P9_TA(2022)0138

EU-strategi for fremme af uddannelse af børn i verden

Europa-Parlamentets beslutning af 3. maj 2022 Mod en EU-strategi for fremme af uddannelse for børn i verden: mindskelse af virkningerne af covid-19-pandemien (2021/2209(INI))

(2022/C 465/04)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til FN's konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder,

— der henviser til artikel 26 i verdenserklæringen om menneskerettigheder, artikel 18 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, artikel 13 og 14 i den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder og artikel 10 i konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder,

— der henviser til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget i 2015, og FN's rapport om verdensmålene for bæredygtig udvikling 2021,

— der henviser til de generelle bemærkninger fremsat af FN's Komité for Barnets Rettigheder (1),

— der henviser til FN's retningslinjer af 18. december 2009 om alternativ børneforsorg,

— der henviser til FN's globale undersøgelse af 11. juli 2019 om børn, der er berøvet deres frihed,

— der henviser til FN's politiske oplæg af 15. april 2020 med titlen »The impact of COVID-19 on children« og til den positive reaktion herpå i form af et initiativ taget af EU og Gruppen af Latinamerikanske og Caribiske Stater i fællesskab og undertegnet af 173 lande,

— der henviser til politisk reaktion af 19. oktober 2020 fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling med titlen »What is the impact of the COVID-19 pandemic on immigrants and their children?«,

— der henviser til UNESCO's konvention mod forskelsbehandling inden for undervisningen, der blev vedtaget den 14. december 1960,

— der henviser til brochure fra UNICEF, UNESCO og Verdensbanken med titlen »Mission: Recovering Education in 2021«,

— der henviser til artikel 49 i pagten vedrørende Organisationen af Amerikanske Stater fra 1967,

— der henviser til artikel 11 i det afrikanske charter om børns rettigheder og velfærd fra 1990,

— der henviser til artikel 17 og 25 i det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder fra 1981,

— der henviser til artikel 31 i menneskerettighedserklæringen fra Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer fra 2012,

— der henviser til artikel 14 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

— der henviser til artikel 3, stk. 5, og artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union,

— der henviser til rapport fra FN's udviklingsprogram fra april 2021 med titlen »Leaving No One Behind: Impact of COVID-19 on the Sustainable Development Goals (SDGs)«,

— der henviser til den europæiske børnegaranti,

— der henviser til det internationale år for afskaffelse af børnearbejde 2021 og til Kommissionens nultolerancestrategi over for børnearbejde,

— der henviser til sin beslutning af 26. november 2019 om børns rettigheder i anledning af 30-året for FN's konvention om barnets rettigheder (2),

— der henviser til sin beslutning af 11. marts 2021 om konflikten i Syrien — 10 år efter opstanden (3),

— der henviser til forretningsordenens artikel 54,

— der henviser til udtalelser fra Udviklingsudvalget og Kultur- og Uddannelsesudvalget,

— der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0058/2022),

A. der henviser til, at næsten fem millioner mennesker har mistet livet på verdensplan som følge af covid-19-pandemien, hvilket har fået regeringer over hele verden til at træffe ekstraordinære foranstaltninger med henblik på at begrænse spredningen af covid-19-virusset, bl.a. ved at lukke skoler og begrænse adgangen til uddannelsesfaciliteter;

B. der henviser til, at nye varianter intensiverer covid-19-sundhedskrisen, mens konflikter og andre kriser, herunder klimakrisen, fortsat udsætter børn i hele verden for en øget risiko for at ende under minimumsfærdighedsniveauet;

C. der henviser til, at adgang til uddannelse er en internationalt anerkendt grundlæggende menneskerettighed, som er uundværlig for udøvelsen af andre menneskerettigheder; der henviser til, at retten til uddannelse indebærer, at grundskoleuddannelse er obligatorisk og universel og er tilgængelig for alle;

D. der henviser til, at UNICEF anslår, at over 168 millioner børn har mistet et helt års uddannelse på grund af skolelukninger som følge af covid-19-nedlukningerne, mens UNESCO-data viser, at uddannelsen i væsentlig grad er blevet afbrudt for 800 millioner studerende på verdensplan, som i gennemsnit mistede to tredjedele af et akademisk år;

E. der henviser til, at omkring 194 lande siden marts 2020 har været tvunget til at lukke skoler i hele landet på grund af covid-19-pandemien, hvilket har påvirket over 1,8 milliarder skoleelever globalt og afskåret deres adgang til uddannelse og andre afgørende fordele, som skolerne giver; der henviser til, at skolerne i nogle regioner fortsat er lukkede; der henviser til, at lukningen af skoler i stadig større udstrækning har udsat børn for vold, misbrug og udnyttelse, herunder i hjemmet; der henviser til, at delvise eller fuldstændige skolelukninger påvirker sårbare og marginaliserede børn mest ved at øge de eksisterende forskelle i uddannelsessystemerne og forstyrre alle aspekter af deres dagligdag;

F. der henviser til, at en tredjedel af alle børn i verden ifølge UNICEF ikke har adgang til internettet, hvilket skaber en hindring for adgang til fjernlæring/digital læring; der henviser til, at der fortsat vil være behov for fjernlæringsprogrammer og fjernundervisningsprogrammer efter covid-19-pandemien, navnlig i lande, som er ramt af naturkatastrofer og konflikter; der henviser til, at e-læring har skabt nye udfordringer for lærere med hensyn til at lette de studerendes læring og opretholde den sociale interaktion; der henviser til, at covid-19-pandemien og de hurtige innovative foranstaltninger, der er truffet med henblik på at sikre løbende læring for børn, udgør en mulighed for at gentænke uddannelse og gøre den mere fremadskuende, inkluderende, fleksibel og modstandsdygtig; der henviser til, at fjernlæringsprogrammer skal være tilgængelige for alle børn under hensyntagen til de socioøkonomiske udfordringer, som børn kan stå over for, og deres manglende adgang til internettet, udsendelser eller digitale medier;

G. der henviser til, at covid-19-pandemiens økonomiske konsekvenser for forældre til gengæld har påvirket deres børns sundhed, trivsel og adgang til uddannelse; der henviser til, at skolelukningerne har overrumplet forældre, som ikke har været forberedte på fjernundervisning og hjemmeundervisning; der henviser til, at nogle arbejdende forældre uden økonomiske midler eller alternativer er blevet tvunget til at efterlade deres børn alene, mens andre, hovedsagelig kvinder, er blevet tvunget ud af arbejdsmarkedet, hvilket har tvunget familier ud i fattigdom;

H. der henviser til, at over 90 % af landene indførte en eller anden form for fjernundervisning under nødlukningen af skolerne; der henviser til, at fjernundervisning primært var til gavn for børn på primær- og sekundærtrinnet, og at børn på førskoleniveauet risikerede ikke at være forberedt på undervisningen på primærtrinnet;

I. der henviser til, at skolebørn rundt om i verden allerede har mistet omkring 1,8 billioner timers fremmødeundervisning siden begyndelsen af covid-19-pandemien, og at mere end 39 milliarder måltider i skolen er gået tabt på verdensplan på grund af skolelukninger (4);

J. der henviser til, at verden længe før covid-19-pandemien allerede stod over for en global læringskrise, der ikke kun skyldtes begrænset adgang til uddannelse på grund af fattigdom, lang afstand til den nærmeste skole, skadelige kønsnormer, forskelsbehandling af sårbare grupper, miljørisici og konflikter, men også skyldtes skolegang, der ikke nødvendigvis fører til læring; der henviser til, at pandemien har forværret den kritiske situation for børn i en række konfliktområder, som ofte er kendetegnet ved bl.a. øget usikkerhed, større sårbarhed over for klimaændringernes konsekvenser og angreb på uddannelsesinstitutioner, hvilket har medført en øget risiko for, at børn rekrutteres til konflikter, og at dette udgør en alvorlig krænkelse af børns rettigheder og den humanitære folkeret; der henviser til, at 617 millioner børn og unge på verdensplan ikke er i stand til at opnå et minimum af læsefærdigheder (5) og matematikfærdigheder, selv om to tredjedele af dem går i skole;

K. der henviser til, at covid-19 har udvisket 20 års uddannelsesgevinster; der henviser til, at yderligere 101 millioner børn — 9 % af børnene fra 1. til 8. klassetrin — ikke opnåede minimumsniveauet for læsefærdigheder i 2020 (6);

L. der henviser til, at det anslås, at yderligere 825 millioner børn i 2030 ikke vil nå voksenalderen med de kvalifikationer på sekundærniveau, som er nødvendige for deres arbejde og liv; der henviser til, at millioner af børn og unge, som regelmæssigt går i skole, ikke udvikler den viden og de færdigheder, de skal bruge for på vellykket vis at træde ind på arbejdsmarkedet, opnå deres fulde potentiale og bidrage til deres lokalsamfund;

M. der henviser til, at skolelukninger har store økonomiske konsekvenser, eftersom de forhindrer børn og unge i at udvikle de nødvendige færdigheder, realisere deres fulde potentiale og forberede sig på livet, hvilket ofte giver anledning til arbejdsløshed og dermed øget ulighed og færre muligheder;

N. der henviser til, at der ifølge FN er 11 millioner elever på primær- og sekundærtrinnet i hele verden — hvoraf 5,2 millioner er piger — som er i fare for ikke at vende tilbage til deres uddannelse efter covid-19-relaterede skolelukninger (7); der henviser til, at jo længere børn er ude af skolen, desto større er sandsynligheden for, at de helt vil droppe ud af uddannelsessystemet; der henviser til, at denne situation risikerer at undergrave de resultater, som er opnået på uddannelsesområdet, og resultaterne hen imod opfyldelsen af verdensmålene for bæredygtig udvikling, navnlig dem, der vedrører fattigdomsbekæmpelse, sundhed og trivsel og uddannelse af høj kvalitet;

O. der henviser til, at skolelukninger har forskellige kønsspecifikke virkninger og indebærer risiko for at forværre ulighed; der henviser til, at det anslås, at skolelukninger under kriser kan føre til en stigning i teenagegraviditeter; der henviser til, at piger, som ikke går i skole, er uforholdsmæssigt udsatte for risikoen for tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber samt seksuel udnyttelse; der henviser til, at det anslås, at der kan forekomme yderligere to millioner tilfælde af kvindelig kønslemlæstelse i løbet af det næste årti; der henviser til, at et betydeligt antal piger kan blive forhindret i at vende tilbage til skolen, når de genåbner, eftersom der findes visse diskriminerende politikker, som forbyder gravide piger og unge mødre at gå i skole;

P. der henviser til, at 129 millioner piger i hele verden ikke går i skole, heraf 32 millioner i grundskolealderen, 30 millioner i sekundærskolealderen og 67 millioner i gymnasiealderen; der henviser til, at færre end halvdelen af landene på verdensplan har opnået ligestilling mellem kønnene med hensyn til deltagelse i grundskoleuddannelse; der henviser til, at overgangen til fjernlæring sætter børn, navnlig piger, fra de fattigste og mest sårbare husstande i en betydelig risiko for at droppe ud af skolen permanent eller i længere perioder;

Q. der henviser til, at ni ud af de ti mest vanskelige lande for piger at blive uddannet i findes i Afrika syd for Sahara og Afghanistan, hvor Taliban reelt har frataget piger muligheden for uddannelse efter grundskolen ved at beordre, at skoler på sekundærtrinnet kun skal genåbnes for drenge; der henviser til, at Talibans uklare politik og vage og uopfyldte løfter om pigers uddannelse forståeligt nok får millioner af afghanske piger til at frygte for deres uddannelse; der henviser til, at der er opstået adskillige internationale initiativer fra universiteter og privatpersoner, som tilbyder afghanske piger og kvinder fjernundervisning;

R. der henviser til, at børn, som ikke går i skole — især piger og børn fra dårligt stillede miljøer, såsom bl.a. børn af mindretal, børn fra landdistrikter, børn af oprindelige folk, migrantbørn, herunder flygtningebørn, børn med handicap, børn i pleje og børn, der har mistet deres forældre og/eller bedsteforældre på grund af covid-19-pandemien — ifølge adskillige nationale og regionale retshåndhævende myndigheder er uforholdsmæssigt sårbare over for udnyttelse, børnearbejde og vold i hjemmet, herunder overværelse af vold, onlinemobning og andre forbrydelser såsom seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug (8);

S. der henviser til, at Verdensbanken anslår, at en global nedlukning af skoler på fem måneder — foruden de enorme sociale omkostninger — kan medføre læringstab med en nutidsværdi på 10 billioner USD; der henviser til, at tab af læring kan koste økonomier op til 161 millioner USD om dagen;

T. der henviser til, at skolelukninger desværre har været afgørende for at begrænse spredningen af covid-19; der henviser til, at skoler er mere end steder, hvor børn kan lære, eftersom de også udgør mødesteder og knudepunkter for mental sundhed og psykosocial støtte; der henviser til, at skolelukninger ifølge UNESCO og UNICEF ikke kun påvirker retten til uddannelse, men også retten til sundhed, idet over 80 millioner børn mangler primærvaccinationer som følge af skolelukninger; der henviser til, at skolelukninger betyder, at lærere ikke kan holde øje med tegn på misbrug eller manglende omsorg fra forældrenes side; der henviser til, at skolelukninger ifølge UNICEF's kontor for forskning — Innocenti og Verdensfødevareprogrammet også påvirker retten til god ernæring og adgangen til et dagligt måltid; der henviser til, at skolefødevareprogrammer kan give de mest sårbare børn incitamenter til at vende tilbage til skolen; der henviser til, at skolelukninger i alvorlig grad påvirker børns mentale trivsel, eftersom børn kan blive udsat for vold og stress i hjemmet; der henviser til, at skolelukninger kan have akutte og langvarige psykosociale konsekvenser, bl.a. depression, øget angst og selvmord, eftersom børn er afskåret fra social kontakt;

U. der henviser til, at skolefrafald forstærker den sociale ulighed og kan påvirke et lands stabilitet og velstand og dermed bringe millioner af verdens børns fremtid i fare og i alvorlig grad påvirke en hel generation; der henviser til, at uddannelse har vist sig at være afgørende for at bekæmpe ekstremisme og radikaliseringen af børn og unge;

V. der henviser til, at halvdelen af alle flygtningebørn ifølge UNHCR's uddannelsesrapport ikke går i skole; der henviser til, at flygtningebørn er udelukket fra fjernlæringsmuligheder; der henviser til, at flygtningebørn, især dem, som bor i flygtningelejre, bor i overfyldte boliger, hvilket ofte letter spredningen af virusset og hæmmer overholdelsen af sundhedsreglerne; der henviser til, at covid-19-situationen i lejrene udgør en krise for børn, eftersom mange børn ofte allerede har et svækket immunsystem eller underliggende helbredsproblemer i løbet af deres formative år, hvilket udsætter dem for en højere risiko for at udvikle mere alvorlige tilfælde, når de rammes af denne dødbringende virus; der henviser til, at de fleste flygtningelejre ikke har passende sundhedstjenester, der i tilstrækkelig grad kan varetage børns og deres familiers behov;

W. der henviser til, at den ulige fordeling af covid-19-vacciner på verdensplan i uforholdsmæssig høj grad påvirker lavindkomstlande;

1. anerkender og udtrykker tilfredshed med det arbejde, der udføres af lærere, undervisere af enhver art og støttepersonale, som hurtigt har tilpasset sig covid-19-pandemien og sikret en fortsættelse af læringsprocessen for børn og unge; roser initiativer iværksat af internationale og lokale civilsamfundsorganisationer, private borgere og virksomheder med henblik på at give børn informations- og kommunikationsteknologi, fjernlæringskurser og andet undervisningsmateriale, navnlig i lande, hvor børn har begrænset adgang til fjernlæring eller slet ingen adgang til læring; opfordrer indtrængende Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og medlemsstaterne til at fremme en tilgang, der er baseret på børns rettigheder, til den globale indsats for at afbøde covid-19-pandemiens indvirkning på børns adgang til uddannelse og en tilgang, som er baseret på princippet om ikkeforskelsbehandling, princippet om at handle til barnets bedste og princippet om børns deltagelse;

2. anerkender, at uddannelse er et tværgående spørgsmål, der er relevant for alle dimensioner af en bæredygtig udvikling;

3. glæder sig over de tilsagn, der blev givet på UNESCO's verdenskonference om uddannelse i bæredygtig udvikling i 2021, og vedtagelsen af Berlinerklæringen; insisterer på at sikre uddannelse af høj kvalitet for alle børn som katalysator for alle verdensmålene for bæredygtig udvikling og understreger betydningen af at integrere bæredygtig udvikling i alle uddannelsesniveauer, lige fra førskoleundervisning til videregående uddannelse og voksenundervisning, herunder erhvervsrettet uddannelse, ikkeformel uddannelse og uformel læring;

4. insisterer på, at EU skal gå forrest som en uddannelsesmagt, der sætter medlemsstaterne i stand til fuldt ud at udøve deres kapacitet til at støtte uddannelse af børn i hele verden og gøre deres overbevisninger om dette spørgsmål gældende; understreger den centrale rolle, som det fremtidige europæiske uddannelsesområde spiller, idet det giver en vigtig mulighed for mere internationalt samarbejde med henblik på at opbygge synergier på grundlag af uddannelse uden for Europa og således udvikle fælles tilgange til og fælles løsninger på fælles udfordringer; opfordrer indtrængende Kommissionen til at forstærke sine bestræbelser på at fastlægge en strategi herom, der omfatter en klar skitse og klare målsætninger;

5. understreger den centrale betydning af at sikre børns ret til uddannelse og give alle børn mulighed for at vende tilbage til skolen og opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at bistå myndighederne i tredjelande med at prioritere genåbningen af skoler i deres genopretningsplaner, herunder støtte til lærere, så de kan hjælpe børn med at indhente det forsømte i forhold til tabt læring, og støtte til børns trivsel, da skoler er afgørende for børns læring, sikkerhed, sundhed, ernæring og generelle trivsel; opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at bistå tredjelandes myndigheder med at sikre, at alle børn kan nyde godt af deres ret til en uddannelse på primærtrinnet, og med at træffe foranstaltninger til at sikre, at en uddannelse på sekundærtrinnet er tilgængelig; opfordrer endvidere Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at bistå tredjelandes myndigheder med udviklingen og gennemførelsen af digitale undervisnings- og læringsmetoder og med at lette adgangen til internet for alle;

6. mener, at en forbedret mobilisering af de indenlandske ressourcer, beskyttelse og kraftig forøgelse af de indenlandske udgifter til sociale sektorer, navnlig uddannelse og sundhed, og en forbedring af kvaliteten af disse udgifter skal prioriteres i de nationale genopretningsplaner og bistandsprogrammer, der forvaltes af EU og internationale finansielle institutioner; insisterer i denne forbindelse på at sikre en retfærdig fordeling og finansiering, således at socialt dårligt stillede, fattige og marginaliserede børn — med særligt fokus på piger — unge og familier ikke lades i stikken; fremhæver, at barnets tarv skal være retningsgivende for alle bestræbelser på at afbøde covid-19-pandemiens indvirkning på adgangen til uddannelse, og at sådanne foranstaltninger skal respektere børns ret til information, indflydelse og mulighed for at blive hørt;

7. understreger, at det er afgørende at tage hensyn til forældres sociale situation og støtte familier, hvis indkomst er blevet reduceret som følge af de økonomiske konsekvenser af covid-19-pandemien;

8. anerkender, at opnåelse af en uddannelse af høj kvalitet skal være en prioritet for EU's og medlemsstaternes officielle udviklingsbistand;

9. bemærker, at tvangsfordrivelse fører til et stigende antal mennesker, der lever i flygtningemiljøer; opfordrer Kommissionen til at støtte overførsel af færdigheder i flygtningelejre og stærk uddannelsesstøtte til flygtninge og fordrevne for at støtte deres integration og engagement i indkomstskabende aktiviteter;

10. er bekymret over den varige økonomiske indvirkning, som pandemien har på uddannelsesfinansieringen, eftersom størstedelen af UNESCO's medlemsstater endnu ikke har nået tærsklen på 4-6 % af BNP eller 15-20 % af de offentlige udgifter;

11. fremhæver den ulige indsats for at håndtere pandemien på grund af ulige adgang til vacciner, hvilket resulterer i ulige beskyttelseskapacitet; understreger, at pandemien kun kan få en ende gennem en global indsats, og at vacciner skal være tilgængelige for alle; opfordrer medlemsstaterne til at øge deres bidrag til og den overordnede effektivitet af FN's COVAX-program for at sikre tredjelandes tilstrækkelige adgang til covid-19-vacciner, så de kan indføre nationale covid-19-vaccinationskampagner, som er i overensstemmelse med de retningslinjer, der er fastsat af de kompetente nationale sundhedsmyndigheder og Verdenssundhedsorganisationen, og således sikre en hurtig tilbagevenden til skolerne; opfordrer indtrængende Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med deres transatlantiske allierede og internationale partnere for at øge den globale levering af covid-19-vacciner, sikre en retfærdig fordeling til de lande og befolkninger, der har størst behov herfor, og sigte mod at forbedre den globale adgang til økonomisk overkommelige covid-19-relaterede lægemidler og afhjælpe globale produktionsbegrænsninger og forsyningsmangler;

12. opfordrer indtrængende EU til sammen med USA og andre medlemmer af Verdenshandelsorganisationen (WTO) at øge produktionen og viften af forsyningsmuligheder for at sikre lige adgang til diagnostik, vacciner, behandlinger og andre relevante sundhedsprodukter, der er nødvendige for at inddæmme, forebygge og behandle covid-19, og for at sikre, at disse mål nås inden WTO's 12. ministerkonference;

13. opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at bistå myndighederne i tredjelande med at finansiere og gennemføre foranstaltninger for »sikre skoler«, herunder tilvejebringe hygiejneforsyninger og dele oplysninger om håndvask og andre hygiejneforanstaltninger samt om bevarelsen af kontinuiteten i ernæringstjenester for børn og unge i skolealderen; understreger, at skolemåltider og rent vand er afgørende for at sikre børns ernæring, vækst og udvikling, eftersom de giver børn — især piger og dem fra de fattigste og mest marginaliserede befolkningsgrupper — et stærkt incitament til at vende tilbage til skolen, når restriktionerne er ophævet; fremhæver i denne forbindelse den centrale rolle, som lærere og civilsamfundsaktører, herunder trosbaserede organisationer, religiøse samfund og NGO'er, kan spille med hensyn til sundhedsfremme og bekæmpelse af covid-19-pandemien og med hensyn til at bistå børn og deres familier med at overvinde sundhedskrisens udfordringer og vanskeligheder, forbedre deres trivsel og tilbyde uddannelsesprogrammer;

14. opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at bistå myndighederne i tredjelande med at udarbejde risikobegrænsnings- og risikostyringsplaner på uddannelsesområdet gennem planlægning af modstandsdygtighed; fremhæver betydningen af at udvikle og sikre beredskabsplaner og kriseberedskabsplaner nu for at mindske risikoen for covid-19-smitte i skolerne og for at minimere konsekvenserne af skolelukninger for børn og deres familie, navnlig for de fattigste og mest marginaliserede børn og dem med alvorlige handicap; fremhæver i denne forbindelse behovet for at prioritere børn i konfliktramte områder og deres adgang til uddannelse af høj kvalitet;

15. understreger den indvirkning, som skolelukninger kan have på forældrenes arbejdsforpligtelser, samtidig med at de skal tage sig af deres børn; understreger betydningen af at give arbejdende forældre passende ressourcer og vejledning om fjernundervisning, fritidsaktiviteter og metoder for psykologisk støtte med henblik på at skabe balance mellem hjemmearbejde og hjemmeskole;

16. understreger betydningen af at yde uddannelsesmæssig og psykosocial støtte til børn og familier, der skal gå i isolation for at minimere risikoen for smitte, med henblik på at mindske stress og ængstelse i hjemmet;

17. opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at bistå myndighederne i tredjelande med proaktivt at udstikke retningslinjer for bedste praksis inden for fjernlæring og med at sikre, at passende og sikre værktøjer, læseplaner og teknologier anvendes og gøres tilgængelige for børn fra lavindkomstfamilier, børn fra landdistrikter, børn af oprindelige folk, migrantbørn, marginaliserede børn og børn med handicap eller indlæringsvanskeligheder, børn i alternativ pleje, børn på tilbageholdelsessteder og børn, der bor i fjerntliggende områder eller i miljøer, hvor de er frihedsberøvede, eller hvor der ikke er internetadgang overalt; fremhæver digital lærings potentiale til at give uddannelsesinstitutionerne mulighed for at nå ud til alle børn hurtigt og i stort omfang og samtidig fremme partnerskaber og samarbejde med en bred vifte af aktører fra civilsamfundet samt den offentlige og private sektor; insisterer imidlertid på, at investeringer i digital læring skal søge at mindske den digitale kløft og skal være kontekstspecifikke og i overensstemmelse med barnets tarv og ikke ske på bekostning af støtte til grundlæggende uddannelsesinfrastruktur og -personale og fremmødeundervisning; minder imidlertid om, at adgangen til digitale teknologier stadig ikke har været lige eller udbredt under pandemien; mener, at der er behov for store investeringer i denne sektor, både hvad angår uddannelse og finansiering; opfordrer EU og dets medlemsstater til fortsat at stille tilgængelige uddannelsesressourcer til rådighed og give åben adgang til digitale værktøjer for lærere, forældre og studerende; understreger i denne forbindelse, at børns privatliv og beskyttelse af personoplysninger skal sikres i forbindelse med alle digitale værktøjer, og at der skal tages behørigt hensyn til kønsorienteret indhold og de forskellige realiteter i børns liv;

18. opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at opretholde en solid finansiering af uddannelse gennem alle tilgængelige finansielle EU-instrumenter i overensstemmelse med benchmarket på 10 % for uddannelse i instrumentet et globalt Europa og til at stille flere midler til rådighed med henblik på at øge modstandsdygtigheden over for nuværende og fremtidige kriser;

19. opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at bistå myndighederne i tredjelande med at sikre passende pleje af børn, herunder ved at indføre en beredskabsplan for pleje af børn, der er forældreløse eller efterladt uden passende pleje på grund af alvorlige tilfælde af covid-19, som kræver hospitalsindlæggelse af de voksne plejere;

20. opfordrer Kommissionen til at etablere en forbindelse mellem mulige investeringsrisikobegrænsende aktiviteter og økonomisk støtte til adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse, navnlig til etablering af passende infrastruktur og uddannelse for lærere under instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa;

21. opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at bistå tredjelandes regeringer med at opbygge og videreudvikle stærkere kønsorienterede og inklusive uddannelsessystemer og udrydde alle former for kønsbaseret vold mod kvinder og piger; minder om, at FN har fastlagt, at kvinders adgang til uddannelse er en grundlæggende rettighed; mener, at prioriteringen af øget uddannelse af piger og støtte til kvinders deltagelse i uddannelse og karrierer inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) bør være et centralt politisk mål for EU og det internationale udviklingssamfund; fastholder i denne forbindelse, at piger skal kunne fuldføre deres uddannelse og have adgang til alderssvarende oplysninger og tjenester uden forskelsbehandling og kønsbias og med lige muligheder for at realisere deres potentiale; understreger det presserende behov for at håndtere kønsrelaterede hindringer for uddannelse, såsom love, politikker og skadelige sociokulturelle normer, der forhindrer piger i at fortsætte deres uddannelse i tilfælde af graviditet, ægteskab eller moderskab; opfordrer til bekæmpelse af kønsstereotyper og skadelige sociokulturelle normer gennem uddannelse og forebyggelse af vold gennem kønssensitive uddannelsesprogrammer;

22. fordømmer, at millioner af piger verden over ikke har adgang til uddannelse, hvilket udsætter dem for afhængighed og en højere risiko for vold og udnyttelse, navnlig i tilfælde, hvor kvinder og piger systematisk nægtes adgang til uddannelse, arbejde og det offentlige liv af de myndigheder, der er ved magten; afviser misbrug og anvendelsen af enhver praksis, der diskriminerer adgangen til uddannelse og pålægger lukning af skoler; opfordrer til, at denne praksis bringes til ophør, og opfordrer indtrængende til, at alle skoler for piger og kvinder genåbnes;

23. opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at bevare og yderligere styrke resultaterne fra de seneste 20 år inden for uddannelse af kvinder og piger i Afghanistan; opfordrer indtrængende til, at der afsættes de nødvendige midler inden for EU's humanitære bistandspakke til Afghanistan for at gøre det muligt for internationale og lokale organisationer at lette genåbningen af uddannelsesfaciliteter for kvinder og piger og udvikle fjernlæringsprogrammer som en midlertidig foranstaltning; opfordrer til, at der lægges lignende vægt på uddannelse af afghanske børn og unge i lande, der huser afghanske flygtninge;

24. understreger, at retten til uddannelse og information om seksuel og reproduktiv sundhed, familieplanlægning, moderne svangerskabsforebyggende metoder, sikker og lovlig abort samt sundhedspleje til mødre og før- og efterfødselspleje skal garanteres for alle mennesker;

25. opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne samt de nationale regeringer i tredjelande til at udvikle specifikke programmer til at håndtere og afbøde covid-19-udbruddets psykiske og psykosociale konsekvenser for børn, lærere og deres lokalsamfund og til at udforme specifikke forebyggelseskampagner rettet mod børn, forældre og lærere om risiciene ved at bruge internettet, såsom chikane, seksuelt misbrug og cybermobning, og fremme særlige planer for at hjælpe børn, der har været ofre for denne praksis, og deres forældre;

26. understreger behovet for alderssvarende, evidensbaserede, omfattende seksualundervisningsprogrammer for at mindske pigers og unge kvinders sårbarhed over for tidlig fødsel og utilsigtet graviditet, børneægteskaber, prostitution, hiv-smitte og kønsbaseret vold;

27. bemærker, at andelen af elever i forhold til uddannede fagfolk i området syd for Sahara fortsat er højt på trods af EU's forskellige bestræbelser og den bistand, det yder; fremhæver det regionale gennemsnit på 58 elever pr. uddannet lærer på primærtrinnet og 43 elever pr. uddannet lærer på sekundærtrinnet; påpeger, at mange udviklingslande kæmper for at gøre effektiv brug af ressourcer, og at øgede udgifter til uddannelse meget ofte ikke giver sig udslag i mere læring og forbedret menneskelig kapital; understreger den rolle, som lærere på alle niveauer spiller med hensyn til at lette læring, teknologiens betydning for læring og effektiv forvaltning af skoler og uddannelsessystemer i disse lande; minder om, at der ifølge UNESCO er behov for at ansætte mindst 15 millioner lærere for at nå de uddannelsesrelaterede mål i Afrika syd for Sahara senest i 2030 i overensstemmelse med verdensmål nr. 4 for bæredygtig udvikling;

28. opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at bistå myndighederne i partnerlandene med at håndtere udfordringerne i deres uddannelsessystemer med henblik på at sætte dem i stand til at modstå fremtidige kriser og gøre systemerne mere modstandsdygtige og inklusive, gennemføre læringsgenopretningsprogrammer og beskytte uddannelsesbudgetterne med målrettede investeringer i økonomisk overkommelig og inklusiv uddannelse af høj kvalitet, herunder investeringer i uddannelsesteknologiværktøjer, læreruddannelse og andre ressourcer for at sikre, at børn og unge realiserer deres fulde potentiale, forberedes på livet og ikke går glip af muligheder for at komme ind på arbejdsmarkedet senere i livet, samtidig med at det enkelte barns uddannelsesbehov og rettigheder respekteres; fremhæver, at fjernlæringsprogrammer, der er udformet til at håndtere fremtidige kriser, skal omfatte forskellige undervisningsmaterialer, herunder trykt materiale, for at være tilgængelige for de dårligst stillede og marginaliserede børn;

29. glæder sig over UNESCO's Pariserklæring om en global opfordring til at investere i uddannelsers fremtid; opfordrer indtrængende landene i hele verden til at betragte uddannelse som en investering snarere end en udgift; mener, at tilstrækkelig og effektiv økonomisk støtte til uddannelse er en forudsætning for at udrydde fattigdom og forbedre velfærden, navnlig på et tidspunkt, hvor de offentlige ressourcer i stigende grad begrænses af konkurrerende krav inden for hårdt ramte sektorer som sundhed og uddannelse; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at øge uddannelsesfinansieringen betydeligt i deres internationale udviklings- og bistandsstrategier;

30. understreger, at unge er de mest værdifulde aktiver til at fremme den økonomiske udvikling i udviklingslande;

31. minder om, at det globale samfund er fast besluttet på at forbedre uddannelseskvaliteten inden 2030 (verdensmål nr. 4 for bæredygtig udvikling);

32. opfordrer til, at de internationale uddannelsesudvekslinger mellem unge i Afrika og EU øges gennem programmer som Erasmus og Erasmus for unge iværksættere, der har til formål at hjælpe nye iværksættere med at erhverve de relevante færdigheder i virksomhedsledelse;

33. opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til, at covid-19-sundhedskrisen har forværret situationen for dem, der tilbageholdes i lejre i Syrien, og til straks at hjemsende alle europæiske børn, der tilbageholdes i disse lejre, og sikre, at barnets tarv kommer i første række;

34. understreger betydningen af at medtage erhvervsuddannelse og programmer, der tilbyder en ny chance, i genopretningsplanerne for at hjælpe børn og unge med at komme ind på arbejdsmarkedet; opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten, medlemsstaterne og tredjelande til at tilbyde de unge attraktive fremtidsudsigter;

35. understreger betydningen af at ledsage investeringer i erhvervsrettet og almen uddannelse med støtte til jobskabelse for at skabe bedre fremtidsudsigter for den næste generation af unge i Afrika og andre udviklingsregioner; bemærker den særlige betydning, som offentlig-private partnerskaber har for opfyldelsen af verdensmål nr. 8 for bæredygtig udvikling om adgang til anstændigt arbejde; understreger vigtigheden af den sekundære uddannelse og erhvervsrettede uddannelse, som er væsentlige for unges beskæftigelsesegnethed og for en bæredygtig udvikling; bemærker endvidere, at den stigende ungdomsbefolkning i Afrika først og fremmest kræver støtte til uddannelse af høj kvalitet og fremme af erhvervsuddannelse for at øge mobiliteten og adgangen til markeder og rettigheder;

36. opfordrer EU til at fremme investeringer i erhvervsuddannelse og livslang læring og til at styrke uddannelsesstrukturerne i samarbejde med den private sektor for at udnytte den menneskelige kapital;

37. fremhæver betydningen af løbende faglig udvikling og øget økonomisk støtte til lærere, der giver dem mulighed for at håndtere læringstab blandt deres elever, således at de kan reagere på deres individuelle sociale, familiemæssige og psykiske situation, og for at indarbejde digital teknologi i deres undervisning; understreger det presserende behov for at gribe muligheden og udnytte covid-19-genopretningsfondene og hurtige innovative foranstaltninger, der skal anvendes til at sikre fjernlæring under pandemien for at gentænke uddannelse og opbygge systemer, der er mere fremadrettede, inklusive, fleksible og modstandsdygtige; mener, at disse nye tilgange skal imødegå læringstab, forebygge skolefrafald og sikre den sociale og følelsesmæssige velfærd for studerende, lærere og personale;

38. fremhæver den rolle, som ikkeformel og uformel uddannelse, undervisning i medborgerkundskab og frivilligt arbejde spiller; opfordrer Kommissionen til at bistå tredjelande med at forbedre anerkendelsen af bløde færdigheder; insisterer på fremme af praksis for solidaritet mellem generationerne og mentorordninger for at mindske uligheder, udstødelse eller skolefrafald;

39. opfordrer til en øget global videnudveksling og mobilitet på alle uddannelsesniveauer mellem og inden for lande og regioner og anerkender samtidig globale forholds komplekse og omstridte historie og understreger betydningen af at fremme kulturarv, kulturel identitet, historie, kunst og globalt medborgerskab gennem uddannelse; bemærker potentialet i at kombinere onlineudvekslinger og rejser med henblik herpå;

40. understreger betydningen af at udvikle og styrke oplysningsaktiviteter vedrørende klimaændringer og miljøbeskyttelse og deres indvirkning på børn og kommende generationer; opfordrer til, at miljøundervisning gøres til et kerneelement i skolernes læseplaner;

41. understreger den vigtige rolle, som idrætsundervisning i skolerne spiller, eftersom fysisk aktivitet og en sund livsstil er afgørende for at forbedre de lærendes sundhed; opfordrer derfor Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at bistå de nationale myndigheder med at sikre tilstrækkelige og sikre idrætsfaciliteter i skolerne og uddannelse af kvalificerede idrætslærere;

42. henleder opmærksomheden på behovet for at udnytte synergierne mellem kultur og uddannelse med henblik på at skabe bæredygtige, inklusive og modstandsdygtige samfund; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at bistå de nationale myndigheder med at integrere kunst og kultur i skolernes læseplaner og fritidsaktiviteter med henblik på at berige de lærendes uddannelses- og læringserfaringer i tredjelande;

43. mener, at de nationale regeringer — og deres kompetente nationale, regionale eller lokale myndigheder — skal kommunikere med børn på en børnevenlig måde for at forklare de foranstaltninger, der er truffet for at begrænse spredningen af covid-19, med henblik på at øge bevidstheden om virkninger, risici og trusler forbundet med covid-19 og oplyse børn om deres rettigheder;

44. understreger betydningen af at tilegne sig færdigheder, navnlig gennem læring ansigt til ansigt, som vil gøre det muligt for børn at gøre fremskridt gennem hele deres liv, f.eks. med hensyn til personlige relationer, studiefærdigheder, empati og samarbejde; fremhæver, at det er væsentligt, at børn kan lege og dyrke fritidsaktiviteter som et centralt element i deres udvikling, hvilket også er anerkendt i artikel 31 i FN's konvention om barnets rettigheder; opfordrer til, at der tages skridt til at forbedre børns deltagelse i fritidsaktiviteter og kulturelle aktiviteter, både som rettigheder i sig selv og som et middel til at styrke børns mentale sundhed og generelle trivsel;

45. gentager sin opfordring til alle FN's medlemsstater, som endnu ikke har gjort det, om at ratificere FN's konvention om barnets rettigheder, og understreger samtidig betydningen af at sikre, at dette centrale menneskerettighedsinstrument finder anvendelse i hele verden;

46. understreger behovet for korrekt at evaluere, følge op på og overvåge indvirkningen af de initiativer, der blev indført under krisen, med henblik på at identificere mangler og fastlægge, hvordan de kan afhjælpes;

47. forpligter sig til at gøre uddannelse til et centralt emne for drøftelserne inden for rammerne af parlamentariske delegationers arbejde, navnlig gennem fælles parlamentariske forsamlinger såsom Den Blandede Parlamentariske Forsamling ACS-EU;

48. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

(1) Navnlig generel bemærkning nr. 5 om generelle gennemførelsesforanstaltninger for konventionen om barnets rettigheder, nr. 6 om behandlingen af uledsagede og separerede børn, der opholder sig uden for deres hjemland, nr. 10 om børns rettigheder inden for strafferetsplejen, nr. 12 om barnets ret til at blive hørt, nr. 13 om barnets ret til et liv uden vold, nr. 14 om barnets ret til, at hans eller hendes tarv kommer i første række, nr. 15 om barnets ret til den højest mulige levestandard og nr. 16 om staters forpligtelser i forhold til virksomheders påvirkning af børns rettigheder.

(2) EUT C 232 af 16.6.2021, s. 2.

(3) EUT C 474 af 24.11.2021, s. 130.

(4) UNICEF's forskningskontor, COVID-19: Missing More Than a Classroom — The impact of school closures on children’s nutrition, januar 2021.

(5) UNESCO, faktablad nr. 46, More Than One-Half of Children and Adolescents Are Not Learning Worldwide, september 2017.

(6) FN's rapport om verdensmålene for bæredygtig udvikling 2021, den 15. juli 2021.

(7) UNESCO, How many students are at risk of not returning to school?, den 30. juli 2020.

(8) Pressemeddelelse af 19. juni 2020 fra Europol med titlen »Exploiting Isolation: sexual predators increasingly targeting children during COVID pandemic«.