KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 03.09.1997 
KOM(97) 430 endelig udg 
Beretning til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelse 
af det fireårige udviklingsprogam vedrørende den miljømæssige 
del af Fællesskabets statistikker vedtaget henhold 
til Rådets beslutning 94/808/EF af 15. december 1994. 
(forelagt af Kommissionen) 

Beretning til Rådet og Europa-Parlamentet om gennemførelse 
af det fireårige udviklingsprogam vedrørende den miljømæssige 
del af Fællesskabets statistikker vedtaget henhold 
til Rådets beslutning 94/808/EF af 15. december 1994. 
1. RESUME 2 
2. BAGGRUND OG MÅLSÆTNINGER 3 
3. MILJØBASIS 4 
4. STATISTIKBASIS 4 
5. BUDGETMIDLER 5 
6. AKTIONER OG RESULTATER 5 
7. MILJØBELASTNINGEN SOM FØLGE AF MENNESKELIGE AKTIVITETER 5 
7.1 Fællesprojekter 5 
7.2 Emissioner 6 
7.3 Affaldsstatistik 6 
7.4 Vandstatistik 7 
7.5 Produktion og forbrug af landbrugs- og industriprodukter 7 
7.6 Produktion og forbrug af energi 8 
7.7 Transport 8 
7.8 Andre områder 8 
8. ØKONOMISKE OG SAMFUNDSMÆSSIGE REAKTIONER 9 
8.1 Produktion og forbrug af landbrugs- og industriprodukter 9 
8.2 Affaldshåndtering 9 
8.3 Transport. 10 
8.4 Offentlige tjenesteydelser 10 
8.5 Befolkningstilvækst, husholdninger og social forsorg 10 
9. GENERELLE RAMMER 10 
9.1 Projektet vedrørende miljøbelastningsindeks 11 
9.2 Integration af økonomiske og miljømæssige data 12 
9.3 Satellitregnskaber for miljøet 12 
10. FÆLLES AKTIONER 13 
10.1 Spørgeskemaer 13 
10.2 Publikationer 14 
10.3 Databaser 14 
11. DET EUROPÆISKE MILJØAGENTUR 15 
12. EVALUERING AF PROGRAMMET 16 
TABEL 1: AKTIONSOMRÅDER FOR PROJEKTET MILJØBELASTNINGSINDEKS 18 
TABEL 2: AKTIONER EFTER OPLYSNINGERNES ART 19 
TABEL 3: AKTIONER EFTER AKTIONERNES ART 20 
TABEL 4: PUBLIKATIONER 1994-MEDIO 1997 21 
TABEL 5: BUDGETMIDLER 1994 - 1997 22 
- 1 
1. RESUME 
Med Rådets beslutning 94/808/EF af 15. december 1994 indførtes et fireårs 
program til udvikling af miljødimensionen i EU's statistikker. 
I henhold til dette program opstiller Kommissionen de regelmæssige officielle 
statistikker til måling af både belastningen af miljøet som følge af menneskelige 
aktiviteter og de økonomiske og samfundsmæssige reaktioner med henblik på at 
reducere denne belastning. På basis af harmoniserede definitioner og metodologier 
indsamler de nationale statistiske kontorer de statistiske data og indberetter dem til 
Eurostat. Der lægges særlig vægt på, at miljøstatistikkerne integreres i andre 
fællesskabsstatistikker, og at der anvendes internationale statistiske normer, samt at 
der foretages en samordning med Det Europæiske Miljøagentur. 
Nærværende beretning fremlægges i overensstemmelse med beslutningens artikel 6. 
Den omhandler de trufne foranstaltninger og de opnåede resultater inden for hvert 
af de arbejdsområder, der er defineret i beslutningen. Den indeholder også en 
generel evaluering af programmet. 
Ved en nærmere gennemgang af de forskellige aktioner og resultater fremgår det, 
at Kommissionen og medlemsstaterne har kunnet fastlægge de nødvendige rammer 
(herunder harmonisering af definitioner og metodologier) for regelmæssig 
indberetning af officielle satistikker inden for flere af de vigtigste arbejdsområder, 
der er nævnt i beslutningen, bl.a. affaldsstatistik og miljøudgifter. Etablering af 
regelmæssige datastrømme har imidlertid vist sig at være mere langsommelig end 
ventet både på grund af forberedelsernes omfang og ressourcemangelen i 
medlemsstaterne. 
Beretningen fremhæver endvidere samordningen med Det Europæiske 
Miljøagentur. Agenturet har i overensstemmmelse med beslutningen i udstrakt grad 
gjort brug af medlemsstaternes officielle statistiske oplysninger ved løsningen af 
sine egne arbejdsopgaver, især i forbindelse med rapportering om miljøets tilstand. 
Beretningen konkluderer, at det for at færdiggøre de forskellige igangværende 
metodologiske projekter, bl.a. vedrørende miljøindikatorer og grønne 
nationalregnskaber, og for at etablere regelmæssige datastrømme vil være 
hensigtsmæssigt at foreslå en forlængelse af programmet. 
-2-
2. BAGGRUND OG MÅLSÆTNINGER 
Det stigende antal eksisterende og foreslåede miljøforanstaltninger samt omfanget 
heraf i slutningen af 1980'eme skabte en stærk efterspørgsel efter data om 
miljøpolitik. Flere tiltag sigtede mod at dække denne efterspørgsel: 
• i 1985 vedtog Rådet en beslutning om indførelse af CORINE-programmet 
• i 1987 blev der i Kommissionen (Eurostat) oprettet et særligt kontor for 
miljøstatistik 
• i 1989 fremlagde Kommissionen et forslag om oprettelse af et Europæisk 
Miljøagentur og et Europæisk Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnetværk 
(EIONET) 
• i 1989 fremlagde Kommissionen et fireårs udviklingsprogram om miljøstatitistik. 
Rådets beslutning om et fireårs program om miljøstatistik blev endeligt vedtaget af 
Rådet i december 1994. Formålet er at udvikle miljødimensionen i officielle 
statistikker og gøre dem tilgængelige i alle medlemsstaterne. 
I henhold til beslutningens artikel 6 skal Kommissionen udarbejde en beretning til 
Europa-Parlamentet og Rådet. Med nærværende beretning skulle denne 
forpligtelse være opfyldt, da den indeholder 
- en beskrivelse af Kommissionens aktioner og hidtil opnåede resultater 
- en evaluering af udviklingsprogrammet. 
I denne forbindelse betegner "officielle statistikker" de data, som normalt 
indsamles af de nationale statistiske kontorer, som i de fleste medlemsstater har det 
primære juridiske ansvar for indsamling af statistiske data fra privatpersoner, 
virksomheder og andre økonomiske enheder samt fra den offentlige forvaltning. I 
Kommissionen er det Eurostat, som har det formelle ansvar. 
Når Kommissionen lancerede dette udviklingsprogram, var det for at fremme 
overførslen af knowhow om miljøstatistik mellem de nationale statistiske kontorer, 
således at man kunne trække på visse medlemsstaters allerede veletablerede 
ekspetise på dette felt. Derved ville alle nationale statistiske kontorer kunne 
erhverve de nødvendige forudsætninger for at indsamle, bearbejde og validere en 
lang række miljørelevante statistikker. For at sikre størst mulig effektivitet skulle 
indsamlingen af miljøstatistikker så vidt mulig integreres i eksisterende 
dataindsamlingssystemer, som for eksempel eksisterende undersøgelser og registre 
vedrørende industri og landbrug. 
Endvidere foreslog Kommissionen at fremme anvendelsen af fælles metodologier 
med henblik på at harmonisere sådanne miljøstatistikker. I så stor udstrækning som 
muligt skulle disse metodololgier også harmoniseres internationalt, således at 
statistikkerne både var internationalt sammenlignelige og tilgodeså EU's interesser. 
Både dataindsamlingen og den metodologiske harmonisering skulle i det omfang de 
til rådighed stående midler tillod det dække samtlige statistiske variabler og 
økonomiske aktiviteter, som er nævnt i beslutningens bilag A. 
Det var tanken, at sådanne officielle statistikker og oplysninger, som 
Miljøagenturet havde indsamlet via EIONET skulle være komplementære, således 
at EU's meget brede informationsbehov vedrørende miljøpolitik og andre 
politikkers miljøaspekter kunne opfyldes. Beslutningen indeholder derfor specifikke 
bestemmelser om samordningen mellem Eurostat og Miljøagenturet (art. 1,4,6 og 
bilag B) 
3. MILJØBASIS 
Nærværende målsætninger for miljøpolitikken er formuleret i det femte 
miljøhandlingsprogram.1 
Miljøhandlingsprogrammet understreger især nødvendigheden af at "udnytte og 
styrke erfaringerne og ekspertisen [...] vedrørende traditionelle officielle 
statistikker på det økonomiske og sociale område". Der er en direkte forbindelse 
mellem statistikkernes rolle og miljøprogrammets fokusering på målområder og 
instrumenter. Således er statistiske oplysninger i sig selv omtalt som et 
"instrument" i miljøprogrammets afsnit om "større udvalg af instrumenter". 
4. STATISTIKBASIS 
EU's løbende politik om statistik i almindelighed er fastlagt i Rådets beslutning 
93/464/EØF2 om rammeprogrammet for prioriterede aktioner vedrørende 
statistiske oplysninger 1993-1997 (det statistiske program) og i Rådets forordning 
(EF) nr. 322/973 om Eurostats rolle i forbindelse med udarbejdelse af EF-
statistikker. Disse retsakter indeholder bl.a. bestemmelser om, at Kommissionen 
bistås af Udvalget for Det Statistiske Program, der blev nedsat ved afgørelse 
89/382/EØF, Euratom4. 
Beslutning 93/464/EØF om det statistiske program indholder bestemmelser om 
"specifikke gennemførelsesaktioner" på forskellige områder. Udvalget for Det 
Statistiske Program udgør et forum, hvorigennem medlemsstaternes statistiske 
kontorer, som er ansvarlige for gennemførelse af statistiske aktioner, kan give 
udtryk for deres mening om sådanne aktioners relevans og gennemførlighed. 
Angående udvikling af miljøstatistik indeholder nærværende beslutning 
bestemmelser om, at Kommissionen selv kan træffe visse foranstaltninger efter at 
1 Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i 
Rådet den 1. februar 1993 om et program for Fællesskabets politik og virke inden for miljø 
og bæredygtig udvikling. EFT. nr. C 138 af 17.5.1993, s.l. 
2 EFT. nr.L 219 af 28.8.1993.pl. 
3 Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997. EFT. nr. L 52 af 22.2.1997 
4 EFT. nr. L181 af 28.6.1989, s. 47. 
have hørt Udvalget for Det Statistiske program. Før denne beslutning blev vedtaget 
forsikrede Kommissionen imidlertid Rådet om, at denne bestemmelse kun ville 
blive anvendt i meget begrænset omfang, og ikke med det formål at omgå Rådets 
og Europa-Parlamentets beslutningsbeføjelser. Indtil nu har Kommissionen således 
ikke gjort brug af denne bestemmelse. 
5. BUDGETMIDLER 
I finansieringsoversigten til beslutningen om det fireårige udviklingsprogram for 
miljøstatistik er der opført planlagte udgifter (forpligtelser) på 9 mio. ECU for 
perioden 1994-1997 finansieret over de normale budgetbevilliger til statistik i 
kapitel B5-6 (se tabel 5). Det samlede beløb, som reelt var til rådighed, var lidt 
større (ca. 10,5 mio. ECU). Midlerne fra kapitel B5-6 var mindre end forventet, 
men til gengæld blev der frigjort ekstra midler fra kapitel B4-3 (miljø) og andre 
budgetposter som vist i tabel 5. De ekstra midler fra kapitel B4-3 blev primært 
stillet til rådighed for at finansiere en hurtig gennemførelse af aktionerne, som er 
nævnt i meddelelsen om miljøindikatorer og grønne nationalregnskaber (se punkt 
9). 
6. AKTIONER OG RESULTATER 
Aktionerne i henhold til nærværende beslutning kan klassificeres på to måder ved 
at sondre (art. 2, stk. 3) mellem oplysninger om: 
• belastningen af miljøet som følge af menneskelige aktiviteter 
• økonomiske og samfundsmæssige reaktioner på miljøpolitikker og på ændringer 
i miljøets tilstand 
eller 
• efter arbejdsområde (bilag A, stk. 2) 
• efter oplysningernes art (bilag A, stk. 2) 
• efter aktionens eller metodens art (art. 2, stk. 4 og bilag A, stk. 3). 
Af tydelighedshensyn er aktionerne i denne beretning klassificeret efter 
"belastning" og "reaktioner" og efter arbejdsområde. Krydsreferencer til 
"oplysningernes art" og "aktionens art" fremgår af oversigtstabeller / tabel 2 og 3). 
7. MILJØBELASTNINGEN SOM FØLGE AF MENNESKELIGE AKTIVITETER 
7.1 Fælles projekter 
Fælles projekter om belastningen som følge af menneskelige aktiviteter omfatter 
arbejde vedrørende emissioner, affaldsstatistik og vandstatistik. Arbejdet 
omfatter endvidere udvikling af belastningsindikatorer og -indeks til måling af 
belastningen som følge af alle økonomiske aktiviteter (se 9.1). 
7.2 Emissioner 
Emissioner: Eurostat indsamler regelmæssigt data om emissioner af en række 
luftforurenende stoffer på basis af det fælles Eurostat/OECD-spørgeskema om 
miljøets tilstand (se 10.1). 
Eurostat leverer også statistikker og tilhørende tekniske oplysninger som input til 
CORINAIR-luftemissionsoversigten, som forvaltes af Miljøagenturet. CORINAIR 
giver en harmoniseret ramme for udarbejdelse af luftemissionsdata i alle 
medlemsstaterne og er kompatibel med nationale emissionsoversigter. 
Hertil kommer, at Eurostat og Miljøagenturet er i færd med at udvikle "fælles 
redskaber" med henblik på udarbejdelse af en integreret emissionsoversigt over 
forureningen af luften, vandet og jorden omfattende en lang række forurenende 
stoffer. Som led i dette projekt har Eurostat udarbejdet et udkast til en statistisk 
nomenklatur for emissionskilder (NOSE), som gør at det lettere at sammenholde 
emissionsdata med de økonomiske aktiviteter, som er defineret i NACE. 
For emissioner fra industrien skal der i henhold til artikel 15 i direktivet om 
integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening, der blev vedtaget af Rådet i 
1996, udarbejdes et emissionsregister for forskellige forureningskilder (PER). 
Såfremt der anvendes fælles nomenklaturer, vil det være muligt at anvende PER-
data i den integrerede emissionsoversigt. 
7.3 Affaldsstatistik 
Eurostat har siden 1988 regelmæssigt indsamlet statistiske oplysninger om 
produktion og håndtering af affald på basis af et fælles Eurostat/OECD-
spørgeskema om miljøets tilstand (se 10.1). Med henblik på at sikre nødvendige 
forbedringer i disse statistikkers dækning og sammenlignelighed har Eurostat i 
samarbejde med medlemstaterne udviklet en forbedret fælles tilgang til 
affaldsstatistikker. Efter flere års studier og undersøgelser blev der udarbejdet et 
forslag til en rådsforordning om affaldsstatistik, som Kommissionen senere i løbet 
af 1997 videresender til Rådet og Europa-Parlamentet. 
Forslaget indeholder bestemmelser om regelmæssig indberetning af statistiske data 
om produktion, indsamling og behandling af affald, herunder genanvendelse. Det 
omfatter affald fra alle former for økonomisk aktivitet undtagen landbrug, 
skovbrug og fiskeri samt affald fra husholdninger. Af hensyn til den statistiske 
indberetning klassificeres affaldet efter en aggregeret og omstruktureret udgave af 
Det Europæiske Affaldskatalog. I forslaget indgår også detaljerede 
kodningssystemer for håndtering og behandling af. affald. 
Forslaget vil, hvis det bliver vedtaget, resultere i en regelmæssig strøm af 
harmoniserede affaldsstatistikker. For at mindske byrden for virksomheder og 
andre dataleverandører er forslaget blevet forenklet, således at det kun omfatter de 
vigtigste data til udformning og overvågning af affaldspolitikken. 
Kommissionen har også indføjet bestemmelser om statistiske oplysninger i det 
reviderede forslag til direktiv om deponering af affald, som allerede er sendt til 
Rådet og Parlamentet i 1997. 
Vedtages det juridiske grundlag for affaldsstatistikker vil det være et udtryk for 
medlemsstaternes vilje til at støtte en mere regelmæssig strøm af data om affald end 
hidtil. 
7.4 Vandstatistik 
Siden 1988 har Eurostat regelmæssigt indsamlet statistiske data om vand på basis 
af det fælles Eurostat/OECD-spørgeskema om miljøets tilstand (se 10.1). I 
perioden 1994-1997 lægges der vægt på at øge omfanget og forbedre 
sammenligneligheden af data om vandressourcer, vandforbrug efter sektorer og 
spildevandsbehandling samt udvikling af passende indikatorer. Eurostat har 
foreslået bedre definitioner til brug for disse statistikker og anmodet 
medlemsstaterne om at gennemgå alle data, som allerede er leveret til Eurostat. 
Endvidere bistår Eurostat med udviklingen af vandstatistikker i medlemsstater, 
hvor sådanne statistikker hidtil ikke har været udarbejdet regelmæssigt. 
Metodologisk arbejde foretages løbende på dette område. Dette har bl. a. resulteret 
i etablering af en metodologi for opstilling af harmoniserede skøn over vedvarende 
vandressourcer efter afvandingsområde eller administrativt område med mulighed 
for at overvåge eksisterende ressourcer på de forskellige årstider. 
Det allerede fuldførte arbejde skulle medføre væsentlige forbedringer i kvaliteten af 
de vandstatistikker, som regelmæssigt udarbejdes af Eurostat. 
7.5 Produktion og forbrug af landbrugs- og industriprodukter 
Ud over ovennævnte fællesprojekter betragtes pesticidforbruget og 
næringsstofbalancer som væsentlige områder til forbedring af statistikker, der 
skal måle landbrugets miljøbelastning. 
Pesticidforbruget: Eurostat er i færd med at opstille statistikker over 
pesticidforbruget, som er mere detaljerede end de statistikker, der allerede findes 
på området. For at øge omfanget af data har Eurostat opfordret medlemsstaterne 
til at udveksle metodologiske oplysninger om undersøgelser af pesticidforbruget 
hos landmændene. Som et hjælpemiddel for disse undersøgelser er der oprettet en 
database, der fungerer som nøgle mellem de kommercielle pesticidbetegnelser og 
de kemiske betegnelser. Den første publikation om pesticidstatistikker blev udgivet 
i 1996. 
Næringsstofbalancer: Eurostat er begyndt at opstille regelmæssige 
næringsstofbalancer for regioner på niveau 3 i NUTS ved hjælp af en harmoniseret 
metodologi, som er baseret på medlemsstaternes erfaringer. Disse balancer bygger 
på de detaljerede landbrugsstatistikker (besætningsstørrelser og gødningsforbrug), 
som allerede udarbejdes af Eurostat. Balancerne indeholder oplysninger om 
nitrogenoverskud på landbrugsarealer og således om den potentielle risiko for 
nitrogenforurening af overfladevand og grundvand samt luften og forurening fra 
andre stoffer. 
Data om pesticider og næringsstofbalancer vil sammen med andre data, som 
leveres af medlemsstaterne blive anvendt til at udarbejde regelmæssige agro­
miljøindikatorer. Disse indikatorer er forenelige med andre EU-
landbrugsstatistikker, og tilsammen vil de kunne give et nuanceret billede af 
-7 
landbrugets økonomiske og samfundsmæssige betydning og miljøbelastningen fra 
landbrugets produktion. 
7.6 Produktion og forbrug af energi 
På basis af de eksisterende energistatistikker offentliggør Eurostat årlige 
statistikker over kuldioxidemissioner fra fossile brændstoffer. Disse statistikker er 
udarbejdet ud fra skøn baseret på medlemsstaternes data om energiforbruget og en 
række fælles emmissionsfaktorer. Fra 1997 anvender Eurostat de standard 
emissionsfaktorer, som er fastsat af Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer 
(IPCC). Disse statistikker kan anvendes til at validere både de nationale registre 
over kuldioxidemission, som leveres af medlemsstaterne i henhold til Rådets 
beslutning 389/93 og også de mere detaljerede emissionsoversigter, der udarbejdes 
i henhold til CORINAIR (se 7.1). 
Andre emissionsdata i relation til produktion og forbrug af energi er omfattet af 
ovennævnte arbejde angående emissioner. 
Selv om vedvarende energi ikke er omfattet af udviklingsprogrammet, bør det 
nævnes, at Eurostat siden 1994 har udvidet de regelmæssige energistatistikker til at 
omfatte vedvarende energikilder, herunder biomasse, solenergi, vindenergi 
(vandkraft har altid indgået heri) med data, som går tilbage til 1989. 
7.7 Transport 
En række indikatorer til måling af miljøtendenser inden for transport og 
transportens belastning miljøet har i flere år været af omfattet i Eurostats 
publikationer, som f.eks. det tilbagevendende kompendium Environment Statistics 
og Europe's Environment: The Dobris Assessment. Publikationen Road transport 
and the environment in the European Union indeholder data om transportens 
belastning af miljøet. 
7.8 Andre områder 
De andre områder, som er nævnt i beslutningens bilag A er: 
• udvinding og forbrug af råstoffer 
• anlægsarbejder og og bebyggelse 
• fritid og turisme 
• befolkningstilvækst, husholdninger og social forsorg 
• offentlige tjenesteydelser. 
Disse områder indgår i de fælles projekter om emissioner, affaldsstatistik og 
vandstatistik samt om belastningsindikatorer og -indeks. 
8. ØKONOMISKE OG SAMFUNDSMÆSSIGE REAKTIONER 
8.1 Produktion og forbrug af landbrugs- og industriprodukter 
Metodologien SERIEE, der anvendes til statistikker om 
miljøbeskyttelsesudgifter, og som har relation til nationalregnskaber, er blevet 
udviklet og afprøvet via pilotundersøgelser (9.3). Visse data om miljøudgifter 
fordelt på erhverv er blevet indsamlet på basis af fakultative spørgeskemaer, der 
blev sendt til medlemsstaterne i 1996, og et fælles Eurostat/OECD-spørgeskema 
om udgifter til forureningsbekæmpelse og -kontrol (selO.l). Selv om 
medlemsstaternes forsyning med sådanne data er blevet bedre, er oplysningerne 
stadig ufuldstændige. 
I begyndelsen af 1997 vedtog Rådet en forordning om statistik over 
erhvervsstrukturer5, som giver retsgrundlaget for medlemsstaternes regelmæssige 
indberetning af statistiske data om efterfølgende miljøbeskyttelsesforanstaltninger i 
forbindelse med de regelmæssige industri statistikker begyndende med data for 
1995. Forordningen indeholder også bestemmelser om investeringer i integrerede 
teknologier og om løbende udgifter til miljøbeskyttelse. Det er håbet, at 
vedtagelsen af dette retsgrundlag vil sætte medlemsstaterne i stand til at levere 
regelmæssige data. Imidlertid har de fleste medlemsstater anmodet om at blive 
undtaget fra denne forpligtelse, hvad angår 1995-dataene. 
Miljøudgifter er målestok for forbruget af visse kategorier af miljømæssige varer 
og tjenesteydelser. Med udgangspunkt heri har Eurostat i samarbejde med OECD 
udarbejdet internationalt anerkendte definitioner af økoindustrier, som producerer 
varer og tjenesteydelser med henblik på miljøbeskyttelse. I en undersøgelse, der i 
1996 blev foretaget på basis af disse definitioner, blev der udarbejdet skøn over 
omsætningen og beskæftigelsen inden for EU's økoindustrier. Det er hensigten at 
fortsætte dette arbejde og foretage regelmæssig indsamling af data i samarbejde 
med medlemsstaterne. 
Eurostat har også samarbejdet med andre af Kommissionens tjenestegrene og 
OECD om at fastlægge fælles definitioner til brug for udarbejdelse af statistikker 
over grønne afgifter og andre økonomiske instrumenter i relation til 
miljøbeskyttelse. 
8.2 Affaldshåndtering 
Den foreslåede rådsforordning om affaldsstatistik og det foreslåede direktiv om 
deponering af affald og også Rådets forordning om statistik over 
erhvervsstrukturer (se 7.1) indeholder bestemmelser om affaldshåndtering. De 
nødvendige tekniske forberedelser indgår i arbejdet med affaldsstatistik i 
almindelighed og for de økonomiske datas vedkommende i arbejdet med udgifterne 
til miljøbeskyttelse. 
Rådets forordning (EC, Euratom) nr. 58/97 af 20. december 1996 om statistik over 
erhvervsstrukturer. EFT nr. L 14, af 17.1.1997, s.l. 
8.3 Transport 
I 1996 blev der for første gang udarbejdet økonomiske og skattemæssige 
indikatorer vedrørende transport, som blev offentliggjort i Road transport and the 
environment -energy and fiscal acpects. 
8.4 Offentlige tjenesteydelser 
SERIEE indeholder også det metodologiske grundlag for statistikker over det 
offentliges udgifter til miljøbeskyttelse. I denne forbindelse omfatter 
miljøbeskyttelse bl.a. også spildevandsbehandling (se 7.4) og affaldshåndtering (se 
7.3 og 8.2). Der er blevet indsamlet data på basis af et fakultativt spørgeskema, der 
blev sendt til medlemsstaterne i 1996, og også det fælles Eurostat/OECD-
spørgeskema. Ligesom for data om miljøudgifter efter erhverv er de af 
medlemsstaterne indsendte data ufuldstændige, omend af andre årsager. 
Der er blevet foretaget en undersøgelse af EU's udgifter til miljøbeskyttelse, og 
resultaterne heraf vil blive offentliggjort i 1997. 
Statistikker over offentlige budgetter til forskning og udvikling på miljøområdet 
indgår i Eurostats regelmæssige statistikker over budgetter til forskning og 
udvikling. Den statistiske standardklassifikation til dette formål (NABS) blev 
revideret i 1994 i samarbejde med OECD, således at miljøforskningen i højere grad 
er blevet tilgodeset. 
Der er fremsat forslag om, at miljøudgifterne skal medtages i den statistiske 
formålsklassifikation for offentlig forvaltning og service (COFOG), som indgår i 
det europæiske nationalregnskabssystem (ENS). 
8.5 Befolkningstilvækst, husholdninger og social forsorg 
Oplysninger om sociale og demografiske indikatorer indsamles og offentliggøres 
regelmæssigt af Eurostat og har ikke været direkte omfattet af foranstaltningerne i 
denne beslutning. Det bør nævnes, at Eurostat har udfoldet store bestræbelser for 
at forbedre befolkningsprognoser, som er af stor betydning for miljøpolitikken. 
Der er fremsat forslag om, at specifikke dele af husholdningernes miljøudgifter skal 
medtages i den statistiske klassifikation af individuelt konsum efter formål 
(COICOP), som indgår i det europæiske nationalregnskabssystem (ENS). 
9. GENERELLE RAMMER 
I henhold til beslutningen (bilag A) indholder programmet et prioriteret 
arbejdsområde, som går ud på at: 
• fastlægge en opgørelsesramme for integration af økonomiske data om miljøet i 
samlede opgørelsessystemer som f eks. satellitregnskaber på miljøområdet og 
disses forbindelser med det nationale regnskabssystem og opgørelse af 
naturressourcerne 
• udviklinge opgørelser over naturressourcerne. 
10 
I betragtning af dette arbejdsområdes betydning tog Eurostat og andre af 
Kommissionens tjenestegrene i 1993-1994 fat på at formulere målsætningerne for 
arbejdet på dette område. Dette resulterede i den strategi, som er beskrevet i 
meddelelsen til Rådet og Parlamentet om miljøindikatorer og grønne 
nationalregnskaber6, som blev vedtaget af Kommessionen i december 1994. 
Denne strategi bygger på tre principper: 
• Målsætningen er at udvikle statistiske redskaber til brug for udformningen af 
politikker og til formidling af oplysninger til offentligheden. Ved hjælp af disse 
redskaber skulle det være muligt at sammenkæde miljøbelastningen, de 
forskellige aktionsområder og de økonomiske aktiviteter. 
• Både fysiske og monetære data bør indgå. 
• De anerkendte nationalregnskabsbegreber bør så vidt muligt anvendes. 
For at opfylde målsætningen har Kommissionen iværksat fem parallelle aktioner. 
Aktion 1 Udarbejdelse af en håndbog i et europæisk system for "grønne 
nationalregnskaber" 
Aktion 2 Etablering af et europæisk system for miljøbelastningsindeks (se 
9.1) 
Aktion 3 Etablering af et europæisk system for integrerede økonomiske og 
miljømæssige indeks (se 9.2) 
Aktion 4 Opstilling af satellitregnskaber for miljø i tilknytning til 
nationalregnskaber (se 9.3) 
Aktion 5 Forbedring af metodologien og mulighederne for økonomisk 
opgørelse af miljøskader. Denne aktion gennemføres primært inden 
for EU's FTU-program og indgår ikke i Eurostats arbejdsprogram i 
henhold til nærværende beslutning. 
Disse aktioner gennemføres parallelt. Arbejdet hermed startede i 1995 og 
resultaterne vil begynde at foreligge i løbet af 1997-1999. Denne parallelle 
afvikling af aktionerne blev anset for at være nødvendig af tekniske grunde, da 
dette arbejde vil indebære mange metodologiske innovationer, og det ville være 
uhensigtsmæssigt at satse på kun en fremgangsmåde. 
9.1 Projektet vedrørende miljøbelastningsindeks 
Målsætningen for projektet vedrørende miljøbelastningsindeksene er at opstille 
indeks til måling af den aggregerede miljøbelastning for hver af de aktionsområder, 
der er nævnt i tabel 1, og som i det store og hele er identiske med de områder, som 
er nævnt i det femte miljøhandlingsprogram (se pkt. 3). 
KOM(94) 670 endelig udg. 
11 
Hver af de ti indeks vil være en vægtet kombination af mindst fem 
miljøbelastningsindikatorer, som er relevante for dette område. Udvælgelsen af 
indikatorer og vurderingen af vægtningskoefficienterne sker på grundlag af en 
række undersøgelser, som foretages af eksperter inden for det pågældende område. 
Disse undersøgelser afvikles i etaper i perioden 1995-1997, og resultaterne af 
anden udvælgelsesrunde forelå i begyndelsen af 1997. Arbejdet med 
vægtningskoefficienterne vil fortsætte i løbet af 1997-98, og de første resultater af 
projektet vil blive offentliggjort i 1998. 
For at skabe forbindelse mellem miljøbelastningsindeksene og de økonomiske 
aktiviteter er det hensigten, at de udvalgte belastningsindikatorer skal kunne måle 
bidraget fra "sektorerne" i det femte miljøhandlingsprogram, dvs. energi, industri, 
transport, landbrug, turisme og affaldshåndtering. For hver af disse sektorer er der 
foretaget undersøgelser for at finde relevante indikatorer og evaluere datakilder. 
For at tilvejebringe den nødvendige kapacitet til at beregne og lagre de nødvendige 
data om miljøbelastning udvides databasen Envstat (se databaser) til et 
informationssystem for miljøbelastning (EPIS). 
9.2 Integration af økonomiske og miljømæssige data 
Med henblik på integrering af økonomiske og miljømæssige data er Eurostat i færd 
med at udarbejde et system, hvor miljøvariabler vil komme til at indgå i en 
nationalregnskab smat rix. Flere medlemsstater anvender allerede en sådan 
fremgangsmåde, f.eks. NAMEA (National Accounting Matrix including 
Environmental Accounts) i Nederlandene og lignende systemer i Danmark, 
Tyskland, Østrig og Sverige. Alle medlemsstater arbejder nu på systemer af 
NAMEA-typen, som i første omgang baseres på en opdeling af økonomien i 60-70 
brancher (produktionsaktiviteter plus husholdningernes konsum) og miljøvariabler, 
herunder emissioner og udgifter til miljøbeskyttelse. Et sådant system kan 
principielt godt udvides til at omfatte flere indikatorer og aggregerede 
belastningsindeks, som er kædet sammen med ovennævnte aktionsområder (se 
9.1). 
Medlemsstaterne indledte en koordineret indsats i 1995, og nye resultater i form af 
pilotsystemer af NAMEA-typen vil i visse lande foreligge i slutningen af 1997; en 
fuldstændig integration af de nationale tabeller i et fælles EU-system vil dog tage 
længere tid. 
9.3 Satellitregnskaber for miljøet 
I ENS7 betragtes satellitregnskaber som det normale redskab, når man skal afpasse 
specifikke databehov efter begrebsapparatet i nationalregnskaberne. Ved hjælp af 
satellitregnskaber er det muligt at udvikle og overvåge specifikke politikker, f.eks. 
sundhed, uddannelse, social forsorg og miljø. Disse databehov kan opfyldes ved at 
gå mere i detaljer, ved at ændre basisbegreber og ved at udvide regnskaberne til 
også at omfatte andet end økonomiske oplysninger. 
7 det europæiske nationalregnskab 1995. 
12 
Eurostat samarbejder med de nationale statistiske kontorer om at udvikle to 
kategorier af satellitregnskaber for miljøet: 
• Opgørelsen over udgifter til miljøbeskyttelse (EPEA) defineret i henhold til 
SERIEE. Denne indeholder data om udgifter til miljøbeskyttelse samt data om 
økoindustrier og grønne afgifter og andre data om finansieringsstrømme i 
medlemsstaterne (se 8.1 og 8.4). EPEA giver beslutningstagerne oplysninger 
om miljøbeskyttelsesudgifternes påvirkning af økonomien (og beskæftigelsen) 
på nationalt plan og EU-plan. 
• Opgørelser over naturressourcer for skove, vand og underjordiske aktiver som 
defineret i systemet for integreret miljømæssig og økonomisk regnskabsføring 
(SEEA)8. Disse regnskaber integrerer data om fysiske lagre og strømme samt 
data om økonomiske transaktioner i forbindelse hermed. Opgørelserne over 
naturressourcer giver beslutningstagerne oplysninger om relationerne mellem 
ressourceforbruget og økonomien, som er direkte relevante for en evaluering af 
politikker ud fra kriterierne om bæredygtighed. 
Arbejdet med satellitregnskaberne har været i gang siden 1993, og der opstilles 
pilotregnskaber for et stigende antal områder og medlemsstater. Dette arbejde 
hæmmes imidlertid af ressourcemangelen i medlemsstaterne. 
Endvidere bør det nævnes, at ENS åbner mulighed for at inkludere data om 
udtømningen af visse offentligt eller privat ejede naturressourcer i 
hovedregnskaberne. 
10. FÆLLESAKTIONER 
10.1 Spørgeskemaer 
Siden 1988 har medlemsstaterne regelmæssigt indsamlet data på basis af et fælles 
Eurostat/OECD-spørgeskema om miljøets tilstand inden for områder som luft, 
indre vandveje, havmiljø, skove, arealanvendelse, fauna, støj og affald. Dette 
spørgeskema sendes ud til medlemsstaterne hvert andet år. Ved hjælp af dette 
spørgeskema tilvejebringes et sæt de facto standardiserede tabeller og definitioner 
for ca 2500 miljøvariabler, for hvilke der kræves data på nationalt niveau. Alle 
OECD-lande anerkender spørgeskemaet som basis for frivillig indsamling af data, 
og selv om man må tage forbehold over for sammenligneligheden af visse variabler, 
giver det et sammenligningsgrundlag for miljødata mellem EU-landene og andre 
OECD-lande. 
Der blev foretaget en gennemgribende revision af dette spørgeskema i løbet af 
1990-1992, og det var derfor ikke nødvendigt at foretage større ændringer i den 
periode, som er omfattet af nærværende beslutning, selv om der blev foretaget 
mindre forbedringer i spørgeskemaet for 1994 og 1996. 
I 1996 blev der udsendt endnu et fælles Eurostat/OECD-spørgeskema om 
forurenende stoffer og udgifter til forureningsbekæmpelse. OECD havde selv 
8 SEEA-reference 
13 
anvendt tidligere versioner af spørgeskemaet, selv om Eurostat medvirkede ved 
udarbejdelsen af det. Begreber og definitioner er så vidt muligt afstemt efter 
SERIEE. 
Samme år udsendte Eurostat et nyt regionalt miljøspørgeskema. 
Medlemsstaterne skulle på basis heraf levere data om ca. 50 variabler på niveau 2 i 
NUTS. Disse variabler er en underkategori af de data, som hidrører fra 
Eurostat/OECD-spørgeskemaerne. Variablerne blev udvalgt med henblik på 
udarbejdelse af indikatorer til vurdering miljøinvesteringer finansieret over EU's 
strukturfonde. Spørgeskemaet anvendes også til at indsamle data fra lande i Øst-
og Centraleuropa, som har ansøgt om EU-medlemsskab. De første resultater vil 
foreligge i slutningen af 1997. 
10.2 Publikationer 
I henhold til artikel 2, stk.4, er formidling af data en af de aktioner, som indgår i 
udviklingsprogrammet for miljøstatistik. 
I hele programmets løbetid har Eurostat offentliggjort både metodologiske 
oplysninger og statistikker i en række publikationer (se tabel 4). Endvidere er 
udvalgte miljøstatistikker blevet offentliggjort i en række generelle publikationer 
(Eurostat Årbog, Statistiske Basisoplysninger om Den Europæiske Union, Europa 
i Tal mv.). Eurostat har også ydet væsentlige bidrag til publikationer udgivet af 
Miljøagenturet (Europe's Environment: the Dobris Assessment (1995) and 
Environment in the European Union 1995). 
Oplysninger, som Eurostat har givet som svar på forespørgsler, formidles også. 
Endvidere er resultater af analyser og studier i form af arbejdsdokumenter blevet 
videregivet til specialister. 
10.3 Databaser 
Eurostat har udviklet en produktionsdatabase, Envstat, hvori lagres arbejdsdata 
indsamlet hos medlemsstaterne og andre dataleverandører. Envstat har faciliteter til 
ud over statistikker at behandle metodologiske og andre oplysninger til forbedring 
af datakvaliteten. Den kan også anvendes til opstilling af afledte statistikker, 
således at det i nogle tilfælde er muligt at beregne supplerende dataserier. 
Data til videre formidling kopieres over i domænet MILIEU i Eurostats 
referencedatabase, New Cronos, hvortil visse eksterne brugere har direkte adgang. 
MILIEU-data foreligger også på elektroniske medier. 
11. DET EUROPÆISKE MILJØAGENTUR 
Artikel 4 og bilag B i nærværende beslutning indeholder bestemmelser om 
samordning af udviklingsprogrammet vedrørende miljøstatistik med 
Miljøagenturets arbejdsprogram. 
Fire aktioner har ligget til grund for en effektiv samordning: 
• Der blev i maj 1995 indgået et aftalememorandum mellem Eurostat og 
Miljøagenturet om de grundlæggende regler og procedurer for både det 
14-
generelle samarbejde mellem de to organisationer og for gennemførelsen af de 
relevante bestemmelser i beslutningen om udviklingsprogrammet for 
miljøstatistik og i forordningen om Miljøagenturet9. 
• Eurostat har været særlig opmærksom på at udforme sine årlige 
arbejdsprogrammer og tildele midler til projekterne heri med henblik på at 
supplere og støtte projekterne i Miljøagenturets årlige og flerårlige 
arbejdsprogrammer. Eurostat har også samarbejdet med Miljøagenturet om at 
afdække områder, hvor der allerede findes eller senere vil kunne tilvejebringes 
data til brug for agenturets projekter, især i forbindelse med udarbejdelse af 
rapporter om miljøets tilstand. Eurostat ydede et omfattende statistisk bidrag til 
det paneuropæiske projekt vedrørende udarbejdelse af Dobris-rapporten om 
miljøets tilstand i perioden 1992-1995, som i 1995 resulterede i 
offentliggørelsen af agenturets rapport Europe's environment: the Dobris 
assessment og sidestykket hertil Statistical Compendium udgivet af Eurostat, 
ECE, OECD og WHO (se tabel 4). 
• I overensstemmelse med beslutningen er det årlige statistiske arbejdsprogram, 
der forelægges for Udvalget for Det Statistiske Program, også blevet forelagt 
for Miljøagenturets bestyrelse. Denne procedure blev for første gang anvendt i 
forbindelse med arbejdsprogrammet for 1996, som var det første årsprogram 
efter vedtagelsen af nærværende beslutning. Arbejdsprogrammet for 1996 blev 
gennemgået af Miljøagenturets bestyrelse den 22.9.95 og godkendtes med kun 
ubetydelige bemærkninger. Arbejdsprogrammet for 1997 blev drøftet af 
Miljøagenturets bestyrelse den 12.12.96, men i dette tilfælde anmodede 
bestyrelsen Eurostat om at ændre dets planer om at offentliggøre skøn over 
kuldioxidemissioner (se 7.6), og Eurostat har accepteret denne ændring. 
• Eurostat deltager aktivt, når Kommissionen og medlemsstaterne drøfter 
Miljøagenturets arbejdsprogrammer. Det drejer sig i denne forbindelse primært 
om møder i arbejdsgruppen nationale knudepunkter EEA /EIONET10 og den 
formelle udtalelse om Miljøagenturets årlige arbejdsprogram, som hvert år 
vedtages af Kommissionen. 
Globalt betragtet er virkningen af denne samordning, at der kun i meget begrænset 
omfang har været overlapninger i Eurostats og Miljøagenturets arbejde, både hvad 
angår dataindsamling og det metodologiske arbejde. På nogle områder har begge 
organer tværtimod kunnet drage fordel af hinandens data og ekspertise, således at 
der hurtigere er sket fremskridt. Imidlertid skal der stadig arbejdes på at bevare 
denne komplementaritet og især på at undgå, at Miljøagenturet og de europæiske 
temacentre starter nye dataindsamlinger på områder, som allerede er dækket af 
EU-statistikker. 
9 Rådets forordning (EØF) nr. 1210/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af Det Europæiske 
Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet. EFT nr. L 120 
af 11.5.1990, s. 1. 
10 EIONET: Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnct. 
-15-
12. EVALUERING AF PROGRAMMET 
En stor del af de miljøstatistikker, der er nævnt i denne beslutning, er tilgængelige i 
mange medlemsstater og indberettes regelmæssigt til Eurostat og stilles til rådighed 
for beslutningstagere og andre brugere. Herudover er der nu fastsat de nødvendige 
normer og retningslinjer til harmonisering af både disse data og i princippet også 
andre data, som endnu ikke indberettes regelmæssigt til Eurostat. På nogle af de 
vigtigste områder, hvor regelmæssig indberetning af harmoniserede data endnu 
ikke er lykkedes, er der bestræbelser i gang for at opnå dette (især 
forordningsforslaget om affaldsstatistik). Hvad dette angår, har 
udviklingsprogrammet i henhold til nærværende beslutning opfyldt sin målsætning. 
Der er stadig uløste problemer, som bør underkastes en nærmere analyse. For det 
første er de menneskelige og finansielle ressourcer, der er til rådighed til nye 
statistikker i medlemsstaterne altid begrænsede. Inden for de seneste fem år er der i 
nogle medlemsstater blevet afsat flere ressourcer til miljøstatistik. I de fleste 
medlemsstater er de tjenestegrene, som er ansvarlige for miljøstatistik,dog stadig 
for små i forhold til den arbejdsbyrde, der ville blive pålagt dem, hvis de 
regelmæssigt skulle indsamle alle de nødvendige oplysninger, hvad enten de er 
beregnet for nationale beslutningstagere, EU-statistikker eller til Miljøagenturets 
projekter. 
For det andet vil de nye systemer, som er under udvikling og afprøvning (se pkt.8), 
kræve mere detaljerede data, f.eks. med en mere detaljeret opdeling efter branche 
(se 9.2). I nogle tilfælde eksisterer disse data allerede i medlemsstaterne, men i 
andre tilfælde skal der foretages en ny dataindsamling. 
Når detaljerede nye statistikker er indberettet til Eurostat som led i pilotprojekter i 
henhold til nærværende beslutning, kræver det ligeledes en ekstra indsats for at 
bearbejde og integrere disse statistikker og drage konklusioner i form af forslag til 
regelmæssig indsamling af data. Den bremsende faktor i denne forbindelse er ofte 
mangel på personale med den nødvendige tekniske ekspertise. 
Endelig er der stadig vigtige områder, hvor ekstra udviklingsarbejde er påkrævet 
for at fastlægge harmoniserede metoder og nå til enighed med medlemsstaterne om 
regelmæssig indberetning af statistikker. Blandt disse områder kan bl.a. nævnes. 
• økonomiske og fysiske data til brug for miljøindikatorer, herunder indikatorer 
for bæredygtig udvikling, for transport, landbrug og turisme 
• fysiske data om arealer, som ikke anvendes til landbrugsformål, samt byområder 
• fysiske data om produktion og anvendelse af farlige eller knappe stoffer 
• økonomiske og fysiske data til brug for de planlagte opgørelser over 
naturressourcerne. 
Der er rige muligheder for at udnytte data fra administrative kilder, men det vil 
kræve en ekstra indsats for at tilpasse og harmonisere disse data til statistiske 
formål. Endvidere er der muligheder for at indsamle flere miljødata i undersøgelser 
vedrørende industri, landbrug, energi og transport. Her har der været mindre 
16-
fremgang end forventet, fordi man har skullet undgå at gøre undersøgelserne mere 
komplicerede og dermed øge respondenternes byrde, navnlig virksomhederne. 
Der er også mulighed for at fskabe bedre sammenhæng mellem miljølovgivningen 
og indsamlingen af statistiske data. Kravene til indberetning af data i den 
eksisterende miljølovgivning er i de fleste tilfælde ikke tilstrækkelig basis for 
etablering af regelmæssige strømme af harmoniserede statistiske data. I retsakterne 
af nyere dato (f.eks. direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af 
forurening, direktivforslaget om deponering af affald og forslaget til rammedirektiv 
om vandpolitik) lægges der større vægt på behovet for regelmæssige datastrømme 
og deraf følgende behov for harmonisering af statistikker. 
Generelt konkluderer beretningen, at resultaterne af det fireårige program er gode i 
betragtning af det metodologiske arbejdes kompleksitet inden for de forskellige 
arbejdsområder og den konstante ressourcemangel hos medlemsstaternes 
statistiske kontorer. Imidlertid vil det i høj grad være hensigtsmæssigt at fortsætte 
det nævnte metodologiske arbejde, således at der bliver lagt ekstra vægt på at sikre 
en regelmæssig strøm af data inden for de områder, hvor store mængder 
metodologisk arbejde er afsluttet. Kommissionen finder det derfor hensigtsmæssigt 
at foreslå en forlængelse af det fireårige program, som er omhandlet i nærværende 
beslutning. Et sådant forslag vil blive udarbejdet inden udgangen af 1997. 
17 
TABEL 1: AKTIONSOMRÅDER FOR PROJEKTET MILJØBELASTNINGSINDEKS 
Klimaændringer 
Nedbrydelse af ozonlaget 
Indskrænkning af den biologiske diversitet 
Udtømning af naturressourcer 
Udledning af sundhedsskadelige stoffer 
Affald 
Luftforurening 
Havmiljø og kystområder 
Vandforurening og vandressourcer 
Problemer i byområder, stoj- og lugtgener 
18 
TABEL 2: AKTIONER EFTER OPLYSNINGERNES ART 
Oplysningernes art 
Arbejdsområder Produktions- Produktion og Brug af Offentlige og 
processer, behandling af naturres- private udgifter 
emissioner affald sourccr 
Udvinding og forbrug af råstoffer 
Produktion og forbrug af 
landbrugs- og industriprodukter 
Produktion og forbrug af energi 
Bygge- og anlægsarbejder 
Fritid og turisme 
Transport 
Befolkningstilvækst, 
husholdninger og social forsorg 
Offentlige tjenesteydelser 
-19 
TABEL 3: AKTIONER EFTER AKTIONERNES ART 
Arbejdsområder Udvikling af 
metoder og 
begrebsap­
parat Praktisk 
udviklings­
arbejde Pilotundcr- Indsamling Formidling 
søgclscr 
Udvinding og forbrug af råstoffer 
Produktion og forbrug af 
landbrugs- og industriprodukter 
Produktion og forbrug af energi 
Bygge- og anlægsarbejder 
Fritid og turisme 
Transport 
Befolkningstilvækst, 
husholdninger og social forsorg 
Offentlige tjenesteydelser 
Udvikling af rammer for + 
integration af økonomiske data og 
miljødata 
-20-
TABEL 4: PUBLIKATIONER 1994-MEDIO 1997 
Compendium Kompendium Compendium 
1997 Environment statistics 1996 Umweltstatistik 1996 Statistiques de l'environnement 
1996 
Special compendiums Sonderkompendiums Compendiums spéciaux 
1995 
1997 Europe's environment: statistical 
compendium for the Dobris 
assessment 
Indicators of sustainable 
development: a pilot set following 
the methodology of the UN-CSD Indikatoren fur Nachhaltige Indicateurs de développement 
Entwicklung: eine Pilotstudie durable: une étude pilote selon la 
gcmaB der Méthodologie der KNE- méthodologie de la CDD-NU 
VN 
Domain-specific publications Spezicllc Veroffcntlichungcn Publications liées aux domaines 
spécifiques 
1994 
1996 
1997 SERIEE 1994 version 
Environmental protection 
expenditure: data collection 
methods in the public sector and 
industry 
The distribution of nitrogen inputs 
to agriculture 
Carbon dioxide emissions from 
fossil fuels 1985-1993 
EUR 12 Trade in valuable waste 
materials Verteilung des Stickstoffeintrags in 
den Boden durch die 
Landwirtschaft 
Kohlendioxidemissionen von 
fossilen BrenstolTen 1985-1993 
Abfallstoffe mit Handelswert im 
Auusenhandel der EUR 12 La répartition des apports d'azote 
dans l'agriculture 
Emissions de dioxide de carbone 
des combustibles fossiles 1985-
1993 
Echanges de déchets à valeur 
commerciale de l'EUR 12 
Statistics in Focus Statistik kur/gefasst Statistiques en bref 
1995 
1996 Road transport and the 
environment in the EU 
Overview of pesticide data in the 
EU 
Road transport and the 
environment - energy and fiscal 
aspects Straflenverkelir und Umwelt in der 
EU 
Ûbcrblick ûber die Pestiziddaten in 
der EU 
Straflenverkehr und Umwelt -
Energie- und Steueraspekte Les transports routiers et 
l'environnement dans 1TJE 
Aperçu sur les données de 
pesticides dans l'UE 
Transport routier et environnement 
- aspects énergétiques et fiscaux 
Eurostat general statistics Eurostat ailgemcine Statistik Eurostat statistiques générales 
Basic statistics of the Community 
Europe in figures 
Social portrait of Europe 
Eurostat yearbook Statistische Grundzahlen der 
Gemeinschaft 
Europa in Zahlen 
Sozialportrait Europas 
Eurostat Jalirbuch Statistiques de base de la 
Communauté 
Europe en chiffres 
Portrait social d'Europe 
Annuaire Eurostat 
*=translation not yet available/Ubersetzung noch nicht vorhanden/traduction pas encore disponible 
21 
TABEL 5: BUDGETMIDLER 1994-1997 
Forpligtelsesbevillinger (1000 ECU) 
1994 1995 1996 1997 INSGE-
SAMT 
Planlagte Finansieringsoversigt i 
rådsbeslutning 1500 2200 2800 2500 9000 
Endelige B5-6 Statistiske oplysninger 
(Anm. 1) 
B4-3 Miljø (Anm. 2) 
Andre budgetposter 
I ALT (Endelige bev.) 1595 
418 
2013 1150 
633 
312 
2095 1300 
2000 
150 
3450 1000 
1500 
300 
2800 5045 
4551 
762 
10358 
Anmærkninger: 
1. Omfatter de relevante udgifter under tema 88, 89 (miljø) og 29 (nationalregnskaber). De midler, der er afsat til miljøregnskaber 
under tema 29 beløber sig til 200 000 ECU pr. år fra 1995. 
2. Fra 1996 inkl. ekstra midler bevilget i henhold til meddelelse om miljøindikatorer og grønne nationalregnskaber. 
-22-

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 430 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 17 14 
Katalognummer : CB-CO-97-434-DA-C 
ISBN 92-78-23851-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
-23» "