(5)Den 3. marts 2021 vedtog Kommissionen en meddelelse, som udstikker nærmere politiske retningslinjer for at lette samordningen af finanspolitikkerne og udarbejdelsen af medlemsstaternes stabilitets- og konvergensprogrammer. I denne meddelelse tilkendegav Kommissionen også, at beslutningen om, hvorvidt den generelle undtagelsesklausul skal deaktiveres eller fortsat skal anvendes, bør træffes som led i en overordnet vurdering af økonomiens tilstand med niveauet for den økonomiske aktivitet i EU eller i euroområdet sammenlignet med niveauet før krisen (ultimo 2019) som det bærende kvantitative kriterie. På grundlag af Kommissionens forårsprognose 2021 konkluderede Kommissionen den 2. juni, at betingelserne for fortsat at anvende den generelle undtagelsesklausul i 2022 og deaktivere den fra 2023 var opfyldt. Der vil fortsat blive taget hensyn til landespecifikke forhold efter deaktiveringen af den generelle undtagelsesklausul.

(4)NextGenerationEU, herunder genopretnings- og resiliensfaciliteten, vil sikre en bæredygtig, inklusiv og retfærdig genopretning. Forordning (EU) 2021/241 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten trådte i kraft den 19. februar 2021. Faciliteten vil yde finansiel bistand til gennemførelsen af reformer og investeringer og vil således bidrage med en EU-finansieret finanseffekt. Den vil bidrage til den økonomiske genopretning og til gennemførelsen af bæredygtige og vækstfremmende reformer og investeringer, navnlig til fremme af den grønne og den digitale omstilling, ligesom den vil styrke økonomiernes modstandsdygtighed og potentielle vækst. Den vil således hjælpe med at genetablere en gunstigere situation for de offentlige finanser på kort sigt og gøre dem mere holdbare på mellemlang og lang sigt, ligesom den vil styrke væksten og jobskabelsen på mellemlang og lang sigt.

(3)Den 20. juli 2020 rettede Rådet en henstilling til Rumænien om at føre en finanspolitik, der er i overensstemmelse med Rådets henstilling af 3. april 2020, og samtidig træffe alle nødvendige foranstaltninger til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning,

(2)Den 3. april 2020 vedtog Rådet afgørelse (EU) 2020/509 og fastslog, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Rumænien på grund af manglende opfyldelse af underskudskriteriet i 2019. Dette var baseret på regeringens ajourførte finanspolitiske mål, mens den efterfølgende offentliggørelse af et offentligt underskud på 4,3 % af BNP bekræftede overtrædelsen. Overskridelsen af traktatens referenceværdi på 3 % af BNP var resultatet af en løbende akkumulering af finanspolitiske ubalancer som følge af en ekspansiv finanspolitik siden 2016 i en periode med stærk økonomisk vækst. Den 3. april 2020 fremsatte Rådet også en henstilling med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud i Rumænien til ophør senest i 2022.

(1)Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul. I denne meddelelse redegjorde Kommissionen for, at betingelserne for at aktivere den generelle undtagelsesklausul i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet var opfyldt. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Den generelle undtagelsesklausul har givet medlemsstaterne budgetmæssig fleksibilitet til at håndtere krisen. Den har lettet samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. Aktiveringen af klausulen giver mulighed for en midlertidig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning for hver medlemsstat, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. Den 17. september 2020 bebudede Kommissionen i sin årlige strategi for bæredygtig vækst, at den generelle undtagelsesklausul fortsat ville være aktiveret i 2021.

(8)Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, forekommer realistisk i 2021 og 2022. Ifølge konvergensprogrammet ventes realvæksten i BNP at udgøre 5,0 % i 2021 og 4,8 % i 2022. I begge år forventes den indenlandske efterspørgsel med en kraftig vækst i forbruget og investeringerne at blive den vigtigste drivkraft. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2021 ventes væksten i Rumænien at ligge lidt over konvergensprogrammets prognose med 5,1 % i 2021 og 4,9 % i 2022, hvilket også skyldes den indenlandske efterspørgsel.

(9)Ifølge konvergensprogrammet for 2021 forventer regeringen, at det offentlige underskud vil falde fra 9,2 % af BNP i 2020 til 8 % af BNP i 2021, mens gældskvoten forventes at stige til 50,8 % af BNP i 2021. Ifølge programmet ventes ændringen i den primære budgetsaldo i 2021 i forhold til niveauet før krisen (2019) at udgøre 3,3 % af BNP, hvilket afspejler de diskretionære budgetforanstaltninger på 1,5 % til støtte for økonomien og virkningerne af de automatiske stabilisatorer. Disse fremskrivninger er på linje med dem i Kommissionens forårsprognose 2021.

(10)Som reaktion på covid-19-pandemien og det dermed forbundne økonomiske tilbageslag har Rumænien truffet budgetmæssige foranstaltninger til at styrke sundhedssystemets kapacitet, inddæmme pandemien og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Denne stærke politiske reaktion har afbødet faldet i BNP, hvilket på sin side har begrænset stigningen i det offentlige underskud og den offentlige gæld. De foranstaltninger, som Rumænien har truffet i 2020 og 2021, er i overensstemmelse med Rådets henstilling af 20. juli 2020. De diskretionære foranstaltninger, som regeringen har truffet i 2020 og 2021, er af midlertidig karakter eller opvejes af udlignende foranstaltninger. Samtidig har de ekspansive foranstaltninger, der blev vedtaget før pandemien, haft en vedvarende finanseffekt. Disse foranstaltninger omfattede navnlig stigninger i pensionsudgifter og andre sociale udgifter samt skattenedsættelser.

(11)Konvergensprogrammet for 2021 bygger på en antagelse om, at tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten til reformer og investeringer udgør 0,1 % af BNP i 2021, 0,6 % af BNP i 2022, 1,2 % af BNP i 2023, 1,2 % af BNP i 2024, 0,9 % af BNP i 2025 og 0,9 % af BNP i 2026. Programmet bygger desuden på den antagelse, at lån fra genopretnings- og resiliensfaciliteten udgør 2,3 % af BNP i 2025 og når op på 2,5 % af BNP i 2026. Kommissionens forårsprognose omfatter kun tilskuddene i budgetfremskrivningerne, da lånene i konvergensprogrammet antages at begynde efter Kommissionens forårsprognose 2021.

(12)De betydelige overførsler fra EU-budgettet (bl.a. fra genopretnings- og resiliensfaciliteten) bør medregnes i det relevante udgiftsaggregat for at give et korrekt billede af den overordnede finanspolitiske kurs på nuværende tidspunkt.

Den finanspolitiske kurs bestemmes således ud fra ændringen i primære udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og kriserelaterede midlertidige nødforanstaltninger), inklusive udgifter finansieret med tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler.

Foruden den overordnede finanspolitiske kurs er formålet med analysen også at undersøge, om den nationale finanspolitik er forsigtig, og om sammensætningen heraf bidrager til en bæredygtig genopretning i overensstemmelse med den grønne og den digitale omstilling. Derfor fokuseres der særligt på udviklingen i nationalt finansierede primære løbende udgifter og investeringer.

(13)Ifølge konvergensprogrammet for 2021 forventes Rumæniens offentlige underskud at falde til 6,2 % af BNP i 2022, primært som følge af ophævelsen af de midlertidige støtteforanstaltninger, der er blevet vedtaget i 2020 og 2021. Den offentlige gældskvote ventes at stige til 52,9 % af BNP i 2022. Disse fremskrivninger er mindre gunstige end dem i Kommissionens forårsprognose 2021.

Ifølge Kommissionens prognose ventes den overordnede finanspolitiske kurs som defineret ovenfor — som også omfatter virkningerne på den samlede efterspørgsel i 2022 af investeringer, der finansieres af både det nationale budget og EU-budgettet, navnlig genopretnings- og resiliensfaciliteten — at ligge på -0,5 % af BNP. Det positive bidrag fra udgifter finansieret med tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler forventes at stige med 0,4 procentpoint af BNP. Nationalt finansierede investeringer skønnes at indebære et ekspansivt bidrag på 0,1 procentpoint af BNP. Nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden) skønnes at indebære et neutralt bidrag.

(14)Ifølge de mellemfristede budgetplaner i programmet forventes det offentlige underskud at falde fra 4,4 % i 2023 til 2,9 % af BNP i 2024. Det offentlige underskud ventes derfor ikke længere at overstige 3 % af BNP i 2024.

Ifølge programmet ventes den overordnede finanspolitiske kurs — som også omfatter virkningerne på den samlede efterspørgsel af investeringer, der finansieres af både det nationale budget og EU-budgettet, navnlig genopretnings- og resiliensfaciliteten — at udgøre 0,6 % af BNP i 2023 og 2024 i gennemsnit. Det positive bidrag fra udgifter finansieret med tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler forventes at stige med 0,2 procentpoint af BNP. Nationalt finansierede investeringer skønnes at indebære et kontraktivt bidrag på 0,1 procentpoint af BNP. Nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden) skønnes at indebære et kontraktivt bidrag på 0,8 procentpoint af BNP.

Den gennemsnitlige nominelle potentielle vækst over ti år skønnes på nuværende tidspunkt at være på 5¾ %. Dette skøn tager dog ikke højde for virkningerne af de reformer, der indgår i genopretnings- og resiliensplanen, og som kan øge Rumæniens potentielle vækst.

(15)Den offentlige gældskvote forventes at stige fra 53,3 % af BNP i 2023 og falde til 52,4 % af BNP i 2024. I lyset af den meget kraftige gældsudvikling på mellemlang sigt, som hovedsagelig skyldes det store forventede underskud i 2022 og mindre gunstige finansieringsvilkår sammenlignet med andre EU-lande, lader risiciene for den finanspolitiske holdbarhed i Rumænien til at være betydelige på mellemlang sigt, hvilket også fremgår af den seneste analyse af gældsholdbarheden.

(16)Den 2. juni 2021 forelagde Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling til Rumænien vedrørende korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2024. Ifølge denne henstilling bør Rumænien nå et mål for det offentlige underskud på 8,0 % af BNP i 2021, 6,2 % af BNP i 2022, 4,4 % af BNP i 2023 og 2,9 % af BNP i 2024, hvilket ud fra Kommissionens prognose er i overensstemmelse med en nominel vækst i de primære offentlige nettoudgifter på 3,4 % i 2021, 1,3 % i 2022, 0,9 % i 2023 og 0,0 % i 2024. Dette svarer til en årlig strukturel tilpasning på 0,7 % af BNP i 2021, 1,8 % af BNP i 2022, 1,7 % af BNP i 2023 og 1,5 % af BNP i 2024.

Rådet har vurderet konvergensprogrammet for 2021 og Rumæniens opfølgning på Rådets henstilling af 20. juli 2020,

HENSTILLER, AT RUMÆNIEN:

1.fører en finanspolitik, der er i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til traktatens artikel 126, stk. 7, af [XX. juni 2021].

Udfærdiget i Bruxelles, den […].