KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 572 endelig udg. 
Bruxelles, den 24. november 1993 
ANDEN RAPPORT 
om gennemførelsen af direktiv nr. 79/409/EØF 
om beskyttelse af vilde fugle 
(forelagt af Kommissionen) 
- 2. - 3 -
INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING 
Baggrunden for og målet med direktivet 
Hovedlinjerne i direktivet 
Andre EF-aspekter 
Internationalt samarbejde 
GENNEMFØRELSE 
Foranstaltninger truffet af medlemsstaterne til 
at værne ser ligt beskyttede områder og 
levesteder uden for særligt beskyttede områder 
(1981-1991) 
Foranstaltninger truffet af medlemssta­
terne som led i den generelle ordning til beskyt­
telse af vilde fugle (1981-1991) 
Markedsfør i ng 
Bemærkninger 
Jagt 
Ser lige foranstaltninger truffet af medlemssta­
terne med henblik på en fornuftig udnyttelse af de 
Jagede arter (1981-1991) 
KONKLUSION 
Bibliografi 
Bilag 8. 3 
8. 5 
8. S 
8. 9 
8. 14 
8. 16 
8. 17 
8. 46 
8. 52 
8. 54 
8. 57 
8. 79 
Fravigelser tilladt af medlemsstaterne 
i medfør af artikel 9 (1981-1989) 8. 85 
Forskning (1981-1991) s. 110 
PROBLEMER MED DEN FORMELLE OG PRAKTISKE GENNEMFØRELSE 8. 122 
- Særligt beskyttede områder 
og levesteder uden for disse områder 8. 124 
- Jagttider 8. 126 
- Ulovlig Jagt 8. 126 
- Undtagelser 8. 127 
- Medlemsstaternes rapporter 8. 128 
8. 129 
8. 133 
- 4 -
INDLEDNING 
Direktiv 79/409/EØF om beskyttelse af vilde fugle er en af Fællesskabets 
vigtigste retsforskrifter på miljøområdet. Det er nemlig dat første 
europalske direktiv, der drejer sig om beskyttelse af naturen generelt; det 
vedrører ikke blot beskyttelse af fuglene selv, men også af deres 
levesteder. Direktivet har derfor stor betydning for forvaltningen af 
naturressourcerne i Europa. 
Som alle Fællesskabets direktiver er også direktiv 79/409/EØF et bindende 
retligt instrument: medlemsstaterne skal opfylde direktivets forpligtelser 
ved at vedtage de nødvendige love og administrative bestemmelser og vad at 
ændre deres praksis. Rådet har givet medlemsstaterne an frist til at 
efterkomme direktivet på to år fra datoen for direktivets meddelelse (april 
1979). 
Efter at direktivet nu har været anvendt i ti år, har Kommissionen besluttet 
at opstille en status over anvendelsen for at vurdere, hvorledes direktivet 
har bidraget til at beskytte fuglelivet i Fællesskabet. Hovedmålet ned denne 
status er dels at belyse, hvad direktivet har givet mulighed for at opnå, 
dels at understrege de fortsat uløste problemer i forbindelse mad 
direktivets gennemførelse. 
Nærværende rapport, der er en sammenfatning af de bestemmelser, 
medlemsstaterne har truffet, gennemgår direktivets gennemførelse I 
tidsrummet 1981-1991. 
I første del behandles EF-aspekterne (direktivet. Kommissionens rolle) og da 
andre fællesskabs love eller internationale love om beskyttelse af 
fug le I i vet. 
I anden del behandles medlemsstaternes gennemførelse af direktivet. 
Gennemførelsen af direktivets vigtigste bestemmelser gennemgås for hvert 
enkelt emne og land, så der kan foretages en klar vurdering af de 
foranstaltninger til beskyttelse af vilde fugle, der er truffet på 
forskellige områder (Jagt, levesteder, arternes beskyttelse osv.). 
I tredje del gennemgås problemerne med medlemsstaternes gennemførelse af 
direktivet. 
Rapporten er udarbejdet på grundlag af de rapporter, medlemsstaterne har 
tilsendt Kommissionen i medfør af direktivets artikel 12 og 9. Den bygger 
ligeledes på supplerende oplysninger indhentet hos EF-Iandenes 
miljøministerier og ikke-statslige organisationer. 
Formålet med rapporten er at beskrive situationen i medlemsstaterne så 
fuldstændigt som muligt, men den gør ikke krav på at være udtømmende. Af 
praktiske grunde er der ikke taget hensyn til de regionale forskelle I 
Spaniens, Italiens og Tysklands lovgivning og foranstaltninger på de 
områder, som gennemgås I rapporten. For alle EF-landene har man, mad 
undtagelse af Belgien*1* og Det Forenede Kongerige*2*, begrænset 
undersøgelsen til en vurdering af situationen i landet som helhed. 
(1) For Belgien er den flamske og den wallonske region gennemgået hver for 
sig. 
(2) For Det Forenede Kongerige er Storbritannien (England, Wales og 
Skotland) og Nord-Irland blevet behandlet hver for sig, bortset fra 
afsnittene om undtagelser og forskning. 
- 5 -
Rapporten henvender sig til alle instanser, der har berøring med bevaring af 
vilde fugle: central-, regional-og Ioka Imyndigheder, forsknings­
institutioner, naturbeskytte Isesorgansationer. Jægersammenslutninger og 
ornitologer. 
I betragtning af de mange forskellige farer, der truer det europæiske 
fugleliv, håber vi, at rapporten vil bidrage til en bedre beskyttelse af 
fuglene ved at anspore alle, der er ansvarlige for naturbeskyttelse, til at 
fortsætte deres bestræbelser og skærpe kontrollen, så Europas fugleliv kan 
reddes. 
- 6 -
BAGGRUNDEN FOR OG MALET MED DIREKTIVET 
Kommissionens videnskabelige undersøgelser har vist, at dar dals ar tale om 
en mindskelse i antallet af fuglearter, der lever i Europa, dals an 
betydelig nedgang i bestanden af bestemte arter. Med denne alvorliga trussel 
mod vores naturarv måtte der træffes særlige beskyttelsesforanstaltninger 
rettet mod de forskellige faktorer, som indvirker på fuglebestanden. Da at 
stort antal europæiske arter er trækfugle, har man erkendt, at beskyttelse 
af fuglene er et grænseoverskridende problem og dermed også et fælles ansvar 
på europæisk plan. 
Med direktiv 79/409/EØF, som blev vedtaget af Rådet den 2. april 1979, blev 
der indført en generel ordning for beskyttelse af alle de fuglearter, som i 
vild tilstand har deres naturlige ophold på medlemsstaternes område i 
Europa*1*. 
Direktivet tager sigte på at beskytte og forvalte disse arter og opstille 
regler for Jagt, fangst, drab og markedsføring. 
HOVEDLINJERNE I DIREKTIVET 
. Da ganerelle forpligtelser 
For det første skal det understreges, at direktivet både omfatter fuglene 
se Iv og deres reder, æg og levesteder (artikel 1). 
Som en generel forpligtelse hedder det, at medlemsstaterne skal træffe alle 
nødvendige foranstaltninger til at opretholde fuglebestanden på et niveau, 
som imødekommer Økologiske, videnskabelige og kulturelle krav, og som 
samtidig tilgodeser økonomiske og rekreative hensyn (artikel 2). 
Den generelle ordning for beskyttelse af fugle (artikel 5) omfatter forbud 
mod: 
* forsætligt at dræbe eller indfange dem 
* forsætligt at ødelægge eller beskadige deres reder og æg samt fjerne 
deres reder 
* at Indsamle deres æg i naturen og opbevare disse, også salv om da ar 
tomme 
* forsætligt at forstyrre fuglene, bl.a. i de forskellige faser af 
yngletiden, og være i besiddelse af fugle af arter, som dat ikke ar 
tilladt at Jage og indfange. 
(1) Tyskland (D), Belgien (B), Danmark (DK), Spanien (E), Frankrig (F), 
Grækenland (G), Italien (i), Irland (IRL), Luxembourg (L), Nederlandana 
(NL), Portugal (P), Det Forenede Kongerige (UK). 
- 7 
. Foranstaltninger til beskyttelse af levestederne 
Da ødelæggelse af det naturlige og delvis naturlige miljø er den alvorligste 
trussel mod fuglene, er vægten i direktiv 79/409/EØF lagt på beskyttelse, 
opretholdelse og genskabelse af tilstrækkeligt forskelligartede og 
vidtstrakte levesteder (artikel 3). 
Bilag I omfatter i det væsentlige sårbare, sjældne og udryddelsestruede 
arter. For disse arter skal der træffes særlige foranstaltninger til 
beskyttelse af deres levesteder, så de kan overleve og formere sig. 
Direktivets bilag I, der oprindeligt omfattede 74 arter, er blevet ændret 1 
to omgange, ved direktiv 85/411/EØF og ved direktiv 91/244/EØF. Nu omfatter 
direktivet 175 arter og underarter (Jf. bilag III i denne rapport). 
Medlemsstaterne skal udlægge de bedst egnede områder (både hav- og 
landområder) som særligt beskyttede områder til beskyttelse af disse arter. 
Der skal træffes tilsvarende foranstaltninger for trækfuglearter, som ikke 
er anført I bilag I, og som er regelmæssigt tilbagevandende på EF's 
territorium. Medlemsstaterne skal være særligt opmærksomme på beskyttelse af 
vådområderne, især vådområder af international betydning, i overensstemmelse 
med Ramsar-konvent ionen. 
Medlemsstaterne skal tilsende Kommissionen oplysninger om, hvilke 
foranstaltninger de har truffet, så denne kan sørge for den nødvendige 
samordning, og der dermed kan dannes et samlet hele. Medlemsstaterne skal 
endvidere træffe egnede foranstaltninger til at undgå forurening eller 
forringeise af levestederne, også uden for de særligt beskyttede områder 
(artikel 4). 
. Begrænsning af markedsføringsaktiviteter 
Salg af vilde fugle samt transport med henblik på salg, besiddelse med 
henblik på salg og udbud til salg er forbudt. Forbuddet omfatter levende og 
døde fugle såvel som let genkendelige dele af eller produkter fremstillet af 
disse fugle. 
Salg af de syv fuglearter, der er anført i første del af bilag III, er Ikka 
forbudt, forudsat at fuglene er erhvervet (dvs. dræbt eller indfanget) 
lovligt. De 19 andre arter i anden del af bilag III (tidligere 10 arter, 
ændret ved direktiv 91/244/EøF) kan medlemsstaterne undtage fra forbuddet, 
men de skal rådføre sig med Kommissionen forinden (artikel 6). 
- 8 -
. Jagt og drab 
De 72 arter i bilag II kan Jages i overensstemmelse med den nationale 
lovgivning, men medlemsstaterne skal sørge for, at Jagten ikke ar i strid 
med beskyttelsesforanstaltningerne. Direktivets bilag II er opdelt i to 
dele: de 24 arter i første del kan Jages i hele Fællesskabets territorium, 
mens de 48 arter i bilagets anden del kun kan Jages I bestemte medlemsstater 
(anført 1 bilaget). Al Jagt skal under alle omstændigheder udøves i 
overensstemmelse med princippet om fornuftig udnyttelse og Økologisk 
afbalanceret regulering af de pågældende fuglearter. 
Medlemsstaterne skal navnlig sørge for, at fuglearter, som nå Jages, Ikke 
Jages i "de forskellige faser af yngletiden". Trækkende fuglearter, som må 
Jages, må ikke Jages i yngletiden og under deres træk til redebygnings-
stedet (artikel 7). 
Bilag IV indeholder en liste over en række forbudte metoder til fangst og 
drab (herunder snarer, net, giftholdig madding, levende blindeda aller 
lemlæstede fugle, der anvendes som lokkefug le) samt Jagt fra transportmidler 
(fly, biler, både). Det generelle princip er imidlertid forbud mod alla 
midler, Indretninger eller metoder til massefangst eller -drab aller Ikke-
selektiv fangst eller drab, som kan medføre, at en art forsvinder lokalt 
(artikel 8). 
* Undtagelsesbestemmelser 
Medlemsstaterne kan fravige bestemmelserne vedrørende den almindelige 
ordning for beskyttelse, salg, jagt og drab, hvis der ikke findes nogen 
anden tilfredsstillende løsning. Der kan være tale om følgende grunde: 
* af hensyn til den offentlige sundhed og sikkerhed 
* af hensyn til sikkerheden for luftfarten 
* for at hindre omfattende skader på afgrøder, besætninger, skove, 
fiskeri- og vandområder 
* for at beskytte flora og fauna 
* i forsknings- og undervisningsøjemed, for at genoprette og forny 
bestanden 
for på strengt kontrollerede betingelser at tillade selektiv 
indfangning, besiddelse eller enhver anden fornuftig anvendelse af 
bestemte fuglearter i mindre mængder. 
- 9 -
Medlemsstaterne skal hvert år tilsende Kommissionen en rapport om deres 
undtagelsesbestemmelser. Kommissionen overvåger løbende, at konsekvenserne 
af disse undtagelser ikke er i strid med direktivet. 
. ORNIS-udvalget 
Der er i henhold til direktivets artikel 16 nedsat et udvalg for tilpasning 
af direktivet til den tekniske og videnskabelige udvikling: ORNIS-udvalget. 
Det er sammensat af repræsentanter fra medlemsstaterne, med en repræsentant 
fra GD XI som formand. De fleste af medlemmerne er ansat I afdelingerne for 
naturbeskyttelse i deres respektive miljøministerler. Udvalget mødes en gang 
om året, dels for at drøfte de forskellige landes problemer med at 
gennemføre direktivets bestemmelser, dels for at drøfte eventuelle ændringer 
til direktivet (artikel 16). Udvalget bistås af en videnskabelig 
arbejdsgruppe bestående af eksperter fra de tolv EF-Iånde. 
. Andre foranstaltninger 
Medlemsstaterne skal støtte forskning og andet arbejde med henblik på at 
beskytte, forvalte og udnytte fuglebestanden (artikel 10). 
Hvert tredje år skal medlemsstaterne sende Kommissionen en rapport om 
gennemførelsen af de bestemmelser, de har udstedt i henhold til direktivet 
(artikel 12). 
Medlemsstaterne kan træffe strengere beskyttelsesforanstaltninger, end dem 
der er fastsat i direktivet (artikel 14). 
- 10 -
ANDRE EF-ASPEKTER 
. Direktivet om bevaring af naturtyper og vilde dyr og plantar 
Kommissionen har, inden for rammerne af Fællesskabets fjerde 
handlingsprogram på miljøområdet (1987-1992), udarbejdet et direktivforslag 
om beskyttelse af naturlige og delvis naturlige levesteder samt af vilde dyr 
og planter. Over for de alvorlige trusler, som intensivt landbrug, 
byudvikling og anlæg af veje og vandbygningsværker betyder for det naturlige 
miljø, Imødekommer dette nye direktiv, der blev vedtaget af Rådet den 18. 
maj 1992<1), et presserende behov for at beskytte levesteder, der er 
afgørende for, at et stort antal arter af vilde dyr og planter kan formåre 
sig og overleve. 
Dat er vigtigt at understrege, at naturtypedirektivet supplerer, og ikke 
erstatter, direktiv 79/409/EØF om beskyttelse af vilde fugle. Blot vil nogle 
af de foranstaltninger til forvaltning af de særlige bevaringsområder, der 
er omhandlet i naturtypedirektivets artikel 6, kunne anvendes på de særligt 
beskyttede områder i fugledirektivets artikel 4<2). Det nye direktiv 
omfatter bl.a. følgende levesteder: deltaområder, tidevandsområder, moser, 
heder, græsarealer, og skov. 
VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE OPGAVER 
Kommissionens generaldirektorat (GD) XI står for forvaltningen af direktiv 
79/409/EØF og for kontrollen med dets gennemførelse i medlemsstaterne. 
Kommissionen støtter endvidere regelmæssigt konkrete forskningsopgaver i 
forbindelse med beskyttelse af fugle (jf. bilag 1 til denne rapport). Af 
forskningsemner kan nævnes bestande, jagtens indvirkning og trækruterne på 
Fællesskabets territorium. Med denne forskning ønsker man dels at vurdere 
virkningerne af de foranstaltninger, medlemsstaterne træffer i medfør af 
direktivet, dels at finde frem til, hvilke yderligere foranstaltninger der 
behøves til at forbedre situationen. 
ORNIS-udvalget har ligeledes søgt at klarlægge forskellige biologiske 
begreber i direktiv 79/409/EØF (Jf. nedenfor). 
Udvalget søger at uddybe følgende begreber: 
(i) Forklaring af begrebet "tilgodeser økonomiske og rekreaktive hensyn* 
(artikel 2) i forbindelse med jagt og fangst af fugle: 
(1) Direktiv 92/43/EØF af 21.5.1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr 
og planter. EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. 
(2) Naturtypedirektivets artikel 7: Forpligtelserne i artikel 6, stk. 2, 3 
og 4, i nærværende direktiv træder i stedet for forpligtelserne i 
artikel 4, stk. 4, første punktum, i direktiv 79/409/EØF, for så vidt 
angår de områder, der er udlagt som særligt beskyttede efter artikel 4, 
stk. 1, eller tilsvarende anerkendt efter artikel 4, stk. 2, deri, fra 
datoen for nærværende direktivs iværksættelse eller fra den dato, hvor 
en medlemsstat har udlagt eller anerkendt områderne efter direktiv 
79/409/EØF, hvis denne dato er senere. 
- 11 -
De vigtigste konklusioner, der kan drages ud fra den generelle viden om 
populationsdynamikken og høst-teorien i forbindelse med fangst/Jagt af 
trækfugle, er som følger. Høst (Jagt og fangst) på beskedent plan kan næppe 
have konsekvenser for forårsbestandens niveau. Jagt og fangst på moderat 
plan kan næppe medføre en nedang i bestanden, men mindsker forårsbestandens 
niveau. Høst på meget højt plan medfører tilbagegang I bestandene, men for 
de fleste arters vedkommende ved man ikke nøjagtigt, på hvilket høstplan 
denne nedgang i bestanden udløses. 
Det er vigtigt for såvel miljøforkæmperne som for Jægerne, at 
fuglebestandene ikke går tilbage på lang sigt. Der må indsamles yderligere 
oplysninger og søges opnået bedre forståelse af populationsdynamikken for 
Jagtbare standfugle og trækfugle. Sålænge disse oplysninger Ikke foreligger, 
bør høje høstniveauer undgås. 
(II) Betydningen af begrebet "l redetiden eller i da forakai liga faser af 
yngletiden" (artikel 7, stk. 4): 
Redetiden indgår fuldt ud i "de forskellige faser af yngel tiden". 
De forskellige faser af yngeltiden indledes altså med forsvar af 
redeterritoriet og afsluttes med ungernes uafhængighed (Jf. bilag IV til 
denne rapport). 
(I i i) Betydningen af begrebet "i yngletiden og under deres træk til 
redebygningsstedet• (artikel 7, stk. 4): 
Yngletiden indgår fuldt ud i "de forskellige faser af yngletiden", dvs. de 
forskellige faser af yngletiden, som er defineret for alle arternes 
vedkommende, uanset om det drejer sig om trækfugle eller standfugle. 
Disse begreber skal altså fortolkes derhen, at de beskriver tiden fra 
begyndelsen af det årlige træk mod ynglestederne til afslutningen af de 
forskellige faser af yngletiden. For gæssenes vedkommende skal datoen for 
opnåelse af flyvefærdighed betragtes som afslutningen af disse faser. 
- 12 -
(iv) Forklaring af begrebet "fornuftig udnyttelse" (artikel 7, stk. 4): 
For da Jagtbare arters vedkommende viser jagtens indvirkning på 
forårsbestandene sig på to måder: 
- ved mindskelse af bestanden 
ved en mindskelse i miljøets modtagekapacitet. 
En mindskelse i forårsbestandens størrelse betyder: 
at yngIebestanden er mindre, end den ville have været uden Jagt 
eller at populationsreserven er mindre 
eller at udvandrings- og kolonisationspotentlellet mindskes. 
Da to sidste faktorer er bestemmende for en arts mulighed for at tilpasse 
sig at skiftende miljø. I forvaltningssammenhæng er det derfor vigtigt at 
måle Jagtens indvirkning på bestanden af overlevende om foråret. 
Mindskelsen i miljøets modtagekapacitet sker via to processer: 
forstyrrelser som følge af jagt, der begrænser anvendelsen af det miljø, 
hvor Jagten udøves 
i langt større grad: forøgelse af flugtafstanden for dyr, der ar 
genstand for jagt, hvilket hindrer dyrenes adgang til miljøer med 
forholdsvis tæt befolkning. 
Arter mad ugunstig bevaringstilstand er arter, hvis bestande ar i 
tilbagegang inden for Fællesskabet, eller hvis bestandsstørrelser er maget 
lave. Det må naturligvis generelt frarådes at udsætte sådanne arter for 
Jagttryk. Det kan alligevel i visse særlige tilfælde være gavnligt for 
artens bevaringstilstand at opretholde en mulighed for Jagt, dog ikke af 
biologiske, men af sociologiske årsager. 
Som følge af de samlede virkninger af en mindskelse i populations­
størrelsen, (dvs. i kolonisationsevnen), og af en mindskelse I miljøets 
modtagekapacitet er det i tilfælde, hvor man Ønsker at tillade jagt på 
arter, hvis bevaringstilstand er ugunstig, ønskeligt at kompensere for 
virkningerne heraf med positive ievestedsforva ItnIngaforanstaltninger. 
Disse foranstaltninger kan traffes som led i genopretningsplaner, der skal 
omfatte samtlige bestande, såvel randbestande som kernebestande, eftersom da 
tager sigte på at forbedre hele artens muligheder for formering, 
koIonleering og tilpasning til miljøændringer. Randbestandene spiller nemlig 
en sarlig vigtig rolle for artens tilpasning til ændringer i miljøet, an 
tilpasningsproces, som er af afgørende betydning i betragtning af de 
herskende vilkår i Europa. 
Kilde: Arbejdsdokument nr. XI/189/91 fra ORNIS-udvalget. 
- 13 -
(v) Forklaring af begrebet "enhver anden fornuftig anvendelse" artikel 9, 
stk. 1, litra c)): 
Dette begreb skal dække aktiviteter, der i det væsentlige bidrager til at 
effektivisere den generelle beskyttelsesordning for vilde fugle, der er 
indført ved direktivet. Begrebet kan ligeledes dække andre anvandalaar, 
forudsat at de ikke skader direktivets generelle mål, samt Jagt med 
byttefugle som led i falkeJagt. 
(vi) Forklaring af begrebet "mindre mængder" (artikel 9, stk. 1, litra 
c))<1>: 
Artikel 9 indeholder mulighed for at fravige artikel 5, 6, 7 og 8, såfremt 
der ikke findes nogen anden tilfredsstillende løsning, bl.a. (litra O) for 
at tillade indfangning, besiddelse eller enhver anden fornuftig anvendelse 
af bestemte fuglearter. I dette tilfælde hedder det I artikel 9, at 
fravigelser kun må omfatte "mindre mængder". Man har udviklet an metode til 
at fastsætte en tærskel, under hvilken en undtagelse automatisk anses for 
at Imødekomme kravet om "mindre mængde". 
1) Begrebet "mindre mængde" er nødvendigvis relativt. En mængde er kun 
lille eller stor i forhold til en anden. 
2) Dernæst gælder det om at vide, hvilken størrelse den "mindre mængde" 
skal sammenlignes med. Eftersom det i alle de pågældende 
undtagelsestilfælde drejer sig om fangst/Jagt, dvs. et, årligt 
tilbagevendende, tab for den pågældende bestand, synes det at være mest 
hensigtsmæssigt at sammenligne mængden med den samlede årlige 
dødelighed, dvs. dødelighed som følge af naturlige årsager og 
dødelighed som følge af jagt, eventuelt i henhold til artikel 7. 
3) Det foreslås derfor, at tærsklen for "mindre mængde" fastsættea til an 
given procentdel af den samlede årlige dødelighed for den eller de 
bestande, afvigelsen gælder for. 
4) Ved "bestand, som afvigelsen gælder for", forstås, for standfuglearter, 
bestanden i det geografiske område, hvor afvigelsen udøves, og for 
trækfuglearter, bestanden i de områder, som er udgangssted for 
størstedelen af de trækfugle, der trækker gennem det område, hvor 
afvigelsen gælder i det herfor fastsatte tidsrum. 
5) Til fastsættelse af en talmæssig tærskelværdi kan to fremgangsmåder 
anvendes : 
- Tærkslen skal ligge langt under, mindst med en størrelsesorden, de 
typiske tærskelværdier for jagt/fangst udøvet i henhold til artikel 
7. En tærskel på 1% opfylder denne betingelse. 
- Jagten/fangsten må kun have ubetydelig indvirkning på den pågældende 
arts populationsdynamik. En tærskel under eller lig med 1% opfylder 
denne betingelse, eftersom populationsdynamlkparametrene sjældent 
kendes med en større nøjagtighed end 1%, og eftersom man I 
undersøgelsen af modellerne matematisk set kan se bort fra 
Jagt/fangst under 1%. 
(1) S. 155 i rapport EUR 12835 (oplysninger om gennemførelsen af direktiv 
79/409/EØF). 
- 14 -
6) Som "mindre mængde" bør man derfor betragte enhver høst på under 1% af 
den pågældende populations samlede årlige dødelighed (gennemsnitsværdi) 
for arter, der ikke må jages, og på 1% for arter, der må Jagaa, (dat 
overensstemmelsen med direktivets artikel 9 dog under alla 
omstændigheder afhænger af, om artiklens øvrige bestammeIaer opfyldaa. 
I tilfælde af høst, der overskrider disse tærskelværdier, gennemfører dan 
myndighed, der meddele 1er undtagelsen, en tilbundsgående videnskabelig 
undersøgelse for at kontrollere, at den ikke er I strid med diraktlvata mål. 
Resultaterne af denne undersøgelser forelægges ORNIS-udvalget. 
Fællesskabsaktioner på mi IJøområdet 
Som led i fællesskabsaktionerne på mi Ijøområdet (ACE), indført ved 
forordning (EØF) nr. 1872/84 (af 28.6.1984), kunne Fællesskabet yde 
finane le 1 støtte til projekter, der tilskynder til at bidrage til bevarelse 
eller genoprettelse af stærkt truede biotoper for arter, der er I fare, og 
som er af særlig betydning for Fællesskabet (i medfør af direktiv 
79/409/EØF). 
Fællesskabet havde afsat et samlet budget på 6,5 mio. ECU hertil, og dets 
støtte til et givet projekt kunne højst udgøre 50X af de samlede 
omkostninger. Denne procentdel blev ændret ved forordning (EØF) nr. 2242/87 
af 23.7.1987, hvorefter Fællesskabet i undtagelsestilfælde kunne dække op 
til 75% af de samlede projektomkostninger, forudsat at det pågældende 
projekt vedrørte biotoper med udryddelsestruede arter i Fællesskabet. Dat 
samlede budget blev ændret (24 mio. ECU). 
Fællesskabets miljøaktioner, der har tæt tilknytning til direktiv 
79/409/EØF, har gjort det muligt at bevare eller genoprette en lang række 
vigtige biotoper for vilde fugle. 
Fællesskabsaktioner med henblik på naturbevaring (ACNAT) 
Hvad naturbevaring angår, er ACE erstattet med fællesskabsaktioner med 
henblik på naturbevaring (ACNAT) i medfør af forordning (EØF) nr. 3907/91 af 
19.12.1991. Fællesskabet har afsat et samlet budget på 50 mio. ECU til ACNAT 
og kan yde finansiel støtte til aktioner, som bidrager til: 
bevaring eller genoprettelse af biotoper, der er hjemsted for truede 
arter, eller levesteder, som er alvorligt truede, og som er af ganske 
særlig betydning for Fællesskabet, eller til iværksættelse af 
foranstaltninger til bevaring eller genoprettelss af truede arter 
- bevaring eller genoprettelse af naturlige levesteder af betydning for 
Fællesskabet (f.eks. marsk og saltmarsk, klitter, stepper, stillestående 
vand, heder, naturlige græsarealer, tørvemoser og skove). 
Fællesskabets finansielle støtte til projekterne kan normalt dække højst 50% 
af omkostningerne, dog undtagelsevis højst 75%, hvis projekterne drejer sig 
om: 
biotoper eller levesteder, som er hjemsted for arter, der er I fare for 
at blive udryddet i Fællesskabet 
levesteder, som står i fare for at forsvinde i Fællesskabet 
arter, som er i fare for at blive udryddet i Fællesskabet 
- 15 -
Som følge af projekternes anseelige omfang vit ACNAT kunne bidrage 
betydeligt til beskyttelse af levesteder og truede arter i EF. 
LIFE 
Den 21.5.1992 blev der ved forordning (EØF) nr. 1973/92 oprettet et 
finansielt instrument for miljøet (LIFE). Sigtet med LIFE er at bidrage til 
udviklingen og gennemførelsen af Fællesskabets politik og retsforskrifter på 
miljøområdet. Inden for rammerne af de LIFE-aktioner, der tager sigte på 
"bsskyttelse af levesteder og naturen", og som erstatter ACNAT, kan der 
finansieres foranstaltninger til gennemførelse af Rådets direktiv 79/409/EØF 
og 92/43/EØF. 
Projekterne - som skal forelægges af medlemsstaterne og bedømmes af et 
udvalg nedsat ved Rådets direktiv 92/43/EØF - skal være i tråd med den liste 
over prioriterede aktioner, som kan modtage LIFE-støtte (offentliggøres 
hvert år i De Europæiske Fællesskabers Tidende). 
ORNIS-databanken 
ORNI S-databanken, der blev oprettet af ORNI S-udvalget i 1991, har til opgave 
at indsamle og tilvejebringe de oplysninger, der behøves til gennemførelse 
af direktiv 79/409/EØF. Den indeholder videnskabelige og tekniske 
oplysninger om: 
omfanget af og udviklingen i de forskellige fuglearters populationer 
grundlæggende oplysninger om deres levesteder 
grundlæggende oplysninger om tidspunkterne og stederne for deres 
formering, træk og overvintring 
oplysninger om de vigtigste menneskelige indgreb i fuglearternes 
populationsdynamik (forsætlig indsaml ing/jagt). 
Med denne databank vil man kunne skaffe sig bedre indsigt I arternes biologi 
og levestedernes økologi og således bidrage til at Øge vor viden på dette 
område (for yderligere oplysninger og listen over Institutter, der kan 
kontaktes, henvises til bilag II til denne rapport). 
INTERNATIONALT SAMARBEJDE 
Ud over direktiv 79/409/EØF findes der en række andre internationale 
retsakter, som spiller en vigtig rolle for beskyttelsen af vilde fugle: 
Ramsar-konvent ionen 
Konventionen om vådområder af international betydning, benævnt Ramsar-
konventionen, der blev undertegnet den 2. februar 1971, går ud fra det 
princip, at man først og fremmest bør beskytte plante- og dyrearternes 
levesteder. Ved vådområder forstås strandenge, kærmoser, tørvemoser eller 
vandområder, varige eller midlertidige, med vand, der er stillestående eller 
strømmende, fersk, brak eller salt (artikel 1). 
- 16 -
De sidste årtiers dræning og tørlægning som led I arealforvaltningen har 
betydet en mærkbar indskrænkning i vådområderne, både i Europa og I verden 
som helhed, hvilket er baggrunden for udarbejdelse af denne internationale 
retsakt. 
I henhold til Ramsar-konventionen skal hver enkel kontraherende part udpege 
vådområder, som er af international betydning I økologisk, botanisk, 
zoologisk, ferskvandsbiologisk eller hydrologisk foratand. Disse områder vil 
blive opført på en international listel. De kontraherende parter skal 
ligeledes bestræbe sig på at samordne deres politik og lovgivning vedrørende 
bevarelse af vådområder og disses dyre- og planteliv (artikel 5). 
Alle EF-1 andene har ratificeret denne konvention, bortset fra Luxembourg. 
Her blev udkastet til lov om ratificering forelagt deputeretkammeret dan 6. 
december 1989. 
Bonn-konventionen 
Konventionen om beskyttelse af migrerende arter af vilde dyr (Bonn­
konventionen) blev undertegnet den 23. Juni 1979. Den omfatter Ikke kun 
visse fuglearter, men også pattedyr (land- og havpattedyr), krybdyr og fisk. 
De kontraherende parter erkender, at beskyttelse og effektiv forvaltning af 
migrerende arter af vilde dyr nødvendiggør en fæltes handling i alle de 
stater, hvor sådanne arter tilbringer en hvilken som helst dal af daraa liv. 
I henhold til konventionen skal parterne yde øjeblikkelig beskyttelse for 
udryddelsestruede migrerende arter (artikel 3). De skal ligeledes gøre an 
særlig indsats for migrerende arter, hvis status ar ugunstig, og ankeI tvia 
eller l samarbejde træffe passende og nødvendige foranstaltninger til at 
beskytte sådanne arter og deres levesteder (artikel 2). 
Fællesskabet og alle EF-Iandene er parter i denne konvention, undtagen 
Grækenland. 
Barn-konventionen 
Konventionen om beskyttelse af Europas vilde dyr og planter samt naturliga 
laveatader, benævnt Bern-konventionen, blev undertegnet den 19. september 
1979. Det tilgrundliggende princip er, at vilde dyr og planter spil 1er an 
væsentlig rolle for opretholdelsen af biologisk balance. Da kontraherende 
parter erkender nødvendigheden af at beskytte vilde dyr og planter og daraa 
naturlige levesteder, "navnlig de arter og levesteder, hvis beskyttelse 
nødvendiggør flere staters samarbejde". Der lægges særlig vægt på truede og 
såbare (migrerende) arter (artikel 1). 
Fællesskabet og alle EF-landene er parter i denne konvention, undtagen 
GrækenI and. 
EF er talsmand for de tolv medlemsstater for så vidt angår da to sidstnævnte 
konventioner i medfør af den enekompetence, det råder over med hensyn til 
beskyttelse af vilde fugle. 
Disse tre konventioner har indholdsmæssigt snæver titknytning til direktiv 
79/409/EØF, og selv om de ikke udelukkende vedrører fugle, er dat vigtigt at 
understrege deres juridiske betydning for beskyttelsen af de vilde fugle på 
internationalt plan. 
(1) Listen over vådområder af international betydning føres af Dan 
Internationale Union for Naturfredning og Bevarelse af Naturressourcerne 
(IUCN) (Konventionens artikel 8). 
- 17 -
GENNEMFØRELSE 
(1981 - 1991) 
- 18 -
FORANSTALTNINGER TRUFFET AF MEDLEMSSTATERNE TIL AT 
VÆRNE SÆRLIGT BESKYTTEDE OMRADER OG 
LEVESTEDER UDEN FOR SÆRLIGT BESKYTTEDE OMRADER 
(1981 - 199t) 
Artikel 3: 
/. medlemsstaterne traf fer ... alle nødvendige foranstaltninger for at 
beskytte, opretholde eller genskabe tilstrækkeligt forskelligartede og 
vidtstrakte levesteder for alle de l artikel 1 omhandlede fuglearter. 
2. Beskyttelse, opretholdelse og genskabelse af biotoper og levesteder 
omfatter I første række følgende foranstaltninger: 
a) oprettelse af beskyttede områder 
b) vedligehoidelse og forvaltning I overensstemmelse med de 
økologiske krav af levesteder bade I og uden for de beskyttede 
omrader 
c) genskabelse af ødelagte biotoper 
d) oprettelse af nye biotoper 
Artikel 4: 
/. For arter, som er anført I bilag I^K træffes der særlige 
beskyttelsesforanstaltninger med hensyn til deres levesteder for at 
sikre, at de kan overleve og formere sig I deres udbredelsesområde. 
I denne forbindelse tages der hensyn til: 
a) arter, der trues af udslettelse 
b) arter, der er følsomme over for bestemte ændringer af deres 
levesteder 
c) arter, der anses for sjældne, fordi bestanden er ringe eller den 
lokale udbredelse begrænset 
d) andre arter, der kræver speciel opmærksomhed på grund af deres 
levesteders særlige beskaffenhed 
Ved vurderinger l forbindelse hermed skal der tages hensyn til tendenser 
og variationer I bestandens størrelse. 
I4edlemsstaterne udlægger som særligt beskyttede omrader navnlig sådanne 
omrader, som med hensyn til antal og udstrækning er bedst egnede til 
beskyttelse af disse arter, Idet der tages hensyn til behovet for at 
beskytte arterne I det geografiske sø- og landomrade, hvor dette 
direktiv finder anvendelse. 
(1) Se bl lag 3 1 nærværende rapport 
- 19 -
2. Under hensyn til beskyttelsesbehovene I det geografiske sø- og 
landområde, hvor dette direktiv finder anvendelse, træffer 
medlemsstaterne tilsvarende foranstaltninger med hensyn til regelmæssigt 
tilbagevendende trækfuglearter, som Ikke er anført I bilag I, for så 
vidt angår de pågældende arters yngle-, fjerskifte, og 
overvintringsområder Inden for deres trækruter. Med henblik herpå, er 
medlemsstaterne I særlig grad opmærksomme på, at vadomraderne, og Især 
vadomrader af International betydning, beskyttes. 
3. Medlemsstaterne fremsender alle relevante oplysninger til Kommissionen, 
således at denne kan tage passende Initiativer til den samordning, som 
er nødvendig, for at de l stk. 1 og 2 omhandlede omrader kan udgøre et 
samlet hele, der Imødekommer behovet for beskyttelse af de pågældende 
arter l det geografiske sø- og landomrade, hvor dette direktiv finder 
anvendelse. 
4. Medlemsstaterne træffer egnede foranstaltninger til med henblik på de I 
stk. 1 og 2 nævnte beskyttede omrader at undgå forurening eller 
forringelse af levestederne samt forstyrrelse af fugle, I det omfang en 
sådan forurening, forringelse eller forstyrrelse har væsentlig betydning 
for formalet med denne artikel. Medlemsstaterne bestræber sig pa at 
undgå forurening eller forringelse af levesteder også uden for disse 
beskyttede omrader. 
De følgende sider indeholder en kort beskrivelse af de vigtigste 
beskyttelsesforanstaltninger, medlemsstaterne har truffet siden 1981 i 
medfør af de ovennævnte artikler i direktivet. Tabel 1 (I) og 1 (li) giver 
et overblik over de udlagte særligt beskyttede områder i EF I 1991 og, til 
sammenligning hermed, i 1986 (jf. ligeledes s. 128 og 129). 
- 20 -
B - BELGIEN 
Loven af 12.7.1973 om naturbeskyttelse*1) (loi sur la conservation de la 
nature) er det vigtigste redskab til at give bestemte områder særlig 
beskytte Isesstatus. Loven indeholder bl.a. mulighed for at oprette (og yde 
støtte til) naturreservater, skovreservater og naturparker. For hver af 
disse fredningski asser påbyder loven forskellige grader af 
beskyttelsesforanstaltninger og opstilling af forvaltningsplaner. 
To andre vigtige love er loven om fysisk planlægning og loven om beskyttelse 
af monumenter og naturområder: den førstnævnte indeholder bl.a. mulighed for 
at udlægge bestemte dele af territoriet som naturområder eller områder af 
videnskabelig betydning som led i udarbejdelsen af arealanvendelsesplaner 
(sektorplaner); den sidstnævnte indeholder mulighed for at frede områder på 
grund af deres videnskabelige værdi. 
Siden 1980 har naturbevaring, fysisk planlægning og beskyttelse af 
monumenter og naturområder henhørt under regionernes kompetence. Den 
ovennævnte lovgivning forbliver i stort omfang fælles for regionerne, aalv 
om den siden 1980 har undergået en række tilpasninger eller givet anledning 
til forskellige gennemførelsesforanstaltninger alt efter region. 
De områder, der er beskyttet i medfør af disse love, har klart kunnet tjene 
som ledetråd for regionernes udlægning af særligt beskyttede områder. 
Regionerne har siden truffet en række praktiske foranstaltninger, der varnar 
de aærligt beskyttede områder bedre, navnlig for områder, son Ikke omfattes 
af de ovennævnte love. 
I den flamske region 
* En bekendtgørelse fra den flamske myndighed ("Exécutif") af 4.12.1991 
indeholder krav om, at der for enhver ændring af plantevæksten i biologisk 
værdifulde områder skal fremsættes en officiel erklæring, så der om 
nødvendigt kan træffes foranstaltninger til at beskytte disse områder. Da 
pågældende områder (marskområder, naturlige græsarealer) omfatter 
lokaliteter, som på grund af deres bevoksning er hjemsted for vigtige 
fuglebestande på visse tider af året. 
* Bekendtgørelsen fra den flamske myndighed (Exécutif) af 17.10.1988 om 
udlægning af særligt beskyttede områder er meddelt samtlige kommuner, 
anmodes om at tage hensyn dertil i den kommunale forvaltning. 
* Den flamske regions miljøstyrelse har inden for rammerne af loven af 
26.3.1971 om beskyttelse af overfladevand*2> forsøgsmæssigt udviklet en 
plan for overfladevandets kvalitet i et område, der omfatter at aærligt 
beskyttet område. 
(1) Wet voor net natuurbehoud. 
(2) Wet op de bescherming van de opperflaktewateren 
- 21 -
* En bekendtgørelse fra den flamske myndighed (Exécutif) af 23.3.1989 
indeholder krav om forudgående konsekvensundersøgelser af anlægsarbejder 
eller indgreb, bl.a. i visse områder omfattet af sektorplaner (naturområde, 
naturreservat, økologisk værdifuldt område) samt I Ramsar-områder og sar ligt 
beskyttede områder. Hermed tages sigte på anlæg eller omlægning af 
motorveje, lufthavne, frilufts- og turistinfrastrukturer, 
Jordaammenlægnings- og opdyrkningsprojekter samt vandbygningsarbejder. 
* I nogle særligt beskyttede områder er der truffet særlige foranstalt­
ninger, såsom krav til vandstandshøjden ellerudlægning som grønt område. 
Disse områder er ligeledes indlemmet i et nyligt projekt for opstilling af 
en handlingsplan for den flamske region, benævnt "grøn struktur". Målet ar 
at udpege et net af områder, hvor der bør føres en mere intensiv natur­
beskyttelsespolitik, strukturen skal omfatte fire kategorier af områder: 
kerneområder, hvor naturbevaring skal være det vigtigata formål. Det 
drejer sig om naturområder, der er relativt store, eller som omfatter 
mange små naturområder; 
naturudviklingsområder, hvor det er muligt at udvikle eller genoprette 
naturområder. I disse områder er naturbevaring ét ud af flare formål, 
såsom landbrug, skovbrug eller friluftsliv; 
forbinde Isesområder, som skaber nye muligheder for træk, radebygning og 
beskyttelse af arter, som kan genkolonisere nye eller forladte 
lokaliteter; 
- stødpudeområder, som skal beskytte kerneområderne og udviklingsområderne 
mod virkningerne af naturskadelige fænomener uden for disse områder 
(f.eks. luftforurening eller vandstandssænkning i overfladevand). 
Da regionale myndigheder har opstillet en foreløbig opgørelsa over 
kerneområderne og udviklingsområderne. 
I dan wallonske region 
* I skove henhørende under forstvæsenet (offentlig skov), der er beliggende 
i særligt beskyttede områder, er beskyt teisesmå I sætningerne, bl.a. med 
hensyn til fuglelivet, integreret i skovforvaltningsplanerne. De private 
grundejere anspores navnlig til at plante eiler genplante skov mad løvtræer, 
når dette sker i et særligt beskyttet område (statsstøtte hertil forhøjet 
med 5%). 
* Kort, der omfatter kerneområdet og omkredsen for de enkelte særligt 
beskyttede områder, er blevet sendt til samtlige berørte provinser og 
kommuner samt til alle institutioner eller myndigheder, der i større eller 
mindre grad har tilknytning til forvaltningen af landområder. 
- 22 -
* De regionale myndigheder tager hensyn ti I de naturbeskyttelseskrav, 
udlægning af særligt beskyttede områder indebærer, I deres godkendelser med 
hensyn til fysisk planlægning og bymæssig bebyggelse, beskyttelse af 
overfladevand mod forurening, affald, bekæmpelse af støj, ikke-sejIbare 
vandløb og afvand ingsarbejder. De regionale myndigheder har opfordret 
kommunerne og provinserne til at gøre ligeså. 
* Hver gang der gøres opmærksom på et problem i et særligt beskyttet område, 
og navnlig i disses "kerneområder", afholdes der samrådsmøder mellem de 
interesserede parter med henblik på at beskytte det pågældende områdes 
biologiske værdi. 
* Seks særligt beskyttede områder har været genstand for 
forskningskonventioner til et samlet beløb af 7,5 mio. BFR. Disse 
undersøgelser, der vedrører optælling og Økologisk beskrivelse af disse 
særligt beskyttede områder, er enten afsluttede eller stadig igang. Det 
forventes, at man på grundlag heraf kan opstille retningslinjer for, hvilke 
foranstaltninger der bør træffes for hver type biotop. 
* I et dekret fra den waI ionske myndighed (Exécutif) af 7.9.1989 til 
supplering af loven om naturbeskyttelse, hedder det, at de retlige 
virkninger af fredningen af et område træder i kraft, så snart den wallonske 
myndighed har meddelt grundejeren, at den agter at oprette et naturreservat; 
dette gælder for et tidsrum på et år eller derover, indtil der traffes 
endelig afgørelse om fredningen. Denne bestemmelse har særlig betydning, når 
det er nødvendigt hurtigst muligt at redde et vigtigt område, f.eks. til 
beskyttelse af fugle. 
* En bekendtgørelse fra den wallonske myndighed (Exécutif) af 8.6.1989 
indfører en beskyttelsesordning for alle vådområder, hvis biologiske 
betydning er blevet anerkendt officielt af ministeren med ansvar for 
naturbeskyttelse, efter udtalelse fra "Conseil Supérieur de la Nature". 
- TYSKLAND 
I Tyskland er der ikke udlagt egent I ige "særligt beskyttede områder", man 
117 områder er udpeget i overensstemmelse med direktivets artikel 4. 
I ændringen til forbundsloven om naturbeskyttelse*1) af 12.3.1987 omtales 
seks forskellige kategorier af beskyttede områder: 
- naturbeskyttelsesområder (Naturschutzgebiete) 
- nationalparker (heraf findes 4) 
- landskabsbeskyttelsesomrâder (Landschaftsschutzgebiete) 
naturparker 
- naturseværdigheder (Naturdenkmåiler) 
beskyttede landskabsdele (geschutzte LandschaftsbestandteI le) 
(1) Neufassung des Bundesnaturschutzgesetzes. 
- 23 -
De områder, der er vigtige for fuglelivet, beskyttes generelt med 
klassifikationen "naturbeskyttelsesområde". Udlægningen af disse områder 
finder normalt sted ved et dekret fra delstatens regering med bestemmelser 
om bevarelse af biocønoser og biotoper for vilde planter og dyr, som følge 
af deres videnskabelige værdi, deres sjældenhed, særlige beskaffenhed eller 
skønhed. 
Af de seks kategorier nyder naturbeskyttelsesområderne den mest omfattende 
beskyttelse. Enhver handling, der kan ødelægge, beskadige eller ændre disse 
områder helt eller delvis, eller som kan skabe en vedvarende gene, er 
forbudt. Disse områder overvåges regelmæssigt. 
I nogle delstater spiller mi i jøbeskyttelsessammenslutningerne en vigtig 
rolle i forvaltningen af naturbeskyttelsesområderne. F.eks. det tyske 
fuglebeskyttelsesforbund*1) i Schieswig-Holstein og i Baden-WUrttemberg 
såvel som WWF*2) i Bremen. 
Di880 sammenslutninger er ofte selv ejere af de beskyttede områder. Nogle af 
delstaterne (f.eks. Bayern) yder sammenslutninger (og kommuner), der ønsker 
at købe områder til fredning, støtte på 50% af prisen. 
Sideløbende med disse foranstaltninger findes der private naturreservater og 
mulighed for indgåelse af frivillige forvaltningskontrakter mellem staten og 
grundejere. I en sådan kontrakt forpligter grundejeren sig til at træffe 
bestemte foranstaltninger eller undlade bestemte aktiviteter. Til gengæld 
for disse forpligtelser modtager kontrahenten en erstatning. 
DK - DANMARK 
Alle vigtige fugleområder er blevet fredet og resultaterne er offentliggjort 
I en publikation fra 1983: EF-fuglebeskyttelsesområder, som skal vejlede 
alle beslutningstagere, der har at gøre med fysisk planlægning. Der er i alt 
udlagt 111 beskyttelsesområder, som dækker 960 092 ha, heraf 242 000 ha 
landjord (svarende til 5,6% af landets overfladeareal) og 718 000 ha 
havområder. 
Naturfredningsloven (nr. 530 af 10.10.1984, ændret ved lov nr. 355 af 
13.5.87) omfatter fire forskellige foranstaltninger til beskyttelse af 
levesteder: 
i) generel beskyttelse af bestemte levesteder og vigtige landskabsdele. 
Dette omfatter et forbud mod ødelæggelse, opdyrkning og dræning af 
arealer : 
(1) Deutscher Bund fUr Vogelschutz 
(2) World Wide Fund for nature 
- 24 -
aøar (med et vandareal over 500 m2) 
alle vandløb af betydning for naturbeskyttelsen (næsten 2/3 af alla 
vandløb i Danmark) 
•oser (med et overfladeareal på over 5 000 m2) 
strandenge og strandsumpe (over 3 ha) 
hedearealer (over 5 ha) 
beskyttede strækninger langs alle kyster, bredder til større vandløb, 
omkring store søer og fortidsminder. 
I da ovennævnte områder kræver næsten alle ændringer godkendelse fra 
miljømyndighederne. Generelt kræves der også godkendelse fra miljømyn­
dighederne til anlæg af veje og placering af elmaster. 
II) Landområder kan fredes i medfør af individuelle fredningskendelser. 
Ejeren gives fuld erstatning i tilfælde af eksproplåring. Hvar enkelt 
kendelse består af en række bestemmelser udformet specielt mad hanblik på 
det område, der skal fredes. 
lii) Visse havområder kan ligeledes fredes ved ministeriel bekendtgøreIaa. 
Iv) Naturseværdigheder og fortidsminder. 
I medfør af lov nr. 294 om jagt og vildtforvaltning af 9.6.1983 kan der 
oprettes vildtreservater. Her er jagt og/eller offentlighedana adgang halt 
eller delvis forbudt. I disse reservater sikres levestederne Imidlertid Ikke 
nogen speciel beskyttelse, i 1988 fandtes der 82 reservater mad at 
overfladeareal på i alt 120 000 ha. 
I de seneste år er der sket en betydelig forbedring i beskyttelsen af da 111 
særligt beskyttede områder. 
* For at værne de vådområder, der er udlagt som særligt beskyttede områder, 
mod genskovning har miljøministeriet forbudt beplantning med træer ned 
undtagelse af områder, der er udvalgt til værn af fugle, der lever I træer. 
* Et program for overvågning af fugle i Ramsar-områderne og de særligt 
beekyttede områder (1987-89) viser, at man med disse områder for en stor dal 
har nået elier er ved at nå målsætningerne hermed. Med disse udlægninger har 
man endvidere kunnet undgå vigtige ændringer i levestederna i disse områder. 
Endvidere er naturbeskyttelsesbestemmelserne blevet skærpet. Dan vigtigste 
foranstaltning med hensyn til fuglenes levesteder er udarbejdelsen af et nyt 
lovforslag om naturbeskyttelse, som nu er tit behandling i Folketinget. 
Udkastet omfatter: 
- 25 -
- En forenkling og ændring af de generelle bestemmelser vedrørende 
definitionen af de forskellige kategorier af beskyttede områder, således 
at alle marskområder, heder og moser samt naturlige græsarealer på over 
2 500 m2 fredes. Ændringer kan kun finde sted efter særlig tilladelse. 
Muligheden for at frede havområder ved bekendtgørelse fra 
miljøministeren vil blive udvidet til at omfatte hele det danske 
fiskeriområde (den økonomiske zone). 
I 1989 blev der vedtaget en ny lov om naturforvaltning. I tidsrummet 1989-94 
vil der blive afsat 900 mio. DKR til landskabsbevarlng og -pleje. Loven 
omfatter fire kategorier: landskabspleje, genopretning af naturværdier, 
forøgelse af skovarealet og befolkningens friluftsliv. 
En række programmer er allerede udvalgt og er under gennemførelse. Flere af 
dem vedrører genopretning af tidligere vådområder. 
Folketinget vedtog i 1987 en vandmiljøhandlingsplan. Målet ned denne plan ar 
i løbet af 3-5 år at halvere nitrogen- og fosfatudledningerna I dat 
naturlige miljø. Foranstaltningerne til at nå dette mål, som omfatter 
Investeringer på 12 mia. DKR, omfatter tre hovedområder: 
Landbrug: gødningen skal udnyttes bedre. Der er fastsat en Øvre grænse 
for spredning af gødning pr. hektar dyrket land. En del af det dyrkede 
areal skal dækkes med plantevækst for at forhindre, at gødningsstofferne 
siver ud i vandmiljøet i regnfulde vintre. 
Byområder : rensningsanlæggene skal udbygges og forbedres med henblik på 
biologisk og kemisk behandling. Der er fastsat en øvre grænse på 8 mg N 
og 1,5 mg P pr. liter spildevand for vand, der udledes af 
rensn i ngsani æggene. 
" Industr ien: spildevandsrensningen skal forbedres. 
Selv om de oprindelige mål fra 1987 er blevet ændret I mellemtiden, har 
vandmiljøplanen allerede ført ti I en forbedring I vandmiljøet I søer, 
laguner og kystvande. 
I 1989 udarbejdede og offentliggjorde Skov- og Naturetyrelsen 
handlingsplaner for foranstaltninger til beskyttelse af vand- og havområder. 
Disse planer opstiller dels de grundlæggende kriterier for indgreb, dels 
forslag om udpegning af højt prioriterede områder. Der vil ligeledes blive 
foretaget en evaluering for at finde frem ti I de bedst egnede 
beskytte Isesforanstå itn i nger. 
- 26 -
I 1990 påbegyndte Skov- og Naturstyrelsen udarbejdelsen af an prioriteret 
Mate over de værst truede områder, for hvilke der skal træffes 
beskyttelses- og forvaltningsforanstaltninger. 
H-SPANIEN 
I medfør af lov 15/1975 om fredede naturområder*1) kan der oprettea to 
typer beskyttede områder: 
Reservater af videnskabelig betydning. Da har tre forskel liga 
benævnelser: botanisk reservat, zoologisk reservat eller geologisk 
reservat, afhængigt af det pågældende områdes beskaffenhed og værdi. 
Enhver handling, som kan ødelægge, forringe, ændre, forstyrre aller 
skæmme biotoper eller biocønoser, er forbudt. Diaaa områder må kun 
anvendes til forfølgelse af strengt videnskabelige og forskningsemneIøe 
mål, som ligger tit grund for fredningen af disse områder. Der findes 44 
sådanne områder. 
Naturområder af national betydning (paraje natural de interéa nacional). 
Disse områder er generelt af begrænset omfang. Områderna og daraa 
naturressourcer skal udnyttes på en måde, der tillader bevarelse af da 
værdier, som ligger til grund for fredningen. Der findea 18 sådanne 
områder. 
I medfør af lov 4/1989 om beskyttelse af naturområder og af vilde dyr og 
planter*2^ kan der oprettes beskyttelsesområder af forskellig art: 
Naturparker. Her er det muligt at begrænse udnyttelsen af naturres­
sourcerne. Enhver udnyttelse, der er i strid med bevaringsmålene, ar 
forbudt. Forud for udlægning af et område som naturpark akal der 
opstilles en forvaltningsplan for naturressourcerne, som akal godkendes. 
Disse planer har til formål 
* at gøre status over naturressourcernes og økosystemernes tilstand 1 
området 
* at fastsætte, hvilke begrænsninger der skal opstilles på grundlag af 
bevaringstilstanden 
* at fremme foranstaltninger til at bevare, genoprette og forbedre 
naturressourcerne JL 
f •• 
• F 
(1) Ley de espacios natura les protegidos. 
(2) Ley de conservaciôn de (os espacios natura les y de la flora y fauna 
ail vestres. 
- 27 -
* at opstille kriterier for fastlæggelse af sektorpolitikker og 
politikker for forvaltning af de socioøkonomiske aktiviteter, så de 
er i overensstemmelse med de anførte krav. Der findes ca. 60 sådanne 
områder. 
Nationalparker (der findes 9 sådanne parker). 
Naturreservater. I disse områder er udnyttelsen af naturressourcerne 
begrænset bortset fra tilfælde, hvor den ikke er til skade for 
bevarelsen af de værdier, der skal beskyttes. Indsamling af biologisk 
eller geologisk materiale er forbudt, medmindre det foregår I 
forsknings- eller undervisningsøjemed, efter godkendelse fra 
myndigheden. Ligesom for naturparkerne kan naturreservaterne føret 
udlægges som sådanne, når der er udarbejdet en forva Itningaplan for 
områdets naturressourcer, som skal godkendes af myndighederne. 
Naturseværdigheder. 
- Beskyttede landskaber. 
I de fem typer beskyttede områder, loven fra 1989 omfatter, kan der oprettes 
perifere beskyttede områder for at undgå ydre påvirkninger på økologi og 
landskaber. 
I henhold til lov 1/1970 om jagt*1) kan der oprettes: 
Vildtreservater (ved dekret), når det af biologiske eller videnskabelige 
årsager er nødvendigt at bevare bestemte Jagtbare arter. Der er 
permanent jagt forbud. Der findes fem sådanne vildtreservater. 
- Nationale Jagtreservater. Heraf findes 25. 
De levesteder, der findes uden for de fredede områder, forvaltes generelt af 
de lokale myndigheder, hvis det drejer sig om statsejendom. Privat ejendom 
forvaltes af privatpersoner, i nogle fredede områder er en ikke ubetydelig 
del privat ejendom, som derfor spiller en vigtig rolle for bevarelsen af 
naturområderne i Spanien. 
En anden vigtig foranstaltning til beskyttelse af levestederne var 
vedtagelsen af vandloven i 1985. I den tidligere lovgivning (Cambo-Hoven) 
blev der lagt størst vægt på dræning af vådområder og sumpe. I loven fra 
1985 forbydes dotte derimod og enhver handling, der vil kunne indvirke på 
vådområder, ska! underkastes formel godkendelse og konsekvensundersøgelse. 
(1) Ley 1/1970 de caza. 
- 28 -
En række regioner (Comunidades Autônomas) har endvidere indledt 
foranstaltninger til at forbedre deres beskyttede områder. Det nest slående 
eksempel er Andalucia, som, med et betydeligt budget, har Iværksat an plan 
for genopretning af regionens vådområder. Det drejer aig om laa Sal Inas dal 
Cabo de Gâta, Albufera de Adra og vådområderne syd for Cordoba. 
Ogaå Cataluna har indledt forbedringer i regionens skovområder og har 
Igangsat en plan for genopretning af Ebro-deltaet. To andre regioner har 
opstillet planer for genopretning af levesteder: Balearerne, hvor 
•yndighederne forsøger at forbedre forvaltningen af Albufera daa Grao, og 
Galicla, hvor arbejdet med at genoprette udløbet af floden Mlno (på den 
spanske side) har ført til en betydelig forbedring. Da lokale myndigheder I 
danne region gør en indsats for at beskytte MriasN, flodmundinger og 
atrande. 
Der er ligeledes opstillet planer for genopretning af vådområderne i 
regionerne Cast il la-La Mancha og Cast i i la-Leon og i nationalparkerne I 
Donana og Daimiei. I regionen Valencia er der opstillet planer for Marjal da 
Pego-Oliva og Albufera. 
- FRANKRIG 
I 1981 udarbejdede sekretariatet for flora og fauna (under det 
naturhistoriske museum) en opgørelse over 118 områder af særlig Økologlak 
betydning eller af særlig betydning for dyre- og plantelivet. 
Denne opgørelse tjener som referenceredskab og udgør det videnskabelige 
grundlag for udpegning af beskyttede områder. For hvert af disse områder er 
der indsamlet oplysninger om de berørte kommuner, områdets benævnelse, da 
berørte fuglearter, de nuværende tendenser og fremtidsudsigterne, særlige 
trusler samt særlige egenskaber. Opgørelsen blev ajourført og suppleret I 
1991. 
A) Levestederne beskyttes med en lang række forskellige 
foranstaltninger, alt efter hvilke mål der er fastsat for de forakai liga 
mlIJøtyper : 
I Beskyttede omrédor henhørende under staten: (via lovgivning og 
bestemmelser) 
Naturreservater, hvis formål er at beskytte usædvanlige naturmiljøer og 
dyr og planter. Der findes i alt 106 sådanne reservater, dækkende at 
areal på 110 000 ha. 
Der kan oprettes områder, der benævnes total reservater, hvor al menneskelig 
aktivitet kan forbydes af videnskabelige grunde. Nogle områder kan, på 
initiativ af private ejere, udlægges som frivillige naturreservater i 
eeksårige tidsrum, som kan forlænges. 
f - 29 -
i 
- Nationalparker, som omfatter en central del, hvor menneskelige 
aktiviteter er strengt reguleret eller forbudt til beskyttelse af 
exceptionelle naturværdier. Der findes seks sådanne nationalparker, der 
, dækker et areal på 345 000 ha. Omkring parken findes en afgrænset 
; yderzone, som er underkstet en landforvaltningsplan. 
;; - Fredede naturseværdigheder og klassificerede nat ur se værdigheder, som har 
j til formål at beskytte landskaber eller naturseværdigheder. 
Bekendtgørelser om beskyttelse af biotoper, der udstedes på lokalt plan 
i på in it i ativ af de myndigheder, der står for bevarelsen af begrænsede 
S områder. 
v 
\ II Qmråder. der er fredet ved erhvervelse af grundarealer eller 
t gennemførelse af særlige dispositioner Då Initiativ af lokale 
1 myndigheder og statsanerkendte organisationar: •l 
\ - Regionale naturparker, hvoraf der findes 27 med et overfladeareal på I 
; alt 4 100 000 ha; her kan gennemføres kontraktlige foranataItnInger til 
: beskyttelse af dyr og planter, miljøer og landskaber. 
j - Områder erhvervet af "Conservatoire du Littoral et des Rivages 
i Lacustres": 43 675 ha omfattende 456 km kyststrækning. 
Områder erhvervet med den "grønne" departementsafglft I bevarlngsøjamed: 
IndtiI nu 12 000 ha. 
Biologiske reservater (beliggende i skove forvaltet af Office National 
des Forêts - 8 279 ha). 
Arealer erhvervet og forvaltet af private statsanerkendte stiftelser 
(Fondation pour la souvegarde de la faune sauvage, Conservatoires 
régionaux des sites etc. - 10 000 ha). 
B) Til beskyttelse af dyrearter findes der i øvrigt et omfattende net af 
vildtreservater (11 000 reservater omfattende 851 km kyststrækninger, 2 346 
km vandløb, svarende til 1 838 742 ha landjord), hvor Jagt ar forbudt. Disse 
områder er klassificeret i følgende kategorier alt efter deres betydning for 
de arter, der skal beskyttes, og de påtænkte foranstaltninger: 
- 30 -
nationale vildtreservater (fra 3 000 til 5 000 ha, til beskyttelse og 
ophjælpning af bestande af sjældne eller truede arter) 
maritime vildtreservater, der skal sikre trækfuglene hvile- og 
opholdsarealer 
- flod-vi Idtrecerver 
- vildtreserver i statsskove 
- vildtreserver, der er godkendt lokalt på anmodning af private ejere 
eller autoriserede kommunale jagtorganisationer. 
Vad et cirkulære af 30.4.1987 anmodede miljøministeriet præfekterne om at 
undersøge mulighederne for beskyttede område på departementsplan - baserat 
på forvaltningsaftaler og ikke på nye juridiske instrumenter - for at skabe 
nye beskyttede områder. 
G - GRÆKENLAND 
En stor del af rammeloven 1650 af 16.10.1986 vedrører beskyttelse af natur 
og landskaber. Loven indeholder bestemmelser om mere effektiv forvaltning af 
beskyttede områder og giver miljøministeriet nye opgaver med hensyn til 
beskyttelse af levesteder. 
De beskyttede områder er opdelt i fem kategorier: 
- tot a If r edede om- à de r 
- naturbes'Ky t te i sosomrader 
- nat ionaI par ker 
- beskyttede naturlokaliteter, landskaber og naturseværdigheder 
- områder, der er egnede til Øko-udvikIing. 
Denne nye klassificering forenkler den gamle ordning, men eftersom lov 1650 
endnu ikke er gennemført fuldt ud, anvendes stadig en række af den gamle 
ordnings betegnelser: 
nationalparker 
- skove af æstetisk værdi 
- natur seværdigheder 
- vildtreservater (hele året) 
- områder med 'Kontrolleret jagt (ubegrænset tid) 
- jagtd i str i kter 
- områder med jagtforbud (i begrænset tidsrum, fra 3-10 år) 
- særligt smukke landskaber 
- beskyttede fortidsminder og historiske lokaliteter 
¥1 
r*' 
»5 „ 
ii 3 
U 
t: 1 ' - 31 -
- områder udpeget i henhold til Ramsar-konvent ionen og Barcelona­
konventionen. 
Endvidere er en række områder af særlig betydning for sjældne artara 
overlevelse blevet udlagt som beskyttede områder i medfør af lov 360/1978 om 
mi IJØproblemer og fysisk planlægning*1*. 
Beskyttelse af biotoperne for vilde fugle er reguleret ved fællesmlnlsterlel 
afgørelse 414985 af 29.11.1985(2). Følgende er forbudt: 
anvendelse af pesticider, for hvilke markedsføring er forbudt 
- forurening af vådområder med farlige stoffer eller udledning af 
industr ispiIdevand 
alle arbejder og aktiviteter, som kan forstyrre den økologiske ligevægt 
i de beskyttede områder, uden forudgående tilladelse fra IandbrugamIni­
steriet. 
Områder, hvor der er behov for særlige foranstaltninger til 
naturressourcernes forvaltning og udnyttelse, kan udpeges og afgrænses ved 
ministeriel afgørelse*3). Der skal i så fald opsti I les foranstaltninger til 
at beskytte udryddelsestruede arter, der er sårbare over for enhver 
forringelse af deres biotoper, elier som er sjældne som følge af små 
bestande eller et begrænset udbredelsesområde, eller som behøver særlig 
beskyttelse som følge af den pågældende biotops egenart. 
Vådområder, herunder navnlig vådområder af international betydning (udpeget 
I henhold til Ramsar-konventionen), skal være genstand for særlig 
beskyttelse. 
For biotoper af særlig betydning kan de lokale myndigheder (Nomarens) ved 
beslutning påbyde særlige restriktioner for græsning i yngletiden, forbyde 
dræning af jord samt fældning og udtynding af træer med det formål at bevare 
passende vilkår for redebygning og formering for de arter, der er optaget i 
bilag I i den fællesministerielle afgørelse (identisk med bilag II til 
direktiv 79/409/EØF, første udgave). 
En lang række områder er i medfør af den fællesministerlel le afgørelse 
blevet udpeget som vildtreservater i tidsrum på 3-10 år. 
(1) Lov 360/1976 om miljø og fysisk planlægning. 
(2) Fællesministeriel afgør Ise nr. 414985: Foranstaltninger til forvaltning 
af vilde fugle (landbrugsministeriet og økonomiministeriet). 
'31 Landbrugsministeriet. 
- 32 -
ITALIEN 
I Italien er der følgende kategori er af beskyttede områder: 
- nationalparker (der findes fem sådanne parker) 
- regionale parker 
- maritime reservater, herunder kysten (udpeget af etaten) 
- naturreservater (oprettet i medfør af dekret 448 af 13.3.76). 
Naturreservaterne kan udpeges af staten (ved ministerielt dekret) eller 
af regionale myndigheder. Alle naturressourcerne i disse reeervater ar 
fredede. 
I medfør af lov 968/77*1) kan provinsen og de lokale myndigheder i øvrigt 
udpege dels beskyttede områder, hvor vilde dyr kan finde tilflugt og fonaara 
elg, dels områder ti i udsatnina med henblik på vildtea formering. 
Der kan ligeledes, i henhold til den regionale lovgivning, oprettes 
zoologiske reservater eller udsætningsområder, hvor fuglene ar frådet. 
På lokalt plan sikres bevarelsen af levestederne ved, at da lokale 
myndigheder er forpiigtet ti i at udarbejde arealanvendelsesplaner, 
tage hensyn til naturbeskyttelseskravene. akal 
I nationalparkerne er al virksomhed og udnyttelse forbudt, bortset fra 
græsning, skovbrug og landbrug i begrænset omfang. Arealudnyttelse ar 
forbudt på privat og offentlig ejendom, medmindre der foreligger aer lig 
godkendelse fra myndighederne, behæftet med strenge begræanlngar. 
Nationalparkerne er under stadig overvågning. 
De nationale og regionale naturreservater såvel som de maritime områder er 
aikret samme beskyttelse som nationalparkerne, men der ar dog mulighed for 
undtagelser (f.eks. intensivt landbrug). Det natur Iige mi IJØ må Ikke andres, 
og alle skader skal genoprettes. 
Lovgivningen om de beskyttede områder vil biive omformet i an rammelov om 
reservater og naturparker. Et lovudkast er til behandling I parlamentet. 
(1) Legge 968/77: Principi genera i i a disposizionI per la protezlone a la 
tutela delle fauna e la disciplina del la caccia. 
33 -
IRL - IRLAND 
De beskyttelsesforanstaltninger, der kræves i direktiv 79/409/EØF, 
gennemføres ved loven om vilde dyr*1) fra 1976 og bekendtgøreIaer og 
forordninger udstedt i medfør af denne lov. Styrelsen for nationalparker og 
vilde dyr*2) under departementet for offentlige arbejder*3* er dan 
nationale myndighed, der står for forvaltningen af denne lov. 
I henhold til denne lov er det forbudt at plukke, afskære, tage op mad rod 
eller fjerne fredede planter eller ødelægge eller forstyrre deres 
levesteder, medmindre der gives speciel tilladelse hertil. Bevaring af 
repræsentative økosystemer er et af de vigtigste krav i loven. 
En række repræsentative økosystmer i Irland er genstand for beskyttelse I 
henhoId t i I loven : 
Naturreservater (nature reserves): der findes 71 heraf, hvoraf 64 
tilhører staten og 7 private ejere, eller de ejes I fællesskab af staten 
og private ejere. Nettet af reservater omfatter fugleområder (bird 
sites), moser, græssletter, sandklitter, sumpe, kystheder, kalkholdige 
arealer og havområder. (10 andre naturreservater ejes af ikke-statslIga 
organisationer, men er ikke sikret lovfæstet beskyttelse). 
- Dyrereservater (refuges for fauna): der findes 7 sådanne reservater. Dat 
er områder, hvor bestemte dyrearter nyder særlig beskytte Iee. 
- Vildtreservater (wildfowl sanctuaries): der findes 68. Det ar områder, 
hvor det hele året er forbudt at beskyde fuglevildt. 
- ForvaItningsaftaler (management agreements): der er indgået og iværksat 
6 sådanne aftaler. Med disse aftaler sikres det, at ejeren, til gengæld 
for et aftalt celøb, forvalter sin* Jorde på en sådan måde, at 
levestederne beskyttes. 
- Ekspropiering: et statsligt ekspropieringsprogram er Iværksat for 
sjældne og truede levesteder, så de kan sikres et højt 
beskyttelsesniveau som naturreserver i medfør af Wildlife Act fra 1976. 
(1) WiIdlife Aet. 
(2) National Parks and Woldlife Services, 
(3) Office of Public Works. 
- 34 -
Hvad angår de særligt beskyttede områder er det, i medfør af de udstedte 
bekendtgørelser*1^, forbudt at give anledning til forurening eller 
ødelæggelse af levesteder eller forstyrrelse heraf, som kan skade arterne i 
direktivets bilag I. Det er således forbudt at efterlade følgende I særligt 
beskyttede områder: 
organisk materiale 
bygningsaffald, brugt metal, glas, papir eller andet affald 
skadeligt materiale, dvs. alt materiale (herunder eksplosive stoffer), 
som, hvis det efterlades eller udledes i et særligt beskyttet område, 
vil kunne forårsage, at dyr eller planter omkommer eller såres, at dyr 
eller planter eller deres levesteder beskadiges eller Ødelægges -
herunder husholdningsaffald og industriaffald, ajle og gødning, 
ballastvand, olie osv. 
Disse regler regulerer ikke ændringer i arealernes anvendelse. De fleste af 
de udlagte særligt beskyttede områder tilhører imidlertid "styrelsen for 
nationalparker og vilde dyr", og de andre er ubebeboede øer, skønt de er 
privatejede. 
Beskyttelsen af levestederne reguleres også I andre lovbestemmelser: 
Nationalparker: der findes fem heraf, hvoraf tre er i overensstemmelse 
med kategori II efter kriterierne fra IUCN*2*. Den eneste form for 
anlæg, der er tilladt I nationalparkerne, er adgangsveje og faciliteter 
for besøgende, som i begge tilfælde skal være forenelige med områdets 
bevaring. 
Områder af videnskabelig betydning (areas af scientific interest/ASIs): 
Irland har udpeget ca. 1 600 sådanne områder, men der er endnu ingen 
lovgivning herfor. Ikke desto mindre ønsker et stort antal lokale 
myndigheder at beskytte områder ved at indlemme dem i de reginoale 
udviklingsplaner (County Development Plans) og ved at fastlægge mål for 
deres bevaring. I disse tilfælde gælder derfor lovgivningen om fysisk 
planlægning. 
I medfør af artikel 19 i Rådets forordning 797/85 er der i to områder 
opstillet et pilotprogram for beskyttelse af miljøfølsomme områder 
(environmentally sensitive areas/ESAs). Målet med programmet er at 
fremhjælpe Indførelse eller bevaring af landbrugsmetoder, der er forenelige 
med kravene til og beskyttelse af miljøet, naturressourcerne eller 
landskabsmæssige værdier. 
(1) Régulât ions/1985. 
(2) International Union for the Conservation of Nature and Natural 
Resources. 
- 34bis -
- LUXEMBORUG 
Loven af 11.8.82 om beskyttelse af naturen og naturressourcerne indeholder 
bestemmelser om beskyttelse af det naturlige miljø. Dele af landets 
territorium kan udlægges som beskyttede områder efter en fredningsprocedure 
med henblik på at bevare biotoper af videnskabelig interesse samt landskaber 
og naturseværdigheder. I Luxembourg er "beskyttet område" den eneste mulige 
beskytte Iseskategori. 
Hvad angår levesteder der ligger uden for de beskyttede områder, er det i 
henhold til den nævnte lov forbudt at opdyrke skovklædte arealer, ændre 
eller mindske biotoper, såsom sivbevoksninger, vandhuller og andre 
vådområder, hegn og kratbevoksninger. Loven af 11.8.82 indeholder ligeledes 
bestemmelser om beskyttelse af bevoksningen langs bredderne af vandløb og 
søer, og der kræves en afgørelse fra ministeriet for fysisk planlægning og 
miljø til bygninger eller anlæg i "grønne områder", dvs. områder beliggende 
uden for områder, der er bestemt til bymæssig bebyggelse i henhold til en af 
ministeren godkendt arealanvendelsesplan. 
Ministeriet har endvidere i nogle år opkøbt en række arealer. Værdifulde 
biotoper beskyttes således mod ændringer. Ministeriet yder støtte på 50% til 
den ornitologiske sammenslutnings*1) opkøb af naturlige levesteder. 
Ministeriet for vandmiljø og skove har udarbejdet en opgørelse over områder, 
der kan udlægges som nationale eller regionale nturreservater ; denne 
opgørelse figurerer i den generelle hensigtserklæring af 24.4.81 om 
arealanvendelsesplanen vedrørende det naturlige miljø. Opgørelsen 
indeholder 98 områder: 
11 skovområder 
60 vådområder 
11 tørre græsarealer 
16 reservater af forskellig art (moser, heder osv.). 
I de fleste tilfælde er der tale om områder af beskedent omfang (fra 5 til 
10 ha gennemsnitligt), der er omgivet af en stødpudezone med landbrug eller 
skovbrug. Områderne er betydningsfulde som følge af deres plante- og 
dyreliv. 
I 1989-90 reviderede og ajourførte ministeriet for fysisk planlægning og 
mi Ijø opgørelsen, hvilket resulterede i 137 områder: 
(1) Hellef fir d'Natur. 
- 35 -
20 skovområder 
81 vådområder 
13 tørre græsarealer 
23 levesteder af forskellig art. 
På grundlag af disse to udgaver af opgørelsen er indtil nu 9 områder blevet 
udlagt som beskyttet naturområde (de to første i 1986). Der er indledt 
frednlngsprocedurer for 35 andre områder. De områder, der figurerer i 
opgørelsen, dækker et areal på 21 700 ha (hvilket svarer til 8,3% af landets 
territorium, stødpudezonerne medregnet). 
I henhold til loven af 11.8.82 kan der opstilles en række forbud til værn af 
et "beskyttet område": 
fjernelse af planter 
færden 
anlægs- og bygningsarbejder 
anvendelse af pesticider 
ændre arealanvendelsen 
udgravninger, udvinding af materialer, jordarbejder, anvendelse af 
vandressourcer. 
Ministeriet overdrager stadig hyppigere forvaltningen af beskyttede områder 
og arealer, der er indkøbt med henblik på bevaring, til naturbeskyttelses-
sammenslutninger. I forvaltningsplanerne opføres lister over de 
foranstaltninger, der skal træffes. For de ni beskyttede områder, der 
alierede er fredet, er forvaltningsplaner allerede udarbejdet eller de er 
under udarbejdelse. 
Der er iværksat en mere tilbundsgående genvurdering af de tre områder, der 
nu optræder på opgørelsen over områder af stor betydning for beskyttelsen af 
vilde fugle i EF (liste SFF3), og syv områder er blevet udpeget på 
midlertidig basis. 
NL - NEDERLANDENE 
I medfør af loven om naturbeskyttelse*1> fra 1967 findes der to typer 
beskyttede områder i Nederlandene: 
Statslige naturseværdigheder (staatsnatuurmonumenten). Staten er ejer af 
disse områder, der dækker te areal på i alt 200 000 ha*2). 
Beskyttede naturseværdigheder (beschermde natuurmonumenten), som ikke 
ejes af staten. Disse områder dækker et samlet areal på ca. 24 000 
ha**). 
I henhold til denne lov kan aktiviteter, som vil kunne skade det naturlige 
miljø i disse områder, kun finde sted efter godkendelse fra ministeriet for 
landbrug, naturbeskyttelse og fiskeri eller som led i en forvaltningsplan 
udarbejdet af ministeriet. Der er generelt forbud mod at forurene disse 
områder og fjerne, plukke og indsamle alle planter, blomster eller grene 
samt at forstyrre, indfange eller ombringe vilde dyr. 
(1) Natuurbeschermingswet. 
(2) Ved udgangen af 1991. 
- 36 -
Ud over disse områder, der er fredet i henhold til loven om 
naturbeskyttelse, findes der andre kategorier af beskyttede områder: 
* Ca. 150 000 ha tilhører private organisationer, som forvalter dem (opkøb 
og forvaltning støttes af ministeriet for landbrug, naturbeskyttelse og 
fiskeri). Der foreligger forvaltningsplaner, herunder en økologisk 
beskrivelse, for de fleste af disse områder. 
* Der findes endvidere en række nationalparker (nationale parken), store 
områder af økologisk betydning (grote eenheden natuurgebieden) og områder, 
der forvaltes i henhold til det officielle notat om landbrug og 
naturbeskyttelse (Realtienota). Disse områder værner fugle, der lever på 
græsarealer. 
I et lovudkast om flora og fauna*1) fra december 1987 (hvorved loven om 
beskyttelse af fugle, Jagtloven, kapitel V om flora og fauna I loven om 
naturbeskyttelse samt forskellige forordninger om handel med 
udryddelsestruede dyr og planter skal samles under ét) foreslås en ny 
kategori beskyttet område: beskyttet levested. Det defineres som et område 
af væsentlig betydning som levested for en given art, og provinsmyndig­
hederne er ansvarlige for udpegelsen af disse områder. 
Hvad de særligt beskyttede områder angår, er der truffet foranstaltninger 
til at forebygge forurening og ødelæggelse af levestederne i disse områder. 
Nedenfor følger en række eksempler: 
For Marlapeel er hovedformålet med forvaltningsplanen genskabelse af moserne 
i området samt beskyttelse og genopretning af områdets oprindelige fugleliv. 
Andre planer, der er under udarbejdelse, tager sigte på genopretning af 
landbrugsområdet omkring Marlapeel, hvorved områdets hydrologiske og 
økologiske tilstand kan forbedres. 
Hvad angår Grote Peel, er der truffet en række foranstaltninger for at 
bevare vandstanden i moserne. Der er endvidere truffet særlige 
foranstaltninger til fordel for bestandene af Grus grus: indhegning af 
sårbare områder og begrænsning af jagten i og omkring Grote Peel. 
Undersøgelser har vist, at dræning og vanding i et landbrugsområde 
beliggende i en afstand af 2 km omkring Grote Peel kan skade dette 
beskyttede områdes økologiske værdi. Den nederlandske regering har.derfor 
besluttet at forbyde dræning, vanding og grundvands indvinding, medmindre der 
inhentes særlig tilladelse fra ministeriet for landbrug, naturbeskyttelse og 
fiskeri. Ligesom for Marlapeel er der mulighed for at genoprette 
landbrugsområdet omkring Grote Peel. 
(1) Flora en Faunawet. 
- 37 -
For Naardermeer er der med støtte fra regeringen på 4,2 mio. gylden anlagt 
et vandrensningsanlæg, for at stoppe den voksende eutrofiering af området 
som følge af tilførsel af vand af dårlig kvalitet. 
I Weerrlbben er der Indgået etårige kontrakter mellem staten og Jordbrugerne 
om at begrænse grønthøsten for at beskytte fuglelivet. Ifølge disse 
kontrakter forpligter jordbrugerne sig til ikke at høste græsarealer inden 
den 15. juni. I områder, hvor der er opstillet forvaltningsaftaler (i medfør 
af forordningen fra 1988 om forvaltningsaftaler)*1), kan der indgås 
lignende kontrakter. Der er udarbejdet en forvaltningsplan for Weerrlbben. 
For at forebygge forurening eller ødelæggelse af levesteder uden for de 
særligt beskyttede områder har man truffet eller planlagt følgende 
foranstaltninger: 
erhvervelse af arealer, som har betydning for beskyttelse af fuglene 
bestræbelser på at gøre landbrugsmetoderne forenelige med beskyttelsen 
af områder af særlig betydning for fuglelivet 
fremme af en forvaltning af vandkvaliteten, der er optimal for 
bevarelsen af naturen og landskaberne. Loven om forvaltning af 
vandmiljøet*2^, loven om forurening af overfladevand*3), loven om 
grundvand*4) og loven om beskyttelse af Jordbunden*5) udgør den 
Juridiske ramme for en forvaltning af vandmiljøet, der er forenelig med 
et levesteds økologiske rolle 
beskyttelse af særlige landskabselementer i landbrugsområder på grundlag 
af støtte fra de nationale, regionale, og kommunale myndigheder 
bekæmpelse af forsuring og eutrofiering af vigtige fug le levesteder ved 
en skærpet håndhævelse af en række love: loven om gødning*6), loven om 
beskyttelse af Jordbunden*5), loven om miljøgener*') og loven om 
luftforurening*8). 
Den nederlandske regering har udarbejdet en miljøpolitisk plan 
(Natuurbeleidsplan), offentliggjort i 1990, som tager sigte på bæredygtig 
bevaring, genopretning og udvikling af natur, vilde dyr og landskaber. 
Planen omfatter udvikling af et økologisk net (ecologische hoofdstructuur). 
Det drejer sig om et net af zoner, som skal udgøre et permanent grundlag for 
beskyttelse af arter og af økosystemer af national og international 
betydning. Det består af kernezoner, zoner for naturudvikling og Økologiske 
korridorer. 
(1) Regel Ing Beheersovereenskomsten 1988. 
(2) Wet op de waterhuishourding. 
(3) Wet verontreinging oppervlaktenwater. 
(4) Grondwaterwet. 
(5) Wet bodembescherming. 
(6) Meststoffwet. 
(7) Hinderwet. 
(8) Wet inwake luchtverontreinging. 
- 38 -
Ud over den miljøpolitiske plan har regeringen opstillet en række andre 
planer, som er vigtige for beskyttelse af fuglene, f.eks. erklæringen om 
landbrugsstrukturer (Structuurnota Landbouw) og den flerårige plan for 
beskyttelse af plantevæksten (MeerJarenprogramma Gewasbescherming). Den 
sidstnævnte plan tager sigte på at mindske brugen af pesticider. 
- PORTUGAL 
I henhold til lovdekret 613/76 af 27.7.1976 kan den nationale styrelse for 
parker, reservater og naturbeskyttelse (SNPRCN*1) - henhørende under 
ministeriet for miljø og naturressourcer) oprette følgende typer beskyttede 
områder : 
Totalfredede reservater. Her er alle aspekter af naturen beskyttet. 
Ingen form for udnyttelse er tilladt. Enhver handling, der kan ændre 
økosystemernes dynamik, er forbudt. Menneskers tilstedeværelse er kun 
tilladt i administrative eller videnskabelige øjemed. 
Delvis fredede naturreservater. Denne betegnelse anvendes, når det 
drejer sig om at bevare bestemte dele af dyre- og plantelivet. 
Jordbunden, naturressourcerne eller de geologiske ressourcer. Der er 
truffet passende foranstaltninger til, at disse ressourcer kan 
beskyttes, udforskes og udnyttes. De delvis fredede naturreservater kan 
være biologiske, botaniske, zoologiske, geologiske, akvatiske eller 
mar i ne naturreservater. 
Nationalparker. 
Beskyttede landskaber. 
Fredede områder/lokaI iteter. 
Naturparker. Det drejer sig om områder, der bl.a. reguleres med henblik 
på at beskytte landskabet og naturen. De kan være offentligt eller 
privatejede. 
SNPRCN kan ligeledes udpege andre områder for at sikre den biologiske 
Iigevægt: 
Områder af særlig økologisk betydning. Det drejer sig om områder af stor 
økologisk betydning på grund af deres produktivitet, natur eller 
kvalitet. De skal bevare naturressourcernes genskabe Isesevne og dermed 
sikre den biologiske ligevægt i det omgivende landskab. 
(1) Serv ico Nacional de Parques, Réservas e Conservaçao da Natureza. 
- 39 -
Særlige landbrugs- eller skovbrugsområder. I disse områder skal alt 
landbrug og skovbrug være foreneligt med omgivelsernes økologiske 
Iigevægt. 
Ødelagte områder, der skal genoprettes. Det drejer sig om områder, hvor 
Jordbunden eller beplantningen er ødelagt, dvs. områder, som kun kan 
genoprettes med særlige foranstaltninger. 
SNPRCN står for at udpege, frede og forvalte alle de ovennævnte områder og 
er endvidere ansvarlig for forvaltning af levesteder uden for de beskyttede 
områder og for finansiering af disse levesteder. 
De andre typer beskyttede områder er: 
Fuglereservater, som er områder, der er egnede som rastepladser, 
ynglesteder eller trækrute for en eller flere fuglearter. I disse 
reservater er hovedformålet at bevare de naturlige vilkår. 
Fugleområder, som skal genoprettes, dvs. områder, der tidligere var 
egnede som rasteplads, ynglested eller trækrute for en eller flere 
fuglearter, og som kun kan genoprettes ved særlige foranstaltninger. 
De to sidstnævnte områder oprettes på initiativ af områdets ejer eller af 
SNPRCN, baseret på en aftale mellem de to parter. Ejeren står for 
forvaltningen af omâderne, som skal være i overensstemmelse med de regler, 
SNPRCN har opstillet under hensyntagen ti I de lokale omstændigheder. 
Lovdekret nr. 75/91 af 14.2.91 indeholder foranstaltninger til beskyttelse 
af levestederne for vilde fugle, der har tilholdssted på det nationale 
territorium: de områder, der er bedst egnet med hensyn til deres antal og 
overfladeareal, skal udlægges som særligt beskyttede områder (oprettet ved 
lovdekret) til beskyttelse af ca. 152 fuglearter I bilag I til det nævnte 
lovdekret (som alle figurerer i direktivets bilag I, som ændret den 
6.3.1991). 
UK - DET FORENEDE KONGERIGE 
Storbritannien beskyttes levesteder for fugle ved: 
Områder af særlig naturvidenskabelig betydning (sites of special 
scientific intrest/SSSI). Systemet med SSSI er det vigtigste grundlag 
for foranstaltninger til beskyttelse af levesteder i England, Wales og 
Skotland. Beskyttelsen af disse områder, der blev indført ved loven om 
nationalparker og offentlighedens adgang til naturen fra 1949*1), er 
blevet skærpet med loven om den vilde fauna og naturen fra 1981*2). 
(1) Nationoal Parks and Access to the Countryside Aet. 
(2) Wildlife & Countryside Aet. 
- 40 -
I henhold til den sidstnævnte lov skal rådet for naturbeskyttelse (Nature 
Conservancy Council/NCC - offentligt rådgivende organ af videnskabelig 
art*1)) identificere disse områder på grundlag af deres flora, fauna eller 
geologiske og fysiografi ske beskaffenhed. Dernæst skal NCC give meddelelse 
herom til de lokale medlemmer, der har ansvaret for den zone, hvor det 
pågældende område findes, alle grundejere og -lejere i området samt 
miljøministeriet*2). Endvidere skal NCC meddele grundejere og -lejere 
enhver aktivitet, der kan beskadige stedets flora, fauna eller andre 
aspekter (potentially damaging opérâtions/PDO). Ejere og lejere, der agter 
at indlede sådanne aktiviteter, skal forinden indhente tilladelse hertil 
fra NCC. 
Det vigtigste middel tit at beskytte disse områder er forvaltnlngsaftaler, 
hvorved ejerne eller lejerne af de pågældende arealer modtager erstatning 
fra NCC mod tilsagn om ikke at udøve PDO eller om at forvalte arealerne som 
et naturreservat (Jf. nedenfor) i samarbejde med NCC. I regnskabsåret 1988-
89 blev der f.eks. brugt ca. 7,3 mio. £ til forvaltnlngsaftaler med sigte 
på at beskytte de udpegede områders økologiske værdi. 8% af Storbritannien 
er dækket af SSSI-net omfattende 5 400 områder. De fleste heraf tilhører 
private ejere. 
Loven for 1981 indeholder bestemmelser om andre typer beskyttede områder: 
Bekendtgørelser om naturbeskyttelse (nature conservation order/NCO), 
som vedtages af miljøministeren for den pågældende region efter høring 
af NCC; formålet er at beskytte fauna, flora og andre aspekter af 
national betydning mod PDO. Hvis det imidlertid ikke lykkes NCC at 
indgå en forvaltnlngsaftale med ejerne eller lejerne eller at 
ekspropriere de pågældende arealer i medfør af en 
eksproprlatlonsbekendtgørelse (compulsory purchase order/CPO), vil en 
bekendtgørelse om naturbeskyttelse ikke kunne beskytte et område 
længere end 12 måneder. 
Siden 1981 er der vedtaget over 40 NCO, hvilket således letter 
samarbejdet mellem på den ene side ejere og lejere og på den anden 
siden NCC. 
Marine naturreservater (marine nature reserves/MNR). De forvaltes af 
NCC, og formålet er at beskytte og udforske havets flora og fauna og 
andre aspekter af særlig interesse. I 1988 var der kun oprettet ét 
sådant reservat. 
(1) Fra og med den 1.4.91 er NCC I England, Wales og Skotland erstattet med 
henholdsvis English Nature, Countryside Council for Wales og Nature 
Conservancy Council for Scotland (NCCS). Den 1.4.1992 blev NCCS 
udskiftet med Scottish Natural Heritage. 
(2) Department of the Environment. 
- 41 -
Områder til særlig beskyttelse af fuglelivet (areas of special 
protection for birds). Disse områder kan oprettes ved bekendtgørelse fra 
miljøministeriet efter høring af de berørte ejere og lejere. 
Andre mulige former for beskyttelse af levesteder (ikke i medfør af loven 
fra 1981): 
Nationale naturreservater (national nature reserves/NNR). NCC kan 
oprette sådanne reservater i områder, den selv ejer, eiler, efter 
indgåelse af en aftale (Nature Reserve Agreement), gennem frivillige 
naturbeskytte IsessammensIutninger (såsom RSPB*1)) eller gennem en 
hvilken som helst anden privat ejer eller lejer. Der findes I alt 200 
nationale naturreservater, der dækker omkring 150 000 ha (oprettelse af 
NNR er omfattet af loven fra 1949). De lokale myndigheder kan endvidere 
vedtage kommunale bekendtgørelser (by-laws) med henblik på at beskytte 
nationale naturreservater mod skadelige aktiviteter udøvet af 
tredjemand. 
Naturreservater (local nature reserves/LNR). De lokale 
planlægningsmyndigheder kan udpege naturreservater i de områder, der 
hører under dem, og forvalte dem i samarbejde med NCC (foranstaltning 
omfattet af loven fra 1949). Ligesom for de nationale naturreservater 
kan de lokale myndigheder udstede kommunale bekendtgørelser med henblik 
på at beskytte naturreservaterne mod skadelige aktiviteter udøvet af 
tredjemand. 
Mi IJøføI somme områder (environmentally sensitive areas (ESAs). Der kan 
udpeges sådanne områder i medfør af artikel 19 i Rådets forordning 
797/85 (gennemført i Storbritannien ved landbrugsloven fra 1986)*2). 
Ordningen er frivillig (baseret på forvaltnlngsaftaler med landbrugerne) 
og tager sigte på at anspore disse til, i udvalgte områder, at forvalte 
deres Jorde under hensyntagen til landskabet og den vilde fauna. Det 
drejer sig først og fremmest om at tilpasse landbrugsmetoderne. 
Der er afsat 12 mio. £ over en femårig periode til denne ordning, som 
overvåges, så virkningerne heraf med hensyn til beskyttelse af flora og 
fauna kan vurderes. 
Nationalparker. 
Hvad angår særligt beskyttede områder, er de forskellige regionale 
mi IJøminsteri er*3) ansvarlige for udpegningen. De udpeges som led i 
NCC's program for anmeldelse og genanmeldelse af SSSI. Inden et særligt 
beskyttet område udpeges, skal området først anmeldes som SSSI for at 
kunne nyde retlig beskyttelse i henhold til loven fra 1981. Hvert SSSI 
eller dele af SSSI kan dernæst foreslås mi IJøminsteren for den 
pågældende region med henblik på udlægning som særligt beskyttet område. 
(1) Royal Society for the Protection of Birds. 
(2) Agricultural Act, 1986. 
(3) Department of the Environment (England), Welsh Office (Wales) and 
Scottish Office Environment Department (Skotland). 
- 42 -
Den retlige beskyttelse af SSSI-områderne blev på ny skærpet ved en ændring 
af loven fra 1981, Wildlife & Countryside (Amendment) Act fra 1985. Inden 
denne ændring var der en frist (period of notice) mellem NCC's 
identifikation af et område og den lovfæstede beskyttelse af området. I 
dette tidsrum var der fare for skader. I medfør af ændringen fra 1985 er 
denne frist ophævet, og områderne beskyttes, så snart NCC har anmeldt 
udpegningen til ejerne, lejerne og de lokale myndigheder. 
Andre vigtige bestemmelser vedrørende de særligt beskyttede områder er: 
cirkulære 27/87 fra miljøministeriet (England), cirkulære 52/87 fra 
miljøstyrelsen for Wales*1) og cirkulære 1/81 og 13/91 fra miljøstyrelsen 
for Skotland*2) (forelagt de lokale planlægningsmyndigheder i de respektive 
regioner). Målet med disse cirkulærer var at klarlægge beskyttelsen af de 
særligt beskyttede områder i de forskellige regioner. 
RSPB påbegyndte i 1991 et program for forberedelse af handlingsplaner for 
levesteder (Habitai Action Plans) omfattende alle de vigtigste økosystemer i 
Det Forenede Kongerige. Der er givet højeste prioritet til de værst truede 
økosystemer af stor værdi for fuglelivet. Målet med disse planer er at 
opstille og iværksætte beskyttelsesforanstaltninger inden for politik og 
lovgivning, opkøb og forvaltning af arealer, bevaring, undersøgelser og 
rådgivning. Hver plan skal endvidere vurdere økosystemernes betydning for 
naturbeskyttelsen. 
I Nordirland svarer Nature Conservation & Amenity Lands Order og Wildlife 
Order (begge fra 1985) stort set til Wildlife & Countryside Aet i 
Storbritannien. Miljøministeriet for Nordirland (DOE/NI)*3) har til opgave 
at administrere de to love. Der er følgende beskyttelse af levesteder for 
fugle: 
Områder af særlig videnskabelig interesse (areas of special scientific 
intrest (ASSI)), som svarer til SSSI i Storbritannien. 
Marine naturreserver (marine nature reserves), som stort set svarer til 
de tilsvarende reservater i Storbritannien. 
(1) Welsh Office. 
(2) Scottish Office Environment Department. 
(3) Department of Environment for Northern Ireland. 
- 43 -
Reservater for vilde dyr (wildlife refuges), som svarer til de særlige 
beskyttelsesområder for fugle i Storbritannien. 
Nationale naturreservater (national nature reserves), som næsten er 
identiske med de tilsvarende reservater I Storbritannien. 
Miljøfølsomme områder (ESAs), som udpeges af landbrugsministeriet for 
Nordirland*1) efter udtalelse fra miljøministeriet. 
(1) Department of Agriculture for Northern Ireland, 
- 44 -
TABEL 1(1) 
SÆRLIGT BESKYTTEDE OMRADER (SBO) 
PR. 31.12.86 
Land Antal SBO Samlet areal af Landets areal Ar for 
SBO/1 and (ha) (haj udpegning 
B - 3 051 810 
D* 117 +290 998,60 24 870 930 '83 
DK 111 ++960 092 4 308 000 '83 
E Dato for tiltrædelse 111 EF den 1.1.86 
F 20 151 970 54 396 460 '86 
GR - - 13 195 700 
I - - 30 127 810 
IRL 16 § 3 664 6 889 460 '86 
L - - 258 640 
NL 5 7 690 4 186 300 '86 
P Dato for tiltrædelse ti I EF den 1.1.86 
UK 21 37 389.70 24 411 100 '82/'85/'86 
Total 309 1 451 804,30 225 349 710 
+ Af de 960 092 ha SBO i Danmark er 242 000 ha landområder og 718 000 
havområder. 
++ Af de 290998,60 ha SBO i Tyskland omfatter vadehavet (Waddenmeer) 183 
080 ha. 
* I Tyskland benævnes de særligt beskyttede områder ikke således, men der 
findes 117 områder, der er udpeget i henhold til direktivets artikel 4, 
herunder en stor del, der er udlagt som naturbeskyttelsesområder 
(Naturschutzgebiete). 
§ Omfatter ikke klinter (dvs. de to SBO: Cliffs of Moher, County Clare, og 
Horn Head, County Donegal). 
- 45 -
TABEL 1 (II) 
SÆRLIGT BESKYTTEDE OMRADER (SBO) 
PR. 26.04.gi 
Land Antal SBO Samlet areal af Landets areal Ar for 
SBO/1 and (ha) fM} udpegning 
B 36 431 306 3 051 810 '88/'89 
D* 117 ++290 998.60 24 870 930 '83 
DK 111 +960 092 4 308 000 '83 
E 135 2 324 895.75 50 479 000 '88/'90 
F 61 519 741 54 396 460 '86/'88/ 
GR 26 191 637 13 195 700 *87/*89 
I 74 310 378 30 127 810 '88 
IRL 20 § 5 548 6 889 460 '86/'90 
L 4 356.06 258 640 '87/'88/'89 
NL 9 52 865 4 186 300 '86/'88/'89/ 
'90 
P 34 318 872 9 174 500 '88/'89 
UK 40 128 847.10 24 411 100 *82/'85/*86/ 
'87/'88/'89/ 
'90 
Total 667 5 535 536.51 225 349 710 
+ Af de 960 092 ha SBO i Danmark er 242 000 ha landområder og 718 000 
havområder. 
++ Af de 290998,60 ha SBO i Tyskland omfatter vadehavet (Waddenmeer) 183 
080 ha. 
* l Tyskland benævnes de særligt beskyttede områder ikke således, men der 
findes 117 områder, der er udpeget i henhold til direktivets artikel 4, 
herunder en stor del, der er udlagt som naturbeskyttelsesområder 
(Naturschutzgebiete). 
§ Omfatter ikke klinter (dvs. de to SBO: Cliffs of Moher, County Clare, og 
Horn Head, County Donegal). 
- 46 -
FORANSTALTNINGER TRUFFET AF MEDLEMSSTATERNE 
SOM LED I DEN GENERELLE ORDNING TIL 
BESKYTTELSE AF VILDE FUGLE 
(1981-1991) 
Den generelle beskyttelseordning er indført ved artikel 5: 
Artikel 5 
Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at Indføre en 
generel ordning til beskyttelse af al le de I artikel 1 omhandlede 
fuglearter, herunder Især forbud mod: 
a) forsætligt at dræbe eller Indfange dem, uanset hvilken metode der 
anvendes 
b) forsætligt at ødelægge el 1er beskadige deres reder og æg samt fjerne 
deres reder 
c) at Indsamle deres æg I naturen og opbevare disse, også selv om de er 
tomme 
d) forsætligt at forstyrre fuglene, navnlig I yngletiden, I det omfang en 
sådan forstyrrelse har væsentlig betydning for formalet med dette 
direktiv 
e) at være I besiddelse af fuglearter, som det Ikke er tilladt at Jage og 
Indfange. 
Nedenfor følger I sammenfattet form en beskrivelse af medlemsstaternes 
vigtigste beskyttelsesforanstaltninger for vilde fugle siden 1981 baseret på 
de tilgængelige oplysninger. 
- 47 -
B 
De kongelige dekreter om beskyttelse af fugle af 9.9.81 (den flamske region) 
og af 20.7.72 (den wallonske region) opstiller det generelle princip, at 
alle fugle, der hører til en af de arter af fugle, der I vild tilstand har 
deres naturlige ophold på medlemsstaternes område i Europa, hvor direktiv 
79/4009/EØF finder anvendelse, er fredet, dog bortset fra fugle, der er 
klassificeret som vildt i henhold til Jagtloven. 
I henhold til forbundsregeringens dekret om beskyttelse af vilde dyr og 
planter (19.12.86)*1) er alle de fugle i Europa, der er opført I dekretets 
bilag I, genstand for særlig beskyttelse. Bilaget rummer 77 fuglearter, der 
optræder i direktivets bilag I, og 6, der optræder i bilag il/2, og som ikke 
må Jages i Tyskland i henhold til nævnte bilag: Alectoris barbara, 
Phllomachus pugnax, Pluvial Is apricarla, Numenlus arquata, Tringa totanus og 
Turdus Miacus. Jagt lovgivningen på forbundsplan og I delstaterne indeholder 
særlige regler for Jagtbare arter, bl.a. forbundsregerInges dekret om 
beskyttelse af vildt af 25.10.1985*2). 
DK 
* Lov nr. 294 om Jagt og vildtforvaltning af 2.8.1982*3) opstiller det 
princip, at alle arter af vilde fugle er totalfredede med undtagelse af de 
arter, der er klassificeret som vildt. 
* I 1990 opstillede Skov- og Naturstyrelsen en rødliste over planter og dyr, 
der er udryddelsestruede og derfor behøver særlig beskyttelse. Listen 
omfatter 97 fuglearter opdelt i seks kategorier: udryddede, akut truede, 
sårbare, sjældne, særligt hensynskrævende samt særligt ansvarskrævende. 
* 344 fuglearter (næsten alle de ikke-Jagtbare fuglearter i Spanien) er 
strengt beskyttet i medfør af kongeligt dekret 3181/1980*4)af 30.12.1980. 
31 yderligere arter blev føjet til listen ved kongeligt dekret 1497/1986*5) 
af 6.6.1986. Disse to dekreter (Jf. tabel 4(11), omfatter i alt 129 arter i 
bilag I og 21 arter I bilag M/2 (hvoraf 8 Ikke må Jages i Spanien, og 13 må 
Jages i henhold til bilag il/2). 
* I henhold til lov 4/1989*0) af 27.3.89 er der opstillet en liste 
(Catålogo) med truede arter (fordelt på 4 kategorier), som kræver særlige 
foranstaltninger. De fire kategorier er: 
udryddelsestruede arter (som skal omfattes af en redningsplan) 
arter, der er følsomme over for ændringer i deres levesteder (som skal 
omfattes af en levestedsbevaringsplan) 
sårbare arter (som skal omfattes af en bevaringsplan) 
arter af særlig betydning (som skal omfattes af en forvaltningsplan). 
(1) Bundesartenschutzverordnung. 
(2) BundeswiIdschutzverordnung. 
(3) Hunting and Wildlife Administration Aet. 
(4) Real decreto por el que se protegen determinadas especies de la fauna 
silvestre y se dictan las normas précisas para asegurar la efectividad 
de stea proteccion. 
(5) Real decreto por el que se establecen medidas de coordinacion para la 
conservation de especies de fauna y sus habitat, ampliandose la Iista de 
especies protegldus. 
(6) Ley de conservacion de los espaclos natura les y de la flora y fauna 
si(vestres. 
- 48 -
I henhold til kongeligt dekret 439/1990 (af 30.3.90*1)) er følgende 11 
fuglearter (som alle figurerer i direktivets bilag I) klassificeret i 
kategorien "udryddelsestruet": 
Botaurus stellaris - Marmaronetta angustirostrIs 
Gypaetus barbatus - Chlamydotis undulata 
Ardeola ralloides - Aythya nyroca 
Aquila adalbertl - FulIca cristata 
C i con I a nigra - Oxyura leucocephala 
Turn ix sy I vatIca 
I henhold til lov 4/1989 skal arter i kategorien "udryddelsestruet" gøres 
til genstand for en genopretningsplan, som skal udarbejdes og godkendes af 
regionerne*2). Der er udarbejdet genopretningsplaner for Chlamydotis 
undulata, Oxyura leucocephala og Gypaetus barbatus i Navarra. Når en art har 
opholdssted i mere end én region, udarbejdes der som foreløbig 
foranstaltning en samordnet plan (plan coordinado) mellem de forskellige 
regioner, hvor den pågældende art findes, og centraladministrationen 
(IC0NA*3)). De samordnede planer tjener som grundlag for 
genopretningsplaner. Der er allerede opstillet samordnede planer for 
Gypaetus barbatus, Aquila adalbertl, Ciconia nigra, Aegypius monachus og 
Larus audouini i. 
* Endvidere er 268 fuglearter klassificeret som værende af "særlig 
betydning". 
* 128 arter fra direktivets bilag I er omfattet af bekendtgørelsen af 
17.4.81 (der opstiller listerne over fredede fugle for hele Frankrig). 
* Af de Jagtbare arter beskyttes nogle i en række regioner på grundlag af 
lokale myndigheders forbud eller Jagtbegrænsning. 
* Tetrao urogal lus har siden 1985 været totalfredet i regionerne Lorraine, 
Alsace, Franche-Comté og Rhône-Alpes (i henhold til bekendtgørelserne af 
10.12.85 og 11.4.91). 
* I 1983 opstillede styrelsen for fauna og flora (museet for 
naturhistorie), under miljøministeriets auspicier, en liste over 
udryddelsestruede eller sårbare arter (kaldt rødbogen). 
* Den fællesministerlelle afgørelse 414985 af 29.11.85 opstiller som 
princip, at alle vilde fuglearter er fredet med undtagelse af dem, der er 
klassificeret som vildt. De 75 arter, der er opført i direktivets bilag I 
(første udgave) beskyttes strengt I Grækenland (bilag I til den 
fællesministerielle afgørelse, identisk med direktivets bilag I i 
direktivets første udgave). 
Den fællesministerielle afgørelse er et vendepunkt i den græske lovgivning 
om beskyttelse af fugle, for i henhold til skovloven (86/1989)*4), den 
forudgående lov på området, kunne alle fugle jages med undtagelse af ca. 30 
Iistede arter. 
* Der er truffet bevaringsforanstaltninger til beskyttelse af kolonien af 
Pelecanus crispus i Amvraki kos-bugten. 
* En forvaltningsplan er under udarbejdelse for Alectoris chukar (art, der 
ikke er opført i direktivets bilag). 
(1) Real decreto 439/1990 por el que se régula el Catålogo Nacional de 
Especies Amenazadas. 
(2) Comunidades Autonomas. 
(3) Instituto Nacional para la Conservacion de la Naturaleza. 
(4) Forestry Code. 
- 49 -
* I medfør af den nye lov (nr. 157)*1) af 11.2.1992 om beskyttelse af vilde 
dyr og om Jagt fredes de fuglearter, hvis bestande permanent eller 
midlertidigt lever i vild tilstand på det nationale territorium (artikel 2), 
bortset fra de arter, der er klassificeret som vildt (artikel 18). 
* 73 arter i bilag I og 2 arter i bilag H/2 (Netta ruf Ina og cygnus alor) 
er genstand for særlig beskyttelse. 
IRL 
* I henhold til loven om vilde dyr og planter fra 1976*2) er alle arter af 
vilde fugle fredet bortset fra en række vildtarter, for hvilke Jagt tillades 
årligt ved ministeriel bekendtgørelse (Ministerial Order). 
* Pyrrhula pyrrhula er totalfredet i henhold til forordning 283/1980. 
* Sterna sandvicensis, Sterna dougallii, Sterna paradisaea og Sterna 
alblalblfrons: forvaltning af ynglestederne langs østkysten (East Coast), 
herunder regulering af rovfuglearterne forestået af IWC*3) og NPWS*4). 
* Cygnus cygnus: forvaltning af et område i Vestirland, så det forstyrres 
mindst muligt. 
* Anser albifrons fI av i rostris: NPWS gennemfører forvaltningsplaner for 
bestandene af denne art i County Wexford (den vigtigste lokalitet for denne 
art) samt forvaltningsplaner for levestederne for truede bestande i landets 
vestlige og centrale dele. 
* Branta leucopsis: IWC og NPWS forvalter græsarealer i landets vestlige 
del. 
* Crex crex: IWC og NPWS rådgiver i marken og drøfter landbrugsmetoder og 
mejetider med Jordbrugerne. 
* Forordningen af 8.4.86 om total og delvis fredning af en række vilde 
dyrearter indeholder bestemmelse om totalfredning af alle fugle, der lever i 
vild tilstand i Europa, bortset fra de arter, der er klassificeret som 
vildt, samt Sturnus vulgaris. Hermed er følgende fugle fjernet fra listen 
over ikke beskyttede fugle: Passer domesti eus, Passer montanus og Lan ius sp. 
NL 
* I henhold til loven om beskyttelse af fugle fra 1936*5) er i princippet 
alle vilde fugle forekommende I Europa fredet bortset fra dem, der er 
klassificeret som vildt. 
* Der er opstillet en forvaltningsplan (soortbeschermingsplan) for Tetrao 
tetrix og en genopretningsplan for levestederne (Herstelplan Leefgebieden) 
for Perd Ix perd ix samt forvaltningsplaner for Grus grus, Plata lea leucorodia 
og Tyto alba. Der skal I de kommende år udarbejdes tilsvarende planer for 
andre arter. 
(1) Norme per la protezione de la fauna se I vatica omeoterma e per 
prelievo venatorio. 
(2) Wildlife Act. 
(3) Irish WlIdbird Conservancy. 
(4) National Parks and Wildlife Service (Jf. s. 27). 
(5) Vogelwet. II 
- 50 -
* Landbrugs- og fiskeriministeriet offentliggjorde i 1985 en liste med 48 
udryddelsestruede eller stærkt sårbare arter i Nederlandene (rød liste). 
* I henhold til lovdekret 75/91 af 14.2.91 er det med henblik på at beskytte 
vilde fugle med opholdssted på det nationale territorium forbudt at dræbe, 
Indfange eller opbevare dem uanset anvendt metode, at ødelægge, beskadige, 
fjerne eller opbevare deres unger og æg og forsætligt forstyrre dem i de 
forskellige faser af yngletiden. 
UK 
Storbritannien 
* Alle vilde fuglearter er fredet i henhold til loven om vilde dyr og 
landskabsbevarelse (1981)*1) bortset fra dem, for hvilke jagt er godkendt. 
79 sjældne eller udryddelsestruede arter er særligt beskyttet hele året 
(heraf 43 arter fra bilag I og 11 arter fra bilag 11/2: Turdus pilaris, 
Turdus iliacus, Limosa limosa, trlnga nebular la, Coturnix coturnix, 
Philomachus pugnax, C langui a hyemalis, Aythya mari la, Me I an itta nigra, 
Melanitta fusca og Numentius phaeopus. (De fem sidste arter kan jages i Det 
Forenede Kongerige i henhold til bilag 11/2). 
* Uden for Jagttiden (close season) er følgende arter ligeledes genstand for 
særlig beskyttelse: Anser anser, Anas acuta og Bucephala clangula. 
* 117 fuglearter blev i 1989 klassificeret som "bevaringsvigtige" (species 
of conservation importance) af RSPB*2) i samarbejde med NCC*3). Hermed har 
alle disse arter fået status som "røde arter" (red data species). RSPB er 
med bistand fra NCC i færd med at udarbejde handlingsplaner (Special Action 
Plans) for hver enkelt af disse arter med særlig vægt på de 43 alvorligst 
truede. Formålet med handlingsplanerne er at udmønte de oplysninger, der er 
indsamlet under forskningsarbejdet, i praktiske foranstaltninger til at 
forbedre forholdene. Handlingsplanerne omfatter biologiske/økologiske 
vurderinger, undersøgelser af trusselsfaktorerne, praktiske 
foranstaltninger, målsætninger, arbejdsprogrammer og overvågningssystemer. 
Hidtil er der opstillet handlingsplaner for Mi I vus mi I vus, Crex crex. Sterna 
dougallii, Falco columbar ius og Ember iza c ir lus. 
Endvidere er handlingsplanerne for følgende 11 andre arter vidt fremskredne: 
- Haliaaetus a Ib i c i I la - Branta bernicla 
- Circus pygargus - Anser albifrons flavirostris 
- Tetrao urogal lus - Circus cyaneus 
- Tetrao tetrix - Parus cristatus 
- Loxia scotica - Burhinus oedicnemus 
- Tyto alba 
RSPB og NCC håber snart at kunne indlede handlingsplaner for 70 andre 
rødlIstede arter. 
(1) Wildlife & countryside Aet. 
(2) Royal Society for the Protection of Birds. 
(3) Nature Conservancy Council (Jf. s. 39). 
- 51 -
Nordirland: 
* Alle vilde fuglearter er beskyttet i henhold til Wildlife Order (NI) 
1985/171, bortset fra de arter, som må Jages i henhold til loven. 56 arter 
er genstand for særlig beskyttelse hele året, herunder 24 arter fra bilag I 
og 9 fra bilag U/2: Streptopelia turtur, Turdus pilaris, Limosa limosa. 
Mergus merganser, Tringa nebular la, Coturnix coturnix, Philomachus pugnax, 
Melanitta nigra, Numnlus phaeopus (de to sidstnævnte arter er Jagtbare i Det 
Forenede Kongerige i henhold til bilag 11/2). 
* Uden for Jagttiden (close season) er følgende arter genstand for særlig 
beskyttelse: Anas strepéra, Bucephala clangula, Anas acuta, Pluvial is 
apricaria, Aythya fer Ina, Aythya mari la, Anas clypeata, Anas penelope. 
Endvidere: 
* særlig overvågning af en række sårbare yngleområder for Falco peregrinus 
og beskyttelse mod forstyrrelser i yngletiden; beskyttelse mod fangst og 
Jagt i resten af året. 
- 52 -
MARKEDSFØRING 
Markedsføring af vilde fugle er reguleret ved direktivets artikel 6: 
Artikel 6: 
/. Medlemsstaterne forbyder for samtlige I artikel 1 omhandlede fuglearter 
salg, transport med henblik på salg og besiddelse samt udbud til salg af 
levende og døde fugle savel som let genkende 11ge dele af eller produkter 
fremsti I let af disse fugle. 
2. For de I bl lag 111/1 opregnede arter er der Ikke forbud mod de I stk. 1 
omhandlede aktiviteter, forudsat at fuglene er blevet dræbt, Indfanget 
eller på anden made lovligt erhvervet. 
3. For de I bilag 111/2 anførte arter kan medlemsstaterne på deres område 
tillade de l stk. 1 omhandlede aktiviteter og fatsætte begrænsninger 
herfor, forudsat at fuglene er blevet dræbt. Indfanget eller på anden 
made lovligt erhvervet. 
En medlemsstat, der meddeler en tilladelse I henhold til dette stykke, 
undersøger med regelmæssige mellemrum, om forudsætningerne for at 
meddele ti I lade I sen stadig er til stede. 
4. For de arter, der er anført I bilag 111/3, foretager Kommissionen 
undersøgelser af deres biologiske status samt af de følger, det vi l få 
for denne, hvis fuglene gøres til genstand for salg. 
Bilag 111 er ændret ved direktiv 91/244/EØF af 6. marts 1991, hvorved 9 
arter fra bilag 11 i/3 er optaget i bilag Ml/2. Hermed er antallet af arter 
i bilag 11 i/2 nu 19. Eftersom nærværende undersøgelse drejer sig om 
gennemførelsen af direktivet i tiårsperioden 1981-1991, bør situationen i 
medlemsstaterne med hensyn til markedsføring snarere undersøges på grundlag 
af den oprindelige udgave af bilag III, således som det figurerer i direktiv 
79/409/EØF af 2. april 1979. 
Tilladelser til markedsføring af arterne i bilag III i de forskellige 
medlemsstater fremgår af tabellen nedenfor, efterfulgt af oplysninger om: 
den tilladte salgsperiode for disse arter 
foranstaltninger til beskyttelse af bilag 11 I-arterne 
de arter, der kan markedsføres i medfør af den nationale lovgivning, og 
som ikke optræder i bilag III. 
- 53 -
TABEL 2 
TILLADELSER TIL MARKEDSFØRING AF BILAG 11 I-ARTER 
I MEDLEMSSTATERNE 
Art DK IRL L NL P UK 
Bllåfl Ml/1 
Anas platyrhynchos + 
Lagopus I. scoticus 
Alectoris rufa 
Alectoris barbara 
Perd ix perd ix + 
Phasianus colchicus + 
Columba palumbus + 
Bllaa Ml/2 + • • 
+ 
+ + 
+ + 
+ + + 
+ + + 
Anser anser 
Anas penelope + 
Anas crecca + 
Anas acuta 
Aythya fer Ina 
Aythya fuligula 
Somateria mollissima 
Lagopus mutus 
Tetrao urogal lus 
Fulica atra + 
Bilag Ml/3 
Anser albifrons 
Anas clypeata 
Aythya mari la 
Melanitta nigra 
Tetrao tetrix 
Pluvial is apri car la 
Lymnocryptes minimus 
Gal Iinago gal Iinago 
Scolopax rust icoI a + + + 
+ + 
+ + 
+ + 
+ + 
+ 
+ + + 
+ + 
+ + 
+ + 
+ + 
+ 
+ 
+ 
+ + 
+ 
+ + 
+ + 
+ + 
+ + 
+ + + 
+ + + 
+ + + 
+ + + 
+ + + 
+ 
+ 
+ + + 
+ 
+ + + 
+ 
+ + + 
+ 
+ + + 
+ • + 
+: art, som kan markedsføres. 
- 54 -
BEMÆRKNINGER 
B 
I Belgien kan alle arter, for hvilke der er fastsat en jagtsæson, 
markedsføres (døde), men kun i Jagtsæsonen og indtil ti dage efter dennes 
afslutning (artikel 10 i jagtloven fra 1882). 
De fire arter fra bilag 111/1, der er anført i tabellen, kan markedsføres I 
den flamske og den wallonske region. 
De tre arter fra bilag 11 i/2 og den ene art fra bilag Ml/3 kan kun 
markedsføres i den wallonske region. 
I den flamske region har markedsføring af Fulica atra, Anser anser, Anas 
crecca, Anas penelope og Scolopax rust i col a været forbudt siden den 1.1.1987 
I kraft af de årlige bekendtgørelser om jagttidens åbning og afslutning, 
selv om jagt på disse 5 arter er tilladt i henhold til bekendtgørelserne. 
1 den wallonske region er markedsføring af GallInago gallinago ikke længere 
tilladt, eftersom Jagten herpå her været lukket siden Jagtsæsonen 1990-91. 
Lovgivningen om markedsføring af jagtbare arter (forbundsregeringens dekret 
om beskyttelse af vildt af 25.10.85) fastsætter ikke særlige salgsperioder. 
De arter, der kan markedsføres i henhold til bilag 2 og 3 til dette dekret, 
svarer til direktivets bilag III. 
DK 
Salg af jagtbare arter er tilladt I Jagttiden og indtil 8 dage efter dennes 
ophør. 
I henhold til lov nr. 294 af 9.6.1982 om jagt og vildtforvaltning kan 
følgende arter, der ikke figurerer i bilag III, markedsføres: Anser fabl I is, 
Anser brachyrhynchus, Branta canadensis, Anas querquedula, Bucephala 
clangula, C langui a hyemalis, Me I an it ta fusca, Mergus merganser, Mergus 
serrator, Streptopelia decaocto, Numenius arquata, Numenius phaeopus, Larus 
ridbundus, Larus canus, Larus fuscus, Larus argentatus, Larus mar i nus. 
Salg af salgbare døde arter er tilladt hele året I henhold til kongeligt 
dekret 1118/1989 (15.9.89). Columba oenas og Coturnix coturnix er salgbare 
arter efter dette dekret, men kun opdrættede individer kan sælges. 
* Salg af salgbare arter er tilladt i jagttiden i henhold til 
landbrugslovens artikel 372. 
* Salg af Sturnus vulgaris er tilladt i henhold til bekendtgørelsen af 
20.12.83 om markedsføring af visse fuglearter. 
- 55 -
* Herudover er der givet foreløbig tilladelse til: 
- Indtil den 29.2.84, import af Turdus merula. Turdus pilaris, Turdus 
phi lomelos og Turdus iliacus, i frisk eller nedfrossen stand; importen er 
forbeholdt konservesfabrikker, med udelukkelse af detailhandel. Dørsalg, 
anden form for salg eller køb i detail af disse arter, i frisk eller 
nedfrossen tilstand, er forbudt. 
- Indtil den 30.6.85, dørsalg, anden form for salg og køb af konserves af 
disse arter fremstillet inden den 1.1.84. 
Ingen form for salg af døde fugle er tilladt i henhold til den 
fællesministerielle afgørelse 414985 (29.11.85). 
I 
* Salg af salgbare arter er tilladt i den for den pågældende art tilladte 
Jagttid (i henhold til lov 968/77, dekretet af 20.12.79 og dekretet af 
4.6.82). 
* I henhold til lov 968/77 er markedsføring af arter, der ikke må Jages, 
forbudt. Det er ligeledes forbudt at markedsføre Scolopax rust icol a samt 
døde fugle, der er mindre end Turdus sp., bortset fra Sturnus vulgaris, 
Passer italiae. Passer montanus, Passer dornesti eus og Alauda arvensis i de 
for disse fem arter tilladte jagttider (artikel 20 i samme lov). 
* Følgende arter, som ikke optræder i bilag III, kan således markedsføres i 
de ti II ladte jagttider: 
Anas strepera, Anas querquedula, Alectoris graeca, Gal li nu I a chloropus, 
Coturnix coturnix, Streptopelia turtur. Turdus merula. Turdus iliacus. 
Turdus phi lomelos. Turdus pilaris, Vanellus vanellus, Rallus aquaticus, 
Numenius arquata, Tringa totanus, Philomachus pugnax og Limosa limosa (i 
henhold til lov 968/77 og dekretet af 4.6.82). 
IRL 
Salg af arter, for hvilke der er fastat en Jagttid, er tilladt i Jagttiden 
(i medfør af Wildlife Aet fra 1976). Salg af Numenius arquata er tilladt, da 
arten har en jagtsæson i henhold til Open Seasons Order. Salg af Bucephala 
clangula og Anas strepera (arter, for hvilke der ligeledes er fastsat en 
Jagttid) har været forbudt siden 1982 i henhold til forordning 264/1982. 
Alle vildtarter kan sælges i jagtsæsonen og indtil 10 dage efter Jagtens 
ophør (i medfør af Jagtloven af 30.5.1984). For at beskytte truede 
vildtarter kan ministeren for fysisk planlægning og miljø totalforbyde salg 
og køb samt transport med henblik på salg eller salg til private af disse 
vildtarter (artikel 7 i Jagtloven). Salg af Scolopax rusticola har således 
været forbudt siden jagtsæsonen 1989-90 i henhold til årlige ministerielle 
bestemmelser vedrørende jagttidens åbning. 
- 56 -
NL 
I henhold til Jagtloven fra 1954 kan arter, for hvilke der er fastsat en 
jagttid i henhold til samme lov (og herefter ved ministeriel bekendtgørelse 
af 8.8.77 om åbning og lukning af jagten), markedsføres i Jagtsæsonen og 
indtil 10 dage efter dennes ophør. Salg af Anas strepera og Anser fabalis er 
tilladt, da de har en Jagttid i henhold til ovennævnte bekendtgørelse. 
* I henhold til lovdekret 274 A/88 var salg af døde individer af arter 
klassificeret som vildt (i henhold til samme lovdekret) tilladt i Jagttiden 
og indtil 5 dage efter Jagtens ophør. 
Følgende arter, der ikke optræder i bilag III, kunne således markedsføres: 
Columbia I i via » Anas strepera, Anas querquedula, Coturnix coturnix. Turdus 
viscivorus, Turdus pilaris, Turdus iliacus, Turdus phi lomelos, Columba 
oenas, Streptopelia turtur, Gall inula chloropus. 
* Lovdekret 60/91 af 30.1.90 til gennemførelse af lovdekret 274 A/88 blev 
vedtaget for bedre at kontrollere forbuddet mod salg af individer dræbt 
under Jagt. Salg af døde eksemplarer af Jagtbare arter er nu forbudt, 
medmindre det tillades i ministeriel bekendtgørelse. Al markedsføring af 
døde individer af Jagtbare arter skal være fastsat i en ministeriel 
bekendtgørelse (portaria) udstedt af landbrugsministeren (der er ansvarlig 
for Jagtforvaltning). For Jagtsæsonen 1990-91 og 1991-92 indeholder de 
ministerielle bekendtgørelser om jagtforvaltning ikke tilladelse til 
markedsføring. 
UK 
* I Storbritannien er salg af Columba I i via og Columba palumbus tilladt hele 
året i henhold til Wildlife & Countryside Aet (1981). Salg af følgende 12 
arter er kun tilladt mellem den 1.9. og 28.2.: Tetrao urogal lus, Fulica 
atra, Aythya fuligula, Anas acuta, Aythya ferina, Anas crecca, Anas 
penelope, Anas platyrhynchos, Pluvial is apricarla, Anas clypeata, Gal iinago 
gallinago, Scolopax rusticola. 
* Salg af Phasianus colchicus, Perd ix perdix, Alectoris rufa, Lagopus 
lagopus scoticus, Lagopus mutus og Tetrao tetrix er tilladt i Jagtsæsonen og 
indtil 10 dage efter Jagtens ophør (i henhold til Game Aet fra 1831). 
* I Nordirland er salg af Columba palumbus tilladt hele året I henhold til 
Wildlife Order/N I 1985/171. I henhold til Game Law Amendment Act/NI fra 1951 
er salg af Phasianus colchicus (kun hanner). Gal Iinago gal Iinago, 
Lymnocryptes minimus og Scolopax rusticola tilladt I Jagtsæsonen og indtil 5 
dage efter Jagtens ophør. Salg af Lagopus lagopus scoticus er forbudt efter 
loven fra 1951, selv om den tillader Jagt herpå. 
- 57 
Bestemmelserne vedrørende Jagt er indeholdt i artikel 7 og 8, der lyder som 
følger.-
Artikel 7: 
1. De I bilag II nævnte arter kan under hensyn til bestandens størrelse 
samt arternes geografiske udbredelse og formeringsevne inden for Fælles­
skabet som helhed Jages i overensstemmelse med den nationale lovgiv­
ning. Medlemsstaterne påser, at Jagten på disse arter Ikke er i strid 
med de beskyttelsesforanstaltninger, der er truffet i arternes udbredel­
sesområde. 
2. De I bilag II, del 1, nævnte arter kan jages i det geografiske sø- og 
landområde, hvor dette direktiv finder anvendelse. 
3. De i bilag II, del 2, nævnte arter kan kun Jages I de medlemsstater, 
hvorunder de er angivet. 
4. Medlemsstaterne sikrer sig, at jagt, herunder i givet fald falkejagt, 
således som den skal finde sted i henhold til de i medlemslandene gæl­
dende Jagtbestemmelser, udøves i overensstemmelse med princippet om en 
fornuftig udnyttelse og en økologisk afbalanceret regulering af de på­
gældende fuglearter, samt at jagtudøvelsen er forenelig med de bestem­
melser, der følger af artikel 2, med hensyn til bestandene af disse ar­
ter og særlig af trækkende arter. De drager især omsorg for, at de ar­
ter, som omfattes af jagt lovgivningen, hverken jages i redetiden eller i 
de forskellige faser af yngletiden. Når det drejer sig om trækkende ar­
ter, påser de ganske særligt, at de arter, der omfattes af Jagt lovgiv­
ningen, ikke Jages I yngletiden og under deres træk til redebygningsste-
det. Medlemsstaterne tilsender Kommissionen alle formålstjenlige oplys­
ninger om den praktiske gennemførelse af deres Jagt lovgivning. 
Artikel 8: 
1. For så vidt angår Jagt på, fangst af eller drab på fugle i overensstem­
melse med dette direktiv, forbyder medlemsstaterne anvendelse af alle 
midler, indretninger eller metoder til massefangst eller -drab eller ik-
ke-selektiv fangst eller drab, som kan medføre, at en art forsvinder lo­
kalt; de forbyder herunder navnlig anvendelse af de i bilag IV, litra 
a), nævnte midler, indretninger og metoder. 
2. Endvidere forbyder medlemsstaterne al Jagt fra de i bilag IV, litra b), 
nævnte transportmidler på de i samme bilag nævnte betingelser. 
- 58 -
Arterne i bilag II, 1. del: 
Selv om det i henhold til direktivet er tilladt at drive jagt på 24 arter 
overalt på EF's territorium, fremgår det, at det antal arter, der må drives 
jagt på i medfør af lovgivningen i en række medlemsstater, er lavere, enten 
fordi bestemte arter ikke forekommer i disse i ånde, eller fordi én eller 
flere af de 24 arter er fredet I medfør af de pågældende landes lovgivning. 
Tabel 3*1) indeholder: 
- en oversigt over det antal arter fra bilag II, del 1, som må Jages i 
medfør af lovgivningen i de forskellige medlemsstater (kolonne C) i 
forhold til det antal, direktivet tillader Jagt på (A), samt det 
antal arter fra liste II, del 1, der forekommer i hvert enkelt land 
(B), til sammenligning; 
- en statusopgørelse over arterne fra bilag II, del 1, i de forskellige 
medlemsstater, heri indbefattet de arter fra liste II, del 1, som er 
beskyttet i medfør af den nationale lovgivning (Jf. kommentarer). 
Arterne I direktivets bilag 11,2. del: 
Selv om det i henhold til direktivet kun i en række nærmere anførte medlems­
stater er tilladt at drive jagt på de arter, der er opført i bilag II,del 2, 
er antallet af arter, der må drives jagt på i medfør af lovgivningen i disse 
lande, mindre af samme årsager som for arterne fra bilag II, del 1. 
Tabel 4*1) indeholder: 
- det antal arter fra bilag II, del 2, der må Jages i medfør af 
lovgivningen i de forskellige medlemsstater (C), I forhold til det 
antal, som det er tilladt at drive Jagt på i medfør af direktivet 
(A), samt det antal arter fra bilag II, del 2, der findes i hvert 
enkelt land (B), til sammenligning. 
- en statusopgørelse over arterne fra bilag II, del 2, i de forskellige 
medlemsstater (Jf. kommentarer): 
* arter fra bilag II, del 2, som i henhold til den nationale 
lovgivning er Jagtbare eller er klassificeret som vildt i et givet 
land, medens direktivet forbyder Jagt herpå i det pågældende 
land; 
* de arter, som i henhold til den nationale lovgivning er Jagtbare 
eller klassificeret som vildt, og som ikke er opført i bilag II, 
del 1 el ler 2; 
* arter fra bilag II, del 2, som er fredede i medfør af de nationale 
bestemmelser. 
(1) Situationen pr. 30.06.1992. 
- 59 -
Tabel 5i, 61 if 71 giver endelig en samlet oversigt over situationen i 
medlemsstaterne for: 
arterne i bilag II, del 1 (tabel 5) 
arterne i bilag II, del 2 (tabel 6) 
arter, der ikke er opført i bilag II, men for hvilke Jagt (også med 
henblik på kontrol) er tilladt (tabel 7). 
Endvidere gives der en oversigt pr. land over de særlige foranstaltninger, 
der er iværksat inden for rammerne af en fornuftig udnyttelse af de arter, 
der kan drives Jagt på (Jf. art. 7, stk. 4,). Oplysningerne vedrører 
indsatsen for at tilpasse jagtperioden bedre til de Jagede arters bio­
logiske behov. 
- 60 -
TABEL 3(1) 
STATUS OVER ARTERNE I BILAG I I, DEL 1, I MEDLEMSSTATERNE 
Land Bilag 11/1 
Jagtbare 
arter 
24 B 
Bilag U/1 
Forekommende 
arter 
20 C 
Bilag M/1 
Arter, der 
drives Jagt på 
9 
Al f 
24 2D 15 BemærknInger 
*i den flamske region er 
18 af de 24 arter fra 
bilag 11/1 klassificeret 
som viIdt i medfør af 
det flamske jagtdekret 
af 24.07.1991. I henhold 
t i I samme dekret er La­
gopus lagopus scoticus 
og Scolopax rusticola 
trukket tiIbage fra Ii-
sten over de arter, der 
tidligere var klassifi­
ceret som vildt (loven 
om Jagt fra 1882). 
Jagten er åben på 8 
arter fra bi lag 11/1. 
*Jagten på Scolopax ru­
sticola har ikke været 
åben siden Jagtsæsonen 
1989-90. 
*l den wallonske region 
er 19 af de 24 arter fra 
bi lag M/1 klassificeret 
som viIdt i henhold ti I 
den wallonske anordning 
af 18.06.1992. I henhold 
til samme anordning er 
Lagopus lagopus scoti­
cus trukket tilbage fra 
listen over de arter, 
der tidligere var klas­
sificeret som vildt (lo­
ven af 1882). Jagten er 
åben på 8 arter fra bi­
lag M/1. 
•Jagten på Gal Iinago 
gal Iinago har ikke været 
åben siden Jagtsæsonen 
1990-91. 
•Alectoris rufa er fre­
det i medfør af for-
bundsdekretet om beskyt­
telse af vi Ide dyr og 
planter af 19.12.1986 og 
Jagt altså forbudt. 
•Lagopus mutus, Anas 
clypeata, Anas strepera 
og Columba I i via er 
klassificeret som vildt 
i henhold til jagtloven 
- 61 -
DK 24 
E 24 18 
19 
24 
24 22 
20 22 
I 24 
IRL 24 
L 24 22 
1% 19 
16 af 26.09.1976, men jagt 
på disse fire arter er 
forbudt (ingen jagttider 
fastsat). 
Anser faba I is og Perd ix 
perd ix er ikke længere 
klassificeret som vildt 
i medfør af kongeligt 
dekret nr. 1095/1989 
(8.9.1989). 
*Som følge af en kraftig 
tilbagegang i bestandene 
er jagt på følgende ar­
ter forbudt: Perd ix 
perd ix siden 1984, Anser 
anser siden 1991. 
*Alector is chukar (figu­
rerer ikke i bi lag I 1/1 
el ler 11/2) kan jages i 
medfør af den tværmini­
sterielle afgørelse 
(DMC) 414985 (af 
29.11.1985). 
Kun jagt på hanner af 
arten Phasianus colchi­
cus er t i I ladt. 
"Forbud mod jagt på Gal-
Iinago gal Iinago, Lymno-
cryptes minimus og Gal-
Iinago media (art i bi­
lag I) siden 1980. Der 
regnes ikke med genåb­
ning af jagten på disse 
tre arter. 
"Jagten på Perd ix perd ix 
midlertidigt indstillet 
siden 1981 som følge af 
den kraftige tilbagegang 
i bestandene. 
- 62 -
Land TABEL 3 (II) 
STATUS OVER ARTERNE I BILAG il, DEL 1, I MEDLEMSSTATERNE 
NL A 
Bilag 11/1 
Jagtbare 
arter 
24 B 
Bilag n/1 
Forekommende 
arter 
4B c 
Bilag 11/1 
Arter, som 
Jages 
15 Bemærkninger 
I henhoId t i I den mini­
sterielle anordning af 
8.8.1977 om åbning og 
lukning af jagtsæsonen i 
medfør af Jagtloven fra 
1954 er Lymnocryptes 
minimus klassificeret 
som vildt, men Jagten på 
denne art er Ikke åben. 
P 24 
UK 24 2P 
23 
21 17 
16 I Storbritannien er Anas 
querquedula fredet i 
medfør af WiId I i fe & 
Countryside Aet (1981). 
I Nordirland er Anser 
fabalis og Anas querque­
dula trukket tilbage fra 
listen over jagtbare ar­
ter i henhold til Wi Id-
I i fe Order 1985/171. 
'"Disse to arter er be­
skyttede i medfør af 
samme "Order"; Anas 
querquedula er genstand 
for særlig beskyttelse. 
*Perdix perdlx, Alecto­
ris rufa, Phasianus 
colchicus (hun) samt 
Alectoris chukar (art, 
som ikke er opført i 
bilag 11/1 el ler 11/2) 
er Jagtbare i medfør af 
Game Law Amendment Act 
(1951), men kan ikke ja­
ges, medmindre der gives 
særlig tilladelse hertil 
af Department of the 
Environment (NI). 
- 63 -
TABEL 4(1) 
STATUS OVER ARTERNE I BILAG II, DEL 2, I MEDLEMSSTATERNE 
LAND BILAG 11/2 
JAGTBARE 
ARTER B 
BILAG U/2 
FOREKOMMENDE 
ARTER 
45 BILAG U/2 
ARTER, SOM 
JAGES BEMÆRKNINGER 
*l den flamske region er 
der med den flamske an­
ordning af 4.11.1987 om 
ændring af jagtloven af 
28.02.1882 opstillet en 
ny liste over fuglearter 
klassificerede som 
vildt. I medfør af denne 
anordning (og det flam­
ske dekret af 
24.07.1992) er de 7 ar­
ter, der er Jagtbare i 
Be Ig i en i henhoId t i I 
bilag M/2, klassifice­
rede som vildt, men jag­
ten er ikke åben for no­
gen af disse 7 arter. 
*Med samme anordning er 
følgende arter trukket 
tilbage: 6 arter fra bi­
lag I: Anser erythropus, 
Aythya nyroca, Branta 
leucopsis, Branta rufi-
collis, Tadorna ferrug i -
nea og Ga11 i nago med i a ; 
16 arter fra bi lag il/2, 
som ikke er jagtbare i 
Belgien: Branta bernic-
la, Bucephala clangula, 
Clangula hyemalis, Co­
turnix coturnix, Larus 
argentatus, Larus ridi-
bundus, Netta rufina, 
Me I an itta fusca, Me la-
ni tta nigra, Mergus ser-
rator, Mergus merganser, 
Somateria mollissima, 
Turdus iliacus, Turdus 
merula, Turdus viscivo-
rus og Turdus pilaris; 
13 arter, som ikke er 
medtaget i bilag M/1 
eller M/2: Anas arneri-
cana, Anas di scors, 
Anser caerulescens, 
Aythya collaris, Mergus 
albellus, Tadorna tador­
na, Somateria spectabi-
I i s, Gar ru Ius g Iandar i -
us, Pica pica, Corvus 
corone cornix, Corvus 
corone corone, Corvus 
- 64 -
frugilegus og Cor vus mo-
nedula. (Jagten på disse 
arter har været lukket i 
en årrække). 
45 I den wallonske region 
er der med den wallonske 
anordning af 18.06.1992 
om ændring af Jagtloven 
af 28.02.1882 opstiI let 
en ny liste over fugle­
arter klassificerede som 
vildt. I medfør af denne 
anordning er de 7 arter, 
der er jagtbare i Belgi­
en i henhold til bi lag 
M/2, klassificerede som 
vildt, men jagten er ik­
ke åbnet for nogen af 
disse 7 arter (Jagten på 
Gal I inula chloropus og 
Vanellus vanellus har 
været lukket siden jagt­
sæsonen 1989/1990). 
*l medfør af den wallon­
ske anordning af 18.06. 
1992 er de samme arter 
som i medfør af den 
flamske anordning af 
4.11.1987 (jf. ovenstå­
ende Iiste) trukket ti I-
bage fra denne liste. 
Jagten på disse arter 
har været lukket i en 
årrække. 
15 47 15 I henhold til jagtloven 
af 29.09.1976 er følgen­
de arter klassificeret 
som viIdt: 
Mergus serrator, Mergus 
merganser, Bonasa bona-
sia, Coturnix coturnix 
(arter, som i henhold 
t i I bi lag I i/2 ikke er 
jagtbare i Tyskland). 
Samt Iige arter af 
Co Iumbi dae, v i Idgæs 
(Anser spp. og Branta 
spp.) og vildænder, me­
dens Somateria mollissi-
ma, ClanguI a hyemalis, 
Netta rufina, Anser bra-
chyrrhynchus, Bucephala 
clangula, Columba oenas 
og Streptopelia turtur 
ikke er jagtbare i 
Tyskland i henhold t i I 
bi lag I i/2. 
- 65 -
Pod i ceps er i status, 0-
tis tarda, Ardea cinere-
a, Corvus corax, Falco-
nidae og Accipitridae 
(som ikke figurerer i 
bi lag i 1/1 eller 11/2). 
* Jagtforbud for 
samtlige disse arter -
ingen jagttider. 
DK 29 44 18 «Siden 1972 har Jagten 
på Branta bernicla 
(Jagtbar i DK i medfør 
af bilag M/2) og Tetrao 
tetrix (ikke Jagtbar i 
DK i henhold til bilag 
M/2) ikke længere været 
tilladt. 
«Siden 1979 har det ikke 
været ti I ladt at jage 
Gavia stel lata, Gavia 
arotica og Gavia immer 
(arter fra bi lag I) 
«Siden 1982 har det ikke 
været t i I ladt at jage 
Vanellus vanellus (jagt­
bar i medfør af bilag 
M/2). 
«Siden 1983 har det ikke 
været t i I ladt at jage 
følgende arter: Limosa 
lapponica, Limosa 
limosa, Haemotopus 
ostralegus, Pluvial is 
squatarola,Pluvial is 
apricarla, Tringa 
totanus, Tringa nebu­
lar la, Tringa 
erythropus, Cai idri s 
canutus (Jagtbare i DK i 
medfør af bilag 11/2), 
Turdus merula, Turdus 
pilaris (ikke jagtbare i 
medfør af bi lag 11/2), 
Corvus corone corone, 
Corvus corone cornix, 
Corvus monedula Corvus 
frugllegus, Passer dome­
sti eus (Pica pica og 
Garru Ius glandarius 
(ikke optaget i bi lag 
11/1 el ler iI/2). 
- 66 -
«Alle de ovennævnte ar­
ter er totalt fredede i 
medfør af lov om jagt og 
vildtforvaltning nr. 294 
af 9.6.1982. 
33 43 12/ «I henhold til kongeligt 
dekret 1095/1989 (af 
8.9.1989) er 11 arter 
trukket t iIbage fra 
Iisten over arter 
klassificeret som vildt: 
Melanitta nigra, Mergus 
serrator, Ral lus 
aquati eus, GaII inula 
chloropus, Tringa tota­
nus, Numenius arquata og 
Turdus merula (jagtbare 
i Spanien i medfør af 
bi lag I i/2), Pterocles 
orientalis, Garrulus 
glandarius, Corvus 
frugilegus og Curvus 
corax (ikke optaget i 
bilag M/1 eller M/2). 
* Følgende 21 arter er 
fredet: 
- I henhoId t i I konge-
Iigt dekret 3180/1980: 
Haematopus ostralegus, 
Cai idr is canutus, 
Ph ilomachus pugnax, 
L i mosa I i mosa, L i mosa 
lapponica, Tringa 
erythropus, Tringa 
nebularia, Larus canus, 
Numenius phaeopus, 
Pluvial is squatarola og 
Pluvial is apri caria. 
Streptopelia decaocto 
(Jagtbare i E i medfør 
af bi lag 11/2), Cygnus 
olor, Branta bernicla, 
Larus mar i nus, Bucephala 
clangula, Aythya mari la, 
Mergus merganser (ikke 
jagtbare i E i medfør af 
bilag M/2) 
- Ved kongeligt dekret 
1497/86: Bonasa bonasia, 
Tetrao tetr ix (ikke 
Jagtbare i E i medfør af 
bi lag I i/2), Tetrao 
urogaII us, PIuv i a I i s 
apricaria (ikke jagtbare 
i E i medfør af bi lag 
II/2). 
- 67 -
36 46 36 «Arterne Branta bernic-
la, Cygnus o Ior, Mergus 
merganser og Mergus ser-
rator (ikke Jagtbare i F 
i medfør af bilag M/2) 
er fredet i mefør af 
anordningen af 
17.04.1981. 
«I medfør af anordningen 
af 26.6.87 er følgende 
slettet i iisten over 
arter klassificeret som 
viIdt: Anser 
brachyrhynchus (ikke 
Jagtbare i F i medfør af 
bilag M/2), 3 arter i 
bi lag I : Tringa 
glareola, Gal Iinago 
media, Charadrius 
mor i ne I lus og 5 andre 
arter, der ikke er 
opført i bi lag 11/1 
eller 11/2: Arenari a 
interpres, Charadrius 
hiaticula, Charadrius 
dub ius, Charadrius 
alexandri nus, Tringa 
ochropus. Alle disse 
arter var tidligere 
klassificerede som vildt 
i medfør af anordningen 
af 12.06.1979, og de 8 
sidstnævnte blev Jaget 
(tidligere fastsatte 
Jagtsæsoner). 
14 45 14 «Ifølge den årlige mini­
sterielle anordning med 
arter, der må jages, 
("den årlige 
jagtforordning", der 
gennemføres ved "DMC") 
er følgende arter, som 
ikke er opført i bi lag 
M/1 eller M/2, 
jagtbare: Pica pica, 
Garru lus glandarius, 
Corvus monedula, Corvus 
corone cornix, Sturnus 
vulgaris, Passer dome-
sticus, Passer montanus, 
Passer h i span loiens is, 
- 68 -
Oriolus oriolus og Me-
rops api aster. Siden 
jagtsæsonen 1990-1991 
har de to sidstnævnte 
arter ikke været medta­
get. 
19 47 15 «Ifølge dekretet af 
4.6.1982 er 13 arter 
trukket tilbage fra li­
sten over jagtbare ar­
ter: Fringilla coelebs, 
Lul lu I a arborea og An-
thus campe8tri8 (arter 
fra bi lag I), Anthus 
trivialis, Anthus pra­
tens is, FringiI la monti-
fringilla, Ember iza ca-
landra, Chloris chloris, 
Carduelis cannabina, An­
thus spinoletta, Galeri-
da cristata, Coccothrau-
stes coccothraustes 
(arter, der ikke er 
optaget i bi lag 11/1 
eller M/2) samt endelig 
Limosa lapponica som 
følge af denne arts 
sjældenhed i I talien 
(jagtbar i medfør af 
bilag II/2). 
«11 arter der ikke er 
opført i bi lag 11/1 
eller M/2 var jagtbare: 
Passer i ta I i ae, Passer 
montanus, Passer dome­
sti eus, Sturnus vulga­
ris, Corvus monedula, 
Corvus frugilegus, Cor-
vus corone corone og Co-
I i nus virginianus (i 
medfør af lov 968/77 af 
27.12.77) og Corvus 
corone cornix, Pica pica 
og Garrulus glandarius. 
(i medfør af dekret af 
4.6.82). Disse 11 arter 
er fortsat jagtbare i 
henhold t i I den nye 
Jagtlov (nr. 157) af 
11/2 1992, som erstatter 
lov 968/88. 
* jf. til læget for 
yderligere oplysninger. 
- 69 -
IRL 13 43 4 Anser albifrons flaviro-
stris (art fra bi lag I) 
er trukket tilbage fra 
listen over jagtbare ar­
ter i henhold til Open 
Seasons Amendment Order 
266/1982, men der er dog 
fastsat en begrænset 
Jagttid i County Wexford 
(fra 1/11 1989 til 1/1 
1990). 
L 0 44 0 «Forbud mod jagt på Cor­
vus frugilegus og corvus 
corone corn ix (arter som 
ikke figurerer i bil ag 
M/1 eller M/2) siden 
1982. 
«Ifølge den ministeriel­
le anordning af 22/11 
1990 er 3 arter, som ik­
ke figurerer i bi lag 
11/1 el ler I i/2, klassi­
ficeret som vildt: Cor­
vus corone corone. Pica 
pica og Garru Ius glanda-
rlus. Det er t i i ladt at 
drive jagt på disse tre 
arter. 
NL 3 44 3 «Ifølge den ministeriel­
le anordning af 8/8 1977 
er Gal Iinago media (art 
fra bi lag I) og Tetrao 
tetrix (ikke jagtbar i 
NL i henhold til bi iag 
il/2) klassificeret som 
vildt, men der er ikke 
åbnet nogen jagt på dis­
se to arter. 
«I medfør af denne 
anordning er samtlige 
Anatidae-arter 
klassificeret som vildt, 
men kun Anser albifrons 
og Aythya mari la er 
Jagtbare i NL i medfør 
af bil ag 11/2. (Dog er 
jagten kun åbnet for 
disse to arter). 
- 70 -
NL «6 andre arter, som ikke 
figurerer i bi lag I 1/1 
eller M/2, er ligeledes 
klassificeret som vildt: 
Garrulus glandarius, 
Corvus corone corone, 
Corvus monedula, Pica 
pica, Corvus corone cor-
nix og Corvus frugilegus 
(N.B.: Jagten er lukket 
for de to sidstnævnte 
arter). 
p 10 36 9 «Ifølge lovdekret 274-
A/88 (af 3/8 1988) er 12 
arter fra bi lag 11/2 
klassificeret som vildt, 
men heraf er 3 ikke 
jagtbare i Portugal i-
følge bi lag 11/2: Vanel­
lus vanellus, Limosa li­
mosa og Streptopelia de-
caocto. Der har ikke væ­
ret åbnet for jagten på 
disse tre arter siden 
jagtsæsonen 1989-90. 
Ifølge samme lovdekret: 
«er Tetrax tetrax (art 
fra bilag I) klassifice­
ret som vildt, men jag­
ten på denne art er ikke 
længere åben 
«er 7 andre arter, som 
Ikke figurerer i bilag 
11/1 el ler I i/2, klassi­
ficeret som vildt: Cor­
vus monedula, Corvus co-
rax, Corvus corone coro­
ne, Sturnus vulgaris, 
Sturnus un i color, Garru­
lus glandarius og Pica 
pica, men jagt på de fem 
sidstnævnte er forbudt. 
I henhold til lovdekret 
43/90 af 8/2 1990 er 
Corvus monedula og Cor­
vus corax ligeledes 
trukket tilbage fra li­
sten over arter, der er 
klassificeret som vildt. 
- 71 -
UK 16 46 7 «I medfør af Wildlife & 
Countryside Act 1981 er 
- 9 arter, der er 
Jagtbare i UK ifølge 
bilag M/2, fredet: 
Pluvial is squatarola, 
Limosa lapponica, Tringa 
totanus, Numenius 
arquata, Clangula 
hyemalis, Aythya mari la, 
Melanitta nigra, 
Me Ian itta fusca og 
Numenius phaeopus (de 5 
sidstnævnte arter er 
genstand for særlig 
beskyttelse). 
- Jagt på 4 arter, der 
ikke er Jagtbare i UK i 
medfør af bilag M/2, er 
ti I ladt: Streptopeli a 
decaocto, Larus mar i nus, 
Larus fuscus og Larus 
argentatus. 
- Jagt på 8 andre arter, 
der ikke er opført i 
bi lag 11/1 el ler li/2, 
er til ladt: Corvus 
corone corone, Corvus 
monedula, Garru ius 
glandarius, Pica pica, 
Corvus frugilegus, 
Passer dornesti eus, 
Sturnus vulgaris, Corvus 
corone cornix. 
16 43 5 «I Nordirland i henhold 
ti I WiIdlife Order 
1985/171: 
- 11 arter er trukket 
tilbage fra listen over 
arter, der må jages: 
Cygnus olor, Netta rufi-
na, Somateria mollissi-
ma, ClanguI a hyemalis, 
Melanitta fusca, Mergus 
serrator, Pluvial is 
squatarola, Columba oe­
nas, Melanitta nigra, 
Mergus merganser og Nu­
menius phaeopus. 
-Disse 11 arter er alle 
beskyttede, og de tre 
sidstnævnte er genstand 
for særlig beskyttelse. 
- 72 -
-Jagt/fangst på 3 ikke 
jagtbare arter i UK i 
medfør af bilag I 1/2 er 
tilladt: Larus mar i nus, 
Larus fuscus og Larus 
argentatus. 
-Jagt/fangst på 7 arter, 
som ikke figurerer i bi­
lag 11/1 el ler I i/2, er 
t i I ladt : Corvus corone 
corone, Corvus corone 
cor n i x, Cor vus moneduI a, 
Corvus frugilegus, 
Passer dornesti eus, 
Sturnus vulgaris og 
Pica pica. 
- 73 -
TILLÆG 
LAND BEMÆRKNINGER 
E. « Der er stadig 6 arter, der er klassificeret som vildt i henhold til 
kongeligt dekret 1085/89, som ikke figurerer i bilag M/1 eller M/2: 
Sturnus unicolor, Sturnus vulgaris, Corvus corone corone, Corvus 
monedula, Pica pica en Larus cachlnnans (+ der er fastsat jagttider 
for alle disse arter undtagen Larus cachlnnans) . 
F « Tetrao urogal lus har siden 1985 været fredet i regionerne Lorraine, 
Alsace, Franche-Compté og Rhône-Alpes i medfør af anordningen af 
10.12.85 og 11.4.91. 
« I medfør af anordningen af 26.6.87 er ligeledes 7 andre arter, som 
ikke optræder i bilag M/1 eller M/2, trukket tilbage fra listen 
over arter, der er klassificeret som vildt: Corvus corone corone, 
Corvus corone cornix, Corvus frugilegus, Corvus monedula, Pica pica. 
Sturnus vulgaris og Garru Ius glandarius 
I « Ligeledes efter lov 157/92: 
- Fringllla coelebs og Fringilla montifringiMa er genoptaget og 
Bonasa bonasia (ikke Jagtbar art i I ifølge bilag M/2) er føjet til 
listen over jagtbare arter. 
- 4 arter er trukket tilbage fra listen over jagtbare arter: Tringa 
totanus, Numenius arquata, Tetrao urogal lus og Pluvialis apricaria 
(ikke Jagtbare arter i I ifølge bilag M/2). 
- 74 -
TEGNFORKLARING TIL OVERSIGTSTABBELERNE (TABEL 5, 6 OG 7) 
art, der ikke forekommer i landet 
art, der er fredet i henhold til landets lovgivning 
art, der er fredet i henhold til landets lovgivning, selv om den ifølge 
direktivets bilag II er Jagtbar i det pågældende land 
art, for hvilken der er fastsat en Jagttid I henhold til landets 
lovgivning 
art, for hvilken der tidligere var fastsat en Jagttid i henhold til 
landets lovgivning 
art, for hvilken der er fastsat en Jagttid I henhold til landets 
lovgivnng, selv om den ifølge direktivets bilag li ikke er jagtbar i det 
pågældende land 
art, der er klassificeret som vildt i henhold til landets lovgivning, 
men for hvilken der ikke er fastsat nogen Jagttid 
art, der er klassificeret som vildt i henhold til landets lovgivning, 
selv om den ifølge direktivets bilag II ikke er jagtbar i det pågældende 
land 
fredet art, som dog kan dræbes med særlig tilladelse på vilkår, der er 
fastsat i landets lovgivning, selv om den ifølge direktivets bilag II 
Ikke er Jagtbar i det pågældende land 
art, der anses for skadelig, og som kan kontrolleres (reguleres) på 
vilkår, der er fastsat i landets lovgivning 
art, der anses for skadelig, og som kan kontrolleres (reguleres på 
vilkår, der er fassat i landets lovgivning, selv om den ifølge 
direktivets bilag II ikke er Jagtbar i det pågældende land. 
m han 
- 75 -
TABEL 5 
STATUS OVER ARTERNE I BILAG II . DEL 1, I MEDLEMSSTATERNE 
Oversigtstabel (situationen pr. 30.6.1992) 
"^\^LAND 
ART^\^ 
Anser fabalis 
Anser anser 
Branta canadensis 
Anas penelope 
Anas strepera 
Anas crecca 
Anas platyrhynchos 
Anas acuta 
Anas querquedula 
Anasclypeata 
Aythya ferina 
Aythya fullgula 
Lagopus lagopus 
scoticus 
Lagopus mutus 
Alectoris graeca 
Alectoris rula 
Perdix perdix 
Phasianus colchicus 
Fulicaatra 
Lymnocryptes 
minimus 
Gallinago gallinago 
Scolopax rusticola 
Columba Uvia 
Columba palumbus B 
F 
G 
4 
G 
4 
G 
+ 
4 
G 
G 
G 
G 
G 
A 
A 
A 
A 
4 
+ 
+ 
G 
G 
• P 
A 
4 W 
G 
G 
G 
+ 
G 
4 
+ 
G 
G 
G 
G 
G 
A 
A 
A 
A 
+ 
+ 
+ 
G 
AG 
4 
A 
4 D 
+ 
4 
4 
+ 
G 
4 
4 
4 
+ 
G 
4 
4 
A 
G 
AP 
AP 
+ 
4 
4 
P 
P 
4 
AG 
4 DK 
4 
4 
4 
4 
P 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
A 
A 
A 
A 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
A 
+ C E 
P 
4 
A 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
A 
A" 
A 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 F 
4 
4 
A 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
A 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 G 
4 
• G 
A 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
A 
A 
4 
A 
AG 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 1 
P 
P 
A 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
A 
• 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
P 
4 IRL 
P 
P 
P 
4 
4 
4 
4 
4 
• P 
4 
4 
4 
4 
A 
A 
4 
4 
• <mj 
P 
4 
4 
4 
P 
+ c L 
P 
P 
A 
P 
P 
P 
4 
P 
P 
P 
P 
P 
A 
A 
A 
A 
• G 
4 
P 
AP 
AP 
4 
A 
4 NL 
4 
4 
G 
4 
4 
4 
4 
4 
G 
4 
4 
4 
A 
A 
A 
A 
4 
4 
4 
G 
4 
4 
A 
c P 
P 
P 
A 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
A 
A 
A 
4 
P 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 UK 
GB 
P 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
P 
4 
4 
4 
4 
4 
A 
4 
4 
4 
4 
P 
4 
4 
c* 
c NIRL 
AP 
4 
P 
4 
4 
4 
4 
4 
P 
4 
4 
4 
4 
A 
A 
4 
4 
4 (m) 
P 
4 
4 
4 
C* 
c 
* Det drejer sig om arten Columba livia (engelsk: "feral pigeon" og ikke 
"rock dove", som er fredet i G8 og NIRL). 
** NB Underarten Lagopus mutus pyrenaicus er fredet i E (Kongeligt 
dekret 1497/1986) 
- 76 -
TABEL 6 (1) 
STATUS OVER ARTERNE I BILAG II. DEL *, I MEDLEMSSTATERNE 
Oversigtstabel (situationen pr. 30.6.1992) 
LAND 
ART W DK IRL NL UK 
GB NIRL 
Cygnus olor 
Anser brachyrhynchus 
Anser albifrons 
Branta bemicla 
Netta rufina 
Aythya marila 
Somateria mollisslma 
Clangula hyemalls 
Melanitta nigra 
Melanitta fusca 
Bucephala clangula 
Mergus serrator 
Mergus merganser 
Bonasa bonasia 
Tetrao tetrix 
Tetrao urogallus 
Alectoris barbara 
Coturnix coturnix 
Meleagris gallopavo 
Rallus aquatlcus 
Calllnula chloropus 
Haematopus ostralegus 
Pluvialls apricaria 
Pluvialis squatarola P 
G 
G 
P 
P 
G 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
G 
A 
A 
P 
A 
P 
åG 
P 
G 
P P 
G 
G 
P 
P 
G 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
G 
A 
A 
P 
A 
P 
AG 
P 
G 
P a 
a 
a 
a 
4 
4 
AP 
a 
4 
P 
P 
P 
P 
P A 
AP 
A 
A 
P 
A 
P 
P 
A* 
A« 
A« AP 
P 
P 
P 
4 
P 
P 
A 
• 
P 
AP 
• 
P 
AP 
P 4 
P 
P 
4 
(m) 
A 
4 
A P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
X 
4 
A* 
4 
4 
A 
P 
A« 
P L 
O 
4 
LD 
a 
4 
a 
a 
o 
a 
a 
a 
a 
A 
a 
A 
A 
P 
A 
P 
P 
P P 
AP 
AP 
AP 
A 
A 
A 
A 
P 
A 
P 
Kun på De Kanariske Øer 
- 77 -
TABEL 6(11) 
STATUS OVER ARTERNE I BILAG II, DEL 1, I MEDLEMSSTATERNE 
Oversigtstabel (situât ionen pr. 30.6.1992) 
LAND 
ART w DK IRL NL UK 
GB NIRL 
Vanellus vanellus 
Calidris canutus 
Phllomachus pugnax 
Limosa limosa 
limosa lapponica 
Numenius phaeopus 
Numenius arquata 
Tringa erythropus 
Tringa totanus 
Tringa nebularla 
Larus rtdibundus 
Larus canus 
Larus fuscus 
Larus argentatus 
Larus tnarinus 
Columba oenas 
Streptopelia decaocto 
Streptopelia turtur 
Alauda arvensis 
Turdus merula 
Turdus pilaris 
Turdus phdomek» 
Turdus Iliacus 
Turdus visdvorus P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
kT 
P 
P 
kT 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P AC 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
AT 
P 
P 
AT 
P 
P 
P 
P 
P 
AP 
P 
P 
P 
P A» 
A» 
P 
A* 
A» 
A« 
4C 
4C 
4 
4C 
P 
P 
AT 
LP 
P 
P 
P 4 
4 
P 
4 
4P« 
4 
P A« 
P 
A« 
P 
A« 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
4 
4 
4 
4 
4 
4 
P p 
p 
åO 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
AP 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
fredet I medfør af kongeligt dekret 3181/1980, men i nogle regioner 
(Comunldades Autonomas) er der fastsat en Jagttid for arten. 
- 78 -
TABEL 7 
STATUS FOR DE ARTER. DER IKKE ER MEDTAGET I BILAG II. 
MEN FOR HVILKE JAGT (OGSÅ MED HENBLIK PA REGULERING) 
ER TILLADT I MEDLEMSSTATERNE 
"^\^^ LAND 
ART^*\^ 
Phalacrocorax carbo 
Phalacrocorax 
aristotelis 
Ardea dnerea 
Branta leucopsis 
Acotpiter nisus 
Acdpttergentais 
Buteobuteo 
Alectoris chukar 
PringfHa frtnglTla 
Oriolus oriolus 
Merops aplaster 
Corvus corone corone 
Corvus corone comix 
Corvus frugflegus 
Corvus monedula 
Pica pica 
Garrulus glandarius 
Sturnus vulgaris 
Sturnus iirdooior 
Passer domesticus 
Passer hlspaneolensis 
Passer ttaUae 
Passer montanus B 
F 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
A 
P 
P 
P 
P 
AT 
P 
P 
AT 
AT 
AT 
T 
A 
T 
A 
A 
T w 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
A 
P 
P 
P 
P 
AT 
P 
AT 
AT 
AT 
AT 
P 
A 
P 
A 
A 
P D 
P 
P 
O 
P 
L 
L 
L 
A 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
A 
P 
A 
A 
P OK 
P T 
PT 
PT 
P 
L 
L 
L 
A. 
P 
P 
P 
P 
AT 
AT 
AT 
AT 
A T 
A T 
T 
A 
AT 
A 
A 
P E 
' P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
A 
P 
P 
P 
P 
XQ 
A 
P 
xa 
xa 
p 
*o 
4 
P 
P 
A 
P F 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
A 
P 
P 
P 
P 
T 
P 
P 
P 
T 
T 
T 
P 
P 
P 
A 
P G 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
X 
P 
P 
A 
A 
A 
T 
P 
T 
T" 
T 
T 
A 
T 
T 
A 
T 1 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
A 
X 
X 
P 
P 
X 
X 
X 
.X 
X 
X 
X 
p 
X 
P 
X 
X IRL 
L 
P 
L 
P 
P 
P 
P 
A 
P 
P 
P 
P 
T 
T 
T 
T 
T 
P 
T 
A 
T 
A 
A 
P L 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
A 
P 
P 
P 
P 
X 
AP 
AP 
P 
X 
X 
p 
A 
P 
A 
A 
P NL 
P 
P 
P 
O 
P 
P 
P 
A 
P 
P 
P 
P 
TO 
a 
a 
TO 
TO 
xa 
T 
A 
T 
A 
A 
P P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
A 
P 
P 
P 
P 
TO 
P 
P 
P 
TO 
TO 
TO 
c 
p 
p 
A 
P UK 
GB 
L 
L 
L 
L 
P 
P 
P 
A 
P 
P 
P 
P 
T 
T 
T 
T 
T 
T 
T 
A 
T 
A 
A 
P NIRL 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
A 
P 
P 
P 
P 
T 
T 
T 
T 
T 
P 
T 
A 
T 
A 
A 
P 
- 79 -
SÆRLIGE FORANSTALTNINGER TRUFFET AF MEDLEMSSTATERNE 
MED HENBLIK PA EN FORNUFTIG UDNYTTELSE AF DE 
JAGEDE ARTER (1981-1991) 
B 
Både i den flamske og den wallonske region er Åbning af Jagten for alle 
vildtarter afhængig af bestandenes størrelse. 
Selv nar Jagten er erkleret for aben, kan den altid lukkes igen, 
midlertidigt eller endeligt, hvis omstændighederne har en ugunstig 
indvirkning på fuglepopulationerne (ugunstige klimatiske forhold, strenge 
vintre m.v.). 
Forbundsregeringens dekret om Jagtperioder af 2/4 1977<1) fastsetter 
Jagttiderne for de arter, der er anført i dekretet. Jagt er forbudt uden for 
de angivne perioder og for alle de vildtarter, som der ikke er opstillet 
Jagttid for. 
Derudover kan delstaterne nedsksre eller annullere Jagttiderne. Ved 
forstyrrelser af den biologiske ligevegt eller omfattende skader på 
afgrøderne kan delstaterne for bestemte områders eller Jagtreservaters 
vedkommende forlenge Jagtperioden i et begrenset tidsrum eller fastsette 
Jagttider for arter, for hvilke der ikke fastsat nogen Jagttid i det 
pågældende dekret. I yngletiden er det forbudt at drive Jagt på voksne 
fugle, indtil ungfuglene kan klare sig selv. 
DK 
Jagttiderne er i de sidste 20 år blevet reduceret for visse fuglearters 
vedkommende. Jagttiderne i 1983 er anført nedenfor med de tidligere 
Jagttider i parentes. 
•Jagttid fra 1/9 til 31/12 (fra 1/8 til 31/12) 
— Anser faba lis 
— Anser albifrons 
— Anser brachyrhyncus 
— Branta canadensis 
— Numenius arquata 
— Numenius phaeopus 
»Jagttid fra 1/9 til 29/2 
— Larus ridibundus (fra 16/8 til 29/2) 
— Larus canus - -
— FulIca atra - -
— Larus fuscus (fra 16/8 til 30/4) 
— Larus argentatus - -
— Larus mar inus - -
•Jagttid fra 1/9 til 31/12 (fra 16/8 til 31/12): 
— Anas platyrhynchos 
— Anas querquedula 
— Anas crecca 
(1) Verordnung (iber die Jagdzeiten. 
- 80 -
Jagttid fra 1/9 til 31/12 (fra 16/8 til 31/12) (forts.) 
— Anas acuta 
— Anas penelope 
— Anas clypeata 
— GaIIInago gaIIInago 
— Lymnocryptes minimus 
•Jagttid fra 16/10 til 30/11 (fra 21/10 til 30/11) 
— Phasianus colchicus (hunner) 
•Jagttid fra 1/10 til 29/2 (fra 16/8 til 29/29 
— Aythya fer Ina 
•Jagttid fra 1/10 til 31/12 (fra 24/9 til 31/12 og fra 1/3 til 7/4). 
— Scolopax rusticola 
E 
Al Jagt er strengt forbudt i tidsrummet for trekfuglenes tilbagekomst til 
ynglepladsen om foråret — denne periode regnes overalt i Spanien fra 1/2 
til 31/5 (ifølge kongeligt dekret 1095/1989 af 8.9.89)<1>. 
Jagt på vandfugle (Jagttiden fastsettes af regionerne) må ikke indledes før 
den 15/10 (ifølge kongeligt dekret 1095/1989). Målet er at beskytte disse 
arter, hvis sårbarhed øges i sommerperioden i takt med, at de overskyllede 
arealer i vådområderne mindskes. Datoen 15/10 svarer til tidspunktet for 
efterårsregnens begyndelse. 
Er der tale om ekstraord Inere forhold af klimatisk eller biologisk art, som 
berører eller kan komme til at berøre en eller flere Jagtbare arter lokalt, 
kan regionerne indføre midlertidigt Jagtforbud eller ser lige fangstforbud. 
Hvis sådanne ekstraord inere forhold berører alle de Jagtbare arter på et 
territorium, som går ud over den enkelte regions grenser, kan ministeriet 
for landbrug, fiskeri og ernæring i samarbejde med regionerne fastsette 
midlertidige eller specifikke Jagtforbud med henblik på at beskytte disse 
arter. 
Dekret 86-571 af 14/3 1986(2) fastsetter åbning og lukning af jagtsæsonen, 
som for de fleste arters vedkommende strekker sig fra 1/9 til 29/2. 
Dekretet fastsetter ligeledes Jagttider af kortere varighed med ser lige 
åbnings- og slutdatoer for følgende ser ligt truede arter: 
— Tetrao urogal lus (fra 15/9 til 15/10) 
-- Tetrao tetrix (15/9 - 15/10) 
— Lagopus mutus (1/9-11/11) 
— Alectoris graeca (1/9 - 11/11) 
— Bonasa bonasia (1/9 - 11/11). 
(1) Real decreto por el que se declaran las especies objeto de caza y pesca 
y se establecen normas para su proteccion 
(2) Décret 86-571 du 14.3.86 fixant les modalités d'ouverture et de clôture 
de la chasse 
- 81 -
For at beskytte og genetablere vildtbestanden kan departementsprefekterne, 
som hvert år fastsetter datoerne i en anordning (arrêté), alt efter 
forholdene : 
— forbyde Jagt på en given art med henblik på at genetablere bestanden 
— afkorte Jagtsesonen. 
Endvidere kan præfekterne forbyde Jagten på visse ellers Jagtbare arter 
lokalt (Code rural, art. R 224-7). 
Vandfuglejagten indledtes traditionelt den 14/7 på Kanal- og Atlanter­
havskysten og i en rekke departementer omkring Paris. Denne praksis er 
endret ved statsrådets afgørelse af 7/10 1988, fordi ruge- og yngletiden for 
visse arter Ikke kunne anses for afsluttet på dette tidspunkt. 
Datoen for Jagtens åbning fastsettes for de enkelte arter under hensyntagen 
til udviklingen af kuldene og opdretningen af ungerne. Datoen for Jagtens 
lukning er fastsat efter rytmen i fugletrekket, baseret på regionalt 
indhøstede videnskabelige data. 
Den fellesministerielle afgørelse (DMC) nr. 414985 af 29/11 1985<1> 
indeholder en fortegnelse over områder, hvor Jagt på fugle er forbudt, eller 
som er omfattet af ser lige bestemmelser, f.eks.: nationalparkerne, de 
vedvarende Jagtreservater, Jagtparkerne m.v. 
Desuden kan landbrugsministeriet i henhold til "DMC" begrense Jagttiden, de 
dage om ugen, hvor Jagt er tilladt i hele landet eller kun i bestemte zoner, 
samt antallet af nedlagte fugle, hvis vanskelige forhold har medført, at 
bestandene af bestemte vildtlevende fugle står i fare for at gå tilbage. 
Således har Jagt på Perdix perdix veret forbudt siden 1984 og Jagt på Anser 
anser siden 1991 på grund af en kraftig nedgang i bestandene. Derudover har 
Jagt på Streptopelia turtur i forårstiden veret totalt forbudt siden 1985. 
I 
Ifølge dekret af 20/12 1979(2) er Jagttiden med virkning fra Jagtsesonen 
1979/80 forv lèse Jagtbare fuglearter.blevet afkortet i 
I) For følgende arter er Jagttidens slutning flyttet fra 31/3 til 10/2 
(usndret åbningstidspunkt: 18/8): 
- Passer Italiae - Anas querquedula 
«-Passer domes ti eus - Aythya fuMgula 
- Sturnus vulgaris - Gallinago gallinago 
- Ral lus aquatlcus - Columba palumbus 
- Anas penelope - Lymnocryptes minimus 
- Anas acuta - Pluvial is apricaria 
(1) Joint Ministerial Decision 414985 (29/11/85) : Measures for the 
Management of Wild Birds 
(2) Decreto del 20/12/79 : Variazione dell'elenco delle specie cacciabili 
M) 
Ml) - 82 -
For følgende arter er Jagttidens slutning flyttet fra 31/3 til 
(uændret åbningstidspunkt: 3. søndag i september): 10/3 
Turdus phllomelos 
Turdus iliacus 
Gal ler ida eristata' 
Alauda arvensis - Corvus monedula 
- Corvus frugilegus 
- Corvus corone corone 
- Vanellus vanellus 
For følgende arter er Jagttidens slutning flyttet fra 31/3 til 
(uændret åbningstidspunkt: 18/8): 28/2 
Passer montanus 
Anas crecca 
Anas strepera 
Anas clypeata 
Limosa lapponlca**1) - Philomachus pugnax 
- Aythya fer Ina 
- Numenius arquata 
- Tringa totanus 
iv) For følgende arter er Jagttidens slutning flyttet fra 31/3 til 
(uendret åbningstidspunkt: 3. søndag i september): 28/2 
- Turdus pi I ar Is* - Lulluba arborea 
Den nye Jagtlov (nr. 157) af 11.2.92(2) erstatter lov 926/77. I medfør af 
lov nr. 157 er Jagttiden blevet afkortet for flere Jagtbare fuglearter 
(heraf nogle, der allerede er omfattet af dekretet af 20.12.79): (de 
tidligere Jagttider er anført i parentes) 
i) Jagttid fra den 3. søndag i september til 31/12: 
-Coturnix coturnix (18/8 - 31/12)+ 
-Streptopelia turtur " " + 
-Turdus merula " " + 
-Passer montanus (18/8 - 28/2) * -Passer italiae (18/8 - 10/3) 
-Passer domesti eus " 
-Alauda arvensis (3. søndag 
i september t il 10/3) 
i i) Jagttid fra den 3. søndag i september til 31/1: 
-Sturnus vulgaris (18/8 - 10/3) 
-Ral lus aquaticus " " 
-Anas penelope " " 
-Anas acuta 
-Anas querquedula " " 
-Aythya fuligula 
-GaI li nago ga11 i nago " 
-Columba palumbus M " 
-Lymnocryptes minimus " -Anas platyrhynchlos 
-Fulica atra 
-Ga11 i nu I a chIoropus 
-Anas crecca 
-Anas strepera 
-Anas clypeata 
-Aythya fer Ina 
-Philomachus pugnax (18/8 - 28/2)+ 
• Arter, der ved dekretet af 4.6.82(1) er trukket tilbage fra listen over 
Jagtbare arter. 
(1) Decreto del 4/6/82 : Var Iazion i all'elenco delle specie di uccelli cacciabili 
(2) Legge no. 157 : Norme per la protezlone délia fauna sel vatIca omeotermma 
e per prelievo venatorlo. (Ikrafttredelsesdato: 27/2/92) 
83 -
-Turdus pilaris (3. søndag i september til 28/2)* 
-Scolopax rusticola 
-Turdus phi lomelos (3. søndag i september til 10/3)' 
-Turdus iliacus H " 
-Corvus monedula 
-Corvus frugilegus 
-Corvus corone corone " " 
-Vane 11 us vane 11 us 
III) Jagttid 1/10-30/11: 
-Lagopus mutus (3. søndag i september til 31/12)+ 
-Tetrao tetrix 
-Alectoris graeca " " " 
+ Tildligere Jagttid i medfør af lov 968/77 
o tidligere Jagttid i medfør af dekretet af 20.12.79. 
I medfør af lov 157/92 kan regionerne: 
fremrykke Jagttidens åbning til 1/9 for nærmere angivne arter, forudsat 
at de ligeledes fremrykker Jagtens slutning (artikel 18,2) tilsvarende; 
forbyde eller afkorte Jagten på nærmere angivne arter i forud fastsatte 
perioder af hensyn til bestandenes størrelse eller i ti I fælde af særlige 
økologiske eller klimatiske forhold eller i tilfælde af sygdomme eller 
andre katastrofer (artikel 19,1). 
IRL 
I medfør af loven om vilde dyr C) kan Jagtsæsonen ophæves i tilfælde af 
ugunstige vejrforhold med henblik på at beskytte dyrelivet (afsnit 27). 
Den forbyder endvidere jagt i en række særlige områder, nemlig 
vildtreservater (wildfowl areas). Heraf findes i alt 68 fordelt over hele 
landet. 
Jagten kan indstilles midlertidigt på grund af snefald. 
Ifølge loven af 30.05.1984(2) kan staten eller kommunerne leje 
jagtdistrikter med henblik på oprettelse af jagtreservater. Endvidere kan 
Jagt forbydes i statsskove. 
NL 
Ifølge jagtloven fra 1954(3) (artikel 20) kan Jagten på visse fuglearter 
lukkes, når bestandene går stærkt tilbage. 
(1) Wildlife Act 1976 
(2) Loi du 30/5/84 modifiant et complétant la législation sur la chasse 
(3) Jachtwet 
- 84 -
Der er nu drøftelser i gang på ministerielt plan om mul i gneden for at ud­
skyde jagtsæsonens åbning for Anas plathyrhynchos fra den 24/7 til midten af 
august. 
UK 
Storbritannien 
I medfør af Wildlife and Countryside Aet (1981) er der fastsat jagttider for 
de 19 jagtbare arter i bilag 2, 1. del, (schedule 2, part I,) i denne lov: 
generelt fra den 1/9 til den 31/1. Uden for disse perioder er jagt forbudt. 
Endvidere indeholder loven mulighed for jagtforbud ved ser lig anordning i 
Jagtsesonen, hvis ugunstige vejrforhold forhindrer de vilde fugle i at finde 
føde på grund af Is, sne og tilfrossen Jord. 
Nordirland 
I medfør af Wildlife (NI) Order 1985/171 fastsettes der jagttider for 
samtlige de 14 jagtbare arter, der er anført i denne "Order"s bilag 2 
del, (schedule 2, part I): fra den 1/9 til den 31/1. Uden for disse 
Jagttider er jagt forbudt. I tilfælde af ugunstige vejrforhold kan 
mi IJømlnlsteriet(1) forbyde jagt på disse arter. i. 
(1) Department of the Environment (N.I.). 
- 85 -
FRAVIGELSER TILLADT AF MEDLEMSSTATERNE 
I MEDF/R AF ARTIKEL 9 
(1981-1989)I 
Artikel 9: 
1. Medlemsstaterne kan af nedenstående grunde fravige artikel 5. 6, 7 og 8 
såfremt der ikke findes nogen anden tilfredsstillende løsning: 
a) - af hensyn til den offentlige sundhed og sikkerhed, 
- af hensyn til sikkerheden for luftfarten, 
- for at forhindre omfattende skader på afgrøder, besætninger, skove, 
fiskeri- og vådområder, 
- for at beskytte flora og fauna; 
b) - i forsknings- og undervisningsøjemed, for at genoprette og forny 
bestanden samt for at muliggøre opdret i forbindelse med de her 
nævnte formål ; 
c) - for på strengt kontrollerede betingelser at tillade selektiv 
Indfangning, besiddelse eller enhver anden fornuftig anvendelse af 
bestemte fuglearter i mindre mængder. 
2. I undtagelsesbestemmelserne skal anføres: 
- de arter, der er omfattet af undtagelserne; 
- de tilladte fangst- eller drabsmidler, -indretninger og -metoder, 
- de risikovilkår samt de omstændigheder med hensyn til tid og sted, 
under hvilke sådanne undtagelsesbestemmelser kan meddeles, 
- den myndighed, som har bemyndigelse til at erklære, at de fastsatte 
betingelser er opfyldt, og til at træffe afgørelse om, hvi Ike midler, 
indretninger eller metoder der kan bringes i anvendelse inden for 
hvilke grænser og af hvilke personer, 
- den kontrol, der skal føres. 
3. Medlemsstaterne tilsender hvert år Kommissionen en rapport om gennemfø­
relsen af denne artikel. 
4. På grundlag af oplysninger, som Kommissionen råder over, herunder navn­
lig de oplysninger, som den har fået tilsendt i henhold til stk. 3, på­
ser den til stadighed, at følgerne af sådanne undtagelser ikke er i 
strid med dette direktiv. Den treffer passende forholdsregler i så hen­
seende . 
- 86 -
Medlemsstaterne har givet meddelelse om en rekke fravigelser fra 
direktivets artikel 5, 6, 7 og 8 for visse fuglearters 
vedkommende. Disse undtagelser gengives land for land i i 
nedenstående tabeller og gelder perioden 1981-89, medmindre andet 
er angivet. De påberåbte begrundelser er opdelt i fem kategorier 
i overensstemmelse med artikel 9: 
1. af hensyn til den offentlige sundhed og sikkerhed, 
2. af hensyn til sikkerheden for luftfarten, 
3. for at hindre omfattende skader på afgrøder, besetninger, skove, fi­
skeri- og vandområder, 
4. for at beskytte flora og fauna, 
5. for på strengt kontrollerede betingelser at tillade selektiv indfang­
ning, besiddelse eller enhver anden form for fornuftig anvendelse af 
bestemte fuglearter i mindre mængder. 
Ikke-medtagne undtagelser: videnskabeligt begrundede (forskning, 
ringmærkning m.v.) eller vedrørende besiddelse og udstopning af døde fugle. 
TeonforkI ar Ina: n/c - Ikke oplyst ("non-communiqué") 
87 -
LAND: Belgien (den flamske region) 
BEGRUNDELSE 
1/3 
3/4 ART 
Larus ridibundus 
Larus argentatus 
Passer dornestieus 
Passer montanus 
Sturnus vulgaris 
Larus ridibundus 
Larus argentatus 
Vane I lus vane I lus 
Anas platyrhyncos 
Columba palombus 
Pica pica 
Corvus monedula 
Corvus corone corone 
Garrulus glandarius 
Phasianus colchicus 
Accipiter gent i I is 
Accipiter ni sus 
Fa Ico peregrinus 
Fa Ico bi arm i eus 
Fa Ico cherrug 
Cardue I is chlor is 
Carduelis cannabina 
Carduelis spinus 
FrIngiI la coelebs 
Turdus phi lomelos 
Ember iza schoeniclus 
Ember iza cl trine I la 
Ember iza calandra 
CarduelIs chloris 
Carduelis spinus 
Carduelis carduelis 
Carduelis flavlrostris 
Carduelis flammea 
Carduelis cannabina 
Fr ingi Ma coelebs 
Fr i ng i M a mont i fr i ng i M a 
Coccothraustes coccothraustes 
Pyrrhula pyrrhula 
Loxia curvi rostra 
Passer montanus 1981 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
Drab/bor tskremni ng 
Drab/bortskremning 
Drab/bortskremning 
Drab/fangst 
Drab 
Drab/bortskremning 
Fangst af udsatte 
opdrettede fugle 
Besiddelse og transport 
til brug i fa Ikoner jagt 
samlet antal fugle: 65 
(1987) og 66 (1988) 
Fangst og besiddelse til 
fritidsformål — Fangst 
ved hje lp af ikke-auto 
mat i ske bure med et rum 
fang på højst 50 dm3 
samlet antal fugle: 
21.844 (1986) og 22.965 
(1988) 
Opbevaring i volierer af 
visse fuglearter med 
henblik på opdræt 
samlet antal fugle: 
268.000 (1986) 
285.000 (1987) 
257.486 (1988) 
- 88 -
LAND: Belglen (den flamske region) 
BEGRUNDELSE ART 
Phoenicopterus ruber 
Branta ruf i col I is 
Branta leucopsls 
Anser erythropus 
Tadorna tadorna 
Casarca ferruginea 
Netta rufina 
Bucephala clangula 
Aix sponsa 
Gyps ful vus 
Aegypius monachus 
Alectoris rufa 
Tetrao urogal lus 
Coturnix coturnix 
Francolinus franco I i nus 
Streptopeli a turtur 
Columba oenas 
CoIumba 11v i a 
Streptopelia decaocto 
St reptopeI i a senega Iens i s 
Anthropoides virgo 
Tyto alba 
Corvux corax 
Corvus frugilegus 
Corvus corone corn ix 
Turdus vi se i vorus 
Podiceps nlgricolI is 
Marmaronetta angustirostris 
CIanguIa hyemaI i s 
Me Ien itta nigra 
Bucephala i s landica 
Mergus serrator 
Lagopus mutus 
Anas formosa 
Aythya nyroca 
Mergus cueallatus 
Bucephala a Ibeo I a 
Anas discors 
Branta bernicla 
Somateria mollissima 
Mergus merganser 
Oxyura leucocephala 
Turdus iliacus 
Turdus pil ar is 
Turdus merula 
Pinicola enucleator 
Syrraphtes paradoxus 
Alectoris chukar 
Tachybaptus ruficollis 
Gavia stel lata 
Anas americana 1981 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
Opbevaring som led i en ræk­
ke overgangsforanstaltninger 
- ved overgangen til en min­
dre liberal beskyttelsesord­
ning fik personer, der på 
dette tidspunkt opbevarede 
fugle, som førhen kunne 
holdes i fangenskab, lov 
til at opbevare disse 
enheder indtil deres død. 
iOTU«t tntfl overgangs 
tilladelser: 14.600 (fra 
1985 til 1989) 
- 89 -
LAND: Belgien (den flamske region) 
BEGRUNDELSE ART 1981 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
CI con ia c I con i a 
Bombycilla garrulus 
Ser i nus ser i nus 
Phoeniconaias minor Opbevaring i fangenskab 
samlet antal fugle: 497 
(1987) 
- 90 -
LAND: Belgien (den flamske region) 
BEGRUNDELSE ART 1981 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
1/2 Passer domesti eus 
Larus ridibundus 
Larus argentatus 
Vane I lus vane I lus 
Columba palumbus 
Passer montanus 
Sturnus vulgaris Drab/i ndfangn i ng/transpor t 
Drab 
Drab 
Drab/1ndfangn i ng/t ranspor t 
3/4 Pica pica 
Garrulus glandarius 
Corvus monedula 
Corvus frugilegus 
Corvus corone corone 
Phasianus colchicus Drab 
Fangst af opdrættede fugle 
der udsættes 
Fa Ico peregrinus 
Fa Ico bi arm i eus 
Fa Ico rust IcoIus 
Fa Ico charrug 
Accipiter ni sus 
Accipiter gentiI is 
Turdus phi lomelos 
Ember iza c i tri ne II a 
Ember iza schoeniclus 
Pyrrhula pyrrhula 
Ember iza calandra 
Carduelis chloris 
Carduelis spinus 
Carduelis carduelis 
Carduelis cannabina 
Carduelis flammea 
Carduelis flavirostris 
Coccothraustes coccothraustes 
Fr ingi Ma coelebs 
Fr ingiI la mont ifrIngiI la 
Loxia curvi rostra Opbevaring i fangenskab og 
transport med henblik på 
falkoner jagt 
samlet antal fugle 30 (88) 
40 (89) 
Forsyning med indfangede fugle 
(opdræt) 
- indfangning ved hje lp af 
ikke-automatiske bure på 
maksimalt 50 dm3 
samlet antal fugle 38.744 (87) 
40.664 (88) 
91 -
LAND: Tyskland 
BEGRUNDELSE ART 1981 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
1 Corvus frugilegus Drab 
Pica pica 
Garrulus glandarius 
Corvus corone corone 
Corvus frugilegus 
Columba Mvia 
Larus sp. 
Accipiter gentlI is 
Buteo buteo Drab/i ndfangn i ng/bor tskremni ng 
Corvus frugilegus 
Corvus corone corn ix 
Phalacrocorax carbo 
Podiceps er Istatus 
Ardea cinerea Drab/1ndfangn i ng/bor tskremn i ng 
øde leggel se af reder 
3/4 Pica pica 
Corvus corone corone 
Corvus corone corn ix 
Garrulus glandarius 
Accipiter ni sus 
Accipiter gent i I is 
Buteo buteo Drab 
Indfangning/drab og indfangning/ 
genudsetning et andet sted 
Carduelis carduelis 
Carduelis cannabina 
Pyrrhula pyrrhula 
Carduelis spinus 
FringiI la coelebs 
Carduelis flammea 
Erithacus rubecu I a 
Cygnus o Ior 
Fr ingi11Idae 
Accipiter gentiI is 
Fa Ico peregrinus 
Aquila chrysaetos 
M i I vus m i I vus 
Haliaetus albicilia Indfangning, besiddelse og 
opdrct med henblik på diverse 
fritidsformål (avl) 
samlet antat fugle: 12 (87) 
41 (88) 
Besiddelse og opdret 
fangenskab 
samlet antgl fUflle: n/c 
Indfangning og besiddelse med 
henblik på fa Ikoner jagt 
samlet antal fuole: 16 (87) 
10 (88) 
Besiddelse og opdret (til 
falkoner jagt) 
samlet antal fuole: n/c 
- 92 -
LAND: Danmark 
BEGRUNDELSE ART 1987 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
1/2 Larus argentatus 
Passer domestieus 
Corvus frugilegus 
Cygnus o Ior Drab 
Indfangn i ng/bor tskremni ng/drab 
Indfangn i ng/drab 
Drab 
Accipiter ni sus 
Buteo buteo 
Circus pygargus 
Fa Ico tlnnunculus 
Fa Ico columbarus 
Caiidris sp. 
Anas platyrhynchos 
Somateria mol I issima 
Cygnus oIor 
Perdix perdix 
Vane I lus vane I lus 
Pluvial is apricarla 
Haematopus ostralegus 
Tringa totanus 
Larus sp. Drab 
Larus ridibundus 
Larus canus 
Larus argentatus 
Larus fuscus 
Larus mar i nus 
Columba palumbus 
Vane 11us vane 11us 
Cygnus sp. 
Branta leucopsis 
Haematopus ostralegus 
Perdix perdix 
Phasianus colchicus 
Somateria mollissima 
Anas sp. 
Accipiter ni sus 
Scolopax rusticola 
Sturnus vulgaris 
Corvus frugilegus 
Corvus corone corone 
Pica pica 
Passer sp. 
Fa Ico tlnnunculus 
CoIumba li v i a 
Alauda arvensis 
Hirundo rustica 
Ember i za c i trine Ma 
Turdus sp. 
Strigidae 
Pluvial is apricarla 
Buteo buteo Drab 
- 93 -
LAND: Danmark (forts.) 
BEGRUNDELSE ART 
Columba palumbus 
Buteo lagopus 
Corvus monedula 
Corvus corax 
Fr ingi Ma coelebs 
Accipiter gentiI Is 
Accipiter ni sus 
Corvus frugilegus 
Buteo buteo 
Phalocrocorax carbo 
Anas platyrhynchos 
Anser anser 
Fulica atra 
Streptopelia decaocto 
Turdus pil ar is 
Columba palumbus 
Ardea cinerea 
Larus sp. 1987 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
Drab 
Indfangning/drab 
Indfangning/drab 
Indfangning/øde leggel se af reder 
Indfangning/drab 
Drab 
Indfangn i ng/bes i ddeIse/dr ab 
Drab 
Anas platyrhynchos 
Cygnus o Ior 
Accipiter gentiI is 
Accipiter ni sus 
Buteo buteo Drab 
M 
Indfangning/drab 
Indfangning/drab 
Indfangning/drab 
- 94 -
LAND: Spanien 
BEGRUNDELSE ART 
Sturnus un i color 
Sturnus vulgaris 
Pica pica 
Corvus corax 
Corvus corone corone 
Corvus monedula 
Cyanopica cyanus 
Gal Mnul a chloropus 
Alauda arvensis 
Turdus merula 
Turdus pilar i s 
Turdus phi lomelos 
Turdus iliacus 
Turdus vi se I vorus 
Passer domestieus 
Anas platyrhynchos 
Columba sp. 
Otis tetrax 
Burh inus oedicnemus 1986 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
Indfangning/Jagt/drab 
Larus cachlnnans For så vidt angår beskyttelsen 
af Larus audouinii på Chafar inas­
øerne (som led i et bevarings- og 
forva Itn i ngsprojekt) 
Fa Ico peregrinus 
Fa Ico tlnnunculus 
Accipiter gentiI is 
Accipiter ni sus 
FringilIidae y 
Emberizidae 
Turdidae Indfangning (ved tømning af 
rederne) af ungfugle med hen­
blik på opdret til fa Ikoner jagt 
samlet antal fuole: 56 (87) 
Indfangning ved hje lp af net 
og limpinde samt anbringelse i 
bure med henblik på fritids­
aktiviteter (opdret) 
samlet antal tilladte fangster 
76.261.390 (86) 
40.470.115 (87) 
5.945.794 (88) 
3.799.557 (89) 
Indfangning ved hjælp af limpinde 
— traditionel jagt i landets øst­
lige del (Cataluna og Valenciana) 
samlet antal tilladte fangster: 
12.902.400 (86) 
10.111.140 (87) 
17.668.492 (88) 
6.971.336 (89) 
- 95 -
LAND: Spanien (forts.) 
BEGRUNDELSE ART 1986 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
Alectoris rufa 
Turdidae 
Columba palumbus 
Columba oenas* Jagt ved hjælp af lokkende 
kald i yngletiden 
(regionen Aragon) 
— Traditionel jagt 
Samlet antal fuole: n/c 
Indfangning med net af "coll"-
typen (regionen I s las Baléares) 
— Traditionel Jagt 
antal tilladte fangster: 
1.372.032 (89) 
Indfangning med lodrette net 
(regionen Navarra) 
— Traditionel jagt 
samlet antal fuole: 2.000 (89)* 
100 (89)+ 
- 96 -
LAND: Frankrig 
BEGRUNDELSE ART 1981 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
3/4 Larus argentatus Drab 
Larus ridibundus 
Larus argentatus 
Columba palumbus 
Corvus frugilegus 
Corvus corone corone 
Sturnus vulgaris 
Vane I lus vane I lus 
Corvus frugilegus 
Corvus corone corone 
Sturnus vulgaris 
Pica pica 
Columba palumbus 
Garrulus glandarius 
Larus argentatus 
Larus ridibundus Drab 
Drab 
Turdus merula 
Turdus pi I ar is 
Turdus iliacus 
Turdus vi se i vorus 
Turdus phi lomelos 
Alauda arvensis 
Turdus merula 
Turdus pilar is 
Turdus iliacus 
Turdus vi se i vorus 
Turdus phi lomelos Indfangning ved hje lp af 
limpinde anbragt i treer i 
landets sydøstlige del 
(Departementerne: Alpes de 
Haute Provence, Alpes 
Maritimes, Bouches du Rhône, 
Var og Vaucluse) 
— Denne Indfangning sker med 
henblik på at fremskaffe lokke-
fugle til skydning fra faste 
standpladser 
Samlet antal fuole: 50.000 (87) 
47.862 (88) 
Indfangning og drab ved hje lp af 
"pantes" (vandrette nedfaldende 
net) i Gironda, Lot og Garonne, 
Landes og Pyrénées Atlantiques), 
samt ved hje lp af "matoles" 
(mindre bure monteret på 
felder) i Lot, Garonne, Landes 
og Tarn 
Samlet antal fuole: 807.000 (87) 
684.000 (88) 
Indfangning og drab ved hje lp af 
snarer i Ardennerne 
— Snarer i form af heste­
hårs løkker på grene med 
rønneber som madding 
samt på Jorden 
Samlet antal fuole: 10.460 (88) 
19.609 (89) 
- 97 -
LAND: Frankrig (forts.) 
BEGRUNDELSE ART 1981 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
Vane I lus vane I lus 
Pluvial is apricaria+ 
Tringa nebular ia 
Tringa totanus 
Columba palumbus Indfangning og drab ved hje lp 
af nedfaldende net med maske­
størrelse på mindst 8 cm i 
Ardennerne 
Samlet antal fuole: 1917 (88)* 
8 (88) + 
1954 (89)* 
Indfangning og drab ved hje lp 
af MpantesM(vandrette nedfaldende 
net) I Gers, Gironde, Landes, 
Lot, Garonne og Pyrenees 
Atlantiques, samt ved hJe lp af 
"pantléres" (lodrette net) i 
Pyrénées Atlantiques 
Samlet antal fuole: 200.000 (88) 
200.000 (89) 
Accipiter gentiI is 
Accipiter ni sus 
Fa Ico peregrinus 
Tringa g I areola 
Tringa ochropus 
Branta bernlcla 
Cai idris a lp Ina 
Arenaria interpres 
Charadrius h i at icuI a 
Charadrius alexandrinus 
GaI li nago med i a Indfangning ved tømning af rede­
plads, besiddelse af transport 
med henblik på flugtskydning 
Samlet antal fuole: 287 (87) 
18 (88) 
Planlagte undtagelser i for­
bindelse med jagtplaner, som 
aldrig er blevet udarbejdet 
- 98 -
LAND: Grekenland 
BEGRUNDELSE ART 
Corvus corone corone 
Corvus monedula 
Pica pica 
Garrulus glandarius 
Passer domesticus 
Passer montanus 
Passer h Ispan loiens is 
Sturnus vulgaris 
Oriolus oriolus 
Merops apI aster 1981 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
IndfangnIng/drab 
Coccothraustes 
coccothraustes 
Ember iza me IanocephaIa+ * Import af levende fugle, 
hidrørende fra Pakistan, til 
kommercielle formål 
Samlet antal fugle: 100 (89)* 
650 (89)+ 
- 99 -
LAND: Italien 
BEGRUNDELSE ART 1987 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
Larus argentatus 
Larus minutus 
Sturnus vulgaris Drab/bor tskremni ng 
3/4 Corvus corone corone 
Corvus corone corn ix 
Corvus monedula 
Corvus frugilegus 
Garrulus glandarius 
Pica pica 
Sturnus vulgaris 
Passer i ta li ae 
Passer montanus 
Phalacrocorax carbo 
Larus argentatus 
Larus minutus 
Larus ridibundus Drab (nedskydning) 
Alauda arvensis 
Turdus merula 
Turdus pi I ar is 
Turdus phi lomelos 
Turdus i Iiacus 
Sturnus vulgaris Indfangning med net, til 
brug som lokkefug le 
(Lombardia. Veneto, Friuli-
Venezia-Giulia) 
Sgmlet antgl fugle: 
Lombard la: 3.072 (89) 
Veneto: 1.661 (89) 
Fiuli-Venezia-Giulia: 
4.131 (89) 
Indfangning med net, til brug 
som lokkefug le 
(Lombardia, Veneto, Friuli-
Venezia-Giulia og Genova) 
Samlet antal fuole opregnet 
efter art: 
T. merula: 
T. pilaris: 
T. phi Iorne Ios: 
T. illacus: 
S. vulgaris: 27.752 
59.338 
106.181 
36.863 (89) 
(.89) 
(89) 
(89) 
4.663 (89) 
Passer domesticus 
Passer montanus 
Vane I lus vane I lus 
Coturnix coturnix Indfangning med net, til 
brug som lokkefug le 
(Veneto og Lombardia) 
Samlet antal fuole: 526 (89) 
Indfangning med net, til 
brug som lokkefug le 
(Lombardia, Marche) 
Samlet antal fuole: 448 (89) 
Indfangning med net til 
brug som lokkefugle 
(Marche) 
Samlet antal fuole: 400 (89) 
- 100 -
LAND: IrIand 
BEGRUNDELSE ART 1981 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
Sturnus vulgaris 
Passer domesti eus 
Larus argentatus 
Larus fuscus 
Larus mar inus 
Columbidae 
Plea pica 
Erlthacus rubecula 
Fringlllldae 
Motac i I la alba 
Turdus merula 
Hirundo rustIca IndfangnIng/drab/bor tskremni ng 
Bortskremning 
Fjernelse af reder 
Larus ridibundus 
Larus canus 
Larus argentatus 
Larus fuscus 
Larus mar inus 
Sturnus vulgaris 
Vane I lus vane I lus 
Pluvial is apricarla 
Corvus monedula 
Corvus frugilegus 
Corvus corone corone 
Columbidae Indfangn i ng/drab/bor tsk remni ng 
Pica pica 
Larus fuscus 
Larus mar inus 
Sturnus vulgaris 
Corvus corone corone 
Corvus corone corn ix 
Corvus monedula 
Corvus frugilegus 
CoIumb i dae 
Passer domesti eus 
Phalacrocorax carbo 
Haematopus ostralegus 
Cygnus cygnus 
Phalacrocorax carbo Indfangn i ng/drab/bortskremn i ng 
Bortskremning 
Pica pica 
Corvus corone corone 
Corvus corone corn ix 
Corvus monedula 
Larus ridibundus Indfangn i ng/drab/bor tskremn i ng 
Drab/bortskremning ved hje lp 
af rovfugleattrapper, a I fa-
klor a lose og skud 
- 101 -
LAND: Irland (forts.) 
BEGRUNDELSE ART 1981 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
Fa Ico peregrinus 
Fa Ico tlnnunculus 
Accipiter ni sus Indfangning direkte fra reden 
og besi ddeI se med henb M k på 
fa Ikonerfagt og opdret i 
fangenskab 
Samlet antal fuole: 17 (87) 
27 (88) 
37 (89) 
- 102 -
LAND: Luxembourg 
BEGRUNDELSE ART 1981 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
Sturnus vulgaris 
Columba pa Iurn I bus Jagt/bortskremning 
Jagt 
Corvus corone corone 
Pica pica 
Garrulus glandarius Jagt/bortskremning til 
beskyttelse af småfugle 
Corvus corone corone 
Pica pica 
Garrulus glandarius LeJ M ghedsv i s skydnIng 
— Jagttradition 
- 103 -
LAND: Neder Iandene 
BEGRUNDELSE ART 1987 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
Ardea cinerea Forstyrrelse af reder 
Larus ridibundus 
Larus mar inus 
Larus argentatus 
Larus canus 
Vane I lus vane I lus 
Columba oenas 
Columba palumbus 
Corvus corone corone 
Corvus monedula 
Pica pica 
Sturnus vulgaris 
Anas platyrhynchos 
Anas crecca 
Aythya ful Igu I a 
Aythya fer Ina 
Perdix perdix 
Phasianus colchicus 
Pluvial is apricarla 
Ardea cinerea 
Haematopus ostralegus 
Tadorna tadorna 
Vane I lus vane I lus 
Haematopus ostralegus 
Fulica atra 
Buteo buteo 
Asio otus 
Accipiter gentiI is 
Accipiter ni sus 
Strix aluco Drab 
Indsamling af eg 
Indfangning og genudsetning 
et andet sted (omplacering) 
Columba oenas 
Columba palumbus 
Corvus corone corone 
Corvus frugilegus 
Corvus monedula 
Pica pica 
Garrulus glandarius 
Anas platyrhynchos 
Anas penelope 
FulIca atra 
Phasianus colchicus 
Anser anser 
Anser fabalis 
Anser albifrons 
Branta bernicla 
Passer domesti eus 
Passer montanus 
Sturnus vulgaris 
Cygnus o Ior Drab 
- 104 -
LAND: Nederlandene (forts.) 
BEGRUNDELSE ART 1987 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
Larus ridibundus 
Larus mar Inus 
Larus argentatus 
Streptopelia decaocto 
Ardea cinerea 
GaIIInu Ia chloropus 
Podiceps er I status Drab 
Drab/indsamling af eg/ 
forstyrrelse af reder 
Larus argentatus 
Larus ridibundus 
Larus fuscus 
Larus canus 
Larus argentatus 
Larus ridibundus 
Accipiter gentilis 
Fa Ico peregrinus 
Accipiter gentiI is 
Falco peregrinus 
Carduelis carduelis 
CarduelIs spinus 
Carduelis cannabina 
Carduelis chloris 
FringiI la coelebs 
Emberiza citrinella 
Turdus merula Indsamling af eg og for­
styrrelse af reder 
Drab 
Indsamling af eg og reder med 
henblik på opdret til falkoner-
Jagt 
Samlet antal opdrettede fuole: 
25 (88) 
25 (89) 
Besiddelse og transport med 
henblik på fa IkonerJagt 
Samlet antal fuole: 
220 (88) 
220 (89) 
Besiddelse og indesperring i 
bure med henblik på fritids­
formål (opdret) 
Samlet antal fuole: n/c 
Vane I lus vanellus 
Phoenlcopterus ruber 
Phoenlconalas minor 
Cygnus columbianus 
Anthropoides virgo Indsamling af eg med henblik 
på at muliggøre ... enhver 
anden udnyttelse 
Samlet antal fuole: n/c 
Besiddelse med henblik på opdret 
(udelukkende zoologiske 
haver) 
Samlet antal fuole: 40 (89) 
- 105 -
LAND: Portugal 
BEGRUNDELSE ART 1987 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
3/5 Columba trocaz Jagt med skydevåben på Øen 
Madeira med det formål at 
forebygge skader på afgrøderne 
Merops apIaster 
Tetrax tetrax Bortskremning 
Bor tskremn i ng/drab 
Carduelis carduelis 
Carduelis chloris 
Fr ingi Ma coelebs 
Fa Ico peregrinus Indfangning med net med hen-
blik på fritidsaktiviteter 
Samlet antal fuole: 36 (88) 
Indfangning og besiddelse med 
henblik på fa Ikoner Jagt 
Samlet antal fuole: 1 (89) 
- 106 -
LAND: Det Forenede Kongerige 
BEGRUNDELSE ART 
1 Columbia livia 
Passer domestieus 
Sturnus vulgaris 
Branta canadensis 
Larus argentatus 
Cygnus o Ior 
Strlx aluco 
Anas platyrhynchos 
Erithacus rubecu I a 1987 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
Indfangn i ng/drab/øde IeggeI se 
af eg og/eller reder 
Indfangning og genudsetning i 
en anden lokalitet (omplacering) 
Larus ridibundus 
Larus canus 
Larus mar inus 
Larus argentatus 
Larus fuscus 
Larus lehthyaetus 
Vane I lus vane I lus 
Haematopus ostralegus 
Corvus corone corone 
Corvus frugilegus 
Corvus monedula 
Columba livia 
Columba palumbus 
Sturnus vulgaris 
Alauda arvensis 
Perdix perdix 
Numenius arquata 
Streptopelia decaocto 
Garrulus glandarius 
Pica pica 
Passer domestieus 
Pluvial is apricarla Indfangning/drab, fjernelse 
af eg og øde IeggeI se 
af reder 
Anser anser 
Anser brachyrhynchus 
Anser flavirostris 
Branta bernlcla 
Branta leucopsls 
Branta canadensis 
Pyrrhula pyrrhula 
Corvus corone corone 
Corvus corax1 
Corvus monedula 
Corvus frugilegus 
Anas penelope 
Streptopelia decaocto 
Larus mar inus 
Larus argentatus 
Turdus merula Indfangning/drab, fjernelse 
af eg og øde IeggeI se 
af reder 
- 107 -
LAND: Det Forenede Kongerige (forts.) 
BEGRUNDELSE ART 
Ardea cinerea 
Garrulus glandarius 
Pica pica 
Columba livia 
Columba palumbus 
Passer domesti eus 
Sturnus vulgaris 
Mergus merganser 
Mergus serrator 
GaII inula chloropus 
Stercorarius skua 
Phalacrocorax carbo 1987 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
Indfangn i ng/drab/f Jerne I se 
af eg samt øde IeggeI se 
af reder (forts.) 
Corvus corone corone 
Larus mar inus 
Larus fuscus 
Larus argentatus 
Larus ridibundus 
Larus lehthyaetus 
Anser anser 
Branta canadensis 
Anas platyrhynchos 
Accipiter ni sus 
Fa Ico tlnnunculus 
Strlx aluco 
Sterna albifrons 
Crex crex 
Burh inus oedicnemus 
Sterna hirundo 
Cygnus oIor 
Athene noctua 
Branta canadensis 
Pand ion haliaetus 
Buteo buteo 
M i I vus m 11 vus 
Accipiter nisus 
Accipiter gentiI Is 
Fa Ico peregrinus 
Buteo buteo 
Al le arter 
Buteo buteo 
Accipiter nlsus 
Fa Ico peregrinus 
Fa Ico ti nnuncuIus Indfangning/drab, fjernelse 
af eg og øde IeggeI se 
af reder 
Indfangning/fjernelse af eg 
og reder med henblik på 
senere udsætning i en anden 
lokalitet (genplacering) 
Gen indfangning af udsatte 
fugle 
Indsamling og Øde IeggeI se 
af eg 
- tilladelsen giver udelukkende 
ret til at fjerne eg fra ikke-
benyttede fuglekasser 
(fra den 1/10 til den 31/1) 
Indfangning og besiddelse med 
henblik på falkoner Jagt 
Samlet antal fuole: 57 (87) 
48 (88) 
- 108 
LAND: Det Forenede Kongerige (forts.) 
BEGRUNDELSE ART 1987 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
Falco peregrinus 
Accipiter ni sus 
Buteo buteo 
Loxia curvI rostra 
P i ect rophenax n i va M s 
Alauda arvensis 
Turdus merula 
Anthus pratens is 
Turdus phi lomelos 
Larus ridibundus 
Turdus pilar I s 
Vane I lus vane I lus 
Perdix perdix 
Lagopus lagopus scoticus 
Turdus iliacus 
Turdus vise ivorus 
Gal Mnu I a chloropus 
Phasianus colchicus 
Anas crecca 
Anas platyrhynchos 
Larus argentatus 
Larus fuscus 
Larus mar inus 
Larus canus 
Larus ridibundus* 
Su I a bassana+ 
Su I a bassana 
Phalacrocorax carbo 
PhaIacrocorax ar i stoteI i s 
Loxia curvI rostra 
Falco peregrinus 
Falco tlnnunculus 
Aquila chrysaetos 
M i I vus m i I vus 
Falco peregrinus 
Buteo buteo 
Accipiter nisus 
Falco columbar ius 
Tyto alba 
Strlx aluco 
Athene noctua 
Falco subbuteo 
Podlceps er(status 
Lan Ius excubitor 
Cygnus o Ior Indfangning med henblik på opdret 
Samlet antal fugle: 11 (87) 
4 (88) 
Drab efter falkoner-
virksomhed 
Samlet antal fugle: 
410 (1/9/87-28/2/88) 
1.773 (1/9/88-28/2/89) 
Indsamling og salg af eg 
t i I konsum 
Samlet antal eo: 48.916 (88)* 
65.129 (89)* 
2.000 (89)+ 
Drab med henblik på konsum 
Samlet antal fugle: 2.000 (87) 
2.000 (88) 
Indsamling af eg med 
henblik på opdret 
Samlet antal eo: 6 (87) 
Besiddelse af fugle, om hvilke 
det ikke kan bevises, at de 
er fjernet fra deres naturlige 
mi IJØ på lovlig vis 
Samlet antal fuole: 29 (88) 
13 (89) 
- 109 -
LAND: Det Forenede Kongerige (forts.) 
BEGRUNDELSE ART 1987 - 1989 
TILLADT AKTIVITET 
Salg af døde fugle 
Samlet antal fugle: 
364 (1989) 236 ældre enheder, 
som blev drebt inden 
direktivets ikraft­
træden, samt 128 
senere enheder (134 
forskel Iige arter i 
1989). 
- 110 -
FORSKNING 
1981 - 1991 
En vigtig bestemmelse, direktivets artikel 10, går ud på at fremme 
medlemsstaternes forskning til beskyttelse af vilde fugle. 
Artikel 10: 
1. Medlemsstaterne støtter forskning og andet arbejde med henblik på 
beskyttelse, forvaltning og udnyttelse af bestandene af samtlige de I 
artikel 1 omhandlede fuglearter. 
2. En særlig opmærksomhed vises forskning og arbejde vedrørende de I bilag 
V nævnte emner. Medlemsstaterne tilsender Kommissionen alle nødvendige 
oplysninger, således at den kan træffe hensigtsmæssige foranstaltninger 
for at sikre en samordning af den I denne artikel omhandlede forskning 
og andet arbejde. 
Forskning af denne art kan øge forståelsen for en arts biologi eller et 
levesteds økologi, og den Indhentede viden kan bruges ti I at sikre arterne 
og levestederne bedre beskyttelse og mere effektiv forvaltning. 
De vigtigste forsknings- og undersøgelsesarbejder, som de forskellige 
medlemsstater har gennemført siden 1981, fremgår af nedenstående gennemgang. 
Så vidt muligt er også den ansvarlige organisation og året angivet. 
- 111 -
B 
I den flamske region: 
undersøgelse af Ardea cinereas fødevalg og af biologiske metoder til at 
beskytte dambrug mod denne fugleart (laboratoriet for økologi og 
dyrebeskyt te Ise*1*) 
undersøgelse af menneskelige aktiviteters indvirkning på det naturlige 
miljø og en undersøgelse af bioindikatorerne herfor 
(naturbeskytteIsesforvaItningen under den flamske administration) 
undersøgelse af Podiceps er(status's fødevalg (institut for 
naturbeskytte Ise/IPN<2>) 
forskning I vand- og sumpfugles populatlonsudvlkling, navnlig i de 23 
ser ligt beskyttede områder og i Ramsar-områderne (IPN) 
undersøgelse af vildgessenes levesteder I den flamske region med hensyn 
til udvikling, fordeling og anvendelse (IPN) 
forskning i forholdet mellem naturbeskyttelse og landbrugsmetoder, 
navnlig i de 23 særligt beskyttede områder (IPN) 
forskning i dynamikken i de populationer af Ardea cinerea, der yngler i 
den flamske region (IPN) 
økologisk beskrivelse af de 23 serligt beskyttede områder i den flamske 
region, som er af ser Mg betydning for fuglene, bl.a. trekfugle (IPN). 
Det kongelige belgiske naturvidenskabelige institut (KBIN<3>) undersøger: 
fuglenes trek ved hJe lp af ringmærkning af ca. 600 000 fugle pr. år i 
hele landet 
de acceptable grenser for Jagt på sneppebestande (Scolopax rusticola), 
der har ynglepladser i eller trekruter gennem den flamske region. 
I den wallonske region: 
6 særligt beskyttede områder har veret genstand for 
undersøge Iseskontrakter til et samlet beløb af 7,5 mio. BFR. 
Undersøgelserne, hvoraf nogle er afsluttet, vedrører optælling og 
økologisk beskrivelse af disse serligt beskyttede områder. 
Undersøgelser af dyrkning af gresarealer senere på årstiden til 
beskyttelse af fugle, der bygger rede på disse arealer (Nordrhein-
Westfalen/NRW, 1984) 
regelmæssig optælling af bestandene af dag- og natrovfugle (NRW) 
undersøgelse af populationsdynamikken for en række søfuglearter (Branta 
leucopsis, Branta bernicla, Calidris canutus) og vadehavets rolle i 
Schleswig-Holstein (1981-82) 
(1) Laboratorium voor Ekologie en Faunabeheer van de K.U.L. 
(2) Instltuut voor Natuurbehoud. 
(3) Konlnklijk Belglsch Instltuut voor Naturwetenschappen. 
- 112 -
optælling af markfugle og udarbejdelse af forslag til beskyttelse af 
arter i tilbagegang. Undersøgelsen omfatter bl.a. Ciconla ciconla, 
Limosa limosa, Tringa totanus, Gallinago gallinago, Philomachus pugnax 
og Circus pygargus (Schleswig-Holsteln, 1981-82) 
opteiling af bestandene af falkefugle (Hamburg, 1980-85) 
opgørelse over fuglelivet I Hamburg som referencegrundlag for 
miljøpolitiske afgørelser 
biologiske undersøgelser af bestandene af Haematopus ostralegus 
(Niedersachsen, 1985-89) 
direkte og Indirekte virkninger af havolieforurening på søfuglene i 
Deutsche Bucht (Niedersachsen) 
undersøgelser af områder, der bør beskyttes i Niedersachsen (1981) 
populationsdynamik hos fugle, bl.a. Delichon urblca (Rheinland-Pfalz, 
1980) 
forskning I Scolopax rust icolas biologi og økologi set i forhold til 
forårsjagt og beskyttelse af levesteder. Denne forskning omfatter 
udarbejdelse af en forvaltningsplan for levestederne for denne art i 
området Mittelgebirge (Rheinland-Pfalz, 1975-84) 
grundforskning med henblik på udarbejdelse af et 
fuglebeskyttelsesprogram, baseret på beskyttelse af Jordbunden. Iser 
følgende arter er omfattet: Gallinago gallinago, Crex crex, Sax i col a 
rubetra, Motacilla flava, Anthus pratensis og Locuste I la naevia. (Baden-
WUrttemberg, 1985-88) 
Ciconla ciconias økologi i Bayern: ynglebestand, krav til levesteder, 
beskyttelse og muligheder for at bibeholde og øge bestandene (Bayern, 
1980-82) 
regelmæssig opteiling af vandfuglene i udvalgte vandområder (Bayern) 
årsager til sygdom og død hos vilde fugle (Bayern). 
DK 
Overvågning af de europeiske fuglebeskyttelsesområder og opteiling af 
deres fuglebestande 
undersøgelser med henblik på at vurdere konsekvenserne af forskellige 
aktivitetsformer for et områdes verdi som levested for fugle 
ringmerknIngsundersøgeIser 
lokale kvantitative undersøgelser med sigte på at vurdere udviklingen i 
fuglebestandene 
undersøgelser af en rekke arter i direktivets bilag I eller af grupper 
af økologisk sårbare arter. 
ICONA^) har gennemført følgende undersøgelser: 
situationen for Aquila chrysaetos i regonerne Guadalajara, Cuenca og 
Ciudad Real (1986) 
(1) Instituto Nacional para la Conservac Ion da la Natura Ieza. 
- 113 -
vinteropte 11ing af vandfugle (1986 og 1987) 
inddeling af de spanske vådområder ud fra deres betydning for 
vandfuglene (1987) 
opgørelse over potentielle udbredelsesområder for Oxyura leucocephala 
(1987) 
opgørelse over den spanske bestand af Ciconla nigra og dennes redesteder 
(1987) 
opgørelse over den spanske bestand af Otis tarda (fase 1/1987, fase 
M/1989) 
Neophron percopterus på Den Iberiske Halvø, dens biologi, anvendelse af 
levesteder og grundlag for dens beskyttelse (1987) 
opgørelse over den spanske bestand af Gypaetus barbatus og over dens 
redesteder (1987/1988) 
opgørelse over den iberiske bestand af Neophron percopterus og over dens 
redesteder (1987/1988) 
voksne ynglefugle af arten Aquila adalbertl, deres udnyttelse af pladsen 
(1987/1988) 
demografiske parametre for den i Spanien overvintrende bestand af Grus 
grus (1987/1988) 
opgørelse over den spanske bestand af Aquila chrysaetos og dennes 
redesteder (1988) 
opgørelse over og problemer med beskyttelsen af ynglekolonier af Falco 
naumannl (1988) 
opgørelse over områder, hvor unger af Oxyura leucocephala findes spredt 
og koncentreret (1988) 
udformning af anleg til udsætning af Porphyrio porphyrio (1988) 
optælling af overvintrende fuglearter (1989) 
overvågning af Gypaetus barbatus - ungfuglenes spredning (1989) 
opgørelse over den spanske bestand af Gyps ful vus (1989) 
bestemmelse af Streptopelia turturs tilstand (1989) 
opteiling af ynglende vandfugle (1989) 
bestemmelse af indavlsniveauerne i subpopulationerne af Aquila adalbertl 
(1989-1990) 
opgørelse over og typologisk beskrivelse af vådområder (1989-1990) 
opgørelse over truede arter på EF-plan (1989-90) 
biologiske og økologiske undersøgelser af Columba bol I li og Columba 
junoniae 
undersøgelser af indflydelsen af kemisk forurening på en rekke 
fuglebestande (f.eks. Aquila adalberti) 
vurdering af transportlinjers betydning som dødsårsag for fugle 
udarbejdelse af en model over Jagten på Alectoris rufa i Spanien 
opgørelse over den spanske bestand af Hieraaëtus fasciatus (1989-90) 
Otis tardas udnyttelse af pladsen og udbredelse i pilotområder (1990-91) 
- 114 -
overvågning af bestande af vandfugle (1990-91) 
udve I gel se af yngleområder for Ciconla sp. i Spanien. 
Overvintringsområder for Ciconla nigra 
overvågning af Aquila heliacas - ungfuglenes spredning (1991) 
opgørelse over den spanske bestand af Pandion hal i aetus og dennes 
yngleområder (1991) 
Perdix perdix, tilstand, udbredelse og følsomme områder i Spanien (1991) 
indkredsning af og opgørelse over Turn ix sy I vat i cas yngleområder (1991) 
overvågning af Hieraaetus fasciatus - ungfuglenes spredning (1991) 
metoder til fornyelse af bestandene af Aquila hiliaca (1991). 
Der er ligeledes gennemført undersøgelser på regionalt plan. 
Opgørelse over og beskrivelse af naturområder af økologisk og dyre- og 
plantemæssig interesse (områder, der registreres som følge af deres 
betydning for ynglende, trekkende og overvintrende fugle) 
(miljøministeriet, fra 1982) 
langtidsundersøgelser af udviklingen i antallet af almindeligt 
forekommende fugle, baseret på såvel ringmærkning (løbende indfangning) 
og aflytning af sangfugle på en rekke udvalgte steder efter 
standardiserede metoder (det naturhistoriske museum (CRBPO(D) 
bestemmelse af Jagtmetodernes indflydelse på fuglebestandenes størrelse 
(rundspørge hos vandfugleJegere) 
bestemmelse af, hvilken rolle en rekke arter har som 
foruren i ngs i nd i kator 
undersøgelse af den kemiske forurenings skadelige virkninger på 
fuglearternes bestandsstørrelse 
udvikling af økologiske metoder til at forhindre skader forårsaget af 
fugle (bortskremningssystemer med anvendelse af lyde eller falke til at 
undgå risikoen for sammenstød mellem fly og fugle på landingsbaner). Det 
drejer sig om følgende arter: Phalacrocorax sp., Branta sp. og 
Phoenicopterus ruber) 
udsetning af Gyps ful vus i Cévennes 
udsetnlng af Gypaetus barbatus i Alperne 
undersøgelse af sumpspurvefuglenes (Acrocephalus sp., Locustella sp. og 
Luscinia sveclca) og Aluda arvensis' trek (Museum National d'Histoire 
Nature IIe/CRBPO) 
forskning i fuglearters trek, reproduktionsbiologi og 
populationsdynamik, f.eks. sumpfugle fra det østpå leoarktiske område 
(Museum National d'Histoire Naturelle (CRBPO og 0NC<2>) 
(1) Centre de Recherches sur la Biologie des Populations d'Oiseaux. 
(2) Office National de la Chasse. 
- 115 -
Følgende undersøgelser er gennemført for mi Ijøminsteriets regning: 
opgørelser over hejrer, overvintrende andefugle, overvintrende og 
ynglende sumpfugle, ynglende dagrovfugle, ynglende søfugle 
opteiling af palcoarktiske trekkende vandfugle i tropisk Afrika 
atlas over fuglene i Frankrig om vinteren (OSF*1VSFF^2^) 
atlas over ynglefugle i Frankrig (under forberedelse) 
en rekke regionale atlas over ynglefugle 
- opgørelser over og undersøgelser af bestemte fuglearters biologi med 
henblik på bedre kendskab til bestandenes tilstand og udviklingen heri 
(andefugle, søfugle, Tetrao tetrix, Buteo sp., Ciconia ciconla, Branta 
bernicla, Coturnix coturnix, Tetrao urogal lus, Ardea cinerea, Emberiza 
hortu I ana og Crex crex) 
undersøgelser af fug le levesteder, navnlig vådområder: Aquitaine (1984), 
Bretagne (1984), Marais de l'Ouest (1985), Lorraine (1985) og regionale 
opgørelser over moser 
opgørelse over kysten (1979 og 1982) 
opgørelse over andefuglenes udnyttelse af vådområder (ONC, 1983). 
Udvalget for økologi og forvaltning af naturarven og det nationale jagtråd 
har endvidere udført forskellige forskningsopgaver vedrørende vådområder. 
Opteiling og ringmærkning af fugle, bl.a. vandfugle i vådområderne i det 
nordøstlige Grækenland 
økologisk undersøgelse af samfundene af pavefinker i nationalparken 
Olympus (planlagt undersøgelse) 
ringmærkning og undersøgelser af pavefinkers trek i Peleponnes-området 
ringmærkning af Alcedo atthis 
internatinalt forskningsprojekt vedrørende Pelecanus crispus* 
økologisk undersøgelse af bestandene af Perdix perdix i Makedonien* 
undersøgelse af Buteo ruf i nus' biologi i Nordøstgrækenland* 
beskyttelse og forvaltning af vådområderne i Nordgrækenland for så vidt 
angår Pelecanus crispus 
genetisk undersøgelse af Parus lugubris (planlagt undersøgelse) 
undersøgelse af forvaltningen af skoven i Dad i a 
vinteroptelI Inger af vandfugle (i samarbejde med IWRB(3))* 
undersøgelser af en rekke fuglebestande (f.eks. Numenius tenuirostris, 
Anser erythropus). 
Langtidsundersøgelser. 
(1) Société Ornlthologique de France. 
(2) Secrétariat de la Faune et de la Flore. 
(3) International Waterfowl and Wetlands Research Bureau. 
- 116 -
Istituto Nazionale di Biologla delta Selvaggina (Bologna) har gennemført en 
rekke undersøgelser: 
opteiling af vandfugle 
undersøgelse af fuglenes trek (bl.a. spurvefugle og sumpfugle) gennem 
Italien 
forskningsprogram vedrørende følgende hjemmehørende arter: Perdix perdix 
og Phasianus colchicus (knyttet til et andet forskningsprogram 
vedrørende landbrugsmetodernes indvirkning på dyrelivet) 
forskningsprogrammer vedrørende Alectoris sp., havfugle og dag- samt 
natrovfugle 
samordning af et internationalt forskningsprojekt vedrørende fuglenes 
forårstrek over Middelhavet (i samarbejde med Korsika og Malta). 
IRL 
Opteiling af alle ynglekolonierne af havfugle på den irske kyst (i gang) 
stikprøve-optælIing og overvågning af udvalgte søfuglearters 
produktivitet (i gang) 
opteiling af Sterna dougallii i hele landet (1984) og biologisk og 
økologisk udforskning af føden for ynglekolonierne i Rockabill (County 
Dublin) og Lady's Island Lake (County Wexford) 
årlige undersøgelser af Sterna hirundo, Sterna paradisaea, Sterna 
sandvlcensis og Sterna albifrons på vigtige udvalgte lokaliteter på øst-
, sydøst- og nordøstkysten 
omfattende langtidsundersøgelse (påbegyndt i 1966) af 12 søfuglearter, 
herunder regelmæssig opteiling og ringmærkning på øen Great Saltee 
regelmæssige optellinger af ynglekolonierne af Larus argentatus, Larus 
fuscus, Larus canus og Larus ridibundus i søerne i landets vestlige, 
nordvestlige og centrale dele 
vinteropte 11 Inger af Cygnus bewlckli med jevne mellemrum (dette indgår i 
et internationalt program) 
vinteropte II Inger af Cygnus cygnus i 1985-86 og 1990-91 (sammen med 
Storbritannien) 
vinteroptelling af Cygnus olor i 1990-91 
landsdekkende opteiling af Anser anser i marts 1986 
omfattende undersøgelse af bestandene og de Økologiske vilkår for Anser 
albifrons flavirostrls på alle overvintringsstederne i Irland (i gang) 
forårsoptelIing fra luften af Branta leucopsls hvert femte år (i 
samarbejde med Det Forenede Kongerige) 
årlig opteiling og overvågning af Branta bernicla hrotas produktivitet 
på alle artens overvintringssteder i Irland 
- 117 -
opteiling af vandfugle (ender, ges, svaner, sumpfugle, lappedykkere 
osv.) I over 1 000 vådområder i Irland (fire vintre: 1984-86 indtil 
1987-88) 
landsdækkende opteiling af yngIebestandene, vinteropte I Mng og økologisk 
undersøgelse af føden for Phalacrocorax carbo 
landsdækkende opteiling af Falco peregrinus i 1981 efterfulgt af årlig 
st i kprøve-overvågn i ng 
omfattende undersøgelse af Falco columbar lus's ynglebestande og økologi 
i stikprøveområderne 
undersøgelse af Tyto albas tilstand og fordeling i den østlige del af 
landet 
opteiling af yngIebestandene af sumpfugle i machair-områderne og Shannon 
Callows, med konstant overvågning fra IWC*1) 
økologisk undersøgelse af kyst lokal i teten for Corvus corone comix i 
Cork 
landsdækkende optælling af Pyrrhocorax pyrrhocorax 
økologisk undersøgelse af Haematopus ostralegus i Dublin-bugten 
undersøgelser af samfundene af skovfugle i Killarney National Park (i 
gang) 
undersøgelser af blyforgiftning hos svaner 
landsdækkende optælling af yngIebestandene af Su I a bassana i 1985-86 
(indgik i en international optælling i det nordatlantiske område) og 
regelmæssig overvågning af kolonierne 
undersøgelse af Buteo buteo's genkolonisering, fra Nordirland (1991) 
landsdækkende optælling af kaldende hanner af Crex crex i sommeren 1988, 
efterfulgt af en løbende overvågning af de vigtigste ynglesteder og 
omfattende undersøgelser i Shannon Callows 
omfattende forskning i stikprøve-bestande af Perdix perdix 
effektivitetsundersøgelse af udsætning af indvider af Phasianus 
colchicus opdrættet i fangenskab 
opteiling af samtlige ynglende arter i Irland (1988-91) til ajourføring 
af de oplysninger om deres fordeling, der findes i Atlas over Irlands 
yngIearter 1968-72 
opteiling af samtlige overvintrende arter i Irland (1981-82 indtil 1983-
84) og opteiling af de steder (navnlig vådområder og ynglesteder for 
søfugle), der vil kunne udlegges som naturreservater, vildtreservater 
eller serligt beskyttede områder. 
De ovennævnte forskningsopgaver er gennemført af NPWS*2), ikke-statslIge 
organisationer og specialister, enten hver for sig eller i fællesskab. 
Forskningen i Luxembourg vedrører først og fremmest ringmærkning og 
opgørelser over hjemmehørende og trekkende arter, forestået af Ligue pour 
l'Etude et la Protection des Oiseaux. 
(1) Irish WIIdblrd Conservancy. 
(2) National Parks and Wildlife Service. 
- 118 -
NL 
Fugleringmærknlngsprogram samordnet af det nederlandske 
rlngmerkningscenter*1' | Heteren. SOVON*2) (organ for de nederlandske 
ornitologiske foreninger) udfører opgørelser og optellinger med hjælp 
fra frivllige i hele landet 
fugleatlas for Nederlandene, udarbejdet af SOVON i 1987. Det omfatter 
bl.a. oplysninger om bestandene af fuglearter i Nederlandene og deres 
fordeling, mellem 1978 og 1983 
økologiske metoder til at forebygge skader forårsaget af fugle. Der er 
gennemført undersøgelser af, hvilke og hvor alvorlige skader fuglene 
forårsager på afgrøder, samt undersøgelser af de bedst egnede metoder 
til at undgå eller mindske disse skader. Det drejer sig om måger, 
spurve, stere, ravnefugle, ges og skarve 
bestemmelse af, hvilken rolle bestemte fuglearter spiller som 
vandforureningsindikatorer. En rekke undersøgelser er i gang vedrørende 
Aythya fuligula, Fulica atra, Phalacrocorax carbo og Podiceps er i status, 
Det nederlandske havforskningsinstitut*3) gennemførte i 1988-89 en 
undersøgelse af, hvilken indvirkning forureningen af Nordsøen har på 
søfuglene 
forskning i fuglenes dødelighed udført af det centrale 
veterinær institut*4) (Lelystad) (rapport: fugledødeligheden i 
Nederlandene 1975-1989) 
rundspørge hos Jegere om deres Jagtpraksis med henblik på udarbejdelse 
af statistiske oplysninger om den Jagt lige høst 
årlig bestemmelse af tilstanden for ynglefugle, trekfugle og 
overvintrende fugle I naturreservaterne*^) (udført af de 
ansvarshavende for disse reservater) 
udforskning af det tidsrum, hvor de nordlige og sydlige varieteter af 
Pluvial Is apricarla passerer gennem Nederlandene i forbindelse med 
deres træk. 
Opgørelse over og beskrivelse af ynglefuglene I Portugal og 
udarbejdelse af et atlas (offentliggjort i 1989) 
tilrettelæggelse af et program for overvågning af søfugle, der strander 
på kysterne i vinterhalvåret og analyse af de hertil knyttede 
døde I ighedsfaktorer 
opteiling og biologisk undersøgelse af den nationale bestand af CI con i a 
c i con i a 
(1) Vogel trekstat ion. 
(2) Samenwerkende Organ i sat les Vogelonderzoek Nederland. 
(3) Nederlands Instltuut voor Onderzoek der Zee. 
(4) Centraal Diergeneeskundig Instltuut. 
(5) Natuurreservaten. 
- 119 -
opgørelse over og biologisk undersøgelse af Portugals ynglende søfugle 
(på fastlandet og på Madeira og Acorerne) 
optellinger af søfugle (bl.a. andefugle og sumpfugle) i de vigtigste 
vådområder i Portugal 
biologisk undersøgelse af Ardeidae, flamingoer og skehejrer i Portugal, 
herunder overvågning af ko Ion Ier og antal af ynglefugle for de arter, 
der yngler i landet 
biologisk undersøgelse af bestande af fugle, der er afhengige af 
steppeområderne i Central- og Sydportugal, bl.a. Otis tarda, Tetrax 
tetrax, Grus grus og andre tilknyttede arter (f.eks. Pterocles 
orientalis, Burh i nus oedicnemus, Circus pygargus, Falco naumanni) 
biologisk undersøgelse af trekpraksis for fugle kommende fra områder syd 
for Sahari, bl.a. de arter af Sy I viidae, der er knyttet til vadehav og 
rørbevoksede områder (Phragmides) i kyst-vådområderne. 
UK 
'v It* 
i) Forskning og undersøgelser vedrørende levesteder: 
udviklingen i arealudnyttelsen i det skotske højland (Highlands) og 
virkningerne heraf for rovfuglene (1985) 
fritidsaktiviteternes indvirkning på fuglelivet i ferskvands levesteder 
(WIIdfowl Trust*1)) 
undersøgelse af ynglepladserne for sumpfugle og andre fugle, der yngler 
på hedestrekninger (1983) 
undersøgelse af ynglefugle i højlandet samt genskovning (1985) 
Indvirkningen af jorddrening på dyrelivet (Institute of Terrestrial 
Ecology ITE*2), 1984) 
de biologiske virkninger af udviklingen i arealanvendelsen i lavlandet 
(Lowlands) i Skotland (1984) 
overvågning af Corvus corax og arealudnyttelsen af højlandet i det 
centrale Wales (1986) 
genskovningens biologiske indvirkning på bestanden af Pyrrhocorax 
pyrrhocorae (Glasgow Universitet, 1989) 
tab af levesteder (1986) 
virkningerne af intensivt landbrug på formeringen for fugle, der yngler 
på Jordbunden (Durham Universitet, 1988) 
ynglende sumpfug le i Machair (1987) 
undersøgelse af ynglefugle: marskområder (RSPB*3), 1985) 
undersøgelse af forvaltningen af sandklitter (ITE, 1988) 
undersøgelse af fuglelivet på hedestrekninger (NCC*4), i gang) 
undersøgelse af arealanvendelsen, fuglenes levesteder og 
naturbeskyttelsen på øen Is lay (NCC, 1988) 
fugle på Shetland- og Orkney-øerne set i forhold til programmerne for 
udvikling af landbruget (RSPB, 1987) 
jordbundens tllfrysning og virkningerne heraf for naturbeskyttelsen 
(NCC, i gang) 
(1) Wetlands and Wildfowl Trust. 
(2) Institute of Terrestrial Ecology. 
(3) Royal Society for the Protection of Birds. 
(4) Nature Conservancy Council. 
- 120 -
genskovnIngens indvirkning på fuglelivet I hedeområder og på 
predatorerne (1989) 
naturbeskyttelse og ekstensivt dyrkede landbrugsarealer (NCC, 1991) 
økologisk undersøgelse af fugle (og hvirvel løsedyr i Wash (ITE, 1988) 
II) Forskning og undersøgelser vedrørende fuglearter: 
søfuglene nordvest for Storbritannien (1986) 
overvågning af sjældne hjemmehørende ynglefugle (1988) 
fuglene og forureningen (ITE, 1989) 
blyforgiftning hos Cygnus olor (Oxford Universitet 1988) 
blyforgiftning hos Cygnus cygnus i Ythans flodmunding (Aberdeen 
Universitet, 1987) 
overvågning af søfuglene på Orkney-øerne (1989) 
foranstaltninger til beskyttelse af Crex crex på Western Isles (RSPB, 
1988) 
pilotundersøgelse af Mergus serrator og Mergus merganser i Skotland 
(Durham Universitet, 1986) 
formering og fødevalg hos Sterna sp. i Skotland (Durham universitet, 
1986) 
fugle, der bygger rede på Jorden, i Somerset Levels (RSPB, 1986) 
undersøgelser af sumpfug Iebestandenes bevægelser i Vesteuropa (Durham 
Universitet, 1984) 
undersøgelse af søfuglene på øen Skorner (Oxford Universitet, 1983) 
overvågning af søfugle, der yngler på Orkney-Øernes klinter (1985) 
opteiling og overvågning af Falco peregrinus i Cumbria (1985) 
fuglene i Moray-flodens udmunding (1985) 
overvågning af Pluvial is apricarla (1985) 
genindførelse af Haliaetus albicilla (1986-1991) 
opgørelse over kolonier af søfugle (NCC, 1989) 
fritidsaktiviteters indvirkning på Pluvial is apricarias formering 
(Manchester Universitet, 1989) 
vurdering af Jagtens indvirkning på bestandene af Numenius arquata i 
Storbritannien (Durham Universitet, 1988) 
udviklingen i søfugle-bestandene (ITE, 1989) 
økologiske undersøgelser af Tetrao urogal lus (ITE, 1989) 
Sterna sp.'s fødeforsynlng og formering (Glasgow Universitet, 1990) 
beskyttelse af sårbare og spredte arter (NCC, I gang) 
atlas over ynglefugle I Storbritannien (I gang) 
ynglebestandene af Charadrius mor ine Mus, deres tilstand og fordeling 
(NCC, 1987) 
- 121 -
forstyrrelser af vandfugle som følge af fritidsaktiviteter (RSPB, 1988) 
overvågning af Milvus milvus (NCC, 1990) 
overvågning og beskyttelse af rovfugle (i gang) 
program for overvågning af søfugle (I gang) 
fuglevildt og sumpfugle i den sydvestlige del af Wales (NCC, 1988) 
fuglevildt og sumpfugle, der overvintrer i Somerset Levels and Moors 
(RSPB, 1989) 
undersøgelse af fuglene i hedeområderne i Angus og Perthshire (Skotland) 
(NCC, 1990) 
Ansers fordeling omkring Loch of Strathbeg (Gramplan) (Aberdeen 
Universitet, 1991) 
overvågning af virkningerne af bortskremningsaktivlteter på Branta 
leucopsis på øens Is lay (Glasgow Universitet, 1988) 
ynglende sumpfugles fordeling i Storbritannien (RSPB, 1989) 
fuglevildts adferd og forvaltningen af fuglevildt i Lochs of Caithness 
(Skotland) (1989) 
Plectrophenax nivalis's økologi om vinteren (1988) 
svingninger i bestanden af fuglevildt i Lough Neagh (DOE/NI)*1) 
undersøgelse af nedgangen for Mean itta nigra i Lough Erne (DOE/NI) 
fordelingen af ynglende sumpfugle i Nordirland (DOE/NI + RSPB) 
forholdet mellem Anas penelope og Branta bernicla i Strangford Lough 
(WRB*2)+ National Trust) 
undersøgelser af bestandene af fuglevildt og sumpfugle ved Strangford 
Lough (IWRB + National Trust) 
Falco peregrinus's fordeling i Nordirland (DOE/NI) 
skarvernes fødevalg i North Antrim (DOE/NI og DOA/NI*3). 
(1) Department of the Environment for Northern Ireland. 
(2) International Waterfowl and Wetlands Research Bureau. 
(3) Department of Agriculture for Northern Ireland. 
- 122 -
PROBLEMER MED DEN FORMELLE OG PRAKTISKE GENNEMFØRELSEN 
Nu mere end 10 år efter fugledirektivets officielle ikrafttreden (den 
2.4.81) er direktivet ganske vist blevet omsat til national ret i 
medlemsstaterne, men ikke altid i overensstemmelse med direktivets 
bestemmelser. 
Den praktiske gennemførelse af direktivet i de forskellige medlemsstater er 
heller ikke altid helt I overensstemmelse med direktivet. 
For at foretage en samlet vurdering af direktivet vil det vere 
hensigtsmesslgt at gennemgå problemerne med dets gennemførelse. 
I flere medlemsstater er den Jagt lovgivning, som fandtes før direktivets 
vedtagelse, ikke fuldt ud blevet tilpasset dets bestemmelser (artikel 7 og 
8). Nogle landes lovgivning om beskyttelse af fugle er endvidere ikke i fuld 
overensstemmelse med direktivet (artikel 1 og 5). 
Kommissionen har derfor måttet indlede overtredelsesprocedurer mod de fleste 
af medlemsstaterne for manglende eller mangelfuld overensstemmelse. For 
nogle af medlemsstaterne har De Europeiske Fælleskabers Domstol afsagt dom 
for manglende overensstemmelse mellem direktivet og deres nationale eller 
regionale love om Jagt eller fuglebeskyttelse: 
Belglen: 8/7/87 Domstolenes dom for den regionale 
(sag C 247/85) lovgivnings manglende overensstemmelse 
Italien: 8/7/87 Domstolens dom for den nationale lovgivnings 
(sag C 262/87) manglende overensstemmelse 
(C 334/89) 17/1/91 Anden dom af samme årsag 
Tyskland: 17/9/87 Domstoles dom for manglende 
(C 412/85) overensstemmelse for så vidt angår en rekke 
bestemmelser i den nationale og 
regionale lovgivning 
(C 288/88) 3/7/90 Anden dom af samme årsag 
Nederlandene: 13/10/87 Domstolens dom for manglende 
overensstemmelse 
(C 236/87) for så vidt angår en rekke bestemmelser I den 
nationale lovgivning 
(C 339/87) 15/3/90 Anden dom af samme årsag 
Frankrig 29/4/88 Domstolens dom for manglende 
(C252/85) overensstemmelse for så vidt angår den 
nationale lovgivning*1). 
(1) I samme dom blev Frankrig dømt for utilstrækkelig beskyttelse af eg og 
reder. 
- 123 -
Det er vigtigt at understrege, at nogle medlemsstater, på trods af disse 
domme, endnu ikke har bragt sig i overensstemmelse med direktivet. 
DE ARTER. DER ER KLASSIFICERET SOM VILDT 
I nogle medlemsstater er listen over arter, der er klassificeret som vildt i 
henhold til den nationale lovgivning, ikke i overensstemmelse med 
direktivets bilag II. Der er to forskellige problemer i denne forbindelse: 
1. Nogle medlemsstater har i medfør af deres nationale lovgivning 
klassificeret nogle arter som vildt, for hvilke direktivet forbyder Jagt 
fuldstcndlg (arter, der ikke er optaget i bilag II). I de fleste af 
tilfældene drejer det Sig om arter, der betragtes som skadelige: 
Corvus corone Pica pica 
Corvus frugilegus Sturnus ps. 
Corvus monedula Passer sp. 
Garrulus glandarius 
Hvis medlemsstaterne mener, at det drejer sig om undtage IsestM fe I de i 
henhold til artikel 9, skal disse tilfælde omtales I de årlige rapporter 
om undtagelser. 
2) I flere medlemsstater er nogle af arterne i bilag M/2 klassificeret som 
vildt i henhold til deres nationale lovgivning, skønt Jagt på disse 
arter er forbudt i direktivet. Det skal dog understreges, at der i de 
fleste af tiifeldene ikke er fastsat nogen jagtseson for de pågeldende 
arter, hverken i den nationale Jagtlov eller i supplerende (årlige) 
bestemmelser, og at Jagt på disse arter derfor er forbudt. 
Alle de tilfælde, hvor arter er klassificeret som vildt I henhold til den 
nationale lovgivning, men hvor de reelt ikke Jages, kan medføre problemer 
med den formelle gennemsigtighed i direktivets gennemførelse. Det skal dog 
fremheves, at der er indledt en procedure til endring af direktivets bilag 
M/2 omfattende de fem ovennævnte Corvus-arter. 
SALGBARE ARTER 
Nogle medlemsstaters lovgivning tillader markedsføring af alle de arter, der 
er klassificeret som vildt. Antallet af salgbare arter i disse lande er 
derfor større end tilladt i direktivets bilag III. 
Andre medlemslande har opstillet en udtømmende liste over arter, som må 
handles, men listen omfatter også arter, der ikke er opført i bilag III. 
- 124 -
SÆRLIGT BESKYTTEDE OMRADER OG LEVESTEDER 
UDEN FOR DISSE OMRADER 
I henhold til direktivets artikel 4 skal medlemsstaterne ud Iegge serligt 
beskyttede områder (SBO) for de fugle, der er opført I direktivets bilag I, 
såvel som for regelmess Igt tilbagevendende trekfuglearter, som ikke er 
anført i bilag I, og de skal treffe serlige beskyttelsesforanstaltninger 
Inden for disse områder. 
Indtil nu (februar 1992) er mere end 600 SBO blevet udlagt, med et samlet 
areal på ca. 5,5 mio. ha på Fællesskabets territorium. Disse tal er udtryk 
for en betydelig forbedring I forhold til situationen i 1986 (309 områder på 
i alt 1,4 mio. ha). Der er dog to vigtige problemer med den praktiske 
gennemførelse af artikel 4: 
1) Antallet og arealet af udlagte SBO synes endnu alt for beskedent til at 
skabe et tilstrækkeligt stort og sammenhængende net af sådanne områder. 
Kommissionen har udarbejdet og ajourfører løbende en opgørelse over 
tusinde områder af stor betydning for bevaringen af de vilde fugle i EF 
(register SFF3). Disse områder er et første forsøg på skabe et 
sammenhængende net, der kan opfylde kravene i artikel 4. Et stort antal 
af områderne i denne opgørelse er ikke udlagt som SBO. Selv om 
medlemsstaterne ikke nødvendigvis skal udlegge alle områderne I register 
SFF3 som SBO, bør de områder, de udpeger, tal- og area Imess Igt vere 
tilstrækkelige til at sikre, at bilag I-arterne bevares. Kommissionen 
har, understøttet af ORNI S-udvalget, opfordret medlemstaterne til at 
anvende BezzeI-metoden*1) for at opnå dette resultat. 
Kun Danmark og Belgien har næsten fuldt ud opfyldt deres forpligtelser 
med hensyn til udlægning af SBO. De andre medlemsstater, herunder 
navnlig Tyskland (visse delstater), Grekenland, Frankrig, Irland, 
Nederlandene og Det Forenede Kongerige, har endnu Ikke udlagt et 
tlistrekkeligt antal SBO. I nogle egne af EF findes der slet ingen SBO, 
f.eks. Nordirland og Gibraltar. 
2) Selv om der reelt er udpeget et betydeligt antal SBO, er der ikke altid 
truffet passende foranstaltninger til at beskytte levestederne inden for 
disse områder og beskytte de arter, som områderne huser. Der findes 
således tilfelde, hvor de udpegede SBO trues af anlægsarbejder eller 
-projekter, landbrugs- og skovbrugsbedrifter, forurening og 
fritidsaktiviteter. 
(1) Jf. afsnit 4.3, s. 42-45 i rapport EUR 12835 (oplysninger om 
gennemførelsen af direktiv 79/409/EØF). 
- 125 -
Også uden for de serligt beskyttede områder skal medlemsstaterne treffe 
forantaltninger til at beskytte, opretholde og genskabe tilstrækkeligt 
forskelligartede og vidstrakte levesteder for vilde fuglearter. Denne 
bestemmelse, der figurerer i artikel 3, overholdes ikke altid, da 
økonomiske hensyn også her har større vegt end beskyttelsesforan­
staltninger. I flere medlemsstater er eller har beskyttede levesteder 
veret truet af area Ianvende Isesprojekter, som ofte Ikke er forenelige 
med direktivets beskytte IsesmâI sætninger. 
Hvad angår genoprettelse af biotoper, som ligeledes foreskrives i 
artikel 3, er der I de fleste af medlemsstaterne kun få konkrete 
projekter. 
Som følge af den manglende overholdelse af bestemmelserne i direktivets 
artikel 3 og 4 Indledte Kommissionen for nogle år siden 
overtredelsesprocedurer mod flere af medlemsstaterne, enten på grund af 
et utiIstrekkeligt antal udlagte serligt beskyttede områder, eller på 
grund af et levesteds forringelse eller ødelæggelse forårsaget af 
økonomiske aktiviteter (landbrug, Industri, bymæssig bebyggelse, turisme 
eller infrastruktur). 
- 126 -
JAGTTIDER 
Når medlemsstaterne fastsetter Jagttider for arterne i bilag II, skal de, i 
henhold til direktivets artikel 7, sikre sig 
at disse arter hverken jages i redetiden eller i de forskellige faser af 
yngletiden, 
at de trekkende arter ikke Jages i yngletiden og under deres trek til 
redebygningsstedet (jf. bilag IV til denne rapport). 
Betydningen af disse bestemmelser har givet anledning til talrige drøftelser 
blandt Jegere, økologer og forskere. Uanset visse uklarheder er det sikkert, 
at nogle af årets måneder omfatter perioder, der er prekere for 
fuglebestandene: månederne april, maj og Juni, hvor fuglene bygger rede og 
opfostrer deres unger. For nogle arter begynder redebygning eller opfostring 
af unger allerede i februar eller marts, og for nogle strækker denne periode 
sig helt frem til Juli og august. I øvrigt danner nogle trekfuglearter par 
og vender tilbage til deres ynglepladser i løbet af februar og marts. 
ORNI S-databanken indeholder detaljerede oplysninger om de Jagtbare arters 
biologiske egenskaber (redetid, forskellige faser af yngletiden, de 
perioder, hvor trekfuglearterne vender tilbage til ynglepladserne). 
Det kan fastslås, at jagttiderne i EF varierer betydeligt fra en medlemsstat 
til en anden, og at de ikke altid er forenelige med de ovennevnte 
bestemmelser. Den 17.1.1991 afsagde Domstolen dom over Italien (sag C-
157/89), hvori det hedder, at den italienske Jagt lovgivning*1) stred mod 
direktivets bestemmelser, for så vidt som den tillod: 
i) Jagt på visse fuglearter fra 18/8, selv om deres yngletid endnu ikke var 
afsluttet 
M) Jagt på visse trekfuglearter indtil 28/2 eller 10/3, selv om de allerede 
på disse tidspunkter flyver gennem det italienske territorium på deres 
trekrute tilbage til ynglepladserne. 
ULOVLIG JAGT 
I flere af EF-1 andene drives der Jagt, der hverken er i overensstemmelse med 
direktivet eller med den nationale lovgivning. 
I de fleste tilfælde drejer det sig om lande, som har dybt forankrede 
jagttraditioner på regionalt eller lokalt plan. Den ulovlige Jagt kan dels 
forklares med mangel på oplysning af befolkningen, dels med mangel på 
effektiv overvågning. De regionale eller lokale myndigheder, der har til 
opgave at overvåge Jagten, har ofte ikke tilstrækkeligt talrigt og 
veluddannet personale hertil. 
(1) Dette gelder lov 968/77 af 27.12.77 og dekretet af 20.12.79 og ikke den 
nye lov nr. 157 af 11.2.92. 
- 127 -
UNDTAGELSER 
Medlemsstaterne kan tillade undtagelser af forskellige årsager, fastsat i 
direktivet (artikel 9 ). Siden 1981 er der meddelt et stort antal 
undtagelser, hvoraf nogle er i overensstemmelse med direktivet, andre ikke. 
Som det fremgår af de undtagelser, der er anmeldt til Kommissionen, er nogle 
medlemsstater for rundhåndede med de i artikel 9 fastsattte undtagelser, 
navnlig baseret på artikel 9, stk. 1, litra c): 
"for på strengt kontrollerede betingelser at tillade selektiv 
Indfangning, besiddelse eller enhver anden fornuftig anvendelse af 
bestemte fuglearter i mindre mængder"*1). 
Følgende undtagelser rejser problemer: 
Spanien: Høsten af Turdidae overskrider terkslen for "mindre mængder" 
(undtagelse E/20/89). Undtagelserne E/28/88, E/9/89, E/19/89, 
E/9/90 og E/28/90 (anvendelse af lim til indfangning af 
Turdidae og FrIngi11Idae) synes ikke at vere retferdiggjort, da 
denne fangstmetode ikke nødvendigvis er selektiv. 
Grekenland: Der drives stadig jagt på Alectoris chukar uden 
forvaltningsplan (undtagelse, der Ikke er blevet anmeldt). 
Italien: Undtagelserne I/2/89 og I/5/89 - anvendelse af lim til 
indfangning af Alauda arvensis og Turdus merula - synes ikke at 
vere berettigede, da denne fangstmetode ikke nødvendigvis er 
selektiv. 
(1) Jf. side 10 I denne rapport. 
- 128 -
MEDLEMSSTATERNES RAPPORTER 
I direktivets artikel 12 hedder det, at medlemsstaterne hvert tredje år 
tilsender Kommissionen en rapport om gennemførelsen af de nationale 
bestemmelser, der er udstedt i henhold til direktivet. Hovedformålet med 
disse rapporter er at give Kommissionen mulighed for at vurdere, hvorledes 
medlemsstaterne gennemfører direktivet. Der har vist sig at vere to 
problemer i denne forbindelse: 
1) Manglende eller for sen fremsendelse af rapporter 
Selv om medlemsstaterne i henhold til denne bestemmelse skal tilsende 
Kommissionen en rapport hvert tredje år, kan det fastslås, at flere 
medlemsstater Ikke har gjort dette systematisk. Italien og Portugal har 
endnu Ikke fremsendt deres rapport for perioden 1987-1989. 
Endvidere har flere medlemsstater fremsendt deres rapporter for sent 
(f.eks. Frankrig, Luxembourg og Danmark), hvilket gør det vanskeligere 
for Kommissionen at vurdere den praktiske gennemførelse af direktivet. 
2) UtilstrekkeI ige oplysninger I medlemsstaternes rapporter 
Medlemsstaternes rapporter om direktivets gennemførelse Indeholder ikke 
altid detaljerede og relevante oplysninger om den praktiske 
gennemførelse af de nationale bestemmelser, der er truffet I henhold til 
direktivet. 
Rapporterne beskriver ofte de geldende eller vedtagne love og 
administrative bestemmelser uden at nevne, hvilke praktiske 
foranstaltninger der er truffet (f.eks. kontrol med Jagten eller 
overvågning af de serligt beskyttede områder). De indeholder derfor ikke 
altid ti 1strekkeI ige oplysninger om den praktiske gennemførelse af 
direktivet i medlemsstaterne. 
- 129 -
KONKLUSION 
Med Rådets direktiv 79/409/EØF er der tale om et veritabelt vendepunkt i 
Fellesskabets miljøpolitik: direktivet pålegger medlemsstaterne en rekke 
forpligtelser med hensyn til naturbeskyttelse og udgør således en 
rammelovgivning Ikke blot for beskyttelse af vilde fugle, men også af deres 
levesteder. 
Denne rammelovgivning viser sig at vere stadig mere påkrevet til at imødegå 
de trusler, der følger af den stadige udvikling inden for landbrug 
(intensivering af landbruget med drening, tør Iegning, opdyrkning, 
skovrydning, overdreven brug af gødningsstoffer og pesticider), industri, 
bymæssig bebyggelse, transport og turisme. Disse forhold kan forstyrre, 
beskadige eller ødelegge levestederne og dermed vere årsag til, at nogle 
arter udryddes. 
Som følge af den betydning, direktivet ti Megger beskyttelse af 
levestederne, og som følge af dets meget store anvendelsesområde (det 
omfatter alle de fuglearter, som i vild tilstand har deres naturlige ophold 
i EF, såvel som deres reder og eg), er det uden tvivl den mest omfattende 
retsforskrift om beskyttelse af vilde fugle i Europa og andetsteds. 
Direktivet hviler på det princip, at beskyttelse er en forpligtelse, mens 
Jagt, fangst og drab er aktiviteter, der kun er tilladt på bestemte nærmere 
definerede betingelser. Der er opstillet en udtømmende liste over 
fuglearter, som kan Jages og se Iges. Dette princip er helt modsat den 
traditionelle europæiske holdning i en rekke medlemsstater, hvorefter kun 
bestemte arter var beskyttede. 
En samlet vurdering af direktivets gennemførelse viser, at resultatet i 
flere henseender er positivt: 
De fleste af medlemsstaterne har gradvis tilpasset deres nationale 
lovgivning om Jagt, markedsføring og beskyttelse af fugle og levesteder for 
at bringe den i overensstemmelse med direktivet. I størstedelen af 
tilfældene er de nationale love, der er vedtaget siden 1981, i 
overensstemmelse med direktivets ånd for så vidt angår denne nye holdning 
til beskyttelse. I nogle medlemsstater har de nationale parlamenter fået 
forelagt lovudkast om endring af den geldende, utMstrekkelige lovgivning. 
- 130 -
Direktivet har ligedes bidraget til at forbedre bevaringstilstanden for de 
vilde fuglearter, der lever på EF's område. Takket vere de nationale 
bestemmelser er der truffet en lang rekke foranstaltninger til beskyttelse 
af fuglearterne i bilag I og endog af nogle af arterne i bilag II. 
Det samme gel der fuglenes levesteder. Der har kunnet skabes et net af 
serligt beskyttede områder (SBO) I EF: i april 1991 var der udpeget I alt 
667 SBO med et areal på over 5,5 mio. ha I EF som helhed, mod 309 SBO med et 
areal på 1,4 mio. ha i december 1986. Flere af medlemsstaterne sørger for, 
at de udpegede områder forvaltes og beskyttes effektivt, og bestreber sig 
samtidig på at udlegge nye områder som SBO. Nettet af SBO er udtryk for en 
ny opfattelse af beskytte Isesbegrebet, idet vegten legges de områder, der 
udgør vigtige levesteder for arterne i bilag I. De beskyttede områder 
bidrager således ikke blot til at beskytte de vilde fugle, men også til at 
bevare mangfoldigheden af vilde dyr og planter og økosystemer i EF. 
Gennemførelsen af direktivet har efterhånden forbedret den biologiske 
situation mærkbart for de fleste af arterne. Flere ynglende arter er ikke 
lengere udryddelsestruede I EF, selv om mange af dem endnu befinder sig i en 
yderst preker situation. I øvrigt har nesten alle arterne af AnatIdae 
oplevet en stigning i bestanden. Dog er de arter af europeiske fugle, som 
yngler i åbne områder (enge, gresarealer, hedestreknInger, kratbevoksninger, 
marker osv.), i tilbagegang, men fugledirektivet alene kan ikke sette en 
stopper for dette fænomen. Hertil kreves en endring i landbrugsmetoderne. 
Her vil gennemførelsen af direktiv 92/43/EØF om naturtyper samt vilde dyr og 
planter og landbrugs- og miljøforordning EØF/2078/92 utvivlsomt kunne yde et 
vigtigt bidrag. 
Direktivet har medført, at jagttiderne er blevet tilpasset i de fleste af 
medlemsstaterne og nu er i bedre overensstemmelse med de Jagtbare arters 
biologiske behov. Jagten er nu generelt tilrettelagt efter princippet med 
fornuftig udnyttelse og Økologisk afbalanceret regulering af de pågældende 
arter. 
De undtagelser, der tillades i henhold til direktivets artikel 9, overvåges 
strengt i de fleste af medlemsstaterne, hvor en sådan overvågning er 
nødvendig. For fuglearter med gunstige levevilkår begrenser overvågningen 
sig til regeimcssig kontrol med bestandenes størrelse og udvikling, hvilket 
mindsker de administrative omkostninger ved direktivets gennemførelse. 
- 131 -
På trods af denne positive udvikling er den praktiske gennemførelse af 
direktivet imidlertid endnu ikke fuldført i de tolv medlemsstater. Hidtil er 
de bedste resultater opnået i Danmark og Luxembourg. Problemerne med 
gennemførelsen vedrører først og fremmst udlegning og effektiv beskyttelse 
af SBO, undtagelser og Jagtmetoder. Et andet vedvarende problem er den 
massive Jagt på visse arter, navnlig trekfuglearter på forårs- og 
efterårstrek. 
Således har 10 medlemsstater ikke udpeget SBO I tilstrækkeligt stort antal 
og omfang til at kunne beskytte arterne I bilag I. Størstedelen af EF-
Iandene yder endvidere ikke altid fuglenes levesteder tlistrekkeMg 
beskyttelse (uanset om disse befinder sig i SBO eller ej). I de fleste af 
landene er beskyttede levesteder (hvoraf nogle er beliggende i SBO) truet af 
eller har veret truet af anlægsarbejder og -projekter, der ofte er i strid 
med direktivets beskytte IsesmåIsetnInger. Som det klart fremgår af 
direktivets artikel 4, har medlemsstaterne pligt til at undgå forurening 
eller forringelse af levestederne i SBO og ligeledes til at bestrebe sig på 
at undgå forurening eller forringelse af levesteder uden for SBO. 
En rekke undtagelser er stadig genstand for tvister mellem Kommissionen og 
de berørte medlemsstater (Belgien, Italien og Spanien). 
I nogle lande (Frankrig, Italien og Spanien) vanskeliggøres den praktiske 
gennemførelse af Jagtbestemmelserne af de sterke regionale og lokale 
Jagttraditioner. I de seneste år har denne situation givet anledning til 
betydelige interessekonflikter mellem Jegere og naturbeskyttelses-
organisationer. Det må endvidere konstateres, at der i visse områder af EF 
stadig forekommer ulovlig jagt i forskellig grad: jagt på fredede arter, 
Jagt uden for Jagtsæsonen og uden for de tilladte områder, forbudte Jagt- og 
fangsmetoder. Et andet vedvarende problem er den massive Jagt på visse 
arter, navnlig trækfuglearter på forårs- og efterårstræk. 
Der er stor forskel på jagtkontrollen fra land til land og selv fra egn til 
egn. I nogle medlemslande har en svag infrastruktur med utilstrækkelige 
finansielle og menneskelige ressourcer (med hensyn til antal og kompetence) 
på administrativt plan ført til ringe gennemførelse af direktivet generelt 
og navnlig til utilstrækkelig overvågning af Jagten (f.eks. i Grækenland og 
Italien). I flere egne af Fællesskabet er der ikke tilstrækkelig kontrol med 
ulovlig Jagt og heller ikke tilstrækkelige sanktioner derimod. Der må derfor 
sættes Ind for at påvirke dels offentligheden, navnlig jægerne, deis de 
myndigheder, der står for kontrol med Jagtaktiviteterne. Ud over, de 
instanser, der har til opgave at gennemføre lovgivningen om 
naturbeskyttelse, bør også det nationale eller regionale politi anspores til 
at sikre en mere effektiv overvågning. I Grækenland er det endvidere en 
alvorlig hindring for en effektiv gennemførelse af direktivet, at der ikke 
findes noget videnskabeligt institut med kompetence inden for 
naturbeskyttelse. 
- 132 -
Det skal Imidlertid understreges, at det nu i højere grad er forringelse og 
ødelæggelse af levestederne, der udgør en trussel for de vilde fugle i 
Europa, end de egentlige jagtaktiviteter. Medlemsstaterne må derfor gøre 
meget betydelige bestræbelser på at sikre en bedre beskyttelse og 
forvaltning af de levesteder, som er afgørende for fuglelivet. Ødelæggelsen 
af levestederne medfører en lavere reproduktionsrate for nogle arter og kan 
dermed true deres overlevelse. Når levestederne øde legges, øger det 
endvidere Jagtens indvirkning på visse arters bestande. Der må derfor 
opstilles forvaltningsplaner for bestandene af jagtbare arter i tilbagegang, 
med henblik på en beredygtig udnyttelse af de pågeldende arter, dvs. 
bevarelse af fuglelivets økologiske ligevægt. 
En rekke videnskabelige spørgsmål med hensyn til direktivets gennemførelse 
har kunnet klarlægges takket vere oprettelsen (i 1991) af en videnskabelig 
arbejdsgruppe og takket vere det møde om "fornuftig udnyttelse", der blev 
afholdt i maj 1990. Det må endvidere håbes, at ORN I S-databanken, der blev 
oprettet i 1991, vil bidrage til, at de foreliggende videnskabelige 
oplysninger viderformidles bedre og til, at medlemsstaternes myndigheder 
tager større hensyn til disse oplysninger. 
På trods af vanskelighederne med gennemførelsen af direktiv 79/409/EØF er 
der igen tvivl om, at denne EF-lovtekst om beskyttelse af de vilde fugle i 
Europa har stor betydning. Selv om alle de nødvendige love og administrative 
bestemmelser endnu ikke er truffet eller fuldt ud gennemført i 
medlemsstaterne, må det understreges, at direktivet har medført store 
fremskridt siden 1981. Der er stadig mange uløste spørgsmål (den praktiske 
gennemførelse på visse områder, uddannelse, folkeoplysning osv.), men 
processen er godt i gang. Ikke desto mindre er det klart, at en effektiv 
beskyttelse og forvaltning af vilde fugle i Europa på lang sigt i høj grad 
afhenger af, at de 12 medlemsstater samordner deres indsats på et større 
område end blot beskyttelse af fuglelivet, med henblik på i sidste ende at 
nå frem til en effektiv beskyttelse af levesteder og vilde dyrearter. 
- 133 -
BIBLIOGRAFI 
Sammenfatning af medlemsstaternes oplysninger om gennemførelsen af de 
bestemmelser, de har truffet i medfør af direktiv 79/409/EØF om beskyttelse 
af vilde fugle 1981-1983. 
Sammenfatning af medlemsstaternes oplysninger om gennemførelsen af de 
bestemmelser, de har truffet i medfør af direktiv 79/409/EØF om beskyttelse 
af vilde fugle 1984-1986. 
Sammenfatning af medlemsstaternes oplysninger om gennemførelsen af de 
bestemmelser, de har truffet I medfør af direktiv 79/409/EØF om beskyttelse 
af vilde fugle 1987-1989. 
Sammenfatning af de undtagelser, medlemsstaterne har meddelt Kommissionen i 
medfør af artikel 9 i direktiv 79/409/EØF - 1987. 
Sammenfatning af de undtagelser, medlemsstaterne har meddelt Kommissionen i 
medfør af artikel 9 i direktiv 79/409/EØF - 1988. 
Sammenfatning af de undtagelser, medlemsstaterne har meddelt Kommissionen i 
medfør af artikel 9 i direktiv 79/409/EØF - 1989. 
EF, serligt beskyttede områder: områder, der er udpeget i henhold til 
artikel 4 i direktiv 79/409/EØF, april 1991 
IIMA, Documentacion sobre la caza de aves y el estado de conservacion de las 
especies implicadas en Espana y Portugal, situacion en 1990, mal 1991 
CCE, Information sur l'application de la directive 79/409/CEE. Rapport EUR 
12835 FR, 1990 
Langeve Id Mar i am, Important Bird Areas in the European Community: a shadow 
list of special protection areas, International Council for Bird 
Preservation, 1991 
Bertelsen J. & Simonsen N.H., Documentation on bird hunting and the 
conservation status of the species involved, situation in 1986, Ministry of 
the Environment/Game & Wildlife Administration, Copenaghen, Revised edition, 
December 1989 (Rapport Kalø) 
Biber Jean-Pierre & Sa lathe Tobias, Conservation priorities for migratory 
birds of the European Community, International Council for Bird 
Preservation, May 1990 
- 134 -
Rapport fra mødet om "fornuftig udnyttelse" afholdt på Institut Royal des 
Sciences Naturelles de Belgique den 5. maj 1990, IRSNB, Juni 1990 
(arbejdsdokument). 
Tucker G.M., McCulloch M.N. & Bail lie S.R., The conservation of migratory 
birds in the Western Palearctic flyway. Review of the importance of losses 
incurred to migratory birds during migration, British Trust of Ornitology, 
July 1991 
De Europe i ske Fælleskabers Tidende: 8. beretning til Europa-Parlamentet om 
kontrol med gennemførelsen af fællesskabsretten - 1990. EFT C 338/01 af 
31.12.1991 
Miljøminister let/Skov og Naturstyrelsen, Rød liste '90: serligt 
beskyttelseskrævende planter og dyr I Danmark, 1091 
Bibby Colin, Houdsen Stuart, Porter Richard & Thomas Gareth: Towards a bird 
conservation strategy, RSPB Conservation Review, Vol. 3/1991 
Porter Richard, Bibby Colin, Elliot Graham, Houdsen Stuart, Thomas Gareth & 
Williams Gwyn: Species actions plans for birds, RSPB Conservation Review 
(s.d.) 
RSPB: Species Action Plan 0421 Corncrake Crex crex (a red data species), May 
1991 
Ministerie van Landbouw, Natuurbeheer en Visser i J: Soortbeschermingsplan 
Korhoen, Juni 1991 
Minister Ie van Landbouw, Natuurbeheer en VisseriJ: Herstelplan Leefgebieden: 
Patrljs, April 1991 
Baldock David & Halgh Nigel: The implementation of directive 79/409 on the 
protection of wild birds (in the 12 EC member State), Institute for European 
Environmental Policy (London), October 1988 (3 volumes) 
Kramer Ludwig: Effet national des directives communautaires, Revue Juridique 
de I'envi ronnement, 3/1990 
Cour de Justice des Communautés Européennes, CCEc/RépubM que Française 
(Affaire 252/85), Chasse - non-respect de la directive du 2 avril 1979 
concernant la protect in des oiseaux sauvages, Revue Juridique de 
I'env i ronnemen t, 4/1980 
- 135 -
Kiss Alexandre: Droit international de l'environnement, Editions Pedone, 
1989 
Rapport Jacques Vernier: L'application effective du droit européen de 
I'env i ronnement, ma I 1991 
Haigh, N.: EEC Environmental Policy and Britain, Longman 1987 
Statistiske basisoplysninger om Fællesskabet, 27. udgave, Eurostat, 
Luxembourg 
Europe Environment, n'347, 17/7/90 
Europe Environment, n*357, 21/1/90 
Europe Environment, n"364, 16/5/91 
Europa-Parlamentet, udvalget for miljø, sundhed og forbrugerbeskyttelse, 
udkast til betenkning om Kommissionens forslag til Rådet om et direktiv om 
endrlng af Rådets direktiv 79/409/EØF om beskyttelse af vilde fugle. 
Ordfører: Hemmo Muntlngh, 13.11.91 (dokument nr. PE 153.203) 
Europa-Parlamentet, rapport udarbejdet på vegne af udvalget for miljø, 
sundhed og forbrugerbeskyttelse om gennemførelsen i Det Europe lake 
Fællesskab af direktivet om beskyttelse af vilde fugle: ordfører: Hemmo 
Muntlngh, 26/9/88 (dokument no. PE DOC A 2-181/88) 
EFT C 184 af 25.7.90: Domstolens dom af 3.7.90 i sag C-288/88: EF mod 
Tyskland 
EFT C 93 af 11.4.90: Domstolens dom af 15.3.90 i sag C-339/87: EF mod 
Neder I andene 
EFT C 34 af 9.2.91: Domstolens dom af 7.1.91 i sag C-157/89: EF mod Italien 
Følgende skriftlige forespørgsler: 
Nr. 1499/90 (21.6.90) - Drab på trekfugle 
Nr. 1209/90 (22.5.90) - Jagt på fugle i naturreservatet i Canche-Bugten 
(Frankrig) 
Nr. 1518/90 (21.6.90) - Manglende gennemførelse af direktiv 
79/409/EØF i Frankrig 
Nr. 731/90 (27.3.90) - Fangst af sangfugle i Ei fe I-området i nærheden 
af den belgiske grense 
- 136 -
Nr. 925/89 (1/12/89) 
Nr. 606/89 (27/10/89) -
Nr. 2174/90 (4/10/90) -
Nr. 354/90 (26/2/90) 
Nr. 2438 (7/11/90) 
Nr. 2331/90 (18/10/90) 
Nr. 2700/90 (4/12/90) 
Nr. 383/90 (26/2/90) 
Nr. 572/90 (16/3/90) 
Nr. 686/89 (6/11/89) 
Nr. 1394/90 (13/6/90) 
Nr. 2391/90 (25/10/90) 
Nr. 858/91 (8/5/91) 
Nr. 604/89 (27/10/89) 
Nr. 1978/90 (1/9/90) Luneburger Heide-reservatet 
Øde IeggeI se af et vådområde af international 
betydning (Acheloos, Grekenland) 
De franske statsbaners elektrificering af 
højhastighedstog linJer og overtredelse af EF-
dlrektivet om beskyttelse af fugle 
Beskyttelse af kyst- og vandmiljøet i Moray-
bug ten og af sjældne arter af dyr og planter 
Vandlngsprojekter i Spanien 
Nationalparken AigUes Tortes (Spanien) 
Nationalparken I Donana (Spanien) 
Fornyede protester som følge af risikoen for 
alvorlig ødelæggelse af Donana-parken 
Gennemførelse af fællesskabsretten i Donana-
parken 
Alvorlige skader i den greske nationalpark 
"Valia Kalda" 
Alvorlige skader i den greske nationalpark 
"Valia Kalda" 
Overtrædelser 
85/337/EØF (i 
Grækenland) 
Overtrædelse af Rådets direktiv om beskyttelse 
af vilde fugle på Strophades-øerne (Grekenland) 
Overtredelse af direktiv 79/409/EØF og 
85/337/EØF (i Grekenland) 
Ulovlig handel med vilde fugle i Italien af direktiv 79/409/EØF og 
Amvrak i kos-bugten, 
samt andre supplerende oplysninger indhentet: 
(I) Pr. fax eller pr. post hos mil Jørn Instrene i de 12 medlemsstater, 
mellem september 1991 og juli 1992 (f.eks. geldende love om 
beskyttelse af vilde fugle, jagt og handel, oplysninger om ser lige 
beskyttelsesforanstaltninger, planer for beskyttelse af truede arter 
osv.), 
(M) I forbindelse med gennemgangen af overtredelsesprocedurer 
Kommissionens Juridiske Tjeneste (1983-1991). i 
B_ 
VL 
W 
J& - 137 -
JURIDISKE OG BIBLIOGRAFISKE REFERENCER 
FOR TABEL 5. 6 OG 7 
Jachtwet (28/2/1982) (arter, der tidligere var klassificeret som vildt) 
Jachtdecreet (24/7/1991) (arter klassificeret som vildt) 
Driejaarlijks vers I ag van de Commissie : 1987-1989 (blz. 16) (Jagede 
arter) 
Koninklijk besluit inzake de vogelbescherming (9/9/81) 
Drlejaarlijkse verslagen 1984-1986 (blz. 43) en 1987-1989 (blz. 13) 
(skadevoldende vildt) 
Besluit Vlaamse Executleve (4/11/1987) (skadevoldende vildt) 
Loi sur la chasse (28/2/1882) (arter, der tidligere var klassificeret 
som viIdt) 
Arrêté du 18/6/1992 (arter klassificeret som vildt) 
Arrêté du 18/44/1991 fixant l'ouverture et la fermeture de la chasse 
pour la saison 1991/1992 dans la Région wallonne (Jagede arter og 
skadevoldende vildt ) 
Arrêté royal sur la protection des oiseaux du 20/7/72 
BundesJagdgesetz (29/11/52) endret den 29/9/1976 
(arter klassificeret som vildt) 
Verordnung Uber die Jagdzeiten (2/4/1977) (jagede arter) 
Bundesartenschutzverordnung (19/12/1986) (fredede arter) 
Rapport Kalø (blz. 329) (skadevoldende vildt) 
Loven om jagt og vildtforvaltning (nr. 294 - 9/6/1992) (arter 
klassificeret som vildt) 
Jagttabel : generelle Jagttider gældende for Jagtåret 1991/1992 (jagede 
arter) 
Bekendtgørelse om skadevoldende pattedyr og fulge (1/1/1993) 
Real decreto 1095/1989 (8/9/89) por el que se declaran las especies 
objeto de caza y pesca y se establecen normas para su proteccion (arter 
klassificeret som vildt) 
Document ae ion sobre la caza de aves y el est ado de conservaciô de las 
especies implicadas en Espana y Portugal, sltuaciôn en 1990, MMA (blz. 
37-38, 46-47) (Jagede arter) 
Real decreto 3181/1980 (30/12/1980) por el que se protegen determinadas 
especies de la fauna silvestre y se dictan las normas presisas para 
asegurar la efectlvldad de esta proteccion (fredede arter) 
Real decreto 1497/1986 (6/6/1986) por el que se establecen medidas de 
coordInaclén para la conservaciôn de especies de fauna y sus habitat, 
ampliandose la lista de especies protegidas en todo el terri torio 
nacional (fredede arter) 
Rapport MMA (blz. 54-55 - skadevoldende vildt) 
138 -
Arrêté du 26/6/1987 fixant la liste des espèces de gibier dont la chasse 
est autorisée 
Arrêté du 17/4/1981 fixant les listes des oiseaux protégés sur 
l'ensemble du territoire national 
Code rural Art. R 227-27 (skadevoldende vildt) 
Code rural Art. R 228-5 (fredning af ikke-Jagtbare arter) 
Joint Ministerial Decision 414985 (29/11/1985) : Measures for the 
Management of Wild Birds (arter klassificeret som vildt) 
Annual Hunting Regulation 79696/3093 (26/7/1990) voor het seizoen 
1990/1991 (Jagede arter) 
Brief van de heer Ch. Markou van 6/12/1991 en onderhoud met 
A. Kallia/DGXI (skadevoldende vildt) 
Legge 968/77 (27/12/1977) : Princip! general! e dlsposlzioni per la 
protezlone e la tutela del la fauna e la disciplina délia caccla (arter, 
der tidligere var klassificeret som vildt) 
_ Decreto (4/6/1982) : Variazioni all'elenco de Ma specie di uccelli 
cacclablli (arter klassificeret som vildt) 
Legge 157/92 (11/2/1992) : Norme per la protezlone del la fauna selvatica 
omeoterma e per M prelievo venatorio (arter klassificeret som vildt) og 
Jagede arter 
JLBL 
Wildlife (Open Seasons) (Amendment) Order 1991 (268/91) for sesonen 
1991/1992 (Jagede arter) 
Wildlife Act (1976) (fredede arter) 
- Wildlife Act (Amendment) Regulations 254/1986 (skadevoldende vildt) 
Règlement ministériel du 22/11/1990 concernant les espèces de la faune 
sauvage classées gibier 
Règlement ministériel du 1/7/1991 concernant l'ouverture de la chasse 
(jagede arter og skadevoIdendwe vildt) 
Règlement grand-ducal du 8/4/1986 concernant la protection intégrale et 
partielle de certaines espèces animales de la faune sauvage 
UL 
Jachtwet (1954) (arter klassificeret som vildt) 
Mlnlsterlôle beschlkking opening en sluiting van de Jacht van 8/8/1977 
(Jagede arter) 
Vogelwet (1936) (fredede arter) 
Decreto-Lei 274 - A/88 (3/8/1988) (arter, der tidligere var 
klassificeret som vildt) 
Decreto-Lei 43 (8/2/1990) (arter klassificeret som vildt) 
Calendar lo venatorio 1991/1992 (Jagede arter) 
Decreto-Lei 75/91 (14/2/1991 (fredede arter) 
Rapport MMA (skadevoldende vildt) 
- 139 -
UK 
GB : 
Wildlife & Countryside Act 1981 ((arter klassificeret som vildt, fredede 
arter og skadevoldende vildt 
Game Aet 1831 (Jagede arter) 
NIRL : 
Wildlife Order 1985/171 (Jagede og fredede arter, skadevoldende vildt 
Game Law Amendment Act 1951 (Jagede arter) 
Arter, der Ikke forekommer i de 12 medlemsstater. Følgende dokumenter har 
tjent som kil de: 
EUR rapport - 12835 
11MA-rapport 
Kalø-rapport 
/Hû 
BILAG 
' BILAG I 
Liste over de rapporter som kan rekvires i DG XI 
vedrøde Direktiv 79/409/EF 
Compilation des dérogations communiquées par les Etats membres au 
titre de l'article 9 de la Directive 79/409/CEE. 1987. 
(Compilation réalisée par l'Institut Royal des Sciences Naturelles de 
Belgique dans le Cadre du contrat 6610-89-48) 
- Compilation des dérogations communiquées par les Etats membres au 
titre de l'article 9 de la Directive 79/4Q9/ÇEE, 1988. 
(Compilation réalisée par l'Institut Royal des Sciences Naturelles de 
Belgique dans le Cadre du contrat 6610-89-48) 
- Compilation des dérogations communiquées par les Etats membres au 
titre de l'article 9 de la Directive 79/409/CEE. 1989. 
(Compilation réalisée par l'Institut Royal des Sciences Naturelles de 
Belgique dans le Cadre du contrat 6610-90-6687) 
- Compilation des Informations fournies par les Etats membres sur 
l'application des dispositions nationales prises en vertu de la 
Directive 79/409/CEE concernant la conservation des oiseaux sauvages. 
1991-1983. 
(Compilation réalisée par l'Institut Royal des Sciences Naturelles de 
Belglqure dans le cadre du contrat 6610/89/48) 
-Compilation des informations fournies par les Etats membres sur 
l'application des dispositions nationales prises on vertu 6e la 
Directive 79/409/CEE concernant la conservation des oiseaux sauvages 
1984-1986. 
(Compilation réalisée par l'institut Royal des Sciences Naturelles de 
Belgique dans le Cadre du contrat 6610-89-48) 
- Compilation des informations fournies par les Etats membres sur 
l'application des dispositions nationales prises en vertu de la 
Directive 79/409/CEE concernant la conservation des oiseaux sauvages 
1987-1989. 
(Compilation réalisée par l'Institut Royal des Sciences Naturelles de 
Belgique dans le Cadre du contrat 6610(90)6687) 
- Compilation des informations scientifiques présentées par les Etats 
membres en ce oui concerne les modifications de l'Annexe 11/2 de la 
Pï recti Y« 79/409/CEE« 
(Compilation réalisée par l'Institut Royal des Sciences Naturelles 
de Belgique dans le Cadre du contrat 6610-89-48) 
Compilation des dérogations commniquées par les Etats membres au 
titre de l'article 9 de la Directive 79/409/CEE - 1990 
Compilation réalisée par l'Institut Royal des Sciences naturelles 
de Belgique dans le cadre du contrat 4- 3640 (91)16323. 
Compilation des connaissances sur i'état de conservation des 
passereaux et leur rôle dans l'équilibre écologique 
D. A CAMARA-SMEETS - Laboratoire 'Ecologie Animale - Louvain-La-
Neuve - (ENV/223/74) 
Bird Conservation In Europe 
S . CRAMP (ENV/223/74) 1977 
Données actuelles pour ia situation de certaines espèces d'oiseaux 
chassables et commerciallsables , 
Western Palearctic Birds S. CRAMP - - U/78/506 - 1980 
Inventaire préliminaire deszones humides d'importance 
communautaire ou internationale 
Netherlands Foundation for International Bird Preservation - Museum 
National d'Histoire Naturelle, Paris, S. Allavena - U/79/183 &çlà 
Etablissement de l'inventaire des zones de protection spéciale, des 
zones humides conformément a la Résolution du Conseil du 2.4.79 
relative i la conservation des oiseaux sauvages ; 
1. Important bird areas in the E.C. (IC8P, Dr. Osleck, Prof. Dr. 
M.F. Mozer Bruyns) 
1.a) Important areas In serious threat - Projects for other 
annex x I species 
1.b) Preliminary list of important bird areas In Greece 
2* Aperçu sur les zones de grand Intérêt pour la conservation des 
oiseaux dans la CE. (Museum National d'Histoire Naturelle) 
3. Erates ftltachten ?um Netz der VPfl«|gçfWtzfleb|ots in der E-S« 
(E. Bezzel) 0780/563(447) 
Contribution à la détermination des zones de protection spéciale 
pour la conservation des ciseaux 
Museum National d'Histoire Naturelle - Centro Studi ed informazlone 
sul le Comunlta Europee (Studio esempl if Icativo in Sardegna 
U/79/384 - 1980 
Can ringing and recovery data be of use for Improving wildfowl 
management In Europe - A. J. Cave - 1980 
Etude relative a la mise en place d'un système de surveillance du 
niveau de population des espèces d'oiseaux sauvages I.R.S.N.B. -
U/81/197 
Etude Pilote d'environnement préalable À un prolet de développement 
agricole (étude de cas en Grèce - Amvraklkos 
Ecoset - Ares - U/81/202 
Etude relative aux règles et à la pratique de la chasse aux oiseaux 
sauvages dans les Etats membres de la Communauté 
- I.C.B.P. - S. Allavena - U/82/197 
Contribution â la protection des blotopes dans ia Communauté _ 
E.R.L. - U/82/199 
-A^l 
Zones d'Importance pour la conservation des oiseaux dans la CE. 
(partie III) 
The Netherlands Foundation for International Bird Preservation -
U/82/427 
Etude relative à la mise en place d'une base d'information pour la 
préparation de rapports sur l'application de la Directive 
79/409/CEE 
- I.R.S.N.B. - U/83/217 
Sites de grande Importance pour la protection des oiseaux menacés 
de manière Immédiate. Point de la situation en 1984 
-Netherlands Institution for international Bird Preservation -
U/83/218 
Etude en matière de gestion d'un réseau de sites européens de grand 
intérêt biologique 
- Société pour l'Inventaire de la Flore et de la Faune - I.R.S.N.B. 
- U/83/219 
Etude préliminaire à une identification de la répartition 
écologique et géographique en Afrique de certains éléments de 
f'avlfauno do la CTE* 
- I.R.S.N.B. - U/83/220 
Elargissement et mise à lour de l'Information sur les esoèses 
menacées dans la CE. 
- I.R.S.N.B. - P/83/270 
Etude préparatoire à l'Atlas européen des oiseaux nicheurs 
- I.R.S.N.B. - P/83/473 
Etude de mise en place d'une survel I lance continue des fluctuations 
annuelles des oiseaux nlcheurs a distribution dispersée 
I.R.S.N.B. (contrat P/83/474) Octobre 1984 
Aperçu des zones de grand Intérêt pour la conservation des espèces 
d'oiseaux migrateurs de la Communauté en Afrique 
I.R.S.N.B. Contrat U/84/129 - EUR 10878 - 1986 
Hunting wild birds - laws and practices In 8 EEC Member States 
IC8P-EC Working Group - September 1983 
Préparation et évaluation d'actions communautaires pour 
l'environnement naturel - période 1984 - 1985 
P. Kunkel - 84/11-033-11-S 
Etudes relatives à l'application de la Directive 79/409/CEE. en 
particulier en ce oui concerne le statut des espèces et des 
populations et la situation de leurs habitats 
- I.R.S.N.B. - 84/11/035/11/S _ octobre 1985 
Etude en matière de gestion des blotooes représentés dans le réseau 
de zones de protection spéciale pour la protection des oiseaux 
University of Durham - 84/11/042/11/s octobre 1985 
-www 
_ Surveillance des populations d'oiseaux sauvages 
I.R.S.N.B. - Contrat 6611/84/05-1 - Août 1987 
Mise à jour de l'information sur les espèces menacées dans la 
Communauté - situation en 1986 
- I.R.S.N.B. - 85B6600/11/025/11S 1986 
Evaluation de l'inventaire des zones protégées et des zones 
surveillées communiquées par les Etats membres ainsi que des 
actions communautaires pour l'environnement entreprises dans ces 
zones (période 85/86) 
G.I.R.E.A. - P. Kunkel - 85/B6600/11/026/11ZS 
- Etude relative à l'application de la Directive 79/409/CEE (période 
85/86) 
I.R.S.N.B. - 85/B6600/11/027/11S 1986 
- Documentation sur la chasse aux oiseaux et l'état de conservation 
des espèces concernées. Situation en 1986. 
Landbrugsministeriets - Game and Wildlife Administration -
85/B6600/028/11/N octobre 1986 
Designation of special protection areas - in accordance with the 
Directive 79/409/EEC - Status and recommendations 
ORN IS CONSULT/DANISH ORNITHOLOGICAL SOCIETY -
Contract 86-B6615-11-N 
- Etude relative à l'analyse de données concernant les zones de 
protection spéciale 
I.R.S.N.B. Contrat 6611/ZH/14 - Octobre 1988 
- Les expériences de gestion interne dans les zones de protection 
spéciale au sens de l'article 4 de la Directive 79/409/CEE 
Programme de lumeiaoes des sites naturels européens - Rapports 
technloues de la réunion du groupe de travail sur la gestion des 
roselières et de la végétation aquatique - Majorque. Juin 1989 
AMENAGEMENT-ENVIRONNEMENT - Contrat B6610/55/88 
Rapport Kalo : Document at ion on Bird Hunting and the Conservation 
Status of the Species Involved. Situation In 1986 
J. Bertelsen and N.H. Simonsen; Ministry of the Environnement Game 
and Wildlife Administration, Denmark, Revised edition, December 
1989. 
- Rapport BASC : Information Papers on the Different Objects of 
Annex V of Directive 79/409 
British Association for Shooting and Conservation - Contract 
B6610/45/88 March 1990. 
- Evaluaclon del impacto del Puerto decortivo de Cala Gal iota 
(Co I on I a de Sant Jord I. Mallorca. Esoana) sobre las aves de la zona 
Anallsls de la S i tua c ion actual del problema de la i ne i dene i a de la 
GruIIa cofflun (grus grus) en los cultIvos de Gallocanta (Zaragoza-
Te rue! . Esoana) 
J.C AL0NS0 - contrat 6610/89/02 - Novembre 1989 
Rapport EUR 12835, 1990 - Information sur l'application de la 
Direct!va 79/409/CEE 
décembre 1989 - I.R.S.N.B. - (contrat 6610-89-48) 
f -Am 
Rapport ICBP : Analyse du Phénomène des Oiseaux Migrateurs dans la 
Communauté Européenne; 
Contrat N" 6610-62-88 - Jean-Pierre Biber and Tobias Salathé; March 
1990; International Council for Bird Preservation. 
Rapport ICBP : Conservation priorities for migratory birds of the 
European Community 
(Contrat n* 86610-62-88) by Jean-Pierre Biber and Tub i as Salathé, 
May 1990, International Council for Bird Preservation. 
Rapport BTO : The conservation of migratory birds in the western 
Paleartlc-Afrlcan flyway. 
by G.M. Tucker, M.N. Mc Culloch, S.R. Bal Hie, July 1991, British 
Trust for Ornithology. This report Is a summary of BTO Research 
Report N" 58. contract 6617/27/89 
Rapport Stiftung Europaisches Naturerbe Vorbereituno einer 
Kampagne "Natur ohne Grenzen" zur Einbezlehuno der Kommunen und 
Regionen Europas f(lr die EG-Kommlssion 
B 6610-89-02, B6610-89-84) Marz 1990. 
Dossiers d'information sur certaines espèces d'oiseaux réalisés par 
l'IRSNB : 
Sarcelle d'été - Anas querquedula 
Chevalier combattant - philomax pugnax 
Grand tétras - Tetrao urogallus 
Nette rousse - Netta ruf Ina 
Perdrix bartavelle - Alector Is Graeca 
Tetras lyre - Tetrao tetrlx 
Perdrix gambra - Alector Is barbara 
Barge à queu noire - Limosa limosa 
Gelinotte des bois - Bonasa bonasla 
Bécassine des marais - Gallinago gallinago 
Proceedings of the meeting on "wise use" held at Institut Royal des 
Sciences Naturelles de Belgique on S May 1990, IRSNB, June 1990 
(nr. X1/189/91) 
Rapport ICBP: Action plan for the conservation of western LESSER 
KESTREL (Falco naumannl) populations 
J.P. Biber - September 1990. 
Rapport IRSNB : Fiches d'Information sur les espèces enumérées dans 
l'Annexe 1 de la Directive 79/409/CEE. 
mise à Jour de Juillet 1990 (Contrat 6610-89-48). 
Rapport Dr. Ellenberg: Verbreituno. Haufigkelt. Produktivttat und 
Verfoloungraten bel RabenkrUho. Eister und EichelhSher in der 
BundesreoubIIk PeutschIand (Marz 1989) 
Documentaclon sobre la caza de aves y el estado de conservée Ion de 
las especies Impllcadas en Espana y Portugal - Situaclon en 1990. 
(Contrat 6610/90/6834) - IIMA INSTITUTO IBERICO PARA EL MEDIO 
AMBIENTE Y LORS RECUR SOS NATURALES - mal 1991. 
_ Contamination oar les polluants métalliques de l'avifaune aouatioue 
utilisant les zones humides de la côte atlantique et 
méditerranéenne française 
(contrat B6610/89/25) I.W.R.B. - 1990. 
Calcul actualisé des indices de vulnérabilité proposés par E. 
BEZZEL pour les oiseaux de l'annexe I et espèces équivalentes 
I.R.S.N.B. - août 1989 - (Contrat 6610 17 89) 
Etude relative à l'analyse de données concernant les zones de 
protection spéciale 
I.R.S.N.B. Octobre 1988 (Contrat 6611/ZH/14) 
Designation of special protection areas - In accordance with the 
Directive 79/409/CEE - status and recommendations 
ORNIS CONSULT - DANISH ORNITHOLOGICAL SOCIETY - (contrat 
86/B6615/11/005/11/N) 
- Conservation and management of the blotooes ot the Palpation 
pelican - Pelecanus crispus In Northern Greece) 
February 1991 - Aristotelian Un i vers ith of Thessaloniki - (Contrat 
6611/86/10-2) 
- Evaluaçlon del Imoacto del Puerto deportivo de Cala Galiota 
(Colonla de Sant Jordl. Mallorca. Esoana) sobre las aves de la 
zonat 
Jorge MUNTANER - (Contrat 6610/89/02) -1989. 
- Anal Isis de la sltuaclon actual del problema de la incidencia de la 
Grulla comun (orus grus) en los cult i vos de Gallocanta (Zaragoza-
Ter ue 11 Espana. 
J.AL0NS0 (contrat 6610 89 02) 1989. 
- Management and reinstatement of Old Hall Marshes 
- R.S.P.B. (contrat 6611/84/07-2) 
- Surveillance des populations d'oiseaux sauvages 
- I.R.S.N.B. (contrat 6611/84/05-1) - août 1987. 
- Designated Natural Areas In the European Community - proposals for 
a revision of the classification system of protected and managed 
areas In the E.C. 
ASSOCIATION AMENAGEMENT -ENVIRONNEMENT (contrat 86B 6611 11 001 11 
Rapport de la Commission : The Influence of hunting on bird 
populations (X1/216/92) 
- Rapport I.R.S.N.B. - ORNIS - Data Bank - 1992 
Zones de protection spéciale - zones désignées selon l'article 4 de 
la Directive 79/409/CEE concernant la conservation des oiseaux 
Sauvage? (février 1992). 
Bilan d'application de la Directive n' 79/409/CEE sur la 
conservation des oiseaux sauvages 
Rapport établi en collaboration avec l'Institut pour une Politique 
Européenne de l'Environnement, Paris - contrat n* 4-3040(91)5853) -
Juillet 1992. 
-4HJ 
- Monitoring waterfowl populations in the European Community 
IWRB March 1992 (Contrat 6610(90)4981) 
Illegal activities concerned with taking of birds in the EC : An 
expert's view : Alistair Gammel - 15 May 1990 
- Updated information on the status of nine threatened wild birds in 
Greece enumerated in Annex I of the Directive 79/409/EEC -
FAINARETTI - December 1992 (contrat 4-3040(92)8404) 
Actions pour la restauration de populations d'oiseaux gravement 
menacés dans la Communauté 
I.R.S.N.B. - (contrat 6610(90)10089) 
Status and conservation of the Magpie (Pica pica) and of the Hooded 
Crow (Corvus corone sardonius) in Greece 
Phot i s PERGANTIS - December 1992 
Logiciel sur les Oiseaux protégés en Europe 
OPUS SPECIES - 15 août 1992 (contrat 4-3040(91)4681) 
Appui scientifique à la base de données ORNIS 
EUROPEAN BUREAU FOR CONSERVATION AND DEVELOPMENT - (contrat4-
3040(92)6237) 
- A report on the status of management measures and priorities for 
Annex M spec les - D. HILL, XI/13/93 
Actions d'urgence 
Mesures d'urgence visant à la conservation de Haliaaetus albicilla, 
Egret ta alba et Phalacrocorox pygmaeus dans la Communauté 
0RNIS CONSULT, SOCIETE HELLENIQUE D'ORNITHOLOGIE, IRISH WILDBIRD 
CONSERVANCY 
Mesures d'urgence pour la conservation d'espèces menacées de 
disparition à Madère (Monachus monachus, Pterodroma madeira, P. 
face, Columba trocaz, Calonectris dlomedea boreal is) - PARQUE 
NATURAL DA MADEIRA -MUSEE MUNICIPAL DE FUNCHAL. 
- Actions d'urgence pour la protection d'espèces d'oiseaux menacés de 
disparition à Amvrakikos, Evros et les ties Chafarine (Acores et 
Mes Canaries) - Anser erythropus, Numenius tenuirostris, pelicanus 
crispus). R.S.P.B. en collaboration avec les autorités grecques 
(Ministère de l'Agriculture), la Société Ornlthologique Hellénique, 
IC0NA, Sociedad Espaola de Ornithologia. 
- Actions d'urgence pour la conservation de Sterna dougallii dans la 
Communauté - R.S.P.B.. 
Mesures d'urgence pour la conservation de Cher soph i lus duponti et 
Uri aalge iberlcus dans la Communauté. SOCIEDAD ESPAN0LA DE 
ORNITHOLOGIA. 
BILAG II 
Databasen 
ORN IS 
ORNI S-databasen er et værktøj til klassificering af oplysninger om 
fuglearterne i EF i en sådan form, at bestandene kan forvaltes efter 
principperne I direktiv 79/409/EØF om beskyttelse af vilde fugle. 
Basen er oprettet på Initiativ af en rekke videnskabelige institutter i EF 
og administreres af disse. EF-Kommlssionen har ydet finansiel støtte til 
databasens oprettelse og til indsamling og validering af dataene. De 
resterende omkostninger dækkes af institutterne selv som led 1 deres egne 
forskn i ngsprogrammer. 
De institutter, som forvalter basen, har stillet basen og alt 
oplysningsmaterialet til rådighed for ORNI S-udvalget (Udvalget for 
Tilpasning af Direktiv 97/409/EØF), som har accepteret at deltage i 
valideringen af basen og give retningslinjer for dens drift. Lederne af 
databasen har fulgt de retningslinjer, ORNIS-udvalget og dettes 
videnskabelige arbejdsgruppe har opstillet for valg af datafelter, 
definition af disse datafelter, data Indsaml ingsprlorIteter og 
t Mgangsmetoder. 
1. Forvaltning og oplysning 
Syv institutter deltager for tiden I forvaltning af basen og kan give 
oplysninger om basens drift og de allerede Indsamlede data*. 
Konlnklllk Belolsch Instltuut voor Natuurwetenschappen 
Afdellno biolooische evaluatle 
Vautierstraat 29 
B-1040 Brussel 
Tel : 32-2-627.43.54 Fax : 32-2-649.48.25 
GauIandrls-Museum 
13, Levidou street 
Kifissia 
G - Athene 
Tel : 30-1-80.15.870 Fax : 30-1-80.80.674 
Joint Nature Convervat ion Committee 
Monkswood House 
City Road 
UK - Peterborough PE1 1JY 
Tel : 44-733-62.626 Fax : 44-733-555.948 
Ministère de l'Aménagement du territoire et de l'Environnement 
5A, rue de Prague 
Luxembourg Vil le 
Tel : 352.478.68.26 Fax : 352-400.410 
Office National de la Chasse 
85 bis avenue de Wagram 
F - 75017 Paris 
Tel : 33.1.44.15.17.17 Fax : 33.1.47.63-79-13 
Irish Wildlife Service 
Office of Public Works 
51, St. Stephen's Green 
Dublin 2 
Ireland 
Tel : 353.1.661.31.11 Fax : 353.1.661.07.47 
Istituto Nazionale per la Fauna Selvatica 
Via Ca'Fornacetta 9 
I - 40064 Ozzano del I'Emilia (Bologna) 
Tel : 39-51-798.746 Fax : 39-51-796.628 
Fem andre institutter sidder inde med oplysninger om basens drift og kan 
videregive disse oplysninger; nogle af dem kan forventes at medvirke i 
forvaltningen af basen i en nær fremtid: 
Serv ico Nacional de Parques. Réservas e Conservacao de Natureza 
Rue da Lapa 73 
P - 1200 Lisboa 
Tel : 351-1_67-55-18 Fax : 35-1-60.10.48 
Instituo de la Conservaclén de la Naturaleza 
4, Gran Via de San Francisco 
E - 28040 Madrid 
Tel : 34-1-34.76.188 
>UB<„(«ftcl>«»tioimcH fOf HotMUchtl» unà C g w d • c h o f f ft k o I o o I « 
Konstant instrasse 110 
D - 5300 Bonn 2 
Tel : 49-228-84.910 Fax : 49-228-84.91.200 
Minister le van Landbouw. Natuurbeheer en Visser il 
Postbus 20401 
NL- 2500 EK Den Haag 
Tel : 31-70-379.29.19 Fax : 31-70-347.82.28 
Skov- oo Naturstyrelsen 
Slotmarken 13 
DK- 2970 Hørsholm 
Tel : 45-45-76.53.76 Fax : 45-45-76.54.77 
\b\ 
2. Basens geografiske opbygning 
ORNI S-databasen indeholder oplysninger vedrørende arealer. Den supplerer 
således basen CORINE-biotoper, som indeholder punktvise data vedrørende 
lokaliteter eller malepunkter. 
Den geografiske basisenhed for ORNIS er "regionen", som angivet i Det 
Europæiske Fællesskabs politiske kort; den svarer i hver enkelt medlemsstat 
til et forskelligt, men endeligt fastlagt NUTS-niveau. Enhederne på højere 
niveau er medlemsstaterne og Fællesskabet. De lavere geografiske enheder er 
NUTS-enhederne på et lavere niveau. NUTS-enheden på "regions"-niveau er i 
Belgien, Grækenland, Frankrig, Irland, Italien, Portugal og Storbritannien 
"den nationale administrative region", i Tyskland "Bundesland" og i Spånen 
den "autonome region". Danmark, Luxembourg og Nederlandene udgør hver kun én 
NUTS-region. Basen suppleres systematisk på regionsniveau. Forekommer der 
data relateret til lavere niveauer, indlæses de i en kompatibel supplerende 
datafil. 
3. Dataenes opbygning 
I basen samles videnskabelige og tekniske data vedrørende: 
størrelsen af og tendenserne i bestandene af fuglearter med naturligt 
ophold i EF 
grundlæggende oplysninger om deres levesteder 
grundlæggende oplysninger om tidspunkterne og stederne for deres 
formering, træk og overvintring 
faktorer, der vedrører menneskers direkte indgriben i fulgearternes 
populationsdynamik, dvs. forsætlig Jagt/fangst/indsamling. 
Alle dataene er tildelt et pàl i de II ghedssymbo I efter følgende kode*. 
kontrollerede data fra optællinger eller undersøgelser 
ikke kontrollerede data fra optællinger eller undersøgelser 
lokalt skøn (national ekspert eller Institution) 
centralt skøn (EF's eksperter) 
For alle tIdsrelaterede data er tidsenheden en måned opdelt i 1O-dages 
perioder. Alle periodeangivelserne vedrører årlige middelværdier. 
4. Datafelter 
1. Formering 
1. Forekomst: Forekommende, uregelmæssigt forekommende eller ikke 
forekommende 
2. Omfang: Antal ynglepar eller, hvis dette er uhensigtsmæssigt, 
antal individer, reder eller æg 
3. Tendens: Stigende, stabil, i tilbagegang 
a 
4. Tidsrum: Tidsrummet mellem indledningen af territorieforsvaret 
og ungfuglenes uafhængighed 
For de arter, hvor ungfuglenes sociale afhængighed er 
af længere varighed, er yngletidens afslutning 
fastsat således: 
- For Anser og Branta: til ungfulgenes fraflyvning fra 
reden 
- for Perdix, Alectoris m.fl.: til slutningen af 
forældrenes beskyttelse 
De Indlæste data for Anas platyrhynchos og Columba 
palumbus vedrører hele yngletiden for 80% af 
yngleparrene* 
Databasen ORNIS registrerer ikke de opdelinger af 
yngletiden, som er defineret i denne rapport. 
5. Levested: Tre vigtige levesteder angives. 
For disse arter tages der i de sammenfattede oplysninger hensyn til, at 
de forekommer halvtamme som følge af den kunstige ændring, som landbrug 
og eutrofiering har medført i deres fourager ingsmi IJØ. 
2. Træk 
1. Forekomst: Forekommende, uregelmæssigt forekommende eller ikke 
forekommende 
2. Omfang: Antal individer 
3. Tendens: Stigende, stabil, i tilbagegang 
4. Oprindelse: Lande eller regioner, som trækfuglene kommer fra 
5. Tider: Trækperioder før og efter pardannelse 
6. Levesteder: Tre vigtige levesteder angives. 
3. Overvintring 
1. Forekomst : 
2. Omfang: 
3. Tendens: Forekommende, uregelmæssigt forekommende eller Ikke 
forekommende 
Antal individer 
Stigende, stabil, i tilbagegang 
4. Oprindelse: De lande eller regioner, som de overvintrende fuglearter 
kommer fra 
5. Tider: Tiderne for fuglenes ophold på overvintringspladserne 
6. Levesteder: Tre vigtige levesteder angives 
I« 
4. Jagt/fangst/indsamling 
1. Forvaltning: 1. Jagtbar, Jagtsæson 
2. Jagtbar, ingen Jagtsæson 
3. Jagt/fangst/indsamling i henhold til individuel 
undtagelse 
4. Jagt/fangst/indsamling i henhold til generel 
undtagelse 
5. Jagt i henhold til undtagelse 
2. Omfang: Antal individer pr. år 
3. Tider: Lovfæstede Jagttider; de af medlemsstaterne oplyste 
tider for undtagelser 
4. Levesteder: Tre vigtige levesteder angives 
5. Ulovlig Jagt/fangst/indsamling 
5. Supplerende datafiler 
1. EF-artslister 
2. SårbarhedskoeffIcienter 
3. Edb-datablade bestilt af den geografiske base 
4. Redigerede datablade, baseret på de i punkt 3 omhandlede datablade og 
tilføjelse af fri tekst 
5. BibiiografI ske oplysninger 
6. Biologiske data (reproduktionsrate, dødelighed) 
7. Omregn i ngstabe 11 er 
8. Diverse 
6. Procedurer for dataregistrering 
Dataene Indsamles og anbringes i et dokumentationsdossier af et af 
forvaltnings insti tutterne; dataene stammer enten fra offentlige kilder, fra 
institutternes egne arkiver eller det er oplysninger, de har fået meddelt af 
tredjemand (data af anden rang i dokumentationsdossiererne). 
Derefter udvælges én oplysning pr. art, pr. region og pr. datafelt fra 
dokumentationsdosslererne (data af første rang i dokumentationsdossiererne); 
oplysningen indlæses dernæst i basen efter afslutningen af en procedure, der 
kan omfatte: 
1. forslag fremsat af et eller flere af forvaltningsinstitutterne 
2. validering foretaget af et af forvaltnings insti tutterne; hvilket af dem, 
afhænger af dataenes geografiske oprindelse 
3. kontrol og afgørelse I ORNIS-udvalget. 
Data, som har gennemgået fase 1, benævnes "foreløbige", fase 2 "validerede" 
og fase 3 "kontrollerede". 
For data, der vedrører datafeltet "ulovlig Jagt/fangst/indsamling", og som i 
sagens natur er vanskelige eller umulige at påvise sikkert med direkte 
iagttagelser eller med hypoteser, erstattes fase 1 og 2 med én enkelt fase. 
Den består i et enstemmigt forslag fremsat af en ad hoc-gruppe bestående af 
tre institutioner og organisationer, hvoraf en ikke deltager i forvaltningen 
af basen. 
I»-1 
7. Procedurer for datatilgang 
Procedurerne for datatilgang er under udarbejdelse i samarbejde mellem 
forvaltningsinstitutterne, den videnskabelige arbejdsgruppe under ORNIS og 
EF-Kommissionens tjenestegrene, naturligvis under hensyntagen til EF-
direktiverne og medlemsstaternes lovgivning på området. 
Hvis EF-myndighederne eller de nationale, regionale eller lokale 
myndigheder, der beskæftiger sig med naturbeskyttelse, har påtrængende brug 
herfor, kan de institutter, der er anført under punkt 1 i den første liste, 
allerede kontaktes; de kan angive det pågældende datafelts aktuelle 
disponibiIitet og de midlertidige tiIgangsmetoder til de foreløbige, 
validerede eller kontrollerede data i databasen. 
Generelle oplysninger om basen (principper for dens oprettelse, definition 
af datafelter, anvendelsesbegrænsninger) kan fås ved henvendelse til de 
under punkt 1 anførte institutter. 
8. Eksempler på anvendelse 
- Vurdering af, hvor stor en procentdel af ynglebestandene af truede eller 
sårbare arter der er omfattet af de særligt beskyttede områder. 
De kompentente myndigheders fastsættelse af bestemmelser om Jagttider. 
Vurdering af de af medlemsstaterne oplyste undtagelser, udstedt i medfør 
af artikel 9 i direktiv 79/409/EØF. 
»/4M/KC WlldBWi WIWBtrJ« 79/409/tU 
ANEX0I-BIIA6I-ANHAN0I-IUPAPTHMA I-
ANNEXI - ANNEXEI - AtlÉGATO1 - BIJIAGEI - ANEXOI 
1. Ctvti iteOitt 
I Otvli tretJa 
J. Oivti Immer 
<. Podletpi lurltui 
5. Purodromt 
midein 
6. Peuodromt fete 
I. Bulwerlt bulverU 
ft CtlOAeeuli 
dlemedet 
9. Pyfflnvj pufflAui 
mturtunlcui 
10. Mlmii wlmllli 
II. Ptli|odfomt 
mtriAl 
It Hydrobitet 
pelifiait 
IV OceiAOdromi 
leucofhot 
M. OeeiAodremt 
entre 
IS. Philicroeoru 
MfbO llAIAjll 
14. Philicfocertx 
irittotelU 
d6imtreitll BIMAO)' 
Collmbo ehlco 
Cotlmbo Irtlco 
Collmbo fftftd« 
Ztmputltn 
Oielllrrok) 
Petrel de Midelrt 
Petrel tdlmlco 
Petrel de Bulver 
Pudeli eenlelcAii 
Pirdeli pIchOAtu 
beleer 
Pirdtti ehlci 
PdAo pechltlbo 
Pitøo COfflflA 
MAo de Uich 
PttAOdoMideln 
Cormorån $ nndt 
(eoAtlnenuD 
CormoriA 
moAudo 
(medlterrlAeo) Dtnik 
Itødttftibtt tom 
Sonsuubtt tom 
litom . 
Nordlik 
Upptdykker 
Mtdtirtbttd 
petrel 
KtMfttkbltd 
petrel 
Bulwen ikripe 
Kuti ikripe 
Belttrtik 
elmlndetlt ikript 
Mie ikripe 
Preffttitormmlt 
Ulto itørmmlo 
Stor itormtvilt 
Midtlmtormi« 
Mit 
Iktrv 
Otofttifttfttil 
underart) 
Topikirv 
(Mklddhivi 
underart) Dtuttch • 
Stemttucher 
Pnchttigcher 
tiitiuchtf 
Ohrentiucher 
Midttruturm* 
YOfM 
Xtpvtfdtfl* 
StuntvOftl 
MwtfltUfAV 
*9S*I 
Ottbedmabtl* 
Kurmttuchtf 
tdtwimduMbtl 
tturmuucher 
<Bttotitocht' . 
UMtrtit) 
MtJfttf . 
SMiattftuehtf 
VeJtteild* . 
MUBMChwitbt 
Sturmtchwtlbo 
WeBenllufer 
Madeira« 
VtOtriUufer 
KOflAOftA 
Otondntnttte 
UnterarO 
Krlhemchirbe 
<M1ttt)metf 
Untenrø 'BUirvwd 
K*ita0oto 
AAftXQOpo^tV 
n«ra0c4n 
• 
QlC^OVTTtClCiOO 
•utttofiotU n* 
•trikXMOiXi twv 
Dtttltll 
Oudtocotiu tov 
Mvcr 
Aotliac 
MO)«<eM4 
Bc&taQttov) 
Muqdpw* 
nctQOoc 
Kvpaio^dTig vr& 
MoMooc 
KoQpoetoe 
fltimgamjm. fvM) 
OaXodooK^^axa? BntBah 
*td-tfuottt4pivtf 
Bttdtthroettd 
Dtw 
Orett Northern 
Dtvtt 
Slavonian Crebt ' 
Frelra 
Oon-fon 
Butwert Petrel 
Cor/i Shearwater 
Manx Shearwater 
(Beletiit 
lubepedea) 
Uttle Shearwater 
Prt|att Petrel 
Storm Petrel 
Ltaeh'iStomv 
petrel 
Madeira* Storm* 
pttrtl 
Comorant 
(conttntnuliub* 
ipedet) 
Sht| 
(Mtdlttmnein Mb> 
•pedei) Prancalt 
PJonjtontttmartn 
PlonteoneraJque 
Ptonjeon Imbrtn 
Oiib« tedevon 
OUbtotindt 
Medtrt 
DlabtodftduCap* 
Vtft 
Pttrtl de Bulwer 
Puflin ctndré 
Puflln det Batéaru 
Pttkhifnn 
Péirtt frétttt 
Pltrtl ttmpdit 
Mtfel culbliM 
Pétrtl dt Cwiro 
Omttd Cormoft« 
Oomtiptct 
COMtAAAtttt) 
CofmorM huppé 
OeoMiplet 
médlitmnltnn«) | lUtUno 
Itrotift mlAort 
StroUft mtuifu 
Stroligi mitilon 
Svtuo eomuto 
Bent dl Miden 
Bem det Cipo 
Verde 
Bent dl Bul ver 
Beru mtfflore 
BerumlAore 
Ctottotpede delle 
BektrO 
Otru mlAort 
fctct 
UcetlodtBe 
Itmptitt freini 
UcetBodellt 
Itmptilt 
UeetBodtltt 
ttmpMit 
codiforoiti 
UcctJIo delle 
Itmptilt dl 
Ctitie 
Cormorano 
(fottMptdt 
tontine nu le) 
Mtnntontdil 
du/To Oottetpede 
det Modhem neo) NederiiAdi 
Koodkeeldulker 
Ptreldulker 
Ijidulkcr 
KulTdulker 
Mtdelnuorm-
vofd. 
Oon-gonitofm-
votel 
Burvert 
itormvotel 
Kuhli 
pl|Uiormvo|el 
Noordj« 
pl)U(ormvot«l 
(Veiunediurrme 
OAdenoort) 
Ktelnt 
pl)Utormvo|el 
BOAI itormvogelile 
Jtormvo|eli|e 
Vul iiormvo|eli)o 
Mldelrtttorm-
votelt)e 
Albcholver 
(coAtlneAtile 
ondereoort) 
Kblfitlicholver 
CMIdddiAdte ?.ce-
onderioon) Portu|ui4 
MoWlhi-peqyern 
MoWIhi-lreUa 
Mobilhi-ifinde 
Me/|ulhlo-de* 
pejcoco»cu*unho 
Pfdn dt Mideln 
Prtln do BugJo 
Almi-neirj 
Pifdeti-de-bico-
imirtlo 
Ptfdeli-iombrlj dti 
fitktru 
Pirdclt-pequeni 
Cilamir 
Pilnho-de*audi-
qutdndi 
Pitnho-de>ctudt-
Torndi 
Ptlnhodi Midtin 
Corvo-mirlrho-de-
fieej>brtAcu 
dubetpe'de 
COAUACAIIO 
Corvo*mtrlnho-de-
erlm Oub*ip<ci« 
medltcrrlnlei) 
79/4M/KC Wild Birds Wild Birds 79/409/EEC 
17. PhiUeroeonx 
pyimeui 
18. Peleanui 
onocroului 
19. Peleanui crlspui 
20. Botturui rtelltrt» 
21. Ixobryehui 
mlnutui ' 
21 Nyetleort* 
nycUeortx 
23. Ardeoli nlloldei 
U. tirent itrtetu 
25. t|retu lib« 
2$. Ardet purpuret 
27. Clconli nl|rt 
24 Cteonlt deonlt 
29. PletidU rttdneOu» 
30. Pitulet leucorodii 
il. Phoenleoptenji 
ruber 
32. Crinui bevtektl 
(Cygnu» coHim» 
bitnui bewlcklO 
33- Cyinui eytnui 
M. Anter tlblfrom 
fhvlrojirli 
35. Amer erythropui 
y>. Driflii leucoptii 
37. Ortnu rurleollli' 
36. Ttdomt ferru|lnet 
39. Mirmtronetu 
tntuiUroitrli 
<0. Aythyt nyroet EtptAol 
Cormorin 
plgmeo 
Peltctno comon 
PeDctno ceAudo 
Avetoro 
Avetorltto comon 
Mtrtlnete 
OtrdUt eengrejera 
Gtreea comon 
Otrcett gnnde 
Otrtt Imperttl 
âgOeAinegra 
CtgOeAi comon 
Morlto 
BipituU 
Plemenco 
CUne ehleo 
Citne cantor 
Aniir eeroto de 
Oroenlindli 
Aniir ctreto 
chlco 
Btmtdt 
ctribtinea 
Samedi 
cuetltrroji 
Tirrocenelo 
Cereett pardllle 
Porron ptrdo Dtntk 
Pvxrgtkarv 
Almindelig 
pelikan 
Krøltoppet 
pelikan 
Rerdrum 
Ovrergheke 
Ntth«|r« 
TOpheJre 
Sttk«he)re 
Selvhejre 
Purpurhejre 
Sortltork 
Hvtdetork 
Sortibto 
Skeitork 
flamingo 
Plbeivan« 
Sengevtne 
BUigii 
(gfinlindtk 
undenrO 
Dvcrxei« 
Bramgii 
RodhaketOai 
Ruetand • 
Marmorand 
Hvldejet tnd Peuueh 
Zwergtcharbe 
RoMpellkin 
Krauikopf* 
pelikan 
Rohrdommet 
Zwergdommel 
Nichtrelher 
Baltenrether 
Seldenrether 
Sllberrelher 
Pu$urrelher 
Schwersaterch 
Weltatorch 
Stehier 
Ufller 
Plamlngo 
] Zwergtchwan 
Stagaehwen 
OtlSginj 
(gronllndiiehe 
Untenrt) 
Zwerjuani 
Nonnengane 
Rothaltaane 
Roetgena 
Marmetente 
Mooreme gXXnvutd EngtUh 
AflrucoJttXexAvoc 
TpoyopovY»«4vo 
nQV0|iOVYXuV8 
hhiXtOMaooxoc 
AftfNOWUCViaC 
AQTUQOtOtNHOC 
noc/puootowvvàç 
McNQCrttXaçyoç 
Xduetota 
XOUXWJOOHOW 
•XMYNO 
AYQWKVX>Q( 
AoXQO|ttViwdxm<t 
footXavotaO 
ill,. J1 ! 
nuvuxmn* 
KoJotiycOoauoxm« 
KCWTBVdXTV* 
Xtuctdftcstui 
BoXtoicajiut. Pygmy Cormorant 
White Pelican 
Oatmailtn Pelican 
Bittern 
Utile Bittern 
Night Heron 
Squaceo Heron 
tittle Egret • 
Orett White Bgref 
Purple Heron 
Blick Stork 
White Stork 
Olowyîbti 
Spoonbill 
Oretter flamingo 
Bewick1» Swan 
WhooperSwan 
White-fronted 
Ooc*e(Oreenltnd 
lubcpedet) 
Uuer White* 
fronted Oocee 
BtmideOoeee 
Red-breasted 
Oocee 
Ruddy Shdduck 
Garbled Teal 
White-eyed 
Pochtrd Prancal« 
Cormoran pygmée 
Pélican Wane 
Pélican frUé 
Butor étoOé 
Btonglee nain 
Héron blhoreau 
Héron «abler 
Aigrette garaette 
Orande Aigrette 
Héron pourpré 
Cigogne notre 
agogne blanche 
mUratdneOe 
Spatule blanche 
Plamantreee 
Cygne de Bewkk 
Cygne Munge 
04e rleuae doue-
ttpfteedu 
Oroentand) 
Oie naine 
Bemiche nonnette 
Bemtcne à cou 
Vous 
Tidomecuaree 
Sereelte marbrée 
Putlgule nyroca h» la no 
Marangone 
minore 
Pelllctno 
Pettleano ricelo 
Tlrabuio 
Tarabuilno 
Nltttcora 
Sgarta duffetto 
Oarxettt 
Airone blanco 
magglore 
Airone rowo 
Qcogni nera 
Oeognablinea 
Mlgnttulo 
Spatota 
Penlcottero 
Clgno minore 
CtgnoMhntlco 
Oce lomberdcll» 
(lotte-ipecle di 
Oroentandla) 
OeaJornberdellt 
minore 
Oca ficdtbltnct 
Oca colloroMo 
Cuaro 
Anatra 
marmorltaitt 
Mbretu ubtccitt Nederltndt 
Owergttlieholver 
Pellkiin 
Xrcokoppeliktin 
Roerdomp 
Woudaiple 
Kwtk 
Rilrelger 
Klein« rJlveffelger 
Orote tllveiïeijer 
Purperrelfer 
Zwena oolevur 
Oolevur 
Zwtrte Ibii 
Lepelitr 
Pltmlnjto 
Klelrie rvun 
Wilde rvun 
Croenltndie 
kolAJM 
Dwerejttni 
Roodhiljxinj 
Outra 
Mtrmereentl 
Wlioo«eend Portu|ui» 
Corvc-mtflnho-
plgmeu 
Pellano-vuljir 
PelIctnO'Creipo 
Abetouro-eomum 
Gira-pequeni 
Coat 
Ptpt-moi 
Gtrçi-brtna-
pequent 
Cirçi-bfina-
grande 
Otrçi-vermelhi 
Ce|onhi>preu 
Ce|onhi-brina 
Mietrleo*preio 
Colherelro 
Pltmlrno-eomym 
Cljrie-pcqueno 
Cline-brivo 
ClIMO-di-
CronellndJi 
Gtnio-pequeno-dt-
teiit-brinct 
Ctwo-de-ficei-
bnncii 
Ctnio-de-p«jeoç> 
wlvo 
P»io-fewj|ineo 
Ptrdllheln 
Zirro-Clitiriho ^ 
79/409/EIC Wild Birds Wild Birds 79/409/1EC 
41. Oxyura 
leucocephala 
4i Pemlt ipryoru! 
4J. Blinui aeruleui 
44. Mlhui mlgrtfti 
4$. Mlrrfiimflvol 
•VS. Htllteetui ttWdlla 
47. Oypaetut barbetut 
it Neophron 
percnopterui 
4«. Cype rurvue 
50. Aegyproi 
monachut 
51. Ctrcaetu« gaOlcua 
31 Clrcut teruglnoeui 
53. Ctrcui cyaneui 
54. Clrcui Mterourui 
$$. Clrcui pygtrgui 
56. Acdplter gentllti 
irrtgonll 
SX Acdplter nltui 
«rinU 
51 Accipiter 
brevlpei 
59. Buteo ruftnui 
60. Aqufia pomarlna 
61. Aqulla dange 
61 AquffaheOaa EiotAol 
MiMsta 
Halcon ibejero 
Elantoaaul 
Milano negro 
Mlanoreal 
PIgargo 
Quebrtnuhueioe 
Allmoche 
Buttre leonado 
Buttre negro 
Agullaculebrera 
AguKucho 
tagwnero 
AgufluehopiHdo 
Aguflucho 
pepialbo 
Afuluchoeenlto 
AaordeCoreega 
yCerden« 
Oavtin comon 
(tubeepedede 
to lata« Canaria* y 
del érctupiélago 
d« Madeira) 
Oivfltagrlego' 
Ratonero more 
Agufla pomerana 
Agufta moteada 
Agulli Imperial DjnjjL 
Hvklhovedetand 
Hveptevige 
Blå glente 
Sortglente 
Rod glente 
Havfm 
lammegrib 
Adielgrlb 
Oleegrib 
Munkegrib 
ftangeem 
Rorhog 
BU kterheg 
Steppeheg 
HodoMg 
Dueheg 
.Qtoralkanik^ar* 
dlntk underart) 
Spurveheg 
vwtdejtAftiOt 
ICanarlekeØerog 
Madeira) 
Konlebet 
epurvebog 
Ørnevlge 
UBeakrlgeom 
Stor «krtgetrn 
Keberorn Peunch 
Wetgkopf. 
Weapenbuattrd 
Otekaar 
Schwanmilan 
Seeader 
f>H*Rt*tf 
Schmuttgeier 
OlneegeJer 
MOÂCnigeier 
ScNangenadJer 
t 
Rohrwethe 
Kontwetne 
Steppenwelhe 
HabkM(UMer* 
anaufKorUka. 
Sardinien) 
Sperber 
(Unkertit der 
Renerenund 
Medekaa) 
KurtAngtperber 
Adlerbueaard 
Schretadter 
ScheHadler 
Kataendler THwùA tEntJith, 
KafoXoôSt 
Xe^ittcpaQpOMlvt) 
•BXeroÇ 
Totem« 
WltUm* 
A*«% «ti*^^»âtft«tàeBjL*# 
wŒfWPJOwŒeTpW* 
A&tøOffOJtTK 
•Oovio 
eXBoetoç 
KetatiAttoitoc 
jHftttftwrjHOt 
AI|>IOUII»yW> 
AtfloodXttijftfM 
itlC XOMatikj 
Xaçonvw) 
TM^MteONO 
(eM4 KcvoQtetv 
rnpervy 
StttMl 
KOQUfOlt9( 
XUHHtloS 
BomjLOttôÇ .White-beaded 
Puck 
Honey Burnrd 
Black-ehoutdered 
Kfet 
Black Kite 
RedKHe 
Whhe-tafled Eagle 
Bearded Vulture 
Egyptian Vulture 
OrlffoQ Vulture 
Black Vulture 
Short-toed Bagle 
Maiah Harrier 
Hen Harrier 
.Pattd Harrier 
Montagu4! Harrier 
Ooengwk 
(Contotvtardl* 
nianiubepeclea) 
Sperrowriewk 
CCanartan* 
tubepedei) 
Levant Sparrow* 
ntwx 
tong-legged Prancal« 
E*g*t . 
Spotted Eagle 
Imperial Eagle . Ertimatureâtlte 
blanche 
Bondrée aplvore 
ttanlonblane 
MOannofr 
Muen royal 
otancno 
Oypeete barbu 
Percnoptere 
dlgypte 
Vautour fruve 
Vautour moine 
Cuvette Jeen>te* 
Btane . 
Bueard dee reeeaus 
Bueard Selnt-MtrUn 
Bueard pita 
Bueard cendré 
Autour dee 
eipecodeCom-
SardalgM) 
Epenrler d'Europe 
Cwuf etpocedftt 
Cantrleeetde 
Madère) 
Ipenderlpiedi 
coum . * 
Buée féroce 
Algie øomartn 
AlgJeerttrd 
Alglelmpértil luUtno 
Cobbo ruxjtlnoio 
Ptleo pecchltiolo 
Nibblo bltnco 
Nlbblo bruno 
Nlbbtoreile 
Aqulla di mare 
Awoholo degll 
agnen 
Capovicolo 
Orifone 
Awoltolo 
Bltncone 
falco dl ptlude 
Albinelli ret I« 
Albenella pallida 
Albtnellt minore 
Aatore 
Oottoepede dl 
Conlea-Sardegnt) 
Sparvtere 
(iottoepedo deli« 
Canine c dl 
Madera) 
Sptrvlere levtnilno 
Poltnt codtbitnet 
Aqulla inauitt 
minore 
Aqulla anttrtlt 
magglore 
Aquflt Imperlite • ftft"'"* 
Wltkopeend 
Wei pendler 
Orljxe wouw 
Zwtne wouw 
Rode wouw 
Zeetrerid 
Ummerajer 
Attgler 
Vile gler 
Monnikigler 
Sltngenirend 
Bruine klekendlef 
Bliuwe klekendlef 
Steppen* 
klekendlef 
Ortuwe klekendlef 
Hivlk (onderjoort 
van Conlca-
Strdlnle) 
Sperwer (onder-
toon van de 
CanarttcheeitiA-
den en Mtdeln) 
Btlktniperwer 
Arendbulterd 
Schreeuwtrend 
Butttrdtrend 
Spctnie 
kelunrend frortutufi 
Puc-nbo-tlçido 
Fildo-ibelheito 
Penelrelro-clnrenio 
Mllhtfre-preio 
Mllhtno 
Ågult-nbtlvi 
Quebii-ouo 
Abutre do Exipio 
Crlfo 
Abutre-preio 
Åftuli-eobrcln 
TtrunnhJc-ruivo. 
dce-piuU 
TtrunnhJo-injlido 
Ttrunnhlo-de-
pelto-brtneo 
Ttrunnhlc-etcidof 
Acor Oubejpéde di 
Côrtegt e Strdenhi) 
Purt'btrdoi 
Ctvllo-irexo 
Boieo-mouro 
Agula-pomiriM 
A|ult-|rludeiM 
Ajuli-lmperiil «^ 
79/409/EEC Wlld Blrds VM Birds 79/4CVIK 
63. 
64. 
65. 
66. 
67. 
(A. 
69. 
70. 
71. 
71 
73. 
7<. 
73. 
76. 
77. 
11 
79. 
60. 
81. Aqulla adalbertl 
Aqullt chrytaetoi 
Hlentetui 
perm*, tvu 
Hlentetui 
ftidatui 
PtndJon hellietui 
Ptleo ntumtnnl 
Pileo colum-
barlui 
Ptlco eleonone 
Ptlco blirmlcui 
Ptlco peregrlAui 
Bonaia bonatlt 
Ltgopui mutui 
pyrtntlcui 
Ltgopuiinutui 
halveileut 
Tetrto tetrlx 
letrlx 
Teino urogtllul 
Alectorli irteea 
suatllli 
Aleoorli gneea 
whlukeA * 
Alectorli btrbtn 
Perdlx perdlx 
lulle* EtpaAol 
Åguila Imperial 
Ibérica 
Åguila real 
Afulk ealtada 
Åguila perdlcert 
Åguila peicadon 
Cernfcalo prlmllla 
Btmere)6n 
Htleonde 
Bleonor 
Hale6n boml 
Halc6n pe'regrlno 
Orével 
Perdit nlval 
plrtnalea 
Perdia nlval alpine 
Ot 1te lin 
(eonUnentaD 
Urogallo 
Perdis frleti 
ilplna 
Perdit frleti 
•Idltina 
Perdlx moruna 
Perdlx pardilla 
Itallana Oanik' 
tberltk kejaertm 
Kongeørn 
DvcrgtrA 
Htgetm 
PUkeern 
Ule timfalk 
Dvaergfalk 
EJeononftlk 
Unnerfalk 
Vandrefalk 
H)erpt 
FJeldrypt 
(underart fn 
Pyrenateme) 
PJtldrypt 
(undennrn 
Alperne) 
Urfugl 
Oondnenul 
undertrt) 
Sttnhtnt 
(undtnit fra 
Alperne) 
Sttnhtnt 
(underart fn 
Sicilien) 
Berberhtne 
Aferhtnt 
Oulltnik 
undenn) Deutsch 
SpenUcher 
Kalaeradler 
Sulntdkr 
Zwertadler 
Hablchttadler 
PUchadler 
Rotelfatke 
Merlin 
Eleonorenfalk 
lenntr 
Vandtrfalke 
HeeelhuhA 
Alptnechnee* 
huhA<Pyitnlen> 
Unttran) 
Atptfttchnet* 
huhn (Alpen* 
Unttran) 
Blrkhuhn 
Oconttntnule 
UflttrtrO 
Autrhuhn 
SttJnhuhn 
(Alptn*Unterart) 
Stelnhuhn * 
CflxflJtn-
Unttrtn) 
Ptbtnhuhn 
Btbhuhfl 
Ortlltnleehe 
Unttran) 'Bttipixd 
BamXondc, IpnjvxiV; 
Xovoactdc 
Xtauparrtc, 
Sm(and{ 
Vaoattdf 
NavoYioaxoc 
MauQcetaiQ(tT); 
XouooytQCMC 
nttottns 
AtptdMOtQ 
Douvogne^xota 
(MMwv 
nvQqvotev) 
lfawopovfototq 
•AXfttan) 
AUQOMtrawf 
(Hxa^antx^ <puXi\) 
AyO>OMOVQMO( 
nnpfttQtatt (eMU 
TWV AJJMWV) 
n«p«tto6o«a (vuM 
B^qcoxlo&ota 
fpM tr« JtoXtofl Entjlah 
Spenlah Imperial 
Eagle 
Odden Eagle 
Booted Eagle 
BoneltTi Eagle 
Oiprey 
Letter Kettrel 
MerUn 
EJeonorrt Falcon 
tanner Pakon 
Peregrine' 
HaaelOrouee 
Purmlgan 
(Pyrenten 
lubepedea) 
Ptarmigan (Alplnt 
tubepodea) 
Blade Orouae 
(eondntfltal 
tubeptdta) 
Ctptrttmit 
Rode Ptrtrldge 
CWptat 
•ubiptdti) 
Rode Partridge 
CSkffian 
tubeptdti) 
Barbery Partridgt 
Partridge Oull* n 
lubepedea) Prancaia 
AlgJt Imperial 
fetriqut 
AlgJt royal 
Alglt botté 
AfgkdtBonelU 
Balbuxard pécheur 
Ptucon 
crictrtllttte 
Ptucon émerlllon 
Paucon dlléonore 
Ptucon lanJer 
Ptucon piltrin 
OiBnottt del bou 
Itgoptdt alpin 
(tout etpece dei 
Pyftnftt) 
UgopWe alpin 
(aoui teptcoi det 
Alpei) 
Tltrtt-lyrt 
Cpopulatloni 
contlntnulei) 
Onnd tltrai 
Ptrdrtx bartavelle 
dout-tipece dei 
Alpei) 
Ptrdrlx beruvelle 
(tout-etpees de 
Skfie) 
Perdrix gambra 
Ptrdrtx griie Ctout-
tt peot dltille) lullano 
AquOa Imperiale 
iberia 
AquOa rette 
Aqullt mlnore 
Aqulla del Bone III 
Ptlco petcatore 
C rlll a lo 
Smertgllo 
Palcodella reglna 
Lantrlo 
Pellegrlno 
Pnncollno <1J 
moAie 
Pemlee blånet 
Ciouotpecie di 
PlreneO 
Pemlee blånet 
(louotpcele delle •-
AlpO 
Pigltno dl monie 
(popoltxJonl 
contlnenull) 
Oallo cedrone 
Corurnlee 
(touoipecle delle 
Alpl) 
Coiurnlee 
(lottospecie di 
Sldlla) 
Pernlce aarda 
Suma (totiwpecle 
d'l(allt) Nederlands 
Ibertiche 
keJzen rend 
Steenarend 
Dwergirend 
Havlkarend 
Vlaarend 
Klein« torenvilk 
Smelleken 
Ueonora'i viiv 
La nner valk 
Sleehrvalk 
Haulhoen 
Atpenineeuvhoen 
(Pyreneeln« 
ondenoorO 
AlpentAeeuwhoen 
(tlpl)nM 
OAdenoorO 
Korhoen 
(coAtlnentale 
populttlei) 
Auerhoen 
Buropeae 
ttetnpairlji 
(alpl)rue 
ondenoorO 
Europete 
tleenparulji 
Oldllurue 
ondenoort) 
Barbarlj« pitriji 
PatrlJtOullainse 
onderaoon) Portuguej 
Afula-lrx- j 
Iberiea 
AguU-rfci; 
Afuli-ca'cau 
AfuladeBc-;> 
AgyU.pa-.; -i 
Penetfel.-c-isi-
lorrei 
tsmerllMj.:;-•„-
Palcio-din «\a 
Bornl 
Ptldo-perei' -c 
Cillnhi.do-.~j;c 
U|6pod*bn*c£ 
Ciubeapidt 
plrenalca) 
U|6pode-fcfjr,co 
Oubejpeeie aioim) 
Ctle-lln 
CiubeapecJe 
conUnenu!) 
Teirti 
Perdli-grtu 
(jubeipec; r; -i% 
Perdlt|t|i 
(jubejpic! 
HdllinO 
Perdlt-mod-i 
Perdlt-cinjcAu 
Oubejpeoe J-I-I) 
79/409/EEC Wild Birds Wild Birds 79/409/KC 
SI Perdix perdix 
hiipt nient U 
S3. Ponant portina 
84. Poru'ni ptrvi 
8$. Pontnt puillli . 
86. Crex crex 
87. Porphyrio 
porphyrio 
84 Putlea eriiuta 
19. Tumlx lytvatlea 
CO. Gnu gnu 
91. Tetrix letnx 
91 ChlimydotU 
undubta 
93. Out tarda 
94. Hlmantopui 
hlmtntopui 
9$. Reeurvlrottri 
»voeettt 
96. Burhlnui 
oedlcnemui 
97. Cunoriut cunor 
98. Gltnoli" 
pntlncola 
99. Chindriui 
morlneltu« 
GEudromlei 
mertnelhie) 
100. Pluvlilb apricarla 
101. Hoplopt«rui 
iplnotui 
101 Phltomachu« 
pugnax Eipaftol 
Perdix pardltla 
(wbeipede 
tbériea) 
POUueta plntoja 
Potluela battarda 
Pothieta ehlca 
Gulonde 
codornlcei 
Calamon comon 
Pocha eomuda 
Torillo 
Orutla comon 
Slton 
Hubert 
Avutarda 
OgOefteta 
Avoceu 
AlcaraviA 
Corredor 
Canute« 
Chortrto 
carambolo 
Chorltto dorado 
comon 
Avefria eapolada 
Combatiente Danak 
Agerhone 
(underart fra Den 
IberUke Halve) 
Plettet rorvagtel 
LBle rorvtgtel 
Ovtergrorvagtel 
Bngi narre 
Suhanhene 
Kambllthone 
Buroptaiik 
kfbehone 
Tune 
Dvsrgtrapp« 
Kravetrapp« 
Stortrappe 
Styltelober 
ttyde 
Trial 
Ørkenteber 
Brakivale 
Pomeranirugl 
Hjefe 
Sporevibe 
Bruihene Deuttch 
Rebhuhn 
Oberttche 
UnterarO 
Topfeliumpf* 
KJetnea 
tumpfhuhn 
Zwergtumpf* 
huhn 
Wachtelkonlg 
Purpurhuhn 
XammbllBhuhn 
SpttxeMchwenxt 
eujMhnchen 
Krenlch 
Zwergtrappe 
Kragentrappe 
Oroltra ppe 
Stelxenlluler 
Slbetichnibler 
Triel 
Rennvogel 
Brachtchwalbe 
Mornellregen* 
pfelfer 
Ootdregenpfetfer 
Spomkleblt« 
Xampftlufer •gJwwA 
KouJtoftlûBuel 
<q*Mi* 
taraytef) 
XTuctonovXøte 
Mix^rtouXdo« 
NovøJtovXoM 
OotVYOuàvo 
f/WtdCjtWYOÇ 
Ieoovoe, 
Xouentte 
XXouvWraXoç 
Alf0>dlrtiV0Ç 
Kolc^iowtvdç 
Afictttfo 
nctcotodlte 
A|U^oBoôuoÇ 
x^l»tt*t^t»^tfl% f x\ja*^ki 
riiçoxauoovo 
BowvoovuntjcrtÇ ' 
BooxonoOU. 
AVK0O01(0A1|I1XVO 
Vmoaiojnit^ Engllah 
Partridge Oberian 
lubtpedei) 
Spotted Crake . 
'M 
little Crake 
Bafllôn*! Crake 
Corncrake 
Purple OalUnule 
Created Coot 
Andahulan 
Hemlpode 
Crane 
little Buiurd 
Houbara 
OreatButtard 
Bladcwtnged Suit 
Avocet 
Stone Curlew 
Cream-cotoured 
Courter 
Collared 
• Pratincole 
Dotterel 
Golden Plover 
Spur-wlnged 
Plover 
Ruff Prancab 
Perdrix grtae (tout* 
etpece Ibérique) 
Marouette ponctuée 
Marouette pouiiln 
Marouette de BaOlon 
Rile de« genêt« 
Pouk tukan« 
Poulqueicréte 
Tumlx d'Andtlouil« 
Orne cendrée 
Outarde cenepetlère 
Outarde houbara 
Outarde barbue 
tdiaiee blanche 
Avocette élégante 
CBdlcnlme criard 
Courvtte ItabelVe 
Oltréole I coDleT 
Ptuvtergulgnard 
Pluvier doré 
Vanneau éperonné 
Chevalier 
combattant ttallano 
Sum» dottotpccie 
iberlo) 
Voltollno 
Schtrlbllti 
Schlribtllt grigltu 
Redlquiglle 
Polio tuhano 
Poltgt eomuu 
Qutgtlt trtdatula 
Oni 
Otlllnt pnulola 
Ubara 
Otarda 
Cavalière dlttlia 
Avocettt 
Oeehlone 
Corrlone blondo 
Pemlee dl mire 
Plvlere tortollno 
Pbiere dortto 
Pivonoellt armait 
Combtttente Nederland» 
Pair!)» Gberlache 
ondenoorO 
Portetelnhoen 
Klein wtterhoen 
Klein« 
wtterhoen 
Kwartelkonlnt 
Purperkoet 
Knobbelmeer-
koet 
Oettreepte 
vechikwtnel 
Kmnvoiel 
Klein« mp 
Kratfuap 
Grote uap 
Sietuttuut^ 
Khiut 
Grlel 
Renvogel 
Vorktttinplcvler 
Morlnelplcvler 
Goudplevler 
Sporenklevit 
Kemphajn Portutut» 
Perdlt-clntentt 
(subejpicle Ibérlca) 
Pnnxi-d'igvi. 
gnnde 
Pnnga-d'ifuf 
butarda 
Pnngt-d'i|ut-
pequem 
Codornlxlo 
Calmlo-comum 
Galelrlo-da-crlsti 
Tolrlo 
Grqu-eomum 
Sulo 
Abetirdi-moun 
A bettid» 
Pernalonia 
Alfalate 
Alcanvio 
Corredor 
Perdlt-do-mir 
Tiramboli-
carambola 
Tarimbola-doundi 
Ablbe-espondo 
Combiteme 
79/4M/KÇ Wild Birds Wild Birds 79/409/UC 
103. Oalltntgo medli 
104. Numenlul 
tenulrottrii 
105. Trlntt gltreoli 
106. Phaltroput 
lobatut 
107. Urut 
melanocephalui 
100. Unit «end 
109. Law» tudoulnll 
110. Gelochetldon 
Mlodca 
ill. Sterna etspla 
112. Sterna 
tindvlcenilt 
113- Sterna dougallll 
114. Sterna hlrundo 
US. Sterna pandltaea 
I )6. Sterna alblfront 
117. Chlldonlu 
hybrldui 
118. Chlldonlu nl|er 
119. Urtt iiige 
fberlcui 
120. Pteroclei 
orientait! 
121. Pteroclei tlchtti 
122. Columba 
palumbui atorlct Eiptnol 
Agaehidira real 
Zanplto flnq 
Andtrrio« 
baitardo 
Paliropo 
plcotlno 
Oavtota 
obednegra 
Otvloa pleo/tna 
Otvtottde 
Audouln 
Pigttt plconegn 
Pa pu plqulrro)a 
Charrin 
patlnegro 
Charrin roaade 
Charrin comon 
Chtrrln irtlco 
Chirranclto 
Purnird 
artbltnco 
Pumtrel comOn 
Arao comon 
(wbeipede 
Ibérlea) 
Ortega 
OaAga comOn 
Paloma torcaa 
dubetpedede 
lu Axoret) Danik 
Tredatkker 
Tyndntsbbet 
ipove 
Tlnktmed 
Odlnihane 
Sorthovedet 
måge 
Tyndnacbbet 
måge 
Audoulnimige 
Sandteme 
Revterne 
Splitterne 
Dougtlbteme 
fjordteme 
Havterne 
Dviergteme 
Hvldtkaseggct 
terne 
Sortierne 
lomvle (underart 
fra Den Iberiike 
Halve) 
Sortbug«t 
aandhone 
Spldihatet 
tandhen« 
Rlngdu« 
(underart fra 
Acorerne) Deutich 
Doppelichnepfe 
DOnnachnabel* 
brachvogel 
Bruehweater* 
Uufer 
OdlmhOhnchen 
Schwarxkopf* 
mbwe 
DOnnachnabel* 
mowe 
Koralle nmOwe 
Uchaeetchwalbe 
Raubteeachwatbe 
Brandaee* 
edtwalbe 
«chwalbe 
Philieeichwalbe 
KOitenaee* 
»chwalbe 
Zwergtee* 
«chwalbe i 
Weltbaruee* 
»chwalbe 
Traùertee* 
»chwalbe 
Trottelhimme 
Obertiche 
UnterarO 
Sand/htghuhn 
SpieMHighuhn 
Rtngettaube 
(Unterartder 
AxorerO 1!XXmaxd Engllah 
AMXouxetatotvt , 
Atxtotrtn 
AoonotQvyyoç 
r\>p^C«cAvu«OtQVYY 
BxuXøMOvfBpOC, 
Acnc^ufdYXoooç 
AvrJvdtVaooç 
rt^rXdoovo 
Keøaitø 
XftuovByXdoovo 
Pooovwoovo 
noeerøXtøvo 
ACKMCOVXAQOM) 
KavovXaoovo 
MoumtOYMçovo 
MttfrøMcOVO 
A»xiooou«j6itfff<jo<y 
(«M* VHQ«© 
Eo^yort^tøttQaMoaa 
Xru^txttûunafjONOta 
<Moott(qnArl 
AWowr) Oreet Snipe 
Slender-billed 
Curiew 
Wood Sandpiper 
Red-necked 
fhalarope 
Mediterranean Outi 
Slender-bllledOul! 
Audouin'a Oull 
GuD'-bOledTem 
CuptanTem 
Sandwich Tem 
RoeeateTem 
Common Tem 
Arctic Tem 
UttleTem 
Whlakered Tem 
Black Tem 
OulBemotOberlan 
tubapedet) 
BUck-bemed 
Sendgrouee 
Ptrxafied . 
Sendgrouee 
Woodpigeon 
(Axore« 
tubepedei) Prancal» 
Bocaaatne double 
CourUiibeegrél« 
Chevalier lyrvaln 
fhalarope t bec 
étroit 
Mouette 
mélanocéphale 
Goéland railleur 
Goéland 
dViudouln 
Sterne hamel 
Sterne cuplcnne 
Sterne caugek' 
Sterne de DougaO 
Sterne plerregirln 
Sterne ircuque 
Steme mine 
Oulfette mouitte 
Oulfette noire 
OutDemotdd'troll 
Ctow-eapece 
borique) 
Oenga urubande 
Oangacata 
Pigeon ramler 
(tôut-eipèce de» 
Açorea) lullano 
Cfoccolone 
Chiurtotiello 
Plro plro 
boichereeclo 
Palaropo becco 
lottfle 
Oabblino conlllno 
Gabbltno rose o 
Oabblano corso 
Rondin« dl mare 
umpenerc 
Rondlnedtmare 
magglore 
Beeeapetcl 
Stema del Oougtll 
Stema comune 
Stema eodalungt 
Pntlcello 
MI|natUno 
plombato 
Mlgnattlno 
Urlt (lonospcele 
Iberlct) 
Cangt 
Gnndule 
Colombacelo 
Ciouoipecle delle 
Atxorre) Nederlands 
Pod» nip 
Dunbekvulp 
Bos ruller 
Grauwe frtnjepoot 
Zwirtkopmeeuw 
Dunbekmeev)* 
Audoulnt meeutv 
lacKstern 
Keuierutem 
Grote stern 
Dougalls «tern 
V Udlef 
Noordse stem 
Ower|stern 
Wltwangjiern 
Zvane »tern 
Zeekoet (Iberlsche 
ondertoorO 
Zwtrtbulkiind-
hoen 
WltbulViindhoen 
Houtduir 
(ondenoori vin de 
Axoren) Portu|ut4 
Narce)a-reil 
Mtcarlco-de-bico-
flno 
Miçarfco-biiurdo 
Palarope-;d«-bieO' 
flno 
Galvou-de-e.be ci-
prêta 
Galvou-de-blco-
ftno 
Alcaint de 
Audouln 
Galvlnt-de-bico 
preto 
Galvlni-de-bito-
vermelho 
Girajtu-comum 
Andorlnhi-do-
mtr-roMi 
Andorlnhi-dCK 
mar-comum 
Andorlnhi-do-
mir-irctlca 
Andorlnhidc-
mar-tna 
Gtlv1ni-d<-/ittJ-
branca» 
Ctlvlna-preti 
AlfoOubejpiae 
Ibéria) 
CorUcol-de-
barrl|i-pren 
Cortlcol-de-
birrl|i-bnnc> 
Pombc-ioreit ta 
Acorei D 
79/409/EEC Wild Birds Wild Birds 79/409/EK 
123. Columba troeat 
124. Columba bollll 
125. Columba 
funoruae 
126. Bubo bubo 
127. Nyctea «eandlaea 
I2B. Glauddhim 
puierinum 
129. Alio flammeui • 
130. Aegollui funereui 
131. Ciprimulgui 
«uropacui 
132. Apuicaffer 
133. Alcedoatthto 
134. Coradu garrulm 
13$. Pleuicanua 
136. Dryoeopu« 
marthji 
13?. Dendrocopoi 
mifor eanarlenili 
138. Dendrocopoi 
mtjor thinner! 
139. Dendrocopoi 
lyriacua 
140. Dendrocopoi 
medki« 
141. Dendrocopoi 
leueoto! Eapanol 
Paloma torquexa 
Ptloma turque 
Paloma rabiche 
Bohoretl 
BOho nival 
Mochuelo chlco 
Lechuxa 
campeitre 
Leehuaade 
Tengmalm 
Chottabnt grii 
Vencek) cafre 
Martin peieador 
Carraca 
Pkoeano 
PRO negro 
Plcoplcaplnoi 
de Tenerife 
Pkoplaplnoe 
de Oran Canaria 
Pleoilrio 
Pico medlino 
Pico dortlblaneo Danik 
Madeira bngtiet 
due 
Kanariik langtlet 
due 
laurbatrdue 
Stor hornugle 
Sneugle 
Spurveugle 
Meeelhomugle 
Parks gie 
Nttravn 
Kaffene|ler 
Ittugl 
Ellekrage 
Orlipettte 
Soruptttt« 
Stor AaftpctM 
(undertrt m 
Tenerife) 
Stor ftaeepctte 
(underart ftt 
Gran Canaria) 
Syriik Aagtpctte 
Mctlemflegipctt« 
Hvldrygget 
fltgipartte Deutach 
SOberhaliuube 
Kanarenuube 
torbeertaube 
Uhu 
Schnee*Eule 
Sperllngikaux 
Sumpfohreule 
| RauhluBkaux 
> 
Zlegenmelker 
KeiTemiegter 
Ettvogel 
Blauracke 
Orauapecht 
Schwtrxipecht 
Buntip«cht 
(Unterartvon 
TenerltTa) 
Bunupecht 
(Unterartvon 
Oran Canaria) 
Bluupecht 
Mluebpecht 
WellrOeken* 
ipecht *BUiryot& 1 EngUth 
AfWORtfjfffTtQO tir* 
AtP^otttQtottço tou 
Doue 
È. ^»^*^L^*««t>4»«ju40je>e>itM*k 
ÛOtftOntÇfffwÇp 
MJcoOq&c 
Bpitovo^toYXavxa 
BoJuduxowpoç 
XOQOSVOOU 
(AiteiXidO 
MçdxOVïtcà 
Ko^pfjOuwx'tdty 
AXxuftva 
XoJiNceiovooôvo 
Xeixiututa&itàfjo 
nottoatotmittaooa 
tatarøtnttUtftoa 
Maøowtø&ott 
AiMHOVtftOtOUtXt* 
vopa tong-tood Pigeon 
Boltet laurel 
Pigeon 
laurel Pigeon 
Bagte Ow! 
Snowy Owl 
Pygmy Owl 
Short-eared Owl 
Tengmalnrt Owl 
Nightjar 
Whlte*rumped 
Swift -
KlngfUher 
Roller 
Orey*heeded 
Woodpecker 
Black 
Woodpecker 
Oreet Spotted 
Woodpecker 
CrenertfT« 
tubepedei) 
Oreat Spotted 
Woodpecker 
COran Canaria 
•ubepecSea) 
Syrien 
Woodpecker 
Middle Spotted 
Woodpecker 
Whlte-bedced 
Woodpecker Prançab 
Pigeon Irocax 
Pigeon de Bolle 
Pigeon de« 
iturwra 
Orend-due 
d'Europe 
Harfengdee 
netge« 
Chouette 
chevéchette 
Hibou dee mani» 
Chouette de 
Tengmalm 
Engoulevent 
d'Europe 
Martinet cafre 
M«rtin*pêcheur 
d'Europe 
Bottier d'Europe 
Pte cendré 
Pic noir 
Pleépelche 
doue eipoce de 
Tinériffe) 
WcJpekh«(»cVi»-
Orande Canari«) 
Pktyriaqu« 
Ptcrnir 
Ptcldcebtine tullano 
Colomba dl 
Madeira 
Colombt dl Colle 
Colombt dl 
Ohinone 
Oufo reale 
Oufo delle nevt 
Qvetta nina 
Gufo dl pttude 
Ovetta 
capogrotso 
Sucdaeaprt 
Rondone cafro 
Martin petcatore 
Ghlandilt marina 
Plcchlo cenerlno 
Plcchlo nero 
Plcchlo ro»»o 
magglore Ootto* 
tpecle dl Tenerife) 
Plcchlo rouo 
mtggJort Ootto-
ipede dell'Uola 
OrandeCanirlt) 
Plcchlo »Irlico 
Plcchlo rosso 
mexxino 
Plcchlo donc-
bit nco Nederland» 
Troet idu If 
Bolle'» Iturlerdulf 
Lturlerdulf 
Oehoe 
Sneeuvuil 
Dwergull 
Veldull 
PulgpOOMll 
Nachtxwtlutv 
rtafTertJerttviiuw 
l)ivogel 
SchafTelaar 
Orljikopipeeht 
Zwarte »pecht 
Grote bonté 
ipecht (Tenerife-
ondenoort) 
Grote bonté 
ipecht (Gnn 
Canaria« 
ondenoorO 
Syrliche bonté 
ipecht 
Mlddebte bonté 
ipecht 
Wltru|»pecht Porrujui» 
Pombo-torcii di 
Mtdefn 
Pombo-torcJî de 
Bolle 
Pombc-de-fibo-
brtneo 
Bufo-resl 
Bufo-brinco 
Mocho-pl|meu 
Coru)i-do-nibil 
Moeho de Tertgmjlm 
NoIUbO'di-turopi 
Andorlnhlo-cifre 
Gutrdt-rlot-cornum 
Rolleiro 
Peto-de-cibeçi-
dntenta 
Peto-preto 
Plci-pau de Tenerife 
PIct-paudeGnn 
Ci ni ris 
PlCl'Piu-Slrio 
Plca-piu-medlino 
Pla-p»u-de-dorio-
bnneo <rs 
79/409/KC 'Wlld Blrds Wlld Blrds 79/409/SEC 
H2. Plcoldei 
iridtctylui 
14 J. Cheroiophillui 
dupontl 
1M. Meltnocorypha 
etlandn 
143. Ctlindrellt 
bnehydictylt 
146. CtlerlcU theklte 
147. lultult trboret 
\*i. AAthut 
ctmpetirli 
149. Trogtodytei 
iroglodytet 
frldinenili 
130. Luietnla ivadct 
131. Stxlcolt dacoUte 
131. Oentnthe leucun 
133. Aeroeephtlui 
meltnopogon 
134. Aeroeephtlui 
ptHtdieolt 
133. Hlppoltlt 
ollvetorum 
136. Sylvtt tarda 
137. SyMaundau 
134. Sylvia rueppetll 
139. SyMi nlaorta 
160. Pleedult ptrva 
161. PleeduU 
temitorqutta EtoeAol 
Pleo trtdietllo 
Alondra de 
Dupont 
Celendrit eomun 
Terren eomon 
Cogujada 
monteilnt 
Totovte 
BUbita campeitrt 
Choehtn 
(subetpede de 
Pilrlile) 
Pechlixul 
Tinbllla eantrlt 
ColWtbtftegn 
Canicertn real 
Carrlcerin eejudo 
Ztreero grtnde 
Curruca itrdt 
Curruct nbllargt 
Curruca de 
ROppelt 
Curruca gavOtni 
Piptmoieti 
paplrro)o • 
Papemotcei 
lemlcolltrino Dantk 
Trttiet ipactte 
Ouponu ttterke 
Kalanderlaerke 
Korttiet taerke 
Kortnatbbet 
toplcrkt 
Ktdtlcrkt 
Markpiber 
Ottrdtimuttt 
(underart fn 
Palre tale) 
BUhtlt 
Kinariak 
bynkerugi 
Sorgeitenplkker 
Tamirtikiinger 
Vandtanger 
OUveruanger 
Sardlntk unger 
ProvtAceitAger 
Sortitrubet 
tanger 
HogtitAger 
Ultt ftuetntpper 
Kalvkrave 
Aueenapper Deuttch 
Drtlxehtnipecht 
Dupontlerche 
Kalanderierche 
Kurxxehenlerche 
Theklalerche 
Heldtttrcht 
Brachpleper 
ZeunkonlgOPalr 
Itle-Untenrp 
Bleukehlchen 
Kaneren-
•chmltxer 
Trauenteln-
ichmltter 
Mariikerulnger 
Stggenrohr* 
ringer 
Olrvenipotter 
Sirdengmmfldce 
Provencegrai* • 
mfldtt 
Maakengrat-
mQdtt 
Sptrbtrgrai* 
mOckt 
Zwergichnlpper 
i 
Halbrtng* 
ichnlpper TXXqvwA • 
TtptarntottuAt* 
t4pa 
IBTIQOCTOQ^POO 
BovvoyeAAvtpa 
MwoovoJudvtpa 
KatoOuiQiK rtfi 
otxXac, 
AtvoocrtogijiB-ay 
NnjioxtXAM 
TjwcoWdjcBK (wtotttoc tnc v. 
*MlQ) 
fBXo&oXa(i»K 
MaupoXoiufK t«v 
MeNQoftttQdxXiK 
Movcvxcnotatitta 
Kc*ji-xwwrwitfto 
AtortQitotoo 
npo^m/xotoujo* 
MOWtOBtOtOIQO* 
pQMOf • 
WaXtowujoPdMoe, 
NenrouvYOX&tptiK 
AououvyoxovnK Englbh 
Three-toed 
Woodpecker 
Duponfi Lark 
Calandralark 
Shon-toed Lark 
ThekULark 
Woodlark 
Tawny Pipit 
Wren (Pair bit 
lubepedei) 
Bhiethroat 
Canary tilandt 
Itonechtt 
Black Wheateer 
Mouitached 
Warbler 
Aquatic Warbler 
Olive-tree 
Warbler 
Mermora'i 
Warbler 
Dartford Warbler 
XOppelti Warbler 
Barred Warbler 
Xed-breatted 
Flycatcher 
Semi-collared 
Flycatcher Prancak 
Pktrldaaylt 
Slrtl de Dupont 
Alouettt etlandre 
Alouettt 
cakndftUt 
Cochevtide 
TMkla 
AloutOtkihi 
Plplt rouatellne 
Ttogtodytt 
mlgnonfjout* 
taptotdtPalr 
tilt) 
Oorgebleuei • 
mlrolr 
TMquetdea 
Camriee 
Traquttrteur 
Lutdnldtl 
mouettchtt 
Phrtgmht 
equatSqut 
Hypotabdet 
otMerv 
Fauvette aarde 
Ptuvese pltehod 
PauvtBede 
RQppell 
Fauvette éperWire 
Oobemoueht 
ruin 
Oobe-mouche i 
»emlcoUler Italltno 
Plcchlo trlditUlo 
AJIodoU del 
Dupont 
Cabndn 
Ctlandrellt 
Capelltccit 
ipegnoli 
Toaivlllt 
Celandro 
Strtcdolo 
Ctottcepecit delle 
UoteFtlrlale) 
Pettnturro 
Saltlmpilo delle 
Canaria 
Monaehellt nen 
Forapaglle 
caittgnolo 
Pagllarolo 
Cantplno 
Vevtntlno 
Mtgnanlna tarda 
Magnanint 
Sflvlt del RQppell 
Blgla ptdovina 
Plglltmotch« 
ptttiroiio 
Balle temltorquau Nederltndt 
Drleieentpecht 
Duponu leeuwerlk 
Kt lande rleeuverlk 
Kortieenleeuvertk 
Theklaleeuwerlk 
Boomleeuwerlk 
Dulnpleper 
WlnterkoAlng 
(ondenoort vtn 
Ptlrltle) 
Blauwbonl 
CaAtrltche 
roodbontupuli 
Zvane tapul^ 
Zwartkoprlet-
unger 
Wtterrleitanger 
Grlekie ipotvogel 
Sirdijrue g/aimuj 
Provencaalie 
grumut 
PUppelU g/tsmut 
Spe rwergrumui 
Klelne 
vllegenvanger 
Balkanvllegen-
vinger . Portuguii 
Plca-pau-tfldictllo 
Calhand/t de Duponi 
Calhtndn-comum 
Cilhandflnhi-eonu'r, 
Coiovii-monieiin 
Coiovlt-pequem 
Petlnht-dot-cimpci 
Ctrrlet Oubeipecie de 
Pair lile) 
Plico-de-peito-iru! 
CtrtuodiiCinlriu 
Chnco-preio 
Peloit-retl 
Pelcui-tqulu'a 
Peloji-dii-ollveinj 
Toullnegri-nrdi 
Pelcai-do-mito 
Touilnegn de Ropp*'! 
Touiincgn-givilo 
Pipi-moiaj-peque-o 
Pipi-mojcu-dt r-t o 
COllf 
•79/409/KC Wild Birds Wild Birds 79/409/EK 
162. Plcedula aWcoJH» 
163. Situ krueperl 
164. Slttt whlteheidl 
165. Lanlut coOurto 
166. Lanlut minor 
167. Pyrrhocortx 
pyrrhocorax 
164. fringlNi cœtebt 
ombrioi« 
169. fringlttateydea 
170. loxltieoriea 
171. Buctnetei 
ghhtglneui 
172. Pyrrhula murine 
173. emberlta 
dneracea 
174. Emberlu 
hortubna 
17$. Emberlu caeUt Eipanol 
Papemoaai 
cottarino 
Trepadorde 
KrOper 
Trepador corto 
Alcaudon 
donlrrojo 
Alcaudon ehlco 
Chova plqulrrojt 
Plnton del 
Hlerro 
PlnxondelTelde 
Ptqukueno ' « 
efcocé« 
Carittehueto 
trompetere 
Camaehuelode 
San Miguel 
Eierlbano 
clnéreo 
Eierlbano 
hortelano 
Eierlbano 
cenldento Danik 
Hvidhabet 
flueinapper 
KrOper 
«pctmejte 
Kortlkanik 
»paetmejie 
Redrygget 
tornakade 
Roienbryitet 
tofnikade 
Alpekrage 
Bogfinke 
(underart fra 
Hlerro) 
BU bogfinke 
Skotik konnteb 
Ørkendompip 
Dompap fra 
Acorerne 
Oulgrt vasrilg 
Hortulan 
Ruitvsrllng Deutich 
Haliband* 
«chnlpper 
Krflpen Klelber 
Konenklelber 
Neuntoter 
Schwarutlrn* 
wOrger 
Atpenkrlhe 
Buchfink 
(Unterartvon 
Hlerro) 
Tgvdeflnk 
Schottlieher 
Kreuxachnabei 
WOttenglmpel 
Aaorenglmpel 
KtelnulaUtehe 
Ammer 
Ortolan 
Orauer Ortolan 'BUnvutd Engllth 
Kputouvyoxdxpttr; 
1bvQHOtc*|uio*dBtoe, 
KoQOtsestoou* 
Jtcwdstof 
A«touâxo{j 
faeooQOKt^aXAe, 
Koimvoxotaxotta 
*Wv0Ç(fuM 
»Xo^oçUtv) 
fttatømvot 
4ftea^tm^«^«»Mé4t*x*^>**i et»^*e) 
smaDopetiK TIJÇ 
BoiyaoïtéçopuXflt 
noçQOwXoçtwv 
AVcoy 
Xuajp^OIOfxtao 
BXOKOÇ 
tWQCtUAjCOÇ CoDared 
flycatcher 
KrOper1! Nuthatch 
Corilean Nuthatch 
Red-backed 
thrike 
Leater Orey 
Shrike 
Chough 
Chaffinch (Hlerro 
«ubcpecJe«) 
Canary ttbnd 
Chafllnch 
Scottiih Croubilt 
Trumpeter Pinch 
Axoret Bullfinch 
Ctnereoui Bunting 
Ortolan Bunting 
Cretxichmar'i 
Bunting Prançab 
Oobemouchel 
collier 
Slttelle de KrOper 
Stttelle cone 
Ple-grtêehe 
écorcheur 
Ple*grseeh«i 
poitrine rote 
Crave ft bee rouge 
Plnton dot «rbrei 
(«oueetpece de 
Hlerro) 
Plnton bleu 
Bee-croUé 
d'Ecoue 
Bouvreuil 
gfthaglM 
Bouvreuil del 
Atorei. 
Bruant cendré 
Bruant ortotin 
Bniint cendritttrd lulltno 
Bella dal collar« 
Plcchlo murs tore 
del KrOper 
Plcchlo muratore 
corto 
Averlt plceota 
Averla cenerlna 
Gncchlo conlllno 
fringuello 
dotioipede dl 
Hlerro) 
fringuello dlTelde 
Croclere »cott&se 
Trombenlere 
CtufTolotto delle 
Atiorre 
Zlgolo clnereo 
Ortolino 
Ortobno grlglo Nederltndt 
WlthtUvlleien-
vanter 
Kropen 
boomklever 
Zwtrikopboonv 
klever 
Gnuwe klauwier 
Klelne kltpeVster 
Alpenkraal 
Vtnk (Hlerro-
ondenoorO 
BUuwe vlnk 
Schou* krulsbek 
Wceatl|nvlnk 
Atoren|oudvlnk 
Smyrn»|ors 
Ortolaan 
Brulnkeelortolaan Portuiut» 
Pipt-mosciS'de-colir 
Trepadeln de 
Krupper 
Trepidelri-corn 
Plcsnço-de-dorso-
rulvo 
Picançc-pequeno 
Grilhs-de-bico-
vermelho 
Tentllhlode Hierro 
TenUlhlo-siul 
Cnm-blco-escodi 
PintarroxO' 
trombeteiro 
Prldlo 
ticrevedelrs-de-
eabeca.amirels 
Sombrli 
Pjcrevedeln-cintemn 
I'M 
BILAG IV 
NOTAT OM VISSE BIOLOGISKE BEGREBER, 
SOM ER OMHANDLET I RÅDETS DIREKTIV AF 2. APRIL 1979 
OM BESKYTTELSE AF VILDE FUGLE 
(Nr. 79/409/EØF - Artikel 7, stk. 4) 
April 1993 
-A*? 
A. YNGLE- OG AFHÆNGIGHEDSTI DEN 
1. Benyttede biologiske termer: 
I direktivets artikel 7, stk. 4, hedder det. at "medlemsstaterne ... især 
drager omsorg for, at de arter, som omfattes af jagt lovgivningen, hverken 
jages i redetiden elier i de forskellige faser af yngletiden. Nar det drejer 
sig om trækkende arter, påser de at de arter, der ikke jages i 
ynglet i den og ". 
Yngletiden og dennes kronologiske forløb (d.v.s. de på hinanden følgende 
forskellige stad ler) kan beskrives nærmere for et enkelt individ, et par, 
en gruppe, en bestand eller en hel art. I betragtning af forskellene i 
adfærd alt efter de forskellige artsgrupper og vanskelighederne med hensyn 
til observation heraf har Cramp og Simmons (1977, s. 29,) foreslået følgende 
definition: "Yngletiden er den periode, hvor en art lægger æg, udruger disse 
og opfostrer sine unger, indtil de flyver fra reden". Denne definition (fra 
lægningen af det første æg indtil ungernes udflyvning) er bibeholdt af 
Bertelsen og Simonsen (1989) for de arters vedkommende, der er opført i 
bilag II til Rådets direktiv nr. 79/409/EØF. 
Hertil bør føjes dels forsvaret af redebygningsterritorlet, dels 
afhæng Ighedsstadlet, som er det allersidste stadium af yngletiden. 
Begrebet "forsvar af territorium" kan undertiden være vanskeligt at define­
re. 
For trækfuglearternes vedkommende, d.v.s. dem, hvoraf de fleste individer 
tager på træk, gør dette problem sig ikke gældende, eftersom beskyttelses­
perioden begynder med returtrækket. 
For standfuglearternes vedkommende, - dog med undtagelse af dem, der indgår 
i kollektive parringsspil (bekassiner, Tetraonides), som er en særlig føl­
som periode - kan de myndigheder, der måtte erklære dette kriterium for 
uanvendeligt, selv fastsætte et lignende kriterium på basis af deres 
kendskab til de gennemsnitlige tidspunkter over flere ar for lægningen af 
det første æg for den pågældende arts vedkommende i den omfattede region 
samt til artens biologi. 
Begrebet "afhængighed" vedrører kun relationerne mellem enkeltindivider -
dvs. ungernes afhængighed af de voksne (afhængighed m.h.t. føde, beskyttelse 
mod rovdyr, dårligt vejr m.v ) - og ikke relationerne, uanset disses 
art, mellem individerne og deres naturlige miljø. 
Det kan i visse tilfælde være nyttigt at sondre mellem to etaper i op­
nåelsen af uafhængighed. Den første etape kan betegnes som "streng 
afhængighed", og svarer til den periode, hvor én eller begge forældres død 
bevirker en markant (eller afgørende) reduktion i ungernes overlevelses­
evne. I anden etape er der tale om en gradvis mindskelse af den sociale 
samhørighed mellem forældre og unger. Tabet af én eller begge forældre 
medfører Ikke nogen nævneværdig reduktion i ungernes overlevelsesevne. 
-4U 
2. Diagnosekriterier 
Formålet med denne del er at foreslå en række parametre, som kan observeres 
i naturen, med det formål at beskrive yngle- og afhæng ighedsti den. 
Da hovedparten af de forskriftsmæssige problemer i den forbindelse, vedrører 
fastsættelsen af datoerne for jagtsæsonens åbning, forekommer det hensigts­
mæssigt så præcist som muligt at beskrive afslutningen af yngle- og afhæn­
gighedsti den. 
Af denne grund og for at begrænse forstyrrelserne foreslås det, at man hos 
de arter, hvis unger straks forlader reden, iagttager de ikke-flyvefærdige 
ungfugle og bestemmer disses alder. Dernæst er det under anvendelse af de 
foreliggende bibliografiske data (bl.a. udrugningens varighed) muligt at 
beregne de kritiske tidspunkter for en gruppe ynglende fugle på en bestemt 
lokalitet. 
Ved hjælp af denne teknik bliver det f.eks. muligt pr. art, region og år at 
tegne en samlet kurve over tidspunkterne for fugleungernes bortflyvning. Som 
følge af de uheld, der sker i hver enkelt fase af yngletiden, er disse 
kurver dog ikke ligedannede. 
Datoerne for Jagtens åbning kan på grundlag af foreliggende data (bl.a. ved 
hjælp af ORNI S-databasen) fastsættes således, at datoerne er de samme hvert 
år. De kan også fastsættes forskelligt fra år til år ud fra sæsonbetonede 
Iagttagelser. 
Sidstnævnte fremgangsmåde kan kun benyttes for de arter, hvor det er muligt 
at forudsige udviklingen med sikkerhed. I det omfang, man interesserer sig 
for afslutningen af et fænomen, som strækker sig over flere uger, og i det 
omfang, man råder over et repræsentativt udvalg af komplette yngleper ioder, 
lader det til, at iagttagelse af mindst 2/3 af en sådan periode gør det 
muligt med større eller mindre sikkerhed at forudsige, hvornår den slutter. 
B. RETURTRÆKKET 
1. Anvendte biologiske termer 
Det hedder i artikel 7, stk. 4, at "når det drejer sig om trækkende arter, 
.. de arter, der , Ikke jages i yngletiden og under deres træk til 
redebygn i ngsstedet". 
Trækket til redebygningsstedet eller returtrækket er den årlige rejse, 
hvorunder trækfuglene - bestand, gruppe eller enkeltindivider - fra deres 
vinterkvarter igen indfinder sig på deres yngleplads i én eller flere 
etaper. På returtræk befinder sig således de fugle, der ansporet af visse 
fysiologiske ændringer, som indtræffer ved udgangen af overvintringsfasen, 
er undervejs til deres yngleplads. 
Overvintringen afsluttes med, at fuglene forlader deres vinterkvarter, hvor 
trækfuglebestandene har opholdt sig mere eller mindre stationært siden 
afslutningen af efterårstrækket efter yngletiden. Generelt set er der tale 
om en mere eller mindre gradvis afslutning af overvintringen i og med, at 
dette fænomen Ikke Indtræffer på samme tidspunkt for alle individer. 
-J i} 
Der skal hertil bemærkes følgende: 
Det at forlade et overvintringssted medfører Ikke obligatorisk, at 
fuglene er på træk, Idet der f.eks. kan være tale om, at de pågældende 
Individer søger hen 111 et andet og gunstigere overvintringssted. 
Fuglene i den yngledygtige alder på returtrækruten besidder ikke 
nødvendigvis de fysiologiske forudsætninger for at yngle. Da det dog 
præciseres i direktivet, at arterne ikke må Jages , forstås der i 
den forbindelse bestanden som helhed. 
Bevægelserne kan have en ret kompleks karakter, hvilket til dels kan 
sky Ides .-
meteorologiske forhold (damme, som enten er tilfrosne eller udtørrede) 
udtømte føderessourcer 
diverse forstyrrelser m.v. 
Vanskeligheden består således i at skelne mellem træk før yngletiden, som 
defineret ovenfor, og de forskellige bevægelser, der finder sted mod 
slutningen af overvintringen. Vanskeligheden forøges yderligere, når 
vinterkvartererne og ynglepladserne i vid udstrækning overlapper hinanden. 
For i så tilfælde kan der i én og samme region forekomme sameksistens mellem 
individer, som overvintrer, Individer på returtræk og endelig Individer, som 
vender tilbage til deres yngleplads. 
For visse arter vil en kombination af optællinger og undersøgelser af 
udviklingen I kønsfordelingen kunne muliggøre en mere pålidelig fortolkning 
af udviklingen I antallet af Individer, som opholder sig på stedet, i mangel 
af Individuelle mærkninger. Kun disse mærkninger gør det muligt at anslå 
udskiftningsprocenten for individerne på en bestemt lokalitet (Kersten og 
Smit, 1984). 
Endvidere skulle en samtidig analyse for en og samme arts vedkommende af 
afgange til vinterkvartererne, udsving I individantal på gennemrejse­
etaperne og tidspunkter for ankomsten til ynglepladserne gøre det muligt at 
nå frem til forholdsvis pålidelige konklusioner. 
Observationer af fugletræk kan kun realiseres for visse arters vedkommende 
og er ofte kun delvise (træk ved nattetid eller i meget stor højde). 
De øvrige metoder til undersøgelse af træk frembyder den ulempe, at det 
enten Ikke er muligt at skelne nøjagtigt mellem arterne (radar), eller at 
det I de fleste tilfælde resulterer I ufuldstændige oplysninger (for 
beskeden indsats I form af ringmærkning på overvintringsstederne). 
Det kan konkluderes, at en undersøgelse på EF-plan af udsvingene i antallet 
af individer, som opholder sig på et bestemt sted, suppleret med en analyse 
af dataene fra ringmærkningen og kønsfordelingen samt kendskabet til 
tidspunkterne for fuglenes ankomst til ynglepladserne må gøre det muligt at 
nå frem til en rimelig kronologisk vurdering af returtrækket. 
-Aéi 
I modsætning til yngletiden synes det imidlertid vanskeligt at fastsætte 
tidspunkterne for jagtsæsonens afslutning fra år til år ud fra en model 
baseret på prognoser. Videnskabsmændene og lovgiverne vil nemlig Ikke kunne 
disponere hurtigt over andet end de allerførste observationer, som ofte er 
de vanskeligste at fortolke. 
C. MULIGE STRATEGIER FOR FASTSÆTTELSEN AF 
JAGTSÆSONENS MAKSIMALE VARIGHED 
Der skal erindres om, at jagtsæsonen ikke må omfatte de forskellige faser af 
yngle- og afhængighedsti den, som defineret på side 2, samt returtrækket for 
de Jagtbare arter. 
I betragtning af den Individuelle variation, der forekommer hos hovedparten 
af arterne, må der med henblik på beskyttelsen naturligvis tages hensyn til 
dynamikken i de forskellige bestande af samme art og til artens bevare Ises-
mæssige niveau, og ikke til overvågningen af enkeltindivider fra disse 
bestande. 
- For så vidt angår slutningen på yngle- og afhæng ighedst i den, som man kan 
følge kronologisk, kan den lille procentdel af individerne, der kommer 
exceptionelt sent til verden, med rimelighed lades ude af betragtning i den 
statistiske overvågning af den samlede bestand. 
- Til gengæld er det vanskeligt for de pågældende arters vedkommende at 
bestemme, hvornår trækket begynder som følge af en mulig sammenblanding med 
mere tilfældige bevægelser, som meget ofte hænger sammen med fænomener af 
klimatisk eller fødemæssig art. Man bør derfor benytte en tidsenhed af 
mellemstørrelse. De visuelle observationer gør det nemlig muligt at indhente 
et vist antal oplysninger pr. ti dagesper iode (som altid omfatter en week­
end), hvorved overvågningen af fænomenet kan baseres på sådanne ti dages­
per loder. 
I betragtning af, at (a) trækkets begyndelsestidspunkt varierer fra det ene 
år til det andet, (b) forårstrækket varer længere for de tidlige trækfugles 
vedkommende end for de sene^1), og (c) bidraget fra de usædvanligt tidlige 
trækfugle til artens bevarelse er relativt vigtigere for de arters vedkom­
mende, hvis bevarelsesmæssige niveau ikke er godt, 
er der ikke tale om nogen nævneværdig overlapning mellem jagtsæsonen og 
forårstrækket, såfremt: 
1. afslutningen på Jagtsæsonen for de arters vedkommende, hvis bevarelses­
mæssige niveau er godt, og hvis træk indledes før den 20. februar, 
finder sted inden for den ti dagesper iode, der følger efter den 
ti dagesper iode, hvorunder gennemflyvningen sker; 
2. afslutningen på jagtsæsonen for de arters vedkommende, hvis bevarelses­
mæssige niveau er godt, og hvis træk Indledes efter den 20. februar, 
eller for de arters vedkommende, hvis bevarelsesmæssige niveau ikke er 
godt, og hvis træk indledes før den 20. februar, finder sted inden for 
den samme ti dagesper lode, som starten på gennemfI yvningen; 
(1) Den 20. februar er valgt som skæringsdato for sondringen mellem 
tidlige og sene trækfugle. 
-A&H 
3. afslutningen på jagtsæsonen for de arters vedkommende, hvis bevarelses­
mæssige niveau ikke er godt, og hvis træk indledes efter den 20. 
februar, finder sted Inden for den 11dagesper iode, der går forud for 
gennemfIyvningens begyndelse. 
Ifølge de Iagttagelser, der er gjort I marken, er det kun muligt at bestemme 
to perioder af fugletrækfænomenet med nøjagtighed: trækkets indledning samt 
den periode, hvor trækaktiviteterne er på deres højdepunkt. Dette skyldes 
ganske enkelt, at udsklftningsprocenten for Individerne på et givet sted 
ikke er kendt. 
For så vidt angår yngletidens kronologiske forløb, gør optællinger i marken 
det muligt for hvert tidsinterval (f.eks. en ti dagesper lode) at anslå det 
antal ungfugle, der forlader afhænglghedsstadlet og bliver uafhængige. 
Hvert kuld, der overvåges, optælles kun én gang i sæsonens løb. 
Akkumuleringen af disse data i løbet af en komplet ynglesæson gør det 
således muligt "a posteriori" at beregne, hvor stor en del af ungfuglene, 
der er uafhængige på et givet tidspunkt inden for den pågældende periode. 
A)-
Berigtigelse ti I 
TABEL 5, 6 og 7 i 
"STATUS VEDRØRENDE ARTERNE FRA BILAG II, DEL I OG II, 
I MEDLEMSSTATERNE" 
OVERSIGTSTABELLERNE 
N.B.: 
Spanien: Oplysningerne i ORNI S-databasen er ældre end de tilsvarende i over­
sigten. 
SammenlioninasprinciD: 
For de tre pågældende regioners vedkommende: direkte. 
For de ti forskellige medlemsstaters vedkommende: slutning på grundlag 
af regionale oplysninger, når det er muligt. 
- For den ufuldstændige medlemsstats vedkommende (Det Forenede Kongerige -
Nordirland): samme fremgangsmåde. 
Tabel S (bilao 11.1) 
- Tyskland 
Alectoris graeca: A erstattes med P. (Arten forekommer i 
beskedent antal i Bayern). 
- Spanien 
- Frankrig Lagopus mutus: A erstattes med P. (Én underart indgår 
som del af den samlede population af denne art, som der­
for ikke kan betegnes som "ikke forekommende" i denne 
underarts udbredelsesområde). 
Branta canadensis: A erstattes med P. (Arten er nu eta­
bleret på en række forskellige lokaliteter i det nordli­
ge Frankrig). 
Det Forenede Kongerige: 
Columba livia-. C erstattes med P. (Foranstaltningerne i 
forbindelse med de "forvildede duer" optræder ingen an­
dre steder i denne oversigt; samtlige oplysninger om de 
øvrige medlemsstater gælder de virkelig vildtlevende 
populationer af denne art). 
-41* 
Tabel 6 (bilag II. 2) 
- Tyskland: Her tilføjes G i en lille firkant. 
(Selv om alle disse arter er klassificerede som værende 
"Jagtbart vildt", er der dog ikke drevet Jagt på dem i 
en længere årrække). 
Anser brachyrhynchus 
Net ta ruf Ina 
Aythya marl la 
Somateria molllsslma 
Clangula hyemalls 
Bucephala clangula 
Mergus serrator 
Mergus merganser 
Bonasa bonasla 
Coturnix coturnix 
Columba oenas 
Streptopella turtur. 
- Irland 
Aythya marl la: "+" erstattes med P. 
(Der findes ingen bestemt Jagttid for denne arts vedkom­
mende). 
- Nederlandene: Her tilføjes G I en lille firkant. 
(Selv om disse arter officielt klassificeres som 
"Jagtbart vildt", er der dog ikke drevet jagt på dem i 
en længere årrække). 
Anser brachyrhynchus 
Netta ruf Ina 
Somateria mollsslma 
Clangula hyemalls 
Melanitta nigra 
Melanitta fusca 
Bucephala clangula 
Mergus serrator 
Mergus merganser 
Tetrao tetrlx. 
- Portugal: Her tilføjes G i en trekant og en lille firkant. 
Selv om disse to arter klassificeres som "jagtbart 
vildt", er der ikke drevet jagt på dem i Jagtsæsonerne 
1991/92 og 1992/93). 
Vanellus vanellus 
Limosa I/mosa. 
Turdus merula: Punktet erstattes med P. (Der har ikke 
været tale om nogen jagttid for denne arts vedkommende i 
1991/92 eller 1992/93). 
-m 
Tabel 7 (Arter, som er laotbare I medfør af lovgivningen i forskellige med­
lemsstater, men ikke angivne for disse landes vedkommende i bilag M/2) 
- Tyskland 
Ardea cinerea: Her tilføjes en trekant til den lille 
firkant. (Arten klassificeres som Jagtbart vildt, men 
der findes ingen jagttid for denne arts vedkommende. 
Derimod kan den på dispensation skydes som skadevolder 
(skadedyr)). 
- Nederlandene: Her tilføjes en trekant til den lille firkant. 
Branta leucopsis 
Corvus corone corn/x 
Corvus frugilegus 
Garrulus glandarius. 
(Disse arter klassificeres som jagtbart vildt, men der 
findes ingen Jagttider for disse arters vedkommende. 
Derimod kan de på dispensation skydes som skadevoldere 
(skadedyr)). 
Branta bern/cla: Her tilføjes en trekant til den lille 
firkant. (Arten, som ikke er omtalt i denne oversigt, 
klassificeres som Jagtbart vildt, men der findes ingen 
Jagttid for denne arts vedkommende. Derimod kan den på 
dispensation skydes som skadevolder (skadedyr). 
- Sturnus un I co I or"1 
België F: A 
Belgique W: A 
Deutschland: A 
Danmark: A 
France: P 
Espana: + 
Ireland: A 
Luxembourg: A 
Nederland: A 
United Kingdom GB: A 
United Kingdom NIRL: A 
Portugal: C 
Italia: P 
Grækenland: A 
* I overensstemmelse med den vedføjede telefax af 29. september 1993. 
Den 13. oktober 1993 
ORNI S-IRSNB. 
y/3 
' ISSN 0254-1459 
KOM (93) 572 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 14 
Katalognummer : CB-CO-93-609-DA-C 
ISBN 92-77-61428-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg