ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.23.

Med hensyn til afsnittet »Udbygning af et velfungerende indre marked for viden« er viden uden tvivl meget vigtig, da det 21. århundrede er videnårhundredet. Det er imidlertid også meget vigtigt at sætte nyt skub i al hardwareproduktion i Europa. For 20 år siden mente EU, at produktionen af varer kunne flyttes til Asien, samtidig med at man kunne bevare den produktionsrelaterede FoU i Europa. Det har vist sig at være en fejl. FoU følger altid produktionen — før eller senere. For at få i det mindste en del af produktionen og de dermed forbundne arbejdspladser tilbage fra Asien til Europa skal EU derfor gøre en stor indsats. Dette ville også i høj grad bidrage til at løse arbejdsløshedsproblemet, som er et særligt stort problem i visse lande i Sydeuropa.
3.4.5.

Økonomisk genopretning og stabil inklusiv vækst er forudsætninger for bæredygtige offentlige budgetter og opbygning af finanspolitiske stødpuder. Eftersom nationalt finansierede offentlige investeringer fortsat vil spille en vigtig rolle, er det afgørende at bruge den »gyldne regel«, uden at sætte den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt og euroens værdi over styr, hvis omstillingen skal lykkes. På baggrund af den store usikkerhed advarer EØSU dog også imod at begrænse de aktuelle udgifter til det sociale område, uddannelses- og sundhedsområdet. Velfungerende automatiske stabilisatorer er afgørende for at forebygge sociale problemer, stabilisere efterspørgslen og opnå modstandsdygtighed mod kriser. Derimod indebærer uretfærdige skattepolitikker, der giver mulighed for skattesvig og aggressiv skatteplanlægning, en fare for det finanspolitiske råderum, der er nødvendigt for at kunne reagere på chok og håndtere omstillingsprocessen. Kommissionens bemærkninger om indtægtssiden er derfor velkomne. Dette gælder også for de foreslåede reformer inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten, der handler om øget effektivitet i skatteforvaltningen med det formål at forbedre skatteopkrævningen og reducere efterlevelsesomkostningerne for virksomheder og enkeltpersoner.
Slutbrugerne har to muligheder for straks at mindske energiregningen: a) spare på energien og b) anvende lokal vedvarende energi. Problemet er, at begge kræver startinvesteringer (f.eks. i varmeisolering, nyt og mere økonomisk udstyr, solcellesystemer osv.). De, der lider mest under høje energipriser, har normalt ikke råd til disse investeringer. En løsning kunne være kontrakter indgået af staten, dvs. staten forhåndsfinansierer investeringerne, og forbrugerne bruger en del af besparelserne på deres el- og varmeregning til at betale renter og afdrag. Resten af besparelserne beholder de. Denne model har vist sig at fungere i udviklingslande og kan nemt overføres til Europa. Det er vigtigt, at minimumsstandarderne i forbrugerlovgivningen såsom gennemsigtige regnskabs- og opsigelsesmuligheder overholdes. En anden løsning er direkte investeringsstøtte.

Slutbrugerne har to muligheder for straks at mindske energiregningen: a) spare på energien og b) anvende lokal vedvarende energi. Problemet er, at begge kræver startinvesteringer (f.eks. i varmeisolering, nyt og mere økonomisk udstyr, solcellesystemer osv.). De, der lider mest under høje energipriser, har normalt ikke råd til disse investeringer.
6.7.

Produktionen af over 1,3 mia. vacciner var nok til at vaccinere mere end 75 % af den voksne befolkning ( 12 ) og eksportere halvdelen af produktionen for at bekæmpe den globale pandemi ( 13 ) . Det er imidlertid afgørende for at redde liv, at der sikres adgang til vaccination for de 25 % af befolkningen, som i dag er uvaccinerede. HERA bør fortsætte med at lede den globale indsats mod grænseoverskridende sundhedstrusler og pandemier, herunder indsatsen for at sikre global lighed på vaccineområdet. EØSU mener, at EU fortsat bør håndtere krisen på en måde, der er konsekvent og globalt orienteret, navnlig gennem COVAX og nye potentielle lægemidler og behandlinger. EU bør fortsat styrke og understøtte den globale sundhedssikkerhedsstruktur. I den forbindelse skal EU's rolle i Verdenssundhedsorganisationen også styrkes. På den baggrund, og for at reagere på de akutte behov især i udviklingslandene, opfordrer EØSU fortsat Kommissionen til at føre an i en åben debat på europæisk niveau om en midlertidig frivillig undtagelse fra TRIPS-aftalen gældende for covid-19-vacciner, -behandlinger og -tests for at gøre det muligt at intensivere den globale vaccineproduktion og mindske omkostningerne og dermed sikre adgang for alle mennesker i hele verden ( 14 )
3.6.1

Kommissionen fremlægger ikke forslag til harmonisering af kludetæppet af forsikringsgarantiordninger i Europa. Den undlader dette, selv om forsikringsgarantiordninger giver forsikrede og begunstigede vigtig beskyttelse i sidste instans. Et samlet system af forsikringsgarantiordninger for hele Europa, der samtidig tager typen af produkter og dermed forbrugernes sårbarhed i betragtning, ville øge tilliden til et europæisk indre marked for forsikringer markant. Som foreslået af EIOPA anser EØSU som minimum harmoniseringen af en række minimumsprincipper for forsikringsgarantiordninger for at være en nødvendighed. På den anden side anerkender EØSU også — hvilket Kommissionen henviser til — at dette ville føre til en stor finansiel byrde for forsikringsmarkeder i nogle medlemsstater, der endnu ikke har et system med forsikringsgarantiordninger, som de ikke synes at kunne overkomme på nuværende tidspunkt under genopretningen efter covid-19-krisen. EØSU opfordrer Kommissionen til i første omgang hurtigt at fremlægge et forslag til en minimumsramme for forsikringsgarantiordninger, der anvender en overgangsfrist uden at overbelaste markederne.
4.6.2.

Vi bør se nærmere på lighedsaspektet på sundhedsområdet i EU og dermed bidrage til at mindske ulighederne på dette område, herunder når det gælder kønsspecifik medicin. Initiativet bør ikke blot fokusere på sundhedsfremme og -forebyggelse, men også støtte bedre viden og data, screening og tidlig påvisning, diagnosticering og behandling samt patienternes livskvalitet. Et andet mål bør være at hjælpe EU-landene med at overføre bedste praksis, udvikle retningslinjer og indføre innovative tilgange osv. Derfor bør EU også lancere en yderligere europæisk mission, nemlig opbyggelse af sundhedssystemer, som er mere modstandsdygtige over for pandemier, når det gælder hjerte-kar-sygdomme, i overensstemmelse med kræftmissionsindsatsen og endelig tage fat på de to ikkeoverførbare sygdomme, der udgør den største byrde for den europæiske befolkning. Der er også behov for at tackle andre sygdomme, navnlig dem, der har stor indvirkning på EU's BNP — f.eks. muskel- og knoglelidelser.
3.21.

Selv om EU er ansvarlig for 8 % af alle emissioner, har Unionen med rette taget initiativ til at iværksætte tiltag for at opnå en klimaneutral økonomi inden 2050. I den forbindelse skal vi sikre, at den model, der udarbejdes, er en vellykket model, som giver virksomhederne mulighed for at vokse og skabe kvalitetsjob, giver samfundet mulighed for at udfolde sig og giver miljøet mulighed for at komme sig. En vellykket model vil garantere en global lederrolle for EU, mens en delvist vellykket model vil betyde, at vi er nødt til at følge andres eksempel, f.eks. USA's eller Kinas. EØSU er stærkt overbevist om, at EU har betydelig teknisk ekspertise, hvilket giver Europa mulighed for at påtage sig det industrielle lederskab i den grønne økonomi. EU's optræden udadtil eller klimadiplomati vil spille en vigtig rolle for så vidt angår fremme af høje miljøstandarder på verdensmarkedet.
3.20.

EØSU glæder sig over, at Kommissionen i sin meddelelse gør opmærksom på mekanismerne for social dialog i denne sektor. Udvalget fremhæver det store potentiale i en social dialog og overenskomstforhandlinger, især i tider med store økonomiske problemer og i perioder med store strukturelle forandringer som følge af digitaliseringen og omstillingen til en grøn økonomi. Arbejdet med de indre vandveje som transportform i det europæiske sektorudvalg for den sociale dialog for havne (sektordialogudvalget for transport ad indre vandveje) viser, at arbejdsmarkedets parter anerkender de udfordringer, som denne sektor står over for. For at kunne udnytte potentialet ved en social dialog fuldt ud er der brug for tilstrækkelig støtte til arbejdsmarkedets parter på forskellige niveauer. Kommissionen og medlemsstaterne opfordres derfor til at forpligte sig fuldt ud til at yde parterne ligelig støtte, skulle de have behov for dette.
4.9.

Vedvarende og kulstoffattige brændstoffer samt e-brændstoffer kan muligvis spille en vis rolle i dekarboniseringen af vejtransporten, især for den eksisterende vognpark og for dele, der er vanskelige at elektrificere. Det skal dog bemærkes, at disse brændstoffer primært er nødvendige for at dekarbonisere de dele af transportsystemet, som er vanskelige at elektrificere, såsom luft- og søtransport. Derudover skal EU-lovgivningen sikre, at der gælder strenge bæredygtighedsstandarder. For det første skal en livscyklusvurdering sikre, at CO 2 -aftrykket er i overensstemmelse med målet om at nå klimaneutralitet i 2050. For det andet skal brugen af disse alternative brændstoffer, selv om den er begrænset, være i overensstemmelse med FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, og som følge heraf skal afgrødebaserede biobrændstoffer, palmeolie- og soyabaserede biobrændstoffer udfases.
3.7.1.

Med forslaget indføres muligheden for at oprette et konsortium for en europæisk digital infrastruktur til gennemførelse af flerlandeprojekter, der skal vedtages af Kommissionen efter anmodning fra mindst tre medlemsstater. EØSU glæder sig over idéen om konsortiet for en europæisk digital infrastruktur som et redskab til at kombinere EU-midler med nationale og private midler under programmet for politikken for det digitale årti.
3.11.

EØSU understreger i den forbindelse, at der i mange medlemsstater i øjeblikket er finansielle vanskeligheder i relation til energiomkostninger, hvilket har negative konsekvenser både for de mest sårbare familier og for erhvervslivet. EØSU mener, at der kan ydes et væsentligt bidrag til løsningen af disse problemer ved at øge investeringerne i vedvarende energi betydeligt og ved at tilpasse det europæiske prissystem for at sikre, at det afspejler prisen på alle energiformer, herunder de billigste. Dette kræver en ændring af auktionssystemet for engrosmarkederne for elektricitet i henhold til EU's regler for det indre marked for elektricitet.
4.18.

Geografiske betegnelser er på grund af deres merværdi særlig udsatte for svig. EØSU mener, at det er vigtigt at styrke beskyttelsen af dem og forbedre kontrollen. Forslaget indeholder nogle interessante elementer vedrørende dette aspekt, f.eks. forbedret samarbejde og udveksling af oplysninger og gensidig bistand mellem medlemsstaterne samt med Kommissionen, indførelse af en certificering for producenter af produkter med geografiske betegnelser og muligheden for at tilbagekalde eller overføre et domænenavn. Andre forslag, der mere specifikt omhandler beskyttelsen af geografiske betegnelser på internettet, synes ikke at være ambitiøse nok eller mangler de nødvendige værktøjer til at håndhæve en sådan beskyttelse. EØSU understreger, at producenterne bør have ret til at forsvare deres produkter, men at de på ingen måde må betragtes som forpligtede til at gøre det. Det bør fortsat være Kommissionens og medlemsstaternes ansvar at beskytte de geografiske betegnelser, og de bør træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre denne beskyttelse.
4.4.

EØSU betragter det som et dristigt forslag at lade ETS-indtægterne overgå fra overvejende at være en national indtægtskilde til at blive en kilde til egne indtægter. Udvalget er imidlertid bekymret for, at forslaget ikke tilskynder til en drastisk reduktion af forureningen ved at sikre, at forureneren betaler. Det mener desuden, at princippet om, at forureneren betaler, bør anvendes på samme måde i alle medlemsstater. Udfordringen her er fortsat, hvordan sådanne indtægter kan geninvesteres på en måde, der gavner lokalsamfundene. Forslagets indvirkning på sektorer som ejendomsmarkedet bør også vurderes for de enkelte lande eller regioner, eftersom reglerne for fysisk planlægning ofte varierer, og omkostningerne til energieffektivitet kan føre til højere boligpriser. EØSU glæder sig over den midlertidige solidaritetstilpasningsmekanisme, som bidrager til at sikre et retfærdigt bidrag til EU's egne indtægter fra alle medlemsstaterne med en øvre og nedre grænse, som finder anvendelse i forbindelse med BNI-nøglen. Dette vil forhindre, at nogle medlemsstater i overgangsperioden til mere bæredygtige økonomier bidrager uforholdsmæssigt meget til EU-budgettet i forhold til størrelsen af deres økonomi. På den anden side udtrykker EØSU bekymring om, hvorvidt den sociale klimafond vil blive bragt i fare, hvis ETS-ordningen kun gennemføres delvist, og risikoen for, at det vil give medlemsstaterne en undskyldning for at bebrejde EU for upopulære tiltag.
5.1.

Artikel 2 i direktivet indeholder en ny definition af »kulstoffattig brint«. Definitionerne af »kulstoffattig gas« og »kulstoffattige brændsler« er baseret på definitionerne i direktivet om vedvarende energi. For at kunne kategoriseres som kulstoffattig brint, skal brint opfylde en tærskel for reduktion af drivhusgasemissioner på 70 %. Definitionen af »kulstoffattig brint« bør undersøges igen for at finde ud af, om tærsklen er til hinder for omstillingen til vedvarende gasser. På den ene side lader der til at være brug for såkaldt blå brint (dvs. brint produceret fra naturgas med CO 2 -opsamling) for hurtigt at opnå en omfattende brintproduktion. På den anden side må den nødvendige udvikling af produktionen af »reelt« vedvarende brint ikke hæmmes eller forsinkes ved at begunstige kulstoffattig brint. Begge dele bør sikres i direktivet. Derfor bør vedvarende gasser prioriteres.
4.3.

I lyset af disse mange målsætninger mener EØSU imidlertid ikke, at den fælles landbrugspolitik helt alene vil kunne sikre, at målene om kulstofneutralitet opfyldes. Den fælles landbrugspolitik bør fastlægge de politiske rammer for omstillingen til et landbrug med lave CO 2 -emissioner: et landbrug, der udleder mindre og binder mere. EØSU mener, at investeringsstøtten i den fælles landbrugspolitik kan og bør belønne CO 2 -lagring økonomisk som en økotjeneste og indkomststøtte til landbrugerne, men CO 2 -lagring bør ikke være en generel konditionalitet i den fælles landbrugspolitik. Hvad der er endnu vigtigere, så mener EØSU, at udviklingen af et CO 2 -marked bør fremmes yderligere.
3.13.

Meddelelsen sætter fokus på spørgsmål om brugen af mobilitet som en tjeneste (MaaS). Dette er et ønskeligt udviklingsområde, da det rummer et enormt potentiale til at producere en stor mængde data. Der hersker imidlertid tvivl om, hvorvidt de data, der behandles i forbindelse med ansøgningerne, vil blive anvendt på en uautoriseret måde. Der bør fastlægges en passende lovgivningsramme for at sikre, at de demokratiske principper om gennemsigtighed overholdes i forvaltningen af mobiliteten i byområder. Her er der brug for offentlig kontrol. Desuden har de lokale og regionale myndigheder brug for støtte til udviklingen af AI-teknologier. EØSU understreger, at udviklingen af moderne digitale mobilitetsværktøjer ikke må føre til, at personer, der ikke kan eller ikke er i stand til at bruge sådanne løsninger, udelukkes. Det er nødvendigt at udvikle samfundets digitale færdigheder.
2.11.

EØSU anerkender den supplerende rolle, som mikroeksamensbeviser kan spille med hensyn til at udvide adgangen til opkvalificering og omskoling, samtidig med at der tages hensyn til udviklingen i arbejdsmarkedets behov. EØSU glæder sig også over, at medlemsstaterne tilskyndes til at knytte mikroeksamensbeviser til deres beskæftigelsespolitikker, herunder aktive arbejdsmarkedspolitikker, for at bidrage til at mindske misforholdet mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer i sektorer og regioner, samtidig med at adgangen til fulde uddannelser respekteres. For så vidt angår muligheden for at kombinere mikroeksamensbeviser, understreger EØSU, at mikroeksamensbeviser ikke bør betragtes som en erstatning for fulde uddannelser. Medlemsstaterne bør derfor tilskyndes til at inkludere mikroeksamensbeviser i deres nationale kvalifikationsrammer. Arbejdsmarkedets parter bør inddrages i udformningen af dette på nationalt plan og i overvejelserne om, hvordan mikroeksamensbeviser kan anerkendes og føjes til delvise kvalifikationer.
3.19.

Endelig bør adgangen til køretøjsdata reguleres med henblik på at sikre data- og forbrugerbeskyttelse såvel som lige konkurrencevilkår. Hvis køretøjsdata overlades til bilproducenterne, vil det føre til monopoler, dominerende markedspositioner og risici for misbrug. Kommissionen er længe blevet opfordret til at fremsætte et lovgivningsforslag, og den har da også sendt positive signaler i den henseende, f.eks. i ovennævnte datastrategi, dog uden at have taget skridt til at fremsætte et forslag. Denne forsinkelse er særligt skadelig for forbrugernes interesser og forbrugernes muligheder for at kontrollere data og træffe alternative, informerede valg.
3.4.1.

Handelsforpligtelsen for aktier begrænses i forslaget til aktiver med et internationalt identifikationsnummer for værdipapirer (ISIN) fra Den Europæiske Union. Og selv ovennævnte fritages for handelsforpligtelsen, hvis handlen med dem finder sted uden for Den Europæiske Union i den lokale valuta. Forslaget er gunstigt for investorerne, idet det ved aktiver med en markedsplads uden for Den Europæiske Union også er sandsynligt, at de bedste priser kan opnås der. Det er især tilfældet for aktiver, der har et EU-ISIN, men som hovedsageligt handles i britiske pund på børsen i London. EØSU støtter derfor forslaget fuldt ud.
4.14.

Det er afgørende at have kendskab til de reelle ejere af skuffeselskaber og deres aktiver og til de reelle ejere af de transaktioner, de udfører, for at blotlægge den virkelige karakter af deres aktiviteter og for at forstå omfanget af den konkrete skatteunddragelse eller hvidvask af penge. At skjule det reelle ejerskab gennem kæder af skuffeselskaber, der forvaltes af »professionelle stråmænd«, er en naturlig del af deres kriminelle formål. Værktøjerne til at få kendskab til de reelle ejere findes i lovgivningen om bekæmpelse af hvidvask af penge. Imidlertid er der ingen henvisning til dette spørgsmål i det foreliggende direktivforslag. EØSU mener, at dette såvel som andre smuthuller i forbindelsen mellem de to retsakter bør afhjælpes, enten ved at forklare i dette direktiv, hvordan dette skal gøres, eller ved hurtigt at fremme en europæisk rammelov for at løse problemet.
EØSU glæder sig over den betydning, som forslaget tillægger samhørighed i gennemførelsen af nettet, og bemærker, at dette medfører, at der sikres tilgængelighed og konnektivitet i alle EU's regioner for både passager- og godstrafik samt effektiv koordinering og sammenkobling mellem henholdsvis fjerntrafik, regional- og lokaltrafik samt transport i byknudepunkter. EØSU bifalder derfor også medlemsstaternes forpligtelse som omhandlet i forslagets artikel 58 til at sikre, at de nationale transport- og investeringsplaner er på linje med EU's transportpolitik.

Effektive jernbaneforbindelser med infrastruktur, der muliggør en tilpas høj hastighed, og som bidrager til, at køreplanerne overholdes, vil sikre, at jernbanerne udfylder deres fulde potentiale i den intermodale transportkæde. Jernbanerne har nemlig ikke i tilstrækkelig grad formået at overholde køreplanerne, hvilket har været en stor hindring for at gøre multimodalitet, herunder godstransport, til en attraktiv løsning.
EØSU anerkender, at det er et skridt i den rigtige retning, at medlemsstaterne skal sikre kvaliteten og pålideligheden af energiattesterne, samt at de er overkommelige i pris. Hertil kommer, at de skal gennemføre kontroller og etablere et velfungerende kontrolsystem for energiattester.

EØSU anser det for en stor forbedring, at energiattesternes gyldighedsperiode forkortes til fem år for bygninger med den dårligste ydeevne, at eksperter skal være kvalificerede eller certificerede og uafhængige, og at det gøres til et udtrykkeligt krav, at der foretages et besøg på stedet, inden der udstedes en energiattest.
3.12.

EØSU støtter enhver mulig indsats, der sigter mod at reducere overholdelsesomkostningerne for europæiske virksomheder og skattemyndigheder i forbindelse med indførelsen af det nye system. Den fulde gennemførelse af søjle 2 vil være kompleks og kommer til at tage lang tid og kræve en stor indsats. Skattemyndighederne vil skulle udvikle systemer og rutiner til beregning og opkrævning i forbindelser med de nye skatteforpligtelser. Der vil endvidere være behov for et passende antal uddannede ansatte for at sikre en hurtig gennemførelse, samtidig med at der skal stilles ressourcer til rådighed for andre internationale skattekompetencer som f.eks. forhåndsgodkendte prisfastsættelsesordninger og tvistbilæggelsesmekanismer. EØSU tilskynder skattemyndighederne til at påbegynde eller yderligere at styrke dette forberedende arbejde, hvis tidsperspektivet for gennemførelsen (januar 2023) skal nås.
3.7.

Med henblik på gennemførelsen af strategien forventer Kommissionen at vedtage en lov om jordbundssundhed. EØSU anbefaler imidlertid, at man foretager den planlagte konsekvensanalyse og derefter træffer beslutning om, hvilke instrumenter der er de mest hensigtsmæssige. EØSU anbefaler endvidere, at rammen kommer til at bygge på følgende principper for at sikre ensartede spilleregler for alle interessenter i de økonomiske sektorer, hvor man beskæftiger sig med jordbunden og udnyttelsen af den: — fastlæggelse af en klar definition af »sund jordbund«, indikatorer og tærskelværdier, der udvikles på et videnskabeligt velfunderet grundlag — fastlæggelse af klare mål for 2030 baseret på definitionen af »sund jordbund« — garanti for et tilstrækkeligt niveau af miljøbeskyttelse og klimaindsats — fuld respekt for nærhedsprincippet med tanke på de mange forskellige typer jordbund, brugere og behov, de forskellige geologiske, klimatiske og landskabsmæssige forhold, risici og allerede eksisterende nationale regler — prioritering af foranstaltninger vedrørende uddannelse, rådgivning, videnoverførsel og incitamenter til jordbundsbeskyttelse frem for yderligere retlige forpligtelser — sikring af, at den administrative byrde for alle aktører forbliver rimelig og samtidig er overkommelig i forhold til omkostninger.
4.6.

EØSU mener, at ESAP bør være mere ambitiøst. Navnlig bør der tilføjes yderligere mål, som rækker ud over indsamling af rådata, og ESAP bør skabe mere merværdi ved at behandle data i stedet for blot at være et informationsværktøj med et enkelt adgangspunkt. EØSU glæder sig over, at ESAP vil være tilgængeligt på alle officielle EU-sprog. ESAP's rolle og betydning er afgørende for at sikre, at forskere, arbejdsmarkedets parter, NGO'er, akademikere og analytikere har større, ordentlig, retfærdig, lige og øjeblikkelig adgang til information. ESAP kunne støtte fremkomsten af nye private informationsbehandlingsplatforme, men omkostningerne ved at bruge dem og adgangen til kapitalmarkederne vil fortsat være et problem, især for små investorer, som privatpersoner.