EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 24.7.2020 COM(2020) 607 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET EU-strategi om en mere effektiv bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn













INDLEDNING Ifølge EU's charter om grundlæggende rettigheder har børn ret til den beskyttelse og omsorg, der er nødvendig for deres trivsel. Ifølge FN's konvention om barnets rettigheder fra 1989 har barnet ret til beskyttelse mod alle former for vold. Seksuelt misbrug af børn er en særlig alvorlig forbrydelse med omfattende og alvorlige livsvarige mén for ofrene. Når børn gøres fortræd, medfører det også væsentlig og langvarig social skade. I mange tilfælde misbruges børn seksuelt af personer, de kender og har tillid til, og som de er afhængige af. Det gør det særligt vanskeligt at forhindre eller opdage disse forbrydelser. Der er tegn på, at covid-19-krisen har forværret problemet, især for de børn, der bor sammen med den, der misbruger dem. Derudover bruger børn mere tid online end før, ofte uden opsyn. Selv om det har givet dem mulighed for at fortsætte deres skoleundervisning og bevare kontakten til deres jævnaldrende, er der noget, der tyder på, at der er en øget risiko for, at børn kommer i kontakt med seksuelle krænkere online. Det forhold, at flere lovovertrædere har været isoleret hjemme, har betydet, at efterspørgslen efter materiale, der viser seksuelt misbrug af børn, er steget (med 25 % i nogle medlemsstater), hvilket igen fører til øget efterspørgsel efter nyt materiale og derfor nye tilfælde af misbrug. Europarådet skønner, at hvert femte barn i Europa udsættes for en eller anden form for seksuel vold. Seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn kan antage mange former og kan foregå både online (f.eks. ved at tvinge et barn til at deltage i seksuelle aktiviteter via livestreaming eller ved at udveksle materiale, der viser seksuelt misbrug af børn, online) og offline (f.eks. ved at deltage i seksuelle aktiviteter med et barn eller få et barn til at deltage i børneprostitution). Når misbruget også optages og deles online, er skaden varig. Ofrene skal leve i visheden om, at billeder og videoer af de forbrydelser, der viser de værste øjeblikke af deres liv, cirkulerer og kan ses af alle, også deres familie og venner. Den digitale verdens eksponentielle udvikling er blevet misbrugt og har med et globalt marked for materiale, der viser seksuelt misbrug af børn, gjort denne form for forbrydelse global i bogstavelig forstand. I de seneste få år har der været en dramatisk stigning i indberetningerne af seksuelt misbrug af børn online i EU (f.eks. billeder udvekslet i EU, ofre i EU osv.): fra 23 000 indberetninger i 2010 til næsten 725 000 i 2019, hvilket omfattede næsten 3 millioner billeder og videoer. Der har været en lignende voldsom stigning globalt: fra 1 million indberetninger i 2010 til næsten 17 millioner i 2019, hvilket omfattede næsten 70 millioner billeder og videoer. Indberetningerne tyder på, at EU er blevet den største vært for materiale, der viser seksuelt misbrug af børn, i verden (en stigning fra over 50 procent i 2016 til over 66 procent i 2019). For nylig førte efterforskning i Tyskland af seksuelt misbrug af børn til opdagelsen af potentielt over 30 000 mistænkte, som benytter gruppechat og beskedtjenester til at udveksle materiale, opildne hinanden til at frembringe nyt materiale og udveksle tips til, hvordan man som krænker kan groome ofre og skjule sine gerninger. Brugen af end-to-end-kryptering gør det vanskeligere at identificere forbryderne. I det konkrete eksempel er der indtil videre kun identificeret 72 mistænkte i Tyskland og 44 ofre. Selv om indførelsen af end-to-end-kryptering bidrager til at sikre fortrolig og sikker kommunikation, gør den det også lettere for forbrydere at få adgang til sikre kanaler, hvor de kan skjule deres gerninger såsom handel med billeder og videoer for de retshåndhævende myndigheder. Brugen af krypteringsteknologi til ulovlige formål skal derfor straks imødegås ved hjælp af løsninger, der gør det muligt for virksomheder at opdage og indberette seksuelt misbrug af børn i krypteret elektronisk kommunikation. Enhver løsning bør sikre både privatlivets fred i forbindelse med elektronisk kommunikation og beskyttelsen af børn mod seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse samt beskyttelsen af privatlivets fred for de børn, der er afbildet i det pågældende materiale. Bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn har høj prioritet for EU. Europa-Parlamentet og Rådet har begge opfordret til yderligere konkrete tiltag. Der er kommet lignende opfordringer fra forskellige fora, bl.a. fra medierne, da det er blevet klart, at verden generelt er ved at miste kampen mod disse forbrydelser og ikke formår at beskytte ethvert barns ret til at leve uden vold. EU er derfor nødt til at revurdere og styrke sin indsats. Formålet med denne strategi er at sikre, at der gøres en effektiv indsats på EU-plan for at bekæmpe seksuelt misbrug af børn. Med strategien skabes en ramme for udviklingen af en solid og omfattende indsats for at bekæmpe disse forbrydelser, hvad enten de finder sted online eller offline. Strategien indeholder otte initiativer, som skal bidrage til at få udviklet og gennemført de rette retsregler og styrket retshåndhævelsesindsatsen, og som skal fungere som katalysator for en koordineret indsats med flere aktører i forbindelse med forebyggelse, efterforskning og bistand til ofre. Initiativerne trækker på alle de redskaber, der er til rådighed på EU-plan, både materielle EU-retsregler (afdeling I) og finansiering og samarbejde (afdeling II) Strategi skal gennemføres i løbet af de næste fem år (2020-2025). I. GENNEMFØRELSE OG UDVIKLING AF DE RELEVANTE RETSREGLER FOR AT BESKYTTE BØRN I 2011 tog EU et vigtigt skridt med vedtagelsen af direktivet om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn (2011/93/EU), hvis gennemførelse i medlemsstaterne nu skal afsluttes hurtigst muligt. Derudover skal der på hensigtsmæssig måde tages fat på eventuelle mangler i lovgivningen. 1.Det skal sikres, at gældende lovgivning (direktiv 2011/93/EU) gennemføres fuldt ud Direktivet om seksuelt misbrug er den første omfattende EU-retsforskrift, der fastsætter minimumsregler vedrørende definitionen af strafbare handlinger og sanktioner på området seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og materiale, der viser seksuelt misbrug af børn, og det omfatter forebyggelse, efterforskning og retsforfølgning samt bistand til og beskyttelse af ofre. Strafbare handlinger omfatter handlinger online og offline såsom at se og distribuere onlinemateriale, der viser seksuelt misbrug af børn, grooming (dvs. etablere en følelsesmæssig kontakt med barnet online med henblik på seksuelt misbrug) og seksuelt misbrug via webcam. Ud over den materielle og processuelle strafferet skal medlemsstaterne ifølge direktivet også indføre omfattende administrative (dvs. ikke-lovgivningsmæssige) foranstaltninger, f.eks. om udveksling af strafferegistre mellem medlemsstaterne via det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS), som en del af sikkerhedsundersøgelsen før ansættelsen af personer til stillinger, der indebærer direkte og regelmæssig kontakt med børn, eller uddannelse af fagfolk, der kan komme i kontakt med børn, der er ofre for seksuelt misbrug. Disse foranstaltninger forudsætter, at flere aktører fra forskellige områder af den offentlige forvaltning (f.eks. retshåndhævende myndigheder, sundhedssektoren, uddannelsessektoren, socialforvaltninger, børneforsorgen og retsvæsenet) og fra den private sektor (f.eks. virksomhederne og civilsamfundet) inddrages, og at indsatsen koordineres. Medlemsstaterne har gjort væsentlige fremskridt med direktivets gennemførelse. Der er dog stadig et stykke vej, før man får det fulde udbytte af direktivet. Det sker først, når medlemsstaterne har gennemført alle direktivets bestemmelser fuldt ud. Der er stadig vanskeligheder forbundet med forebyggelse (især forebyggelsesprogrammer for lovovertrædere og for personer, der frygter, at de måske vil begå lovovertrædelser), strafferet (især definitionen af lovovertrædelser og sanktionernes omfang) og bistand, støtte og beskyttelse af mindreårige ofre. For at sikre en fuldstændig gennemførelse af direktivet indledte Kommissionen i 2019 traktatbrudssager mod 23 medlemsstater. Kommissionen vil fortsat arbejde tæt sammen med medlemsstaterne for at løse udestående problemer hurtigst muligt og sikre, at direktivet gennemføres og efterleves fuldt ud i hele EU. Kommissionen vil også støtte medlemsstaternes arbejde på området ved fortsat at fremme udveksling af bedste praksis og erfaringer. Vigtigste tiltag: ðMedlemsstaterne skal tillægge afslutningen af gennemførelsen af direktivet om seksuelt misbrug af børn højeste prioritet. Kommissionen vil fortsat gøre brug af de håndhævelsesbeføjelser, den har i henhold til traktaterne, ved at indlede de traktatbrudssager, der måtte være nødvendige for at sikre en hurtig gennemførelse.

2.Det skal sikres, at EU-retten muliggør en effektiv indsats Kommissionen vil vurdere, om direktivet om seksuelt misbrug af børn skal opdateres under hensyntagen til den undersøgelse, der henvises til i initiativ #3 nedenfor. Ud over direktivet om seksuelt misbrug af børn findes der en række retsakter på EU-plan, der understøtter og former bekæmpelsen af seksuelt misbrug af børn, især med hensyn til den private sektors rolle i forebyggelsen og bekæmpelsen af seksuelt misbrug af børn. De forslag om elektronisk bevismateriale, som Kommissionen fremsatte i april 2018, spiller en central rolle med hensyn til at fremme en hurtig adgang til vigtigt bevismateriale, som den private sektor råder over, f.eks. identiteten af personer, som har uploadet og udbredt materiale, der viser seksuelt misbrug af børn. Kommissionen vil endnu en gang opfordre til, at forslagene vedtages hurtigt. Kommissionen har forpligtet sig til at fremsætte forslag om retsreglerne for digitale tjenester, som vil have følger for bekæmpelsen af onlinemateriale, der viser seksuelt misbrug af børn. Pakken om digitale tjenester, som vil blive foreslået i slutningen af 2020, vil præcisere og ajourføre reglerne om ansvar og sikkerhed i forbindelse med digitale tjenester. Kommissionen vil i den forbindelse overveje, om der er behov for at fjerne hindringer for frivillige tiltag til at tackle ulovligt indhold og ulovlige varer eller tjenester, der formidles online, især hvad angår tjenester fra onlineplatforme. Kommissionen mener, at der som led i bekæmpelsen af seksuelt misbrug af børn online er brug for en klar obligatoriske pligt til at opspore og indberette seksuelt misbrug af børn online for at skabe større klarhed over og vished om det arbejde, der udføres af både de retshåndhævende myndigheder og de relevante aktører i den private sektor for at bekæmpe misbrug online. Den vil indlede udarbejdelsen af sektorspecifik lovgivning med henblik på at bekæmpe seksuelt misbrug af børn online mere effektivt med fuld respekt for de grundlæggende rettigheder, især retten til ytringsfrihed og beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred. Den lovgivning, som det i initiativ #6 om handlede center kan involveres i, vil som et centralt element indeholde mekanismer til at sikre ansvarlighed og gennemsigtighed. Forordningen om Europol, hvori rammerne for Europols arbejde er fastlagt, er også relevant. Kommissionen har i sit arbejdsprogram for 2020 bebudet et lovgivningsforslag, som skal styrke Europols mandat med henblik på at forbedre det operationelle politisamarbejde. Europol har erfaret, at der er grænser for, hvilken støtte det kan yde grundet det voldsomt stigende problem med seksuelt misbrug af børn. Derudover er Europols mulighed for at hjælpe medlemsstaterne begrænset af, at det ikke kan modtage personoplysninger direkte fra den private sektor, hvis infrastruktur misbruges af forbrydere til at opbevare og udbrede materiale, der viser seksuelt misbrug af børn. Europa-Kommissionen vil se nærmere på disse spørgsmål i forbindelse med den kommende ændring af Europols mandat, som forventes vedtaget i fjerde kvartal 2020. Sådanne lovgivningsmæssige ændringer vil være i overensstemmelse med EU's politik for bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn og bør sikre, at der er de fornødne retsregler til, at relevante aktører kan få — og gives hjælp til — at forebygge, opspore, indberette og gribe effektivt ind med henblik på at beskytte børn i ethvert tilfælde af seksuelt misbrug af børn. Vigtige foranstaltninger: ðI første omgang vil Kommissionen give det prioritet at foreslå lovgivning til at sikre, at udbydere af elektroniske kommunikationstjenester også efter december 2020 kan fortsætte deres hidtidige frivillige praksis med at opspore tilfælde af seksuelt misbrug af børn i deres systemer. ðI anden omgang, i andet kvartal 2021, vil Kommissionen foreslå den nødvendige lovgivning til effektivt at bekæmpe seksuelt misbrug og udnyttelse af børn online, der bl.a. vil indeholde krav om, at relevante onlinetjenesteudbydere skal opspore kendt materiale, der viser seksuelt misbrug af børn, og indberette materialet til de offentlige myndigheder. 3.Kortlægning af lovgivningsmæssige mangler, bedste praksis og prioriterede tiltag De gennemførelsesforanstaltninger, som medlemsstaterne har meddelt Kommissionen, omfatter foranstaltninger, som ikke specifikt er påkrævet efter direktivet, men som medlemsstaterne har fundet nødvendige for at bekæmpe seksuelt misbrug af børn. Det tyder på, at der kan være relevante problemer, som direktivet ikke i tilstrækkelig grad afhjælper. Kommissionen afholdt i september 2019 en workshop med deltagelse af sagkyndige for at indhente mere information om sådanne eventuelle lovgivningsmæssige mangler og konkluderede, at det er nødvendigt at indhente yderligere oplysninger. Direktivet blev vedtaget i 2011, og der bør derfor også foretages en vurdering af dets gennemførelse i praksis, blandt andet med hensyn til, hvor effektivt, relevant og kohærent det er, samt hvilken EU-merværdi det giver. Ved en sådan vurdering bør der navnlig ses på onlineaspektet af forbrydelserne, idet der hersker tvivl om, hvorvidt de gældende regler er egnede efter en periode på ni år, som har været kendetegnet ved store teknologiske ændringer, og hvor der er sket en eksponentiel vækst i udbredelsen af materiale online. Teknologien har gjort det lettere end nogensinde for forbrydere at få kontakt til børn, udveksle billeder af misbrug, skjule deres identitet og profit og sammen med andre forbrydere begå flere forbrydelser. Lovovertræderne er desuden blevet dygtigere til at udnytte teknologien og de tekniske muligheder, blandt andet kryptering og anonymitet (f.eks. deling af filer mellem ligestillede og mørkenettet). Denne kriminelle aktivitet skaber problemer for samfundet generelt og især for de retshåndhævende myndigheder, når de skal beskytte samfundet. I lyset heraf vil Kommissionen hurtigst muligt få foretaget en undersøgelse med henblik på at kortlægge mangler i lovgivningen og ved gennemførelsen heraf, bedste praksis og prioriterede tiltag på EU-plan, hvor der ses på: ·om den gældende EU-lovgivning løser de problemer, den havde til formål at løse og ·om der er nye problemer i forbindelse med disse forbrydelser, som den aktuelle lovning kun delvist eller slet ikke tager hånd om. Der vil i forbindelse med undersøgelsen blive taget højde for det arbejde, Rådet for Den Europæiske Union er i gang med for at sikre den effektive gennemførelse af dets konklusioner fra oktober 2019 om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, som kunne føre til udarbejdelsen eller en ajourføring af nationale handlingsplaner med henblik på at koordinere indsatsen på nationalt plan. Der vil også blive taget højde for Europa-Parlamentets beslutning fra november 2019, betænkningen fra december 2017 om gennemførelsen af direktivet om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn og arbejdet i Europarådets Lanzarotekomité.

Vigtigste tiltag: ðKommissionen vil inden udgangen af 2020 iværksætte en omfattende undersøgelse for at kortlægge lovgivningsmæssige mangler, bedste praksis og prioriterede tiltag på EU-plan i kampen mod seksuelt misbrug af børn online og offline. II. STYRKELSE AF DEN RETSHÅNDHÆVENDE INDSATS OG BEDRE SAMARBEJDET MELLEM ALLE AKTØRER Der skal i bekæmpelsen af seksuelt misbrug af børn sættes ind på mange fronter, også i samfundet generelt. Det er kun muligt at gøre reelle fremskridt, hvis der gøres en større indsats med hensyn til forebyggelse, indberetning, indbringelse af sager, efterforskning, beskyttelse, kortlægning, behandling og opfølgning af hvert eneste tilfælde. Sociale tjenester, sundhedspersonale, akademikere, forskere, undervisere, domstole, retshåndhævende myndigheder, børn, familier, NGO'er, medier og samfundet generelt spiller alle en rolle i en tværfaglig tilgang, der involverer mange aktører. 4.Styrkelse af den retshåndhævende indsats nationalt og på EU-plan Bekæmpelsen af seksuelt misbrug af børn kræver en kyndig og bred indsats fra de retshåndhævende myndigheders side både nationalt og på EU-plan. Covid-19-krisen har gjort det klart, at det er nødvendigt at forbedre de retshåndhævende og dømmende myndigheders digitale kapacitet, hvis de skal være i stand til at beskytte borgerne, hvilket blev understreget i genopretningsplanen fra maj 2020. Der er stor forskel på den måde, de retshåndhævende myndigheder i medlemsstaterne er opbygget på, når det gælder bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn. Hvis medlemsstaterne skal kunne sikre, at børn inden og uden for deres grænser beskyttes, er det vigtigt, at de har specialiserede enheder, der er korrekt udstyret og bemandet med veluddannede medarbejdere i deres nationale politienheder. Som reaktion på en nylig bølge af meget omfattende sager har en række medlemsstater valgt at øge det personale, der beskæftiger sig med at forebygge og bekæmpe seksuelt misbrug af børn, hvilket Kommissionen ser meget positivt på. Som led i disse enheder burde medlemsstaterne overveje at indføre nationale enheder, som beskæftiger sig med at identificere ofre. Hvor disse hold allerede findes, bør medlemsstaterne overveje at udvide kapaciteten på nationalt niveau til de relevante regionale og lokale hold. Hvis forbrydelserne skal bekæmpes effektivt, bør medlemsstaterne også kunne deltage i EU-samarbejde og internationalt samarbejde med henblik på at identificere børn sammen med Det Europæiske Center for Bekæmpelse af Cyberkriminalitet (EC3) under Europol eller via den internationale database med billeder af seksuel udnyttelse af børn (ICSE-database) i Interpol. Når de enkelte medlemsstater afsætter ressourcer til at imødegå faren for seksuelt misbrug af børn, bør de også tage hensyn til landets kapacitet til at støtte det internationale samarbejde på området. Sager om seksuelt misbrug af børn, især de sager, der involverer digitalt materiale, begrænser sig sjældent til én medlemsstat. Ud over at vedligeholde de nationale efterretningsdatabaser bør medlemsstaterne derfor investere i systematisk videregivelse af relevant efterretning til Europol, som er EU's knudepunkt for oplysninger om kriminalitet, således at de kan hjælpe hinanden med at løse sager, der går på tværs af grænserne. En effektiv bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn forudsætter også, at den tekniske kapacitet er helt ajour. Nogle nationale efterforskningshold har ikke den nødvendige viden og/eller de nødvendige redskaber til f.eks. at finde materiale, der viser seksuelt misbrug af børn i et betydeligt antal beslaglagte fotos eller videoer, til at finde ofre eller lovovertrædere eller til at foretage efterforskning på mørkenettet eller i netværk med ligestillede. Kommissionen yder finansiering til medlemsstaterne via Fonden for Intern Sikkerhed (politi) for at fremme udviklingen af den nationale kapacitet til at holde trit med den teknologiske udvikling. Derudover stiller Kommissionen også midler til rådighed via Fonden for Intern Sikkerhed (politi) gennem EU-foranstaltninger, som f.eks. omfatter indkaldelse af forslag og udbud med henblik på at bekæmpe aspekter af seksuelt misbrug af børn online og offline. Der vil være en ny indkaldelse af forslag vedrørende bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn i slutningen af 2020. Kommissionen støtter også forskningsprojekter som led i Horisont 2020 for at fremme udviklingen af den nationale kapacitet (inden for bl.a. retshåndhævelse) med henblik på bekæmpelsen af seksuelt misbrug af børn. Fremtidige indkaldelser af forslag med henblik på at bekæmpe disse forbrydelser vil være åbne under det nye rammeprogram for forskning og innovation Horisont Europa. Brugen af onlineteknikker til undercover-efterforskning udgør en stor fordel, når netværk, der er skjult bag denne form for teknologi, skal infiltreres. De har vist sig at være meget effektive metoder til at forstå lovovertrædernes mønster og interaktionen på onlinetjenesterne og har i sidste ende gjort det lettere at lukke kommunikationskanaler, som benyttes af lovovertræderne, og at få dem retsforfulgt. Der er som led i det retshåndhævende arbejde et stigende behov for at kunne infiltrere særligt farlige grupper af lovovertrædere online. Dette kan gøres ved hjælp af en række forskellige metoder, som i dag kun er til rådighed for et mindre antal medlemsstater og partnere uden for EU. Det bør derfor overvejes at gøre metoderne tilgængelige i hele EU, så indsatsen kan målrettes disse lovovertrædere mere effektivt uden at være afhængig af andre partnere. EU's værdier og grundlæggende rettigheder skal forblive kernen i alle fremtidige foranstaltninger. Europol vil oprette et innovationsknudepunkt og -laboratorium for at lette medlemsstaternes adgang til tekniske værktøjer og viden, der er udviklet på EU-plan. Dette vil også gøre det muligt at klarlægge, hvilke behov medlemsstaterne har for at tackle udfordringerne i forbindelse med digital efterforskning, hvilket vil bidrage til at fastlægge, hvor meget der skal tildeles til forskning, innovation og udvikling af politikapaciteten. Innovationsknudepunktet og innovationslaboratoriet vil fremme medlemsstaternes adgang til ressourcer og erfaringer i Europols Center for Bekæmpelse af Cyberkriminalitet (EC3). EC3 har siden oprettelsen spillet en vigtig rolle ved at bistå medlemsstaterne i bekæmpelsen af seksuelt misbrug af børn. Der er tale om bistand af forskellig art, bl.a. følgende: ·EC3 har bidraget til arbejdet med at identificere ofre siden 2014. Takket være et samarbejde med medlemsstaterne og partnere via operationelle aftaler gennem Europols taskforcer for identifikation af ofre (Victim Identification Task Forces) og brug af forskellige efterforskningstilgange, bl.a. ICSE-databasen, er næsten 360 børn og 150 lovovertrædere er blevet identificeret. ·Europol har (ofte i samarbejde med Eurojust) hjulpet med at koordinere en række vellykkede efterforskninger. ·Der gennemføres hvert år særlige operationelle handlingsplaner om bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn som led i EU-politikcyklussen/EMPACT for organiseret og grov international kriminalitet med bistand fra Europol . ·Europol har spillet en vigtig rolle i indsamlingen, behandlingen og offentliggørelsen af rapporter såsom EU-trusselsvurderingen af grov og organiseret kriminalitet (SOCTA) og IOCTA-rapporten (trusselsvurdering af organiseret internetkriminalitet), som indeholder særlige afsnit om bekæmpelsen af seksuelt misbrug af børn. ·Europol har også samarbejdet med internationale partnere om at yde rådgivning til forældre og plejepersonale om sikkerhed på internettet for at bidrage til at beskytte børn på internettet under covid-19-krisen og har udarbejdet tre ugentlige rapporter om efterretning rettet til bestemte kredse Vigtigste tiltag:

ðEuropol vil oprette et innovationsknudepunkt og -laboratorium, og Kommissionen vil yde finansiering for at fremme udviklingen af den nationale kapacitet til at holde trit med den teknologiske udvikling og sikre en effektiv indsats fra de retshåndhævende myndigheders side ved bekæmpelsen af disse forbrydelser. 5.Medlemsstaterne skal kunne beskytte børn bedre gennem forebyggelse Nogle af de bestemmelser i direktivet om seksuelt misbrug af børn, hvis fulde gennemførelse er blevet forsinket i medlemsstaterne, er bestemmelser, hvorefter der skal indføres programmer til forebyggelse, som flere forskellige aktører skal deltage i. Med hensyn til forebyggelse rettet mod (potentielle) lovovertrædere vedrører medlemsstaternes vanskeligheder alle stadier af de relevante programmer: inden en person begår en lovovertrædelse første gang, i løbet af eller efter straffesagen og i og uden for fængslet. Forskningen i, hvad der får en person til at begå en lovovertrædelse, er begrænset og fragmenteret, og kommunikationen mellem fagfolk og forskere er minimal: ·Den aktuelle mangel på forskning gør det vanskeligt at udarbejde og indføre effektive programmer på alle stadier. Det er sjældent, at der foretages en vurdering af de få programmer, der findes, for at se, om de er effektive. ·De forskellige fagfolk på området (f.eks. myndigheder, der tilbyder forebyggelsesprogrammer til personer, som frygter, at de vil begå en lovovertrædelse, offentlige myndigheder med ansvar for forebyggelsesprogrammer i fængsler og NGO'er, der tilbyder forebyggelsesprogrammer for at hjælpe seksualforbrydere med at blive reintegreret i samfundet) kommunikerer heller ikke i tilstrækkelig grad med hinanden om, hvor effektivt et program har været, herunder ved at udveksle erfaringer og bedste praksis. For at afhjælpe dette vil Kommissionen oprette et forebyggelsesnetværk af relevante og anerkendte fagfolk og forskere, som skal hjælpe medlemsstaterne med at indføre nyttige, omhyggeligt evaluerede og effektive forebyggelsesforanstaltninger med henblik på at mindske seksuelt misbrug af børn i EU og fremme udvekslingen af bedste praksis. Netværket skal især: 1.skabe en god cirkel af samarbejde mellem fagfolk og forskere: ·Forskere vil kunne give fagfolk idéer til videnskabeligt testede initiativer, og fagfolk vil kunne give forskere løbende feedback om forebyggelsesinitiativer med henblik på at styrke evidensgrundlaget yderligere. Ofrets perspektiv og synspunkter vil også indgå i netværkets arbejde. ·Selv om netværkets arbejde vil dække alle områder vedrørende forebyggelse af seksuelt misbrug af børn, vil det især have fokus på forebyggelsesprogrammer for lovovertrædere og personer, der frygter, at de måske vil begå en lovovertrædelse, da det er dette område, der volder flest problemer for medlemsstaterne. ·Det er almindelig kendt, at ikke alle lovovertrædere har diagnosen pædofili (der er andre grunde til at begå lovovertrædelser, f.eks. for at opnå økonomisk vinding), og ikke alle med diagnosen pædofili begår lovovertrædelser (nogle personer søger hjælp til at håndtere deres sygdom). Der er behov for omfattende forskning for at få klarlagt, hvorfor en person ender med at begå en lovovertrædelse, herunder i risikofaktorer og udløsende faktorer. Nogle statistikker tyder på, at op til 85 % af dem, som ser på billeder af børn, der misbruges seksuelt, også fysisk misbruger børn. Det at se på materiale, der viser seksuelt misbrug af børn, er også en strafbar handling, som øger efterspørgslen efter nyt materiale og derfor nye fysiske overgreb. ·Netværket ville anlægge en videnskabelig tilgang til forebyggelse. Selv om der ikke foreligger mange data, tyder undersøgelser på, at ca. 3 % af den mandlige befolkning kan lide af pædofili. Fagfolk erkender, at den mest effektive metode til at beskytte ofre og lette de retshåndhævende myndigheders arbejdsbyrde er at gribe fat om nældens rod ved at acceptere dette ubehagelige faktum og træffe forebyggende foranstaltninger. 2.hjælpe medlemsstaterne i deres indsats for at skabe større opmærksomhed ved at tilrettelægge målrettede mediekampagner og uddannelsesmateriale: ·Netværket vil fremme udvekslingen af oplysninger om uddannelsesmateriale og kapacitetsopbygning og indhente eksempler på "bedste praksis" til inspiration for mediekampagner og uddannelse i alle medlemsstater. Det ville bidrage til at undgå dobbeltarbejde ved f.eks. at fremme tilpasningen af materiale fra en medlemsstat til den nationale kontekst i andre medlemsstater og oversættelsen heraf. ·Kommissionen ville med hjælp fra netværket også iværksætte og støtte oplysningskampagner med henblik på at oplyse børn, forældre, plejere og undervisere om risici og forebyggende mekanismer og procedurer. Kampagnerne kunne udarbejdes i samarbejde med netværket. ·Den forebyggende indsats er også nødvendig i forbindelse med organisationer, der arbejder med børn – sportscentre og sportsklubber, religiøse institutioner, sundhedstjenester, skoler og fritidsaktiviteter – for at skabe opmærksomhed og oplyse dem om forskellige måder, hvorpå misbrug kan forebygges, f.eks. ved at tilbyde målrettet uddannelse, sikre, at de har de rette procedurer og gør brug af den lovbestemte beføjelse, de i henhold til EU-retten har til at indhente straffeattester på tværs af grænser via det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre. Dette meget effektive EU-system er afgørende for forebyggelsen af seksuelt misbrug, fordi det gør det muligt at foretage baggrundskontrol af en persons eventuelle tidligere lovovertrædelser, når der skal ansættes personer til professionelle eller organiserede frivillige aktiviteter, der indebærer direkte og regelmæssig kontakt med børn. Fagfolk fra alle sektorer, som kan komme i kontakt med børn, skal være uddannet og udstyret med de rette værktøjer til at forebygge og opdage tidlige tegn på eventuel seksuel vold og seksuelt misbrug og til at samarbejde med børn og deres familier på en hensigtsmæssig måde, hvor barnets specifikke behov og tarv er i centrum. Dette gælder også de retshåndhævende myndigheder og retsvæsenet, hvor mindreårige ofre er involveret i strafferetlige efterforskninger mod deres misbrugere. Familier, plejere, fagfolk og samfundet generelt skal være klar over, hvor alvorlige disse forbrydelser er, og hvilken altødelæggende virkning de har på børn, og de skal have den nødvendige støtte til at indberette forbrydelserne og støtte mindreårige ofre. Dette forudsætter særlig oplysning, mediekampagner og uddannelse. ·Børnene selv skal have nogle oplysninger og redskaber, der kan hjælpe dem til så vidt muligt at undgå at blive udsat for misbrug (f.eks. om hvordan man bruger nettet sikkert), og de skal have at vide, at visse former for adfærd er uacceptable. Netværket af Safer Internet-centre, som finansieres af Kommissionen, oplyser om sikkerhed på internettet og stiller oplysninger, ressourcer og bistand til rådighed via hjælpelinjer og hotlines om en bred vifte af spørgsmål om digital sikkerhed, herunder grooming og sexting. Europarådets One in Five-kampagne og Europols "#SayNo"-initiativ er også eksempler på, hvordan dette kan gøres. I tilfælde af misbrug skal børn turde sige fra og føle sig trygge ved at reagere og indberette episoden, selv om misbruget foretages af en fra deres inderkreds (dvs. en af deres nærmeste eller en anden person, de holder af og har tillid til), hvilket ofte er tilfældet. De skal have adgang til sikre, let tilgængelige kanaler, der passer til deres alder, så de trygt kan indberette misbruget. Der skal også i forebyggelsesarbejdet tages højde for de særlige situationer og særlige behov, som gør sig gældende for forskellige grupper af børn, der er særligt udsatte for seksuelt misbrug såsom handicappede børn, migrantbørn (især uledsagede mindreårige) og børn, der er ofre for menneskehandel (hvoraf de fleste er piger). Målet er et netværk bestående af arbejdsgrupper, der skal fremme udvekslingen af bedste praksis og arbejdet med konkrete initiativer med henblik på at opnå konkrete resultater. Arbejdsgrupperne kunne organiseres efter fagområde (dvs. efter faggrupper, f.eks. sundhedspersonale, socialrådgivere, undervisere, retshåndhævende myndigheder, retslige myndigheder, fængselsmyndigheder, politiske beslutningstagere og forskere) og efter program (dvs. efter forebyggelsesprogrammets målgruppe, f.eks. lovovertrædere og personer, der frygter, at de kunne begå en lovovertrædelse, eller uddannelses- og oplysningsprogrammer for børn, familier og samfund). Det er vigtigt at gøre så meget som muligt for at forebygge seksuelt misbrug af børn. Den eksponentielle stigning i indberetninger af seksuelt misbrug af børn har overvældet de retshåndhævende myndigheder i EU og resten af verden og bekræftet holdningen blandt fagfolk (herunder de retshåndhævende myndigheder) om, at dette problem ikke kan løses gennem retshåndhævelse alene, men kræver en koordineret indsats fra mange aktører.

Netværket vil have til formål at styrke kapaciteten i EU til at forebygge seksuelt misbrug af børn og vil have global rækkevidde, således at der kan trækkes på al relevant ekspertise i og uden for EU. Det vil også have stor synlighed online, således at dets arbejde kan blive kendt både i og uden for EU, og alle lande dermed vil kunne nyde godt af det seneste nye inden for forskning og metode. Forebyggelsesnetværket vil kort sagt gøre det muligt: a) at sætte mere effektivt ind over for seksuelt misbrug af børn (online og offline) i EU, b) at udnytte de eksisterende (begrænsede) ressourcer i EU, der er afsat til forebyggelse af seksuelt misbrug af børn, mere effektivt og c) skabe et mere effektivt samarbejde med partnere globalt, så EU kan drage fordel af den globale ekspertise og undgå dobbeltarbejde. Vigtigste tiltag: ðKommissionen vil straks gå i gang med at forberede et forebyggelsesnetværk på EU-plan med henblik på at fremme udvekslingen af bedste praksis og hjælpe medlemsstaterne med at indføre nyttige, omhyggeligt evaluerede og effektive forebyggelsesforanstaltninger for at nedbringe forekomsten af seksuelt misbrug af børn i EU. 6.Et europæisk center til forebyggelse og bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn På grundlag af en omfattende undersøgelse og konsekvensanalyse vil Kommissionen indlede arbejdet med den eventuelle oprettelse af et europæisk center til forebyggelse og bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn. Centret vil yde helhedsorienteret støtte til medlemsstaterne i bekæmpelsen af seksuelt misbrug af børn online og offline og sikre koordinering for at udnytte ressourcerne bedst muligt og undgå dobbeltarbejde. Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning fra november 2019 til oprettelsen af et center, og medlemsstaterne understregede i Rådets konklusioner fra oktober 2019 behovet for en koordineret multiinteressenttilgang. Centret kan bygge videre på bedste praksis og erfaringer i lignende centre rundt om i verden såsom National Centre for Missing and Exploited Children (NCMEC) i USA, Canadian Centre for Child Protection og Australian Centre to Counter Child Exploitation. For at sikre medlemsstaterne en helhedsorienteret støtte i bekæmpelsen af seksuelt misbrug af børn kunne centret efter en yderligere vurdering dække tre områder: 1.Retshåndhævelse: Europol er en vigtig aktør i bekæmpelsen af seksuelt misbrug af børn, især i kraft af de analyser og rapporter om misbrug, det modtager fra USA. Centret kunne med udgangspunkt i Europols rolle og erfaring samarbejde med de retshåndhævende myndigheder i EU og i tredjelande for at sikre, at ofre identificeres og bistås hurtigst muligt, og at lovovertrædere bringes for retten. Det kunne hjælpe medlemsstaterne ved at modtage indberetninger vedrørende seksuelt misbrug af børn i EU fra virksomheder, som tilbyder deres tjenester i EU, sikre relevansen af sådanne indberetninger og sende dem videre til de retshåndhævende myndigheder med henblik på den videre behandling. Centret kunne også hjælpe virksomhederne ved f.eks. at forvalte en fælles database i EU over kendt materiale, der viser seksuelt misbrug af børn, som skal gøre det lettere at finde materialet i virksomhedernes systemer, i overensstemmelse med EU's regler for databeskyttelse. Centret kunne også hjælpe de retshåndhævende myndigheder ved at koordinere og fremme fjernelsen af onlinemateriale, der viser seksuelt misbrug af børn, og som er fundet via hotlines. Centret kunne drives i overensstemmelse med strenge kontrolmekanismer for at sikre ansvarlighed og gennemsigtighed. Centret kunne potentielt spille en vigtig rolle ved at bidrage til at sikre, at materiale ikke fjernes ved en fejl, eller at søgeværktøjer ikke misbruges til at indberette lovligt indhold (herunder misbrug af værktøjer til andre formål end bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn) og ved at modtage klager fra brugere, som føler, at deres indhold er blevet fjernet ved en fejl. Ansvarlighed og gennemsigtighed vil være centrale elementer i den lovgivning, der henvises til under vigtige foranstaltninger i initiativ #2. 2.Forebyggelse: På grundlag af netværkets forebyggende arbejde kunne centret bistå medlemsstaterne med at indføre nyttige, omhyggeligt evaluerede og effektive tværfaglige forebyggende foranstaltninger for at nedbringe seksuelt misbrug af børn i EU, idet der tages hensyn til børns forskellige sårbarhed i forhold til deres alder, køn, udvikling og særlige omstændigheder. Det kunne lette koordineringen med henblik på at støtte den mest effektive anvendelse af de ressourcer, der er investeret, og den ekspertise, der er til rådighed om forebyggelse i EU, så dobbeltarbejde undgås. Som knudepunkt for samling, udvikling og udbredelse af forskning og ekspertise kunne centret fremme og anspore til dialog blandt alle relevante aktører og bidrage til at udvikle ny forskning og viden, herunder bedre data. Det kunne også give input til politiske beslutningstagere på nationalt plan og EU-plan om mangler i forebyggelsen og mulige løsninger til at afhjælpe dem. 3.Bistand til ofre: Centret kunne arbejde tæt sammen med de nationale myndigheder og sagkyndige rundt om i verden for at sikre, at ofre får den rette og helhedsorienterede støtte, således som de har krav på ifølge direktivet om seksuelt misbrug af børn og direktivet om ofres rettigheder. Det kunne også bidrage til at fremme udveksling af bedste praksis for foranstaltninger til at beskytte mindreårige ofre. Ligeledes kunne det hjælpe medlemsstaterne ved at foretage forskning (f.eks. i de kort- og langsigtede konsekvenser for ofre for seksuelt misbrug af børn) for at fremme en evidensbaseret politik for hjælp og støtte til ofre og ved at fungere som et ekspertiseknudepunkt, der bidrager til større koordination og forhindrer dobbeltarbejde. Centret kunne også hjælpe ofre med af fjerne billeder og videoer af dem og derved beskytte deres privatliv, bl.a. ved proaktivt at søge materiale online og underrette virksomheder. Centret kunne samle alle initiativer i strategien ved at fremme et mere effektivt samarbejde mellem de offentlige myndigheder (herunder de retshåndhævende myndigheder), erhvervslivet og civilsamfundet i EU og resten af verden og blive ekspertisecentret i EU på dette område: ·Initiativer med fokus på lovgivning: Centret kunne med sin ekspertise bistå Kommissionen, når den skal hjælpe medlemsstaterne med gennemførelsen af direktivet om seksuelt misbrug af børn. Denne ekspertise, som vil vokse, i takt med at centret afdækker mangler og kortlægger bedste praksis i og uden for EU, vil fremme en evidensbaseret politik i Kommissionen, således at det sikres, at EU-lovgivningen er tidssvarende og muliggør en effektiv indsats. ·Initiativer med fokus på samarbejde og finansiering: I tæt samarbejde med Kommissionen, tilsvarende centre i andre lande og WePROTECT Global Alliance kunne centret med henblik på at bringe seksuel udnyttelse af børn til ophør sikre, at alle medlemsstater har øjeblikkelig og centraliseret adgang til global bedste praksis, og at børn rundt om i verden kan nyde godt af EU's bedste praksis. Centret kunne også trække på de resultater, der opnås i forebyggelsesnetværket, og erfaringerne i Safer Internet- centrene. Kommissionen vil arbejde tæt sammen med Europa-Parlamentet og medlemsstaterne for at undersøge, hvordan centres opgaver kan varetages, herunder muligheden for at udnytte eksisterende strukturer, med henblik på at give centret størst mulig merværdi og gøre det så effektivt og bæredygtigt som muligt. Kommissionen vil foretage en konsekvensanalyse og i den forbindelse straks indlede en undersøgelse med henblik på at få klarlagt, hvordan det videre arbejde skal tilrettelægges, herunder hvad der er den bedste finansieringsmekanisme, og hvilken juridisk form centret skal have. Vigtigste tiltag: ðKommissionen vil straks indlede en undersøgelse for at arbejde i retning af oprettelsen af et europæisk center til forebyggelse og bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, således at der på EU-plan kan sættes bredt og effektivt ind over for seksuelt misbrug af børn online og offline. 7.En styrkelse af erhvervslivets indsats for at sikre, at deres produkter giver børn beskyttelse Udbydere af visse onlinetjenester har en enestående mulighed for at forebygge, opspore og indberette seksuelt misbrug af børn, der foregår via deres infrastrukturer eller tjenester.

I øjeblikket er der en række virksomheder, som frivilligt opsporer seksuelt misbrug af børn. Alene i 2019 modtog NCMEC næsten 17 millioner indberetninger af seksuelt misbrug af børn fra sådanne virksomheder. Indberetninger indeholdt ikke blot billeder og videoer af misbrug, men også situationer, der udgør en overhængende fare for børn (f.eks. nærmere oplysninger om, hvor krænkere kan mødes fysisk for at misbruge barnet eller selvmordstrusler fra et barn som følge af en lovovertræders afpresning). Disse indberetninger har været utroligt vigtige i mange år for arbejdet med at redde børn i EU ud af krænkeres misbrug. De har f.eks. ført til: ·redningen af 11 børn, hvoraf nogle kun var 2 år gamle, som var blevet udnyttet af et netværk af krænkere i Sverige ·den hidtil største enkeltstående operation mod seksuelt misbrug i Danmark ·redningen af en niårig pige i Rumænien, som i over et år var blevet misbrugt af sin far ·redningen af en fireårig pige og hendes tiårige bror i Tyskland, som var blevet misbrugt af deres far ·anholdelsen af en lovovertræder i Frankrig, som havde groomet 100 børn for at opnå materiale, der viser seksuelt misbrug, fra dem ·redningen af to piger i Tjekkiet, som var blevet misbrugt af en 52-årig mand, som optog misbruget og distribuerede det online. Der er stor forskel på, hvilken indsats virksomheder gør for at opspore og indberette seksuelt misbrug af børn. I 2019 indgav én virksomhed, Facebook, næsten 16 millioner indberetninger (94 % af det samlede antal i det pågældende år), mens andre virksomheder med sæde i USA indgav under 1 000 indberetninger og nogle under 10 indberetninger. Sidste år bebudede Facebook planer om at gennemføre end-to-end-kryptering som standard i sin instant messaging-tjeneste. De aktuelle opsporingsværktøjer fungerer imidlertid ikke på end-to-end-krypteret kommunikation, så medmindre denne kryptering ledsages af foranstaltninger, forventes det samlede antal indberetninger af seksuelt misbrug af børn i EU (og resten af verden) at falde med over 50 %, måske endda med helt op til 66 %. I betragtning af den centrale rolle, som visse onlinetjenester spiller i udbredelsen af materiale, der viser seksuelt misbrug af børn, og den reelle og potentielle betydning, industrien har for bekæmpelsen af seksuelt misbrug af børn, er det vigtigt, at den tager ansvar for at beskytte børn i sine produkter i overensstemmelse med EU's grundlæggende rettigheder, herunder retten til privatlivets fred og beskyttelse af personoplysninger. I 2020 begyndte Kommissionen at støtte erhvervslivets indsats for at bekæmpe seksuelt misbrug af børn online via EU's internetforum. Forummet, som samler alle indenrigsministre i EU, de øverste repræsentanter for store internetvirksomheder, Europa-Parlamentet og Europol, har siden 2015 været en model for et vellykket tværsektorielt samarbejde om bekæmpelsen af terroristindhold på nettet, og det er nu udvidet til også at omfatte seksuelt misbrug af børn på nettet. Udover fortsat at støtte bekæmpelsen af terroristindhold på nettet vil EU's internetforum være et fælles rum, hvor private og offentlige aktører kan udveksle bedste praksis og dele de problemer, de har som led i bekæmpelsen af seksuelt misbrug af børn online, med henblik på at øge den gensidige forståelse og sammen finde løsninger. Det vil også gøre det muligt at sikre politisk koordinering på højt niveau og derved gøre indsatsen i hele EU så effektiv som mulig. Et af de særlige initiativer på EU's internetforum i 2020 er indførelsen af en proces, hvor teknisk sagkyndige skal kortlægge og vurdere forskellige løsninger, der kan gøre det muligt for virksomheder i fuld overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder at opspore og indberette seksuelt misbrug af børn i end-to-end-krypteret elektronisk kommunikation, uden at der skabes nye muligheder, som forbrydere kan udnytte. Tekniske eksperter fra den akademiske verden, erhvervslivet, offentlige myndigheder og civilsamfundet vil undersøge forskellige løsninger, som handler om at finde det udstyr, den server og den krypteringsprotokol, der kan sikre, at den elektroniske kommunikation er beskyttet og sikker, og at børn beskyttes mod seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse. Vigtigste tiltag: ðKommissionen har via EU's internetforum indledt en proces med eksperter fra erhvervslivet for inden udgangen af 2020 at kortlægge og foretage en foreløbig vurdering af, hvilke tekniske muligheder der er for at opspore og indberette seksuelt misbrug af børn i end-to-end-krypteret elektronisk kommunikation, og hvilke lovgivningsmæssige og praktiske problemer og muligheder der er i forbindelse med bekæmpelsen af disse forbrydelser. 8.Bedre beskyttelse af børn globalt ved hjælp af samarbejde mellem forskellige aktører Seksuelt misbrug af børn er en global realitet i alle lande og inden for alle sociale grupper, og det finder sted både offline og online. Det skønnes, at der på et givent tidspunkt i hele verden er over 750 000 seksuelle krænkere online, der udveksler materiale, der viser seksuelt misbrug af børn, streamer direkte optagelser af misbrug af børn, tvinger børn til at producere seksuelt materiale eller groomer børn med det formål af kunne misbruge dem seksuelt. Følgende kort viser downloads i realtid på en given dag af et udsnit af materiale, der viser seksuelt misbrug af børn: Der er også tegn på, at lovovertrædere rejser til tredjelande for at udnytte mere lempelige retsregler eller ringere retshåndhævelse og for at begå misbrug uden frygt for retsforfølgning. Muligheden for at pålægge personer, der begår seksuelle overgreb mod børn, at lade sig registrere og overholde visse betingelser, som fastsættes af retten eller som led i prøveløsladelsen, når de kommer ud af fængslet, spiller en vigtig rolle i beskyttelsen af børn.