Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 388/10)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Huşi«

PDO-RO-A1583-AM03

Meddelelsesdato: 12. juli 2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

Tilføjelse af specifikke mærkningsbetingelser

Der tilføjes yderligere bestemmelser til produktspecifikationen om valgfrie angivelser i mærkningen af vinene, hvor der henvises til bestemte produktionsmetoder (anvendelsen af udtryk, der betegner vinfremstillingsmetoder, som anvendes i hele verden, og som giver vinene deres særlige sensoriske egenskaber, der er vigtige for forbrugerne, når det gælder kvalitet, modenhed og lagring).

Kapitel XII i produktspecifikationen og punkt 9 i enhedsdokumentet ændres.

ENHEDSDOKUMENT

1. Produktets betegnelse

Huşi

2. Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

1. Organoleptiske kendetegn

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

1. Muscat Ottonel: strågul/intens gul, typisk aroma, harmonisk og rund.

2. Sauvignon: grøngul, intens aroma af vinblomster, hyldeblomst og grøn citrus og med alderen frugtagtige noter af melon.

3. Pinot Gris: citrongul og grønlig med en duft af sommeræbler eller nyslået hø og let bitter.

4. Fetească regală: citrongul og gylden med en duft af markblomster og med alderen nyslået hø og honning, frugtagtig.

5. Fetească albă: strågul/grønlig med en typisk aroma af vinblomster og en typisk naturlig finesse.

6. Riesling italian: strågul med en fin aroma af modne druer og en let syrlig smag, livlig, frugtagtig og rund med en behagelig eftersmag.

7. Zghihară de Huşi: grøngul og frugtagtig med en aroma af grønne æbler og citrusfrugter og med en syrlig smag.

8. Chardonnay: gyldengul med en aroma af akacieblomster og et strejf af frisk smør, blomsteragtig og med et afbalanceret syreindhold.

9. Tămâioasă românească: grøngul/strågul med en tydelig aroma af røgelse og basilikum.

10. Aligoté: strågul med en let bitter eftersmag.

11. Pinot Noir: rubinrød og fløjlsagtig med en aroma af kirsebær, jordbær og surkirsebær.

12. Fetească neagră: granatrød med en aroma, der har et strejf af svesker, og med en fyldig krop.

13. Cabernet Sauvignon: violetrød med en aroma af ribs, tranebær og brombær og meget urteagtig.

14. Merlot: kraftig rød/mørkerød og fløjlsagtig med en aroma af modne skovfrugter.

15. Băbească neagră: kraftig rød og tannisk med en blomsteragtig bouquet.

16. Busuioacă de Bohotin: løgskalfarvet med en duft af rosenblade og basilikum og en lang eftersmag. Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.): 15 Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.): 10,5 Minimalt totalt syreindhold: 4,5 g/l udtrykt som vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l): 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l): 250

2. Organoleptiske egenskaber

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Generelle organoleptiske egenskaber for vine fremstillet af de hvide sorter Grasă de Cotnari, Muscadelle, Semillon og Riesling de Rhin:

De aromatiske og halvaromatiske sorter har aromatiske noter over gennemsnittet, som kan skabe en akkumulering af enten aromaer eller sukker og føre til en klar differentiering af de produkter, der tilbydes forbrugerne.

Generelle organoleptiske egenskaber for vine fremstillet af de røde sorter Syrah, Zweigelt, Sangiovese, Nebbiolo og Barbera:

Vinene har en øget akkumulering af farvede tanniner og en ligelig koncentration af deres aromatiske karakter. Der er meget stor sandsynlighed for, at dette skyldes ændringen i områdets klima i de senere år.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.): 15 Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.): 10,5 Minimalt totalt syreindhold: 4,5 g/l udtrykt som vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l): 20 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l): 250

5. Vinfremstillingsmetoder

5.1. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1. Dyrkningspraksis

Dyrkningspraksis

— mindst 3 000 planter/ha eller mindst 75 % planter i forhold til det forventede vindyrkningsareal.

— vanding: kun tilladt i år med tørke og på betingelse af anmeldelse til ONVPV (det nationale kontor for vinavl og vin), når jordbundens vandindhold i en dybde af 100 cm falder til 50 % af jordfugtighedsintervallet, og under overholdelse af rimelige vandingsnormer (400-600 m3/ha).

— grøn høst: reduktion af antallet af drueklaser ved modningens begyndelse, når den potentielle produktion overstiger de maksimumsgrænser, der er tilladt i henhold til specifikationerne.

2. Fremstilling af vinene

Relevant restriktion vedrørende vinfremstillingen

Under visse klimatiske forhold, der kombineret med visse sorters potentiale har en positiv indvirkning på udbyttet af beplantninger i det afgrænsede område, er det også muligt at fremstille vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Huși uden for det afgrænsede område, nemlig i det nærliggende område, hvor vindyrkningscentrene har den bedste kapacitet.

Det nærliggende område, som er udpeget til dette formål (til hurtig vinfremstilling, gæring ved kontrolleret temperatur og bevarelse af visse sorters aromatiske potentiale, herunder Fetească regală, Sauvignon, Muscat Ottonel, Tămâioasă românească og Busuioacă de Bohotin), omfatter følgende byer og landsbyer i amtet Vrancea:

— Panciu og Movilița

— dobești, Unirea, Jariștea og Bolotești

— Obrejița, Tâmboiești, Popești, Budești, Cârligele, Vârteșcoiu og Câmpineanca.

3. Fremstilling af hvidvinene og rosévinene

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Hvidvinene og rosévinene kan fremstilles af sorterne Pinot Gris og Traminer roz alt efter producentens valg og ved hjælp af teknologier, som bevarer BOB-kvaliteten i druer og vine, der fremstilles af disse sorter.

5.2. Maksimale udbytter

1. Sorterne Aligoté, Fetească regală, Zghihară de Huși, Crâmpoșie Selecționată, Francușă, Plăvaie, Donaris og Grasă de Cotnari

16 000 kg druer pr. hektar

2. Sorterne Riesling Italian, Semillon, Băbească Gri, Codană og Portugais Bleu

16 000 kg druer pr. hektar

3. Sorterne Riesling de Rhin, Muscadelle, Fetească albă, Chardonnay, Aromat de Iași, Syrah, Sangiovese, Nebbiolo og Barbera

15 000 kg druer pr. hektar

4. Sorterne Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot Gris, Tămâioasă românească, Șarba, Traminer roz, Busuioacă de Bohotin, Merlot og Zweigelt

13 500 kg druer pr. hektar

5. Sorterne Cabernet Sauvignon, Fetească neagră, Pinot Noir, Negru Aromat og Băbească neagră

12 600 kg druer pr. hektar

6. Hvidvine og rosévine: sorterne Aligoté, Fetească regală, Zghihară de Huși, Crâmpoșie Selecționată, Francușă og Plăvaie

123 hl pr. hektar

7. Hvidvine og rosévine: sorterne Grasă de Cotnari, Donaris, Riesling Italian, Semillon, Băbească Gri, Codană og Portugais Bleu

123 hl pr. hektar

8. Rødvine: sorterne Codană og Portugais Bleu

119 hl pr. hektar

9. Hvidvine og rosévine: sorterne Riesling de Rhin, Muscadelle, Fetească albă, Chardonnay og Aromat de Iași

115 hl pr. hektar

10. Rødvine: sorterne Syrah, Sangiovese, Nebbiolo og Barbera

111 hl pr. hektar

11. Hvidvine og rosévine: sorterne Muscat Ottonel, Sauvignon, Pinot Gris, Tămâioasă românească, Șarba og Traminer roz

104 hl pr. hektar

12. Rødvine: sorterne Busuioacă de Bohotin, Merlot og Zweigelt

100 hl pr. hektar

13. Rosévine: sorterne Cabernet Sauvignon, Fetească neagră, Pinot Noir, Negru Aromat og Băbească neagră

97 hl pr. hektar

14. Rødvine: sorterne Cabernet Sauvignon, Fetească neagră, Pinot Noir, Negru Aromat og Băbească neagră

93 hl pr. hektar

6. Afgrænset geografisk område

Det afgrænsede område til fremstilling af vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »HUȘI« ligger i følgende områder i amtet Vaslui:

1.1. Betegnelsen »HUȘI«: — byen Huși — landsbyerne Epureni og Duda i kommunen Duda-Epureni — landsbyerne Pădureni, Văleni, Leoști, Ivănești og Rusca i kommunen Pădureni — landsbyerne Tătărăni, Crăsnășeni, Bălțați og Manțu i kommunen Tătărăni — landsbyerne Stănilești og Pogănești i kommunen Stănilești — landsbyerne Buneşti, Avereşti, Armăşeni, Tăbălăeşti og Plopi i kommunen Buneşti-Avereşti — landsbyerne Arsura, Fundătura og Pâhnești i kommunen Arsura — landsbyerne Drânceni, Ghermănești og Râșești i kommunen Drânceni — landsbyerne Boțești og Gugești i kommunen Boțești — landsbyerne Banca, Stoișești, Sârbi og Țifu i kommunen Banca — landsbyerne Fălciu, Bozia, Copăceana og Rânzești i kommunen Fălciu — landsbyerne Blăgești og Igești i kommunen Blăgești.

1.2. Underbetegnelsen »VUTCANI«: — landsbyerne Vutcani og Mălăiești i kommunen Vutcani — landsbyerne Roșiești, Gara Roșiești og Valea lui Darie i kommunen Roșiești — landsbyerne Şuletea, Râşcani og Fedeşti i kommunen Şuletea — landsbyen Horga i kommunen Epureni — landsbyerne Berezeni, Rânceni og Mușata i kommunen Berezeni.

7. Druesort(er)

Aligoté B — Plant de trois, Plant gris, Vert blanc og Troyen blanc

Aromat de Iași B

Barbera N

Busuioacă de Bohotin Rs — Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus og Tămâioasă violetă

Băbească gri G

Băbească neagră N — Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldăruşă og Serecsia

Cabernet Sauvignon N — Petit Vidure og Burdeos tinto

Chardonnay B — Gentil blanc og Pinot Blanc Chardonnay

Codană N

Crâmpoşie selecţionată B

Donaris B

Fetească albă B — Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka og Leanka

Fetească neagră N — Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră og Coada rândunicii

Fetească regală B — Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană og Galbenă de Ardeal

Frâncuşă B –– Vinoasă, Mildweisser, Mustoasă de Moldova og Poamă creaţă

Grasă de Cotnari B –– Dicktraube, Grasă og Köver szölö

Merlot N –– Bigney rouge

Muscadelle B –– Moscatello bianco og Mouscadet doux

Muscat Ottonel B –– Muscat Ottonel blanc

Nebbiolo N

Negru Aromat N

Pinot Gris G –– Affumé, Grauer Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio og Ruländer

Pinot Noir N –– Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter og Klävner Morillon Noir

Pinot Noir N — Spätburgunder og Pinot Nero

Plăvaie B — Bălană, Plăvană og Poamă bălaie

Portugais Bleu N — Blauer Portugieser, Oporto og Portugieser

Riesling de Rhin B –– Weisser Riesling og White Riesling

Riesling italian B — Olasz Riesling, Olaszriesling og Welschriesling

Sangiovese N — Brunello di Montalcino og Morellino

Sauvignon B — Sauvignon verde

Syrah N –– Shiraz og Petit Syrah

Semillon B — Semillon blanc

Traminer Rose Rs — Rosetraminer, Savagnin Rose og Gewürztraminer

Tămâioasă românească B — Busuioacă de Moldova og Muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B — Rumänische Weihrauchtraube og Tamianka

Zghihară de Huși B — Zghihară, Zghihară galbenă og Zghihară verde bătută

Zweigelt N — Blauerzweigelt, Negru de Zweigelt og Zweigelt blau

Şarba B

8. Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det afgrænsede område

Det lithologiske substrat danner en jordbund, som typologisk set er forskelligartet. Der kan skiftevis være steppe- og skovsteppemollisoler i lerholdig og alluvial jord på skovniveau. Kambisk chernozem og grå jord, som er de mest udbredte jordtyper i Hușilavningen, er også de mest værdifulde for vinmarkerne, eftersom deres sandede og lerlignende tekstur forbedrer de fysiske egenskaber i kombination med deres grundlæggende biokemiske egenskaber, nemlig en kraftig biologisk aktivitet, et betydeligt humusindhold, en høj kationbytningskapacitet, en neutral til let sur reaktion og en høj mætning af baser og næringsstoffer.

Terrænet består af en række brede, runde bakker på den nordvestlige og sydøstlige akse. Bakkerne har forskellige retninger, morfologiske karakteristika og hældninger. Dette vindyrkningsområde omfatter forskellige underenheder, nemlig et bakket område med en højde på ca. 300 m og et lavere område ved bakkernes fod, der har en gennemsnitlig højde på 150 m. Bakkerne har forskellige retninger, morfologiske karakteristika og hældninger, som udgør baggrunden for nogle af vinmarkerne i området.

Hușilavningen er afgrænset af høje bakker mod syd, vest og nord og af Prutdalen mod øst, og den tegner sig for over 70 % af vinmarkerne i området. Dalene, der adskiller områdets bakker med let asymmetriske skråninger, begynder på kystsletten med bakkeområdet og danner en kæde af lavninger (Voloseni, Huși, Epureni, Novaci, Diuca, Fundătura, Arsura og Ghermănești), som sammen med de højere bakker i lavningen udgør de mest værdifulde vindyrkningsområder.

Klimaet er et tempereret fastlandsklima med et moderat fastlandspræg på bakkerne og et hemiborealt præg i Hușilavningen.

Den samlede solindstråling er ca. 120 kcal/CMP om året, og det gennemsnitlige antal solskinstimer om året er 2 000 timer på de høje bakker og over 2 100 timer i Hușilavningen og Prutdalen. I betragtning af de gennemsnitlige årlige solindstrålings- og solvarmeværdier skal det bemærkes, at de forbliver høje i hele vækstsæsonen, hvilket er gavnligt for druernes udvikling og modning.

De dominerende vinde kommer fra vest, nordvest og nord. Sammen udgør de over 60 % af de årlige vinde, og de har føhnegenskaber, når de blæser ned ad bakkeskråningerne til lavningen. Den nordøstlige vind, navnlig Crivățvinden, øger frosten, mens de østlige og sydøstlige vinde er varme og tørre om sommeren, hvilket øger tørken. De mærkes begge kraftigt både i Hușilavningen og på Prutflodsletten.

Det hydrografiske netværk, som leder vandet væk fra byområdet, består af to hovedårer: Drăslăvăț i syd og Răiești, som dannes af Turbata og Șara, i nord. De løber sammen øst for byen og danner floden Huși. Drăslăvăț- og Răieștivandløbene har elvlignende hydrografiske egenskaber. Om foråret, når sneen smelter hurtigt som følge af stigende temperaturer, eller om sommeren efter voldsomme regnskyl indeholder vandløbene store mængder vand, og undertiden går de over deres bredder.

De vine, der fremstilles i dette område, er tørre til søde vine eller likørvine, hvidvine, rosévine eller rødvine. Det er generelt lette vine, som ikke er for ekstraktive, og som har et moderat alkoholindhold. De er let syrlige i den nordlige del af området, og syreindholdet er størst i Avereștiområdet, hvor det naturlige syreindhold kan nå op på 11-12 g vinsyre pr. liter nogle år, hvilket gør dette område særdeles velegnet til fremstilling af mousserende vin.

Rødvinene varierer fra let farvede i den nordlige del af området til kraftigt farvede i den sydlige del.

De første skriftlige dokumenter, der henviser til eksistensen af vinmarker i de områder, hvor nutidens vinmarker er beliggende, er ældre end den første optegnelse, som nævner byen Huși. Et dokument fra Alexander den Gode i 1415 fastlægger grænserne for det gamle vindyrkningsareal. Et andet dokument fra august 1436 viser, at der var vinplantager i vindyrkningsområderne Epureni, Pâhnești og Huși. I nyere dokumenter står der, at vinstokke blev plantet intensivt på vinmarkerne Saca og Ochi mellem 1600 og 1662. Vinmarkerne i Huși tilhørte den lokale godsejer.

Der er gamle optegnelser over den fremragende kvalitet af vine fra Huși, som er skrevet af udenlandske rejsende i Moldova i middelalderen, navnlig Marco Bandinus, som i 1646 skrev følgende: »I Huși, som er en gammel moldovisk bosættelse med vinmarker, fremstilles der en lækker og velduftende vin, som er meget efterspurgt.« Den store kartograf Dimitrie Cantemir, der er født i landsbyen Silișteni i nærheden af Huși (landsbyen er siden blevet omdøbt til ære for ham), skriver i »Descriptio Moldaviae«, at »den bedste vin fremstilles i Cotnari, og herefter følger Huși«.

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Den beskyttede oprindelsesbetegnelse HUȘI kan, alt efter producenternes ønske, suppleres med et af følgende navne på enkelte vinmarker (når der er tale om vine, som udelukkende fremstilles på disse vingårde): DUDA-EPURENI, PĂDURENI, DEALUL LOHAN, DEALUL DOBRINA, DEALUL ŞARA, DEALUL OCHI, DEALUL GALBENA, DEALUL OGRADA, DEALUL PODGORIA, CERDACUL LUI VODĂ, DEALUL MĂNĂSTIRII, AVEREŞTI, PÎHNEŞTI, ARSURA, DEALUL DRAGALINA, DEALUL ROŞIORI, PODINA, ARMĂŞENI, DEALUL PRIBEASCA, BUNEŞTI, MOVILA LUI ANDREI, DEALUL CÂLCEA, COLINA MĂNĂSTIRII, LA SCHIT, DEALUL LUI MOȚOC.

Betingelser for afsætningen

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Mærkning af vinene kan ske på enhver måde, når blot de obligatoriske oplysninger er angivet i samme synsfelt. Det er ikke obligatorisk med en mærkat og modstående mærkat, og mærkningen kan ske med en eller flere komponenter, have enhver form og foretages med et hvilket som helst materiale og en hvilken som helst teknik.

Mærkningen kan også medtage den traditionelle benævnelse, der er taget højde for i gældende lovgivning om vin, og som angiver høstens kvalitet som et resultat af sukkerindholdet ved høsten (når druerne har ædel råddenskab).

Angivelser, som anvendes ved præsentation/mærkning

Retsgrundlag:

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Der kan på frivillig basis også anvendes følgende angivelser, som henviser til bestemte produktionsmetoder:

— Angivelserne »fermentat in barrique« [gæret på fad], »maturat in barrique« [lagret på fad], »fermentat în prezența așchiilor de stejar« [gæret på egetræsspåner] og »maturat în prezența așchiilor de stejar« [lagret på egetræsspåner] kan være anført på etiketten på rumænsk, eller der kan anvendes udtryk på internationale sprog for at informere forbrugerne om, at den pågældende proces er anvendt, såsom en af følgende angivelser:

— »fumé« eller »smoked« eller »toasted« på engelsk, evt. ledsaget af det udtryk, der betegner intensiteten af den varmebehandling, som det anvendte egetræ har undergået, dvs. »light«, »medium« eller »heavy«.

— »fumé« eller »fumée« på fransk, evt. ledsaget af det udtryk, der betegner intensiteten af den varmebehandling, som det anvendte egetræ har undergået, dvs. »légère«, »moyenne«, »forte« eller »petite fumé«, »demi fumé« eller »intense fumé«.

Disse angivelser kan stå på ethvert andet internationalt sprog eller på sproget i det land, hvor vinproduktet skal markedsføres, hvis vinproducenten vælger dette, og informerer forbrugerne om anvendelsen af metoder, som anvendes i hele verden, for at opnå vine med særlige sensoriske egenskaber.

Hvis der er tale om vine, som modnes eller lagres på bærmen, kan der på etiketten være angivet udtryk som »sur lie«, »bâttonnage« eller »aged on the lees«.

Link til produktspecifikationen

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_husi_modif_cf_cererii_1422_14.06.2019_si_486_02.03.2022_no_track_changes_0.pdf

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.