så vidt angår iværksættelsen af OP'erne har den styrkelse af samarbejdet mellem de regionale 
afdelinger af beskæftigelsesforvaltningen på forbundsstatsplan og delstaternes Arbejds- og Socialmi­
nisterier, der var fastsat i EFSR'en, allerede båret frugt. 1 flere delstater er retningslinjerne for 
delstaternes specifikke programmer blevet ændret, således at disse programmer kan eksistere side om 
side med forbundsstatsprogrammet AFG-plus. De fleste af de enheder, der forvalter programmerne, 
har endvidere fastslået, at anvendelsen af EFSR's kvalitative kriterier, bl.a. kriteriet om, at projek­
terne skal opfylde de lokale og regionale kvalifikationsbehov og være så tæt forbundet som muligt 
86 Syvcndr årsberetning — Slrukutrfmdene i 1995 
med de virksomheder, der tilbyder beskæftigelse, alt i alt har forbedret kvaliteten af programmerne. 
Men selv om der sker konkrete fremskridt, går det for langsomt, og man bør ved overvågningen af 
programmerne sørge for, at fremskridtene fortsætter. I øvrigt har det forhold, at arbejdsmarkedets 
parter og uafhængige arbejdsmarkedseksperter deltager i overvågningsudvalgets arbejde,'gjort det 
muligt at intensivere debatten om de politiske optioner. Endvidere medvirker de økonomiske og 
sociale partnere fra flere delstater ved udvælgelsen af projekterne eller tilpasningen af de regionale 
programmer. 
Endelig er midtvejsevalueringerne for mål 3 og 4 blevet forberedt, idet en »evalueringsgruppe« under 
overvågningsudvalgene har udarbejdet udbudsbetingelserne og offentliggjort en opfordring til at 
afgive bud. 
Mål4-p.riL -programmeringen for 1994-1996 (mio. ECU) 
Prioriterede felter ^^ 
Foregribelse af udviklingen på arbejdsmarkedet og 
erhvervsuddannelscsbehov (a) 11,4 
Erhvervsuddannelse, erhvervsvejledning og rådgivning (b) 73,7 
Forbedring af erhvervsuddannelse (c) 13,7 
Teknisk bistand (d) 5__ 
lait) 104,5 (c) 
(b) 71% 
Mål 4: Mål 4 i Tyskland iværksættes i form af et SPD, hvortil der er bevilget 104,5 mio. ECU for 
perioden 1994-1996. Gennemførelsen af de deri fastsatte interventioner gik i gang med forsinkelse, 
således at de tyske myndigheder kun kunne anvende 3 mio. ECU mellem 1994 og 1995. De midler fra 
1994- og 1995-trancherne, der ikke er anvendt, vil blive overført til 1997-1999. En af hovedårsagerne 
til forsinkelsen var den midlertidige anvendelse af »de minimis«-reg\en vedrørende statsstøtte, idet de 
tyske myndigheder måtte påvise, at de fastsatte interventioner var i overensstemmelse med Fællesska­
bets konkurrenceregler. Følgelig kunne samtlige de i SPD'et fastsatte instrumenter først iværksættes 
fra maj-juni 1995. En anden årsag var, at mål 4 var så nyt, hvilket gjorde det nødvendigt at opbygge 
strukturer, der kunne sikre en god projektudvælgelse. Det skal bemærkes, at de tyske myndigheder 
den 6. og 7. juli 19.95 arrangerede et seminar i Berlin, hvor spørgsmålet om foregribelse af de 
strukturelle tilpasninger og om arbejdstagernes fremtidige uddannelsesbehov blev drøftet indgående. 
Det var det første tematiske seminar på europæisk plan siden iværksættelsen af mål 4-programmer-
ne. 
Tabel 36: Mål 3 og 4 
ECU) Tyskland — Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. 
Programmer og godkcndclsesir Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2Vd) Betalinger 
1995 Betalinger 
19941995 
(3) % 
(3)/(2) 
Mil 3 
1994 
Regionale OP'er 
OP Baden WUrttcmbcrg 
OP Bayem 
OP Berlin 
OP Bremen 
OP 1 lambnrg 
OP Hessen 
OP Niedersachsen 
OP Nordrhein-Westphalen 
OP Rheinland-Pfalz 
OP Saarland 
OP Schleswig-Holstein 
Tværregionalt OP 
OP på forbundsstatsplan 
lait 115,8 
125,3 
113,0 
93,5 
86,1 
135,4 
276,8 
674.8 
65,8 
90,9 
90,4 
2.589,7 
4.457,4 52,4 
56,5 
50.8 
39,5 
39,1 
49,6 
121,2 
280,6 
29,5 
40,9 
34,4 
887,6 
1.6112,1 8,3 
0,0 
8.1 
6,3 
0,0 
7,9 
0,0 
0,0 
5,0 
6,4 
6,1 
0.0 
48,2 16,4 
8,7 
15,9 
12,3 
6,0 
15.5 
18,6 
43,0 
10,2 
13,0 
12,2 
136,1 
307,« 31% 
15% 
31% 
31% 
15% 
31% 
15% 
15% 
34% 
32% 
35% 
15% 
18% 6,6 
2,6 
8,8 
6,8 
1.8 
6.2 
0.0 
12,9 
4.1 
7.1 
6,7 
40,8 
104,5 10,6 
6.9 
12,7 
9,9 
4,8 
10,0 
9,3 
34.4 
6,6 
10,4 
9,8 
108,8 
234,3 65% 
80% 
80% 
80% 
80% 
65% 
50% 
80% 
65% 
80% 
80% 
80% 
76% 
Ml! 4 
1994 
SPD Tyskland 
lait 
1 alt 255,3 
255,3 
4.712,7 104,5 
104.5 
1.786,6 0,0 
0,0 
48,2 29,6 
29,6 
337,4 28% 
28% 
19% 0,0 
0,0 
104,5 14,8 
14,8 
249,1 50% 
50% 
7-1% 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 87 
Den ret lave gennemførelsesgrad skyldes navnlig, at forbundsstatsprogramrnet under mil 3, som 
tegner sig for over 50% af ESF-støtten, finansierer nye foranstaltninger, der ikke kunne iværksættes 
i praksis, førend godkendelsesafgørelsen var truffet. Derfor kom programmet først rigtig; i gang i 
anden halvdel af 1995. Endvidere fortsatte gennemførelsen af programmerne fra den forudgående 
programmeringsfase indtil udgangen af 1995. 
SPANIEN 
Mal3-p.nL -progranuneringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Prioriterede felter ESF 
Erhvervsmæssig integrering af langtidsledige (a) 499,3 
Erhvervsmæssig integrering af unge, der søger arbejde (b) 725,8 
Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) 187,6 
Lige muligheder for mænd og kvinder (d) 61,7 
' laltj 1.474,4 (a)34% 
Mål 3: For så vidt angår de spanske regioner, der ikke er omfattet af mål 1, er mål 3-interventionerne 
programmeret i form af en EFSR, hvori der er fastsat en fællesskabsstøtte på 1,474 mia. ECU. Der 
er i alt 11 OP'er, hvoraf fire (72°7o af det samlede beløb) forvaltes af nationale organer, og de øvrige 
syv (28% af beløbet) af de selvstyrende områder. I 1995 var der 233,8 mio. ECU til rådighed, hvoraf 
der blev disponeret over ca. 90%, og den gennemsnitlige gennemførelsesgrad for programmerne er 
tilfredsstillende. På de to møder, overvågningsudvalget holdt i 1995, fremhævedes bl.a. overvåg­
ningsudvalgets strategiske rolle i forbindelse med iværksættelsen af EFSR-prioriteterne og tilret­
telæggelsen af midtvejsevalueringen, og man drøftede udbudsbetingelserne vedrørende den midt­
vejsevaluering, der skulle foretages af uafhængige evaluatorer. 
Stimulering af iværksætterånden i Spanien: 
Projektet »Escuela de Organizaciôn Industrial« skal dels være en hjælp 
ved udarbejdelsen af et iværksætterprojekt, der skal gøre det muligt at 
udnytte det lokale potentiale, dels stimulere iværksætter- og innovations-
ånden gennem en teoretisk og praktisk uddannelse. Der er tale om en 
uddannelse i virksomhedsledelse sammensat af tre integrerede moduler 
(teori, case study, vejledning). I den praktiske fase arbejder de studeren­
de med et projekt vedrørende oprettelse af en virksomhed og får indivi­
duel vejledning af en projektleder (fastlæggelse af produkt-marked, 
analyse af det lokale potentiale, fastlæggelse af strategien osv.) og i den 
afsluttende fase sker den formelle fremlæggelse af det færdige projekt, 
som bl.a. indeholder de oplysninger, der er nødvendige for at evaluere 
dets levedygtighed. 
Mål 4-p.m - programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Prioriterede felter ESF 
Foregribelse, erhvervsvejledning og rådgivning (a) 36,9 
Efter-og videreuddannelse af arbejdstagere (b) 308,4 
Teknisk bistand (c) 23,3 
laltj 368,6 c) 6% (a) 10% 
Mål 4: Programmeringen af mål 4 i Spanien uden for mål Î -regionerne er udmøntet i et SPD, der 
blev godkendt ved udgangen af 1994 for perioden 1994-1999, og en ESF-finansiering på 368,6 mio. 
ECU. Iværksættelsen af dette SPD er blevet ret forsinket, idet kun 25% af 1994-tranchen er anvendt. 
Dette fik Kommissionen til i november 1995 at godkende en ændring af SPD'ets finansielle tabeller 
for at overføre de beløb, der ikke blev anvendl i 1994, Di 1995. Forsinkelsen skyldes såvel den sene 
SK Svvei.de årsberetning — Sini'.m fondene i 1995 
godkendelse af SPD'et som den beslutningsproces, der følges af FORCEM, det paritetiske sammen­
satte organ, der skal administrere og medfinansiere mål 4. For så vidt angår de io??er, der blev 
gennemført af FORCEM i 1994 og medfinansieret af ESF inden for rammerne a mål 4, dvs. uden 
for mål l-regionerne, har det vist sig nødvendigt at lægge vægt på uddannelsen , SMV (under 250 
ansatte), de mindst kvalificerede arbejdstagere og lige muligheder for mænd og kvinder. Overvåg­
ningsudvalgene afholdt to møder i 1995. 
Tabel 37: Mål 3 og 4 
ECU) Spanien — Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. 
Programmer og godkendelsesir Samlede 
omkostninger SF-sløtte 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) iJetaliitger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3V(2) 
MM-3s;#;#?:^ 
1994 
Regionule OP'er 
OP Aragon 
OP Baléares 
OP Cataluna 
OP La Rioja 
OP Madrid 
OP Navarra 
OP Pals Vasco 
Tværregionalt OP 
OPINEM(l) 
Tværregionalt OP 
OP universiteter 
OP diverse organer 
lait 45,1 
28,8 
210,3 
9,6 
250,2 
94.6 
279,2 
1.364,4 
730,6 
201,2 
75,6 
3.289,6 20,3 
12,9 
94,6 
4,3 
112,6 
42.6 
125,7 
614,0 
328,8 
90,5 
34,0 
1.480,3 0,0 
0,0 
15,6 
0,0 
18,4 
6,8 
20,7 
110,0 
35,5 
0,0 
0,0 
207,0 20,0 
12,9 
31,1 
4,3 
36,8 
13,4 
41,3 
167,1 
58,3 
7,3 
33,9 
426,6 99% 
100% 
33% 
100% 
33% 
32% 
33% 
27% 
18% 
8% 
100% 
25»% 2,1 
0,0 
18,5 
0,6 
13,4 
6.7 
15,5 
83,6 
29,1 
0,0 
0.0 
169,7 2,6 
1,0 
23,0 
0,6 
22,6 
10,1 
25,9 
112,1 
40,5 
3,7 
2,4 
244,5 13% 
8% 
74% 
14% 
62% 
75% 
63% 
67% 
70% 
50% 
7% 
57% 
Mil 4 
1994 
SPD Spanien 
lait 
lait 1.045,0 
1.045,0 
4.334,5 368,6 
368,6 
1.848,9 62,7 
62,7 
269,7 118,1 
118,1 
544,7 32% 
32% 
29% 38,1 
38,1 
207,8 65,8 
65,8 
310,4 56% 
56% 
57% 
(I) Det Nationale DeskæAigelsesinstitut 
FRANKRIG 
Mâl3-p.m - programmeringen for 1994-1999 (two. ECU) 
Prioriterede felter ESF 
Erhvervsmæssig integrering af arbejdsløse, der er truet af 
langtidsledighed (a) 705,8 
Erhvervsmæssig integrering af unge, der soger arbejde (b) 987,2 
Integrering af personer, der'er truet af udstødelse (c) 714,2 
Lige muligheder for mænd og kvinder (d) 17,9 
Teknisk bistand og pilotprojekter (e) 136,9 
' altl 2.562,0 (d) 1% (e) 5% 
(c) 28% 
(b) 38% (a) 20% 
Mål 3: ESF's intervention i Frankrig vedrørende mål 3, nemlig et SPD, hvori der er fastsat en ESF-
støtte på 2,562 mia. ECU, er en nyskabelse i programmeringen og går ud på at inddrage lokalområ­
derne mere i arbejdet, såvel på finansielt plan (40% af ESF-beviliingerne) som på programmerings-
og forvaltningsplan (ved at lokale myndigheder overtager de regionale bevillinger). For så vidt angår 
resultaterne havde den sene godkendelse af SPD'et, reformen af de finansielle kredsløb i Frankrig, 
programmeringen af interventionen på nye områder og den stærkere inddragelse af lokalområderne i 
1994 medført en lavere gennemførelsesgrad for programmet end den, der var fastsat for det første år. 
Men generelt blev prioriteten »personer, der er truet af langtidsledighed«, gennemført på meget 
tilfredsstillende måde. De to felter, »aktioner til fremme af den erhvervsmæssige integrering af 
unge«, og »lige muligheder«, var længere om at komme i gang, og der opstod problemer med 
gennemførelsen. Prioriteten »integrering af personer, der er truet af udstødelse fra arbejdsmarke­
det«, var endnu vanskeligere at gennemføre. 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 m 
Niveauet for den finansielle gennemførelse var i 1995 højere end i 1994 (gennemførelsesgrad på 
73%). Men da ingen af de to overvågningsudvalg, der holdt møde i 1995, havde gjort status over 
programmets forløb i 1995, forelå der ingen oplysninger om de kvalitative resultater eller perspekti­
verne, da denne beretning skulle udarbejdes. I 1995 blev der endvidere indledt drøftelser om 
beskæftigelsespolitikken i Frankrig, og disse overvejelser vil påvirke programmeringen af mål 3 
(fjernelse af visse ordninger, fusioner osv.). Kommissionen fremhævede flere gange nødvendigheden 
af, at der hurtigt blev afholdt et møde i overvågningsudvalget. Med hensyn til evalueringen blev 
udbudsbetingelserne vedtaget og evaluatoren udvalgt. Styringsudvalget holdt møde to gange. Det 
skal fremlægge en midtvejsrapport i slutningen af 1996. 
Màl4-p.rtL -programmeringenfor 1994-1996 (mio. ECU) 
Prioriterede felter I ESF 
Foregribelse af kompetence- og kvalifikationsbehov (a) 32,1 
Styrkelse af uddannelsesindsatsen (b) 227,8 
Forbedring af uddannelsen (c) 14,6 
Teknisk bistand (d) 25,1 
I alt| 299,6 (c) 5% (d) 8% (a) 11% 
(b) 76% 
Mål 4: Beslutningen om at godkende SPD'et for mål 4, hvori der er fastsat et ESF-bidrag på 299,6 
mio. ECU, blev truffet ved udgangen af 1994. Indkaldelsen af projekter blev først offentliggjort i 
begyndelsen af 1995, og derfor blev der i 1994 ikke godkendt nogen aktion i forbindelse med 1994-
tranchen. Fordi mål 4 var så nyt, blev der gjort en særlig indsats for at udvikle kommunikationsak­
tioner (indkaldelse af projekter, formidling af tekniske værktøjer og udveksling af erfaringer), 
uddanne aktørerne og bevidstgøre og informere »mellemleddene«, som skulle formidle oplysninger­
ne til virksomhederne, særlig SMV (handelskamre, socioprofessionelle organer, arbejdsmarkedets 
parter). En stor del af 1995 gik med disse aktioner, og derfor begyndte fremlæggelsen af projekterne 
først ved udgangen af 1995. 70 projekter blev godkendt på nationalt plan og 335 på regionalt plan. 
Med hensyn til evalueringen blev et styringsudvalg oprettet i slutningen af 1995 for at fastlægge 
udbudsbetingelserne med henblik på at finde en evaluator. 
Tilpasning til forandringerne i automobilsektoren: 
Valéo Sécurité, som fremstiller automobiludstyr i departementet Nièvre, 
har udviklet nye produkter og nye produktions- og organisationssystemer 
for at tilpasse sig de industrielle forandringer og finde nye markeder. 
Sideløbende med disse ændringer i udviklingsstrategien er der iværksat 
uddannelsesaktioner (CIM (computer integrated manufacturing), anven­
delse af nye materialer, integreret kvalitetsstyring, international 
afsætning og handel) for de ansatte for at udvikle deres selvstændighed 
og kompetence på flere områder. Uddannelserne er beregnet på de 
dårligst kvalificerede ansatte og tager sigte på at forbedre deres kvalifika­
tioner, således at de kan klare nye opgaver. Ud over staten har ESF 
bidraget til dette projekt med 8% og virksomheden med 84%. 
Tabel 38: Mål 3 og 4 — Frankrig — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmer og godkendelsesir Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(t) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
P)/(D Betalinger 
199S Betilinger 
1994-1995 
(3) % 
(3W2) 
mm 1994 
T 5443-4] ?'562-4| ! 396-8l 778>/|l... 30%!..,~3.12'91. SPD Frankrig 
Mil4:PM^ •:••.:;•; 
1994 
SPD Frankrig 834,51 299,6 
2.862,0 0,0 
396,8j 95,4 
873,8 32%T 0,0 
312,9 503,7 65%J 
47.7 
551,4 50% 
90 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
ITALIEN 
Mål 3-p.nL - programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Prioriterede felter ESF 
Reintegrering af langtidsledige (a) 424,2 
Grundlæggende uddannelse og integrering af unge (b) 566,0 
Integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) 131,6 
Lige muligheder for mænd og kvinder (d) 105,3 
Styrkelse af uddannelse og arbejdsformidling (c) 92,1 
I alt| 13i~9j %(e) ?% O) 
(b) 43% 
I Italien finder programmeringen af mål 3 sted i form af en EFSR, som blev godkendt i august 1994, 
og 16 regionale og tværregionale OP'er, der blev godkendt i december 1994. Programmeringen af 
mål 4 sker i form af et SPD, der ligeledes blev godkendt i 1994. Det skal dog først og fremmest 
bemærkes, at Kommissionen i 1995 traf beslutningen om at forlænge de finansielle forpligtelser 
vedrørende visse regionale og tværregionale OP'er under mål 3 og 4 for perioden 1990-1993, hvilket 
medførte en overlapning mellem den nye og den tidligere programmering og en opbremsning af 
gennemførelsen i 1995 af prioriteterne i ESFR'en for mål 3 og SPD'et for mål 4 for så vidt angår den 
anden programmeringsperiode. 
Mål4-p.ttL -progranuneringen for 1994-1996 (mio. ECU) 
Prioriterede felter "~ j ESF 
Foregribelse, støtte til etablering og administrering af efter- og 
videreuddannelse (a) 58,3 
Uddannelse, tilpasning af menneskelige ressourcer til de strukturelle 
ændringer i forb. m. erhverv og produktion (b) 323,1 
Teknisk bistand (c) 17t4 
Ialt[ 398,8 (c) 4% (a)15% 
(b) 81% 
ESF er blevet en uundværlig partner i forbindelse med udviklingen af uddannelsen i Italien. De fleste 
af de regionale uddannelsessystemer er tæt knyttet til fællesskabsinterventionen for så vidt angår 
både medfinansieringen og hovedlinjerne for uddannelsen. Et af kendetegnene ved den nye program­
mering er i øvrigt den klare udvikling af interventioner, der gennemføres under centralforvaltningens 
ansvar. Endvidere har Italien i den nye programmering indført et system for udvælgelse af projekter 
gennem udbud, som ganske vist sikrer en gennemsigtig og effektiv forvaltning af uddannelsessyste­
merne, men som medfører en langsommere iværksættelse af programmeringen. Dette er grunden til, 
at det første var henimod slutningen af 1995, at samtlige selvstyrende regioner og provinser havde 
udvalgt projekter på grundlag af de indkaldelser af projekter, der var offentliggjort i de regionale 
officielle tidender. De fremlagte projekter vedrører dels uddannelsesaktioner og aktioner i forbindel­
se med skabelse af nye arbejdspladser (mål 3), dels aktioner, der tager sigte på formidling af 
resultaterne af undersøgelser vedrørende foregribelsen af behovene i virksomhederne samt uddannel­
sesaktioner (mål 4). 
Iværksættelsen af aktioner, der er medfinansieret under mål 3 og 4, er blevet noget forsinket, hvilket 
har medført, at der ikke blev opfyldt nogen forpligtelse eller gennemført nogen betaling i 1995. Det 
beløb, der var afsat til 1995, vil derfor blive overført til de følgende år gennem en omprogrammering. 
Det er vigtigt at understrege, at medfinansieringsmekanismen, som tidligere har vist sig at være 
mangelfuld, netop er blevet ændret. Man regner derfor med forbedringer i de kommenrie år. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 91 
Tabel 39: Mål 3 og 4 
ECU) Italien — Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. 
Programmer og godkendelseslr Samlede 
omkostninger SF-stolle 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(!) Betalinger i ttctalinger 
1995 1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
NUIiJ-^w:;:::::.:;^ _•::,•:;::;:::.; :;V.::^.-->-,<n'Srt-^ ^'r.mE---
1994 ^" """' 
Regionale OP'er 
OP Dolzano 
OP Emilia-Romagna 
OP Friuli-Venezia Giulia 
OP Lazio 
OP Liguria 
OP Lombardia 
OP Marche 
OP Piemonte 
OP. Toscana 
OP Trento 
OP Umbria 
OP Valle d'Aosta 
OP Veneto 
Tværregionale OP'er 
OP teknisk bistand 
OP nyskabende aktioner 
OP uddannelse 
lait 54,4 
409.8 
118,6 
271,7 
94,0 
389,1 
81,7 
271,6 
145,8 
62,7 
67.7 
27,6 
240,7 
77.8 
118,9 
456,8 
2.889,0 24,5 
184,4 
53,4 
122,3 
42,3 
175,1 
36,8 
122,2 
65,6 
28,2 
30,5 
12,4 
108.3 
35,0 
53,5 
205,6 
1.300,1 0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 3.7 
27,6 
8,0 
18,3 
6,3 
26,2 
5,5 
18.3 
9,8 
4,2 
4,6 
1,9 
16,2 
5.9 
9,0 
34,8 
200,5 15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
15% 
17% 
17% 
17% 
15% 0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
o.o 
0,0 1.8 
13,8 
4,0 
9.2 
3.2 
13,1 
2,8 
9,2 
4,9 
2,1 
2,3 
0,9 
8,1 
3.0 
4,5 
17,4 
100,2 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
M»ltf:l:f?P;i:¥^ 
1994 ' 
SPD Arbejdsministeriet 
lait 
lait 886,1 
««6,/ 
3.775,1 398.8 
398,8 
1.698,8 0,0 
0,0 
o.o 60,6 
60,6 
261,1 15%1 0,0 
15% 0,0 
I5%| 0,0 30,3 
30,3 
130,5 50% 
50% 
50% 
LUXEMBOURG 
Màl3-p.i»L -progranwieringenfor 1994-1999 (nùo. ECU) 
Prioriterede felter ESF 
Integrering af langtidsledige (a) 5,5 
Erhvervsmæssig integrering af unge (b) 3,1 
Integrering af personer, der^r truet af udstødelse (c) 9,9 
Lige muligheder for mænd og kvinder (d) 1,2 
Horisontale aktioner (e) 0,9 
lait) 20,7 (e) 4% 
(c) 48% (b) 15% 
SPD'et under mål 3 i Luxembourg, hvori der er afsat 20,7 mio. ECU for perioden 1994-1999, bygger 
på fem prioriterede felter omfattende i alt 14 uddannelsesforanstaltninger, der har været til gavn for i 
alt 421 personer. For så vidt angår SPD'et under mål 4 (0,9 mio. ECU) er målgrupperne først og 
fremmest arbejdstagere med dårlige kvalifikationer, særlig i sektorer, hvor adgangen til uddannelse 
er dårlig eller ikke-eksisterende. 
Men i Luxembourg er der en hård kerne af langtidsledige. Derfor er der med ESF's støtte sket en 
styrkelse af ledsageforanstaltningerne til fordel for arbejdsløse gennem ansættelse af socialarbejdere 
og indførelse af en ny tjeneste, der tager sig af arbejdsformidling, kundesøgning og ledsageforan­
staltninger. Den finansielle gennemførelse har såvel for mål 3 som for mål 4 nået et yderst 
tilfredsstillende niveau. 
Mål4-p.nL -programmeringen for 1994-1996 (nùo. ECU) 
Prioriterede felter 
Foregribelse af udviklingen på arbejdsmarkedet og at' 
kvalifikationsbehov (a) 
Uddannelse og omskoling, erhvervsvejledning og rådgivning (b) 
Forbedring og udvikling af uddannelsen (c) 
I lorisontale aktioner, der vedrører hele SPD'et (d) _ 
I jtll ESF 
0,1 
0,5 
0,1 
0,1 (d) 13% 
(c) 
(b)02% 
92 Syvende årsln reining — Struktiitfondene i 1995 
Tabel 40: Mål 3 og 4 — Luxembourg — Status over den finansielle gmnemførelse af programmerne 
(mio. ECU) 
Programmer og godkendelsesir Samlede 
omkostninger SF-stottc 
(I) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994 1995 
(2) % 
WO) Betalinger 
1995 Betalinger 
I994-I99S 
(31 % 
(3)/(2) 
Mii3;iP$iPPi$^ 
1994 
OP private initiativtagere 
OP offentlige initiativtagere 
lull 21,6 
24,4 
46,0 9,7} 1,5 
11,0! 1,8 
20,7] 3,3 3,0 
3,5 
6,5 31% 
32% 
31% 1.7 
' "2,3 
4,0 2,5 
3,1 
5,6 83% 
90% 
«7% 
M»|'4::£ilf|;»S^ 
1994 
SPD offentlige initiativtagere 
lait 
I alt 2,3 
2,3 
483 0,9 
0,9 
21,6 0,3 
0,3 
3,6 0,5 
0,5 
7,0 0,59 
59% 
32% 0,2 
0,2 
0,2 0,3 
0,3 
5,9 0,65 
65% 
85% 
NEDERLANDENE 
Mål3 -p.nL -programmeringenfor 1994-1999 (mio. ECU) 
Prioriterede felter ESF 
Uddannelse (a) 480,0 
Jobanvisning (b) 120,0 
Integreringsforløb (c) 277,0 
Teknisk bistand (d) 46,0 
I alt | 923,0 (c) (d) 5% 
(a) 52% 
Mål 3: Iværksættelsen af SPD'et under mål 3, som blev godkendt i 1994, påbegyndtes i 1994 og kom 
rigtig i gang i begyndelsen af 1995, hvorfor det var muligt at disponere over alle de 143,8 mio. ECU, 
der var opført for 1995 i finansieringsplanen. Den vigtigste af de iværksatte foranstaltninger var den 
uddannelsesaktion, der var fastsat i SPD'et. Der var tale om grundlæggende uddannelse, herunder 
erhvervsuddannelse, som også indebar praktikophold i virksomheder eller uddannelsesinstitutioner, 
ledsaget af en individuel opfølgning og personlig vejledning. Der blev i 1995 også gjort en særlig 
indsats for at iværksætte den nye foranstaltning »veje til integration« i det nye program, som særlig 
tog sigte på en integreret genindslusning af socialt udstødte på arbejdsmarkedet. Nederlandene 
iværksatte ligeledes en jobanvisningsforanstaltning. Disse forskellige foranstaltninger var centreret 
om en række aktioner som f.eks. uddannelse, forberedelse til den erhvervsmæssige integrering, 
integrerede initiativer til styrkelse af samarbejdet mellem lokale myndigheder, ansættelser i sund­
hedssektoren og erhvervsmæssig reintegrering af delvis handicappede. Der blev ligeledes gennemført 
foranstaltninger vedrørende beskæftigelsespuljer og erhvervelse af erhvervserfaring. Der blev for 
unge arbejdsløse iværksat uddannelsesaktioner, der navnlig tog sigte på unge, der havde forladt 
skolen for tidligt, samt særlige ordninger med beskæftigelsesgaranti, og lærlingeordningerne blev 
udvidet. Endelig lagde SPD'ets overvågningsudvalg særlig vægt på at forbedre de udvælgelseskrite­
rier, der var vedtaget året forinden, og hvis mangel på gennemsigtighed havde givet programforval­
terne vanskeligheder. I årets løb justerede udvalget kvalitetskriterierne for at sikre, at det var de 
bedste projekter, der blev valgt. Regionerne fik ved denne lejlighed mulighed for at tilføje nogle af 
deres egne kriterier og forbedre projekternes overensstemmelse med regionalpolitikken. Samtidig 
blev omstruktureringen af de regionale arbejdsanvisninger påbegyndt. 
Et projekt til fordel for de socialt udstødte i Noord Brabant: 
Dette projekt, som i begyndelsen var et forsøgsprojekt, der blev iværksat 
af Noord Brabants arbejdsformidling, har gjort det muligt at etablere en 
individuel rådgivning af personer, der er udstødt fra arbejdsmarkedet på 
grund af psykiske problemer. Disse personer følges individuelt under hele 
uddannelsesforløbet, under jobsøgningen og efter deres omklassificering. 
Disse personer kommer således ud af deres isolation, og det lykkes for 
nogle af dem at finde arbejde. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Mål4-p.m -programmeringenfor 1994-1999 (mio. ECU) 
Prioriterede felter 
Fremme af interesse for uddannelse (a) 
Tilpasning af uddannelse til behov(b) 
Uddannelsesprogrammer (c) 
Teknisk bistand (d) 
lait ESF 
13,0 
29,1 
106,7 
7,4 
156,2 93 
(d) 5% (a) 3% 
(C) 68% (b)19% 
Mal 4: Da det nederlandske SPD under mål 4 først kunne iværksættes i andet halvår 1995 havde det 
ved udgangen af 1995 endnu ikke været muligt at disponere over de hertil fastsatte bevillinger Denne 
væsentlige forsinkelse skyldes den usikkerhed, der herskede om retningslinjerne for programmets 
gennemførelse og nødvendigheden af midlertidigt at oprette et særligt kontor i Social- og Arbejdsmi­
nisteriet. I juni 1995 blev der endelig afholdt en konference med henblik på at iværksætte program­
met under mål 4". Ved denne lejlighed blev en informationsbrochure beregnet for ansøgere/initiativ­
tagere officielt fremlagt. I midten af året blev overvågningsudvalget for SPD'et i øvrigt oprettet og 
der blev vedtaget kriterier for udvælgelse af projekter. Nederlandene havde dog vanskeligheder med 
at finde passende kilder til medfinansiering og med at anvende de eksisterende midler til at etablere 
nye strukturer. Dette er årsag til, at det første sæt projekter først kunne fremlægges ved udgangen af 
1995. 
Tabel 41: Mål 3 og 4 
ECU) Nederlandene — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. 
Programmer og godkcndelsesir Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) • % 
(MD Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/<2) 
mm '/. VA?W. '; 
1994 
282,3| 3l'%| MÎffi" SPD Nederlandene 1.407,8 922,81 143,81 253,3) 90% 
Mårølf *sXit 'Ms< 
1994 
SPD Nederlandene 363,6 156,2 0,0 22,2 WM ' ÔB li.i 50% 
87% 1.771,4 1.079,0 143,8 304,5 28% 142,6 264,4 
DET FORENEDE KONGERIGE 
Mål 3 -p.itL - programmeringen for 1994-1996 (mio. ECU) 
Prioriterede felter ESF 
Erhvervsmæssig integrering af personer, der har været arbejdsløse i mere 
end 6 måneder (a) 566,0 
Erhvervsmæssig integrering af unge under 25 år (b) 475,0 
Erhvervsmæssig integrering af personer, der er truet af udstødelse (c) 353,0 
Lige muligheder for mænd og kvinder (d) 91,0 
Teknisk bistand (e) 1^0 
lait 1.501,0 (d) 6% (e) 1% 
(c) 24% 37% 
Det skal erindres, at alene mål 3 er genstand for programmering i Det Forenede Kongerige, og det 
sker i form af et SPD for årene 1994-1996. De britiske myndigheder har nemlig ikke ønsket at 
fremlægge noget program under mål 4 mellem 1994 og 1996. 
Samt fællesskabsinitiativerne EMPLOI og ADAPT (se i øvrigt Kapitel I.B.l. Fællesskabsinitiativer). 
94 Svvende årsberetning — Struktui fondene i 1995 
Mål 3: SPD'et under mål 3 dækker årene 1994-1996 og har fået bevilget 1,501 mia. ECU i alt, hvoraf 
der blev disponeret over 497 mio. i 1995. I SPD'et fastsættes fire prioriterede målgrupper for den 
erhvervsmæssige integrering eller reintegrering: langtidsledige, unge arbejdstagere uden eller med 
kun få kvalifikationer, personer, der er truet af udstødelse, og de potentielle hovedbegunstigede for 
så vidt angår aktionerne til fremme af lige muligheder. Hver prioriteret gruppe er omfattet af tre 
typer foranstaltninger: erhvervsvejledning og rådgivning, uddannelse og arbejdssøgning, På denne 
måde er det muligt at udvikle integrerede projekter, som tilbyder de interesserede personer et 
struktureret og veldefineret forløb, der kan hjælpe dem væk fra en situation med utilstrækkelig 
skolegang eller arbejdsløshed til en situation præget af passende kvalifikationer og beskæftigelse. 
Projektudvælgelsen styres af flere forskellige organer (national regering, lokale regeringer, »training 
and enterprise councils« og »local enterprise companies« i Skotland, højere læreanstalter, herunder 
universiteter, og velgørende organisationer). Det årlige rammebeløb, der skal tildeles hver type organ 
pr. prioritet og pr. foranstaltning, godkendes af overvågningsudvalget i løbet af det forudgående år. 
Den forsinkede gennemførelse i 1994 resulterede i en retrospektiv udvælgelse i 1995. Det viste sig 
imidlertid efter udvælgelsen af projekterne, at uanset hvilket organ der var tale om, afveg fordelin­
gen mellem prioriteter og foranstaltninger mellem den i SPD'ets finansieringsplan fastsatte fordeling, 
hvorfor finansieringsplanen måtte revideres. Denne situation gentog sig i 1995, og finansieringspla­
nen måtte på ny revideres, i sidstnævnte tilfælde skyldtes det for få projekter vedrørende prioriteten 
»lige muligheder« og vedrørende foranstaltningen »direkte støtte til jobsøgning«, som indgår i alle 
fire prioriteter. Det blev besluttet at koncentrere størstedelen af bevillingerne, dvs. ca. 95°7o, om 
uddannelsesforanstaltningen inden for de fire prioriteter. 
Endelig besluttede overvågningsudvalget vedrørende mål 3 at oprette en fast evalueringsgruppe, der 
skulle forberede, behandle og overvåge evalueringen og forelægge udvalget en rapport. Evaluerings­
processen bygger på en gennemgang af deltagernes akter, en overvågning af modtagerne og ad hoc-
undersøgelser. 
Tabel 42: Mål 3 og 4 — Det Forenede Kongerige — Status over den finansielle gennemførelse af SPD 'et 
(mio. ECU) 
Program og godkendelscsjr Samlede 
omkostninger SF-slotte 
(I) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2V0) Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Mål 3 '. 
1994 
1.501,0| 97S,0| 65%|~ SPP Det Forenede Kongerige 497.0 436.2) 818,6| 84%| 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 95 
5. Mål 5a 
5.1. Mål 5a-landbrug 
Programmeringen for 1994-1999 
Mål 5a er et grundlæggende aspekt af fællesskabspolitikken vedrørende udvikling af landdistrikter31. 
Det er et horisontalt mål og vedrører landbrugsvirksomhed i hele Unionens område. Målet, der er 
forankret i den fælles landbrugspolitik, udgør, qua sit formål: at modernisere landbrugsstrukturerne 
og sin finansielle tildeling: 5,4 mia. ECU32, et væsentligt bidrag til strukturfondenes indsats for at 
fremme den økonomiske og sociale samhørighed. Det skal erindres, at foranstaltningerne under mål 
5a træffes i medfør af sær for ordninger, hvoraf de vigtigste er forordning (EØF) nr. 2328/91 
(produktionsstrukturer) og forordning (EØF) nr. 866/90 og 867/90 (strukturer til afsætning og 
forarbejdning af produkter). Disse forordninger blev ændret i 1994 ved forordning (EF) nr. 
2843/943\ Resultatet var en forenkling af reglerne og øget fleksibilitet for så vidt angår tildeling af 
støtte. 
Konkurrenceevne og beskæftigelse: Konkurrenceevnen og beskæftigelsen fremmes gennem hele 
forløbet fra etableringen af landbrugeren, over moderniseringen af hans bedrift og til afsætningen af 
hans produkter: 
• uddannelsesstøtten34 gør det muligt at hæve niveauet for den tekniske viden, der kræves for at 
etablere sig som landbruger og klare de udfordringer, som en økonomi i stadig forandring 
frembyder; 
• støtten til unge landbrugeres første etablering35 bidrager til generationsskiftet og modvirker en af 
de for landbruget alvorligste tendenser, som også er ødelæggende for landbrugets konkurrence­
evne, nemlig den erhvervsaktive befolknings aldring; 
• støtten til investeringer i landbrugsbedrifter36 ledsager moderniseringen af anlæggene, rationalise­
ringen af produktionsprocessen og forøgelsen af rentabiliteten, diversificeringen af aktiviteterne, 
forbedringen af leve- og arbejdsvilkårene og opretholdelsen af beskæftigelsen; 
• støtten til hjælpetjenester til fordel for landbrugsbedrifter37 (administrative tjenester, gensidig 
støtte, regnskabsføring) udgør et kvalitativt supplement til forbedringen af konkurrenceevnen; 
• støtten til producentsammenslutninger38, der skal fremme afsætningen af landbrugernes produk­
ter i områder med særlige markedsføringsproblemer, medvirker ligeledes til udligningen af de 
regionale skævheder; 
• investeringsstøtten til fremme af forarbejdning og afsætning39 af landbrugs- og skovbrugsproduk­
ter bidrager til modernisering af den industri- og handelsvirksomhed, der udøves på stadiet efter 
landbrugsstadiet, ved at sikre landbrugerne bedre afsætningsmuligheder og del i den fortjeneste, 
som opstår ved værditilvæksten. 
Ved godkendelsen af de konkrete foranstaltninger, der foreslås af medlemsstaterne, sørger Kommis­
sionen for, at de er forenelige med andre foranstaltninger under de regionale mål, nemlig mål 1, 5b 
og 6, og med fællesskabspolitikken på andre områder, bl.a. miljøpolitikken og den fælles landbrugs­
politik. I denne forbindelse indføres der en række mekanismer (valgkriterier, sektorbestemte forbud 
11 Se også kapitel ILD.2. Strukturfonde, fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikter. 
32 Oprindelig finansiel tildeling 1994-1999. 
" Se årsberetning 1994. 
34 Forordning (EØF) nr. 2328/91, artikel 28. 
35 Forordning (EØF) nr. 2328/91, artikel 10 og 11. 
" Forordning (EØF) nr. 2328/91, artikel 5-9. 
37 Forordning (EØF) nr. 2328/91, artikel 13-16. 
31 Forordning (EØF) nr. 1360/78. 
39 Forordning (EØF) nr. 866/90 og 867/90. 
96 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
og begrænsninger, betingelser, der skal opfyldes, osv.), der skal sikre ziktionernes forenelighed med 
den fælles landbrugspolitik40. Forebyggelse af overskudsproduktion og skift til produkter, der kan 
afsættes på normale vilkår på markedet, bidrager ligeledes kraftigt til forbedringen af konkurrence­
evnen i denne sektor. 
Hensyntagen til miljøet i mål 5a-landbrug: 
Ved tilpasningen af landbrugsstrukturerne har EUGFL-Udviklingssektionens støtte under mål 5a 
en gavnlig virkning på miljøet, idet støtten ydes til investeringer i landbrugsbedrifter, der har til 
formål at beskytte og forbedre miljøet. Også som led i tilpasningen af forarbejdnings- og 
afsætningsstrukturerne for landbrugsprodukter ændrede Kommissionen i 1994 kriterierne for 
valget af investeringer for at tilgodese investeringerne i forarbejdningsindustrier, som er interesse­
ret i teknologiske innovationer, der gavner miljøet, forureningsbekæmpelsen og bortskaffelsen af 
affald, eller i økologiske landbrugsprodukter. 
Der skal ligeledes tages hensyn til miljøets indvirkning på de ledsageforanstaltninger til reformen 
af den fælles landbrugspolitik, som Rådet vedtog i 1992. En af disse tre foranstaltninger, der 
finansieres af EUGFL-Garantisektionen, vedrører miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget 
samt naturpleje*1. I denne forordning bestemmes det bl.a., at landbrugsproduktionen skal 
begrænses gennem en nedsættelse af forbruget af gødning, pesticider og insekticider samt en 
begrænsning af besætningerne på bedrifterne eller reduktion af besætningernes belastning pr. 
hektar. I 1995 blev der udbetalt 484,5 mio. ECU i henhold til denne forordning til de tolv 
medlemsstater. 11996 skønnes udgifterne at overstige 1,3 mia. ECU for de 15 medlemsstater. 
Territorial ligevægt og beskæftigelse: En afbalanceret territorial udvikling er et af målene for de 
særlige foranstaltninger til fordel for landbrug i bjergområder og i visse ugunstigt stillede områder42. 
Disse foranstaltninger tager sigte på at opretholde landbrugsvirksomhed i disse områder gennem en 
kompensation for varige naturbetingede ulemper, som stiller sig i vejen for denne virksomhed. 
Foranstaltningerne går især ud på at yde udligningsgodtgørelser pr. produktionsenhed og en investe­
ringsstøtte, der er gunstigere end investeringsstøtten til områder, der ikke er dårligt stillet. Foranstalt­
ningerne bidrager til opretholdelse af et socialt netværk i områder, der er alvorligt truet af affolk­
ning, og forebygger herved tab af arbejdspladser, afvandring og ørkendannelse. 
40 Se kapitel II.D.2. Strukturfonde, fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikter. 
41 Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 af 30. juni 1992, EFT L 215 af 30. juli 1992. 
42 Forordning (EØF) nr. 2328/91, artikel 17-20. 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 '»y 
Tabel 43: Ugunstigt stillede områder (areal i 1.000 ha) i henhold til direktiv 75/268/EØF (situationen i 
begyndelsen af 1996) 
MEDLEMSSTAT 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Frankrig (ckskl OD) 
Frankrig (OD) 
iriand 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede Kongerige 
I alt EUR 12 
Østrig 
Fioland 
Sverige 
I alt EUR 15 
% ULA i ugunstigt stillede områder (1) 
Bjergområder (art. 
3-J) 
336 
3914 
7.503 
5.284 
5.197 
87 
5.218 
1.227 
23.482 
2.047 
1.407 
526 
27.462 
35% Andre ugunstigt 
stillede områder 
(art. 3.4) 
273 
7.987 
964 
11.343 
7.809 
7.79V 
15 
3.456 
3.405 
122 
2.056 
8.341 
45.756 
208 
536 
1.011 
47.511 
61% Ugunstigt stillede 
områder med 
særlige ulemper 
(art. 3.5) 
199 
402 
700 
804 
729 
75 
12 
218 
3 
111 
150 
1 
2.600 
164 
220 
333 
3.317 
4% ULA i nit 
Ugunstigt stillede 
områder 
273 
0 
8.522 
5.280 
19.546 
13.897 
13.720 
177 
3.468 
8.841 
124 
111 
3.433 
8342 
71.837 
2.419 
2.164 
1.869 
78.290 
700% Medlemsstat 
1.357 
2 770 
17.012 
6 408 
26330 
30.011 
29.834 
177 
4 892 
16496 
127 
2.011 
3.998 
18658 
130.070 
3.524 
2.549 
3.634 
139.777 
1 Ugunstigt stillede 
områder i •/• af 
landets samlede 
areal 
20% 
0% 
50% 
82% 
74% 
46% 
46% 
100% 
71% 
54% 
98% 
6% 
86% 
45% 
55% 
69% 
85% 
51% 
56% 
(1) ULA: Udnyttet landbrugsareal, herunder "fælles arealer*, som skønnes at omfatte 2 300 000 ha i Grækenland ; 
1 770 000 ha i Spanien; 1 239 000 ha i Frankrig; 450 000 ha i Irland; 1 550 000 ha i Italien; 700 000 ha i Portugal, 
I 220 000 ha i Det Forenede Kongerige; 250 000 ha i Østrig og 100 000 ha i Sverige 
Medlemsstaternes valg for så vidt angår programmerne for 1994-1999: Foranstaltningerne vedrøren­
de mål 5a udgør under ét en fleksibel retlig ramme, inden for hvilken medlemsstaterne kan vælge de 
foranstaltninger og gennemførelsesregler, der bedst opfylder hvert enkelt områdes særlige behov. 
Medlemsstaterne har ved at udnytte denne fleksibilitet haft mulighed for at give høj prioritet til de 
aktivitetssektorer, kategorier af landbrugere og områder, de har fundet mest hensigtsmæssige. 
Medlemsstaternes valg for så vidt angår perioden 1994-1999 
Belgien Danmark Tvskland 
(f) 42% 25% 
(f) 24% 
(d) 
(e) (d) 4% (c) 18% (a) 45% 
(C) 21% (b) 2% (f) 11% (a) 13% 
(c) 50% (b) 5% 
(d) 1% 
• Investeringer i bedriften (a) 
• Forarbejdning og afsætning (c) 
• Bjergområder og ugunstigt stillede områder (e) OProducentsammenslutningcr (b) 
D Uddannelse og hjælpetjenester (d) 
DUnge landbrugere (f) 
9S Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
(e) 26% (d) 2% (c) 30% 
Luxembourg 
(f) 26% Nederlandene 
4% 
(e) 44% (a) 56% (e) 32% Det Forenede Kongerige 
5% 0,3% 
m - (a) -<»> 
(C) 63% 
• Investeringer i bedriften (a) 
• Forarbejdning og afsætning (c) 
• Bjergområder og ugunstigt stillede områder (e) • Producentsammenslutninger (b) 
D Uddannelse og hjælpetjenester (d) 
• Unge landbrugere (f) 
Gennemførelsesprognoser: Efter godkendelsen af programmeringsdokumenterne og udgiftsoversla­
gene for de nye medlemsstater43 er den vejledende finansielle programmering af foranstaltningerne 
vedrørende mål 5a uden for mål 1- og 6-regionerne44 følgende for perioden 1994-1999: 
Tabel 44: Mål 5a-landbrug — gennemførelsesprognoser 1994-1999 (mio. ECU) 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Spanien 
Frankrig 
Italien 
Luxembourg 
Oslrig'" 
Nederlandene 
Det Porenede 
Kongerige 
Finland1" 
Sverige"» 
lait lait 
170,4 
127,0 
1.069,9 
326,0 
1.745,5 
680,0 
39,0 
385,8 
118,0 
361,0 
331,0 
90,1 
5.443,7 Produktion 140,4 
Afsætning og forarbejdning 30,0 
Produklion 100,3 
Afsætning og forarbejdning 26,7 
Produktion 851,7 
Afsætning og forarbejdning 218,3 
Produktion 207,0 
Afsætning og forarbejdning 119,0 
Produktion 1.486,6 
Afsætning og forarbejdning 258,9 
Produktion 494,4 
Afsætning og forarbejdning 185,6 
Produktion 37,3 
Afsætning og forarbejdning 1,7 
Produklion 323.5 
Afsætning og forarbejdning 62,3 
Produktion 78,8 
Afsætning og forarbejdning 39,2 
Produktion 134,5 
Afsætning og forarbejdning 226,5 
Produktion 287,9 
Afsætning og forarbejdning 43,1 
Produktion 67,2 
Afsætning og forarbejdning 22,9 
Produktion 4.209,6 
Afsætning og forarbejdning 1.234,1 % 
82% 
18% 
79% 
21% 
80% 
20% 
63% 
37% 
85% 
15% 
73% 
27% 
96% 
4% 
84% 
16% 
67% 
33% 
37% 
63% 
87% 
13% 
75% 
25% 
77% 
23% 
'"Perioden 1995-
niedlemsstater 1999 - Se ligeledes Kapitel 1.A7. Integration af de nye 
i strukturpolitikken 
"3 Kapitel I.A.7. Integration af de nye medlemsstater i strukturpolitikken indeholder en nærmere redegørelse 
vedrørende de nye medlemsstater. 
" I mål 1- og 6-regionerne programmeres Sa-foranstaltningerne inden (or EFSR/SPD'erne. 
Syvende årsberetning —Strukturfondene i 1995 99 
Gennemførelse afmål 5a-landbrug i 1995 
De konkrete og finansielle resultater for 1995 uden for mål 1- og 6-regionerne gengives nedenfor. 
Tabel 45: Mål 5a-landbrug — finansielle resultater for 1995 (forpligtelser-mio. ECU) 
Medlemsstat 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Spanien 
Frankrig 
Italien 
Luxembourg 
Østrig 
Nederlandene 
Finland 
Sverige 
Det Forenede Kongerige (1) 
I ALT Indirekte 
foranstaltninger vedr. 
produktions­
strukturer 
22,650 
16,731 
138.230 
19,920 
216.972 
5.188 
61,498 
4,889 
54,523 
13,721 
22,802 
577,124 Forarbejdning og 
afsætning, forordn. 
866/90 
7,583 
26.902 
1,176 
35,111 
0,283 
6,897 
77,952 lait 
30,233 
16,731 
165,132 
21,096 
252,083 
5,471 
61,498 
' 4,889 
61,420 
13,721 
' 22,802 
655,076 
(1) Revideret SPD 
En stor del af programmerne for forarbejdning og afsætning var blevet godkendt ved udgangen af 
1994, ligesom der var disponeret over beløbene under 1. tranche. Flere medlemsstater kunne dog ikke 
modtage 2. tranche (1995) før i slutningen af 1995, fordi de ikke havde gennemført en tilstrækkelig 
stor del af programmerne. For Østrigs vedkommende blev der først disponeret over 1. tranche i 
begyndelsen af 1996. Sverige havde ikke fastsat noget beløb for 1995. 
Tabel 46: Mål 5a-landbrug — konkrete resultater i 1994 
Medlemsstat 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg* 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 
1ALT Etablering af unge 
landbrugere (art. 10) 
Antal støttemodtagere 
Måll 
72 
984 
705 
3.501 
159 
357 
718 
1.059 
7.555 Uden for 
mål nr. 1 
772 
438 
4.049 
1.212 
7.086 
1.495 
59 
15.111 lait 
844 
438 
5.033 
705 
4.713 
7.245 
357 
2.213 
59 
0 
1.059 
0 
22.666 Investeringsstøtte til unge 
landbrugere (art. 11) 
Antal støttemodtagere 
Måll 
26 
251 
1.890 
21 
290 
55 
4 
1.025 
8 
3.570 Uden for 
måll 
342 
420 
689 
753 
2.256 
412 
101 
90 
14 
5.077 lait 
368 
420 
689 
251 
2.643 
2.277 
290 
467 
101 
94 
1.025 
22 
8.647 Investeringsstøtte 
(art. 7) 
Antal støttemodtagere 
Måll 
81 
2.466 
9.762 
57 
2.660 
273 
25 
2.353 
237 
17.914 Uden for 
måll 
1.066 
1.436 
2.110 
3.277 
7.400 
1.696 
96 
858 
409 
18.348 lait 
1.147 
1.436 
2.110 
2.466 
13.039 
7.457 
2.660 
1.969 
96 
883 
2.353 
646 
36.262 Udlignings­
godtgørelse (art. 19) 
Antal bedrifter 
6.873 
140.612 
231.275 
187.538 
187.059 
140.612 
105.619 
39.056 
2.515 
3.901 
89.510 
60.912 
1.195.482 
* 1993, dog 1994 for udligningsgodtgørelserne 
1995 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Tabel 47: Mål 5a-landbrug — Status over den finansielle gennemførelse af programmerne (mio. ECU) 
Programmeret 
Godkendt 
% 
Forpligtelser ,1994-1995 
% ar støtten 
Betalinger 1994-1995 
% af støtten V 
170,4 • 
170,4 
100% 
53,0 
31% 
16,5 
10% DK 
127,0 • 
127,0 
100% 
38,7 
30% 
19,2 
15% D 
1.069,9 » 
1.069,9 
100% 
322,7 
30% 
209,8 
20% E 
326,0 • 
326,0 
100% 
101,9 
31% 
80,3 
25% F 
1.745,5 •» 
1.745,5 
100% 
678,6 
39% 
402,8 
23% I 
680,0 ** 
680,0 
100% 
117,5 
17% 
58,7 
9% L 
39,0 • 
39,0 
100% 
12,2 
31% 
5,4 
14% N 
118,0 » 
118,0 
100% 
25,3 
21% 
12,2 
10% AT 
385,8 • 
385,8 
100% 
61,5 
16% 
30,7 
8% FI 
331,0 • 
331,0 
100% 
61,4 
19% 
30,7 
9% SE 
90,1 • 
90,1 
100% 
13,7 
15% 
6,9 
8% UK 
361,0 • 
361,0 
100% 
85.2 
24% 
41,7 
12% lait 
5.443,7 
5.443,7 
100% 
1.571,6 
29% 
914.9 
17% 
* Programmeret i form af SPD'er 
•• Programmeret i form af EFSR'er (forordning (EØF) nr. 866/90) 
'(X) Svvende årsberetning Struktuijondene i 1995 
5.2. Mål 5a-fiskeri 
Programmeringen for 1994-1999 
Målet »tilpasning af fiskeristrukturer«, hvortil er knyttet det finansielle instrument FIUF, er gen­
stand for interventioner, som tager sigte på dels at sikre en varig ligevægt mellem fiskeressourcer og 
fiskerivirksomhed, dels at støtte og styrke hele den europæiske fiskerisektor. For så vidt angår 
tilpasningen af fiskeriindsatsen bidrog FIUF i 1995 til medfinansiering af reduktionen af den 
europæiske fiskerflåde efter angivelserne i det flerårige udviklingsprogram 1993-1996 gennem en 
endelig indstilling af fartøjernes virksomhed (i form af ophugning, eksport eller oprettelse af 
blandede selskaber) Endvidere fortsatte bestræbelserne på at styrke den europæiske fiske- og 
akvakulturindustri, bl.a. på områderne forarbejdning/afsætning af produkterne, akvakultur og 
havnefaciliteter. 
Hensyntagen til miljøet i mål 5a-fiskeri: 
Flere af de foranstaltninger, der er omfattet af FIUF-medfinansieringen, herunder tilpasningen af 
fiskeriindsatsen, har til formål at reducere fiskeriets uheldige følger for miljøet og fiskeressourcer­
ne (overfiskning). Der er bl.a. tale om støtte til materielle investeringer i beskyttelsen af fiskeres­
sourcerne ved kysterne, beskyttelsen af visse kystområder og modernisering af faciliteterne i 
fiskerihavne, indenfor akvakultur og i forarbejdningsindustrien. Endvidere har de tekniske regler 
til beskyttelse af fiskeressourcerne og det maritime økosystem, som indgår i den fælles fiskeripoli­
tik, i almindelighed en åbenbar forebyggende virkning for så vidt angår miljøbeskyttelse. 
Mål 5a og beskyttede havområder: 
Udviklingen og beskyttelsen af visse kystområder udgør det fjerde FIUF-interventionsfelt. Opret­
telse af beskyttede havområder kan finde sted ved etablering af faste eller flytbare elementer i 
form af kunstige rev, oprettelse af havreserver, forbud mod fiskeri osv. Denne aktion vil bidrage 
til at beskytte ynglen og forbedre leve- og udviklingsvilkårene for de pågældende regioners 
ressourcer. FIUF har bevilget over 30 mio. ECU til disse projekter, heraf 16 mio. i Spanien. 
Mål 5a-fiskeri vedrører kun aktioner uden for mål 1- og 6-regionerne (i sidstnævnte regioner er 
fiskeriinterventionerne integreret i EFSR/SPD'erne). Disse programmer, hvoraf der er 12 i alt, ni i de 
tidligere medlemsstater, som blev godkendt i 1994, og tre i de nye medlemsstater, som blev godkendt 
i 19954\ Under dette mål blev der disponeret over 176,9 mio. ECU, mens der blev betalt 81 mio. 
ECU i 1995 (heraf henholdsvis 65 mio. og 19,1 mio. for de nye medlemsstater). 
FIUF-interventionerne i mål l-regionerne gennemføres i form af fem OP'er vedrørende fiskeri eller 
inden for rammerne af kapitlerne om fiskeri og akvakultur i ni SPD'er og tre OP'er. For så vidt 
angår mål 6-regionerne indeholder de to SPD'er for Finland og Sverige også et fiskeri- og akvakul­
turfelt. Således blev der disponeret over 270,8 mio. ECU og betalt 81,3 mio. i 1995 til mål 1-
regionerne, mens forpligtelserne og betalingerne for mål 6-regionerne udgjorde henholdsvis 1,4 og 
0,7 mio. ECU. 
45 Se kapitel I.A.7. Integration af de nye medlemsstater i strukturpolitikken. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 101 
Tabel 48: Mål 5a-fiskeri — SPD'ernes interventionsprioriteter, 1994-1999 (mio. ECU) 
Investering og omlrgning af fiskeriindsatsen 
Andre foranstaltninger i forbindelse med fiskerflåden 
Fornyelse og modernisering af fiskerfladen 
Akvakultur 
Beskyttede havområder 
Havnefaciliteter 
Forarbejdning og afsætning af produkter 
Produktfremmc 
Socioøkonomiske foranstaltninger (2) 
Andre foranstaltninger 
lait B 
5.2 
0,0 
7.9 
1.9 
0.7 
1.5 
5.9 
1,2 
pm 
0,2 
24,5 DK 
37.7 
0,0 
35.0 
9.2 
3.2 
9.8 
30.1 
7,2 
pm 
7,6 
139,9 D(l) 
6.8 
0,0 
12,3 
7,1 
0,0 
5.6 
39.4 
2,5 
pm 
1.8 
753 E 
40,6 
0,0 
35,9 
7,2 
1.8 
6.0 
23.9 
1.8 
pm 
2.4 
119,6 F 
16.2 
27.0 
20.3 
33,7 
0,0 
8.1 
54,8 
5.0 
pm 
24.8 
189,9 1 
35,4 
0.0 
33,6 
20.5 
1.2 
5.6 
28,1 
3.6 
pm 
6,4 
134,4 L 
0.0 
0,0 
0,0 
0,7 
0.0 
0.0 
0.3 
0.1 
pm 
0.0 
1,1 N 
8,0 
0.0 
2.2 
1.5 
0.0 
20.4 
8.5 
6.0 
pm 
0.0 
46,6 UK 
13.5 
18.5 
13.3 
3.8 
0,4 
4.3 
22.7 
12.1 
pm 
0.2 
88,7 lait 
163,4 
45.5 
160,5 
85,6 
7,3 
SU 
213,7 
394 
pm 
43.4 
820,2 
(1) Pristalsregulerede beløb. 
(2) Disse foranstaltninger kan indføres af medlemsstaterne efter ændringen af forordning (EF) nr. 3699/93 i 1995. Bevillingen 
foranstaltninger skal fastsættes inden for det samlede rammebeløb. 
Gennemførelse afmål 5a-fiskeri i 1995 
Hovedbegivenhederne i 1995 var vedtagelsen af socioøkonomiske foranstaltninger, vedtagelsen af en 
specifik foranstaltning til fordel for spanske og portugisiske fiskere og omprogrammeringen af 
FIUF-bevillingerne for visse medlemsstater. 
Socioøkonomiske foranstaltninger til fordel for fiskerne: Ved siden af foranstaltningerne til ind­
skrænkning af fiskerflåden og forbedring af fiskeri- og akvakulturstrukturerne blev de af FIUF 
finansierede aktioner i 1995 udvidet med en ny, socioøkonomisk, dimension. I henhold til en 
forordning, som Rådet vedtog i november46, kan FIUF efter anmodning fra medlemsstaterne 
finansiere to typer foranstaltninger, som på det sociale plan skal afhjælpe følgerne af den kraftige 
omstrukturering, der har fundet sted i denne sektor, bl.a. tabet af arbejdspladser i forbindelse med 
reduktionen af Fællesskabets fiskerflåde. Der er tale om støtte til de nationale førtidspensionsordnin-
ger for fiskere (forudsætter opfyldelse af visse alders- og anciennitetsbetingelser) og om individuelle 
fratrædelsesbonuser til yngre fiskere, som er tvunget til at forlade erhvervet på grund af oplægning 
af fartøjerne. Disse foranstaltninger, der således imødekommer de anmodninger, der er fremkommet 
fra flere medlemsstater, Europa-Parlamentet og fiskerikredse, får ingen yderligere budgetmæssige 
følger for strukturfondene, da deres finansiering vil blive dækket af en omprogrammering af de 
allerede ydede FIUF-bevillinger. 
Specifik foranstaltning til fordel for spanske og portugisiske fiskere: Udløbet af fiskeriaftalen med 
Marokko og den midlertidige mangel på ny aftale var skyld i, at 700 spanske og portugisiske fartøjer, 
som fiskede i farvande under Marokkos højhedsområde eller jurisdiktion, var tvunget til at lægge op 
fra maj til november 1995. Der blev truffet en specifik foranstaltning for de pågældende besætnin­
ger, som skulle begrænse følgerne af denne situation47, i form af en ordning med individuelle 
månedlige godtgørelser. Beløbet vedrørende denne foranstaltning er begrænset til 31,8 mio. ECU (27 
mio. til Spanien og 4,8 mio. til Portugal), hvoraf 23,85 mio. betales af Unionen. Endvidere er de 
FIUF-bevillinger, der allerede er ydet til disse to medlemsstater som led i de operationelle program­
mer, delvis blevet ændret, således at rederne kan få en godtgørelse for den midlertidige oplægning af 
fartøjerne på grundlag af artikel 14 i forordning (EF) nr. 3699/93. For hele oplægningsperioden blev 
52 mio. ECU mobiliseret (48 mio. for Spanien og 4 mio. for Portugal), heraf 39 mio. ECU over 
Unionens budget. 
Omprogrammering af FIUF-bevillingerne: Den sene godkendelse af flere FIUF-programmeringsdo-
kumenter i 1994 og vanskelighederne med at indføre et fuldstændig nyt finansielt instrument 
medførte i flere medlemsstater en vis forsinkelse i anvendelsen af de FIUF-bevillinger, der var 
46 Forordning (EF) nr. 2791/95 af 20.11.1995, EFT L 283 af 25.11.1995. 
47 Rådets beslutning 95/451 /EF af 26.10.1995, EFT L 264 af 7.11.1995 
102 Svvende årsbcicluing — Strukturfondene i /W5 
programmeret for 1994. For at undgå, at denne langsommere anvendelse fik følger for hele 
programmeringsperioden, besluttede Kommissionen og de otte medlemsstater, der var tale om, inden 
for rammerne af partnerskabet at omprogrammere forpligtelserne ved at overføre en del af 1994-
bevillingerne til 1995. Spanien, Italien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige fik fordel af denne 
omprogrammering inden for rammerne af mål 5a, mens en tilsvarende omprogrammering under mål 
1 blev gennemført for Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien, Grækenland og Portugal. 
Tilpasning af forordningen: Forordning (EF) nr. 3699/93 om kriterier og betingelser for strukturin­
terventioner inden for fiskeri blev ændret to gange i 1995. Ved den første ændring48 blev bruttoton­
nage indført som målenhed for fartøjerne (danner grundlag for beregning af oplægningspræmien). 
Den anden ændring vedrører socioøkonomiske foranstaltninger for fiskere (se ovenfor). Inden årets 
udgang blev der fremlagt et tredje forslag til forordning49 med henblik på opretholdelse af de 
endelige oplægningspræmier for fartøjer, der er over 30 år, på et konstant niveau, og fastsættelse af 
et loft over omkostningerne i forbindelse med foranstaltningerne vedrørende midlertidigt ophør med 
fiskerivirksomhed. Endelig vedtog Kommissionen for så vidt angår retningslinjerne for betaling af 
FIUF-bevillingerne en ny forordning50, som fastsætter fremgangsmåden for indgivelse af de halvårli­
ge udgiftsoversigter samt de årlige gennem førelsesrapporter, på grundlag af hvilke betalingen af 
forskud og restbeløb skal finde sted. Disse foranstaltninger har til formål at ensrette og rationalisere 
betalingssystemerne i forbindelse med FIUF's interventioner og at øge gennemsigtigheden. 
1995 i programmeringen for 1994-1999 
Tabel 49: Mål 5a-fiskeri — 1995 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Programmeret 
Godkendt 
% 
Forpligtelser 1994-1995 
% af sletten 
Betalinger 1994-1995 
% af støtten B 
24,5 
24,5 
100% 
4.1 
17% 
3,3 
13% DK 
139,9 
139,9 
100% 
46,6 
33% 
30,3 
22% D 
74,5 
74,5 
100% 
24,9 
33% 
16,1 
22% E 
119,6 
119,6 
100% 
39,8 
33% 
10,0 
8% F 
189,9 
189,9 
100% 
63,3 
33% 
41,1 
22% I 
134,4 
134,4 
100% 
44,8 
33% 
11,2 
8% L 
1,1 
1.1 
100% 
1.1 
100% 
0,2 
15% N 
46,6 
46,6 
100% 
9,2 
20% 
6,2 
13% AT 
2,0 
2,0 
100% 
2,0 
100% 
0,2 
10% FI 
23,0 
23,0 
100% 
23,0 
100% 
6,9 
30% SE 
40,0 
40,0 
100% 
40,0 
100% 
12,0 
30% UK 
88,7 
88,7 
100% 
14,8 
17% 
11,8 
13% lait 
884,2 
884,2 
'100% 
313,4 
35% 
149,3 
17% 
Programmeringen i de enkelte lande 
Tabel 50: Mål 5a-fiskeri — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmer og godkendclsesâr Samlede 
omkostninger SF-stotte 
m Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
SPD Belgien 
SPD Danmark 
SPD Tyskland 
SPD Spanien 
SPD Frankrig 
SPD Italien 
SPD Luxembourg 
SPD Nederlandene 
SPD Det Forenede Kongerige 
I ALT 91,9 
438,8 
369,2 
334,1 
843,0 
380,8 
3,7 
123,5 
240,8 
2.825,8 24,5 
139,9 
74,5 
119,6 
189,9 
134,4 
1.1 
46,6 
88,7 
819,2 0,0 
23,3 
12,5 
19,9 
31,6 
22,4 
0,9 
1,4 
0,0 
111,9 4,1 
46,6 
24,9 
39.8 
63,3 
44,8 
1,1 
9,2 
14,8 
248,4 17% 
33% 
33% 
33% 
33% 
33% 
100% 
20% 
17% 
30% 1,2 
18,6 
9,9 
0,0 
25,3 
0,0 
0,1 
2,3 
4,4 
61,9 3,3 
30,3 
16,1 
10,0 
41,1 
11,2 
0,2 
6,2 
11,8 
130,2 80% 
65% 
65% 
25% 
65% 
25% 
15% 
68% 
80% 
52% 
48 Rådets forordning (EF) nr. 1624/95 af 29.6.1995, EFT L 155 af 6.7. J 995. 
49 KOM(95) 627 endelig udg. af 5.12.1995. 
50 Kommissionens forordning (EF) nr. 1796/95 af 25. juli 1995, EFT ! 174 af 26.7.1995. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 10 \ 
Belgien: FIUF's bidrag til SPD'et for mål 5a i Belgien er på 24,5 mio. ECU for perioden »994-1999, 
heraf 4,1 mio. for 1994 og også 4,1 mio. for 1995. Programmets gennemførelse begyndte i 1995 for 
felterne tilpasning af fiskeriindsatsen og fornyelse og modernisering af fiskerflåden. 
Danmark: Der blev disponeret over 23,3 mio. ECU i 1995 under mål 5a~fiskeri i Danmark. 
Overvågningsudvalget holdt to møder i løbet af året og vedtog detaljerede kriterier fDr projek­
tudvælgelsen. Programmet gennemføres på tilfredsstillende måde. Danmark gjorde i 1995 en stor 
indsats for at tilpasse den nationale lovgivning til strukturfondsordningen. De danske myndigheder 
arrangerede i maj 1995 en vigtig konference om fiskerisektorens fremtid i Danmark. 
Tyskland: 1995 var præget af oprettelsen af overvågningsudvalgene, som vedtog deres forretningsor­
dener og kriterierne for projektudvælgelse. Udvalgene bidrog således til en hurtig iværksættelse af 
programmerne (som blev godkendt i december 1994), således at bevillingsanvendelsen er tilfredsstil­
lende. Faktisk er to tredjedele af 1994-tranchen anvendt, hvilket gør det muligt at disponere over 
1995-tranchen og betale det andet forskud for 1994 samt det første forskud for 1995 (samlede FIUF-
betalinger: 16,1 mio. ECU af de 24,9 mio., der er indgået forpligtelser for). 
Spanien: Da SPD'et for Spanien blev godkendt den 22. december 1994, begyndte den faktiske 
gennemførelse deraf først i 1995. 25% af 1994-tranchen blev anvendt (samlede FIUF-betalinger: 10 
mio. ECU af de 19,9 mio., der var disponeret over). Den 19. oktober 1995 skete der en omprogram­
mering omfattende overførsel af 15,1 mio. ECU til 1995-tranchen, hvorefter Kommissionen kunne 
disponere over 1995-tranchen. 
Frankrig: SPD'et, der blev godkendt den 22. december 1994, blev først egentlig iværksat i 1995. Men 
programmets gennemførelse var tilfredsstillende, og 64% af 1994-tranchen blev udnyttet, hvilket 
gjorde det muligt at udbetale årets anden tranche og at disponere over 1995-tranchen samt at betale 
det første forskud inden for de fastsatte frister (FIUF-betalinger i alt: 41,1 mio. ECU af de 63,3, der 
er disponeret over, med et nationalt bidrag på 42,5 mio. ECU). 
Italien: 1995 var især præget af vanskeligheden ved at absorbere bevillingerne på grund af, at det 
nationale bidrag blev forsinket af interne administrative årsager (forsinket godkendelse af forhand­
lingerne i det tværministerielle udvalg for økonomisk programmering; klage fra Sardinien over disse 
forhandlinger). På "grund af disse forsinkelser var de nødvendige bevillinger til den nationale 
medfinansiering først til rådighed i oktober 1995. Den 23. oktober 1995 godkendte overvågningsud­
valgene for de to FIUF-programmer (mål 5a og mål 1) omprogrammeringen af 1994-tranchen under 
hensyntagen til den faktiske udnyttelsesgrad. Kommissionen fik således mulighed for at disponere 
over 1995-tranchen. Næsten alle de finansierede projekter indgår i den anden tranche (1994), som er 
fastsat i forordning (EØF) nr. 4028/86, og som betales over FIUF-budgettet. 
Luxembourg: Hovedformålet med programmet er at støtte udviklingen af akvakulturen og af 
forarbejdningen/afsætningen af akvakulturprodukter. Overvågningsudvalget holdt to møder i 1995, 
og den vigtigste støttemodtager har allerede foretaget store investeringer for at øge og forbedre 
akvakulturproduktionen af forskellige fiskearter. 
Nederlandene: I 1995 blev overvågningsudvalget for programmet konstitueret. Efter vedtagelsen af 
sin forretningsorden og projektudvælgelseskriterierne, begyndte den faktiske iværksættelse af pro­
grammet med de første foranstaltninger, der tager sigte på den endelige oplægning af fiskerfartøjer. 
Endvidere underretfede de nederlandske myndigheder overvågningsudvalget om de forskellige foran­
staltninger, der var iværksat som led i de øvrige programområder, nemlig akvakultur, forarbejdning 
og afsætning af produkter, fremme af fiskeriprodukter. Den 29. november 1995 blev det imidlertid 
besluttet at foretage en finansiel omprogrammering, således at dei> oprindelige 1994-tranche (7,8 
mio. ECU) blev reduceret med 1,2 mio. ECU, mens 1995-tranchen blev øget fra 7,8 til 14,3 mio. 
ECU. 
1()4 
Syvende årsberetning ~ Strukturfondene i 1995 
Det Forenede Kongerige: SPD'et under mål 5a er centreret om omlægning af fiskeriindsatsen, 
modernisering af fiskerflåden og forbedring af dens sikkerhed, tilpasning af forarbejdningsindu­
strien og udvikling af havnene. Den tilsvarende nationale lovgivning blev vedtaget i juni 1995, og 
visse FIUF-foranstaltninger blev iværksat ved udgangen af 1995. Det blev nødvendigt at revidere 
SPD'ets finansielle plan, således at 1994-tranchen blev reduceret med 30% og 1996-tranchen forøget 
tilsvarende, for at kunne programmere udgifterne mere effektivt over hele perioden. På overvåg­
ningsudvalgets møde blev kriterierne for projektudvælgelsen vedtaget. Der er ved at blive gen­
nemført en foranstaltning for perioden 1993-1998 vedrørende oplægning af fartøjer. I dag er ca. 7% 
af fiskerflåden oplagt, og man regner med, at ca. 12% vil være oplagt ved udgangen af 1998. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 105 
6. Mål 5b 
6.1. Programmeringen for 1994-1999 
Tabel 51: Mål 5b — areal, befolkning i de støtteberettigede områder og finansiel titdeling pr medlems­
stat 1994-1999 
Medlemsstat 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Spanien 
Frankrig 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Det Forenede 
Kongerige 
EUR 9 
Østrig 
Finland 
Sverige 
EUR 3 
lait Areal (kmJ) 
6.831 
8.374 
96.178 
85.223 
291.558 
80.486 
831 
5.405 
67.987 
642.873 
50.040 
95.219 
52.746 
198.005 
840.878 Befolkning 
(lOOOindb.) 
448 
361 
7.823 
1.731 
9.759 
4.828 
30 
800 
2.841 
28.621 
2.276 
1.094 
754 
4.124 
32.745 Strukturfond-
tildeling 
(mio. ECU) 
78,1 
54,0 
1.229,0 
664,0 
2.239,4 
903,7 
6,0 
150,0 
820,5 
6.144,7 
411,0 
194,0 
138,0 
743,0 
6.887,7 
En gennemgang af de 78 SPD'er, der blev godkendt i 1994 og 1995 for programmeringsperioden 
1994-1999 under mål 5b, bekræfter, at de hovedprioriteter, der var fastsat af Kommissionen, var 
taget i betragtning. I rammeforordningens artikel 4 hedder det, at »fællesskabsaktionen udformes 
således, at der er komplementaritet mellem den og de tilsvarende nationale aktioner, eller at den yder 
et bidrag til disse«. Derfor har Kommissionen tilpasset sin intervention efter forholdene i hver enkelt 
medlemsstat og region. Resultatet er meget forskelligartede programmer, som viser, hvor uensartede 
de europæiske landdistrikter er. 
Prioriteter tilpasset de nationale og regionale forhold 
I alt anvendes over 27% af fællesskabstildelingerne til diversificering af landbruget, støtte til 
skovbrugsaktiviteter samt etablering af infrastrukturer i landområder. Dette tal kan dog variere 
meget fra medlemsstat til medlemsstat, idet Danmark, Spanien, Frankrig og Italien samt Østrig har 
fremlagt programmer, hvori den del af bevillingerne, der er afsat til dette udviklingsfelt, ligger over 
gennemsnittet. På grund af denne prioritet kan der ydes støtte til landbrugsbedrifter i støtteberettige­
de regioner under mål 5b, når de iværksætter projekter til forbedring af produktkvaliteten, bl.a. i 
medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og 
oprindelsesbetegnelser. I de mest sårbare landdistrikter gøres der meget ud af den hovedrolle, 
landbrugerne kan spille i forbindelse med udvikling af turismen (agroturisme) og miljøbevarelse og -
beskyttelse. Landbrugerne opmuntres til at diversificere deres produktion. Disse målrettede aktioner, 
der er tilpasset forholdene i hver enkelt region eller »mikroregion«, udgør et nyttigt supplement til 
den fælles landbrugspolitik og forstærker dennes virkning51. 
Støtte til oprettelse og udvikling af SMV udgør det andet interventionsområde (25% af fællesskab-
stildelingen). For Belgien, Tyskland, Nederlandene, Finland og Det Forenede Kongerige er dette felt 
det vigtigste, idet de bevillinger, der her er afsat til dette formål, ligger over fællesskabsgennemsnit-
" Se kapitel II.D.2. Strukturfonde, fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikter. 
Syvende årslK'retning — Struktur fondene i 1995 
tet. Denne prioritet gør det muligt at støtte opretholdelse og udvikling af handel og håndværk i 
landsbyerne og bidrager således til at forbedre serviceydelserne til fordel for landbefolkningen. Også 
produktionsaktiviteterne berøres, idet der er fastsat bevillinger til at lette SMV'ernes direkte investe­
ringer eller tilbyde dem gode udviklings- og/eller etableringsbetingelser (erhvervszoner, erhvervsbyg­
geri osv.) Disse interventioners hovedformål er at give landdistrikternes SMV midlerne til at udnytte 
det indre markeds positive virkninger. 
Investering i menneskelige ressourcer er det tredje interventionsområde. Knap 15% af fællesskabstil-
delingen går til finansiering af uddannelsesaktioner og ansættelsesstøtte. Investeringer i »den men­
neskelige kapital« må ikke kunne udskilles fra de øvrige erhvervsinvesteringer. I landområder er 
prioriteten at tilpasse uddannelsesforanstaltningerne til områdets og dets indbyggeres særlige vilkår 
(ringe befolkningstæthed, ofte meget specifikke udviklingsprojekter, som ikke altid svarer til forud-
fastlagte uddannelsesmodeller). Kommissionen har insisteret på, at dette felt først og fremmest skal 
støtte uddannelsesmoduler, der er udformet og iværksat, på grundlag af de reelle behov, og som kan 
supplere de lokale udviklingskræfter. 
Turisme (komplementaritet med ovennævnte agroturisme) modtager over 12% af fællesskabstilde-
lingerne. For Danmarks vedkommende er der tale om det vigtigste felt. Det Forenede Kongerige og 
Italien har ligeledes besluttet at afsætte en væsentlig del af bevillingerne til dette interventionsområ­
de, som for disse landes vedkommende udgør henholdsvis anden og tredje prioritet. Overnatningska­
paciteten søges forøget og forbedret. Hvor det er nødvendigt, er det bestemt, at der skal gennemføres 
ledsageinvesteringer, som øger landdistrikternes attraktivitet (fysisk planlægning, skiltning til brug 
for turister, istandsættelse af kultur- og arkitekturarv og naturpleje). Der skal især satses på at 
markedsføre originale turistprodukter (turisme i tilknytning til kultur, opdagelse og sportslige 
udfoldelser i det fri osv.). 
Hensyntagen til miljøet i mål 5b: 
Miljøkvaliteten spiller en stor rolle i forbindelse med udviklingen af landdistrikter og støtter 
mange turist- og landbrugsaktiviteter, som igen fremmer miljøkvaliteten. I forbindelse med mål 
5b udgør de direkte investeringer i miljøprojekter 720,5 mio. ECU for perioden 1994-1999, dvs. 
11,7% af bevillingerne under dette mål. Investeringerne er i høj grad (56%) koncentreret om 
aktioner, særlig forebyggende aktioner, til beskyttelse af naturen og biodiversiteten. En anden 
væsentlig del (30%) tager direkte sigte på aktioner til nedbringelse af den forurening, der har 
fundet sted. Som konkrete eksempler på de forventede resultater kan nævnes udstyr og strukturer 
til fremme af befolkningens miljøbevidsthed,' bl.a. i forbindelse med udviklingen af agroturismen 
(»grønne stier«, oprettelse af centre til modtagelse og oplæring af turisterne) eller foranstaltninger 
til beskyttelse af vandbiotoperne (genindførelse af laksen, retablering af ødelagte arealer). Det 
skal bemærkes, at fællesskabsinterventionen i meget følsomme områder (f.eks. vådområder) tager 
hensyn til de særlige krav, der stilles til erhvervslivet, som får midler til yderligere tilpasning. I 
øvrigt opmuntres der til en diversificeret erhvervsvirksomhed, der bygger på et miljø af høj 
kvalitet, som f.eks. forskning og udvikling inden for agro-levnedsmiddelindustrien, »grøn turis­
me«, økologisk landbrug eller naturbevarelse. Både i og uden for landdistrikterne fremmes 
endvidere de små og mellemstore virksomheders investeringer i miljøvenlige produkter og teknik­
ker, vedvarende energikilder og energi- og vandbesparende teknikker. 
Tabel 52: Mål 5b og miljøet — fordeling af de bevillinger, der direkte afsættes til miljøet, 1994-1999 
(EUR 9 — mio. ECU — 1994-priser) 
(C) 14% 
Naturforvaltning, landskaber, biodiversitet (a) 
Rensning/behandling (rene teknologier, industriaffald) (li) 
Udnyttelse af skoven (c) 
Iillt 400,5 
216,2 
103,8 
720,5 W^nJ 
(b) 30% {a)56% 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 \ 07 
Fællesskabsinvesteringens effekt varierer fra land til land 
Med hensyn til fællesskabsinvesteringens andel af de samlede investeringer har Kommissionen søgt 
dels at sikre, at Fællesskabets tildeling til hvert enkelt program virker som en »løftestang« og 
resulterer i meget store samlede investeringer, dels at undgå, at fællesskabstildelingen drukner i et 
hav af offentlige interventioner, således at kvalitetsaspektet går tabt. En gennemgang af de finansiel­
le planer for hvert SPD, der er godkendt, viser, at forholdet mellem fællesskabsinvesteringen og de 
forventede samlede investeringer hænger direkte sammen med programmernes indhold (prioriterede 
felter, foranstaltningernes indhold, aktionstype). 1 ECU fra Fællesskabet skulle i gennemsnit genere­
re en investering på 3,9 ECU: 
• Italien og Østrig har foreslået programmer, ifølge hvilke hver ECU, der bevilges af Fællesskabet, 
genererer investeringer på 5,2 — 6,5 ECU); 
• I Finland, Belgien, Frankrig, Danmark, Nederlandene, Tyskland og Luxembourg forventes 
effekten at blive 3,2 — 4,3 ECU i samlede investeringer for hver ECU fra Fællesskabet; 
• I Det Forenede Kongerige og Spanien skulle resultatet blive 2,5 — 2,7 ECU i investeringer for hver 
ECU fra Fællesskabet. 
108 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
6.2. Gennemførelsen af mål 5b i 1995 
Tabel 53: Oversigt over de i 1994 og 1995 godkendte SPD'er (mio. ECU) 
SPD'er, SOM BLEV GODKENDT I 1994 SPD'er, SOM BLEV GODKENDT 1 I »95 
Mrdlcnmlat/rrglon McdlemnUf region 
Danmark 54.0J 21M )0,M Belgien 78,1 23,8 41,1 13.2 ! 
T>.kl»nd 
Baytm 
Uessen 
Niedersachsen 
Rhelnlmul-Pfaltz 
ScMeiwlg-lMstein 
Spanien l.WJ 454,21 41t,S 
560.2 
BO.« 
245.1 
111.3 
85.9 235,3 
42.0 
98,0 
44.5 
34.4 207.3 
32.3 
V8.0 
44.5 
34.4 212,6 
1TT7< 
6.5 Meeljeiland 
Wallonie 
H'esthoek 10,3 
41,4! 
26.4 3.5 
12,4 
7.9 
417.« JV3.9J 148,6) 49,0 Tyikland 
22.3 
17,2 
~7il 145.71 6K.71 
Boden-» urlemhtrg 
Nordrheln-IVrstphalen 
Saarland 74,9 
46.X 
24.1 42.4 
18,3 
7.9 5.2 
20,4 
15.5 
58,« 
27,4 
23,7 
7.5 1,6 
R.7 
2.9 
1K,4 
~Tî 
4.7 
8.7 
13,2 
"TIT 
2,(1 
1.5 
0.5 
27,9 
5.5 
4.3 
8.1 
9,9 
"7M 
6,1 
S.l 
6.9 
1.8 
6,1 
8,0 
8.9 
33.3 Arogån 
Cataluna 
La Rioja 
Madrid 
Navarro 
fals Vasco 298,6 
148.0 
38.9 
49.3 
56.6 
26,5 197,7 
88.6 
26.3 
24.3 
37.8 
19.1 72.8 
36,0 
10,1 
13.2 
12.1 
4.5 28.1 
23.4 
2.6 Spank» 46,1 20,71 
Boleart! 46.1 20.: 
Frankrig *M 7rt 
11.7 
6.7 
3,0 MasjlfCenrrat 
Massif des Pyrénées R.rJ 
23J.N 105/fl 1I.7J 
12 -M 
i»sM 
Alsoce 
Aquitaine 
Auvergne 
Bosse-Normandie 
Bourgogne 
Bretagne 
Centre 
Champagne-Ardenne 
Franche-Comlé 
Uaule-Normandie 
Languedoc-Roussillon 
Limousin 
lorraine 
Afidi-I'yrénéei 
F aya-de-la-Loire 
TotlouJZhartntes 
Prevence-Alpes-Cdte d'Azur 
Rhine-Alpes 
Bolzano 
Eitillio-Romogna 
1/szlo 
ljomhardia 
Toscana 
T'rrrtlo 
Vmhrla 
Volte d'AosIn 
I 'enelo 
Luirmbourg 
Nederlandene 
h r le stand 
Groningen I Drenthe 
IJmhourg 
Overljssel 
Tt eland 
Del Fnrcncilc Kongerige 
Kmt Anglia 
English Northern Uplands 
Smith ll'r.ir England 2.218,1 1.00(1,1 »274 
48.8 
225,3 
164.7 
133,3 
112.7 
186.3 
84,1 
29,3 
78.1 
11.2 
119.9 
128.0 
96,8 
283,1 
122,0 
130.1 
95.0 
169,4 19,0 
113.5 
80.3 
47.0 
61.2 
73,0 
36,1 
12.1 
34.3 
5,0 
63,5 
68,5 
36,3 
122,2 
47,0 
59,3 
46.0 
75,7 24.2 
81,5 
63.3 
61.3 
39.4 
91,1 
35.9 
H.2 
33,2 
4,8 
41.2 
39,1 
48,3 
130.9 
$7.7 
47,4 
38,7 
75,0 
664J 3115,3 
43.0 
57.1 
145,7 
40.3 
133,0 
19.9 
75.5 
4.2 
145.6 19.9 
28,5 
70,0 
18,1 
58,5 
9,2 
33,1 
2,2 
65,5 
W« M 
150.W 50.« 
68,7 
34,9 
)9.) 
15.5 
11.8 
387.IH 
60.0 
108,0 
219,0 20,6 
M,5 
8.1 
4.8 
5.6 
78,« 
10,5 
27,0 
41,1 264,« 
Î7.9 
21.5 
51,5 
18,1 
56.1 
7,8 
32,6 
2.0 
56,8 
3.1i 
81,» 
43,5 
16,8 
8,1 
8,9 
4,6 
250,« 
40,5 
64.8 
145,1 290,8 
30.3 
21.1 /•riuli-l enezia-Oiuiia 
Liguria 
Slartht 
Piemonle 44,0 
35,8 
76,2 
83.5 ,20,7 
13.3 
37.6 
34.1 
Borders Region 
Central Scotland / Toys ide 
Dumfries and Galloway 
English Midland Uplands 
Grampian 
Lincolnshire 
The Marches . 
»ales 25,0] Dc( Forenede Kongerige 
12.1 
22.2 
12.0 
3.0 
10.6 
1.4 
15.5 
20.5 
12.2 
30,0 
17.3 
23.4 
10,3 
18.6 
94,7 
~n 
7,1 
24,1 
4.0 
18.5 
2.8 
9.7 
0,0 
23,3 
Ôfi 
17,6 
4^6 
6,6 
2,9 
1.8 
1.6 
58,0 
!ÛJ 
16,2 
32,8 433,4 72.« 
30,4 
25,4 
47,7 
12.2 
39.5 
53,7 
40,6 
184.0 3.7 
3.2 
6,4 
2.1 
4.8 
9,5 
7.4 
35.6 
I ALT «995 
X 964,2 
100% 298,5 
31% 17.81 
18.1 
30.5 
39.5 
284,<J 
20.71 
17.1 
34,4 
8.2 
28,6 
36.2 
24,2 
115.1 
514,7 
53« 151,01 
I6%\ 
I ALT 1994 
% 5.180,5 
100% 2.30(1,2 
4M 2.113,5 
41% 760,8 
15% I ALT 1994-1995 
% 6.144,7 
100% 2.604,7 
42% 2.628,2 
4i% 911,81 
is; 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 109 
Kommissionen godkendte i 1995 30 SPD'er for mål 5b, heraf ni for de nye medlemsstatei ", således 
at det samlede antal programmer (SPD'er), der blev godkendt for perioden 1994-1999, nåede op på 
78 (48 SPD'er blev godkendt i 1994). Det bemærkes, at af disse programmer, som blev godkendt i 
1994 og 1995, indebærer 77 deltagelse af alle tre fonde (EFRU, EUGFL og ESF), mens der i ét SPD 
(Valle-d'Aosta) kun regnes med finansiering fra EFRU og EUGFL. 
Generelt var 1995 det år, hvor de fleste af SPD'erne for mål 5b, hvortil der budgetteres med 
bevillinger på i alt 6,9 mia. ECU for perioden 1994-1999, faktisk blev iværksat. Med hensyn til de 
nye medlemsstater (Østrig, Finland, Sverige) blev der i øvrigt gjort en stor indsats for at fastlægge, 
hvilke områder der skulle være støtteberettigede, fastsætte størrelsen af fællesskabstildelingen, 
udarbejde og godkende SPD'erne og arrangere de første møder i overvågningsudvalgene. 
Knap 6,750 mia. ECU blev tildelt de mål 5b-programmer, der blev godkendt i 1994 og 1995. I disse to 
år indgik Kommissionen forpligtelser for 1,181 mia. ECU (dvs. 17,5% af rammebevillingen for 1994-
1999) og betalte 662 mio. ECU (9,8% af rammebevillingen). Ved godkendelsen af de 78 SPD'er traf 
Kommissionen dispositioner vedrørende første tranche og betalte halvdelen af de bevillinger, der var 
disponeret over. Under hensyntagen til, hvor langt man var nået med projekterne, indkaldte 
regionerne følgende betalinger og forpligtelser. Når man ser bort fra Østrig, Finland og Sverige, hvis 
SPD'er blev godkendt senere, kan det konstateres, at 21 regioner var i stand til at indkalde den anden 
fællesskabsbetaling (andet forskud vedrørende første tranche for EUGFL, EFRU og ESF). 15 
regioner kunne indkalde den tredje fællesskabsbetaling (restbeløbet i første tranche) for EUGFL's 
vedkommende og 13 regioner for EFRU's vedkommende. Kun få regioner kunne indkalde en fjerde 
betaling (andet forskud af anden tranche), nemlig 5 regioner for EFRU's vedkommende og 8 
regioner for EUGFL's vedkommende. 
Tabel 54: Mål 5b — 1995 i programmeringen for 1994-1999 (mio. ECU) 
Programmeret 
Godkendt 
% 
Forpligtelser 1994-1995 
% af støtten 
Betalinger 1994-1995 
% af støtten B 
78,1 
78,1 
100% 
9,2 
12% 
4,6 
6% DK 
54,0 
54,0 
100% 
9,8 
18% 
5,7 
10% D 
1.229,0 
1.229,0 
100% 
261,7 
21% 
134,2 
11% E 
664,0 
664,0 
100% 
162,1 
24% 
118,4 
18% F 
2.239,4 
2.239,4 
100% 
373,2 
17% 
207,9 
9% I 
903,7 
903,7 
100% 
107,0 
12% 
53,5 
6% L 
6,0 
6,0 
100% 
0,8 
14% 
0,4 
7% N 
150,6 
150,0 
100% 
25,6 
17% 
12,6 
8% AT 
411,0 
411,0 
100% 
78,3 
19% 
39,2 
10% FI 
194,0 
194,0 
100% 
32,8 
17% 
15,9 
8% SE 
138,0 
0,0 
0% 
0,0 
0% 
0,0 
0% UK 
820,5 
820,5 
100% 
120,7 
15% 
69,4 
8% lait 
6.887,7 
6.749,7 
98% 
1.181,2 
18% 
661,9 
10% 
Med hensyn til programgennemførelsen skal det for det første bemærkes, at den finansielle gennem­
førelse må fremskyndes. Med henblik herpå vil man bestræbe sig på at få bevillingerne til at cirkulere 
bedre. De offentlige instanser, der skal medfinansiere projekterne, bør tilskyndes til i højere grad at 
deltage i møderne i overvågningsudvalgene. Om fornødent kan programmerne justeres. For det 
andet bør den tilstræbte integration mellem de tre fonde føre til en ekstra indsats og give konkrete 
resultater, som belyser forbindelsen mellem investeringerne i menneskelige ressourcer og erhvervsin­
vesteringerne. 
52 Se kapitel LA.7. Integration af de nye medlemsstater i strukturpolitikken. 
110 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
6.3. Programmeringen i de enkelte lande 
BELGIEN 
MålSb-p.ni - programmeringen for 1994-1999 
Befolkning (1000 indb.)i 448 
Areal (km») | 6.831 
mio. ECU 
i SPD'er TâîTl 78,1 
Gennemsnit pr. SPD ~ 26,0 
Fordeling på fonde 
EUGFL] 23^ 
EFRU 41,1 
ESFJ __ (9) i% 
(d) » 
(C) <* (b) 26% O Landbrug, skovbrug og 
gartneri (a) 
D Økonomisk udvikling og 
ertwervsspredning (b) 
• Stabilisering af havfiskeriet 
(c) 
O Udvikling af turistsektoren 
(d) 
• Forbednno af landsbyer (e) 
D Menneskelige ressourcer 
og uddannelse (I) 
• Teknisk bistand (g) 
Gennemførelse i 1995 
Tre SPD'er blev godkendt af Kommissionen i begyndelsen af 1995: i Flandern blev to programmer 
godkendt for regionerne Westhoek og Meetjesland, og i Wallonien blev et program godkendt for 
Sydøstbelgien. Flandern og Wallonien er ansvarlige for iværksættelsen af disse fællesskabsinterven-
tioner, hvor udviklingen af SMV og SMI samt diversificeringen af land- og skovbrug prioriteres højt. 
De tre overvågningsudvalg holdt møde i 1995. Forslagene til evaluerings- og informationsprogram­
mer vil blive forelagt på de næste møder i udvalgene. Der blev fastlagt nøjagtige kriterier for 
projektudvælgelse, som blev videregivet til udvalgets medlemmer. 
1995 i programmeringen for 1994-1999 
Tabel 55: Mål 5b — Belgien — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmer 
og 
godkendelscsår . Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(O Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Meetjesland 
Wallonie 
Westhoek 
I ALT 34,2 
135,4 
96,6 
266,2 10,3 
41,4 
26,4 
78,1 1,2 
4,9 
3,1 
9,2 1,2 
4,9 
3,1 
9,2 12% 
12% 
12% 
12% 0,6 
2,4 
1.5 
4,6 0,6 
2,4 
1,5 
4,6 50% 
50% 
50% 
50% 
Den finansielle gennemførelse af programmerne bør fremskyndes i 1996, idet Kommissionen i 1994-
1995 kun har disponeret over 12% og betalt 6% af de samlede bevillinger for hele perioden. 
DANMARK 
Mål Sb -p.m. - programmeringen for 1994-1999 
Befolkning (1000 indb.) I 3oT 
Areal (km1) 8.374 
mio. ECU 
1SPD flit] S4fi 
Gennemsnit pr. SPD ~ 54,0 
Fordeling på fonde 
EUGFLl 2Î]6 
EFRU 21,6 
ESFJ (c) (d) 2% (a) 
(b) 36»> O Ertwervsspredning og 
miljøbeskyttelse (a) 
• Udviwing af virksomheder 
(b) 
• Turisne (c) 
• Teknisk bistand (d) 
53 I årsberetningen for 1994 findes en mere detaljeret beskrivelse af proiiammenngsprioriteterne i de enkelte lande. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 III 
Gennemførelse i 1995 
Kommissionen havde den 21. december 1994 godkendt SPD'et for Danmark, hvori der vai fastsat tre 
lige store prioriteter: diversificering af landbrug og skovbrug, diversificering og udvikling af sektorer 
uden for landbruget og udvikling af turistsektoren. Det danske Landbrugsministerium har ansvaret 
for programmets gennemførelse. Overvågningsudvalget for programmet holdt møde ved udgangen 
af 1995. Udvalgsmedlemmerne blev informeret om projektudvælgelseskriterierne. Evaluerings- og 
informationsprogrammerne skal vedtages i 1996. 
1995 i programmeringen for 1994-1999 
Tabel 56: Mål 5b — Danmark — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et (mio. ECU) 
Program 
og 
godkendelsesar Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(D Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
Danmark | 201.5| 54,0| 3,4| 9,8| 18%| 2,5| 5,7| 58% 
Efter at Kommissionen havde indgået forpligtelse for 18% af EF-bevillingerne, betalte den mellem 
1994 og 1995 10,5% af denne samlede bevilling for hele perioden. 
TYSKLAND 
Mål Sb -p.nu -programmeringen for 1994-1999 
Befolkning (1000 indb.) I 7.823 
Areal (kma) | 96.178 
mio. ECU 
8 SPD'er TâÏÏ] 1229,0 
Gennemsnit pr. SPD 153,6 
Fordeling på fonde 
EUGFL I 522,9 
EFRU 475,1 
ESFJ 231,0 (C) 19% (d) o.i% 
(a) 42% 
(b) 39% O Diversificering og tilpasning af 
landbrugsstrukturerne (a) 
• Udvikling at sektorer uden tor 
landbruget (b) 
• Udvikling af menneskelige 
ressourcer (c) 
O Miljøbeskyttelse (Saarland) (d) 
Gennemførelse i 1995 
Mellem december 1994 og marts 1995 blev otte SPD'er godkendt for de tyske regioner. I disse 
programmer lægges der først og fremmest vægt på udvikling af SMV og SMI. Derefter kommer det 
prioriterede felt »diversificering af landbrug og skovbrug«. Delstaterne har ansvaret for gennem­
førelsen af hvert enkelt program. De otte overvågningsudvalg holdt møde i 1995. Kriterierne for 
projektudvælgelse er nøjagtigt fastsat inden for rammerne af de forskellige regionale støtteordnin­
ger, der danner grundlag for programmernes gennemførelse. Midtvejsevalueringen forventes påbe­
gyndt i 1996 og afsluttet i 1997. 
112 Syvende årsberetning — Struktui fondene i 1995 
1995 i programmeringen for 1994-1999 
Tabel 57: Mål 5b — Tyskland — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mk. ECU) 
Programmer 
og 
godkendelsesâr Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalinger 
1995 Betnliiiger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Badcn-Wurtemberg 
Nordrhein-Westphalen 
Saarland 450,8 
117,9 
108,0 74,9 
46,8 
24,1 8,8 
5,5 
2,8 8,8 
5,5 
2,8 12% 
12% 
12% 4,4 
2,7 
1.7 4,4 
2,7 
1,7 50% 
50% 
61% 
1994 
Bayern 
Messen 
Niedersachsen 
Rheinland-Pfaltz 
Schleswig-Holstein 
I ALT 2.933,4 
232,3 
706,5 
426,8 
229,6 
5.205,3 560,2 
80,8 
245,1 
111.3 
85,9 
1.229,0 70,4 
14,1 
15,6 
8,0 
10,7 
135,8 135,5 
23,7 
44,4 
20,2 
20,9 
261,7 24% 
29% 
18% 
18% 
24% 
21% 34,9 
8,0 
11.3 
6,4 
1.8 
71,2 67,4 
12,8 
25,7 
12,5 
7.0 
134,2 50% 
54% 
58% 
62% 
33% 
51% 
Den finansielle gennemførelse af SPD'erne forløber tilfredsstillende, idet Kommissionen har dispo­
neret over 21% og betalt 11% af de bevillinger, der er fastsat for hele perioden. 
SPANIEN 
Mål 5b-p.m. - programmeringen for 1994-1999 
Befolkning (1000 indb.) I 1.731 
Areal (km1) j 85.223 
mio. ECU 
7 SPD'er TâÏÏI 664,0 
Gennemsnit pr. SPD | 94,9 
Fordeling på fonde 
EUGFL) 414,6 
. EFRU 160,8 
ESF _8_6 (e) 13% 
(a) 31% 
(d) 
(c) O Basisinfrastrukturer (a) 
D Erhvervsdiversificering (b) 
• Beskyttelse al naturressourcer 
(c) 
D Forbedring at boliger på landet 
(d) 
B Menneskelige ressourcer (e) 
(b) 24% 
Gennemførelse i 1995 
Alle spanske SPD'er under mål 5b var blevet godkendt i 1994, bortset fra SPD'et for Baléares 
(godkendt den 18. januar 1995). I alt er der iværksat syv programmer, som er centreret om fem 
prioriteter: de basisinfrastrukturer, der er nødvendige for den økonomiske udvikling (vejnet i 
landområder, elektrificering og industriinfrastruktur i mindre målestok, sammenlægning af jorder, 
overrisling (forbedring af eksisterende net); erhvervsdiversificering og jobskabelse (diversificering af 
landbrug, kvalitetspolitik, støtte til små og mellemstore håndværks-, industri- og servicevirksomhe­
der); miljøbeskyttelse og -forbedring (beskyttelse og udvidelse af skovarealer, erosionsbekæmpelse, 
forbedring af beskyttede naturområder); forbedring af boligforholdene på landet (forbedring af 
småinfrastrukturerne og renovering af landsbyer); og menneskelige ressourcer (uddannelse, ansættel-
sesstøtte, forbedring af beskæftigelsesstrukturer, forbedring af det videnskabelige og teknologiske 
potentiale). Ansvaret for programmernes gennemførelse er overdraget til de selvstyrende regioner. 
Overvågningsudvalgene vedrørende disse programmer blev oprettet i første halvdel af 1995. Udvalge­
ne for Madrid og Baléares holdt et nyt møde ved udgangen af 1995. Et nationalt overvågningsudvalg, 
der tager sig af koordineringen på nationalt plan af aspekter, der vedrører mere end ét SPD, holdt 
møde i juli og december. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
1995 i programmeringen for 1994-1999 113 
Tabel 58: Mål 5b - Spanien - Status over den finansielle gennemførelse af SPD\ erne (mio. ECU) 
Programmer 
godkendelsesâr 
1995 Samlede 
omkostninger I SF-stotfe 
(I) 
Baléares 146,9 
1994 
Aragon 
Cataluna 
La Rioja 
Madrid 
Navarra 
Pafs Vasco 
I ALT 763,6 
366,7 
166,5 
112,9 
161,0 
81,2 
1.798,7 Forpligtelser 
1995 
46,1 
298,6 
148,0 
38,9 
49,3 
56,6 
26,5 
664,0 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) 
8,2 8,2 18% 
41,0 
17,1 
1,9 
6,5 
10.1 
3,8 
88,6 78; 
34,7 
6,2 
11,3 
16,4 
6.4 
162,1 26% 
23% 
16% 
23% 
29% 
24% 
24% Betalinger 
1995 
6,8 
37,8 
.15,8 
1.8 
5,4 
10,9 
3,2 
81,7 Betalinger 
1994-1995 
(3) 
6,8 
56,8 
24,6 
4,0 
7,8 
14,1 
4,6 
118,4 % 
(3)/(2) 
82% 
72% 
71% 
64% 
69% 
86% 
71% 
73% 
1995 blev generelt et meget aktivt år for så vidt angår den finansielle gennemførelse, idet den 
forsinkelse, der var opstået, da SPD'erne skulle godkendes i 1994, skulle indhentes. Kommissionen 
disponerede over 24% og betalte 18% af de samlede bevillinger til SPD'erne for hele perioden. 
FRANKRIG 
Mål5b-p.ni -programmeringenfor 1994-1999 
Befolkning (1000 indb.) j 9.759 
Areal (kma) j 291.558 
mio. ECU 
20 SPD'er Tålt] 2239,4 
Gennemsnit pr. SPD 112,0 
Fordeling på fonde 
EUGFLl 1.007,1 
EFRU 939,4 
. ESF| 292,9 (c) (d) 2% (a) 14% 
D Diversificering al landbruget (a) 
• Økonomisk udvikling (b) 
O Landdistrikternes image (c) 
• Teknisk bistand (d) 
(b) 51% 
Gennemførelse i 1995 
18 franske SPD'er var blevet godkendt i 1994, og to yderligere programmer vedrørende Massif 
central og Massif des Pyrénées blev godkendt i første kvartal 1995. Endvidere skulle et særligt 
program vedrørende teknisk bistand godkendes ved udgangen af 1995. Under ét bekræfter disse 
programmer, at diversificeringen og forbedringen af landbrugs- og skovbrugsproduktionen har høj 
prioritet. I anden række findes feltet »diversificering og udvikling af sektorer uden for landbruget«. 
Ansvaret for gennemførelsen af programmerne er overladt til statens repræsentanter i regionerne. 
Der blev i 1995 afholdt 30 møder i overvågningsudvalgene. Møderne gjorde det muligt at informere 
samtlige partnere om projektudvælgelseskriterierne, som var nedfældet i gennemførelsesdokumenter 
for hver enkelt region. De fleste af udvalgene gennemgik og stillede forslag om evalueringsprogram­
mer. Evaluatorerne skulle vælges i første halvår 1996 for at kunne påbegynde arbejdet med 
midtvejsevalueringen i andet halvår. 
114 Syvenck årsberetning — Strukturfondene i 1995 
1995 i programmeringen for 1994-1999 
Tabel 59: Mål 5b — Frankrig — Status over den finansielle gennemførelse af SPD 'erne (mio ECU) 
Programmer 
og -
godkendelsesâr Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2V(1) Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Massif Central 
Massif des Pyrénées 27,4 
17,8 12,7 
8,6 1,1 
1.1 1,1 
1,1 8% 
13% 0,5 
0,5 0,5 
0,5 50% 
50% 
1994 
Alsace 
Aquitaine 
Auvergne 
Basse-Normandie 
Bourgogne 
Bretagne 
Cenue 
Champagne-Ardenne 
Franche-Comté 
Haute-Nomiandie 
Languedoc-Roussillon 
Limousin 
Lorraine 
Midi-Pyrénées 
Pays-de-la-Loirc 
Poitou-Charenies 
P.A.C.A.(l) 
Rhône-Alpes 
I ALT 169,1 
762,4 
724,7 
433,4 
407,6 
510,6 
259,7 
100,1 
437,6 
32,9 
344,3 
560,8 
304,6 
849,9 
334,2 
450,8 
288,0 
844,5 
7.860,4 48,8 
225,3 
164,7 
133,3 
112,7 
186,3 
84,1 
29,3 
78,1 
11,2 
119,9 
128,0 
96,8 
283,1 
122,0 
130,1 
95,0 
169,4 
2.239,4 0,2 
2,8 
25,7 
12,8 
20,4 
0,0 
1,1 
0,0 
6,9 
0,0 
0,0 
14,0 
1.4 
4,9 
12,5 
3,8 
0,3 
1,6 
110,5 6,7 
34,4 
44,9 
31,5 
29,7 
26,2 
5,1 
4,1 
13,9 
1.1 
11,7 
32,0 
10,2 
33,9 
27,8 
20,9 
12,1 
24,9 
373,2 14% 
15% 
27% 
24% 
26% 
14% 
6% 
14% 
18% 
10% 
10% 
25% 
11% 
12% 
23% 
16% 
13% 
15% 
17% 0,0 
3,4 
19,0 
7,8 
9,4 
3,1 
0,5 
0,0 
4,8 
0,0 
0,0 
12,5 
1,2 
3,7 
4.2 
2,6 
1,9 
1,5 
76,6 3,3 
19,2 
28,6 
17,1 
14,1 
16,2 
2.5 
2,1 
8,3 
0,5 
5,8 
21,5 
5,6 
18,2 
11.8 
11,1 
7,8 
13,2 
207,9 48% 
56% 
64% 
54% 
47% 
62% 
49% 
50% 
60% 
50% 
50% 
67% 
55% 
54% 
42% 
53% 
65% 
53% 
56%' 
(I) Provence-Alpes-Côlc d'Azur 
For så vidt angår den finansielle gennemførelse har Kommissionen disponeret over 17% og betalt 9% 
af den fællesskabstildeling, der er fastsat for Frankrig (hele perioden). Der må gøres en indsats for at 
indhente forsinkelsen, som for en stor dels vedkommende skyldes, at programmerne først blev 
godkendt ved udgangen af 1994. 
ITALIEN 
Mål Sb -p.m. - programmeringen for 1994-1999 
Befolkning (1000 indb.) I 4.828 
Areal (km1) J 80.486 
»i/o. ECU 
13 SPD'er TâÏÏ] 903,7 
Gennemsnit pr. SPD j 69,5 
Fordeling på fonde 
EUGFL] 41078 
EFRU 370,3 
ESFJ 122,6 (cl) 12% (e) 1% 
(a) 32% 
(c) D Modernisering og 
diversificering af 
landbruget (a) 
D Styrkelse af sektoren uden 
lor landbruget (b) 
• Miljø (c) 
D Menneskelige ressourcer 
(à) 
• Teknisk bistand (e) 
Gennemførelse i 1995 
De 13 italienske SPD'er blev godkendt i første kvartal 1995. Disse programmer illiistrerer, at 
diversificeringen af landbrug og skovbrug har første prioritet, mens udviklingen af SMV og SMI 
samt turistsektoren har anden prioritet. Man har ligeledes bestræbt sig på, at der ud over de 
uddannelsesforanstaltninger, der er fastsat inden for hvert af de prioriterede felter, godkendes et felt, 
der helt er helliget udnyttelsen af de menneskelige ressourcer. Det bemærkes, at de italienske 
programmer kræver betydelig deltagelse fra den private sektors side. Ansvaret for programmernes 
gennemførelse ligger hos de selvstyrende regioner/provinser. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 115 
Kommissionen har deltaget i 17 møder i overvågningsudvalgene, som har lagt stor vægt på, at 
procedurerne og kriterierne for projektudvælgelsen er meget gennemsigtige. Alle udvalgene har 
udarbejdet og derefter godkendt evalueringsprogrammerne. Udvælgelsen af uafhængige evaluatorer 
på grundlag af en udbudsrunde vil være afsluttet i midten af 1996. Udvalgene har ligeledes godkendt 
informations- og reklameprogrammerne. 
1995 i programmeringen for 1994-1999 
Tabel 60: Mål 5b — Italien — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmer 
og 
godkendelsesir Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
Friuli-Venezia Giulia 
Liguria 
Marche 
Piemonte 273,4 
189,6 
429,9 
438,2 44,0 
35.8 
76,2 
83,5 5,2 
4,2 
8,9 
9,8 5,2 
4,2 
8,9 
9,8 12% 
12% 
12% 
12% 2,6 
2,1 
4,5 
4,9 2,6 
2,1 
4,5 
4,9 50% 
50% 
50% 
50% 
1994 
Dolzano 
Emilia-Romagna 
Lazio 
Lombardia 
Toscana 
Trenlo 
Umbria 
Valle d'Aosta 
Veneto 
I ALT 157,1 
311,6 
514,9 
213,8 
744,9 
66,0 
341,9 
13,9 
1.033,2 
4.728,4 43,0 
57,1 
145,7 
40,3 
133,0 
19,9 
75,5 
4,2 
145,6 
903,7 0,0 
3,4 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
31,5 5,1 
6,8 
16,7 
4,8 
15,8 
U 
10,7 
0,6 
17,3 
107,0 12% 
12% 
11% 
12% 
12% 
6% 
14% 
14% 
12% 
12% 0.0 
1.7 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
.0,0 
0,0 
0,0 
15,8 2,6 
3,4 
8,3 
2,4 
7,9 
0,6 
5,4 
0,3 
8,6 
53,5 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
Med hensyn til den finansielle gennemførelse i 1994-1995 har Kommissionen disponeret over 12% og 
betalt 6% af fællesskabsbevillingerne til de italienske SPD'er. Som følge af udbudsrunden i 1995 og 
gennemgangen af de indkomne projekter forventedes det, at bevillingerne ville blive bedre udnyttet 
allerede fra 1996. 
LUXEMBOURG 
Mål 5b -p.m - programmeringen for 1994-1999 
Befolkning (1000 indb.) I 30 
Areal (km2) | 83__ 
mio. ECU 
TSPD TaTtj ïfi 
Gennemsnit pr. SPD 6,0 
Fordeling på fonde 
EUGFL] 2^2 
EFRU 3,1 
ESF 0_8 (a) 21% 
(c) D Styrkelse af landbrug og 
skovbrug (a) 
• Beskæftigelse i sekundær- og 
lertiærsekloren (b) 
• Turisme og livskvalitet (c) 
(b) 28% 
Gennemførelse i 1995 
SPD'et vedrørende den luxembourgske mål 5b-region var blevet godkendt i december 1994. I 
programmet gives der prioritet til oprettelse og opretholdelse af arbejdspladser i SMV og SMI samt 
til udvikling af turismen og livskvalitet. Landbrugsministeriet har ansvaret for programmets gennem­
førelse. Overvågningsudvalgets første møde, som skulle være holdt i 1995, er udskudt til 1996. 
116 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
1995 i programmeringen for 1994-1999 
Tabel 61: Mål 5b — Luxembourg — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et (mio. ECU) 
Program 
og -
godkendelsesir 
1994 
Luxembourg Samlede 
omkostninger SK-stutte 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
_3 6,0 ___ "ÔÇÏÏj I4%| 0,2 0,4| 50% 
For så vidt angår den finansielle gennemførelse har Kommissionen disponeret over 14% og betalt 7% 
af fællesskabstildelingen for hele perioden. 
NEDERLANDENE 
Mål 5b - p.m. - programmeringen for 1994-1999 
Befolkning (1000 indb.) 1 8ÔÔ 
Areal (km3) 5.405 
mio. ECU 
5 SPD'er T-ÏÏ] 150,0 
Gennemsnit pr. SPD ~ 30,0 
Fordeling på fonde 
EUGFL] ÏÔjS 
EFRU 81,8 
ESF (d) (e) 11% W 1% (a> 8% 
(C) 42% (b) 25% D Udvikling af landbrug og gartneri 
(a) 
• Virksomhedsetablering (b) 
• Turistinfrastrukturer (c) 
O Miljøbeskyttelse (d) 
• Menneskelige ressourcer (e) 
O Teknisk bistand (0 
Gennemførelse i 1995 
Fem SPD'er var blevet vedtaget af Kommissionen i december 1994 vedrørende Nederlandene. 
Interventionerne deri er først og fremmest centreret om støtte til SMV og SMI og miljøbeskyttelse. 
Regionerne har ansvaret for gennemførelsen af disse programmer. 
Kommissionen deltog i otte møder i overvågningsudvalgene i 1995. Under disse møder blev deltager­
ne informeret om projektudvælgelseskriterierne. Evalueringsprogrammerne er ved at blive udar­
bejdet, og der vil blive indkaldt bud i løbet af 1996. 
1995 i programmeringen for 1994-1999 
Tabel 62: Mål 5b — Nederlandene — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmer 
og 
godkendclsesir Samlede 
omkostninger SF-slottc 
(1) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(D Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1994 
Friesland 
Groningen / Drenthe 
Liniburg 
Overijssel 
Zeeland 
1ALT 266,9 
157,4 
48,4 
70,2 
49,2 
592,1 68,7 
34,9 
19,1 
15,5 
11,8 
150,0 4,5 
0,0 
0,0 
1,4 
1,4 
7,3 12,7 
4,2 
2,3 
3,3 
3,2 
25,6 18% 
12% 
12% 
21% 
27% 
17% 4,1 
1.7 
0,4 
1.2 
2,0 
9,5 5,2 
2,1 
1,1 
1,6 
2.5 
12,6 41% 
50% 
50% 
50% 
79% 
49% 
Mellem 1994 og 1995 forpligtigede Kommissionen 17% og udbetalte 8% af Fallesskagets bevillinger, 
som var tildelt for hele perioden. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 117 
DET FORENEDE KONGERIGE 
Mål Sb- p.m. - programmeringen for 1994-1999 
Befolkning (1000 indb.) i 2.841 
Areal (km») 67.987 
~ mio. ECU 
11 SPD'er Hutl 820,5 
Gennemsnit pr. SPD 74,6 
Fordeling på fonde ^^ 
EUGFLl îïïâ 
EFRU 535,0 
ESFJ 134,3 (d) 15% (0 1% 
(e) 3% I (a) 6% 
V. • 
(C) 
(b) 55% O Diversificering af landbruget (a) 
O Virksomheder jden tor 
landbruget (b) 
• Turisme (c) 
O Miljøbeskyttelse (d) 
• Menneskelige ressourcer (e) 
Q Teknisk bistand (f) 
Gennemførelse i 1995 
Mellem udgangen af 1994 og begyndelsen af 1995 blev 11 SPD'er godkendt for Det Forenede 
Kongerige. Generelt gives der høj prioritet til støtte til SMV og SMI og til udvikling af turistsektoren. 
Det er statens tjenester, der sørger for programmernes gennemførelse. 
11995 blev der afholdt 18 møder i overvågningsudvalgene. Her blev udvalgsmedlemmerne informeret 
om kriterierne for projektudvælgelse. Evalueringsprogrammerne skulle blive færdige i 1996. 
1995 i programmeringen for 1995 
Tabel 63: Mål 5b — Det Forenede Kongerige — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne 
(mio. ECU) 
Programmer 
godkendelsesâr Samlede 
omkostninger SF-slotlc 
(I) Forpligtelser 
1995 Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalinger 
1995 Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
/995 
Borders Region 
Central Scodand / Tayside 
Dumfries and Galloway 
English Midland Uplands 
Grampian 
Lincolnshire 
The Marches 
Wales 76,6 
64,0 
125,3 
33,3 
96,2 
133,6 
90,8 
483,4 30,4 
25,4 
47,7 
12,2 
39,5 
53,7 
40,6 
184.0 7,7 
3,8 
6,7 
1,4 
5,6 
7,5 
6,2 
27,1 7,7 
3,8 
6,7 
1,4 
5,6 
7,5 
6,2 
27,1 25% 
15% 
14% 
12% 
14% 
14% 
15% 
15% 3,1 
2,0 
3,6 
0,7 
2,9 
4,0 
3,4 
15,3 3,1 
2,0 
3,6 
0,7 
2,9 
4,0 
3,4 
15,3 41% 
54% 
54% 
52% 
52% 
53% 
55% 
56% 
1994 
East Anglia 
English Northern Uplands 
South West England 
I ALT 132,4 
262,3 
514,5 
2.012,3 60,0 
108.0 
219,0 
820,5 1,4 
2,2 
5,1 
74,6 8,6 
15,0 
31,2 
120,7 14% 
14% 
14% 
15% 1,0 
1,7 
8,8 
46,4 4,6 
8,1 
21,8 
69,4 53% 
54% 
70% 
58% 
For så vidt angår den finansielle gennemførelse har Kommissionen disponeret over 15% og betalt 8% 
af de fællesskabsbevillinger, der er fastsat for hele perioden. 
IIS Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
7. Integration af de nye medlemsstater i strukturpolitikken 
Det skal erindres, at de tre nye medlemsstaters integration i Fællesskabets; strukturpolitik var et 
vigtigt aspekt ved tiltrædelsesforhandlingerne i 1994, og at reglerne for integrationen for en stor dels 
vedkommende blev fastsat i selve tiltrædelsesakten. Denne indfører et nyt mål for strukturfondene, 
mål 6, til fordel for områder med yderst lav befolkningstæthed, og gør den østrigske delstat 
Burgenland støtteberettiget under mål 1. Den fastsætter endvidere for de enkelte medlemsstater de 
finansielle midler, dels til mål 1 (Østrig) og 6 (Finland og Sverige), dels til mål 2 — 5b under ét. 
Tiltrædelsesakten fastlægger ikke, hvilke områder der er støtteberettiget under mål 2 og 5b, eller 
hvorledes bevillingerne skal fordeles på mål 2 — 5b. Dette var en opgave Kommissionen, som traf 
beslutningerne herom i 1995". 
Aktiviteterne vedrørende de nye medlemsstater i 1995 gik snarere ud på at udarbejde samtlige 
programmeringsdokumenter for de forskellige mål end på at iværksætte programmerne, idet fælless­
kabsreglerne først fandt anvendelse på disse lande fra 1. januar 1995. Det er derfor skønnet 
hensigtsmæssigt i et særligt afsnit at redegøre for prioriteterne i de forskellige programmeringer i 
disse lande, selv om denne beretning for de øvrige medlemsstaters vedkommende koncentrerer sig om 
gennemførelsen og resultaterne i 1995. Det må dog fremhæves, at så godt som alle programmer for 
interventionerne under de enkelte mål blev godkendt meget hurtigt i 1995, hvilket gjorde det muligt 
at iværksætte en stor del af dem allerede inden udgangen af 1995. 
For de tre nye medlemsstaters vedkommende blev i alt 35 programmeringsdokumenter godkendt i 
1995, nemlig 17 for Østrig, 9 for Finland og 9 for Sverige. Ved årets udgang manglede der kun at 
blive godkendt seks SPD'er for Sverige, ét vedrørende mål 4 og fem vedrørende mål 5b. Der blev 
godkendt flest programmer (10) for mål 2 og 5b, efterfulgt af mål 5b (9) og mål 5a-landbrug (5). For 
de øvrige måls vedkommende blev der godkendt et SPD pr. medlemsstat (mål 1:1; mål 3:3; mål 4: 2, 
mål 5a-fiskeri: 3; mål 6: 2). 
Ønsket om en bæredygtig udvikling: 
Østrig, Finland og Sverige er miljøbevidste lande. Miljøsituationen er udmærket i alle tre nye 
medlemsstater. Navnlig de nordlige dele af Sverige og Finland (den tyndt befolkede mål 6-region) 
anerkendes som én af de sidste naturlige vildmarker, næsten uberørt af mennesker. Østrig har 
nogle af de smukkeste bjergområder i Europa. 
Befolkningernes store miljøbevidsthed har ført til en veludviklet miljølovgivning i hver af disse 
medlemsstater. I de finske og svenske mål 6- og 2-regioner er det største miljøproblem formentlig 
den potentielle trussel i form af grænseoverskridende forurening. Forsuringen af jord og vand er 
et problem. Et andet væsentligt spørgsmål i disse to lande er den bæredygtige udnyttelse af de 
naturlige ressourcer. I Østrig er de største miljøspørgsmål formentlig beskyttelse af det naturlige 
miljø i bjergområderne mod transportforurening og fremme af en bæredygtig turisme. 
Miljøhensyn som en faktor, der præger samtlige programmer: 
Fælles for alle programmerne i de nye medlemsstater er den hensyntagen til miljøet, som præger 
samtlige foranstaltninger. I de fleste af disse anvendes miljøhensyn som et horisontalt kriterium i 
alle svenske programmer. Det er naturligvis ikke muligt at måle forpligtelsen til at prioritere 
aktioner, der fremmer en bæredygtig udvikling eller en forbedring af miljøforholdene, i penge. 
54 Årsberetningen for 1994 indeholder en længere redegørelse for udvidelsens strukturaspekter. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 [\9 
7.1. Mål 1 og 6 
Måll 
ØSTRIG 
Den østrigske region Burgenland er den eneste region i de tre nye medlemsstater, der er støtteberetti­
get under mål 1.1 1995 lå det gennemsnitlige BNP i denne region, der grænser op til tre centraleuro­
pæiske lande, på ca. 70% af fællesskabsgennemsnittet. Regionens 270.000 indbyggere lever på et 
4.000 km2 stort areal, hovedsagelig bestående af landområder. Det SPD, der blev forelagt Kommis­
sionen den 20. april 1995, blev godkendt den 15. november 1995. I dokumentet er der fastsat et 
strukturfondsbidrag på 165,6 mio. ECU, og programmets samlede omkostninger er sat til 831,4 mio. 
ECU. 
Mål 1: Ostrig - programmeringen for 1995-1999 
Prioriterede felter 
Handel og indusui (a) 
Forskning og Udvikling (b) 
Turisme (c) 
Landbrug og miljo (d) 
Fremme a/v-ksl og subit beskcfligelse (<) 
Teknisk bistand (0 
lall Priorite­
rede 
felter 
360.9 
82.6 
191.5 
125,0 
63,0 
8.4 
«31,4 SF-slolle 
lait 
56.8 
15.5 
38.7 
24.2 
26.3 
4.1 
165,6 EFRU 
53.8 
12.5 
38.7 
0,7 
2,0 
107,6 ESF 
3,0 
3.0 
25.6 
1.5 
33.1 EUGFL 
24.2 
0.6 
24,8 Offentligt 
nattonalt 
bidrag 
114,4 
26.9 
63,2 
48.2 
26.7 
4,2 
183,6 Privat 
bidrag 
189.7 
40,2 
89.6 
52.6 
10.0 
382,1 (e) e% (0 i% 
(d) 15% 
(C) 23% (a) 43% 
(b) 10% 
Regionaludviklingsprogrammets generelle mål er dels at skabe, i Centraleuropa, en dynamisk region 
på industri-, handels-, turist- og landbrugsområdet, dels at mindske de interne økonomiske skævhe­
der gennem en mere ensartet livskvalitet i hele regionen. De finansierede foranstaltninger vil gøre det 
muligt at oprette 7.300 nye arbejdspladser (6.000 i industrien, 1.000 i teknologiske SMV og 300 i 
teknologiske centre). 
Visse generelle hovedfelter: 
• Der lægges særlig vægt på mulighederne for at øge beskæftigelsespo­
tentialet for kvinder, ufaglærte og unge i områder, der for størstede­
lens vedkommende er landområder. Dette er et vigtigt middel til at 
fastholde befolkningen og begrænse afvandringen; 
• uddannelses- og erhvervsuddannelsesaktionerne for den lokale ar­
bejdskraft skal opfylde regionens behov med hensyn til iværksætte­
ruddannelser for ledere af SMV på teknologiområdet og inden for den 
lokale erhvervsudvikling); 
• internationalisering, samarbejde, og etablering af net, hvilket af­
spejler Burgenlands geografiske situation og regionens samarbejde 
med Ungarn og andre central- og østeuropæiske lande; 
• bevarelse af et enestående miljø: foranstaltningen »natur- og 
miljøbeskyttelse« (0,8 mio. ECU fra strukturfondene, samlede om­
kostninger: 2,26 mio.) indebærer medfinansiering af projekter 
vedrørende beskyttede områder og landskaber, der udgør en turistatt­
raktion, af økologiprogrammet for Burgenland, rensningsprogram-
met for Neusiedlersee, nationalparken Neusiedlersee-Seewinkel og 
programmet for beskyttelse af truede biotoper og levende områder. 
De muligheder, der er opstået som følge af den nye situation i Centraleuropa og Østrigs tiltrædelse af 
Den Europæiske Union må udnyttes fuldt ud, også til gavn for Burgenland-regionen, mellem 1995 og 
1999. I denne forbindelse skulle vækstpotentialet i nabolandene og de øvrige østrigske regioner 
påvirke fremtidsudsigterne i meget gunstig retning for den nordlige og centrale del al Burgenland. 
Den sydlige del af regionen får ikke den samme stimulation udefra og må satse på at udvikle sit eget 
potentiale (bl.a. kurophold for turister) og udnytte det grænseoverskridende samarbejde bedst 
muligt. 
120 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Tabel 64: Mål 1 — Østrig — Status over den finansielle gennemførelse af SPD 'et (mio. ECU) 
Program og godkendelsesâr Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1995 
(2) % 
(2)/(l.! Betalinger 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
199 S 
SPD Durgcnlan- 831,4 165,6 28.8 17% 14,4 50% 
Mål 6 
Mål 6, som er indført ved tiltrædelsesakten, tager sigte på udvikling af tyndt befolkede områder, dvs. 
områder med en befolkningstæthed på højst 8 indbyggere pr. km2. De regioner, der er støtteberetti­
get under mål 6 i Finland og Sverige, er fastlagt i protokol nr. 6 til tiltrædelsesakten. Generelt finder 
bestemmelserne i strukturfondsforordningerne, navnlig bestemmelserne vedrørende mål 1, også 
anvendelse på mål 6. 
Tabel 65: Mål 6 i Finland og Sverige — grundstatistikker 
Finland 
Sverige 
I ALT Samlet 
befolkning 
mål 6 
£40.000 
449.000 
1.289.000 % af landets 
befolkning 
17% 
5% 
-Samlet areal 
mål 6 (km1) 
206.000 
241.640 
447.640 % af landets 
areal 
60% 
50% 
-
FINLAND 
De finske mål 6-regioner dækker et sammenhængende område bestående af regionerne Lappi, 
Kainuu, Nord-Karjala og Syd-Savo og dele af regionerne Nord- og Midt-Ostrobothnia, Nord-Savo 
og Midt-Finland. Den gennemsnitlige befolkningstæthed er 4 indb./km2. I disse regioner har den 
stigende arbejdsløshed efter krisen i 90'erne forstærket de traditionelle problemer, nemlig et faldende 
befolkningstal og en flugt fra land til by. Alle disse regioner er endvidere meget afhængige af land-
og skovbrugssektoren og af de offentlige tjenester, og det industrielle grundlag er skævt, idet det er 
koncentreret om visse store virksomheder inden for skovbrugs- og metalindustrien samt den kemiske 
industri. Endvidere er der forholdsvis få SMV'er, og tabet af arbejdspladser i den offentlige sektor 
berører kvinderne mere end mændene. 
SPD'et for mål 6 blev forelagt Kommissionen den 8. marts 1995 og godkendt den 11. juli 1995. 
Strategien går ud på at udvikle de områder, hvor disse regioner står stærkt, dvs. træprodukter og 
skovbrugsprodukter, landbrugsspecialiteter, metal, elektronik og turisme. SPD'et har til formål at 
styrke SMV-grundlaget ved at tilskynde til at oprette lokale industrivirksomheder og private service­
virksomheder og fremme uddannelse, forskning og udvikling. Programmet tager også sigte på den 
bedst mulige udnyttelse af mulighederne i forbindelse med de nye teknologier, bl.a. i telekommunika­
tionssektoren, for at overvinde problemet med de store afstande. På grund af landbrugets betydning, 
navnlig i områdets sydligste del, skal en fjerdedel af programmet vedrøre støtte til landbrugerne 
inden for rammerne af ordningen med støtte til landbruget i ugunstigt stillede områder (mål 5a). 
Programmet omfatter ligeledes ESF-støtte til arbejdsløse og uddannelsesstøtte. ESF finansierer også 
projekter vedrørende informationssamfundet. 
Under forhandlingerne med de finske myndigheder blev der vedtaget en række ændringer til de 
oprindelige programmer. Satsen for Fællesskabets medfinansiering til fordel for ugunstigt stillede 
områder blev sat ned for at frigøre bevillinger til udviklingsformål. Projekter vedrørende basisinfra­
strukturer blev opgivet, og aktionerne vedrørende menneskelige ressourcer i informationssamfundet 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
blev styrket. Endvidere blev en række mindre foranstaltninger samlet i i;n fleksibel landdistriktudvik­
lingspakke, som skal finansiere projekter — navnlig lokale — på en tøng række områder, herunder 
projekter vedrørende det samiske mindretal i Nord-Lappi. 
Mål 6: Finland - programmeringen for 1995-1999 (mio. ECU) 
Prioriterede felter 
Industriel udvikling (a) 
Udv. af menneskelige ressourcer (b) 
Landbrug, skovbrug, fiskeri, landdislrikludv. og 
miljo (c) 
Teknisk bistand (d) 
lall Samlede 
omloit-
ninger 
513,4 
189.8 
604.5 
18.4 
1.326,1 SF-slvtle 
lull 
153.7 
87,9 
209.1 
9.2 
459,9 EFRU 
133.8 
16,7 
18.6 
3.4 
172,5 ESF 
19.9 
71,2 
12,6 
2.1 
105.8 EUGFL 
0,0 
0,0 
174,0 
3.6 
177,6 FIUF 
0,0 
0.0 
3.9 
0.1 
4,0 U/Jentligl 
Hliiioiialt 
bltlfog 
153.7 
87,9 
280.5 
9.2 
531,3 Privat 
bidrog 
206.0 
14.0 
114.9 
334,9 (d) 1% 
(C) 46% (b) 14% 
Det endelige program består af tre prioriterede felter: industriel udvikling, oprettelse af virksomheder 
og investering i eksisterende virksomheder; menneskelige ressourcer omfattende uddannelse og 
rådgivning til arbejdsløse, forskning og informationssamfundet; landbrug, skovbrug, fiskeri, udvik­
ling af landdistrikter og miljø. Fællesskabets bidrag til programmet beløber sig til 459,9 mio. ECU 
(hvoraf EUGFL tegner sig for en stor del, 39%, på grund af de mange udligningsgodtgørelser, der 
betales) af de samlede omkostninger på 1,326 mia. ECU. 
Foranstaltninger til fordel for miljøet: 
I det finske SPD er der fastsat miljøforanstaltninger, hvortil Fællesskabet skal bidrage med 14,4 
mio. ECU, i henhold tilfeltet »industriel udvikling« og det specifikke miljøbeskyttelsesfelt: 
• / det første tilfælde drejer det sig om at fremme anvendelsen af biologisk energi og andre 
vedvarende energikilder og udvikle infrastrukturerne og energinettene (strukturfondsstøtte: 8 
mio. ECU; samlede omkostninger: 35,3 mio.) Der er bl.a. tale om investeringer i miljøvenlige 
energiproduktionsmetoder (vedvarende energikilder, begrænsning af emissioner osv.) og aktio­
ner til fremme af en mere rationel energiudnyttelse; 
• miljøbeskyttelsesforanstaltningen tager sigte på at forbedre vandforsyningssystemernes kvali­
tet, forbedre affaldsforvaltningen, udvikle genbruget, miljøbeskyttelse i turistcentre, investe­
ringer i naturlige reserver, miljøundersøgelser, miljøforvaltningsplaner osv. (struktur­
fondsstøtte: 6,4 mio. ECU; samlede omkostninger: 16 mio.). 
Programmet har bl.a. til formål at nedsætte arbejdsløsheden med 2% om året og få 8.000 ar­
bejdsløse i arbejde i et område, hvor der i 1994 var 90.600 arbejdsløse (24% af den erhvervsaktive 
befolkning); at øge antallet af stillinger i den private servicesektor og i industrien til 135.000 (117.500 
i 1994); og at indsnævre afstanden mellem det lokale BNP og landsgennemsnittet med 5 procentpoint 
(dvs. fra 20% til 15%). 
Forvaltningen af SPD'et er fordelt mellem regionerne og centralforvaltningen. Hver region har 
vedtaget sit eget program, som den iværksætter på grundlag af fælles procedurer og kriterier for 
projektudvælgelse gennem et regionalforvaltningsudvalg bestående af repræsentanter for regionen, 
ministeriernes lokale kontorer og arbejdsmarkedets parter. Derfor er der kun ét SPD med ét 
overvågningsudvalg. Overvågningsudvalget holdt møde i september og november 1995. 
SVERIGE 
De svenske regioner, der er støtteberettiget under mål 6, ligger i den nordlige del af landet. Der er syv 
i alt, nemlig ét helt lån (Jåmtland) og en del af seks lån (Vàrmland, Kopparberg, Gavleborg, 
Våsternorrland, Vasterbotten, Norrbotten). Befolkningstætheden i disse regioner er ps 2 indb. pr. 
km2. Disse områder er under ét præget af små bycentre i lang afstand fra hinanden. En tredjedel af 
befolkningen bor meget spredt uden for disse centre. Denne lave befolkningstæthed inde i landet, og 
den heraf følgende stærke afhængighed af kystområderne medfører et kraftig efterspørgsel efter 
122 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
infrastrukturer og social solidaritet. Arbejdsløsheden ligger på 13%, og beskæftigelsen er meget 
afhængig af den offentlige sektor, navnlig kvindernes beskæftigelse, mens skovbrug og minedrift, 
som er i tilbagegang, er den næststørste beskæftigelseskilde. 
SPD'et blev godkendt af Kommissionen den 6. november 1995 og fastsætler et strukturfondsbidiag 
på 252 mio; ECU (samlede omkostninger: 635 mio. ECU). Programmet har til formål at løse 
problemerne i forbindelse med regionernes perifere beliggenhed, bortfaldet af arbejdspladser i de 
traditionelle industrier (navnlig mineindustrien) og de befolkningsmæssige skævheder, der skyldes 
kvindernes og de unges fraflytning. Endvidere tager programmet sigte på at udvikle regionens stærke 
sider, nemlig et velbevaret miljø, mange naturlige ressourcer og forholdsvis veludviklede infrastruk­
turer. SPD'et søger således at fremme jobskabelsen i den private sektor for at mindske arbejdsløshe­
den og kompensere for de påtænkte personalenedskæringer i den offentlige sektor, som navnlig vil 
berøre kvinderne. De små og meget spredte samfunds overlevelsesevne vil afhænge af deres evne til at 
skabe nye arbejdspladser og bevare regionen som et attraktivt leve- og arbejdssted. 
Mil 6: Sverige • programmeringen for i 995-1999 (mio. ECU) 
Prioriterede fetter 
DcskxftigeSe, handel og indusiri (a) 
Fremme af knowhow (b) 
landbrug, fiskeri og naturlige resi (c) 
Landdisuiktsudv. og f_lkulab*aiixjik (d) 
Den samiikc befolkning (c) 
Teknisk bisland (0 
1 all Sandede 
omkost­
ninger 
269.4 
102.7 
151.5 
85.4 
15.7 
10.3 
635,0 SF-slirlle 
lait 
82.0 
41.8 
64.1 
41.7 
7.6 
5.2 
152,0 EFKU 
51.2 
35.7 
12.5 
13.7 
0.0 
2.5 
122.6 ESF 
20,9 
13,1 
6.0 
20.0 
2,6 
1.3 
63,0 EUGFL 
3.5 
0,0 
43,6 
8,0 
5.0 
1.2 
61,4 FIUF 
0,0 
0,0 
4.0 
0.0 
0.0 
0.1 
4,1 Offentligt 
nationalt 
bidrag 
80.2 
40,4 
61.0 
41,7 
7.6 
5,2 
236.1 Privat 
bidrag 
106,6 
13,5 
24.4 
2.0 
0.5 
147,0 (a) 43% 
Strategien i programmet, som omfatter fem prioriteter, bygger ligeledes på en række horisontale 
temaer, nemlig: bedst mulige udnyttelse af informationsteknologierne i samtlige socioøkonomiske 
aktivitetsområder; lige muligheder for mænd og kvinder; bevarelse af det enestående naturlige miljø 
og kulturarven; udnyttelse af regionens konkurrencefordele; styrkelse af borgernes kvalifikationer og 
færdigheder. Der er ligeledes fastsat en række foranstaltninger, der skal hjælpe virksomhederne og 
forbedre deres konkurrenceevne, udvikle FTU-potentialet samt informationsteknologierne, udvikle 
landbrugs- og naturressourcerne under hensyntagen til miljøet, udvikle turismen, fremme de lokale 
initiativer og hæve uddannelses- og kvalifikationsniveauet. Den særlige prioritet vedrørende den 
samiske befolkning vil gøre det muligt at bevare samernes miljø og deres traditionelle eksistensgrund­
lag, opdræt af rensdyr. 
Foranstaltninger til fordel for miljøet: 
I det svenske SPD er der fastsat to foranstaltninger, hvortil fællesskabsbidraget beløber sig til 6 
mio. ECU: 
• til fordel for naturlige ressourcer og bevarelse af landskaberne: genbrugsaktioner, forbedring 
af vandforsyningssystemerne og kloakeringen, beskyttelse af særlige områder, forskning og 
pilotprojekter med henblik på et miljøvenligt landbrug og udvikling af bedre miljøforvaltnings­
systemer (strukturfondsstøtte: 4 mio. ECU; samlede omkostninger: 8 mio.); 
• til udvikling af miljøekspertisen: støtte til uddannelse i miljøteknologier, uddannelse af land­
brugere og skovejere i miljøforvaltning, uddannelse i genbrug i erhvervslivet, nye vandteknolo­
gier og information af turistsektoren om »Allemansråt« (befolkningens adgang til landområ­
der) (strukturfondsstøtte: 2 mio. ECU; samlede omkostninger: 4 mio.), 
Programmets generelle mål er at skabe og/eller bevare ca. 9.500 arbejdspladser, at indsnævre 
afstanden mellem regionens BNP pr. capita (ekskl. energiproduktionen) og landsgennemsnittet, at 
oprette 900 nye virksomheder og styrke knowhow'en med hensyn til informationsteknologier. 
Den største del af programmets budget (80%) vil blive gennemført af de regionalforvaltningsudvalg, 
som udspringer af de lokale og regionale strukturer, der allerede findes. Visse foranstaltninger, f.eks. 
foranstaltningerne vedrørende mål 5a, vil blive ledet af centrale kontorer, mens den samiske 
befolkning vil modtage et globaltilskud. Den første møde i SPD'ets overvågningsudvalg fandt sted i 
december 1995, og godkendelsen og gennemførelsen af projekterne begyndte allerede i 1995. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 123 
Tabel 66: Mål 6 — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmeret 
Godkendt 
% 
Forpligtelser 1995 
% af støtten 
Betalinger 1995 
% af støtten FI 
459,9 
459,9 
100% 
81,0 
18% 
40,5 
9% SE 
252,0 
252,0 
100% 
44,9 
18% 
22,5 
9% talt 
711,9 
711,9 
100% 
125,9 
18% 
63,0 
9% 
7.2. Mål 2 
I henhold til strukturfondsforordningerne og bestemmelserne i tiltrædelsesakten for Østrig, Finland 
og Sverige og efter enstemmig godkendelse fra Det Rådgivende Udvalg for Udvikling og Omstilling 
af Regionerne vedtog Kommissionen den 22. februar for Østrigs og Finlands vedkommende" og den 
10. maj 1995 for Sveriges vedkommende" listen over områder, der er støtteberettiget under mål 2. 
Tabel 67: Mål 2 i de nye medlemsstater — grundstatistikker 
Østrig 
Finland 
Sverige Antal stotte-
berettigede 
regioner 
4 
6 
5 Samlet 
befolkning 
mål 2 
640.000 
790.000 
970.000 % af landets 
befolkning 
8% 
15% 
11% Samlet areal 
mål 2 (km2) 
8.692 
17.000 
35.325 % af landets 
areal 
10% 
5% 
8% 
ØSTRIG 
De østrigske myndigheder fremlagde forslag vedrørende de fire østrigske mål 2-regioner (Steiermark, 
Niederosterreich, Oberosterreich og Vorarlberg) den 26. april 1995, og Kommissionen godkendte 
SPD'erne den 15. november 1995. Disse programmer dækker perioden 1995-1999. De samlede 
omkostninger beløber sig til 816 mio. ECU, hvoraf 101 mio. udgør strukturfondsbidraget. 
Tabel 68: Mål 2 — Østrig — fordeling af finansielle midler pr. region og pr. fond (mio. ECU) 
SPD 
Steiermark 
Niederosterreich 
Oberosterreich 
Vorarlberg 
I ALT Sandede 
omkostninger 
463,4 
199,2 
67,0 
86,6 
816,1 SF-stotte 
lait 
58,0 
22,4 
10,8 
9,9 
101,0 EFRU 
38,8 
17,9 
7,1 
6,4 
70,2 ESF 
19,2 
4,5 
3,6 
3,5 
30,8 Offentligt 
nationalt 
bidrag 
123,7 
33,7 
18,7 
12,0 
188,2 Privat bidrag 
281,7 
143,0 
37,5 
64,7 
526,9 
SPD'ernes strategi går ud på at modernisere og diversificere erhvervslivet i disse regioner, som 
rammes af den hurtige nedgang i metal-, stål-, og tekstilindustrien. Hovedvægten er lagt på oprettelse 
af nye virksomheder og styrkelse af de eksisterende (navnlig SMV) gennem udvikling af nye 
teknologiske færdigheder. Ca. 60% af de disponible ressourcer skal bruges til at styrke industri og 
55 FT L 51 af 8.3.1995. 
"FTL 123 af 3.6.1995. 
124 Syvende årsbemmhig — Strukturfondene i 1995 
håndværk og forbedre de teknologiske kvalifikationer; 30% skal gå til financiering af foranstaltnin­
ger til kvalificering af de menneskelige ressourcer og 7% til udvikling og fremme af turismen. Det 
skønnes, at de aktioner, der finansieres over disse fire SPD'er, vil gøre det muligt at oprette eller 
opretholde 11.000 stillinger. 
Mål 2: Ostrig - programmeringen for 1995-1999 
Prioriterede felter 
Imcsieiiiigc/ i virksomhederne (huunder turisme) (») 
F&U, innovation, teknologisk overfortet (b) 
Sumeinfiaslniklurer (c) 
Uddannelse og omskoling (d) 
Teknisk bistand (e) 
I ALT Samlede 
omkost­
ninger 
573,4 
84,4 
76,6 
75.6 
«.I 
116,1 SF-statte 
1 all 
40.8 
10.2 
16.7 
30,5 
2,8 
101,0 EFRU 
40,8 
10,2 
16.7 
0,0 
2.5 
70,7. ESF 
0.0 
0.0 
0.0 
30.5 
0.3 
30,8 Offentligt 
nationalt 
bidrag 
84.9 
23,2 
35,1 
41,7 
3,3 
188,2 Privat 
bidrag 
447,7 
51.0 
24,8 
3.4 
0,0 
526,9 9% (e) 1% 
(c) 
(b) 
(a) 71% 
Hensyntagen til miljøet 
Miljøbeskyttelse er en integrerende del af SPD'erne og udgør et led i støtten til indførelse af rene 
teknologier og anvendelse af alternative energikilder: 
• / Steiermark vedrører to foranstaltninger, som indgår i to forskellige prioriterede felter 
(investering i industri og turisme, teknologioverførsel og rådgivning), støtte til virksomheder­
nes investering i miljøbeskyttelse og rådgivning om energibesparelser og miljøteknikker; 
• i Voralberg omfatter foranstaltningen til forbedring af knowhow'en støtte til pilotprojekter og 
aktioner, som fremmer en rationel energiudnyttelse og mere miljøvenlige produktionsteknik­
ker; 
• i Niederosterreich indgår miljøaktionen i tre foranstaltninger, nemlig i forbindelse med 
erhvervslivets omstrukturering: støtte til virksomhedernes investeringer (rationel energiudnyt­
telse, begrænsning af industriaffald og luftforurening osv.), i forbindelse med virksomhedsråd­
givning: rådgivning af SMV (affaldsbehandling, forureningsbegrænsning, kontrol osv.); i 
forbindelse med crhvervsinfrastrukturer: investeringer i vedvarende energikilder (solenergi, 
biologisk energi, vindmøller, vandkraft osv.). 
Endvidere er der fastsat særlige foranstaltninger til erhvervsmæssig reintegrering af kvinder, navnlig 
i Nieder- og Oberosterreich. Den tekniske bistand vil blive ydet for at styrke og etablere regionalfor­
valtningsstrukturer, som gør det muligt at udvikle og lancere ideer til nyskabende projekter og 
koordinering af regionaludviklingsindsatsen. 
Tabel 69: Mål 2 — Østrig — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmer og godkendelsesår Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1995 
(2) 0/ 
/o 
(2)/(l) Betalinger 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
SPD Niederosterreich 
SPD Oberosterreich 
SPD Steiermark 
SPD Vorarlberg 
I ALT 199,2 
67,0 
463,4 
86,6 
816,1 22,4 
10,8 
58,0 
9,9 
101,0 22,4 
10,8 
11,1 
9,9 
54,1 100% 
100% 
19% 
100% 
54% 7,6 
3,9 
5,6 
4,3 
21,4 34% 
37% 
50% 
44% 
40% 
FINLAND 
Seks industriområder er støtteberettiget under mål 2 i Finland. Programmeringen er genstand for et 
enkelt SPD for 1995-1996, idet de finske myndigheder har ønsket at fremlægge et nyt program for 
perioden 1997-1999. Tre af områderne er kystområder (dele af regionerne Stakunta og Varsinais 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 125 
Suomi på vestkysten, Ita-Uusimaa og Kymenlaakso på østkysten af Den finske Bugt og Kokkola på 
nordvestkysten); tre andre områder ligger inde i landet i regionerne Påjijt-Håme (Lahti) i Midt-
Finland (Jyvåskyla) og i Syd-Karlaja (Lappeenranta). Hovedproblemet i disse områder er en høj 
arbejdsløshed (23% i gennemsnit i 1994, mod landsgennemsnittet på 20%), som skyldes strukturfor­
andringerne og den konstante nedlæggelse af arbejdspladser i hovedindustrierne, som domineres af 
store virksomheder inden for skovbrug, metalindustrien og den kemiske sektor. Det strukturbetinge­
de fald i beskæftigelsen i disse industrier tog ekstra fart, da samhandelen med Rusland brød sammen 
efter 1990. 
Afhængigheden af nogle få store arbejdsgivere er et af de svage punkter i disse regioner. I SPD'et 
lægges der derfor vægt på diversificering og udvikling af SMV. Ud over støtten til oprettelse af nye 
virksomheder tilskynder programmet til udvikling af de eksisterende SMV gennem investeringer, 
forskning, produktudvikling og uddannelse i teknologi og markedsføring. Derfor er det så vigtigt 
med uddannelse og etablering af netværk med andre SMV eller større virksomheder (gruppeudvik­
ling). Endelig tager programmet sigte på at udvikle Finlands rolle som adgangsvej til Rusland og De 
Baltiske Stater, bl.a. ved målrettede investeringer i transithavnene. 
Mål 2: Finlund - programmeringen for 1995-1996 
Prioriterede felter 
Udvikling af virksomhederne (») 
Knowhow og teknologi (b) 
Miljø, infrastrukturer og turisme (c) 
Teknisk bistand (d) 
IA1.T Sandede 
omkost­
ninger 
172.8 
45,6 
61,8 
2,8 
283,0 FS-stuie 
lait 
36,6 
16,3 
14.9 
M 
69,2 EFHU 
30.5 
Kl 
14,9 
1,1 
55,2 ESF 
6,1 
'Ifi 
0,0 
0.3 
14,0 Offentligt 
nalionall 
bidrag 
49,4 
20,1 
37,0 
U 
107,9 Privat 
bidrag 
86.8 
9,2 
9,9 
105,9 (c) 
(b) (d) 1% 
Programmet blev forelagt Kommissionen den 8. marts 1995 og godkendt den 11. juli 1995. Det 
omfatter tre prioriterede felter: udvikling af virksomhederne; udvikling af knowhow og teknologi; 
miljø, infrastrukturer og turisme. Fællesskabets bidrag beløber sig til 69,2 mio. ECU, og de samlede 
omkostninger ligger på 283 mio. ECU. Programmets mål er en nettostigning i antallet af arbejds­
pladser på 10.000 i disse regioners industri- og servicesektor; et fald i arbejdsløshedstallet, således at 
det kommer på linje med landsgennemsnittet; en 3% stigning i antallet af SMV; en 3% stigning i 
antallet af eksportorienterede SMV. 
To miljøbeskyttelsesforanstaltninger: 
Den ene indgår i udviklingsfeltet »udvikling af knowhow og teknologi«, den anden i det egentlige 
miljøfelt: 
• foranstaltningen »udvikling og anvendelse af miljøteknologier« (0,3 mio. ECU fra struktur­
fondene; samlede omkostninger: 1,1 mio.) omfatter støtte til indsamling og spredning af 
oplysninger om »grønne« teknologier, til udvikling af miljøvenlige produkter og produktions­
metoder, til undersøgelser og forskning på miljøområdet og til samarbejdet mellem virksomhe­
derne på miljøområdet; 
• foranstaltningen »miljøbeskyttelse og byfornyelse« (6,9 mio. ECU fra strukturfondene; samle­
de omkostninger: 30 mio.) omfatter støtte tit renovering og ibrugtagning af tomme industrie­
jendomme, tilforbedring af miljøet i bycentrene, til kampagner til forøgelse af miljøbevidsthe­
den, til forskning og udvikling inden for affaldsbehandling. 
Forvaltningen af programmet er fordelt mellem regionerne og centralforvaltningen. Hver region har 
vedtaget sit eget program, som den iværksætter på grundlag af fælles procedurer og kriterier for 
projektudvælgelse gennem et regionalforvaltningsudvalg bestående af repræsentanter for regionen, 
ministeriernes lokale kontorer og arbejdsmarkedets parter. Derfor er der kun ét SPD med ét 
overvågningsudvalg. Overvågningsudvalget holdt møde i september og november 1995. 
126 Svvende årsberetning Sttuklu-fondene i liM> 
Tabel 70: Mål 2 — Finland — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et (mio. ECU) 
Program og godkendelsesâr Samlede 
omkostninger SF-stnlte 
(1) Forpligtelser 
1995 
(2) % Betalinger 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
SPD Finland 1 283,0) 69,2| 31,l| 45%| 15,6{ 50% 
SVERIGE 
Forslagene vedrørende»de fem svenske mål 2-regioner (Angermanlandskusten, Bergslagen, Blekinge, 
Fyrstad og Norra Norrlandskusten, som har en samlet befolkning på 970.000 indbyggere) blev 
forelagt Kommissionen den 16. juni 1995, og de fem SPD'er blev godkendt den 22. november 1995. 
De dækker perioden 1995-1999. Disse fem regioner er præget af stor afhængighed af de traditionelle 
industrier (skovbrug, minedrift, maskinindustri), én eller to meget store arbejdsgiveres dominans på 
det lokale arbejdsmarked, ringe foretagsomhed, tendens til udvandring og en aldrende befolkning. I 
programmerrie er der fastsat et strukturfondsbidrag på i alt 160 mio. ECU, mens de samlede 
omkostninger beløber sig til godt 800 mio. ECU. 
Den største udfordring i disse regioner er at oprette nye arbejdspladser for at opveje de nylige 
nedskæringer i de traditionelle industrisektorer og det forventede tab af arbejdspladser i den 
offentlige sektor. SPD'ernes hovedmål er da også at modernisere og diversificere det regionale 
erhvervsliv for at skabe et solidt udgangspunkt for jobskabelse i den private sektor. De fem 
programmer er centreret om forbedring af miljøet omkring virksomhederne i de pågældende regioner 
og styrkelse af SMV i produktionssektoren og på serviceområdet. Programmerne tager ligeledes sigte 
på at udvikle turistaktiviteterne ved at udnytte den enestående kulturarv og storslåede natur i disse 
regioner. Det skønnes, at disse programmer vil gøre det muligt at oprette 21.000 nye arbejdspladser. 
Tabel 71: Mål 2 — Sverige —fordeling af finansielle midler pr. region og pr. fond (mio. ECU) 
SPD 
Angermanlandskusten 
Dergslagen 
Blekinge 
Fyrstad 
Norra Norrlandskusten 
I ALI Sandede 
omkostninger 
89,5 
321,4 
85.8 
145,5 
161,0 
803,2 SF-stotte 
lait 
18,0 
67,0 
15,0 
24,0 
36,0 
160,0 EFRU 
14,2 
47,5 
12,3 
19,0 
28,7 
121,7 ESF 
3,8 
19.5 
2,7 
5,0 
7,3 
38,3 Offentligt 
nationalt 
bidrag 
29,5 
150,9 
33,1 
56,0 
83,0 
352,5 Privat 
bidrag 
42,0 
103,5 
37,7 
65,5 
42,0 
290,7 
For at nå disse strategiske mål er prioriteterne blevet centreret om udvikling af virksomheder og 
industrier, turisme og menneskelige ressourcer. For at fremme diversificeringen og øge virksomhe­
dernes konkurrenceevne og eksportpotentiale vil støtten blive ydet til rådgivningstjenester, etablering 
af netværk og forsknings-og uddannelsesaktiviteter. For at stimulere innovationen i SMV er der i 
SPD'erne fastsat en støtte til etablering af net mellem virksomheder, samarbejde mellem virksomhe­
der og videncentre og uddannelse af SMV'ernes personale. Man vil ligeledes bestræbe sig på at 
tiltrække investeringer (retablering og rensning af industriarealer og salgsfremstød). Endelig vil 
programmerne støtte aktioner til fremme af udviklingen af turismen (f.eks. små turistinfrastruktu­
rer, organisering af kulturmanifestationer, som sætter disse regioners rige kulturarv i relief, udvik­
ling af nye attraktioner). Disse prioriteter støtter sig på horisontale felter som f.eks. udvikling af 
informationsteknologier, fremme af ligheden mellem mænd og kvinder, miljøbevarelse og 
erhvervsuddannelse. 
Syvende årsberetning —Strukturfondene i 1995 127 
Miljøforanstaltninger: 
Alle svenske SPD'er omfatter miljøforanstaltninger, som tager sigte på: 
• renovering og rensning af forladte industrigrunde og -bygninger (Bergsladen: EFRU: 3 mio. 
ECU; samlede omkostninger: 16 mio.); 
• støtte til udvikling af miljøvenlige produkter og indførelse af rene teknologier i SMV (Fyrstad: 
EFRU:'0,6 mio. ECU; samlede omkostninger: 3,6 mio.); 
• støtte til bevarelse og vedligeholdelse af den fælles arv (Fyrstad: EFR U: 1,6 mio. ECU; samlede 
omkostninger: 9,1 mio.; Norra-Norrlandskusten: EFRU: 1,8 mio. ECU; samlede omkostnin­
ger: 8,7 mio.). 
Disse programmer retter sig især mod SMV, iværksættere, kommuner, forskellige lokalorganisatio­
ner og uddannelses- og F&U-institutioner. 
Mål 2: Sverige - programmeringen for 1995-1999 
Prioriterede felter 
Udvikling af virksomhederne (a) 
Innovation, forskning & teknologi (b) 
Virksomhedernes miljo, lurisme, iokaludvikling (c) 
Uddannelse, kvalifikationer (d) 
Teknisk bistand (i) 
1 ALT Sandede 
omkost­
ninger 
453.1 
86.7 
157.1 
97.2 
9.1 
IIU.2 SF-stutte 
lait 
79.5 
17,8 
33,8 
24,3 
4,6 
160,0 EFRU 
63.5 
17,8 
30,8 
6.2 
3.4 
121,7 ESF 
16 
0,0 
3 
18,1 
1.2 
38,3 Offentligt 
nationalt 
bidrag 
171,7 
39,8 
89,6 
46,9 
4.5 
352,5 Priant 
bidrag 
201.9 
29.1 
33,7 
26.0 
0.0 
290,7 
Programmeringen finder sted i et partnerskab omfattende Kommissionen, centralregeringen og de 
regionale og lokale myndigheder, som repræsenterer alle lokale interesser, herunder arbejdsmarke­
dets parter. Der anvendes et forvaltningsudvalgssystem, som er underlagt SPD'ets almindelige 
overvågningsudvalg. Det første møde i de fem overvågningsudvalg for SPD'erne fandt sted i 
december 1995. 
Tabel 72: Mål 2 — Sverige — Status over den finansielle gennemførelse af SPD 'erne (mio. ECU) 
Programmer og godkendelsesår Samlede 
omkostninger 
1995 
SPD Angerlandsleeten 
SPD Bergslagen 
SPD Blekinge 
SPD Fyrstad 
SPD Norra Norrlandskusten 
ALT SF-stette 
(1) Forpligtelser 
1995 
(2) 
»y,3 
321,4 
85,8 
145,5 
161,0 
803,2 18,0 
67,0 
15,0 
24,0 
36,0 
160,0 18,0 
12,8 
15,0 
24,0 
36,0 
105,8 % 
(2)/(D 
100% 
19% 
100% 
100% 
100% 
66% Betalinger 
1995 
(3) 
6,2 
6,4 
5,0 
8,2 
12,3 
38,1 % 
(3)/(2) 
34% 
50% 
34% 
34% 
34% 
36% 
7.3. Mål 3 og 4 
Som for de øvrige måls vedkommende var 1995 for så vidt angår mål 3 og 4 præget af udarbejdelsen 
af SPD'erne for de nye medlemsstater inden for rammerne af et aktivt partnerskab. 
Tabel 73: Mål 3 og 4 — Vejledende fordeling af bevillingerne til de nye medlemsstater (mio. ECU) 
Østrig 
Finland 
Sverige 
lait Mål 3 et 4 
395,0 
343,0 
520,0 
1.258,0 Mål 3 
334,0 
258,4 
347,0 
039,4 Mål 4 
61,0 
84,6 
173,0 
318,6 
128 Swemle åisbetetning Sliukturl-mdene i /W.l 
ØSTRIG 
De østrigske SPD'er for mål 3 og 4 blev godkendt i juli 1995. De repræsenterer en samlet støtte fra 
ESF på 395 mio. ECU og gennemføres under Arbejds- og Socialministeriets generelle ansvar gennem 
den offentlige arbejdsanvisningstjeneste og de sociale tjenester på forbundsstatsplan. Programmerne 
omfatter perioden 1995-1999. 
Må! 3: Programmeringen for 1995-1999 (nùo. ECU) 
Prioriterede felter ESF 
Stotter til grupper, der berøres af strukturforandringerne (a) 25,8 
Integrering af langtidsledige, ældre og personer, som er truet af udstødelse 
(b) 113,8 
Integrering af handicappede (c) 95,2 
Støtte til erhvervsmæssig integrering af unge (d) 22,9 
Fremme af lige muligheder for mænd og kvinder (e) 61,1 
Teknisk bistand (f) L\2 
Ialtl 334,0 (e) 18% 
(d) 7% (f) 5% (a) 8% 
(C) 29% (b) 33% 
Mål 3: Under mål 3 vil støtte til befolkningsgrupper, som særlig berøres af den accelererende 
økonomiske udvikling efter tiltrædelsen af Den Europæiske Union, få særlig prioritet. ESF's støtte 
— fortsættelse og udbygning af den østrigske arbejdsmarkedspolitik — vil navnlig være rettet mod 
langtidsledige, ældre og personer, der er truet af udstødelse fra arbejdsmarkedet. Et betydeligt 
støttebeløb skal tilskynde handicappede arbejdsløse til at søge arbejde igen. Der vil blive truffet 
yderligere foranstaltninger for at fremme lige muligheder for mænd og kvinder og erhvervsmæssig 
integrering af unge. 
Mål 4: Programmeringen for 1995-1999 (nùo. ECU) 
Prioriterede felter ESF 
Foregribelse af udviklingen på arbejdsmarkedet og efteruddannelse (a) 
4,5 
Erhvervsuddannelse (b) 46,0 
Forbedring og udvikling af uddannelsessystemet (c) 8,4 
Teknisk bistand (d) 2,1 
lait 61,0 (c) 14% <d> 3% (a> 7% 
Mål 4: SPD'et for mål 4 har som hovedformål at hjælpe lønmodtagere med at tilpasse sig den 
industrielle udvikling og de nye produktionsmetoder. I medfør af koncentrationsprincippet centreres 
foranstaltningerne om personalet i SMV. Målgrupperne vil være ældre arbejdstagere, ufaglærte 
arbejdstagere eller arbejdstagere med forældede kvalifikationer, arbejdstagere i nøglepositioner, 
toldfunktionærer, delvis arbejdsløse og sæsonarbejdere. Da denne model er en nyskabelse i den 
østrigske arbejdsmarkedspolitik, vil interventionerne blive evalueret efter to år og om fornødent 
tilpasset eller udskiftet. 
Programmernes gennemførelse i 1995 blev lettet, da de østrigske myndigheder besluttede at udbetale 
forskud til initiativtagerne til projekterne. De sociale og økonomiske virkninger vil dog først kunne 
ses i løbet af 1996. 
Tabel 74: Mål 3 og 4 — Østrig — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmer 
og 
godkendelsesâr 
Mål 3 
1995 
SPD Østrig 
Mål 4 
1995 
SPD Østrig Samlede 
omkost­
ninger 
I ALT 779,3 
171,4 
950,6' SF-støtte 
(1) 
334,0 
61,0 
395,0 Forpligtelser 
1995 
(2) 
64,1 
11,7 
75 K % 
(2)/(l) 
19% 
19% 
19%" Betalinger 
1995 
(3) 
32,0 
5,9 
37,9" % 
(3)/(2) 
50% 
50% 
50% 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 129 
FINLAND 
Finland var den første af de nye medlemsstater, der fik godkendt sine ESF-programmer, De finske 
SPD'er for mål 3 og 4 blev nemlig godkendt den 25. juli 1995. Der er fastsat en samlet ESF-støtte på 
343 mio. ECU. ESF's støtte svarer til 7% af de nationale midler, der afsættes til beskæftigelsesfrem­
mende foranstaltninger. Da Finland er et af de europæiske lande, der er længst fremme på 
uddannelsesområdet og det beskæftigelsespolitiske område, er en stor del af ESF's foranstaltninger 
og programmer forbeholdt nyskabende aktioner. 
For så vidt angår gennemførelsen er der oprettet overvågningsudvalg for hver enkelt mål, og alle 
udvalg har holdt møde. Endvidere har der allerede været afholdt flere seminarer, forberedende 
møder og møder i arbejdsgrupper. Overvågnings- og evalueringsmekanismerne er aftalt med de 
finske myndigheder, og overvågningsudvalgene vil afgive udtalelse i første halvår 1996. Det er 
Arbejdsministeriet, der koordinerer interventionerne under mål 3 og 4. Ministeriet koordinerer også 
sammen med de kompetente myndigheder de foranstaltninger vedrørende de enkelte mål, der 
vedrører menneskelige ressourcer, og har ansvaret for gennemførelsen af de fleste af ESF's horison­
tale programmer. Budgetlægningen og de nationale regler bevirker, at de beslutningsprocedurer, der 
gælder for ESF-projekterne, bliver kendt i brede kredse. 
Mål 3: SPD'et er rettet mod bekæmpelse af arbejdsløsheden og stimulering af den økonomiske vækst 
gennem oprettelse af SMV. Ca. 97.400 personer skulle blive omfattet af de foranstaltninger, der er 
programmeret under mål 3. 
Mål 3: programmeringen for 1995-1999 (mio. ECU) 
Prioriterede felter 
Reintegrationsforlob (a) 
Jobskabelse og udvikling af menneskelige ressourcer i SMV (b) 
Unges beskæftigelsesmæssige behov (c) 
Foranstaltninger til fordel for Àlandsoeme (d) 
Teknisk bistand (e) 
lait ESF 
110,0 
61,5 
82,2 
0,8 
3,9 
258,4 0.3% 
(c) 
(b) 24% 
I begyndelsen af 1995 fremskyndede de finske myndigheder iværksættelsen af programmet ved at 
indføre en »procedure med absolut prioritet«. Udviklingen af nye arbejdsmetoder og praktiske 
modeller, den administrative procedure og indførelsen af de nødvendige instrumenter havde været 
mere tidkrævende end forventet. Sidst på efteråret blev der sat flere projekter i gang. I alt 
påbegyndtes 204 projekter i 1995. Når man tager de vanskeligheder, der ikke kan undgås i det første 
år, i betragtning, må resultaterne for 1995 betegnes som tilfredsstillende. 
Mål 4: Mål 4 får tildelt en samlet støtte på 84,6 mio. ECU for perioden 1995-1999. Målet omfatter tre 
prioriterede områder og skulle være til gavn for 34.500 personer. 
Mål 4: Progranutieringenfor 1995-1999 (nùo. ECU) 
Prioriterede felter 
Forudsigelse af udviklingen i løbet af arbejdslivet (a) 
Uddannelse og omskoling; erhvervsvejledning og rådgivning (b) 
Udvikling af knowhow og nyskabende net (c) 
Foranstaltninger til fordel for Àlandsoeme (d) 
Teknisk bistand (e) 
lait ESF 
7,6 
47,5 
25,5 
0,2 
3,8 
84,6 (c) 
(b) 57% 
130 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Programmet for mål 4 kom hurtigere i gang end forventet i de fleste af medlemsstaterne, pet eneste 
problem er koncentrationen af finansieringerne og projekterne om en håndfuld foranstaltninger, 
navnlig foranstaltningen vedrørende udviklingen af personalets praktiske kvalifikationer, som er den 
vigtigste i SPD'et og den eneste, der er kommet i fuld gang fra begyndelsen. De øvrige foranstaltnin­
ger er endnu kun genstand for enkelte projekter. I alt blev 81 projekter påbegyndt i 1995. 
Tabel 75: Mål 3 og 4 — Finland — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmer 
godkendelsesâr Samlede 
omkost­
ninger SF-stotle 
(1) Forpligtelser 
1995 
(2) /o 
(2V(1) Betalinger 
1995 
(3) % 
(3V(2) 
Mål 3 
1995 
SPD Finland 926,0 258,4 60,3 23% 30,2 50% 
Mål 4 ' 
1995 
SPD Finland 
lait 301,5 
1.227,5 84,6 
343,0 14,8 
75,2 18% 
22% 7,4 
37,6 50% 
50% 
SVERIGE 
Programmeringen for 1995-1999 (mio. ECU) 
Prioriterede felter 
Erhvervsmæssig integrering af unge (a) 
Bekæmpelse af langtidsledighed (b) 
Erhvervsmæssig integrering af personer, der er i fare for at blive udstødt (c) 
Teknisk bistand (d) 
lait ESF 
96,6 
173,1 
63,3 
14.0 
347,0 (c) 10% (d) 4% 
(a) 28% 
(b) 50% 
Mål 3: Sverige forelagde i april 1995 sit udkast til SPD vedrørende mål 3 for Kommissionen, som 
godkendte SPD'et den 6. december 1995. Programmet blev først iværksat i 1996, men det blev aftalt 
at yde ESF's støtte med tilbagevirkende kraft til de støtteberettigede projekter, der var sat i gang efter 
1. juli 1995. ESF's medfinansieringer vil blive koncentreret om de mest effektive og nyskabende 
integreringsforanstaltninger, som henvender sig til de personer, der er mest truet af udstødelse fra 
arbejdsmarkedet. Ved alle foranstaltninger skal princippet om lige muligheder overholdes. Ca. 
160.000 personer skulle blive omfattet af programmet vedrørende mål 3 fra 1995 til 1999. 
Mål 4: Programmeringen for 1995-1999 (nùo. ECU) 
Prioriterede felter ESF 
Prognose, planlægning og udvikling (a) t 26,0 
Erhvervsuddannelse, erhvervsvejledning og rådgivning (b) 112,4 
Samarbejds- og overførselsslrukturer, net (c) 26,0 
Teknisk bistand (d) 8,6 
I alt[ lljfi (c) 15% (d)5% (a) 15% 
(b) 65% 
Mål 4: De svenske myndigheder forelagde i april 1995 udkastet til SPD for mål 4 for Kommissionen, 
men det skulle først godkendes i februar 1996. Følgelig kan ESF-støtten kun tildeles projekter, der er 
iværksat i perioden 1996-1999. Programmet vil først og fremmest tage sigte på nyskabende tilpas­
ningsforanstaltninger, der henvender sig til SMV med under 50 ansatte. SPD'et udgør et sam­
menhængende hele, hvor hver foranstaltning fører eller åbner døren til en anden: den makroøkono­
miske foregribelse fører til foregribelse og fastlæggelse af virksomhedernes erhvervsuddannelsesbe-
hov. Denne fremgangsmåde indebærer udarbejdelse af individuelle virksomhedsplaner, efter- og 
Svvende årsberetning Sliiikiutjondene i 1995 131 
videreuddannelse af ledere og — navnlig — erhvervsuddannelse for personalet, især arbejdstagere, 
der er truet af arbejdsløshed. Den sidste foranstaltning fremmer etableringen af net mellem arbejds­
tagere, virksomheder og overførselsstrukturer. Det bemærkes, at højst 15% af rammebevillingen til 
hovedforanstaltningerne vil blive afsat til projekter, som vedrører personalet i SMV i den offentlige 
pleje- og omsorgssektor i kommuner og lån. I øvrigt tager samtlige foranstaltninger hensyn til 
princippet om lige muligheder for mænd og kvinder. Det samlede antal begunstigede i perioden 1996-
1999 vil ligge på ca. 240.000. 
Tabel 76: Mål 3 — Sverige — Status over den finansielle gennemførelse af SPD'et (mio. ECU) 
Program 
og Samlede 
omkost­
ninger SF-stottc 
(D Forpligtelser 
1995 
(2) 0/ 
/o 
(2)/(l) Betalinger 
1995 
(3) /o 
(3)/(2) 
«ailÉiïïi^ 
1995 
SPD Sverige 771,0 347,0 73,0 21% 36,5 50% 
7.4. Mål 5a 
Mål 5a-landbrug 
Prognoserne for de nye medlemsstaters fordeling af udgifter under mål 5a-landbrug, uden for mål 1-, 
5b- og 6-regionerne, blev godkendt i 1995 i lighed med prioriteterne for de enkelte aktivitetsområder, 
kategorier af landbrugere og typer af områder. 
Tabel 77: Mål Sa-landbrug — prognoser vedrørende bevillingsfordelingen i de nye medlemsstater, 1995-
1999 (mio. ECU) 
Østrig 
Finland -
Sverige 
lait lait 
385,8 
331,0 
90,1 
806,9 Produktion 323,5 
Afsætning og forarbejdning 62,3 
Produktion 287,9 
Afsætning og forarbejding 43,1 
Produktion 67,2 
Afsætning og forarbejdning 22,9 
Produktion 678,6 
Afsætning og forarbejdning 128,3 /o 
84% 
16% 
87% 
13% 
75% 
25% 
84% 
16% 
Mål 5a-landbrug — medlemsstaternes valg 1995-1999 
57% (b) 3% 
(e 66% (C) 27% Finland 
(a) '•>* 
(f) 7% V 
0.2% 
(e) 78% 
• investeringer i bedriften (a) 
• Forarbejdning og afsætning (c) 
DBjergområder og ugunstigt stillede områder (c)_ • Producenlsammenslutninger (b) 
DUddannelse og hjælpetjenester (d) 
D Unge landbrugere (0 
132 Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Mål 5a-fiskeri 
Efter det forberedende arbejde, som allerede var gået i gang i 1994, blev de tre programmer for mål 
5a-fiskeri for perioden 1995-1999 til fordel for Sverige, Finland og Østrig godkendt i 1995. Det 
bemærkes, at SPD'erne for Sverige og Finland under mål 6 ligeledes indeholder rubrikken »fiskeri«. 
Tabel 78: Mål 5a-fiskeri — prioriterede interventioner i de nye medlemsstater (mio. ECU) 
Justering og omlægning af fiskeriindsatsen 
Andre foranstaltninger i forbindelse med fiskerflåden 
Fornyelse og modernisering af fiskerflåden 
Akvakultur 
Beskyttede havområder 
Havnefaciliteter 
Forarbejdning og afsætning af produkter 
Produktfremme 
Socioøkonomiske foranstaltninger (1) 
Andre foranstaltninger 
lait Østrig 
1,05 
0,87 
0,04 
pm 
2,0 Finland 
4,1 
2,4 
6,0 
0,5 
1,0 
6,5 
2,2 
pm 
0,3 
23,0 Sverige 
4,0 
12,0 
5,1 
1,9 
2,2 
9,0 
2,2 
pm 
3,6 
40,0 SF i alt 
8,1 
0,0 
14,4 
12,2 
2,4 
3,2 
16,4 
4,4 
pm 
3,9 
65,0 
( 1 ) Disse foranstaltninger kan indfor es i medlemsstaterne efler ændringen af forordning (EF) nr. 3699/93 i 1995. 
Del beløb, der skal afsxIles til disse foranstaltninger, skal fastsættes inden for den samlede bevillingsramme. 
Tabel 79: Mål 5a-fiskeri — status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmer og godkendelsesâr 
1995 
SPD Østrig 
SPD Finland 
SPD Sverige 
I ALT Samlede 
omkostninger 
22.5 
81,9 
115,9 
2203 SF-sløtte 
0) 
2,0 
23,0 
40,0 
65,0 Forpligtelser 
1995 
(2) 
2,0 
23,0 
40,0 
65,0 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
100% 
100% Betalinger 
1995 
(3) 
0,2 
6,9 
12,0 
19,1 % 
(3)/(2) 
-
10% 
30% 
30% 
29% 
ØSTRIG 
I SPD'et vedrørende mål 5a-fiskeri (bortset fra mål 1-regionen), som blev godkendt den 26. juli 1995, 
er der fastsat et FIUF-bidrag på 2 mio. ECU for perioden 1995-1999. Programmet vedrører navnlig 
akvakultur og forarbejdning og afsætning af produkter. Det første møde i overvågningsudvalget blev 
holdt i oktober 1995. Her blev udvalgets forretningsorden og kriterierne for projektudvælgelsen 
godkendt. De østrigske myndigheder har allerede iværksat de første aktioner i henhold til program­
met. 
FINLAND 
SPD'et for mål 5a i Finland omfatter samtlige fiskeriforanstaltninger uden for mål 6-regionen. I den 
vejledende finansielle plan er der fastsat en samlet investering på 82 mio. ECU for perioden 1995-
1999, heraf 23 mio. ECU som FIUF-bidrag. Programmet, som blev godkendt den 28. juli 1995, 
omfatter otte interventionsfelter, navnlig justering af fiskeriindsatsen, modernisering af fiskerflåden, 
akvakultur og forarbejdning af produkter. Overvågningsudvalget, hvis medlemmer omfatter fem 
repræsentanter for forskellige fiskeriorganisationer, holdt sit første møde i december 1995. Selv om 
et lille antal projekter allerede er godkendt, er interventioner på grundlag af programmeringer en 
nyskabelse, og de finske myndigheder og overvågningsudvalget har brug for en vis tid til at vedtage 
procedurerne og kontrollere programmets gennemførelse. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 133 
SVERIGE 
Det svenske program vedrørende mål 5a-fiskeri — uden for mål 6-regionen — blev godkendt den 8. 
november 1995. FlUF-bidraget beløber sig til 40 mio. ECU, og programmets hovedformål er at 
støtte justeringen og moderniseringen af fiskerflåden samt den kvalitative og kvantitative udvikling 
af forarbejdningsindustrien. Overvågningsudvalget, som får ansvaret for mål 5a-foranstaltningerne i 
hele landet, herunder i mål 6-regionen, undtagen for så vidt angår finansielle spørgsmål, holdt sit 
konstituerende møde i december 1995. Under dette møde blev projektudvælgelseskriterierne vedta­
get, således at det var muligt at påbegynde programmets gennemførelse allerede i begyndelsen af 
1996. 
7.5. Mål 5b 
Før godkendelsen af SPD'erne for mål 5b blev der gennemført forudgående evalueringer af program­
merne vedrørende mål 5b for de tre nye medlemsstater. Evalueringerne vedrørte et program for det 
finske fastland omfattende 14 regioner og et program for Ålandsøerne, syv programmer for Østrig 
og fem programmer for Sverige. Formålet med evalueringerne var at give Kommissionen et bedre 
indblik i regionernes behov og potentialer samt i prioriteterne for udviklingen af deres landbrug og 
landdistrikter. Evalueringerne havde navnlig følgende resultater: en klarere angivelse af strategierne 
for programmerne og en kvantificering af målene, navnlig for så vidt angår indkomst og beskæftigel­
se; overholdelse af regionaliseringsprincippet, navnlig for så vidt angår det finske fastland, hvor der 
kun blev fremlagt ét program for alle mål 5b-regioner; fastlæggelse af fysiske indikatorer og 
indikatorer for de opnåede resultater; måling af den fælles landbrugspolitiks følger for landdistrik­
terne. Disse undersøgelser var endvidere et nyttigt redskab for Kommissionens tjenestegrene under 
forhandlingerne om programmerne. 
Tabel 80: Mål 5b — SPD'er, der blev godkendt i 1995 i de nye medlemsstater (mio. ECU) 
Medlemsstat/region 
Ostrig 
Karnlen 
Niederosterreich 
Oberosterreich 
Salzburg 
Steiermark 
Tirol 
Vorarlberg 
Finland 
Det finske fastland 
Åland 
I ALT 
% Samlede 
omkost. 
2.679,9 
404,8 
762,7 
539,3 
104,3 
629,1 
181,3 
58,3 
624,1 
613,8 
10,3 
3.304,0 SF i alt 
411,0 
58,0 
111,6 
98,5 
16,0 
85,3 
34,4 
7,2 
194,0 
191,4 
2,6 
605,0 
100% EUGFL 
164,2 
20,9 
44,6 
41,3 
6,4 
34,1 
13,8 
3,1 
66,7 
65,5 
1,2 
230,9 
38% EFRU 
175,0 
28,9 
46,7 
41,3 
7,0 
34,1 
13,8 
3,1 
94,5 
93,4 
1,2 
269,5 
45% ESF 
71,8 
8,2 
20,3 
15,9 
2,6 
17,1 
6,9 
1,0 
32,8 
32,5 
0,3 
104,6 
17% 
ØSTRIG 
Befolkning (1000 indb.) I 2.276 
Areal (km') | 50.0-40 
mio ECU 
7 SPD'er Tâïtl 411,0 
Gennemsnit pr. SPD 58,7 
Fordeling på fonde 
EUGFL] 164,2 
EFRU 175,0 
ESFJ 7L8 (e) 
(d) (9) i% {a) 2B% 
(C) 8% (b) 28% D Diversificering og udvikling af 
landbrug og skovbrug (») 
D Diversificering og udvikling af 
sektorer uden toi landbruget (b) 
• Miljøbeskyttelse (c) 
DTurismc (d) 
• Lokaludvikling og fornyede af 
landsbyer(c) 
Q Menneskelige ressourcer (f) 
• Teknisk bistand (g) 
134 Syvende årsberetning Sirukinijondene i / WS 
Kommissionen vedtog ved årets begyndelse listen over de østrigske regioner, der er støtteberettiget 
under mål 5b, og fastsatte fællesskabsbevillingerne til 411 mio. ECU for perioden 1995-1999. De syv 
SPD'er blev godkendt den 4. december 1995.1 disse programmer gives der prioritet til diversificering 
af landbruget samt til støtte til SMV-SMI. Programmerne kræver et væsentligt bidrag fra private 
investorer. Delstaterne har ansvaret for programmernes gennemførelse. For så vidt angår den 
finansielle gennemførelse i 1995 har Kommissionen disponeret over 19% og betalt 9% af fællesskab-
stildelingen for hele perioden. 
Tabel 81: Mål 5b — Østrig — status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmer og godkendelsesâr Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalinger 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
SPD Karnlen 
SPD NicderOsleneich 
SPD Oberosterreich 
SPD Salzburg 
SPD Steiermark 
SPD Tirol 
SPD Vorarlberg 
I ALT 404,8 
762,7 
539,3 
104,3 
629,1 
181,3 
58,3 
2.679,9 58,0 
111,6 
98,5 
16,0 
85,3 
34,4 
7,2 
411,0 11,0 
21,2 
18,9 
3,1 
16,2 
6,6 
1.4 
78,3 19% 
19% 
19% 
19% 
19% 
19% 
19% 
19% 5,5 
10,6 
9,4 
1,5 
8,1 
3.3 
0.7 
39,2 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
FINLAND 
Befolkning (1000 indb.) I1.094 
Areal (kma) | 95.219 
mio. ECU 
2 SPD'er TâÏÏ] 194,0 
Gennemsnit pr. SPD | 97,0 
Fordeling på fonde 
EUGFL) 66?7 
EFRU 94.5 
ESF] 32J (C) 8% 
(b) 41% O Diversificering og udvikling af 
landbrug og skovbrug (a) 
• Diversificering og udvikling af 
sektorer uden for landbruget (b) 
• Miljøbeskyttelse (c) 
OTutisme (d) 
• l^okaludvikling og fornyelse ar 
landsbyer(e) 
O Menneskelige ressourcer (0 
• Teknisk'bistand (g) 
Kommissionen fastlagde i januar og februar 1995 de støtteberettigede områder under mål 5b i Sverige 
og fastsatte fællesskabstildelingen til 194 mio. ECU for perioden 1995-1999. Udkastene til SPD'er 
blev fremlagt af de finske myndigheder den 8. marts 1995, og Kommissionen godkendte de to 
programmer den 13. november 1995. Begge programmer, hvoraf det ene gælder Ålandsøerne, det 
andet fastlandet (dette program omfatter 14 regionale underkapitler), tager hensyn til det pågælden­
de områdes geografiske og socioøkonomiske karakteristika. Førsteprioriteten i programmerne er 
støtten til SMV og SMI. Andenprioriteten er diversificeringen af landbruget og skovbruget. For 
Ålandsøernes vedkommende er turisme et vigtigt udviklingsfelt. 
Ansvaret for gennemførelsen er på regionalt plan overladt til »regionaludvalgene« og på nationalt 
plan til Indenrigsministeriet. Overvågningsudvalgene blev oprettet den 11. og 13. december 1995. For 
begge SPD'ers vedkommende disponerede Kommissionen i 1995 over 17% og betalte 8% af 
fællesskabstildelingen for hele perioden. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 135 
Tabel 82: Mål 5b — Finland — status over den finansielle gennemførelse af SPD'erne (mio. ECU) 
Programmer og godkendelsesir Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(») Forpligtelser 
1995 
(2) % 
(2)/(l) Betalinger 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
1995 
SPD Det finske fastland 
SPD Aland 
I ALT 613,8 
10,3 
624,0 191.4 
2,6 
194,0 30,5 
2,3 
32,8 16% 
89% 
17% 15.2 
0,7 
15,9 50% 
30% 
49% 
SVERIGE 
Befolkning (1000 indb.) 754 
Areal (km») | 52.746 
»i/o. ECU 
5 SPD'er fâïïj 138,0 
Gennemsnit pr. SPD 27.6 (0 21% (9) 2% (a) 17% 
(c) 5% D Diversificering og udvikling af 
landbrug og skovbrug (a) 
D Diversificering og udvikling af 
sektorer uden for landbruget (b) 
• Miljobeskyttelse (c) 
OTurisme (d) 
• Lokaludvikling og fornyelse af 
landsbyer (c) 
D Menneskelige ressourcer (f) 
• Teknisk bistand (g) 
Den 18. april 1995 fastlagde Kommissionen, hvilke svenske områder der skulle være støtteberettiget 
under mål 5b. Områderne er kendetegnet ved en lav befolkningstæthed (14 indbyggere pr. km2). Det 
drejer sig om tre områder på fastlandet (Sydostra Sverige og Våsterbotten/Gåvle/Dala, et meget 
skovbevokset område med meget spredt befolkning; Våstra Sverige, som er præget af en aldrende 
befolkning og en konstant fraflytning af unge) og to øområder (Skårgården bestående af 300 
beboede øer, som er præget af isolation, en aldrende befolkning og fraflyttende unge, og Gotland, 
Sveriges største ø, hvis lokale produktion lider under den store afstand til hovedmarkederne, men 
hvis enestående kultur- og miljøarv bør udnyttes). Fordelingen af bevillingerne blev fastsat af 
Kommissionen den 22. marts 1995. De beløber sig til i alt 138 mio. ECU for perioden 1995-1999. De 
fem udkast til SPD'er blev forelagt Kommissionen i 1995 og skulle blive godkendt i 1996. 
136 Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1W5 
B. ANDRE INTERVENTIONER 
1. EF-initiativer 
1.1. Indledning 
Året for programmernes godkendelse 
1995 var hovedsagelig præget af godkendelsen af de fleste af EF-initiativprogrammerne og af 
forslaget til fordeling af reserven for initiativerne. I alt blev 263 EF-initiativprogrammer godkendt af 
Kommissionen i 1995, dvs. ca. to tredjedele af de 401 initiativprogrammer, der var forelagt af de 
femten medlemsstater. Dette repræsenterer 81°7o (9,540 mia. ECU) af det samlede beløb, der 
oprindelig var blevet tildelt De Tolv for perioden 1994-1999 (11,729 mia. ECU) og 42<7o (157,7 mio. 
ECU) af det beløb, der var tildelt de tre nye medlemsstater for perioden 1995-1999 (376 mio. ECU). 
Af disse programmer er 45 tiltænkt de tre nye medlemsstater (14 INTERREG-programmer og 31 
vedrørende andre EF-initiativer). Da fordelingen på de enkelte initiativer for de nye medlemsstater 
først blev vedtaget i april 1995, blev kun 8 EF-initiativprogrammer godkendt i 19951. 
Tabel 83: Antal EF-initiativprogrammer, der blev fremlagt og godkendt i 1995 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
N 
P 
UK 
EUR 12 
AT 
II 
NI; 
KUK is 
Inlcucg/ 
Regen 
I'CJCC 
1 ALT ADAPT 
(A) 
2 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
2 
14 
1 
1 
17 
17 (Bi 
2 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
l 
2 
1-1 
1 
1 
1 
17 
17 EMPLOI 
(A) 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
1 
1 
J 
3 (B) 
C 
0 
0 
0 
0 
c 
c 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
1 
1 
s 
3 LEADER 
(A) 
4 
1 
14 
1 
17 
20 
I 
21 
1 
4 
1 
5 
90 
g 
2 
J 
101 
102 (B) 
0 
0 
13 
1 
17 
11 
1 
12 
1 
4 
1 
5 
66 
I 
0 
0 
67 
67 PESCA 
(A) 
0 
0 
0 
0 
c 
I 
0 
1 
1 
0 
1 
4 
-
1 
1 
6 
6 fB) 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
0 
1 
1 
0 
1 
4 
0 
0 
4 
4 SMV 
(A) 
2 
1 
16 
1 
1 
3 
1 
1 
1 
1 
1 
5 
34 
1 
1 
su 
38 (B) 
1 
0 
9 
1 
0 
3 
1 
0 
0 
1 
1 
4 
21 
0 
0 
II 
21 
21 REGIS 
(A) 
-
• 
1 
4 
-
1 
6 
t 
. 
6 (B) 
-
1 
1 
1 
3 
1 
3 
3 REC1IAR 
(A) 
2 
7 
1 
1 
7 
2 
1 
8 
29 
1 
30 
30 (B) 
2 
-
6 
1 
0 
6 
2 
• 
1 
8 
26 
0 
26 
26 KONVER 
(A) 
3 
1 
16 
1 
1 
17 
-
1 
1 
1 
l 
1 
44 
1 
45 
45 (B) 
3 
1 
13 
1 
0 
17 
0 
0 
0 
1 
1 
37 
(1 
37 
37 RESIDER 
(A) 
2 
-
9 
1 
1 
7 
1 
1 
1 
0 
3 
26 
I 
27 
27 fB) 
2 
8 
1 
0 
5 
0 
0 
1 
0 
2 
19 
0 
19 
19 RETEX« 
(A) 
2 
-
8 
1 
1 
1 
1 
2 
I 
1 
2 
20 
1 
21 
21 fB) 
1 
4 
1 
0 
I 
0 
2 
1 
0 
2 
12 
0 
12 
12 URBAN 
(A) 
3 
1 
10 
1 
1 
8 
1 
1 
1 
2 
1 
10 
4ft 
1 
1 
43 
43 (B) 
2 
1 
8 
1 
1 
0 
0 
0 
1 
2 
1 
1 
18 
1 
(J 
(i 
19 
19 IALT 
(A) 
20 
5 
81 
8 
25 
69 
5 
31 
6 
12 
8 
37 
307 
15 
8 
8 
338 
62 
1 
401 (B) 
13 
3 
62 
8 
20 
46 
3 
18 
3 
11 
7 
26 
220 
4 
2 
1 
228 
34 
1 
263 
(A) Programmer, der blev fremlagt i 1995 
(B) Programmer der blev godkendt i 1995 
* Inkl de EF-inliiativprogrammcr, der var btevct godkendt i 1993, og som blev ændret i 1995 
Godkendelsen af EF-initiativprogrammerne har været en langsom proces. Det store antal initiativer 
(13) og heraf afledte programmer (ca. 400) for samtlige strukturfondene, som til dels skyldes, at visse 
medlemsstater har fremlagt regionaliserede initiativprogrammer, har nemlig i første omgang bremset 
processen. Denne tendens er blevet forstærket af Kommissionens ønske om at godkende EF-
initiativprogrammer af høj kvalitet og med de samme kendetegn som EF-initiativerne. Herved 
adskiller EF-initiativprogrammerne sig fra EFSR/SPD'erne. Det, Kommissionen ønsker, er: 
• at iværksætte forsøgsaktioner, som kan overføres mellem regionerne i samme medlemsstat og 
mellem medlemsstaterne (udveksling af erfaringer, god praksis); 
Se punkt 1.3. EF-initiativerne i de nye medlemsstater. 
Svvende årsberetning Strukturfondene i 1995 \ V7 
og at gøre aktionerne mere synlige i marken og klart tilkendegive Unionens interesse for de svage 
målgrupper (f.eks. i forbindelse med behandling af spørgsmålene om byudvikling og lige mulighe­
der) eller følsomme emner (som f.eks. omstillingen og omstruktureringen af industriområder i 
tilbagegang). 
EF-initiativerne og miljøet: 
Integrationen af miljøhensyn i EF-initiativerne er et tilbagevendende emne, idet det både er et 
prioriteret indsatsområde og et aktiv for den lokale eller regionale udvikling og innovationsind­
sats. Denne hensyntagen til miljøet er ikke noget nyt. Allerede i 1990 blev ENVIREG-initiativet 
iværksat med en bevilling på 580 mio. ECU. Det var beregnet for de mindst udviklede kystområ­
der og tog sigte på vandrensning og affaldsbehandling, fysisk planlægning af kysterne og 
beskyttelsen af disses levesteder2. Siden 1994 har de ENVIREG-finansierede aktioner været samlet 
i EFSR'erne og SPD'erne, hvilket viser, at der systematisk tages miljøhensyn i strukturinterventio­
nerne. 
»Anden generations« initiativerne har også en miljødimension. Selv om det er vanskeligt at give et 
skøn over, hvor store bevillinger der specifikt er afsat til miljøet i initiativerne for 1994-1999, 
omfatter de fleste af disse initiativer nyskabende og integrerede foranstaltninger, der har tilknyt­
ning til miljøet. 
Initiativerne vedrørende industriel omstilling, RECHAR, RESIDER, RETEX og KONVER, tager 
navnlig sigte på retablering af de bygninger, der tidligere blev brugt af mine-, stål- og tekstilindu­
strien eller af militæret, i alvorligt nedslidte industriområder, således at de kan anvendes til nye 
formål3. Bymiljøet er et af de grundlæggende felter i de EF-initiativprogrammer, der er godkendt 
indenfor rammerne af URBAN. LEADER-initiativet vedrører derimod landmiljøet og tager bl.a. 
sigte på forbedring af landbefolkningens levevilkår. LEADER omfatter integrerede aktioner til 
retablering af grunde og landsbyer. REGIS omfatter foranstaltninger, der specifikt vedrører 
områder med meget perifer beliggenhed, bl.a. fysisk planlægning i kystområder, behandling af 
spildevand og by- eller industriaffald eller forebyggelse af naturlige risici. For så vidt angår SMV 
er et af de prioriterede områder støtten til integration af miljøhensyn og til rationel energianven­
delse i SMV, bl.a. gennem udvikling af rene teknologier og produktionsprocesser. Endelig giver 
INTERREG II mulighed for at finansiere en hel række foranstaltninger vedrørende samarbejde 
på tværs af grænserne og rationel udnyttelse af naturlige ressourcer. Foranstaltningerne strækker 
sig fra fælles forvaltning af naturparker over udvikling af vedvarende energikilder, fælles udvik­
ling af infrastrukturer til spildevandsbehandling, forureningsforebyggede og -kontrol, bortskaf­
felse af affald til overvågning af, at de nye industrier i grænseområderne overholder miljønormer­
ne. REGEN-initiativet gør det muligt at færdiggøre energinettene og give fortrinsstilling til 
foranstaltninger vedrørende indførelse af naturgas, således at forureningen i forbindelse med 
energiforbruget kan begrænses. 
Forslag til anvendelse af reserven i 1995 
Den 4. oktober vedtog Kommissionen et forslag til anvendelse af reserven for EF-initiativer (1,665 
mia. ECU) for perioden frem til udgangen af 1999. Reserven svarer til det beløb, der er til rådighed 
dels efter den oprindelige godkendelse i 1994 af retningslinjerne for 13 EF-initiativer til fordel for de 
tolv medlemsstater, dels efter visse finansielle tilpasninger, der har fundet sted i mellemtiden. Den 2. 
november 1995 foreslog Kommissionen ligeledes ændringer til retningslinjerne for URBAN, EM­
PLOI (»Integra«-afsnittet) og ADAPT (»Bis«-afsnittet) samt for det nye initiativ INTERREG II C. 
2 Se kapitel IV.C. Efterfølgende evaluering af EF-initiativerne. 
3 Der gives en mere detaljeret redegørelse ved gennemgangen af de i 1995 godkendte programmer nedenfor. 
13X Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Tabel 84: Oversigt over Kommissionens beslutninger vedrørende EF-initiativerne i 1994-1995 (mio. ECU) 
Dato 
Juli 1994 
Oktober 1994 
December 1994 
April 1995 
Maj 1995 
Januar 1995 
Oktober 1995 Beslutning 
- Samlet belob til EF-initiativer (9 %) 
- Samlet belob til 13 EF-initiativer 
(tildeling p. medlemsstat for 9 EF-initiativer) 
(tildeling pr. område for 4 "industrielle" EF-initiativer) 
(RETEX-regulering) 
Den disponible EF-initiativreserve er herefter 
- Regulering E, IRL, N, UK 
Den disponible EF-initiativreserve er herefter 
- Tildeling pr. medlemsstat for RECHAR. RESIDER, RETEX 
- Ekstratildeling vedrørende RESIDER Luxembourg 
Den disponible EF-initiativreserve er herefter 
- Tildeling pr. medlemsstat for KONVER 
- Tildeling for Spanien 
Den disponible EF-initiativreserve er herefter 
- Rådets forordning om tekstilinitiativet for Portugal (1) 
Den disponible EF-initiativreserve er herefter 
- PEACE-tildeling 
Den disponible EF-initiativreserve er herefter 
- Reserve for.de nye medlemsstater 
Den disponible EF-initiativreserve er herefter 
- Forslag til fordeling af reserven pr. EF-initiativ og pr. medlemsstat (12 MS) 
- Forslag til fordeling af reserven pr. EF-initiativ og pr. medlemsstat (3 MS) 
Den disponible EF-initiativreserve er herefter Bclob (1994-
priser) 
13.467,0 
-11.872,5 
(9.950,5) 
(1.916,8) 
(5,2) 
1.594,5 
-250,0 
1.344,5 
(1.416,8) 
-5,1 
1.339,4 
(500,0) 
-50,0 
1.289,4 
+400,0 
1.689,4 
-98,4 
1.591,0 Belob (1995-
priser) 
1.613,7 
51,3 
1.665,0 
-1.613,7 
-51,3 
0,0 
(1) P.m.: Programmet vedrorende tekstil- og beklædningsindustrien i Portugal, som oprindelig blev godkendt i 1993 af 
Kommissionen som et EF-initialiv til slotte for moderniseringen af denne sektor i Portugal, blev i 1994 overført til rubrik 3 under 
finansielle overslag, og er genstand for en specifik ridsforordning. Overforsien medførte, at de tilsvarende bevillinger atter blev 
medtaget i reserven for EF-initiativerne. På den tilsvarende budgetpost blev der i 1995 fastsat 80 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger 
og 40 mio. ECU i betalingsbevillinger for dette program. 
Forslaget til fordeling af dette rammebeløb afspejler ønsket om at koncentrere midlerne om visse 
områder, nemlig strukturelle ændringer i industrien, menneskelige ressourcer, udvikling af byer og 
landdistrikter og fysisk planlægning. Dette var ønsket af Europa-Parlamentet. Der er ligeledes taget 
hensyn til de retningslinjer, der blev fastsat af det Europæiske Råd i Edinburgh, og til, at beløbsram­
men for mål 1 ikke måtte overskrides. Fordelingen af reserven på disse tre felter er som følger: 
• feltet »strukturelle ændringer i industrien« har til formål at diversificere de områder, der er stærkt 
afhængige af tekstil- og beklædningssektoren samt kul-, stål- og våbensektoren. I denne forbin­
delse har Kommissionen foreslået at styrke hvert af de fire initiativer (RETEX, RECHAR, 
RESIDER og KONVER) og forlænge dem til 1999; 
feltet »menneskelige ressourcer« skal bidrage til: 
— udvikling af beskæftigelsen, hvilket indebærer styrkelse af initiativerne EMPLOI, ADAPT, 
KONVER, RECHAR, RESIDER, RETEX, URBAN, LEADER og PESCA; 
— styrkelse af foranstaltningerne vedrørende lige muligheder, dels gennem EMPLOI-initiativets 
»Now«-del og ændringerne i retningslinjerne for URBAN, dels gennem styrkelse af foranstalt­
ningerne til fordel for unges beskæftigelse gennem EMPLOI-initiativets »Youthstart«-del; 
— kampen mod social udstødelse, herunder kampen mod racisme og fremmedhad gennem 
EMPLOI-initiativets nye »Integra«-del; 
— tilpasning af den erhvervsaktive befolkning til informationssamfundet ved hjælp af en række 
supplerende aktioner (ADAPT »Bis«); 
feltet »udvikling af byer og landdistrikter, fysisk planlægning« har to formål: 
— styrkelse af foranstaltningerne til fordel for byerne, navnlig de middelstore byer (retningslin­
jerne for URBAN-initiativet vil blive ændret tilsvarende, og der vil blive fastsat et budget på 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 139 
140 mio. ECU), idet hovedvægten fortsat skal ligge på udviklingen af landdistrikter (yderligere 
230 mio. ECU til LEADER II); 
— et nyt tværnationalt samarbejde, som Kommissionen har foreslået omfattet af et nyt initiativ: 
INTERREG II »C«. 
Styrkelse af URBAN: Kommissionen har foreslået at lægge vægt på de middelstore byer og de 
prioriterede områder i henhold til URBAN, som f.eks. langtidsledige, lige muligheder for mænd og 
kvinder og bymiljø. 
En ny INTERREG II »C« (415 mio. ECU). Dette nye initiativ vedrører alene den fysiske 
planlægning i Europa og adskiller sig klart fra formålet med det første INTERREG, nemlig 
grænseoverskridende samarbejde. Dette fremgår af størrelsen af de berørte arealer. Der er nemlig 
tale om et tværnationalt (og ikke grænseoverskridende) samarbejde omfattende store områder. 
Initiativet omfatter også områder, der ligger inde i landet, og ikke alene grænseområderne, og det 
vedrører alene spørgsmål om fysisk planlægning. Der skal sondres mellem tre aspekter: de generelle 
aktioner, der går ud på tværnationalt samarbejde med hensyn til fysisk planlægning; forebyggelse af 
oversvømmelser gennem det tværnationale samarbejde; kampen mod tørken. Det første aspekt 
dækker bredt, mens de to øvrige svarer til særlige behov. Hovedsagen er at give medlemsstaterne og 
regionerne nye impulser, der kan få dem til i fællesskab at fastlægge en strategi til sikring af en 
harmonisk udvikling — dvs. en afbalanceret fordeling af de økonomiske aktiviteter og menneskelige 
ressourcer — af de store fælles tværnationale områder, samt konkrete aktioner, der skal iværksættes 
i fællesskab med henblik herpå. De store områder kan f.eks. være Østersøbassinet, Alperne, 
Middelhavsbassinet, Atlanterhavskysten. Det vil således blive muligt konkret at sætte tal på den 
merværdi, som denne tværnationale indsats medfører. 
INTERREG IIC og miljøet: fysisk planlægning og forvaltning af vandressourcerne 
Rapporten Europa 2000+ har vist den forbindelse, der er mellem beskyttelsen af naturlige 
ressourcer og fysisk planlægning, dvs. den territoriale fordeling af aktiviteterne. Fysisk 
planlægning er nemlig af stor betydning for bevarelsen, beskyttelsen og forbedringen af miljøet og 
for den forsigtige og rationel udnyttelse af de naturlige ressourcer. Dette nævnes i øvrigt i 
traktatens artikel 130 S. For så vidt angår navnlig vandressourcerne er disse f.eks. meget ulige 
fordelt inden for Fællesskabet, hvilket uundgåeligt har konsekvenser for aktiviteterne i de 
områder, der mangler vand. Tilstedeværelsen og/eller koncentrationen af industriaktiviteter har 
ligeledes berørt, undertiden i alvorlig grad, grundvandet og flodbassinerne, og det har vist sig 
nødvendigt med et tværnationalt samarbejde for at nå frem til en samordnet udnyttelse. Hvad 
angår havvandet, og navnlig kystområderne, har det ligeledes vist sig nødvendigt med en samlet og 
integreret indsats for at fremme udviklingen af og beskytte de naturlige ressourcer i disse områder. 
Kommissionen har for at bidrage til en tværnational samordning på disse områder i 1995 foreslået 
en udbygning af initiativet INTERREG II. Formålet med INTERREG II C er at finde frem til 
strategier for en bæredygtig udvikling og at fordele aktiviteterne på en mere afbalanceret måde 
inden for Fællesskabet. Målsætningen har tre elementer: 
• tværnationalt samarbejde om fysisk planlægning. Disse aktioner, som skal være forenelige 
med en bæredygtig udvikling af det pågældende tværnationale område, vedrører bl.a. identifi­
cering af miljømæssigt sårbare områder og forbedring af fællesskabspolitikkernes (bl.a. 
transportpolitikkens) territoriale indvirkning'. 
• forebyggelse af oversvømmelser ved tværnationalt samarbejde, bl.a. i form af fælles planer for 
indretning af flodbassiner og aktioner til forebyggelse af oversvømmelser; 
• bekæmpelsen af tørken gennem aktioner til fremme af en bæredygtig territorial udvikling, som 
begrænser det overdrevne vandforbrug og fremmer en rationel fordeling af vandressourcerne. 
For så vidt angår kystområderne har Kommissionen i 1995 fremlagt en meddelelse om emnet*. 
Hvert af ovennævnte områder — strukturelle ændringer i industrien, menneskelige ressourcer, 
udvikling af byer og landdistrikter og fysisk planlægning — er blevet fordelt på initiativer og 
4 Se kapitel I.B.2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. 
140 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
medlemsstater i henhold til artikel 12 i rammeforordningen om strukturfondene og efter kriterierne 
for den oprindelige fordeling af rammebeløbet for EF-initiativerne i 1994. 
Tabel 85: Kommissionens forslag tilfordeling af reserven pr. initiativ i 1995 (mio. ECU) 
Industrielle initiativer: ~ 38Ô~Ô 
Retex 45 Q 
Rechar 45 Q 
Resider ./j Q 
Konver 245.0 
Emploi ^00,0 
Adapt-Bis 17ÔJÏÏ 
InterreglIC 415,0 
Tværnationalt samarbejde j 00,0 
Tørke 750,0 
Oversvommelser J 65,0 
Urban " \4Qfi 
Leader ' " 230,0 
Pesca_ 30 o 
Ei^L_J_ZZZZZZZI_tl7^s!o 
Dette forslag til fordeling af reserven blev forelagt Europa-Parlamentet den 17. oktober 1995 og 
Forvaltningskomitéen for EF-initiativer under det første informationsmøde den 12. december 19955. 
Kommissionen skulle træffe afgørelse om forslaget i begyndelsen af 19966 
1995 i programmeringen for 1994-1997/99 
Tabel 86: EF-initiativer — 1995 i programmeringen for 1994-1997/99 (mio. ECU)7 
| ADAPT | EMPLOI | LEADER | PESCA j SMV | REGIS | RECHAIl| KONVF.lt|KES1DER| RETEX" | URBAN |INTERREC» | I till 
I.DIU2 
l'rogrumm. (1994-priser) 
Godkendt 
% godkendt 
Forpligtelser 1994-1995 
% uf stollen 
Uelalingcr 1991-1995 
% uf SlOllt'II 1.402,0 
1.402,1 
100% 
265.1 
19% 
132,6 
9% 1.452,0 
1.451,3 
100% 
236,0 
16% 
117,8 
8% 1.447,0 • 
1.243,6 • 
86% 
466.8 • 
38% 
132,4 • 
1 ! % 257.0 • 
253,0 • 
98% 
53,1 • 
2!% 
17,2 • 
7% 1.027,0 • 
491,3 • 
48% 
203,5 • 
41% 
67,7 • 
14% 600,0 
456.5 
76% 
58,8 
13% 
22,0 
5% 406,0 
328,0 
81% 
172,5 
51% 
75.6 
23% 506,0 
352,1 
70% 
238,2 
68% 
87,3 
25% 520,0 
284.2 
55% 
177,1 
62% 
78.3 
28% 522,0 
512,1 
98% 
165,1 
32% 
75,5 
15% 651,0 
375.0 
58% 
150,5 
40% 
54.7 
15% 2.939,0 
2.390,8 
81% 
561,8 
24% 
234,4 
10% 11.729,0 
9.540,2 
81% 
2.748.7 
29% 
1.095,5 
11% 
i:uio 
l'iogranirn (1995 priser) 
(iodkciull 
% godkendt 
Forpligtelser 199-1-1995 
% af stolten 
Betalinger 1994-1995 
% af stollen 42.5 
4 2,5 
100% 
42,5 
100% 
20,0 
47% 72.9 
72,9 
100% 
72,9 
100% 
36,4 
50% 62.1 
2.6 
2,0 
78% 6,5 
0,0 
0% 
0,0 
0% 
0,3 j 0,0 
13% j 0% 36,3 
0,0 
0% 
0,0 
0% 
0,0 
0% 1,8 
0,0 
0% 
0,0 
0% 
0,0 
0% 3.3 
0,0 
0% 
0,0 
0% 
0,0 
0% 5,1 
0,0 
0% 
0,0 
0% 
0,0 
0% 2,6 
0.0 
0% 
0,0 
0% 
0.0 
0% 17,0 
9,8 
57% 
6,8 
70% 
3,4 
35% 125,9 
30,0 
24% 
23,5 
78% 
7.0 
23% 376.0 
157,7 
42% 
147,7 
94% 
67,3 
43% 
' Inkl. net 
'• Kim bevillingerne for 1994-1997 er medregnet 
'•• Inkl. I'cace 
Den forsinkelse, der opstod i 1994, da programmerne skulle godkendes, blev stort set indhentet i 
1995. 81% af bevillingerne til de programmer, der er programmeret indtil 1999, var godkendt ved 
udgangen af 1995 i form af EF-initiativprogrammer. Tallet for visse initiativer (ADAPT, EMPLOI, 
PESCA, RETEX) var dog lige omkring 100%. De initiativer, der mangler mest, er SMV, RESIDER 
og URBAN. De indgåede forpligtelser, som hænger nøje sammen med antallet af godkendelser i 
begyndelsen af programmeringsperioden, er indgået i takt med programmernes godkendelse. Deri­
mod er betalingerne ikke fulgt med. Det er der ikke noget usædvanligt i, idet de endelige støttemodta­
gere endnu kun havde haft ringe glæde af EF-initiativprogrammerne ved udgangen af 1995 på grund 
af den langsomme opstart. 
Under forhandlingerne om EF-initiativprogrammerne og ved deres iværksættelse har Kommissionen 
sørget for, at EF-initiativerne bibringer strukturfondenes aktiviteter en merværdi i forhold til 
s Se kapitel III.A.4. Udvalgenes og komitéernes udtalelser. 
' Reservens fordeling og ændringerne af retningslinjerne for initiativerne URBAN, INTERREG II, ADAPT og 
EMPLOI blev da også vedtaget af Kommissionen den 8. maj 1996. 
7 Beløbene i denne tabel og i resten af kapitlet svarer til de programmerede beløb efter reguleringerne, men før 
fordelingen af reserven for EF-initiativerne, som først blev vedtaget i 1996. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 14! 
aktiviteterne i henhold til EFSR/SPD'erne. Med henblik herpå tilskynder Kommissionen til gennem­
førelse af tværnationale og nyskabende aktioner. I øvrigt skal Kommissionen sikre koordineringen 
og udbredelsen til hele Fællesskabet af lokale aktioner, som fortjener også at blive gennemført i 
andre regioner. Med dette for øje undersøger Kommissionen for tiden muligheden af i 1996 at 
etablere europæiske net til bedre udnyttelse af EF-initiativerne. 
Tabel 87: Oversigt over de EF-initiativprogrammer, 
ECU) der blev godkendt i 1994 og 1995 — EUR 15 (mio. 
EF-initiativer 
(»pul EF-initiativ­
programmer) Samlede 
omkosts. Strnkturfondstatte 
lait EFRU ESF EUGFL FIUF Til mål 
1-/6-0--
rider Tilmål 
l-/6-om-
råder i % 
wttaamm •^mm SG*M» mm w&&i m wm mm ____» 
12*/. 
0% 
28% 
100% 
59% 
3% 
100% 
40% 
0% 
0% 
3% 
100% 
15% 
4% 
12% Belgien (2) 
Danmark (1) 
Tyskland (1) 
Gnekenland (1) 
Spanien (1) 
Frankrig (I) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Luxembourg. (1) 
Nederlandene (1) 
Østrig (1) 
Portugal (I) 
Finland (1) 
Sverige (1) 
Det For. Konge. (2) 91,9 
65.7 
480.4 
44,6 
403.2 
622.5 
28.3 
360.5 
0.8 
142.8 
25.8 
29.2 
42,9 
21.7 
650.6 31.2 
29.5 
228.8 
30.1 
256.4 
249.7 
21.2 
190,0 
0.3 
57,6 
11.6 
21.0 
19.7 
11.3 
286.6 0,0 
0,0 
0,0 
3.5 
25,6 
23.3 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 3U 
29.5 
228,8 
26.6 
230,8 
226,4 
21.2 
190,0 
03 
57.6 
11,6 
21,0 
19,7 
113 
286,6 0.0 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0.P 
0.0 
0.0 0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
o.o 
0,0 
0.0 
o.o 
0.0 
0,0 
o.o 
0,0 
o.o 
o.o 
0,0 3.8 
0,0 
63.1 
30.) 
151,7 
7.1 
21.2 
76.7 
0.0 
0.0 
0.4 
21.0 
3.0 
0.5 
34.9 
mmmiw 8839S3Ï *t3?*a m& www vm iM :;:«5»; ***% 
Belgien (2) 
Danmark (1) 
Tyskland (1) 
Gnekenland (1) 
Spanien (1) 
Frankrig (1) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Luxembourg (1) 
Hederlandene (1) 
Østrig (1) 
Portugal (1) 
Finland (1) 
Sverige(1) 
Det For. Konge. (2) 70.2 
20.7 
297,5 
83.1 
576.8 
384.4 
99.5 
589.1 
0.6 
90.9 
49,4 
55,6 
66.3 
39,9 
314.9 32.1 
10.6 
156.8 
64,4 
386.6 
146,5 
76,1 
348,7 
03 
42.4 
23,0 
40,3 
29.2 
20.7 
146.5 0.0 
0.0 
0.0 
5.8 
38.7 
0.6 
4.0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
5.1 
0.0 
0.0 
1.0 32.1 
10,6 
156.8 
58,6 
347.9 
145,9 
72,1 
348.7 
03 
42.4 
23.0 
35,2 
29.2 
20,7 
145,5 0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
o.o 0,0 
o.o 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
o.o 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 9.5 
0,0 
68,9 
64.4 
386,6 
5,9 
76.1 
246,8 
0.0 
1 
0.8 
40.3 
0,0 
1.0 
23.7 30% 
0% 
44% 
100% 
100% 
4% 
100% 
71% 
0% 
3%| 
3% 
100% 
0% 
5% 
16% 
:LEAJr>_R(68>;: 533?Z3 •&&BM mm wm mm :».0| 886,11 *3I% 
Tyskland (13) 
Grckenland (1) 
Spanien (17) 
Frankrig (11) 
Irland (1) 
Italien (12) 
Luxembourg (1) 
Nederlandene (4) 
Østrig (1) 
Portugal (1) 
Det For. Konge. (5) 382,4 
263.6 
1.161.9 
319,0 
165.6 
436.0 
4.8 
35 
6,5 
156,8 
160.4 169.8 
148,0 
354.8 
122,9 
67,9 
183.2 
1.0 
8.5 
2,6 
117.6 
66.2 59.9 
68.2 
162,8 
59.5 
41,0 
68,7 
0,5 
4,4 
0,9 
47,4 
41.5 16.9 
7.0 
29.3 
15.3 
8.7 
24.6 
0.0 
0.3 
0.6 
5.7 
11.9 93.0 
72,7 
162,7 
48,1 
18,2 
89,9 
0.5 
3.8 
1.1 
64.5 
12.8 0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 82.1 
148.0 
296.0 
3,0 
67.9 
143,5 
0.0 
2.1 
2.6 
117,6 
23.3 48% 
100% 
83% 
2% 
100% 
78%| 
0% 
25% 
100% 
100% 
35%| 
[PESëifeifottë :i*f«M mm :M#&. mm im mm M*M S3M4 
Belgien (1) 
Danmark (1) 
Tyskland (1) 
Grækenland (1) 
Spanien (1) 
Frankrig (1) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Nederlandene (1) 
Portugal (1) 
Det For. Konge. (1) 4.3 
48.6 
62.0 
54.6 
95.7 
81.3 
12.2 
81.2 
34,2 
47.2 
84.7 16.4 
23.0 
27.1 
41,5 
283 
6.7 
34.2 
10.8 
25.6 
37,4 0.0 
5.0 
18.0 
18.2 
11.9 
2.4 
2.4 
26.5 
4.8 
5.8 
22,0 0.0 
4.1 
2.4 
03 
8.4 
7.1 
0,7 
1.4 
0.1 
2.1 
7.1 0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 7.3 
2.6 
8.S 
21,3 
18.8 
3,7 
6,3 
5.8 
17.7 
8.4 0.0 
0.0 
13.1 
27.1 
29.1 
0.3 
6.7 
19.0 
2.0 
25.6 
6.1 0% 
0% 
57% 
100% 
70% 
1%1 
100% 
56% 
19% 
100% 
16% 
142 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
EF-initiativer 
(antal EF-initiativ­
programmer) Samlede 
omkostn. Strukturfondstatte 
lait EFRU EUGFL FIUF Tilmål 
l-/6-om-
råder Til mål 
l-/6-om-
rådtr i % 
JSMV^l;):;; m*$$ mm mm W® 30W w* mm mm 
Belgien (1) 
Tyskland (9) 
Gnekenland (I) 
Frankrig (3) 
Irland (1) 
Nederlandene (1) 
Portugal (1) 
Det For. Konge. (4) 143 
356.3 
156.9 
139; 
53.: 
26.9 
235.9 
43,0 9,4 
156.8 
83,3 
58,5 
28.8 
10,3 
124,0 
20.1 7,5 
139,0 
74.4 
56,0 
26,5 
9.5 
113,7 
18.8 1.9 
17,8 
9.0 
2,5 
2.3 
0.8 
10.3 
13 0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0.0 8.5 
136,7 
83.3 
9.3 
28.8 
2.2 
124.0 
9.2 90% 
87%| 
100% 
16% 
100% 
22% 
100% 
46% 
«ErasÀfê MVW S$5£S :>$*$ mz\ wm KOi« mm movii 
Spanien (1) 
Frankrig (1) 
Portugal (1) 385,5 
2093 
156.8 216.9 
115,6 
124.0 205.0 
63.4 
116,0 0,0 
28,7 
0,0 12.0 
22,9 
8,0 216,9 
115,6 
124.0 100% 
100% 
100% 
6'/. 
42% 
100% 
0% 
46% 
100% 
2% K&ffl&fflzm ÏWm mm Mm mm am m mm 
Belgien (2) 
Tyskland (6) 
Gnekenland (1) 
Frankrig (6) 
Italien (2) 
Portugal (1) 
Det For. Konge. (8) 58.1 
400,8 
2.0 
39,4 
34,1 
U 
364,6 15.7 
128,4 
1.5 
16.7 
1.7 
0,9 
163.2 11,6 
101,7 
1,4 
15,5 
1.7 
0,9 
133.2 4.1 
26,6 
03 
1 
0,0 
0,0 
30.1 0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 o.o 
o.o 
o.o 
o.o 
0,0 
0,0 
o.o 0,9 
54.0 
1.5 
0,0 
0,8 
0,9 
2,9 
KONVER <mi m*&\ Wim S2?-$«. mm im m\ mast Ï2S% 
Belgien (3) 
Danmark (1) 
Tyskland (13) 
Gnekenland (I) 
Frankrig (17) 
Portugal (1) 
Det For. Konge. (1) 30,4 
5.3 
342.3 
20.3 
244.1 
10,7 
230,6 11.5 
2,4 
144 
12.9 
71.0 
7,9 
101.9 9,9 
1.6 
122.9 
11,5 
64,4 
7,9 
81,6 1.6 
0,8 
21.6 
1,4 
6,6 
0,0 
20,4 0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 
0,0 0.0 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
o.o 0,0 
0.0 
59.0 
12.9 
0.0 
7.9 
7.7 0% 
0% 
41%| 
100% 
0% 
100% 
8% 
__§_ 
37% 
16% 
100% 
0% 
0% 
100% 
0% RESIDE**!««:;: >**<w :>?84i2 •V&M wm im wn **m 
Belgien (2) 
Tyskland (8) 
Grxkenland(I) 
Frankrig (5) 
Nederlandene (1) 
Portugal (1) 
Det For. Konge. (2) 52.9 
558.3 
8.9 
105.8 
51.5 
10,8 
52.5 24,4 
1643 
4.7 
42,6 
18,1 
6,9 
233 24.4 
127,0 
4,1 
38,1 
14,7 
6,9 
19,1 0,0 
373 
0,6 
4.5 
3.4 
0,0 
4,1 0.0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0,0 
0,0 9,0 
26.0 
4,7 
0,0 
0,0 
6,9 
0,0 
RETEXdS)' W$M 5592* fiSJrrø mm im wow mwï 
Belgien (1) 
Tyskland (7) 
Grækenland (!) 
Spanien (1) 
Frankrig (1) 
Irland (1) 
Italien (2) 
Nederlandene (1) 
Portugal (1) 
Det For. Konge. (2) 6,0 
284,3 
145,3 
361,1 
79,3 
22.5 
249.2 
3.5 
526,8 
78,2 3,0 
65.9 
87,5 
90,4 
28,9 
11,4 
79,0 
1,0 
189,0 
36,6 2,0 
59,8 
78,0 
87.3 
24.3 
9.2 
79,0 
1.0 
189,0 
30.0 1.0 
6.1 
9,5 
3.1 
4.6 
2.3 
0.0 
0,0 
0,0 
6.6 0.0 
0,0 
0,0 
0.0 
o.o 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0,0 
o.o 
0,0 
0,0 
0,0 
0.0 3.0 
51.4 
87,5 
50,7 
0.0 
11.4 
39,4 
0.0 
189,0 
5,0 100% 
78% 
100% 
56% 
0% 
100% 
50% 
0% 
100% 
14% 
URBAN (19) s*rø!f ¥38*$ VW Mfi im im msM :m%\ 
Belgien (2) 
Danmark (1) 
Tyskland (8) 
Grækenland (1) 
Spanien (1) 
Luxembourg (1) 
Nederlandene (2) 
Østrig (1) 
Portugal (1) 
Det For. Konge. (1) 26,6 
3.0 
270.1 
67,2 
248,7 
1.0 
87.9 
31.9 
62.0 
24.5 8.2 
1.5 
86,4 
45,2 
162,6 
0.5 
9.3 
9.8 
44,3 
17.0 6.3 
13 
74.8 
34.) 
144.9 
0.4 
7.9 
6.8 
35.3 
8.1 2,0 
0,2 
U.6 
11.1 
17,7 
0.1 
1.4 
2,9 
9.0 
8.8 0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
o.o 
0,0 o.o 
o.o 
0.0 
0,0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 
0,0 
0.0 5.7 
0.0 
70.3 
45, 
132.6 
0,0 
0.0 
0.0 
44.3 
17.0 69% 
0% 
81% 
100% 
82% 
0% 
0% 
0% 
100% 
100% 
B<TEHftËG<ft£lS_N #4}. 4i$M 
3,8$84 i4$3t 
VfSM •2M a 
Sait cm) } 2B.73Z,4{ ' •a.77M| „34î^ -iUBS,i| T4i,5) nsr,n\ 300.« 
!8»4 
6.235,6] 
' Inkl. 11 EF-initiativprogrammer, som blev godkendt i 1993. og hvoraf 5 blev ændret i 1995 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 143 
1.2. Præsentation af de enkelte initiativer i de tolv medlemsstater 
ADAPT (1994-1999) 
ADAPT (1,402 mia. ECU): ADAPT har i overensstemmelse med det nye mål 4 til formål at fremme 
tilpasningen af arbejdskraften til de strukturelle ændringer i industrien, at bistå virksomhederne med at 
øge deres produktivitet og at fremskynde udviklingen af nye aktiviteter. Foranstaltningerne kan f.eks. 
være aktioner på områderne uddannelse, rådgivning og erhvervsvejledning, aktioner til foregribelse af 
udviklingen og fremme af nye beskæftigelsesmuligheder eller foranstaltninger til tilpasning af struktu­
rer og støtteordninger; information, formidling og bevidstgørelse. Den gennemsnitlige tildeling pr. 
foranstaltning og pr. land har en sådan størrelse, at uddannelses-, rådgivnings- og erhvervsvejlednings-
foranstaltningerne vil tegne sig for 43°7b af det beløb, der er tildelt samtlige medlemsstater. De 
hovedbegunstigede er de arbejdstagere, der berøres af de industrielle forandringer, både dem, der er 
truet af arbejdsløshed, og dem, der har mistet deres arbejde efter omorganiseringen af deres virksom­
hed. 
Kommissionen godkendte i maj 1995 de første 14 ADAPT-programmer, mens programmerne for de 
tre nye medlemsstater blev godkendt i december 1995*. 25% af de finansierede foranstaltninger vil 
have til formål at foregribe tendenser på arbejdsmarkedet, udvikle net og skabe arbejdspladser. De 
øvrige foranstaltninger vil vedrøre tilpasning af støttestrukturer og -ordninger (20%) samt informa­
tion, formidling og bevidstgørelse (12%). I den første fase af projektudvælgelsen var der 3.600 
ansøgninger at vælge imellem. Det skønnes, at 1.400 ADAPT-projekter vil være godkendt og 
påbegyndt i februar 1996. 
Tabel 88: ADAPT-programmer, der blev godkendt i 1995 — EUR 12 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EF-initiativ­
programmer) 
Belgien (2) 
Danmark (1) 
Tyskland (1) 
Grækenland (1) 
Spanien (1) 
Frankrig (1) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Luxembourg (1) 
Nederlandene (1) 
Portugal (1) 
Det For.Kong.(2) 
I alt (14) Samlede 
omkostninger 
91,9 
65,7 
480,4 
44,6 
403,2 
622,5 
28,3 
360,5 
0,8 
142,8 
29,2 
650,6 
2.920,5 SF-slotte 
(1) 
31,2 
29,5 
228,8 
30,1 
256,4 
249,7 
21,2 
190,0 
0,3 
57,6 
21,0 
286,6 
1.402,3 Forpligtelser 
1995 
(2) 
5,7 
5,3 
42,9 
7,1 
48,1 
46,9 
3,9 
36,1 
0,1 
11,5 
4,0 
53,5 
265,1 % 
(2)/(l) 
18% 
18% 
19% 
24% 
19% 
19% 
18% 
19% 
18% 
20% 
19% 
19% 
19% Betalinger 
1995 
(3) 
2,8 
2,7 
21,5 
3,6 
24,0 
23,5 
1,9 
18,1 
0,0 
5,8 
2,0 
26,7 
132,6 % 
(3)/(2) 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
Belgien: I det flamske fællesskab er der snarere lagt vægt på forbedring af lønmodtagernes kvalifika­
tioner end på de mere tekniske aspekter af tilpasningen til forandringerne. Det fransksprogede 
fællesskab har givet prioritet til forbedring af det generelle kvalifikationsniveau og af virksomheder­
nes konkurrenceevne og til udarbejdelsen af nye jobskabelsesforanstaltninger. 
Danmark: Programmet lægger vægt på indførelse af nye teknologier, materialer og arbejdstilret-
telæggelsesformer samt nye kvalitetsstyringssystemer og indførelse af fleksible arbejdstider. 
Tyskland: EF-initiativprogrammet beskæftiger sig med to hovedområder, dels forbedring af grundk­
valifikationerne og dels måden, hvorpå disse kan bidrage til styrkelse af SMV'ernes konkurrence­
evne. I de nye delstater vil de prioriterede områder være byggeri, distribution, miljøbeskyttelse og 
iværksætteruddannelse. 
» Se 1.3. nedenfor. EF-initiativer i de tre nye medlemsstater. 
144 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Grækenland: Programmets sigte er uddannelse af ledere til at udvikle og anvende fælles tjenester, 
uddannelse af undervisere, støtte til formidling af kvalitetsinformationer til koncerner, støtte til 
projekter vedrørende udvikling af små virksomheder og til initiativer, der gør det muligt for 
virksomhederne at være fælles om produktudvikling, råvareleverancer og uddannelse. 
Spanien: EF-initiativprogrammet har som målgruppe arbejdstagere, der skal ajourføre deres kvalifi­
kationer eller ruste sig til at beklæde nye stillingstyper eller nyoprettede stillinger, nyansatte arbejds­
tagere, som har behov for uddannelse, arbejdstagere med et arbejde, for hvilket der er indført et 
kvalitetsstyringssystem, arbejdsløshedstruede arbejdstagere, midlertidigt arbejdsløse, ledere og ejere 
af SMV og selvstændige samt medlemmer af kooperativer. 
Frankrig: Ifølge programmet skal indsatsen for at forudse de industrielle forandringer på lokalt plan, 
støtte uddannelsen af arbejdstagere i SMV og skabe nye former for arbejde intensiveres. 
Italien: Det er kendetegnende for det italienske program, at regionerne får ansvaret for både at 
udvælge projekterne og gennemføre ADAPT. Der er især tale om at støtte en national plan om 
indførelse af en efter- og videreuddannelsesordning, der er moderne og effektivt. Første fase (1994-
1996) omfatter stimulering af uddannelsen i virksomhederne, samling af den offentlige erhvervsud­
dannelse, oprettelse af overvågningscentre, støtte til uddannelsesgrupper og omskoling af ufaglærte 
arbejdstagere. 
Irland: EF-initiativprogrammet vedrører de irske virksomheders utilstrækkelige investeringer i ud­
dannelse, virksomhedernes utidssvarende uddannelsesordninger, nødvendigheden af at opbygge 
polyvalente og nyskabende uddannelsesmodeller, mangelen på uddannelse i de meget små virksom­
heder og den manglende forbindelse mellem virksomhederne og uddannelsesinstitutionerne. 
Luxembourg: EF-initiativprogrammet tager sigte på at forbedre systemerne for udvikling af mennes­
kelige ressourcer til brug for SMV og at skabe nye databaser og -net, som giver SMV bedre adgang til 
oplysninger og øger deres mulighed for at udnytte disse. 
Nederlandene: Hovedvægten lægges på SMV, og nye virksomheder vil som potentielle jobskabere 
være genstand for særlig opmærksomhed. 
Portugal: Programmets sigte er en forbedring af det lave grunduddannelses- og kvalifikationsniveau i 
arbejdsstyrken, modernisering af produktionskapaciteten, styrkelse af uddannelses- og erhvervsud-
dannelsessystemerne, støtte til modernisering og tilpasning af virksomhederne og derved til jobska­
belse. 
Det Forenede Kongerige: De to britiske programmer (Storbritannien og Nordirland) koncentrerer 
indsatsen om SMV. Programmerne viser, hvorledes der stadig sker personalenedskæringer i de store 
virksomheder, mens antallet af stillinger i SMV (navnlig dem med under 50 ansatte) vokser, navnlig i 
de ekspanderende sektorer som f.eks. service-, turist- og kultursektoren. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
• , 145 
BESKÆFTIGELSE og MENNESKELIGE RESSOURCER (1994-1999) 
BESKÆFTIGELSE og MENNESKELIGE RESSOURCER (1,452 mia. ECU) tager sigte på gennem en 
udvikling af menneskelige ressourcer og på et integreret grundlag at støtte opsvinget i beskæftigelsen og 
fremme solidariteten og de lige muligheder på arbejdsmarkedet. Initiativet omfatter tre områder med 
hvert sit budget: 
• NOrf (361 mio. ECU) støtter udviklingen af nyskabende og mere effektive modeller og instrumen­
ter med henblik på uddannelse og erhvervsmæssig integrering af kvinderne; 
• HORIZON (731,1 mio. ECU) tilskynder til erhvervsmæssig integrering af handicappede og ugun­
stigt stillede personer for at bekæmpe udstødelsen; 
• YOUTHSTART (319,3 mio. ECU) fremmer den erhvervsmæssige integrering af unge uden kvalifi­
kationer. 
Hvert område omfatter fire hovedkategorier af foranstaltninger: 
i) foranstaltninger, der navnlig skal forbedre kvaliteten af uddannelses-, erhvervsvejlednings-, rådgiv­
nings- og beskæftigelsessystemerne; 
ii) uddannelsesforanstaltninger, som ikke alene vedrører selve målgrupperne, men også de aktører, 
der har indflydelse på deres muligheder for at få adgang til arbejdsmarkedet; 
iii) støtteforanstaltninger med henblik på at skabe arbejdspladser og aktiviteter; 
iv) bevidstgørelse om de behandlede problemer og om de aktioner, der gennemføres under EMPLOI. 
For EMPLOIS vedkommende, i øvrigt ligesom for ADAPT's vedkommende, er der gået næsten to år 
med forhandlinger og forberedelser fra tidspunktet for Kommissionens oprindelige retningslinjer 
(februar 1994) til medlemsstaternes fremlæggelse af projekterne (udgangen af 1995) og den egentlige 
igangsætning af aktionerne. 1995 var præget af to hovedbegivenheder, nemlig forhandlingerne om 
EF-initiativprogrammerne for de nye medlemsstater, som Kommissionen godkendte den 8. decem­
ber', og den første fase i projektudvælgelsen for hele Unionen, idet samtlige programmer for De 
Tolv (2 for Belgien, 2 for Det Forenede Kongerige og et for hver af de øvrige medlemsstater) var 
blevet godkendt ved udgangen af 1994. Over 2.364 projekter blev udvalgt i alt, 763 NOW-projekter, 
1.133 Horizon-projekter (over 930 projekter for handicappede og ca. 200 projekter for dårligt stillede 
personer) og 464 Youthstart-projekter. Disse tal må dog behandles forsigtigt, da de nationale 
udvælgelsesmyndigheders bekræftelse af oplysningerne endnu ikke forelå, da denne beretning blev 
udarbejdet. Projekterne er valgt efter de prioriteter, der er fastlagt i programmet for hver enkelt 
medlemsstat. Disse'programmer, som sammenfatter de generelle prioriteter og mål, der er opstillet i 
EMPLOI, og de nationale omstændigheder, angiver de mål, der vil få en fortrinsstilling, og måden, 
hvorpå resultaterne af projekterne vil påvirke den almindelige politik og gennemførelsen heraf. 
Det bemærkes, at der i 1995 blev iværksat et storstilet program for tværnational teknisk bistand. 
Formålet var at hjælpe Kommissionen og de nationale og regionale myndigheder med at gennemføre 
initiativerne og navnlig udvikle den tværnationale dimension. Både for EMPLOI og ADAPT blev 
der oprettet nationale støttestrukturer i samtlige medlemsstater i de første måneder af 1995. Efter et 
offentligt udbud10 blev der pr. 1. maj 1995 udpeget en organisation, der skulle varetage den tekniske 
bistand på fællesskabsplan, Europs. Støttestrukturerne, der tager sig af teknisk bistand på nationalt 
og fællesskabsplan, har nu fået personale og er fuldt operationelle. 
Med hensyn til programmernes overvågning blev der i løbet af 1995 oprettet overvågningsudvalg i 
hver medlemsstat, men det bemærkes, at selv om de fleste af medlemsstaterne har særskilte 
overvågningsudvalg for hvert af de to initiativer EMPLOI og ADAPT, er der nogle, der har samlet 
dem i ét udvalg, mens andre har samlet overvågningsudvalgene vedrørende initiativerne og dem, der 
vedrører de vigtigste programmer under mål 3 og 4. Der har allerede fundet over 50 møder sted i 
overvågningsudvalgene. 
9 Se 1.3. nedenfor. EF-initiativerne i de tre nye medlemsstater. 
10 Se kapitel I.B.2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. 
146 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Tabel 89: Status over gennemførelsen af EMPLOI-programmerne — EUR 12 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EF-initiativ­
programmer) Samlede 
omkostninger SF-stotte 
O) Forpligtelser 
1995 
(2) % 
(2)/(i) Itclulinger 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Programmer godkendt i 1994 
Delgien (2) 
Danmark (1) 
Tyskland (1) 
Grækenland (1) 
Spanien (1) 
Frankrig (1) 
Irland (1) 
Italien (1) 
Luxembourg (1) 
Nederlandene (1) 
Portugal (1) 
Det For.Kong.(2) 
I alt (14) 70,2 
20,7 
297,5 
83,1 
576,8 
384,4 
99,5 
589,1 
0,6 
90,9 
55,6 
314,9 
2.583,2 32,1 
10,6 
156,8 
64,4 
386,6 
146,5 
76,1 
348,7 
0,3 
42,4 
40,3 
146,5 
1.451,3 21,7 
1,6 
23,1 
8,0 
58,6 
22,3 
7,6 
51,5 
0,3 
4,2 
5,7 
31,4 
236,0 68% 
15% 
15% 
12% 
15% 
15% 
10% 
15% 
100% 
10% 
14% 
21% 
16% 10,8 
0.8 
11,6 
4,0 
29,3 
11,1 
3,6 
25,7 
0,2 
2,1 
2,8 
15,7 
117,8 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
47% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
NOW-delen: Hovedaktørerne under NOW, som deltager i uddannelse, beskæftigelse og 
erhvervsmæssig integrering af kvinder, er regionale eller lokale myndigheder, organisationer der 
kæmper for lige muligheder, uddannelses- og informationscentre, fagforeninger, private selskaber og 
kvindeorganisationer. De aktioner, der finansieres under EMPLOI-NOW, har fire formål: 
• mindske den horisontale og vertikale opdeling af arbejdsmarkedet ved at forbedre kvinders 
adgang til sektorer, hvor der er jobmuligheder, og som har et kraftigt vækstpotentiale. I det 
danske program er der således givet prioritet til bekæmpelsen af den tendens, der er til øget 
marginalisering af kvinderne på arbejdsmarkedet. I Grækenland er et af de prioriterede mål at 
tilskynde kvinder til at søge arbejde i utraditionelle brancher. EF-initiativprogrammet for det 
flamsksprogede fællesskab i Belgien tager sigte på at tilskynde unge kvinder til at vælge uddannel­
sesprogrammer, der kan føre til fremtidig beskæftigelse. Hvad angår Det Forenede Kongeriges 
program giver det prioritet til uddannelsesmetoder, idet vægten ikke længere lægges på kvinders 
adgang til arbejdsmarkedet men på at forbedre deres stilling, når de først befinder sig på 
arbejdsmarkedet; 
• at gøre det lettere at forene arbejde med familiemæssige forpligtelser. Således giver det tyske 
program prioritet til aktioner, der gør det lettere at forene arbejdsmæssige og familiemæssige 
forpligtelser ved at indføre nye former for arbejdstilrettelæggelse, indføre børnepasningsordnin­
ger og fremme reintegreringen af kvinder, som søger arbejde på ny efter en periode hjemme hos 
børnene; 
• at fremme kvinders iværksætterlyst og jobskabelsesevne, bl.a. ved hjælp af iværksætterstøtte. 
Dette er bl.a. det prioriteret felt, der lægges hovedvægt på i det franske program; 
• at bevidstgøre virksomheder, fagforeninger og andre vigtige aktører. I denne forbindelse tager det 
nederlandske EF-initiativprogram sigte på at styrke kvinders deltagelse i fagforeninger og bran­
cheorganisationer, mens det portugisiske program går ud på at bevidstgøre de offentlige og 
private instanser om lighedsdimensionen i et samfund under forvandling. 
Horizon-delen: Horizon-delen har til formål at højne uddannelsernes kvalitet og skabe arbejdsplad­
ser for handicappede og personer, der er truet af social udstødelse. I mange tilfælde har dette 
dobbelte mål fået medlemsstaternes til at fastlægge strategier, der er tilpasset disse persongruppers 
specifikke behov. 
Horizon-handicappede: Medlemsstaternes programmer afspejler forskellene mellem de nationale 
strategier og prioriteter. Der skal her sondres mellem to interventionsområder: 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 147 
• udvikling af uddannelses-, erhvervsvejlednings-, rådgivnings- og beskæftigelsessystemer og tilret­
telæggelse af efteruddannelserne. I Danmark er der således givet prioritet til projekter, som går ud 
på at integrere handicappede i en erhvervsuddannelse (bl.a. videregående uddannelse og efterud­
dannelse). Vægten lægges på anvendelsen af nye teknologier og på tilpasningen af arbejdspladser­
ne samt forbedring af vilkårene for den almene uddannelse og erhvervsuddannelsen; 
• jobskabelse og støtte til oprettelse af virksomheder, kooperativer og partnerskaber mellem den 
offentlige og private sektor. Det franske og det italienske program lægger f.eks. vægt på 
erhvervsmæssig integrering af handicappede. Dette sker gennem indslusningsforløb, der med de 
lokale myndigheders hjælp tilpasses den enkeltes behov. I det flamsksprogede fællesskab i Belgien 
har tilpasning af arbejdspladser og anvendelse af nye teknologier samt udvikling af distancear­
bejde fået en fortrinsstilling, ligesom der lægges særlig vægt på at få de forløb, der fører op til 
erhvervsuddannelsen, individualiseret, og på at yde støtte i den første tid efter ansættelsen. I det 
tyske EF-initiativprogram er der, da kvinderne var underrepræsenteret i det tidligere Horizon-
program, givet prioritet til projekter, som opfylder behovene hos handicappede kvinder, der 
ønsker at arbejde. I Irland vil der blive indført positiv forskelsbehandling på en række områder 
med henblik på at fremme handicappedes erhvervsmæssige integration. Endelig vil der i Græken­
land blive gjort en særlig indsats til fordel for tværnationalt samarbejde om fastlæggelse af 
fremgangsmåder og standarder vedrørende distancearbejde i forbindelse med visse specifikke 
arbejdsopgaver. 
Horizon-dårligt stillede personer: EMPLOI-initiativets programmer indeholder en særskilt liste over 
prioriterede foranstaltninger til fordel for de ugunstigt stillede grupper i samtlige medlemsstater 
bortset fra Finland, Sverige og Luxembourg. Da retningslinjerne for Horizon-dårligt stillede perso­
ner dækker en bred vifte af målgrupper, har medlemsstaterne generelt besluttet ikke at begrænse 
valget af målgrupper, De fastsatte aktioner tager således sigte både på målgrupper og på at finde 
frem til nyskabende metoder: 
• for så vidt angår målgrupper har en række medlemsstater, bl.a. Nederlandene, Danmark og 
Portugal, klart givet høj prioritet til indvandrere, mens narkotikaproblemet får stadig højere 
prioritet i Italien, Spanien, Nederlandene og Portugal. Et væsentligt antal medlemsstater giver 
ligeledes fortrinsstilling til uddannelse af undervisere, i form af uddannelse af de ansvarlige for 
menneskelige ressourcer, tilrettelæggelse af uddannelsen af specialister (socialarbejdere, 
erhvervsvejledere osv.), eller udvikling af nye faglige profiler (lokaludviklingsspecialister, socialp­
ædagogiske ledere osv.); 
• visse områder egner sig til innovationsforanstaltninger og tværnational udvikling af knowhow. 
Således er begrebet struktureret adgang til beskæftigelse efterhånden accepteret. Vægten lægges 
på individualiserede fremgangsmåder eller oprettelse af strukturer, der ligesom i Belgien gør det 
muligt gradvis at komme i arbejde. I Frankrig og Portugal gøres der meget for at give de 
pågældende visse grundkvalifikationer (alfabetisering og sproglig uddannelse), mens der i Tys­
kland, Grækenland og Nederlandene foreslås forskellige former for foruddannelse, hvor de 
pågældende får vejledning og opnår erhvervserfaring med henblik på at udvikle evnen til at søge 
arbejde (Det Forenede Kongerige) eller til at finde sig til rette i en reel arbejdssituation (Frankrig). 
I øvrigt vil der formentlig kunne gøres meget forsøgsarbejde på jobskabelsesområdet. Visse 
medlemsstater har givet prioritet til udvikling af partnerskaber mellem projekterne og den lokale 
beskæftigelse eller til udvikling af lokale partnerskaber mellem den offentlige og private sektor. 
Som eksempel kan nævnes lokale virksomheders deltagelse i udslusningen af indsatte, der har 
deltaget i et uddannelsesprojekt. Selskaber kan deltage i udviklingen af særlige virksomhedsfor­
mer som kooperativer o.lign. eller lokale iværksætterkontorer. En anden kurs, der ofte følges, er 
at forberede de vanskeligt stillede personer til at arbejde i sektorer med nye beskæftigelsesmulig­
heder. Uddannelsesprogrammerne beskæftiger sig bl.a. med miljø-, fritids-, turist- og sundheds­
sektoren samt med de sociale tjenester. Der bemærkes ligeledes et ønske om at forberede til 
tilpasningen til nye beskæftigelsestyper samtidig med, at kvalifikationsniveauerne højnes. Således 
tilbyder visse medlemsstater som f.eks. Danmark forberedelse til at beklæde en stilling, som 
indebærer fleksibelt arbejde, distancearbejde, deltidsarbejde osv. 
Svvende årsberetning - Strukturfondene i 1995 
Selv om tendensanalyserne for målgrupperne viser, at der opstår en koncentration af handicap i visse 
geografiske områder, navnlig i byområderne, anvender medlemsstaterne ikke placeringen som 
prioriteringskriterium. Men metoden med lokale partnerskaber er alligevel, selv om det ikke siges 
udtrykkeligt, nødvendig for at åbne mulighed for at yde struktureret støtte til ovennævnte kooperati­
ver o.lign. og til oprettelse af mikrovirksomheder. Den første række godkendte projekter bekræfter 
da også, at'en stor del af disse selskaber administreres af lokale partnerskaber. 
Youthstart-delen: Youthstart-delen under EMPLOI tager sigte på at fremme iværksættelsen i 
samtlige medlemsstater af aktioner rettet mod unge. For at nå dette mål må Youthstart gennem en 
effektiv indsats garantere, at alle unge får en passende uddannelse og adgang til arbejdsmarkedet. 
Medlemsstaterne har med henblik herpå valgt to fremgangsmåder: 
• nyskabende aktioner til forbedring af den almindelige erhvervsuddannelse, således at den bliver 
mere tilgængelig for unge, navnlig de mindst kvalificerede blandt dem, og bedre tilpasset 
arbejdsmarkedet. Der skal lægges vægt på praktikophold. F.eks. tager det franske program sigte 
på at forbedre kvaliteten af vekseluddannelserne ved at styrke forbindelsen mellem den teoretiske 
og den praktiske del og på at forbedre kvalifikationerne hos virksomheden lærere. Ifølge 
programmet skal der også bibringes vekseluddannelserne en europæisk dimension gennem prakti­
kophold i andre medlemsstater; 
• skræddersyet uddannelse. I Irland lægges der vægt på foruddannelsesprojekter, mens det danske 
program har til formål at udvikle og afprøve særlige uddannelser, der giver eleverne mulighed for 
at nå op på det fastsatte niveau uden for de formelle skolerammer. Formålet er at motivere de 
enkelte elever til at følge undervisningen og tage personlige initiativer. I Grækenland gøres der 
meget ud af de nye undervisningsmetoder, uddannelse af undervisere i erhvervsvejlednings- og 
støttefunktionerne, selvevaluering, gruppearbejde og kommunikationsmetoder. Programmet for 
det flamsksprogede fællesskab i Belgien omfatter ligeledes uddannelse af undervisere, som skal 
lære at foregribe unges vanskeligheder. 
Endvidere er der flere programmer, der søger at fjerne de kulturelle og sproglige barrierer, som 
etniske minoriteter og unge indvandrere møder, når de søger at få en erhvervsuddannelse. Det tyske 
program giver f.eks. prioritet til projekter som ungdomsoplysning og -rådgivning på de unges eget 
sprog. De fleste af-programmerne lægger ligeledes vægt på at gøre vejledningen og rådgivningen 
mere sammenhængende, bedre koordineret og mere individuel, således at der tages hensyn til den 
enkeltes evner og behov. I Danmark vil ungdomsrådgivningen og -vejledningen i de sidste skoleår 
blive forbedret og udvidet, og der vil blive lagt vægt på vekselvirkningen mellem almen uddannelse, 
erhvervsuddannelse og arbejdsmarked og på integrationen af støttefunktionerne på lokalt plan som 
f.eks. de fælles erhvervsvejlednings- og rådgivningscentre. 
I retningslinjerne for Youthstart var medlemsstaterne udtrykkeligt blevet opfordret til at undersøge, 
hvorledes man kunne hjælpe unge med at blive selvstændige erhvervsdrivende. I Belgien vil unge, der 
ønsker at starte eget firma, få en lederuddannelse og juridisk rådgivning. Grækenland vil koncentrere 
sin støtte om lokale beskæftigelsesinitiativer, der udvikles og styres af de unge selv. Nordirlands 
program tager sigte på at mobilisere unges evne til at skabe arbejdspladser i landområderne og 
udnytte de lokale ressourcer. 
Endelig omfatter de forskellige programmer en bred vifte af initiativer, der skal begrænse de 
institutionelle og administrative hindringer for at anvende Youthstart på en ny måde. Således er der i 
Italien givet prioritet til etablering af net mellem den offentlige og den lokale sektor på lokalt og 
regionalt plan, mens Nederlandene vil koncentrere indsatsen om et samarbejde mellem almen 
uddannelse, erhvervsuddannelse og de offentlige myndigheder (politi og organisationer, der 
repræsenterer etniske minoriteter). 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 149 
LEADER II (1994-1999) 
LEADER (1,447 mia. ECU) tager sigte på at støtte projekter til udvikling af landdistrikterne, der er 
udarbejdet og gennemføres af lokale partnere i landdistrikter, og som lægger vægt på aktioner, der er 
nyskabende, har demonstrationsværdi og er reproducerbare. Programmet søger at inddrage den lokale 
befolkningr foreninger, og myndigheder, som sammen skal fastlægge og gennemføre en sammenhæn­
gende udviklingsstrategi, der er tilpasset forholdene i det pågældende område. Dette betyder, at der 
under LEADER II kun kan ydes økonomisk støtte til to typer modtagere, nemlig lokale aktionsgrupper 
(offentlige og private partnere, der i fællesskab udarbejder en udviklingsstrategi) eller andre kollektive 
aktører (kommuner, handelskamre, kooperativer osv.). Forudsætningen er, at deres aktion er led i 
udviklingen af et lokalområde. LEADER II støtter ligeledes tværnationale samarbejdsprojekter og 
opmuntrer til udveksling af erfaringer og knowhow gennem et europæisk net til udvikling af landdi­
strikterne (der er afsat et vejledende beløb på 2,5% til finansiering af fællesskabsnettets og de nationale 
nets aktiviteter). LEADER II finder anvendelse i landdistrikter, der er omfattet af mål 1, 5b og 6 (der 
er afsat 900 mio. ECU til mål l-regionerne). 
Kommissionen har fra de 15 medlemsstater modtaget 102 forslag til programmer vedrørende 
gennemførelsen af LEADER II (90 for De Tolv). Kommissionen har sørget for, at de lokale aktører 
er enige om forslagene, jf. retningslinjerne for LEADER II. 67 programmer og globaltilskud er 
blevet godkendt (66 for De Tolv), mens der mangler at blive godkendt 35 (24 for De Tolv og 11 for de 
nye medlemsstater). 
Tabel 90: LEADER Il-programmer, der blev godkendt i 1995 — EUR 12 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EF-initiativ­
programmer) 
Tyskland (13) 
Grækenland (1) 
Spanien (17) 
Frankrig (11) 
Irland (1) 
Italien (12) 
Luxembourg (1) 
Nederlandene (4) 
Portugal (1) 
Det For.Kong.(5) 
Réseaux 
I alt (66) Samlede 
omkostninger 
382,4 
263,6 
1.161,9 
319,0 
165,6 
436,0 
4,8 
35,2 
156,8 
160,4 
3.085,6 SF-stotte 
(i) 
169,8 
148,0 
354,8 
122,9 
67,9 
183,2 
1,0 
8,5 
117,6 
66,2 
1.239,9 Forpligtelser 
1995 
(2) 
124,6 
22,6 
112,1 
"95,6 
7,5 
28,6 
1,0 
8,2 
6,7 
56,2 
3,7 
466,8 % 
(2)/(l) 
73% 
15% 
32% 
78% 
11% 
16% 
100% 
97% 
6% 
85% 
38% Betalinger 
1995 
(3) 
38,8 
11,3 
34,9 
15,5 
3,8 
14,0 
0,4 
2,5 
3,6 
4,8 
2,9 
132,4 % 
(3)/(2) 
31% 
50% 
31% 
16% 
50% 
49% 
40% 
30% 
53% 
9% 
77% 
28% 
Disse programmer omfatter for de flestes vedkommende de tre foranstaltninger, der er fastsat i den 
meddelelse, hvori Kommissionens retningslinjer for LEADER II er fastsat, nemlig: 
• »erhvervelse af kompetence«: i de områder, hvor lokaludvikling er et nyt begreb, skal denne 
foranstaltning gøre det muligt at finansiere aktioner til oplysning og mobilisering af befolkninger­
ne, analyser af området med henblik på at påvise stærke og svage sider, og udarbejdelse af en 
udviklingsstrategi; 
• »programmer for innovation i landdistrikterne«: denne foranstaltning vedrører finansiering af 
den udviklingsstrategi, der fastlægges af de lokale aktører for det pågældende område; 
• »tværnationalt samarbejde«: formålet er at lette gennemførelsen af fælles projekter mellem lokale 
aktionsgrupper eller andre aktører, der hører hjemme i flere medlemsstater. 
De påtænkte aktioner kan inddeles i tre hovedkategorier: 
• styrkelse af områdernes identitet: aktioner som f.eks. renovering af arkitekturarven (Asturias) og 
små bycentre (Irland), fremme af traditionel knowhow (Portugal, Aragon), udnyttelse af lokale 
produkter eller den naturlige arv (East Anglia, Italien, Luxembourg, Grækenland, Portugal) eller, 
mere bredt, støtte til lokalsamfundene (Det Forenede Kongerige); 
'50 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
• etablering af net: mellem turistkontorer (Bourgogne), foreninger (Limousin), landbrugere og 
distributionsselskaber (Hessen), servicecentre for befolkningen i små bysamfund og de omgivende 
landområder (Languedoc-Roussillon), og mellem servicecentrene for virksomhederne (Luxem­
bourg); 
• støtte til nye former for aktiviteter, som i visse tilfælde bygger på udnyttelse af de nye kommuni­
kationsteknologier som f.eks. distancearbejde (Northern Uplands) eller indførelse af booking­
systemer for agroturismen (Grækenland, Portugal). 
LEADER og miljøet i landdistrikter: 
LEADER, der er led i en politik til fremme af en bæredygtig udvikling, må tage hensyn til miljøet. 
Den økonomiske udvikling skal tage hensyn til den naturarv, som er områdernes stærke side isår i 
de sarligt tilbagestående områder. Mange af de aktioner, der har konsekvenser for miljøet på 
lokalt plan, gennemføres i landdistrikter. En behagelig ramme om tilværelsen er den faktor, der 
skal trække nye indbyggere til landdistrikterne og forhindre afvandring. Flere større interven-
tionskategorier under LEADER-programmerne spiller en rolle i miljømæssig henseende: 
• økologisk forvaltning af landområder, dvs. beskyttelse eller retablering af naturen. I Danmark 
har gruppen Danske Øer støttet operationen »blomstrende landsbyer«; i Belgien har Hageland­
gruppen beskæftiget sig med økologisk naturpleje (plantning af hegn, oprettelse af moser, 
vedligeholdelse af træer osv.); 
• affaldsforvaltning gennem begrænsning af forureningen, udnyttelse af affald eller produktion 
af biomasseenergi. I Frankrig har gruppen Buech-Durance deltaget i etablering af et mobilt 
anlæg til behandling af husholdningsaffald. I Irland indsamler gruppen Cavan og Monaghan 
affaldet hos en svampedyrker og bruger det til kompost. I Spanien har gruppen Sierra de Bejar 
Francia indført et nyt system til fuldstændig rensning af affald fra oliemøller, hvor restproduk­
terne anvendes som brændstof eller gødning. I Grækenland støtter Thebes-gruppen aktioner 
vedrørende produktion af biomasseenergi til opvarmningsbrug; 
• beskyttelse af økosystemer: bedre forvaltning af de naturlige ressourcer, beskyttelse af dyre- og 
plantelivet og de sårbare naturområder. Mange grupper har givet skovbeplantning høj priori­
tet: I Spanien, Orense, Sierra de Gata; i Italien, Toscana mm. I Grækenland bidrager 
Thessaloniki-gruppen til genoprettelse af en biotop for at fremme hej renes reproduktionsevne; 
Mutilini-gruppen er i færd med et projekt til beskyttelse af en fossil skov; 
• økoturisme: naturen er et væsentligt element i udviklingen af turismen i landdistrikter. Men der 
kræves dog ogsp overnatningsmuligheder osv. og aktivitetstilbud. I Tyskland har Daun-
regionens gruppe realiseret deres planer om en geologisk opdagelsestur omkring vulkanerne i 
Eifel-bjergene. I Irland udvikler gruppen Bally Houra fritidsaktiviteter i de lokale bjerge. 
Udvikling af økologisk landbrug og uddannelses-, bevidstgørelses- og rådgivningsaktioner spiller 
ligeledes en ikke uvæsentlig rolle, i Frankrig støtter Haut-A Hier-gruppen et informations- og 
studiecenter, der beskæftiger sig med flodmiljøet, mens gruppen Est-Mayennais er ved at oprette 
et permanent center for miljøindføring. I Skotland deltager Loch Aber-gruppen i etableringen af 
et center for naturforståelse i nærheden af et fuglereservat. 
Kommissionen har ligeledes efter en udbudsrunde udvalgt det organ, der skal tage sig af administra­
tion og ledelse af Det Europæiske Observatorium for Innovation og Udvikling af Landdistrikter, 
som har til formål at identificere, karakterisere, validere og lette overførslen af de innovationer, der 
er iværksat i landmiljøet. 
PESCA (1994-1999) 
PESCA (257 mio. ECU) har en supplerende funktion i forhold til den strukturstøtte, der er tilgængelig 
under EFSR'erne, takket være støtten til omskoling af fiskerne og diversificering af virksomhederne på 
området. Aktionerne har til formål at fremme diversificeringen af aktiviteterne i fiskerisektoren 
(turisme og håndværksvirksomhed), at forbedre fiskernes erhvervskvalifikationer, at sikre en bedre 
udnyttelse af fiskeriprodukterne og forbedre afsætningskanalerne. PESCA skal især finde anvendelse i 
områder, der er afhængige af fiskeriet, og som er beliggende i støtteberettigede regioner under mål 1, 2 
og 5b. Halvdelen af bevillingerne er øremærket til regioner under mål 1. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 151 
Fire PESCA-programmer (Italien, Frankrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige) blev god­
kendt i løbet af 1995, mens syv programmer var blevet godkendt allerede i slutningen af 1994. Den 
sene godkendelse af programmerne og forvaltningsmekanismernes komplekse karakter forklarer det 
lave bevillingsforbrug. For så vidt angår forpligtelser er der disponeret over 64% af bevillingerne på 
1995-budgettet (28,3 mio. ECU ud af 45 mio., fordelt mellem Frankrig, Italien og Det Forenede 
Kongerige),"mens kun 17% af de fastsatte bevillinger er betalt (5,3 mio. ECU ud af 31,9 mio., fordelt 
mellem Nederlandene, Italien og Det Forenede Kongerige). 
Tabel 91: PESCA-programmer, der blev godkendt i 1995 og 1994 — EUR 12 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EF-initiativ­
programmer) Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1995 
(2) % 
(2)/(D Betalinger 1 % 
1995 (3)/(2) 
(3) | 
Programmer godkendt i 1995 
Frankrig (1) 
Italien (1) 
Nederlandene (I) 
Det For.Kong.(l) 81,3 
81,2 
34,2 
84,7 28,3 
34,2 
10,8 
37,4 18,8 
4,4 
1.2 
5,1 66% 
13% 
11% 
14% 0.0 
2.2 
0.6 
2,5 0% 
50% 
50% 
50% 
Programmer godkendt i 1994 
Belgien (1) 
Danmark (1) 
Tyskland (1) 
Grækenland (1) 
Spanien (1) 
Irland (1) 
Portugal (1) 
lait (11) 4,3 
48,6 
62,0 
54,6 
95,7 
12,2 
47,2 
605,9 2,0 
16,4 
23,0 
27,1 
41,5 
6,7 
25,6 
253,0 0,3 
2,7 
3,8 
4,5 
6,9 
1,1 
4,3 
53,1 17% 
17% 
17% 
17% 
17% 
17% 
17% 
21% 0.2 
1,4 
3,9 
2,3 
3,5 
0,6 
2,1 
17,2 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
32% 
I de fleste af medlemsstaterne skulle projektudvælgelsen først begynde eller var netop begyndt ved 
udgangen af 1995, bortset fra Irland, hvor de nationale myndigheder allerede havde godkendt 22 
projekter. I Grækenland bevirkede aktionernes indviklede karakter som følge af, at der var tale om 
en flerfondintervention, at de nationale myndigheder søgte at finde et forvaltningsorgan, der kunne 
fungere som mellemled. Med hensyn til de franske OD'er, hvor PESCA-aktionerne er omfattet af 
EF-initiativprogrammet REGIS, var kun Reunion-programmet godkendt i december 1995. Det 
svenske og det finske program blev forelagt Kommissionen ved udgangen af 1995 u. 
SMV (1994-1999) 
SMV (1,027 mia. ECU) opfylder behovet for at tilpasse SMV til det indre marked og internationalise­
ringen af økonomierne. Med SMV-initiativet foretages der ligeledes en tilpasning og videreførelse af de 
tidligere initiativer STRIDE (styrkelse af det teknologiske potentiale i ugunstigt stillede områder), 
PRISMA (forbedring af serviceydelserne til virksomhederne) og TELEMATIQUE (anvendelse af 
avancerede telekommunikationstjenester). SMV vedrører navnlig regionerne under mål 1, hvortil 80% 
af bevillingerne er afsat. De anbefalede foranstaltninger tager sigte på at forbedre virksomhedernes 
driftssystem og organisation, at tage bedre hensyn til miljøet, at udvikle samarbejde og netværk 
mellem SMV eller at styrke samarbejdet mellem forskningscentre, centre for teknologioverførsel, 
universiteter og SMV. 
Da SMV er et nyt initiativ for perioden 1994-1999, er medlemsstaternes forslag til programmer blevet 
tilpasset på mange områder for at sikre, at retningslinjerne for dette initiativ bliver fulgt. Tilpasnin­
gerne har bl.a. drejet sig om de nyskabende aspekter og om internationaliseringen af SMV'erne. 
Resultatet er en forlængelse af forhandlingsperioden. Af de 38 EF-initiativprogrammer, der var 
fremlagt af De Femten, blev 21 godkendt i 1995 (der mangler 1 EF-initiativprogram i Belgien, 6 i 
Tyskland, 1 i Det Forenede Kongerige, de ikke-regionaliserede EF-initiativprogrammer i Danmark, 
Spanien, Italien og Luxembourg samt 4 EF-initiativprogrammer i de tre nye medlemsstater). 
Se 1.3 nedenfor. EF-initiativerne i de tre nye medlemsstater. 
152 Syvende årsberetning — Struktur fondene i 1995 
Tabel 92: SMV-programmer, der blev godkendt i 1995 — EUR 12 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EF-initiativ­
programmer) 
Belgien (1) 
Tyskland~(9) 
Grækenland (1) 
Frankrig (3) 
Irland (1) 
Nederlandene (1) 
Portugal (1) 
Det For.Kong.(4) 
I alt (21) Samlede 
omkostninger 
14,2 
356,3 
156,9 
139,2 
53,2 
26,9 
235,9 
43,0 
1.025,5 SF-stotte 
(1) 
9,4 
156,8 
83,3 
58,5 
28,8 
10,3 
124,0 
20,1 
491,3 Forpligtelser 
1995 
(2) 
7,5 
101,2 
10,5 
15,4 
26,5 
9,5 
13,2 
19,7 
203,5 % 
(2)/(0 
80% 
65% 
13% 
26% 
92% 
92% 
11% 
98% 
41% Betalinger 
1995 
(3) 
2,2 
30,9 
5,2 
4,6 
7.9 
2,9 
6.6 
7.3 
67,7 % 
(3)/(2) 
30% 
30% 
50% 
30% 
30% 
30% 
50% 
37% 
33% 
Belgien: Det godkendt EF-initiativprogram vedrører Wallonien og vil blive suppleret af et EF-
initiativprogram for Flandern. Programmet er opbygget omkring to centrale ideer: øget samordning 
og styrkelse af støttenettene til brug for SMV og styrkelse af de fælles tjenesteydelser til SMV. 
Etablering af net og serviceydelser til SMV: 
Det wallonske EF-initiativprogram er opbygget omkring to felter: 
1. støttekoordinering og samordnet etablering af netværk ved: 
• en aktion til integrering af serviceorganerne for at fremme udveks­
linger af erfaringer og synergierne; 
• etablering af koordinationsgrupper. 
2. fælles tjenesteydelser til SMV ved: 
• oprettelse af et finansielt forum til undersøgelse af betingelserne for 
adgang til finansieringskilder; 
• teknologiske aktioner, bl.a. med sigte på at samordne og evaluere 
visse foranstaltninger til fordel for SMV; 
• forøgelse af SMV'ernes dynamik under hensyntagen til nødvendig­
heden af at finde partnere, miljøet, informationsteknologierne og 
kvalitetskravene. 
Tyskland: Der er godkendt ni EF-initiativprogrammer, der skal støtte SMV i industri- og servicesek­
toren. Fem af programmerne vedrører de vestlige delstater (5 mangler at blive godkendt) og fire de 
nye delstater. Det har vist sig vanskeligt at udarbejde disse programmer for de tyske SMV på grund 
af problemer med harmonisering og koordinering på nationalt plan. Dette har medført store 
forsinkelser. Som eksempel på de planlagte aktioner kan nævnes forvaltning af miljø og energikilder 
(Berlin, strukturfondbidrag på 0,615 mio. ECU). Aktionen går ud på dels at udarbejde strategier for, 
hvorledes man skal lære virksomhederne at spare på energien og begrænse C02-udslippet, dels at 
gøre »Eco-Audit«-systemet tilgængeligt for virksomhederne. 
Grækenland: EF-initiativprogrammet har som hovedmål at fremme de græske SMV'ers internatio­
nalisering gennem en »c/w5te/-«-politik og lette deres adgang til kapitalmarkedet gennem brug af 
finansieringstekniske værktøjer (»venture capital«, gensidige garantier). Der er også planer om at 
indføre en kvalitetspolitik (certificering, standarder og standardisering). 
Frankrig: Tre programmer er godkendt. Hvad angår de to EF-initiativprogrammer for mål 1 
(Korsika og Nord-Pas-de-Calais) vil investeringen på 40,9 mio. ECU blive støttet af et EF-bidrag på 
9,3 mio. ECU, som gør det muligt i Nord-Pas-de-Calais at finansiere støtten til SMV'ernes immate­
rielle investeringer, støtten til kollektive aktioner og forbedring af det teknologiske miljø. På Korsika 
vil aktionen gå ud på at oprette nyskabende virksomheder, udvikle nye former for kommunikation 
og samarbejde mellem virksomhederne for at lette disses adgang til nye markeder og udvikle evnen til 
at foretage økonomiske omstillinger. EF-initiativprogrammet vedrørende områderne under mål 2 og 
5b (EF-støtte: 49,2 mio. ECU; samlede omkostninger: 98,3 mio. ECU) vil gøre det muligt at oprette 
en garantifond for SMV, der arbejder med partnerskabs-eller innovationsprojekter, fremme kollekti­
ve moderniserings- og innovationsprojekter i fortsættelse af STRIDE-programmet, og oprette part­
nerskaber mellem europæiske virksomheder på forskellige områder. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 153 
Irland: EF-initiativprogrammet er særlig rettet mod SMV med under 50 ansatte eller med en 
omsætning på under 3,7 mio. ECU. Programmet er koncentreret om adgang til finansiering og lån, 
adgang til offentlige udbud, tilpasning af servicevirksomhederne til det indre marked, formidling af 
kendskabet til god praksis og forbedring af virksomhedernes knowhow og miljø. 
Nederlandene: EF-initiativprogrammet dækker samtlige nederlandske regioner under mål 1 og 2 og 
skal øge SMV'ernes konkurrenceevne for at styrke de regionale produktionsstrukturer. Med henblik 
herpå er der fastsat fem prioriteter: udvikling af produktionssystemer og teknologisk innovation; 
samarbejde mellem SMV og forskningscentrene; oprettelse af net mellem SMV; faglige kvalifikatio­
ner; teknisk bistand og tværnational samhandel. 
Portugal: Det portugisiske EF-initiativprogram er det største SMV-program, der er godkendt i 1995, 
målt i penge. Det omfatter hele Portugal og indeholder bl.a. foranstaltninger til forbedring af 
SMV'ernes konkurrenceevne og modernisering af de portugisiske SMV, som er rygraden i landets 
erhvervsliv, og til forbedring af virksomhedernes miljø, bl.a. gennem uddannelse og finansieringste-
kniske foranstaltninger. 
Det Forenede Kongerige: Der er godkendt fire EF-initiativprogrammer (Highlands and Islands, 
Lowland Scotland, Wales, Nordirland), mens et program for England endnu mangler at blive 
godkendt. EF-initiativprogrammet for Highlands and Islands tegner sig for en strukturfondstøtte på 
næsten 3 mio. ECU til SMV, der arbejder under geografiske forhold, der er vanskelige og atypiske i 
forhold til de fleste af de øvrige europæiske områder. Programmet har således til formål at forebygge 
virksomhedernes isolation i forhold til det europæiske erhvervsliv gennem støtte til tjenesteydelser til 
SMV, uddannelse af høj kvalitet og samarbejde mellem virksomhederne. 
REGIS (1994-1999) 
REGIS (600 mio. ECU) har til formål at forbedre integrationen i Fællesskabet af de mest perifere 
regioner. Det omfatter visse aktioner fra de tidligere programmer POSEIDOM, POSEIMA og POSEI-
CAN samt foranstaltninger under andre EF-initiativer, der gennemføres i de mest perifere regioner, 
således at de kan deltage fuldt ud i de tværnationale samarbejdsnet. De planlagte foranstaltninger 
vedrører diversificering af erhvervsaktiviteterne, konsolidering af forbindelserne til resten af Unionen, 
samarbejde mellem regioner i Unionens yderste periferi, forebyggelse af naturkatastrofer og 
erhvervsuddannelse. 
Tre medlemsstater deltager i REGIS-initiativet, Portugal, Spanien og Frankrig. I 1995 forelagde 
Portugal et program vedrørende Madeira og Acorerne, Spanien et program for De Kanariske Øer og 
Frankrig fire programmer til fordel for OD. De portugisiske og spanske EF-initiativprogrammer blev 
godkendt i 1995, mens kun programmet for Réunion blev godkendt for Frankrigs vedkommende 
(ved udgangen af 1995 manglede der således at blive godkendt EF-initiativprogrammerne for 
Guadeloupe, Martinique og Guyane). 
Tabel 93: REGIS-programmer, der blev godkendt i 1995 — EUR 12 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EF-initiativ­
programmer) 
Spanien (1) 
Frankrig (1) 
Portugal (1) 
I alt (3) Samlede 
omkostninger 
385,5 
209,2 
156,8 
751,5 SF-stotte 
O) 
216,9 
115,6 
124,0 
456,5 Forpligtelser 
1995 
(2) 
28,0 
8,8 
22,0 
58,8 % 
(2)/(D 
13% 
8% 
18% 
13% Betalinger 
1995 
(3) 
0,0 
4,4 
17,6 
22,0 % 
(3)/(2) 
0% 
50% 
80% 
37% 
154 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Spanien: I EF-initiativprogrammet er der fastsat en fællesskabsstøtte på 216,9 mio. ECU. 
Et program for De Kanariske Øer: 
Hovedformålene med EF-initiativprogrammet REGIS er diversificering 
af erhvervsaktiviteterne, teknologisk udvikling og udligning af de geogra­
fiske og økonomiske skævheder gennem udvikling af en turisme, der 
tager hensyn til miljø og kulturarv, konsolidering af båndene til resten af 
Fællesskabet og de øvrige regioner i Unionens yderste periferi, 
erhvervsuddannelse og beskæftigelse. 
Der er planlagt ti foranstaltninger: lokaludvikling (14%), fremme af 
turismen (21%), støtteinfrastrukturer til erhvervslivet (22%), udvikling 
af erhvervsstrukturen (11%), URBAN Las Palmas (4%), URBAN Santa 
Cruz de Tenerife (4%), regionalt samarbejde (0,3%), SMV-plan for 
industriel udvikling (19%) og evaluering, overvågning og teknisk bistand 
(0,7%). Strukturfondene finansierer 56% af programmet. 
Frankrig: Reunion-programmet vedrører fremme af erhvervsaktiviteter, kommunikationsudvikling, 
regionalt og tværregionalt samarbejde, lokaludvikling, miljøstyring og forebyggelse af naturkata­
strofer samt uddannelse med henblik på at forbedre kvalifikationerne og fremme de lige muligheder. 
Portugal: EF-initiativprogrammets sigte er at fremme en række prioriterede aktioner vedrørende 
basisinfrastrukturerne (Madeiras lufthavn osv.), udvikle det lokale potentiale (f.eks. energiproduk­
tion i Acorerne) og det tværregionale samarbejde og fremme landbruget. 
RECHAR II (1994-1997) 
RECHAR II (406 mio. ECU) viderefører støtten til omstilling af de områder, der er hårdest ramt af 
kulmineindustriens tilbagegang, med prioriterer i højere grad miljøbeskyttelse, nye erhvervsaktiviteter 
og menneskelige ressourcer. De planlagte foranstaltninger tager således sigte på retablering af miljøet 
og gamle bygninger, der er brugt i kulmineindustrien, fremme af nye aktiviteter (bl.a. i SMV), støtte til 
organer beskæftiget økonomisk omstilling og regionaludvikling eller støtte til uddannelse og beskæfti­
gelse (navnlig i SMV). 
Medlemsstaterne har fremlagt 30 EF-initiativprogrammer vedrørende RECHAR-initiativet. For­
handlingerne og godkendelsen af programmerne blev lettet på grund af erfaringerne fra den 
forudgående programmeringsperiode (1990-1993). Derfor er næsten alle EF-initiativprogrammer 
godkendt, dvs. 26, mens der endnu mangler at blive godkendt fire i 1996 (1 i Tyskland, 1 i Frankrig, 1 
i Østrig og det ikke-regionaliserede EF-initiativprogram i Spanien. 
Tabel 94: RECHAR Il-programmer, der blev godkendt i 1995 — EUR 12 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EF-initiativ­
programmer) 
Belgien (2) 
Tyskland (6) 
Grækenland (1) 
Frankrig (6) 
Italien (2) 
Portugal (I) 
Det For.Kong.(8) 
I alt (26) Samlede 
omkostninger 
58,1 
400,8 
2,0 
39,4 
34,1 
1.1 
364,6 
900,2 SF-stotte 
(1) 
15,7 
128,4 
1,5 
16,7 
1,7 
0,9 
163.2 
328,0 Forpligtelser 
1995 
(2) 
15,7 
55,9 
1,4 
15,5 
1,7 
0,9 
81,6 
172,5 % 
(2)/(l) 
100% 
44% 
90% 
93% 
100% 
100% 
50% 
53% Betalinger 
1995 
(3) 
7,8 
26,8 
0,7 
1,8 
0,4 
0,3 
37,8 
75,6 % 
(3)/(2) 
50% 
48% 
50% 
12% 
23% 
30% 
46% 
44% 
Belgien: EF-initiativprogrammet for Wallonien vedrører Charleroi-området (Châtelet), mens EF-
initiativprogrammet for Flandern vedrører Limburg. For så vidt angår Châtelet tager EF-initiativ­
programmet sigte på omstrukturering af vandforsyningsnettene, som er blevet ødelagt af den 
intensive kulminedrift. Aktionerne er en videreførelse af aktionerne under RECHAR I. I Limburg er 
prioriteten givet til omstilling af erhvervslivets infrastrukturer, modernisering af de sociale strukturer 
og arbejdskraftens økonomiske og sociale integration. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 \ 55 
Tyskland: Der er godkendt seks EF-initiativprogrammer.Kun ét program (Brandenburg) manglede at 
blive godkendt ved årets udgang. Tre af programmerne vedrører de nye delstater, og tre de vestlige 
delstater. Programmet for Nordrhein-Westfalen er det største af alle RECHAR-programmer målt i 
penge. Programmerne indeholder hovedsagelig foranstaltninger til miljøsanering, tilskyndelse til nye 
erhvervsaktiviteter og opretholdelse af den eksisterende menneskelige kapital. EF-initiativprogram­
met for Nordrhein-Westfalen tager sigte på at diversificere aktivitetssektorerne og styrke de mellem­
liggende erhvervssektorer. For at øge SMV'ernes konkurrenceevne vil der blive ydet støtte dels til 
skabelse af nye markeder gennem udvikling af nye processer og salg af nye produkter, dels til 
forbedring af adgangen til de nyeste teknologier. Gennemførelsen af dette program i Nordrhein-
Westfalen skønnes at ville sikre 5.400 arbejdspladser. 
Grækenland: RECHAR-programmet, som omfatter industriaksen Kozani-Ptolemaida i Nord­
grækenland, har som hovedformål forbedring af miljøet i de områder, der er ødelagt af brunkulud­
vindingen. Endvidere er der fastsat en foranstaltning til omskoling af arbejdsløse eller ansatte, der er 
truet af arbejdsløshed. 
Frankrig: De seks franske EF-initiativprogrammer, der er godkendt, indebærer en fællesskabsstøtte 
på ca. 17 mio. ECU, heraf 11 mio. I Lorraine (arrondissementerne Boulay, Forbach og Sarreguemi-
nes). Disse bevillinger er øremærket til promovering af de berørte mineområder. Blandt de planlagte 
aktioner skal udviklingen af industriturismen gennem en udnyttelse af den industrielle arv, navnlig 
den fortsatte indretning af Musée de la Mine de Blanzy (Montceau-les-Mines-bassinet, Bourgogne), 
fremhæves. Aktionen vil endvidere tage sigte på at promovere mineområderne i Gar dåne (Bouches-
du-Rhône), Albi-Carmeaux (Tarn) og Lorraine (retablering af forladte områder, omstrukturering af 
bycentre, turisme osv.) og på at skabe et miljø og en infrastruktur, der kan fremme omstillingen i 
Aies- (Gard) og Mure- (Isère) områderne. 
Italien: Der blev vedtaget to EF-initiativprogrammer i 1995 (Sardinien, Toscana). Sardinien-pro­
grammet, som fastsætter en investering på 1,6 mio. ECU, vedrører kulmineområdet i Sulcis-
Iglesiente. Det omfatter kun én miljøforbedringsforanstaltning med henblik på etablering af SMV. 
Hvad angår Toscana er der tale om Santa Barbara-bassinet, og EF-initiativprogrammet er kendeteg­
net ved en meget stærk inddragelse af den private sektor, idet denne efter planerne skal bidrage med 
knap 95% af finansieringen (35,6 mio. ECU). Også dette program omfatter kun én foranstaltning, 
nemlig diversificering af den lokale SMV-struktur ved hjælp af en rentegodtgørelse til de virksomhe­
der, der fremlægger investeringsprojekter inden for teknologisk innovation, energi og miljøbeskyttel­
se. 
Portugal: EF-initiativprogrammet vedrører finansiering af aktioner til fordel for Castelo de Paiva-
regionen (i Nordportugal), som berøres af kulminernes nedlæggelse. Ud over støtten til de infrastruk­
turer, der er nødvendige for at udvikle erstatningsaktiviteter, har dette EF-initiativprogram til formål 
at forbedre miljøsituationen og at yde teknisk bistand til erhvervslivet. 
Det Forenede Kongerige: Otte RECHAR-programmer blev godkendt i 1995. Programmerne for 
Yorkshire og East Midlands, som tegner sig for ca. halvdelen af bevillingerne, er de vigtigste af 
programmerne. Men der er også andre kulmineområder i England og Skotland, der er støtteberettige­
de. EF-initiativprogrammerne for Wales og North-East England har ligeledes stor betydning. 
KONVER (1994-1997) 
KONVER (506 mio. ECU) er en fortsættelse af handlingsprogrammerne PERIFRA I og II (støtte til 
demonstrationsprojekter vedrørende omstilling af militæret) og af det etårige KONVER-program fra 
1993. Det er nu et flerårigt program og har til formål at støtte diversificeringen af erhvervsaktiviteterne 
i områder, der er stærkt afhængige af forsvarssektoren, gennem omstilling af erhvervsaktiviteter, der 
er knyttet til denne sektor, og fremme af økonomisk bæredygtige aktiviteter inden for alle grene af 
industrien, bortset fra forsvarsrelaterede aktiviteter. Mindst 50% af tildelingen planlægges anvendt i 
regioner, der hører ind under mål 1, 2 og 5b. 
156 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
På grund af forsinkelserne i forbindelse med fordelingen af bevillingerne mellem medlemsstaterne og 
fastsættelsen af de områder, der er støtteberettigede i henhold til dette initiative, blev medlemssta­
ternes fremlæggelse af programmerne ligeledes forsinket. 37 EF-initiativprogrammer blev godkendt i 
1995, for størstedelens vedkommende ved udgangen af december, og ved udgangen af 1995 manglede 
otte programmer at blive godkendt (3 i Tyskland og de ikke-regionaliserede programmer i Spanien, 
Italien, Luxembourg, Nederlandene og Sverige). De tegner sig for 70% af det samlede beløb, der er 
tildelt dette initiativ. 
Tabel 95: KONVER-programmer, der blev godkendt i 1995 — EUR 12 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EF-initiativ­
programmer) 
Belgien (3) 
Danmark (1) 
Tyskland (13) 
Grækenland (1) 
Frankrig (17) 
Portugal (1) 
DetFor.Kong.(l) 
I alt (37) Samlede 
omkostninger 
30,4 
5,3 
342,3 
20,3 
244,1 
10,7 
230,6 
883,7 SF-slottc 
(1) 
11,5 
2,4 
144,5 
12,9 
71,0 
7,9 
101,9 
352,1 Forpligtelser 
1995 
(2) 
11,5 
2,4 
130,6 
11,5 
64,4 
7,9 
10,0 
238,2 % 
(2)/(l) 
100% 
100% 
90% 
89% 
91% 
100% 
10% 
68% Betalinger 
1995 
(3) 
5,7 
1,2 
38,7 
5,7 
32,0 
3,9 
0,0 
87,3 % 
(3)/(2) 
50% 
50% 
30% 
50% 
50% 
50% 
0% 
37% 
Belgien: Der er et EF-initiativprogram for hver af de tre belgiske regioner. I Flandern (Brugge, 
Leuven, Turnhout, Tongeren og Hasselt) vedrører aktionerne erhvervsfremme og miljøstøtte. I 
Bruxelles er det en kaserne, der skal restaureres og ombygges, således at den kan være ramme om nye 
erhvervsaktiviteter (håndværk, mindre handelsvirksomheder, kunsthåndværk). I Wallonien omfatter 
programmet en del af de støtteberettigede områder under mål 1, 2 og 5b. Programmet går ud på at 
gøre SMV'erne mere dynamiske, fremme turistvirksomheden efter restaurering af forladte områder 
og omskoling af de ansatte i denne sektor. 
Danmark: EF-initiativprogrammet omfatter to områder, Karup i Midtjylland og København, som 
falder uden for målområderne. Foranstaltningerne vedrører servicesektoren og støtte til teknologisk 
udvikling af SMV, fremme af turisme og miljø og omskoling af lønmodtagere. 
Tyskland: Tyskland, der modtager 144,5 mio. ECU fra strukturfondene (godkendt i 1995), og som er 
omfattet af 13 EF-initiativprogrammer, er den største modtager af støtte i henhold til KONVER-
initiativet. Et eksempel er EF-initiativprogrammet for Nordrhein-Westfalen, det største program i de 
vestlige delstater, ifølge hvilket der skal opføres et teknologisk center (Cartec) på den tidligere 
»Churchill-Barracks«-grund i Lippstadt. I Rôdinghausen vil den nu tomme militærbygning »Birdwo­
od Barracks« blive ombygget til et handelscenter, mens en tidligere militærskole i Minden vil blive 
omdannet til en handelsskole. 
Grækenland: Programmet har som hovedformål omstilling af erhvervsaktiviteter, der har forbindel­
se med våbenindustrien, samt tilpasning af kommercielt bæredygtige virksomheder i alle industrisek­
torer. 
Frankrig: De 17 EF-initiativprogrammer i Frankrig vedrører 57 beskæftigelsesområder, heraf 23, der 
ligger uden for de områder, der er omfattet af mål 2 og 5b. Der er som hovedregel tale om 
programmer, hvis bevillinger ligger under 5 mio. ECU. Det program, hvortil der ydes flest midler 
(Aquitaine), modtager 13,2 mio. ECU. 9% af strukturfondbevillingerne anvendes til erhvervsuddan-
nelsesaktioner. 31% af den samlede investering vedrører restaurering af militærområder og områder, 
der berøres af den reducerede militær aktivitet, med henblik på etablering af SMV. Derefter kommer 
renovering og modernisering af sociale og erhvervsmæssige infrastrukturer (14%). Størstedelen af 
støtten (46%) vedrører foranstaltninger til fordel for SMV, navnlig aktioner til forbedring af 
12 Det skete i december 1994, jf. årsberetningen for 1994. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 157 
virksomhedernes miljø. Alt i alt repræsenterer programmerne en styrkelse af de mål 2-programmer, 
der er iværksat i det pågældende område eller i et tilstødende område (bortset fra Ile de France, 
Limousin og Aquitaine). 
Portugal: Hovedformålene med EF-initiativprogrammet er støtte til erhvervslivet i områder, der er 
afhængige "af forsvarssçktoren (f.eks. Acorerne, Alentejo, Lissabon), retablering af militærområder 
med henblik på udvikling af nye aktiviteter og forbedring af miljøet omkring militærområderne. 
Det Forenede Kongerige: Kun ét EF-initiativprogram, der vedrører Storbritannien, Nordirland og 
Gibraltar, er godkendt. Til dette program er afsat knap 50% af bevillingerne til investeringer i 
områder uden for målområderne med henblik på løsning af de særlige problemer, der skyldes 
forsvarsindustriens tilbagegang. Der lægges vægt på miljøforbedring. Et andet aspekt er teknologio­
verførsel, der skal gøre det muligt at udnytte forsvarsindustriens store viden med henblik på at 
diversificere og innovere de små og mellemstore industrivirksomheder. Overvågningen vil blive 
varetaget af et overvågningsudvalg. Programmet er i øvrigt opdelt i 14 underprogrammer for hvert 
område, som styres af en arbejdsgruppe bestående af repræsentanter for ministerierne og lokale 
organisationer samt Kommissionen. 
RESIDER II (1994-1997) 
RESIDER II (520 mio. ECU) er en fortsættelse af RESIDER I-aktionen, dvs. støtte til den økonomiske 
omstilling i jern- og stålproduktionsområder. Ligesom RECHAR II giver dette initiativ prioritet til 
miljøbeskyttelse, nye erhvervsaktiviteter og menneskelige ressourcer, således at man kan fremskynde 
tilpasningen af de berørte områder til de væsentligt ændrede økonomiske vilkår. De planlagte foran­
staltninger er af samme omfang som under RECHAR II. 
I 1995 blev 27 EF-initiativprogrammer fremlagt af medlemsstaterne i henhold til RESIDER-initiati-
vet (heraf ét fra Østrig). Takket være de erfaringer, der blev opnået mellem 1990 og 1993, blev 
næsten alle programmerne godkendt i 1995. Dvs. at 19 programmer blev godkendt (ét program, det 
portugisiske, var allerede blevet godkendt i 1994), og at der ved udgangen af 1995 kun manglede at 
blive godkendt otte programmer (1 i Tyskland, 2 i Frankrig, 1 i Det Forenede Kongerige og de ikke 
regionaliserede EF-initiativprogrammer for Spanien, Italien, Luxembourg og Østrig). 
Tabel 96: RESIDER Il-programmer, der blev godkendt i 1994 og 1995 — EUR 12 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EF-initiativ­
programmer) Samlede 
omkostninger SF-stotte 
(O Forpligtelser 
1995 
(2) % 
(2)/(D Betalinger 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Programmer godkendt i 1995 
Belgien (2) 
Tyskland (8) 
Grækenland (1) 
Frankrig (5) 
Nederlandene (1) 
Det For.Kong.(2) 52,9 
558,3 
8,9 
105,8 
51,5 
52,5 24,4 
164,3 
4,7 
42,6 
18,1 
23,2 23,7 
62,5 
4,1 
38,6 
18,1 
23,2 97% 
38% 
88% 
91% 
100% 
100% 5,6 
31,2 
2,1 
17,5 
7,4 
11,6 24% 
50% 
50% 
45% 
41% 
50% 
Program godkendt i 1994 
Portugal (1) 
I alt (20) 10,8 
840,6 6,9 
284,2 6,9 
177,1 100% 
62% 2,9 
78,3 42% 
44% 
Belgien: De to EF-initiativprogrammer, der er godkendt, vedrører Charleroi- og Liege-områderne, 
som er hårdt ramt af tilbagegangen i jern- og stålindustrien (over 20% arbejdsløshed i 1994 i 
Charleroi, næsten 10.000 arbejdspladser nedlagt mellem 1978 og 1993 i Liège). I begge programmer 
er der fastsat foranstaltninger til forbedring af miljøet og/eller retablering af industriområder. 
Endvidere er der fastsat foranstaltninger til diversificering af erhvervslivet, oprettelse af en igangsæt-
ningsfond for virksomheder, der lige er startet, eller som er ved at blive omorganiseret, støtte til 
crhvervsinfrastrukturer og udstyr til fremme af håndværks-og servicevirksomhed, forbedring af 
udstyret til forskningscentrene og fremme af den teknologiske udvikling. 
I SX 
Syvende årsberetning ~ Strukturfondene i 1995 
Tyskland: Der er godkendt otte EF-initiativprogrammer, således at der kun mangler at blive 
godkendt ét program (Brandenburg) i 1996. Et af hovedaktivitetsfelterne er renovering af forladte 
industriområder og omstilling af disse områder til nye erhvervsaktiviteter. Den planlagte støtte vil 
gøre det muligt dels at skaffe nye grunde til erhvervsvirksomheder, dels at integrere erhvervsområder 
i byplanlægningsprogrammerne under hensyntagen til miljøet. Således er man i delstaten Nordrhein-
Westfalen som led i »Internationale Bauausstellung-IBA-Emscher Park« ved at gennemføre en 
renovering af byområder i en del af Ruhr, der er særlig dårligt stillet, under overholdelse af strenge 
økologiske og byplanlægningsmæssige normer (strukturfondstøtte: 25,9 mio. ECU). Dette program 
skulle gøre det muligt at bevare i alt 6.500 arbejdspladser. 
Grækenland: EF-initiativprogrammet omfatter tre områder, ét i nærheden af Thessaloniki, ét i 
nærheden af Volos og ét i nærheden af Athen. Hovedformålet er retablering af det ødelagte miljø og 
omstilling af erhvervslivet i jern- og stålområder. I programmet er endvidere fastsat en foranstaltning 
til omskoling af arbejdsløse eller af lønmodtagere, der er truet af arbejdsløshed. 
Frankrig: I de fem godkendte EF-initiativprogrammer (ved udgangen af 1995 manglede to program­
mer at blive godkendt, et for Nord-Pas-de-Calais og et for Normandiet) koncentreres over 70% af 
bevillingerne om departementerne Meurthe-et-Moselle og Moselle og om tre Meuse-kantoner (Etain, 
Spincourt og Verdun-Est) i Lorraine. Det generelle formål er at omstille disse områder med henblik 
på at skabe arbejdspladser og forbedre levevilkårene. I disse EF-initiativprogrammer er der fastsat 
foranstaltninger, der skal udvikle de kollektive faciliteter, f.eks. indretning af et industri- og 
uddannelseskontaktcenter i de områder, hvor der tidligere var en jern- og stålindustri (Le Creusot), 
eller omdannelse af en bygning, der tidligere blev brugt til jern- og stålindustrien, til udstillingsområ­
de (Ugine). Forbedring af den miljø- og bymæssige attraktivitet er et andet felt. Som eksempel kan 
nævnes behandling af udpumpningsvand (Lorraine) eller oprettelse af et »videncenter« (teknik og 
knowhow) i Lorraine. Mange af aktionerne vedrører også oprettelse og udvikling af virksomhederne 
ved at forbedre infrastrukturen og de fælles serviceydelser, f.eks. forbedring af logistikken i 
forbindelse med aktiviteterne i havnen og på landjorden (Fos-sur-Mer) eller retablering af indu­
striområder med henblik på nye aktiviteter som f.eks. udvikling af teknologinet og teknologiover­
førsel (Picardie). 
Nederlandene: Et EF-initiativprogram vedrører IJmond, et område, der er ramt af tilbagegangen i 
jern- og stålindustrien og andre industrier, navnlig fiskeriet. Programmet tager navnlig sigte på at 
udvide regionens økonomiske grundlag og skulle medføre oprettelse af 2.000 faste stillinger. Foran­
staltningerne vedrører sanering af industriområder og udvikling af nye anlæg og erhvervsområder, 
udvikling af logistiske infrastrukturer (havnefaciliteter), innovation i virksomhederne (støtte til 
SMV, risikovillig kapital, igangsætningsstøtte, SMV-net), uddannelse og arbejdsmarked 
(erhvervsvejledning, overvågningscenter, videnoverførsel) og en handlingsplan for turismen. 
Portugal: RESIDER-programmet i Portugal er det første program, der er godkendt under dette 
initiativ. Det blev allerede godkendt i 1994. Formålet er at fremskynde omstillingen af erhvervslivet i 
Setubal-området, der er særlig ramt af omstruktureringen inden for jern- og stålindustrien, fremme 
den erhvervsmæssige integrering af arbejdsløse eller personer, der er truet af arbejdsløshed, og 
fremme af udviklingen af nye former for erhvervsvirksomhed, der kan skabe arbejdspladser, og 
samtidig udvikle de materielle og menneskelige ressourcer. Ved udgangen af 1995 var 69% af de 
offentlige udgifter, der var budgetteret med for 1994-1995, blevet afholdt. 
Det Forenede Kongerige: De to EF-initiativprogrammer, der blev godkendt i 1995 (der manglede at 
blive godkendt et program vedrørende England), vedrørte Wales og Western Scotland. Der er således 
tale om et supplement til de øvrige EF-programmer i disse områder, f.eks. SPD'et for mål 2 i 
Western Scotland. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 \5H 
RETEX (1994-1997) 
RETEX (522 mio. ECU) blev lanceret i 1992 for at støtte erhvervslivets diversificering i områder, der 
var stærkt afhængige af tekstil- og beklædningsindustrien. Programmet blev i 1994 forlænget til 1997 
og udvidet til at omfatte visse nye områder, der var blevet støtteberettigede under mål 1, 2 og 5b. De 
støttede foranstaltninger er eksempelvis rådgivning og materiel (bortset fra maskiner til produktion), 
som forbedrer virksomhedernes knowhow, støtte til lokale virksomhedssammenslutninger og andre 
former for samarbejde, uddannelse af virksomhedernes personale og service til virksomhederne. 
De nye RETEX-bevillinger, der siden 1994 er ydet de nye områder under mål 1, 2 og 5b, har været 
ledsaget af store tilpasninger af de fleste af de programmer, der blev godkendt i 1993. Der er også 
fremlagt forslag om nye programmer. Således fik Kommissionen i 1995 forelagt 21 RETEX-
programmer, 7 nye programmer blev godkendt og 5 eksisterende programmer blev ændret. I alt blev 
der således godkendt eller ændret 12 EF-initiativprogrammer i 1995. De 18 EF-initiativprogrammer, 
der i alt blev godkendt vedrørende RETEX, tegner sig for 98% af det samlede beløb, der er tildelt 
dette initiativ for perioden 1994-1997. 
Tabel 97: Situationen for RETEX-programmerne i 1995 — EUR 12 (mio. ECU) 
Programmer, der blev 
godkendt i 1995 
Tyskland 
Sachsen 
Tliiiringen 
Niedersachsen 
Belgien - Wallonien 
Nederlandene - Twente 
Det Forenede Kongerige 
Nordirland 
Storbritannien 
Program mer, der blev 
godkendt i 1993 
og ændret i 1995 
Tyskland - Bayern 
Frankrig 
Italien 
Mål 1-regioner 
Mål 2- og 5b-regioner 
Grækenland 
Programmer, der blev 
godkendt i 1993 
Tyskland 
Nordrhein- Westfalen 
Baden- Wiirttemberg 
Hessen 
Spanien 
Irland 
Portugal Stolte 
1994-1997 
0) 
53,2 
41,9 
9,6 
1.8 
3,0 
1,0 
36,6 
4.2 
32,4 
Slotte 
1993 
(priser 1993) Slude 
1994-1997 Slotte 
1993-1997 
0) 
1,3 7,6 8,8 
4,0 24,9 28,9 
12,1 66,9 79,0 
7.9 31,5 39,4 
4,2 35,5 39,6 
12,1 75,4 ' 87,5 
Slotte 
1993 
(priser 1993) Stotle 
1994-1997 
(priser 1993) Statte 
1993-1997 
(priser 1993) 
(D 
0,7 3,1 3,7 
0.2 1.4 1,6 
0.2 0,6 0,8 
0,3 1.1 1.4 
18.1 72,3 90,4 
2,3 9,1 11,4 
30,0 159,0 189,0 Forpligtelser 
1995 
(2) % 
(2)/(D 
13.1 25% 
3.7 9% 
8,2 86% 
1,2 67% 
3,0 100% 
1,0 100% 
30,0 82% 
3.8 89% 
26.2 81% 
Forpligtelser 
1993-1995 
(2) % 
(2)/(l) 
8.8 100% 
7,0 24% 
12,1 15% 
7.9 20% 
4.2 10% 
11,8 13% 
Forpligtelser 
1993-1995 
(2) % 
(2)/(l) 
0,9 25% 
0,2 11% 
0,2 28% 
0,5 40% 
38,5 43% 
6,9 61% 
111,4 59% Betalinger 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
6,6 50% 
1.8 50% 
4,1 50% 
0,6 50% 
1,5 50% 
0,5 50% 
14.1 47% 
1.9 50% 
12.2 47% 
Betalinger 
1993-1995 
(3) % 
<3)/(2) 
1,0 11% 
3,4 49% 
6.0 50% 
3.9 50% 
2.1 50% 
9,1 78% 
Betalinger 
1993-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
0,6 59% 
0.1 50% 
0,1 50% 
0.4 65% 
34,2 89% 
4,1 59% 
63,1 57% 
Belgien: Det RETEX-program, der blev godkendt i 1995, vedrører Wallonien (Hainaut). Der skal 
også godkendes et program for Flandern. De to hovedfelter er diversificeringen af SMV'ers aktivite­
ter gennem udvikling af det interne potentiale (støtte og oplysning inden for rammerne af en ny 
koordinationsgruppe, ansættelse af ledende personale i virksomhederne, konsultering af eksterne 
konsulenter for at øge afsætningen) og forbedring af arbejdskraftens kvalifikationer (uddannelse i de 
nye teknologier, intern og ekstern mobilitet, fremme af samarbejdet mellem uddannelsescentre og 
virksomheder). 
Tyskland: Der var i 1993 blevet godkendt fire RETEX-programmer til fordel for Bayern, Baden-
Wiirttemberg, Nordrhein-Westfalen og Hessen. EF-initiativprogrammet for Bayern fik i 1995 tildelt 
ekstrabevillinger for perioden 1995-1997. Efter planerne skal bevillingerne til Baden-Wiirttemberg 
160 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
også forhøjes i 1996, mens der ikke er fastsat nogen forhøjelse for Hessen og Nordrhein-Westfalen. 
Endvidere blev der i 1995 godkendt tre nye programmer for Niedersachsen, ThUringen og Sachsen 
for perioden 1994-1997. Der gennemføres således i alt syv RETEX-initiativprogrammer i Tyskland 
med en samlet strukturfondstøtte på 63,8 mio. ECU mellem 1994 og 1997. 
Spanien: RETEX-programmet, der omfatter perioden 1993-1997, blev allerede godkendt i 1993. Det 
vedrører til dels mål 1-, 2- og 5b-områderne i 11 spanske regioner. Der er fastsat en ekstra 
fællesskabsbevilling på 0,8 mio. ECU for perioden 1994-1997. 
Diversificering af de regioner, der er afhængige af tekstil- og beklæd-
ningssektoren i Spanien: 
RETEX-programmet i Spanien omfatter områder i 11 forskellige regio­
ner (Andalucia, Aragon, Castilla y Leôn, Castilla-La-Mancha, Cataluna, 
Extremadura, Galicia, Rioja, Madrid, Murcia og Valencia). Der er ind­
gået et stort antal partnerskaber (aktionerne under de regionale og lokale 
myndigheder tegner sig for 59% af fællesskabsstøtten). Programmet 
består af fem underprogrammer: 
• »Virksomhedernes konkurrenceevne« (41%), et tværregionalt pro­
gram, der er iværksat af Industriministeriet som led i tilpasningen til 
den internationale konkurrence og diversificeringen i områder, der 
afhænger af tekstil- og beklædningssektoren; 
• »Forbedring af industristrukturen« (54%), et regionalt eller lokalt 
program. Målet er at oprette koordinations- og rådgivningsgrupper og 
virksomhedssammenslutninger, gennemføre undersøgelser, der kan 
danne grundlag for rådgivning og diagnoser, udarbejdelse af moder-
niseringsplaner og udbredelse af kendskabet til nye produktionsmeto­
der; 
• »Virksomhedernes adgang til risikovillig kapital og lån« (4%), også et 
regionalt eller lokalt program; 
• »Erhvervsuddannelse« (1%), et regionalt og lokalt program; 
• Overvågning og evaluering. 
Frankrig: RETEX-programmet for 1994-1997 ændrer det program, der blev godkendt i 1993. Denne 
ændring har gjort det muligt at udvide den geografiske dækning fra 21 beskæftigelsesområder i 1993 
til 53 i 1994-1997, og i højere grad at tilgodese diversificeringsprojekterne. Der er dog fortsat et loft 
på 30% af strukturfondbeløbet over interventionerne i virksomhederne i tekstilsektoren. 
Irland: EF-initiativprogrammet, der blev godkendt i 1993, omfatter perioden fra og med 1993 til 
1997. Det tager særlig sigte på at afhjælpe en række strukturelle svagheder i den irske tekstilsektor. 
Italien: Der blev godkendt to EF-initiativprogrammer i 1995, ét for de italienske mål 1-regioner, og ét 
for mål 2- og 5b-regionerne. Programmerne ændrer de to programmer, der har været i gang siden 
1993, med hensyn til indholdet af flere regionale foranstaltninger og den årlige fordeling af 
fællesskabsstøtten. Disse to programmer er kendetegnet ved en kraftig deltagelse fra den private 
sektor, næsten 30% i mål l-regionerne og 52% i mål 2- og 5b-regionerne. 
Nederlandene: Programmet, der blev godkendt i 1995, dækker perioden 1994-1997 og vedrører 
Twente-regionen. Målet er at styrke konkurrenceevnen i regionens SMV såvel i som uden for tekstil-
og beklædningssektoren. Programmet indeholder blot én prioritet, nemlig at fremme innovationerne 
på organisationsområdet med særlig vægt på kvalitetsstyring, miljøstyring, arbejdsvilkår og strate­
gisk lederskab. 
Portugal: Dette program, der blev godkendt i 1993, er det største EF-initiativprogram vedrørende 
RETEX målt i bevillinger. Målet er at diversificere produktionsstrukturen i de områder, der berøres 
af omstruktureringen i tekstilsektoren, og at modernisere denne sektor i de områder, hvor der er en 
stærk koncentration af tekstilvirksomheder. Ved udgangen af 1995 var der afholdt 51% af de 
offentlige udgifter, der var budgetteret med. 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 161 
Det Forenede Kongerige: Der blev godkendt to EF-initiativprogrammer i 1995, ét for Nordirland og 
ét for resten af landet. Programmet for Storbritannien omfatter ni områder, der er støtteberettiget 
under mål 1, 2 og 5b. I nogle af disse områder suppleres EF-initiativprogrammet af specifikke 
regionale strategier. Foranstaltningerne fokuserer på diversificering af regionernes erhvervsgrundlag 
gennem indførelse af nye teknologier og produkter. Gennem et uddannelses- og omskolingsprogram 
søger man at fremme lysten til at være selvstændig og til at oprette virksomheder. Endvidere er der 
fastsat særlige miljøforanstaltninger. F.eks. vil der i Yorkshire og Humberside samt i East Midlands 
blive gennemført projekter vedrørende behandling af flydende affald for at forbedre disse områders 
image. 
URBAN (1994-1999) 
URBAN (651 mio. ECU) har til formål at bidrage til løsning af den alvorlige krise i mange bykvarterer 
gennem støtte til erhvervsudvikling og social integrering gennem iværksættelse af nye erhvervsaktivite­
ter; aktioner til modernisering af infrastrukturer og faciliteter på det sociale område og sundheds- og 
sikkerhedsområdet, fremme af den lokale beskæftigelse og forbedring af miljøet i tilknytning til de 
tidligere aktioner. Projekterne bør have demonstrationsværdi for andre byområder og indgå i langsig­
tede byintegrationsstrategier. To tredjedele af tildelingen er beregnet for regioner under mål 1, og den 
resterende tredjedel bevilliges fortrinsvis regioner under mål 2. 
I forbindelse med URBAN-initiativet har medlemsstaterne fremlagt ansøgninger om støtte til 130 
byer, hvoraf 86 er blevet udvalgt. Nogle af programmerne er blevet fremlagt på nationalt plan og 
samler de forskellige byer i den pågældende medlemsstat. Derfor er der kun 43 EF-initiativprogram­
mer, hvoraf 18 blev godkendt inden udgangen af 1995. Ved udgangen af 1995 manglede 24 
programmer således at blive godkendt (1 i Belgien, 2 i Tyskland, de 8 franske programmer, det irske 
program og det italienske program, der ikke er regionaliseret, 9 programmer i Det Forenede 
Kongerige og 2 i de nye medlemsstater) 
URBAN og bymiljøet: 
Miljøsituationen er meget dårlig i de bykvarterer, URBAN-initiativet vedrører. Dette viser sig 
f.eks. ved forladte og forurenede grunde, manglende grønne områder og basisinfrastrukturer og 
en meget ringe mobilitet i den lokale befolkning. Dei integrerede URBAN-initiativ har en åbenbar 
miljødimension og. tager sigte på en bæredygtig udvikling. Miljøet er helt klart et nøgleelement i 
indsatsen til løsning af de pågældende kvarterers problemer. Mange af de foranstaltninger, der 
indgår i de integrerede URBAN-programmer, tager således sigte på at forbedre infrastrukturerne 
og miljøet, f.eks. renovering af bygninger for at gøre dem egnede til at huse nye erhvervsaktivite­
ter og sociale aktiviteter, retablering af offentlige områder, navnlig grønne områder, energibespa­
relser eller kulturelle og rekreative tilbud, der tager hensyn til miljøet. I forbindelse med de nye 
retningslinjer, der er fastsat for styrkelsen af URBAN som følge af tildelingen af EF-initiativreser-
venx\ vil der blive lagt endnu større vægt på bymiljøproblemet. 
Tabel 98: URBAN-programmer, der blev godkendt i 1995 — EUR 12 (mio. ECU) 
Medlemsstat 
(antal EF-initiativ­
program ni er) 
Belgien (2) 
Danmark (1) 
Tyskland (8) 
Grækenland (1) 
Spanien (1) 
Luxembourg (1) 
Nederlandene (2) 
Portugal (1) 
DetFor.Kong.(l) 
I alt (18) Samlede 
omkostninger 
26,6 
3,0 
270,1 
67,2 
248,7 
1,0 
87,9 
62,0 
24,5 
791,0 SF-stotte 
(I) 
8,2 
1,5 
86,4 
45,2 
162,6 
0,5 
9,3 
44,3 
17,0 
375,0 Forpligtelser 
1995 
(2) 
8,2 
1.3 
79,0 
4,5 
22,8 
0,5 
7,9 
9,2 
17,0 
150,5 % 
(2)/(l) 
100% 
88% 
91% 
10%, 
14% 
100% 
85% 
21% 
100% 
40% Betalinger 
1995 
(3) 
4,1 
0,4 
23,2 
1.7 
11,4 
0,0 
2,4 
4,6 
6,9 
54,7 % 
(3)/(2) 
50% 
30% 
29% 
38% 
50% 
8% 
30% 
50% 
40% 
36% 
Se punkt 1.1. Indledning — Forslag til anvendelse af reserven i 1995. 
162 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Belgien: To EF-initiativprogrammer blev godkendt, og kun Bruxelles-programmet manglede. I 
Antwerpen er det den nordøstlige del af det område, der stammer fra det 19. århundrede, og som 
ligger omkring hovedbanegården, der er omfattet af programmet. EF-initiativprogrammet tager sigte 
på oprettelse af nye arbejdspladser, forbedring af sikkerhed, erhvervsuddannelse og almen uddannel­
se og byplanlægning. Programmet for Charleroi vedrører Foucault-kvarteret, der har en dårligt 
uddannet befolkning, en ødelagt boligmasse, høj arbejdsløshed, megen kriminalitet og narkotikapro­
blemer. De påtænkte aktioner skal øge kvarterets attraktivitet (etablering af et permanent kongres-
og konferencecenter og af et kontor, der skal promovere byen og dens produkter), sætte en ny 
sektoriel udvikling i gang ved at oprette et tegneseriecenter, renovere hele kvarteret, navnlig ved at 
forbedre forholdene for den kørende og gående trafik, og opgradere kvarteret i social henseende 
gennem en række aktioner, der samfinansieres af ESF og gennemføres i partnerskab med Charlerois 
bistandskontor og det regionale integrations- og beskæftigelseskontor (MIREC). 
Danmark: EF-initiativprogrammet vedrører Aalborg (Thisted vej forstaden) i Nordjylland, der er en 
støtteberettiget region under mål 2. Byen har en stor arbejdsløshed, vanskelige trafikforhold og 
utilstrækkelige sociale og kulturelle tjenester. Programmet vil dreje sig om ét projekt, et center for en 
bæredygtig byudvikling, der skal modernisere Thistedvej forstaden ved at fremme en bæredygtig og 
økonomisk stabil industriel vækst og stimulere områdets indbyggere. 
Tyskland: Der er godkendt otte EF-initiativprogrammer (Berlin, Brandenburg, Rostock, Magde­
burg, Chemnitz, Erfurt, Bremen, Duisburg), hvoraf seks vedrører de nye delstater og to de vestlige 
delstater. Der skal godkendes et tredje program for Saarland i 1996. Der vil f.eks. i forbindelse med 
programmet for Duisburg-Marxloh blive udarbejdet et udviklingsprojekt »Stadtteilwirtschaft«, og 
der vil blive gennemført folkeoplysnings- og støtteaktioner for at bevare kvarterets potentiale og 
skabe nye virksomheder. Målet er navnlig at standse de små virksomheders flugt og undersøge 
mulighederne for at oprette nye virksomheder, der har nyskabende karakter. 
Grækenland: EF-initiativprogrammet omfatter seks projekter (i Drapetsona-Keratsini og Peristeri i 
Attica, Nea-Ionia i Volos, Patras [sydøst], Thessaloniki [øst] og Syros [Ermoupolis]), som hver især 
udgør et underprogram, der har demonstrationsværdi for andre byområder på grund af de nyskaben­
de aktioner, der indgår i en langsigtet strategi for byintegration. Hvert underprogram har til formål 
at sætte nye lokale erhvervsaktiviteter i gang, som til gengæld skulle føre til gennemførelse af sociale 
aktioner (arbejdspladser til den lokale befolkning, sanitære faciliteter osv.) og byplanmæssige 
aktioner (miljøinfrastrukturer og -aktioner i tilknytning til erhvervsaktiviteterne), som er nødvendige 
for at forbedre levevilkårene i de områder og for de befolkningsgrupper, der berøres. 
Spanien: Det spanske EF-initiativprogram er det mest omfattende URBAN-program målt i bevillin­
ger, der blev godkendt i 1995. Det omfatter 17 projekter for kvarterer i byer med over 100.000 
indbyggere (se nedenstående tabel), som vedrører erhvervsmæssig og social udvikling, bygningsreno­
vering og forbedring af miljø- og andre infrastrukturer. Der gøres også forsøg på at lade nyskabende 
aktioner til behandling af problemerne vedrørende social udstødelse og kriminalitet, indgå i projekter­
ne. Forskellige borgersammenslutninger vil deltage i programmets gennemførelse, og den tekniske 
bistand vil navnlig være rettet mod udveksling af erfaringer inden for Spanien og i Europa. Endelig 
vil de lokale og regionale myndigheder have det daglige ansvar for programmet i tæt samarbejde med 
Økonomi- og Finansministeriet, som har det overordnede ansvar for EF-initiativprogrammet. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 163 
Tabel 99: URBAN— Oplysninger om programmets finansiering i Spanien (mio. ECU) 
Samlede 
omkostn. Struktur­
fonde EFRU ESF 
Mål 1-regioner 
Cadix 
Malaga 
Huclva 
Sevilla 
Badajoz 
Cartagena 
Valencia 
Toledo 
Valladolid 
Salamanca 
Langreo 
La Corufla 
Vigo 14,3 
14,3 
14,4 
14,3 
14,3 
14,3 
14,3 
14,3 
14,3 
14,3 
14,3 
14,3 
14,3 10,0 
10,0 
10,0 
10,0 
10,0 
10,0 
10,0 
10,0 
10,0 
10,0 
10,0 
10,0 
10,0 7,0 
10,0 
8,0 
9,1 
7,6 
9,0 
10,0 
8,0 
10,0 
9,9 
8,8 
9,1 
8,1 3,0 
0,0 
2,0 
0,9 
2,4 
1,0 
2,0 
0,1 
1,2 
0,9 
1,9 
Mål 2-regioner 
Sabadell 
Badalona 
Baracaldo 13,4 
6,6 
20,0 6,7 
3,3 
10,0 6,1 
2,3 
9,4 0,6 
1.0 
0,6 
Udenfor mål 
Madrid 
Byer i alt 
Evaluering, forvaltning 
I ALT 20,0 
245.8 
2,9 
248,7 10,0 
160,0 
2,6 
162,6 10,0 
142,3 
2,6 
144,9 -
17.7 
0,0 
17,7 
Nederlandene: Der blev godkendt to EF-initiativprogrammer i 1995. URBAN Haag er et program 
omfattende Schilderswijk, et kvarter på 149 ha, der blev bygget i anden halvdel af det 19. århundre­
de. Programmet tager sigte på at styrke kvarterets erhvervsliv, skabe nye beskæftigelsesmuligheder 
for den lokale befolkning og mindske usikkerheden. URBAN Amsterdam vedrører Amsterdam-
Bijlmermeer, et 7 km2 stort område i Amsterdam Zuidoost-kvarteret. Programmet har til formål at 
gengive området sin dynamik gennem aktioner vedrørende territorial innovation og socioøkonomisk 
og administrativ fornyelse. 
Portugal: URBAN-programmet for Portugal er udarbejdet på nationalt plan og ikke for de enkelte 
byer. Programmet omfatter fire projekter i Lissabon-området og to i Porto-området. Aktionerne 
omfatter ikke alene mindre infrastrukturprojekter, men også en række foranstaltninger til stimule­
ring af lokale initiativer og nærdemokratiet. Der kan kun påregnes en svag jobskabende og -
bevarende effekt, men levevilkårene skulle blive betydelig forbedret. Nogle af aktionerne vil være 
særlig synlige, f.eks. omkring Casal Ventoso i Lissabon. 
Det Forenede Kongerige: Alene programmet for Nordirland blev godkendt i 1995, men de britiske 
myndigheder fremlagde ni andre projekter (strukturfondstøtte: ca. 80 mio. ECU). Ved udgangen af 
1995 afventede Kommissionen fremlæggelsen af reviderede programmer. Programmet for Nordir­
land vedrører Belfast og Londonderry. I begge tilfælde forener de katolske og protestantiske 
områder deres kræfter for at gennemføre en renovering af områderne. I Belfast vil der blive lagt vægt 
på jobskabelse for forældre, navnlig kvinder, og på støtte til reintegration af unge arbejdsløse. I 
Londonderry vil der blive ydet økonomisk støtte til lokale projekter vedrørende bysanering og 
genoprettelse af økonomien, og der vil blive gennemført uddannelsesforanstaltninger. 
INTERREG II (1994-1999) 
INTERREG II (2,939 mia. ECU) omfatte? to forskellige områder, som svarer til de foregående 
initiativer INTERREG I og REGEN, nemlig dels det grænseoverskridende samarbejde og støtte til 
Unionens indre og ydre grænseområder (2,4 mia. ECU, heraf 75% til fordel for mål l-regioner)k dels 
færdiggørelsen (500 mio. ECU) af energinet, således at de kan blive tilsluttet større europæiske net. 
Med hensyn til grænserne til de central- og østeuropæiske lande blev der i 1994 vedtaget et program for 
grænseoverskridende samarbejde mellem landene i Central- og Østeuropa og Fællesskabets medlems­
stater inden for rammerne af PHARE-programmet. 
164 Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Af de 62 INTERREG Il-programmer, der er fremlagt af de femten medlemsstater, er i alt 34 
godkendt, tre i henhold til REGEN og 31 i henhold til det grænseoverskridende samarbejde. Dette 
svarer til ca. 77% af det samlede beløb for de fremlagte programmer. Det var de dyreste program­
mer, der blev godkendt i 1995. Det grænseoverskridende samarbejde har ændret sig i forhold til den 
første programmeringsperiode 1990-1993, og Kommissionen har finansieret visse aktioner, der er 
udviklet af Den Europæiske Sammenslutning af Grænseoverskridende Regioner. I september blev 
der endvidere offentliggjort en praktisk vejledning, der skulle gøre det lettere at tilrettelægge det 
grænseoverskridende samarbejde. 
REGEN-området: 
Tabel 100: INTERREG/REGEN-programmer, der blev godkendt i 1995 — EUR 12 (mio. ECU) 
INTERREG/REGEN 
Spanien/Portugal 
Grckenland/l—lien (elektricitet) 
Grækenland: Fjcrdiggorclsc af 
cncrgineitene 
talt Samlede 
omkostninger 
548,2 
189,4 
450,0 
1.187,6 SF-stotte 
(1) 
220,0 
75.8 
180,0 
475,8 Forpligtelser 
1995 
(2) 
61,9 
4,3 
45,0 
111,2 % 
(2)/(l) 
28% 
6% 
25% 
23 V. Betalinger 
1995 
(3) 
43,5 
2.1 
4.5 
50.2 % 
(3)/(2) 
70% 
50% 
10% 
45% 
REGEN Spanien/Portugal: Programmet har til formål at finansiere den sidste fase af arbejdet med 
systemet for modtagelse og transport af naturgas i Portugal og oprettelse af indbyrdes forbindelser 
mellem transportsystemerne for naturgas i Portugal og Spanien. Disse projekter er led i udviklingen 
af transeuropæiske energinet med henblik på at diversificere energiforsyningen i de to medlemsstater. 
Dette vil påvirke miljøet i gunstig retning og forbedre konkurrenceevnen for erhvervslivet i de to 
lande. Ved udgangen af 1995 var der for dette EF-initiativprogram afholdt 42% af de offentlige 
udgifter, der var budgetteret med for 1994-1995. 
REGEN Grækenland/Italien (elektricitet): Dette program vedrører færdiggørelsen af forbindelsen 
mellem de italienske* og græske el-distributionsnet og er en videreførelse af REGEN-programmet i 
den foregående periode. Alle bevillingerne er afsat til mål 1-områder. 
Projektet er led i virkeliggørelsen af det indre marked: 
I INTERREG/REGEN-programmet mellem Italien og Grækenland, der 
går ud på at forbinde de to medlemsstaters el-net til hinanden, er der 
fastsat en samlet investering på 204 mio. ECU og en fællesskabsfinansie­
ring (EFRU) på 75,8 mio. (men programmet dækker imidlertid 189,4 
mio.). Programmet omfatter: 
• opførelse af to omformerstationer (vekselstrøm/jævnstrøm); 
• etablering af en jævnstrømsluftlednirig, der forbinder disse to statio­
ner; 
• etablering af et undervandskabel på 160 km til transport af 600 MW 
mellem Porto Badisco (Italien) og Aetos (Grækenland). 
Dette EF-initiativprogram bidrager således ikke alene til det grænseover­
skridende samarbejde mellem Grækenland og Italien, men også til gen­
nemførelsen af det indre marked på energiområdet med en heraf følgen­
de mindre afhængighed af olie, og til gennemførelsen af Fællesskabets 
miljøpolitik (begrænsning af SOz og CCvudslippet). 
REGEN Grækenland »færdiggørelse af energinet«: Dette program vedrører færdiggørelsen af 
arbejdet med systemet for modtagelse og transport af naturgas i forbindelse med naturgassens 
indførelse i Grækenland. Det er en videreførelse af de aktioner, der blev finansieret inden for 
rammerne af REGEN mellem 1989 og 1993. EFRU har finansieret projektet som et »større 
naturgasprojekt« i forbindelse med den første græske EFSR mellem 1989 og 1993. Programmet 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 165 
vedrører hovedledningen, der under højt tryk skal føre den russiske gas fra den bulgarske grænse til 
Athen, de vigtigste sideledninger (også højtryk) samt systemet til modtagelse, behandling og trans­
port af den flydende gas (LNG). 
Tabel 101: INTERREG Il-programmer (grænseoverskridende samarbejde), der blev godkendt i 1995 — 
-EUR 12 (mio. ECU) 
Samlede 
omkostninger SF-stotle 
(I) Forpligtelser 
1995 
(2) % 
(2)/(D Betalinger 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
Mellem medlemsstater: 
Belgien/Nederlandene: Euregio Schcldcmond 
Belgien/Nederlandene: Middengcbicd 
Tyskland/Nederlandene/BelgiemEuregioMeuse-Rhin 
Danmark/Tyskland: Fyns Amt/K.E.R.R 
Danmark/Tyskland: Sønderjylland/Planungsraum V 
Danmark/Tyskland: Storstrøin/Osiholstein/LUbeck 
Tysktand/Frankrig: Rheinland-Pfaiz/Saarland/Lorraine 
Frankrig/Tyskland: PAMINA 
Tyskland/Luxembourg: Euregio 
Tyskland/Nederlandene: Ems-Dollard 
Tyskland/Nederlandene: Euregio 
Tyskland/Nederlandene: Euregio Rhein-Maas-Nord 
Tyskland/Nederlandene: Euregio Rhein-Waal 
Irland/Del Forenede Kongerige: Nordirland 
Irland/Del Forenede Kongerige: Wales 
.Spanicii/Poiingal 22,8 
66,3 
71,9 
3,6 
22,2 
10.4 
46,5 
22,1 
30,9 
62,7 
53,6 
12,8 
23,1 
261,7 
142,8 
755.3 11.1 
32,4 
35,7 
1,8 
11.1 
5,2 
23,3 
11,1 
8,0 
22.S 
22,0 
6,4 
11,5 
157,0 
84,1 
552,0 9,8 
29.2 
33,5 
1,4 
8,3 
4,1 
22,3 
10,1 
8,0 
22,5 
22,0 
6,4 
11,5 
26,9 
10,9 
75,0 88% 
90% 
94% 
80% 
. 74% 
79% 
96% 
91% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
17% 
13% 
14% 2,9 
8,8 
10,0 
0.4 
2,5 
1,2 
6,7 
3,0 
2,4 
6,7 
6,6 
1,9 
3,5 
13,4 
5,5 
44,6 30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
50% 
50% 
59% 
Mellem metllenisstoter og tretl/elamle 
Oanmaik/Østersocn 
Tyskland/Tjekkiet: Bayem 
Tyskland/Polen: Brandebourg 
Tyskland/Polen: Mccklembourg-Vorpommem 
Tyskland/Polen/Tjckkiet: Sachsen 
Gra:kentand/Atbanien/Bulgarien 
Tyskland/Frankrig/Schweiz: Oberrhein-ccntre-sud 
Tyskland/Schweiz: Bodensee 
Frankrig/Schweiz: Franche-Comld 
Frankrig/Schweiz: Rhône-Alpes 
Det Forenede Kongerige/Marokko: Gibraltar 4,6 
42,2 
120,0 
84.1 
215,7 
459,4 
49,9 
9,7 
14,2 
11,6 
1.7 2.0 
16.8 
72,0 
63,1 
146,5 
277.0 
24,6 
4,9 
7,1 
5.4 
0,7 1.8 
16.8 
10.1 
8.0 
16,6 
28,1 
23.4 
4,9 
7.1 
0,6 
0,5 90% 
100% 
14% 
13% 
11% 
10% 
95% 
100% 
100% 
11% 
66% 0.5 
5.4 
5,0 
4,0 
8.3 
14,0 
7.0 
2.4 
2,2 
0.2 
0,0 30% 
32% 
50% 
50% 
50% 
50% 
30% 
50% 
31% 
30% 
0% 
I all | 2.621,9| 1.615,0} 419,6| 26%| 169,4| 40% 
Området grænseoverskridende samarbejde: 
EF-initiativprogrammerne vedrørende det grænseoverskridende samarbejde under INTERREG II 
har udgjort en væsentlig del af de programmer, der blev godkendt i 1995. 59 programmer blev 
fremlagt og 31 godkendt. Således manglede der ved årets udgang at blive godkendt 27 programmer, 
heraf 10 for de nye medlemsstater. Det bemærkes, at det ydre grænseoverskridende samarbejdes 
betydning er vokset væsentligt efter iværksættelsen af INTERREG II og udvidelsen af Den Euro­
pæiske Union med tre nye medlemsstater. Særlig for så vidt angår Unionens grænser mod øst har 
Kommissionen, medlemsstaterne og de central- og østeuropæiske lande, der berøres af den fælles 
INTERREG/PHARE-aktion vedrørende grænseoverskridende samarbejde, indført fælles mekanis­
mer og instrumenter til forbedring af samarbejdet. 
De programmer, der blev godkendt i 1995 mellem medlemsstaterne 
Mellem Belgien og Nederlandene blev to EF-initiativprogrammer godkendt. Strukturfondenes bidrag 
beløb sig til i alt 43,5 mio. ECU (samlet investeringer: 89,1 mio. ECU). Disse to programmer 
vedrører dels Euregio Scheldemond (Zeeland (N)/deIe af Øst- og Vestflandern (B)), dels Middenge-
bied (Antwerpen, Limburg og dele af Leuven (B)/Nordbrabant, Limburg (N)). De to EF-initiativpro­
grammer skal ud over at styrke det grænseoverskridende samarbejde henholdsvis stimulere en 
bæredygtig socioøkonomisk udvikling af høj kvalitet og styrke grænseområdets økonomiske grund­
lag. 
Mellem Belgien, Nederlandene og Tyskland er der aftalt et program »Euregio Maas-Rhein«, der 
vedrører regioner, hvoraf nogle er delvis støtteberettiget under mål 2 og 5b. Programmet koordineres 
I(>ft Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
af Euregio Maas/Rhein, en nederlandsk fond med lang erfaring inden for grænseoverskridende 
samarbejde, af delstatsregeringerne og forbundsmyndighederne i Tyskland samt af nationale neder­
landske og belgiske ministerier. Dette program indeholder fem felter: økonomisk og teknologisk 
udvikling og innovation (28%), miljø, natur og landskaber (27%), fysisk planlægning (15%), 
sociokulturel integration (15%), erhvervsuddannelse og udvikling af arbejdsmarkedet (11%) samt 
teknisk bistand (5%). 
Mellem Danmark og Tyskland er der aftalt tre programmer, hvortil strukturfondene i alt bidrager 
med 18,1 mio. ECU (samlede omkostninger: 36,2 mio.). Programmerne vedrører tre regioner, der 
har hver deres geografiske kendetegn: området Planungsraum V (Nordfriesland, Schleswig-Flens-
burg, Flensburg)-Sønderjyllands Amt, som er den eneste grænse på landjorden mellem Tyskland og 
Danmark. Her har Kommissionen i de seneste år med succes finansieret flere grænseoverskridende 
samarbejdsprojekter; området Ostholstein/Lubeck-Storstrøms Amt, et havområde med strukturpro­
blemer, der allerede var støtteberettiget i henhold til INTERREG I; og endelig »K.E.R.N.«-området 
(Kiel, Eckemforde, Rendsburg, Neumiinster)-Fyns Amt, som for første gang er blevet berettiget til 
INTERREG-støtte. Strategierne for disse tre programmer er lidt forskellige, dels fordi visse af de 
grænseoverskridende strukturer allerede er veletablerede, mens andre er forholdsvis nye, dels fordi 
grænsen i nogle tilfælde går over land, og i nogle tilfælde over vand. De planlagte foranstaltninger 
tager bl.a. sigte på udvikling af SMV, forskning-udvikling og uddannelse. De to førstnævnte EF-
initiativprogrammer har endvidere til formål at forene energi og miljø, mens de to sidstnævnte også 
har til formål at udvikle turismen. 
Mellem Frankrig og Tyskland er der godkendt to programmer, som tilsammen modtager en støtte på 
34.3 mio. ECU). I EF-initiativprogrammet mellem Saarland, Lorraine og Pfalz er det fastsat, at der i 
forbindelse med INTERREG-programmet mellem Tyskland og Luxembourg skal opføres et »Euro-
Management-Center«, som skal organisere europæiske seminarer for iværksættere, der interesserer 
sig for det europæiske marked. I perioden 1991-1993 var der oprettet et fælles fransk-tysk finansin­
stitut Saarlåndische Investitionskredietbank (SIKB) på grundlag af en aftale mellem de tre regioner 
og Frankrig. Denne aftale er blevet forlænget til den nuværende periode. Det andet EF-initiativpro­
gram vedrører det sydlige Pfalz, Mittlerer Oberrhein og Nordalsace (»PAMINA«) og tager sigte på 
at styrke dette områdes integration gennem økonomisk udvikling, fysisk planlægning, udvikling af 
naturlige ressourcer og af miljøet, social samhørighed, kultur og uddannelse. For så vidt angår de 
sidstnævnte områder er der for første gang tale om foranstaltninger, der medfinansieres af ESF. 
Mellem Luxembourg og Tyskland er der aftalt et program, som vedrører regioner, der er delvis 
støtteberettiget under mål 2 eller 5b. Allerede i INTERREG I-programmet var der fastsat en fælles 
projektstyring og fælles finansiering. Dette program er en videreførelse af det første. Der er fastsat 
en begrænset række foranstaltninger, nemlig miljøbeskyttelse (32%), økonomisk og teknologisk 
udvikling og innovation (19%) og turisme (19%). 
Mellem Nederlandene og Tyskland er der aftalt fire EF-initiativprogrammer til et samlet beløb af 
62.4 mio. ECU: Ems-Dollard-programmet er et supplement til programmeringsdokumenterne 
vedrørende mål 2 eller 5b i disse regioner. Mens INTERREG I-programmet fokuserede på turistsek­
toren, tager det nuværende program sigte på at forbedre virksomhedernes konkurrenceevne og 
tiltrække nye investeringer (bl.a. i infrastruktur (35%), turisme (29%) og økonomisk udvikling 
(15%)). De tre øvrige programmer Euregio, Euregio Rhein-Waal og Euregio Rhein-Maas-Nord 
vedrører områder, der er delvis støtteberettiget under mål 2 eller 5b. Programmerne omfatter en 
begrænset række foranstaltninger, nemlig økonomisk og teknologisk udvikling og innovation (35%), 
erhvervsuddannelse og udvikling af arbejdsmarkedet (17%), fysisk planlægning (14%) og sociokul­
turel integration (13%) Hvert program administreres for sig. De er udarbejdet af Euregio'erne, som 
har ti års erfaring med grænseoverskridende samarbejde, delstaternes regeringer og forbundsmyndig­
hederne fra tysk side samt de kongelige ministerier fra nederlandsk side. 
Mellem Irland og Det Forenede Kongerige blev to EF-initiativprogrammer godkendt i 1995 med et 
samlet strukturfondbidrag på 241 mio. ECU. Det første vedrører samarbejdet mellem Irland og 
Nordirland og følger efter et INTERREG I-program. Det lægger større vægt på grænseoverskriden-
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 167 
de projekter, der udnytter det lokale potentiale, og på mindre infrastrukturer, der direkte gavner 
området. Det andet EF-initiativprogram vedrører områder, som for første gang er berettiget til støtte 
under INTERREG, nemlig Irlands østkyst og to områder i Wales (Gwynedd og Dy fed). Det vedrører 
dels disse områders maritime udvikling og koncentrerer sig om havnene og havneadgangen (hovedsa­
gelig i Irland), dels områdernes generelle økonomiske udvikling, idet det alene er fælles projekter 
inden for økonomi og handel, turisme, kultur og menneskelige ressourcer, der støttes. 
Ad hoc-samarbejdsstrukturer mellem Irland og Det Forenede Kongerige: 
Hvert EF-initiativprogram under INTERREG indeholder bestemmelser 
om etablering af ad hoc-samarbejdsstrukturer. For så vidt angår EF-
initiativprogrammet mellem Irland og Nordirland er der udnævnt en 
person med ansvar for programmets udvikling, således at programmet 
bliver mere synligt. Han fungerer også som bindeled mellem de lokale 
grupper, de to medlemsstaters centralforvaltninger og de lederne af de 
øvrige strukturfondprogrammer i området. På samme måde er der for så 
vidt angår Irland-Wales-programmet oprettet en lokal koordinations­
gruppe (bestående af to koordinatorer i Wales og cheferne for de tre 
berørte regionale myndigheder i Irland), der skal støtte oprettelsen af 
partnerskaber og iværksættelsen af projekter vedrørende økonomisk 
udvikling. 
Mellem Portugal og Spanien — EF-initiativprogrammet under INTERREG II omfatter aktioner til 
afhjælpning af grænseområdets specifikke problemer, som skyldes områdets relative isolation i 
forhold til de nationale økonomier og resten af Den Europæiske Union. Strategien er centreret om 
udviklingen af grænseområdets egne ressourcer og styrkelsen af de erhvervsmæssige og miljømæssige 
infrastrukturer. De planlagte projekter tager ligeledes sigte på en afbalanceret økonomisk og social 
udvikling på begge sider af grænsen, fastholdelse af befolkningen, regional grænseoverskridende 
planlægning og støtte til indførelse af grænseoverskridende samarbejdsmekanismer. Ved udgangen 
af 1995 var 38% af de budgetterede offentlige udgifter for 1994-1995 blevet afholdt. 
Programmer med tredjelande, der blev godkendt i 1995 
Med Østersølandene: Der blev godkendt et EF-initiativprogram mellem Danmark og Østersøområ­
derne med det formål at fortsætte udviklingen af samarbejdet mellem Bornholms Amt (Danmark) og 
andre Østersøområder. 
Et INTERREG-samarbejde omkring Østersøen: 
Det EF-initiativprogram, der blev godkendt i 1995, støtter det grænseo­
verskridende samarbejde mellem Bornholms Amt (støtteberettiget under 
mål 5b) og de baltiske regioner, navnlig i Polen og i de baltiske stater. 
Foranstaltningerne vedrører: 
• udvikling af SMV med bistand fra et rådgivningskontor for 
erhvervslivet; 
• etablering af grænseoverskridende strukturer omfattende arbejds­
grupper og konferencer, der har til formål at fremme såvel det bilate­
rale som det multilaterale samarbejde; 
• samarbejde på kommunikations- og medieområdet med henblik på at 
udvikle nye aktiviteter i »Baltic Media Centre« på Bornholm; 
• den nødvendige erhvervsuddannelse for at etablere og udvikle samar­
bejdet. 
Med de central- og østeuropæiske lande: der blev i 1995 godkendt fire EF-initiativprogrammer med 
deltagelse af de tyske regioner. Det samlede strukturfondbidrag beløber sig til 298,3 mio. ECU. Disse 
programmer koordineres med PHARE-programmets interventioner. To EF-initiativprogrammer 
vedrører den tysk-polske grænse, et vedrører tre lande (Tyskland, Polen og Tjekkiet), og et program 
vedrører grænsen mellem Bayern og Tjekkiet. De tre første programmer (Mecklemburg-Vorpom-
mern/Polen, Brandenburg/Polen og Sachsen/Polen/Tjekkiet) tager sigte på at mindske de særlige 
i fix 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
strukturelle svagheder, der findes i de polske og tjekkiske grænseområder. Bevillingerne er koncen­
treret om infrastrukturer og miljø, økonomisk udvikling (herunder udvikling af turismen) og 
udvikling af landbruget, menneskelige ressourcer og teknisk bistand. Mange projekter blev allerede 
iværksat i 1995. For så vidt angår EF-initiativprogrammet for Bayern/Tjekkiet fokuserer det på den 
socioøkonomiske udvikling, navnlig udvikling af turismen og økonomisk samarbejde (44%), trans­
port, infrastrukturer og miljøbeskyttelse (34%), menneskelige ressourcer (12%) samt fysisk 
planlægning og teknisk bistand (10%). Overvågningsudvalget vil omfatte repræsentanter for Tjek­
kiet. Således vil repræsentanter for et centraleuropæisk land for første gang være direkte impliceret i 
iværksættelsen af et program i et fælles område. Det bemærkes, at dette program bygger dels på 
PHARE-programmets afsnit om grænseoverskridende samarbejde for så vidt angår Tjekkiet, dels på 
INTERREG li-programmet for så vidt angår Sachsen/Polen/Tjekkiet. Herved har det været muligt i 
hele området fra Pommern til Passau at følge ensartede retningslinjer for sammensætningen af 
styrings- og overvågningsudvalgene. 
Endvidere blev der godkendt et EF-initiativprogram mellem Grækenland og Albanien på den ene side 
og Bulgarien på den anden side som led i de protokoller om grænseoverskridende samarbejde, der er 
indgået med de albanske og bulgarske myndigheder, og som også finansieres over PHARE-program-
met14. Aktionerne vedrører ikke alene de transport-, telekommunikations- og energiinfrastrukturer, 
som er nødvendige for at forbinde disse tredjelande med de transeuropæiske net (f.eks. Via 
EGNATIA), men også foranstaltninger vedrørende industri, turisme, miljø, landbrug, lokaludvik­
ling og menneskelige ressourcer. Programmet omfatter ligeledes visse samarbejdsaktioner (udveks­
ling af erfaringer inden for uddannelse, forvaltning af vandressourcer osv.) med Cypern og visse 
lande i Mellemøsten (Egypten, Israel osv.). 
Med Schweiz: der blev godkendt fire EF-initiativprogrammer med deltagelse af Frankrig, Tyskland 
og Østrig og med et samlet fællesskabsbidrag på 41,9 mio. ECU. Mellem Frankrig, Tyskland og 
Schweiz blev der godkendt et program for Oberrhein-Mitte-Sud, der ligesom tilfældet var med første 
fase af INTERREG vedrører samarbejde inden for økonomi, miljø, uddannelse og turisme. Pro­
grammet omfatter ligeledes foranstaltninger til fremme af samarbejdet på erhvervsuddannelses- og 
sundhedsområdet. Overvågningsudvalget besluttede på et af sine første møder at etablere et nyt 
informations- og rådgivningskontor ved Breisach/Neuf-Brisach-grænsen (der findes allerede to 
andre informationskontorer i områdets sydlige og nordlige del). Disse kontorer har til opgave at 
informere og rådgive-befolkningen om private og offentlige organer om nabolandet. EF-initiativpro­
grammet Hochrhein-Bodensee mellem Tyskland og Schweiz, som blev iværksat under INTERREG I, 
er nu efter udvidelsen udstrakt til at omfatte et østrigsk grænseområde, Voralberg. Herved er der 
opstået et nyt Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein-program med interne og eksterne elementer. I 1995 
blev alene den tyske del af programmet godkendt (4,9 mio. ECU). Endelig blev der godkendt to 
programmer mellem Frankrig og Schweiz. De pågældende franske regioner er henholdsvis Franche-
Comté og Rhône-Alpes. 
Med Marokko: der blev godkendt et program med Gibraltar som supplement til mål 2-interventio-
nerne i Gibraltar. Der er komplementaritet mellem programmet og interventionerne. Dette EF-
initiativprograms foranstaltninger: undersøgelser og pilotprojekter vedrørende samarbejde og samar­
bejde på områderne erhvervsuddannelse og almen uddannelse skal tilføre samarbejdet mellem 
Gibraltars og Marokkos virksomheder en merværdi, som forventes at få multiplikatoreffekt i 
forbindelse med den grænseoverskridende samhandel på mellemlangt sigt. Overvågningsudvalget for 
programmet, i hvilket den marokkanske regering vil deltage som observatør, får til opgave at 
overvåge udvælgelsen af de individuelle projekter. 
Den støtte, der blev godkendt i 1995 (277 mio. ECU) skal i 1996 suppleres med en ekstra EUGFL-støtte (32,8 mio. 
ECU). 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 169 
PEACE (1994-1997) 
Kommissionen godkendte den 28. juli PEACE-initiativet til fremme af fred og forsoning mellem 
Nordirland og de tilgrænsende områder i Irland. I foråret 1995 blev der afholdt tre større konferen­
cer, hvor der blev mulighed for at høre de interesserede parter i området samt personer med erfaring i 
etablering af dialog og fremme af gensidig forståelse. Dette skulle gøre det lettere at fremskynde 
programmets vedtagelse. Strukturfondenes bidrag til programmet beløber sig til 300 mio. ECU 
(samlede omkostninger 1995-1997: 416 mio. ECU). Siden skal der vedtages en ekstrastøtte for 
perioden 1998-1999. Hele Nordirland og de seks tilgrænsende områder i Irland er støtteberettigede. 
Tabel 101a: PEACE-programmet (mio. ECU) 
PEACE 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
lait 
Nordirland 
Irland Samlede 
omkostninger 
-
415,9 
. SF-stotte 
148,3 
127,8 
22,4 
1,5 
300,0 
240,0 
60,0 Forpligtelser 
1995 
(2) 
18,7 
11,0 
1,3 
0,1 
31,1 
. % 
(2)/(l) 
13% 
9% 
6% 
9% 
10% 
. Betalinger 
1995 
(3) 
8,6 
5,5 
0,6 
0,07 
14,8 
-% 
(3)/(2) 
46% 
50% 
50% 
50% 
48% 
. 
Formålet med programmet er at bidrage til at fremme fredsprocessen i Nordirland ved at tildele de 
lokale økonomiske og sociale aktører de midler, der er nødvendige for at ændre udviklingen og skabe 
varig fred. Målet er at fremme integreringen af erhvervsmæssigt og socialt udstødte personer og at 
fremme væksten i de erhvervssektorer, der har lidt mest under konflikten. Der er syv underprogram­
mer, nemlig renovering af by- og landområder, beskæftigelse, grænseoverskridende samarbejde, 
bekæmpelse af social udstødelse, fremme af erhvervsinvesteringer og industriel udvikling, oprettelse 
af partnerskaber og teknisk bistand. For at knytte så mange som muligt til beslutnings- og gennem­
førelsesprocessen er distributionen af midler gjort meget decentral. 43% af midlerne skal distribueres 
af ikke-statslige organer, der fungerer som mellemled (trusts og kooperativer), heriblandt et grænseo­
verskridende organ,* som få en større rolle i forbindelse med projektudvælgelse og fordeling af 
midler. 26 distriktspartnerskaber, der netop er oprettet, vil få ansvaret for 15% af midlerne. Disse 
partnerskaber skal omfatte valgte repræsentanter for »District Councils«, repræsentanter for lokale 
eller frivillige organisationer og repræsentanter for den private sektor eller andre, herunder lokale 
koncessionerede selskaber. 
Det vigtigste resultat i 1995 var etableringen af disse nye strukturer. Kontrakterne mellem Kommis­
sionen og de otte organer, der fungerer som mellemled, blev underskrevet i december 1995, og en 
politisk anstødssten vedrørende etableringen af distriktspartnerskaber var derved fjernet. Endvidere 
blev den nødvendige koordinering mellem de forskellige finansieringsorganer og myndighederne 
etableret. Alt dette gjorde det muligt hurtigt at opnå de første tilskud, få grønt lys for distnktspart-
nerskaberne og iværksætte en storstilet informations-og PR-kampagne. 
1.3. EF-initiativerne i de tre nye medlemsstater 
I april 1995 vedtog Kommissionen en meddelelse om iværksættelsen af EF-initiativerne i de tre nye 
medlemsstater. Meddelelsen indeholdt en vejledende fordeling af bevillingerne pr. initiativ og pr. 
medlemsstat. 
170 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Tabel 102: EF-initiativer i de nye medlemsstater — Vejledende fordeling af bevillingerne 1995-1999 (mio. ECU) 
ADAPT 
EMPLOI 
LEADER 
PESCA 
Industrielle forandring. 
- heraf RECHAR 
- heraf RESIDER 
• heraf RETEX 
- heraf KONVER 
- heraf SMV 
URBAN 
INTERREG 
Reserve 
I ALT Østrig 
11.6 
23,0 
23,3 
18,2 
1.8 
5.1 
2,6 
8.7 
9,8 
42,7 
17,5 
146,1 Finland 
19,7 
29,2 
24,7 
3,0 
10,8 
10.8 
3,9 
43,7 
18,4 
153,4 Sverige 
N.3 
20,7 
14,2 
3,5 
20,0 
3.3 
16.8 
3,4 
39,5 
15,3 
127,8 lait 
42,5 
72,9 
62,1 
6,5 
49,1 
1,8 
5.1 
2,6 
3,3 
36,3 
17,0 
125,9 
51,3 
427,2 
De nye medlemsstater deltager ikke i de samme EF-initiativer. Østrig deltager ikke i KONVER, 
PESCA og REGIS. Finland deltager ikke i RECHAR, RESIDER, RETEX, KONVER og REGIs! 
Sverige deltager ikke i RECHAR, RESIDER, RETEX og REGIS. De tre medlemsstater er heller ikke 
nået lige langt med godkendelsen af programmerne. Østrig har fået godkendt 4 af de 15 fremlagte 
programmer (heraf halvdelen under LEADER). Finland har fået godkendt 2 af de 8 fremlagte EF-
initiativprogrammer, og Sverige 2 af 7. 
Tabel 103: EF-initiativer i de nye medlemsstater -— Programmer der blev godkendt i 1995 (mio. ECU) 
EF-initiativer 
(antal EF-initiativ­
programmer) Samlede 
omkostninger SF-støtte 
(1) Forpligtelser 
1995 
(2) % 
(2)/(D Betalinger 
1995 
(3) % 
(3)/(2) 
ADAPT 
Østrig (1) 
Finland (1) 
Sverige (1) 
lait 25,8 
42,9 
21,7 
90,4 11,6 
19,7 
11,3 
42,5 11,6 
19,7 
11,3 
42,5 100% 
100% 
100% 
100% 5,8 
8,6 
5,6 
20,0 50% 
44% 
50% 
47% 
EMPLOI 
Østrig (1) 
Finland (1) 
Sverige (1) 
talt 49,4 
66,3 
39,9 
155,5 23,0 
29,2 
20,7 
72,9 23,0 
29,2 
20,7 
72,9 100% 
100% 
100% 
100% H,5 
14,6 
10,3 
36,4 50% 
50% 
50% 
50% 
LEADER 
Østrig (l) | 6,5| 2,6| 2,0| 78%| 0,3| 16% 
UKBAN 
Østrig (1) | 31,9| 9,8| 6,8| 70%| 3,4| 50% 
INTEKKEG 
Østrig/Ungarn 
Østrig/Tjekkiet 
Østrig/Slovakiet 
Østrig/Slovenien 
lait 28,2 
12,1 
16,0 
22,6 
78,9 11,0 
4,5 
5,5 
9,0 
30,0 8,8 
3,9 
4,9 
5,9 
23,5 80% 
88% 
88% 
65% 
78% 2,6 
1,2 
1,5 
1,8 
7,0 30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
ADAPT 
EF-initiativprogrammerne for de tre nye medlemsstater (ét pr. medlemsstat) blev udarbejdet sammen 
med Kommissionen i andet halvår. De blev godkendt i december, hvilket gjorde det muligt for 
initiativtagerne til projekterne i disse medlemsstater at deltage fuldt ud i ADAPT-initiativet allerede 
fra det tidspunkt, hvor det blev iværksat. Til belysning af situationen kan man sige, at Finland har 
prioriteret støtte til fremme af produktiviteten og beskæftigelsen højt. Der vil blive lagt vægt på 
virksomhedernes (navnlig SMV's) internationalisering, fremme af distancearbejde og fleksibelt 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
arbejde, forbedring af uddannelsesplanlægningen, fjernundervisning, fremme af indførelsen af de 
nye teknologier i virksomhederne og oprettelse af databaser for arbejdsformidlingerne. I det østrigs­
ke program gives der prioritet til etablering af lokale net mellem SMV og offentlige og private 
uddannelsesinstitutioner. I Sverige har EF-initiativprogrammet til formål at finde nye midler og 
strukturer, der sætter lønmodtagerne og deres virksomheder i stand til at foregribe de forandringer, 
der vil komme. Ligesom i Østrig lægges vægten på, at organisationer, der supplerer hinanden 
(virksomheder, forskningscentre, lokale aktører osv.), gør en fælles indsats. Hensyntagen til kvin­
ders specifikke behov i arbejdslivet og udnyttelse af informationsteknologiernes potentiale prioriteres 
ligeledes højt. 
EMPLOI 
De tre nye medlemsstater fik deres EMPLOI-program godkendt i 1995. Hvert nationalt EF-
initiativprogram beskriver de specifikke prioriteter for hvert af initiativets områder. For så vidt angår 
området Horizon-handicappede, vil det østrigske program støtte iværksættelsen af fleksible uddan­
nelsessystemer (uddannelse af undervisere i anvendelse af multimedier, fjernundervisning, compu­
terstøttet uddannelse), men en af de svenske prioriteter er udarbejdelse af modeller for integrering af 
rådgivnings-, uddannelses-, beskæftigelses- og virksomhedsaktioner for at skabe en uafbrudt kæde 
af færdigheder og erfaringer, der kan omdannes til stillinger. Hvad angår Horizon-vanskeligt stillede 
personer bemærkes, at hverken Sverige eller Finland har valgt at lægge sig fast på en bestemt 
målgruppe. Men Sverige prioriterer klart indvandrere højest, mens der i Finland tilbydes forskellige 
former for foruddannelse i forbindelse med erhvervsvejledning og erhvervserfaring. Endvidere giver 
Finland udvikling af partnerskaber mellem projekterne og den lokale beskæftigelse prioritet, mens 
Østrig lægger vægt på beskæftigelsesprogrammer kombineret med støttetjenester, der skal øge 
målgruppernes selvtillid. 
Med hensyn til NOW har Sverige planlagt en vifte af brede foranstaltninger, bl.a. tilskyndelse af 
kvinder til at oprette virksomheder eller vælge karriere på områder, der betragtes som »maskuline«. 
Denne prioritet finder man også i Finland, hvor man i øvrigt ligesom i Østrig lægger vægt på at 
forene arbejds- og familieliv, f.eks. gennem fleksible arbejdstider og gode børnepasningsmuligheder. 
For så vidt angår Youthstart lægger de tre medlemsstater vægt på en række forskelligartede 
foranstaltninger, der kan afhjælpe de vanskeligheder, unge har. Prioriteterne omfatter såvel uddan­
nelse som praktisk erfaring. Således tager de østrigske og svenske EF-initiativprogrammer sigte på at 
indføre indslusningsforløb, der tager hensyn til unges sociale og uddannelsesmæssige problemer og 
fremmer samarbejdet mellem aktører på lokalt plan. I det finske EF-initiativprogram lægges der 
bl.a. vægt på at give unge mulighed for at få praktisk erfaring i de »unge værksteder«, der allerede 
findes i landet. Det finske program fokuserer navnlig på unge med særlig mange vanskeligheder, 
mens det svenske program navnlig har unge indvandrere som prioriteret målgruppe. 
LEADER 
Kun ét LEADER-program blev godkendt i 1995 for de nye medlemsstater — det vedrører Østrig 
(Burgenland) — selv om de tre lande i alt har fremlagt 12 forslag (otte for Østrig, to for Finland og to 
for Sverige). EF-initiativprogrammet for Burgenland blev godkendt af Kommissionen den 21. 
december og vil blive efterfulgt af syv andre LEADER-programmer i Østrig. De udvalgte projekter 
skal være nyskabende, de skal have demonstrationsværdi og de skal let kunne flyttes. Der lægges 
vægt på mobilisering af lokalbefolkningen. 
PESCA 
PESCA-programmerne for de nye medlemsstater, dvs. Finland og Sverige (Østrig deltager ikke i 
dette initiativ) nåede ikke at blive godkendt i 1995, men man er nået langt med forberedelserne, og 
programmerne forventes godkendt i begyndelsen af 1996. 
17^ 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
URBAN 
Østrig er den eneste af de nye medlemsstater, der har fået godkendt et URBAN-program (det eneste 
URBAN-program i Østrig). De østrigske myndigheder fremlagde den 17. juli et forslag til program 
vedrørende Wien, som blev godkendt af Kommissionen den 21. december. Programmet vedrører et 
område i bymidten med 130.000 indbyggere. Programmet skal finansiere en samlet pakke økonomis­
ke og sociale foranstaltninger og infrastrukturforanstaltninger. Programmet bygger må kvantificere­
de mål omfattende oprettelse af 400 nye arbejdspladser, renovering og nyindretning af 7.000 — 
10.000 m2 kontorer og uddannelse eller omskoling af 3.000 personer. 
INTERREG II 
Østrig er den eneste af de tre nye medlemsstater, der fik godkendt INTERREG Il-programmer i 
1995. Ca. en tredjedel af de samlede midler, der er afsat til EF-initiativer i Østrig, er tiltænkt 
INTERREG. Østrig har en lang grænse med Tyskland og Italien, men også med fire centraleuro­
pæiske lande, og tillægger ligesom Fællesskabet disse nye ydre unionsgrænser stor betydning. Derfor 
har man besluttet at koncentrere den største del af INTERREG H-midlerne (30 mio. ECU) om de fire 
EF-initiativprogrammer, der vedrører de ydre grænser. Forslagene til disse fire programmer blev 
indgivet den 17. juli og blev godkendt af Kommissionen den 21. december. Hovedformålet er i 
tilslutning til PHARE-programmet at hjælpe med tilpasningen af de fælles grænseområder til de nye 
forhold i Europa og fremme det bilaterale samarbejde på lokalt og regionalt plan ved at oprette 
samarbejdsnet. Næsten 60% af den samlede finansiering vedrørende disse fire programmer er afsat 
til forbedring af samarbejdet og den økonomiske udvikling. Af andre prioriteter kan nævnes 
tekniske infrastrukturer, menneskelige ressourcer, miljøbeskyttelse og grænseoverskridende unders­
øgelser. INTERREG Il-programmerne har stor strategisk betydning for forberedelsen af den fremti­
dige udvidelse af Unionen. Selv om de disponible midler er forholdsvis beskedne, er de aktioner, der 
støttes, udtryk for alle berørte partners stærke ønske om at forbedre samarbejdet og de grænseover­
skridende kontakter. 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1905 173 
EF-initiativer og miljøet i Østrig: 
I samtlige EF-initiativprogrammer, der blev godkendt i 1995 for Østrigs vedkommende, er der 
fastsat direkte eller indirekte miljøforanstaltninger: 
LEADER: Blandt prioriteterne i Burgenland-programmet kan nævnes bevarelse og forbedring af 
miljøet. I den sydlige del af Burgenland er der planer om at oprette et center for afsætning af 
økologiske produkter. 
URBAN: Programmet indeholder ingen udtrykkelig miljøforanstaltning, men mange af foran­
staltningerne er stærkt »miljøorienterede«. I prioriteten »omskoling og jobskabelse« er et af de 
hovedprojekter, der skal finansieres, renovering af en faldefærdig ejendom, således at den kan 
huse et erhvervscenter for virksomheder, der beskæftiger sig med solenergi (der vil blive tilbudt 
uddannelse i solarteknologi og andre miljøteknikker); prioriteten »urbion« tager direkte sigte på 
at forbedre det fysiske miljø i området (renovering af Stadtbahnbôgen, forbedring af offentlige 
arealer, herunder grønne områder). Programmets miljødel tegner sig skønsmæssigt for mindst en 
fjerdedel af det samlede EU-budget, der er fastsat (eller ca. 2,5 mio. ECU fra strukturfondene). 
INTERREG II: Samtlige programmer indeholder udtrykkeligt miljøbeskyttelsesforanstaltninger. 
Det er der to grunde til. Dels den specifikke geografiske situation omkring det tidligere 
»jerntæppe«, der bevirkede, at store dele af grænseområderne var næsten uberørt; dels miljøfor­
ureningen i nabolandene, som er en alvorlig trussel mod udviklingen af nye erhvervsaktiviteter, 
navnlig af den bløde turisme, som der er store forventninger til i grænseområderne. Der er tale om 
følgende foranstaltninger: 
• INTERREG Østrig — Slovenien: samarbejde om grænseoverskridende naturbeskyttelse og 
miljøprogrammer (undersøgelser, analyser og pilotaktioner, f.eks. med henblik på miljøvenlig 
modernisering af læhytter i Alperne, beskyttelse af vandreserver, beskyttelse af floder); vand­
forvaltning og vandbygningsarbejder; grænseoverskridende naturbeskyttelse og naturparker. 
• INTERREG Østrig — Tjekkiet: miljø og energi, herunder overførsel af miljøviden, miljøråd-
givning, anvendelse af vedvarende energikilder; turismen vil blive udviklet i retning af blød 
turisme, herunder turistmæssige tilbud, der skal øge naturforståelsen og forståelsen af 
miljøsammenhænge; landbrugsforanstaltningerne omfatter retablering af ødelagte skove. 
• INTERREG Østrig — Slovakiet: »miljø«-prioriteten omfatter foranstaltninger til teknisk 
miljøbeskyttelse, miljø- og energirådgivning og naturbeskyttelse. 
• INTERREG Østrig — Ungarn: prioriteten »miljø og natur« støtter udvidelsen og oprettelsen 
af grænseoverskridende nationalparker. 
1.4. Resumé for de enkelte medlemsstater (EUR 12)15 
Tabel 104: EF-initiativer — Oversigt over de finansielle tildelinger pr. medlemsstat, 1994-1999 (før 
fordeling af reserven og efter regulering — 1994-priser) 
(mio. ECU) 
Medlemsstat 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
N 
P 
UK 
Ncl 
I ALT INTERREG* 
82 
18 
402 
595 
565 
246 
160 
347 
4 
72 
340 
109 
0 
2.939 ADAPT 
31 
30 
229 
30 
256 
250 
21 
190 
0 
58 
21 
287 
0 
1.402 EMPLOI 
32 
11 
157 
64 
387 
147 
76 
349 
0 
42 
40 
147 
0 
1.452 LEADER 
8 
8 
174 
146 
350 
187 
67 
282 
1 
8 
116 
65 
34 
1.447 PESCA 
2 
16 
23 
27 
42 
28 
7 
34 
0 
11 
26 
37 
5 
257 SMV 
12 
3 
183 
82 
248 
58 
28 
18E 
0 
10 
122 
67 
25 
1.027 REGIS 
0 
0 
0 
0 
214 
262 
0 
0 
0 
0 
124 
0 
0 
600 RECHAR 
16 
0 
159 
2 
34 
33 
0 
2 
0 
0 
1 
161 
0 
406 KONVER 
11 
2 
219 
13 
23 
70 
0 
45 
0 
12 
8 
101 
0 
506 RESIDER 
24 
0 
191 
5 
72 
62 
0 
84 
12 
18 
7 
45 
0 
520 RETEX 
4 
0 
68 
75 
75 
25 
9 
67 
0 
1 
162 
36 
0 
522 URBAN 
11 
2 
97 
45 
160 
55 
16 
115 
1 
9 
44 
97 
0 
651 I ALT 
234 
89 
1.902 
1.083 
2.425 
1.421 
384 
1.703 
19 
242 
1.010 
1.152 
64 
11.729 
Inkl. PEACE 
Bilag 3, tabel 2, indeholder en mere detaljeret oversigt over EF-initiativerne i hver enkelt medlemsstat. 
174 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
BELGIEN 
Belgien deltager i samtlige EF-initiativer bortset fra REGIS. I alt blev der i 1994 og 1995 godkendt 16 
nationale programmer og tre INTERREG-programmer. Ved udgangen af 1995 manglede der endnu 
at blive godkendt et EF-initiativprogram for hvert af følgende initiativer: URBAN, RETEX, SMV, 
INTERREG (med Frankrig) og LEADER. 
DANMARK 
Mellem 1994 og 1995 blev fem EF-initiativprogrammer godkendt på nationalt plan i Danmark, 
hvortil kommer fire INTERREG-programmer. Der manglede godkendelse af tre EF-initiativpro­
grammer, nemlig SMV- og LEADER-programmet og et INTERREG-program med Sverige. Ifølge 
planerne skal Danmark således deltage i syv EF-initiativer: URBAN, KONVER, EMPLOI, ADAPT, 
SMV, PESCA, LEADER og INTERREG. 
TYSKLAND 
Kommissionen kunne godkende de fleste af EF-initiativprogrammerne i løbet af 1995. Det viste sig 
undertiden vanskeligt at godkende disse programmer, fordi de fastsatte aktioner ikke altid var 
tilstrækkelig specificeret (navnlig med hensyn til komplementariteten med mål 2-programmerne), og 
de indikatorer, der var nødvendige for evalueringen, var unøjagtige. I alt blev 67 EF-initiativpro­
grammer på nationalt plan godkendt omfattende samtlige EF-initiativer bortset fra REGIS. Hertil 
kommer de 17 INTERREG-programmer. Ved udgangen af 1995 manglede i alt 19 programmer 
endnu at blive godkendt vedrørende LEADER, URBAN, RECHAR, RESIDER, RETEX, SMV og 
KONVER. I de nye delstater, som er fuldt støtteberettigede under mål 1, er der iværksat otte EF-
initiativer på regionalt plan, som hovedsagelig finansieres over EFRU-budgettet. Det drejer sig om 
KONVER, RESIDER, RECHAR, RETEX, SMV, URBAN, LEADER og INTERREG. De 
repræsenterer en strukturfondfinansiering på 817 mio. ECU (80% EFRU-bevillinger), og vil blive 
gennemført i form af 38 EF-initiativprogrammer. I 1995 blev 31 (28 på nationalt plan og 3 
INTERREG-programmer) af disse 38 programmer godkendt (de syv resterende programmer vedrører 
Brandenburg (5), Sachsen-Anhalt (1) og Sachsen (1)). 
Det skal erindres, at der i 1995 endnu blev foretaget betalinger vedrørende et ikke ubetydeligt antal 
EF-initiativprogrammer fra den første programmeringsperiode, idet sådanne betalinger som hoved­
regel var mulige indtil udgangen af 1995 for programmerne fra perioden 1991-1994. I de vestlige 
delstater er situationen meget forskellig for de forskellige initiativer. Visse programmer blev afsluttet 
i 1995, for andre blev betalingsfristerne forlænget. I det store og hele er betalingsmængden for disse 
programmer dog ret begrænset. For så vidt angår INTERREG I udløb betalingsperioden ved 
udgangen af 1995, men betalingsfristen blev forlænget for tre EF-initiativprogrammer (Pamina, 
Oberrhein-Mitte-Sud og Tyskland/Schweiz/Østrig/eks-Tjekkoslovakiet), for de to førstnævntes 
vedkommende indtil 31. december 1966 og indtil 30. juni 1996 for den sidstnævnte). Betalingerne for 
STRIDE-programmerne nåede kun op på et beskedent beløb (0,117 mio. ECU). Resultatet af disse 
programmer er en kraftig styrkelse af de pågældende regioners forskningsmæssige, teknologiske og 
innovationsmæssige potentiale, dvs. en mere udstrakt anvendelse af moderne teknologier. For så vidt 
angår RECHAR I blev et af de to programmer, nemlig det vedrørende Nordrhein-Westfalen, 
afsluttet i 1995 (der blev ansøgt om betaling af restbeløbet, 23,1 mio. ECU, i februar). I alt vil 
Nordrhein-Westfalen have modtaget 54,1 mio. ECU fra EFRU i henhold til dette EF-initiativpro­
gram. RECHAR I-programmet i Saarland var stadig i gang, og restbeløbet var på 1,4 mio. ECU (af 
en støtte på 7,5 mio.). Hvad angår RESIDER I blev programmet for Nordrhein-Westfalen ligeledes 
afsluttet i 1995. Det restbeløb, der blev udbetalt i 1995, udgjorde 15,7 mio. ECU, og EFRU's samlede 
bidrag beløb sig til 31,1 mio. ECU. 
Endelig er KONVER I-programmerne blevet mere forsinket, idet de først blev godkendt i slutningen 
af 1993, hvorfor forpligtelserne blev udskudt til 30. juni 1994. Af denne grund og fordi programme-
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 175 
ringsprocedurerne er lange og vanskelige, blev betalingsfristen for ti programmer16 fastsat til den 31. 
december 1995, mens den for seks andre 17blev udskudt til 1996. Der er i Tyskland opnået interessante 
resultater i forbindelse med konverteringen af militærgrunde og -bygninger til anden brug, navnlig 
erhverv, der er et af hovedfelterne i KONVER. I Rheinland-Pfalz er en del af den tidligere luftbase i 
Zweibrucken f.eks. omdannet til civil lufthavn, mens resten er blevet til et center for industri- og 
håndværksvirksomhed. Der er dannet en gruppe på kommunalt plan, der står for arbejdet med at 
ombygge lufthavnen. Således er start-og landingsbanerne stadig i brug, og der er oprettet kurser i 
luf tfartsf ågene og en industri- og håndværkspark. 
GRÆKENLAND 
Grækenland deltager i samtlige initiativer bortset fra REGIS, og alle EF-initiativprogrammerne (et 
pr. initiativ) blev godkendt i 1995, undtagen EMPLOI- og PESCA-programmerne, der var blevet 
godkendt i 1994. Der er således iværksat ti programmer på nationalt plan hvortil kommer tre 
INTERREG-programmer (to vedrørende REGEN og ét vedrørende grænseoverskridende samar­
bejde). 
SPANIEN 
Spanien deltager i alle EF-initiativer for perioden 1994-1999. Hver intervention iværksættes ved ét 
program på nationalt plan, bortset fra LEADER (17 EF-initiativprogrammer, heraf ti i mål 1-
regioner). Efter at tre programmer var blevet godkendt i 1993-1994 (RETEX, PESCA og EMPLOI), 
blev 22 godkendt i 1995: to INTERREG (et vedrørende grænseoverskridende samarbejde og et 
vedrørende REGEN), ét URBAN, ADAPT, REGIS og 17 LEADER-programmer. I alt er der således 
iværksat 23 EF-initiativprogrammer på nationalt plan i Spanien, og to INTERREG. Seks program­
mer manglede at blive godkendt (INTERREG Spanien-Frankrig, INTERREG Spanien-Marokko, 
RECHAR, RESIDER, SMV og KONVER) og var endnu genstand for forhandlinger ved udgangen 
af 1995. 
FRANKRIG 
De franske myndigheder indgav mellem 1994 og 1995 85 forslag til EF-initiativprogrammer, som alle 
var regionaliseret bortset fra fem (EMPLOI, ADAPT, RETEX, SMV mål 2 og 5b samt PESCA), og 
som dækkede samtlige initiativer. Af disse 85 forslag havde Kommissionen allerede i 1994 godkendt 
EMPLOI-programmet, mens den i 1995 godkendte 51 programmer (46 på nationalt plan). Ved 
udgangen af året manglede 33 programmer at blive godkendt, men de fleste af dem var næsten 
færdigforhandlet. Af disse 51 programmer vedrørte fem INTERREG, seks RECHAR II, fem 
RESIDER, ét RETEX (ændring), tre SMV, ét REGIS, samtlige KONVER-programmer, PESCA-
programmet, ADAPT-programmet og elleve LEADER-programmer. 
IRLAND 
Samtlige EF-initiativprogrammer for Irland bortset fra URBAN (strukturfondstøtte fastsat til 15,8 
mio. ECU) blev godkendt i 1995, nemlig SMV, ADAPT og LEADER, hvortil kommer RETEX-
programmet, der blev godkendt i 1993, EMPLOI- og PESCA-programmerne, der blev godkendt i 
1994 samt PEACE-programmet og de to INTERREG-programmer, Irland deltager i. Irland er ikke 
med i RECHAR-, RESIDER-, KONVER- og REGIS-initiativerne. 
16 Hamburg, Saarland, Baden-Wûrtemberg, Berlin, Bremen, Nordrhein-Westfalen, Brandenburg, Sachsen, Sachsen-
Anhalt, ThUringen. 
17 Rheinland-Pfalz, Bayern, Niedersachsen, Schleswig-Holstein, Hessen, Mecklemburg-Vorpommern. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
ITALIEN 
18 EF-initiativprogrammer blev godkendt i 1995 for Italiens vedkommende, efter at EMPLOI-
programmet var blevet godkendt i 1993. Programmerne vedrørte RECHAR, RETEX (ændring af det 
program, den blev godkendt i 1993), ADAPT, LEADER og PESCA. De foreslåede programmer 
vedrørende URBAN, RESIDER, SMV og KONVER skulle godkendes i 1996. Ud over disse 
nationale programmer er der to INTERREG-programmer (REGEN-delen), som også blev godkendt i 
1995. Italien deltager i samtlige EF-initiativer bortset fra REGIS. 
LUXEMBOURG 
Kun tre EF-initiativprogrammer blev godkendt for Luxembourg i 1995 (URBAN, ADAPT, LEA­
DER), men et EMPLOI-program var blevet godkendt i 1994. Der manglede at blive godkendt tre 
programmer vedrørende RESIDER, SMV og KONVER. Luxembourg deltager ligeledes i et INTER-
REG-program, men ikke i fire af initiativerne, nemlig RECHAR, RETEX, REGIS og PESCA. 
NEDERLANDENE 
Der blev godkendt elleve EF-initiativprogrammer for Nederlandene i 1995, og de omfatter samtlige 
initiativer bortset fra EMPLOI (programmet for dette initiativ var blevet godkendt i 1994) og 
RECHAR og REGIS, som Nederlandene ikke deltager i. Syv INTERREG-programmer vedrører 
Nederlandene. Ved udgangen af 1995 manglede kun KONVER-programmet at blive godkendt. 
PORTUGAL 
Portugal deltager i samtlige initiativer, og samtlige programmer er godkendt, enten i 1993 (RETEX), 
1994 (RESIDER, EMPLOI og PESCA) eller 1995 (alle de øvrige). Elleve EF-initiativprogrammer er 
iværksat på nationalt plan, ét pr. initiativ, i Portugal, hvortil kommer de to INTERREG-program­
mer, ét vedrørende REGEN, ét vedrørende grænseoverskridende samarbejde. 
DET FORENEDE KONGERIGE 
Det Forenede Kongerige deltager i samtlige EF-initiativer bortset fra REGIS, samt i PEACE-
programmet for Nordirland. Således er det i alt 28 forskellige nationale EF-initiativprogrammer, der 
blev godkendt i 1995, bortset fra de to EMPLOI-programmer, der allerede blev godkendt i 1994. 
Hertil kommer de tre INTERREG-programmer, der blev godkendt i 1995. Elleve andre programmer 
var blevet fremlagt, et RESIDER, et SMV og ni URBAN. Forhandlingerne herom mellem Kommis­
sionen og de britiske myndigheder førte til forskellige ændringer i projekterne. Ved udgangen af 1995 
var der gjort fremskridt, og man var nærmere ved en godkendelse. For så vidt navnlig angår 
Nordirland, der er støtteberettiget under mål 1, blev alle de regionaliserede programmer, nemlig 
PEACE, RETEX, SMV, EMPLOI, ADAPT og LEADER, godkendt i 1995. Regionen er ligeledes 
omfattet af KONVER- og PESCA-programmerne, som vedrører hele Det Forenede Kongerige. 
Med hensyn til initiativernes gennemførelse i Det Forenede Kongerige er der allerede truffet gennem­
førelsesforanstaltninger for visse af dem. I visse tilfælde har forvaltningsudvalgene vedtaget nye 
procedurer som f.eks. godkendelse af projekterne gruppevis. I denne forbindelse skal der sondres 
mellem de programmer, for hvilke der er oprettet et ad hoc-overvågningsudvalg (nationale overvåg­
ningsudvalg for KONVER, RETEX, EMPLOI, ADAPT, PESCA) og de programmer, der ikke har 
krævet oprettelse af et særligt overvågningsudvalg, idet overvågningsudvalgene vedrørende SPD'er­
ne (mål 1 eller 2) også skal overvåge EF-initiativerne. RECHAR-programmerne falder ind under 
sidstnævnte kategori. Da hvert EF-initiativprogram er en forlængelse af en SPD-prioritet for disse 
regioner, skal de tilsvarende overvågningsudvalg generelt overvåge gennemførelsen af de forskellige 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 177 
EF-programmer i den pågældende region, herunder EF-initiativprogrammerne. Gennemførelsen på 
stedet varetages af forvaltningsudvalgene vedrørende RECHAR, som er en udløber af det lokale 
partnerskab i minedistrikterne. For så vidt angår RESIDER er der ligeledes etableret en partners-
kabsstruktur, der ligner den, der anvendes i forbindelse med RECHAR-programmerne. Der lægges 
stærk vægt på inddragelse af de lokale myndigheder og organer. I Western Scotland (Lanarkshire) er 
strategien f.eks. fastlagt i et partnerskab mellem forvaltningsgruppen for programmet, der omfatter 
»Lanarkshire Development Agency«, de lokale myndigheder, Regionalrådet for Strathclyde, East 
Kilbride Development Corporation, Scottish Enterprise National og Scottish Office. 
178 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand 
Strukturfondene samt FIUF kan finansiere deres egne aktioner vedrørende undersøgelser, pilotaktio­
ner eller teknisk bistand. Der er et loft over hver fonds finansiering: 1,5% af den årlige EFRU-
tildeling, 1% af den årlige EUGFL-tildeling, 0,5% af den årlige ESF-tildeling og 2% af den årlige 
FIUF-tildeling". 
2.1. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 7 og 10 i EFRU-forordningen 
Nyskabende aktioner i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen 
Ifølge artikel 10 i EFRU-forordningen er det bl.a. muligt at finansiere undersøgelser og pilotprojek­
ter, der har nyskabende karakter, med henblik på økonomisk og social udvikling. I 1994 blev 
prioriteterne for disse interventioner fastsat og justeret", og der blev afsat i alt 395 mio. ECU til 
perioden 1995-1999.1 1995 blev aktionerne iværksat. 
Tabel 105: Nyskabende aktioner (artikel 10 i EFRU-forordningen) 
ECU) interventionsfelter 1995-1999 (mio. 
Feller 
Tværregionalt samarbejde 180,0 
- internt tværregionalt samarbejde 110,0 
- eksternt tværregionalt samarbejde 70,0 
Nyskabende regionaludviklingsaktioner 90,0 
- fremme af teknologisk innovation, 
- informationssamfund, 
- kultur og erhvervsudvikling, 
- nye beskæftigelsesområder (bl.a. 
nærarbejde) 
Fysisk planlægning 45,0 
Pilotprojekter for byområder 80,0 
I alt| 395,0 
Kommissionen har fastsat tre hovedretningslinjer for iværksættelsen af de nyskabende aktioner i 
henhold til artikel 10 i EFRU, der er fastsat for den nye periode: 
— større gennemsigtighed i projektudvælgelsen ved systematisk anvendelse af udbudsproceduren; 
— nærmere forbindelse mellem de politiske beslutningstagere på de forskellige lokale kompetenceni­
veauer på den ene side og arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer på 
den anden side; 
— større inddragelse af medlemsstaterne i overvågningen og evalueringen af pilotprojekterne, 
således at projekternes nyskabende karakter udnyttes i den operationelle programmering af 
regionalpolitikken. 
I efteråret 1995 indkaldte Kommissionen forslag med henblik på iværksættelse af aktioner finansie­
ret i henhold til artikel 10. Disse indkaldelser af forslag, som vedrører ovennævnte felter, dækker 
fem områder: informationssamfundet, teknologioverførsler, nye beskæftigelsesområder, 
erhvervsudviklingsnet på grundlag af kulturtemaet og endelig pilotprojekter for byområder. 
Nyskabende regionaludviklingsaktioner: Indkaldelserne af tilbud i henhold til artikel 10 på områder­
ne informationssamfund og teknologioverførsler blev forberedt ved to rækker af pilotprojekter. Den 
Angående de principper og ændringer, der blev indført ved de reviderede forordninger i 1993, henvises til 
årsberetningen for 1994. 
Se årsberetningen for 1994. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 179 
første, der finansieres af EFRU og ESF i fællesskab20, vedrører pilotaktioner til et beløb af 20 mio. 
ECU, der skal indgå i forberedelsen af regionale strategier for informationssamfundets udvikling i 
seks regioner (Nord-Pas-de-Calais, Sachsen, North-West England, det centrale Makedonien, Pie­
monte, Valencia). Det prioriterede mål er at indføre informationssamfundskonceptet i regionernes 
dagligdag gennem demonstration af nyskabende tjenester og anvendelser, kraftig stimulering af 
brugerdeltagelsen og udbredelsen af kendskabet til god praksis, navnlig for så vidt angår de ugunstigt 
stillede områder. På grundlag af denne række indkaldelser var det meningen, at der skulle udvælges 
ca. 150 pilotprojekter i 1996. Den anden række omfatter otte pilotprojekter, som har fået betegnel­
sen regionale teknologiplaner, og som vedrører de regionale innovationsstrategier i otte regioner 
(Lorraine, Sachsen, Wales, Limburg, Norte (Portugal), Abruzzi, det centrale Makedonien, Castilla y 
Leôn). Budgettet er fastsat til 15 mio. ECU. Disse regionale innovationsstrategier går ud på at finde 
de bedste midler til at fremme samarbejdet mellem SMV, forskere og offentlige myndigheder for at 
vurdere virksomhedernes lokale teknologiske behov og de regionale kvalifikationer og muligheder, 
der kan bidrage til en forbedring af en regions innovationspotentiale. 
Fysisk planlægning og integreret og bæredygtig udvikling af kystområder: 
I rapporterne Europa 2000+ og »Mod en bæredygtig udvikling«21, hvori der gøres status over 
resultaterne af det femte miljøhandlingsprogram, beskrives de trusler, der hviler over miljøet og 
den bæredygtige udvikling i Fællesskabets kystområder. Kommissionen vedtog den 31. oktober 
1995 en meddelelse om den integrerede udvikling af kystområderne22 med forslag til midler, der 
kan anvendes for at fremme udviklingen uden at det går ud over de naturlige ressourcer. I denne 
meddelelse gennemgås situationen for disse områder, forklares årsagerne til fællesskabsaktionen 
og lægges grunden til et demonstrationsprogram. Dette program, der er led i det femte miljøhand­
lingsprogram og i forberedelsen af en europæisk model for fysisk planlægning, har to formål: 
— at pege på de betingelser, der skal opfyldes for at få en bæredygtig udvikling af alle de 
forskellige kystområder, der findes, med særlig vægt på innovationsmodeller og samråd 
mellem de forskellige involverede aktører og på strukturer, der kan fremme koordineringen 
mellem de forskellige sektorbestemte politikker; 
— at stimulere drøftelserne mellem de hovedaktører, der er impliceret i udviklingen af disse 
områder, for at gøre det lettere at nå til enighed på de forskellige beslutningsniveauer. 
Udvælgelsen af demonstrationsprojekter skal efter planen finde sted i 1996, og der vil blive lagt 
stor vægt på udbredelsen af den lære, der kan drages af programmet, navnlig for så vidt angår de 
dårligst stillede områder. EFRU-finansieringen kan finde sted på to måder, enten på grundlag af 
artikel 10 i EFRU-forordningen som led i den fysiske planlægning, eller på grundlag af det nye 
INTERREG II C-initiativ2\ idet en integreret kystforvaltning kan blive et væsentligt aspekt i de 
programmer for tværnationalt samarbejde, der aftales mellem medlemsstater med kystområder. 
Pilotprojekter vedrørende byområder: Ligesom tilfældet var med de nyskabende lokaludviklingsak­
tioner, lancerede Kommissionen i 1995 det nye program for pilotprojekter vedrørende byområder for 
1995-1999, som vil gøre det muligt at medfinansiere 25-30 projekter i medlemsstaterne. Indkaldelsen 
af forslag blev offentliggjort i november 1995 og blev præsenteret i december på Directoria-mødet (se 
nedenfor). Fristen for indgivelse af forslag var april 1996. Det skal understreges, at der i denne 
indkaldelse blandt andre mulige emner var tale om miljøforbedring. I denne forbindelse nævnes 
f.eks. oprettelse af grønne områder, affaldsbehandling, genbrug og vedvarende energikilder. Det 
skal i øvrigt erindres, at af de projekter, der vedrører programmeringsperioden 1989-1993, var 32 
endnu i gang i 1995. Kommissionen ydede stadig teknisk bistand til disse programmer og overvågede 
dem. Nogle af projekterne skulle afsluttes inden årets udgang, mens andre krævede en forlængelse 
på grund af uforudsete vanskeligheder (oversvømmelser, arkæologiske fund, ændringer af lovgiv­
ning osv.). Men alle projekterne befinder sig nu i den sidste fase, og de fleste af dem skulle blive 
afsluttet i 1996. 
10 Se 2.2. nedenfor. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 6 i IiSF-1'orordningcn. 
11 KOM(95) 624 endelig udg. af 10. januar 1996. 
"KOM(95)511. 
" Se kapitel I.B.l. EF-initiativer. 
180 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Aktioner vedrørende økonomisk samarbejde: For at give personerne med ansvaret for erhvervsud­
vikling og tværregionalt samarbejde mulighed for at finde frem til partnere, med hvem de kan 
iværksætte pilotprojekter, organiserede Kommissionen i december 1995 Directoria-mødet med delta­
gelse af over fem hundrede delegationer, der repræsenterede lokale og regionale myndigheder i Den 
Europæiske Union. Dette møde var en fortsættelse af et første Directoria-møde, der fandt sted i 
marts 1995, og hvorunder der blev fremlagt EF-programmer af særlig interesse for lokale og 
regionale myndigheder. 
Endvidere blev der i 1995 ligesom i de foregående år afholdt to Europartenariat-møder, der blev 
finansieret i henhold til artikel 10". Denne aktion til fordel for SMV blev suppleret ved etableringen i 
1995 af 14 nye »European Business Innovation Centres« (BIC) i de støtteberettigede områder, 
herunder i de nye medlemsstater. Herved får SMV lettere adgang til den nødvendige rådgivning i 
forbindelse deres oprettelse og udvikling. Kommissionen iværksatte også et pilotforsøg vedrørende 
fire arbejdsområder, der blev indrettet i tilknytning til nogle store byggepladser (Belgien, Frankrig, 
Grækenland, Portugal). Formålet var at fremme den lokale udvikling og udnytte det erhvervsmæssi­
ge potentiale i lokalområdet. 
Teknisk bistand i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen 
Ifølge artikel 7 i EFRU-forordningen kan EFRU finansiere foranstaltninger til forberedelse, overvåg­
ning og evaluering af sine interventioner samt undersøgelser og informationsaktioner vedrørende 
Fællesskabets regionale indsats. I 1995 steg udgifterne til de ledsageaktioner, der blev iværksat på 
Kommissionens initiativ i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen, i forhold til det foregående år. 
Udgifterne repræsenterede 14 mio. ECU i forpligtelser (0,11% af EFRU's tildeling) mod 12 mio. 
ECU i 1994 (ligeledes o,ll% af EFRU-tildelingen). 
Tabel 106: Aktioner finansieret i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen i 1995 
ECU) - forpligtelser (mio. 
I EFRU I % 
Forberedelses-og overvågningsakt. 1,0 7% 
Evaluering 3,0 21% 
Regionale undersøgelser 1,3 9% 
Konferencer, kollokvier, seminarer 0,4 3% 
Informations- og reklamekampagner 4,9 35% 
Teknisk bistand og udstyr 3^4 24% 
Ialt| 14,0| 100% 
De evalueringer (21%), der blev iværksat i 1995, vedrørte de strukturfondinterventioner, der fandt 
sted i programmeringsperioden 1989-1993, samt visse af EF-initiativerne. De regionale undersøgelser 
(9%) føjede visse nyttige elementer til den viden, man havde om det regionale problem, og vil bl.a. 
danne grundlag for udarbejdelsen af den første treårsrapport om den økonomiske og sociale 
samhørighed. Blandt de forskellige konferencer og kollokvier, der blev støttet (3%), fortjener f.eks. 
den konference, der blev arrangeret i Prag sammen med Europarådet om »Europæisk integration og 
fysisk planlægning i det store europæiske område«, at blive nævnt. De forskellige reklameaktioner 
og udarbejdelsen af en informations- og kommunikationsstrategi (35%) gjorde det muligt for 
Kommissionen at fortsætte sine bestræbelser på at gøre Fællesskabets regionalpolitik mere synlig25. 
Som i de forudgående år omfattede de fleste af aktionerne flere (eller samtlige) medlemsstater. 
24 Se kapitel I1.D.4. Strukturfondene og SMV. 
2i Se kapitel 111.D. Information og kommunikation, formidling af god praksis. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 , o • 
2.2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen 
Artikel 6 i ESF-forordningen giver mulighed for at finansiere forskellige former for nyskabende 
aktioner, teknisk bistand og pilot- og demonstrationsprojekter i forbindelse med erhvervsuddannelse 
og beskæftigelsesudvikling og i forbindelse med overvågning og evaluering af ESF-finansierede 
aktioner. 
Hvad angår nyskabende aktioner var 1995 kendetegnet ved to parallelle begivenheder: iværksættel­
sen af de projekter, der var udvalgt for 1994, og udvælgelse af de projekter, der skulle finansieres 
over 1995-budgettet. Efter indhentningen af forslag i 1994 blev 32 projekter godkendt i marts 1995 
for de tolv medlemsstater. Projekterne vedrører tre prioriterede emner: en mere arbejdskraftintensiv 
vækstmodel; forbedring af arbejdsmarkedets funktion; og styrkelse af uddannelsessystemerne. De 
strækker sig fra etablering af lokale mobile uddannelsescentre (Grækenland) til partnerskaber, der 
skal forbedre handicappedes beskæftigelsesmuligheder. De samlede omkostninger ved disse projek­
ter for de tolv medlemsstater beløber sig til 32 mio. ECU, og ESF's samlede bidrag beløber sig til 18 
mio. ECU (56%). De første betalinger (50% af ESF's forpligtelser) kunne gennemføres allerede i 
august 1995. 
Regnskabsåret 1995 begyndte med indkaldelserne af tilbud i maj og juni. I oktober, der var sidste 
frist for indgivelse af forslag til Kommissionen, var der indkommet 169 forslag. Disse blev vurderet 
af et panel af eksterne eksperter, der var udpeget blandt de af medlemsstaterne foreslåede kandida­
ter, samt af Kommissionens interne evaluatorer. Efter vurderingen blev der opstillet en midlertidig 
liste med 61 projekter. Det samlede budget beløber sig til 62 mio. ECU, og ESF's bidrag andrager 27 
mio. ECU. 
Det skal i øvrigt understreges, at der blandt de nyskabende regionaludviklingsaktioner, som finansie­
res i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen, er ét vedrørende integration af informationssamf-
undskonceptet i regionaludviklingspolitikken vedrørende ugunstigt stillede områder, der finansieres i 
henhold til både artikel 6 i ESF-forordningen og artikel 10 i EFRU-forordningen26. Den samlede 
finansiering, der vil være til rådighed for denne aktion, beløber sig således til 20 mio. ECU (EFRU: 
15 mio. ECU; ESF: 5 mio.). To forskellige områder vil blive støttet: udarbejdelse af regionale 
informationssamfundsstrategier (omfattende aspekter vedrørende beskæftigelse og menneskelige 
ressourcer); og iværksættelse af tværregionale foranstaltninger, der har nyskabende karakter og 
demonstrationsværdi i de ugunstigt stillede områder. ESF vil koncentrere sig om de net, der udvikler 
projekter vedrørende beskæftigelse, uddannelse og forvaltning af arbejdsmarkedet. Foranstaltnin­
gerne kan således dreje sig om fjernundervisning ved hjælp af informations- og kommunikationste­
knologierne eller om anvendelse af disse teknologier for at styrke forbindelsen mellem institutionerne 
og de lokale arbejdsmarkedsaktører på den ene side og jobsøgende på den anden side. Projekterne vil 
blive iværksat i løbet af andet halvår 1996. 
For så vidt angår aktionerne vedrørende teknisk bistand er disse som oftest integreret i de program­
mer, der finansieres under de forskellige mål eller EF-initiativer. De bevillinger, der ydes på 
Kommissionens initiativ, anvendes til at hjælpe Kommissionen med arbejdet. Dette gælder navnlig 
iværksættelsen af EMPLOI- og ADAPT-initiativerne, hvortil der siden maj 1995 har været knyttet 
en ekstern støttestruktur benævnt Europs, som forvaltes af en kontraherende virksomhed. Denne 
struktur er valgt på grundlag af udbud og har et årsbudget på 5,573 mio. ECU. Strukturens 
hovedformål i 1995 var at hjælpe Kommissionen med at udvælge programforslag. Europs har 
navnlig til opgave at analysere indholdet af EMPLOI- og ADAPT-programmerne og at deltage i 
forberedelsen og formidlingen af informationer om disse EF-initiativer. Endvidere er der på grundlag 
af et udbud valgt en støttestruktur, der er specialiseret i PR- og kommunikationsvirksomhed, til at 
varetage informations- og kommunikationsopgaverne i forbindelse med ESF. 
" Se 2.1. ovenfor. Nyskabende aktioner i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen — Nyskabende regionaludvik­
lingsaktioner. 
182 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Tabel 107: Aktioner finansieret i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen i 1995 (mio. ECU) 
Nyskabende aktioner, undersogelser 
Teknisk bistand 
I ALT Forpligtelser 
18,0 
8,0 
26,0 % 
69% 
31% 
100% Betalinger 
9.0 
9,9 
18,9 
2.3. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen 
Ifølge artikel 8 i EUGFL-forordningen kan EUGFL finansiere foranstaltninger vedrørende: 
— »evaluering, overvågning, teknisk bistand og generelle undersøgelser«. Aktioner i form af teknisk 
bistand kan iværksættes på initiativ af Kommissionen eller en kompetent national eller regional 
myndighed. Undersøgelser iværksættes alene på initiativ af Kommissionen, som tager hensyn til 
sine tjenestegrenes prioriterede behov; 
— »gennemførelse af pilotprojekter vedrørende tilpasning af landbrugsstrukturerne og fremme af 
udviklingen i landdistrikterne«. Pilotprojekterne går ud på anvendelse i lille målestok men på de 
betingelser, der gælder i virkeligheden, af forskningsresultater, som synes at være lovende; 
— »gennemførelse af demonstrationsprojekter, der skal vise de faktiske muligheder, som systemer, 
metoder og teknikker, der er i overensstemmelse med målene for den fælles landbrugspolitik, 
frembyder inden for produktion og forvaltning«. Demonstrationsprojekterne skal være ganske 
virkelighedstro og bygge på godkendte forskningsresultater; 
— »foranstaltninger til udbredelse af erfaringer og arbejdsresultater vedrørende udvikling af landdi­
strikterne og forbedring af landbrugsstrukturerne«. 
Oversigt over aktioner, der blev finansieret mellem 1989 og 1995 
Da der i de tidligere årsberetninger ikke er redegjort for de aktiviteter, der er gennemført i henhold til 
artikel 8 i EUGFL-forordningen siden 1989, forekommer det hensigtsmæssigt at gøre det her, ikke 
mindst fordi visse af »første generations« projekterne kørte videre i 1995, mens »anden generations« 
projekterne blev iværksat samme år. 
Tabel 108: Aktioner finansieret i henhold til artikel 8 i EUGFL-forordningen, 1989-1995 (mio. ECU) 
Teknisk bistand, evaluering, undersogelser 
Pilot-o g demonstrationsprojekter 
Foranstaltninger til udbred, af erfaringer mm. 
lait Antal 
projekter 
137 EUGFL 
19,2 
51,6 
1.8 
72,6 26% 
71% 
2% 
100% 
De aktioner vedrørende evaluering, overvågning, teknisk bistand og undersøgelser, der fandt sted 
mellem 1989 og 1995, drejede sig først og fremmest af den forudgående vurdering af programmerne 
(6 projekter) og den efterfølgende evaluering af særlige forordninger (7 projekter). Den tekniske 
bistand har hovedsagelig været rettet mod gennemførelsen af EF-forordninger og overvågningen 
heraf (19 projekter). Endelig blev 19 generelle undersøgelser iværksat på Kommissionens initiativ. 
Pilot- og demonstrationsprojekterne vedrørte visse sektorer i landbruget og visse dele af landbefolk­
ningen. Projekterne vedrørende diversificering af landbruget og bedre udnyttelse af produktionerne 
drejede sig for en stor dels vedkommende om nonfoodprodukter (udvikling af aktiviteter i forbindel­
se med skovbrug, turisme i landdistrikter og fysisk planlægning), men også om fremme af traditio­
nelle kvalitetsprodukter. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 183 
Pilotprojekter vedrørende det »grønne« landbrug: 
EUGFL's pilot- og demonstrationsprojekter giver lejlighed til at teste forskellige metoder til 
forening af landbrugsproduktion, bæredygtig udvikling i landdistrikter og miljø. Således vedrørte 
de aktioner, der blev finansieret i denne forbindelse mellem 1989 og 1995, demonstration af mere 
miljøvenlige teknikker og etablering af forsøgsbrug, der skulle demonstrere levedygtigheden dels 
af driftssystemer, der tager hensyn til miljøet, dels af metoderne til forvaltning af landdistrikterne. 
Foranstaltningerne til udbredelse af erfaringer mm. vedrørte hovedsagelig finansiering af brochurer 
og afholdelse af seminarer med henblik på udbredelse af oplysninger om Fællesskabets politik for 
udvikling af landdistrikter og om viden og erfaringer, der kan bidrage til at forbedre landbrugsstruk­
turerne. 
1995: et overgangsår for EUGFL ''s pilot- og demonstrationsprojekter 
For at sikre bedre informationer om de pilot- og demonstrationsprojekter, der finansieres i henhold 
til artikel 8 i EUGFL-forordningen, blev der i oktober 1994 offentliggjort en indkaldelse af forslag 
(sidste frist for indgivelse af forslagene: 31. marts 1995) vedrørende fire prioriterede områder: 
nonfoodproduktioner, grønt landbrug, skovbrug og udvikling af landdistrikter. Der blev modtaget 
583 forslag, som blev evalueret af uafhængige eksperter og Kommissionens tjenestegrene i 1995. De 
valgte projekter vil blive finansieret over 1996-budgettet. Det bemærkes, at denne indkaldelse af 
forslag alene vedrørte pilot- og demonstrationsprojekter. Projekter vedrørende evaluering, teknisk 
bistand, overvågning og undersøgelser samt udbredelse af erfaringer mm. (projekter, der fremlægges 
på initiativ af Kommissionen og af nationale, regionale eller lokale myndigheder), finansieres efter en 
anden fremgangsmåde (seks projekter vedrørende undersøgelser og teknisk bistand i 1995). 
2.4. Nyskabende aktioner og teknisk bistand i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen 
Ligesom de øvrige strukturfonde kan FIUF finansiere undersøgelser, pilotaktioner, demonstrations­
projekter, projekter vedrørende tjenesteydelser og teknisk bistand, oplysningsarbejde osv. på grund­
lag af artikel 4 i FIUF-forordningen. I 1995 blev der brugt i alt 2,05 mio. ECU til denne type 
aktioner. 
Tabel 109: Aktioner finansieret i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen i 1995 (mio. ECU) 
I FIUF I ~ % 
Undersøgelser 1,5 71% 
Publikationer 0,0 2% 
Teknisk bistand 0,6 27% 
Ialt| 2,11 100% 
Der blev iværksat 13 undersøgelser på grundlag af en indkaldelse af forslag. De vedrørte bl.a. 
indsamling af biologiske data, forholdet mellem fiskeri og miljø, vandkvalitet i forbindelse med 
muslingeproduktion og certificering af fiskeriprodukternes kvalitet. For så vidt angår teknisk bistand 
er FIUF-bevillingerne anvendt til ajourføring og demonstration af »EF-registeret over fiskerfart­
øjer«, forberedelse af POP IV (flerårigt udviklingsprogram for justering af fiskeriindsatsen, 1997-
2000) og endelig til iværksættelse af »Infosys«-systemet vedrørende computerstøttet overvågning og 
evaluering af strukturaktioner, der finansieres af FIUF. Af publikationer finansieret i henhold til 
artikel 4 kan nævnes rapporten »Akvakultur og miljø« samt oplysningsbrochurer om strukturaktio­
ner til fordel for fiskeri og akvakultur, som distribueres i hver enkelt medlemsstat. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 \ 85 
KAPITEL II 
GENNEMFØRELSE AF BUDGETTET, 
KONTROL og ØKONOMISK FORVALTNING, 
SAMORDNING af de FORSKELLIGE FINANSIELLE INSTRUMENTER, 
KOMPLEMENTARITET med de ØVRIGE EF-POLITIKKER 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 187 
A. GENNEMFØRELSE AF STRUKTURFONDENES BUDGET 
I budgetåret blev der vedtaget et ændrings- og tillægsbudget med henblik på frigivelse af 
bevillingerne i den reserve, der var oprettet for de tre nye medlemsstater, og oprettelse af de 
særlige budgetposter for EFSR/SPD'erne under mål 6. For så vidt angår EFRU bevirkede 
ændrings- og tillægsbudgettet en forøgelse af forpligtelsesbevillingerne (med 261 mio. ECU) og 
betalingsbevillingerne (med 130 mio. ECU), dvs. en stigning på 2% i forhold til det oprindelige 
budget. 
1. Gennemførelse af budgettet i 1995 
1.1. Samlet gennemførelse i 1995 
Formålet med dette afsnit er at gennemgå hele budgetgennemførelsen i 1995, dvs. udnyttelsen af 
bevillingerne for perioden 1994-1999, men også for de forudgående perioder. Der sondres dog 
mellem udnyttelse af nye bevillinger, der er optaget i 1995-budgettet, og udnyttelse af bevillinger 
fremført fra det forudgående år til 1995-budgettet. 
Tabel 110: Forpligtelsesbevillinger for 1995: oprindelse og udnyttelse (mio. ECU) 
EFSR 
EFRU EFSR 
ESF EFSR 
EUGFL EFSR 
FIUF EF-
iniliativcr Overgangs-
foranstalt. IALT 
Oprindeligt budget 
Bevillingsoverførsel 
Tillægs- og ændringsbudget 
Samlede bevillinger 199S 10.592.70 
-129,70 
221.41 
10.684,41 6.443,80 
-54.80 
317,11 
6.706.11 3.315,80 
-192,80 
251,10 
3.374,10 438,95 
0,05 
12,28 
451,28 2.144,00 
378,00 
80,20 
2.602,20 242.00 
0.00 
8,90 
250,90 23.177,25 
0,75 
891,00 
24.069,00 
Genopførte bevillinger 
Fremforte bevillinger 0,00 
0,00 0,00 
4,63 0,00 
0,00 0,00 
0,00 0.00 
313.58 0,00 
20,90 0,00 
339,11 (I) 
Disponible bevillinger 10.684,41 6.710.74 3.374,10 451,28 2.915.78 271.80 24.408,11 (2) 
Gennemforelse 
Gennemførelsesgrad 10.566,05 
99% 5.125,25 
76% 3.348,33 451,23 
100% 2666,65 
91% 111,92 
41% 22.269,43 
91% 
Ikke brugte bevillinger 
Fremforte bevillinger begyndelsen af 1996 
Frigjorte bevillinger minus genopførte bevillinger 
Bevillinger, der er ombudgeteret tit kommende ir 
Frigjorte bevillinger 118,36 
0,00 
118,06 
283.75 1.585.49 
4,32 
1.584.79 
99,28 25,77 
0,00 
25,58 
28,66 0,05 
0.00 
0,22 
48.49 249.13 
20,41 
228,71 
31,34 159.88 
45,88 
115.42 
42,03 2.138,68 
70,63 
5,44 
2.072,78 
533,56 
(1) heraf 7,5 mio. ECU, der er blokeret indtil den 31. marts 1995 
(2) 24 400,6 mio. ECU efter fradrag af de 7.5 mio. ECU, der er blokeret 
Tabel 111: Udnyttelse af bevillingerne i 1995 (ekskl. 1994-beviltinger, der er fremført til eller genopført i 
1995 — mio. ECU) 
Budxtlpoil DispmiMt kirlllinttr (A) 
Forpligtelser Betalinger Anvendelse af bevillingerne (B) 
Forpligtelser Betalinger Bnilli»t'r/rem/,n til IM (Q 
Forpligtelser Bclaliagci Mi« uJ^tmlt ».W/i—.r IA)(lt).(Q 
Forpligtelser Bcialingc 
Milt 
MII 2 
Mil 3 
MII 4 
Mil 5a landbrug (bortset (ra 
mil lA5b) 
Mil Sa landbrug (i mil 5b) 
Mil 5a fiskeri 
Mil 5b 
Mil 6 
Overgangsforanstaltninger og 
nyskabende foranstaltninger 
ËF-Inifiativcr 
Uckarinpelse «f svig 
Es-DDIl 1S.I90.SS 
1.971,20 
2.013,51 
365,39 
296,76 
314.72 
17S.97 
680.10 
125.92 
250.90 
2.602^0 
0.75 12.550,17 
2.252,60 
1.756,76 
188,20 
462.03 
295.50 
134.60 
948.90 
76.24 
376.65 
2.107.15 
0,77 
52,00 14.517,77 
1.734,74 
1.606.59 
94,50 
282.60 
373.31 
178.97 
57I.S6 
125.92 
93,90 
2.357,71 
0.06 
0.00 11.177,54 
1.091,05 
1.474,72 
54,11 
316,64 
281,26 
91,63 
437.85 
62.96 
183,87 
1.320,06 
0,13 
16,01 0,00 
0,00 
4.32 
0.00 
0.00 
0.00 
0,00 
0.00 
0.00 
38.74 
20.41 
0,00 
0,00 116.00 
20.50 
73,00 
0,00 
44,50 
12.39 
0.00 
0.00 
0,00 
10.00 
IS4.36 
0,00 
113.06 673.11 
243,46 
402.59 
270.89 
14.16 
11.41 
0.00 
108.94 
0.00 
118.26 
224.01 
0,69 
0,00 556,62 
1.141.05 
209,03 
134.08 
100.89 
-5,15 
42.97 
511.05 
13.2* 
182.78 
602.73 
0.64 
-77.07 
IALT S73.8I 
Ser man på alle interventioner og alle fonde under ét, indgik Kommissionen i 1995 forpligtelser for 
21,938 mia. ECU og betalte 17,215 mia. ECU af 1995-bevillingerne. Hertil kommer 331,6 mio. ECU, 
som der er disponeret over på grundlag af bevillinger fremført fra 1994. Denne udnyttelse skal 
sammenholdes med, at der var 24,069 mia. ECU til rådighed i forpligtelsesbevillinger (24,408 mia. 
Syvende årsberetning — Strukturftmdene i 1995 
inkl. fremførslerne) og 21,202 i betalingsbevillinger. I alt er der for 2,131 mia. ECU (2,139 mia. inkl. 
fremførslerne) i uudnyttede forpligtelsesbevillinger og for 3,987 mia. ECU i uudnyttede betalingsbe­
villinger. Af disse uudnyttede bevillinger er der fremført 63,5 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 
573,8 mio. i betalingsbevillinger til 1996, mens 2,072 mia. i forpligtelsesbevillinger vil blive genopført 
på senere budgetter. 
Tabel 112: Anvendelse af bevillingerne for 1995 pr. budgetpost (ekskl. frem- og genopførte bevillinger) 
Konto Tekst Forpligtelser Betalinger 
EFSR 
O D w B2-100 
B2-I0O0 
B2-1001 
B2-1002 
B2-1003 
B2-1004 
B2-I0I0 EFSR 
Mål I 
Mil 5 a (bortset fra områder under mål 1 et 5b) 
Mål 5a (i områder 5b) 
Mål 5b 
Må! 6 
Bekæmpelse af svig 2.395.179.999 
282.599.220 
373.305.787 
249.500.000 
47.740.000 
10.000 
EUGFL î alt 3.348.335.006 1.694.819.384 
316.643.872 
288.255.362 
207.015.401 
23.870.000 
7.500 
2.530.611.520 
B2-I10 
B2-U00 
B2-I101 
B2-1I02 
B2-I1I0 EFSR 
Mål I 
Mal 5a 
Mål 6 
Bekæmpelse af svig 
FIUF i alt 270.833.000 
178.967 000 
1.430.000 
451.230.000 155.710.334 
91 628 181 
715000 
248.053.514 
B2-I20 
B2-I200 
B2-1201 
B2-1202 
B2-1203 
B2-I210 EFSR 
Mål I 
Mål 2 
Mål 5b 
Mål 6 
Bekæmpelse af svig 8.960.795.036 
1.332.611.700 
228.388.044 
44.260.000 
30.000 7.379.713.350 
815.617.460 
156.122.460 
22.130.000 
37.106 
EFRU i alt 10.566.084.780 8J73.620.376 
Ul B2-130 
B2-I300 
B2-I30I 
112-1302 
B2-I303 
B2-1304 
B2-I305 
B2-131 EFSR 
Mål 1 
Mål 2 
Mal 3 
MAI 4 
Mål 5b 
Mål 6 
Bekæmpelse af svig 2.890.964.235 
402.127.449 
1.606.593.025 
94 500.000 
93.970.958 
32.490.000 
19.000 2.647.301.618 
275434.338 
1 474.721.111 
54.111.428 
747)5.824 
16.245.000 
81.000 
ESF i alt 5.120.664.667 4.542.610.319 
EF-INITIATIVER 
B21400 
B2I400 
B21400 
B21400 
B2141 
B2I410 
B2I410 
B21410 
B2I410 PESCA (omstrukturering af fiskerisektoren) 
ESF 
FIUF 
EFRU 
PESCA i alt 
Tværregionalt samarbejde 
ESF 
EUGFL-U 
FIUF 
EFRU 
INTERREG i alt 964.000 
20.760,036 
6.552.899 
28.276.935 
4.745.000 
7.010.000 
334.460.500 
346.215.500 482.000 
1.564.518 
3.276.449 
5.322.967 
2.372.500 
4.030.200 
218.259.850 
224.662.S50 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 189 
IS 
o P Konto Tekst Forpligtelser 
B21412 
B214I2 
B2I412 
•A2I412 
B2I42 
B21420 
B21420 
B2I421 
B21421 
B21422 
B21422 
B21423 
B2I423 
B2143 
B21430 
B21430 
B2143I 
B2143I 
B21432 
B21432 
B21433 
B21433 
B2144 
B21440 
B2I440 
B2I440 
B2I45 
B2I450 
B2I450 
B2I46 
B21460 
B21460 
B2I460 
B2147 
B21470 
B21470 ESF 
EUGFL-U 
FIUF 
EFRU 
PEACE i alt 
NOW i alt 
ESF 
EFRU 
HORIZON i alt 
ESF 
EFRU 
YOUTHSTART i alt 
ESF 
EFRU 
ADAPT i alt 
Industriel omstrukturering 
ESF 
EFRU 
RECHAR i alt 
ESF 
EFRU 
RESIDER i alt 
ESF 
EFRU 
KONVER i alt 
ESF 
EFRU 
RETEX i alt 
REGIS II (fjernregioner) 
EUGFL-U 
FIUF 
EFRU 
Total REGIS 
URBAN (byområder) 
ESF 
EFRU 
Total URBAN 
LEADER II (udvikling og landdistrikter) 
ESF 
EUGFL-U 
EFRU 
Total LEADER 
SMV-initiativer 
ESF 
EFRU 
SMV i alt 
ESF 
EUGFL-U 
FIUF 
EFRU 
EF-initiativer i alt 10.963.000 
1271000 
137.000 
15.014.000 
27.385.000 
Beskæftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer 
ESF 26.728.815 
EFRU 1.626.298 
28.355.113 
51.908.658 
3.110.964 
55.019.622 
22.813.724 
1.463.454 
24.277.178 
297.622.306 
10.041.768 
307.664.074 
23.002.000 
148.660.161 
171.662.161 
11.258.000 
143.470.500 
154.728.500 
10 654.000 
227.568.000 
238.222.000 
2.047.000 
162.776.410 
164.823.410 
36.777.000 
36.777.000 
14.285,177 
121 611.382 
135.896.559 
2.965637 
221.085.705 
217.026 189 
441.077.531 
13.937.000 
183.390.000 
197.327.000 
493.894.317 
229.366.705 
20897.036 
1.613.549.525 
2J57.707.583 Betalinger] 
5.481.500 
635.500 
68.500 
7.507 000 
13.692.500 
13.364.407 
713.149 
14.077.556 
25.954.329 
1.455.482 
27.409.811 
11.406.861 
731.727 
12.138.588 
147.600.000 
5020.884 
152.620.884 
11.501:000 
63.672.168 
75.173.168 
5629 000 
71.390.850 
77.019.850 
5.327.000 
82.004.885 
87J31.885 
1.023.500 
74.335.57) 
75 J59.071 
22.020.400 
22.020.400 
7.142.588 
46.574.610 
53.717.198 
2882.818 
67.106.871 
62.719 602 
132.709.29l| 
6.968.500 
60.739 70! 
67.708.201 
247.136.003 
71 772.571 
1.633.018 
720.422.327 
1.040.963.920 
I'M) Syvende årsberetning — Strukturftmdene i 1995 
Konto Tekst Forpligtelser Betalinger 
m i_ 
- _ 
Ul < _ o p S _ K O o 5 5 
P_Z r-o 
o K 
ri S 
! ^ 
.5 «> ag S.-S ANDRE INTERVENTIONER 
B2148 
B2148 
B2148 
B2148 
B2-180 
B2-I81 
B2-I82 
B2-I83 
B21900 
B21900 
B21900 
B21900 
B21900 ESF 
EUGFL-U 
EFRU 
Reserve 
Tidligere foranstaltninger i alt (*) 
EUGFL-U 
FIUF 
EFRU 
ESF 10.867.167 
13.371.419 
30.980.969 
38.677.505 
Ovtrgangsføranst. og innoverende foranst. i alt 93.897.060 
ESF 
EUGFL-U 
FIUF 
EFRU 
Reserve 
EX-RDA i alt 
(*) Betalinger for perioden 1989-1993 
Tabel 113: Forpligtelser i 1995 (ekskl. frem- og genopførte bevillinger — mio. ECU) 51.654.647 
19.827.041 
207.616.049 
0 
279.097.737 
42.062.926 
12.772.210 
82.322.392 
46.709 165 
183.866.694 
14.938.560 
1.073.579 
0 
0 
16.012.139 
Disponible i alt 
Gennemført i alt 
% 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
•/. IALT 
24.068,25 (1) 
21.937,86 (2) 
91.15% 
11.210,59 (2) 
5.653,22 (2) 
3.58836 (2) 
48530 
100% CCA 
Må) 1 
15.190,88 
14.517,77 
96% 
8.960,80 
2.890.96 
.2.395,18 
270,83 
66% Mil 2 
1.978.20 
1.734,74 
88% 
1.332,61 
402,13 
8% Mil 3 
2.013,51 
1.606,59 
80% 
1.606,59 
7% MII 4 
365,39 
94,50 
26% 
94.50 
0% Mål 5a 
860,45 
834,87 
97% 
655,91 
178,97 
4% Mi) 5b 
680,80 
571,86 
84% 
228,39 
93,97 
249,50 
3% Mil 6 
125,92 
125,92 
100% 
44.26 
32.49 
47,74 
1.43 
1% EFSR 
i alt 
21.215,15 (1) 
19.486,26 (2) 
92% 
10.566,05 (2) 
5.120,65 (2) 
3.348J3 (2) 
451.23 
89% Overgangs-
foranstalt. 
250,90 
93,90 
37% 
30,98 
38,68 
10,87 
13,37 
0% EF-
initiativer 
2.602.20 
2.357,71 
91% 
1.613,55 
493.89 
229.37 
20.90 
11% % 
100% 
56% 
26% 
16% 
2% 
-(1) Heri ikke medregnet 0,750 mio. ECU der er lil rådighed til bekæmpelse og svig.. 
(2) Heri ikke medregnet 0,059 mio. ECU. der er indgået forpligtelse for til bekæmpelse af svig (0,030 EFRU, 0,019 ESF og 0.010 EUGFL). 
Hvad angår programmeringen blev der i 1995 godkendt EF-initiativprogrammer, programmer for de 
nye medlemsstater og visse programmer, der manglede at blive godkendt under de forskellige mål. 
Disse nye forpligtelser tegnede sig dog ikke for størstedelen af budgetaktiviteterne i 1995. Hovedakti­
viteterne var iværksættelsen af programmer vedrørende interventioner på nationalt initiativ 
(EFSR/SPD), som var blevet vedtaget i 1994. Det er denne iværksættelse, der strækker sig over to år, 
der er årsag til, at forpligtelsesbevillingerne ikke er anvendt fuldt ud. Udnyttelsesgraden svarer 
nemlig til 91% af de disponible bevillinger, dvs. 21,938 mia. ECU i indeværende programmeringspe­
riode. Udarbejdelsen og derefter godkendelsen af programmeringsdokumenterne, som først fandt 
sted i slutningen af 1994, har indvirket på budgetgennemførelsen i 1995. Dette skyldes, at kravet om, 
at 40% af den årlige tranche for det forudgående år er anvendt, før man kan begynde at bruge af det 
følgende års tranche, skaber en vis inerti, idet den manglende anvendelse i 1994 får konsekvenser for 
1995. SPD-systemet forværrede yderligere situationen. Ganske vist har SPD'erne gjort det muligt 
hurtigere at disponere over den første årlige tranche, men der er tale om større beløb end i 
EFSR'ernes operationelle programmer, hvilket indebærer, at der skal opnås en højere udnyttelses­
grad, før der kan disponeres over den følgende tranche. 
Udnyttelsesgraden for de forskellige mål varierer en del. Kun bevillingerne for mål 6 er udnyttet 
100%, hvilket skyldes, at de meget få programmer alle er godkendt. For mål 1 og 5a er der indgået 
forpligtelser for over 95% af de disponible bevillinger, mens tallet for mål 2 og 5b ligger omkring 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 191 
85%. Kun i forbindelse med mål 3 og 4 har der været egentlige vanskeligheder med at udnytte 
forpligtelsesbevillingerne (henholdsvis 80% og 26%). Ser man på de samlede tal, udlignes disse 
forskelle dog i høj grad, fordi mål 1, der har en ganske tilfredsstillende udnyttelsesgrad (673 mio. af i 
alt 15,190 mia. ECU er ikke udnyttet), tegner sig for to tredjedele af forpligtelserne for 1995. De 
øvrige måls andel går fra 0,4% (mål 4) til 8% (mål 2). 
For så vidt angår de øvrige interventioner blev der disponeret over i alt 2,358 mia. ECU (ekskl. frem-
og genopførte bevillinger). Der var 244,5 mio. ECU, der ikke blev udnyttet, dvs. 9% af de disponible 
bevillinger i 1995. Herved er en stor del af forsinkelsen i 1994 indhentet, således at EF-initiativerne 
tegner sig for knap 11% af forpligtelserne for 1995. 
Tabel 114: Betalinger i 1995 (ekskl. frem- og genopførte bevillinger — mio. ECU) 
Disponible 
Gennemfort 1 alt 
% 
EFKU 
ESF 
EUCFL 
FIUF IALT 
20.678,79 (1) 
16.919,60 (2) 
S 1,12% 
9.176J3 (2) 
4.836J7 (2) 
2.644,44 (2) 
262,46 
100% CCA 
Mil 1 
12.550,17 
11.877,54 
95% 
7J79.71 
2.647.30 
1.694,82 
155,71 
70% Mil 2 
2.252,60 
1.091,05 
48% 
815.62 
275,43 
6% Mil 3 
1.756.76 
1.474,72 
. 84% 
1.474,72 
9% Mil 4 
188,20 
54,11 
29% 
54.11 
0% Mil 5a 
892.13 
696,53 
78% 
604.90 
91,63 
4% Mil 5b 
948.90 
437,85 
46% 
156.12 
74.72 
207,02 
3% Mil 6 
'76,24 
62,96 
«3% 
22,13 
16,25 
23.87 
0,72 
0% EFSR 
i alt 
18.664,99 (1) 
15.694,77 (2) 
84% 
8.373,58 (2) 
4.542,53 (2) 
2.530,60 (2) 
248,05 
93% Overgangs-
furanstalt. 
376.65 
183,87 
49% 
82.32 
46,71 
42.06 
12,77 
1% EF-
initiativer 
1.585,15 
1.040,96 
66% 
720,42 
247.14 
71,77 
1.63 
6% • V. 
100% 
54% 
29% 
16% 
2% 
(1) Heri ikke medregnet 0,765 mio. ECU til bektempeisc af svig og 522 mio. ECU tit reserven for tidligere foranstaltninger. 
(2) Heri ikke medregnet 0,126 mio. ECU til bekæmpelse af svig (0,037 EFRU, 0,081 ESF og 0,008 EUGFL) samt 279,098 mio. ECU til reserven for tidligere 
foranstaltninger og 16,012 mio. ECU til Ex-DDR 
Hvad angår betalingsbevillingerne blev der i 1995 anvendt i alt 16,920 mia. ECU, dvs. 82% af de 
disponible bevillinger (20,679 mia.). Der er således 3,759 mia. ECU i uudnyttede bevillinger. Denne 
udnyttelsesgrad viser, at man endnu ikke er nået ret langt med gennemførelsen af programmerne af 
ovenstående årsag, dvs. fordi de først blev godkendt i perioden mellem slutningen af 1994 og 1995. 
Det skal nemlig fremhæves, at Fællesskabets betalinger afhænger af gennemførelsen af programmer­
ne på nationalt plan, idet Kommissionen efter godkendelsen af programmet, anvendelsen af den 
tilsvarende årlige tranche og betalingen af det første forskud først kan foretage en ny udbetaling, når 
medlemsstaten kan attestere, at udgifterne svarende til mindst halvdelen af det første forskud faktisk 
er afholdt af de endelige modtagere. For de programmers vedkommende, der først blev godkendt.i 
midten af eller endog i slutningen af 1995, har det derfor været vanskeligt at foretage de betalinger, 
der oprindelig var budgetteret med. 
Der er større variation i udnyttelsen af betalingsbevillingeroe for de forskellige mål, end der er i 
udnyttelsen af forpligtelsesbevillingerne. Således er kun mål 1 nået op på en udnyttelsesgrad på 
omkring 95%. Udnyttelsesgraden for de øvrige mål ligger på ca. 80% (mål 3, 5a og 6), under 50% 
(mål 2 og 5b) eller endog under 30% (mål 4). Det forhold, at mål 1 tegner sig for 70% af samtlige 
betalingsbevillinger, er igen forklaringen på, at den samlede udnyttelsesgrad ligger på 82%. For så 
vidt angår EF-initiativerne afspejler udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne (66%), at program­
merne først blev godkendt i 1995 og ikke nåede at komme rigtig i gang. 
I de foregående afsnit er det anvendelsen af nye bevillinger, der blev opført på 1995-budgettet med 
henblik på den anden programmeringsperiode, der er behandlet, dvs. ekskl. frem- og genopførte 
bevillinger. Ser man på de forpligtelsesbevillinger for 1994, der blev fremført til eller genopført i 
1995 ' og anvendt i 1995, var der tale om mindre beløb i forhold til hele budgettet (nemlig 339,1 mio. 
Forpligtelses- og betalingsbevillinger, der ikke er anvendt ved udgangen af det budgetår, de gælder for, annulleres 
som hovedregel. Dog kan de fremføres, men kun til det følgende år, såfremt følgende kriterier er opfyldt: 
forpligtelsesbevillingerne skal svare til forpligtelser, der vil blive indgået før den 31. marts i det. følgende budgetår; 
for betalingsbevillingerne skal de godkendte bevillinger være opbrugt. Endvidere er det kutyme, at bevillinger for et 
bestemt år, som ikke er anvendt, frigøres, hvilket indebærer, at de annulleres. Dog kan der for disse bevillinger 
genopføres de tilsvarende forpligtelsesbevillinger for at gennemføre det oprindeligt fastsatte program. 
192 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
ECU). 4,6 mio. ECU gik til ESF's aktioner under mål 2 (udnyttet 100%), 313,6 mio. ECU gik til EF-
initiativerne (268,9 mio. ECU fra EFRU, 18,3 mio. fra ESF, 20,6 mio. fra EUGFL og 1,2 mio. fra 
FIUF) og 20,9 mio. ECU (heraf 18. mio. fra ESF) til nyskabende aktioner og overgangsforanstalt­
ninger. I alt blev der i 1995 disponeret over 331,6 mio. af de i alt 339,1 mio. frem- eller genopførte 
bevillinger (98%). 
Der blev ligeledes foretaget en del betalinger vedrørende interventioner, der var besluttet før 1994, 
dvs. i forbindelse med den første programmeringsperiode 1989-1993, og undertiden endnu før. I alt 
drejer det sig om 1,835 mia. ECU, hvoraf 1,551 mia. svarer til forpligtelserne for perioden 1989-
1993. Der er tale om betalinger, der helt normalt er foretaget i den afsluttende fase af interventioner­
ne for den første periode. Det bemærkes, at selv om forpligtelserne vedrørende disse interventioner 
skulle være indgået inden udgangen af 1993 (medmindre programmerne blev forlænget), havde 
medlemsstaterne som hovedregel en frist på to år, dvs. indtil den 31. december 1995, til at udbetale 
beløbene til de endelige støttemodtagere, og derefter på seks måneder, dvs. indtil den 30. juni 1996, 
til at indsende udgiftsattesterne til Kommissionen. Disse betalinger i 1995 afspejler således afslutnin­
gen af programmerne fra den første programmeringsperiode. 
Tabel 115: Betalinger i 1995 vedrørende interventioner fra perioden før den anden programmeringsperio­
de (inkl. frem- og genopførte bevillinger — mio. ECU) 
< 1994 
1989-1993 
D 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
N 
P 
UK «Vrf.* 
røww** 730,81 
549,09 
0,00 
34,84 
80,05 
50.83 
0.03 
242,74 
139,73 
0,86 Sjwe* - ; M&tS 
#1SSF % 
[279,99 
278.00 
5.20 (3) 
0.00 
90.88 
13.14 
0,27 
91.49 
77,03 
0,00 . won-(o 
133.40 
30,00 (3) 
25.90 
41,80 
13.40 
9,50 
8,60 
2,30 
1,90 flstøri 
L75.50 
15,88 
U0(3) 
0,92 
6,83 
0,00 
4,71 
0.75 
1,25 
0,34 : r.ï^T.-.. 
1.086,30(2) 
976,37 
36,30 
61,65 
219.55 
77,37 
14,50 
343.58 
220,31 
3,10 -, \#Å%K ' :\, 
..m®.>. 
224,25 
224,25 
15,41 
0.44 
80,65 
17,85 
23,25 
14,73 
5,19 
9,19 
57,53 T.WtøZ 
21,00 
20,53 
3,39 
0,29 
5,21 
0,15 
11,01 
0.49 
0,00 
0,00 
0,00 wm.-r. 245,25 
244,78 
18,80 
0,73 
85,86 
18,01 
34,26 
15,21 
5.19 
9.19 
57,53 XNUh 
?:.m&.: 
198,11 
198,11 
16,89 
17,36 
27,22 
14,11 
0,00 
83,84 
0,00 
0,00 
38,70 , *.^<;';:*MfcfcàV >W" 
:tmm. 0) 
49,5 
4,2 
0,0 
5,9 
1,1 
20,7 
11,6 
0.1 
2.8 
3.1 g;$rt»rtj 
8,50 
8,05 
, 0,07 
0,10 
1,27 
1,80 
0,00 
0.00 
0,00 
1,28 
3,53 *- uw 8.50 (2) 
57.55 
4,27 
0,10 
7,17 
2,90 
20,70 
11,60 
0,10 
4.08 
6,63 
< 1994 
1989-1993 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
N 
P 
UK "y '^'"¥wii" '"W&itS- "-"- - \ï ; 
EtfRft' 
20,86 
20,86 
1,05 
0,21 
0,45 
0,28 
2,93 
12,46 
0,00 
0,90 
2,57 l\tSF » 
17,32 
17,31 
0.96 
0.00 
10.70 
1,26 
3,78 
0,62 
0,00 
0,00 
0,00 mcnr 
(o 
36,10 
2,80 
0,00 
3,60 
2,20 
17,80 
8,10 
0,00 
1,60 
0,00 rai* 
38,17 (2) 
74,27 
4,81 
0,21 
14,76 
3,73 
24,51 
21,18 
0,00 
2,50 
2,57 -„;* ,,.*»**'» , > - lÅtøffl A * *;*-.&<&* «w 
fcFfttf 
975,92 
794,19 
16,47 
0,65 
81,11 
34,84 
98,18 
77,01 
0,03 
269,93 
5,19 
10,10 
139,73 
60,96 - ÉSPV: 
516,42 
513,96 
21,23 
17,65 
48,33 
0,00 
106,39 
27,93 
0,27 
176,43 
0,00 
0,00 
77,03 
38,70 #tK$L 
221,70 
219,00 
7,00 
0,00 
39,50 
25,90 
45,10 
51,90 
9,50 
28,30 
0,10 
4,40 
2,30 
5,00 tøførtt 
82,92 
23,93 
0,07 
0,10 
2,37 
0,92 
8,63 
0,00 
4,71 
0,75 
0,00 
1,28 
1,25 
3,87 •" 4 AJ-4R 
1.835,13 
1.551,09 
44,77 
18,40 
171,31 
61,65 
258,31 
156,84 
14,50 
475,41 
5,29 
15,78 
220,31 
108,52 
(1) En opdeling pr. mål afbetalingerne fra EUGFL svarende til forpligtelser for 1989 er ikke mulig. 
(2) Heri ikke medregnet betalingerne fra EUGFL (se ovenfor). 
(3)Ex-DDR(posiB2-)900) 
(4) Der er ikke foretaget nogen betalinger for mål 4. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 193 
Tabel 116: Uindfriede forpligtelser pr. 31. december 1995 (mio. ECU) 
Munder al blive 
belalt iluln. I99S 
Mangler al blive 
betalt/or 199$-
bevillinger 
Mangler al blive 
betalt for 1994-
bevlllinger 
Mangler at blivt 
betaltfor bevil­
linger far 1994 EpÏÏ* 
LSF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF Mill 
13.776 .36 
T723JK» 
2 631.38 
1.828,05 
593,72 
7.539,44 
4.6(2,46 
1.345.99 
1.262,87 
248,12 
2.021,43 
1.415.48 
367,73 
174,78 
63,45 
4.215,49 
2.625.26 
917,67 
390,40 
282,16 Mil 2 
2.694,83 
2.202.91 
491,92 
1.092,77 
838.39 
254.38 
828,96 
718.46 
110.51 
773.10 
646,06 
127.03 Mil 3 
1.484,88 
1.484.88 
635,63 
635.63 
313^4 
313,84 
535,41 
535,41 Mil 4 
174.95 
174.95 
68,22 
68,22 
106,74 
106,74 
0,00 
0,00 Mil 5a 
974,19 
784,73 
189,46 
617,29 
491.83 
125,46 
192,49 
151,81 
40.68 
164,41 
141,09 
2332 Mil 5b 
923,10 
„_...„. 
143.44 
402,44 
332,00 
136.31 
50,85 
144,84 
118,89 
90,00 
28,89 
472,22 
150,91 
63,70 
257,61 
0,00 Mil 6 
62,96 
„..„ 
16.25 
23.87 
0,72 
62,96 
22,13 
16.25 
23.87 
0,72 
-
-
-Mil 
i all 
20.091,27 
1 ïl'25."46 
4942.83 
3.039,09 
783.90 
10.348,31 
5.679,29 
2.371.31 
1.923,41 
374,29 
3.5823-1 
2.223.93 
927,70 
326.58 
104,13 
6.160,63 
3.422,24 
1.643.82 
789,10 
305,48 EF-
Initialiver 
2.704,65 
1.608,77 
120,22 
975,66 Over-
gangs-
forinsl. 
377,58 
51,46 
86,69 
239,42 Ei-ODR 
2S-U2 
0,00 
0,00 
254,32 Bekcra-
ptlie af 
svig 
0.05 
0.02 
0,03 
0,00 IALT 
limning 
199S 
23.427,87 
12.008,56 
3.789,28 
7.630,03 % 
I00V. 
51% 
16* 
33'/. 
Stigningen i de disponible forpligtelsesbevillinger, som skyldes såvel resultaterne af Edinburgh-mødet 
og fremførslerne fra 1994 som den ufuldstændige udnyttelse af betalingsbevillingerne, påvirkede 
umiddelbart størrelsen af de uindfriede forpligtelser ved årets udgang. I 1995 blev der således opnået 
en indfrielsesgrad på 46% mod 54% i 1994, hvilket medførte en stigning i de uindfriede forpligtelser 
fra 15 til 23,428 mia. ECU mellem 1993 og 1995. Stigningen skyldes imidlertid et fald i udgifts-
fastsættelsen i årets løb (1995, men det gælder for 1994), og ikke en langsommere indfrielse af 
, forpligtelser, der var indgået i de forudgående år. De uindfriede forpligtelser for den første 
| programmeringsperiode svarede i slutningen af 1995, hvor programmerne var ved at være afsluttede, 
i til en tredjedel af de samlede uindfriede forpligtelser. Det skal i denne forbindelse bemærkes, at 
! indfrielsesgraden for forpligtelser indgået i de forudgående år er steget som følge af, at et meget stort 
! antal programmer fra den første periode blev afsluttet i 1995. Således har 85% af de samlede 
; bevillinger, der blev disponeret over i 1992 og 1993 for samtlige mål og fonde, allerede været 
; genstand for en udbetaling. 
For så vidt angår hver-enkelt fonds andel i de samlede uindfriede forpligtelser ved udgangen af 1995 
tegnede EFRU sig for 56%, ESF for 25%, EUGFL for 15% og FIUF for 4%. Disse tal ligner tallene 
for 1994 (EFRU: 56%, ESF: 27%, EUGFL: 13%, FIUF: 4%). Derimod er der sket en ændring i 
forhold til første programmeringsperiode, idet EFRU's andel falder væsentligt (68% i 1989 og 56% i 
1993), mens EUGFL's andel vokser (11% i 1989 og 13% i 1993), og ESF's andel er vokset mellem 
1989 og 1995, men faldet mellem 1993 og 1995 (20% i 1989, 27% i 1993). Det samme er tilfældet med 
fiskeribevillingerne (0,5% i 1989, 5% i 1993). 
1.2. Anvendelse i 1995 af hver enkelt fonds bevillinger for perioden 1994-1999 
I dette afsnit undersøges anvendelsen af bevillingerne for perioden 1994-1999, dvs. med udelukkelse 
af bevillinger vedrørende tidligere aktioner. Der tages således også hensyn til de bevillinger, der ikke 
blev anvendt i 1994, men som blev fremført til 1995-budgettet. 
Hver enkelt fonds andel af de samlede strukturfondsbevillinger er lidt forskellig afhængig af 
bevillingstype, selv om forholdet er det samme (se tabel 113 og 114). EFRU's andel er på ca. 55%, 
lidt mere for forpligtelsesbevillingerne (55,7%) og lidt mindre for betalingsbevillingerne (54,2%). 
Situationen er noget lignende for EUGFL, som tegner sig for ca. 16% af strukturfondenes aktivite­
ter, men hvis andel af forpligtelsesbevillingerne ligger på 16,4%, og hvis andel af betalingsbevillinger­
ne ligger på 15,6%. Det samme gælder for FIUF (2,2% af forpligtelserne, 1,5% af betalingerne). 
ESF har derimod anvendt forholdsvis flere betalingsbevillinger (28,6% af de samlede bevillinger) end 
forpligtelsesbevillinger (25,8% af de samlede bevillinger). 
194 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Tabel 117: Anvendelse i 1995 af bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frem- og genopførte bevillin­
ger — mio. ECU) 
lait Disponible 
1995 (l)(a) 
21.219,78 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL . 
IT 
L 
N 
AT 
P 
FI 
SE 
UK Forpligtelser 1995 
Mill Mil2 Mil3 Mil4 Mil5aL MålSaF Mål5b Mil6 
14.513,10 1.739,37 1.567,90 94,50 655,07 177,02 571,86 125,92 
8,97 4,63 33,39 - 30,23 - 9,16 
6,00 41,00 5,00 16,73 23,28 3,36 
2.022,55 38,01 48,22 - 165,14 12,46 135,77 
2.653,04 ....... 
4.778,90 659,21 206,97 62,70 21,09 19,90 88,58 
222,47 313,09 396,80 - 252,08 31,62 110,46 
954,21 ....... 
2.228,63 .... 22,37 . 31,50 
3,29 0,27 5,47 0,89 
17,20 9,15 143,83 - 4,88 1,40 7.31 
28,80 54,15 64,06 11,70 61,50 2,00 78,33 
1.379,72 
31,10 60,33 14,83 61,42 23,00 32,81 81.00 
105.78 73,00 - 13,73 40,00 - 44,92 
218,60 518.25 497,00 - 22,80 0,11 74,59 I alt (2) (b) 
19.444,74 
92% 
86,38 
. 95,37 
2.422,15 
2.653,04 
5.837.35 
1.326.52 
954,21 
2.282,50 
9,92 
183,77 
300,54 
1.379,72 
304,49 
277,43 
1.331,35 
I »It 
•/. ay(i) Disponible 
1995 (l)(c) 
18.932,14 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
rr 
L 
N 
AT 
P 
FI 
SE 
UK Betalinger 1995 
Mail Mil2 Màl3 Mi!4 MilSaL Mil5aF Mål 5b Mål6 
10.794,61 885,91 1.349,82 54,11 554,63 81,02 s 363,41 62,96 
29,57 11.75 42,33 - 12,74 1,29 4.58 
8,35 39.04 2.50 16,49 18,63 2,45 
1.251,97 32,52 104,48 - 160,90 9,93 71,21 
1.705,79 - - - - • - -
3.779.30 447,96 169,65 38,13 27,64 - 81.69 
. 140,37 145.06 312,88 . - 242.14 25.31 76,57 
856,47 - - - - - - -
• 1.176,13 ..... 15.75 
4,00 0,21 2,01 - 0,21 
9,56 12,30 142,57 - 1,96 2,33 9,45 
14.40 21.42 32.03 5,85 30.75 0,20 39.16 
1.667.23 - - - -
15,55 30,17 7,42 30,71 6,90 15,94 40,50 
38,06 36,50 - 6,86 12,00 - 22,46 
163,81 152,96 436,17 - 22,43 4,43 46,39 I ait (2) <d) 
14.146,47 
75% 
102.26 
87,46 
1.631,01 
1.705.79 
4.544,37 
942,33 
856.47 
1.191,88 
6,43 
178,17 
143.81 
1.667,23 
147,19 
115,88 
826,18 
(a) Ekskl. 0.750 mio. ECU i disponible bevillinger til bekæmpelse af svig. 
(b) Ekskl. 0,059 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger til bcksempclse »f svig. 
(c) Ekskl. 0,765 mio. ECU i disponible bevillinger til bekjempelse af svig og 522 mio. ECU vedrørende reserven for tidligere aktioner. 
(d) Ekskl. 0,126 mio. ECU i betalingsbevillinger til bekæmpelse af svig og 279,098 mio. ECU vedrørende reserven for tidligere aktioner og I 
ECU til del tidligere Osttyskland. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 193 
EFRU 
Tabel 118: Anvendelse i 1995 af EFRU-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frem- og genopførte 
bevillinger — mio. ECU) 
Mali 
M212 
Mål5b 
Mål6 
lalt(*) Forpligtelser 1995 
Disponible (1) 
9.021,26 
1.332,64 
285,95 
44,26 
10.684,11 Mali Mål2 Mål5b Mål6 
8.960,80 
- 1.332.61 
- 228,39 
- 44,26 I all (2) 
8.960,80 
1.332,61 
228,39 
44,26 
10.566,06 % 
(2)/(l) 
99% 
100% 
80% 
100% 
99% Betalinger 1995 
Mali Mål2 Mål5b MÂI6 
6.651.15 
- 611.01 
- 135,13 
- 22,13 lait 
6.651,15 
611,01 
135,13 
22,13 
7.419,42 
1,97 
921,90 
1.812,99 
3.202,10 
96,22 
498,13 
1.558,98 
10,00 
19,96 
709.83 
128,71 0,00 
6.00 
20,33 
545,10 
261,90 
0,00 
0,00 
0,09 
38,91 
24,80 
83,22 
352,26 4,82 
3.36 
49,48 
25,22 
45,02 
12,41 
0,00 
1,94 
33,34 
16,03 
0,00 
36,78 ' 22,40 
21,86 6,79 
9,36 
991,71 
1.812,99 
3.772,42 
403,14 
498,13 
1.571.39 
0,00 
12,03 
92,21 
709,83 
63,23 
105,08 
517,75 20,77 
452,44 
1.131,50 
2.517,66 
37,65 
391.45 
878.35 
4,29 
9,98 
1.123,93 
83,14 9.43 2,41 
8,35 2,45 
15.63 15,54 
395,86 26,00 
98,97 27,77 
0,00 6,20 
0.00 0,21 
7.77 7,40 
13.80 16,67. 
12,40 7,78 11.20 
26,78 0,00 10,93 
22.03 22,68 
(•) Ekskl 0,300 mio. ECU i disponible bevillinger, 0.030 mio ECU i forpligtelser og 0,037 mio. ECU i betalinger vedrørende bekasmpelse af svig. 
I 1995 anvendte EFRU i alt 12,211 mia. ECU i forpligtelsesbevillinger og 9,176 mia. i betalingsbevil­
linger (se tabel 113 og 114). For så vidt angår EFSR/SPD'erne (budgettets kapitel B2-120) blev der 
anvendt 10,566 mia. ECU i forpligtelsesbevillinger og 8,374 mia. ECU i betalingsbevillinger, dvs. en 
udnyttelsesgrad på henholdsvis 99% og 87% af de samlede tildelinger (efter vedtagelse af ændrings-
og tillægsbudgettet og bevillingsoverførsler). En del af betalingsbevillingerne svarer til udbetalinger 
vedrørende perioder, der ligger før 1994. Betalingerne vedrørende perioden 1994-1999 beløber sig til 
7,419 mia. ECU. Aktionerne vedrørende EFSR/SPD'eme tegnede sig for 87% af EFRU's forpligtel­
sesbevillinger og 91% af dens betalingsbevillinger. 
En væsentlig del af forpligtelserne for 1995 var en direkte følge af godkendelsen af nye støtteforan­
staltninger, navnlig for Italien og de tre nye medlemsstater. Men ved udgangen af 1995 var næsten 
alle de interventioner, der var fastsat for mål 1, 2 og 6, blevet godkendt. Anvendelsen af mål 1-
bevillingerne gik frem, hvilket gav sig udslag i en høj udnyttelsesgrad for så vidt angår forpligtelses­
bevillingerne (over 99% af de disponible bevillinger). Den tilsvarende EFRU-budgetpost (post B2-
1200) måtte i øvrigt forøges med yderligere 627 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger i forhold til den 
oprindelige samlede tildeling (inkl. ændringsbudget). Beløbet blev taget fra de EFRU-tildelinger, der 
var disponible på posterne vedrørende de andre mål (2, 5b og 6). Til gengæld viste de oprindelige 
EFRU-tildelinger vedrørende de øvrige mål sig at være for store. Følgelig blev der fra mål 2 overført 
ikke alene bevillinger til mål 1 som nævnt ovenfor, men også til LEADER-initiativet (130 mio. ECU) 
i forbindelse med de samlede årlige overførsler. 
Der er for perioden 1994-1999 fastsat 6,651 mia. ECU i betalingsbevillinger til mål 1, og også her 
opnåedes en udnyttelsesgrad på 99% af de disponible bevillinger. Udnyttelsesgraden for så vidt angår 
betalingsbevillingerne under mål 2 og 5b var derimod lavere, hvilket sammen med de manglende 
alternative anvendelsesmuligheder bevirker, at der ved årets udgang var 1,253 mia. ECU i uudnyttede 
bevillinger. 
Hvad angår EFRU-bevillingerne til EF-initiativer (budgettets kapitel B2-14) blev der i alt, inkl. 
fremførte og genopførte bevillinger, anvendt 1,882 mia. ECU i forpligtelsesbevillinger og 928 mio. 
ECU i betalingsbevillinger, dvs. henholdsvis 96% og 70% af de samlede tildelinger (efter ændrings-
og tillægsbudget samt overførsler). Ser man alene på bevillingerne for 1995 (ekskl. frem- og 
genopførte bevillinger) blev der for EF-initiativernes vedkommende anvendt 1,614 mia. ECU i 
forpligtelsesbevillinger (13% af EFRU's aktiviteter) og 720,4 mio. ECU i betalingsbevillinger (8%). 
196 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
EFRU-tildelingerae vedrørende de regionale initiativer (INTERREG, PEACE, REGIS, initiativer 
vedrørende industriel omstilling, URBAN, SMV) blev udnyttet 100% for så vidt angår forpligtelses­
bevillingerne. Med enkelte undtagelser svarede alle forpligtelserne til nye programmer, der var blevet 
godkendt. En væsentlig del af disse forpligtelser stammede fra støtte, med hensyn til hvilken alle 
forpligtelser .skal indgås på én gang (programmer, hvor støttebeløbet ikke når op på de foreskrevne 
40 mio. ECU). Dette medførte en væsentlig stigning i udnyttelsesgraden for forpligtelsesbevillingerne 
og en forøgelse af EFRU's tildelinger med 552 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger. Denne forøgelse 
skete dels i forbindelse med de samlede årlige overførsler, hvorved der blev frigjort bevillinger fra 
EFSR/SPD-posterne, dels og navnlig i forbindelse med overførsler inden for kapitlet vedrørende 
initiativer fra de disponible ESF-tildelinger. Hvad angår EMPLOI- og ADAPT-initiativerne 
bemærkes det, at EFRU's deltagelse i disse programmer har været forholdsvis mindre, end man 
regnede med ved budgetlægningen, og der var derfor EFRU-bevillinger til overs, både forpligtelses-
og betalingsbevillinger. 
For så vidt angår betalingsbevillingerne vedrørende EF-initiativerne blev der oprindeligt fastsat for 
store tildelinger for 1995, idet kun meget få programmer var blevet godkendt i 1994 med heraf 
følgende underudnyttelse af forpligtelsesbevillingerne i 1994. Denne underudnyttelse medførte, at 
kun en del af de betalingsbevillinger for 1995, som vedrørte forpligtelser fra 1994, blev udnyttet. 
Hvad endelig angår bevillingerne vedrørende EFRU's overgangsforanstaltninger og nyskabende 
aktioner i 1995 (budgetpost B2-1820), nåede udnyttelsesgraden op på 23% og 40% af de oprindelige 
tildelinger (efter ændringsbudget og overførsler), dvs. henholdsvis 31 mio. ECU i forpligtelsesbevil­
linger og 82,3 mio. ECU i betalingsbevillinger. Over denne budgetpost finansieres de aktioner, 
Kommissionen godkender i medfør af artikel 7 og 10 i EFRU-forordningen og artikel 16 i forordnin­
gen om samordning af strukturfondene. Målt i ECU er de mest omfattende aktioner dem, der 
godkendes i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen. For at gøre godkendelsen af disse aktioner 
så gennemsigtig som muligt besluttede Kommissionen i 1995 at indføre en særlig procedure2. Men 
den sene vedtagelse af denne procedure bevirkede, at indkaldelsen af forslag blev udskudt til 1996. 
Derfor var det ikke muligt at anvende de bevillinger, der var fastsat til disse aktioner, i 1995. 
ESF 
Tabel 119: Anvendelse i 1995 af ESF-beviliingerne for perioden 1994-1999. (inkl. frem- og genopførte 
bevillinger — mio. ECU) 
Måll 
Mål2 
Mål3 
Mål4 
MålSb 
M116 
I all(') Forpligtelser 1995 
Disponible (1) 
3503,61 
650.19 
2013,51 
365.39 
145.35 
32,49 
6710.54 Måll Mm MAD M4I4 Mål5b M4I6 
2.886,29 - -
- 406,76 -
- 1.567,90 
- 94.50 
- 93.97 
- 32,49 1.11(2) 
2.886,29 
406,76 
1.567,90 
94,50 
93,97 
32,49 
5.081,91 % 
82% 
63% 
78% 
26% 
65% 
100% 
76% Betalinger 199S 
Mill M4I2 M4I3 M4I4 Màl5b M4I6 
2.470.76 - .... 
- 274,90 .... 
- 1.349.82 
- 54,11 
- 57,40 
- 16,25 lait 
2.470,76 
274,90 
1.349,82 
54,11 
57,40 
16,25 
4.223,24 
D 
DK. 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
1 
L 
N 
AT 
P 
FI 
SE 
UK 0,00 4.63 33,39 0,00 1,55 
0,00 41,00 5,00 0,00 
606,05 17,68 48,22 0.00 5,10 
368,56 - -
837,75 114.11 206.97 62,70 5.30 
115,64 51,19 396,80 0,00 29,73 
295,13 - -
223,39 0,00 0,00 0,00 3,27 
0,00 3,29 0.27 0,00 
5,00 9,06 143,83 0,00 0,92 
5,04 15,24 64.06 11,70 13,68 
370,86 - -
6,30 60,33 14,83 5,18 21,10 
- 22.56 73.00 0,00 0,00 11,39 
58,87 165,99 497,00 - 29,24 39,57 
46.00 
677,05 
368.56 
1.226.83 
593.36 
295,13 
226,66 
3.56 
158.81 
109.72 
370,86 
107.74 
106.95 
751,10 7,41 2,32 42.33 0,00 0.77 
0,00 39.04 2,50 0.00 
476,56 16.89 104,48 0,00 4,26 
253,46 - -
765,90 52.10 169,65 38.13 3,21 
95,74 46,09 312,88 0,00 18,21 
293,97 - -
80,79 0,00 0,00 0.00 1,64 
0,00 4,00 0,21 0,00 
3,46 4,53 142,57 0,00 0,46 
2,52 7,62 32,03 5.85 6,84 
437,67 - -
- 3,15 30.17 7.42 2.59 10,55 
- 11,28 36.50 0,00 0,00 5,70 
53,27 130.93 436.17 - 19.42 52,83 
41,54 
602.19 
253,46 
i.028,99 
472,92 
293,97 
82,43 
4,21 
151.02 
54,86 
437.67 
53.88 
53.48 
639.79 
(') ELlM. 0.200 mio. ECU i disponible bevilling«, 0,01» mio. ECU i beuiing« vcdiwcndc bekæmpelse il tvig. 
Af ESF-beviliingerne blev der i 1995 anvendt 5,653 mia. ECU i forpligtelsesbevillinger og 4,836 mia. i 
betalingsbevillinger (se tabel 113 og 114). For forpligtelsesbevillingerne svarer det til en udnyttelses­
grad på 76% af det samlede disponible beløb (6,710 mia. ECU). EFSR/SPD'erne for perioden 1994-
2 Se kapitel I.B.2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. 
Svvende t'itsheirining Sliuklmfondene i I99'\ j(^y 
1999 (post B2-130) tegner sig for 5,082 mia. ECU i forpligtelsesbevillinger (90% af ESF's forpligtel­
ser i 1995). Af det samlede beløb, der blev disponeret over, svarede 4,6 mio. ECU til de bevillinger, 
der blev fremført fra 1994 til 1995. Alle de budgetterede fremførsler fandt sted. Denne underudnyt­
telse, der ikke er lige stor for de enkelte mål og medlemsstater, skyldes bl.a. følgende forhold: 
• underudnyttelsen af forpligtelsestranchen for 1995 (1,448 mia. ECU i alt) afspejler især, at mange 
beslutninger blev truffet for sent, og at der gik for lang tid, førend beslutningerne blev iværksat, 
hvilket gjorde det nødvendigt at flytte aktionerne til senere budgetår. I visse tilfælde blev 
situationen yderligere forværret af vanskeligheder med i praksis at koordinere de forskellige 
fondes interventioner inden for rammerne af flerfondsprogrammer; 
• for alle mål under ét beløb 1995-trancherne i de oprindelige finansieringsplaner sig til i alt 6,529 
mia. ECU (finansieringsplanerne viser, hvilken udnyttelsesgrad ESF skulle være nået op på, hvis 
der ikke var sket omprogrammeringer). Således var bevillingerne i 1995-budgettet (6,710 mia. 
ECU) allerede sat ca. 181 mio. ECU for højt. 
Underudnyttelsen var særlig stor for Italiens vedkommende (hvor der er disponeret over 28% af 
1995-tranchen), men også i Belgien og Tyskland blev bevillingerne dårligt udnyttet (henholdsvis 35% 
og 66%). Udnyttelsesgraden varierer også væsentligt fra mål til mål: for mål 4 blev der i 1995 kun 
disponeret over 27% af den tranche, der var fastsat for 1995, mens tallene var 86% for mål 1, 76% 
for mål 3, 74% for mål 2 og 57% for mål 5b, også selv om der for de to sidstnævnte måls 
vedkommende kun blev disponeret over én tranche for visse af de SPD'er og OP'er, der blev 
godkendt i 1995. Kun bevillingerne til mål 6 blev udnyttet 100%. 
For så vidt angår betalingsbevillingerne for perioden 1994-1999 blev 4,223 mia. ECU anvendt (94% 
af de samlede ESF-betalinger). Den samlede udnyttelsesgrad for EFSR/SPD'erne, inkl. betalingerne 
vedrørende perioderne før 1994, lå på 81% af de disponible bevillinger, dvs. at 1,117 mia. ECU ikke 
blev anvendt. 
For så vidt angår EF-initiativerne (B2-140), som tegnede sig for 493,9 mio. ECU (9% af ESF's 
forpligtelser) og 247,1 mio. ECU (5% af ESF's betalinger) er ESF-tildelingerne udnyttet med 82% 
for forpligtelsesbevillingernes vedkommende og 46% for betalingsbevillingernes vedkommende. 
Også på dette punkt varierer situationen en del, afhængig af hvilket initiativ der er tale om. Hvad 
angår initiativerne vedrørende menneskelige ressourcer skal det for det første understreges, at 
ADAPT-forpligtelserne blev opfyldt 100%, og at 86.% af udgifterne blev afholdt, hvilket var muligt, 
fordi alle EF-initiativprogrammerne blev godkendt i 1995. Med hensyn til EMPLOI blev kun 80% af 
de disponible forpligtelsesbevillinger anvendt (32% af betalingerne), hvilket giver uudnyttede bevil­
linger på 26 mio. ECU ved udgangen af 1995, bl.a. fordi fem programbeslutninger blev udskudt til 
1996. For de øvrige initiativer, hvori ESF deltager, nåede udnyttelsesgraden kun op på 56% for 
forpligtelsernes vedkommende og 33% for betalingernes vedkommende. Dette skyldes sammenfaldet 
af følgende omstændigheder: 
• der er i alt 300 af disse EF-initiativprogrammer, hvoraf 230 har deltagelse af ESF. Et så stort antal 
programmer må nødvendigvis føre til flaskehalsproblemer i forbindelse med forvaltning og 
overvågning; 
• disse problemer er forstærket af, at programmerne trods Kommissionens bestræbelser først blev 
godkendt i slutningen af 1995 (det viste sig meget vanskeligt at planlægge aktiviteterne); 
• i modsætning til forordningerne for de øvrige fonde er det i ESF-forordningen fastsat, at 
medlemsstaternes støtteansøgninger skal indgives via edb. ESF-forvaltningerne i medlemsstaterne 
fik enten sent besked om dette, eller de vægrede sig ved at opfylde dette krav. 
For så vidt angår gennemførelsen af de nyskabende aktioner i henhold til artikel 6 i ESF-forordnin­
gen (38,7 mio. ECU, dvs. 0,6% af de samlede forpligtelser) blev de 18 mio. ECU i forpligtelser, der 
var blevet fremført fra 1994, anvendt 100%. Derimod var det umuligt inden udgangen af 1995 at 
træffe de nødvendige beslutninger vedrørende 61 projekter, som repræsenterede i alt 26,8 mio. ECU. 
Dette beløb måtte derfor fremføres til 1996. 
198 Syvende årsberetning —Strukturfondene i 1995 
EUGFL 
Tabel 120: Anvendelse i 1995 af EUGFL-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frem- og genopførte 
bevillinger — mio. ECU) 
Mill 
Mâl5a 
Mâl5b 
M&I6 
I all(*) Forpligtelser 1995 
Disponible (1) 
2395,18 
681,48 
249,50 
47,74 
3373,90 Måll MålSa Mål5b Mål6 
2.395,18 
655,07 
- 249,50 
- 47,74 I alt(2) 
2.395,18 
655,07 
249,50 
47,74 
3.347,49 % 
(2)/(D 
100% 
96% 
100% 
100% 
99% Betalinger 1995 
Mali Mål5a Mål5b Mål6 
1.591,42 
554,63 
- 1.70,89 
- 23,87 lait 
1.591,42 
554,63 
170,89 
23,87 
2.340,81 
II 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
N 
AT 
P 
FI 
SE 
UK 7,00 30,23 2,79 
16,73 0,00 
482,60 165,13 81,19 
452,19 -
S7I.12 21,10 58,06 
9,50 252,08 35,70 
154.76 
411,69 0.00 15,83 
5,47 0,00 
0,00 4,89 4,45 
3,80 61,50 31,30 
275,10 
61,42 11,60 36,80 
13,72 0,00 10,94 
27,42 • 22,80 8,57 40,02 
16,73 
728,92 
452,19 -
650,28 
297,28 
154,76 
427,52 
5,47 
9,34 
96,60 
275,10 
109,82 
24,66 
58,79 1,39 12,74 1,40 
16,49 0,00 
314,87 160,90 51,41 
315,50 
454,79 27,64 52,48 
6,12 242,14 30,59 
167,06 
216,99 0.00 7.91 
2.01 0.00 
0,53 1,96 1,59 
1,90 30,75 15,65 
86,53 
30,71 5,56 18,40 
6,86 0,00 5,47 
25,75 22.43 4,29 15,53 
16,49 
527,18 
315,50 
534,91 
278,85 
167,06 
224,90 
2,01 
4,08 
48,30 
86,53 
54,67 
12,33 
52,47 
(*) EkiU. 0,200 mio. ECU i disponible bevillinger, 0,010 mio. ECU i forpliglekcr og 0,008 mio. ECU i betalinger vedrørende bekæmpelse af jvig. 
Af EUGFL-U's samlede bevillinger blev der i 1995 anvendt 3,589 mia. ECU i forpligtelsesbevillinger 
og 2,644 mia. i betalingsbevillinger (se tabel 113 og 114), hvilket svarer til en udnyttelsesgrad på 
henholdsvis 97% og 83% af de disponible bevillinger. For så vidt angår forpligtelsesbevillingerne 
blev der i 1995 overført bevillinger fra EUGFL til de øvrige fonde efter overførselsproceduren. Det 
drejede sig om 183 mio. ECU, som bl.a. vedrørte EF-initiativerne, som skulle dække et behov, der 
var opstået, fordi der i løbet af året blev godkendt programmer, som man ikke havde kendt til, da 
budgettet blev lagt. Hvad angår betalingsbevillingerne blev der kun overført et mindre beløb fra 
EUGFL til de øvrige fonde (32,5 mio. ECU). Af de i 1995 anvendte bevillinger udgør EFSR/SPD-
bevillingerne (B2-100)*3,347 mia. ECU i forpligtelser (93% af EUGFL's samlede aktivitet) og 2,530 
mia. i betalinger (96% af aktiviteten). For disse bevillinger var forpligtelsessatsen på 99%. 
94,9 mio. ECU blev ikke anvendt. Disse bevillinger vedrører: 
• mål 5a (25,6 mio. ECU i uudnyttede bevillinger, dvs. 4% af de disponible bevillinger) på grund af 
den sene godkendelse af to afsætningsprogrammer for Østrig og Italien); 
• EF-initiativerne (49 mio. ECU, der ikke blev anvendt, heraf 29,8 mio. vedrørende LEADER, dvs. 
16% af de disponible bevillinger). Udnyttelsesgraden for LEADER kan forklares ved, at visse 
medlemsstater ønskede at anvende det system, hvor der disponeres i årlige trancher, i stedet for 
det system, hvor der disponeres over hele støtten på én gang. Men de disponible bevillinger var 
blevet udregnet på grundlag af sidstnævnte system for samtlige medlemsstater. De bevillinger, der 
var tildelt de øvrige initiativer, hvori EUGFL deltager, viste sig at være større end forventet ifølge 
de finansielle planer, og desuden blev programmerne vedtaget med forsinkelse; 
• overgangsforanstaltningerne (20,3 mio. ECU, der ikke blev anvendt, dvs. 65% af de disponible 
bevillinger). Der blev næsten ikke indgået forpligtelser vedrørende foranstaltningerne i henhold til 
artikel 8 i EUGFL-forordningen (0,6 mio. ECU mod de forventede godt 20 mio. ECU) på grund 
af forsinkelserne i forbindelse med den forudgående vurdering af projekterne. 
For så vidt angår betalingsbevillingerne skyldes udnyttelsesgraden på 83% (553 mio. ECU, der ikke 
blev anvendt), at udnyttelsesgraden var meget lav for programmerne fra den første periode, som ikke 
blev afsluttet så hurtigt som påregnet. Dette gælder såvel mål 5b (36,1 mio. ECU blev betalt, dvs. 
16% af de bevillinger, der endnu ikke var disponeret over i begyndelsen af 1995, nemlig 228 mio. 
ECU) som afsætnings-/forarbejdningsprogrammerne under mål 5a (94 mio. ECU betalt, eller 22% 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 194 
af de bevillinger, der endnu ikke var disponeret over i begyndelsen af 1995, nemlig 431 mio. ECU). 
Denne situation fik Kommissionen til at godkende forlængelsen af programmernes betalingsfrister. 
Udnyttelsesgraden for EUGFL-bevillingerne afhænger af målene. Mål 1 er fortsat den vigtigste post 
(72% af forpligtelserne vedrørende EFSR/SPD'erne og 68% af betalingerne). Alt i alt er udnyttelses­
graden ganske god for mål 1 (samtlige programmer i henhold til EFSR'erne undtagen to blev 
godkendt i 1995), men situationen varierer fra medlemsstat til medlemsstat. EFSR'erne for mål 1 var 
faktisk i 1995 drivkraften bag anvendelsen af EUGFL-bevillingerne, fordi visse medlemsstater 
(Grækenland, Spanien, Tyskland) indgav ansøgning om at disponere over 1996-trancherne, hvilket 
gjorde det muligt at disponere over en del af de bevillinger vedrørende mål 5a og 5b, der ikke var 
blevet anvendt. Der blev således anvendt 2,395 mia. ECU mod de 2,250 mia. ECU, der var fastsat for 
1995. 
Som nævnt ovenfor er det mål 5a og 5b, der har den laveste udnyttelsesgrad. Dette skyldes, at de 
fleste af programmerne var blevet godkendt i november og december 1994, og at resten således først 
blev godkendt i 1995 (ved udgangen af 1995 var alle programmer bortset fra to blevet godkendt for 
De Tolvs vedkommende). Medlemsstaterne var således ikke i stand til at indgive ansøgninger om at 
disponere over 1995-tranchen eller om at få den udbetalt. 
For mål 5a's vedkommende udgjorde forpligtelsesbevillingerne 655,1 mio. ECU, dvs. 62% af de 
1,057 mia. ECU, der var opført på budgettet. Denne sats må imidlertid ses i den rette sammenhæng. 
De disponible bevillinger er beregnet ud fra den hypotese, at en del af EUGFL's tilbagebetalinger 
vedrørende medlemsstaternes udgifter i 1993 — dvs. i den tidligere programmeringsperiode — ville 
finde sted i 1995. Men alle tilbagebetalinger skete i 1994, hvilket betyder, at gennemførelsen af 1995-
budgettet kun vedrørte den nye periodes forpligtelser. Følgelig skal de 655,9 mio. ECU, der er 
anvendt, sammenholdes med det beløb, der i programmet er afsat til de nye programmers 1995-
tranche, nemlig 958 mio. ECU. Gennemførelsesgraden når således op på 68%. 
De anvendte bevillinger (655,9 mio. ECU) består af forpligtelser i henhold til den »indirekte 
programmering« (hovedsagelig forordning nr. 2328/91), som beløber sig til 578 mio. ECU, og 
forpligtelser i henhold til afsætnings-/forarbejdningsforanstaltningerne (forordning nr. 866/90), 
som beløber sig til 78 mio. ECU. Hvad de førstnævnte angår beløber bevillingerne til de tre nye 
medlemsstater sig til 1*29,7 mio. ECU (22%), og bevillingerne til De Tolv til 448,3 mio. ECU (78%). 
Sidstnævnte beløb udgør 75% af De Tolvs disponible bevillinger i 1995 (594 mio. ECU), hvilket kan 
forklares ved, at udnyttelsesgraden i 1994 havde været lavere en planlagt i Spanien, Frankrig, Italien 
og Nederlandene. Af forpligtelserne i henhold til afsætnings-/forarbejdningsforanstaltningerne (78 
mio. ECU) vedrører kun 8,4 mio. (11%) forpligtelser vedrørende 1995-tranchen (heraf 6,9 mio. for 
Finland), mens resten er forpligtelser vedrørende 1994-trancherne i den nye periode, som ikke havde 
kunnet godkendes i 1994, men som blev godkendt i begyndelsen af 1995. 
Samme situation gør sig gældende for bevillingerne vedrørende mål 5b, hvoraf der blev anvendt 
249,5 mio., dvs. 49% af de 507,5 mio., der oprindelig var budgetteret med. Af dette beløb vedrørte 
kun 170 mio. ECU (68%) forpligtelser, der var programmeret for 1995. Heraf gik 42,9 mio. ECU 
(25% af de 170 mio.) til Østrig og Finland. Resten af de forpligtelser, der blev indgået i 1995 (79,5 
mio. ECU), svarede til trancher, der var programmeret til 1994, men som der på grund af forsinket 
godkendelse af programmerne først blev disponeret over i begyndelsen af 1995. De eneste medlems­
stater, der har disponeret over 1995-tranenerne, er Spanien, Tyskland for visse delstaters vedkom­
mende (Bayern, Hessen, Niedersachsen, Rheinland-Pfalz og Schleswig-Holstein), Frankrig for så 
vidt angår en meget lille del af programmerne (Auvergne, Bourgogne, Limousin) og Nederlandene 
(Friesland og Zeeland). 
Udnyttelsesgraden varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat. For så vidt angår forpligtelser er 
den største forbruger Tyskland (728,9 mio. ECU) efterfulgt af Spanien (650,3 mio. ECU). For 
betalingernes vedkommende er der vendt lidt om på landene (henholdsvis 527,2 mio. og 534,9 mio.) 
Det er dog for tidligt at drage konklusioner, da 1994 og 1995 var de år, hvor programmerne blev 
godkendt, hvilket skete i forskellige tempi afhængig af mål og medlemsstat. Det skal dog understre-
20(1 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
ges, at de forsinkelser, der er konstateret for så vidt angår visse medlemsstater (Frankrig for mål 1 og 
5b, Italien og Det Forenede Kongerige for mål 5b), kan vise sig vanskelige at indhente i de kommende 
år. Hvad angår de nye medlemsstater blev en stor del af programmerne godkendt i 1995, hvor der 
også blev disponeret over bevillinger på i alt 231,1 mio. ECU. Således blev alle SPD'er vedrørende 
mål 1 og 6 og hele den »indirekte programmering« under mål 5a godkendt, ligesom der blev 
disponeret over bevillingerne i den forbindelse. I forbindelse med forordning nr. 866/90 blev der 
alene disponeret over bevillingerne til Finland i 1995, mens forpligtelserne under mål 5b vedrørte 
Østrig og Finland. 
Et stort antal EF-initiativprogrammer blev godkendt i forbindelse med LEADER-initiativet. De 
repræsenterede 236 mio. ECU i forpligtelser (221 mio. ekskl. frem- og genopførte bevillinger). 
FIUF 
Tabel 121: Anvendelse i 1995 af FIUF-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frem- og genopførte 
bevillinger — mio. ECU) 
Mali 
Mål5a 
Mâl6 
I alt (*) Forpligtelser 1995 
Disponible (1) 
270,83 
178,97 
1,43 
451,23 Mail Mål5a Mål6 
270,83 
177,02 
1,43 1 alt(2) 
270,83 
177,02 
1,43 
449,28 % 
(2)/(l) 
100% 
99% 
100% 
100% Betalinger 1995 
Måll MålSa Mål6 
81,27 
81,02 
0,72 lait 
81,27 
81,02 
0,72 
163,01 
(*) Ekskl. 0,050 mio. ECU i disponible bevillinger tit bekæmpelse af svig. 
1995 er det andet FIUF-programmeringsår undtagen i de tre nye medlemsstater. Kommissionen 
vedtog den 25. juli 1995 forordning (EF) nr. 1796/95 om gennemførelsesbestemmelser for så vidt 
angår tilskud, som ydes af FIUF, for nøje at kunne følge programmernes faktiske gennemførelse »i 
marken«. Forpligtelsesbevillingerne blev anvendt fuldt ud i forhold til budgettildelingerne, idet visse 
forpligtelser måtte udskydes til 1996-budgettet. FIUF's samlede forpligtelser beløber sig til 485,5 
mio. ECU (se tabel 113), hvoraf 449,3 mio. vedrører EFSR/SPD'erne (93% af FIUF's aktivitet). 
Betalingerne i 1995 beløb sig til i alt 262,5 mio. ECU, heraf 163 mio. ECU for EFSR/SPD'erne for 
perioden 1994-1999, dvs. 94% af FIUF's betalinger. 
For så vidt angår PESCA-initiativet var 1995 det andet programmeringsår for de syv programmer, 
der blev godkendt i slutningen af 1994, og det første for de øvrige (Nederlandene, Frankrig, Italien, 
Det Forenede Kongerige). I 1995 blev der disponeret over 28,2 mio. ECU af de 45 mio., der var 
opført på budgettet. De ikke-udnyttede bevillinger i 1995 vedrørte EFRU og ESF, idet der var 
disponeret over alle FIUF-bevillingerne (20,7 mio. ECU). For så vidt angår betalingsbevillingerne 
blev der kun betalt 5,3 mio. ECU af 31,9 mio. (heraf 0,6 i Nederlandene, 2,2 i Italien og 2,5 i Det 
Forenede Kongerige). Den sene godkendelse af EF-initiativprogrammerne samt de indviklede forvalt-
ningsmekanismer er skyld i den ringe udnyttelse af PESCA-bevillingerne i forhold til den forløbne 
tid. Disse problemer skulle blive løst i 1996. Forpligtelsesbevillingerne halter bagud med 24 mio. 
ECU, hvilket der skal rådes bod på i forbindelse med budgetterne for 1997-1999. 
Syvende årsberetning — Strukturftmdene i 1995 201 
For at forenkle forvaltningen er forpligtelserne vedrørende de tre FIUF-programmer under mål 5a 
for de nye medlemsstater indgået på én gang. Beslutningerne vedrørende to andre programmer er 
blevet ændret, således at det også her er muligt at indgå forpligtelserne på én gang. Seks programmer 
er blevet ændret for at tage hensyn til visse forsinkelser i 1994. De vedrører Italien (mål 1 og 5a), 
Spanien (mål 1 og 5a), Det Forenede Kongerige (mål 5a) og Nederlandene (mål 5a). Programmet 
vedrørendermål 1 i Tyskland er derimod blevet ændret, fordi bevillingerne er blevet anvendt hurtigere 
end oprindelig beregnet. 
2. Status over bevillingsanvendelsen i programmeringsperioden 1994-1999 
2.1. Bevillingsanvendelsen 1994-1995 
Tabel 122: Anvendelsen i 1994-1995 af bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frem- og genopførte 
bevillinger — mio. ECU) 
lait 
v.(iv(i) . Disponible 
1994-95 (!)(») 
40.266,37 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
HU­
IT 
L 
N 
AT 
P 
FI 
SE 
UK Forpligtelser 1994-95 
Målt Mål2 Mil3 Mil4 MilSaL Mil5aF Mål5b Mil6 
27.268,56 3.796,91 3.357,11 363,63 1.387,32 313,45 1.181,25 125,92 
107.00 62,16 97,76 4,63 53.03 4.08 9,16 
30,29 85,00 6,00 38,67 46,59 9,79 
3.892,08 286,85 307,77 29,61 322,72 24.87 261,74 
4.572.22 - ' - - -
8.317.41 659,21 426,59 118,10 77,41 39,83 162,09 
497,67 904,39 778,40 95,39 518,73 63,27 373,18 
1.709.66 ....... 
3.024,80 299,95 200,47 60,61 117,47 44,77 107,00 
7.97 6,46 0,53 12,22 1,10 0,84 
37.20 105,02 282,27 22,23 25,27 9,16 25,61 
28.80 54,15 64,06 11,70 61,50 2,00 78,33 
4.549,40 - -
31,10 60,33 14,83 61,42 23,00 32,81 81.00 
105.78 73,00 - 13,72 40,00 - 44,92 
532,32 1.250,05 975,00 - 85,16 14,78 120,70 I ait (2)(b) 
37.794,15 
94% 
337,82 
216,34 
5.125.65 
4.572,22 
9.800,64 
3.231,03 
1.709,66 
3.855,07 
29.12 
506,76 
300.54 
4.549.40 
304,49 
277.42 
2.978,01 
lait 
% C*W> Disponible 
1994-95 (l)(c) 
35.529,48 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
IT 
L 
N 
AT 
P 
FI 
SE 
UK Betalinger 1994-95 
Mill Mål2 Mål3 Mil4 Mil5aL MålSaF Mål5b Må!6 
17.754,80 1.877,84 2.407,64 188,68 730,60 149,28 661,85 62,96 
79.77 29,31 74,51 2,32 . 16.51 3,33 4,58 
19,99 74,24 3,00 19.19 30,29 5,66 
2.470,05 156,94 234,26 14,81 • 209,82 16,13 134.20 
2.791.66 ....... 
5.549,60 447,96 244,54 65,83 55,81 9,97 118,44 
279,66 423,29 503,68 47,70 242.97 41,13 207,93 
1.399.16 -
• 1.555.47 149,97 100,23 30,31 58.73 11,20 53,50 
3,99 5,59 0,34 5,37 0.11 0,42 
19,63 52,51 253,32 11,12 12,15 6,21 12,56 
14,40 21,42 32,03 5,85 30,75 0,20 39,16 
3.264.05 ....... 
15,55 30,17 7,42 30,71 6,90 15,94 40,50 
38,06 36,50 - 6,86 12,00 - 22,46 
331,36 518,85 818,57 - 41,73 11,82 69,45 I alt (2) (d) 
23.833,64 
67% 
210,34 
152,37 
3.236,20 
2.791,66 
6.492,14 
1.746,36 
1.399,16 
1.959,41 
15,81 
367,50 
143,81 
3.264,05 
147,19 
115,88 
1 791,78 
(•) Ekskl. 1.500 mio. ECu i disponible bevillinger ul bekæmpelse »f »vig og 44.232 mio. ECU fra posi D2-I0O0 (Strukturaktioner, der er direkte 
rorbundet med markedspolitikken), som ikke var fordelt pi de enkelte mil i 1994. 
(b) Ekskl. 0,174 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger til bckxmpelse af svig, og for si vidt anglr mil 5a-Undbrug ekskl. 43,65 mio ECU fra post B2-I000 
og 356.6 mio. ECU i tilbagebetalinger i benhold ti] forordning (EOF) nr. 2328/91 (kun 1994). 
(c) Ekskl. 0,990 mio. ECU i disponible bevillinger til bekxmpelse af svig, 61 mio. ECU fra post B2-1000, som ikke var fordelt pi mil i 1994, og 
522 mio. ECU vedrorende reserven for tidligere aktioner. 
(J) Ekskl. 0.126 mio. ECU i belalingsbevillinger til bekxmpelse af svig, 279.098 mio. ECU vedrorende reserven for tidligere aktioner, 16.012 mio. ECU 
til del tidligere Osliyskland, og hvad anglr mil 5a-Undbrug ekskl. 43,65 mio. ECU fra post 112-1000 og 417,02 mio. ECU i ulbagcbetalingcr i 
henhold til forordning (EOF) nr. 2328/91 (kun 1994). 
202 Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
For så vidt angår forpligtelsesbevillingerne var udnyttelsesgraden for samtlige fonde i den nye 
programmeringsperiode på 90% i 1994 og 91% i 1995, hvilket svarer til, at der begge år var ca. 2 mia. 
ECU i uudnyttede bevillinger (2 mia. i 1994, 2,1 mia. i 1995). For 1994 og 1995 var udnyttelsesgraden 
for de disponible bevillinger imidlertid for EFSR(SPD alene på 94% for de forskellige mål. 
Sammenlignes disse to første år med perioden 1989-1993, må det konstateres, at resultaterne ikke er 
så gode. Men i årene 1989-1993 var der dog også en særdeles god udnyttelse af bevillingerne med over 
99% i 1989 og i 1991-1993 (dog kun 93,7% i 1990). 
Der erindres om, at næsten samtlige fonde i 1994 disponerede over ca. 99% af deres bevillinger 
vedrørende EFSR/SPD'erne. Den eneste undtagelse var ESF, der kun disponerede over 95% af 
tildelingerne (272 mio. i uudnyttede bevillinger). De fleste af de uudnyttede bevillinger skyldtes i 1994 
den forsinkede godkendelse af EF-initiativerne, der bevirkede, at der kun blev disponeret over 12% 
af bevillingerne. Dette medførte, at 1,697 mia. ECU ikke blev anvendt, hvoraf 339,1 mio. blev 
fremført og 311,6 mio. blev anvendt i 1995. 
For betalingsbevillingerne var udnyttelsesgraden i 1994 75%, dvs. at 4,8 mia. ikke blev udnyttet. Der 
skete således en forbedring i 1995, hvor udnyttelsesgraden nåede op på 82% (3,759 mia. i uudnyttede 
bevillinger). Dette passer med, at den faktiske iværksættelse af programmerne begyndte i 1995. 
2.2. Anvendelse i 1994-1995 af fondenes bevillinger for perioden 1994-1999 
EFRU 
Tabel 123: Anvendelse i 1994-1995 af EFRU-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frem- og ge­
nopførte bevillinger i 1995 — mio. ECU) 
Mill 
Mâl2 
Mil5b 
Mâl6 
I alt (*) Forpligtelser 1994-95 
Disponible (1) 
16.766,42 
2.932,64 
581,95 
44,26 
20.325,27 Mail Mål2 Mål5b Mål6 
16.705,60 
- 2.931,52 
- 485,60 
- 44,26 I alt(2) 
16.705,60 
2.931,52 
485,60 
44,26 
20.166,97 % 
(2)/(D 
100% 
100% 
83% 
100% 
99% Betalinger 1994-1995 
Mftll Mål2 Mâl5b Mil6 
10.626,76 
- 1.375,72 
- 257,48 
- 22,13 lait 
10.626,76 
1.375,72 
257,48 
22,13 
12.282,09 
67,93 
1.844,97 
3.151,22 
5.367,19 
236,69 
748,60 
2.018,14 
24,30 
19,96 
2.925,37 
301,24 49,12 
24,84 
198,05 
545,10 
751,68 
239,29 
6,03 
66,95 
38,91 
24,80 
83,22 
903,52 4,82 
5,93 
99,04 
44,65 
157,11 
43.86 
0,43 
14,02 
33,34 
16,03 
0,00 
66,36 22,40 
21,86 121,87 
30,77 
2.142,06 
3.151,22 
5.956,94 
1.145,48 
748,60 
2.301,29 
6,46 
105,27 
92,21 
2.925,37 
63,23 
105,08 
1.271,13 53,75 
1.027,06 
1.847,77 
3.582,35 
107,89 
568,45 
1.087,57 
11,44 
9,98 
2.161,09 
169,41 
izn i ZZIXLI --Z^JZZ. r, ' 1 •• 1 " -
C) Ekskl 0.600 mio. ECU i disponible bevillinger, 0,045 mio. ECU i forpligtelser og 0,037 mio. ECU i betalinger vedrorende bekæmpelse al svig. 24,39 
17,77 
104,49 
395,86 
326,44 
119,65 
3,01 
33,48 
13,80 
12,40 
26,78 
297,66 ,41 
,74 
,32 
72 
,81 
,93 
,21 
,40 
,67 
,78 11,20 
,00 10,93 
,48 80,55 
21,51 
1.171,87 
1.847,77 
4.013,93 
518,14 
568,45 
1.229,15 
3,22 
52,32 
40,45 
2.161,09 
31,38 
37,71 
504,55 
For så vidt angår EFRU var der ved udgangen af 1995 en svag underudnyttelse af forpligtelsesbevil­
lingerne vedrørende EFSR/SPD'erne på 1,3%, dvs. 265 mio. ECU, i forhold til de 1994- og 1995-
trancher, der var fastsat i de finansielle oversigter. Men denne samlede underudnyttelse dækker over 
vidt forskellige situationer. Således er der alt i alt anvendt flere EFRU-bevillinger i forbindelse med 
mål 1 end fastsat i de finansielle planer (et merforbrug på 526 mio. ECU, dvs. 3%). Merforbruget var 
særlig stort i Grækenland, Spanien, Irland og Portugal, nemlig 1,701 mia. ECU i alt. Til gengæld var 
der en underudnyttelse i Belgien, Tyskland, Frankrig, Italien og Det Forenede Kongerige, hvor der i 
alt var 1,178 mia. ECU i uudnyttede bevillinger. 
Med hensyn til mål 2 var der derimod et samlet underforbrug af EFRU-forpligtelsesbevillinger på 650 
mio. ECU eller 18% i forhold til de finansielle planer. Dette skyldes navnlig, at de fleste af 
interventionerne først blev godkendt ved udgangen af 1994 og i 1995. Derfor var det ikke muligt at 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 203 
nå så langt med programmerne, at der kunne disponeres over den anden tranche. Det bemærkes, at 
forpligtelserne for visse interventioners vedkommende blev indgået på én gang i medfør af samord­
ningsforordningens artikel 20, stk. 3, hvilket gjorde det muligt at forbedre udnyttelsesgraden en 
smule. Underforbruget vedrører navnlig Belgien, Tyskland, Frankrig, Italien, Nederlandene og Det 
Forenede Kongerige, som tilsammen havde 709 mio. ECU i uudnyttede bevillinger. Kun Østrig, 
Luxembourg og Sverige havde et merforbrug, som skyldtes, at forpligtelserne i forbindelse med 
interventionerne blev indgået på én gang. 
I forbindelse med mål 5b var der i alt en underudnyttelse af EFRU's forpligtelsesbevillinger på 305 
mio. ECU eller 39% i forhold til de finansielle planer. Hovedårsagen var nogenlunde den samme som 
for mål 2. Programmerne var forsinket i de fleste af medlemsstaterne, særlig Frankrig, Italien og Det 
Forenede Kongerige, hvor der i alt var 244 mio. ECU i uudnyttede bevillinger. I Spanien og Danmark 
blev programmerne gennemført i et rimeligt tempo, mens Østrig og Finland først godkendte deres 
interventioner i 1995. 
Interventionerne under mål 6 blev godkendt i 1995. Der blev indgået forpligtelser svarende til de 
første trancher, og der er ingen afvigelser i forhold til programmerne. 
Hvad angår EF-initiativprogrammerne blev der kun godkendt meget få i 1994. Derfor har hele 
budgetgennemførelsen for de to år 1994 og 1995 fundet sted i 1995 i EFRU's tilfælde. For samtlige 
regionale initiativers vedkommende var der en underudnyttelse på 833 mio. ECU eller 32% i forhold 
til det planlagte forløb (alle fonde). Da den finansielle gennemførelse af disse initiativer hænger 
direkte sammen med godkendelsen af programmerne, var forbruget af forpligtelsesbevillinger kraf­
tigt påvirket af antallet af nye programmer, hvor alle forpligtelser blev indgået på én gang. Det kan 
således ikke af udnyttelsesgraden for forpligtelsesbevillingerne udledes, hvor langt man er nået med 
den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne. 
ESF 
Tabel 124: Anvendelse i 1994-1995 af ESF-beviliingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frem- og ge­
nopførte bevillinger i 1995 — mio. ECU) 
Mill 
MAI2 
M4I3 
M1I4 
Mål 5b 
MAI6 
I all(•) Forpligtelser 1994-95 
Disponible (I) 
6572,80 
1187,19 
3822,31 
634,59 
256,95 
32,49 
12506,33 Mill Mål2 MAI3 M1I4 MalSb Mil6 
5.780,37 - -
- 865,39 -
- 3.357,11 
- 363,63 
- 180,31 
- 32.49 I ill (2) 
5.780,37 
86539 
3J57.1I 
363,63 
180,31 
32,49 
10.579J1 % 
mm 
88% 
73% 
88% 
57% 
70% 
100% 
85% Betalinger 1994-1995 
Mill M112 M4I3 Mil4 MilSb M4I6 
4.084,30 - .... 
- 502,13 .... 
- 2.407,64 
- 188,68 
- 100.57 
- 16.25 I all 
4.084,30 
502,13 
2.407,64 
188,68 
100,57 
16,25 
7.299,57 
97,76 4,63 1,55 
85,00 6.00 1,29 
307.77 29,61 27.46 
426,59 118.10 13,29 
778.40 95.39 64.71 
200.47 60.61 14,35 
6,46 0,53 0,11 
282,27 22.23 2,22 
64.06 11,70 13.68 
60,33 14,83 5,18 21,10 
73,00 0,00 0,00 11,39 
975,00 - 36,47 141.68 
97,74 
1.620,15 
684,71 
2.338.18 
1.276,67 
619,31 
798,44 
9.04 
352,99 
109,72 
795.89 
107,74 
106,95 
1.520.11 19.76 
852,73 
411,53 
1.166.94 
130.65 
539.76 
200,27 
5.06 
2.52 
650.18 4.93 
2,23 
52,45 
52,10 
96.85 
30.33 
0,97 
19.03 
7,62 
3.15 
11.28 
221.20 74,51 
74,24 
234,26 
244,54 
503.68 
100,23 
5,59 
253.32 
32.03 
30.17 
36,50 
818.57 2,32 
3.00 
14.81 
65.83 
47,70 
30.31 
0,34 
11.12 
5,85 
7,42 
0,00 0,77 
0,64 
15.44 
7.21 
35,70 
7,18 
0,05 
1.11 
6.84 
2,59 
0,00 
23,04 10,55 
5.70 102,29 
80.11 
1.169.69 
411.53 
1.536.62 
814,58 
539,76 
368,32 
6,95 
289.64 
54.86 
650.18 
53,88 
53,48 
1.167,70 
(•) ELj.V.1 0.400 imo ECU i disponible bevillinger. 0,119 mio. ECU i foipliglelier o» 0,011 mio ECU i beulinaer vtdrwende bekcmpolx af tvia. 
Ser man på gennemførelsen i 1994 og 1995 under ét er resultaterne bedre, end hvis man kun ser på 
1995. Udnyttelsesgraden for forpligtelsesbevillingerne var på 85% for alle mål under ét, hvilket 
illustrerer programmernes flerårige dimension. 
Situationen for hvert enkelt mål og hver enkelt medlemsstat afviger dog ikke meget fra situationen i 
1995. Mål 1 er — bortset fra mål 6, hvis bevillinger er udnyttet fuldt ud — det mål, hvor der har 
været den bedste udnyttelse, både i forhold til de disponible bevillinger (83%), 1995-tranchen (86%) 
.'(VI Svvende åi dtrielning Siiitklui fondene i /Wi 
og 1994-1995-tranchen (91%). Disse tal dækker imidlertid over store forsinkelser i to medlemsstater 
(Italien og Det Forenede Kongerige). Gennemførelsen af mål 3 er klart forsinket i Tyskland (18% af 
den finansielle plan for 1995 og 58% af den finansielle plan for 1994-1995), og i mindre grad i Belgien 
(53% af den finansielle plan for 1995). Mål 4's 1995-tranche blev overhovedet ikke udnyttet i 
Belgien, Tyskland, Frankrig, Italien, Nederlandene eller Sverige. Selv om der i 1995 i forbindelse 
med SPD'erne og OP'erne for mål 2 og 5b blev truffet flere beslutninger, hvor der kun var fastsat én 
tranche, var udnyttelsesgraden særlig ringe, for ikke at sige ikke-eksisterende, i Danmark (mål 2 og 
5b), Tyskland (mål 2 og 5b), Spanien (mål 5b), Frankrig (mål 2), Italien (mål 2 og 5b), Luxembourg 
(mål 5b) og Nederlandene (mål 2 og 5b). 
For så vidt angår EF-initiativerne EMPLOI og ADAPT blev programmerne godkendt ved beslutnin­
ger truffet henholdsvis i slutningen af december 1994 og i maj 1995. De følgende måneder gik for 
medlemsstaterne med at søge efter tværnationale partnere. Derfor kunne de første kontrakter med 
initiativtagerne til projekterne først underskrives fra midten af 1995, og det er årsagen til, at der 
overhovedet ikke blev anvendt nogen bevillinger i 1994, mens udnyttelsesgraden i 1995 var middel. 
EUGFL 
Tabel 125: Anvendelse i 1994-1995 af EUGFL-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frem- og 
genopførte bevillinger i 1995 — mio. ECU) 
Måll 
Mål5a 
Mål5b 
Mål6 
I alt* Forpligtelser 1994-95 
Disponible (1) 
4275,92 
1769,48 
515,41 
47,74 
6608,55 Måll MfllSa»» Mål5b MAI6 
4.275,75 
- 1.387,32 
- 515,34 
- 47,74 I alt (2) 
4.275,75 
1.387,32 
515,34 
47,74 
6.226,15 % 
(2)/(D 
100% 
78% 
100% 
100% 
94% Betalinger 1994-1995 
Måll MJI5a*** Mål5b Mål6 
2.844,47 
730,60 
- 303,81 
- 23,87 lait 
2.844,47 
730,60 
303,81 
23,87 
3.902,74 
861,60 
699,19 
979,67 
69,21 
.332,56 
477,78 53,03 
38,67 
322,72 
77,41 
518,73 
117,47 
12,22 
25,27 
61,50 
61,42 
13,72 
85,16 2,79 
2,57 
135,24 
104,15 
151,36 
48,78 
0,30 
9,37 
31,30 
11,60 
0,00 
17,87 36,80 
10,94 69,82 
41,24 
1.319,56 
699,19 
1.161,23 
739,30 
332,56 
644,03 
12,52 
36,54 
96,60 
776,14 
109,82 
24,66 
162,94 6,08 
578,67 
518,12 
691,08 
37,65 
285,46 
251,65 
1,55 
1,90 
419,63 
52,69 16,51 I. 
19,19 1, 
209,82 78, 
55,81 
242,97 
58,73 
5,37 
12,15 
30,75 
30,71 
6,86 
41,73 75, 
18,40 
5.47 23,99 
20,48 
866,93 
518,12 
822,41 
369,04 
285,46 
334,77 
5,52 
17,75 
48,30 
419,63 
54,67 
12,33 
103,35 
1 Ekskl. 0,400 mio. ECU i disponible bevillinger. 0.010 mio. ECU i forpligtelser og 0.008 mio. ECU i betalinger vedrorende bekxmpelse af svig 
'• Ekskl. 43,65 mio. ECU fra post D2-I000 (Strukturaktioner, der er direkte forbundet med markedspolitikken) og 356,6 mio ECU i 
tilbagebetalinger i henhold til forordning (EØF) nr. 2328/91 (kun 1994) 
'•• Ekskl. 43.65 mio ECU fra post B2-I000 og 417,02 mio ECU i tilbagebetalinger i henhold til forordning (EØF) nr. 2328/91 (kun 199-1) 
Udnyttelsesgraden for EFSR/SPD i slutningen af 1995 er for EUGFL-U generelt i forhold til de tal 
for 1994 og 1995, der er anført i de finansielle oversigter, næsten fuldstændig med en mindre 
forsinkelse på 0,4%, dvs. 25,6 mio. ECU. Denne generelle situation afspejler imidlertid forskelle. 
For mål 1 er der generelt tale om et forskud på forpligtelserne i forhold til de finansielle planer på 790 
mio. ECU, dvs. 23%. Disse forskud på iværksættelsen vedrører især Grækenland, Spanien, Irland 
og Portugal. Til gengæld er der tale om forsinkelser i gennemførelsen for Frankrig og Italien. For 
mål 5a er der tale om en forsinkelse i indgåelsen af forpligtelser i forhold til de finansielle planer på 
115 mio. ECU, dvs. 8%. Hovedårsagerne er en generel underudnyttelse, navnlig i Italien, i forbindel­
se med forordning nr. 2328/91 (landbrugsstrukturerne) og en generel forsinkelse på et år, undtagen 
for Spanien og Luxembourg, i iværksættelsen af de operationelle programmer under forordning 
866/90 (afsætning og forarbejdning). For mål 5b er der generelt for EUGFL tale om en forsinkelse i 
indgåelsen af forpligtelserne i de finansielle planer på 25 mio. ECU, dvs. 32%, som følge af en 
generel forsinkelse i iværksættelsen af de operationelle programmer, undtagen i Spanien og Tys-
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 205 
kland. Interventionerne under mål 6 blev vedtaget i 1995. Forpligtelserne svarende til de første 
trancher er indgået, og der er således ingen afvigelser i forhold til programmeringen. For EF-
initiativerne, navnlig LEADER, svarer budgetgennemførelsen for 1995 forløbet af disse interventio­
ner for 1994 og 1995, da der kun blev vedtaget meget få EF-initiativprogrammer i 1994. 
FIUF 
Tabel 126: Anvendelse i 1994-1995 af FIUF-bevillingerne for perioden 1994-1999 (inkl. frem- og ge­
nopførte bevillinger i 1995 — mio. ECU) 
Måll 
MålSa 
Mål6 
I alt (*) Forpligtelser 1994-95 
Disponible (1) 
506,84 
317,97 
1.43 
826,23 Mill Mål5a Mål6 
506,84 
313,45 
1,43 I alt (2) 
506,84 
313,45 
1,43 
821,71 % 
(2)/(l) 
100% 
99% 
100% 
99% Betalinger 1994-95 
Måll MålSa Mål6 
199,28 
149,28 
0,72 lait 
199,28 
149,28 
0,72 
349,28 
• ' 
(*) Ekskl. 0,100 mio. ECU i disponible bevillinger lil bekæmpelse af svig. 
Udnyttelsesgraden for FIUF-bevillingerne for 1994-1995 er tilfredsstillende, idet den er på 99% af de 
disponible forpligtelsesbevillinger for EFSR/SPD (Der er ikke indgået forpligtelser for 4,5 mio. 
ECU). I forbindelse .med mål 1 blev der i slutningen af 1995 betalt 199,3 mio. ECU af de 506,8 mio., 
der var indgået forpligtelser for mellem 1994 og 1995, dvs. 39%. Dette er en rimelig udnyttelsesgrad 
under hensyntagen til, at programmeringsperioden blev afkortet på grund af godkendelsen af 
programmerne i slutningen af 1994. Hvad angår mål 5a-fiskeri var der i slutningen af 1995 betalt 
151,6 mio. ECU af de 317,8 mio., der var indgået forpligtelser for i 1994-1995, dvs. 48%, hvilket er 
tilfredsstillende. Da 1995 var det første programmeringsår for mål 6, gælder tallene for 1995 (0,72 
mio. ECU betalt af de 1,43 mio., der var indgået forpligtelser for, dvs. 50%). Endelig blev der for 
PESCA's vedkommende disponeret over 53,1 mio. ECU af 81 mio., dvs. 65%. Der blev betalt 17,2 
mio. ECU af de 53,1 mio., der var indgået forpligtelser for, dvs. 32%. 
2W> Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
B. KONTROL OG ØKONOMISK FORVALTNING 
Kommissionen, som ifølge traktatens artikel 205 er ansvarlig for gennemførelsen af hele fællesskabs­
budgettet, således også strukturfondenes budget, kontrollerer, at budgettet gennemføres i henhold til 
reglerne og på en effektiv måde, ikke mindst da gennemførelsen er afgørende for effektiviteten og 
troværdigheden af Fællesskabets strukturaktioner. Dog skal der tages hensyn til, at forvaltningen på 
stedet af programmer og projekter i strukturfondenes tilfælde henhører under medlemsstaternes 
ansvar i medfør af det nærheds- og partnerskabsprincip, strukturfondene er underkastet. I forbindel­
se med lanceringen af den anden programmeringsperiode (1994-1999) og forhøjelsen af struktur­
fondsbevillingerne styrker Kommissionen dog overvågningen af kvaliteten af det forvaltnings- og 
kontrolsystem, der er indført af Kommissionen og medlemsstaterne. Samtlige aktører er sig i øvrigt 
dette bevidst, hvilket f.eks. fremgår af, at Kommissionen og medlemsstaterne under det uformelle 
møde på ministerniveau i Strasbourg i marts 1995 blev enige om, at det var nødvendigt at forbedre og 
styrke kontrollen med og forvaltningen af strukturfondene. I fortsættelse heraf tilstillede Monika 
Wulf-Mathies, kommissionsmedlem med ansvar for regional- og samhørighedspolitikken, i maj 1995 
medlemsstaterne en skrivelse, hvori hun på ny fremhævede betydningen af en forbedring af den 
økonomiske forvaltning af fællesskabsbevillingerne og af kontrol- og evalueringsaktiviteterne. I 
skrivelsen anmodes medlemsstaterne tillige om at træffe passende foranstaltninger til sikring af, at 
disse krav opfyldes. Kommissionens agtpågivenhed kom i 1995 til udtryk både ved den styrkelse af 
kontrollen på stedet, som Kommissionen satte i gang i 1994, og som fortsatte i 1995, og mere 
afgørende ved den rationalisering og forbedring af den økonomiske forvaltning, den iværksatte. 
1. Kontrol 
1.1. Kontrol foretaget af strukturfondenes tjenestegrene 
Kommissionens opgave er at sikre, at medlemsstaterne har indført de nødvendige systemer med 
henblik på overvågning og økonomisk forvaltning af programmerne. Med henblik herpå gennem­
fører Kommissionen kontrolbesøg på stedet og undersøger systemerne for at sikre en korrekt 
anvendelse af strukturfondenes bevillinger. Det skal dog understreges, at det i medfør af artikel 23, 
stk. 1, i forordning (EØF) nr. 4253/88 først og fremmest er medlemsstaterne, der skal sikre, at 
fællesskabsmidlerne "anvendes korrekt, og forebygge misbrug. De har således ansvaret for, at de 
udgiftsattesteringer, Kommissionen får forelagt, er. korrekte, og at de udgifter, der er afholdt med 
henblik på programmernes gennemførelse, er støtteberettigede. Således er hver strukturfond gen­
stand for særlig kontrol fra de tjenestegrenes side, som har ansvaret for den. Alle disse kontrolforan­
staltninger tager sigte på dels at kontrollere pålideligheden af medlemsstaternes kontrol- og forvalt­
ningssystemer, dels at kontrollere, at udgifterne til programmerne overholder reglerne. Disse kontro­
laktiviteter blev i 1995 yderligere koordineret, både indbyrdes og med kontrolaktiviteterne i Finans­
kontrollen, UCLAF1 og Revisionsretten. 
EFRU: For så vidt angår EFRU blev der i 1995 foretaget 20 kontrolbesøg på stedet (ét i Danmark og i 
Nederlandene, to i Frankrig, Italien, Irland og Det Forenede Kongerige, tre i Spanien og Portugal og 
fire i Tyskland). I overensstemmelse med artikel 23 i forordning (EØF) nr. 4253/88 som ændret 
forelægges kontrolprogrammerne de berørte medlemsstater. Det kontrolleres for det første, at der 
findes et effektivt system for forvaltning og intern kontrol, og at de oplysninger, Kommissionen får 
forelagt (bl.a. udgiftsattesteringer) er korrekte, og for det andet at EFRU-bevillingerne anvendes 
korrekt. Endvidere verificeres det på grundlag af formålene med de enkelte interventionsformer, 
retsforskrifterne og EU-politikkerne, at alt er i orden med hensyn til bogføring, lovlighed, formel 
rigtighed og økonomisk forvaltning. Hvert kontrolbesøgsprogram er bl.a. fastlagt under hensynta­
gen til den kontrol, der udøves af Finanskontrollen og Revisionsretten, resultaterne af den gen­
nemførte risikoanalyse og resultaterne af den tidligere kontrol. 
Enhed for koordinering af bekæmpelsen af uregelmæssigheder. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 ,,. 7 
Kontrollen viser, at der meget ofte er punktuelle eller systematiske uregelmæssigheder i forbindelse 
med projekternes gennemførelse på stedet. Som hovedregel drejer det sig om fejl i de udgiftsatteste­
ringer, der danner grundlag for Fællesskabets forskud og betalinger, og om svagheder ved en række 
interne kontrolprocedurer, der ikke i tilstrækkelig grad er tilpasset fællesskabsreglerne. Således er 
der ofte tale om udgiftsanmeldelser, hvori er medtaget udgifter, der ikke finansieres af EFRU (f.eks. 
lønninger eller ministeriers eller andre offentlige institutioners driftsudgifter), ligesom udgiftsatteste­
ringer kan omfatte skøn over fremtidige udgifter, der ikke reelt er afholdt. Støttemodtagernes 
udgiftsanmeldelser attesteres undertiden og forelægges Kommissionen af de myndigheder, medlems­
staterne har udpeget, uden intern kontrol, hvilket medfører formelle fejl og uregelmæssigheder. I en 
lang række regioner forholder det sig endvidere således, at fællesskabsbestemmelserne for offentlige 
udbud ikke overholdes fuldt ud, og at programmeringen af interventionerne ikke overvåges og 
evalueres tilstrækkelig nøjagtigt. Således sker det i visse tilfælde, at de retlige og finansielle 
forpligtelser ikke er indgået, eller at betalingerne ikke er sket inden udløbet af de frister, der er fastsat 
i beslutningerne om ydelse af støtte. 
ESF: Ligesom for EFRU og ligesom i tidligere år fik medlemsstaterne inden begyndelsen af 1995 
tilsendt et koordineret kontrolprogram. Dette program blev gennemført som planlagt. Der blev 
foretaget i alt 73 kontrolbesøg, heraf 10%, som ikke var planlagt og koordineret med UCLAF. 
Generelt vedrørte kontrollen forvaltningssystemerne og afslørede en række svagheder i de nationale, 
regionale eller lokale forvaltninger. Disse svagheder analyseres inden for partnerskabets rammer, og 
der arbejdes med løsninger, der kan sikre en fornuftig forvaltning af Fællesskabets og medlemssta­
ternes midler. Den punktuelle kontrol afslørede problemer vedrørende ikke-støtteberettigede udgifter 
(f.eks. finansielle omkostninger), aktioner, der ikke var berettiget til ESF-støtte, bogføringsdoku-
menter, der ikke kunne accepteres af skattevæsenet, manglende overholdelse af medlemsstatens 
momsregler, manglende overholdelse af reglerne for fornuftig økonomisk forvaltning (ufor­
holdsmæssigt store omkostninger) osv. Kontrolbesøgene afslørede også visse tilfælde af svig, som nu 
er ved at blive behandlet af medlemsstaternes retsmyndigheder. 
EUGFL: Antallet af kontrolbesøg med henblik på at kontrollere anvendelse af EUGFL-bevillingerne 
voksede betydeligt i 1995 i forhold til 1994 (21), idet der blev gennemført 35 besøg på initiativ af 
EUGFL's ansvarlige tjenestegrene eller de pågældende medlemsstaters Finanskontrol. Undersøgel­
serne vedrørte enten de anvendte systemer eller bogføringen, hvis overensstemmelse med fællesskabs­
bestemmelserne skulle kontrolleres. Programmer og aktioner vedrørende den første programme­
ringsperiode 1989-1993 blev, prioriteret højst. Der var tale om programmer og aktioner, i forbindelse 
med hvilke forpligtelserne skulle være indgået inden udgangen af 1993 eller, i tilfælde af forlængelse, 
i 1994 eller 1995. Medlemsstaterne blev endnu en gang i henhold til artikel 23 i forordning (EØF) nr. 
4253/88 som ændret opfordret til at gennemføre flere kontrolbesøg selv og til regelmæssigt at 
meddele Kommissionen resultaterne heraf. 
Det system, som de fleste af medlemsstaterne har indført med henblik på kontrol af anmeldte 
udgifter, er generelt velfungerende. Alligevel er der konstateret svagheder og uregelmæssigheder i 
forbindelse med om ikke alle så dog en række af medlemsstaterne og foranstaltningerne. Blandt 
andet kan nævnes usikkerhed omkring gyldigheden af visse forpligtelser indgået før udløbet af den 
foreskrevne periode, manglende offentlighed og oplysninger om EUGFL's medfinansiering, man­
glende overholdelse af fællesskabsreglerne vedrørende offentlige udbud, ydelse af støtte til ikke-
støtteberettigede udgifter, utilstrækkelige kontrolforanstaltninger, store forsinkelser med betalinger­
ne til de endelige støttemodtagere, forkert anvendelse af omregningskursen og risiko for dobbeltfi­
nansiering fra flere forskellige fællesskabskilder. 
FIUF: I løbet af 1995 foretog FIUF's tjenestegrene seks kontrolbesøg (ét i Grækenland, Frankrig, 
Italien og Det Forenede Kongerige, to i Spanien) med henblik på at kontrollere 20 projekter, der blev 
finansieret i henhold til de tidligere bestemmelser (forordningerne (EØF) nr. 4028/86 og 4042/89), 
idet den egentlige FIUF-kontrol først skulle begynde i 1996. Der blev afsløret uregelmæssigheder i 
fire medlemsstater. I Frankrig (La Seyne-sur-Mer, Saint-André) blev et akvakulturprojekt standset af 
støttemodtageren selv (der er en afgørelse på vej om en eventuel suspension), og i forbindelse med et 
andet projekt blev der konstateret ikke-støtteberettigede udgifter. I Grækenland (Thessaloniki, 
208 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Halkidiki, Athen) var en fabrik til forarbejdning af produkter endnu ikke i drift (medlemsstaten blev 
anmodet om at aflægge beretning i 1996), og i forbindelse med et åleprojekt er medlemsstaten blevet 
anmodet om at foretage en grundig kontrol af det støttemodtagende selskab og byggeselskabet. I 
Spanien (Madrid) blev der i forbindelse med et forarbejdningsprojekt konstateret enkelte ikke-
støtteberettigede udgifter. Endelig blev der i Italien (Napoli og Bari) afsløret en væsentlig forsinkelse 
i gennemførelsen af et af de tre forarbejdningsVafsætningsprojekter, der blev kontrolleret. UCLAF 
deltog i kontrolbesøget til Grækenland og Madrid. Der blev ikke afsløret større uregelmæssigheder 
under de øvrige kontrolbesøg, nemlig til Lugo (Galicien, Spanien), hvor der blev kontrolleret nogle 
skibsbygningsprojekter, og til Skotland, hvor seks akvakulturprojekter blev kontrolleret. 
For samtlige fonde gælder det i de fleste tilfælde, at resultatet af hvert kontrolbesøg meddeles den 
pågældende medlemsstat, som gøres opmærksom på svaghederne og anmodes om at ændre proced­
urerne på grundlag af de gældende regler. I de fleste tilfælde anmoder Kommissionen ligeledes den 
udpegede myndighed i medlemsstaten om at fremlægge en ny, behørigt rettet, udgiftsanmeldelse. 
Kommissionen foretager endvidere de nødvendige finansielle justeringer. Kommissionens tjeneste­
grene kan dog — hvis omstændighederne kræver det — blokere enhver ny finansiering. De foreslår 
da i medfør af gældende regler medlemsstaten en række generelle eller punktuelle løsninger, der kan 
sikre overholdelsen af Fællesskabets og medlemsstaternes bestemmelser, og holder øje med løsnin­
gernes gennemførelse. Når der i tilfælde af formodning om svig indledes retslige undersøgelser, 
suspenderer Kommissionen betalingerne, indtil sagen er afsluttet, og træffer da de nødvendige 
foranstaltninger (udbetaling af beløbet, reduktion af beløbet, beslutning om ikke at udbetale noget 
beløb). Kontrolbesøgenes vigtigste aspekt er imidlertid muligheden for at indlede et pædagogisk 
felttog over for de regionale myndigheder og organer, som den lokale forvaltning og kontrol af 
strukturfondene påhviler, for at få dem til at ændre deres praksis og procedurer, som ikke er i 
overensstemmelse med de gældende regler. 
Endvidere minder Kommissionens tjenestegrene jævnligt de nationale myndigheder om nødvendighe­
den af at anvende de bestemmelser om den finansielle gennemførelse, der er indeholdt i Kommissio­
nens godkendelsesbeslutninger, på alle administrative niveauer. Desuden lagde fondenes ansvarlige 
tjenestegrene i 1995 stor vægt på opfølgningen af resultaterne af Revisionsrettens (sektorskrivelser, 
årsberetning) og Finanskontrollens kontrolbesøg, og de udvidede kontakten med UCLAF. Endelig 
deltog hver af disse tjenestegrene i de drøftelser, der fandt sted i Kommissionen om problemerne i 
forbindeise med udgifternes støtteberettigelse2. 
Kontrolaktiviteten blev ligeledes styrket ved gennemførelsen af Kommissionens forordning (EF) nr. 
1681/94 om uregelmæssigheder og tilbagebetaling af beløb, der uberettiget er udbetalt inden for 
rammerne af strukturpolitikkerne. I almindelighed er situationen, som den fremgår af medlemssta­
ternes rapporter, langt fra tilfredsstillende3, idet Kommissionen fortsat finder mange tilfælde af 
uregelmæssigheder, som den ikke har fået meddelelse om. 
Endelig bemærkes det, at Kommissionen i oktober 1995 efter anmodning fra Europa-Parlamentet 
fremlagde en rapport om uregelmæssighederne i de nye delstaters forvaltning af strukturfondene4 i 
perioden 1991-1993. Rapporten belyser bl.a. de konstaterede uregelmæssigheder og formodninger 
om svig samt svaghederne i forvaltnings- og kontrolsystemerne, tilsidesættelsen af fællesskabsregler­
ne og den manglende administrative organisation, som skyldes den exceptionelle politiske, økono­
miske og administrative situation, der har præget de nye tyske delstater i denne overgangsperiode. I 
rapporten redegøres der ligeledes for de foranstaltninger, Kommissionen og medlemsstaten har 
truffet for at bringe forholdene i orden og forebygge uregelmæssigheder. 
J Se kap. 1.2. Kontrol foretaget af Finanskontrollen. 
J Se 1995-rapporten om »Beskyttelse af Fællesskabets økonomiske interesser« (KOM(96)173 endelig udg.). 
4 EFT L 353 af 17.12.1990. 
Svvende thsl>erfining Stiukiurfandenr i 1995 •>()<., 
1.2. Kontrol foretaget af Finanskontrollen 
Finanskontrollen afpassede sin kontrol af strukturfondene i 1995 efter de overvejelser, der er i gang 
for at forbedre den økonomiske forvaltning5. Kontrollen blev rationaliseret, idet Kommissionen bl. 
a. fik mulighed for at give sin påtegning på grundlag af stikprøveundersøgelser, og der blev lagt 
større vægt på kontrollen af de af medlemsstaterne indførte systemer. 
I 1995 gennemførte Finanskontrollen 86 kontrolbesøg på stedet, og de kontrollerede udgifter 
svarende til de kontrollerede interventionsformer var på i alt ca. 7,250 mia. ECU. Kontrolprogram­
met tog først og fremmest sigte på at sikre lovligheden, regelmæssigheden og effektiviteten af 
strukturfondenes foranstaltninger og samtidig at supplere Finanskontrollens revisionsdossier pr. 
fond og pr. medlemsstat og ajourføre den systemrevisionsrapport, der blev udarbejdet i 1994. Med 
henblik herpå gik kontrollen navnlig ud på en revisioi af de forvaltnings- og kontrolsystemer, der er 
indført i medlemsstaterne for samtlige fonde, efter de revisionsmetoder, der er udviklet af Finans­
kontrollen. Det viste sig generelt, at udgiftsattesteringerne fra de udpegede myndigheder i medlems­
staterne ikke altid byggede på et pålideligt eller tilstrækkeligt kontrolsystem. Navnlig var kontrollen 
med udgifternes støtteberettigelse i forbindelse med behandlingen af de finansielle data, der blev 
fremsendt af de endelige støttemodtagere, utilstrækkelig. Dette medførte, at visse udgifter blev afvist 
som ikke-støtteberettigede ved talrige stikprøveundersøgelser på projektniveau. Der var tale om køb 
af brugt materiel, generalomkostninger eller personaleomkostninger vedrørende perioder, der ikke 
var omfattet af støtten, manglende bogføring af indtægter, således at disse ikke blev trukket fra de 
anmeldte udgifter, metoder for omregning af udgifterne til ecu, der ikke var i overensstemmelse med 
reglerne (ESF), køb af grunde, finansielle forpligtelser der ikke opfyldte reglerne, eller som var 
indgået uden for de i programmerne fastsatte frister (EUGFL) osv. 
For at opnå den bedst mulige udnyttelse af ressourcerne hos de forskellige myndigheder, der blev 
berørt af kontrollen, og i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer i forbindelse med 
SEM 2000 fortsatte forhandlingerne i 1995 for at udvide samarbejdsprotokollerne mellem Kommis­
sionen og de berørte nationale kontrolinstanser til at omfatte nye medlemsstater. Ved at etablere et 
særligt organ til samordning af kontrollen i det græske finansministerium blev det således muligt at 
underskrive en protokol med Grækenland (april 1995), mens de dybtgående drøftelser med Nederlan­
dene vil gøre det muligt at tilpasse protokolmodellen til de decentraliserede eller dekoncentrerede 
kontrolsystemer i medlemsstater med tilsvarende struktur (bl.a. Det Forenede Kongerige, Sverige, 
Finland) og i medlemsstater med føderal struktur (Belgien Tyskland, Østrig). Hvad angår de 
eksisterende protokoller blev kontrollen samordnet i Frankrigs, Italiens og Spaniens tilfælde under 
opfølgningen af de koordinerede planer, der blev udarbejdet og drøftet i begyndelsen af året. 
Efter systemrevisionen mellem 1992 og 1994, hvorom der blev udarbejdet ovennævnte rapport, viste 
det sig, at der var et specifikt problem vedrørende udgifternes støtteberettigelse. Dette skyldtes, at 
strukturfondsforordningerne ikke giver en detaljeret definition af støtteberettigede udgifter, og at 
bestemmelserne om godkendelse af de forskellige former for intervention, selv om de indeholder 
standardklausuler vedrørende visse generelle aspekter (udgiftsforpligtelser, betalinger, dokumenta­
tion, begrebet endelig støttemodtager, frister), ikke indeholder specifikke retningslinjer vedrørende 
visse poster eller særlige udgiftstyper. Der blev derfor i 1995 påbegyndt grundige overvejelser i 
Kommissionen for at få klarhed over visse indviklede problemer vedrørende støtteberettigelse. F.eks. 
udarbejdede den tværtjenstlige arbejdsgruppe, der var oprettet med henblik herpå i september 1994 
under Finanskontrollens ledelse, en første række oversigter med en præcisering og harmonisering af 
strukturfondenes fremgangsmåde vedrørende visse udgiftsposter som f.eks. brugt materiel, afskriv­
ninger, moms og bankrenter og vedrørende støtteberettigelsesperioder og begrebet endelige støtte­
modtagere. Arbejdet gik navnlig ud på at opstille gennemsigtige og kontrollerbare retningslinjer for 
iværksættelsen af finanstekniske foranstaltninger — fond med risikovillig kapital (retningslinjer 
vedtaget af Kommissionen i juli 1995) og garantifonde. Flere spørgsmål om støtteberettigelse skulle 
behandles i 1996 (f.eks. investeringer i fast ejendom). Dette spørgsmål om støtteberettigelse blev 
Se kap. 2. Forbedring af den økonomiske forvaltning. 
210 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
derefter optaget på dagsordenen for den gruppe af personlige repræsentanter for de europæiske 
finansministre, der blev oprettet i forbindelse med den indsats til forbedring af den økonomiske 
forvaltning, der beskrives i det følgende. 
2. Forbedring af den økonomiske forvaltning 
Det nye kommissærkollegium besluttede, da det trådte i funktion, at iværksætte interne overvejelser 
i Kommissionen om, hvorledes man kunne styrke den økonomiske forvaltning i Kommissionen. 
Overvejelserne blev indledt i 1995 som en tretrinsproces og vedrørte i højeste grad strukturfondenes 
ansvarlige tjenestegrene. Den første fase gik ud på inden for de bestående rammer at konsolidere det 
interne forvaltningssystem ved at rationalisere Kommissionens procedurer og finansielle tjenestegre­
ne. Budget- og finansafdelingerne skulle effektiviseres, personalet skulle have en bedre uddannelse, 
og ledelsesværktøjerne skulle moderniseres, alt sammen for at rationalisere den økonomiske forvalt­
ning, gøre det muligt at evaluere fællesskabsprogrammerne bedre og følge mere effektivt op på de 
øvrige fællesskabsinstitutioners bemærkninger vedrørende budgetspørgsmål. Anden fase drejede sig 
om en mere indgribende reform af procedurerne og den interne organisation, bl.a. for at gøre 
budgetvalgene mere gennemsigtige og opstille retningslinjer for evaluering af de iværksatte aktioner. 
Disse to faser blev påbegyndt efter hinanden i 1995, men fulgtes derefter ad resten af året. 
Den tredje fase blev iværksat ved udgangen af 1995 og skulle fortsætte i 1996. Den går ud på at 
styrke og udvikle partnerskabet med medlemsstaterne på områder, hvor disse forvalter fællesskabs-
bevillinger. Dette gælder således i første række strukturfondene. Således blev der indledt overvejelser 
på ministerielt niveau på forskellige områder vedrørende forvaltningen af fællesskabsbevillinger i 
medlemsstaterne for at sikre, at denne blev så sund og effektiv som muligt. Disse overvejelser, som 
tager sigte på at forbedre samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne, drejer sig hvad 
angår netop strukturfondene om spørgsmålet om en fælles, gennemsigtig definition, der kan godken­
des af alle, af begrebet udgifter, der er berettigede til strukturfondenes medfinansiering. Overvejel­
serne vil således blive afgørende for programmernes umiddelbare fremtid, for så vidt angår både 
kontrollen med programmerne og deres økonomiske og administrative afvikling. 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 7. 
C. SAMORDNING AF DE FORSKELLIGE FINANSIELLE INSTRUMENTER 
1. Samhørighedsfonden 
Samhørighedsfonden, strukturfondene og miljøet: 
Ved siden af strukturfondene er Samhørighedsfonden et af de vigtigste finansieringsinstrumenter, 
når det drejer sig om støtte til miljøprojekter. I den forordning, Samhørighedsfonden er underka­
stet, hedder det nemlig, at det er nødvendigt at søge en passende ligevægt mellem transportinfra­
strukturer og miljøprojekter, de to områder, der henhører under dens kompetence. Af de 16 mia. 
ECU, der er fastsat for perioden 1993-1999, har Samhørighedsfonden således allerede afsat 45% 
af sine bevillinger for de to første funktionsår (1993-1994) til miljøprojekter. For hele perioden vil 
man tilstræbe en 50%-50% fordeling mellem miljø og transport. Projekterne vedrører f.eks. 
vandforvaltning, behandling af spildevand eller bortskaffelse af affald. Kommissionen søger 
under alle omstændigheder at opnå den størst mulige konsekvens og sammenhæng mellem 
Samhørighedsfondens og strukturfondenes finansieringer. 
Nødvendigheden af at samordne Samhørighedsfondens, strukturfondenes, EIB's og andre finansielle 
instrumenters interventioner vedrørende miljø og de transeuropæiske transportnet er anført i 
præambelen til Rådets forordning om oprettelse af Samhørighedsfonden1. I forordningens artikel 1 
er det fastsat, at Samhørighedsfonden kan bidrage til finansieringen af projektfaser, der er teknisk 
og finansielt adskilte. Kommissionen skal i denne forbindelse sørge for, at en udgiftspost vedrørende 
et projekt, som omfatter flere stadier og finansieres af Samhørighedsfonden, ikke samtidig modtager 
støtte fra strukturfondene. Tilsvarende hedder det i artikel 9 i forordningen om Samhørighedsfonden 
(Kumulation og overlapning), at der ikke samtidig kan ydes støtte til udgiftsposter fra Samhørigheds­
fonden og fra strukturfondene, og at støtten til et projekt fra Samhørighedsfonden og anden 
fællesskabsstøtte tilsammen ikke må overstige 90% af de samlede udgifter til det pågældende 
projekt. Således forbyder denne bestemmelse ikke en kombination af forskellige instrumenter, som 
yder særskilte bidrag til et større projekt, når blot udgifterne vedrørende et projektstadium klart kan 
identificeres tidsmæssigt eller artsmæssigt. 
Formålet er at give Samhørighedsfonden mulighed for især sammen med EFRU at deltage i 
gennemførelsen af to eller flere stadier af et samlet projekt. Samordningen af de finansielle 
instrumenter, der er til rådighed, bidrager nemlig til at øge interventionernes gennemslagskraft, bl.a. 
for så vidt angår de transeuropæiske transportnet, og til at fremskynde oprettelsen af sådanne net. 
Identificeringen af projektstadierne kræver således en tæt samordning af de finansielle instrumenter 
og en fysisk og finansiel overvågning af projekterne. Alle strukturfondene, navnlig EFRU og i 
mindre grad EUGFL, yder nemlig støtte til miljøprojekter og projekter vedrørende de transeuropæis­
ke transportinfrastrukturer. Derfor træffes der foranstaltninger til undgåelse af dobbeltfinansiering. 
Disse foranstaltninger vedrører først og fremmest de procedurer, der skal gælde for iværksættelsen 
af samordningsaktioner. Kommissionen har for det første sørget for iværksættelse af en generel 
samordningsaktion under udarbejdelsen af EFSR'erne for at opnå den fordobling i faste priser af 
forpligtelsesbevillingerne under mål 1 til fordel for de af Samhørighedsfonden omfattede lande, der 
blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Edinburgh. Følgelig omfatter EFSR'ernes finansieringsplaner 
en udtrykkelig henvisning til de midler, der tildeles af Samhørighedsfonden2. F.eks. er der for 
Spanien, hvoraf kun visse regioner er støtteberettiget under mål 1, opført 7,950 mia. ECU af 
Samhørighedsfondens tildeling for perioden 1993-1999 i EFSR for mål 1. Dette beløb er fastsat på 
grundlag af Edinburgh-målsætningen. I medfør af nærheds- og partnerskabsprincippet er det den 
nationale regering og overvågningsudvalget inden for EFSR for mål 1, der skal fremlægge de 
projekter, der kan sikre, at strukturfondsbevillingerne dobles op i faste priser i de mindst velstående 
' Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994, EFT L 130 af 25.5.1994. 
2 Se årsberetningen for 1994. 
212 Syvende årsberetning •— Strukturfondene i IW5 
spanske regioner. Samhørighedsfonden, der er en »ikke-regionale« fond, indsamler normalt ikke 
regionsspecifikkc data. 
For det andet skal der lægges endnu større vægt på samordningen af de konkrete projekter, for så 
vidt strukturfondenes interventioner navnlig har form af programmer, mens Samhørighedsfonden 
finansierer individuelle projekter eller projektgrupper. Da det finansielle samhørighedsinstrument, 
der var forløberen for Samhørighedsfonden, trådte i kraft, blev der indført passende samordnings-
procedurer for at sikrer, at de fremlagte projekter eller projektstadier ikke allerede var forelagt 
strukturfondene. De tjenestegrene, der forvalter strukturfondene, skal høres, inden Kommissionen 
træffer afgørelse om at yde støtte fra Samhørighedsfonden. Endvidere er der truffet kontrolforan­
staltninger for at sikre, at ingen udgiftspost finansieres af strukturfondene og Samhørighedsfonden 
på samme tid. Hidtil har disse procedurer fungeret tilfredsstillende, og der er ikke opstået nogen 
uoverensstemmelse mellem de tjenestegrene, der tager sig af forvaltningen af strukturfondene, og 
dem, der forvalter Samhørighedsfonden. Der har ej heller været tilfælde af dobbeltfinansiering. I 
visse tilfælde har medlemsstaterne fremlagt forskellige stadier af samme projekt for to forskellige 
instrumenter, men denne fremgangsmåde er i overensstemmelse med reglerne. 
Et større projekt i Portugal: 
Motorvejen mellem Cruz og Braga i Portugal var oprindelig medtaget i 
EFSR for 1994-1999 og skulle efter planerne finansieres af EFRU. Efter 
Samhørighedsfondens ikrafttræden fandt man, at denne investering, der 
indgik i de transeuropæiske transportnet, burde finansieres af Samhørig­
hedsfonden, hvorved der blev plads til en større EFRU-støtte til trans­
portsektoren. Andet stadium af motorvejsbyggeriet blev således fjernet 
fra EFRU's OP og overført til finansiering gennem Samhørighedsfon­
den. Finansieringssatsen blev hævet i henhold til artikel 7 i forordningen 
vedrørende Samhørighedsfonden. For at undgå en eventuel overlapning 
af fællesskabsstøtten identificerede Kommissionens tjenestegrene i sam­
arbejde med de nationale myndigheder for det første to særskilte pro­
jektfaser på grundlag af fysiske indikatorer. Derefter blev datoen, fra 
hvilken Samhørighedsfonden accepterede betalingsansøgninger og doku­
mentation, fastsat af hensyn til den økonomiske forvaltning. Endvidere 
styrkede Kommissionen sin kontrol på det tidspunkt, hvor støtten blev 
flyttet fra EFRU til Samhørighedsfonden, idet den på fire måneder 
gennemførte to kontrolbesøg. Det siger sig selv, at den administrative 
byrde i forbindelse med forvaltning af projekter omfattende flere stadier 
er lettere, når arbejdet er klart adskilt. 
Kommissionen undersøger, hvorledes de fire berørte medlemsstater (Spanien, Grækenland, Irland og 
Portugal) kan inddrages nærmere i denne samordning, idet udvælgelsen af individuelle projekter i 
forbindelse med OP'erne sædvanligvis finder sted på det regionale programmeringsniveau. 
2. EIB 
EIB bekræftede i 1995, at den prioriterede den økonomiske og sociale samhørighed højt. Økonomisk 
og social samhørighed er i øvrigt fastsat som mål i traktaten om Den Europæiske Union. I 1995 blev 
der af et samlet lånebeløb på 21,4 mia. ECU (en stigning på 7,5% i forhold til 1994, hvilket skal 
sammenholdes med stigningen på 1,6% mellem 1993 og 1994) ydet 18,782 mia. inden for Fællesska­
bet (det svarer til en stigning på 5,2% i forhold til 1994, mens der mellem 1993 og 1994 var et fald på 
2%). 12,144 mia. ECU blev tildelt tilbagestående regioner eller regioner, der er ramt af den 
industrielle tilbagegang. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Tabel 127: EIB — Finansieringer til fordel for regionaludvikling (mio. ECU) 213 
EIB's samlede aktivitet i Fa:llesskabet (1) 
Regionaludvikling 
Mali 
Lande, der modlaget støtte fra Samhørighedsfonden 1995 
18.782 
J1Î44 
68% 
5.881 
48% 
4.648 
38% 1994 
17.682 
12,035 
72% 
5.748 
48% 
4.746 
39% 1993 
16.779 
12.462 
' 74% 
7.228 
58% 
6.142 
34% 
(1) Samlede finansieringer, dvs. individuelle lån, der er under-skrevet, og bevillinger som 
led i igangværende globallån. 
Koncentrationen af finansieringerne til fordel for investeringer i regionaludviklingsområder, som 
begyndte at falde i 1993 (72% i 1994 mod 74% i 1993), faldt yderligere i 1995 (68%). I modsætning til 
den stigende tendens i perioden 1989-1993 nåede Bankens investeringer i regionaludvikling i faste 
priser ikke op på 1992-niveauet, selv om der var en stigning i absolutte tal. Trods denne opbremsning 
er den økonomiske og sociale samhørighed fortsat en prioritet for EIB. 
I samtlige tilbagestående regioner (mål 1) nåede EIB's lånefinansieringer op på 5,881 mia. ECU, dvs. 
48% af det samlede beløb, der var afsat til regionaludvikling (også 48% i 1994 og 58% i 1993). Også 
her var der et fald i forhold til 1993 og i forhold til perioden 1989-1993. Hvad angår støtten i de fire 
medlemsstater, der er omfattet af Samhørighedsfonden (Grækenland, Spanien, Irland og Portugal), 
nåede den op på 4,648 mia. ECU, dvs. 26% af de samlede finansieringer inden for Fællesskabet 
(28% i 1994, 37% i 1993) og 38% af de samlede finansieringer til fordel for regionaludvikling (39% i 
1994). 
Tabel 128: EIB — Fordeling pr. sektor af finansieringerne til fordel for regionaludvikling (mio. ECU) 
• Regionaludvikling IALT % 
Energi 2.009 16,5% 
Transport 4.385 36,1% 
Telekommunikation 885 7,3% 
Miljø og andre infrastrukturer 1.614 13,3% 
Industri, landbrug og tjenestydelser 3.251 26,8% 
IALT| 12.1441 100% 
Fordelingen mellem individuelle lån og globallån bekræfter, at der er sket et nyt opsving for 
globallånenes vedkommende (de var gået meget tilbage i 1993), mens der til gengæld har været et 
svagt fald i de individuelle lån. 
3. EKSF 
I medfør af EKSF-traktatens artikel 56 råder Kommissionen over et låneinstrument til fordel for 
jobskabende omstillingsinvesteringer i områder, der er ramt af aktivitets- og beskæftigelsesnedgan-
gen i kul- og stålsektoren. Disse lån kan ydes med rentegodtgørelser, som beregnes på grundlag af et 
skøn over, hvor mange arbejdspladser der vil blive skabt. Rentegodtgørelserne kan højst andrage 3% 
i fem år. Disse låns regionale karakter og deres samordning med strukturfondene er gradvis blevet 
styrket af de operationelle bestemmelser, Kommissionen har truffet siden 1990\ Disse bestemmelser 
har navnlig øget koncentrationen af lån i de områder, der er støtteberettigede under EFSR'ernes 
regionale mål og i henhold til EF-initiativerne RECHAR og RESIDER. 
EFT C 188/9 af 28.7.1990, EFT C 59/4 af 6.3.1992 og Kommissionens beslutning E/1967/94 af 12. december 1994. 
214 Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
I 1995 godkendte Kommissionen nye EKSF-omstillingslån til et samlet beløb af 394,4 mio. ECU 
svarende til ca. 27.000 nye arbejdspladser. Rådet har i februar 1996 afgivet samstemmende udtalelse 
herom. Hvad angår rentegodtgørelserne vedrørende løbende lån blev der disponeret over 11,45 mio. 
ECU på EKSF-budgettet for 1995. Samme år udbetalte Kommissionen 102 omstillingslån, heraf 95 
globallån, til et beløb af 196 mio. ECU og 7 direkte lån til et beløb af 64,2 mio. ECU. 
4. Den Europæiske Investeringsfond 
Den Europæiske Investeringsfond, der blev oprettet i juni 1994, har til formål at sikre støtte til 
investeringer på mellemlangt og langt sigt gennem langsigtede garantier, der ydes for lån og 
investeringer i de transeuropæiske net og SMV. 
I 1995 beløb de garanterede lån sig til 686,8 mio. ECU, heraf 116,46 mio. til foranstaltninger, der 
rent faktisk var indgået forpligtelse for. Projekterne vedrørende de transeuropæiske net tegnede sig 
for 94% af det samlede beløb, der var indgået forpligtelse for, heraf 17% til transportområdet, 26% 
til telekommunikation og 51% til energi. SMV-projekterne tegnede sig for 6% af de garanterede lån. 
5» Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområdes finansielle mekanisme 
I aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde blev der indført en finansiel mekanis­
me med henblik på at støtte bestræbelserne på at fremme den økonomiske og sociale samhørighed i 
Fællesskabet. Mekanismen finansieres af EFTA-landene og forvaltes af EIB. Denne finansielle 
mekanismes omfang er fastsat i aftalens protokol 38. De samlede tilskud mellem 1994 og 1998 er på 
500 mio. ECU; rentegodtgørelsen på 2% om året ydes i forbindelse med en samlet støtte på 1,5 mia. 
ECU i 10 år. Støttemodtagerne er Grækenland, Irland, Nordirland, Portugal og de spanske mål 1-
regioner (i perioden 1989-1993). 
Efter Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse betales disse tre landes bidrag til EØS-mekanismen 
over fællesskabsbudgettet. Derfor er Kommissionen repræsenteret i det udvalg, der skal godkende 
projekter. 
I 1995 svarede de godkendte rentegodtgørelser til 302,4 mio. ECU i lån til syv projekter i Spanien og 
ét projekt i Grækenland. For så vidt angår tilskuddene godkendte udvalget tilskud på 68 mio. ECU 
til fire projekter i Grækenland og tre i Spanien. Projekterne vedrører de tre støtteberettigede 
områder: transport, miljø og uddannelse. 
Container-terminalen iPiræus, et eksempel på en intervention, som pere 
fællesskabsinstrumenter står bag: 
Havnen i Piraeus er hovedadgangsvejen for gods til Attika, hvor ca. 
halvdelen af den græske befolkning bor. Søtransport har i den senere tid 
vundet frem i Grækenland, hvor over 90% af godset kommer ad søvejen. 
Piræus er en af de to græske havne, der har en særlig container-terminal. 
Et af de tre havneområder, Ikonion, har en container-terminal, og i et 
andet område, Ikonion II, er der ved at blive bygget en. som led i EØS's 
finansielle mekanisme er der ydet 12,1 mio. ECU til færdiggørelse af 
udviklingen af den anden terminal, som vil give en betydelig forøgelse af 
container-trafikken i havnen. Der er ligeledes ydet et EIB-lån på 42,9 
mio. ECU med 2% rentegodtgørelse om året i ti år. Endelig deltager 
Samhørighedsfonden også i projektet med et bidrag på 15 mio. ECU, 
som vil blive brugt til færdiggørelse af kajmuren og indkøb af kraner, 
traktorer og andet specialudstyr. 
Svvende årsberetning - Strukturfondene i 1995 0 
D. KOMPLEMENTARITET MED DE ØVRIGE EF-POLITIKKER 
Indledning 
Komplementaritet mellem strukturaktionerne og de øvrige sektorbestemte EF-politikker er et krav, 
der stilles 1 strukturfondsforordningerne (artikel 7 i rammeforordningen). I denne årsberetning 
undersøges det, om kravet er opfyldt. Det er et område, hvor indsatsen blev styrket i 1995. At miljøet 
er valgt som tema for denne beretning illustrerer denne indsats. Komplementaritet har flere aspekter 
og findes på flere niveauer. For så vidt angår lovgivning og bestemmelser fortsatte den styrkede 
samordningsindsats og indsats for at forudse behovene i 1995 for at forebygge og straffe overtrædel­
ser af reglerne om konkurrence og offentlige udbud, bl.a. på miljøområdet. For så vidt angår 
økonomisk støtte supplerer strukturfondene EF-initiativer, der ligeledes gennemføres i visse sektorer, 
f.eks. lige muligheder, støtte til SMV, transeuropæiske net eller forskning og teknologisk udvikling 
I Kommissionen er der endvidere overvejelser i gang for at vurdere muligheden af at forbedre 
synergien mellem de forskellige EF-politikker og strukturfondene. Kommissionen presser ligeledes 
medlemsstaterne og de myndigheder, der står for gennemførelsen af programmerne, til på deres 
niveau at tage hensyn til disse forskellige retningslinjer. Komplementariteten mellem EF-politikkerne 
skal tages i betragtning både ved programmernes udformning — hvilket er sikret siden revisionen af 
bestemmelserne i 1993 — og ved deres gennemførelse i marken. Kommissionen insisterer således på, 
at medlemsstaterne på alle administrative niveauer og i alle faser af gennemførelsen gør en særlig 
indsats (bl.a. i overvågningsudvalgene og i forbindelse med udbuddene eller anvendelsen af støtte­
ordninger) for at mindske faren for tilsidesættelse af fællesskabsreglerne. Kommissionen arbejdede i 
1995 — som led i den nuværende strukturfondsprogrammering — også med formuleringen af 
henstillinger, som tog hensyn til resultaterne af visse andre EF-politikker. Kommissionens overvejel­
ser i denne forbindelse resulterede i flere meddelelser fra Kommissionen om samhørighedspolitikken 
og miljøet, den integrerede udvikling af kystområder1, strukturinterventioner og beskæftigelsen2 
samt tilskyndelse til lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer. Andre meddelelser var under 
udarbejdelse, bl.a. om integration af lige muligheder i samtlige EF-politikker. Da miljøtemaet 
behandles grundigt i hele beretningen, vil det ikke blive behandlet i dette afsnit. 
Strukturfondene — et beskæftigelsespolitisk instrument 
Som tidligere nævnt i denne rapport er strukturfondene Fællesskabets vigtigste våben i kampen mod 
arbejdsløsheden. Af de fem prioriterede foranstaltninger, som Det Europæiske Råd i Essen har 
anbefalet, er der tre, der kan gennemføres direkte ved hjælp af strukturfondsmidlerne, nemlig 
forbedring af erhvervsuddannelserne, forøgelse af arbejdsmarkedets effektivitet og bedre integrering 
på arbejdsmarkedet af de befolkningsgrupper, som er særlig hårdt ramt af arbejdsløsheden. Den 
høje prioritering af disse foranstaltninger blev bekræftet af Det Europæiske Råd i Cannes og i 
Madrid, som ligeledes støttede Kommissionens forslag om lokale beskæftigelsesinitiativer. 
Strukturfondene er det vigtigste instrument til udførelsen af disse opgaver, som navnlig henhører 
under mål 3 og 4 (ESF) og regionaludviklingsmålene 1, 2 og 5b (samtlige fonde). Kommissionen har i 
det forløbne år forelagt en række forslag om gennemførelse af beskæftigelsesforanstaltninger i 
overensstemmelse med den af Det Europæiske Råd fastsatte prioritering. I juni 1995 vedtog 
Kommissionen en meddelelse om en europæisk strategi til fremme af lokale beskæftigelsesinitiativer, 
hvori den foreslår en strategi til fremme af denne udvikling og til udbredelse af resultaterne via 
strukturfondenes overvågningsudvalg. I Kommissionens meddelelse fra oktober om en europæisk 
Angående disse to meddelelser henvises til kapitel I.A.1.2. Større integration af miljøet, og kapitel I.B.2. Nyskaben­
de aktioner og teknisk bistand. 
Denne meddelelse blev først fremlagt under det uformelle ministermøde i Madrid (30. november — 1. december 
1995) og derefter offentliggjort i 1996 (KOM(96) 109 endelig udg. af 30. marts 1996). Se indledningen C. 
Beskæftigelse, en væsentlig udfordring for Unionen. 
-'fi Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
beskæftigelsesstrategi har strukturfondene fået en central placering i denne strategi, som er beskrevet 
mere indgående i ovennævnte meddelelse om EU's strukturinterventioner og beskæftigelse. 
Det er dog vanskeligt at måle virkningen af sådanne aktioner, som tager direkte sigte på en forøgelse 
af arbejdsmarkedets effektivitet (f.eks. støtten til erhvervsuddannelserne). Men selv uden konkrete 
talangivelsef er det ubestrideligt, at Kommissionen har ydet en betydelig indsats for at anvende 
strukturfondene i overensstemmelse med den prioritering, der blev fastlagt på topmødet i Essen. 
1. Strukturfonde, lige muligheder og bekæmpelse af udstødelse 
Bekæmpelse af udstødelse og fremme af lige muligheder er nogle af de prioriteter for EF-politikker-
ne, som blev fastsat i Essen og siden bekræftet i Cannes og Madrid. I denne forbindelse handler ESF 
navnlig inden for mål 3, men også og på en mere diffus måde inden for de regionaliserede mål (mål 1, 
2 og 5b). 
Strukturfondene og kampen mod udstødelse 
Kampen mod udstødelse er udtrykkeligt fastsat som prioritet under ESF's mål 3. Der er for perioden 
1994-1999 afsat 5,6 mia. ECU til bekæmpelse af udstødelse. I modsætning til tidligere søges 
udstødelsesfænomenet behandlet som en helhed og ikke som et led i forskellige politikker. Derfor 
har aktioner, der fremmer en tilbagevenden til arbejdsmarkedet, dvs. uddannelsesaktioner, høj 
prioritet. For første gang betragter ESF indførelsen af integrerede indslusningsforløb som støttebe­
rettiget, enten der er tale om erhvervsmæssig eller social integrering. EF-støtten på dette område går 
både til sociale ledsageaktioner og til egentlige uddannelsesaktioner. 
Strukturfondene og lige muligheder 
Ved ændringen af strukturfondsforordningerne i 1993 blev pligten til at overholde princippet om lige 
muligheder udvidet til at omfatte alle fondenes interventioner. I beslutningerne om godkendelse af 
programmerne blev der udtrykkeligt indføjet en standardklausul for at sikre overholdelsen af denne 
nye forpligtelse. Metoderne var forskellige, afhængig af medlemsstaten. I visse medlemsstater som 
f.eks. Det Forenede Kongerige, Tyskland eller Spanien lod man programmerne omfatte specifikke 
aktioner til fordel for kvinder. I andre lande, bl.a. Frankrig, valgte man en mere horisontal model, 
idet man ved hjælp af nøjagtige indikatorer vurderede denne politiks indvirkning på de lige 
muligheder. Skønsmæssigt er der således afsat mindst 2% af mål 1- og mål 3-bevillingerne til denne 
prioritet, dvs. 785 mio. ECU for perioden 1994-1999. I forbindelse med mål 5b-interventionerne i 
landområder har lige muligheder for mænd og kvinder voksende betydning. Her skal der tages 
hensyn til, at over 40% af husstandsindkomsten inden for landbruget i mange regioner stammer fra 
aktiviteter »uden for bedriften«, som næsten altid varetages af kvinder. Disse aktiviteter skaber 
velstand og beskæftigelse og bidrager til opretholdelsen og udviklingen af en dynamisk økonomi. 
NOW-programmet (1991-1993) er blevet videreført og styrket som led i EMPLOI-initiativet (1994-
1999). NOW-området, der i ESF-budgettet har en bevilling på 361 mio. ECU, er centreret om 
planlægning og gennemførelse af forsøg med nye uddannelses- og beskæftigelsesprojekter for 
kvinder3. Et af de prioriterede mål for EMPLOI-NOW er integration af de positive resultater af 
projekter, der finansieres som led i EFSR'erne. 
I 1995 blev der ligeledes oprettet en gruppe vedrørende lige muligheder blandt medlemmerne af 
Kommissionen og med kommissionsformanden, J. Santer, som formand, samt en tværtjenstlig 
arbejdsgruppe, som har udarbejdet et udkast til meddelelse fra Kommissionen til Parlamentet og 
Se i kapitel I.B.l. EF-initiativer, en gennemgang af programmerne i medlemsstaterne. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 217 
Rådet om integrering af lige muligheder mellem kvinder og mænd i samtlige EF-politikker og -
aktioner. Dette dokument indeholder et afsnit om strukturfondene, som er det vigtigste af de 
finansielle instrumenter, der kan bidrage til opfyldelsen af dette prioriterede unionsmål. Dog må 
overvejelserne om, hvilke indikatorer og midler der skal anvendes til måling af lighedsprincippets 
vægt i den nuværende programmering, fortsætte. Det foreslås, at der indføres nogle grundindikato­
rer for visse foranstaltningstyper med positive konnotationer på lighedsområdet for at kunne 
fastlægge relevante projektudvælgelseskriterier til brug for overvågningsudvalgene. Der er allerede 
iværksat en horisontal evaluering for at få belyst, hvorledes denne dimension reelt gennemføres af 
strukturfondene. Det er ligeledes bestemt, at Kommissionen skal udarbejde retningslinjer til brug for 
overvågningsudvalgene. Alt det arbejde, der hidtil er udført, taler for en styrkelse af sammenhængen 
og komplementariteten mellem de forskellige EF-interventioner. 
2. Strukturfonde, fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikter 
Strukturfondene og den fælles landbrugspolitik 
Da landbruget stadig i mange af Fællesskabets regioner er et af hovederhvervene, omfatter de fleste 
af programmerne for perioden 1994-1999 foranstaltninger vedrørende landbruget. Det er derfor 
nødvendigt dels at sørge for, at de foranstaltninger, medlemsstaterne foreslår i planerne for udvikling 
af landdistrikterne, både i forbindelse med mål 1 og 5b, er forenelige med den fælles landbrugspoli­
tiks hovedlinjer, dels at tage landbrugsforanstaltningernes bidrag til udviklingen af erhvervslivet i 
betragtning. Hvad særlig mål 5b angår er landbrugsforanstaltningerne fastsat i SPD'erne under 
hensyntagen til denne nødvendige komplementaritet mellem reformen af den fælles landbrugspolitik 
og regionaludviklingen. Landbrugsforanstaltningerne tager hensyn til forskelligartetheden af land­
bruget i mål 5b-områderne (med hensyn til strukturer, kollektive organisationsformer, traditioner og 
knowhow, geografisk beliggenhed og afstand fra markederne). Til disse forskelligartede strukturer 
svarer forskelligartede løsninger, der kan gøre det muligt for de enkelte bedrifter at tilpasse sig 
markedet, udvide udvalget af produkter eller tjenesteydelser (agroturisme, miljø), samtidig med at 
produktionsomkostningerne holder sig i ro. 
De planlagte foranstaltninger, som gør det muligt at bevare et tilstrækkeligt antal landbrugere, 
bidrager til den socioøkonomiske udvikling i landdistrikterne. Kommissionen har dog sørget for visse 
garantier. Hver gang der foreslås en national støtteordning, foretages der i almindelighed en 
undersøgelse af, om den er forenelig med de gældende regler i den fælles landbrugspolitik og reglerne 
for statsstøtte. De foranstaltninger, der først og fremmest er valgt, omfatter anvendelse af nye 
teknologier, energibesparelse, kvalitetsfremme osv. Inden for kunstvanding f.eks. er der givet 
førsteprioritet til aktioner til forbedring af de eksisterende strukturer for at undgå vandtab (fordamp­
ning, utætheder m.v.), uden at dette har haft indflydelse på det kunstvandede areal. Når det har vist 
sig, at nye arealer berøres, har Kommissionen meget strengt begrænset udvidelser og har udbedt sig 
oplysninger om de påtænkte dyrkningsplaner. 
En tilsvarende indfaldsvinkel tilstræbes i forbindelse med mål 5a, både hvad angår produktions- og 
afsætningsstrukturerne. For at opretholde ligevægten på markederne for visse produkter er det 
forbudt at yde investeringsstøtte, der medfører en forøgelse af produktionen (svinekød, æg og 
fjerkrækød). Hvad angår oksekød er der blevet indført restriktive betingelser. Inden for forar­
bejdning og afsætning af landbrugsprodukter har Kommissionen opstillet udvælgelseskriterier i 
overensstemmelse med retningslinjerne for Fællesskabets politikker, navnlig den fælles landbrugspo­
litik. I visse sektorer er investeringsstøtte forbudt eller tilladt inden for snævre rammer, forudsat at 
der sker en reduktion af den eksisterende kapacitet, idet formålet er at modernisere og rationalisere 
de pågældende sektorer (oksekød, svinekød osv., visse former for forarbejdede frugter og grøntsa­
ger). 
-1** Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Landdistrikternes udfordring 
Mere generelt har Fællesskabet siden strukturfondsreformen i 1988 ført en særlig politik til fordel for 
landdistrikterne, som er under forandring og i stadig højere grad udsat for pres, som ødelægger den i 
forvejen skrøbelige ligevægt. Landdistrikterne tegner sig for over 80% af Fællesskabets areal og over 
25% af befolkningen. Levestandarden og miljøet i landdistrikterne er stadig mere truet, og landbru­
get, som er hovederhvervet i mange landdistrikter, befinder sig i en krise, som sætter spørgsmålstegn 
ved selve eksistensgrundlaget for disse områder. Økonomisk afmatning, aldrende befolkning, unges 
fraflytning, bortfald af tjenesteydelser, som er nødvendige for at have en god livskvalitet, på grund 
af et utilstrækkeligt befolkningsgrundlag, ørkenvækst: dette er nogle af de risici, visse landdistrikter 
er udsat for. 
I traktatens artikel 130 A er det for at styrke den økonomiske og sociale samhørighed bestemt, at 
Fællesskabet skal »formindske forskellene mellem de forskellige områders udviklingsniveauer og 
forbedre situationen i de mindst begunstigede områder, herunder landdistrikterne«. For at hjælpe 
landdistrikterne må man udnytte deres fordele og tage hensyn til alle de elementer, der indgår i det 
økonomiske og sociale liv. Dvs. at man skal tænke på landbruget og samtidig på alle de øvrige 
aspekter af aktiviteterne i landdistrikterne, der er nødvendige for at skabe en integreret og levedygtig 
økonomi her og en god »livskvalitet«. Der sættes ofte lighedstegn mellem opretholdelse af landbru­
get i en række landdistrikter og disse områders overlevelse. Dette gør det nødvendigt at samordne 
forskellige aktioner som f.eks. de fælles markedsordninger, diversificering af produktionen, forbed­
ring af produktkvaliteten og fortsættelse af plantesundheds- og forskningspolitikken. Samtidig må 
bestræbelserne på at modernisere eller tilpasse landbrugsstrukturerne fortsætte for at gøre landbru­
gene konkurrencedygtige og bevare naturområderne som led i miljøbeskyttelsespolitikken. 
Men beskæftigelsen i landbruget er faldet i de sidste mange år. De aktive landbrugere udgør 
efterhånden ikke mere end 5,5% af den samlede erhvervsaktive befolkning, mens tallet i begyndelsen 
af 60'erne endnu lå på over 20%. Afvandringen fra land til de store byområder er ikke nogen 
løsning, dels fordi den vedvarende arbejdsløshed bremser ansættelsen af arbejdskraft og forværrer 
de eksisterende problemer, dels fordi afvandringen kan lægge visse landdistrikter øde, hvorved 
ligevægten inden for Unionen bringes i fare. En multisektoriel EF-politik for udvikling af landdi­
strikter skal således bidrage til at opretholde det sociale netværk og udvikle de levedygtige landbo­
samfund. Derfor må der findes alternative løsninger for at holde fast på befolkningen og så vidt 
muligt skabe nye arbejdspladser uden for landbruget, f.eks. inden for turisme, håndværk, SMV, 
vikartjenester, landsbyrenovering og vedligeholdelse af boliger eller af de mange bygninger, der er del 
af den historiske arv. 
Denne politik for udvikling af landdistrikter skal gennemføres i hele Fællesskabet. De finansielle 
foranstaltninger inden for rammerne af mål 5a bidrager hertil, ligesom ledsageforanstaltningerne til 
reformen af den fælles landbrugspolitik. Men indsatsen skal først og fremmest rettes mod de 
regioner, der er hårdest ramt, eller økonomisk mindst udviklede. Derfor skal bevillingerne koncen­
treres om mål 1- og 6-regionerne og også mål 5b-regionerne, både som led i EFSR/SPD'erne og som 
led EF-initiativerne, bl.a. LEADER. For perioden 1989-1993 blev der afsat ca. 15 mia. ECU til 
udvikling af landdistrikter. Der er fastsat et dobbelt så stort beløb for perioden 1994-1999. 
3. Strukturfondene og den fælles fiskeripolitik 
Siden 1994, hvor den fælles fiskeripolitik blev integreret i strukturfondsmekanismerne, har alle de 
instrumenter, der er mobiliseret til fordel for fiskeristrukturerne (såvel EFSR/SPD som PESCA-
initiativet) haft et dobbelt formål. De skal på den ene side sikre, at denne politik overlever og bliver 
bæredygtig ved at fremme tilpasningen af fiskeriindsatsen til de knappe fiskeressourcer. På den 
anden side bidrager disse instrumenter til at styrke den økonomiske og sociale samhørighed ved at 
styrke fiskeristrukturerne, som omfatter hele fiskerisektoren: fiskerflåderne, akvakultur, forar­
bejdning og afsætning af fiskeriprodukter, havnefaciliteter. Desuden skal de foranstaltninger 
vedrørende fiskerflåden, der finansieres af FIUF, opfylde målene i de flerårige udviklingsprogram-
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 2I*J 
mer (FUP), som begrænser fiskeriindsatsen pr. medlemsstat. Navnlig tillades støtte til bygning af nye 
fiskerfartøjer alene, såfremt de årlige delmål i henhold til FUP, og senere de endelige mål, opfyldes. 
4- Strukturfondene og SMV 
Hvad angår støtte til SMV og håndværk afspejler de operationelle programmer, der er vedtaget for 
1994-1999, den øgede betydning, som Fællesskabet tillægger SMV. Således anvendes i gennemsnit 
10% af EFRU's ressourcer specifikt til foranstaltninger til fordel for SMV4. Endvidere bidrager EF-
initiativet SMV til at forbedre SMV's knowhow, mens ADAPT skal fremme beskæftigelsen og 
tilpasningen af arbejdskraften til de industrielle ændringer. Dette forventes ligeledes at blive til fordel 
for SMV. 
11995 blev de fleste af programmerne vedrørende EF-initiativet SMV godkendt (1 mia. ECU, hvoraf 
800 mio. var til mål 1-regioner). Inden for rammerne af overvågningsudvalgene skal Kommissionen 
sikre sig, at repræsentanter for SMV opfordres til sammen med andre arbejdsmarkedsparter og 
økonomiske interesseorganisationer at deltage i gennemførelsen af programmerne, således at de får 
en nærmere tilknytning til EF-programmerne som anbefalet i den rapport, Kommissionen forelagde 
Det Europæiske Råd i Madrid5.1 denne rapport understregede Kommissionen SMV's betydning som 
dynamisk kilde til beskæftigelse, vækst og konkurrenceevne i Den Europæiske Union. Det 
bemærkes, at de af Kommissionens tjenestegrene, der har ansvaret for virksomhedspolitikken, 
deltager i overvågningsudvalgene for de programmer, der særlig vedrører SMV, som f.eks. program­
merne vedrørende industri og tjenesteydelser, navnlig i mål 1-landene (Irland, Portugal og Græken­
land) samt programmerne vedrørende SMV-initiativet. 
EUROPARTENARIAT, mødested for europæiske virksomheder: 
Der blev afholdt to EUROPARTENARIAT-arrangementer i 1995 i Tys­
kland og Portugal. Formålet var at stimulere samarbejdet og etablere 
kontakter mellem virksomheder i de støtteberettigede regioner (mål 1, 2, 
5b og 6) og virksomheder i andre medlemsstater og i tredjelande. 
EUROPARTENARIAT Nordrhein-Westfalen (Dortmund, 20.-21. marts 
1995) samlede ca. 5.000 besøgende fra 54 lande. De 357 tyske virksomhe­
der fik ca. 10.000 forretningsmøder i stand med de 2.000 SMV, der kom 
på besøg, herunder 200 fra SNG. 
EUROPARTENARIAT Portugal (Lissabon, 24.-25. november 1995) var 
ligeledes en stor succes. De 406 portugisiske virksomheder havde 13.000 
samtaler med ca. 2.000 SMV. 
Kommissionen støtter ligeledes deltagelsen i sådanne arrangementer af 
virksomheder fra Central- og Østeuropa, SNG-landene og Middel­
havslandene. 
5- Strukturfonde, forskning og teknologisk udvikling 
I 1995 fortsatte den aktion, der blev iværksat i 1993 med Kommissionens meddelelse om samhørig­
hed og FTU-politik6. Denne meddelelse førte allerede i 1994 til større hensyntagen til den økonomis­
ke og sociale samhørighed i det fjerde rammeprogram for forskning og til FTU-dimensionen i 
strukturfondene. Navnlig er de FTU-aktioner, der finansieres af strukturfondene, klart vokset i 
omfang (til dels på grund af en næsten fordobling af strukturfondenes rammebeløb for perioden 
4 Se årsberetningen for 1994. 
5 Kommissionens rapport om SMV's rolle som dynamisk kilde til beskæftigelse, vækst og konkurrenceevne i Den 
Europæiske Union, SEK(95) 2087. 
6 KOM(93) 203 af 12.5.1993. 
--u Syvende årsberetning — Strukturfondene i IW5 
1994-1999) og i forhold til den forudgående periode7. Som bekendt tegner disse aktioner sig for 
næsten 5% af fællesskabsbidraget under mål 1 og 12% under mål 2. Endvidere hedder det i den 
reviderede ESF-f or ordning, at ESF skal støtte uddannelsesaktioner inden for forskning, videnskab 
og teknologi i forbindelse med mål 1, 2 og 5b. 
For så vidt angår EF-initiativerne blev de fleste af SMV- og ADAPT-programmeme iværksat i 1995. 
SMV-initiativet gør det muligt at finansiere foranstaltninger til fremme af samarbejdet om FTU 
mellem SMV indbyrdes og mellem SMV og forskningscentre, centre for overførsel af teknologi, 
universiteter og uddannelsescentre. ADAPT-initiativet (1,5 mia. ECU, heraf 400 mio. til mål 1-
regioner) fremmer bl.a. samarbejde og udvekslinger mellem virksomheder samt forskning i teknolo­
gioverførsler til virksomheder og erhvervsuddannelsesinstitutioner. Hertil kommer de nyskabende 
aktioner i henhold til artikel 10 i EFRU, i forbindelse med hvilke der i anden halvdel af 1995 blev 
indkaldt forslag til udvikling af regionale innovationsstrategier, regionale strategier for udvikling af 
informationssamfundet og tværregionale net til udvikling af specifikke applikationer vedrørende 
informationssamfundet'. Budgettet for disse aktioner for perioden 1995-1999 er sat til 20 mio. ECU 
til informationssamfundet og 15 mio. ECU til samarbejdsaktioner, der fremmer innovation og 
teknologioverførsel. 
I øvrigt tages der i det fjerde rammeprogram vedrørende forskning i henhold til meddelelsen af 1993 
hensyn til kriteriet om økonomisk og social samhørighed, navnlig i den tredje aktion (»Formidling og 
udnyttelse af forskningsresultater«) og den fjerde aktion (»Forskeruddannelse og -mobilitet«). Som 
led i den førstnævnte aktion er der for tiden 18 innovationscentre (af i alt 52), der er i funktion i mål 
l-regionerne og ét i en mål 6-region. De fleste af mål 2- og 5b-regionerne er dækket af nettet af 
innovationscentre. For så vidt angår forskeraktionen giver den forskerne i de ugunstigt stillede 
regioner mange muligheder, navnlig forskerne i mål 1- og 6-regionerne. F.eks. tillægsstipendier af ét 
års varighed, der skal fremme forskernes tilbagevenden til deres oprindelige laboratorium; betaling 
af ophold for højtkvalificerede videnskabsmænd i disse regioner; fremme af netværk mellem 
ugunstigt stillede områder og mere velstående områder; udvælgelse af ansøgninger om adgang til de 
store anlæg under hensyntagen til følgerne for det videnskabelige og tekniske potentiale i de 
ugunstigt stillede regioner; tilskyndelse til de ugunstigt stillede regioners deltagelse i Eurokonferen­
cerne; regelmæssig evaluering af resultaterne af programmet på samhørighedsområdet (der blev i 
1995 oprettet en arbejdsgruppe, der skulle tage sig af denne opfølgning). 
6. Strukturfondene og transeuropæiske net 
Generelt bruger strukturfondene fortsat en væsentlig del af deres budget til finansiering af de 
transeuropæiske net under ét9. Udarbejdelsen af en oversigt med henblik på overvågning af de 
forskellige EF-instrumenters finansielle interventioner og fastlæggelsen af en procedure for flerårig 
programmering for de transeuropæiske transportnet vil bidrage til en bedre koordinering og sam­
menhæng mellem de forskellige instrumenter. I 1995 kom de transeuropæiske net et skridt nærmere 
med vedtagelsen af finansforordningen10, hvori er fastsat betingelserne og procedurerne for ydelse af 
økonomisk støtte fra Fællesskabet til projekter af fælles interesse inden for rammerne af transport-, 
telekommunikations- og energinettet. I denne forordning er der fastsat budgetbevillinger på 2,345 
mia. ECU for perioden 1995-1999. 
7 Se årsberetningen for 1994. 
• Se kapitel I.B.2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. 
' Se årsberetningen for 1994. 
10 Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 <?2l 
Transeuropæiske transportnet 
Udviklingen af transeuropæiske transportnet, som skal afbøde nogle af randområdernes mangler 
med hensyn til infrastruktur og forbindelser med de centralt beliggende regioner i Fællesskabet, 
hænger nøje sammen med den fælles transportpolitik11. Fællesskabets bidrag på dette område 
tænkes ydet i form af retningslinjer, der kan fremme opfyldelsen af to fundamentale mål, det indre 
marked og den økonomiske og sociale samhørighed. Nettene skal hovedsagelig skabe forbindelse 
mellem på den ene side indlandsområder, øområder og randområder og på den anden side de centralt 
beliggende områder i Fællesskabet. I disse retningslinjer fastlægges i henhold til traktatens bestem­
melser herom (afsnit XII, artikel 129 B, C og D) mål og prioriteter samt hovedlinjerne for de 
aktioner, der påtænkes gennemført. I retningslinjerne fastlægges også projekter af fælles interesse. 
Samtlige forslag er gengivet i de EF-retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet, 
der blev vedtaget af Europa-Parlamentet ved andenbehandling i december 1995. Heri betragtes 
multimodal transport som en af de løsninger, der skal vælges for at forbedre miljøbeskyttelsen. I 
disse retningslinjer peges der ligeledes på de forskellige elementer, der skal indgå i de transeuropæis­
ke transportnet: 
• vejnettet (75.000 km), hvoraf 20.000 km skal bygges eller renoveres i de kommende ti år. 40% af 
arbejdet skal udføres i randområderne; 
• jernbanenettet (73.000 km med tidshorisonten 2010). Målet er at fjerne flaskehalsene i de centrale 
regioner og forbedre nettets kvalitet i randområderne (udstyr, elektrificering, nye tilslutningslinjer 
osv.); 
• havnene, hvis effektivitet er af afgørende betydning for de perifere medlemsstater, og informa­
tions- og forvaltningsnettet for skibsfarten, hvis fremtidige udvikling (større sikkerhed og effekti­
vitet, uden at det går ud over miljøet i de økologisk følsomme områder) direkte berører de perifere 
lande; 
• lufthavnsnettet, som spiller en særlig rolle som adgangsvej, navnlig i randområderne, og den 
gradvise etablering af et trafikstyringsnet for luftfarten, som vil fylde et stort tomrum i visse 
randområder. 
Fællesskabet bidrager til finansieringen gennem ovennævnte finansforordning. Det sker i form af en 
medfinansiering af feasibility-undersøgelser, lånegarantier eller rentegodtgørelser samt i visse særlige 
tilfælde, hvor der kân påvises et behov, i form af direkte investeringstilskud som supplement til de 
midler, medlemsstaterne sætter ind. Ifølge de godkendte økonomiske prognoser er der fastsat et 
beløb på 1,8 mia. ECU til finansiering af transportprojekter, navnlig de 14 projekter, der blev valgt 
som prioriterede projekter på Det Europæiske Råds møde i Essen12. I 1995 var tildelingen på 240 
mio. ECU. For at gøre fællesskabsinterventionerne så effektive som muligt har Kommissionen 
foreslået et vejledende flerårigt program for perioden 1996-1999. Dette budget for det transeuropæis­
ke transportnet er et supplement til strukturfondsfinansieringerne (navnlig gennem EFSR'er), som 
dækker visse strækninger af transportnettet (i Spanien, Irland og Italien) samt Samhørighedsfondens 
finansiering, som også dækker strækninger af transportnettet i de støttemodtagende medlemsstater. 
Alle disse interventioner koordineres gennem samråd og høringer mellem de forskellige tjenestegrene 
i Kommissionen. EFRU og Samhørighedsfonden bidrager nemlig i høj grad til gennemførelsen af 
projekter af fælles interesse, der indgår i de transeuropæiske transportnet. Herved er det muligt at 
afhjælpe manglen på infrastrukturer, som er en af hindringerne for personers eller varers frie 
bevægelser til eller fra randområderne. EFRU medfinansierer ligeledes bygningen af adgangsveje til 
de transeuropæiske net. Disse to fonde er ved deres bestræbelser for at støtte projekter vedrørende 
forskellige transportformer et af Fællesskabets vigtigste instrumenter, når det drejer sig om at 
udvikle det transeuropæiske net og opnå formålet med dette net, nemlig at øge mobiliteten under 
hensyntagen til Fællesskabets miljøpolitik. 
" Jf. Kommissionens meddelelse om den fremtidige udvikling af den fælles transportpolitik (KOM(92) 494). Heri 
behandles navnlig politikken vedrørende de transeuropæiske net og nødvendigheden af at inddrage miljøbeskyttelse 
i transportpolitikken. 
12 Se årsberetningen for 1994. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Transeuropæiske energinet 
Retningslinjerne for de transeuropæiske gas- og elnet blev vedtaget af Europa-Parlamentet ved 
andenbehandling den 26. oktober 1995 ligesom de specifikke foranstaltninger vedrørende de transeu­
ropæiske energinet. Strukturfondene bidrager gennem EFSR/SPD'erne, men også gennem INTER­
REG II, væsentligt til udviklingen af de transeuropæiske energinet. I 1995 ydede Kommissionen et 
væsentligt bidrag gennem REGEN-afsnittet i INTERREG til udvikling af gasnet i Grækenland og 
Den Iberiske Halvø1 \ Disse projekter figurerer blandt de ti projekter, der blev udpeget som 
prioriterede energiprojekter af Det Europæiske Råd i Essen i december 1994. I øvrigt er et af de 
grundlæggende mål for politikken vedrørende de transeuropæiske energinet (traktatens artikel 129 
B) at bidrage til den økonomiske og sociale samhørighed og navnlig at skabe forbindelse mellem 
Fællesskabets randområder og centrale områder. Som led i denne politik bevilgede Kommissionen i 
1995 over budgettet for de transeuropæiske net 12,2 mio. ECU til medfinansiering af undersøgelser 
vedrørende energinettene, heraf 6,5 mio. ECU (53%) til projekter i tilbagestående regioner. 
Transeuropæiske telekommunikationsnet 
For så vidt endelig angår telekommunikation blev retningslinjerne for de transeuropæiske net og 
ISDN-nettet godkendt den 19. oktober 1995. De fastsætter den generelle ramme for finansieringen af 
europæiske aktioner vedrørende ISDN-nettet. 
7. Strukturfondene og gennemsigtigheden af de offentlige aftaler 
Overholdelsen af EF-reglerne for indgåelse af offentlige aftaler er et af de krav, der udtrykkeligt 
nævnes i artikel 7 i rammeforordningen vedrørende strukturfondene. Kommissionen sørger for 
overholdelse af de gældende regler på to måder, dels i forbindelse med ansøgningerne om medfinan­
siering, dels når den udøver sin kontrol af fondene og overvåger, at reglerne overholdes. I det første 
tilfælde er der på grund af partnerskabs- og programmeringsprincipperne alene tale om forudgående 
kontrol med overholdelsen af reglerne om offentlige aftaler (traktat og direktiver), når der er tale om 
større projekter på over 25 mio. ECU. Under programmernes gennemførelse er det gennem overvåg­
ningsudvalgene, at Kommissionen kan kontrollere overholdelsen af reglerne om offentlige aftaler. 
;Men på grund af det store antal projekter, der er tale om, er der ikke tale om en systematisk kontrol 
fra Kommissionens side. Det påhviler nemlig først og fremmest de ansvarlige myndigheder i 
medlemsstaterne systematisk at kontrollere disse reglers overholdelse, når der indgås offentlige 
aftaler i forbindelse med programmernes gennemførelse. Ved hvert kontrolbesøg på stedet14 er 
overholdelsen af reglerne om offentlige aftaler ét af de punkter, der systematisk kontrolleres. Ved 
behandlingen af tvister om tilsidesættelse af reglerne om offentlige aftaler griber Kommissionen 
endvidere ind over for finansieringerne, såfremt der er tale om EF-medfinansieringer. Således gjorde 
visse større tvister i 1995 det muligt at fastslå, at der stod EF-finansieringer på spil. 
Trods disse forskellige oplysningskilder spiller tilfældighederne endnu en stor rolle, og der er stor 
fare for diskrimination. Selve systemet, som går ud på at medfinansiere programmer og ikke 
projekter, indebærer, at kontrollen med overholdelsen af reglerne om offentlige aftaler navnlig skal 
foretages af de nationale myndigheder, der står for programmernes gennemførelse og projekternes 
udvælgelse. Kommissionen overvejer imidlertid at forbedre situation. Det skal først og fremmest 
sikres, at direktiverne gennemføres korrekt i de nationale lovgivninger. En mulig løsning, der skal 
behandles og drøftes i partnerskab med medlemsstaterne under hensyntagen til nærheds- og partners­
kabsprincipperne, kunne bygge på følgende elementer: fremlæggelse over for den ordregivende 
myndighed af en attest på, at reglerne om offentlige aftaler er overholdt; oprettelse af et kontrolor-
11 Se kapitel I.B.l. EF-initiativer. 
14 Se kapitel II.B. Kontrol og økonomisk forvaltning. 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 223 
gan, der skal kontrollere de gældende bestemmelser; ansvarliggørelse af den ordregivende myndighed 
i tilfælde af fællesskabsfinansieringer. Det er under alle omstændigheder nødvendigt at gå videre 
med udviklingen af kontrolsystemet for at få bedre kendskab til, hvorledes de offentlige aftaler 
fungerer, og for at opnå en mere forebyggende og mindre repressiv kontrol. 
8. Strukturfondene og konkurrencepolitikken 
I henhold til traktatens artikel 92 og 93 kontrollerer Kommissionen statsstøtten til virksomheder, for 
så vidt den fordrejer konkurrencevilkårene og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. 
Kommissionen lægger i sine kriterier for vurdering af støtten stor vægt på den økonomiske og sociale 
samhørighed, hvilket fremgår af de generelle bestemmelser, der blev vedtaget i 1995. Således peges 
der i retningslinjerne vedrørende beskæftigelsesstøtte15 på, at denne støtte kan gøres til genstand for 
en gunstig forhåndsindstilling, såfremt den har til formål at skabe nye arbejdspladser i en ugunstigt 
stillet region. Endvidere er der visse muligheder for at forhøje Fællesskabets supplement til medlems­
staternes støtte til forskning og udvikling16, når de støttede projekter gennemføres i en støtteberetti­
get region. Til gengæld er det vigtigt, at Kommissionen sørger for, at der er sammenhæng mellem 
strukturpolitikken og konkurrencepolitikken, idet virksomhedsstøtte udgør en væsentlig del af 
strukturinterventionerne. For at sikre denne sammenhæng gennemgår Kommissionen de støtteforan­
staltninger, der er omhandlet i programmeringsdokumenterne, og kontrollerer bl.a., at den nationale 
finansiering, der modsvarer EF-finansieringerne, er led i ordninger, som Kommissionen har god­
kendt i henhold til traktatens artikel 92 og 93. 
I 1995 fortsatte den forbedring af sammenhængen mellem konkurrence- og strukturpolitikken, der 
blev påbegyndt i 199417. For det første var det muligt at afslutte revisionen af kortene over de 
regioner i Spanien og Belgien, der er berettiget til at modtage regionalstøtte på nationalt plan. Ud 
over at overholde tidsplanen i programmeringen af de forskellige strukturfondsmål forbedrer disse 
kort sammenhængen mellem på den ene side de regioner, der støttes på nationalt plan, og på den 
anden side de regioner, der er berettiget til at modtage strukturfondsstøtte. For det andet forelagde 
de tre nye medlemsstater, Østrig, Finland og Sverige, Kommissionen listen over de ordninger, der var 
genstand for EF-medfinansiering. Nogle af disse ordninger blev accepteret uden ændringer, fordi de 
var blevet godkendt i 1994 i forbindelse med aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samar­
bejdsområde. Andre, der var blevet iværksat før ikrafttrædelsen af EØS-aftalen, blev ændret i 
overensstemmelse med Fællesskabets konkurrenceregler. Det var således muligt at godkende kortene 
over de nye medlemsstaters regioner, der var omfattet af regionale støtteordninger, i 1995. Det 
forhold, at der er visse områder, der er støtteberettiget under mål 1, 2, 5b og 6, men som ikke er 
medtaget i en medlemsstats kortlægning af de regionale støtteordninger, er ikke uforenelig med 
strukturfondenes medfinansiering af virksomhedsstøtteordninger. De støtteordninger, der tillades i 
disse støtteberettigede områder, skal da være i overensstemmelse med reglerne om støtte til SMV eller 
de m/mm/s-reglerne eller være omfattet af horisontale miljø- eller F&U-støtteordninger. Endelig 
fortsætter den bedre samordning af beslutningsprocedurerne vedrørende ydelse af dels struktur­
fondsstøtte, dels statsstøtte, med at bære frugt, idet det herved er blevet muligt at opnå en hurtigere 
godkendelse af beslutningerne om ydelse af strukturfondsstøtte. 
9. Strukturpolitikken og almen uddannelse og erhvervsuddannelse 
1995 var det første år med den nye generation af Fællesskabets handlingsprogrammer inden for 
almen uddannelse og erhvervsuddannelse. Disse nye handlingsprogrammer, nemlig SOCRATES18 og 
15 EFT C 334 af 12.12.1995. 
16 EFT C 45 af 17.2.1996. 
17 Se årsberetningen for 1994. 
" Europa-Parlamentet og Rådets afgørelse nr. 819/95/EF af 14. marts 1995 om iværksættelse af Fællesskabets 
handlingsprogram SOCRATES. 
224 Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
LEONARDO DA VINCI19, blev vedtaget af Rådet på grundlag af artikel 126 og 127 i traktaten om 
Den Europæiske Union. I begge programmer opfordres der til en kohærent eller komplementær 
gennemførelse med andre fællesskabsprogrammer og -initiativer. Endvidere fastsættes det i artikel 8 
i Rådets afgørelse om LEONARDO DA VINCI, at »inden for rammerne af deres ansvar for 
gennemførelsen af EF-støtterammerne har medlemsstaterne mulighed for at skabe kohærens mellem 
dette program og strukturfondene«. 
Denne understregning af kohærens og komplementaritet er åbenlys på baggrund af udviklingen efter 
Det Europæiske Råds møde i Essen, som satte almen uddannelse og erhvervsuddannelse øverst på 
den politiske dagsorden som nøgler til beskæftigelse og konkurrenceevne. Det er nødvendigt, at 
resultaterne af innoverende projekter på disse områder får indflydelse på strukturfondenes generelle 
finansieringspolitik. 
Der er taget praktiske skridt til at sikre komplementaritet mellem fællesskabsinitiativerne ADAPT og 
BESKÆFTIGELSE og LEONARDO DA VINCI-programmet. De tjenestegrene i Kommissionen, 
der er ansvarlige for disse programmer, udarbejdede et rammedokument om komplementaritet i 
marts 1995, som påviste relevansen af de foranstaltninger, der skal træffes. Disse foranstaltninger 
tog sigte på at undgå dobbeltfinansiering og på at opnå udbytte af en komplementær gennemførelse 
af begge sæt programmer. 
Rådets afgørelse 94/819/EF af 6. december 1994 om et handlingsprogram for gennemførelse af en erhvervsuddan-
nelsespolitik i Det Europæiske Fællesskab. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 225 
KAPITEL III 
INTERINSTITUTIONEL DIALOG, REGIONALT PARTNERSKAB, 
DIALOG MED ARBEJDSMARKEDETS PARTER 
INFORMATION OG KOMMUNIKATION 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 227 
A. INTERINSTITUTIONEL DIALOG 
Anvendelsen af strukturfondene giver anledning til en konstant og meget varieret dialog mellem 
Kommissionen og de øvrige EF-institutioner. Dialogen bliver stadig mere omfattende målt i antallet 
af deltagende partnere og drøftede emner. Retningslinjerne for disse drøftelser dækker således bredt 
og vedrører f.eks. den nu systematiske udveksling af oplysninger mellem Kommissionen og bl.a. 
Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, vedtagelsen af offi­
cielle dokumenter rettet mod de øvrige institutioner, dvs. meddelelser fra Kommissionen og udtalel­
ser og beslutninger fra de øvrige institutioner. Disse udvekslinger finder navnlig sted i form af 
formelle møder (f.eks. Europa-Parlamentets samlinger, udvalgsmøder, ministermøder) eller ufor­
melle møder (seminarer eller fælles arbejdsgrupper) på politisk eller teknisk plan (mellem tjenestegre­
ne, i strukturfondsudvalgene). 
Disse mange kontakter bevirker naturligvis, at mange emner tages op. I 1995 drejede det sig for så 
vidt angår strukturfondene og den økonomiske og sociale samhørighed naturligvis om godkendelse 
af programmerne i de nye medlemsstater og det nye PEACE-initiativ til forsoning og fred i 
Nordirland, forberedelse af Kommissionens afgørelse om fordeling af EF-initiativreserven og de 
høringer, der fandt sted i den forbindelse, forberedelsen af den anden fase af mål 2-programmerne 
(1997-1999) eller reaktionerne på den femte periodiske rapport om regionernes socioøkonomiske 
udvikling (vedtaget i 1994). Det drejede sig ligeledes om spørgsmål vedrørende strukturfondenes 
funktion, f.eks. deres effektivitet, evalueringen, forløbet af de operationelle programmer og den 
finansielle gennemførelse i den forbindelse, eller inddragelsen af de regionale og lokale myndigheder 
og af arbejdsmarkedets parter samt de økonomiske interesseorganisationer. Men også strukturfonde­
nes miljø blev drøftet, f.eks. deres forbindelse med den europæiske politik for fysisk planlægning, og 
deres bidrag til fremme af jobskabelsen. 
1. Dialog med Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
1.1. Europa-Parlamentet 
Dialogen mellem Kommissionen og Europa-Parlamentet var i 1995 uden afbrydelser og gav gode 
resultater. Det skal for det første erindres, at i henhold til den »adfærdskodeks«, der blev 
indgået mellem Kommissionen og Europa-Parlamentet i juli 1993, bliver alle programmerings­
dokumenter angående strukturindsatsen forelagt Parlamentet. Dialogen mellem Kommissionen 
og Europa-Parlamentet bygger især på vedtagelse af beslutninger og udtalelser om strukturpoli­
tikkerne på foranledning af de pågældende parlamentsudvalg og på kommissionsrepræsentan-
ters regelmæssige deltagelse i udvalgsmøderne. 
På det regionale område afgav Parlamentet i 1995 udtalelser om forskellige strukturfondinter­
ventioner: økonomisk støtte til Portugal vedrørende et specifikt program for modernisering af 
tekstil- og beklædningsindustrien ', det særlige støtteprogram til fremme af fred og forsoning i 
Nordirland (PEACE-initiativet)2, Kommissionens forslag om en ekstraordinær EF-støtte til 
genopbygning af de områder på Madeira, der blev hærget af en cyklon i oktober 1993, og 
forslaget til beslutning om en lavere punktafgift for den traditionelle rom, der produceres i de 
oversøiske departementer. 
Endvidere afgav Parlamentet udtalelse om den femte periodiske rapport om den socioøkonomis­
ke situation og udvikling i Fællesskabets regioner. Parlamentet fastslog, at der trods en generel 
forbedring af situationen i Fællesskabets regioner fortsat var store økonomiske og sociale 
Program, der oprindeligt blev godkendt i 1993 som EF-tekstilinitiativet for Portugal og derefter flyttet til rubrik 3 
under finansielle overslag (se årsberetning for 1994 og i denne rapport kapitel I.B.l. EF-initiativer). 
Se kapitel I.B.l. EF-initiativer. 
"* Syvende årsberetning — Struktur fondene i 1995 
forskelle, og opfordrede til at søge efter de faktorer, der har en negativ indflydelse og bidrager 
til at øge ulighederne, gennemføre en evaluering af de strukturelle og finansielle interventioner 
samt styrke kontrollen og skærpe sanktionerne for forkert anvendelse af bevillingerne. Parla­
mentet ønskede endvidere en undersøgelse af kriterierne for at være berettiget til struktur­
fondsstøtte for at sikre en større effektivitet og undersøge virkningerne af en fremtidig udvidelse 
af Unionen: Parlamentet vedtog desuden en beslutning om meddelelsen »Europa 2000 + «, hvori 
det bl.a. krævede, at det under den regeringskonference, der skulle begynde i 1996, blev bestemt, 
at unionstraktaten skulle indeholde de elementer, der er nødvendige for at gennemføre en 
europæisk politik for fysisk planlægning, dvs. bl.a. fælles retningslinjer til sikring af sam­
menhængen og komplementariteten mellem de forskellige fællesskabspolitikker, styrkelse af 
politikken vedrørende transeuropæiske net og en retlig ramme, der skal lette det grænseoverskri­
dende og tværregionale samarbejde. 
Kommissionen viste sig fuldstændig rede til over for Udvalget om Regionalpolitik at gøre status 
over gennemførelsen af strukturpolitikkerne. Således underrettede Monika Wulf-Mathies, med­
lem af Kommissionen med ansvar for regional- og samhørighedspolitikken, efter at have 
fremlagt arbejdsprogrammet for 1995 på det regionale område parlamentsmedlemmerne om 
følgerne af det uformelle ministermøde i Strasbourg den 30.-31. marts 19953 og om forslaget til 
Kommissionens afgørelse om anvendelse af reserven til EF-initiativer4. Hun redegjorde ligeledes 
for det grænseoverskridende samarbejde og forbindelsen mellem økonomisk og social samhørig­
hed og Den Økonomiske og Monetære Union. Sidstnævnte emne blev ligeledes behandlet af Y.-
T. de Silguy, medlem af Kommissionen med ansvar for økonomiske og monetære anliggender. 
Inden årets udgang fremlagde Monika Wulf-Mathies Kommissionens arbejdsprogram for 1996, 
retningslinjerne for interventionerne i mål 1-områderne for perioden 1997-1999 og meddelelsen 
om samhørighedspolitik og miljø3. Generaldirektøren med ansvar for regionalpolitik og 
samhørighed redegjorde for aktiviteten i det finansielle samhørighedsinstrument — forløberen 
for Samhørighedsfonden — i 1993-1994 og fremlagde meddelelsen om de nye regionale pro­
grammeringer i henhold til strukturfondenes mål 1 og 2. 
Hvad specielt angår ESF fortsatte den arbejdsgruppe, der var blevet nedsat i slutningen af 1994 
mellem Europa-Parlamentets Udvalg for Sociale Anliggender og ESF, sit arbejde i hele 1995. 
Denne fleksible arbejdsgruppe bestående af fem medlemmer af Udvalget for Sociale Anliggen­
der på den ene side og direktøren og cheferne for de ansvarlige tjenestegrene i ESF på den anden 
side holdt i gennemsnit ét møde om måneden i 1995. De behandlede spørgsmål havde horisontal 
karakter, f.eks. budgetgennemførelse, iværksættelse af OP'erne, evaluering, EF-initiativer, men 
også mere specifikke spørgsmål som f.eks. nyskabende aktioner i henhold til artikel 6 i ESF-
forordningen, informationssamfundet, Revisionsrettens beretning osv. Arbejdsgruppen rejste 
ligeledes til Italien for at se på aktioner, der medfinansieres af ESF. 
For så vidt angår spørgsmålene om landbrug og udvikling af landdistrikter blev der under 
udarbejdelsen af en udtalelse om den femte årsberetning om strukturfondene udvekslet syn­
spunkter om iværksættelsen af en politik for udvikling af landdistrikter i Den Europæiske 
Union under de pågældende mål (1, 5a, 5b) og inden for rammerne af EF-initiativet LEADER. 
Problemerne vedrørende opretholdelse af arbejdspladser i landdistrikter, diversificering af 
aktiviteterne såvel inden for som uden for landbruget, hensyntagen til spørgsmålene om beskyt­
telse af naturområder og miljøbeskyttelse blev taget op sammen med mere administrative 
problemer som f.eks. betalingskredsløbene eller deltagelsen af arbejdsmarkedets parter og de 
økonomiske interesseorganisationer. Der blev ligeledes afgivet udtalelse om afgrænsningen af 
bjergområder og ugunstigt stillede landbrugsområder i henhold til Rådets direktiv 75/268/EØF 
af 28. april 1975 om landbrug i bjergområder og visse ugunstigt stillede områder for så vidt 
angår de tre nye medlemsstater. Med hensyn til EF-initiativerne blev der afgivet udtalelser om 
J Se kapitel III.A.3. Uformelle møder mellem ministrene med ansvar for regionalpolitik og fysisk planlægning. 
4 Se kapitel I.B.l. EF-initiativer. 
' Se kapitel I.A.1.2. Øget integration af miljøet. 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 229 
deres gennemførelse i de tre nye medlemsstater, og navnlig om fordelingen af bevillingerne 
mellem initiativerne og fordelingen af bevillingsreserven for De Tolv. 
Dialogen mellem Kommissionen og Europa-Parlamentets Udvalg for Fiskeri har ligeledes været 
konstant. Europa-Parlamentet, der havde krævet socioøkonomiske foranstaltninger til fordel 
for fiskere; var således meget tilfreds, da disse foranstaltninger blev vedtaget i årets løb6. Emma 
Bonino, kommissionsmedlem med ansvar for fiskeri, redegjorde for Kommissionens syn på 
dette spørgsmål under Parlamentets plenarsamling i september 1995. Endvidere blev dialogen 
mellem Kommissionen og Parlamentets Udvalg for Fiskeri styrket i 1995 ved afholdelse af 
seminarer om bestemte emner, bl.a. et om strukturpolitikken til fordel for fiskerisektoren 
(Santiago de Compostela, 2.-3. oktober 1995). 
1.2. Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
Kommissionen følger opmærksomt arbejdet i Det Økonomiske og Sociale Udvalg og deltager på alle 
niveauer, såvel politiske som tekniske. I 1995 fortsatte Kommissionen samarbejdet og gennemgik 
samtlige Udvalgets udtalelser. Hvad angår regionalpolitikken var tre kommissionsrapporter genstand 
for udtalelser fra Udvalget, nemlig den femte årsberetning om gennemførelsen af strukturfondsrefor­
men (1993), den femte periodiske rapport om den socioøkonomiske situation i regionerne og den 
årlige rapport om det finansielle samhørighedsinstrument (1993-1994). I forbindelse med hver enkelt 
udtalelse noterede Kommissionen sig Udvalgets bemærkninger og forslag og gav sin reaktion til 
kende. Udvalget vedtog ligeledes en udtalelse om PEACE-initiativet. 
Udvalget valgte i sine initiativudtalelser at behandle spørgsmålet om »samhørighedens fremtid« i 
tilfælde af en ny udvidelse. Hvad angår de lokale udviklingsinitiativer erindrede det om fordelene ved 
lokaludvikling fra et økonomisk, geografisk og socialt synspunkt. Hvad angår fysisk planlægning 
udtalte Udvalget sig om den fremadrettede undersøgelse »Europa 2000 4-« og i den forbindelse om 
»fysisk planlægning og tværregionalt samarbejde i Middelhavsområdet« i forventning om en større 
økonomisk og social samhørighed. Med hensyn til Kommissionens meddelelse »Europa 2000+ « 
delte Udvalget i vid udstrækning Kommissionens synspunkter. Det understregede ligeledes vigtighe­
den af en fælles holdning til fysisk planlægning. Med henblik herpå støttede Udvalget helhjertet 
udviklingen af det tværnationale samarbejde som led i revisionen af INTERREG II-initiativet7 samt 
de bestræbelser, Komitéen for Rumlig Udvikling og Fysisk Planlægning udfolder for at udarbejde 
det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv (ESDP). Endelig gik Det Økonomiske 
og Sociale Udvalg ind for, at der i unionstraktaten blev fastsat bestemmelser om fysisk planlægning. 
Også for så vidt angår ESF fortsatte dialogen i 1995. Kommissionens repræsentanter deltog navnlig i 
Udvalgets arbejde med arbejdsmarkedsaspekterne og iværksættelsen af strukturfondene. Det samme 
gælder på fiskeriområdet, hvor Udvalget endvidere enstemmigt afgav to positive udtalelser om de to 
ændringer' til FIUF-forordningen (ændring af måleenhed og socioøkonomiske foranstaltninger for 
fiskere). 
2. Forbindelser med Regionsudvalget 
I løbet af 1995 fastlagde Kommissionen retningslinjerne for en dybtgående dialog med Regionsudval­
get og foreslog et meget bredt samarbejde, der skulle bygge på et årligt høringsprogram, der går ud 
over de fem områder, der er fastsat i traktaten. Høringerne skulle vedrøre ikke alene lovforslagene 
men også den forberedende fase før fremsættelsen af forslag. Monika Wulf-Mathies redegjorde 
' Se kapitel I.A.5.2. Mål 5a-fiskeri. 
7 Se kapitel I.B.l. EF-initiativer. 
• Se kapitel I.A.5.2. Mål 5a-fiskeri. 
230 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
således under plenarsamlingen i september 1995 for sit syn på informationssamfundet som middel til 
at styrke Fællesskabets samhørighed. Hun fremhævede den rolle, medlemsstaterne og de lokale og 
regionale myndigheder burde spille for at sikre en rimelig deltagelse fra samtlige regioners side. 
Udvalget tog endvidere stilling til en række aktuelle emner, som direkte eller indirekte berørte 
regional- og samhørighedspolitikken. Således udtalte det sig bl.a. om PEACE-initiativet, initiativet 
vedrørende byudvikling, de nyskabende aktioner i henhold til artikel 10 i EFRU-forordningen og 
årsrapporten vedrørende Samhørighedsfonden (1994). Udvalget foreslog i sin udtalelse om de 
regionale og lokale myndigheders rolle inden for partnerskabet, at disse myndigheder blev inddraget 
mere i strukturfondenes aktioner, men fastslog samtidig, at der var sket fremskridt med hensyn til 
anvendelsen af partnerskabsprincippet. Udvalget ønskede artikel 4 i strukturfondsforordningen 
ændret, således at det udtrykkeligt fremgik, at de regionale og lokale myndigheder skulle inddrages i 
partnerskabet9 
Regionsudvalget afgav endvidere en fyldig udtalelse om Kommissioneps meddelelse »Europa 
2000+ «. Udvalget var meget positivt indstillet over for meddelelsen, hvis hovedkonklusioner det var 
enigt i. Udvalget gik bl.a. ind for en europæisk politik vedrørende fysisk planlægning og foreslog, at 
man begyndte med at udarbejde ESDP'et. Det gentog det forslag, det havde fremsat i sin udtalelse 
om revisionen af unionstraktaten, nemlig at der i denne skulle optages bestemmelser om fysisk 
planlægning og tværregionalt, grænseoverskridende og tværnationalt samarbejde. 
Endelig var der to udtalelser, som direkte vedrørte landdistrikterne. I den første, som vedrørte 
udviklingen af turismen i landdistrikter, anbefaledes »en større sammenhæng mellem EF-interventio-
nerne samt en harmonisering af de nationale politikker vedrørende turisme i landdistrikter«. Den 
anden udtalelse vedrørte den europæiske pagt for bjergområder, som var udarbejdet af kongressen 
for lokale og regionale myndigheder i Europa (Europarådet). Udvalget anbefalede i sin udtalelse, at 
Den Europæiske Union og medlemsstaterne tiltrådte denne pagt. Problemet vedrørende landområder 
blev ligeledes taget op i andre udtalelser, bl.a. dem om meddelelsen »Europa 2000+ « og om 
»foranstaltningerne mod de socioøkonomiske og miljømæssige følger af tørken i Sydeuropa«. 
3. Uformelle ministerrådsmøder om regionalpolitik og fysisk planlægning 
Ministrene for regionalpolitik og fysisk planlægning afholdt i 1995 to uformelle møder, et i 
Strasbourg den 30. og 31. marts under fransk formandskab og et i Madrid den 30. november og 1. 
december 1995 under spansk formandskab. 
Hvad angår regionalpolitik blev der på Strasbourg-mødet gjort status over gennemførelsen af 
regionalpolitikken for perioden 1994-1999. Man drøftede resultaterne af det arbejde, der var gjort i 
1994 for at få programmeringerne vedrørende mål 1, 2 og 5b på plads, og forudsætningerne for, at 
strukturfondenes interventioner i de følgende år blev vellykkede. Der var, understregedes det, 
enighed om flere punkter, nemlig om at foranstaltninger til fremme af varig beskæftigelse skulle have 
høj prioritet, og at alle berørte partnere og sektorer skulle tage del i dem; at det generelt var 
nødvendigt at koncentrere interventionerne om visse hovedprioriteter, som fuldt ud tog hensyn til 
Unionens politiske kurs; og endelig at det var absolut nødvendigt at sikre omkostningseffektiviteten i 
strukturfondene, f.eks. ved grundig overvågning, uafhængige og meget detaljerede evalueringer eller 
øget finansiel kontrol. Denne effektivisering af fondene er en opgave, som medlemsstaterne og 
Kommissionen skal varetage i fællesskab. Der blev i Strasbourg aftalt en dato for en undersøgelse af, 
hvorledes strukturfondene yderligere kan påvirke beskæftigelsen. Det vil også blive undersøgt, 
hvorledes man kan få partnerskabet til at fungere bedre, bl.a. for at give beskæftigelsesaspektet 
endnu større vægt. 
Se kapitel I1I.B. Regionalt partnerskab. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 231 
Ministrene drøftede på deres møde den 30. november og 1. december 1995 i Madrid udarbejdelsen af 
de nye mål 2-programmer for perioden 1997-199910. De fleste af ministrene gik ind for, at der skulle 
være kontinuitet mellem de to faser. Men de erkendte, at der måtte gøres en indsats for at øge 
strukturfondenes effektivitet ved at koncentrere midlerne om de mest trængende områder. Ministre­
ne og Kommissionen blev ligeledes enige om, at de af strukturfondene medfinansierede aktioner 
skulle bidrage væsentligt til jobskabelsen i mål 2-regionerne. De fandt, at de nye mål 2-programmer 
burde fokusere på forskning og udvikling, miljøbeskyttelse og fremme af lige muligheder under 
hensyntagen til de individuelle situationer og de specifikke behov i hver region. 
Med hensyn til fysisk planlægning fortsatte man på disse møder de overvejelser, der var begyndt de 
foregående år". Man koncentrerede sig om tre væsentlige og indbyrdes forbundne spørgsmål: 
udarbejdelse af ESDP'et, iværksættelse af tværnationale samarbejdsprojekter vedrørende fysisk 
planlægning samt spørgsmålet om, hvor vidtgående strategien for fysisk planlægning på fællesskabs­
plan skulle være. På Strasbourg-mødet blev der fremlagt »tendens-scenarier«, der ved hjælp af kort 
skulle vise, hvorledes det europæiske territorium ville udvikle sig, såfremt man blev ved med at føre 
en uændret politik. Herved blev de særlige kendetegn ved de forskellige regioner i Fællesskabet 
belyst. Det samme spørgsmål blev uddybet i Madrid. Her skitserede medlemsstaterne de politiske 
valgmuligheder, de havde, som optakt til en gennemførelse på deres eget område af de principper, 
der var blevet opstillet under Leipzig-mødet året forinden. Ministrene aftalte ligeledes, at de i 1997 
skulle gennemgå et første officielt udkast til ESDP. 
Hvad angår det tværnationale samarbejde vedrørende fysisk planlægning fremhævede ministrene på 
de to nævnte møder den store betydning, de tillægger iværksættelsen af det nye afsnit i EF-initiativet 
INTERREG II C12. Endelig fremlagde Monika Wulf-Mathies to oplæg vedrørende fremtiden for en 
fællesskabspolitik for fysisk planlægning. I det ene beskrives de politiske og institutionelle perspekti­
ver i den forbindelse, og i det andet fokuseres der på den europæiske dimension i den fysiske 
planlægning. 
4. Udvalgenes og komitéernes udtalelser 
De fem udvalg og komitéer, der bistår Kommissionen ved iværksættelsen af strukturfondsforordnin­
gerne15, var meget aTctive i 1995, navnlig på to områder, nemlig godkendelsen af programmeringerne 
for de tre nye medlemsstater og iværksættelsen af strukturfondene. 
Det Rådgivende Udvalg for Udvikling og Omstilling i Regionerne holdt tre møder. Det blev hørt to 
gange efter skriftlig procedure og afgav i alt 16 udtalelser, heraf tre ved skriftlig procedure. Disse 
udtalelser, der alle var positive og enstemmige, vedrørte programmerne for de nye medlemsstater, 
først listen over de regioner, der er støtteberettiget under mål 2, derefter de egentlige SPD'er 
vedrørende mål 1, 2 og 6. Hvad angår iværksættelsen af strukturfondene blev udvalget af Kommis­
sionen underrettet om retningslinjerne for iværksættelse af aktiviteter i henhold til artikel 10 i 
EFRU14. Derefter blev der udarbejdet en vejledning over nyskabende aktioner, som blev uddelt til 
udvalgsmedlemmerne. Samtidig blev der redegjort for de europæiske perspektiver med hensyn til 
fysisk planlægning, bl.a. som følge af de impulser, der blev givet på de uformelle ministermøder om 
10 Det skal erindres, at programmeringen vedrørende mål 2 i henhold til artikel 9 i rammeforordningen om 
strukturfondene finder sted i to treårige faser (1994-1996 og 1997-1999). Efter første fase skal Kommissionen i 
snævert samråd med medlemsstaterne foreslå en revision af listen over støtteberettigede områder. 
" Se navnlig Korfu- og Leipzig-møderne (1994), som er nævnt i den sjette årsberetning (1994). 
12 Se kapitel I.B.l. EF-initiativer. 
" I medfør af artikel 17 i rammeforordningen vedrørende strukturfondene (Rådets forordning (EØF) nr. 2052/88 
som ændret). 
14 Se kapitel I.B.2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. 
Svvende årsbeietning -~ Strukturfondene i /W.*) 
disse spørgsmål". I øvrigt var der en frugtbar udveksling af synspunkter om de forskellige aspekter 
af gennemførelsen af principperne og programmerne som f.eks. evaluering af regionalpolitikken, 
kontrol med additionalitetsprincippets overholdelse, Kommissionens interne procedurer for godken­
delse af programmerne, de finansielle uregelmæssigheder, der var konstateret i forbindelse med 
forvaltningen af strukturfondene, iværksættelsen af oplysnings- og offentlighedsforanstaltninger. 
Disse udvekslinger af synspunkter gav Kommissionen og medlemsstaterne lejlighed til at redegøre for 
deres mål og for de udfordringer, de stod over for, og for at påpege, hvilke punkter der skulle 
forbedres for at øge effektiviteten af bl.a. EFRU's interventioner. 
ESF-udvalget var lige så aktivt i 1995. For det første blev dets sammensætning ændret ved rådsaf-
gørelse i oktober 1995 som følge af udløbet af medlemmernes treårige mandat. Desuden holdt det 
fem møder, hvor det i henhold til bestemmelserne afgav udtalelse om udkastene til Kommissionens 
beslutninger om EFS/SPD'erne, navnlig vedrørende de nye medlemsstater. Endvidere gennemgik 
ESF-udvalget ligesom Det Rådgivende Udvalg for Omstilling og Udvikling i Regionerne som led i 
partnerskabet visse horisontale spørgsmål om strukturfondenes iværksættelse, f.eks. gennemførelsen 
af deres budget, de uregelmæssigheder, der var anmeldt af medlemsstaterne, spørgsmålet om 
identificering af de endelige støttemodtagere. Udvalget havde også andre, mere fremadrettede 
drøftelser, bl.a. om EF-initiativet PEACE, fremskridtene med hensyn til EF-initiativerne,, retnings­
linjerne vedrørende beskæftigelsesstøtte, retningslinjerne for iværksættelse af aktionerne i forbindel­
se med den sociale dialog, og de nyskabende aktioner i henhold til artikel 6 i ESF-forordningen. 
Endelig drøftede udvalget under indtryk af de impulser, det havde fået, sit arbejdsprogram for 1996. 
For at få medlemmerne til at deltage mere aktivt indledte det endvidere drøftelser om oprettelse af en 
ad hoc-arbejdsgruppe, som skulle bidrage til arbejdet i henhold til konklusionerne fra Det Europæis­
ke Råds møde i Essen og handlingsplanerne på beskæftigelsesområdet. 
Komitéen for Landbrugsstrukturerne og Udvikling i Landdistrikter (STAR-komitéen) holdt lige så 
mange møder i 1995, nemlig 11. Det afgav 180 positive udtalelser om de foreslåede foranstaltninger. 
Komitéen har været kraftigt involveret i arbejdet med den nye fase for mål 5b. Faktisk skulle 
komitéen som et særligt punkt på dagsordenen for hvert møde informeres om, hvor langt man var 
nået med gennemførelsen af SPD'erne under mål 5b. Endvidere afgav komitéen enstemmig positiv 
udtalelse om alle de resuméer af mål 5b-programmerne, der blev fremlagt i 1995, og om udkastene til 
beslutning om godkendelse af programmerne. Komitéen blev endvidere anmodet om mange andre 
udtalelser, dels om -foranstaltningerne vedrørende mål 5a (bl.a. de nye programmer vedrørende 
forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter), dels om ledsageforanstaltningerne i forbindelse 
med reformen af den fælles landbrugspolitik (navnlig landbrugsmiljøforanstaltningerne). 
Den Stående Forvaltningskomité for Fiskeristrukturerne afholdt seks møder i 1995, hvor det behand­
lede alle strukturaktionerne i fiskerisektoren. Komitéen afgav i alt seks positive udtalelser, heraf fem 
med enstemmighed om SPD'erne for mål 5a-fiskeri og 6 i de nye medlemsstater, og ét om den nye 
forordning om retningslinjerne for betaling af FIUF's bevillinger14. 
Endelig holdt Forvaltningskomitéen for EF-initiativer møde i slutningen af 1995 med henblik på en 
første udveksling af synspunkter om fordelingen af reserven til EF-initiativerne og ændringen af 
retningslinjerne for fire initiativer, INTERREG II, URBAN, EMPLOI og ADAPT. Der var tale om 
en orienterende drøftelse, som skulle finde sted, før Europa-Parlamentet afgav udtalelse i begyndel­
sen af 1996, og før komitéen derefter skulle afgive formel udtalelse. På dette møde fik Kommissionen 
mulighed for at gøre rede for den prioritering, der lå til grund for dens forslag om anvendelse af 
reservebevillingerne17, og medlemsstaternes delegationer fik lejlighed til at tilkendegive deres reaktio­
ner, som Kommissionen lovede at tage hensyn til, så vidt det kunne lade sig gøre. Også på dette møde 
underrettede Kommissionen medlemsstaterne om sin holdning med hensyn til medfinansieringen af 
de nationale net inden for rammerne af LEADER II. 
Se punkt 3 ovenfor. 
Kommissionens forordning (EF) nr. 1796/95 af 25. juli 1995, EFT 174 af 26.7.1995. 
Se kapitel I.B.l. EF-initiativer. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 233 
B. REGIONALT PARTNERSKAB 
1. Almindelig oversigt 
Med den faktiske iværksættelse af programmerne i 1995 trådte overvågningen af interventionerne 
inden for rammerne af det regionale partnerskab ind i den aktive fase (f.eks. blev der i 1995 afholdt 
86 møder i de regionale overvågningsudvalg under mål 5b). Derfor er det skønnet hensigtsmæssigt i 
denne beretning at beskrive, hvorledes partnerskabet og programovervågningen fungerer på regionalt 
plan. De oplysninger om forberedelsen af de nye programmeringer, der er indeholdt i den foregående 
årsberetning, illustrerer, hvor forskelligt de administrative strukturer er opbygget og fungerer i Den 
Europæiske Unions regioner og medlemsstater. Hvorledes det regionale partnerskab i strukturfonds-
sammenhæng faktisk fungerer, afhænger naturligvis af denne administrative og politiske opbygning. 
De foreliggende oplysninger om oprettelsen af forvaltnings- og overvågningsorganerne bekræfter for 
det første, at de regionale myndigheder deltager i stort tal. Denne udvikling er en forbedring i forhold 
til den foregående programmeringsperiode. Situationen er mere differentieret for så vidt angår de 
øvrige territoriale partnere, særlig de lokale partnere, og afhænger af disses institutionelle og 
finansielle beføjelser. I visse tilfælde er det organer, som er sammensat af eller repræsenterer lokale 
myndigheder, der deltager i overvågningen af interventionerne. 
Inddragelse af miljømyndigheder: 
Siden revisionen af strukturfondsbestemmelserne i 1993 har der været pligt til at inddrage 
miljømyndighederne i udarbejdelsen og gennemførelsen af programmerne. De spiller en særlig 
værdifuld rolle som garanter for, at Fællesskabets miljøregler bliver overholdt. Det skal af 
programmeringsdokumenterne navnlig fremgå, hvilke forholdsregler der er truffet med henblik på 
denne inddragelse. I sin meddelelse om samhørighedspolitikken og miljøet1 fremhævede Kommis­
sionen ligeledes miljømyndighedernes store betydning for gennemførelsen af strukturinterventio­
nerne. Det fremgår navnlig af bestemmelserne, at miljømyndighederne skal være medlemmer af 
overvågningsudvalgene for de forskellige programmer, navnlig når disse indeholderforanstaltnin­
ger af betydning for miljøet. 
Ved iværksættelsen af strukturinterventionerne er overvågningsudvalgene den vigtigste partnerskabs-
mekanisme på nationalt, regionalt eller subregionalt plan. Disse udvalg, som holder møde mindst to 
gange om året pr. intervention (SPD, OP, globaltilskud osv.), fungerer generelt godt og giver 
mulighed for at inddrage de forskellige regionale og lokale partnere fuldt ud. Men reglerne vedrøren­
de dette partnerskab er ikke nemme at arbejde med, bl.a. er de nationale procedurer og fællesskabs­
procedurerne ret komplekse (samråd på forskellige niveauer, frister, flere forskellige interventions-
områder osv.). 
Disse indviklede procedurer kan undertiden afholde nogle af de berørte parter fra et deltage helt og 
fuldt. Kommissionen mener, at strukturfondenes forvaltning kan forenkles. Men forpligtelsen til at 
udnytte strukturfondsbevillingerne bedst muligt kræver procedurer, der kan sikre effektiv udnyttelse 
og kontrol. En stor del af disse udvalgs arbejde består normalt i finansiel overvågning og gennem­
førelse af interventionerne. Der må foretages flere og mere globale analyser af de fulgte strategier og 
resultaterne af interventionerne. Udvalgene, hvis opgave er meget operationelt orienteret, har en 
arbejdsorganisation, der ikke altid egner sig til at følge de retningslinjer eller eventuelt forslag til nye 
retningslinjer, som EF-institutionerne vedtager i programmernes løbetid (f.eks. meddelelserne om 
beskæftigelse, miljø, lige muligheder). 
Regionsudvalgets undersøgelse og den udtalelse, Regionsudvalget har afgivet om det regionale 
partnerskab2, bekræfter stort set denne konklusion. Udvalget bemærker særlig, at »med enkelte 
1 Se kapitel I.A.1.2. Større integration af miljøhensyn. 
2 Initiativudtalelse nr. 234/95 af 20. juli 1995: »De regionale og lokale myndigheders rolle i forbindelse med 
strukturfondenes partnerskabsprincip«. 
234 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
undtagelser inddrages de lokale og regionale myndigheder mere i arbejdet end i den foregående 
programmeringsperiode« (punkt 17). Det understreger, at partnerskabet kræver en »politisk vilje« 
og giver »de fordele, der er forbundet med en kraftig inddragelse af partnerne« (punkt 36). Dog 
finder udvalget det nødvendigt »at forenkle samtlige regler vedrørende strukturfondene« (punkt 23). 
Blandt Regionsudvalgets forslag er der nogle, der fortjener at blive fremhævet: 
• de forskellige involverede parter (staten, regionen, Kommissionen) skal være medunderskrivere af 
programmeringsdokumenterne. Denne praksis, der blev fulgt i forbindelse med de tidligere 
integrerede Middelhavsprogrammer, har naturligvis stor politisk bevågenhed, men den vil være 
vanskelig at gennemføre; 
• »uklarhederne i forordningerne med hensyn til partnerskabets funktioner« skal begrænses. Dette 
interessante forslag kan måske ikke gennemføres umiddelbart, men Kommission anerkender dets 
berettigelse. Der er nemlig fare for, at uklare regler om ansvarsfordelingen ved interventionernes 
iværksættelse kan gå ud over interventionernes synlighed og deres gennemførelse »i marken«; 
• artikel 4 i forordning (EØF) nr. 2052/88 som ændret skal udtrykkeligt nævne de lokale og 
regionale myndigheder, »idet disse har en demokratisk adkomst til at repræsentere lokale og 
regionale behov og prioriteter«. Faktisk nævner artikel 4 allerede »de kompetente myndigheder 
og organer [...], som medlemsstaten har udpeget på nationalt, regionalt, lokalt eller andet plan«. 
Generelt er Kommissionen, som også ønsker at forbedre det regionale partnerskabs funktion, klar 
over de begrænsninger, der følger af hensynet til subsidiaritet, til effektivitet og til de enkelte 
partneres institutionelle, retlige og finansielle beføjelser. 
2. Gennemførelse af det regionale partnerskab i medlemsstaterne3 
Belgien: På grund af landets føderale struktur henhører forvaltningen, gennemførelsen og overvåg­
ningen af programmerne under den wallonske og den flamske regions respektive kompetence. 
Overvågningsudvalgene holder møder under formandskab af det føderale Ministerium for Interna­
tionale Relationer. Undersøgelsen af projekterne og deres overensstemmelse med kriterierne for 
støtteberettigelse og'fællesskabsbestemmelserne gennemføres af de tekniske udvalg. Kommissionen 
kan være til stede, uden stemmeret, men kan fremsætte tekniske bemærkninger. Kun for Walloniens 
vedkommende indeholder gennemførelsesreglerne for programmerne bestemmelse om Kommissio­
nens deltagelse i disse tekniske udvalg. Den forudgående udvælgelse af projekterne finder sted i et 
andet forum, nemlig udvælgelsesudvalget, hvor Kommissionen ikke er repræsenteret. De tekniske 
udvalg holder på grundlag af denne første udvælgelse møde to gange om året før overvågningsudval­
genes møder. For så vidt angår overvågningsudvalget for mål 5a-fiskeri er begge regioner, den 
flamske og den wallonske, repræsenteret. 
Danmark: Ligesom i Belgien er der i Danmark oprettet tekniske udvalg ved siden af overvågningsud­
valgene. De tekniske udvalg mødtes syv gange i 1995. Kommissionen kan deltage — dog kun som 
observatør — men har endnu ikke gjort det. 
Tyskland: For så vidt angår de nye delstater og Østberlin (mål 1) gennemføres EFSR'en af et 
tværregionalt flerfondsovervågningsudvalg, af horisontale overvågningsunderudvalg og i hver del­
stat af et »flerfonds« overvågningsunderudvalg. Det tværregionale flerfondsovervågningsudvalg 
holdt to møder i 1995 for at drøfte generelle emner vedrørende EFSR'ernes gennemførelse. Det 
nedsatte underudvalgene for de enkelte delstater og godkendte retningslinjerne vedrørende teknisk 
bistand. Underudvalgene for de enkelte delstater mødtes i alle delstater i 1995, og i juni 1995 afholdt 
Kommissionen et informationsseminar, hvor man drøftede visse aspekter af den materielle og 
3 Det bemærkes, at for så vidt angår fiskerisektoren (mål 5a), som ikke er regionaliseret, er regionernes repræsentan­
ter i flere medlemsstater fuldgyldige medlemmer af overvågningsudvalgene. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 2is 
finansielle gennemførelse samt foranstaltninger, der skulle sikre, at der blev taget mere hensyn til 
fællesskabspolitikkerne. 
Også for mål 2 blev der indført særlige ordninger. Kommissionen foreslog, at man ved siden af 
overvågningsudvalget på føderalt plan, som omfatter samtlige delstater og fonde, med henblik på 
programmer omfattende fællesskabsstøtte på over 40 mio. ECU oprettede underudvalg for de 
enkelte delstater. Disse skulle sikre en effektiv overvågning på regionalt plan af disse programmer og 
ville være i overensstemmelse med partnerskabsprincippet. Forhandlingerne herom med de nationale 
myndigheder var ikke afsluttet ved udgangen af 1995. Det bemærkes, at overvågningsudvalget for 
mål 2, og også underudvalgene, hvis de griber ind, er kompetente med hensyn til både mål 2-
programmerne og EF-initiativprogrammerne (bortset fra INTERREG-programmerne, i forbindelse 
med hvilke der er oprettet særlige overvågningsudvalg, fordi de har et helt specifikt formål). 
Delstaten Berlin udgør et særtilfælde, idet der her er ét underudvalg, som holdt møde ved udgangen 
af 1995, der har kompetencen med hensyn til såvel mål 2-programmerne (Vestberlin) som mål 1-
programmerne (Østberlin), herunder de EF-initiativer, der er fastsat til fordel for Berlin. 
Endelig er det for så vidt angår mål 5b delstaterne, der har ansvaret for gennemførelsen af hvert 
enkelt program. Med hensyn til »fiskeri«-interventionerne er delstaterne repræsenteret i de to 
overvågningsudvalg, nemlig ni delstater i mål 5a-udvalget og seks delstater og Berlin (Øst) i mål 1-
ud valget. 
Spanien: I 1995 holdt de regionale overvågningsudvalg vedrørende mål 1 to møder, mens udvalgene 
vedrørende mål 2 og 5b holdt ét møde. De regionale myndigheder havde deltaget i udarbejdelsen af 
de prioriterede interventionsfelter for EFSR'erne for mål 1 og 2 og i udarbejdelsen af de regionale 
OP'er. Deres andel af strukturfondsstøtten afhænger af, hvilke beføjelser de har, hvilken struktur­
fond der er tale om, og hvilken type foranstaltninger, der gennemføres. For så vidt angår de lokale 
myndigheder får de også en mindre del af fællesskabsstøtten, selv om de ikke har medvirket ved 
udarbejdelsen af EFSR'erne. I forbindelse med interventioner, der er godkendt og/eller planlagt for 
mål 1, tegner de foranstaltninger, som henhører under de selvstyrende områders og de lokale 
myndigheders kompetence, sig således for henholdsvis 35% og 10% af den samlede EFRU-støtte til 
EFSR'en. For mål 2-interventionerne når tallene op på henholdsvis 48% og 16%. De regionale 
myndigheder er ligeledes medlemmer af de regionale flerfondsovervågningsudvalg for mål 1 og 2. 
Derimod er de lokale myndigheder ikke altid repræsenteret i disse udvalg, bortset fra udvalget for 
mål 2 »Pais Vasco« (hvor de tre Diputaciones Forales er medlemmer) og »Baléares« (tre medlemmer 
repræsenterer de elleve kommuner, der modtager støtte) samt udvalget vedrørende OP »lokalt miljø« 
og OP »lokaludvikling« under mål 1. 
I mål 5b's tilfælde er der også en vilje til at inddrage lokale myndigheder i programmernes 
gennemførelse i visse regioner, hvor de såkaldte bjerglandbrugssammenslutninger inddrages fuldt ud 
i programmeringen. Endelig er hvert selvstyrende område repræsenteret enten i overvågningsudvalget 
vedrørende mål 5a-fiskeri (seks områder) eller i overvågningsudvalget vedrørende fiskeriprogrammet 
under mål 1 (elleve områder). 
Frankrig: For så vidt angår mål 1- og mål 2-interventionerne ledes overvågningsudvalgene, der består 
af repræsentanter for de lokale og regionale myndigheder (Conseil régional, Conseil général, 
kommuner) og for statens og Kommissionens regionale tjenester, af regionens præfekt. Samtlige 
udvalg (fem vedrørende mål 1,19 vedrørende mål 2) var oprettet og holdt møde i 1995. I forbindelse 
med mål 5b fik statens repræsentanter i regionerne ansvaret for programmernes gennemførelse, men 
hvert enkelt overvågningsudvalg omfatter ligeledes repræsentanter for lokale og regionale myndighe­
der og for arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer. For at tage hensyn til 
de store interne forskelle i visse regioner, som omfatter et meget stort mål 5b-område, er der i visse 
programmer fastsat foranstaltninger (eller underforanstaltninger), som programmeres på subregion­
alt niveau (departementer). Formålet er at inddrage de lokale myndigheder mere. Endelig er alle 
kystregioner fuldgyldige medlemmer af overvågningsudvalget for PESCA-initiativet. 
--*-'1 Svvende åtsbeieining Stiukiiiifondene i lw>5 
Irland: For så vidt angår forvaltning og administration af strukturfondene betragtes Irland som én 
»region«, én enhed. Men de otte regionale myndigheder har ansvaret for at styre strukturfondsudgif­
terne i deres region. Med henblik herpå afholdes der regelmæssige møder mellem de regionale 
myndigheder og den nationale administration, hvor de opnåede resultater drøftes. De regionale 
myndigheder vil også medvirke ved midtvejsevalueringen af EFSR'en, som skal finde sted i 1996. De 
deltager ligeledes i det særlige møde, der afholdes efter de ordinære møder i overvågningsudvalget 
for EFSR'en. Det regionale overvågningsudvalg omfatter lokale folkevalgte personer, repræsentan­
ter for frivillige organisationer og lokale myndigheder, repræsentanter for de offentlige myndigheder 
og arbejdsmarkedets parter. 
Italien: De regionale myndigheder i Italien spiller en vigtig rolle ved gennemførelsen af de af 
strukturfondene medfinansierede aktioner, bl.a. under mål 1 (Mezzogiorno), fordi det i første række 
er dem, der står for gennemførelsen af OP'erne. Ca. halvdelen af de fællesskabsmidler, der er fastsat 
i EFSR for mål 1, forvaltes af regionale administrationer. Regionerne deltager ligeledes i program­
mer, som forvaltes centralt. Også i forbindelse med mål 2 har regionerne ansvaret for programmer­
nes iværksættelse, mens det for så vidt angår mål 5b er regionerne og de selvstyrende provinser, der 
har ansvaret. Hvad angår »fiskeri«-interventionerne inden for rammerne af FIUF er der seks 
regioner (Abruzzo, Basilicata, Calabria, Puglia, Sicilia og Sardegna), der deltager i overvågningsud­
valget vedrørende mål 1 (FIUF), mens den selvstyrende provins Trentino deltager i overvågningsud­
valget vedrørende mål 5a. 
Generelt har dialogen mellem Kommissionen, staten og regionerne udviklet sig tilfredsstillende. 
Kvaliteten af de oplysninger, der fremlægges af de regionale myndigheder med ansvaret for program­
mernes gennemførelse, er i det store og hele god, og overvågningsudvalgene høres, som de skal. 
Desuden er der gjort en stor indsats for på organisatorisk plan at styrke de regionale strukturer, der 
gennemfører interventionerne, i overensstemmelse med den aftale, der blev indgået mellem Kommis­
sionen og den italienske regering i juli 19954. Således er der for hver region på politisk og 
administrativt plan oprettet »cabine di regia«, som har kontakten med den nationale »cabina di 
regia«. De har til opgave at samordne de forskellige afdelinger, der deltager i iværksættelsen af 
prioriteterne eller de specifikke foranstaltninger inden for de forskellige programmer. Det er gået 
hurtigere med at oprette disse cabine di regia i mål 2-regionerne end i de øvrige regioner. 
Nederlandene: For så vidt angår samtlige støtteberettigede områder under mål 1 og 2 forvaltes og 
overvåges programmerne under det nationale erhvervsudviklingskontors ansvar. Dette kontor er igen 
afhængigt af Handels- og Industriministeriet. Kontoret foretager den endelige godkendelse af bl.a. 
de projekter, der medfinansieres af EFRU. Projekterne er i forvejen blevet udvalgt af et teknisk 
udvalg, hvis møder Kommissionen kan deltage i som observatør. Under overvågningsudvalgenes 
møder, som Kommissionen deltager i, orienteres Kommissionen bl.a. om de projekter, der er udvalgt 
med henblik på medfinansiering, og dem der er afvist. Orienteringen sker i form af en liste over disse 
projekter og deres finansielle konsekvenser. Derimod er det regionerne, der har ansvaret for 
programmernes gennemførelse for så vidt angår mål 5b. 
Østrig: Det regionale partnerskab i Østrig var i 1995 præget af udarbejdelsen af de nye programmer. 
For mål 1 og 2 blev programmerne udarbejdet i et partnerskab omfattende de nationale, regionale og 
lokale myndigheder. Et udvidet partnerskab omfattende Kommissionen og arbejdsmarkedets parter 
vil senere blive iværksat i overvågningsudvalgene for SPD'erne. 
Portugal: For så vidt angår denne medlemsstat, som er fuldt ud støtteberettiget under mål 1, og hvis 
territoriale struktur ikke er særlig regionaliseret, har Kommissionen over for de portugisiske myndig­
heder bekræftet den store betydning, den tillægger et partnerskab med de regionale myndigheder. I 
denne henseende skulle situationen blive bedre end tidligere, efter at der i 1995 blev oprettet regionale 
rådgivende udvalg, der skulle overvåge gennemførelsen af de regionale OP'er. Det bemærkes, at for 
4 Se kapitel I.A.2. Mål 1. 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 ^^ 
så vidt angår overvågningsudvalget vedrørende OP »fiskeri« deltager repræsentanter for de selvsty­
rende regioner Açores og Madeira som observatører. 
Finland: Der har udviklet sig et meget omfattende partnerskab i Finland i forbindelse med udar­
bejdelsen af de nye programmeringsdokumenter. Således har udarbejdelsen og iværksættelsen af 
SPD'erne for mål 2 og 6 fundet sled i tre etaper. Først udarbejdes programmerne for hver enkelt 
berørt region. De centrale myndigheder samler derefter de regionale projekter i ét SPD for hvert mål, 
som godkendes af Kommissionen, og som dækker hele landet. SPD'erne indeholder overslag over 
fordelingen af bevillinger mellem aktiviteterne og de forskellige regioner. Begge SPD'er overvåges af 
et overvågningsudvalg bestående af repræsentanter for samtlige regioner, de ministerier, der er 
ansvarlige for finansieringen, Kommissionen og arbejdsmarkedets parter. I hver enkelt region 
varetages forvaltningen af programmet af et regionalt overvågningsudvalg bestående af repræsentan­
ter for regionen, de nationale ministeriers lokale kontorer og arbejdsmarkedets parter. Det regionale 
overvågningsudvalg planlægger selv programmets gennemførelse i regionen på grundlag af den plan, 
der oprindelig blev forelagt de centrale myndigheder. Beslutningerne om projektfinansieringen 
træffes i stor udstrækning af de centrale ministeriers lokale kontorer eller af ministerierne selv, men 
det regionale udvalg gennemgår og skal godkende samtlige projekter. Udvalget kan således kontrolle­
re gennemførelsen og i vid udstrækning fastlægge retningslinjerne for SPD'ets gennemførelse i sin 
egen region. 
Iværksættelsen af programmerne vedrørende mål 3 og 4 er ligeledes meget decentraliseret. Det finske 
Arbejdsministerium samordner interventionerne vedrørende menneskelige ressourcer i forbindelse 
med samtlige mål og har ansvaret for gennemførelsen af de fleste af ESF's horisontale programmer. 
Andre ministerier, bl.a. Undervisnings- og Handels- og Industriministeriet, deltager ligeledes i 
gennemførelsen, mens de kommunale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og de ikke-statslige 
organisationer deltager i gennemførelsen af de regionale og lokale ESF-foranstaltninger. Udarbejdel­
sen af budgettet for de enkelte projekter og de nationale regler sikrer, at vide kredse får kendskab til 
de beslutningsprocedurer, der gælder for projekter, som medfinansieres af ESF. I forbindelse med de 
horisontale programmer er beslutningsprocessen decentraliseret i Arbejdsministeriet og de øvrige 
berørte ministerier (Handels- og Industri- samt Landbrugsministeriet). På regionalt plan sikrer de 
rådgivende udvalg for beskæftigelsesområderne og de regionale forvaltningsudvalg, at aktiviteterne 
integreres, ved at gennemgå samtlige projekter i de regionale støtteprogrammer, førend de kompe­
tente myndigheder træffer endelig afgørelse. Endelig fremhæver ESF nødvendigheden af at sikre et 
konkret samarbejde mellem administrationerne for interessegrupper, regioner, kommuner, universi­
teter og andre uddannelsesinstitutioner, arbejdsformidlinger og repræsentanter for erhvervslivet. De 
fleste af projekterne i programmerne gennemføres således inden for rammerne af et partnerskab. 
Sverige: De regionale partnere i Sverige medvirker fuldt ud i udarbejdelsen af de programmer, der 
forelægges Kommissionen. De omfatter repræsentanter for de lokale og regionale regeringer, 
amtsråd, arbejdsgivere, fagforeninger, finansinstitutter, landbrugs- og miljøinteresser, lokale sam­
menslutninger og andre. De vil ligesom den nationale regering og Kommissionen være repræsenteret i 
overvågningsudvalgene vedrørende SPD'erne. Endvidere vil størstedelen af budgettet for program­
merne (80%) blive gennemført af de regionale forvaltningsudvalg under de lokale og regionale 
strukturer på stedet. Visse foranstaltninger, f.eks. dem under mål 5a, vil blive forvaltet af centrale 
organer, mens den samiske befolkning vil modtage et globaltilskud. 
Det Forenede Kongerige: Partnerskabsbegrebet er blevet styrket i de programmer, der blev godkendt 
i 1994. For hvert SPD, uanset om det vedrører mål 1, 2 eller 5b, er der på regionalt plan oprettet et 
overvågningsudvalg med den regionale direktør for regeringskontoret som formand og omfattende 
repræsentanter for alle de vigtigste berørte parter, navnlig de pågældende ministerier (miljø, handel 
og industri, transport, uddannelse og beskæftigelse, landbrug) og Kommissionen. De lokale myndig­
heder, uddannelsessektoren og den private sektor er ligeledes repræsenteret i overvågningsudvalgene. 
Der kan være mellem fem-seks medlemmer (Gibraltar) og ca. 40 medlemmer (f.eks. East Midlands) i 
hvert overvågningsudvalg. De lokale myndigheder spiller her en fremtrædende rolle. De besætter 
som regel ca. en tredjedel af pladserne i overvågningsudvalgene. Normalt repræsenteres de af 
embedsmænd, men i visse tilfælde er der blandt medlemmerne også folkevalgte personer. Navnlig 
23X Svvende årsberetning -•••- Strukturfondene i 1995 
hvad angår mål 2-programmerne har Kommissionen kraftigt henstillet til de britiske myndigheder, at 
disse råder bod på underrepræsentationen af folkevalgte medlemmer (i fire af de seksten overvåg­
ningsudvalg vedrørende mål 1 og 2) og af arbejdsmarkedsparter og økonomiske interesseorganisatio­
ner, en underrepræsentation som skyldes modstand fra den britiske stat. Dette udvidede partnerskab 
er i visse tilfælde blevet udnyttet til afholdelse af ad hoc-møder indkaldt af formændene for 
overvågningsudvalgene. 
Også byudviklingsorganisationerne og de regionale og lokale udviklingskontorer er repræsenteret. 
Foreninger, miljøinstitutioner (f.eks. National Rivers Authority eller Scottish Natural Heritage) og 
undertiden store lokale virksomheder spiller ligeledes en rolle, men ikke så stor. Også den private 
sektor medvirker, f.eks. handelskamre eller andre organisationer som Railtrack, »Training and 
Enterprise Councils« (som spiller en stor rolle i England og Wales) og »Local Enterprise Councils« 
(de kompetente myndigheder i Skotland) Der er ligeledes sikret deltagelse af lokale universiteter 
o.lign. og af repræsentanter for ungdomsuddannelserne (for unge over 16 år). 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 7^0 
C. DIALOG MED ARBEJDSMARKEDETS PARTER OG ØKONOMISKE INTERESSEOR­
GANISATIONER 
1 • Partnerskabet omfattende arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer 
og dets rolle i overvågningen af strukturinterventionerne 
1 forbindelse med overvågningen af strukturfondsprogrammerne, og navnlig under møderne i 
overvågningsudvalgene, har Kommissionen fremhævet vigtigheden af i højere grad at inddrage 
arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer i arbejdet. De arbejder i lige høj 
grad for økonomiske og sociale forbedringer og kan derfor yde et nyttigt bidrag til gennemførelsen af 
programmerne i deres regioner. Arbejdsmarkedets parters deltagelse antager forskellige former i de 
forskellige medlemsstater, afhængig af de institutionelle, retlige og finansielle beføjelser, der er 
tillagt dem, og afhængig af strukturfondenes mål. 
1.1. Almindelig oversigt 
I 1995 fortsatte og afsluttede Kommissionen sin analyse af de måder, hvorpå arbejdsmarkedets 
parter og de økonomiske interesseorganisationer involveres i overvågningen af strukturfondsaktio­
nerne. Generelt kan der sondres mellem fire forskellige situationer: 
• arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer deltager faktisk i overvåg­
ningsudvalgene. Kun en mindre del af fællesskabsstøtten berøres af demie situation, men næsten 
alle ESF's interventioner under mål 3 og 4 er dog genstand for en overvågning med deltagelse af 
arbejdsmarkedets parter; 
• arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer deltager ikke direkte i over­
vågningsudvalgenes arbejde, men er repræsenteret via nationale eller regionale økonomiske og 
sociale råd; 
• arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer deltager hverken direkte eller 
indirekte i overvågningsudvalgene. Men der er, undertiden systematisk, fastsat supplerende 
aktiviteter (informationsmøder, rådgivende udvalg, seminarer osv.), hvorigennem de kan oriente­
res om interventionernes gennemførelse og fremsætte deres ønsker og forslag; 
• der er ikke truffet nogen specifik bestemmelse med henblik på inddragelse af arbejdsmarkedets 
parter og de økonomiske interesseorganisationer i iværksættelsen og overvågningen af strukturin­
terventionerne. Denne situation vedrører endnu en væsentlig del af den ydede fællesskabsstøtte. 
Den seneste udvikling synes at bekræfte, at de myndigheder, der har ansvaret for gennemførelsen af 
strukturinterventionerne er blevet mere villige til at inddrage et større antal partnere og aktører i 
overvågningen af Fællesskabets strukturindsats. Med henblik herpå støtter Kommissionen alle de 
supplerende informations-, hørings- og samarbejdsaktiviteter, som de ansvarlige myndigheder gen­
nemfører for at gøre de forskellige partneres medvirken så effektiv som muligt under hensyntagen til 
deres reelle ansvar og i øvrigt også til deres tekniske og operationelle formåen. 
1.2. Iværksættelse i medlemsstaterne af partnerskabet omfattende arbejdsmarkedets parter og 
økonomiske interesseorganisationer 
Ud over denne generelle redegørelse er det skønnet hensigtsmæssigt at beskrive situationen i de 
forskellige medlemsstater for at illustrere ovenstående redegørelse, idet der skelnes mellem de 
forskellige strukturfondsmål efter om de har regional karakter eller ej. 
~ Syvende årslierctning — Strukturfondene i 1995 
Programmeringer med regional karakter (mål 1, 2, 5b) 
Belgien, Luxembourg, Nederlandene, Danmark: I disse fire medlemsstater er der bestemmelser om 
regelmæssig oplysning af arbejdsmarkedets parter (navnlig fagforeninger og repræsentanter for 
arbejdsgiverforeninger) om programmernes afvikling. Arbejdsmarkedets parter er fuldt ud medlem­
mer af overvågningsudvalgene vedrørende SPD'erne og de af EF-initiativerne, der kræver deres 
tilstedeværelse. For så vidt angår mål 5b i Belgien og Danmark er der fire repræsentanter for 
arbejdsmarkedets parter, i Belgien to repræsentanter for arbejdsgiverne og to repræsentanter for 
arbejdstagerne, og i Danmark to fagforeningsrepræsentanter, én repræsentant for virksomhedsledel­
serne og én repræsentant for landbruget. I Nederlandene er der fem, én arbejdsgiverrepræsentant, tre 
arbejdstagerrepræsentanter og én repræsentant for landbruget. 
Tyskland: Arbejdsmarkedets parter inddrages på forskellig måde afhængig af målene. Med hensyn 
til mål 1 (nye delstater) afholdes der før møderne i de horisontale overvågningsudvalg ' forberedende 
møder med deltagelse af arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer. For mål 
2's vedkommende er det meningen, at arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisa­
tioner skal inddrages i arbejdet i de underudvalg for de enkelte delstater, som Kommissionen har 
foreslået for de dyreste programmer. Men forhandlingerne herom var ved udgangen af 1995 endnu 
ikke afsluttet. I forbindelse med mål 5b informeres arbejdsmarkedets parter og de økonomiske 
interesseorganisationer (handelskamre o.lign. og parterne i kollektive overenskomster) gennem infor­
mationsmøder, der afholdes før og efter møderne i overvågningsudvalgene. 
Spanien: Arbejdsmarkedets parter er ikke medlemmer af overvågningsudvalgene vedrørende EFS­
R'erne og OP'erne for mål 1 og 2. De skal som medlemmer af Spaniens Økonomiske og Sociale 
Udvalg efter hvert møde i EFSR-overvågningsudvalgene informeres om, hvor langt man er nået med 
EFSR'erne og de tilknyttede programmer, projekter og/eller globaltilskud. I den forbindelse er det 
for første gang lykkedes for Kommissionen at overtale de spanske myndigheder til at holde møde 
med arbejdsmarkedets parter inden for rammerne af Det Økonomiske og Sociale udvalg. Mødet 
havde bl.a. til formål at informere udvalget om de konklusioner, overvågningsudvalget vedrørende 
EFSR for mål 2 var nået frem til i andet halvår. I forbindelse med mål 5b er billedet lidt mere varieret 
fra region til region. To regionale overvågningsudvalg omfatter nemlig repræsentanter for fagfore­
ningerne og Det Økonomiske og Sociale Udvalg, mens der i de øvrige regioner alene afholdes særlige 
informationsmøder. 
Frankrig: Arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer er bredt repræsenteret 
i overvågningsudvalgene, i nogle mere end i andre. Hvad angår mål 1-programmerne deltager 
arbejdsmarkedets parter i overvågningsudvalgene gennem en repræsentant for det regionale Økono­
miske og Sociale Råd for så vidt angår Corse og Nord-Pas-de-Calais. I de oversøiske departementer 
(Réunion, Guyana, Guadeloupe, Martinique) er deltagelsen af de forskellige handelskamre o.lign. 
(for handel og industri, landbrug og håndværk) i overvågningsudvalgene institutionaliseret. Ret­
ningslinjerne for deltagelsen er dog forskellige. Enten er de nemlig medlemmer af selve overvågnings­
udvalget, eller de inviteres til et informationsmøde efter udvalgets møde. Endvidere blev der ved 
godkendelsen af SPD'erne for de oversøiske departementer afholdt formelle møder med samtlige 
repræsentanter for arbejdsmarkedets parter i hver af regionerne, dvs. med deltagelse ikke alene af 
handelskamre o.lign., men også af arbejdsgiver- og brancheorganisationer og af repræsentanter for 
fagforeningerne. Det skal ligeledes bemærkes, at Kommissionens tjenestemænd, når de besøger de 
enkelte regioner, jævnligt holder møde med handelskamre o.lign. og udveksler synspunkter med 
hensyn til visse aspekter af programmernes gennemførelse. 
For så vidt angår mål 2 er arbejdsmarkedets parter repræsenteret i overvågningsudvalgene for 
samtlige SPD'er ved en repræsentant for det regionale Økonomiske og Sociale Råd. Men i forbindel­
se med mål 5b omfatter overvågningsudvalgene ud over de lokale og regionale partnere repræsentan­
ter for de regionale landbrugs-, håndværks- handels- og industrikamre samt medlemmer af det 
Se kapitel III.B. Regionalt partnerskab. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 241 
regionale Økonomiske og Sociale Råd. Det bemærkes, at visse overvågningsudvalg har åbnet sig for 
repræsentanter for miljøbeskyttelsesorganisationer. 
Irland: Arbejdsmarkedets parter har deltaget fuldt ud i forvaltningen af strukturfondenes udgifter 
siden reformen af fondene i 1989. Deres repræsentanter er fuldgyldige medlemmer af overvågnings­
udvalgene vedrørende OP'erne og deltager som sådanne i beslutningerne om strukturfondsinterven­
tionerne. Denne deltagelse er meget værdsat og tilfører forhandlingerne i de forskellige overvågnings­
udvalg nyttig viden om forskellige brancher. Arbejdsmarkedets parter er endvidere repræsenteret i 
hvert af de otte regionale overvågningsudvalg2. Endelig deltager de i et særligt møde, der afholdes 
efter de ordinære møder i overvågningsudvalgene for EFSR'en. Arbejdsmarkedets parter deltager 
således fuldt ud i forvaltningen af strukturfondene i Irland. 
Italien: Udvidelsen af partnerskabet til at omfatte arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesse­
organisationer er en virkelig nyskabelse i forhold til den foregående periode. I forbindelse med EFSR 
for mål 1 er det bestemt, at repræsentanter for de vigtigste arbejdsgiver-og arbejdstagerorganisatio­
ner jævnligt skal inddrages i overvågningsudvalgenes arbejde ved at deltage i de tekniske komitéer, 
der forbereder overvågningsudvalgenes møder, og i det informationsmøde, der afholdes om udvalge­
nes afgørelser. Arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer har været krafti­
gere involveret i mål 2-programmerne. De spillede en anerkendt rolle ved udarbejdelsen af omstil­
lingsplanerne og under forhandlingerne om SPD'erne i 1994 og deltog som fuldgyldige medlemmer i 
arbejdet i overvågningsudvalgene for SPD'et for mål 2 (én repræsentant for fagforeningerne, én 
repræsentant for arbejdsgiverorganisationerne og én repræsentant for de lokale myndigheder). I 
forbindelse med mål 5b er arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer også 
repræsenteret i alle overvågningsudvalg, men kun som rådgivere. 
Østrig: Arbejdsmarkedets parter (arbejdsgiverorganisationer, fagforeninger, handelskamre og for så 
vidt angår mål 1 repræsentanter for landbrugerorganisationerne) er repræsenteret i overvågningsud­
valgene. Deres nøjagtige rolle i disse udvalg var imidlertid i begyndelsen af 1996 stadig genstand for 
drøftelser. 
Portugal: Som tilfældet er med det regionale partnerskab, lægger Kommissionen stor vægt på, at 
arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer deltager i partnerskabet i Portu­
gal, og det har den bekræftet over for de portugisiske myndigheder. Kommissionen har opnået, at 
Portugals Økonomiske og Sociale Udvalg ca. fire gange om året underrettes om, hvor langt EFSR'en 
for mål 1 er kommet. 
Finland og Sverige: I Finland som i Sverige er repræsentanterne for arbejdsmarkedets parter 
(arbejdsgiverorganisationer, fagforeninger, handelskamre og for så vidt angår mål 6 repræsentanter 
for landbrugsorganisationerne) fuldt ud medlemmer af overvågningsudvalgene. Disse organisationer 
høres også, når der skal træffes afgørelser om vigtige projekter. Det bemærkes, at der er gjort en 
indsats for at udvide partnerskabet og få diverse organisationer, der repræsenterer lokalbefolknin­
gerne (f.eks. de svenske folkebevægelser), optaget som medlemmer af overvågningsudvalgene. 
Det Forenede Kongerige: Dialogen mellem arbejdsmarkedets parter i Det Forenede Kongeriges 
Programmer er ikke så udviklet som i andre medlemsstater. I ingen af programmerne forpligtes 
samtlige arbejdsmarkedets parter til at påtage sig ansvaret for programmernes gennemførelse i 
regionerne. Arbejdsmarkedets parter er undertiden inddraget i det udvidede regionale partnerskab, 
men deltager ikke i overvågningsudvalgene. De informeres om programmerne, men måden, hvorpå 
dette sker, varierer fra region til region. Undertiden er det formanden for overvågningsudvalget som 
efterfølgende aflægger rapport for de berørte arbejdsmarkedsparter (i forbindelse med mål 5b 
afholdes der efter udvalgsmøderne særlige informationsmøder beregnet for lokale myndigheder og 
foreninger). I andre tilfælde informeres arbejdsmarkedets parter i den udstrækning, det skønnes 
nødvendigt. I intet tilfælde gennemføres der systematiske forudgående høringer af arbejdsmarkedets 
parter. 
Se kapitel II1.B. Regionalt partnerskab. 
--''- Syvende årsbeietning • Siiukiuifondene i 1995 
Programmeringer uden regional karakter (mål 3, 4, 5a) 
I forbindelse med mål 3 er arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer 
repræsenteret i overvågningsudvalgene i samtlige medlemsstater bortset fra Det Forenede Kongerige. 
Situationen er stort set den samme for overvågningsudvalgene vedrørende mål 4, hvor arbejdsmarke­
dets parter er fuldgyldige medlemmer. Her er de økonomiske interesseorganisationer (f.eks. handels­
kamre o.lign.) dog oftere repræsenteret end tilfældet er for andre mål. I Tyskland deltager den 
føderale handels- og industrikammerorganisation (DIHT) og håndværksrådenes organisation (ZdH) 
i rådgivende egenskab i overvågningsudvalgene vedrørende mål 4. Det samme er tilfældet i Finland, 
Frankrig, Nederlandene, Østrig og Italien. 
For så vidt angår strukturaktionerne i fiskerisektoren (mål 5a) deltager arbejdsmarkedets parter og 
de økonomiske interesseorganisationer (fiskeri- og/eller akvakulturvirksomheder, ansatte i fiskeri­
sektoren, brancheorganisationer) direkte i overvågningsudvalgene i seks medlemsstater (Østrig, 
Danmark, Finland, Grækenland, Irland, Sverige), mens de i to andre medlemsstater, Frankrig og 
Nederlandene, kun deltager indirekte, dvs. på forberedelsesstadiet. 
2. Arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer på fællesskabsplan 
På fællesskabsplan har Kommissionen befæstet den praksis, der er fastsat i forordningerne, og som 
går ud på hvert år at høre arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationerne på fællesskabsplan. Den 
arbejdsgruppe, Kommissionen foreslog under mødet i december 1994, blev .oprettet i 1995. Herved 
blev det muligt at gå bort fra reglen om årlige høringer og indføre et løbende samarbejde. To møder i 
gruppen i løbet af 1995 gav mulighed for at forberede den formelle årlige høring bedre. Denne blev af 
tekniske årsager først gennemført i begyndelsen af 1996. Under denne høring fremlagde Kommissio­
nen den sjette årsberetning om strukturfondenes anvendelse i 1994. Kommissionen gjorde også 
foreløbig status over strukturfondenes aktivitet i 1995 og redegjorde for det igangværende arbejde 
med den første treårsrapport om den økonomiske og sociale samhørighed. Blandt de bemærkninger, 
der blev fremsat af arbejdsmarkedets parter, kan nævnes følgende: 
• arbejdsmarkedets parter og de økonomiske interesseorganisationer ønsker i lighed med Kommis­
sionen at udbrede kendskabet til strukturindsatsens resultater og følger, bl.a. dens bidrag til 
styrkelsen af den økonomiske og sociale samhørighed. Derfor er arbejdsmarkedets parter absolut 
interesseret i forberedelserne til treårsrapporten om samhørighed. De finder, at rapporten ligele­
des bør indeholde retningslinjer for den nyorientering af strukturpolitikkerne, der skal finde sted 
efter 1999 for at øge effektiviteten; 
• visse brancher er bekymret over de vedvarende problemer inden for landbrug og fiskeri, handels-
og industrikamrenes og lignende organisationers ønske om at deltage konkret i strukturinterven­
tionerne og SMV's vanskeligheder med at opnå fællesskabsstøtte; 
• man ønsker, at Kommissionen i fremtidige årsberetninger vil gøre mere ud af konkrete spørgsmål 
som f.eks. om arbejdsmarkedets parters og de økonomiske interesseorganisationers deltagelse i 
overvågningen af interventionernes gennemførelse; 
• det erkendes, at der er sket en gradvis forbedring, men alligevel må arbejdsmarkedets parter 
inddrages meget mere i overvågningen af strukturindsatsen. Arbejdsmarkedets parter er imidlertid 
klar over de tekniske vanskeligheder i forbindelse med deres deltagelse, f.eks. når det drejer sig 
om at vurdere projekternes potentielle følger for regionaludviklingen og jobskabelsen. Følgelig 
går de også ind for målrettet teknisk bistand, som kan kvalificere dem til dette arbejde. 
Kommissionen er enig med arbejdsmarkedets parter på de fleste punkter. Den er klar over, at de kun 
kan deltage effektivt i overvågningen, såfremt de har de nødvendige tekniske og praktiske kvalifika­
tioner. I 1995 støttede EFRU da også 15 seminarer, der var arrangeret af EFS for at sætte de 
regionale og nationale fagforeningsledere i stand til at deltage i overvågningsudvalgene vedrørende 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 243 
mål l-regionerne. Forinden var der afholdt et seminar i Luxembourg med deltagelse af Kommissio­
nen. Formålet var at fastsætte målene, retningslinjerne og arbejdsmetoderne. Resultaterne, konklu­
sionerne og forslagene fra hvert af de 15 seminarer, der blev afholdt i de forskellige medlemsstaters 
tilbagestående regioner, blev fremlagt under et fælles møde i Lissabon. Her fik EFS' ledelse lejlighed 
til at gøre samlet status og forelægge Kommissionen sine konklusioner. EFS fastslog, at fagforenin­
gerne kun i ret begrænset grad var repræsenteret i overvågningsudvalgene, og mente, at de burde 
fortsætte med at kræve at blive inddraget i arbejdet for at sikre, at programmerne og projekterne 
førte til en dynamisk regionaludvikling, som kunne bidrage til jobskabelsen. Men EFS fastslog også, 
at fagforeningerne ikke havde de tekniske kvalifikationer, der kræves for at overvåge strukturinter­
ventionerne. Ifølge EFS burde den tekniske bistand, der er fastsat i strukturfondsforordningerne, 
anvendes til at forbedre disse kvalifikationer. Med henblik herpå gik EFS ind for etablering af et net 
af regionale eksperter, som kunne støtte fagforeningernes overvågningsvirksomhed. 
For så vidt angår ESF støtter den visse af arbejdsmarkedets parter ved at finansiere forskellige 
uddannelsesaktioner. Disse aktioner, der er fastsat i artikel 6 i ESF-forordningen3, kan styrke de 
aktioner, der er fastsat i programmeringsdokumenterne for mål 4 og ADAPT-initiativet, hvori det 
hedder, at arbejdsmarkedets parter skal deltage aktivt i gennemførelsen af programmerne. Allerede i 
slutningen af 1994 havde Kommissionen i samråd med de pågældende arbejdsmarkedsparter udar­
bejdet retningslinjerne for de aktioner, der finansieres inden for denne ramme, og forelagt dem ESF-
udvalget. Retningslinjerne vedrørte for det første den økonomiske og institutionelle EF-ramme, 
inden for hvilken andre former for aktioner kunne udvikle sig, for det andet de nye produktionsme­
toder og måder at tilrettelægge arbejdet på og endelig en række emner, der vedrører såvel de 
industrielle forandringer som arbejdsmarkedet. 
I overensstemmelse med disse retningslinjer finansierede ESF således i 1995 uddannelsesaktioner for 
europæiske arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer4. For så vidt angår EFS drejede det sig om 
14 kurser med deltagelse fra alle femten medlemsstater om de nye teknologiers beskæftigelsesmæssi­
ge konsekvenser på de forskellige områder som f.eks. højhastighedstog, telekommunikationsindu­
stri, lufttransport og miljø. Endvidere blev der organiseret forskellige kurser for arbejdsgiver-
epræsentanterne som led i det af UNICE-CNPRI fremlagte program. Hvad angår CEEP's første 
handlingsprogram var det ment som et bidrag til diskussionen om ligestillingen mellem arbejdsmar­
kedets parter. Fondazione Regionale Pietro Seveso havde for sit vedkommende stillet med handlings­
programmet »Udvikling og evaluering af modeller for arbejdsmarkedsrelationerne i Europa«. Endvi­
dere finansierede ESF i partnerskab med de relevante arbejdsmarkedsparter sektorundersøgelser om 
de industrielle forandringers arbejdsmarkedsmæssige konsekvenser (bl.a. faglige kvalifikationer, nye 
kvalifikationer og nye fag). Disse sektorundersøgelser vedrørte bl.a. tekstil-, beklædnings- og 
fodtøjssektoren. I fortsættelse af de overvejelser, der blev påbegyndt i slutningen af 19945, blev 
grundlaget lagt til en mekanisme for inddragelse af arbejdsmarkedets parter og de økonomiske 
interesseorganisationer i aktionerne til afhjælpning af følgerne af de industrielle forandringer. Der 
blev således etableret nye strukturer, der er bedre tilpasset fremtidens dialog mellem arbejdsmarke­
dets parter. Der skal lægges vægt på nødvendigheden af at inddrage de pågældende organisationer i 
dialogen mellem arbejdsmarkedets parter i Europa. En meddelelse fra Kommissionen skulle i 1996 
belyse dette spørgsmål nærmere. 
Hvad angår spørgsmålene om landdistrikterne er det især Den Rådgivende Komité for Landbrugs­
strukturer, der høres af Kommissionen. Komitéen holdt to møder i 1995 og drøftede de store linjer i 
politikken for landdistriktudvikling. Der blev også rejst specifikke problemer, bl.a. spørgsmålene om 
fællesskabsstøtte til førtidspensionering inden for landbruget, støtte til unge landbrugeres etablering 
og iværksættelse af LEADER H-initiativet. Kommissionen underrettede ligeledes sine partnere om 
} Se kapitel I.B.2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. 
4 Disse aktioner er en fortsættelse af den forudgående periodes aktioner. I 1996 skulle der iværksættes en efterfølgen­
de og meget omfattende evaluering af AFETT- og CONPRI I-aktionerne. Denne evaluering har naturligvis stor 
betydning, både for ESF, som finansierer aktionerne, og for støttemodtagerne. 
5 Se årsberetningen for 1994. 
244 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
situationen for så vidt angår EFSR/SPD'erne og OP'erne vedrørende mål 1, 5b og 6, gennemførelsen 
af LEADER li-initiativet og ledsageforanstaltningerne til reformen af den fælles landbrugspolitik*. 
Endelig blev der udvekslet synspunkter om Den Rådgivende Komité for Landbrugsstrukturers rolle, 
funktion og fremtid. 
Inden for fiskerisektoren er det Den Rådgivende Komité vedrørende Fiskeri, som repræsenterer 
Fællesskabet i dialogen med fagets udøvere. Komitéen blev ved flere lejligheder orienteret om 
iværksættelsen af FIUF, aktionerne i henhold til artikel 4 i FIUF-forordningen7 og PESCA-
initiativet. I marts 1995 deltog Emma Bonino, kommissionsmedlemmet for fiskerianliggender, i et 
møde i denne komité. Her behandledes bl.a. strukturinterventionerne til fordel for fiskeriet og 
socioøkonomiske foranstaltninger for fiskere. Endvidere deltog Kommissionens tjenestegrene i 
arbejdet i Det Paritetiske Udvalg for Sociale Problemer inden for Havfiskeriet, som blev oprettet 
som led i dialogen med arbejdsmarkedets parter i Europa. I forbindelse med de tematiske seminarer, 
som Kommissionen arrangerede for de europæiske parlamentarikere8, blev nogle af møderne udvidet 
til at omfatte repræsentanter for fiskerierhvervet. Det første seminar (Ancona, 22.-23. juni 1995) 
vedrørte bevarelse af fiskeressourcerne, og det andet (Santiago de Compostela, 2.-3. oktober 1995) 
var forbeholdt strukturpolitikken vedrørende fiskeri og akvakultur. 
' Forordning (EØF) nr. 2078/92, 2079/92 og 2080/92. 
7 Se kapitel l.B.2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. 
• Se kapitel III.A.l. Dialog med Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 245 
D. INFORMATION OG KOMMUNIKATION, FORMIDLING AF GOD PRAKSIS 
1. Information og kommunikation 
Bestemmelser vedrørende medlemsstaterne 
Medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til information og offentlighedvfremgår af artikel 32 i 
forordning (EØF) nr. 4253/88 som ændret og af den tilsvarende beslutning, der blev vedtaget af 
Kommissionen den 31. maj 1994 ". Ved denne beslutning forpligtede Kommissionen sig til at fremme 
beslutningens gennemførelse ved at forsyne de berørte myndigheder i medlemsstaterne med en 
praktisk håndbog. Denne blev offentliggjort i 1995 og tilstillet de ansvarlige for strukturpolitikkerne i 
de nationale forvaltninger. Ved samme lejlighed blev disse opfordret til at gøre rede for situationen 
på området og sørge for, at overvågningsudvalgene tog spørgsmålet op. 
Informationspligten fremgår ligeledes af de standardbestemmelser, der er knyttet til beslutningerne 
om godkendelse af SPD'erne, og overvågningsudvalgene arbejder vedvarende for, at EU-bestemmel-
serne overholdes. Kommissionens repræsentanter henledte overvågningsudvalgenes opmærksomhed 
på dette spørgsmål under møderne i 1995. I forbindelse med iværksættelsen af OP'erne vedtog flere 
overvågningsudvalg endvidere kommimikationsplaner, der blev finansieret inden for rammerne af 
den tekniske bistand. 
Kommissionens informationsaktiviteter 
For så vidt angår EFRU kunne Kommissionen i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen træffe 
visse uafhængige foranstaltninger som led i den tekniske bistand. Således medfinansierede Kommis­
sionen deltagelsen i vigtige arrangementer, afholdelsen af seminarer og andre punktvise aktioner. I 
forbindelse med arrangementer, som blev medfinansieret af Kommissionen, blev der således opstillet 
dokumentations- og informationsstande 40 forskellige steder i 1995, hvilket gav kontakt med 17.000 
besøgende. Der blev lagt særlig vægt på at få disse manifestationer dækket af medierne og på 
udarbejdelsen af særlige pressemeddelelser. Kommissionen udarbejder ligeledes forskellige former 
for publikationer, som bl.a. distribueres på grundlag af et regionalt kartotek omfattende ca. 30.000 
adresser, også i de nye medlemsstater. Således offentliggøres næsten alle programmeringsdokumen­
ter vedrørende mål l-regionerne (EFSR'er i uforkortet udgave og i form af resuméer) og mål 2-
regionerne (alene i form af resuméer). Regionalpolitiske nyheder offentliggøres i et månedligt brev, 
og der kan hentes oplysninger om regionalpolitik og samhørighed på Internettet2. 
»Miljøet og regionerne: mod en bæredygtig udvikling« 
Dette er titlen på en informationsbrochure, der er udgivet af Kommissionen, og som henvender sig 
til en bred kreds. I brochuren gøres der status over miljøet i regionerne, og der redegøres for 
hovedlinjerne i Fællesskabets miljøpolitik — bl.a. det femte miljøhandlingsprogram — samt for 
de aktioner, der gennemføres i de forskellige regioner i Fællesskabet. Brochuren beskriver både 
strukturfondenes og samhørighedsfondens aktioner og giver eksempler på projekter, der er 
gennemført siden 1989. 
Kommissionen fortsatte endvidere efter vedtagelsen af en revideret kommunikationsstrategi i marts 
1995 sine bestræbelser for at udvide sin kontaktflade og sine mål. Således blev en pilotaktion, der var 
blevet en succes i Frankrig, udvidet med hjælp fra Kommissionens kontorer i medlemsstaterne til at 
omfatte Spanien, Det Forenede Kongerige og Tyskland. Denne udvidelse af medieplanen øgede 
1 Kommissionens beslutning om de foranstaltninger med henblik på information og offentlighed, der skal iværksættes 
af medlemsstaterne i forbindelse med interventionerne fra strukturfondene og det finansielle instrument til udvikling 
af fiskeriet (FIUF) — EFT L 152 af 18.6.1994 (se ligeledes årsberetningen for 1994). 
2 Europa-server: http..//www.cec.lu. 
•>4(i Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
kendskabet til den europæiske regionalpolitik og medførte en øget presse-og TV-dækning af disse 
spørgsmål på nationalt og regionalt plan. Som led i denne strategi udvidede Kommissionens sin 
videobank, som løbende anvendes af TV-staiïonerne, og etablerede et billedarkiv. 
Indsatsen for at gøre ESF mere synlig, særlig for den brede offentlighed, og øge gennemsigtigheden 
af dens aktiviteter har ført til udarbejdelse af en kommunikationsplan og koordinering af kommuni-
kationsforanstaltningerne. Således blev det første møde med repræsentanter for de enkelte medlems­
stater afholdt i 1995, og det vil blive efterfulgt af to seminarer i 1996. På dette møde blev der 
udvekslet synspunkter om information og kommunikation og om ESF's synlighed i medlemsstaterne. 
Endvidere blev der udarbejdet en generel informationsbrochure om ESF på ni sprog, som blev 
distribueret i over 160.000 eksemplarer. Herved blev et reelt informationsbehov opfyldt. Der blev 
ligeledes udarbejdet flere publikationer om EF-initiativerne EMPLOI og ADAPT og om mål 4. 
Endelig deltog ESF i flere arrangementer, der skulle styrke udvekslingen af erfaringer og knowhow, 
bl.a. i Opio og Sevilla. 
Hvad angår EUGFL-Udviklingssektionen blev informationsbehovet dækket ved en aktiv deltagelse i 
udarbejdelsen af de regionale brochurer med henblik på Det Europæiske Råds møde i Madrid. I 
fremtiden vil Kommissionen arbejde for en kraftig styrkelse af sin informationspolitik for så vidt 
angår udvikling af landdistrikter. 
FIUF står ikke tilbage hvad angår dokumentationsmateriale og arrangementer. De publikationer, der 
blev udgivet i 1994 om strukturaktionerne på fiskeriområdet3, blev distribueret i samtlige medlems­
stater. De blev suppleret af femten brochurer, der blev finansieret i henhold tii artikel 4 i FIUF-
forordningen4, og som henvendte sig til et bredt publikum. De vedrørte FIUF's interventioner i de 
enkelte medlemsstater. Hertil kom en publikationen »Akvakultur og miljøet i Det Europæiske 
Fællesskab«. Endvidere afholdt Kommissionen i Santiago de Compostela (Spanien) et seminar om 
strukturpolitikken til fordel for fiskeri- og akvakultursektoren med deltagelse af mange EF-parla-
mentarikere og repræsentanter for erhvervslivet. Kommissionen arrangerede også en rundbordssam­
tale i Bruxelles om omstillingen af de fiskeriafhængige områder for at få et bedre kendskab til de 
europæiske erfaringer på dette område og analysere dem. 
2. Formidling af god praksis 
Kommissionens informationsvirksomhed angående strukturfondene vedrører ikke alene program­
merne og deres gennemførelse, men også nyskabende aktioner. Formålet er at formidle kendskabet 
til disse til en bredere kreds. Disse formidlingsaktioner gennemføres navnlig i form af etablering af 
net og afholdelse af større møder o.lign. 
For så vidt angår nyskabende aktioner og tværregionale samarbejdsaktioner i henhold til artikel 10 i 
EFRU antager formidlingen tre hovedformer: 
• for det første bidrager pilotprojekterne RECITE (internt samarbejde) og ECOS-OUVERTURE 
(eksternt samarbejde) i kraft af de net, de er tilsluttet, til en udveksling af erfaringer, som hurtigt 
er ved at udvikle sig til en overførsel af knowhow mellem medlemmerne. Denne overførsel 
vedrører nyskabende praksis på områder af fælles interesse på nettet, f.eks. mekanismerne til 
kontrol og forebyggelse af forurening (ENVIRONET), vindyrkningsteknikker (DYONISOS) og 
instrumenter til brug ved edb-beregninger (de videnskabelige centres netværk). På et mere 
forberedende niveau findes programmet PACTE/udveksling af erfaringer vedrørende mindre 
netværk, som har til formål at skabe offentlighed omkring det tværregionale samarbejde gennem 
J »Det Europæiske Fællesskab og fiskerisektoren. Vejledning vedrørende strukturstøtten«, »Common Fisheries 
Policy«, løsblade i samlemappe, der omfatter strukturaspektet, »Den nye fælles fiskeripolitik«, en brochure, som 
indeholder et kapitel om strukturstøtten. 
4 Se kapitel I.B.2. Nyskabende aktioner og teknisk bistand. 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 247 
udvekslinger af oplysninger og erfaringer på områder af fælles interesse inden for regionaludvik­
ling; 
• i forbindelse med lanceringen af disse netværk arrangerer Kommissionen forskellige aktiviteter, 
der skal samle medlemmerne af nettene. Medlemmerne deltager også i daglange arrangementer, 
hvor der sker en sammenfatning af de gode former for praksis med henblik på en videreformid­
ling på regionalt plan. Disse arrangementer fører endvidere til udarbejdelse af dokumenter, der 
distribueres til et bredt publikum; 
• endelig er der Directoria-møderne, som Kommissionen hvert år holder i Bruxelles (to gange i 
1995). Her mødes delegationer fra ca. 500 lokale myndigheder, som repræsenterer 1.200 deltage­
re, for at blive informeret om de programmer vedrørende nyskabende aktioner og tværregionalt 
samarbejde, der vedrører dem; for på grundlag af case studies at lære nye udviklingsteknikker og 
få kendskab til god praksis; og især for at iværksætte samarbejdsprojekter inden for rammerne af 
en »kontaktbørs«, som er oprettet efter indkaldelse af forslag. 
De fleste af EF-initiativerne omfatter tværnationale aktioner, bl.a. etablering af net med henblik på 
udvekslinger af oplysninger og møder mellem aktørerne i partnerskaberne. Alle aktionerne har til 
formål at sprede kendskabet til god praksis og stimulere det tværnationale samarbejde. Således er der 
for den nye EF-initiativperiode afsat bevillinger til finansiering af net i forbindelse med LEADER (34 
mio. ECU), SMV (25 mio. ECU) og PESCA (5 mio. ECU). Sådanne aktioner indgår også i f.eks. 
ADAPT- og EMPLOI-progranimerne. Da EF-initiativprogrammerne til dels først blev godkendt i 
1995, nåede rnan i de fleste tilfælde ikke længere end til forberedelserne i 1995. Programmerne vil nu 
blive iværksat i 1996. I forbindelse med PESCA blev der udarbejdet udbudsmateriale, som skal 
offentliggøres i 1996. Formålet er at fremme tværnationale nyskabende projekter og at formidle god 
praksis gennem publikationer, konferencer, partnerskabsmøder, etablering af net osv. Det blev 
ligeledes i forbindelse med ADAPT og EMPLOI bestemt, at der skulle udgives vejledninger 
vedrørende god praksis. 
LEADER-nettet fortsatte derimod med at fungere takket være erfaringerne fra LEADER I. Det er 
Det Europæiske Overvågningscenter for Innovation og Udvikling af Landdistrikter, der styrer det 
europæiske net for udvikling af landdistrikter. Dette net omfatter hele LEADER li-initiativet. 
Overvågningscentret udgiver bl.a. flere blade og arrangerer forskellige møder o.lign. INFO-LE A-
DER er et vigtigt redskab for det europæiske net for udvikling af landdistrikter. Det udkommer en 
gang om måneden og »giver alle aktører, der berøres af LEADER II, mulighed for at indrykke 
annoncer, efterlyse partnerskabs- og samarbejdsmuligheder og udveksle oplysninger, der kan interes­
sere samtlige aktører, der er impliceret i LEADER II«. Der fandt i 1995 navnlig flere internationale 
eller nationale møder sted med deltagelse af flere LEADER-grupper. I marts arrangerede LEADER-
gruppen Murcia et møde om »Restaurering af bygninger til brug for turismen i landdistrikter«. I 
foråret deltog 10 lokalaktionsgrupper fra Portugal, Frankrig og Wales i et seminar i Polen, hvor de 
skulle redegøre for LEADER-initiativet. I juli blev der i Paris afholdt det årlige møde for lokalak­
tionsgrupperne. Det var organiseret af CNASEA (Centre national pour l'aménagement des structures 
des exploitations agricoles). I Spanien blev det spanske net for udvikling af landdistrikter oprettet 
med henblik på at forbinde de spanske lokalaktionsgrupper indbyrdes. I oktober blev der i Østrig 
afholdt et seminar for at lancere LEADER-initiativet. Det var arrangeret af delstaten Karnten og 
lokalaktionsgruppen »Norische Region«. Ligeledes i oktober holdt medlemmerne af det græske 
LEADER-net sit tiende møde i Mirina på Limnos. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 249 
KAPITEL IV 
VIDEREFØRELSE AF OVERSIGTEN FOR PERIODEN 1989-1993 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 0S] 
Indledning 
Evalueringen af hele den første programmeringsperiode 1989-1993 er på grund af programmeringer­
nes karakter en proces, der strækker sig over en vis periode. Programmer blev godkendt i hele 
perioden (også i 1993), og deres konkrete gennemførelse varede i visse tilfælde helt frem til 1995. 
Mange programmer blev forlænget, også hvad angår deres finansielle gennemførelse (ganske vist 
kunne der kun indgås udgiftsforpligtelser indtil udgangen af 1993, men betalingerne fra medlemssta­
terne til støttemodtagerne og til medlemsstaterne fra Kommissionen kunne finde sted indtil 1995, i 
nogle tilfælde endog 1996). Dette er forklaringen på, at evalueringen af hele perioden også finder 
sted lidt efter lidt. Kommissionen begyndte at arbejde med programmerne i 1994', men der var ofte 
tale om forberedelser, som under alle omstændigheder kun vedrørte visse interventioner. Man har i 
årsberetningerne (første gang i den for 1993) bestræbt sig på at fremlægge resultaterne, efterhånden 
som de forelå for Kommissionen. Denne beretning viderefører dette arbejde for så vidt angår de 
evalueringer, der fandt sted i 1995. 
Det skal dog bemærkes, at der i en årsberetning om det forløbne års aktiviteter kun vanskeligt kan 
gøres status over en hel programmeringsperiode, hvis ikke indholdet skal blive alt for tungt, og hvis 
alle de krav, der stilles i forordningerne, skal opfyldes. Det skal dog anføres, at Kommissionen i 
henhold til de reviderede regler fra 1993 (artikel 16 i rammeforordningen) hvert tredje år udarbejder 
en rapport om den økonomiske og sociale samhørighed, hvori den gennemgår de finansielle instru­
menter og fællesskabspolitikkerne (først og fremmest strukturfondene) og analyserer deres bidrag til 
opnåelsen af samhørighed. Den første af disse rapporter er udarbejdet i 1996. 
A. EFTERFØLGENDE EVALUERING AF ADDITIONALITETEN 
Da strukturaktionerne består i medfinansieringer af nationale programmer, har additionalitetsprin­
cippet en særlig betydning for aktionernes reelle økonomiske gennemslagskraft. Princippet går ud 
på, at Kommissionen skal overvåge, at medlemsstaterne i den pågældende programmeringsperiode 
holder deres offentlige udgifter til strukturaktioner o.lign. på samme niveau som i den forudgående 
programmeringsperiode. Derfor blev additionalitetsprincippets overholdelse i programmeringsperio­
den 1989-1993 nøje kontrolleret i 1995, idet en sådan kontrol først et år efter den sidste finansielle 
forpligtelse, og mens medlemsstaternes og Fællesskabets betalinger endnu finder sted, kan gennem­
føres på en pålidelig måde. Denne kontrol er afsluttet for visse medlemsstaters og måls vedkommen­
de, men ikke uden visse vanskeligheder. 
1. Mål 1 og 2 
Den efterfølgende evaluering af additionaliteten begyndte i 1995 for mål 1 og 2. Billedet er meget 
forskelligt i de forskellige medlemsstater. Ved udgangen af 1995 var de af Belgien (Wallonien), 
Danmark, Spanien, Irland og Nederlandene forelagte oplysninger tilfredsstillende og viste, at 
additionalitetsprincippet blev overholdt i perioden 1989-1993. Derimod var oplysningerne fra Tys­
kland, Belgien (Flandern) og Grækenland ufuldstændige og tillod ikke en rimelig efterfølgende 
evaluering. Endelig havde Frankrig, Italien, Luxembourg og Portugal ved udgangen af 1995 ikke 
fremlagt nogen tal. 
2. Mål 3 og 4 
Ligesom i mål 1 og 2's tilfælde er det muligt og nyttigt at kontrollere additionaliteten, såfremt 
den pågældende medlemsstat vil samarbejde. For de medlemsstater, der nøje har fulgt Kommis­
sionens fremgangsmåde, har det været muligt at drage pålidelige konklusioner. Dette er tilfældet 
1 Se årsberetningerne for 1993 og 1994. 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
for Luxembourg, Frankrig, Tyskland, Danmark (hvis tal dog bygger på et meget spinkelt 
materiale) og Portugal. Det kan fastslås, at additionalitetsprincippet er overholdt i disse med­
lemsstater. For to medlemsstater er additionaliteten kontrolleret, uden at Kommissionen har fået 
data, der er tilstrækkelig nøjagtige (Nederlandene) eller repræsentative (Italien). For Græken­
lands vedkommende foreligger der kun oplysninger for 1990-1991, mens konklusionerne ikke er 
pålidelige for så vidt angår andre medlemsstater (Belgien, Det Forenede Kongerige, hvor 
additionaliteten ikke har kunnet kontrolleres), som har gennemgået hele det nationale budget. 
Endelig er to medlemsstater principielt imod denne undersøgelse. Irland finder ikke, at man kan 
måle additionaliteten for mål 3 og 4, hvis landet er fuldt ud støtteberettiget under mål 1, og 
Spanien ønsker ikke at oplyse om kilderne til de oplysninger, der er forelagt Kommissionen. 
Det kan konkluderes, at additionalitetsprincippet faktisk er overholdt i Frankrig, Tyskland, 
Danmark, Luxembourg og Portugal. Det samme kan siges, dog med lidt mindre sikkerhed, om 
Italien og Nederlandene. Derimod var det ikke muligt at afslutte kontrollen med additionaliteten 
i Belgien, Spanien, Grækenland, Irland og Det Forenede Kongerige. 
B. EFTERFØLGENDE EVALUERING AF MALENE 
Arbejdet med de efterfølgende evalueringer af de forskellige mål begyndte i 1994, hvor der også 
forelå nogle resultater. Arbejdet fortsatte med stor intensitet i 1995. Der henvises til årsberetningen 
for 1994 for så vidt angår mål 1, hvis resultater og følger er udtømmende beskrevet deri, og mål 2, 
hvis foreløbige resultater også er beskrevet deri. Hvad angår sidstnævnte mål var den grundige 
gennemgang af evalueringskonsulenternes rapporter endnu i gang i 1995. Hvad angår mål 3, 4 og 5b 
blev de foreløbige resultater givet i 1994-beretningen, og de bekræftes i denne beretning af resultater­
ne af det arbejde, der blev udført i 1995. For mål 5a har det først været muligt at fremlægge 
resultaterne i denne beretning. 
1. Mål3og_4 
I 1995 var det muligt at afslutte rapporterne vedrørende den efterfølgende evaluering af de tidligere 
mål 3 og 4 for perioden 1989-1993. Trods den forsinkede modtagelse af rapporterne fra visse 
medlemsstater blev sammenfatningen af resultaterne færdig i slutningen af året, og den vil blive 
offentliggjort i 1996. Dette vil gøre det muligt at samordne Kommissionens og medlemsstaternes 
indsats og bidrage til fastlæggelsen af ESF's politiske kurs, navnlig for så vidt angår overensstemmel­
sen mellem interventionsreglerne og følgerne for målgrupperne. 
De endelige konklusioner afviger ikke fra de foreløbige resultater, der er beskrevet i årsberetningen 
for 1994. Det vil være nyttigt med en præcisering af betingelserne for programmernes iværksættelse 
her. Den sammenfattende rapport belyser to hovedelementer i reformen af 1988, den flerårige 
programmering og evalueringen. Den flerårige programmering har medført ændringer i den måde, 
hvorpå de nationale administrationer arbejder, og har bidraget til udarbejdelsen af en egentlig 
udviklings- og interventionsstrategi. Endvidere har der efterhånden udviklet sig en ny evalueringskul­
tur i Fællesskabet og de enkelte medlemsstater. 
Et andet grundlæggende princip for reformen af 1988 er styrkelsen af partnerskabet, som kommer til 
udtryk ved en større inddragelse af de regionale aktører og arbejdsmarkedets parter. Af rapporten 
fremgår det, at selv om der i landene med en decentral struktur er tale om en gensidig tilnærmelse og 
endog en »subsidiarisering« af midlerne, har det i de fleste tilfælde knebet med at inddrage 
arbejdsmarkedets parter mellem 1989 og 1993. Hverken de instanser, der sørger for den konkrete 
overvågning af støttemodtagerne, eller de uddannelsesansvarlige i virksomhederne har nemlig virke­
lig deltaget i partnerskabet, eller har i hvert fald kun deltaget rent formelt. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 2M 
2. Mal 5a 
Evalueringen af mål 5a-landbrug for perioden 1989-1993 foregår klart anderledes end evalueringen af 
de øvrige interventioner, bl.a. fordi den følger de to forordninger, der gælder for foranstaltningerne 
under dette mål, nemlig Rådets forordninger (EØF) nr. 2328/91 og 866/90 om henholdsvis tilpasning 
af produktionsstrukturerne og tilpasningen af strukturerne for forarbejdning og afsætning af 
produkterne. 
Foranstaltninger henhørende under forordning (EØF) nr. 2328/91 (produktionsstrukturer): Disse 
foranstaltninger har længe været en vigtig faktor i den fælles landbrugspolitik. Den efterfølgende 
evaluering af foranstaltningerne er centreret om deres anvendelse og bygger på spørgeskemaer fra 
Kommissionen, som medlemsstaterne hvert år udfylder med oplysninger vedrørende: 
• investeringer, der er foretaget i landbrugsbedrifter; 
• antallet af bedrifter omfattet af programmet i hver region, kategorien af landbrugere, der 
modtager støtte, det dyrkede areal, produktionstype; 
• fordelingen på investeringskategorier, hovedsigtet med investeringerne og det samlede investe­
ringsbeløb, størrelsen af den fastsatte støtte; 
• iværksætterstøtten til unge landbrugere og den supplerende investeringsstøtte; 
• udligningsgodtgørelserne med antallet af bedrifter pr. region og pr. størrelseskategori samt de 
arealer, for hvilke der udbetales sådanne godtgørelser, og endelig størrelsen af de beløb, der ydes 
de forskellige regioner. 
Disse foranstaltningers samlede følger for udviklingen af landbrugsstrukturerne er ikke analyseret 
systematisk. Der er dog gennemført undersøgelser om forskellige foranstaltningstyper i visse med­
lemsstater, mens støtten til unge landbrugere er behandlet i en kommissionsrapport, som først blev 
færdig i slutningen af 1995. 
Foranstaltninger henhørende under forordning (EØF) nr. 866/90 (forarbejdning og afsætning af 
produkter): Først siden 1991 er foranstaltninger vedrørende forarbejdning og afsætning af land­
brugsvarer blevet programmeret i henhold til forordning (EØF) nr. 866/90. Indtil 1990 var det 
Kommissionen, der udvalgte projekterne i henhold til forordning (EØF) nr. 355/77. Medlemsstater­
ne skulle underrette Kommissionen om resultaterne af forskellige projekter i endelige rapporter, der 
blev udarbejdet efter projekternes færdiggørelse. Efter ordningen i forordning (EØF) nr. 866/90 vil 
overvågningen og evalueringen fremover være underkastet bestemmelserne i artikel 25 og 26 i 
forordning (EØF) nr. 4253/88 (som ændret) om samordning af strukturfondene, ifølge hvilken der 
skal oprettes overvågningsudvalg og opstilles fysiske og finansielle indikatorer, der viser den aktuelle 
fase i aktionsforløbet og de fremskridt, der er gået. Overvågningsudvalgene, der skal evaluere 
gennemførelsen af forordning (EØF) nr. 866/90, er nu nedsat i samtlige medlemsstater, hvor der er 
opstillet passende overvågnings- og evalueringsprogrammer. Det er overvågningsudvalgene, der skal 
tilrettelægge den efterfølgende evaluering af perioden 1989-1993. 
254 Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
3. Mål 5b 
Mange miljøinitiativer: 
Interventionerne på miljøområdet udgjorde en ikke uvæsentlig del af de operationelle program­
mer. Fællesskabsbidraget til miljøbeskyttelse er procentvis det samme for perioden 1989-1993 og 
perioden 1994-1999, nemlig 11,4% og 11,7%. Afhængigt af regionerne kan foranstaltningerne 
vedrøre forebyggelse og begrænsning af forureningen fra landbruget eller agrolevnedsmiddelindu­
strien, forvaltning af naturlige ressourcer (vand, dyreliv, planteliv), genindførelse af sjældne eller 
truede arter, bortskaffelse af affald i landkommuner, renovering og udnyttelse af kulturarven, 
f.eks. i fredede områder og naturparker. 
Den succes, der er nået med denne del af programmerne, skyldes utvivlsomt en bevidstgørelse om 
miljøet. Endvidere nødvendiggør miljøbestemmelserne, navnlig vedrørende bortskaffelse af miljø, 
kostbare offentlige investeringer, som vanskeligt kan afholdes over de budgetter, lokalsamfunde­
ne på landet råder over. Fællesskabstilskuddene har ofte spillet en afgørende rolle for gennem­
førelsen af de nødvendige arbejder. 
Hvad angår de private systemer for bortskaffelse af affald og spildevandsbehandling skal de 
gennemførte foranstaltninger gennemføres under overholdelse af de generelle regler for 
miljøstøtte. I mange landdistrikter søger man nu at gå videre end til blot og bar miljøbeskyttelse, 
idet man søger at drage fordel af miljøet ved at udvikle nye turistaktiviteter, der er lagt an på 
natur opdagelse. Gennemførelsen af denne type foranstaltninger lettes ved, at de nødvendige 
investeringer ofte er af beskedent omfang: modtagelsessteder, afmærkning af stier, naturobserva­
tionsposter osv. Initiativerne på dette område har været vellykkede, og der er tendens til, at der 
bliver flere af dem. Denne sammenkobling mellem beskyttelse og udnyttelse af miljøet fortjener at 
blive opmuntret, idet den giver mulighed for at omdanne, hvad der kan betragtes som en simpel 
tvang (overholdelse af bestemmelserne), til nye rentable aktiviteter, der er veltilpassede til landdi­
strikterne. 
Den efterfølgende evaluering afmål 5b for perioden 1989-1993 afsluttedes i 1995 med færdiggørelsen 
af samordningsrapporten vedrørende de 21 regioner, der skulle evalueres. De endelige resultater 
afviger ikke fra de foreløbige resultater, der er gengivet i årsberetningen for 1994, som der henvises 
til. Det skal i denne forbindelse erindres, at det kun er et begrænset antal områder, der er evalueret. 
Det bemærkes dog, at der opstod mange vanskeligheder i forbindelse med fremskaffelsen af 
kvantificerede og ensartede data, som gør det muligt at måle indkomstudviklingen, jobskabelsen og 
opbremsningen i befolkningsnedgangen i landområder. Endvidere indeholder rapporten en mere 
systematisk oversigt over de fysiske resultater (landbrugs- og skovbrugsinvesteringer, renovering af 
landsbyer, støttede SMV, industri- og turistinfrastrukturer, initiativer til fordel for miljøet osv.) Det 
skal erindres, at mål 5b-områderne i perioden 1989-1993 omfattede 17% af Fællesskabets areal og 
tegnede sig for 5,1% af befolkningen (16,3 mio. indbyggere). Den samlede fællesskabsstøtte beløb 
sig til 3 mia. ECU, dvs. ca. 5% af de samlede strukturfondsbevillinger, der var til rådighed. 
C. EFTERFØLGENDE EVALUERING AF EF-INITIATIVERNE 
I 1989 iværksatte Kommissionen en række EF-initiativer i henhold til artikel 11 i forordning (EØF) 
nr. 4253/88. Der er tale om de særlige finansielle strukturpolitiske instrumenter, som Kommissionen 
på eget initiativ foreslår medlemsstaterne for at støtte foranstaltninger, der vil hjælpe med at løse 
problemer, der har særlig indvirkning på fællesskabsplan, og som ikke er omfattet af medlemsstater­
nes udviklingsplaner. EF-initiativerne skulle øge fleksibiliteten og åbne særlige samarbejds- og 
innovationsmuligheder, f.eks. ved at tage sigte på grænseoverskridende foranstaltninger, skabe en 
ægte fællesskabsdimension eller eksperimentere med nye fremgangsmåder. Fællesskabsbidraget til 
initiativerne beløb sig til i alt 5,3 mia. ECU, dvs. næsten 10% af strukturfondenes samlede 
tildelinger. 
I 1995 iværksatte Kommissionen en efterfølgende evaluering af samtlige disse initiativer. Ved 
evalueringen blev initiativerne inddelt i tre hovedgrupper: regionaludviklingsinitiativer, initiativer 
vedrørende menneskelige ressourcer og initiativet vedrørende udvikling af landdistrikter, LEADER. 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 255 
Hensyntagen til miljøet mellem 1991 og 1993: 
Mange af EF-initiativerne i perioden 1989-1993 omfattede miljøaktioner i forskellige typer 
områder — kulmineområder (RECHAR), jern- og stålområder (RESIDER) og grænseområder 
(INTERREG) — og i form af forskellige aktionstyper —forskning/udvikling, produktkvalitet 
osv. Blandt disse initiativer var ENVIREG, som blev lanceret i 1990, og som særlig tog sigte på 
miljøbeskyttelse i de mindst udviklede kystområder (se nedenfor). I landdistrikterne blev mange 
miljøbeskyttelsesaktioner iværksat gennem LEADER-initiativet. Dette initiativ har særlig frem­
met udviklingen af nyskabende økologiske produkter og processer i de dårligt stillede landdistrik­
ter. Således blev der tilskyndet til at anvende olivensten til energiproduktion i Grækenland (på øen 
Lefkada): I Italien (Umbria) blev der indført et system for genindvinding af affald i et kerami­
kerværksted; i Frankrig (Haut-Jura) blev der installeret lidet forurenende varmeanlæg, der 
benyttede træflis fra skovindustrien som brændsel. 
1. Regionaludviklingsinitiativer 
Evalueringen af regionaludviklingsinitiativer omfattede ti EF-initiativer, som er inddelt i grupper 
efter deres hovedtemaer: 
• integrering af de mindst udviklede regioner i det indre marked: STRIDE, som tog sigte på at øge 
kapaciteten for innovation og teknologisk udvikling i visse regioner, der var støtteberettiget under 
mål 1 og 2; TELEMATIQUE til fremme af anvendelsen af avancerede telekommunikationstjene­
ster i mål l-regionerne; PRISMA, som havde til formål at forbedre infrastrukturen og tjenestey­
delserne for virksomheder i mål l-regionerne for så vidt angår kvalitetspolitik og adgang til at 
indgå offentlige indkøbsaftaler; 
• miljøbeskyttelse: ENVIREG, som tog sigte på at forbedre og beskytte miljøet og fremme den 
økonomiske udvikling, navnlig i mål 1-regionernes kystområder; 
• samarbejde og grænseoverskridende netværk: INTERREG, som hjalp grænseområder med at 
forberede sig til det indre marked, navnlig ved at forbedre det grænseoverskridende samarbejde; 
• diversificering af aktiviteterne i industriområder, der er afhængige af kriseramte sektorer: RESI­
DER for stålområder; REN A VAL for områder med skibsværfter; RECHAR for kulmineområ­
der. 
Tabel 129: EF-initiativer 1989-1993 — Finansieringer pr. initiativ og pr. medlemsstat (mio. ECU) 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede K. 
Fællesskabet (5) 
1 all ENVIREG 
84,0 
139.2 
16,1 (i) 
30.4 
171,2 
101,8 
17,7 
560,4 PRISMA 
17,7 
32,2 
5,2 (2) 
9,4 
22.6 
17,5 
5.7 
110,3 INTERREG/ 
REGEN 
89,9 
118,4 
2,0 
82.2 
1.077,2 
1.369,7 RECHAR 
27,6 
87,6 
25,3 
52.4 
• 3,4 
184,2 
380,5 RESIDER 
18,6 
93,2 
52,4 
58,8 
23,0 
8,7 
5,0 
4,7 
264,4 RENAVAL 
6.5 
12,4 
37,3 
18,2 
65.3 
20,5 
27,6 
24,0 
87,3 
299.1 STRIDE 
4.5 
2,2 
4,3 
59,3 
155,9 
16,4 (J) 
13,1 
94,9 
2,1 
4,6 
54.1 
30.2 
441,6 TELEMAT1QU 
E 
41,3 
75.5 
1.7 
11,0 
64,7 
35.6 
5.4 
235,2 I ALT 
57.2 
14,6 
222.4 
292,2 
498,7 
215,9 
182,3 
398.9 
10,8 
32.2 
323,6 
335,2 
1.077,2 
3.661,2 
(1) Inkl. 12.06 mio ECU til mil 1-regioner 
(2) Inkl. PRISMA-TELEMATIQUE 
(3) ENVIREG-STIUDE 
(4) Dette lal repræsenterer verdien al det INTEKKEG-inilialiv, der blev delt af De Tolv, og omfatter 82,39 mio. ECU til bevillinger i henhold (il artikel 10 i EFRU 
Den generelle værdi af EF-initiativerne ligger i udviklingen af det tværnationale samarbejde, 
synligheden af Fællesskabets indsats og demonstrationsværdien heraf samt den innovation, som 
programmernes fleksibilitet tillader. Det må siges, at der trods de positive virkninger af programmer­
ne var visse faktorer, som reducerede aktionernes potentielle effektivitet. Navnlig: 
• bredden i målene, som gav fleksibilitet, men også gjorde initiativerne mindre specifikke, således at 
de undertiden kunne betragtes som en simpel udvidelse af de eksisterende nationale politikker; 
Î5(> Svvende årsberetning -— Strukturfondene i /W5 
• de administrative ordninger for programmerne var ofte komplekse, og den manglende samord­
ning af medlemsstaternes ordning med hensyn til indhold og timing betød, at noget af det 
tværnationale samarbejdspotentiale gik tabt. 
Men de berørte socioøkonomiske aktører havde et positivt syn på initiativerne, som muliggjorde en 
»bottom-up« fremgangsmåde, der satte dem i stand til at demonstrere deres evne til at gennemføre 
nyskabende aktioner. 
STRIDE, PRISMA, TELEMATIQUE 
Disse tre EF-initiativer udgjorde en vigtig forbindelse mellem samhørighed og integration. Formålet 
med dem var at hjælpe de dårligst stillede regioner med at udvikle den tekniske infrastruktur og 
menneskelige kapital, der var nødvendig for at give virksomhederne i de pågældende regioner adgang 
til det indre markeds fordele. De tre programmer havde deres prioritering af teknologisk udvikling og 
innovation til fælles: 
• STRIDE skulle navnlig øge forsknings- og udviklingskapaciteten i mål l-regionerne, selv om visse 
af foranstaltningerne også var støtteberettiget under mål 2. Gennem STRIDE fik mål 1-regioner 
støtte til investeringer i den grundlæggende F&U-infrastruktur i form af regionale teknologiske 
Undersøgelser, nye investeringer og projektomkostninger i forbindelse med nye F&U-aktiviteter 
og støtte til F&U-centre, der forberedte sig til at deltage i EF-finansieret forskning, eller som 
allerede deltog i en sådan forskning. STRIDE støttede ligeledes forbindelser og netværk mellem 
forskningscentre og industri i både mål 1-og mål 2-regioner omfattende en bred vifte af konsortier 
og teknologioverførselsmetoder. Det område, som fik mest støtte, var forskningsaktiviteterne, 
herunder F&U-centre, F&U-bevillinger og bevillinger til udstyr (57%); 
• TELEMATIQUE var centreret om støtte til anvendelse af avancerede telematiktjenester, og gik 
ikke blot ud på at åbne for adgangen til sådanne tjenester. Der blev lagt stor vægt på SMV's rolle. 
Programmet støttede en lang række projekter omfattende datakommunikation (inkl. udvikling af 
databaser og netværk), støtte til brugere af tjenesterne, udvikling af avancerede tjenesteydelser 
for SMV og markedsføring, salgsfremme- og uddannelsesaktiviteter. Datakommunikation fik den 
største andel af finansieringen (42%); 
• PRISMA tog sigte på at hjælpe virksomheder i mål l-regionerne med at udnytte fordelene ved det 
indre marked med særlig vægt på at opfylde kvalitetsstandarder på de private og offentlige 
markeder. Størstedelen (75%) af finansieringen blev anvendt til kalibrerings- og metrologi­
projekter, herunder ikke alene laboratorieinfrastruktur, men også tilknyttede kvalitetssystempro­
jekter. 
STRIDE, PRISMA, TELEMATIQUE: FORDELING TR. MEDLEMSSTAT (mio. ECU) 
• PRISMA 
O TELEMATIQUE 
B STRIDE 
E-E3 | ___» j ms j ____)„. j. DGm |. HD9 
I» DK |) El. E F IRL I I. N P UK 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 757 
Merværdi som følge af STRIDE, TELEMA TIQUE og PRISMA 
De hovedområder, der blev undersøgt, var innovation, programmernes demonstrationsværdi, inter­
nationaliseringsgraden, eventuelle bånd til andre programmer og additionalitetsniveauet (hvor mange 
af aktionerne ville have fundet sted, hvis programmerne ikke havde eksisteret?) 
STRIDE: Der var tale om en høj grad af innovation. Selve programmets koncept var en nyskabelse, 
og programmet var udformet på en måde, der førte til væsentlige nye forbindelser mellem universite­
ter og lokale virksomheder (navnlig i Portugal og Grækenland). Programmet påvirkede i høj grad 
tempoet og niveauet for teknologiinnovationerne til fremme af forskning i forbindelse med produk­
tudvikling og af hjælpetjenester. Alt i alt blev flere hundrede nye produkter og processer udviklet 
med STRIDE-støttc, som lettede indførelsen af mange forskellige forskningsteknikker, som for 
første gang blev taget i brug i visse regioner og lande. I tilfælde, hvor støttemodtagerne har været tæt 
inddraget i udarbejdelsen af gennemførelsen af projekterne, var demonstrationsværdien ganske stor. 
Internationalisering var et særlig mål for programmet og hjalp med at fremme udviklingen af et stort 
antal tværnationale bånd. Men meget få projekter involverede kontrahenter fra andre medlemssta­
ter. De bedste resultater kom fra tilskyndelsen af forskningsorganisationer og virksomheder til at 
deltage i rammeprogrammerne for forskning og knytte forbindelser ved at udnytte forskermobilite­
ten. Dette bevirkede, at mange af støttemodtagerne kunne nås med et forholdsvis lille budget. Det 
formelle samarbejde mellem projekter var vanskeligt på grund af manglende kendskab til indholdet 
af andre STRIDE-programmer, forskelle i tidshorisonter og forsinket gennemførelse. Men der var 
eksempler på uformelt samarbejde. Forbindelserne til andre programmer byggede navnlig på ramme­
programmerne og i enkelte tilfælde på bevillinger til dækning af løbende udgifter i forbindelse med 
kapitalprojekter finansieret af EFRU. Der var kun begrænset samarbejde med andre programmer, 
selv dem, der tilsyneladende var af interesse som f.eks. SPRINT eller COMETT. 
I almindelighed overholdt initiativet additionalitetsprincippet, idet det bragte mange projekter frem, 
som ellers ikke ville være blevet finansieret, og i visse tilfælde udviklede en række aktioner på 
regionalt plan, som ikke eksisterede forinden. Der var nogen betænkelighed med hensyn til visse 
projekter i Italien, hvor større virksomheder, navnlig multinationale, havde modtaget store tilskud, 
og hvor der blev ydet støtte til større offentlige ordninger og laboratorier til finansiering af 
aktiviteter, som efter al sandsynlighed ville være blevet gennemført alligevel. 
STRIDE-initiativet var et yderst vellykket eksperiment, der tilførte Fællesskabets regionalpolitik en 
teknologisk dimension. Det havde stor indflydelse på udgiftsmønsteret inden for de bredere EFSR'er 
og stimulerede interessen i en række andre regionale teknologiinitiativer. 
Eksempler på resultater af STRIDE-initiativet: 
• 68 nye forskningscentre og 100 forskningscentre, der blev udstyret 
eller udviklet i de ugunstigt stillede områder; 
• ca. 300 nye produkter og processer og 46 nye patenter; 
• 4400 arbejdspladser, der blev skabt direkte eller indirekte. 
TELEMATIQUE: Dette initiativ havde den fordel frem for andre EF-initiativer på det tidspunkt, at 
de nationale administrationer allerede havde erfaring med et lignende program — STAR-program-
met. Men programmets budget på knap 220 mio. ECU var en lille brøkdel af det beløb, der bruges på 
telekommunikation på ét år i de mindre udviklede regioner. Som nævnt var programmets mål ikke så 
meget at udvikle nyskabende tjenester, men al støtte brugen af avancerede tjenester. Innovationen 
gik ud på at anvende eksisterende teknologier på nye situationer. Et hovedmål var at give SMV 
adgang til mulighederne i forbindelse med avancerede telekommunikationstjenester og informations­
samfundet. 
Programmets demonstrationsværdi lå især i, at det illustrerede succeser og derved opmuntrede nye 
brugere indirekte og ikke ved specifikke demonstrations- eller promoveringsforanstaltninger. 
?-sN Svvende årslteietning -- Strukturfondene i 1995 
Graden af internationalisering var begrænset i programmet. Man forpassede mulighederne for 
grænseoverskridende samarbejde, adgang til tjenester i andre medlemsstater og udveksling af 
erfaringer mellem projekter. Men det bør ikke antages, at internationalisering i alle tilfælde er 
ønskelig. Når der kun er behov for ekspertise fra en anden medlemsstat, er der ikke nødvendigvis 
behov for et formaliseret samarbejde. Faktisk kan vanskelighederne med at opnå modsvarende 
finansiering og dokumentere dette være uoverstigelige. 
Generelt kan man sige, at projekterne formentlig under alle omstændigheder ville være fortsat på et 
senere tidspunkt eller i en mindre ambitiøs form. Men på et område under stadig forandring som 
telematik kan selv sådanne fremskridt have væsentlig betydning. 
Eksempler på resultater af TELEMA TIQUE: 
• 17000 SMV, der benytter avancerede telematiktjenester 
• 32000 nye brugere af avancerede tjenester 
PRISMA: Den merværdi, som PRISMA repræsenterede, lå på områderne innovation, demonstra­
tion og additionalitet. Med hensyn til innovation var programmet i sig selv nyskabende, navnlig ideen 
med at løse de problemer, SMV i ugunstigt stillede områder har, ved at indføre hjælpetjenesteinfra­
strukturer som f.eks. kalibrerings- og metrologiske laboratorier. Fra et lokalt synspunkt var den 
anvendte teknologi også nyskabende, idet der var tale om teknologier, der ikke tidligere var blevet 
overført til disse områder. Der var også eksempler på nyskabende projektudformning. Disse projek­
ter havde generelt en høj demonstrationsværdi, fordi virksomhederne kunne se de kvantificerbare 
fordele ved kalibrering og kvalitetscertificering. Projekter vedrørende offentlige indkøb var mindre 
vellykkede, men dette er et vanskeligere område for SMV, og modstanden var så meget større. 
Der var ikke tale om megen dødvægt, navnlig med hensyn til kalibrerings- og metrologitjenesterne. 
Private virksomheder er nemlig ikke tilbøjelige til at investere i faciliteter, som tilbyder andre SMV 
denne tjeneste, på grund af lavt afkast og store risici, og fordi dette ikke er et område, hvor der er 
tradition for statsinvesteringer. 
Generelt gav denne styrkelse af standardiseringen og kvalitetsforsikringen et reelt bidrag til virkelig­
gørelsen af det indre marked. 
Eksempler på resultater af PRISMA: 
• 300 projekter vedrørende kalibrering og standarder 
• 4500 deltagende organisationer, som har fordel af tjenesterne 
ENVIREG 
ENVIREG-initiativet havde fire helt specifikke mål: 
• at begrænse forureningen i kystområder, hvis økonomi i væsentlig grad afhænger af turisme, med 
hovedvægten på områder, der har en hurtig økonomisk vækst og alvorlige miljøproblemer; 
• at fremme planlægningen af landudnyttelsen i kystområder for at bevare de naturlige økosystemer 
og begrænse ødelæggelsen af levesteder ved kysterne; 
• at bidrage til udvikling af systemer og infrastrukturer med henblik på forvaltning af giftigt og 
farligt affald; 
• at styrke den tekniske knowhow med hensyn til udformning og styring af forureningskontrollen 
og behandlingsinfrastrukturen og — teknologierne. 
Initiativet omfattede kystområderne i mål 1-, 2- og 5b-regionerne i Middelhavsområdet og ved andre 
sydeuropæiske kyster (indtil ti km ind i landet). I forbindelse med forvaltning af giftigt affald og 
teknisk bistand var alle de relevante mål 1-regioner støtteberettigede. 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 25l) 
Merværdi som følge af ENVIREG 
ENVIREG kunne hjælpe med at finansiere en række projekter, som havde betydning på grund af 
deres nyskabende indhold, og som uden denne finansiering muligvis ikke ville være blevet gen­
nemført. Der blev også ofte brugt midler til at støtte projekter, som fokuserede på områder omfattet 
af specifikke direktiver, herunder direktivet om behandling af byspildevand og direktivet om 
forvaltning af giftigt affald, som stillede store krav til mange af mål l-regionerne. ENVIREG ydede 
navnlig et bidrag til miljøforbedringer i mål 1-regioner ved at: 
• gøre del muligt for individuelle regioner at foretage investeringer i spildevands- og affaldsbehand-
lingsinfrastrukturer; 
• foretage tekniske vurderinger af forskellige spørgsmål, eller feasibility undersøgelser, som var 
med til at optimere udformninger og miljøfordele; 
• fokusere på kystforvaltningsspørgsmål; 
• fokusere på levesteder i kystområderne — en nyskabelse; 
• lægge vægt på forvaltning af vandressourcer og genbrug af behandlet spildevand; 
• fungere som katalysator for andre projekter, der byggede på eller var en forbedring af ENVIREG-
projekterne. 
Endvidere blev AMBER-strukturen oprettet med henblik på teknisk bistand. Den skulle danne 
ramme om udvekslinger af erfaringer og formidle god praksis mellem aktørerne i miljøprojekterne. 
Dette initiativ medførte væsentlige ændringer i Fællesskabets strukturpolitik gennem en bedre 
integrering af miljødimensionen i den nye generation af EFSR'er og OP'er. 
Eksempler på resultater af ENVIREG: 
• over 800 projekter blev finansieret; 
• initiativet havde væsentlig indflydelse på niveauet for indsamling, 
behandling og bortskaffelse af byaffald og spildevand og bidrog 
derved afgørende til en indsnævring af afstanden til resten af Europa. 
Næsten to tredjedele af midlerne blev brugt til anlæg til rensning af 
spildevand i kystområderne under mål 1, navnlig i Spanien, Syditalien 
og Grækenland. 
Et eksempel fra Portugal: ENVIREG medfinansierede omfattende rens­
nings-og forebyggelsesforanstaltninger (affaldskomprimerings- og 
forbrændingsfabrik i Matosinhos, genindvinding af garveriaffald i Alvie-
la, flydende barrierer, flydende pumper, afløbsventiler, kontroltanke til 
forebyggelse af olie-og kemikalieforurening på Madeira og Azorerne) 
under anvendelse af en integreret metode, som kombinerer bevarelse af 
økosystemer og bevarelse landskaber af turistmæssig interesse. Der blev i 
den forbindelse gjort særlig meget ud af den lokale planlægning af 
miljøforvaltningen. 
RESIDER, RENAVAL, RECHAR 
Disse tre EF-initiativer tog sigte på diversificering af områder berørte af industriel nedgang og tegner 
sig tilsammen for fællesskabsudgifter på i alt 943,9 mio. ECU. RESIDER-programmet omfattede 
områder, som var ramt af stålindustriens tilbagegang, og som derfor krævede omstrukturering. 
Programmet dækkede 18 regioner i 8 medlemsstater. RENAVAL fokuserede på områder, der var 
afhængige af værftsindustrien (bygning, ombygning og reparation af skibe), og hvor der havde været 
tilsvarende tab af arbejdspladser. RENAVAL dækkede 26 regioner i 9 medlemsstater. RECHAR 
hjalp de områder, der var særlig hårdt ramt af kulmineindustriens hastige tilbagegang, og som 
følgelig var i fare for at miste arbejdspladser. Initiativet dækkede 26 kulmineområder i 6 medlems­
stater. Fire medlemsstater (Frankrig, Tyskland, Spanien og Det Forenede Kongerige) modtog over 
80% af midlerne, med Det Forenede Kongerige som hovedmodtager. 
2W) Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
EF-midlerne blev ikke stillet til rådighed for direkte at støtte de industrier, der var ramt af 
tilbagegang, men for at tilskynde til jobskabelse, oprettelse af nye virksomheder og udvidelse af 
eksisterende virksomheder i de berørte områder. Dette skulle opnås gennem: 
• investering i infrastrukturprojekter; 
• direkte støtte til kapitalinvesteringer i SMV; 
• indirekte støtte (f.eks. gennem mellemmænd) til SMV ved at yde teknisk bistand f.eks. til 
forskning og udvikling, markedsføring osv.; 
• i RECHAR's tilfælde gennem erhvervsuddannelse og støtte til omplacering af medarbejdere. 
Det var tydeligt, at programmerne var for små til helt at kunne klare problemerne forårsaget af 
tilbagegangen for de industrier, der skulle støtte. Men de satte gang i stimuleringen af nye aktiviteter. 
Merværdi som følge af RESIDER, REN A VAL og RECHAR 
Evalueringen peger på en forholdsvis høj afhængighed: 45% af RECHAR- og 33% af RENAVAL-
og RESIDER-projekterne var helt afhængige af fællesskabsstøtte; kun 5% eller derunder af projek­
terne (og ingen for RECHAR's vedkommende) ville være blevet gennemført, hvis programmerne 
ikke eksisterede. Det kan således siges, at programmerne havde en positiv virkning på projektgen­
nemførelsen. Den private og offentlige sektor bidrog også med en forholdsvis stor del af finansierin­
gen, nemlig 2,66%. 
Et af de væsentligste resultater var den private sektors store investeringer i områder, der havde haft 
vanskeligt ved at skaffe investeringer, fordi de blev betragtet som lidet tiltrækkende. De finansierede 
foranstaltninger omfattede såvel »hårde« investeringer som f.eks. investering i infrastruktur eller 
miljøforbedringer eller direkte støtte til SMV, eller »bløde« investeringer som f.eks. indirekte støtte 
til SMV og i RECHAR's tilfælde støtte til turisme, erhvervsuddannelse og økonomiske omstillingsor-
ganer. Generelt gik mellem 67% og 80% af finansieringen til de »hårde« projekter. 
Undersøgelsen satte fokus på en række projekter, hvor det grænseoverskridende samarbejde fandt 
sted gennem europæiske netværk og mellem projekter i nærheden af landegrænser. Der var også 
eksempler på supplerende forbindelser mellem EFRU- og ESF-projekter under RECHAR, som 
betragtes som eksempler på god praksis. 
Eksempler på resultater af RESIDER, RENA VAL og RECHAR: 
• 904 RESIDER-projekter; 
• 1771 projekter finansieret inden for rammerne af RENAVAL; 
• 2220 projekter med RECHAR-støtte; 
• 2 mia. ECU i form af ikke-EF-midler, som blev tiltrukket af program­
merne; 
• et stort antal arbejdspladser blev direkte eller indirekte støttet af de tre 
initiativer. 
INTERREG I 
INTERREG tog sigte på at stimulere det grænseoverskridende samarbejde med henblik på: 
• at fremskynde Fællesskabets udvikling, navnlig virkeliggørelsen af det indre marked, ved at gribe 
ind i grænseområderne, hvor medlemsstaterne støder sammen; 
• at overvinde specifikke udviklingsproblemer som følge af geografiske eller økonomiske handicap. 
31 operationelle programmer blev godkendt, heraf 9 vedrørende Fællesskabets ydre grænser og 22 
vedrørende de indre grænser. Initiativet fik tildelt 1,077 mia. ECU fra Fællesskabet, fordelt på 2500 
projekter. Ca. halvdelen af INTERREG-udgifterne gik til kommunikations- og energiinfrastruktu­
rer. Denne prioritering var særlig markant i mål 1-regionerne. Men der var to andre sektorer, som 
fremmede det grænseoverskridende samarbejde, nemlig turisme og miljø. 
Svvende årsberetning -- Strukturfondene i 1995 261 
Merværdi som følge af INTERREG I 
De meget åbne mål for programmet, som lagde lige så meget vægt på den socioøkonomiske udvikling 
af grænseområderne som på det egentlige grænseoverskridende samarbejde, førte til et højt integra-
tionsniveau for fællesskabspolitikken, den nationale og den regionale politik. Programmet egnede 
sig især til at styrke den lokale politik. To tredjedele af projekterne ville ikke være blevet til noget 
uden støtte fra programmet, og yderligere 20% havde væsentlige størrelsesmæssige og tidsmæssige 
fordele af programmet. Programmets grænseoverskridende karakter førte til udvikling af mange 
nyskabende gennemførelses- og styringsmekanismer og nye former for partnerskab på internationalt 
plan og inden for medlemsstaterne. I en tredjedel af grænseområderne var der mere ambitiøse former 
for støtte til grænseoverskridende samarbejde, som stimulerede andre former for samarbejde mellem 
den halvoffentlige og den private sektor. 
Tabel 130: INTERREG — Fordeling af projekterne på sektorer 
Sektor 
SMV 
Turisme 
Miljo 
Udvikling af landdistrikter 
Beskæftigelse og uddannelse 
Forskning og højere uddannelse 
Komniunikationsinfrastruktur 
Grænseoverskridende organisation. 
Grænseoverskridende udvikl, plan. Antal projekter 
278 
659 
187 
182 
160 
142 
464 
229 
174 % af 
projekterne 
11,1 
26,4 
7,5 
7,3 
6,4 
5,7 
18,6 
9,2 
7,0 %af 
udgifterne 
7,5 
16,4 
8,9 
5,3 
3,7 
2,7 
49,3 
3,8 
2,5 
Programmet havde også stor demonstrationsværdi, idet det gav konceptet »grænseoverskridende 
arbejde« troværdighed. En tredjedel af projekterne førte igen til andre grænseoverskridende projek­
ter. På kulturelt plan var projektets mål i almindelighed ikke at ensrette, men at tilføre lokale 
sædvaner og former for praksis en sådan merværdi, at erfaringerne på begge sider kunne udveksles 
og udvikles og berige begge parter. Dette var navnlig tilfældet med projekterne i turistsektoren, hvor 
regionerne efterhånden kom til at værdsætte deres egen arv ved at udveksle erfaringer med andre. 
INTERREG I bidrog navnlig til innovation og forbedring af videnniveauet inden for formidling af 
oplysninger, udveksling af erfaringer, overførsel af knowhow og teknologi og tilvejebringelse af 
større dynamik i den økonomiske og kulturelle udveksling. 
Eksempler på resultater af INTERREG I: 
På grund af projekternes meget forskelligartet natur er det vanskeligt at 
opstille en liste over konkrete resultater. Men på kort sigt har INTER-
REG-aktionerne bidraget til at: 
• øge kvalifikationsniveauet gennem uddannelse; 
• forbedre adgangen til regionerne og deres tjenester gennem bedre 
kommunikation; 
• forbedre regionernes attraktivitet gennem turist- og kulturprojekter; 
• skabe beskæftigelse gennem det af projekterne finansierede arbejde. 
På længere sigt vil INTERREG bidrage til forbedring af levestandarden i 
disse regioner gennem: 
• udvikling af menneskelige ressourcer, hvilket skulle gøre regionerne 
mindre sårbare, når de står over for økonomiske forandringer; 
• en åbning og internationalisering af forholdet mellem lokale SMV; 
• opfølgning af de forberedende undersøgelser i form af konkrete aktio­
ner; 
• virkningerne af de miljøforbedrende aktioner. 
262 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
2. Initiativerne vedrørende menneskelige ressourcer: NOW, HORIZON og EUROFORM 
Disse tre EF-initiativer har ligeledes været genstand for en efterfølgende evaluering foretaget af en 
uafhængig ekspert. Hovedformålene med denne evaluering var at vurdere ikke alene programmets og 
projektets sammenhæng og effektivitet, men også den merværdi, der blev tilført Fællesskabet, 
nemlig den tværnationale karakter, harmonisering og informationsformidling. Denne undersøgelse 
blev gennemført mellem august 1994 og juli 1995, og den endelige rapport blev fremlagt i december 
1995. Denne tidsplan gjorde det muligt at genanvende undersøgelsens konklusioner og anbefalinger 
ved udformningen og lanceringen af EF-initiativerne EMPLOI og ADAPT i den nye programme­
ringsperiode 1994-1999. 
I forbindelse med de tre initiativer NOW, HORIZON og EUROFORM blev der mellem 1991 og 1994 
ydet støtte til i alt 4.408 projekter i de tolv medlemsstater. De fleste af dem, som blev forvaltet af 
offentlige organer, fokuserede på lokale eller regionale problemer. De støtteberettigede aktioner gik 
bl.a. ud på at forbedre uddannelsessektoren (som har absorberet en stor del af støtten), rådgivning, 
støttetjenester og -systemer til fordel for målgrupperne og jobskabelse. 
NOW, hvis målgruppe var arbejdsløse kvinder, gav positive resultater, for så vidt udviklingen på 
arbejdsmarkedet viser en stigende beskæftigelse for kvinder, noget som initiativet synes at have 
bidraget til. Denne konklusion må dog modereres noget, fordi der stadig er lønforskelle mellem 
mænd og kvinder, og fordi en del af beskæftigelsesfremgangen er usikker. De store forskelle mellem 
beskæftigelsesgrad og -frekvens for kvinder i Europa må ligeledes tages i betragtning. 
For så vidt angår HORlZON-initiativet, som henvendte sig til personer med specifikke handicap, var 
det vanskeligt at vurdere dets samlede effekt, idet der ikke fandtes sammenlignelige statistikker på 
fællesskabsplan. Men generelt kan det konkluderes, at HORIZON'S bevillinger var forholdsvis 
begrænsede i forhold til størrelsen af disse grupper og den støtte, der blev ydet på nationalt plan. 
Resultatet er således noget blandet, men initiativet synes dog at have haft en vis betydning i de 
prioriterede regioner, hvor HORIZON-bidraget pr. potentielle modtager nåede op på 295 ECU. 
EUROFORM-initiativet har navnlig været til gavn for arbejdsløse, og det er især uddannelsessekto­
ren, der har modtaget støtte. Fællesskabets bidrag til uddannelsesaktiviteterne inden for rammerne 
af dette initiativ skønnes at ligge på 10% af de samlede forpligtelser i de prioriterede regioner, hvor 
det i forvejen er ESF-midler, der finansierer størstedelen af uddannelsesforanstaltningerne. EURO­
FORM fremtræder som mere nyskabende (f.eks. ved sin tværnationale karakter, aktionstypen, 
modtagergrupperne, den geografiske prioritering og de særlige kendetegn ved de organisationer, der 
gennemfører initiativet) end NOW- og HORIZON-initiativerne. 
Merværdi som følge af NOW, HORIZON og EUROFORM 
Den merværdi, der er tilført Fællesskabet, er blevet vurderet på grundlag af dens nyskabende 
aspekter, nemlig den tværnationale karakter, informationsspredningen og harmoniseringen. Hvad 
angår den tværnationale karakter har man i undersøgelsen bestræbt sig på at måle gennemførelses­
graden. Analysen pr. projekt har vist, at ca. 20% af de samlede ressourcer gik til tværnationale 
aktiviteter, og at det gennemsnitlige antal partnere pr. projekt var lige under tre. Vigtigere er det, at 
den tværnationale aktivitet, som ikke ville have fundet sted uden initiativerne, er blevet betragtet som 
det mest nyskabende aspekt ved EF-initiativerne. Rapporten har ligeledes peget på visse større 
hindringer, der stiller sig i vejen for en styrkelse af den tværnationale karakter, som f.eks. projekter­
nes korte tidshorisont, den manglende koordinering på programniveau og vanskelighederne ved at 
finde frem til partnere på fællesskabsniveau. Disse faktorer må tages i betragtning for så vidt angår 
den nye programmeringsperiode. Andre hindringer er sproget og de kulturelle barrierer. 
Kommissionens tjenestegrene har taget disse konklusioner i betragtning, da de fastlagde den nye 
generation af EF-initiativer. I den forbindelse er der aftalt fælles udvælgelseskriterier og samordnede 
udvælgelsesprocedurer med medlemsstaterne, og der er ydet teknisk bistand til fordel for støttestruk-
Svvende årsberetning ~ Strukturfondene i 1995 263 
turerne. Endvidere omfatter godkendelsesreglerne nu en »aftale onï tværnationalt samarbejde« 
mellem partnerne i projekterne, som dækker hovedaspekterne af projekternes gennem førelse. Ende 
lig er kravet om, al mindst tre partnere skal deltage, blevet godkendt som værende den bedste 
praksis. 
Hvad angår informationsspredningen konkluderes det i evalueringen, at resultaterne af projekterne 
trods en god informationsindsats på nationalt plan kun har givet svag genlyd, ligesom de kun har 
haft ringe gennemslagskraft i medierne. De to største svagheder har dels været en utilstrækkelig 
produktudvikling i de offentlige organer (f.eks. uddannelsesmanualer, edb-systemer osv.) og mere 
generelt en manglende kommunikationsstrategi på alle niveauer. Dette gør det vanskeligt at formidle 
resultaterne. For at forbedre informationsspredningen har de ansvarlige tjenestegrene i ESF, Kom­
missionen og medlemsstaterne aftalt at lancere en sammenhængende kommunikationsstrategi, som 
skal føre til oprettelse af en mere systematisk database og øge kvalifikationsniveauet hos projektme­
darbejderne. Initiativernes indflydelse på indholdet af EFSR'erne vedrørende den nye programme­
ringsperiode er bedømt som svag. Dette skyldes bl.a. initiativernes karakteristika (tværnational 
karakter og mange mindre projekter), som kun vanskeligt lader sig integrere i EFSR'erne. En bedre 
koordinering på nationalt plan og inden for Kommissionen er nødvendig. Hvad angår indvirkningen 
på de nationale, regionale og lokale politikker har undersøgelsen vist, at det navnlig er de lokale 
politikker, der er blevet påvirket. Det lokale samarbejde mellem eksisterende organer er styrket 
betydelig ligesom evnen til at deltage i tværnationale aktiviteter. Alligevel har den globale indvirk­
ning på de nationale politikker og foranstaltninger med enkelte undtagelser været svag. Dette skyldes 
også initiativernes grundlæggende kendetegn, som begrænser deres følger for de nationale program­
mer, der modtager klart større bevillinger. 
Hovedanbefalingerne i denne undersøgelse for så vidt angår den næste programmeringsperiode er for 
det første, at der kræves en klar strategi for at belyse initiativernes potentielle indflydelse og gøre 
deres tværnationale dimension mere sammenhængende. Det er for det andet også nødvendigt, selv 
om efterspørgslen efter uddannelse er større end på andre områder, at tænke på mere nyskabende 
initiativer vedrørende arbejdsmarkedet. Endelig kræves der en bedre samordning med de vigtigste 
ESF-programmer for at fremme synergien, hvilket omfatter udarbejdelse af overvågnings- og 
evalueringssystemer. 
3. Initiativet vedrørende udvikling af landdistrikter: LEADER I 
I 1995 blev der indkaldt tilbud i forbindelse med valget af evalueringskonsulenten for LEADER I-
initiativet. Gennemgangen skal dække de 217 lokalaktionsgrupper, der er oprettet i de tolv medlems­
stater, og deres aktiviteter samt aktiviteterne i koordinationsenheden for perioden 1990-1994. Først 
skal der fastlægges en arbejdsmetode, og derefter skal man bl.a. analysere initiativets gennemslags­
kraft og den tilførte merværdi i forhold til merværdien ved de øvrige operationelle programmer, 
effektiviteten i bevillingsudnyttelsen og etableringen af gennemførelsesmekanismer. Undersøgelsen 
skal gennemføres i 1996 og 1997. 
U: 
BILAG 
_C'f 
BILAG 1 
Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1995 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 269 
Bilag 1 : Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1995 * 
Tabel 1: Mål 1 — EFSR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
HtLGlEN 
TYSKLAND 
GRÆKENLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ÏRLAND 
ITALIEN 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
PORTUGAL 
DET FORENEDE KONGER. 
: Fonde 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
JALT 
ESF Forpligtelser 
(1994-1999) 
Eks), fremførsler 
og genopførelser 
1,97 
0,00 
7,00 
0.00 
8,97 
921,90 
606,05 
482,60 
12,00 
2.022.55 
1.812,99 
368,56 
452,19 
19,30 
2.653,04 
3.202,10 
837,75 
571,12 
167,93 
. 4.778,90 
96,22 
115,64 
9,50 
1,11 
222,47 
498,13 
295,13 
154,76 
6,19 
954,21 
1.558,98 
223,39 
411,69 
34,57 
2.228,63 
10,00 
5,00 
0,00 
2,20 
17,20 
19,96 
5,04 
3,80 
0,00 
28,80 
709,83 
370,86 
275,10 
23,93 
1.379,72 
128,71 
58,87 
27,42 
3,60 
218.60 
6;96d,otf 
•2v88€,J9 
2_9S,1* Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
1,97 
0,00 
7,00 
0,00 
8,97 
921,90 
606,05 
482,60 
12,00 
2.022,55 
1.812,99 
368,56 
452,19 
19,30 
2.653,04 
3.202,10 
837.75 
571,12 
167.93 
4.778,90 
96,22 
115,64 
9,50 
1,11 
222,47 
498,13 
295,13 
154,76 
6,19 
954,21 
1.558.98 
223,39 
411,69 
34,57 
2.228,63 
10,00 
5.00 
0,00 
2,20 
17,20 
19,96 
5.04 
3,80 
0,00 
28,80 
709,83 
370,86 
275.10 
23,93 
1.379.72 
128,71 
58,87 
27,42 
3.6C 
218,60 
1M6fl9 Betalinger 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
20,77 
0,00 
1.39 
0,00 
22,16 
452,44 
476,56 
314,87 
8,10 
1.251,97 
1.131,50 
253,46 
315,50 
5,34 
1.705,79 
2.517,66 
765,90 
454,79 
40,96 
3.779,30 
37,65 
66,94 
6,12 
0,87 
111,56 
391,45 
293,80 
167,06 
4,00 
856,30 
875,35 
66,54 
216.99 
0,00 
1.158,89 
4.29 
3,46 
0,53 
1.28 
.9.5« 
9,98 
2,52 
1,90 
0,00 
14,40 
1.123,93 
411,86 
86,53 
19,09 
1.641,42 
83,14 
53,27 
25,75 
1,64 
163.81 
tfc71$,!JS 
<f.S*MS 
*W7 Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
20,77 
7,41 
1.39 
0,00 
29,57 
452,44 
476.56 
314,87 
8,10 
1.251,97 
1.131,50 
253,46 
315,50 
5,34 
1.705,79 
2.517,66 
765,90 
454,79 
40,96 
3.779,30 
37,65 
95.74 
6.12 
0,87 
140,37 
391,45 
293.97 
167,06 
4,00 
8S6.47 
878,35 
80,79 
216,99 
0,00 
1.176,13 
4,29 
3,46 
0,53 
1.28 
9,56 
9,98 
2,52 
1,90 
0,00 
14,40 
1.123,93 
437.67 
86,53 
19,09 
1.667,23 
83,14 
53,27 
25,75 
1,64 
163,81 
IÛ.7H&1 
_ 470,76 
I.** 1,42 
Budgetposter B2-1000, B2-1100, B2-1200, B2-1300. 
270 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 1: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1995* 
Tabel 2: Mål 2 — EFSR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
DET FORENEDE KONGER. Fonde 
EFRU 
ESF 
IALT 
F.FRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF ' 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
IALT 
EFRU 
ESF Forpligtelser 
(1994-1996) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
0,00 
0,00 
0,00 
6.00 
0,00 
6,00 
20,33 
17,68 
38,01 
545,10 
114,11 
659,21 
261,90 
51,19 
313,09 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,09 
9,06 
9,15 
38.91 
15,24 
54,15 
24,80 
6,30 
31,10 
83,22 
22,56 
105,78 
352,26 
165,99 
518,25 
402,13 Inkl. fremforsier 
og genopførelser 
0,00 
4,63 
4,63 
6,00 
0,00 
6,00 
20,33 
17,68 
38,01 
545,10 
114,11 
659,21 
261,90 
51,19 
313,09 
0,00 
0,00 
0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,09 
9,06 
9.15 
38,91 
15,24 
54,15 
24,80 
6,30 
31,10 
83,22 
22,56 
105,78 
. 352,26 
165,99 
518,25 
UW7 
406,76 Betalinger 
(1994-1996) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
9,43 
0,00 
9,43 
8,35 
0,00 
8,35 
15,63 
10,30 
25,92 
395,86 
52,10 
447,96 
98,97 
43,15 
142,12 
0,00 
0,00 
0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
7,77 
4,53 
12,30 
13,80 
7,62 
21,42 
12,40 
3,15 
15,55 
. 26,78 
11,28 
38,06 
22,03 
123,40 
145,43 
255,53 Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
9,43 
2,32 
11,75 
8.35 
0.00 
8.35 
15,63 
16,89 
32,52 
395,86 
52,10 
447,96 
98,97 
46,09 
145,06 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
7,77 
4,53 
12,30 
13,80 
7,62 
21,42 
12,40 
3,15 
15,55 
26,78 
11,28 
38,06 
22,03 
130,93 
152,96 
MS,?! 
274,90 
* Budgetposter B2-1201, B2-1301. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 271 
Bilag 1: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1995* 
Tabel 3: Mål 3 — EFSR 
mio ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
DET FORENEDE K. 
JÀUT Fonde 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF Forpligtelser 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
33,39 
41,00 
48,22 
206,97 
396,80 
0,00 
3,29 
143,83 
64,06 
60,33 
73,00 
497,00 
txmw Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
33,39 
41,00 
48,22 
206,97 
396,80 
0,00 
3.29 
143,83 
64,06 
60,33 
73,00 
497,00 
J.5H»*» Bctnlingrr 
(19'M-19">9) 
l:ksl Itemluisler 
og genopførelser 
34,24 
12.30 
96,49 
169,65 
312.88 
0,00 
3.51 
142,57 
32,03 
30,17 
36.50 
436,17 
«Wtéi Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
42,33 
39,04 
104,48 
169,65 
312,88 
0,00 
4,00 
142,57 
32,03 
30,17 
36,50 
436,17 
* U4%n 
Budgetpost B2-1302. 
272 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 1: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1995 * 
Tabel 4: Mål 4 — EFSR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
IALT Fonde 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
E5E Forpligtelser 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
0,00 
5,00 
0,00 
62,70 
0,00 
0,00 
0.27 
0,00 
11,70 
14,83 
0,00 
94,50 Inkl. fremforsier 
og genopførelser 
0,00 
5.00 
0.00 
62,70 
0,00 
0,00 
0,27 
0,00 
11,70 
14,83 
0,00 
S4,SB Betalinger 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
0,00 
2.50 
0.00 
38.13 
0,00 
0,00 
0,21 
0,00 
5,85 
7,42 
0,00 
5<J1 Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
0,00 
2,50 
0.00 
38,13 
0,00 
0,00 
0,21 
0,00 
5.85 
7,42 
0,00 
5441 
.. . 
Budgetpost B2-1303. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 273 
Bilag 1: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1995* 
Tabel 5: Mål 5a-Iandbrug — EFSR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
DET FORENEDE K. 
IALT Fonde 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EtHSW, Forpligtelser 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
30,23 
16,73 
165,13 
21,10 
252,08 
0,00 
5,47 
4,89 
• 61,50 
61,42 
13.72 
22,80 
4$$& Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
30,23 
16,73 
165,13 
21,10 
252,08 
0,00 
5,47 
4,89 
61.50 
61,42 
13,72 
22,80 
«55*67 Betalinger 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
12,74 
16,49 
160,90 
27,64 
242,14 
0,00 
2,01 
1.96 
30,75 
30,71 
6,86 
22,43 
5«*« Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
12,74 
16,49 
160,90 
27,64 
242,14 
0,00 
2,01 
1,96 
30,75 
30,71 
6,86 
22,43 
«4,P3 
* Budgetposter B2-100I, B2-1O02. 
274 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 1: Den finansielle gcnncmførel.sc af de enkelte mål i 1995* 
Tabel 6: Mål 5a-fiskeri — EFSR 
mio ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
DET FORENEDE K. 
IALT Fonde 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FRJF 
FRJF 
FRJF 
FIUF 
FlUJP Forpligtelser 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
0,00 
23,28 
12,46 
19,90 
31,62 
22,37 
0,89 
1,40 
2,00 
23,00 
40,00 
0,11 
irtfii Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
0,00 
23,28 
12,46 
19,90 
31,62 
22,37 
0,89 
1,40 
2,00 
23,00 
40,00 
0,11 
iTtfiZ Betalinger 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
1,29 
18,63 
9,93 
0,00 
25,31 
0,00 
0,00 
2,33 
0,20 
6,90 
12,00 
4,43 
*\M Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
1.29 
18,63 
9,93 
0,00 
25,31 
0,00 
0,00 
2,33 
0,20 
6,90 
12,00 
4,43 
w*«t 
Budgetpost B2-1101. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 275 
Bilag 1: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1995* 
Tabel 7: Mål 5b — EFSR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
DET FORENEDE KONGER. 
: 
i Fonde 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
1 ALI 
I-I-Ril 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
1 ALT 
ËFRU 
ESF 
_U_F_. Forpligtelser 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
4,82 
1,55 
2,79 
<),H> 
3.36 
0,00 
0.00 
3,36 
49,48 
5,10 
81,19 
135,77 
25,22 
5,30 
58,06 
88,58 
45,02 
29,73 
35,70 
110,46 
12,41 
3,27 
15,83 
31,50 
0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
1,94 
0,92 
4,45 
7,31 
33,34 
13,68 
31,30 
78,33 
16,03 
5,18 
11,60 
32,81 
36,78 
29,24 
8,57 
' 74,59 
-57.1,86 
34»,S0 Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
4,82 
1.55 
2.79 
9.16 
3.36 
0.00 
0,00 
3,36 
49,48 
5,10 
81,19 
135,77 
25,22 
5.30 
58,06 
88,58 
45,02 
29,73 
35,70 
110,46 
12,41 
3.27 
15,83 
31,50 
0.00 
0.00 
0,00 
0,00 
1,94 
0,92 
4,45 
7,31 
33,34 
13,68 
31,30 
78,33 
16,03 
5,18 
11,60 
32,81 
36,78 
29,24 
8,57 
74,59 
S7ï,86 
238,39 
«,1(7 
W9.5D Betalinger 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
2,41 
0,77 
1.40 
4.58 
2,45 
0,00 
0.00 
2,45 
15,54 
4,26 
51,41 
71,21 
26,00 
3.21 
52,48 
81.69 
27,77 
18,21 
30,59 
76,57 
6,20 
1.64 
7,91 
15,75 
0,21 
0,00 
0,00 
0,21 
7,40 
0,46 
1,59 
9,45 
16,67 
6,84 
15,65 
39,16 
7,78 
2,59 
5,56 
15,94 
22,68 
19,42 
4,29 
46,39 
363,41 
135,13 
57,40 
170.R9 Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
2,41 
0,77 
1,40 
4,58 __ 
0.00 
0,00 
2.45 
15,54 
4,26 
51,41 
71,21 
26,00 
3.21 
52,48 
81,69 
27,77 
18.21 
30,59 
76,57 
6,20 
1,64 
7,91 
15,75 
0,21 
0,00 
0,00 
0,21 
7,40 
0,46 
1,59 
9,45 
16,67 
6,84 
15,65 
39,16 
7,78 
2,59 
5,56 
15,94 
22,68 
19,42 
4,29 
46,39 
363,41 
L15>13 
170,09 
* Budgetposter B2-1003, B2-1202, B2-1304. 
?76 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 1: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1995* 
Tabel 8: Mål 6 — EFSR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
FINLAND 
SVERIGE Fonde 
EFKU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
IALT 
EFKU 
ESF 
tUGFh Forpligtelser 
(1995-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
22,40 
21,10 
36,80 
0,70 
81,00 
21,86 
11,39 
10,94 
0,73 
44,92 
125,92 
4*,2* 
47,74 Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
22,40 
21,10 
36,80 
0,70 
81,00 
21,86 
11,39 
10,94 
0.73 
44,92 
125,92 
44,26: 
47,74 
M3 Betalinger 
(1995-1999) 
Eksl. fremførsler] Inkl fremførsler 
og genopførelser) og genopførelser 
11,20 
10,55 
18,40 
0,35 
40,50 
10,93 
5,70 
5,47 
0,37 
22,46 
Gift 
22,D 
23,87 
0*72 11,20 
10,55 
18,40 
0,35 
40,50 
10,93 
5,70 
5,47 
0,37 
22,46 
62,96" 
22,13 
73,8-7 
0,7* 
* Budgetposter B2-1004. B2-1102. B21203, B2-1305. 
m 
BILAG 2 
Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 2: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995* 
Tabel 1: Mål 1 — ESFR 279 
mio ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
TYSKLAND 
GRÆKENLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
IRLAND 
ITALIEN 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
PORTUGAL 
DET FORENEDE KONGER. Fonde 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FRJF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FRJF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FRJF 
IALT 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
TTOF Forpligtelser 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
67,93 
24,70 
14,00 
0,37 
107,00 
1.844,97 
1.166,51 
861,60 
19,00 
3.892,08 
3.151,22 
684,71 
699,19 
37,10 
4.572,22 
5.367,19 
1.666,10 
979,67 
304,46 
8317,41 
236,69 
185,46 
69,21 
6,30 
497,67 
748,60 
619,31 
332,56 
9,19 
1.709,66 
2.018,14 
462,35 
477,78 
66,54 
3.024,80 
24,30 
8,20 
1,90 
2,80 
37,20 
19,96 
5,04 
3,80 
0,00 
28,80 
2.925,37 
795,89 
776,14 
52,01 
4.549.4C 
301,24 
162,11 
59,91 
9,06 
532,32 
YIM9_S6 
16.705,60 
4,275,72 
506,84 Inkl fremførsler 
og genopførelser 
67,93 
24,70 
14,00 
0,37 
107,00 
1.844,97 
1.166,51 
861,60 
19,00 
3.892,08 
3.151,22 
684,71 
699,19 
37,10 
4.572,22 
5.367,19 
1.666,10 
979,67 
304,46 
8317,41 
236,69 
185,46 
69,21 
6,30 
497,67 
748,60 
619,31 
332,56 
9,19 
1.709,66 
2.018,14 
462,35 
477,78 
66,54 
3.024,80 
24,30 
8,20 
1,90 
2,80 
37,20 
19,96 
5,04 
3,80 
0,00 
28,80 
2.925,37 
795,89 
776,14 
52,01 
4.549.4C 
301,24 
162,11 
59,91 
9,0« 
532,33 
27.168,5E 
Ï_7<IS,6« 
4.175,7Ï Betalinger 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
53,75 
12,35 
6,08 
0.19 
72,36 
1.027.06 
852.73 
578,67 
11.60 
2.470.05 
1.847,77 
411,53 
518.12 
14,24 
2.791,66 
3.582,35 
1.166,94 
668,62 
109,22 
5.527,13 
107,89 
101,85 
37,65 
3,46 
250,86 
568,45 
539,59 
285,46 
5,50 
1.398,99 
1.087,57 
186,02 
251,65 
15,99 
1.541,22 
11,44 
5,06 
1,55 
1,58 
19,63 
9,98 
2,52 
1.90 
0,00 
14,40 
2.161,09 
624.37 
419,63 
33,14 
3.238,23 
169,41 
104.8S 
52,65 
4,31 
331,3« 
Ï7.65S39 
r 30,626,7« 
4,007,« 
• 2,821,01 Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
53,75 
19,76 
6,08 
0,19 
79,77 
1.027,06 
852,73 
v 578,67 
11,60 
2.470,05 
1.847,77 
411,53 
518,12 
14,24 
2.791,66 
3.582,35 
1.166,94 
691,08 
109,22 
5.549,60 
107,89 
130,65 
37,65 
3,46 
279,66 
568,45 
539,76 
285,46 
5,50 
1.399,16 
1.087,57 
200,27 
251,65 
15,99 
1.555,47 
11,44 
5,06 
1,55 
1,58 
19,63 
9,98 
2,52 
1,90 
0,00 
14,40 
2.161,09 
650,18 
419,63 
33,14 
3.264,05 
169,41 
104,89 
52,69 
4,37 
> 331,36 
n.754,»Q 
W.426,76 
„844,47 
IS»,« 
* Budgetposter B2-10(H), B2-1100, B2-1200, B2-1300. 
2K0 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 2: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995* 
Tabel 2: Mål 2 — ESFR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
DELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
DET FORENEDE KONGER. Fonde 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
EFRU 
ESF 
IALT 
3AtT 
røfl* ' 
_SF-Forpligtelser 
(1994-1996) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
49,12 
8.41 
57,53 
24,84 
5,45 
30,29 
198,05 
88,80 
286.85 
545,10 
114,11 
659,21 
751,68 
152.71 
904,39 
239,29 
60,66 
299.95 
6,03 
1.94 
7,97 
66,95 
38,07 
105,02 
38,91 
15,24 
54,15 
24,80 
6,30 
31,10 
83,22 
22.56 
105.78 
903,52 
346.53 
1.250.05 
468,76 Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
49,12 
13,04 
62,16 
24,84 
5,45 
30,29 
198,05 
88.80 
286.8S 
545,10 
114,11 
659,21 
751,68 
152,71 
904,39 
239.29 
60.66 
299.95 
6,03 
1,94 
7,97 
66,95 
38,07 
105,02 
38,91 
15,24 
54,15 
24,80 
6,30 
31,10 
83,22 
22,56 
105,78 
903,52 
346,53 
1.250,05 
3.73)*»« 
*48*,5Î 
865,35 Betalinger 
(1994-1996) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
24,39 
2,61 
27.00 
17,77 
2.23 
19,99 
104,49 
45,85 
150.34 
395,86 
52,10 
447,96 
326,44 
93,91 
420,35 
119,65 
30,33 
149,97 
3,01 
0,97 
3,99 
33,48 
19,03 
52,51 
13,80 
7,62 
21,42 
12,40 
3,15 
15,55 
26,78 
11,28 
38,06 
297,66 
213,67 
511.33 
i,8$&47 Inkl. fremforsier 
og genopførelser 
24,39 
4.93 
29.31 
17,77 
2.23 
19,99 
104,49 
52,45 
156,94 
395,86 
52.10 
447,96 
326.44 
96,85 
423,29 
119,65 
30,33 
149,97 
3,01 
0,97 
3,99 
33.48 
19.03 
52,51 
13,80 
7.62 
21.42 
12,40 
3.15 
15,55 
26,78 
11,28 
38,06 
297.66 
221.20 
518,85 
U77,(M 
1375,72 
_02,J> 
* Budgetposter B2-1201, B2-I30I. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 Ï8I 
Bilag 2: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995 * 
Tabel 3: Mål 3 — ESFR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
DET FORENEDE K. 
JALX Fonde 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF Forpligtelser 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
97,76 
85,00 
307,77 
426,59 
778,40 
200,47 
6,46 
282,27 
64,06 
60,33 
73,00 
975,00 
«Støj Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
97,76 
85,00 
307,77 
426,59 
778,40 
200,47 
6,46 
282,27 
64,06 
60,33 
73,00 
975.00 
$&Mt Betalinger 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
66,42 
47,50 
226,27 
244,54 
503,68 
100,23 
5,09 
253,32 
32,03 
30,17 
36,50 
818,57 
. 2.3W.J3 Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
74,51 
74,24 
234,26 
244,54 
503,68 
100,23 
5,59 
253,32 
32,03 
30,17 
36,50 
818,57 
WV4 
Budgetpost B2-1302. 
2X2 Syvende årsberetning — Sirukturftmdene i 1995 
Bilag 2: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995* 
Tabel 4: Mål 4 — ESFR 
mio ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
tAt-t Fonde 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF 
ESF Forpligtelser 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
4,63 
6,00 
29,61 
118,10 
95.39 
60,61 
0,53 
22,23 
11.70 
14,83 
0,00 
363<63 Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
4,63 
6.00 
29.61 
118,10 
95.39 
60,61 
0,53 
22,23 
11.70 
14.83 
0,00 
363,63 Betalinger 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
2.32 
3,00 
14,81 
65.83 
47.70 
30.31 
0,34 
11,12 
5,85 
7,42 
0.00 
Ï88.68 Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
2,32 
3,00 
14,81 
65,83 
47,70 
30,31 
0,34 
11,12 
5,85 
7,42 
0,00 
L8fe,6B 
Budgetpost B2-1303. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 283 
Bilag 2: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995 * 
Tabel 5: Mål 5a-landbrug — ESFR 
mio. ECU 
Mcdlcmsstnt 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
OSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
DET FORENEDE K. 
IALT Fonde 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUGFL 
EUCFL Forpligtelser 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
53,03 
38,67 
322,72 
77,41 
518,73 
117,47 
12,22 
25,27 
61,50 
61,42 
13,72 
85,16 
13Vt& Inkl. fremforsier 
og genopførelser 
/ 53,03 
38,67 
322,72 
77,41 
518,73 
117.47 
12.22 
25,27 
61,50 
61,42 
13,72 
85,16 
lAVlJt Betalinger 
(1994-1999) 
Eksl. fremforsier 
og genopførelser 
16,51 
19.19 
209,82 
55,81 
242.97 
58,73 
5.37 
12,15 
30,75 
30,71 
6,86 
41,73 
730,60 Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
16,51 
19.19 
209,82 
55,81 
242,97 
58,73 
5,37 
12,15 
30,75 
30,71 
6,86 
41,73 
Budgetposter B2-1001, B2-1002 (dvs. uden budgetpost B2-1000-Strukturforanstaltninger. der er direkte forbundet 
med markedspolitikken (kun 1994 — 43,65 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 43,65 mio. ECU betalinger) eller 
tilbagebetalinger i henhold til forordn. (EØF) nr. 2328/91 for 1993 (356,6 mio. ECU forpligtelsesbevillinger og 
417.02 mio. betalinger). 
2K4 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 2: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995* 
Tabel 6: Mål 5a-fiskeri — ESFR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
SVERIGE 
DET FORENEDE K. 
tAUT Fonde 
FIUF 
FRJF 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
-FTUF 
FRJF 
FIUF 
FIUF 
FIUF 
FTOJtf Forpligtelser 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
4,08 
46,59 
24,87 
39,83 
63,27 
44,77 
1,10 
9,16 
2,00 
23,00 
40,00 
14,78 
m,4$ Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
4.08 
46,59 
24.87 
39.83 
63,27 
44,77 
1,10 
9,16 
2.00 
23.00 
40,00 
14.78 
•&&& Betalinger 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
3.33 
30,29 
16,13 
9,97 
41,13 
11,20 
0,11 
6,21 
0,20 
6.90 
12,00 
11.82 
W4$ Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
3.33 
30,29 
16,13 
9.97 
41,13 
11,20 
0,11 
6.21 
0,20 
6,90 
12,00 
11,82 
W£* 
* Budgetpost B2-1101. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 285 
Bilag 2: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995* 
Tabel 7: Mål 5b — ESFR 
mio. ECU 
Medlemsstat 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
ØSTRIG 
FINLAND 
DET FORENEDE KONGER. 
* Fonde 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF'' 
EUGFL 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
IALT 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL, Forpligtelser 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
4,82 
1,55 
2,79 
9,16 
5,93 
1,29 
2,57 
9,79 
99,04 
27,46 
135,24 
261,74 
44,65 
13.29 
104,15 
162,09 
157,11 
64,71 
151,36 
373,18 
43,86 
14,35 
48,78 
107,00 
0,43 
0,11 
0,30 
0,84 
14,02 
2,22 
9,37 
25,61 
33,34 
13,68 
31,30 
78,33 
16,03 
5,18 
11,60 
32,81 
66,36 
36,47 
17,87 
120,70 
1,S83,25 
4H*,6a 
•515^34 Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
4,82 
1.55 
2,79 
9,16 
5.93 
1,29 
2.57 
9,79 
- 99,04 
27,46 
135,24 
261,74 
44,65 
13,29 
104,15 
162,09 
157,11 
64,71 
151,36 
373,18 
43.86 
14,35 
48,78 
107,00 
0,43 
0,11 
0,30 
0,84 
14,02 
2.22 
9,37 
25,61 
33,34 
13.68 
31,30 
78,33 
16,03 
5,18 
11,60 
32,81 
66,36 
36,47 
17,87 
120,70 
4*3,60 
.«ça 
-15,34 Betalinger 
(1994-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
2,41 
0,77 
1,40 
4,58 
3,74 
0,64 
1,29 
5,66 
40,32 
15,44 
78,44 
134,20 
35,72 
7,21 
75,52 
118,44 
83,81 
35,70 
88,42 
207,93 
21,93 
7,18 
24,39 
53,50 
0,21 
0,05 
0.15 
0,42 
7,40 
1,11 
4,05 
12,56 
16,67 
6.84 
15,65 
39,16 
7,78 
2,59 
5,56 
15,94 
37,48 
23,04 
8,93 
69,45 
66L,B5 
2*M8 
i00,S7 
303^1 Inkl. fremforsier 
og genopførelser 
2,41 
0,77 
1,40 
4.58 
3.74 
0,64 
1,29 
5.66 
40,32 
15,44 
78,44 
134,20 
35,72 
7,21 
75,52 
118,44 
83,81 
35,70 
88,42 
207,93 
21,93 
7,18 
24,39 
53,50 
0,21 
0,05 
0,15 
0,42 
7,40 
1,11 
4,05 
12,56 
16,67 
6,84 
15,65 
39,16 
7,78 
2,59 
5,56 
15,94 
37,48 
23,04 
8,93 
69,45 
6fit,R5 
«7,48 
100,57 
s. 303,111 
Budgetposter B2-1003, B2-1202, B2-1304. 
286 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 2: Den finansielle gennemførelse af de enkelte mål i 1994-1995* 
Tabel 8: Mål 6 — KSFR 
mii) ECU 
Medlemsstat 
FINLAND 
SVERIGE Fonde 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
EFRU 
ESF 
EUGFL 
FIUF 
IALT 
IALT 
EFRU 
ESF 
£UGF_-
HUF Forpligtelser 
(1995-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
22.40 
21,10 
36,80 
0,70 
81,00 
21,86 
11,39 
10,94 
0,73 
44,92 
125,92 
44,2« 
47,74 
J<43 Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
22,40 
21,10 
36,80 
0.70 
81,00 
21,86 
11,39 
10,94 
0,73 
44,92 
125,92 
44,26 
3M» 
47,74 
f,43 Betalinger 
(1995-1999) 
Eksl. fremførsler 
og genopførelser 
11,20 
10,55 
18,40 
0,35 
40,50 
10,93 
5.70 
5,47 
0.37 
22,46 
62,96 
22,13 
23.S7 Inkl. fremførsler 
og genopførelser 
11.20 
10,55 
18,40 
0.35 
40,50 
10,93 
5.70 
5.47 
0,37 
22,46 
62,96 
22,13 
23,B-7 
: 
* Budgetposter B2-1004, B2-1102. B2-1203, B2-1305. 
BILAG 3 
Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 289 
Bilag 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 
Tabel 1: Gennemførelse pr. EF-initiativ 
EF-initiativ 
(antal EF-initiativ­
programmer) Samlede 
omkost­
ninger SF-statte 
(1) Forpligtelser 
1994-1995 
(!) mio. ECU 
UW) Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
PV(2) 
ADAPT (17) 
Belgien 
(Wallonien) 
(Flandern) 
Danmark 
Tvskland 
Grxkenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Østrig 
Portugal 
I-inland 
Sverige 
Det Forenede Kongerige 
Storbritannien 
Nordirland 
EMPLOI (1?) 
Belgien 
(Wallonien) 
(Flandern) 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Østrig 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Det Forenede Kongerige 
Storbritannien 
Nordirland 
LEADER (S*)* 
Tyskland 
Baden-Wfirtemberg 
Bayern 
Berlin (Øsl) 
Brandenburg 
Hessen 
Mecklemburg- Vorpnmmem 
Niedersachsen 
Nordrhein- Westfalen 
Rheinland-Pfalz 
Saarland 
Sachsen 
I Sachsen-Anhalt 
1 Thuringen 3,<>10,89 
91,95 
31.29 
•10.65 
65,68 
480,43 
44,59 
403,24 
622^1 
28,27 
360,-19 
0,80 
142.80 
25,75 
19,17 
42,90 
21,72 
650,60 
645.83 
4.77 
•2.73.8^67 
70,19 
43.53 
26.66 
20,68 
297,53 
83,15 
576,75 
384,42 
99,49 
589,08 
0,60 
90,86 
49,37 
55,55 
66,25 
39,89 
314,85 
296,76 
18.09 
3.092,11 
382,40 
14.26 
113.45 
0,40 
33.67 
21,29 
29.31 
40.09 
8.76 
25.48 
4.20 
35.45 
26.34 
29.69 t.444,8.7 
31,20 
16.24 
14.96 307,66 
5,69 
3.04 
2.66 
29,50| 5,31 
228,801 42,92 
30,101 7,14 
256,40 48.10 
249,70 
21.20 
190,00 
0.30 
5735 
11,57 
21,00 
19,7(1 
1U5 
286,60 
283.50 
3.10 46,94 
3,90 
36,10 
0,05 
11,51 
11,57 
3,99 
19,70 
1145 
53,49 
53.18 
0,31 
1424,15} 308.&7 
32,10 
19.89 
12.21 
10^6 
156,80 
64,40 
386,60 
14640 
76,10 
348,70 
0,30 
42,44 
23,01 
40,30 
29,15 
20,69 
14640 
134.60 
11.90 
1X0,44 
169,75 
5,68 
43.05 
0.24 
18.83 
6.2C 
15.56 
18,84 
3.5-1 
8.55 
1.8. 
18.01 
15.5) 
13.9. 21,69 
19.89 
1.80 
1,61 
23,14 
8,04 
58,63 
22,27 
7,61 
51,47 
0,30 
4,24 
23,01 
5,67 
29,15 
20,69 
31,36 
20.47 
10.89 
Il 468,76 
12447 
5.67 
6.08 
0.24 
17.21 
5.61 
15.25 
18.21 
3.54 
8.55 
1.21 
18.10 
11.63 
? 13.26 21* 
18% 
19% 
IS% 
18V. 
19% 
24% 
19% 
19% 
18% 
19% 
18% 
20% 
100% 
19% 
100% 
100% 
19% 
19% 
10% 
09% 
68% 
100% 
15% 
1S% 
15% 
12% 
15% 
15% 
10% 
15% 
100% 
10% 
100% 
14% 
100% 
100% 
21% 
15% 
91% 
38% 
73% 
100% 
14% 
100% 
91% 
90% 
98% 
97% 
100% 
100% 
67% 
100% 
S% 
95% 152.62 
2,85 
1.52 
1.33 
2.66 
21,46 
3.S7 
24,05 
23,47 
1,95 
18,05 
0,03 
5,76 
5,79 
2,00 
8,64 
5,63 
26,75 
26.59 
0.16 
'154,23 
10,85 
9.95 
0.90 
0,80 
1147 
4,02 
29,31 
11,13 
3,61 
2S.73 
0,15 
2,12 
11,51 
2,83 
14,58 
10JS 
15,68 
10.24 
5.44 
132,71 
38,82 
1.70 
3.04 
0.07 
5.22 
1.68 
4.59 
5.46 
1.06 
2.57 
0.36 
5.45 
3.62 
4.00 50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
44% 
50% 
50% 
50% 
50% 
59% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
47% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
2»% 
31% 
30% 
50% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
31% 
30% 
' Inkl. net (forpligtelser: 3,7 mio. ECU. betalinser: 2,9 mio. ECU 
290 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 
Tabel 1: Gennemførelse pr. EF-initiativ (fortsattes) 
EF-initiativ 
(antal EF-initiativ­
programmer) Samlede 
omkost­
ninger SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1994-1995 
(2) (2)/(l) Betalinger 
1994-1995 
(3) (3)/(2) 
Grækenland 
Spanien 
Andatucia 
Aragon 
Asiurias 
Baléares 
Canarias 
Cantabria 
Casiilla-La-Mancha 
Castilla y Leon 
Cataluna 
Extremadura 
Galicia 
Rioja 
Madrid 
Murcia 
Nuvtirra 
Fais Vasco 
Valencia 
Frankrig 
Aquitaine 
Auvergne 
Basse-Normandie 
Bourgogne 
Bretagne 
Corse 
Franche-Comté 
Languedoc-Roussillon 
Limousin 
Poilou-Charenles 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Irland 
Italien 
Abruzzo 
Basilicala 
Bolzano 
Calabna 
Campania 
Emilia-Romagna 
Fnuti- Venezia Giulia 
Puglia 
Sardegna 
Toscana 
Umbria 
Valle D'Aosta 
Luxembourg 
Nederlandene 
Drenthe 
Flevoland 
Noordoosl Friesiand/Noardwesl Groningen 
Noordwesl Friesland 
Østrig - Burgenland 
Portugal 263,60 
1.161,93 
249.29 
13'.40 
3S.53 
11.27 
30.81 
I9.S9 
142.63 
122.88 
68.10 
56.14 
119.47 
18.40 
14.15 
24.26 
21.47 
12.63 
77.fi 2 
318,97 
38.51 
31.19 
23.S1 
21.19 
28.52 
7.16 
11.55 
33.7J 
40.94 
58.27 
24.12 
165,58 
435,96 
50,3.3 
39.10 
19.20 
47.71 
51.32 
20.61 
14.54 
53.20 
73.86 
53.11 
31.15 
1.83 
4,85 
35,17 
2.84 
4,43 
14,43 
13.47 
6,50 
156,80 148,00 
354,81 
68.81 
27.48 
13.00 
3.13 
12.33 
6.41 
41.00 
53.50 
13.62 
24.00 
43.82 
3.68 
3.60 
9.52 
4.81 
2.47 
23.63 
122,89 
17.23 
12.78 
10.13 
8,53 
14.09 
3.05 
5.78 
14.39 
15,04 
9.83 
12.06 
67,92 
183,20 
15.97 
19.55 
4.80 
23.15 
25.82 
6.35 
4.90 
26.60 
32.37 
14.81 
8.41 
0.47 
1,01 
8,46 
1.05 
2.11 
2.64 
2.65 
2,57 
117,59 2246 
112,10 
9.85 
24.18 
12.52 
3.07 
1.85 
0.97 
4.47 
9,60 
2.12 
22.44 
2.90 
3.43 
3.36 
1.74 
4.17 
2.31 
3.12 
95,56 
15.06 
11.96 
9.12 
7,48 
4.26 
3.05 
4.97 
12.96 
14.50 
8.01 
4.22 
7,50 
28,62 
6.03 
1.72 
4.26 
5.96 
2,77 
0.69 
0,30 
6.04 
0.57 
0.00 
0.00 
0.28 
1,01 
8,18 
1.05 
2.02 
2.50 
2.61 15% 
32% 
14% 
88% 
96% 
98% 
15% 
15% 
11% 
18% 
16% 
94% 
7% 
93% 
93% 
18% 
87% 
94% 
13% 
78% 
87% 
94% 
90% 
88% 
30% 
100% 
86% 
90% 
96% 
81% 
35% 
11% 
16% 
38% 
9% 
89% 
26% 
11% 
11% 
6% 
23% 
2% 
0% 
0% 
59% 
100% 
97% 
100% 
96% 
95% 
98% 
2,0l| 78% 
6,74| 6% 11.28 
34,86 
4.93 
4.51 
2.45 
1.22 
0.92 
0.48 
2.24 
4.80 
1.06 
4.39 
1.45 
1.03 
1.01 
0.87 
1.25 
0.69 
1.56 
• 15,53 
1.23 
2.13 
0.50 
1.52 
1.28 
0.54 
1.49 
0.90 
3.12 
1.53 
1.27 
3.75 
14,00 
3.02 
0.86 
1.87 
2.98 
1.38 
0.34 
0.15 
3.02 
0,29 
0.00 
0.00 
0.08 
0,41 
2.45 
0.32 
0.60 
O.S 
0.78 50% 
31% 
50% 
19% 
20% 
40% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
20% 
50% 
30% 
30% 
50% 
30% 
30% 
50% 
16% 
8% 
18% 
5% 
20% 
30% 
18% 
30% 
7% 
22% 
19% 
30% 
SOV. 
49% 
50% 
50% 
44% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
0% 
0% 
30% 
40% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
0.331 16% 
3,59| 53% 
Syvende årsberetning — Strukturftmdene i 1995 291 
Bilag 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 
Tabel 1: Gennemførelse pr. EF-initiativ (fortsattes) 
EF-initiativ 
(antal EF-initiativ­
programmer) Samlede 
omkost­
ninger SF-statte 
0) Forpligtrljer 
1994-1995 
(2) C-)'0) mio ECU 
Hetnlinr.fr 
1994-1995 
(3) (3V(2) 
Det Forenede Kongerige 
England 
Highlands and Islands 
Northern Ireland 
Wales 
Scotland 
Net 
PESCA (H) 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede KongeriRe 
SMV:<2.1) 
Belgien - Wallonien 
Tyskland 
Bayern 
Berlin 
Bremen 
Hessen 
Mecklemburg-Vorpommern 
Nordrhein- Westfalen 
Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
Thuringen 
Grækenland 
Frankrig 
Corse 
Hainaut 
MAI 2- og 5h-områder 
Irland 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede Kongerige 
Highlands 
Northern Ireland 
Scotland 
Wales 
r_CHAR42*) 
Belgien 
Châtelet 
Limbourg 
Tyskland 
Niedersachsen 
Nordrhein- Westfalen 160,37 
57.78 
27.91 
31.47 
18.83 
24.38 
«05,89 
44S 
48,64 
62,00 
54,63 
95,66 
8143 
12,18 
81,19 
34,18 
47,17 
84,65 
*._S,SJ 
14,22 
356,25 
19.68 
36.20 
8.94 
3.40 
35.38 
31.64 
99.67 
63.89 
57,45 
156,86 
139,22 
15.75 
25.14 
98.33 
53,20 
26,86 
235,90 
42,99 
6.96 
11.10 
19.71 
5,22 
w»,i7 
58,05 
1.86 
56.19 
400,81 
3.30 
280,41 66,20 
75,55 
11.96 
11.35 
8.62 
8.41 
352,99 
2,00 
16,40 
23,00 
27,10 
41,50 
2840 
6,70 
34,17 
10,80 
25,60 
37,42 
491,25 
9,41 
156,83 
6.97 
14,61 
- 0.97 
1.16 
18.30 
7.92 
42.80 
35,10 
29.00 
8343 
58,49 
3,04 
6.29 
49.17 
28,79 
1044 
123,98 
20,09 
3.04 
6.20 
8.52 
2.33 
328,02. 
15,68 
0.93 
14.75 
12848 
1.65 
66.45 56,16 
22.40 
8.84 
9.70 
7.58 
7.64 85% 
«7% 
74% 
85% 
88% 
91% 
3.7S| 4,82 
1.47 
1.14 
0.77 
0.81 
0.63 
2.88 
S3,«j 2t%] 17,16 
043 
2,73 
3,83 
4,51 
6,91 
18,78 
1,11 
4,42 
1,15 
446 
5,07 17% 
17% 
17% 
17% 
17% 
66% 
17% 
13% 
11% 
17% 
14% 
203,S3J 41% 
7,49 
10140 
6.97 
. 14.61 
0.97 
1.16 
14,65 
7.92 
4.39 
21.52 
29.00 
10,45 
1S.41 
2.60 
6.29 
6.53 
26,49 
944 
1342 
19,74 
3.04 
6.20 
8.52 
1,98 
172,52 
15,68 
0.93 
14.75 
55,88 
1.65 
7.74 80% 
65% 
100% 
100% 
100% 
100% 
80% 
100% 
10% 
61% 
100% 
13% 
26% 
85% 
100% 
13% 
92% 
92% 
11% 
98% 
100% 
100% 
100% 
85% 
53% 
100% 
100% 
100% 
44% 
- 100% 
12% 0,17 
147 
1,92 
246 
3,46 
0,00 
0,56 
241 
0,58 
2,13 
2,54 
" 67,71 
245 
30,85 
2.09 
4.48 
0,49 
0.35 
4.65 
3.96 
2,20 
2.98 
9.65 
543 
4,62 
0.78 
1.89 
1.96 
7.95 
2,86 
6,61 
744 
0.96 
3.10 
2.69 
0.59 
75,60 
7,84 
0.47 
7.38 
26,80 
0.83 
3.87 9% 
7% 
13% 
8% 
11% 
8% 
77% 
32% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
0% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
33% 
30% 
30% 
30% 
31% 
50% 
30% 
32% 
50% 
30% 
14% 
33% 
50% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
30% 
50% 
37% 
31% 
50% 
32% 
30% 
44% 
50% 
50% 
50% 
48% 
50% 
50% 
292 Syvende årsberetning — Strukturftmdene i 1995 
Bilag 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 
Tabel 1 : Gennemførelse pr. EF-initiativ (fortsattes) 
EF-initiativ 
(antal EF-initiativ­
programmer) Samlede 
omkost­
ninger SF-statte 
(1) Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2WD Betalinger 
1994-199S 
(3) (3)/(2) 
Saarland 
Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
Thuringen 
Grækenland 
Frankrig 
Bourgogne 
Languedoc-Roussillon 
Lorraine 
Midi-Pyrénées 
Provence-Alpes-Côle d'Azur 
Rhône-Alpes 
Italien 
Sardegna 
Toscana 
Portugal 
Det Forenede Kongerige 
East Midlands 
Eastern Scotland 
North East England 
North West England 
Wales 
West Midlands 
Western Scotland 
Yorkshire 
KECIS Pr 
Spanien 
Frankrig • Reunion 
Portugal 
KONVER (31) 
Belgien 
Bruxelles 
Flandern 
Wallonien 
Danmark 
Tyskland 
Bayern 
Berlin 
Bremen 
Hamburg 
Hessen 
Mecklemburg- Vorpommem 
Niedersachsen 
Nordrhein- West/alen 
Rheinland-Pfalz 
Saarland 
Sachsen-Anhalt 
Schles wig-Holstein 
Thuringen 
Grækenland 
Frankrig 
Alsace 
Aquitaine 22.86 
53.63 
30.60 
10.00 
2,03 
39,42 
3.08 
2.74 
25.11 
4.44 
2.02 
2.02 
34,13 
1.56 
32.57 
1,15 
36449 
99.28 
21.89 
51.15 
15.28 
46,44 
27,86 
6.50 
96.19 
75M7 
385,4» 
209,17 
156,81 
883,69 
30,43 
5.75 
11.80 
12,88 
543 
34243 
28.95 
18.67 
21.54 
2.48 
49.75 
33.03 
36.34 
34.35 
27,82 
4.58 
17.04 
29.79 
38.01 
2041 
244,(M 
19.98 
64.44 6.26 
29.80 
19.22 
5.00 
1,52 
16,66 
1.54 
1.01 
10.93 
1.15 
1.01 
1.01 
1,68 
0."* 
0.90 
0,86 
1634S 
42,15 
10.00 
23.46 
6.90 
20.46 
12.66 
3.04 
44.57 
+486,50 
216,93 
11546 
124,00 
332,13 
11,45 
1.73 
4,80 
. 4.92 
248 
14444 
12,67 
11.76 
4,47 
1.24 
12.42 
19.45 
12.92 
14,90 
13.91 
1.24 
11.16 
8,94 
19.45 
12,91 
71,02 
4.25 
13.16 4.56 
19.81 
17,12 
5.00 
147 
15,49 
1.54 
0.81 
10.08 
1.03 
1.01 
1.01 
1,68 
0.78 
0.90 
0,86 
8147 
4.24 
10,00 
23.46 
5.88 
20,46 
10,13 
3.04 
4.36 
58,83 
28,01 
8,76 
22,05 
?3V2j 
11,45 
1.73 
4.80 
4.92 
24» 
130,61 
8.45 
10.26 
4.47 
1.24 
12.42 
19.45 
12.92 
14.90 
9.04 
0.65 
11.16 
6,19 
19.45 
11,4« 
64,42 
4.04 
11.86 73% 
66% 
89% 
100% 
90% 
93% 
100% 
80% 
92% 
90% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
50% 
10% 
100% 
100% 
85% 
100% 
80% 
100% 
10% 
13% 
13% 
8% 
18% 
68% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
90% 
67% 
87% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
100% 
65% 
52% 
100% 
69% 
100% 
89% 
91% 
95% 
90% 1.15 
9.91 
8.56 
2.50 
0,68 
1,78 
0.77 
0.00 
0,00 
0.00 
0.51 
0.51 
049 
0.39 
0.00 
046 
37,85 
2.12 
5.00 
11.73 
- 0.00 
10.23 
5.07 
1.52 
2.18 
21,02 
0,00 
448 
17,64 
. 8743 
5,73 
0,86 
2.40 
2.46 
14» 
38,74 
4.22 
3.90 
2.24 
0.00 
0,93 
0,00 
6.45 
7.45 
1.35 
0.04 
0.61 
1.83 
9.72 
5,74 
31,99 
2.02 
5.93 25% 
50% 
50% 
50% 
50% 
12% 
50% 
0% 
0% 
0% 
50% 
50% 
23% 
50% 
0% 
30% 
46% 
50% 
50% 
50% 
0% 
50% 
50% 
50% 
50% 
37% 
0% 
50% 
80% 
3*% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
30% 
50% 
38% 
50% 
0% 
8% 
tr% 
50% 
50% 
15% 
6% 
5% 
30% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 
Tabel 1: Gennemførelse pr. EF-initiativ (fortsattes) 293 
EF-iniiiativ 
(antal EF-initiativ­
programmer) Samlede 
omkost­
ninger SF-statte 
(t) Forpligtelser 
1994-1995 
(2) (2)/(l) Betalinger 
1994-1995 
(3) (3V(2) 
Auvergne 
Basse-Normandie 
Bretagne 
Centre 
Champagne -A rdenne 
Ilede-Frankrig 
Languedoc-Roussillon 
Limousin 
Lorraine 
Midi-Pyrénées 
Nord-Pas-de-Calais 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Picardie 
Poiiou-Charentes 
Rhône-Alpes 
Portugal 
Det Forenede Kongerige-Gibraltar 
RESIDER (20) 
Belgien 
Charleroi 
Liège 
Tyskland 
Bayern 
Bremen 
Niedersachsen 
Nordrhein-Westfalen 
Saarland 
Sachsen 
Sachsen-Anhalt 
Thuringen 
Grækenland 
Frankrig 
Bourgogne 
Lorraine 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Picardie 
Rhône-Alpes 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede Kongerige 
Wales 
Western Scotland 
RETEX <J8) 
Belgien - Wallonien 
Tyskland 
Baden- Wurtemberg' 
Bayern' 
Hessen' 
Niedersachsen 
Nordrhein-Westfalen * 
Sochicn 
Thuringen 3.78 
7.47 
10.40 
22.02 
5.49 
18.83 
10.06 
21.95 
2.23 
12.45 
2,23 
11.74 
20,70 
3.12 
7.23 
10,66 
230,61 
, *40,6l 
52,89 
24.48 
28.42 
55840 
12.09 
6.55 
47.52 
397.40 
47.58 
30.29 
7.69 
9.19 
8,94 
105,75 
3.68 
73.52 
15.26 
7.22 
6.06 
51,50 
10,77 
52,46 
28.54 
23.93 
*.7$6>2X 
6,00 
28444 
24.45 
129,39 
6,70 
4.93 
3.73 
90.14 
23.01 1.52 
2.33 
5.16 
4.15 
2.43 
5.52 
3.14 
4.05 
1.11 
4.05 
1.11 
5.87 
9,42 
1.52 
2.23 
7,90 
101,94 
28440 
24,43 
11.90 
12.53 
16447 
5.J9 
3.28 
14,81 
101.89 
12.90 
14.88 
5,00 
6.12 
4,69 
42,62 
1.84 
31.11 
5.18 
2.31 
2.18 
18.10 
6,91 
23,18 
12.96 
10.23 
592,70 
3,00 
65,87 
0.80 
8.88 
1.40 
1.81 
1.57 
41.85 
9,56 1.22 
2.02 
4.47 
3.92 
1.96 
4.74 
7.76 
4.05 
1.11 
3,65 
1.11 
5.37 
8.40 
1.52 
2.23 
7,90 
9,99 
17740 
23,68 
11.15 
12.53 
62,49 
5.39 
3.28 
14.81 
8.39 
9.39 
10.12 
3.00 
6,12 
4,12 
38,61 
1.84 
27,53 
5.18 
2.31 
1.74 
18,10 
6,91 
23,18 
12.96 
10.23 
244,56. 
3,00 
22,87 
0,23 
8.81 
0.35 
1.21 
0.17 
3.67 
8.24 X0% 
87% 
87% 
94% 
81% 
Htfi 
KS% 
11)0% 
100% 
90% 
100% 
91% 
89% 
100% 
100% 
99% 
10% 
62% 
97% 
94% 
100% 
38% 
100% 
100% 
100% 
8% 
73% 
68% 
100% 
100% 
88% 
91% 
100% 
88% 
100% 
100% 
80% 
100% 
' 100% 
100% 
100% 
100% 
41% 
100% 
35% 
28% 
99% 
39% 
6'% 
11% 
9% 
86% 0.61 
1.01 
2.23 
1.96 
0.98 
2.37 
1.38 
2.02 
0.33 
1.82 
0.56 
2.69 
4.20 
0.76 
1.11 
3,95 
0,00 
7S4(j 
5,58 
5.58 
' 0.00 
3145 
2.70 
1.64 
7.40 
4.19 
4.69 
5.06 
2.50 
3.06 
2,06 
17,55 
0.92 
13.77 
0.79 
0.52 
745 
2,93 
11,59 
6.48 
5.11 
144,1,1» 
1,50 
8,11 
0.11 
1.00 
0.36 
0,60 
0.08 
1.83 
4.12 50% 
50% 
50% 
50% 
i0% 
50% 
50% 
50% 
30% 
50% 
30% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
0% 
44% 
24% 
50% 
0% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
45% 
50% 
50% 
30% 
34% 
30% 
41% 
42% 
50% 
50% 
50% 
59% 
50% 
35% 
50% 
11% 
65% 
50% 
50% 
50% 
50% 
* EF-initiativprogram godkendt i 1993, samlede omkostninger og stutte 1993-1997, forpligtelser og betalinger 1993-1995 
294 Syvende årsberetning — Strukturftmdene i 1995 
Bilag 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 
Tabel 1 : Gennemførelse pr. EF-initiativ (fortsattes) 
EF-initiativ 
(antal EF-inilialiv-
programmrr) Samlede 
omkost­
ninger SF-stslte 
d) Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2Vd) Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3V(2) 
Grækenland* 
Spanien" 
Frankrig" 
Irland" 
Italien 
Mål l-regioncr' 
Mål 2- og 5b-regioner' 
Nederlandene - Twente 
Portugal" 
Det Forenede Kongerige 
Northem Ireland 
Great Britain 
URBAJI (19) 
Belgien 
Antwerpen 
Charleroi 
Danmark 
Tyskland 
Berlin 
Bremen 
Cticmnitz 
Duisbiirg 
Erfurt 
Magdeburg 
Rostock 
Brandenburg 
Crækenland 
Spanien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Amsterdam 
Den Haag 
Østrig - Wien 
Portugal 
Det Forenede Kongerige - Northern ire. 14543 
361,13 
7947 
22,46 
24940 
78.39 
. 170.82 
340 
526,84 
78,15 
8.40 
69.75 
822,» 
2646 
15.24 
11.33 
3,04 
270,07 
31.05 
16.31 
141.31 
18,63 
17.18 
19.94 
16.02 
9.61 
67,17 
248,68 
1,03 
87,91 
19.68 
68.23 
31,93 
62,02 
24,52 8742 
904» 
28,89 
11,43 
78,99 
39.37 
39.62 
1,01 
189,00 
36,60 
4.20 
32.40 
384,7« 
845 
2.58 
5,66 
1,52 
8647 
16.10 
8.00 
9.20 
8.10 
12.89 
12.88 
12.00 
7,20 
4540 
162,60 
041 
940 
4.65 
4.65 
9,77 
4440 
16,95 11,80 
38,53 
7,04 
6,93 
12,05 
7.90 
4.16 
1,01 
11147 
29,96 
3.75 
26.21 13% 
43% 
24% 
61% 
15% 
20% 
nm 
100% 
59% 
82% 
«954 
81% 
IS747J 41% 
845 
2.58 
5.66 
1.34 
79,00 
16.10 
8,00 
9.20 
6.81 
12.89 
8.92 
9.88 
7.20 
442 
22,85 
041 
7,89 
3,67 
4.22 
6,84 
942 
16,95 100% 
100% 
100% 
88% 
91% 
100% 
100% 
100% 
84% 
100% 
69% 
82% 
100% 
10% 
14% 
100% 
85% 
79« 
91% 
70% 
21% 
100% 9,14 
34,16 78% 
89% 
3,42| 49% 
4,06 
6,03 
J.P5 
2.08 
0,51 
63,06 
14,10 
1.88 
12.23 
411,13 
4.12 
1.29 
2.83 
0.40 
23,19 
1.70 
11.74 
2.99 
2.04 
3.91 
4.46 
4.94 
2.41 
1,70 
11,42 
0,04 
247 
1.10 
1.27 
3,42 
4,61 
6,85 59% 
50% 
50% 
50% 
50% 
57% 
47% 
50% 
47% 
37% 
50% 
50% 
50% 
30% 
29% 
11% 
9% 
33% 
30% 
30% 
50% 
50% 
34% 
38% 
50% 
8% 
30% 
30% 
30% 
50% 
50% 
40% 
• EF-initiativprogram godkendt i 1993; samlede omkostninger og natte 1993-1997, forpligtelser og betalinger 1993-1995 
Syvende årsberetning — Strukturfotulcnc i 1995 295 
Bilag 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 
Tabel 2: Gennemførelse pr. medlemsstat 
EF-initiativ 
(antal EF-initiativ­
programmer) Samlede 
omkost­
ninger SF-stattr 
(1) mio. ECU 
Forpligtelser 
1994-1995 
(2) ewn Betalinger 
1994-1995 
(3) (3)/(2) 
BELGIEN 
ADAPT (2) 
EMPLOI (2) 
PESCA (1) 
SMV(l) 
RECHAR (2) 
KONVER (3) 
RESIDER (2) 
RETEX (1) 
URBAN (2) 
IALT (7.61 
INTERREG/REGEN (3) 91.95 
70.19 
4,25 
14.22 
58,05 
30,43 
52.89 
6,00 
26,56 
454,54 31,20 
32,10 
2,00 
• 9.41 
15.68 
11,45 
24,43 
3,00 
8.25 
T.J742 5,69 
21.69 
0,33 
7,49 
15,68 
11,45 
23.68 
3.00 
8,25 
S746 18% 
68% 
17% 
80% 
100% 
100% 
97% 
100% 
100% 
n% 2.85 
10.85 
0,17 
2,25 
7.84 
5.73 
5.58 
1,50 
4.12 
49.87 50% 
50% 
50% 
30% 
50% 
50% 
24% 
50% 
50% 
42% 
DANMARK 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
PESCA (1) 
KONVER (1) 
URBAN (1) 
1 ALT (5) 
1NTERREG/RÆGEM (4) 65.68 
20,68 
48,64 
5,33 
3,04 
U3& 29.50 
10.56 
16,40 
2,38 
1,52 
6^46 5,31 
1,61 
2,73 
2,38 
1,34 
1347 18% 
15% 
17% 
100% 
88% 
22% 2,66 
0.80 
1.37 
1,19 
0.40 
„ 6.4» 50% 
50% 
50% 
50% 
30% 
4*% 
TYSKLAND 
ADAPT(l) 
EMPLOI (1) 
LEADER (13) 
PESCA (1) 
SMV (9) 
RECHAR (6) 
KONVER (13) 
RESIDER (8) 
RETEX (7)* 
URBAN (8) 
;|^i^!J!i!g^^^^^^i^^^^^ 
1NTERMG/REGEN (17) 480,43 
297,53 
382,40 
62,00 
356,25 
400,81 
342,33 
558,30 
284,34 
270,07 
•^mimmA2^: 228,80 
156,80 
169,79 
23,00 
156,83 
128.38 
144,54 
164,27 
65,87 
8647 
WÊyyWMfMM 42.92 
23.14 
124,57 
3,83 
101,20 
55,88 
130,61 
62,49 
22,87 
79.00 
Kfiiti 19% 
15% 
73% 
17% 
65% 
44% 
90% 
38% 
35% 
91% 
mmii^myWJyi 21,46 
11.57 
38,82 
1,92 
30,85 
26,80 
38,74 
31,25 
8,11 
23,19 
MMÊMÊËMi 50% 
50% 
31% 
50% 
30% 
48% 
30% 
50% 
35% 
29% 
W&MMM®& 
GRÆKENLAND 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (1) 
PESCA (1) 
SMV (1) 
RECHAR (1) 
KONVER (I) 
RESIDER (1) 
RETEX (I)" 
URBAN (1) 
IALT (tø) 
INTERREG/REGEN (3) 44,59 
83,15 
263,60 
54,63 
156,86 
2,03 
20,27 
8,94 
145,33 
67,17 
84*4* 30,10 
64,40 
148,00 
27,10 
83,33 
1.52 
12,91 
4,69 
87,52 
45,20 
504,7» 7,14 
8,04 
22,56 
4,51 
10,45 
1.37 
11,48 
4,12 
11,80 
4.52 
«,S8 24% 
12% 
15% 
17% 
13% 
90% 
89% 
88% 
13% 
10% 
(7*/< 3.57 
4,02 
11.28 
2.26 
5.23 
0,68 
5.74 
2.06 
9,14 
1.70 
45,63 50% 
50% 
S0% 
50% 
50% 
50% 
50% 
50% 
78% 
38% 
53% 
1993-1995 for 4 EF-initiativprogrammer 
'* 1993-1995 
296 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 
Tabel 2: Gennemførelse pr. medlemsstat (fortsattes) 
mio. ECU 
EF-initiativ 
(antal EF-initiativ­
programmet) Samlede 
oinkost-
ningrr SF-stotte 
(1) Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
P)/(D Betalinger 
1994-l'MS 
(3) % 
(3)/(2) 
SPANIEN 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (17) 
PESCA (1) 
REGIS (1) 
RETEX (1)' 
URBAN (1) 
1 ALT (23) 
INTERREG/REGEN (2) 403,24 
576.75 
1.161.93 
95.66 
385,49 
361,13 
248,68 
3.732,88 256.40 
386,60 
354,81 
41,50 
216,93 
90,39 
162,60 
„50*43 48.10 
5S.63 
112,10 
6,91 
28,01 
38.53 
22,85 
W5.Î2 19% 
15% 
32% 
17% 
13% 
43% 
14% 
21% 24,05 
29,31 
34,86 
3.46 
0.00 
34.16 
11,42 
13746 50% 
50% 
31% 
50% 
0% 
89% 
50% 
44% 
FRANKRIG 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (1!) 
PESCA (1) 
SMV (3) 
RECHAR (6) 
REGIS (1) 
KONVER (17) 
RESIDER (5) 
RETEX (1)* 
IALT (47) 
INTERREG/REGEN (5) 622,51 
384,42 
318,97 
81.33 
139,22 
39,42 
209,17 
244,06 
105,75 
79.27 
2.224,12 249,70 
146,50 
122,89 
28.30 
58,49 
16,66 
115,56 
71,02 
42,62 
28,89 
8ae,63 46,94 
22,27 
95,56 
18,78 
15.41 
15,49 
8.76 
64,42 
38,61 
7,04 
33349 19% 
15% 
78% 
66% 
26% 
93% 
8% 
91% 
91% 
24% 
38% 23.47 
11,13 
15,53 
0,00 
4,62 
1.78 
4,38 
, 31.99 
17.55 
3,42 
L13.8K 50% 
50% 
16% 
0% 
30% 
12% 
50% 
50% 
45% 
49% 
34% 
IRLAND 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (1) 
PESCA (1) 
SMV(i) 
RETEX (1)* 
I ALT (6) 
INTERREG/REGEN (2) 
PEACE (I) 28,27 
99,49 
165,58 
12,18 
53,20 
22,46 
48:1,17 21,20 
76,10 
67,92 
6,70 
28,79 
11,43 
213,14 3,90 
7.61 
7,50 
1,11 
26,49 
6,93 
53,54 18% 
10% 
11% 
17% 
92% 
61% 
25% 1.95 
3,61 
3,75 
0,56 
7.95 
4,06 
21,87 50% 
47% 
50% 
50% 
30% 
59% 
41% 
ITALIEN 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (12) 
PESCA (1) 
RECHAR (2) 
RETEX (2)' 
I ALT 05) 
INTERREG/REGEN (2) 360,49 
589.08 
435,96 
81,19 
34,13 
249,20 
«50,W 190,00 
348,70 
183,20 
34,17 
1,68 
78,99 
• »«,74 36,10 
51,47 
28,62 
4,42 
1,68 
12,05 
«445 19% 
15% 
16% 
13% 
100% 
15% 
1*% 18,05 
25,73 
14,00 
2.21 
0,39 
6,03 
$6Al 50% 
50% 
49% 
50% 
23% 
50% 
4$% 
LUXEMBOURG 
ADAPT(I) 
EMPLOI (1) 
LEADER (1) 
URBAN (1) 
I ALT 14) 
INTERREG/REGEN (1) 0,8C 
0,60 
4.85 
1,03 
74i 0.30 
0.30 
1.01 
0.51 
l,tt 0,05 
0,30 
1.01 
0,51 
Xjft 18% 
100% 
100% 
100% 
88% 0.03 
0.15 
0,41 
0.04 
».62 50% 
50% 
40% 
8% 
34% 
1993-1995 
Svvende åtsbeielning Strukturfondene i l(M5 
Bilag 3: Den finansielle gennemførelse af EF-initiativerne i 1994-1995 
Tabel 2: Gennemførelse pr. medlemsstat (fortsattes) 297 
mio. ECU 
EF-initiativ 
(antal EF-initiativ­
programmer) Samlede 
omkost­
ninger SF-stnlte 
0) Forpligtelser 
1994-1995 
(2) % 
(2V(1) Betalinger 
1994-1995 
(3) % 
(3)/(2) 
NEDERLANDENE 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (4) 
PESCA (1) 
SMV(l) 
RESIDER (1) 
RETEX (1) 
URBAN (2) 
1 ALT (32) 
INTERREG/REGEN (7) 142,80 
90,86 
35.17 
34,18 
26,86 
51,50 
3,50 
87,91 
472,77 57.55 
42,44 
8,46 
10,80 
10,34 
18.10 
1,01 
9,30 
158,60 11,51 
4,24 
8,18 
1,15 
9,54 
18.10 
1,01 
7,89 
«t,63 20% 
10% 
97% 
11% 
92% 
100% 
100% 
8S% 
39% 5,76 
2.12 
2,45 
0.58 
2.86 
7,35 
0.51 
2.37 
23,99 50% 
50% 
30% 
50% 
30% 
41% 
50% 
30% 
39% 
OSTRIG 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (I) 
URBAN (1) 
IALT (4) 
INTERREG/REGEN (4) 25,75 
49,37 
6,50 
31.93 
11335 11,57 
23,01 
2,57 
9,77 
46,92 11.57 
23,01 
2,01 
6,84 
43,4* 100% 
100% 
78% 
70% 
93% 5.79 
11.51 
0,33 
3,42 
r21,94 50% 
50% 
16% 
50% 
48% 
PORTUGAL 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
LEADER (1) 
PESCA (1) 
SMV(l) 
RECHAR (1) 
REGIS (1) 
KONVER (1) 
RESIDER (1) 
RETEX (1)' 
URBAN (1) 
lALT'lll 
INTERREG/REGEN (2) 29,17 
55,55 
156,80 
47.17 
235.90 
1,15 
156,81 
10.66 
10,77 
526,84 
62,02 
1.292.85; 21,00 
40,30 
117,59 
25,60 
123,98 
0,86 
124,00 
7,90 
6,91 
189,00 
44,30 
701,43 3.99 
5,67 
6,74 
4,26 
13,22 
0,86 
22,05 
7,90 
6,91 
111,37 
9.22 
132,18 19% 
14% 
6% 
17% 
11% 
100% 
18% 
99% 
100% 
S9% 
21% 
2.7% 2,00 
2,83 
3.59 
2.13 
6.61 
0,26 
17,64 
3.95 
2,93 
63,06 
4,61 
10»,«0 50% 
50% 
53% 
50% 
50% 
30% 
80% 
50% 
42% 
57% 
50% 
57% 
FINLAND 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
J ALT (2) 42,90 
66,25 
i09,lS 19,70 
29,15 
48,85 19,70 
29,15 
48,85 100% 
100% 
100% 8,64 
14,58 
2341 44% 
50% 
48% 
SVERIGE 
ADAPT (1) 
EMPLOI (1) 
IALT (2) 21,72 
39,89 
ft,6Q 11,25 
20,69 
3l,<>4 11,25 
20,69 
31,94 100% 
100% 
100% 5.63 
10.35 
15,97 50% 
50% 
50% 
DET FORENEDE KONGERIGE 
ADAPT (2) 
EMPLOI (2) 
LEADER (5) 
PESCA (1) 
SMV (4) 
RECHAR (8) 
KONVER (1) 
RESIDER (2) 
RETEX (2) 
URBAN (1) 
IA LT (2«) 
INTERREG/REGEN (3) 
PEACE (1) 650,60 
314,85 
160,37 
84,65 
42,99 
364,59 
230,61 
52.4« 
78,15 
24.5: 
2.003JS 286.60 
146,50 
66,20 
37,42 
20,09 
163,25 
101,94 
23.1 S 
36.6C 
16.95 
B98.7J 53.49 
31,36 
56,16 
5,07 
19,74 
81.57 
9.9Î 
23,1! 
29.9< 
16,95 
j. - 327,4" 19% 
21% 
85% 
14% 
98% 
50% 
10% 
100*/ 
82V 
100*/ 
36% 26.75 
15.68 
4.82 
2,54 
7,34 
37.85 
O.OO 
11,55 
I4.IC 50% 
50% 
9% 
50% 
37% 
46% 
0% 
50% 
47% 
6.S5| 40% 
.22-521 39V. 
1993-1995 
m 
BILAG 4 
Den finansielle gennemførelse af overgangsforanstaltninger 
og nyskabende aktioner 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 301 
Bilag 4: Den finansielle gennemførelse af overgangsforanstaltninger og nyskabende aktioner * 
Tabel 1: Gennemførelse 1995 
mio. ECU 
Medlemsstat / Fond Forpligtelser Betalinger 
UBLCim • I *s,<sj 20.&1 
EFRU 0,00 2,46 
ESF 24,99 16,80 
EUGFL 0,00 0,58 
FIUF 0,06 0,18 
DA.NIV1A.Krv ^_^ • ys 2,85 
EFRU 0,00 1,10 
ESF 1,10 0,67 
EUGFL 0,00 0,01 
FIUF 0J6 1.06 
TYSKLAND • MO U.24 
EFRU 0,90 8,21 
ESF 5,30 4,66 
EUGFL 0.00 0,15 
FIUF "_ '_ rai_ 0,22 
GRÆKENLAND 2,81 9,47 
EFRU 0,01 ' 0,00 
ESF 1,63 - 3,19 
EUGFL ' 0,02 4,98 
FIUF U5 1,30 
SPANIEN M0_i 15,52 
EFRU 0,00 2,28 
ESF 0,52 7,44 
EUGFL 0,00 3,08 
FIUF 3JM5 2,72 
jftiMlfttg ; ___ i__i 
EFRU 0,00 1,51 
ESF 2,38 7,46 
EUGFL 0,01 8,40 
FIUF ' 133 1.07 
IRLAND • i ; 4,9& •; ?,»» 
EFRU 0,00 0,00 
ESF 4,16 4,87 
EUGFL 0,01 2,63 
FIUF 0J50 0,31 
ITALIEN ' »>»y -3M5 
EFRU 0,00 12,83 
ESF 2,06 1.79 
EUGFL 10,30 20,63 
FRJF L54 1.59 
LUXEMBOURG ~: *&'•. <>& 
EFRU 0,00 0,00 
ESF 0,95 0,58 
EUGFL 0,00 0,00 
FIUF 0130 000 
* Budgetposter B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830, inkl. frem-og genopførte bevillinger. 
302 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 4: Den finansielle gennemførelse af overgangsforanstaltninger og nyskabende aktioner* 
Tabel 1: Gennemførelse 1995 (fortsattes) 
mio. ECU 
Medleimstnt / Fond Forpligtelser Betalinger 
NEDERLANDENE .. [ t#i\ 3,0s 
EFRU 0,00 1,48 
ESF 1,74 0,76 
EUGFL 0,00 0,02 
FIUF 0£2 0,79 
ØSTRIG .• . • • 0,26. (MS 
EFRU 0,00 0,00 
ESF 0,24 0,14 
EUGFL 0,01 0,01 
FIUF 0^00 0,00 
fPRT/rj<;Ai» : V& -5,02 
EFRU 0,00 18,00 
ESF 7,44 5,34 
EUGFL 0,00 0,21 
FRJF 0^42 1,46 
^INLAND ~ o,n oyn 
EFRU 0,00 0,00 
ESF 0,28 0.10 
EUGFL 0,01 0,00 
FIUF OflO 0,00 
SVERIGE i 0,57 040 
EFRU 0,00 0,00 
ESF 0,22 0,10 
EUGFL 0,02 0,00 
FIUF ÇU4 ; 0,00 
DET FORENEDEKONCERICS ; • 6,S4 . 6,U 
EFRU 0,00 0,97 
ESF 3,71 1,75 
EUGFL 0,27 1,35 
FIUF 2^56 2,07 
PÆLL^SJ^Et : 3tt30 34,30 
EFRU 30,08 33,48 
ESF 0,00 1,02 
EUGFL 0,21 0,00 
FIUF Ofi) 0,00 
TALT Ui>?2 193>8£ 
EFRU 30.98 82.32 
ESF 56,70 56,69 
EUGFL 10,87 42,06 
FIUF 13,37 12,77 
Budgetposter B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830, inkl. frem-og genopførte bevillinger. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 303 
Bilag 4: Den finansielle gennemførelse af overgangsforanstaltninger og nyskabende aktioner* 
Tabel 2: Gennemførelse 1994-1995 
mio. ECU 
Medlemsstat / Fond Forpligtelser Betalinger 
BSJLCrEN 4<U31 56,2? 
EFRU 0,00 6,61 
ESF 45,34 43.52 
EUGFL 3,20 0,80 
FIUF 0^9 0,35 
DANMARK [ 3,75> 5^3 
EFRU 0,00 2,40 
ESF 1,75 1,20 
EUGFL 0,00 0,21 
FIUF 2fiA 1,31 
TYSKLAflP J^£ 32./12 
EFRU 1,27 24,88 
ESF 6,63 5,59 
EUGFL 1,33 1,01 
FIUF OM 0,64 
CftÆK£Nl>AND 33M 33.M« 
EFRU 2,11 7,59 
ESF 29,20 18,22 
EUGFL 0,02 5,47 
FIUF 2,35 1,92 
STANDS i -68,00 52,54 
EFRU 55,00 32,97 
ESF 1,60 8,65 
EUGFL 5,55 6,83 
FIUF 5JJ5 4,10 
FRANKRIG : «£& SM» 
EFRU 0,00 23,26 
ESF 3.65 8.34 
EUGFL ' 4,71 20,12 
FIUF 3^02 2,17 
fcLAftU : 8,32- ; u,i» 
EFRU 0,00 0,88 
ESF 4,87 . 5,68 
EUGFL 0,57 5,22 
FIUF OfiS 0.41 
ÏTAUSN ; 31.VJ 9S,4S 
EFRU 0,00 32,39 
ESF 8,81 12,28 
EUGFL 20,97 47,69 
FIUF 2,41 3,08 
U0XEM83PSG i i& <>fi* 
EFRU 0,00 0,00 
ESF 1.12 0,63 
EUGFL 0,00 0,00 
FIUF 0,00 0.00 
Budgetposter B2-1800, B2-1810, B2-1820, B2-1830, inkl. frem-og genopførte bevillinger. 
3(M Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 4: Den finansielle gennemførelse af overgangsforanstaltninger og nyskabende aktioner* 
Tabel 2: Gennemførelse 1994-1995 (fortsattes) 
mio. ECU 
Medlemsstat / Fond Forpligtelser Betalinger 
NEDERLANDENE • I 4,-P 1 \\M 
EFRU 0,00 8,29 
ESF 1,95 1,25 
EUGFL 0,00 0,44 
FIUF 2^2 1£7 
EFRU 0,00 0,00 
ESF 0,24 0,14 
EUGFL 0,01 0,01 
FIUF 000 0,00 
PORTUGAL 76>39 66.S8 
EFRU 59,01 52,51 
ESF 7,99 5,72 
EUGFL 6,33 6,44 
FIUF 3^06 1.91 
FINLAND • ~ 0,3» OM 
EFRU 0,00 0,00 
ESF 0,28 0,10 
EUGFL 0,01 0,00 
FIUF <\00 0,00 
SVERIGE 0,57 0,10 
EFRU 0,00 0,00 
ESF 0,22 0,10 
EUGFL 0,02 0,00 
FIUF 0^34 0,00 
DET FORENEDE KONGERIGE *W tU% 
EFRU 0,00 2,88 
ESF 5,26 8,08 
EUGFL 0,27 2,59 
FIUF 6/13 2,57 
;j|i|fe^jË^!^^K't ' ' " ' ' ' " 4M6 ?&,04 
EFRU 46,28 76,01 
ESF 0,01 2,03 
EUGFL 0,21 0,00 
FIUF 0.16 0,00 
I ALT 3S6>3i 513,57 
EFRU .163,67 270,68 
ESF 118,92 126,54 
EUGFL 43,20 96,82 
FIUF 30.52 19,54 
* Budgetposter B2-I800, B2-I8IO, B2-1820. B2-1830, inkl. frem-og genopførte bevillinger. 
u 
BILAG 5 
Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger 
Svvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 307 
Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger 
Tabel 1: Den regionale fordeling af forpligtelser 1995 
Mcillcimitai / 
Reelnn Mal 
| 3» (Und.) | S»(fi«kT 
HELC1ET* 
Rnrxellci 
Flandern 
Wallonien 
Tva=rrcgionalt 
IWMWUC 
l)»i Ini Storebælt 
Vr.l Ini Slc.ichrll 
Tvarrrcgionalt 
TYSkl^r(0::i:;:;:;::>:x:::;::^;:x:;:;:;x|:::x::::v:::;:x::>:;:x:::v 
MecUcnibuig-Vnrpommcm 
Mrnndenburg 
Sach;cn-Antiall 
Snchscn 
Thuringcn 
Berlin 
Schleswig-Holslcin 
Hamburg 
Niedcrsachsen 
Bremen 
Nordhein-Westfalen 
Hcsscn 
Rheinland-Pfalz 
Dadcn-WUrtcmbcrg 
Bayern 
Saarland 
Tverrtgionalt 
GRÆKENLAND 
AnaL Stcreas kai Nisia (1) 
Kent Ke Dit. Makcdonias 
Pclop. & Dit. Sier. Eli. (2) 
Thcstalias 
Knlis 
Ipirou (3) 
Thrakii (4) 
Nison Anatolikou Egcou (5) 
Tværregionalt 
SJP^£»:W:i:;:;:;^^ 
Galicia 
Aslurias 
Cantabria 
Pais Vasco 
Navarre 
Rjoja 
Aragon 
Madrid 
Caslilla y Leon 
Caslilla-La-Mancha 
Extrcmadura 
Catalufta 
Comunidad Valcnciona 
Baléares t.vt 
• 
• 
8,97 
" 
-
• 
• 
SïiïliïtiSJ 
370.40 
272,79 
338.53 
461.58 
297.82 
109,98 
• 
• 
• 
" 
-
171,46 
MVffl* 
195.86 
118.41 
140,50 
55,24 
84.20 
82,46 
72,66 
91.25 
1.812.45 
^ggiUTrøft 
589,88 
224.68 
106.55 
296,0" 
240,0< 
155.2C 
589.« 4.» 
• 
0,00 
4.63 
" 
6\W 
0.00 
6.00 
• 
::i&:W:*W: 
-
• 
• 
-
-
13,10 
0,00 
• 
6.49 
2.61 
5,37 
1.20 
3,10 
• 
0,00 
6,14 
-
" 
mw&M. 
192,43 
22,83 
11,87 
I3.M 
79, i: 
) 
288.9 
) 
10,3 ' 1W 
1,90 
0,00 
25,95 
5.55 
AlftiS 
-
41.00 
•:#::£:##* 
-
• 
• 
• 
-
8.09 
6.12 
0.00 
0.00 
6.28 
0.00 
7,90 
5.04 
8.34 
0,00 
6.45 
0.00 
•SWiSMIfjW 
20.66 
6,7« 
0.0C 
0.0C 
18,4 
5 15.5 
7 0,01 0,JK| 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
J.IHV 
5.00 
wm*M 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
-
0.00 
• 
i;:;g;ig:;S6S3» 
' 
• 
\ 
• 
a Vtjti 
0.27 
I2JI 
5.90 
11.75 
K,73 
16.73 
MiWii* 
• 
• 
• 
0.49 
0,68 
4.74 
0.11 
0.00 
3.33 
0.00 
3.50 
13.56 
0.50 
138.23 
+ 
-
SSSSa.J.iW 
• tM 
• 
0.00 
23.ÎS 
23.28 
;:;:;!;:$:;:;>?$; 
• 
-
-
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
12 46 
*: 
Wmim 
• 
-. 
-
• 
i »,« 
4.31 
4.86 
• 
V* 
3.36 
WWW! 
• 
• 
• 
• 
10.69 
• 
15.60 
• 
5.49 
14.05 
7,97 
8.79 
70,36 
2.82 
-
/ 
t#$ggiai*at 
3.78 
10.1 
1.94 
40,9. 
6.5" 
17.0 
8.2 '. 
• 
• 
• 
• 
' 
• 
• 
• 
mtm:Æ 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
•i 
• 
• 
5 
• 
1 «.!? 
1.73 
24.79 
65.68 
0.00 
9,03 
0.00 
0 00 
9.03 
WMïtfit 
59.24 
24.41 
75.35 
65.28 
93.% 
41.22 
6.19 
1.24 
4K.7y 
16.72 
49.30 
19.47 
17.59 
5.67 
34.44 
15,81 
42.92 
AK*4 
0,00 
0.00 
0.00 
0.00 
0,00 
O.IX 
0.00 
0.00 
61.64 
ï:i:|:;:;:339^* 
2.90 
12.52 
0.97 
2.3 
4.11 
3.43 
24.1! 
3..V 
9.6( 
4.4 
22.4 
2.1 
3.1 
3.0 Jt7S.$9 
3,89 
41.41 
115.99 
17.30 
tw,*i 
0.00 
6,00 
98.40 
W$.W{K 
429,63 
297.20 
413.88 
526.86 
391.78 
1.72.38 
23.49 
1.92 
75.62 
25.72 
60.16 
45.95 
33,70 
26.30 
118.36 
31,72 
365.07 
•J7!4,«l 
195.86 
118.41 
140.50 
55.24 
84.20 
82.46 
72.66 
91.25 
1.874.09 
:;::$::;*«W;W: 
592,78 
237.20 
107.52 
219.18 
43.89 
17.24 
78.99 
107.42 
' 305.66 
' 244.56 
1 177.64 
1 323.71 
z 592.72 
7 21.65 
(1) Omfatter OP'et Allika 
(2) Omfatter OP'eme for det grxske fastland. Vestgrnkenland og Pelopponcs 
(3) Omfatter OP'eme for Epirui og De Joniske Oer 
(4) Omfatter OP'eme for Thrakien og Oslmakedonien 
(5) Omfatter OP'eme i det nordlige Ægriske Hav og oeme i det sydlige Ægæiske I 
308 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger 
Tabel 1: Den regionale fordeling af forpligtelser 1995 (fortsattes) 
Medlemsstat / 
Region 1 | 2 | 3 | 4 | 5. Qand.) j ?a(flsk.) | 
Andalucia 
Ccuta y Mclilla 
Ceuta y Mclilla 
Canarias 
Tvarrrcgionalt 
!r^WKRH?;^ 
lie de France 
1 laute-Normandie 
Basse-Norma ndic 
Picardie 
Champagnc-Ardcnnc 
Bourgogne 
Cenlrc 
Nortc-Pas-dc-Caiais 
Bretagne 
Pays de la Loire 
Poitou-Charcnles 
Lorraine 
Alsace 
Franche -Comic 
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrenees 
Auvergne 
Rhône-Alpes 
Languedoc -Roussillon 
Provencc-Alpes-C6le d'Azur 
Corse 
Martinique 
Guadeloupe 
Guyane 
Réunion 
Tværregionalt 
iRLAltt» 
Tvcrregionalt 
ITALIEN 
Piemonle 
Valle d*Aosia 
Lombardia 
Trenlino 
Veneto 
l'nuli-Vcnciia Giulia • 
Liguria 
Emilia-Romagna 
Toscana 
Umhria 
Marche , . 
Lazio 
Abruzzo 
Molise 
Campania 
Puglia 
Basilica la 
Calabria 
Sicilia 
Sarde gna 
Tværregionalt 700,29 
169.37 
25.42 
307.57 
1.374.18 
xWxiiïWi 
• 
• 
-
• 
9.40 
• 
• 
• 
• 
" 
" 
' 
• 
• 
-
• 
14.25 
24.45 
54.03 
8.12 
112.20 
• 
•«4^1 
954.21 
' ZJ»<S» 
• 
• 
• 
• 
134.37 
26.75 
124.02 
203.67 
51,65 
117,17 
189,39 
50.95 
1.330,62 • 
• 
• 
39.75 
WZWM-
• 
45,19 
17,08 
37.58 
0.00 
13,91 
0.00 
12.02 
0,00 
41,94 
17.10 
39.96 
0.00 
2,10 
' 
3.82 
13.63 
19.25 
0,00 
19.86 
29.64 
-
*.; 
9,90: 
0.00 
0.00 
0.00 
0,00 
0.00 
0,00 
0,00 
0.00 
0.00 
0.0(1 
o.oc • 
• 
• 
-
145.56 
SSxSSâRW 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
" 
• 
• 
• 
• 
396.80 
-
• 
fl><W 
0.00 
0.00 
0.00 
0,00 
0.00 
0.00 
0,00 
0.00 
0.00 
0.00 
o.ori 
0,00 
o.oc • 
-
• 
62,70 
gS&SiliiiM: 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
0,00 
* 
• 
ftJMT 
• 
. 
O.OC -
• 
• 
21.10 
mï&ïw 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
252,08 
-
«fia. 
O.CK • 
• 
• 
19.90 
itt%3X}$t 
. 
-
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
" 
-
• 
31.62 
-
23.37 
) 22.3 -
• 
WA&W&. 
-
0.00 
12.80 
" 
0.00 
20.35 
1.12 
• 
0.00 
12.52 
3.75 
1.40 
0.21 
6.86 
14.01 
2,84 
4,89 
25,68 
1.56 
0.00 
0.32 
" 
" 
" 
2.14 
* 
Jl>S» 
9,78 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
5.22 
4.19 
3.3V 
O.CKl 
O.OC 
8.93 
O.Of 
7 • 
-
• 
-
" 
MiMMf 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
-
• 
-
• 
• 
-
• 
-
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
-
. 
. 
• 
• 
• 9.85 
1.74 
O.CKl 
29.86 
99.43 
^Mfåmji 
4.74 
0.00 
11.13 
10.71 
l.% 
10.86 
3.92 
7.40 
8.72 
0.00 
9,52 
38.73 
4.04 
4,97 
18.54 
26.92 
4.68 
13.17 
4.9K 
16.53 
15.79 
5.65 
0.00 
0.00 
0.00 
8.76 
75.39 
4Ï4* 
42.64 
7(VSi 
0,00 
0.28 
0.00 
4.26 
0.00 
0.30 
0.00 
0.69 
0.90 
O.tK 
0.1 K 
O.OC 
6.03 
0.00 
2.77 
6.04 
1.72 
i.'X 
0.0C 
1.35 
40.53 710,14 
171.11 
25.42 
337.42 
1.762.61 
:::;:'::::li*j»;ïi; 
4.74 
45.19 
41.02 
48,29 
1.96 
45,12 
5.04 
28.82 
8.72 
54.47 
30.38 
80.09 
4.25 
13.93 
32.55 
33.58 
23.21 
58.11 
6.54 
36.39 
45.74 
19,90 
24.45 
54.03 
8,12 
120,96 
758.04 
?*S.«i 
996.85 
2.JS3.Z9 
9,78 
0.28 
0.00 
4.26 
0.00 
5.52 
4.19 
4.08 
0.90 
0.00 
8.93 
0.00 
140.40 
26.75 
126.78 
209.71 
53,37 
123.13 
189.39 
52.30 
1.393.52 
Svvriidc t'irxlH'rclninK — Strukturfondene i 1W$ 
Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger 
Tabel 1: Den regionale fordeling af forpligtelser 1995 (fortsattes) 30«) 
McillcmMtat / 
Ritlwn 
ttttKMBOURO 
TvonTcgtonilt 
Nu>£RLANnEfJ£ 
Noord-Nedcrland 
Oosi-Nedcrlnnd 
Wcsl*Nedcrbnd 
Zuid-NedcrUnd 
TvtcrTcgionall 
^S^M^^M^MMMMMMiMz. 
Ostosienrich 
Stulosicrrcich 
Wcstojtcrrcich 
1 VLTTtgionilt 
J'CMTIJCAL 
Norte 
Centre 
Lis boa e Vole do Tcjo 
Alcntcjo 
Algarve 
Acores 
Madeira 
Tvarrregionalt 
mia^WM&miMmmMMym: 
Manner-Suomi 
Aland 
TvicTTcgtonalt 
sVfiftrcr 
Syds^enge 
Vasliverip.e 
MellcrcU Nonland 
Ovre Nnrrland 
Tvanrtninnall 
t)RT:fOfte«eBK:KONG«w«E;:x: wwm& 
NortJi 
Yorkshire unci llumbcnide 
East Midlands 
East Anglia 
Snulh East 
South West 
West Midlands 
North East England 
North West 
Wales 
Scotland 
Northern Ireland 
Gibraltar 
Tva^Ttgionall 
flfctitESSKABET 
tMimw. « 
-
77,1« 
17,20 
• 
MM-iU« 
28,80 
• 
• 
1 J?»,77 
97,80 
59,99 
93,98 
57.69 
24,88 
84,70 
82.35 
878,33 
SKSxïxS 
• 
" 
• 
• 
:mmv>*v. 
i 
50,17 
39.14 
129,29 
, 
as&to » 
8,W: 
0,00 
Î,«. 
9.15 
0.00 
0.00 
&:&:#& 
22.41 
11.12 
20,62 
r 
" 
• 
• 
• 
' 
• 
xwSx&iW 
31,10 
T(K;W 
15,00 
24.00 
18.00 
48.78 
mmtm 
0.00 
103.79 
6.55 
6,13 
0,00 
122,96 
95.65 
32.70 
15,58 
134.89 
0,00 
s 
<mtt » 
u* 
3.29 
NJ,« 
-
-
-
-
143.83 
$wit*M 
• 
• 
• 
64.06 
, 
" 
-
" 
" 
-
-
" 
Wmw& 
• 
• 
60.33 
xKxSîW 
• 
-
73,00 
Wi\mtm 
J 
• 
497,00 
» 
J,W,41 M 
* 
tt?. 
0.27 
11,1X1 
-
-
• 
• 
0,00 
Wx&ttiW 
• 
• 
11.70 
,. 
• 
-
• 
• 
" 
• 
mmmi 
14,83 
W&tiM 
x:x;SS::>S:*-
-1 
. 
H*i ;i 
S» 0«nd.) 
M? 
5.47 
4& 
• 
• 
• 
4,89 
wxttm 
-
61.50 
» 
• 
• 
• 
• 
" 
-
Wiimm 
61,42 
W3$*& 
13,72 
mimw 
1 
• 
22.80 
. 
«$.«* Jafli.k.) 
8.W 
0.89 
T.40 
-
• 
1,40 
WM/W. 
• 
• 
• 
2.00 
•r 
• 
" 
" 
• 
" 
" 
" 
+%££&» 
23.00 
S:S:SSi**r*': 
• 
• 
40.00 
2&£&$ 
• 
0.00 
Jttt.tt 5h 
«ll> 
0.00 
U\ 
4.50 
1.42 
1.4(1 
0.00 
-
'•ymmsi. 
21.18 
27.21 
29.94 
* 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
mm&m. 
30.48 
2.33 
• 
:;SSSSsi 
-
Z$mtm 
j 
7.51 
1.39 
5.11 
2.16 
27.0K 
23.77 
7,57 
-
ViM « 
' 
-
-
• 
Wi-Xtfte 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
;xW:|:;:'::81ilKI 
81,00 
S;p:;ft« 
• 
• 
44.92 
yffiWtf 
• 
«5,|H EF-lnlt. 
lX> 
1.83 
*7,Jlt 
6.16 
3.03 
7.89 
0.IX) 
40.30 
W+y-iUi 
R.85 
0.00 
0.IKI 
34.5K 
1J7.9K 
0.(KI 
0.00 
9.22 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
138.76 
y^:£yy':4ii$$ 
0,00 
0.00 
48.85 
x;g;::x:jily«4 
0,00 
0.00 
0.00 
o.txi 
31.94 
W&tiMi: 
0,00 
4.36 
4.2J 
O.OO 
0.OC) 
0,00 
10.13 
23.46 
5.8K 
42.98 
51.30 
46,62 
0.00 
116.R9 
W.7H 
fcttfct< I ALT 
iUi 
11.75 
2« K. 
19.80 
21.65 
9.29 
0.00 
190.42 
•'i>:-?.Uypi 
81.24 
38.33 
50.56 
173.84 
I 527t7fl 
97.80 
59,99 
103.20 
57.69 
24.88 
84.70 
82.35 
1 017.09 
xSKx3M:W 
30.48 
2.33 
320,53 
:Si;x|xJt!S'frt 
15.00 
24.00 
18.00 
48.78 
203.58 
•miMtiH) 
0.00 
108.16 
18.29 
1.39 
6.13 
5.11 
133,09 
121.27 
88,75 
85.64 
249.11 
175.91 
0.00 
644.26 
tvw 
: iim.a mio ECU 
310 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger 
Tabel 2: Den regionale fordeling af forpligtelser 1994-1995 
Medlemsstat / 
Reclon [ 3 | 4 | 5« (land.) | 5. (fWk.) | 5b | « 
pEtCttN 
Bruxelles 
Flandern 
Wallon.cn 
1 værrcgionall 
DAPfMARK; 
Ost for Storebælt 
Vest for Storebælt 
Tværregionalt 
ry$KUit<ti:^m-m 
Mcckleniburg-Vorpoinincm 
Brandenburg 
Sachscn-Anhalt 
Sachsen 
Thuhngcn 
Berlin 
Schleswig-Ilnlstcin 
1 lamburg 
Niedcrsachsen 
Bremen 
Nordrhein-Wcsll'alen 
Hcssen 
Rheinland-Pfalz 
Badcn-Wurtemberg 
Bayem 
Saarland 
Tvaarregionalt 
CRÆKEFTLAm* 
AnaL Stereas kai Nisia (i) 
Kent. Ke DiL Makedonias 
Pclop. A Dit. Stcr. Eli. (2) 
Thessalias 
Kritis 
Ipimu(3) 
Thrakis(4) 
Nison Analolikou Egeou (5) 
Tværregionalt 
^NiEN&x:;:;:;^^ 
Gahcia 
Asnirias 
Canlabria 
Pals Vasco 
Navarra 
Rioja 
Aragon 
Madrid 
Caslilla y Leon 
Castilla-La-Mancha 
Extremadura 
CataluAa 
Comunidad Valencia!» 
Baléares Wfi4 
107,00 
• 
-
• 
-
-
x!x: i.iiiM. 
625.34 
568.39 
673,61 
916.10 
571,53 
211,42 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
325,70 
*S*4#f 
298.72 
239.23 
284.40 
111.61 
131.00 
143,54 
146.81 
156.40 
3.033,18 
xiSJirøiit' 
937,94 
338,64 
155,98 
-| 
• 
• 
537,87 
407,00 
284,% 
886.02 fiM 
• 
38J2 
23,84 
30.2» 
9.52 
20.77 
-
ïm}*w. 
• 
• 
• 
• 
49.19 
15.39 
-
13.52 
14,94 
115.00 
21.26 
23,46 
-
13.64 
20.46 
+ 
• 
MM*& 
• 
192.43 
22.83 
11.87 
13,86 
79,13 
288.98 
10,37 41.Tf 
3.73 
30.40 
52,73 
10,91 
*S,M 
• 
85,00 
ÏMinlpt 
• 
• 
• 
• 
15.88 
12,20 
5.99 
18.58 
12.33 
43.02 
15.50 
10.17 
16.37 
8,66 
13.01 
136,05 
• 
' 
W;;$;#2Ï& 
• H 
•1 
41,32 
13,44 
4.34 
20,04 
36,76 
31.12 
12.95 «} 
0,29 
3.45 
0,27 
0,62 
MB 
• 
• 
6,00 
WMtïfii 
• 
-
-
• 
• 
• 
• • 
• 
-
-
• 
• 
• 
• 
-
29,61 
-
• 
" 
-
-
• 
• 
• 
" 
wmim 
• tofit 
0.27 
16.10 
9,63 
27,03 
38,«: 
38.67 
W-JMXM: 
• 
• 
• 
0,49 
0.68 
4,74 
0.11 
4.85 
3.33 
3,02 
3.50 
13,56 
0.50 
287.95 
• v 
• 
• 
-
. 
-
-
• 
• 
• 
'M>^mm\ 
' A fit 
• 
• 
-
4.08 
4&j5? 
> 
• 
46.59 
mmw 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
24.87 
• 
" 
" 
• 
' 
SSigiSiàfcni 91« 
4.31 
4,86 
" -
• 
-
• 
• 
¥.79] 
• 
• 
9.79 
WWW 
-
• 
• 
20,91 
• 
44.41 
5.49 
23.66 
20.17 
8.79 
135.49 
2.82 
+ 
iSSsSHiw 
6.43 
16.43 
6.2C 
78,83 
11.32 
34.« 
8.2 -
• 
•X:iM&i 
• 
• 
• 
-
-
• 
• 
• 
-
' 
• 
• 
• 
' 
•1 
ÏSSx&Sx? 
. Wj6 
1.73 
26,59 
68,61 
0.33 
13,37-
0.00 
0.00 
13.37 
xSx*4«;Si: 
59.24 
24.41 
75.35 
65.28 
93.96 
41.22 
6.19 
1.24 
48.79 
16,72 
49.47 
19.74 
17.59 
5.90 
35.70 
15.81 
69.90 
•U5.TO: 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
85.98 
mïmiiï: 
2.90 
12.52 
0.97 
2.31 
4.17 
3.43 
24.18 
3.3f 
9.60 
4.47 
22.44 
2.12 
3.12 
3.01 aw: 
6.02 
119.17 
266,94 
42.97 
ïltji 
9.52 
20,77 
199.41 
m*.tf.tji* 
684.58 
592.81 
748.96 
981.38 
665.49 
317.71 
55.18 
7.92 
130.05 
44.09 
217.82 
83.49 
74,40 
34.56 
207,04 
52.61 
874.08 
rt,6J0>*7 
298.72 
239,23 
284.40 
111.61 
131.00 
143.54 
146.81 
156,40 
3 119.17 
SS-'W-'lS-WÎ 
940.84 
351.16 
156.95 
242.50 
56,87 
25,83 
136.91 
130.57 
547.46 
411.47 
307,41 
356.88 
889.14 
34.60 
(1) Omfatter OP et Attika 
(2) Omfatter OP'eme for det græske fastland, Vestgrækcnland og Peloponnes 
(3) Omfatter OP'eme for Epirus og De Joniske Ocr 
(4) Omfatter OP'eme for Thrakicn og Oslmakednnien 
(5) Omfatter OP'eme i del nordlige Ægæiske Hav og oeme i det sydlige Ægæiske I 
Syvende Arslwretning — Strukturfondene i 1995 311 
Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger 
Tabel 2: Den regionale fordeling af forpligtelser 1994-1995 (fortsattes) 
Medlemsstat / 
Region MAI 
1 | 2 | 3 | 4 | Sa (land.) | 5a (fialc) | 5h j 4 EF-miL I ALT 
Andalucia 
CeuU y Mclilla 
Ccula y Mclilla 
Canarias 
Tvarrrcgionull 
FRANKRIG 
Ile de France 
Haute-Normandie 
Bassc-Nnnnandic 
Picardie 
Champagne-At denne 
Bourgogne 
Centre 
Norte-Pas-dc-Calais 
Btctagnc 
Pays de la 1/oire 
Poitou-Charcntes 
Lorraine 
Alsace 
Franchc-Comtc 
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrënecs 
Auvergne 
Rhône-Alpes 
Languedoc-Roussillon 
I'Tovence-Alpcs-Colc d'Azur 
Corse 
Martinique 
Guadeloupe 
Guyane 
Réunion 
Tværregionalt 
IftLAflO 
Tværregionalt 
ITAX1F.N 
l'iemonte 
Valle d'Aosta 
I^imbardia 
Trcnttno 
Veneio 
Friuli-Venczin Giulia 
Liguria 
Emilia-Romagna 
Toscana 
Umbria 
Marche 
Lazio 
Abruzzo 
Molise 
Campania 
l>uglia 
BasilicaU 
Calabria 
Sicilia 
Sarde gna 
Tvatrregionalt 1.337,33 
263.91 
44.19 
453.00 
2.725.59 
497.il 
• 
-
• 
• 
-
-
69,87 
" 
-
" 
• 
• 
" 
• 
• 
48.49 
57,57 
100.61 
26.87 
194.21 
1 %^i 
1.680,13 
J «VI 
• 
.-
• 
• 
• 
150,90 
37,74 
177,22 
203,67 
98.05 
189,15 
189,39 
170,58 
1.808.01 • 
• 
• 
39.75 
<W4\3» 
• 
91.59 
35.45 
76,49 
24.64 
29,61 
24.20 
114,06 
28.52 
85,14 
34,04 
80.44 
19.60 
17.30 
" 
37.86 
27,17 
38,68 
31,69 
42.27 
65,65 
• 
• 
•-
-
• 
. 
• 
2V9,V\ 
65.13 
6,00 
23,00 
• 
22,57 
24,00 
30.53 
12,00 
40.36 
35,00 
21.00 
20.34 
• 
-1 -j 
H " 
-
-
• 
266.62 
rmjo. 
• 
-
• 
• 
-
• 
-
-
-
• 
• 
• 
-
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
' • 
-
778,40 
. 
" 
21KJ47 
18,32 
1,86 
26,25 
7.90 
16.23 
8,00 
6,33 
27,64 
9,84 
4.57 
5,51 
18.30 
" 
49,71 • 
• 
" 
• 
118.10 
515,3» 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
-
-
• 
• 
95,39 
*• 
' 
*0>*1 
• 
• 
' 
60.6 • 
-
101.86 
61HM 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
' 
" 
" 
678.61 
* 
Mi>n 
• 
•• 
117,41 • 
' 
• 
39.83 
«Î,Ï7 
• 
• 
• 
' 
• 
• 
" 
' 
' 
• 
• 
• 
' 
63.27 
-
-
4(t<77 
44,7 • 
" 
• 
373,ïï 
• 
i.o«; 
31.54 
• 
4.12 
29.69 
5.09 
• 
26,19 
27.78 
20.85 
10.20 
6.75 
13,92 
32,02 
34,39 
33.89 
44.88 
24,91 
11,65 
12.09 
2.14 
-
iftl.txi 
9,78 
0.59 
4,79 
6,23 
17,30 
5,22 
4,19 
6,78 
15.79 
10.75 
8.93 
I6.6C -
• 
• 
' 9.85 
1.74 
0.00 
29.86 
175.01 
1 33JÆ?: 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
" 
• 
• 
• 
-
-
-
-4.74 
0.00 
11.13 
10.71 
1.96 
10.86 
3.92 
7.4(1 
8.72 
0.(K3 
9.52 
38.73 
4.04 
4.97 
18.54 
26.92 
4.68 
13.17 
4.9« 
16.53 
15.79 
5.65 
0.CK) 
0.00 
0.00 
8.7C 
101.56 
. . 1J^ 
53.54 
"UV* 
0,00 
0.28 
0.00 
4.26 
0,00 
0.30 
0.00 
0.69 
0.90 
0.0C 
0.00 
O.OC 
6.0.1 
O.OC 
2.7" 
6.CM 
1.7! 
5.9C 
O.OC 
1.3 
104.» 1.347.18 
265.65 
44,19 
482.86 
3.466.76 
#ï#à**iï* 
4,74 
92.68 
78.13 
87.20 
30.72 
70.16 
33.21 
191.33 
63.44 
112.91 
64.42 
129.36 
30,39 
36.18 
50.57 
99.16 
65.75 
96.72 
61.58 
70.45 
93.52 
54.13 
57.57 
100.61 
26.87 
202.97 
1.719.37 
. ...*?PW 
1.733.67 
JHKV2 
93.25 
8.73 
54.04 
18.39 
56.09 
37.52 
41.05 
47.11 
66.89 
50,32 
35.44 
55.31 
156.93 
37.74 
179.99 
209.71 
99.77 
195.11 
189.39 
s 171.93 
2.184.61 
Svvende iirshcretmny -. Strukturfondene i IW5 
Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger 
Tabel 2: Den regionale fordeling af forpligtelser 1994-1995 (fortsattes) 
Mcdlemaiial / 
Region -
imtmowc _._„..._......._ 
Tvcrregionalt 
wjttitJuLANbeKfc 
Noord-Nedcrland 
Oosl-Ncdcrland 
WcitNedcrland 
/.uid-Ncdciland 
Tvarrcgionalt 
j*!*!i^£^ 
Ostosterrcich 
SDdOslcrreich 
Westfisierreich 
Tvtcrrtgionalt 
mmwoAi* 
None 
Centre 
Lisboa e Vale do Tcjo 
Alentejo 
Algorve 
Acorei 
Madeira 
Tvterrcgionalt 
FFNtAJfD 
Manner-Suomi 
Aland 
Tverregionall 
sv£fcicfc. 
Sydsverige 
VojUverige 
Mcllcnta Norrlond 
Ovrt Nortland 
Tvajrregionalt 
DET 3T0R£NK0fc KONCERICK 
North 
Yorkshire and llumbcrsidc 
East Midlands 
East Anglia 
South East 
South West 
West Midlands 
North East England 
North West 
Wales 
Scotland 
Northern Ireland 
Gibraltar 
Tv«erregionalt 
F/EXLESSKABrr 
(ALT • 
...r ....-• 
• 
J7",M: 
• 
37,20 
• 
• 
• 
yWmm. 
28.80 
• 
• 
• 
****M 
210,00 
126,00 
124X 
78.62 
28,48 
216.21 
148.65 
3.616.26 
y 
Stipi 
-
162.13 
81.89 
288.30 
-
x\x&p\ * \ 
%r> 
7.97 
i«SVt>2 
33.38 
36.48 
• 
35.16 
• 
mrniim 
22.41 
11.12 
20.62 
• 
Sg&SgSi-i; 
-
• 
-
-
-
?MB 
• 
• 
31.10 
«4,1* 
15,00 
24.00 
18,00 
48,78 
Ut$M 
25.00 
204.44 
31,66 
43.65 
29.00 
240.88 
193,55 
137,26 
75,34 
264,27 
5,00 
, 
«9fcH » 1 
_„.*.*; 
6.46 
5«M* 
• 
• 
" 
282.27 
miSS-Wr** 
• 
• 
64,06 
røiwi-SSr 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
Mji. 
• 
• 
60,33 
•7J.JX) 
• 
73.00 
^Mvtmr 
• 
975.00 
» 
i J».tt M 
* 1 
<WJ 
0,53 
22^* 
• 
• 
• 
22.23 
KWxWtJvW 
• 
• 
• 
11.70 
^•SS-SJSi^j 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
t+JJ-
• 
14.83 
-
WWtty}. 
•1 
-
•KM* il 
X. (land.) | 
\m 1UI 
«-«.«*) 
• 
-
• 
• 
25.27 
K*S:*t;Sfc 
• 
• 
• 
61.50 
i-iSSi&i&S 
-
-
• 
• 
• 
-
*t,« 
61.42 
•ijx 
13.72 
KSH***!« 
XS.K 
ISTljM 5»(fl'k.) | 
J.IO 
1.10 
»,J4 
• 
• 
• 
9.16 
mm*M 
• 
• 
2.00 
iiftiSiijiiSliS:'* 
• 
• 
• 
-
• 
• 
2JV)« 
1 
23,00 
<H>>flB 
40,00 
•W&itXM 
I4.7> 
IXirf » 1 
l.*4J 
o.wj 
j*5J^ 
I6 86J 
3.28J 
3.1X1 
2.291 
\ 
m&ti**ti 
21.18 
27.21 
29.94 
-
:&;:£:£:&:$ 
• 
• 
-
• 
• 
•MJH: 
30,48 
2.33 
-
" 
mmwtt): 
7.51 
8,59 
31.17 
15.01 
27.08 
23.77 
7.57 
» 
(,i«.i> * 
-
• 
. 
• 
• 
• 
X?W#& 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
XlytH) 
1 
81.0C 
44.92 
44.92 
w EF-inlt 
lfl1 
1.87 
*1JJ 
6.16 
1.03 
7.89 
0,00 
44.54 
•:v:;:x:x43;*l 
8.85 
0.00 
0.00 
34.58 
yWXm&i 
0,00 
0,00 
9.22 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
182.95 
I*,*} 
0.00 
o.oo 
48.85 
«,W 
000 
0.00 
0.00 
0.00 
31.94 
WyZPW 
0.00 
4.3f 
4.24 
0.00 
O.CX 
0.0C 
10.13 
23.4f 
5.8f 
42.9f 
5I.3C 
47.7< 
o.ot 
137,3 
WW* 
J t.mn I ALT 
3WI» 
30.98 
jfc&VJa 
56.40 
79,99 
11.07 
37,4 5 
383.47 
wmm 
81.24 
38.33 
50.56 
173.84 
yW£nK$i 
210.00 
126.00 
133,76 
78.62 
28.48 
216.21 
148.65 
3.799.22 
^5J,J4 
10 48 
2.33 
320.53 
30VJS 
15.00 
24.00 
18.00 
48.78 
203.58 
::*S*?*><*? 
25.00 
208.81 
43.40 
8.59 
43.65 
60.17 
251.01 
232.02 
305.27 
145.40 
421.23 
336.09 
' 5.00 
1.219.84 
5$9i0< 
<tU,»$>,67 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 313 
Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger 
Tabel 3: Den regionale fordeling af betalinger 1995 
Medlemsstat / 
Region MU 
1 1 2 1 3 1 4 j Sa (land.) | Sa (flitc) | îh | « EF-inlt IAI.T 
tèi#iifc&;S&^ 
Bruxelles 
Flandern 
Wallonicn 
Tvcrregionalt 
OA^MAjfX 
Ost for Storebælt 
Vest for Storebælt 
Tvcrregionalt 
vt^Xi*MW^^^MWM^^ 
Mecklemburg-Vorpommcm 
Brandenburg 
Sachscn-Anhalt 
Sachsen 
ThUringen 
Berlin 
Sohleswig-Holstcin 
Hamburg 
Niedersachsen 
Bremen 
Nordrhein-Westfalen 
1 lessen 
Rheinland-I'falz 
Badcn-Wurtembcrg 
Bayern 
Saarland 
Tværregionalt 
GRtf^Nj^fc:;:::^ 
AnaL Stereas kai Nisia (I) 
Kent. Ke Dit Makedonias 
Pelop. db DiL Sier. Eli. (2) 
Thessaliaa 
Krilis 
IpirouØ) 
Thnikis (4) 
Nison Anatolikou Egeou (5) 
Tvamegionall 
SP^HtfXT 
Galicia 
Asturias 
Cantabria 
Pals Vasco 
Navarro 
Rioja 
Aragon 
Madrid 
Caslilla y Leon 
Castilla-La-Mancha 
UxUcmadura 
Calalufla 
Cnmunidad Valcnciana 
Baléares W&fi>$!. 
• 
• 
29.57 
' 
,; 
• 
" 
• 
:;&;#isw 
247.43 
228,36 
165,63 
298,53 
129,16 
47,19 
' 
• 
135.67 
W8*W$M 
106.54 
124,56 
119.65 
59,56 
49.68 
50.41 
74.40 
59.42 
* 1.061.57 
3 772,23 
390,88 
132.54 
42.03 
300.55 
252,77 
147.46 
429.69 £8K*K# 
• 
0.00 
11.75 
' 
1» 
0,00 
8.35 
" 
tø&Sxtøt 
• 
• 
• 
• 
• 
11,90 
0.00 
• 
345 
4,22 
2,68 
0.60 
1.55 
2.55 
5.77 
:;il$å$i8;8 
-
' 
' 
• 
• 
AitiH. 
148,42 
16,72 
5.93 
6,93 
29,46 
220,40 
5,18 *8*$£# 
1.49 
9.39 
26,00 
5.45 
ilfli 
• 
• 
39.04 
ijSSgiWj*« 
• 
• 
• 
• 
• 
8.SI 
6,72 
1.80 
0,00 
6,84 
12.91 
6.23 
4,06 
6,58 
2,60 
7,13 
40.82 
•SSvSSxilH 
• 
• 
m,a 
15.54 
6,72 
0.62 
2.10 
13.45 
18.51 
0.00 wmm 0,00 
0.00 
0,00 
o.oc 
M» 
• 
-
2.50 
S&&&& 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
0,00 
• 
»)*» 
• Wmm 0,13 
8.21 
4,40 
0.00 
WMfm 
• 
• 
16.49 
&&<&#** 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
0.24 
0.34 
2,37 
0,05 
1.45 
1.67 
0.91 
1.75 
6.78 
0.25 
145,09 
S&^S:*: 
" 
1W 
" SxW&liïî: 
• 
• 
• 
1.22 
$>:&?»&: 
• 
18,63 
W8ffl&. 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
9,93 
SSS-wiSS 
<MHt ;:;#Sx^{i:x':x:xW;x:;::j 
1 
2,5| 
2.43 
• 
gv'SSx*;» 
• 
-
2.45 
SijSjv^ïjiU 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
1.84 
l_ 
11.30 
• 
2.75 
7.99 
6.37 
4.39 
34.86 
1.72 
' 
MM#& 
• 
-
«1,1(9 
3.23 
10,92 
1.82 
37,83 
5.31 
15.7 
6.7( • 
• 
SSIS? 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
• :x:;:s>;3»;M}xs;:;:;::(w*:i; 
H 2.48 
'2-"| 32,15 
"H 99.23 
0.W| 6.68 
mMi&pwmm 
0K1 0.00 
owl 8.35 
«•H| 83.36 
zmim*. 
14,18 
7.63 
22.73 
27.4.3 
36.% 
10,15 
1.83 
0.00 
20.75 
5.10 
22.58 
3.10 
3.92 
1.70 
12.43 
6.24 
21.46 
igxxsïtjii« 
0,00 
0.00, 
0.00 
0.00 
o.oc 
o.oc 
0,00 
0.00 
30 26 
9.4,« 
1,45 
245 
0.4H 
0.61 
1.23 
1.0.1 
4.5 
1.0 
4.XC 
2.24 
4.3' 
I.Of 
l.5( SigJilWSi* 
261.62 
235.99 
188.37 
325.96 
166.12 
78,04 
10.63 
2.14 
37.66 
16.21 
42.37 
19.58 
16,80 
14.42 
59.22 
21.11 
352.97 
:Vm-,yjMifi$. 
106,54 
124.56 
119.65 
59.56 
49,68 
50.41 
74.40 
59.42 
1.091.83 
•»*3{Jt 
392.33 
134.99 
42.52 
167.87 
35.6) 
9.41 
51,36 
49.28 
305.35 
255.00 
151.85 
255.72 
431.25 
1.» 13.16 
(1) Omfatter OP'cl Atlika 
(2) Omfatter OP'eme for det græske fastland. Vestgrækenland og Pclopponés 
(3) Omfatter OP'eme for Epinu og De Joniske Øer 
(4) Omfatter OP'eme for Thrakien og Ostmakedonien 
(5) Omfatter OP'eme i del nordlige Ægæiske Hav og neme i det sydlige Ægæiske 1 
314 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger 
Tabel 3: Den regionale fordeling af betalinger 1995 (fortsattes) 
Medlcmuiat / 
RcRinn | I | 3 | 4 | 5a (land.) | 5a (nik) | ?h | i 
Andalucia 
Murcia 
Ceuu y Mclilla . . 
Canarias 
Tværregionalt 
iwwwiii^ 
Ile de France 
Haulc-Normandic 
Basse-Normandic 
Picardie 
Champa gnc-Ardenne 
Bourgogne 
Centre 
Nord-Pas-de-Calais 
Bretagne 
Pays de la Loire 
Poitou-Cha rentes 
Lorraine 
Alsace 
Franche-Comté 
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrcnces 
Auvergne 
Rhône-Alpes 
Langue doc-Roussillon 
Provence-Alpes-Côle d'Azur 
Corse 
Martinique 
Guadeloupe ' 
Guyane 
Réunion 
Tvasrrcgtonalt 
«Ri-ANtt 
TvjjWTcgional! 
ITALrCK 
Picmonle 
Valle d'AosU 
Lombardia 
Trentmo 
Vcneto 
Priuli-Vcnezia Giulia 
Liguri. 
Emilia-Romogna 
Toscana 
Umbria 
Marche 
Lazio 
Aliniïzn 
Molisc 
Campania 
Puglia 
Basilicata 
Calabria 
Sicilia 
Sardcgna 
Tværregionalt 638.23 
101.59 
22.33 
254J5 
1.059,82 
•SS^WTii» 
-
• 
-
• 
• 
• 
• 
8.94 
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
10,45 
21,89 
32,40 
7,60 
66,16 
tttfytf 
856,47 
7 174,1« 
6X.22 
15.52 
63.21 
92.9 
29.20 
60,93 
74.0C 
25,47 
746.5Î • 
• 
' 
' 
14,92 
W&Mè 
• 
18,49 
12.15 
30.47 
0,00 
0,00 
0,00 
11.74 
0,00 
22.85 
6,74 
15,48 
0,00 
1.10 
• 
2.59 
2,11 
15,62 
0,00 
5.71 
0,00 
r 
VXW 
0,00 
0,00 
0.00 
0.00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0.00 • 
• 
• 
• • 
112.72 
SSSiMfcwJ 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
312,88 
-
VfHS 
0,00 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
o.oc 
o.oc 
O.OC 
0.0C 
O.OC 
O.CK • 
• 
• 
38.13 
::;x;::x;i;i;ii^!V 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
0,00 
* 
fljjff 
-
3 0,CK ' 
• 
• 
' 
27,65 
mmite 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
242.14 
' 
ft,00 
-
) 0.« H 
• 
• 
• 
0.00 
xx'xSSi5iJi.i 
• • 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
-
• 
-
• 
25.31 
-
v\Wf> 
• 
• 
-
3 0.01 •| 
. 
• 
' 
• 
Slgx^SJTÎ 
• 
0.00 
7.77 
• 
0.00 
9.40 
0.51 
• 
3.0S 
4.16 
2.57 
1.23 
0.00 
4.80 
12.46 
3.42 
3.65 
18.98 
1.55 
0.00 
1.92 
1.07 
-
15,73 
4.89 
0.00 
0,00 
0.00 
0.00 
2.6 
2.0V 
1.6« 
O.OC 
O.OC 
4.4( 
O.CK 
-
• 
• 
3 • 
• 
• 
• 
• 
•SwWgSSvt 
• 
• 
• 
• 
-
-
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
) 
-
-
• 
• 
-
-
• 4.93 
0.X7 
0.00 
0.92 
59.56 
W40fWÇ?i 
2.37 
0.00 
1.51 
4.99 
0.98 
3.21 
1.96 
2.44 
3.51 
0.00 
2.2V 
14.10 
2.02 
1.49 
5.U 
7.18 
1.82 
2.74 
2.14 
2.28 
6.0 i 
1.32 
0.00 
0.00 
0.00 
4.3X 
26.90 
... '"t** 
16,42 
34/'^ 
O.CK 
0.08 
0.00 
1.87 
0.00 
0.IÎ 
O.OC 
0.3 J 
O.OC 
0,OC 
o.ot 
O.CK 
3.0 
0,(K 
1.3 
3.0 
0.8 
2.9 
O.O 
0.6 
20,2 643.I5J 
102.46 
22.33 
255.28 
1.312,80 
WXStà;S% 
2.37 
18.49 
21,43 
35.45 
0.98 
12.60 
2.47 
23.12 
6.59 
27.01 
11.60 
30.81 
2.02 
7.38 
17.61 
13,19 
7.59 
37.34 
3.69 
8.00 
7.93 
11.78 
21.89 
32.40 
7,60 
70.55 
608.30 
4n& 
872.89 
iaZ6fil> 
4.89 
0.08 
0.00 
1.87 
0,00 
2.76 
2.09 
2.04 
0.00 
0.00 
1 4.46 
> 0.00 
! 71.23 
1 15.52 
* 64.59 
1 95.93 
• 30.06 
K 63.91 
u 74.06 
* 26.15 
G 766.85 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger 
Tabel 3: Den regionale fordeling af betalinger 1995 (fortsattes) 315 
Medlemsstat / 
Region Mil 
1 | Î | 3 | 4 | 5a (land.) | 5a (fisk.) | 5k | ( EF-mlL 1ALT 
LUXEMBOURG 
Tværregionalt 
NEbfcfttAttoSNÉ 
Nnord-Nedcrland 
Oosl-Nederland 
West-Nederland 
Zuid-Nedcrland 
Tværregionalt 
ØSTKI&Sxxx'^ 
OstOsterreich 
SUdAslerrtieh 
Westosterreich 
Tvcrregionalt 
PORTyCAfe 
Norte 
Centre 
Lisboa e Vale do Tejo 
Alentejo 
Algarve 
Açores 
Madeira 
Tvanregionalt 
«MAW 
Manner-Suomi 
Aland 
Tværregionalt 
sv£fcicfe 
Sydsverige 
Vasurverige 
Mellersta Nnnland 
Ovre Norrland 
Tværregionalt 
D£T;fOR«JiEH«.KONC«»)C£ 
North 
Yorkshire and ilumbcrside 
East Midlands 
East Anglia 
South East 
South West 
West Midlands 
North East England 
North West 
Wales 
Scotland 
Northern Irelond 
Gibraltar 
TvaCTTrgionall 
K*«.ESJfKABET 
1ALT -
v* 
9.56 
'•Wffî*M 
14,40 
• 
r ttUflfif 
77,75 
47.03 
65.08 
27,04 
15,90 
96.87 
74,80 
1.262.54 
. 
-
1*>|*1 
44.47 
16.55 
102.78 
. 
\9.T>*& MIV 
0.00 
lWO 
12.30 
O.OCl 
• 
0.00 
• 
Wmw 
7.62 
5.56 
8.24 
• 
» 
• 
• 
• 
• 
• 
**» 
• 
• 
15.55 
3*M 
5,04 
8.20 
6.16 
18.66 
t5i,?S 
0.00 
19.31 
5.85 
4.37 
0,00 
19,10 
37.38 
27.54 
14,33 
25,09 
0,00 
~ 
H«5,*i .w* 
4.00 
i4i.5l 
• 
I4Î.57 
mwmn 
• 
• 
• 
32.03 
• ,• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
$».)? 
• 
. 
30,17 
3*t5" 
• 
36,50 
::&;Sx:&<# 
436.17 
. 
JlWSs» m 0.21 
«JhT 
' 
• 
0.00 
mœiùis 
• 
• 
5.85 
„ 
• 
• 
• 
• 
-
1M 
• 
7,42 
-
, 
• 
&:&8S$8 
-
M.« î,*« 
2.00 
*# 
• 
• 
• 
• 
1.96 
mmiï 
• 
• 
• 
30,75 
, 
• 
• 
• 
-
ift.n 
• 
30,71 
&W 
6.86 
WE$8& 
22.43 
-
S54.M **fr 
0.06 
ito 
• 
• 
• 
• 
2.33 
^SSSJàji» 
• 
• 
0.20 
, 
• 
• 
-
• 
• 
• 
i.1(t 
6.90 
12 JW 
12.00 
W88&& 
4.43 
StJtt «,2tj -t 
021| 
lw 
5.78 
1.24 
2.(Xl 
0.43 
• 
mm*j< 
10.59 
13.60 
14.97 
• 
.. 
• 
• 
• 
• 
• 
' 
I5.9J 
15.24 
0.7ol 
-
&ËWÇÙ 
3.97 
0.9C 
8.79 
1.67 
I5.2C 
II.6f 
4.0' 
-
363.« -t 
• 
• 
• 
-
• 
Mvï&WÏ 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
JQ/ri) 
40.50 
nM 
22.4f 
<U& P.60 
0.60 
llfil 
I.85 
I. II 
2.37 
0.00 
16.54 
mmtfc 
3.75 
0.00 
0,00 
17.29 
?*,34 
0.00 
0.00 
4.61 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
74.74 
2Ut 
0.00 
o.od 
23.21 
15 97 
000 
0.00 
O.CK 
0.CK 
15.97 
MZtyW 
0.00 
2.18 
2.12 
O.OC 
0.00 
0.00 
5.07 
11.7.1 
0.0CI 
18.11 
I7.0C 
17.6 
O.CK 
42.84 
UJM 
td6i>,>? 7,tl> 
7.10 
2I50.V4 
19,93 
11,91 
4.37 
0.43 
163.40 
wmms 
36,36 
19.16 
23.21 
86.12 
J7.BLJ* 
77.75 
47.03 
69.70 
27.04 
15.90 
96.87 
74.80 
1.337.28 
t7<i;j« 
15.24 
0.70 
154.45 
IÎIJI.* 
5.04 
8.20 
6.16 
18.66 
93,79 
0,00 
21.49 
11,94 
0.96 
4.37 
8.79 
24.17 
50.77 
72.01 
47.70 
70.36 
120.39 
O.OO 
509.97 
«4.H 
J.SJ06.S) 
m Svvende årsberetning — Strukturfondene i IW5 
Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger 
Tabel 4: Den regionale fordeling af betalinger 1994-1995 
Medlemsstat / _ 
Region Mål 
t | 2 | 3 | 4 | 5a (land.) | Sa (fisk.) | 5b | & EF-inlt. I ALT 
8EtC{EN_._.t _._._..„.... 
Bruxelles 
Flandern 
Wallonien 
Tværregionalt 
DANMARK 
Ost for Storebælt 
Vest for Storebælt 
Tværregionalt 
*ysK^B#i$^ 
Mccklcmburg-Vorpomrnem 
Brandenburg 
Sachsen-Anholt 
Sachsen 
ThUhngcn 
Berlin 
Schleswig-Holstein 
Hamburg 
Niedersachsen 
Bremen 
Nordrhein-Wcstfalen 
1 lessen 
Rheinland-Pfalz 
Baden-Wttrtemberg 
Bayern 
Saarland 
Tvanrcgionalt 
CRÆKETfUAWB 
AnaL Stereos kai Nisia (1) 
Kent Ke DiL Makedonias 
Pclop. & Dit. Ster. EU. (2) 
Thessalias 
Krilis 
Ipirou (3) 
ITirakis (4) 
Nison Anatnlikmt Egeou (3) 
'Nrcntflionutt 
sMNiËN;:;:;x;:# 
Galicia 
Asiurias 
Cantabria 
Pals Vasco 
Navarra 
Rioja 
Aragon 
Madrid 
Caslilla y Leon 
Casulla-La-Mnncha 
Extrcmadura 
Cataluna 
Comunidad Valcnciana 
Baléares W>?7 
• 
• 
79,77 
" 
-r 
• 
-
tø&$w* 
402.99 
422.32 
335.83 
618.89 
306,05 
107.01 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
-
256,% 
2AS9JO 
157,97 
184,97 
191,60 
87,74 
73.08 
80.95 
111.47 
92.00 
1.780,92 
xW*3#iWI 
561.98 
188,19 
66,75 
421.46 
335.25 
212.34 
570,72 i»4 
• 
17,56 
11,75 
• 
t»,9* 
4,26 
15,73 
• 
Wtfflfå 
• 
• 
• 
• 
29,94 
7.70 
-
6,76 
10,38 
57,50 
10.63 
11,73 
• 
9.37 
12.93 
• 
, 
• 
• 
'MSwtøfå 
148,42 
16,72 
5,93 
6.93 
29.46 
220.40 
5,18 U£i 
2.40 
24,59 
39,39 
8,13 
W« 
74,24 
mmtjit 
• 
• 
• 
• 
12.71 
9,76 
4,80 
9,29 
9,87 
34.41 
10.03 
6.62 
10.60 
6,93 
10,41 
108,84 
T 
• 
• 
Wføuju 
25,87 
10.05 
0,62 
2.58 
22,62 
23.03 
1.02 ta 
0.15 
1.73 
0.13 
0,31 
KM 
• 
• 
3,00 
W$#*$£ 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
-
14,81 
-
" 
" 
" 
Ww*wi )<ft 
0,13 
10.11 
6.27 
0,00 
VA*. 
• 
• 
19.19 
tømw 
• 
• 
• 
• 
• 
-
0.24 
0,34 
2.37 
0,05 
3.88 
1.67 
2.41 
1,75 
6,78 
0,25 
190,08 
-
SxSxipW «< 
• 
• 
• 
3.26 
30,29 
• 
• 
30,29 
Mm$P. 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
16,13 
i&SS&i»? 4.S» 
• 
2.15 
2.4J 
' 
6.6A 
• 
' 
5.66 
ixMiMpr 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
6.95 
' 
25,71 
• 
2.75 
12.79 
12.47 
4.39 
67.43 
1.72 
_-
;x;:ix'::;.n»;44 
4.55 
14.0|i 
3.95 
56,77 
7.77 
24.5C 
6.7( • 
' 
• 
' 
• 
J 
• 
• 
Xw-Miïï 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 40JI7 
0.86 
13.29 
26.54 
0.17 
Ml 
0.CKI 
0.00 
6.41 
•wi-ïittiTl: 
14.18 
7,63 
22.73 
27.43 
36.96 
10,15 
1.83 
0.00 
20.75 
5.10 
22.66 
3.32 
3.92 
1.81 
13.05 
6.24 
34 95 
43,53 
0.00 
0,00 
0.00 
0,00 
O.OC 
0,00 
0,00 
0,(K 
45.68 
;:g:;pW 
1.45 
2.45 
0.48 
0.69 
1.25 
1.03 
4.5 
1.0 
4.8C 
2.2J 
4.3' 
I.0C 
l.5f 
1.2 Hl.H 
3.55 
69,44 
166.28 
11,87 
Wt,7« 
4.26 
15.73 
138.79 
S?***** 
417,18 
429.95 
378.57 
646.32 
343.01 
159.80 
26.48 
5,14 
64.87 
25.40 
121.20 
38.44 
37.15 
18.55 
103.56 
31.55 
621.77 
&MS,3X 
157.97 
184.97 
191.60 
87,74 
73.08 
80,95 
111.47 
92.00 
1.826/0 
W^jsiij?. 
563.43 
190.64 
67.23 
179.53 
42,10 
11.54 
70,78 
60.86 
426.25 
337.49 
216.73 
269.04 
572.28 
14.19 
(1) Omfatter OP'et Attika 
(2) Omfatter OP'eme for det græske fastland. Vestgnckcnland og Pclopponés 
(3) Omfolter OP'eme for Epirus og De Joniske Oer 
(4) Omfatter OP'eme for Thrakien og Osunakedonicn 
(5) Omfatter OP'eme i det nordlige Ægæiske Hav og neme i det sydlige Ægæiske I 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 317 
Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger 
Tabel 4: Den regionale fordeling af betalinger 1994-1995 (fortsattes) 
Medlemsstat I 
Region I 1 2 | 3 | 4 | SaQ.nd.) | 5a (fl.k.) | 5b | 
Andalucia 
Murcia 
Ceuta y Mclilla 
Canarias 
Tværregionalt 
rmmiMMMim^mWM^ 
Ile de France 
Haute-Normandie 
Basse-Normondie 
Picardie 
Champa jne-Ardcnne 
Bourgogne 
Centre 
Norte-Pas-de-Calais 
Bretagne 
Pays de la Loire 
Poiiou-Cha rentes 
lorraine 
Alsace 
Franc he-Comié 
Limousin 
Aquitaine 
Midi-Pyrénées 
Auvergne 
Rhône-Alpes 
Languedoc-Rousaillon 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Corse 
Martinique 
Guadeloupe 
Guyane 
Réunion 
Tværregionalt 
tftLANt) 
Tværregionalt 
ITAXIEM 
Piemonte 
Valle d'Aosta 
Lomhardia 
Trenùno 
Venelo 
Friuli-Vcnczia Cnulia 
Liguna 
EmiliaRomagna 
Toscana 
Wmhria 
Marche . 
La/in 
Abruzzn 
Molise 
Campsnio 
Puglia 
Basilicata 
Calabria 
Sic ilia 
Sardegna 
Tværregionalt 956.74 
148.12 
31.71 
327.07 
1.749.70 
Wmm 
• 
• 
40.02 
• 
• 
27,36 
38.45 
55.99 
17,00 
107,87 
1.3» J» 
1.369.63 
1354,41 
-
• 
H 
76.48 
19.32 
89.81 
92,91 
52,40 
78.26 
74,06 
86,90 
985.28 • 
• 
• 
14.92 
E;;i;i;ig*liMsi 
• 
41,69 
21.34 
49,92 
12J2 
7.85 
12.10 
62.76 
14.26 
27.03 
15.21 
35.72 
9.80 
(.69 
19.61 
8.88 
25.33 
15.85 
16.92 
18.01 
j 
Ï-I9H9? 
32.57 
3.00 
11.50 
• 
11.28 
12,00 
15.27 
6.00 
20.18 
17.50 
I0.50l 
10,17 • 
• 
• 
• 
158,75 
S'gSi'jKj.'j»:* 
• 
• 
• 
• 
• 
• -
• 
• 
• 
• 
• 
• 
503.68 
J 
100,23 
9,16 
0.93 
13.12 
3.95 
8.11 
4,00 
3.16 
13.82 
4,92 
2.29 
2.75 
9.15 
24.86 • 
• 
• 
65,83 
S&iSSTfl» 
• 
-
• 
• 
• 
• 
•-
• 
• 
-
• 
47,70 
w 
JOyji 
• 
J 
30.3 • 
• 
• 
80.25 
:S::S:S<Sii!S 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
•• 
• 
. • 
• 
• 
• 
• 
402.85 
^ 
• 
5»;» 
• 
• 
1 
58,73 • 
• 
• 
• 
9.97 
KSiKi^jj 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
41.13 
.. 
1M» 
11.2c • 
• 
• 
ilSS:::?*»;*.* 
• 
0.54 
17.14 
• 
2.06 
14.06 
2.50 
' 
16.18 
11.79 
11.12 
5.63 
3.27 
8.33 
21.47 
19.19 
18.15 
28.57 
13,23 
5.83 
7.81 
1,07 
-
S3.5fr 
4,89 
0.30 
2.39 
3.11 
8.65 
2.61 
2,09 
3.39 
7,'X 
5.37 
4.4C 
8,13 • 
• 
• 
SSiSÏSSiî 
• 
• 
• 
• 
-
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 4.93 
0.87 
0,00 
0.92 
102.40 
Wmwi* 
2.37 
0.00 
1.31 
4.99 
0.98 
3.21 
1.96 
2.44 
3.51 
O.00 
2.29 
14.10 
2.02 
1.49 
5,14 
7,18 
1.82 
2.74 
2.14 
2.28 
6.01 
1.32 
0.00 
0.00 
o.od 
4.3lJ 
39,99 
»J* 
21,87 
«Ml 
0.00 
0.0H 
0.00 
1,87 
0,00 
0.15 
0.00 
0.34 
0.M 
O.tK 
0.(K 
0,(K 
3.0J 
n.rx 
I.3J 
3.0-
0.8( 
2,9» 
0.CK 
0,6 
52.0 961.67 
148.99 
31.71 
327.99 
2.181.82 
:;:;S;:5f:M7^3 
2.37 
42.24 
39,99 
54.90 
15.36 
25.12 
16.56 
105.23 
33.95 
38,82 
28,62 
55.45 
15.09 
18.51 
26.61 
45.98 
28.86 
56.65 
31.21 
25.03 
31.83 
28.69 
38.45 
55.99 
17.00 
112.25 
1.036,41 
t.39J,5P 
1.391.50 
2 trav? 
46,62 
4.31 
27.02 
8.94 
28.05 
18.76 
20.52 
23.55 
33.00 
25.16 
17.72 
27.65 
79.50 
19.32 
91.19 
95.93 
53.26 
81.24 
74.06 
1 87,57 
1 1.162,40 
31« Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 5: Den regionale fordeling af forpligtelser og betalinger 
Tabel 4: Den regionale fordeling af betalinger 1994-1995 (fortsattes) 
Medlemsstat / 
Rerlon Mil 
1 | 2 | 3 | 4 | 5a (Und.) | 5a (flak.) | 5b | 6 EF-inlt. IALT 
tmmnowG 
Tvanrxgionalt 
Ni^tøUiNiMiNfc 
Noord-Nedcrland 
Oost-Nederland 
West-Nederland 
Zuid-Nederland 
Tværregionalt 
SstwKr^^^sgSjgi^i^^SS^^ 
Ostostcrreich 
SOdOslerreich 
Westoslerreich 
Tværregionalt 
TMWGAh 
None 
Centre 
Lisboa e Vale do Tejo 
AJcntcjo 
Algarve 
Acores 
Madeira 
Tværregionalt 
tm&tn> 
Manner-Suomi 
Aland 
Tværregionalt 
SiYtMct 
Sydsverige 
Vaslsverige 
Mellersla Norrland 
Ovre Norrland 
Tværregionalt 
aWïSBRESEee:wmzttiGt 
North 
Yorkshire and Ilumberside 
East Midlands 
East Anglia 
South East 
South West 
West Midlands 
North East Englnnd 
North West 
Wales 
Scotland 
Northem Ireland 
Gibraltar 
Tvarrcgionall 
fAlUSSKAHCT 
[(ALT * 
iff* 
• 
19.63 
• 
• 
• 
W$8tø& 
14.40 
• 
• 
• 
*2KMl 
148.28 
88.34 
89.53 
43.78 
18.78 
181.16 
123.80 
2.569,75 
V 
. 
3M,X 
100,46 
40,69 
190.21 
,. 
! 17,72 Ml tø? 
3 99 
*v* 
16.69 
18.24 
17.58 
• 
Wïmtin 
7.62 
5.56 
. 8,24 
• 
, 
-
• 
• 
tw? 
15.5} 
K,m 
5.04 
8,20 
6,16 
18.66 
5tfcM 
12,50 
69.63 
18,40 
23.13 
14.50 
78.06 
86,31 
79.82 
44.21 
89.78 
2,5C 
tttIM SS> 
5.59 
253.31. 
• 
• 
• 
• 
253.32 
WWiim 
• 
• 
-
32,03 
., 
• 
-
• 
-
-
3«J:7 
-
30.17 
3*,W 
1 
36,50 
«18.57 
818,5" 
xm.ti *M 
0,34 
Hylt 
• 
• 
• 
• 
11.12 
Wmw 
• 
5,85 
, 
• 
-
• 
• 
• 
%4X 
7.42) 
-
^ 
J«IM8 SJt 
SJ7 
«»1* 
• 
• 
• 
• 
12.15 
mmws. 
• 
• 
• 
30,75 
, 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
J*,71 
30.71 
«.*«• 
6.86 
•«,7J\ 
41.7 
9Mv*>J 0.17 
0.17 
Éfll 
• 
• 
• 
• 
6.21 
Wimm 
• 
• 
• 
0.20 
, 
-
" 
• 
• 
v <hM 
6.90 
3.jyi» 
12.00 
UX2 
11.8 
149.78 Ui 
0.42 
13.5« 
7.27 
1.64 
2.50 
1.15 
• 
W&Mp* 
10.59 
13.60 
14.97 
• 
» 
• 
• 
• 
" 
HJH 
15.24 
0.70l 
-
67^1 
3.97 
4,56 
21.82 
8,0' 
I5.2C 
II.M 
4.0 
-
«UJ • 
• 
• 
• 
• 
vmmm> 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
• 
4«>SU 
40.50 
22/44 
22.4f «,<i 
0.62 
u»»» 
1.85 
1.11 
2.37 
0.00 
18.66 
;p#»*i; 
3.75 
0.00 
0.00 
17.29 
\m/u\ 
0,00 
0.00 
4,61 
0.00 
0.00 
0.00 
0.00 
104.98 
2341 
0.00 
0.00 
23.21 
15.77 
0,00 
0,(X 
0,00 
0,00 
15.97 
Wfil 
0,00 
2.18 
2.12 
O.OC 
O.OO 
O.CKl 
5.07 
11.73 
O.CK 
18.1 
I7.0C 
18.1' 
0.CX 
> -j 53.CW 
"i Î4-UI tff.lo 
16.50 
yft^n 
25.81 
40.61 
4.87 
18.73 
301,46 
mfiiiim 
36.36 
19.16 
23.21 
86.12 
XStSf» 
148.28 
88.34 
94.14 
43.78 
18.78 
181.16 
123.80 
2.674.73 
piu» 
15,24 
0.70 
154.45 
1J1.K5 
5.04 
8,20 
6.16 
18.66 
93,79 
t.*7>JJt 
12.50 
71,82 
24.49 
4.56 
23.13 
36.32 
83.13 
106.15 
180.27 
77.58 
159.18 
208,40 
1 2.50 
• 929.28 
Î401 
«w| }&vi\ i$,MJ>> 
3*3 
BBLAG6 
Større projekter, der blev godkendt i 1995 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 321 
Bilag 6: Større projekter, der blev godkendt i 1995 
mio. ECU 
IRLAND 
Tallaght Hospital 
(Dublin) 
ITALIEN 
1 lavnen i Gioia 
Tauro (Calabria) MM 
1 
1 Samlede 
omkost. 
131,24 
120.00 EFRU-
slolte 
(D 
39.37 
40,00 Nationalt 
offentligt 
bidrag 
91,87 
0,00 Privat 
bidrag 
0,00 
80,00 Forpligtelse 
1995 
(2) 
39,37 
40.00 % 
(2V(1) 
100% 
100% Betaling 
1995 
(3) 
31,50 
0.00 % 
(3V(2) 
80% 
0% 
* Større projekter i henhold til artikel 16, stk. 2, i samordningsforordningen. 
3i-
BILAG 7 
Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 325 
Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * 
Tabel 1: EUR15 
Fordeling ar ESF-stotten pr. foranstaltning 
Uddannelse 
Beskæftigelsesstøtte 
Teknisk bistand 
Andre støtteforanstaltninger 
I nit ESF-støtte 
% 
74% 
6% 
5% 
15% 
100% % af al« saml «mk. 
50% 
62% 
57% 
47% 
51% Modtagere 
1000 pers 
20.008,9 
820,0 
482,4 
5.403.5 
26.714,8 % 
75% 
3% 
2% 
20% 
100% 
Fordeling af ESF-stotten pr. emne (1994-priser) 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait % 
19% 
20% 
11% 
3% 
10% 
19% 
2% 
12% 
0% 
3% 
100% 
Modtagere/l 000 indbyggere/emne 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait Bf c/l 000 pers 
13,9 
14.5 
7.3 
1.9 
8.9 
11.7 
0.7 
11,5 
1,7 
1.3 
73.4 % 
19% 
20% 
10% 
3% 
12% 
16% 
1% 
16% 
2% 
2% 
100% 
* Situationen i midten af 1996. 
326 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 7: Fordeling af ESF-fînansiering pr. aktion, felt, støttemodtager* 
Tabel 2: Belgien 
Fordeling af ESF-stnttcn pr. foranstaltning 
t 
Uddannelse 
Beskæftigelsesstøtte 
Teknisk bistand 
Andre støtteforanstaltninger 
lait ESF-jtetle 
% 
80% 
4% 
6% 
9% 
100% % af de samL «mk. 
38% 
35% 
44% 
43% 
39% Modtaeere 
1000 pers 
371.5 
23.6 
11.4 
23.2 
429,7 % 
86% 
5% 
3% 
5% 
100% 
Fordeling af ESF-slet»en pr. emne (1994-priser) 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait % 
24% 
14% 
20% 
4% 
10% 
8% 
5% 
9% 
0% 
7% 
100% 
-' 
Modtagere/1 000 indbyggere/emne 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait Bfc/1000 pers 
16.1 
8,2 
4,8 
1,0 
5,2 
4,0 
1.3 
1.8 
0,0 
U 
43,5 % 
37% 
19% 
11% 
2% 
12% 
9% 
3% 
4% 
0% 
3% 
100% ! 
* Situationen i midten af 1996. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 327 
Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * 
Tabel 3: Danmark 
Fordeling af ESF-stetten pr. foranstaltning 
Uddannelse 
Beskæftigelsesstøtte 
Teknisk bistand 
Andre støtteforanstaltninger 
lait ESF-støtte 
% 
93% 
3% 
4% 
0% 
100% */• af de saml »mk. 
47% 
50% 
49% 
0% 
47% Modtagere 
1000 pers 
56.5 
1.4 
0.4 
0.0 
58.4 % 
97% 
2% 
1% 
0% 
100% 
Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait % 
41% 
17% 
19% 
1% 
10% 
7% 
0% 
1% 
0% 
4% 
100% 
Modtagere/l 000 indbyggere/emne 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait Bfc/1000 pers 
4,4 
2.1 
2,0 
0,1 
1.1 
1.6 
0,0 
0,1 
0,0 
0,1 
11,5 % 
38% 
18% 
17% 
1% 
10% 
14% 
0% 
1% 
0% 
1% 
100% 
* Situationen i midten af 1996. 
UK Syvende årsberelnoig Strukturfondene i I9<>5 
Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * 
Tabel 4: Tyskland 
Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning 
Uddannelse 
Beskæftigelsesstøtte 
Teknisk bistand 
Andre støtteforanstaltninger 
I nit ESF-støtte 
% 
79% 
1% 
5% 
15% 
100% % af de lamt, «mk. 
48% 
52% 
58% 
58% 
Ï0V. Modtagere 
1000 pers 
1.214,1 
9.3 
0,0 
275.0 
1.498,5 % 
81% 
1% 
0% 
18% 
100% 
Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait % 
16% 
16% 
6% 
6% 
2% 
43% 
2% 
3% 
0% 
4% 
100% 
Modtagere/l 000 indbyggere/emne 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait Bfc/1000 pers 
3,2 
2,3 
1.2 
1,4 
1.3 
8.1 
0.3 
0.7 
0,0 
0.0 
18,5 % 
17% 
12% 
6% 
8% 
7% 
44% 
2% 
4% 
0% 
0% 
100% 
Situationen i midten af 1996. 
Syvende åislieieintng Sliukluijondene i IW5 
Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager* 
Tabel 5: Grækenland 
Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning 
Uddannelse 
Beskæftigelsesstøtte ' 
Teknisk bistand 
Andre støtteforanstaltninger 
lait ESF-støtte 
% 
79% 
0% 
2% 
19% 
100% % af da saml artik. 
66% 
0% 
76% 
74% 
68% Modtagere 
1000 pers 
1.050,3 
0.0 
3.0 
98.1 
1.151.4 % 
91% 
6% 
0% 
9% 
100% 
Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait % 
4% 
3% 
10% 
2% 
15% 
8% 
1% 
54% 
2% 
0% 
100% 
Modtagere/l 000 indbyggere/emne 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait Brc/1000 pers 
4,9 
4,6 
11,7 
2,5 
27,3 
8.1 
0,4 
31,7 
19,2 
0,3 
110,7 % 
4% 
4% 
11% 
2% 
25% 
7% 
0% 
29% 
17% 
0% 
100% 
* Situationen i midten af 1996. 
330 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager* 
Tabel 6: Spanien 
Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning 
Uddannelse 
Beskæftigelsesstøtte 
Teknisk bistand 
Andre støtteforanstaltninger 
I nit ESF-støtte 
% 
67% 
21% 
6% 
' 6% 
100% V. af dt saml amk. 
61% 
69% 
64% 
62% 
63% Modtagere 
1000 pers 
6.630.6 
496.4 
433,8 
213,9 
7.774.8 % 
85% 
6% 
6% 
3% 
100% 
Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne » 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait % 
26% 
24% 
10% 
3% 
10% 
9% 
3% 
15% 
0% 
0% 
100% 
Modtagere/l 000 indbyggere/emne 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait Bfc/1000 pers 
29,0 
28,0 
10,8 
5,1 
38,5 
22,1 
3.8 
58,2 
2,7 
11,1 
209,3 % 
14% 
13% 
5% 
2% 
18% 
11% 
2% 
28% 
1% 
5% 
100% * 
* Situationen i midten af 1996. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i I9(>5 331 
Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * 
Tabel 7: Frankrig 
Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning 
Uddannelse 
Beskæftigelsesstøtte 
Teknisk bistand 
Andre støtteforanstaltninger 
lait ESF-støtte 
% 
36% 
0% 
5% 
58% 
100% % af de saml amk. 
33% 
0% 
52% 
43% 
39% Modtagere 
1000 pers 
2.264,3 
0,0 
0,2 
4.155.1 
6.419,6 % 
35% 
0% 
0% 
65% 
100% 
Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait % 
15% 
25% 
18% 
1% 
20% 
14% 
0% 
0% 
0% 
7% 
100% 
Modtagere/l 000 indbyggere/emne 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait Bfc/1000 pers 
27,3 
42.9 
16,8 
0,8 
8,9 
14,0 
0,1 
0,2 
0,0 
0,0 
111,0 % 
25% 
39% 
15% 
1% 
8% 
13% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% 
* Situationen i midten af 1996. 
mmmm*mmm 
332 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * 
Tabel 8: Irland 
Fordeling af ESF-stotten pr. foranstaltning 
Uddannelse 
BeskæAigelsesstøtte 
Teknisk bistand 
Andre støtteforanstaltninger 
lait ESF-støtte 
% 
89% 
1% 
1% 
9% 
100% V. af d« laml »mk 
44% 
75% 
80% 
63% 
46% Motltatjerc 
1000 pen 
897,6 
3.7 
0,0 
95.1 
996.4 % 
90% 
0% 
0% 
10% 
100% 
Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait % 
12% 
44% 
22% 
1% 
4% 
13% 
0% 
4% 
0% 
0% 
100% 
Modtagere/l 000 indbyggere/emne 
1. a. Faglig integrering ar langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgcre 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait Bfc/1000 pers 
22.8 
74,0 
82.5 
10,7 
43.5 
45,0 
0,0 
4,2 
0,0 
0,0 
282,7 % 
8% 
26% 
29% 
4% 
15% 
16% 
0% 
1% 
0% 
0% 
100% 
* Situationen i midten af 1996. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 333 
Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * 
Tabel 9: Italien 
Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning 
Uddannelse 
Beskæftigelsesstøtte 
Teknisk bistand 
Andre støtteforanstaltninger 
lait ESF-støtte 
% 
90% 
0% 
6% 
3% 
100% V. af de samL »mk 
57% 
0% 
51% 
61% 
56% Modtagere 
1000 pers 
1.856,4 
0.0 
5,9 
37,3 
1.899,6 % 
98% 
0% 
0% 
2% 
100% 
Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait % 
19% 
27% 
8% 
5% 
11% 
11% 
5% 
7% 
2% 
6% 
100% 
Modtagere/l 000 indbyggere/emne 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
I alt Bf c/l 000 pers 
7.8 
8.2 
1.4 
1.1 
2.4 
3,7 
0.7 
5.6 
2.4 
0,1 
33,4 % 
23% 
25% 
4% 
3% 
7% 
11% 
2% 
17% 
7% 
0% 
100% 
* Situationen i midten af 1996. 
>V1 Syvende årsberetning - Strukturfondene i 1995 
Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * 
Tabel 10: Luxembourg 
Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning 
Uddannelse 
Beskæftigelsesstøtte 
Teknisk bistand 
Andre støtteforanstaltninger 
lait ESF-støtte 
% 
82% 
12% 
5% 
0% 
100% •/. af d« samL omk 
45% 
45% 
45% 
45% 
45% Modtagere 
1000 pers 
8,6 
1,4 
o.o 
0.0 
10,0 % 
86% 
14% 
0% 
0% 
100% 
Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, Jer er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
I alt % 
22% 
12% 
40% 
5% 
4% 
8% 
0% 
6% 
0% 
4% 
100% 
Modtagere/l 000 indbyggere/emne 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait Bf c/l 000 pers 
2,9 
2,7 
3,6 
2,5 
3.6 
9,5 
0,0 
1,2 
0,0 
0.0 
26,0 % 
11% 
10% 
14% 
10% 
14% 
37% 
0% 
5% 
0% 
0% 
100% 
* Situationen i midten af 1996. 
Swende årsberetning — Strukturfondene i 1995 335 
Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager* 
Tabel 11: Nederlandene 
Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning 
Uddannelse 
Beskæftigelsesstøtte 
Teknisk bistand 
Andre støtteforanstaltninger 
lait ESF-støtte 
% 
62% 
0% 
5% 
33% 
100% */• af da saml »mk 
41% 
45% 
46% 
42% 
42% Modtagere 
1000 pers 
292,7 
1.0 
o.o 
66.9 
360,6 % 
81% 
0% 
0% 
19% 
100% 
Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait % 
42% 
27% 
3% 
1% 
17% 
10% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% 
Modtagere/1 000 indbyggere/emne 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait Brc/1000 pers 
10,9 
0,1 
0.3 
0,1 
8,1 
4,0 
0,0 
0,0 
0,0 
23,5 % 
46% 
0% 
1% 
0% 
34% 
17% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% 
* Situationen i midten af 1996. 
336 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * 
Tabel 12: Østrig 
Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning 
Uddannelse 
Beskæftigelsesstøtte 
Teknisk bistand 
Andre støtteforanstaltninger 
lait ESF-støtte 
% 
63% 
13% 
5% 
' 18% 
100% V. af de saml «mk 
41% 
44% 
48% 
42% 
42% Modtagere 
1000 pers 
128.7 
17,2 
0,0 
12,7 
158,7 % 
81% 
11% 
0% 
8% 
100% 
Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait % 
20% 
4% 
17% 
11% 
17% 
23% 
1% 
0% 
0% 
6% 
100% 
Modtagere/l 000 indbyggere/emne 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b.Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
I alt Bic/1000 pers 
3,9 
0,9 
1.5 
1.4 
7.1 
4,9 
0,3 
0.0 
0,0 
0,0 
20,0 % 
20% 
5% 
8% 
7% 
36% 
25% 
2% 
0% 
0% 
0% 
100% 
* Situationen i midten af 1996. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 337 
Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager* 
Tabel 13: Portugal 
Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning 
Uddannelse 
Beskæftigelsesstøtte 
Teknisk bistand 
Andre støtteforanstaltninger 
I nit ESF-støtte 
% 
82% 
4% 
3% 
11% 
100% V. af de saml amk 
74% 
74% 
76% 
75% 
74% Modtagere 
1000 pers 
1.917,1 
60,0 
0,3 
362.8 
2.340,2 % 
82% 
3% 
0% 
16% 
100% 
Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait % 
14% 
9% 
7% 
0% 
2% 
15% 
5% 
46% 
1% 
1% 
100% 
Modtagere/l 000 indbyggere/emne 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait Bfc/1000 pers 
35.7 
7,8 
10,6 
0,0 
2.7 
34,7 
0.5 
125,0 
20,8 
0,0 
237,8 % 
15% 
3% 
4% 
0% 
1% 
15% 
0% 
53% 
9% 
0% 
100% • 
* Situationen i midten af 1996. 
338 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager* 
Tabel 14: Finland 
Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning 
Uddannelse 
Beskæftigelsesstøtte 
Teknisk bistand 
Andre støtteforanstaltninger 
I alt ESF-støtte 
% 
56% 
6% 
2% 
36% 
100% % af de samt. <imk 
31% 
48% 
49% 
31% 
31% Modtagere 
1000 pers 
132.7 
4.9 
0.0 
63.0 
200,6 % 
66% 
2% 
0% 
31% 
100% 
Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte ti) vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait % 
33% 
19% 
5% 
1% 
22% 
12% 
3% 
4% 
0% 
1% 
100% 
Modtagere/l 000 indbyggere/emne 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Vdv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait Bfc/1000 pers 
11,4 
10,4 
1,2 
0,4 
64,6 
5,7 
1.4 
0,9 
o.o 
o.o 
96,0 % 
12% 
11% 
1% 
0% 
67% 
6% 
1% 
1% 
0% 
0% 
100% 
* Situationen i midten af 1996. 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 33<> 
Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * 
Tabel 15: Sverige 
Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning 
Uddannelse 
Beskæftigelsesstøtte 
Teknisk bistand 
Andre støtteforanstaltninger 
lait ESF-støtte 
% 
93% 
0% 
7% 
0% 
100% V. af de saml omk 
37% 
0% 
50% 
0% 
37% Modtagere 
1000 pers 
281,3 
0,0 
3.5 
0,0 
284,7 % 
99% 
0% 
1% 
0% 
100% 
Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait % 
26% 
16% 
12% 
1% 
27% 
7% 
6% 
2% 
0% 
4% 
100% 
Modtagere/l 000 indbyggere/emne 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait Brc/1000 pers 
9.0 
5,2 
3,4 
0,1 
60,5 
1.6 
0.3 
0,0 
o.o 
0,4 
80,5 % 
i iv. 
6% 
4% 
0% 
75% 
2% 
0% 
0% 
0% 
0% 
100% 
* Situationen i midten af 1996. 
340 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
Bilag 7: Fordeling af ESF-finansiering pr. aktion, felt, støttemodtager * 
Tabel 16: Det Forenede Kongerige 
Fordeling af ESF-støtten pr. foranstaltning 
Uddannelse 
Beskæftigelsesstøtte 
Teknisk bistand 
Andre støtteforanstaltninger 
lait ESF-støtte 
% 
89% 
5% 
3% 
2% 
100% % af de samL nmk 
41% 
43% 
51% 
71% 
42% Motltarjcrc 
1000 pers 
2.906,5 
200,9 
23,7 
0,5 
3.131,6 % 
93% 
6% 
1% 
0% 
100% 
Fordeling af ESF-støtten pr. emne (1994-priser) 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait % 
16% 
14% 
15% 
4% 
9% 
38% 
1% 
0% 
0% 
4% 
100% 
Modtagere/l 000 indbyggere/emne 
1. a. Faglig integrering af langtidsarbejdsløse 
b. Faglig integration af unge jobsøgere 
c. Integration af personer, der er udelukket fra arbejdsmarkedet 
d. Fremme af lige chancer mellem mænd og kvinder 
2. Tilpasning af arbejdstagere til den industrielle udvikling 
3. a. Støtte til vækst og stabilitet i beskæftigelsen 
b. Udv. af det menneskelige potentiale i.f. forskn., vidensk. og tekn. 
4. a. Styrkelse og forbedring af uddannelsessystemerne 
b. Uddannelse af funktionærer 
Teknisk/polyvalent bistand 
lait Brc/1000 pers 
12,4 
9,5 
8.7 
3.0 
2.8 
17,1 
0.2 
0.0 
0,0 
0.4 
54,1 % 
23% 
18% 
16% 
6% 
5% 
32% 
0% 
0% 
0% 
1% 
100% 
* Situationen i midten af 1996. 
FORKORTELSER 
Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 343 
ADAPT 
AFETT 
CEEP 
ECOS-OUVERTURE 
EFRU 
EFS 
EFSR 
EFTA 
EIB 
EIF 
EKSF 
EMPLOI 
ENVIREG 
ESDP 
ESF 
EUGFL 
EUGFL-U 
EUROCHAMBERS 
EUROPARTENARIAT 
FIUF 
FORCEM 
FTU 
GT 
HORIZON 
INTEREG 
ISDN 
KONVER 
LEADER 
NOW 
OP 
PACTE 
PEACE 
PERIFRA 
PESCA 
PHARE 
RECHAR 
RECITE 
REGEN 
REGIS 
RESIDER 
RETEX 
SMV 
SMV 
SP EF-initiativ vedrørende arbejdsstyrkens tilpasning til de strukturelle 
ændringer i industrien 
Sammenslutning, der beskæftiger sig med teknologisk uddannelse af 
arbejdstagere i Europa 
Det Europæiske Center for Offentlige Virksomheder 
Net for samarbejde med byer i Central- og Østeuropa 
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling 
Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation 
EF-støtterammer 
Den Europæiske Frihandelssammenslutning 
Den Europæiske Investeringsbank 
Den Europæiske Investeringsfond 
Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab 
EF-initiativ vedrørende beskæftigelse og udvikling af menneskelige res­
sourcer 
EF-initiativ vedrørende miljøbeskyttelse på regionalt plan 
Det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv 
Den Europæiske Socialfond 
Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget 
Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udvik­
lingssektionen 
Den europæiske sammenslutning af industri- og handelskamre 
Fremme af kontakter mellem virksomheder i regioner, der modtager 
støtte, og virksomheder i hele EU og i tredjelande 
Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet 
Fond for efteruddannelse (Spanien) 
Forskning og teknologisk udvikling 
Globaltilskud 
EF-initiativ vedrørende handicappede og visse dårligt stillede befolk­
ningsgrupper 
EF-initiativ vedrørende grænseområder 
Integrated system digital network 
EF-initiativ vedrørende omstilling i områder, der er afhængige af fors­
varsindustrier og militærbaser 
EF-initiativ vedrørende indbyrdes forbindelser mellem aktioner til 
erhvervsmæssig udvikling af landdistrikter 
EF-initiativ vedrørende fremme af lige muligheder for kvinder inden for 
beskæftigelse og erhvervsuddannelse 
Operationelt program 
Program for udveksling af erfaringer mellem lokale og regionale myn­
digheder i Europa 
EF-initiativ vedrørende freds- og forsoningsbestræbelserne i Nordirland 
Initiativ på foranledning af Europa-Parlamentet om de perifere regioner 
og udsatte aktiviteter 
EF-initiativ vedrørende omstrukturering af fiskerisektoren 
Handlingsplan for samordnet bistand til central-og østeuropæiske lande 
EF-initiativ til fremme af økonomisk omstilling i kulmineområder 
Regioner og byer for Europa 
EF-initiativ vedrørende energinet 
EF-initiativ vedrørende regioner med meget perifer beliggenhed 
EF-program, der skal bidrage til omstilling i jern- og stålområder 
EF-initiativ for områder, der er stærkt afhængige af tekstil- og beklæd­
ningsindustrien 
Små og mellemstore virksomheder 
EF-initiativ for tilpasning af SMV til det indre marked 
Større projekt 
344 Syvende årsberetning — Strukturfondene i 1995 
SPD 
STRIDE 
UCLAF 
UNICE 
URBAN 
YOUTHSTART Samlet prograrruneringsdokument 
EF-initiativ vedrørende regional kapacitet til forskning, teknologi og 
innovation 
Tjenestegren ved Europa-Kommissionen for koordinering af bedrageri­
bekæmpelse 
Sammenslutning af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i De Euro­
pæiske Fællesskaber 
EF-initiativ vedrørende byområder 
EF-initiativ vedrørende integration af unge på arbejdsmarkedet 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 502 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 13 03 05 
Katalognummer : CB-CO-96-557-DA-C 
ISBN 92-78- 10826-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg