EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 29.11.2016 COM(2016) 764 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Investeringsplanen for Europa: evalueringer tilvejebringer dokumentation til støtte for dens styrkelse





1.Indledning Formanden for Europa-Kommissionen, Jean-Claude Juncker, understregede i sin tale om Unionens tilstand af 14. september 2016 nødvendigheden af, at Europa styrker sit økonomiske opsving og investerer stort i ungdommen, de jobsøgende og i nye virksomheder samt SMV'er. På den baggrund skitserede den årlige vækstundersøgelse 2017 de økonomiske og sociale prioriteter, som det er mest presserende for Den Europæiske Union og dens medlemsstater at fokusere på i de kommende måneder. Europa oplever et skrøbeligt, men forholdsvis robust og jobintensivt opsving. BNP er nu højere end før krisen. Arbejdsløsheden falder, og investeringerne stiger igen. Der er dog ikke plads til at slække på indsatsen. Noget af den medvind, som opsvinget indtil videre har haft, er aftagende. Konsekvenserne af krisen, især de sociale følger, det høje offentlige og private gældsniveau og andelen af misligholdte lån, er stadig betydelige. Investeringsplanen for Europa har vist sig nyttig med hensyn til at tilskynde til en vedholdende stigning i investeringerne i medlemsstaterne. Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) har mobiliseret et beløb på 154 mia. EUR fra 27 medlemsstater på lidt over et år, som forventes at komme næsten 377 000 SMV'er til gode. EFSI gør en reel forskel ved at støtte innovative og strategiske projekter, som bidrager til jobskabelse og vækst (tekstboks 1). I betragtning af EFSI-fondens konkrete resultater og som bebudet i formand Junckers tale om Unionens tilstand foreslog Kommissionen i september 2016 at styrke og udvide den gennem det såkaldte EFSI 2.0-forslag. Med henblik på at fordoble EFSI's varighed og kapacitet forlænges varigheden i henhold forslaget i første omgang til udgangen af 2020, idet det samlede investeringsmål øges fra 315 mia. EUR til mindst en halv billion EUR. Forslaget fokuserer også i højere grad på bidrag fra den private sektor og additionalitet og på at forbedre gennemsigtigheden i projektudvælgelsen. Endvidere lægger EFSI 2.0 stor vægt på kombinationen af EFSI-støtte og andre EU-fonde samt finansiering fra nationale erhvervsfremmende banker som vigtige måder, hvorpå EFSI's geografiske dækning kan forbedres. Forslaget omfatter endvidere en udvidelse af anvendelsesområdet for Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning (EIAH eller centret for investeringsrådgivning) på grund af nødvendigheden af at bidrage til opbygningen af et stabilt udbud af projekter og investeringsplatforme, der kan finansieres i alle medlemsstater. I oktober opfordrede Det Europæiske Råd Rådet "til at vedtage sin forhandlingsposition til Kommissionens nye EFSI-forslag på samlingen den 6. december under hensyntagen til den uafhængige eksterne evaluering, som forelægges i november". TEKSTBOKS 1 – EKSEMPLER PÅ GODKENDTE EFSI-PROJEKTER Creta Farms (Grækenland) arbejder på at gøre kødprodukter sundere ved at sprøjte ekstra jomfruolie ind i dem. Teknologien anvendes til at fjerne mættede animalske fedtstoffer, der er dårlige for menneskers sundhed, og erstatte dem med umættede fedtstoffer, der bidrager til at sænke indholdet af "dårligt" kolesterol. I dag er Creta Farms den største aktør på det græske marked for afskåret pålæg og har allerede med succes ekspanderet i udlandet. Med midler fra EFSI vil virksomheden finansiere yderligere teknologiske forbedringer med henblik på at indføre metoden med tilsætning af olivenolie ved fremstillingen af snacks. Dette vil gøre det muligt for virksomheden at ansætte 100 nye medarbejdere og fortsætte sin internationale ekspansion. Malin Corporation (Irland) er en global biotekvirksomhed, der investerer i innovative nyetablerede F&U-virksomheder i bioteksektoren. Med det nylige bidrag fra EFSI på 70 mio. EUR vil virksomheden kunne øge sine investeringer i hele den europæiske biotekindustri i løbet af de næste syv år. 40 mio. EUR af lånet anvendes allerede til at støtte avanceret innovation og udvikling af nye produkter hos biotekvirksomheder i Irland og Det Forenede Kongerige. Takket være støtten fra EFSI vil Malin kunne hjælpe biotekvirksomheder med at nå deres fulde potentiale og få kommerciel succes. PEP-Therapy/Quadrivium (Frankrig) PEP Therapy er en forskningsvirksomhed, der blev grundlagt i 2014 af videnskabsfolk, som arbejder ved ansete franske forskningsinstitutioner. Teamet bag virksomheden udviklede en teknik, der blokerer specifikke funktioner ved proteiner, som omdanner en sund celle til en kræftcelle. Målet er at udvikle en behandling, der i modsætning til kemoterapi kun vil ødelægge kræftceller og bevare de gode og sunde celler. For at finansiere projektet modtog PEP-Therapy 1 mio. EUR i støtte fra Quadrivium 1, en fransk investeringsfond, der havde modtaget et tilskud fra Den Europæiske Investeringsfond (EIF) på 20 mio. EUR. WOW Technology (Belgien) er en virksomhed, der er specialiseret i fremstillingen af skræddersyet maskineri og automatisk udstyr til forskellige sektorer, herunder: luftfartsindustrien, bilindustrien, bioteknologisektoren, lægemiddelindustrien, landbrugsfødevaresektoren, miljøsektoren og energisektoren. Dens vigtigste maskine, "Shaker Robot", gør det muligt at automatisere storskalaproduktion af cellestrukturer, der anvendes til fremstilling af vacciner. Takket være et lån, der blev støttet af EIF under EFSI, planlægger virksomheden at fordoble sin vækst i de næste fem år ved at fordoble antallet af medarbejdere og ekspandere på andre europæiske markeder såsom Frankrig, Tyskland og Schweiz. Projektet vedrørende adgang til havneinfrastruktur (Spanien) består af et rammelån til finansiering af investeringer i adgang for jernbane- og vejtrafik til statsejede havne i Spanien gennem en statslig fond – "PAF" (havneadgangsfonden). Projektet vil bidrage til at forbedre landtransportforbindelserne i vigtige havne, der alle er beliggende inden for det transeuropæiske transportnet. Foranstaltningen vil være en fortsættelse af den omfattende støtte, som EIB har ydet til udviklingen af dette net af søhavne i løbet af de seneste år. Rydgier Hospital (Polen) i byen Torun vil modtage et lån på ca. 57 mio. EUR fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB) under EFSI til finansiering af dets rehabilitering. Projektet indgår i et investeringsprogram, der fokuserer på at nå op på de tekniske og professionelle hospitalsstandarder, der kræves efter polsk ret og EU-retten. Dette er den første transaktion i den offentlige sektor i landet, som nyder godt af en EU-budgetgaranti under EFSI. Denne transaktion er også en model for, hvordan EFSI-finansiering på en innovativ måde kan kombineres med EU-tilskud i form af et finansielt instrument: Ud over EFSI-lånet vil EU's strukturfonde (ESI-fondene) blive anvendt til at finansiere projektet. I den nuværende EFSI-forordning gives der mandat til tre evalueringer: i) en evaluering fra Kommissionen af EU-garantiens anvendelse og af, hvordan EFSI-garantifonden fungerer, ledsaget af en udtalelse fra Revisionsretten ii) en evaluering fra EIB om, hvordan EFSI fungerer, og iii) en uafhængig, ekstern vurdering af EFSI-forordningens anvendelse. Disse evalueringer gør det muligt for interessenterne at få et samlet billede af, hvordan EFSI har fungeret hidtil, og indgår allerede i de igangværende lovgivningsmæssige drøftelser om EFSI 2.0. EFSI 2.0-forslaget tager fat på de spørgsmål, der er identificeret i evalueringerne, og vil sikre en gnidningsløs fortsættelse af EFSI-foranstaltningerne uden afbrydelser i finansieringen og sikre, at projektpromotorerne fortsat kan udarbejde projekter, selv efter den første investeringsperiode. Investeringsplanen for Europa gør allerede en reel forskel i en række sektorer ved at støtte innovative projekter, der bidrager til jobskabelse og vækst i lokalsamfundene, samt ved at tackle ungdomsarbejdsløshed ved at støtte innovative og strategiske virksomheder samt unge virksomheder i deres udvikling. Disse projekter er afgørende for EU's økonomis fremtidige konkurrenceevne og er målrettet nøgleområder såsom støtte til SMV'er, innovation og F&U, vedvarende energi, energieffektivitet og forsyningssikkerhed, miljømæssige, digitale og sociale infrastrukturer eller tjenester samt transportinfrastrukturer eller -tjenester. Den samlede strategi, der følges i investeringsplanen, har til formål på bæredygtig vis at øge investeringsniveauet i Europa, der er sakket agterud siden finanskrisen. Den første søjle i planen, der omfatter EFSI og målet om at forbedre anvendelsen af EU-budgettet generelt, gør det muligt at forbedre udnyttelsen af de knappe offentlige ressourcer ved at tiltrække private investeringer og støtte innovative og strategiske projekter i Europa, der skaber mærkbare resultater for beskæftigelse og vækst. Den anden søjle i investeringsplanen – centret for investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter (EIPP) (tekstboks 2) – bidrager til at sikre, at investeringerne når ud til realøkonomien ved at fremme skabelsen af et stabilt grundlag for finansierbare projekter og øge gennemsigtigheden. TEKSTBOKS 2 – EIPP INDGÅR I ANDEN SØJLE AF INVESTERINGSPLANEN FOR EUROPA EIPP, der er udformet som en bro mellem EU-projektpromotorer og investorer over hele verden, tilbyder nu mere end 130 projekter: ec.europa.eu/eipp EIPP øger synligheden af de eksisterende EU-investeringsmuligheder, der er til rådighed for investorer, og tilvejebringer et gennemsigtigt, fremadrettet system og letter kontakten med projektpromotorerne. Bæredygtige investeringer kræver et solidt og forudsigeligt erhvervsklima. Under den tredje søjle af investeringsplanen bidrager foranstaltninger med henblik på at fjerne flaskehalse for investeringer på EU- og medlemsstatsplan til at forbedre investeringsklimaet og skabe langsigtet og bæredygtig vækst i Europa. EU og medlemsstaterne har taget skridt til at tackle hindringer for investeringer, men der skal gøres mere. Samtidig med at Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser på at forbedre det generelle investeringsklima på EU-plan, herunder ved at uddybe det indre marked, bør medlemsstaterne intensivere deres bestræbelser på at fjerne hindringer for investeringer på nationalt, regionalt og lokalt plan. Endvidere viser erfaringen med EFSI, at de medlemsstater, der hidtil har haft de største fordele, er dem med mere udviklede finansmarkeder og et investeringsfremmende erhvervsklima. Dette tyder på, at disse medlemsstater generelt er mere effektive med hensyn til at udarbejde forslag til EFSI-projekter sammenlignet med de andre. Endvidere kan stærke nationale erhvervsfremmende banker bidrage til udviklingen og medfinansieringen af projekter. Kommissionen har også fremsat konkrete initiativer, der burde lette finansieringen af realøkonomien. Medlemsstaterne vil f.eks. have gavn af klarere retningslinjer for offentlige regnskabsregler, navnlig inden for offentligt-private partnerskaber (OPP'er). Kommissionen overvåger nøje virkningen af fortolkningen af offentlige regnskabsregler for oprettelsen af OPP'er i forskellige sektorer og vil i givet fald overveje yderligere foranstaltninger. Kommissionen har også ydet praktisk vejledning i anvendelsen af statsstøtteregler på den offentlige finansiering af infrastruktur. Der er for nylig blevet iværksat pilotprojekter for på EU-plan at tilstræbe stærkere konvergens mellem tidsfristerne for de forskellige procedurer for strategiske infrastrukturinvesteringsprojekter. Pilotprojekterne omfatter i første omgang Belgien og Slovakiet. På grundlag af en vurdering af disse projekter vil Kommissionen udbrede dette initiativ til andre medlemsstater i løbet af 2017 med den ambition at skabe en effektiv kvikskranke for alle medlemsstater, der samler alle Kommissionens ansvarlige tjenestegrene – herunder dens repræsentationskontorer i medlemsstaterne – i ét investeringspolitisk team. Endvidere omfatter arbejdet med energiunionen, kapitalmarkedsunionen, strategien for det indre marked, strategien for det digitale indre marked, den cirkulære økonomi og internationale handels- og investeringsaftaler specifikke foranstaltninger, som, når de er gennemført fuldt ud, vil bidrage til at fjerne hindringer, fremme innovation og forbedre investeringsklimaet. Kommissionen vil snart vedtage en energipakke med henblik på at fremme overgangen til ren energi og energieffektivitet, støtte EU's globale førerposition inden for vedvarende energi og tilvejebringe en retfærdig ordning for energiforbrugerne. Pakken vil have til formål at skabe forudsigelighed for virksomhederne, investorerne og samfundet og lette investeringer på nationalt plan, herunder gennem nationale energi- og klimaplaner. I lighed med de forslag, der er fremsat for at mindske kapitalkravene for forsikringsselskaber, der investerer i berettigede infrastrukturfonde, foreslog Kommissionen den 23. november 2016 en nedsættelse af kapitalkravene for banker med hensyn til visse infrastrukturinvesteringer. Den 22. november 2016 fremlagde Kommissionen en tværgående dagsorden for foranstaltninger til støtte for nyetablerede virksomheder i Europa samt et forslag til direktiv med henblik på at øge effektiviteten af insolvensprocedurer og forebyggende omstrukturering og rammer for en ny chance og fjerne hindringer for investeringer som følge af forskelle i sådanne rammer mellem medlemsstaterne. Medlemsstaterne skal også intensivere deres bestræbelser på at gennemføre de nødvendige reformer med henblik på at fjerne de hindringer for investeringer, der er blevet identificeret inden for rammerne af det europæiske semester og senest i den årlige vækstundersøgelse. De reformer, der er identificeret i de landespecifikke henstillinger, tager også hensyn til særlige nationale faktorer. De er nødvendige for at opretholde og øge investeringsomfanget i medlemsstaterne. Til trods for de foranstaltninger, som visse medlemsstater har truffet, navnlig lande i euroområdet, som er hårdt ramt af krisen, har de fremskridt, der er gjort med at fjerne hindringer for investeringer generelt været ulige fordelt, og der skal gøres mere. Ud over at fjerne hindringer og flaskehalse for investeringer opfordrer Kommissionen også medlemsstaterne til at oprette planlægnings- og koordineringsstrukturer på tværs af alle administrative niveauer og finansieringskilder. På baggrund af medlemsstaternes investeringspolitikker kan disse strukturer oprette og på strategisk vis forvalte stabile strømme af vigtige projekter i den offentlige sektor, lette de lovgivningsmæssige og administrative procedurer for tilladelser og kan endvidere arbejde tæt sammen med Kommissionens tjenestegrene og centret for investeringsrådgivning. 2.Hvordan er EFSI og dens investeringer i realøkonomien blevet evalueret hidtil? Dette afsnit indeholder en sammenfatning af de vigtigste argumenter, der er blevet fremsat i de tre evalueringer, efterfulgt af en beskrivelse af hvordan EFSI 2.0-forslaget tackler disse spørgsmål.

EFSI-støttens relevans og additionalitet Evalueringerne konkluderer, at EFSI har været relevant med hensyn til at tackle investeringsbehovet i Europa. Den uafhængige evaluering peger på vedvarende investeringsmangler og markedsmæssige behov og konkluderer, at EFSI bidrager til at fjerne denne mangel ved at tackle behovet for risikobetonet finansiering. En sådan risikobetonet finansiering skal skabe additionalitet (defineret som særlige EIB-aktiviteter, dvs. foranstaltninger med en højere risikoprofil) og tiltrække mest mulig finansiering fra den private sektor. I evalueringen fra EIB understreges det, at EU-garantien gjorde det muligt for EIB at øge omfanget af sine særlige aktiviteter betydeligt, nemlig fra ca. 4 mia. EUR til anslået 20 mia. EUR pr. år. Det understreges i evalueringerne, at EFSI gjorde det muligt for EIB at udvide sit kunde- og produktgrundlag, navnlig ved at udvikle nye efterstillede produkter, der hjalp EIB med at tilpasse sig og opfylde markedets behov. Det bemærkes dog i den uafhængige vurdering, at selv om alle EFSI-foranstaltninger var særlige EIB-aktiviteter, opfattede interessenterne dem i nogle tilfælde som værende mindre risikobetonede sammenlignet med det, som det kommercielle marked kunne tilbyde. I samme forbindelse peger evalueringen fra EIB på behovet for en mere præcis definition af additionalitet i relation til særlige aktiviteter for at sikre større konsekvens i projektudvælgelsen, samtidig med at de potentielle omdømmemæssige risici for EFSI afbødes. På samme måde understreges det i den uafhængige evaluering, at opfyldelsen af additionalitetskriteriet bør går videre end til at "afkrydse feltet" for særlige EIB-aktiviteter, og at den underliggende vurdering af additionalitet bør være mere gennemsigtig. Multiplikator og mobilisering af private investeringer Den uafhængige evaluering konkluderer, at EFSI er effektiv med hensyn til at skabe bedre adgang til finansiering og mobilisering af privat kapital og angiver en forventet porteføljemultiplikator på 14,1 for undertegnede foranstaltninger (helt i overensstemmelse med målet på 15 for hele EFSI-investeringsperioden) og 63 % for mobiliserede private investeringer (uden fastsættelse af et præcist mål) pr. 30. juni 2016. Det bemærkes både i EIB's evaluering og i den uafhængige evaluering, at de to EFSI-vinduer (infrastruktur- og innovationsvinduet og SMV-vinduet) gør fremskridt i forskelligt tempo. F.eks. med hensyn til gennemførelsen af SMV-vinduet fremskyndede EIF gennemførelsen af de eksisterende mandater og indførte først nye produkter senere. Med hensyn til gennemførelsen af infrastruktur- og innovationsvinduet behøvede EIB, selv om det var i stand til at anvende nogle eksisterende produkter, derimod mere tid til at udvikle et nyt produktsortiment, der er kendetegnet ved både at have en højere risikoprofil og nogle gange højere (eksterne) multiplikatorer. Disse nye produkter forventes at supplere de eksisterende produkter og implementeres efter det første år af EFSI's gennemførelse. ► Tackling af additionaliteten af EFSI-støtten og mobilisering af private investeringer i EFSI 2.0-forslaget EFSI, der blev lanceret for et år siden, og som implementeres og medsponsoreres af EIB-Gruppen, der er Kommissionens partner for strategiske investeringer, er nu godt på vej til at opfylde målet om at få mobiliseret mindst 315 mia. EUR i yderligere investeringer i realøkonomien inden midten af 2018 med størst mulig inddragelse af den private sektor. Der har især været en hurtig markedsabsorption under SMV-vinduet, hvor EFSI har givet langt bedre resultater end ventet. Dette afspejler den meget positive opfattelse, som de berørte små og mellemstore virksomheder har af EFSI. For at sikre, at der er tilstrækkelige midler til rådighed til fortsat at yde EFSI-finansiering til små og mellemstore virksomheder, blev SMV-vinduet i juli 2016 forstærket med 500 mio. EUR inden for de eksisterende parametre i forordning (EU) nr. 2015/1017. De projekter, der er godkendt af EIB-Gruppen under begge vinduer pr. medio oktober 2016 under EFSI, mobiliserer 154 mia. EUR i samlede investeringer i 27 medlemsstater til støtte for ca. 377 000 SMV'er. Et nøgleelement i EFSI 2.0 er en yderligere styrkelse af de støttede projekters additionalitet. Kommissionens EFSI 2.0-forslag gør det endnu klarere, at projekter under EFSI skal tackle suboptimale investeringssituationer og markedssvigt som led i udvælgelseskriterierne. I den aktuelle situation med lave renter og rigelig likviditet er de vigtigste faktorer for vurderingen af EFSI's additionalitet dækning af højere risici, herunder gennem efterstilling af fordringer, eksponering for specifikke risici - såsom uafprøvet teknologi og modparter med højere risiko - samt investeringer i nye grænseoverskridende infrastrukturer, der til gengæld vil øge tilliden og den generelle adgang til finansiering, navnlig for højrisikotransaktioner. Ifølge de nye forslag anses grænseoverskridende infrastrukturprojekter, herunder tjenesteydelser i tilknytning hertil, for at skabe additionalitet på grund af deres betydning for Europa. Dette er et område, der på nuværende tidspunkt er underudviklet, og som skal stimuleres med henblik på at fremme investeringer. Mekanismerne i investeringsplanen for Europa virker, og det foreslås i EFSI 2.0, at de styrkes for fortsat at kunne mobilisere privat finansiering til investering i sektorer, der har stor betydning for Europas fremtid, og som fortsat er præget af markedssvigt eller suboptimale investeringssituationer. EFSI's formål er fortsat at støtte investeringer, der ikke kunne være blevet gennemført på samme tid eller i samme omfang af EIB, EIF eller gennem EU's eksisterende finansielle instrumenter uden EFSI-støtte. Ligesom i den indledende investeringsperiode bør der så vidt muligt tiltrækkes private investeringer, og SMV'erne vil være blandt de vigtigste modtagere af den ydede støtte. Geografisk og sektorvis fordeling af EFSI-støtten I de tre evalueringer peges der på en god samlet dækning fordelt på sektorer og medlemsstater, eftersom EFSI på tidspunktet for evalueringerne allerede dækkede 26 medlemsstater i alle støtteberettigede sektorer. Det bemærkes dog både i EIB's evaluering og i den uafhængige evaluering, at EFSI's portefølje er stærkt koncentreret i en række medlemsstater. Det bemærkes i den uafhængige evaluering, at mulige grunde til den lavere EFSI-støtte i Central- og Østeuropa kunne være, at den nødvendige tekniske ekspertise til udvikling af store projekter og offentligt-private partnerskabsstrukturer ikke er tilgængelig i samme grad, samt manglende central planlægning og koordineringsstrukturer, projekternes forholdsmæssigt mindre omfang, mindre udviklede venturekapitalmarkeder samt ikke mindst behovet for komplementaritet med ESI-fondene. I evalueringen fremhæves betydningen af kapacitetsudvikling i forbindelse med udarbejdelsen af projekter til forbedring af EFSI's geografiske dækning. Selv om der både i den uafhængige evaluering og i EIB's evaluering også peges på en vis koncentration af EFSI-støtten i bestemte sektorer, betragtede interessenterne ikke dette som et større problem. Sammenhæng og komplementaritet med andre EU-finansieringskilder I de tre evalueringer peges der på et stort potentiale for udvikling af nye former for samarbejde mellem EFSI og andre EU-finansieringskilder, men det understreges også, at det er nødvendigt omhyggeligt at overvåge samspillet mellem nogle af disse fonde og EFSI. Det fremgår af den uafhængige vurdering, at EFSI, Cosme og Innovfin under Horisont 2020 supplerer hinanden godt, da EFSI gør det muligt for disse fonde at få tilført midler på forhånd, så de kan dække de store markedsbehov i SMV-vinduet under EFSI. En anden konkret illustration af muligheden for effektivt at kombinere disse fonde var lanceringen den 8. november 2016 af de paneuropæiske venturekapitalfonde. Ved at samle forskellige midler har dette program til formål at tackle Europas mangel på egenkapital, fragmenteringen af venturekapitalmarkedet og at tiltrække supplerende privat finansiering fra institutionelle investorer til aktivklassen af venturekapital i EU med henblik på at støtte væksten i innovative virksomheder. Med hensyn til de finansielle instrumenter under Connecting Europe-faciliteten (CEF) og Horisont 2020 fremgår det af EIB's evaluering, at disse programmer potentielt kan konkurrere med EFSI, og at EIB nogle gange begunstiger EFSI frem for CEF-operationer eller Horisont 2020-operationer i betragtning af det pres, der hviler på EFSI for at levere resultater. Med hensyn til ESI-fondene bemærkes det i den uafhængige evaluering, at disse fonde ifølge nogle interessenter konkurrerer med EFSI, navnlig i samhørighedslandene. Ifølge både EIB's og Kommissionens evaluering er der et stærkt potentiale for komplementaritet og synergi mellem alle disse fonde og EFSI. Navnlig midler fra CEF og Horisont 2020 samt ESI-fondene kunne finansiere den første del af EFSI-transaktionerne, når det er nødvendigt for at sætte gang i projekter og maksimere bidragene fra den private sektor, mens EIB, med støtte fra EFSI, kunne finansiere mezzanintrancher. I den henseende omfattede finansieringsstrukturen for EFSI 1.0 overførsel af 500 mio. EUR fra CEF's finansielle instrumenter til CEF's tilskudsdel. Det fremgår af evalueringen fra EIB og den uafhængige evaluering, at begrænsningerne for kombinationen af støtte fra ESI-fondene med støtte fra EFSI skal vurderes, herunder den mulige rolle for rådgivningstjenester. Ud over vejledningen fra Kommission om, hvordan EFSI og ESI-fondene kan kombineres, har Kommissionen fremlagt et forslag, der skal lette en sådan kombination. Kommissionen er fast besluttet på at fortsætte arbejdet for at sikre mere lige vilkår for de forskellige EU-instrumenter. Samarbejde med de nationale erhvervsfremmende banker og investeringsplatforme EIB's evaluering viser, at ca. en tredjedel af EFSI-foranstaltningerne indebar medfinansiering fra de nationale erhvervsfremmende banker. Dette er i tråd med tilkendegivelserne fra flere medlemsstater om, at de ville bidrage med op til 42 mia. EUR til EFSI-projekter eller investeringsplatforme. EIB-Gruppen har også udviklet flere initiativer med henblik på bedre at dække de nationale erhvervsfremmende bankers behov, herunder en egenkapitalplatform, et securitiseringsinitiativ og en række nye finansielle produkter.

Ifølge den uafhængige evaluering konkurrerede EFSI i nogle tilfælde med de nationale erhvervsfremmende banker om samme projekt, navnlig større projekter. Denne risiko kunne afbødes ved, at EIB accepterer lån med en ringere sikkerhed i forbindelse med EFSI's medinvesteringer sammen med de nationale erhvervsfremmende banker. Til trods for potentialet til at tackle den store efterspørgsel efter risikobetonet finansiering af mindre projekter bemærkes det også i den uafhængige evaluering, at der på skæringsdatoen for evalueringen ikke var blevet oprettet nogen investeringsplatform. Den første investeringsplatform blev oprettet efter den 30. juni 2016. Yderligere platforme, herunder i SMV-vinduet, er på vej og forventes at blive godkendt i år. ►Tackling af den geografiske og sektorvise fordeling af EFSI-støtten og komplementaritet med andre EU-finansieringskilder i EFSI 2.0-forslaget EFSI 2.0 vil forlænge varigheden af EFSI indtil udløbet af den nuværende flerårige finansielle ramme og ventes at tilvejebringe investeringer på i alt mindst en halv billion EUR frem til 2020. Forslaget er foreneligt med den revision af finansforordningen, som Kommissionen foreslog på samme tid med henblik på at etablere en robust ramme for forvaltningen af EU's finansielle forpligtelser. For at styrke EFSI yderligere og nå det erklærede mål om at fordoble investeringsmålet opfordrer Kommissionen medlemsstaterne til også at bidrage som en prioriteret opgave. Et vigtigt mål med EFSI 2.0-forslaget er endvidere at styrke udnyttelsen af EFSI i mindre udviklede regioner og overgangsregioner. Støtten til mindre udviklede regioner og overgangsregioner i Europa udvides derfor med en udtrykkelig henvisning til enhver branche, der ikke på anden vis ville være omfattet af de generelle målsætninger. Derudover ville EFSI-støtte til motorveje, der generelt bør undgås, blive tilladt i samhørighedslande på visse betingelser. Det er af afgørende betydning, at medlemsstaterne udvikler kapaciteten til at udarbejde projekter. EFSI 2.0 vil forbedre den tekniske bistand gennem centret for investeringsrådgivning. Brugen af de tjenester, som centret for investeringsrådgivning tilbyder, kan også bidrage til en styrket planlægning og koordinering af vigtige investeringsprojekter på nationalt plan. Hvis det bliver lettere at kombinere andre EU-finansieringskilder såsom ESI-fondene, Horisont 2020 og Connecting Europe-faciliteten (CEF) med EFSI-støtte, er det også et væsentligt element og kan være med til at mobilisere yderligere investeringer fra den private sektor. I september 2016 vedtog Kommissionen derfor et forslag til en "omnibusforordning" om ændring af flere forordninger for at lette sådanne kombinationer i forbindelse med investeringsplatforme og individuelle projekter. Kommissionen har i EFSI 2.0-forslaget også foreslået at forbedre EFSI's fokus på EU's politiske prioriteter med hensyn til klimaændringer, f.eks. ved at fastsætte et mindstemål for klimavenlige projekter under EFSI's infrastruktur- og innovationsvindue. Desuden anerkender Kommissionen vigtigheden af at bruge en del af EU's budget, f.eks. budgettet til Connecting Europe-faciliteten, i form af tilskud der blandes med EFSI-finansiering. I den forbindelse vil der i begyndelsen af 2017 under CEF blive iværksat en indkaldelse af forslag med henblik på at kombinere 1 mia. EUR i tilskud med EFSI-støtte og finansiering fra de nationale erhvervsfremmende banker og den private sektor. EFSI fremmer socialt iværksætteri og har således en vigtig social dimension. Der er blevet udviklet et omfattende sæt af innovative finansielle instrumenter under EFSI's SMV-vindue med henblik på at støtte socialt iværksætteri, bæredygtig beskæftigelse og social innovation. De omfatter en forbedring af garantien under programmet for beskæftigelse og social innovation for lån til mikrovirksomheder og sociale virksomheder samt et egenkapitalprodukt for EIF-investeringer til støtte for sociale virksomheder, herunder medinvesteringer sammen med "business angels" og investeringer i eller sammen med formidlere, der er knyttet til sociale væksthuse, multiplikatorer og ordninger med resultatbaserede betalinger. Endelig opfordres EIB og EIF i EFSI 2.0-forslaget til at sikre, at de endelige modtagere, herunder SMV'erne, orienteres om eksistensen af EFSI-støtte. Forvaltningspraksis Det fremgår af EIB's evaluering og den uafhængige evaluering, at EFSI's styrende organer er blevet oprettet og fungerer godt. Anbefalingerne går bl.a. ud på, at der skal foretages en række forbedringer, herunder en præcisering af, hvilke roller og ansvarsområder EFSI's administrerende direktør, EFSI-sekretariatet og EIB's tjenestegrene skal have. I EIB's evaluering anbefales det også at forbedre kommunikationen mellem EFSI's styrende organer. I den uafhængige evaluering anbefales det endvidere at revidere og strømline procedurerne for EFSI-transaktioner. ► Tackling af forvaltningspraksis i EFSI 2.0-forslaget EFSI 2.0 vil forbedre gennemsigtigheden af investeringsbeslutningerne og forvaltningsprocedurerne. Investeringskomitéen vil i sine beslutninger, som offentliggøres, skulle redegøre yderligere for, hvorfor det mener, at en given transaktion bør dækkes af EU-garantien, navnlig med hensyn til additionalitet. Samtidig vil resultattavlen med indikatorer blive offentliggjort, når der er undertegnet en kontrakt om en transaktion under EU-garantien. Derudover overvejes det også i EFSI 2.0-forslaget at indføre en forpligtelse for EIB og EIF til at orientere de endelige modtagere, herunder SMV'erne, om, at de har modtaget EFSI-støtte, eller kræve, at de relevante finansielle formidlere gør det. Det vil endvidere blive undersøgt, om visse procedurer for godkendelse af EFSI-transaktioner kan strømlines yderligere. EU-garantiens og EU-garantifondens funktion Det fremgår både af Kommissionens evaluering og af den uafhængige evaluering, at EU-garantien har været relevant og effektiv med hensyn til at sætte EIB-Gruppen i stand til i betydelig grad at øge omfanget af sine særlige EIB-aktiviteter og EIF-garantier til fordel for SMV'er og midcapselskaber. EU-garantien har også vist sig at være et fleksibelt instrument, der kan tilpasses nye behov, f.eks. med styrkelsen af EFSI's SMV-vindue med 500 mio. EUR. Det fremgår ikke desto mindre af den individuelle vurdering, at procedurerne for beslutningen om at gøre brug af EU-garantien bør præciseres yderligere og overvåges mere detaljeret. Det bemærkes i den individuelle vurdering, at den planlagte tilførsel af midler til garantifonden på 50 % umiddelbart synes at være forsigtig med hensyn til at dække eventuelle tab på den eksisterende portefølje, og det anbefales nøje at overvåge investeringsstrategien for midlerne i EFSI-garantifonden. I Kommissionens evaluering vurderes risiciene ved de forskellige produkter, der støttes af EU-garantien. Heri konkluderes, at EU-budgettet alt i alt også ville være tilstrækkeligt beskyttet mod eventuelle trækninger på EU-garantien med en tilpasset målsats for tilførsel af midler til garantifonden på 33,4 %, når der tages hensyn til inddrivelser, indtægter og tilbageførsler fra EIB-transaktioner. Det understreges også i Kommissionens evaluering, at der bør lægges stor vægt på efterstilling af fordringer i betragtning af, at EIB's evne til at gennemføre risikodelingsinstrumenter og acceptere lån med en ringere sikkerhed er afgørende for, at investorer i den private sektor kan støtte mere risikobetonede og mere innovative projekter samt SMV'er. Endelig konkluderes det i Kommissionens evaluering, at EU-garantien ikke har til formål at dække de eventuelle følger af valutakursudsving. Denne mangel indvirker på EIB's evne til at yde langsigtet, fastforrentet finansiering i visse lande uden for euroområdet med mindre udviklede finansmarkeder og kan derved påvirke EFSI's geografiske dækning negativt. ► Tackling af EU-garantien og EU-garantifonden i EFSI 2.0-forslaget Det konkluderes i Kommissionens evaluering, at EU-budgettet alt i alt også ville være tilstrækkeligt beskyttet mod eventuelle trækninger på EU-garantien med en tilpasset målsats for tilførsel af midler til garantifonden på 33,4 % (i forhold til de nuværende 50 %). En tilpasset målsats på 35% er afspejlet i Kommissionens forslag til EFSI 2.0. I overensstemmelse med Kommissionens evaluering er der i EFSI 2.0-forslaget også et stærkere fokus på risikodelingsinstrumenter og finansiering med efterstillede lån og muligheden for, at EU-garantien kan dække de eventuelle følger af valutakursudsving.

Kommunikation Alt i alt fremhæver de tre evalueringer behovet for bedre kommunikation om EFSI. I den uafhængige evaluering anbefales det, at bevidstheden om EFSI-støtten og dens produkter øges yderligere, navnlig på lokalt plan, og især for nye produkter for at sikre, at de tages i anvendelse hurtigt. Det anbefales også, at kommunikationen forbedres, og at mulighederne for oprettelsen af investeringsplatforme forklares bedre, herunder EIB's rolle i den forbindelse. Det bemærkes også i den uafhængige evaluering, at kommunikationsmetoderne kunne forbedres internt i EIB-Gruppen og EFSI's forvaltningsstrukturer. ► Tackling af kommunikation i EFSI 2.0 Anbefalingerne om forbedret kommunikation kræver ikke en ændring af EFSI-forordningen og vil blive taget op gennem øgede bestræbelser fra både Kommissionens og EIB's side. Kommissionen vil i tæt samarbejde med EIB-Gruppen yderligere styrke kommunikationen om EFSI for at øge bevidstheden om adgangen til finansiering og teknisk bistand i EU. Kommunikationsbestræbelserne er i gang og vil blive øget yderligere i de kommende måneder. Oplysninger om finansieringsløsninger, teknisk bistand og procedurer, herunder gennem eksempler på god praksis og casestudier, kan fremme nye idéer og sætte gang i investeringsinitiativer. Da det er af afgørende betydning med løbende opdaterede og lettilgængelige oplysninger om alle aspekter af investeringsplanen for Europa, vil der blive udfoldet yderligere kommunikationsbestræbelser både på EU-plan, som led i Kommissionens indsats for kommunikation med virksomhederne, og navnlig på lokalt, regionalt og nationalt plan. 3.Hvordan har centret for investeringsrådgivning (EIAH) hidtil ydet teknisk bistand? Relevans og effektivitet I den uafhængige evaluering bekræftes relevansen af EIAH i betragtning af det store behov for teknisk bistand, der forventes at vokse i de kommende år. Det nævnes i evalueringen, at EIAH-støtten har god dækning med 214 anmodninger fra 27 medlemsstater i evalueringsperioden. Den har været meget effektiv med hensyn til at yde tjenester i energi- og transportsektoren og inden for udvikling af landdistrikter og byområder. Gennem en mere proaktiv holdning fra EIAH's side forventes yderligere sektorer at blive omfattet fremadrettet. Af de 214 anmodninger vedrørte 78 finansiering eller finansieringsrådgivning, 78 teknisk bistand og finansiering, 13 foreslået samarbejde og 33 generel information. Der blev i nødvendigt omfang indhentet relevant ekspertise enten fra EIB's operationelle tjenester eller fra relevante rådgivende tjenester og programmer. Alt i alt konkluderes det i den uafhængige evaluering, at det er for tidligt at vurdere EIAH's effektive brug af den eksisterende ekspertise. Den foreløbige analyse peger dog på behovet for en øget tilstedeværelse af EIAH på regionalt og lokalt plan. Selv om EIAH allerede er aktivt lokalt for bestemte projekters vedkommende, skal det udvikle en yderligere lokal kapacitet eller partnerskaber med de nationale erhvervsfremmende banker og lokale tjenesteudbydere – navnlig i de regioner, hvor der er størst behov for denne støtte. I evalueringen fremhæves også behovet for mere støtte i form af rådgivning om oprettelse af investeringsplatforme. Endelig fremgår det af den uafhængige evaluering, at der stadig er behov for at præcisere og yderligere forme det overordnede samarbejde mellem de nationale erhvervsfremmende banker og EIAH. På skæringsdatoen for evalueringen var der blevet undertegnet 18 aftalememoranda mellem EIAH og de nationale erhvervsfremmende banker. Der blev også undertegnet et aftalememorandum med Den Internationale Jernbaneunion. Deres gennemførelse bør styres og overvåges, herunder ved at følge op på de administrative ordninger for tjenester, der ydes af decentrale organisationer, som henhører under EIAH. Opmærksomheden bør især rettes mod lande med mindre teknisk bistandskapacitet. Effektivitet Ifølge den uafhængige evaluering er det for tidligt at drage konklusioner om EIAH's effektivitet. Der er ikke blevet konstateret nogen problemer med EIAH's forvaltningsmodel, og der forventes en bedre absorption af budgettet, i takt med at gennemførelsen af EIAH fortsætter, samt at hele budgettet vil blive brugt. Ifølge den uafhængige evaluering er der også behov for at decentralisere EIAH's ydelse af tjenester, idet den eksisterende positive erfaring med lokal teknisk bistand og støtte i nogle medlemsstater fremhæves. Det nævnes i EIB's evaluering, at EIAH kunne bidrage yderligere til EFSI, herunder gennem identifikation af potentielle EFSI-projekter, støtte i form af rådgivning til individuelle EFSI-projekter og eventuelt støtte til formidlings- og reklameaktiviteter (se nedenfor), navnlig for investeringsplatforme. Merværdi Ifølge den uafhængige evaluering overlapper EIAH ikke andre rådgivningstjenester inden for EIB, og de fleste af dets tjenester anses for at være unikke. Eventuelle overlapninger af tjenesteudbydere fra den private sektor bør overvåges. Det bemærkes i den uafhængige evaluering, at de hørte interessenter gav blandet feedback om kvaliteten af de tjenester, der blev ydet til dem på det tidlige stadium af EIAH's udvikling. Det anbefales navnlig i evalueringen, at EIAH bør udvikle mere målrettede tjenester og afkorte responstiden, som nogle interessenter finder for lang. Det anbefales også i evalueringen at oprette en struktureret feedbackprocedure, sådan at EIAH kan tage hensyn til interessenternes holdning for løbende at forbedre sine tjenester. Kommunikation EIAH anses for at være en god indgangsport for anmodninger, idet 70 % af anmodningerne var blevet indgivet gennem webstedet. I lighed med konklusionerne vedrørende EFSI anbefales det i den uafhængige evaluering at forbedre kommunikationen om EIAH, da bevidstheden om de tjenester, det yder, fortsat er forholdsvist begrænset. ► Tackling af styrkelsen af den tekniske bistand i EFSI 2.0-forslaget