ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(81)406
Vol.1981/0126

Disclaimer
Conformément aurèglement (CEE,Euratom) n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernant l'ouverture aupublicdesarchiveshistoriques delaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement (CE,Euratom) n°1700/2003 du22septembre 2003
(JOL243du27.9.2003, p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiés conformément àl'article5dudit
règlement.
Inaccordance withCouncilRegulation (EEC,Euratom) No354/83of1February 1983
concerning theopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropean Economic
Community andtheEuropean AtomicEnergyCommunity (OJL43,15.2.1983, p.1),as
amended byRegulation (EC,Euratom) No1700/2003 of22September 2003(OJL243,
27.9.2003, p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary, classifieddocuments inthis
filehavebeendeclassified inconformity withArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung (EWG,Euratom) Nr.354/83desRatesvom1.
Februar 1983überdieFreigabe derhistorischen Archive derEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung (EG,Euratom) Nr.1700/2003 vom22.September 2003
(ABI.L243vom27.9.2003, S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenannten Verordnung freigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPAEISKE FAELLESSKABER
KOM(81)406 endeligudg.
Bruxelles,den11.september 1981
I
RAPPORT FRAKOMMISSIONEN TILRÅDET
VEDRØRENDE PROBLEMERNE IFORBINDELSE MEDGODSTRAFIK ITRANSITTIL
OGFRAFÆLLESSKABET GENNEMVISSETREDJELANDE
M*flf-fV,VoH1rtl i/v r– I£4 £*/r^-\«*- <vs A-–i&vv»^
K0M(81)406endeligudg.

INDHOLDSFORTEGNELSESide
I. Indledning - 1
II.Analyse afsituationen med hensyn til transittrafik 5
A.Destore forbindelsesveje 5
B.Transittrafik oginternational handel 8
C*Pølger aftransittrafikkens udvikling for
transitlandene 9
D.Foranstaltninger ,derallerede ertruffet ,eller som
kan træffes aftransitlandene med henblik påataf­
hjælpe ulemperne ved transittrafikken 11
E.Detransiterende landes interesser ' 12
III .Målsætning inden for transittrafikken ogmidler til at
gennemføre denne : ' 14
Infrastruktur 15
Organisering afmarkedet 117
Søtransport x 20
Dækning forinfrastrukturomkostninger - 21
Køretøjernes vægt ogmål 23
Arbejdsvilkår inden forlandevejstransport 23
Prisdannelsen for transport med jernbane 24
Samarbejde mellem jernbanevirksomhederne 24
Lettelse afgrænsepassage 25
Forbindelser med tredjelande 25
IV.Planlagte initiativer . _ 27
Infrastruktur 27
Kombineret transport 27
Søtransport " 28
Dækning for intrastrukturomkostninger 28
Køretøjernes vægt ogmål 29
Arbejdsvilkår inden forlandevejstransport 29
Prisdannelsen for transport med jernbane 29
Samarbejde mellem jernbanevirksomhederne ^ 29
Lettelse afgrænsepassage 30
Forbindelser med tredjelande 30
V. Konklusioner ' 31
Bilag I -Statistiske tabeller 33
Bilag II -Foranstaltninger allerede vedtaget af 39
Fællesskabet eller foreslået afKommissionen ,
derhar eller somkan fåindflydelse påaf­
viklingen aftransittrafikken
Bilag III -Uddrag afdebatten iEuropa-Parlamentet 43
den 24.9.1979
Bilag IV -Kort

Rapport vedrørende problemerne iforbindelse med godstrafik
itransit til ogfraFællesskabet gennem visse tredjelande
I.Indledning
1.Påsamlingen den 12.juni 1978 vedtog Rådet (transportministrene )
somled idrøftelserne vedrørende indførelsen afenvejafgift i
Østrig enerklæring ,derbl.a .omhandler detmere globale problem
iforbindelse med transittrafik gennem tredjelande .Idenne for­
bindelse togRådet tilefterretning ,at"Kommissionen under syns­
vinklen transit ogioverensstemmelse medFællesskabets retnings -
linier .... vil følge degrundlæggende problemer ,derrejser sig
over for andre tredjelande ,ogden vil bidrage tiludviklingen af
tilfredsstillende løsninger p&europæisk niveau ,ogden vil aflægge
rapport til Rådet omeventuelle initiativer .Fællesskabet skal
tage ".
2.Europa-Parlamentet har ved flere lejligheder drøftet problemerne
iforbindelse med transittrafik gennem Østrig ogSchweiz ,hvilket
afspejler dette spørgsmåls politiske betydning .Ienbetænkning af
2.februar 1976 (G-IRAUD -betænkn ingen )"^fremhævede Parlamentet
interessefællesskabet inden for transportområdet ogopfordrede bl.
a.til ,atderbliver indledt etsamarbejde medhenblik påatbedre
deutilstrækkelige forhold med hensyn til transitinfrastruktur .
Ienbetænkning af5.januar 1979 (SEEFELD-betænkningen )2^omsi­
tuationen ogudviklingen inden for den fælles transportpolitik
insisterede Europa-Parlamentet pånødvendigheden afatforbedre
transittrafikken gennem Østrig ogSchweiz .Desuden ertransitpro -
blemerne blevet fremdraget italrige forespørgsler fraparlaments­
medlemmerne ,senest påParlamentets mødeden24.september 1979^.
Drøftelserne omdette spørgsmål har vist ,atalle depolitiske
grupper erkender nødvendigheden afenforbedring afdentransal -
pinske transport ogetnært samarbejde medtransitlandene .
1)Dok .500/75
2)Dok .512/78
3)Jf.bilag III

-2-
3.Det erpå "baggrund afden iafsnit 1ovenfor omhandlede erklæring
fraRådet ogvinder hensyntagen tilEuropa-Parlamentets ønsker ,at
Kommissionen harudarbejdet denne rapport .Heri gennemgås devan­
skeligheder ,Fællesskabet støder påiforbindelse med transittra -
fikgennem tredjelande ,bl.,a .Østrig ,Schweiz ogJugoslavien ,og
derfastlægges retningslinier for enbehandling afdisse problemer ,
hvis betydning fortsat øges ,ogiforbindelse medhvilke det er
vigtigt atfinde egnede løsninger ,
4.Udtrykket "transit "dækker forskellige begreber ,alt efter hvorvidt
detbenyttes udfraetjuridisk ,toldmæssigt eller transportmæssigt
synspunkt .Der skal derfor her gives endefitlon afdette udtryk .
Inden forrammerne afdenne rapport betragtes transit udelukkende
påbaggrund aftransportaktionen ogbetyder blot gennemkørsel af
etgivet område medkøretøjer ,sombenytter transportinfrastruktu -
rerne pådette område ,uden atder ertale ompå-eller aflæsning .
5.Udfradenne definition afudtrykket "transit "ogmedhovedvægten
pådevigtigste aspekter erdetnødvendigt atpræcisere denne
rapports rækkevidde oganvendelsesområde s ~
5.1 .Gennemgangen omfatter kun deproblemer ,deropstår iforbin­
delse med transittrafik adlandevej ogmed jernbane .Transport ad
indre vandveje gennem tredjelande spiller iøjeblikket kun enmindre
rolle .Denne transportform vil fåennydimension efter færdiggø­
relsen afforbindelsen Main-Donau ,men denvil ipraksis ikke
træde istedet forlandevejstrafik pågrund afdemeget forskellige
kendetegn fordisse totransportformer samt denpågældende trans­
ports bestemmelsessteder ogomfang . ,
5.2 .Skønt udtrykket "transit "idenovenfor nævnte definition kan
omfatte såvel personbefordring somgodstransport ,vil detinden for
rammerne afdenne rapport være hensigtsmæssigt kun atbehandle
godstransport .Selv ompersonbefordring ividudstrækning ,især i
turistsæsonen ,bidrager tilbelastning afvejinfrastrukturerne i
-transitlandene ,træffer disse landes myndigheder ikke særlige for­
anstaltninger vedrørende kørselsbegrænsninger forbiler ,der
gennemkører landene itransit ,ogpålægger demikke særlige afgif­
ter .For såvidt angår personbiltrafik ,opstår vanskelighederne
\
I ...

-3-
hovedsagelig iforbindelse med infrastrukturerne .Det skal også
anføres ,atjernbanevirksomhedens kapacitet iénmedlemsstat er
utilstrækkelig tilatkunne klare spidsbelastninger ,hvilket giver
anledning tilenofte "betydelig ophobning afgodsvogne påjernbane­
nettene idetilstødende tredjelande .
For såvidt angår personbefordring adlandevej med busser har
Fællesskabet fornylig afsluttet forhandlingerne med detredjelande ,
scmermedlemmer afCEKT1^,medhenblik påindgåelse afenaftale
omliberalisering aflejlighedsvis personbefordring ,herunder be­
fordring itransit .
5.3 .Man bør ikke undervurdere denbetydning ,transittrafik har i
retning mod andre områder ,såsom Skandinavien ,Deniberiske Halvø ,
Nordafrika o.s.v .,men det forekommer udfra etgeografisk synspunkt
berettiget atbegrænse gennemgangen tilkan atomfatte transitpro -
blemerne itrafikken gennem Schweiz ,Østrig ogJugoslavien .Vejene
iØstrig ogSchweiz benyttes allerede nufor enmeget stor deis
vedkommende imedlemsstaternes trafik med Italien .Efter Grækenlands
tiltrædelse erJugoslavien nødvendigvis transitland for landtrans -
porten mellem Fællesskabet ogdøn nye medlemsstat .Den forøgede
samhandel mellem Grækenland ogdets ifellesskabspartnere ,somvil
være enfølge aftiltrædelsen ,bør ikke bremses ved tredjelandes
ensidige foranstaltninger ,somhar tilformål atbegrænse transit -
trafikken gennem deres område .Der bør derfor sigtes mod ,atFælles­
skabets bestemmelser påtransportområdet medhenblik påatlette
samhandlen inden forFællesskabet ikke gøres virkningsløse somfølge
afforanstaltninger ,scmtredjelande indfører fortransittrafik .Der­
for forelagde Kommissionen iapril 1980 Rådet etdokument vedrørende transport -
forbindelserne med Jistrig (2),cgden fremsatte fornylig enhenstilling medhenblik
påRådets afgørelse omindledning offorhandlinger påtransportområdet meddette
land (3). Idealpinske områder koncentreres trafikken aftopo­
grafiske årsager desuden pånogle fåvejakser ,hvilket giver anled­
ning tiloverbelastning .Vanskelighederne iforbindelse medtransit -
trafik erderfor større dér end andre steder .Påbaggrund afdisse
1)Den europæiske Transportministerkonference ,
2) "Hok .KOM (80)86endelig udg .af11.4.1980 .
3)Dok .DOM (81)139 endelig udg .

-A-
problemers alvorlige karakter harØstrig indført envejafgift ,
ogSchweiz agter atfølge dette eksempel ,idet spørgsmålet skal
afgøres ved enfolkeafstemning idette land .Jugoslavien opkræver
enafgift fortransittrafik adlandevej . '
6,Transitproblemerne "behandles desuden iandre internationale fora .
Det erbl.a .tilfældet iDen europæiske Transportministerkonfe -
rence (CEMT ),hvor detfornylig er "blevet gennemført enforeløbig
analyse afdenfaktiske situation ,samt iDen økonomiske Kommis­
sion forEuropa (ECE),hvor enarbejdsgruppe tinder landtransport -
komiteen harudarbejdet enrapport omvisse hovedaspekter
vedrørende transittrafikken .
Kommissionen har været inddraget iudarbejdelsen afCEMT's rapport
ogdeltager idet fortsatte arbejde påområdet .
7«Fællesskabet børpåbaggrund afdenøkonomiske enhed ,detudgør ,
yde sitbidrag tilløsningen afdisse problemer ved attræffe de
nødvendige foranstaltninger påfællesskabsplan ,samarbejde med
depågældende tredjelande ogfremme iværksættelse afegnede be­
stemmelser påeuropæisk plan .Iden forbindelse måFællesskabet
dog ikke glemme sine specifikke interesser med hensyn til den
fælles transportpolitik ,handelspolitikken ogforbindelserne med
tredjelande .
8.Inden for desåledes fastlagte rammer indeholder denne rapport :
-enanalyse afdenfaktiske situation med hensyn til transit -
trafik ,særlig iAlperne ,
V t
-enpræcisering afmålsætningen påområdet ,
-endefinition afmidlerne til atgennemføre denne målsætning .

-5-
II.ANALYSE AFSITUATIONEN MED HENSYN TIL TRANSITTRAFIK
A.Destore forbindelessve je
9.Trafikken mellem medlemsstaterne gennem ettredjelands område er
fordelt påtostore forbindelsesveje :dels trafikken mellem
Italien ogmedlemsstaterne nord forAlperne ,dels trafikken mellem
Grækenland ogdeøvrige medlemsstater ,især staterne nord for
Alperne .
Inden for trafikken med Italien ogmed Grækenland erderudover
trafikken mellem medlemsstaterne også trafik tilMiddelhavslandene
oglandene påden anden side afSuez-kanalen .
9.1 .Desamfærdselsveje ,derforbinder Italien med deøvrige
medlemsstater nord forAlperne ,erbeliggende itre geografiske
sektorer :denvestlige sektor ,somgår til den fransk-italienske
grænse ,den centrale sektor ,der svarer til deschweiziske transit -
veje ,ogden østlige sektor ,der svarer tiltransitvejene gennem
Østrig .
9.1.1 .I1978 beløb den samlede trafik med jernbaner ogad
landeveje gennem disse tresektorer sigtil44,6 mio t,heraf
17,1 mio (38$)over denfransk-italienske grænse ,9,2mio (21$ )
gennem Schweiz og18,3 mio (41$ )gennem Østrig .
I1970 beløb densamlede trafik sigtil26,8 mio t,hvoraf 31$
passerede denfransk-italienske grænse ,39$blev transporteret
gennem Schweiz og30$gennem Østrig .Fra1970-1978 steg den
samlede trafik således med 66$ .Fortransport adlandevej kon­
stateredes derenforhøjelse på140$ (350$fordeschweiziske
transitvej e),medens jernbanetransporten kunsteg med14$
(praktisk talt uforandret påjernbanelin jerne gennem Schweiz
ogØstrig ,enstigning på68$idenfransk-italienske sektor ).

-6-
9.2.2 .Disse talviser entydelig stigning ilandevejstransporten ,
sompåBrenner-vejen ermere endtredoblet på8år,ogenuændret
situation ijernbanetrafikken gennem Schweiz ogØstrig ,medens
trafikken over denftansk-italienske grænse harudvist enstigning ,
hvorved omfanget afdenne trafik svarer tilogendog erhøjere end
trafikken pådeschweiziske forbindelser .
Inden fordensamlede trafik (jernbane +landevej )harSchweiz
mistet sintraditionelle fremherskende stilling ,ogdette gælder
også forjernbanetrafikken ,hvor landets fremherskende stilling
var særlig markant .
Med andre ord erdentransalpinske trafik drejet uden omSchweiz ,
idet trafikken istadig større udstrækning foregår adlandevej ,
bl.a .gennem Østrig .
10.1 .I1978 beløb den samlede trafik mellem Grækenland ogFælles­
skabet sigtil6,2mio t,hvoraf ca.5mioblev transporteret ad
søvejen og1,2miovialandtransport .Inden forlandtransporten .
foregik .83$adlandevej .85#afdensamlede trafik foregik gennem
Jugoslavien ,ogden øvrige del adalternative ruter gennem Bulga­
rien ogUngarn .Densamlede transalpinske trafik foreg^rnødven­
digvis gennem Østrig . ' s
10.2 Omkring halvdelen afsøtransporten foregår via italienske
havne .Den anden halvdel erisær fordelt mellem nederlandske ,fran­
ske ,britiske ogbelgiske havne .Hvis man sammenlægger trafikken via
debelgiske ognederlandske havne ,erdennes andel langt denvigtig­
steefter denandel ,derforegår via<leitalienske havne .
10.3 «Derfindes ingen statistikker vedrørende roll -on/roll -off
trafik mellem degræske ogitalienske havne tilogfrabestemmelses­
steder nord forAlperne ,menomfanget skønnes atvære beskedent .
10.4 .Disse fåtalviser ,atsøtransport inden forsamhandelen med
Grækenland spiller enmeget betydelig rolle ,ikke alene mellem Græ-
kenland ogFællesskabets medlemsstater vedMiddelhavet ,menogså .,
mellem Grækenland ogmedlemsstaterne udtilatlanterhavskysten
(seogså afsnit 25nedenfor ).

-7-
11.1 .Denførste konklusion ,derkandrages ,er,atØstrig indtager
ennøgleposition ilandevejstransporten mellem Italien ogGræken -
land .Itrafikken nedGrækenland indtager Jugoslavien ligeledes en
betydelig stilling ,såvel medhensyn tillandevejstransport som
jernbanetransport .Etalternativ tiltransittrafik gennem Jugosla­
vien ersøtransport mellem Grækenland ogdeitaliensks havne ,men
dette indebærer også transittrafik med jernbane eller adlaadevej
gennem Østrig .Dette gælder ligeledes for den alternative transit -
trafik gennem Bulgarien ogUngarn .
Inden forjernbanetrafikken med -^talien indtager Schweiz stadig en
meget betydelig stilling ,men iabsolut ogrelativ værdi indtager
landet ikke længere sintraditionelle førsteplads .
12.1 .Godstransport itransit gennem Østrig eller Jugoslavien med
køretøjer ,der erregistreret ienmedlemsstat ,erunderlagt en
kontingentordning .Antallet aftransittilladelser erfastsat i
bilaterale aftaler .Transport ihenhold til fællesskabskontingentet
fratrækkes antallet aftilladelser ,som erudstedt inden forrammerne
afEF-medlemsstaternes bilaterale aftaler med Østrig ogmed Jugosla­
vien ,For såvidt angår CEMT -kontingentet ,begrænser Østrig for
hvert enkelt CEMT-medlemsland antallet aftransittilladelser til
antallet aflandets egne tilladelser inden for denne ramme .
»12,2 ,Transitkørsel gennem Østrig med landevejekøretøjer ,som er
registreret ietfællesskabsland ,ergenerelt fri ,for såvidt som
begrænsningerne med hensyn tilkøretøjernes vægt ogdimensioner over­
holdes ,Kørsel iFællesskabets medlemsstater med såvel schweiziske ,
østrigske som jugoslaviske køretøjer erunderlagt kontingentordninger
ifølge betingelser ,derfastsættes bilateralt ,
13,Påjernbaneområdet gennemføres der etnært samarbejde mellem
deforskellige landes jernbanevirksomheder ;jernbanetrafik itransit
erprincipielt fri ,menudvidelsen heraf erbegrænset affaktiske
hindringer somfølge afvisse jernbaners utilstrækkelige transport -
potentiel .

-8-
*
B.Transittrafik oginternational handel
14.Erhvervslivet ideforskellige stater ermed hensyn til for­
syninger ogafsætning afderes produkter istadig højere grad
afhængigt afinternational samhandel .Hvert enkelt land bliver
således ivarierende omfang dels et"transiterende "land ,dels
et "transitland ".
Transportvirksomhederne udfører ,uanset omdekommer fra etland ,
derskaber transittrafik ,eller fra .etudpræget transitland ,trans­
port ideomkringliggende lande ogbenytter derfor disse landes
transportinfrastrukturer .Deøstrigske landevejstransportvirksom -
heder ,somhar tilladelse tilatudføre national transport over
lange strækninger oginternational transport ,udførte f.eks .i
1977 ca.60$afderes samlede transport påikke-østrigske lande­
veje .Østrig ogSchweiz ,derbetragter sigsomtransitlande ,men
som ikke har direkte adgang tilhavet ,ersomfølge afderes
beliggenhed nødvendigvis afhængige aftransittrafik gennem de
omkringliggende lande iforbindelse med international handel ,
særlig med oversøiske lande .Der erderved opstået etnært afhæn­
gighedsforhold mellem transitlande -oglande ,somskaber transit -
trafik ;denne indbyrdes afhængighed taler forenmul'tilater
metode fordrøftelse afdeproblemer ,derberører den internatio­
nale trafik ,såmeget mere somdevanskeligheder ,ettransitland
skaber ,kanrettes modlandet selv (gengældelsesforanstaltninger ).
Deløsninger ,der skal udarbejdes ,skal være tilfordel for såvel
detransiterende lande ogtransitlandene sombrugerne .Deskal
indgå iettransportsystem ,hvor deenkelte transportformer har
mulighed for atudvikle sigafhængigt afderes specifikke for­
dele .

-9-
C.Følger aftransittrafikkens -udvikling for transitlandene
15.Dentransittrafik ,dernødvendigvis foregår påetgivet lands
transportinfrastrukturer ,medvirker tilsliddet pådisse infrastruk­
turer ogtildegener ,dergenerelt følger medtransport .Disse gener
ersærlig store iforbindelse medgodstransport adli-.r-o.evej påde
transit strækninger ,der ivisse perioder afåret erovertelt stet .
Det erklart ,attransitlandet ikke har direkte fordele afdenne
trafik .
Dennuværende transporthastighed udelukker nødvendigheden afstop
ogskiftepauser ,"bortset fra detkørende personales obligatoriske
pauser ihenhold til "bestemmelserne pådet sociale område herom .Der
erikke tale omudgifter itransitlandet ,"bortset fravisse tilfælde
afbrændstofpåfyldning ,Derimod indbringer jernbanetrafik itransit
detpågældende lands jernbanevirksomhed finansielle indtægter ,ef­
tersom denopkræver dendel aftransportprisen ,som erforbundet med
kørslen pålandets net ,uden atdette giver anledning tilgener ,som
kan sammenlignes med generne ved landevejstransport .
15.1 .Udviklingen inden for den tunge landevejstrafik itransit bi­
drager ikke alene tilnedslidning afomkostningskrævende infrastruk­
turer ,men forøger desuden overbelastningen afvejnettet .Denne over­
belastning har somfølge afdeforsinkelser ,den giver anledning til ,
ennegativ indflydelse påtransport ,somskulle være tildirekte
fordel for transitlandets erhvervsliv ,ogforøgelsen aftrafikinten -
siteten har desuden indflydelse påantallet aftrafikuheld ,hvori
transitlandets borgere ogmateriel erinvolveret .
15.2 .Detkan f.eks .anføres ,aatlandevejstrafikken pådetsamlede
østrigske vejnet fra197C til1975 steg medgennemsnitlig 28$ ,medens
stigningen på"Gastarbeiterroute ",d.v.s .forbindelsen mellem den
nordvestlige ogdensydvestlige delafEuropa ,alene androg 68°$ .På
denne forbindelse kanderpåhverdage tælles énlastvogn forhver
trepersonbiler .Gennemsnitligt 32$aftrafikuheldene pådetøstrig­
skevejnet sker på"Gastarbeiterroute ".Iperioder medtættrafik
stiger denne procentdel til 50.

-10-
15.3 .Desuden hartrafikophobninger ,der eruundgåelige på
baggrund afdenuværende forhold påvejnettet ,hvis tilpasning
næsten altid erforsinket iforhold tiltrafikudviklingen ,en
negativ indflydelse påenergiforbruget ogmiljøet (luftforurening ,
støj ).*Turistområderne erihøjgrad generet afdisse ulemper ,
ogdelokale befolkninger ,hvis livskvalitet påvirkes afden
nuværende situation ,giver højlydt udtryk forderes utilfredshed ;
deøver pres påmyndighederne for atfådem til attræffe foran­
staltninger medhenblik påatoverføre dentunge transittrafik
til andre veje .
15.4 .Mederis vejinfrastrukturen ervedatvære fuldt udnyttet ,
giver transportpotentiellet forvisse jernbanelinier itransit -
landene mulighed for atmodtage yderligere transittrafik .Overførsel
/fernEinin^vIi^inde^ære fordele fortransitlandet påflere områders
jernbanevirksomheden vil fåenindtægtsgivende trafik ,somkan
forbedre driftsresultatet ,oglandets vejnet vilblive aflastet
for endel trafik .Tilgangen afyderligere trafik til jernbanerne
måtte under hensyntagen tildenomfattende tonnage ,der transpor­
teres itransit påf.eks .deøstrigske veje ,,være afetbetyde-'
ligt omfang ,hvis derskulle blive tale omenegentlig aflastning
afvejnettet .Desuden rejses der tvivl omjernbanernes kapacitet
medhensyn tilabsorption afyderligere tonnage ivisse transit -
lande .Trods disse vanskeligheder ogfor ikke atoverse foran­
staltninger ,somkanbidrage til enforbedring afforholdene ,bør
regeringerne alvorligt overveje atundersøge mulighederne for at
afhjælpe eventuelle mangler påjernbanenettet .

-11 -
D.Foranstaltninger ,der allerede ertruffet ,eller somk?n træffes
aftransitlandene med henblik påatafhjælpe -ulemperne ved tran-
sittrafikken
16,Ulemperne iforbindelse medtransittrafik op?t3r hovedsagelig
inden forgodstransport adlandevej ,ogdeforanstaltninger ,»der
allerede erblevet truffet ,eller soinkan træffes aftransitlandene
medhenblik påatafhjælpe disse ulemper ,kan opdeles itohoved -
kategorier :dels foranstaltninger ,somfremmer enflydende afvik­
ling aflandevejstrafikken ogderved transittrafikken adlandevej ,
dels foranstatlninger ,der skal bremse udviklingen afdenne
transittrafik ogeventuelt begrænse den ,
17,Transitlandene kanunilateralt træffe visse foranstaltninger ,
der har enpositiv indflydelse med hensyn til afvikling aftrafik­
ken ,Der erførst ogfremmest tale omanlæg afstore transitfor -
bindelsesveje ogforbedring afdetnuværende vejnet .Menmed hensyn
til indrastrukturer kræver anlæggene lange frister ogfinansielle
midler ,derkan overstige transitlandets muligheder ,Andre foran­
staltninger ,somikke påfører depågældende stater udgifter ,kan
have øjeblikkelige positive virkninger .Sådanne foranstaltninger
kunne f.eks .bestå ienbedre organisering afgrænsekontrol og
enforøgelse afkøretøjernes nyttelast ,hvilket ville begrænse
deres antal pålandevejene ,
18,Der står enlang række foranstaltninger ,somhar positive
følger fortransittrafikken tiltransitlandenes rådighed .Blandt
disse erkontingentordningen enafdemest anvendte .Iaftaler
mellem tostater fastsættes det største antal køretøjer fra de
kontraherende parter ,somhar tilladelse til atgennemkøre de
pågældende landes område itransit .

-12-
18.1 .Denne ordning kan anvendes alene eller sammen med andre
~foranstaltninger afunilateral karakter ,såsom :
-opkrævning afenafgift forlandevejstransport ,herunder
transport medudenlandske køretøj e**»medhenblik pådækning
for slid påvejinfrastrukturen ;
-vedtagelse afen "bestemmelse ombegrænsning aflandevej skøre -
tøjets vægt ogmål (Schweiz nægter adgang tilsitområde for
køretøjer med envægt påover 28t;desuden findes dervisse
strengere begrænsninger påflere strækninger afdet schweiziske
vejnet );
-kørselsforbud omnatten eller iweekenden (iØstrig ogSchweiz
samt i'Tyskland ogFrankrig ivisse perioder afåret ).
18.2 .Det erdisse negative foranstaltninger , ,somtransitlandene
oftest anvender .
19.De .aktioner ,som ettransitland iværksætter unilateralt ,
risikerer naturligvis atmedføre gengældelsesforanstaltninger
fra "transiterende "lande .Den østrigske afgift ,derblev ind­
ført den I-,juli 1978 ,har foranlediget visse lande ,hvis
transportvirksomheder gennemkører Østrig itransit ,tilogså
atstraffe østrigske virksomheder påderes område .Forøgelsen
afrestriktive foranstaltninger ,efterfulgt afgengældelsesfor -
anstaltninger ,skaber etugunstigt klima forudviklingen af
international samhandel ,somalle deberørte lande isidste ende
vil komme til atlide under .
E.De "transiterende "landes interesser
20.Detvigtigste fordelande ,hvis transportvirksomheder
deltager itransittrafik ,ernetop atundgå ,atderes samhandel
hindres pånogen somhelst måde .Fordem erdetvigtigt ,atde

-13-
kanudføre transport under alle omstændigheder pådebedst
egnede ogmest økonomiske samfærdselsveje .Hvis disse lande
skal tage hensyn tiltransitlandenes "berettigede interesser ,
skal desidstnævnte påderes side gøre altfor ,atsamhandels -
mønstrene opretholdes pådenaturlige samfærdelsveje .-Dette
eryderst vigtigt p3baggrund af Grækenlands tiltrædelse
afFællesskabet i "betragtning aflandets perifere beliggenhed ,
idet endel aftransporten iforbindelse med landets samhandel
med dets øvrige partnere iFællesskabet foregår itransit
gennem totredielande .Der erdesuden oprettet nære økonomiske
forbindelser mellem Fællesskabet ogTyrkiet .

-14- •
III .MÅLSÆTNING INDEN FOR TRANSITTRAFIKKEN "OGMIDLER TILAT
GENNEMFØRE DENNE
21.1 Denbemærkelsesværdige udvikling inden forlandevejstrafikken
ogvisse forbindelsesvejes manglende tilpasning tildenne trafik .
giver anledning tiltrafikpropper mange steder ogudgør' deciderede
flaskehalse ,især iAlpe-områdertie .
Dederaf følgende forsinkelser medfører etstort spild aftidog
energi oghæmmer enflydende afvikling afudenrigshandelen .
Den eneste løsning består iatfjerne disse flaskehalse ogfremme
udvikling afandre transportformer og-teknikker .Fælles aktioner
inden for forskellige områder kan bidrage til atløse denuværende
vanskeligheder ..
21.2 .Entilfredsstillende løsning påproblemerne iforbindelse (
med transittrafik måindebære Virkeliggørelse afbl.a .følgende måls
/
-Transporten skal kunne foregå såfrit sommuligt påsådanne be­
tingelser ,atdeninternationale samhandel medfører delaveste ,
omkostninger for samfundet ,herunder aspekterne med hensyn til
færdelssikkerhed ogmiljøbeskyttelse ;
-gradvis fjernelse afadministrative ogtekniske begrænsninger
fortransittrafikken ;
-der skal søges løsninger ,somgiver mulighed for enmere afbalan­
ceret rumlig fordeling aftrafikken under hensyntagen tilkomple­
mentariteten mellem deforskellige transportformer (kombineret
transport ,ro/ro-transport );
-høring vedrørende projekter påtransitforbindelsesvejene ,ogi
givet fald skal der inden for denuværende eller foreslåede
finansielle bestemmelser søges løsninger med henblik påenrime­
ligfinansiel deltagelse igennemførelsen afprojekter affælles
betydning ;
-dækning frabrugernes side afinfrastrukturomkostninger pågrund­
lagafensartede metoder ,således atdobbeltbeskatning undgås .
/

-15-
21.3 .Med hen "blik påatnådisse mål inden forrammerne afeventuelt
tilfredsstillende løsninger med tredjelandene skal Fællesskabet klare
visse uløste problemer iforbindelse med denfælles transportpolitik ,
således atdetkan indtage ensammenhængende holdning såvel inden for
debilaterale forbindelser med disse tredjelande som ideinternatio­
nale organisationer ,sombeskæftiger sigmed disse sairuue problemer .
22.Disse mål skal virkeliggøres påflere områder ,derskitseres
kort nedenfor .
23.Infrastruktur
23.1 .Intensiveringen afsamhandelen ogden forøgede persontrafik
påfører staterne meget store udgifter tilanlæg ogvedligeholdelse
afdestore samfærd elsveje.Deraf følger nødvendigheden afatsøge
løsninger pådeproblemer ,der opstår iforbindelse med devigtigste
transitvej e.Etsamarbejde med hensyn tilløsninger erlige sånød­
vendigt iAlpe-områdeme ,hvor enmeget tæt trafik erkoncentreret
pånogle fåkorridorer ,oghvor anlæg ogvedligeholdelse afsam-
færdelseve jene eryderst bekostelig ,som iJugoslavien ,hvor infra -
strukturkapaciteten erklart utilstrækkelig iforhold til transit -
trafikken ,
23«2,1 .Løsningen afsådanne problemer forudsætter først ogfremmest
etdybtgående kendskab tilbehovene påinfrastrukturområdet .Iden
forbindelse skal der opstilles :
-enoversigt over flaskehalse påtran sitvejene ;
-prognoser vedrørende udviklingen itransportbehovet pådisse veje ,
23.2.2 .Kommissionen har påopfordring afRådet forelagt enrapport
omflaskehalse itransportinfrastrukturerne "^.Denne rapport ,som
omhandler destore samfærdselsveje afbetydning forFællesskabet ,kan
senere suppleres ved enundersøgelse afforholdene pådette område i
transitlandene .
1)Dok .KOM (80)323endel .udg .af20.6.1980

-16-
23.2.3 .For såvidt angår udviklingen itransportefterspørgslen ,
findes der iprognosen forbehovet forgodstransport ,som "blev af­
sluttet i1978 ,enrække interessante oplysninger vedrørende -trafik -
mønsteret mellem Fællesskabet ogtredjelandene .Denne undersøgelse
erblevet suppleret vedmedtagelse afresultaterne afCOST 33-under -
søgelsen (prognoser ,forpersonbefordring mellem store byområder )og
vil blive fortsat i1981 ved omskrivning afdisse prognoser pået
givet net .Det vil være hensigtsmæssigt atundersøge resultaternes
forenelighed medresultaterne afdeundersøgelser ,der erblevet
gennemført itransitlandene . ,
*
23.3.1 .Enbredest mulig samordning medhensyn tiludviklingspro -
grammer fortransitinfrastrikturerne vil kunne bidrage tilløsningen
afdenuværende problemer ogtil atundgå trafikflaskehalse .Beslut­
ningen af20.februar 1978 omindførelse afenkonsultationsproce -
dure ogomnedsættelse afetudvalg fortransportinfrastruktur
udgør idenforbindelse etvigtigt grundlag .Blandt deprojekter ,
derkangøres tilgenstand for enkonsultation iudvalget ,kannæVnes
"projekter inden for enmedlemsstat ,derhar envæsentlig indflydelse
påtrafikken mellem medlemsstaterne eller til tredjelande ".Udvalget
kan desuden efter anmodning fraKommissionen "behandle ethvert ,
spørgsmål iforbindelse medudviklingen afdet samfærd seisnet ,der ■
erafbetydning forFællesskabet ".Enudvidelse afudvalgets beføjel­
sertilogså atomfatte projekter ogprogrammer ,der skal gennemføres
påtredjelandes område ,erudelukket ,ogdetbørderfor undersøges ,
hvorledes derkanoprettes forbindelser med deøstrigske ,schweiziske
ogjugoslaviske myndigheder påinfrastrukturområdet medhenblik på
gensidig udveksling afoplysninger ogeneventuel samordning .Xden
forbindelse skal dergøres opmærksom påKommissionens forslag tilRå­
detomordningen forfinansiel støtte fraFællesskabet tilvisse pro­
jekter afinteresse forFællesskabet ,sombørudvides tilogså at
omfatte projekter itredjelande ^.
23.3.2 .Den ovenfor omtalte aktion vil gøre detmuligt atfastlægge
projekter ,som erafbetydning foralle depågældende parter ,ogsom
kanberettige eneventuel deltagelse fraFællesskabets side ifinansi­
eringen afvisse afdisse projekter .Denne finansiering kan eventuelt
suppleres med interventioner fra EIB .
1)EFTnr.C89af12.4.1980 .

-17-
23.4.1 .Østrig harindledt "betydelige anlægsarbejder iforbindelse
med dennye "Innkreis - -undPyhmautobahn ".Anlæggelsen afdenne
motorvej ,der skal udgøre enstrækning afvejforbindelsen med den
sydøstlige delafEuropa ,harvist signødvendig somfølge afbe­
lastningen ivisse perioder afden såkaldte "G-astarbeiterroute ".
23-4.2 .Denøstrigske regering haranmodet Fae llesskabet omfinansiel
stritte titfaerdi ggrirelsen afdenne motorvej .Detkanfrygtes ,atØstrig ,
såfremt det ikke far etfinansielt bidrag fra Fael leskabet ,forsinker
fuldfrirelsen afdenne vejforbindelse oganvender sine finansielle midler
tilgennemf rireIseafinfrastrukturer ,der ihrijere grad tjener nationale
interesser .Kommissionen har forelagt Rådet enmeddelelse herom (1).
Denrettede fornylig enhenstilling tilRådet medhenblik påafgérelse
omindledning afforhandlinger medØstrig påtransportområdet (2).
23.5 .Der kan gøres fremskridt med hensyn tillåsningen af
denuværende problemer iforbindelse med transittrafik gennem visse
tredjelande ,hvis Rådet hurtigt vedtager detændrede forslag til
forordning omstøtte til transportinfrastrukturprojekter afinteresse
for Fællesskabet ^), Dette instrument kunne bidrage tilfinansiering af
transportinfrastrukturer afinteresse for Fællesskabet ,selvom infrastruktur -
arbejdet udføres p8tredjelandes område .
24.Organisering afmarkedet
24.1.1 .Isinmeddelelse tilRådet afoktober 1973 (som istore træk
erblevet godkendt afEuropa-Parlamentet ogDet økonomiske ogsociale
Udvalg )anførte Kommissionen iforbindelse med entransportordning på
fællesskabsplan retningslinierne forden aktion ,<ferskal gennemføres
med hensyn til enfælles organisering aftransportmarkederne .
24.1.2 .Disse retningslinier blev præciseret iKommissionens meddelel­
seafoktober 1975 ,hvori derblev foreslået Rådet foranstaltninger ,
somgradvis skulle sikre enorganisering pågrundlag afmarkedsøkono -
miske principper under hensyntagen tilsamfundets sociale krav .
1)Dok .K0M(80 )86endelig udg .af11.4.1980 .
2)Dok .KOM (81)139endelig udg .
3)EFT nr.C89af12.4.1980

-18-
24.1.3 .Somled idenne organisering afmarkedet har Fællesskabet
gradvis lempet ogforvisse transportformers vedkommende endog
ophævet dekrav ,der "begrænsede adgangen tilmarkedet ,oghar
derved fremmet konkurrencen inden forgodstransport adlandevej
mellem medlemsstaterne .Der erdels tale omindførelse oggradvis
udvidelse affællesskabskontingentet ,dels ophævelse afdekvan­
titative restriktioner forvisse transportkategorier ,der er
anført iRådets første direktiv af1962 med senere ændringer .
Disse foranstaltninger ,dermedhenblik påintegration har gjort
detmuligt forvejtransportvirksomhederne "bedre atorganisere
deres tjenesteydelser påeuropæisk plan ,kan ikke anvendes fuldt
udiforbindelserne mellem medlemsstaterne ,når disse indebærer
transitkørsel gennem ettredjeland ,somanvender restriktive
foranstaltninger ilighed med dem ,der eromtalt iafsnit 18
ovenfor .
! . ' .
Dader ertale omatsikre entilfredsstillende samhandel mellem
medlemsstaterne oglade alle disse handelsforbindelser være omfat­
tetaffordelene ved denfælles transportpolitik ,erdetvigtigt ,
atFællesskabet medtransit-tredjelandene forhandler omfri
gennemkørsel gennem deres område for transport mellem medlemssta­
terne ,idetmindste for transport ,der eromfattet affællesskabs
tilladelser ,ogfortransport ,deropfylder betingelserne ,iførste
direktiv af1962 .
24.2 .Kombineret transport
24.2.1 .Teknikkerne inden forkombineret transport ,såsom jernbane
/vejtrafik ogcontainertransport ,derhovedsagelig ermultimodale
teknikker ,kan over lange strækninger udgøre endriftsform ,der
«
erøkonomisk fordelagtig .Disse teknikker gørdetmuligt atredu-
dere vejtrafikken ,øgefærdselssikkerheden ,tilføre jernbanerne
nytonnage ogsikre transportvirksomhederne ogbrugerne fordele
medhensyn til enregelmæssig oghurtig transport over lange af­
stande ,Men disse teknikker forudsætter såvel med hensyn til inve­
steringer somforvaltning etnært samarbejde mellem deforskellige
transportformer .

-19-
24.2.2 .Deoffentlige myndigheder kanfremme udviklingen afdisse
transportteknikker vedvisse positive foranstaltninger ,uden atder
dog afden grund måskabes forvridninger ikonkurrencevilkårene :
-Fællesskabet vedtog i1975 etdirektiv ,derblev ændret i1978 ,
hvori derfastsættes fælles regler forvisse former forkombineret
godstransport (jernbane /landevej )mellem medlemssxa xeme ,ogdisse
regler harhaft enpositiv indflydelse "1^;
møFællesskabet vedtog d.26marts 1981 enbeslutning omåbningen afforhandlinger
mellem Deteuropæiske økonomiske Fællesskab ogtredjelande vedrørende fast­
sættelse affælles regler forvisse former forkombineret transport (jernbane /
landevej ).Forhandl ingerne påbegyndes iandet halvår .
-Kommissionen har fornylig indledt ennyaktion påudvikling af
disse teknikker .Det drejer sig om
-forslag tildirektiv omvisse foranstaltninger til fremme af
kombineret transport ;
-forslag tilforordning omændring afforordning (EØF )nr.1107/70
medhenblik påatsupplere ordningen med støtte ,somydes inden
for sektoren for transporter med jernbane ,adlandeveje ogsejl­
bare vandveje ,ved tilføjelse afbestemmelser forkombineret
transport .
Alle disse aktioner har til formål ataflaste destore hovedforbin -
delsesveje ogberører derfor også transitkørsel gennem visse tredje­
lande (Schweiz ,Østrig ,Jugoslavien ).
Idenforbindelse skal dergøres opmærksom på,atCEMT's Ministerråd
den12.december 1978 (2)ogfornylig den27november 1980 (3Jien
resolution opfordrede regeringerne til atfremme foranstaltninger
medhenblik påudvikling afdisse teknikker påpassende forbindel­
sesveje .
24.2.3 .Deschweiziske jernbaner har med støtte fraregeringen kon­
centreret sigomudviklingen afderes transittrafik vedjernbane /
ndeve jstrafik .Tilpasningen afnettet erigang ,ogdererblevet
1)Jf.beretning omanvendelse afRådets direktiv af17.2.1975
(Dok .KOM(77 )672endel .udg.)
2)USMT-Ministerråaets resolution af12.12.1978
(Dok .CM (78)30revideret ).
3)CEKT-Ministerrådets resolution af27.11.1930 .

 
-20-
oprettet eller erved at "blive oprettet opdelings -ogsamleladnings -
centre ,Schweiz synes trods enforbedring afvejnettet atvære fast
"besluttet påatopretholde forhudet modkørsel med landevejskøre -
tøjer påover 28t,Deriomd tilbyder Schweiz store muligheder for
-transport aflastvogne på38/44tpåjernbanevogne inord-sydgående
retning omomvendt påfavorable vilkår ,
Italien har indledt udvidelsesarbejde påBrenner-linien medhenblik
påatgøre detmuligt for togvogne ,derbenyttes iforbindelse med
jernbane /landevejstrafik ,atpassere , .
25,Søtransport
25.1 ,Søtransport anvendes allerede som alternativ til landtransport
pådestore transalpinske transitvej efor enbetydelig tonnage ,navn
lig isamhandelen mellem Grækenland ogmedlemsstaterne nord for
Alperne ,Denne transport omfatter for enstor dels vedkommende styrt
gods ,især olie ogolieprodukter ,menogså stykgods idetilfælde ,
hvor transport adsøvejen udgør etfordelagtigt alternativ tilland-
transport ,
25.2 ,Enstor del afdenne trafik foregår mellem deitalienske og
græske havne oghavnene påAtlanterhavskysten ,Isamhandelen med
Grækenland benyttes forendels 'vedkommende søvejen mellem degræske
havne oghavnene vedAdriaterhavets kyster ,ogresten aftransporten
foregår pålandjorden .Denne trafik aflaster dejugoslaviske transit
veje ,menmånødvendigvis 'foregå gennem Østrig eller Schweiz ,
25.3 ,Søtransport somalternativ tillandtransport konkurrerer med
denne sidstnævnte ogisær med jernbanetransport .Detbør derfor und­
gås ,atforanstaltninger pånationalt plan eller påfællesskabsplan
skaber fordrejninger idenne konkurrence .Søtransport måimidlertid
fremmes itilfælde ,hvor denbidrager tilataflaste tættrafikerede
strækninger pålandjorden .Pådenne baggrund bør detundersøges ,*
hvilke foranstaltninger der erigivet fald skal træffes ,Iden for­
bindelse skal detisær tænkes påroll -on/roll -offtransport .

-21-
26.Dækning for infrastrukturomkostninger
26.1 .Enkorrekt dækning afomkostningerne forbenyttelse aftrans -
portinfrastrukturerne for deforskellige transportformer eretaf
grundlagene for entransportpolitik .Indførelsen afenordning ved­
rørende dækning afomkostninger ogtarifberegning for "benyttelse af
infrastrukturerne har været enintegrerende del afden fælles trans -
portpolitik sinden 60'erne .
26.2 .Demangfoldige vanskeligheder ,derhindrer udarbejdelsen og
vedtagelsen afensådan ordning ,ligger såvel ideteknisk /økonomiske
problemer som ispørgsmål afskattemæssig ogpolitisk karakter .Blandt
deførste kannævnes beregningsmetoder ,kriterier fordækning ogde
forskelligartede omkostninger inden for deenkelte geografiske områ­
der o.s.v .Med hensyn til desidstnævnte erder bl.a .tale omanven­
delse afindtægterne ,dækningsgraden omkostninger /afgifter ,spørgsmå­
let omopkrævning pågrundlag afnationalitetsprincippet eller terri -
torialprincippet ognødvendigheden afatundgå dobbeltbeskatning .
26.3 .Trods disse problemer nåede Fællesskabet etvigtigt skridt
videre påvejtransportområdet ijuni 1978 ,daRådet gavprincipiel
tilslutning tilforslaget omtilpasning afafgifter påerhvervskøre -
tøjer .Somfølge afforbehold fra enmedlemsstat erdirektivet imid­
lertid endnu ikke blevet formelt vedtaget .Medhenblik påpåeuropæisk
plan atnåtil enløsning ,deromfatter EØF ogdeidenne beretning
omahndlede transittredjelande ,erdetvigtigt ,atdirektivet vedtages
snarest muligt .
26.4 .Visse principper idirektivet omhandler især international trans­
port ogdermed transittrafik .Detomhandler først ogfremmest køre­
tøjer ,derbenyttes tilgodstransport ,ogdeterbestemt ,atdisse
køretøjer iform afpunktafgifter påbrændstof samt afgiftér påselve
køretøjerne skal dække mindst marginalomkostningerne fordetslid ,de
forårsager ;beregningerne foretages efter fælles metoder .Dernæst er
detunder hensyntagen tilenvisligevægt mellem destrækninger ,køre­
tøjerne tilbagelægger iandre medlemsstater endregistreringslandet ,
bestemt ,atderskal pålægges afgifter påetnationalt grundlag .Af­
gifterne påkøretøjerne erlægges kun iregistreringslandet ,menpå
grundlag afkøretøjets samlede kørsel ,herunder kørsel iandre lande .
Afgifterne påbrændstof erlægges naturligvis idetland ,hvor dersker
påfyldning afbrændstof .Inden forEøFskal gensidig afgiftsfritagelse ,
somallerede gennemføres ipraksis ,være enjuridisk hovedregel .

-22
26.5 .Dette princip varbelvet indført idefleste europæiske lande
i60ferne og70'erne .Derimod harØstrigs ensidige indførelse afen
vejafgift ,i1978 brudt denne tendens ogska"bt etfortilfælde ,somkan
efterfølges afSchweiz ,hvis denuværende initiativer konkretiseres .
Den østrigske afgift ogdet schweiziske forslag erbaseret påprin-
■cippet omterritorial beskatning .IJugoslavien anvendes envejafgift
fortransitkøretøjer .
26.6 .Tilstedeværelsen afdisse toordninger indebærer naturligvis
risiko fordobbeltbeskatning .Medhenblik påatundgå dette giver det
ovennævnte direktiv medlemsstaterne mulighed for atindrømme nedsæt­
telse afdekøretøjsafgifter ,dererlægges iregistreringslandet ,i
detomfang ,køretøjerne pålægges afgifter afsamme art itredjelande ;
denne nedsættelse beregnes iforhold til den tid ,køretøjerne har været
idisse lande .Muligheden for ,atdisse landes køretøjer .pålægges en
afgift inden forEØF ,erheller ikke udelukket .Enafmedlemsstaterne
har genindført afgifter for østrigske køretøjer somfølge afden ,
østrigske vejafgift .Sådanne gengældelses -eller udligningsforanstalt -
ninger kræver ,for såvidt somdeerberettigede ,administrativ kon­
trol ogmedfører hindringer véd grænsen ,uden atdeidefleste til­
fælde giver tilsvarende fordele .Derfor bør enhver international løs­
ning være koncentreret omfastholdelse afprincippet vedrørende nati­
onal beskatning ,medmindre virkningerne heraf skaber uligevægt mellem
deenkelte lande .Med udgangspunkt idet østrigske eksempel kan det
anføres ,atdet ,hvis østrigske køretøjers benyttelse afudenlandske
veje stort setsvarede tiludenlandske køretøjers benyttelse afde
østrigske infrastrukturer ,ogden østrigske vejbeskatning varbaseret
påenlignende beregningsmetode foromkostningerne ,ville være muligt
atundlade atpålægge udenlandske køretøjer afgifter idetpågældende
land uden atkrænke princippet omdækning afinfrastrukturomkostnin -
gerne ,Detfremgår heraf ,atdennationale beskatning imodsat fald ,
id.v.s ,,hvis dentrafik ,somikke-østrigske køretøjer gavanledning
til iØstrig ,varrelativt langt større ,ikke isigselv ville være
tilstrækkelig ,ogder skulle isåfald aftales enspecifik kompensa -
tionsordning . ,
26.7 .Enadhoc-gruppe under CEMT arbejder iøjeblikket meddisse
spørgsmål ,mendeterovervejende sandsynligt ,atderikke vilblive
fundet enløsning påglobalt europæisk plan inden fordennærmeste
fremtid ,ogatman skal søge atnåtilenmere begrænset aftale ,f.
eks .medØstrig ,Schweiz ogJugoslavien ,eftersom disse lande er
langt devigtigste transitlande fordetudvidede Fællesskab .

-23-
26.8 ,Deproblemer ,deropstår idenne forbindelse ,berører især
følgende spørgsmål :
a)nødvendigheden af,attransportvirksomhederne betaler deres andel
afinfrastrukturomkostningerne ;
b)beregning afeventuel betydelig uligevægt ideenkelte landes
indtægter ;
c)igivet fald enordning foroverførsel afressourcer ideenkelte
lande pågrundlag afdenne beregning .
Dette spørgsmål skal uddybes yderligere med hensyn tilprincipper
ogmetoder ogkunne gøres til genstand for forhandlinger mellem
Fællesskabet ogdepågældende tredjelande ,
27«Køretøjernes vægt ogmål
Der erendirekte forbindelse mellem køretøjernes type ,demere eller
mindre alvorlige skader ,deanretter påvejene ,ogfølgelig den af-
giftsbyrde ,depålægges medhenblik påenkorrekt dækning afinfra -
strukturomkostningerne .
Defællesskabsregler ,der ertilbehandling iRådet vedrørende erhvervs -
køretøjers vægt ogmål ,går iretning affastlæggelse afkøretøjstyper ,
dermåbenytte hele Fællesskabets vejnet .Disse reglers betydning vil
være væsentlig begrænset ,hvis tredjelande ,somuundgåeligt ertransit -
lande forvisse forbindelser mellem medlemsstaterne ,fastholder stærkt
varierende normer pådette område ,
28,Arbejdsvilkår inden for landevejstransport
Enstreng kontrol medoverholdelse afreglerne vedrørende detkørende
personales arbejdsvilkår inden forlandevejstrafikken vilikke blot
kunne mindske ulykkesrisikoen påvejene ,herunder transitlandenes
veje ,menogså fremme harmoniseringen afkonkurrencevilkårene mellem _
deenkelte transportformer ogderved bidrage til enfordeling aftra­
fikken pådisse transportformer ioverensstemmelse med deres karakte­
ristika .Entilpasning afbestemmelserne iAETR tilFællesskabets for­
ordning pådet sociale område nr.543/69erved atblive gennemført .
Nårdette ersket ,vildervære enensartet ordning ikraft ,også med
hensyn tilkontrolinstrumenter ,iFællesskabet ogitransitlandene .
Deberørte stater børuden hensyn tilnationalitet drage omsorg for ,
atreglerne pådet sociale område overholdes strengt .

-24-
29# Prisdannelsen for transport med jernbane
\
Inden for enrække jernbanetrafikforbindelser sker prisdannelsen i
øjeblikket stadig udelukkende ved sammenlægning afdepriser ,deran­
vendes pådeforskellige net iindenrigstrafikken .Forbedre atimøde­
komme behovene inden forinternationale forbindelser bør jernbanerne
generelt gåover tilatanvende direkte internationale tariffer ogpå
dette område følge deregler ,derhersker påetmarked baseret påen
sund konkurrence .Medhenblik herpå bør jernbanerne istor udstrækning
være frit stillet med hensyn tilprisdannelse .
Kommissionen har forelagt Rådet etforslag medhenblik påatgive
\ •
jernbanerne mulighed for atfastsætte direkte internationale virksom -
hedstariffer for deres godstransport mellem medlemsstaterne uden på
forhånd atskulle anmode omgodkendelse fradeoverordnede myndigheder .
Hvis Rådet vedtager dette forslag ,vildetkunne styrke jernbanernes
stilling pådeinternationale markeder ogderved reducere despændin­
ger ,der eropstået ivisse lande pågrund afdengodsmængde ,der
transporteres itransit adlandevej . 1 1
30..Samarbejde mellem jernbanevirksomhederne
30.1 .Deeuropæiske jernbanevirksomheder har forlænge siden indledt
etsnævert indbyrdes samarbejde inden foralle områder affælles in­
teresse ,havnlig medhensyn tilteknisk ogkommerciel drift afinter­
national trafik Pågrund afdetekniske fremskridt ogdenvoksende
konkurrence fralandevejstransporten mådette samarbejde styrkes yder­
ligere for atkunne tilbyde jernbanens brugere moderne ogkonkurrence­
dygtige tjenesteydelser .
30.2 .Påfællesskabsplan har gruppen afdeni jerribanevirksomheder
ihenhold tilRådets beslutning af20.maj 1975 omsanering afjern-
banevirksomhedernes situation med henblik herpå fastlagt handlingspro­
grammer påkort ogmellemlang sigt ,hvis gennemførelse fremmes aktivt
afKommissionen ogfølges afRådet .Gennemførelsen afdisse programmer
harogså betydning fordetredjelande ,somgennemkøres afjernbanerne .
Disses nationale jernbanevirksomheder erallerede blevet inddraget i
arbejdet ideforskellige særkomiteer under UIC ;Østrigs ogSchweiz' s
jernbanevirksomheder deltager desuden ideudvidede grupper ,der er
blevet nedsat afDet europæiske Fællesskabs nijernbanevirksomheder .

-25-
31.Lettelse afgrænsepassage
Det erklart ,atdet ,hvis togvogne eller lastbiler skal gøre længere
ophold vedgrænserne pågrund aftold -,sanitær -ogkvalitetskontrol
samt/eller iforbindelse medopkrævning afgebyrer ogafgifter ,"bety­
der ,attrafikk'en "bliver mindre flydende .Disse ophold skaber kødan­
nelse ogforsinkelser ,derbåde berører transittrafikken ogimport -
eller eksport trafikken .Imidlertid foregår transittransport ofte med
tolddokumenter ,som gør detmuligt atforenkle formaliteterne ved
grænserne .Toldstedsområderne børvære udstyret således ,atkøretøjer
itransit kan køre lettere oghurtigere over grænsen .Der erher en
opgave forregeringerne ,som ikke måspare nogen anstrengelse for at
rationalisere toldstedsområderne ogihøjere grad henlægge fortold­
ningen tiludgangs -ogbestemmelsesstederne ,
32.Forbindelser med tredjelande
32.1 .Spørgsmålet omtransit gennem tredjelande erkun étaspekt af
Fællesskabets forbindelser med tredjelande .For atbevare ogudvikle
forbindelserne med Østeuropa ,Sydøsteuropa ogDet nære østen samt
fremme forbindelserne med Italien ogGrækenland inden for Fællesskabet ,
bør der sammen med deberørte tredjelande findes passende løsninger på
dette problem .Den udvikling itrafikken inden forFællesskabet ,der
følger afGrækenlands tiltrædelse ,gør detmere endnogensiden nød­
vendigt atfjerne hindringerne fortransittrafikken .Medhenblik på
gennemførelse aftiltrædelsestraktaten fører Kommissionen forhandlin­
ger herom med Østrig ogJugoslavien ,Menresultatet afdisse drøftelser
afhaenger ihøjgrad af,hvorledes problemet iforbindelse medfinansiering af
infrastrukturer til transittrafik gennem depagaeldende tredjelande løses .
32.2 .Hvis degenerelle drøftelser med tredjelande vedrørende trans -
portspørgsmål fortsættes ogintensiveres ,vilderkunne skabes et
samarbejdsklima ,hvor detvilblive lettere atfinde løsninger på
transitområdet .Somled iforbindelserne med Østrig ogSchweiz af­
holder Kommissionen regelmæssigt drøftelser med disse lande vedrø­
rende fælles interesser ogpi'oblemer påtransportområdet .For såvidt
angår Østrig ,agter Kommissionen atindgå ensamarbejdsaftale ,hvori

-26-
dertageshensyntilalletransportaspekterne ^".MedSchweiz
"blevderindledtforhandlinger ,såsnartderfradenschweiziske '
regerings side "blevgivetudtrykforplaner omatindføre en
afgiftpålandevejstransport itransit.
32.3.Derer"blevetindgået ensamarbejdsaftale mellemFælles-
2)skabetogJugoslavien somindeholder klausuler vedrørende
V ,.
transport ,medhenblikpåatundersøge mulighederne foratfor­
bedreogudvikletjenesteydelser ,ativærksætte specifikke ak­
tioneri"beggepartersinteresse ogatfremmeforbedring ogud­
viklingafinfrastrukturerne tilfordelfordekontraherende
parter. ' .
1)Dok.KOM(80)86endel.udg.af11.4.1980 ogdokument C0M(81)139
v endeL.udg2)Undertegnet iBeogradden2.4.1980 .

-27-
IV.PLANLAGTE INITIATIVER
Ioverensstemmelse medRådets "beslutning af12.juni 1978 ogunder
hensyntagen tildebetragtninger ,dereranført idenne rapport ,
findes nedenfor enfortegnelse over deinitiativer ,derefter Kom­
missionens opfattelse "børtages medhenblik påatfraoime Fællesska­
bets transittrafik gennem tredjelande .
33.Infrastruktur
33.1 .Kommissionens initiativer
-Undersøgelse afforholdene med hensyn til flaskehalse itransit -
landene itilknytning tildenundersøgelse ,dererblevet gennem­
ført heraf for Fællesskabets vedkommende .
-Fortsættelse afprognoseundersøgelserne vedrørende udviklingen i
transportbehovet pådestore transitforbindelsesveje ,
-Undersøgelse afdestore transitforbindelsesveje med henblik påat
finde enløsning påproblemerne påeuropæisk plan .
-Udbygning afdenuværende forbindelser angående gensidig udveksling
afoplysninger med Østrig ogSchweiz ;med Jugoslavien bør dette ske
inden forrammerne afSamarbejdsrådet .
33.2 .Rådets beslutninger
-Vedtagelse afdetændrede forslag omfinansiel støtte til trans­
port infrastruktur .
-Vedtagelse afenløsning påproblemet vedrørende bidrag fra
Fællesskabet tilfinansiering afden østrigske IKPA-motorvje og
generelt somled itransportforbindelserne medØstrig vedtagelse
afetforhandlingsmandat efterfulgt afenafgørelse afspørgsmålet
(sepkt .32).
34.Kombineret transport
34.1 .Kommissionens initiativer
Forslag tildirektiver omfremme afkombineret transport påfælles -
skabsplan ogisamarbejde medtredjelande .

34.2 .Radeta "beslutninger
-Hurtig vedtagelse afforslaget tilRådets afgørelse omindledning
-afforhandlinger med henblik påindgåelse afaftaler mellem EØF
ogtredjelande vedrørende denordning ,der skal gælde forvisse
former forinternational kombineret godstransport (jernbane /
landevej ),
-Vedtagelse afforslaget tilRådets direktiv omvisse foranstaltnin­
ger til fremme afkombineret transport ogomanvendelse påperma­
nent basij3 afdirektiverne omfastsættelse affælles regler for
vi-sse forcer forkombineret godstransport (jernbane /landevej )mel­
lemmedlemsstaterne ,for såvidt angår containere på20fodog
derover samt løse overbygninger med støtteben .
-Vedtagelse afforslaget tilRådets forordning omændring af lfor­
ordning (EØE )nr.1107/70medhenblik påatsupplere ordningen for
støtte ,somydes inden forsektoren fortransporter med jernbane ,
adlandeveje ogsejlbare vandveje ,ved tilføjelse afbestemmelserne
forkombineret transport . 1
35.Søtransport
35.1 .Kommissionens initiativer
-Undersøgelse afmulighederne foraktioner medhenblik påudvikling
afvisse trafikforbindelser adsøvejen ,bl.a .iform afro/ro-tra-<
fik eller containertransport .
-Porslag iforbindelse med deraf følgende aktioner . >
36.Dækning forinfrastrukturomkostninger
36.1 .Kommissionens initiativer
-Intensivering afdrøftelserne med detrepågældende tredjelande '
medhenblik påatfinde enadhoc-løsning påproblemet vedrørende
dækning afinfrastrukturomkostningerne pågrundlag afdenuværende
forhold medhensyn tiltransitafgift ,således atderskabes til- 1
fredsstillende vilkår foralle parter . '
-Forsøg påatnåfrem til en,global løsning for devesteuropæiske
lande ,bl.a .ved ensamlet fællesskabsholdning idekompetente
internationale organisationer .

-29-
36.3 .Rådets "beslutning
-Hurtig vedtagelse afforslaget tildirektiv omtilpasning afde
nationale afgiftsordninger forerhvervskøretøjer .
37.Køretøjernes vægt ogmål
37»i .Kommissionens initiativer
-Forsøg påatfinde engensidigt tilfredsstillende løsning med de
pågældende tredjelande medhensyn tilkøretøjernes vægt ogmål .
37•2.Rådets "beslutning
-Hurtig vedtagelse afforslaget tilRådets direktiv omvægt ogvisse
andre tekniske data forlandevejskøretøjer ,derbenyttes tilgods­
transport .
38./uhejdsvilkår inden for landevejstransport
38.1 .Kommissionens initiativer
-Fortsættelse afdenaktion ,derer "blevet indledt medhenhiik på
atændre AETR-konvent ionen ,således atdenne harmoniseres med
forordning 543/69,ogFællesskabet somsådant kantiltræde AETR .
-Forlsag omFællesskabets accept afden således ændrede AETR-konven -
tion .
-Aktion over for detredjelande ,somendnu ikke har ratificeret
AETR-konvent ionen,medhenblik påderes ratifikation heraf .
3.8.2.Rådets beslutning
-Vedtagelse afforslaget tilRådets afgørelse omændring afAETR
ogDeeuropæiske Fællesskabers tiltrædelse afdenne aftale .
39.Prisdannelsen for transport med jernbane
Rådets beslutning
-Vedtagelse afdetændrede forslag tilRådets forordning ompris-
dannelsen forinternational godstransport medjernbane (direkte
internationale virksomhedstariffer ).
40.Samarbejde mellem jernbanevirksomhederne
Kommissionens initiativer
-Videreførelse afKommissionens foranstaltninger tilfremme afde
handlingsprogrammer påkort ogmellemlang sigt ,somgruppen afde
nijernbanevirksomheder harudarbejdet ihenhold tilRådets be­
slutning af20.maj1975 omsanering afjernbanevirksomhederne .

-30-
-Intensivering afkontakterne med tredjelandene medhenblik påat
fremme harmonisering afarbejdet pådette område ,
41,Lettelse afgrænsepassage
41.1 .Kommissionens initiativer
-Udbygning afkontakterne med depågældende tredjelande pådette
område .
-Forsøg påatvedtage fælles holdninger pådette område ide
kompetente internationale organisationer .
4:1,2 .Rådets "beslutninger
-Afgørelser omvedtagelse affælles holdninger . •' «-
-Vedtagelse afKommissionens forslag vedrørende toldfri indførsel
afbrændstof « 1
-Afgørelse omFællesskabets vedtagelse afresolutioner ,derudar­
bejdes iinternationale organisationer . s
42.Forbindelser med tredjelande
42.1 .Kommissionens initiativer . "
-Forslag tilRådets afgørelse omindledning 'fefforhandlinger med
Østrig omenrammeaftale påtransportområdet .Denne aftale skal
samtidig bidrage til atløse visse problemer iforbindelse med ._
Fællesskabets transittrafik gennem dette land ,især itrafikfor -
bindelserne med Grækenland ,problemet med dækning forinfrastruk -
turomkostninger (vejafgift ),spørgsmålet ometeventuelt finansielt
bidrag fraFællesskabet tilanlæg afden østrigske IKPA-motorvej
ogandre transportproblemer , #
-Somled ideglobale rammer for forhandlingerne omenprotokol
vedrørende tilpasning afsamarbejdsaftalen mellem Fællesskabet og
Jugoslavien ,hvori der skal tages hensyn tilGrækenlands tiltræ­
delse ,skal der findes løsninger ,sommuliggør enforbedring af
transittrafikken gennem ^dette tredjeland (derfinder drøftelser
sted iRådet vedrørende forhandlingsdirektivet ),
-Iværksættelse ogudvidelse aftransportbestemmelserne isamarbejds­
aftalen mellem Fællesskabet ogJugoslavien ,når denne træder ikraft ,
42.2 ,Rådets beslutninger
-Beslutninger vedrørende Kommissionens forslag iforbindelse med de •
ovenfor nævnte initiativer , , .

-31-
V.KONKLUSIONER
43.1 .Kommissionen mener ,atmanhvorken kan anlægge ensartede
retningslinier eller anvende identiske løsninger med samme tids­
frister over forØstrig ,Schweiz ogJugoslavien .Disse tredje­
landes økonomiske udviklingstrin ,deres transportsystemers
struktur ,udstyr ogmateriel svarer ikke tilhinanden .Der er
ganske vist enrække gennemgående elementer ,medens andre elemen­
terikke har desajmne karakteristika .Desuden erdeforbindelser ,
Fællesskabet opretholder med disse lande ,ikke ens .Derfor "bør
problemerne løses forhvert enkelt land for sig ogivisse til­
fælde efter forskellige fremgangsmåder .
43.2 .For eksempel skaber forhåndsbetingelsen fra østrigsk side
omfinansiering afvisse infrastrukturer ensærlig situation ,som
efter Kommissionens mening kan klares ved ,atderhenstilles til
Rådet omatvedtage etfinansielt bidrag ,hvis størrelse fastsættes
udfrabåde økonomiske ogpolitiske synspunkter ,samtidig med at
man søger atbringe enlangsigtet samarbejdsaftale istand på
transportområdet .For Schweiz' svedkommende begrunder den øjeblik­
kelige situation ikke forsøg påatopnå ensådan aftale ,ogder er
ingen finansiel forhåndsbetingelse ;derfor måder findes løsninger
påvisse særlige problemer ogikke nødvendigvis påglobalt plan .
Medhensyn tilJugoslavien erderbortset fradenallerede gældende
finansprotokol ,ifølge hvilken jugoslaverne kanfremlægge projek­
ter ,derskal finansieres påtransport infrastrukturområdet ,i
samarbejdsaftalen ,somendnu ikke ertrådt ikraft ,medtaget be­
stemmelser vedrørende transport ,somsenere skal uddybes ;det er
inden fordisse rammer ,atder skal findes løsninger .
43.3 .Kommissionen ønsker atunderstrege ,atenhver forbedring af
deinternationale trafikforbindelser med disse tredjelande eller
andre tredjelande vilkomme alle medlemsstaterne ogdisse lande
tilgode .Det ernødvendigt ,atFællesskabet indtager enklar og
velformuleret holdning ,foratderkan skefremskridt medhensyn
tilenmere flydende afvikling aftrafikken iEuropa .Deterderfor
særdeles vigtigt ,atFællesskabet fremtræder medfaste synspunkter
over fordisse lande .^~edhenblik herpå harKommissionen forelagt

-32-
Rådet enrække forslag .Det Dørnugøres klart ,hvor vigtigt
det er,atdisse forslag vedtages ,hvis der skal ske enfor­
bedring aftransportsystemet iEuropa .
Fællesskabet børvise sammenhold ,såvel i'internationale fora
som iCEMT ogDen økonomiske Kommission for Europa ,.hvor med- ■
lemsstaterne bør gennemføre en,fælles aktion .For såvidt angår
især transittrafik ,bør denne fælles aktion til stadighed tage
sigte påvirkeliggørelse afdemål ,der eropstillet ikapitel
III idenne rapport .
i
ooooooo

-33-
BILAG I
STATISTISKE TABELLER
Taoel 1-Transittrafik gennem Schweiz ,Østrig ogFrankrig
til ogfra Italien
Tabel 2-Transittrafik gennem Schweiz :jernbane /vejtrafik
Tabel 3-Godstrafik adlandevej mellem Tyskland ogItalien .
Transittrafik gennem Tyskland til ogfra Italien .
Tabel 4-Godstrafik adlandevej mellem Tyskland ogdesydøst -
europæiske lande .Transittrafik gennem Tyskland til
ogfra disse samme lande .
Tabel 5-Transport med jernbane ,adlandeveje ogindre vand­
veje til ogfra Tyskland
Tabel 6-Søtransport mellem Grækenland ogdeøvrige medlems­
stater .

-34-
/
Indledning til tabellerne ^
1.Der findes ikke retmange statistikker vedrørende transittrafik .
Der erher hovedsagelig anvendt tyske kilder ,dels fordi sådanne
foreligger ,dels somfølge afTysklands "beliggenhed iforhold til
transittrafikken gennem Østrig iforbindelse med godstransport ad
landevej .
Deforeliggende statistikker lader imidlertid mange spørgsmål
ubesvarede .Bortset fra nogle fåtilfælde viser det sigumuligt
atfastlægge deforbindelser inden for godstransport adlandevej ,
hvor endel aftransporten foregår med jernbane eller til søs ,
hvorved mankunne udlede detransportforbindelser ,hvor derude­
lukkende benyttes landevejstransport .Dette gælder især for
roil -on/roll -offtrafikken mellem Grækenland ogdeitalienske
havne samt for trafikken med Detnære Østen ogMellemøsten ,her­
under trafik tilogfra græske havne ,især Volos ,Ensammenligning
.afdenederlandske ogdetyske statistikker viser ,atenbetydelig
del afgodstransporten mellem Nederlandene ogDetnære Østen og
Mellemøsten ikke foregår via Tyskland ,men adandre forbindelser ,
sandsynligvis viaMarseillé ,hvorfra derudgår mange ro/rofor­
bindelser tildetsydøstlige Middelhave ogvidere pådenanden .
side afSuez-kanaleni Dette gælder desuden fordentrafik ,der
foregår via deitalienske havne ,menher foregår transporten i
transit gennem Østrig .
2.Tabel 1og2omhandler transittrafik gennem Schweiz .Tabel 1
viser ,hvorledes destore tran salpinske .trafikstrømme bevæger
sigmod Østrig ogFrankrig ,Itabel 2gives enoversigt over
udviklingen afjernbane /landevejstrafik påSt.Gotthard-forbin -
-delsen .
3.Tabel 3viser godstransport adlandevej gennem Østrig pånord-
sydforbindelsen .
4.Tabel 4og'5omhandler godstransport adlandevej gennem Østrig
pånord -vest/syd -østforbindelsen ,heri dogikke medtaget

trafikken til Det nære Østen ogMellemøsten ,forhvilken der
ikke foreligger globale tal .Ita"bel 5,der kun omhandler
Tyskland ,anføres også transport med jernbane ogpåDonau i
transit gennem Østrig ,
Tabel 6viser søtransport mellem Grækenland ogdeøvrige med­
lemsstater ,ogder give3 desuden enoversigt over anvendelsen
afsøtransport somalternativ til landtransport .

TABEL 1
1970-1978 -Transittrafik gennem Schweiz ,Østrig ogFrankrig
til ogfra Italien
1.000.000 t
1970 1978
Jernbane Vej Ialt Jernbane Vej Ialt
Schweiz 10/40/110/58/8-0/49/2
Østrig 5,4 2/78/16/012/318/3
Frankrig 5*9 2/38/29/9 7/217/1
Ialt 21/7,5/126/824/719/944/6
SI8IK
Kilde :SBB/CFS
TABEL 2
Transittrafik gennem Schweiz
Jernbane /vejtrafik
1.000 t(bruttovægt ,køretøjer medregnet
Strækning 1978 1979 1980
Lugano-Tyskl .
-Nederlandene
Italien-Tyskl .
-Nederlandene407
300418
493232
,367
Ialt
B8SSS3SSSSS5SS707
:sssi*aass911
IIBII8SS3:3S£I599
ISSSaaXSESBBSSSSB
Kilde:SBB/CFS

-37-
TABEL3
1978-1979 -Godstransport adlandevej mellemForbundsrepublikk
Tyskland ogItalien,samttransittrafik gennem
TysklandtilogfraItalien
1.000t
til fra tilogfraItalien Italien Italien
1978 1979 1978 1979 1978 1979
Tyskland 4.266,4 4.710,4 5.029,9 5.161,0 9.296,3 9.871,4
Nederlandene 704,1 731,9 362,4 344,51.066,5 1.076,4
Danmark - 180,0 205,6 134,8 150,3 314,8 355,9
Belgien 82,6 .71/256,3 51/7138,9 122,9
Detf.Konger ,14,3 12,0 19,7 17,1 34,0 29,1
Frankrig 1/3 2/4 A/9 A/16,2 6,5
Luxembourg 1,1 1/1 2/5 A/63,6 5/7
Irland- 0/20/10/10,1 0,3
Ialt 5.249,8 5.734,8 5.610,6 5.733,410.860,4
B8SSSS3Z111.468/2
IS3SSSS8BSS
Kilde :Statistisches Bundesamt -Wiesbaden

-38-
\ TABEL4
1978-1979 -Godstransport adlandevej mellemTyskland ogde
isydøst-europæiske landesamttransittrafik gennem
Tysklandtilogfradissesammeland!
1.000t " ' '
Fra ÅrJugosla-
vien(¿ræken-
land -Tyr-kietUngarnRumæ-
nienBulga-rienIalt
Tyskland 1978
1979222,1
258,7171,1
,213,563,6
53,8108,3
126,120,6
28,8"11,4
12/5597,1
693,4
Nederlande -
ne■1978
197965,7
62,130,0
34,914,4
16,831,1
31,87,4
,8,62,1
2,1154,3
156,3
Belgien 1978
197932,7
28,728,3
26,37,9
8/223,8
24,12.1
2.23,6
3,598,4/93,0
Detfor.'
Kongerige1978
1979;u,5
14,59,2
8,08,6
7,5.14/1
13/21/9
2/11/4
1/349,7
46,6
Frankrig ,1978
19797,9
6,43,4
3,06,8
5/99/8
11,19,4'
8,13/9
4,141,2
38,6
Panmark 1978
19793,3
6,13,2
10,30/9
0/60,7
0,60,1
1/90/3
2*48,5
21,9
Ialt1978
1979346,2 ^
376,5,245,2
296,0102/2,
92,8187.8
206.941/5
51/722/7
25/9949,2
1.049,3
Til ÅrJugosla-
vien 'Græken-
landTyr-kietUngarnRumæ-
nienBulga-
rienIalt
Tyskland _1978
1979203,3,
-237,2343,2
321,066,0
63,5198,1
246,339,3
38,0.62,1
69,9912,0
975,9
Neder-.
landene1978
197943,4
43,228,8
.36,88,5
7,145,2
48/312,0
12,510,2
10,9148,1
158,8
Belgien 1978
197924,8
24,115,5
14/412,0
7,120/4
21/04,3
4,3.3,7
4,080,7
74,9
Detfor.
-Kongerige1978
197914.7
13.89,9
8,910/6
8,19,4
12,53,4
4,62,5
2,750.5
50.6
Frankrig 1978
19799,0
11,15,5
2,78/1
5,610,1
12,813,2
13,83,2
4,049,1
50,0
Danmark 1978
19792,7
3,14,9
5,60,3
0,51/0
2/00/2
0,42,3
2/211,4
13,8
I.alt 1978
1979297,9
332,5407,8
389,4105,5
91,9284,2
342,9 ,72,4
73,684,0
93,71.251,8
1.324,0
Ialt
fraogtil1978
1979653,0
709,0644,1
685,4207,7
184,7
:=3s=ssssl472,0
549,8
ISSI3S3S3113,9
125,3
ISSSSSSZS106,7
119,6
B38SB838S2.201,0
2.373,8
SSSS88I88B
Kilde:Statistisches Bundesamt -Wiesbaden

-39-
TABEL5
1978-1979 -Transport medjernbane ,adlandevej ogindrevandvejetilogfraTyskland
1.000t
1978 1979
Jembaiíe landeve*3Indre
vanDΛJernbane LandevejLadre
vandver e
til fra til fratilfratil fra til fratilfra
Italien3.497,7 2.481,84.266,4 5.029,9- -4.475,1 2.357,4 4.710,4 5.161,0- -
Jugoslavi er590,5 172,6 222,1 203/35,9107,5 733,8 211,7 258,7 237,2 6,9 53,5
Grækenland 51,7 73,3 171,1 343,2- - 60,1 58,6 213,5 321,0- -
Ungarn 1.317,1 459,7 108,3 198,1 13,0296,4 1.239,3 523,7 126,1 246,3 7,9535,5
Rumænien .426,1 430,0 20,6 39,3 82,8231,5 669,1 394,9 28,8 38,0 12,7143,1
Bulgarien 130,0 47,8 11,4 62,1 14,090,0 153,8 42,1 12,5 69,9 11,9126,3
ilde :Statistisches Bundesamt -Wiesbaden

-40-
TABEL 6
1977 - Søtransport mellem Grækenland ogdeøvrige
medlemsstater
1.000 t
Til Fra-Γalt
Græken "Land Grækenl and
Samtlige heraf Samtlige heraf Samtlige heraf
varer olie varer olie varer olie
Tyskland 182 3 137 34 319 37
Frankrig - 579 163 .349 77 928 240
Italien - 2.149 1.345 1.517 913 3.666 2.258
Nederlandene 415 55 882 791.297 134
Belgien 526 12 96 5 622 17
Detfor.358 36 405 63 763 99Kongerige
Irland ••• ''·'
••• :
Danmark 12•• 93■
• 105 :
Ialt(x) 4.221 1.614 3.479 1.171 7.700 2.785
:ss:ss:»:: :::sKSt»c :ÍSSS5X38S3 !1
(*) Bortset fra Irland og"heraf olie "forDanmark
Kilde :DeEuropæiske Fællesskabers Statistiske Kontor

-41-
BILAG II
Foranstaltninger ,allerede vedtaget afFællesskabet eller foreslået
afKommissionen ,derhareller somkanfåindflydelse påafviklingen
aftransittrafikken
Foranstaltninger med hensyn til Infrastruktur
-Rådets "beslutning af28.februar 1966 omindførlse afenfremgangs­
måde forforhandling ominfrastruktur-investeringer påtransportom -
rådet
-Rådets "beslutning af20.februar 1978 omindførelse afenkonsul -
tationsprocedure ogomnedsættelse afetudvalg for transport -
infra struk tur
-Forslag tilRådets forordning omstøtte til transportinfrastruktur -
projekter afinteresse for Fællesskabet ,udvidet tilogså atomfatte
projekter itredjelande .
Foranstaltninger med hensyn til grænsepassage
-Rådets direktiv af19.juli 1968 omgennemførelse afensartede
bestemmelser for afgiftsfri indførsel afbrændstof ,somindeholdes
ierhvervsmotorkøretø jersbrændstofbeholdere
-Forslag til Rådets direktiv omændring afovennævnte direktiv
-Aftale af23.januar 1962 omvisse foranstaltninger til atlette
toldbehandlingen afEKSF-produkter ,der transporteres med jernbane .
Foranstaltninger med hensyn til afgifter
-Forslag tilRådets første direktiv omtilpasning afdenationale
afgiftsordninger for erhvervskøretøjer .
Foranstaltninger med hensyn til kombineret transport
-Rådets direktiv af17.februar 1975 omindførelse affælles regler
forvisse former forkombineret godstransport (jernbane /landevej )
mellem medlemsstaterne ,ændret veddirektiv af19.december 1973
(79/5/EØF).
-Forslag tilRådets afgørelse omindledning afforhandlinger om
indgåelse afenaftale mellem Deteuropæiske økonomiske Fællesskab
ogtredjelande omdenordning ,derskal gælde forvisse former for
international kombineret godstransport (jernbane /landeve j).

-42-
-Forslag tilRådets direktiv omvisse foranstaltninger til fremme
afkombineret transport .
-Forslag tilforordning omændring afforordning (EØF )nr.1107/70
medhenblik påatsupplere ordningen med støtte ,somydes inden
forsektoren fortransporter medjernbane ,ad'landeveje ogsejl­
bare vandvej é,ved tilføjelse afbestemmelser forkombineret trans­
port .
Foranstaltninger pådet tekniske område
9
-Forslag tilRådets direktiv omvægt ogmål forlandevejskøretøjer
samt visse supplerende tekniske betingelser .
-Forslag tilRådets direktiv omvægt ogvisse andre tekniske data
,(ikke mål )forlandevejskøretøjer ,'derbenyttes tilgodstransport .
Foranstaltninger med hensyn til' adgang tilmarkedet ogfri bevægelig ¬
hed
-Rådets første direktiv af23.juli 1962 omindførelse affælles
regler for .visse former forgodstransport adlandevej mellem med­
^lemsstaterne ,ændret ved .direktiverne af19.december 1972 ,4.
marts 1974 ,,14.februar 1977 , .20,februar 1978 og20,december 1979 .
-Rådets forordning (EØF )nr,117/66af28,juli 1966 omindførelse
affælles regler for den internationale personbefordring aflande­
vejmed omnibusser ,
-Rådets forordning (EØF )nr,516/72af28,februar 1972 omindfø­
relse affælles regler for "pendulkørsel medomnibusser mellem
medlemsstaterne ,ændret vedforordning af23,november 1978 ,
-Rådets forordning (EØF )nr,517/72af28,februar 1972 omindfø­
relse affælles regler forrutekørsel ogsærlige former forrute-
kørsel medomnibusser mellem medlemsstaterne ,ændret ved forord­
ningerne af20,december 1977 og12,juni 1978 ,
-Rådets afgørelse af15.oktober 1975 ombemyndigelse afKommissio­
nen til atføre forhandlinger vedrørende enaftale mellem Det
europæiske økonomiske Fællesskab ogtredjelande omenordning for
international personbefordring adlandevej medomnibusser ,supple­
retvedRådets afgørelse af15.marts 1976 .

-43-
-Rådets afgørelse af15.oktober 1975 omfastsættelse afdirek­
tiver for forhandlingerne vedrørende enaftale mellem Det euro­
pæiske økonomiske Fællesskab ogtredjelande omenordning for
international personbefordring adlandevej med omnibusser ,ændret
ved afgørelse af20.februar 1978 .
-Kommissionens meddelelse tilRådet omforhandl irgeme vedrørende
enaftale mellem Det europæiske økonomiske Fællesskab ogtredje­
lande omordningen forinternational personbefordring adlandevej
med omnibusser ,indeholdelse etforslag tilRådets afgørelse ,hvor
der findes præciserende ogsupplerende retningslinier for den af­
tale ,Kommissionen erblevet bemyndiget til atforhandle ved
Rådets afgørelse af15.oktober 1975 ;deforskellige parter har
paraferet etudkast til aftale .
-Forslag tilRådets forordning omtilpasning afkapaciteten for
godstransport for fremmed regning mellem medlemsstaterne .
Foranstaltninger med hensyn til tariffer
-Aftale af21.marts 1955 mellem regeringerne for EKSF' smedlems­
stater ,forsamlet iRådet ,omindførelsen afdirekte international
jernbanetariff er.
-Aftale af29.juli 1956 mellem påden ene side Det schweiziske
Forbundsråd ogpåden anden side regeringerne forEKSF' smedlems­
stater ogDen høje Myndighed omindførelse afdirekte internatio­
nale jernbanetariffer fortransport afkul ogstål itransit
gennem det schweiziske område .
-Aftale af26.juli 1957 mellem Denøstrigske Forbundsregering på
den eneside ogregeringerne forEKSF 'smedlemsstater ogDenhøje
Kyndighed pådenanden side omindførelse afdirekte international
jernbanetariffer fortransport afkulogstål itransit gennem det
østrigske område .
Foranstaltninger pådet sociale område
-Rådets forordning (EøF )nr.543/69af25.marts 1969 omharmonise­
ring afvisse bestemmelser pådetsociale område inden forlande -
vejstransport ,medsenere ændringer .Enkodificeret udgave af
forordningen erblevet offentliggjort iEFT C73./1af17.marts
1979 .

-44-
-Rådets forordning (EØF )nr.1463/70af20.juli 1970 om
indførelse afetkontrolapparat inden forlandevejstransport ,
senest søndret vedforordning (EØF )nr.2828/77af12.december
1978 . '
o
0 0
-Europa-Parlamentets "beslutning omproblemerne iforbindelse
meddeneuropæiske transportinfrastruktur (EFTnr.79af16.
december 1960 ,s.493).
-Beslutninger omforbedring afalpeovergangenes trafikinfra -
struktur (EFT049af28.juni 1973 ,s.12).
■*.

-45-
BILAG III
UDDRAG AFFORHANDL INGERNE I
EUROPA-PARLAMENTET DEN 24.SEPTEMBER 1979
Transittrafik iAlpeme
Form anden
Næste punkt pådagsordenen ermundtlig forespørgsel med forhand­
ling (dok .1-298 /79)afSeefeld ,Alters ,Gabert ,Gatto ,Key ,
Klinkenborg ogLoo til Kommissionen :
Om :Europæisk løsning vedrørende transittransporten iAlperne .
Europa-Parlamentet har isinbeslutning af16.januar 1979 på
grundlag afen "betænkning fraudvalget forregionalpolitik ,fysisk
planlægning ogtransport blandt andet krævet ,atløsningen afføl­
gende aktuelle opgaver for transportpolitikken fårhøjeste prioritet :
"forbedring aftransittransport gennem Østrig ogSchweiz ,
især vedretfærdig påligning afvejafgifter ,forbedring af
infrastruktur ,fremme afkombineret transport ".
Rådet aftrafikministre vedtog den 12.juni 1978 enerklæring ved­
rørende spørgsmålet omdeøstrigske vejafgifter ,hvori det blandt
andet hedder ,atRådet tager til efterretning ,"atKommissionen
udfra ettransitpolitisk aspekt ogioverensstemmelse med Fælles­
skabets retsforskrifter ogtransportpolitiske tendenser fortsat
vil følge degrundlæggende problemer ,derogså findes iandre
tredjelande medhensyn til infrastruktur ogmarkedsorganisation ,
atdenvilbidrage tiludarbejdelse aftilfredsstillende løsninger
påeuropæisk plan ogaflægge beretning forRådet omeventuelle
fællesskabsinitiativer ".
*

-46-
1.Hvad har Kommissionen hidtil gjort ienkeltheder for at
efterkomme Europa-Parlamentets krav ogforbedrede "bidrag fra
Fællesskabets side tiludarbejdelse afløsninger påeuropæisk
plan medhenblik påengnidningsløs passage adlandevej og
pr.jernbane gennem Alperne ?
2.ErKommissionen klar over ,atproblemet med flaskehalse i
Alpernes transportinfrastruktur (trafikpropper ,ulykker ,
miljøgener )vil skærpes vedGrækenlands tiltrædelse afPælles -
skabet ,ogatogså lignende spørgsmål vedrørende transittrans -
porten gennem Jugoslavien måtages med iovervejelserne ?
3.Hvorledes påtænker Kommissionen fremover atudforme Fælles­
skabets samarbejde med transitlandene Østrig ,Schweiz og
Jugoslavien påtransportområdet for atkomme nærmere tilmå­
let :ensåuhindret transportafvikling sommulig tilfremme
afsamhandelen mellem Fællesskabets enkelte medlemsstater ?
4.Anerkender Kommissionen ,atdette samarbejde først ogfremmest
børvedrøre planlægning ,udbygning ogfinansiering aftrans -
portinfrastrukturen samt spørgsmål vedrørende afgifter for
gennemrejsende trafik ,transittilladelser ,fremme afkombineret
transport ogdetkommercielle ogtekniske samarbejde mellem
jernbanerne ogendelig enlettere grænsepassage ? s
5.Hvornår forventes den iovennævnte rådserklæring omtalte be­
retning fraKommissionen atforeligge ?
KanKommissionen redegøre forretningslinierne for deplan­
lagte aktioner ?
Hr.Seefeld selv errede til atbegrænse sintaletid .Jeg anmoder >
alle talere omatgøre det samme .
Hr.Seefeld har ordet .

-47-
Seefeld -(ty.)
Hr.formand ,daman også afhensyn tilmedarbejderne bør fatte
sig ikorthed her ,vil jegnøjes mednogle fåbemærkninger ,
Spørgsmålenes ordlyd foreligger forDem .Jegmldesværre begynde
med atkonstatere ,atder stadig væk ikke findes nogen ensartet
transportpolitik iDet europæiske fællesskab ,ogatdet eren
afgrundene til ,atviidagmåstille enrække spørgsmål til
Kommissionen ,omhvorfor der ikke foreligger nogen løsninger
vedrørende transittransporten iAlperne .
Det erfuldstændig klart ,atDet europæiske Fællesskab ikke kan
lade ,som omØstrigs ogSchweiz' sproblemer ikke angik det ,selv
omdisse lande ertredjelande .Men fællesskabslandet Italien kan
kunnås adlandevej eller pr.jernbane ,hvis transporten netop
sker gennem Schweiz eller Østrig .Vihar derfor allerede idet
forløbne åridenne forsamling vedtaget enbeslutning ,hvori vi
har krævet ,attransittransporten gennem Østrig ogSchweiz skal
forbedres ,ogvihar også erklæret ,atdette skal skeved en
retfærdig opkrævning afvejafgifter ,enforbedring afinfrastruk -
»
turen ogfremme afden kombinerede transport .Rådet aftrafikmini­
stre har ligeledes idet foregående årbeskæftiget sigmed dette
emne oghar ijuni 1978 bl.a .besluttet ,atKommissionen skal
undersøge degrundlæggende problemer ,der findes iandre tredje­
lande medhensyn tilinfrastruktur ogmarkedsorganisation .Kommis­
sionen har fået tilopgave atfinde entilfredsstillende løsning
på,hvorledes derpåeuropæisk plan kanbidrages til ,atnetop
disse landes problemer inddrages ienplanlægning fordensamlede
europæiske transport .Kornmissionen skal såforelægge Rådet forslag
tilmulige initiativer .
Idet forløbne århar østrig påkaldt sigopmærksomheden gennem
sine afgiftsplaner .IDeteuropæiske Fællesskab rejstes spørgsmålet *
omhvad vikangøre ,forattransporten mellem fællesskabslande ikke
bliver vanskeliggjort ,ogvimåogså rette blikket fremad ,forfra
1981 erGrækenland medlem afdette Fællesskab ,ogdentransport ,
dervil forekomme mellem Grækenland ogvore nilande ,sker gennem
C;_trig ,ogdertil kommer også transitlandet Jugoslavien .vrimener

-48-
derfor ,atdermåopstå etsnævert samarbejde mellem Fællesskabet
ogdisse transitlande .Vimener også ,atviharpligt tilathjælpe
transitlandene med atklare dentransportstrøm ,der erskabt på
grund afderes beliggenhed .
Derfor harnogle kolleger ogjeg ,der alle ermedlemmer aftrans -
portudvalget ,idag anmodet Kommissionen omatgive svar påfem
spørgsmål ,vihar stillet .For atsige det ikorthed ,har viganske
simpelt anmodet denomatsørge for ,attransportproblemerne bliver
konstateret ,athøre efter ,hvilke muligheder trejdelandene har for
atløse vanskelighederne ,for transporten gennem Østrig ,Schweiz og
ifremtiden Jugoslavien ervigtig for transporten inden for Fælles­
skabet .Dermed har jeg ietkort sammendrag motiveret ,hvorfor vi
har stillet denne forespørgsel ,ogjeghåber ,atDeertilfreds
med dette ,hr.formand .
(
Formanden -Hr.Burke har ordet .
Burke ,medlem afKommissionen -(en)
Hr.formand ,forespørgslen tilKommissionen rejser alle devanske­
ligheder ,somtransittransporten gennem visse tredjelande støder
på,ogsomvilblive endnu større ,når Grækenland erblevet medlem .
Iforespørgslen fremhæves navnlig devanskeligheder ,der gør sig
gældende iAlperne inordsyd -ognordvest sydøst-gående retning .
Forbedringen aftransittransporten gennem Østrig ,Jugoslavien og
Schweiz eretafKommissionens vigtigste mål påtransportområdet .
Detindebærer ,atman finder frem til enmultilateral løsning ,der
gårudover Fællesskabets rammer ogtager hensyn tilbåde transit -
landene ogdelande ,derhar brug for transitten .
Ihenhold tilretningslinierne forvor fælles transportpolitik
somfastlagt afKommissionen idennes memorandum tilRådet af
oktober 1973 ogdefineret idenbetænkning ,somhr.Seefeld for
nylig forelagde påtransportudvalgets vegne ,skal derindføres
etsammenhængende ogåbent transportsystem ,dertager hensyn til

-49-
Fællesskabets transittransport gennem tredjelande .Iøjeblikket
eropmærksomheden koncentreret omØstrig ogomaspekterne ved
transport adlandevej somfølge afdespecielle vanskeligheder ,
der eropstået idette land vedindførelsen afvejafgift arfor
godetran sport .
Medhensyn til defem spørgsmål iforespørgslen vil jeggerne i
alkorthed svare følgende :For det første deltager Kommissionen
aktivt iudart ejdlesenafenløsning inden for depågældende
internationale organisationer ,navnlig den europæiske konference
aftransportministre ogden økonomiske kommission forEuropa i
Geneve .Endvidere har den iforbindelse med den fælles transport -
politik taget enrække initiativer ,somvilmedvirke til at
mindske denuværende vanskeligheder .Herudover har Kommissionen
indledt enundersøgelse aftrafikpropper inden for transport­
sektoren ,somikke kun erbegrænset til Fællesskabets område .
Kommissionen konstaterer med beklagelse ,atder tiltrods for
dens initiativer kun ertruffet meget fåkonkrete foranstaltnin­
ger .Navnlig vigtige forslag såsom vedrørende støtte til trans­
port infrastrukturprojekt erafinteresse for Fællesskabet eller
vedrørende harmonisering afafgiftsstrukturen for erhvervsmo tor-
køretøj ererendnu ikke blevet vedtaget iRådet .
For det andet rejser Grækenlands tiltrædelse afFællesskabet
transitproblemet påenendnu mere direkte måde .Iløbet affor­
handlingerne var derenighed om,atKommissionen efter underteg­
nelsen afselve tiltrædelsesdokumentet skulle indlede sonderende
samtaler medJugoslavien ogØstrig omdenordning ,der skulle
gælde forinternational godstransport adlandevej ,således at
mankunne finde frem til ,hvorledes man ,omnødvendigt vedind­
gåelse afenaftale ,kunne anvende deforanstaltninger ,dergælder
fortransporten mellem medlemsstaterne ,påtransport fraeller til
Grækenland .Kommissionens tjenestegrene harallerede haft drøf­
telser med enøstrigsk delegation ,oglignende kontakter vil
snart finde sted meddenjugoslaviske delegation .■Disse drøftel­
serkanblive efterfulgt afforhandlinger .Isitundersøgelses -
program for1980 harKommissionen afsat enomfattende bevilling
foratkunne foretage enundersøgelse ,dervilgøre detmuligt

-50-
pågrundlag afetbedre kendskab atfastlægge denye medlemssta­
ters transportinfrastrukturbehov .Kommissionen regner med ,at
Parlamentet støtter den iopførelsen afdenne bevilling påbud­
gettet ,således atdetforeslåede undersøgelsesprogram kanblive
gennemført . ■ ,
For det tred.je vil jeggerne iforbindelse med samarbejdet med
detrevigtigste transittredjelande fremhæve ,atsamarbejdsaf­
talen mellem Fællesskabet ogJugoslavien ,somvihåber vil blive
indgået ien .relativ nær fremtid ,indeholder ettransportafsnit
medbestemmelser vedrørende transit ,navnlig vedrørende udvikling
aftran sport irfrastruktur .I1975 forelagde Kommissionen etfor­
slag forRådet omindledning afforhandlinger med henblik påind- .
gåelse afenaftale mellem Fællesskabet ogtredjelande omregler
foradgangen tilmarkedet for envis delafdeninternationale
kombinerede godstransport pr.jernbane .Dette forslag ligger :
stadig iRådet . .
Desuden erKommissionen ifærd med atudarbejde ensamlet plan
for atfremme enomfattende udvikling afkombineret transport
gennem aktioner vedrørende infrastruktur ,udstyr ogerhvervsmæssig
udnyttelse .Kommissionen regner med atforelægge forslag herom for
Rådej ;inden udgangen afdette år,ognårdereropnået enighed
herom påfællesskabsplan ,vil denforeslå ,atderindgås enaftale
med tredjelande ,navnlig med Schweiz ogØstrig ,såder sikres et
effektivt samarbejde med disse lande .Endelig vilman måske idenne
forbindelse pågrundlag afgenerelle drøftelser med tredjelande om
transportspørgsmål kunne uddybe samarbejdet såmeget ,atdetkan
bidrage til løsningen afdenuværende problemer .
For det fjerde deler Kommissionen forespørgernes overbevisning om,
atdette samarbejde måudvides tildeområder ,der ernævnt under
punkt 4iforespørgslen .Dette ermålet med deundersøgelser ,den
har igangsat ,ogdeinitiativer ,den agter attage .
Jeg vil gerne understrege følgende :medhensyn tilfinansiering af
infrastrukturen -der erafvæsentlig betydning for enhvilken som
helst plan -har Kommissionen opkastet enpassende ordning ifor­
slaget til enforordning omfinansiel støtte tilprojekter af

-51-
* interesse for Fællesskabet ,uet geografiske omrade for anvendelsen
afdenne fordning er "begrænset til Fællesskabet .Grækenlands til­
træden ognødvendigheden afatsikre enlettere vej for envoksende
transittransport afinteresse forFællesskabet gennem alpelandene
erfaktorer ,der vil tale til fordel for enudvidelse afdenne
forordnings anvendelsesområde til vis^e projekter afinteresse for
Fællesskabet uden for dettes grænser .Skaxteharmoni tering ercgså
enpositiv faktor itransitforbedringen .Afdenne grund værdsætter
Kommission enmeget Rådets vedtagelse afdet første direktiv om
harmonisering afafgifter påerhvervskøretøjer ,der betegner et
første skridt henimod etfælles system forinfrastrukturafgifter ,
sommange grænsenære tredjelande har udtrykt interesse for .
Fer det femte ønsker Kommissionen trods vanskelighederne iforbin­
delse med den personalemangel ,somhr.Seefeld henledte Parlamentets
opmærksomhed påisin seneste betænkning ,ibegyndelsen afnæste år
atfærdiggøre den beretning ,der blev nævnt iRådets erklæring af
12,juni 1978 ,ogherunder tage hensyn til antallet ogdeindviklede
elementer ,denmåindeholde .Vistoler fast på,atFure pa-Parla­
mentet vil virkeliggøre deinitiativer ,vihar taget ogvil tage
ifremtiden med henblik påatløse problemerne for Fællesskabets
transittransport gennem tredjelan.de .
m
o
0 0
Deøvrige medlemmer ,somtogordet under forhandlingerne ,Gaftert ,
Puchs ,Carossino .Baudis ogColleselli ,understregede alle betyd­
ningen ogdenhastende karakter afenfællesskabsaktion medvæsent­
lige fremskridt inden fordenfælles transportpolitik .

PRINCIPAUX AXESDETRANSIT DANSLESPAYSMEMBRES DELACEMT
Wichtigst «Transitstrecken indenKitgliedetaaten
derC£kT
MainTransitRoutesintheGCKTKenberStates
Principali viaditransitoneipaesimembridella
CSC?
Belangrijkste doorvoerassen indeLandenvande
CDIT
vigtigetransitveje iCWT'snedleasstater
^ ––Road/Routa
3lubeck^y-J"y |f ftail/ChefnindaFer
■Hamburp ••••••Rhine/Rhîn
denHgagfff |t/l.y «Hannovar
vIJ#Vnhem ■ .–––Rota/Rout#
lbru9"^j6î>Ws558fcipberhsueen 1 Non-member countrvofthéCEMTJ
*env®r*st>f'^8%,j Pay»nonmambredelaCEMT___Railwayi/ChemintjiwJTG^nî^Çindhoveli 1£it^n9.5<wu0M-«\iJ;^S4^fcQbefhauwn 4 Non-membar countryoftheCEMTJ
>Ji'buf8Y. J P»y*nonmembradelaCEMT___Railway*/ChamlndaFar
cfquav^T3èn )wgindhovei~ T>» ar^sT^ f'*n.Wun^1
f Jp •Muncnen
Olterv^/-Innsbruck If_Aruck •&H -_..,_AnhVn,.„M,|x^«*«3r**J*\Gra *V BellinionJf 8rennerJ\üe/er>\Spialfeld'
Sv Mont-Bbnc^Mi,,noj£™VVill.chV-«Ki'»«"'"" 7
*1 fc_^//C«rvianaVio *Ljubljana lr /1 _.l.«*'7UkV/CeivignaJiçi Uooiiana VL To,,%ron,/sTVf"X^-^^« ?
5^SetaW Serra.aV.*WA3 ^Ni> Ntmes S&tnova\VV5L 4 N4> mmes -«fenov,\r /p–, _-T2!«e3^~Sr -v.X J
Ip Nlrtwnn««AMars«ilie*Oai^^' flephaéll^^tncona | K"*jr)/S-Ifmanc./,edifU p.nh«»ïJPon-Bou oulonJ)L^7%fck. > /V>/_/V-*-\–"Y"c,mpo *J2.r/J rlYV.*»."^V i\ /■ ^e™™/;•>\r-\ > X/£ί7-Έ:.-ν.ίΓ ,ίώΡ™ V/\Ν-,\ν ^,\
S–•Z r \–y^c N/■"5*"Ju,n,4v.i.™a.taîi* i!kK~^*(r^ \j^Z. .-pc -1/^>\t«NsS^~'¥ JZZT\-"*K3/^ c.«o6./ 'i.\/ 5/ V/\JX av^-oM_ Esk^,\ -v
mioMímes 'oootoo3003QQ«pósoo6oo_^go__goo__gog__iopo u..
100 o '00 200 300 *00 500 600SoureetC3JT