DA Den Europæiske Unions Tidende C 187/21

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2016/C 187/06)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»KORČULANSKO MASLINOVO ULJE«

EU-nr.: HR-PDO-0005-01351 — 1.7.2015

BOB ( X ) BGB ( )

1. Betegnelse

»Korčulansko maslinovo ulje«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.5. Fedtstoffer (smør, margarine, olier m.m.)

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Korčulansko maslinovo ulje« er en ekstra jomfruolivenolie, som udvindes direkte af oliventræets frugter udelukkende ved mekaniske processer.

Ved markedsføringen skal »Korčulansko maslinovo ulje« besidde følgende fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber:

— indhold af frie fedtsyrer ≤ 0,6 %

— peroxidtal ≤ 6 mmol O2/kg

— K232 ≤ 2,50

— K270 ≤ 0,22

— en farve, der varierer fra gyldengul til grøn

— en udpræget aroma af grønne frugter og olivenblade (medianværdi for »frugtagtig« ≥ 2,5)

— en udpræget og ensartet mellemstærk til intens bitter og skarp smag med en varig eftersmag (medianværdi for bitterhed og skarphed ≥ 3).

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Basisråvarerne til fremstillingen af »Korčulansko maslinovo ulje« er oliven af de hjemmehørende sorter »lastovka« og »drobnica«, enten alene eller i kombination med hinanden, og de udgør mindst 80 % af produktet. Andre olivensorter, der dyrkes i det geografiske område defineret i punkt 4, må højst udgøre 20 % af alle de oliven, der forarbejdes til fremstillingen af »Korčulansko maslinovo ulje«, og de må ikke have en væsentlig indflydelse på det færdige produkts kvalitet.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionen af »Korčulansko maslinovo ulje« (dyrkning, høst og forarbejdning af oliven) skal finde sted inden for det afgrænsede geografiske område, der henvises til i punkt 4.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning, emballering osv. af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til

Oliens opbevaring og tapning skal også finde sted i det afgrænsede geografiske område, der henvises til i punkt 4, for at bevare produktets specifikke organoleptiske egenskaber og kvalitet, som kunne påvirkes negativt af omhældning. Hver efterfølgende omhældning af olien uden for det afgrænsede geografiske område eller transport ad søvejen over længere afstande kan, i betragtning af de begrænsede transportforbindelser mellem øen Korčula og fastlandet, i den sidste ende have en negativ effekt på oliens kvalitet. Derfor må produktet ikke tappes uden for det afgrænsede geografiske område. »Korčulansko maslinovo ulje« markedsføres i (mørke) glasbeholdere med en volumen på højst 1 liter.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, den registrerede betegnelse henviser til

Høståret skal angives på etiketten. Ved markedsføring skal hver pakning være forsynet med det fælles mærke. Det fælles mærke er vist nedenfor.

Alle brugere af oprindelsesbetegnelsen, som markedsfører produktet i overensstemmelse med specifikationerne, har ret til at anvende det fælles logo på samme vilkår.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Produktionsområdet for »Korčulansko maslinovo ulje« omfatter hele øen Korčula, dvs. kommunerne Vela Luka, Blato, Smokvica, Čara, Račišće, Pupnat, Žrnovo, Korčula og Lumbarda.

Mod vest er øen adskilt fra øen Hvar af den 15 kilometer brede Korčula-kanal, mod nord fra Pelješac-halvøen af den 2,5 kilometer brede Pelješac-kanal og mod syd fra øen Lastovo af den 13 kilometer brede Lastovo-kanal.

5. Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske områdes egenart

Øen Korčula er domineret af et klippefyldt, bjergrigt terræn, der hovedsagelig består af sten, og hvor agerjorden er begrænset. Stenene er blevet fjernet fra agerjorden, som er blevet omdannet til terrasser. De sten, der er fjernet fra jorden, er så blevet anvendt til at bygge stenmure, som omgiver terrasserne. Stenmurene holder på den frugtbare jord, så den bliver inden for terrasserne, dvs. de forhindrer den i at blive skyllet væk af regnen. På disse terrasser med frugtbar jord, som er omgivet af stenmure, er der plantet olivenlunde, som fortrinsvis består af træer af de hjemmehørende sorter »lastovka« og »drobnica«.

De vigtigste typer agerjord kan opdeles i to grupper: regosol på terrasser og regosol på marker. Regosol består oftest af calciummættet cambisol og subtropisk rødjord.

Øen Korčula har et middelhavsklima med milde vintre og tørre og varme somre. De høje gennemsnitstemperaturer skyldes den store eksponering for sollys. De gennemsnitlige årlige temperaturer på øen Korčula ligger mellem 15,6 °C og 16,8 °C. Den varmeste måned er juli, hvor gennemsnitstemperaturen ligger på 25,9 °C, mens den koldeste måned er februar, hvor gennemsnitstemperaturen ligger på 9,1 °C.

Hvad eksponeringen for sollys angår, er Korčula meget velegnet til olivendyrkning. Juli har de fleste solskinstimer (373,7 eller ca. 12 solskinstimer om dagen), mens december har de færreste (125,3 eller ca. 4 timer om dagen).

Hvad den årlige nedbør angår, har øen Korčula et karakteristisk fugtigt klima. Nedbøren falder fortrinsvis i årets koldeste måneder fra oktober til marts, hvor den gennemsnitlige månedlige nedbør svinger mellem 80 mm og 150 mm. Den mindste nedbørsmængde falder fra juni til august, hvor den svinger mellem 30 mm og 45 mm i gennemsnit.

Menneskelige faktorer

Befolkningen på øen Korčula har spillet en hovedrolle med hensyn til udformningen af øens landskab. Olivendyrkerne har bearbejdet det klippefyldte, bjergrige terræn, omdannet det til agerjord med terrasser og tilpasset det til dyrkning af oliventræer, som er omgivet af stenmure. Den vanskelige adgang til bjergterrasserne udelukker brugen af store maskiner. Høsten foregår manuelt og med mekaniske håndværktøjer.

Øen Korčula har jævnligt skiftet ejere siden forhistorisk tid, og derfor har en lang række historiske begivenheder haft indflydelse på livet og udviklingen af salgsafgrøder på øen. Omfattende historisk dokumentation vidner om dyrkningen af oliven og fremstillingen af olivenolie på øen Korčula lige siden de gamle grækeres kolonisering og under romersk og venetiansk herredømme. I skriftlige kilder fra den tid, hvor Korčula kom under venetiansk herredømme, står der, at »den venetianske regering opkøbte olie til en meget lav pris, hvilket tvang øens indbyggere til at begynde at smugle olie.« Selv om der blev indført strenge straffe, viser tallene, at olie fra Korčula kunne nå helt frem til Trieste. (S. Dokoza, Iz gospodarske i društvene povijesti Blata do XVIII. st., Zbornik radova Blato, 2003).

Produktets egenart

»Korčulansko maslinovo uljes« egenart skyldes anvendelsen af de hjemmehørende olivensorter »lastovka« og »drobnica«, som udgør 80 % af de oliven, der findes på øen Korčula.

I sit videnskabelige arbejde (Elajografija otoka Korčule (1995)) skriver Pavle Bakarić, at de hjemmehørende olivensorter »lastovka« og »drobnica« adskiller sig fra de andre sorter på øen Korčula (»velika lastovka«, »vrtušćica« og »oblica«) på grund af deres morfologiske, biologiske og handelsmæssige karakteristika. Han skriver også, at friske oliven fra disse to sorter har et større indhold af olie (mellem 16,40 % og 24 %) end friske oliven fra andre sorter.

»Korčulansko maslinovo ulje« får sin egenart som følge af aromaen (der minder om grønne frugter og olivenblade) og smagen (med en ensartet mellemstærk til intens bitterhed og skarphed), der skyldes dens høje indhold af totalfenoler, som giver den de sensoriske egenskaber, dvs. bitterhed og skarphed. Dette er blevet dokumenteret gennem forskning (M. Žanetić, D. Škevin, E. Vitanović, M. Jukić Špika og S. Perica, Ispitivanje fenolnih spojeva i senzorski profil dalmatinskih djevičanskih maslinovih ulja, Pomologia croatica vol. 17, 2011), hvor man fandt, at olivenolie fra sorterne »lastovka« og »drobnica« havde et højere indhold af totalfenoler (over 350 mg/kg) end andre analyserede sorter (»oblica« og »levantinka«), som havde et indhold af totalfenoler på 161,15 mg/kg. Man fandt også, at sorten »lastovka« havde den største andel af hydroxytyrosoler (214,32 mg/kg), og at »drobnica« havde den største andel af tyrosoler (84,37 mg/kg) af de analyserede sorter. Fenolforbindelserne i olie fra sorterne »lastovka« og »drobnica« giver olien sin høje oxidative stabilitet og lange holdbarhed. Den høje andel af fenolforbindelser har indflydelse på bitterheden og skarpheden af »Korčulansko maslinovo ulje« (medianværdi for bitterhed og skarphed ≥ 3), og balancen mellem disse to egenskaber kommer bedst til udtryk i sorterne »lastovka« og »drobnica«, som den ovennævnte olivenolie fremstilles af.

Ca. 1 000 landbrugsbedrifter og 10 olivenmøller beskæftiger sig med olivendyrkning og fremstilling af olivenolie på øen Korčula i dag. Olivendyrkning er en vigtig økonomisk aktivitet på øen, og navnet »Korčulansko maslinovo ulje« bruges stadig i dag, både i almindelig sprogbrug og på markedet (leverings- og forsendelsesnota, Presa d.o.o., Zlokić d.o.o., 2014).

Årsagssammenhæng

De specifikke pedoklimatiske forhold på øen Korčula og den menneskelige aktivitet spiller en rolle for udviklingen af »Korčulansko maslinovo uljes« egenart.

De lokale indbyggere omdannede øens klippefyldte og bjergrige terræn til jordfyldte terrasser omgivet af stenmure for at kunne opdyrke terrænet. Terrasserne blev beplantet med olivenlunde, der hovedsagelig bestod af oliventræer af sorterne »lastovka« og »drobnica«. Terrasser med oliventræer, som er omgivet af stenmure, er et af de autentiske kendetegn ved øens landskab.

Producenterne har valgt sorterne »lastovka« og »drobnica«, da de anses for at være mest velegnede til de specifikke pedoklimatiske forhold. De udgør 80 % af de oliven, der dyrkes på øen Korčula.

Takket være den geografiske placering har Korčula for det meste nogle meget høje dagtemperaturer og et meget højt antal solskinstimer. Dette fremmer olivenenes dyrkning og vækst, navnlig oliven af sorterne »lastovka« og »drobnica«, som er ekstremt modstandsdygtige over for tørke og har en særligt lang høstperiode (fra oktober til starten af februar).

Håndplukningen af olivenene gør, at de lokale producenter kan planlægge det ideelle tidspunkt til høsten af dem. En direkte effekt af dette er oliven med et højt fenolindhold, som giver »Korčulansko maslinovo ulje« en mellemstærk til intens bitterhed og skarphed i smagen.

De særlige klimaforhold på øen Korčula, med de mange solskinstimer og den ringe nedbør i sommermånederne, er også en direkte årsag til det øgede fenolindhold i olie fra sorterne »lastovka« og »drobnica«. Analyser har vist, at dette indhold er større end i andre testede sorter, hvilket giver »Korčulansko maslinovo ulje« sit særpræg.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 6, stk. 1, andet afsnit i denne forordning)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/KORCULANSKO%20MASLINOVO%20ULJE/2016-4-6%20-%20Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.