Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Kommissionens forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 68/193/EØF om handel med vegetativt formeringsmateriale af vin"

(2000/C 268/11)

Rådet besluttede den 18. februar 2000 under henvisning til EF-traktatens artikel 37 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som udpegede Jean-Claude Sabin til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 21. juni 2000.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 374. plenarforsamling af 12.-13. juli, mødet den 13. juli 2000, følgende udtalelse med 65 stemmer for og 1 hverken for eller imod.

1. Indledning

1.1. ØSU udtrykker tilfredshed med ændringsforslaget med forbehold af nedenstående bemærkninger. Det følger med interesse udviklingen i reglerne om eventuel brug af bioteknologier, bl.a. i vinsektoren. Fremstilling af vegetativt formeringsmateriale af vin er første etape i vinproduktionen. ØSU minder om, at vin har et stærkt kulturelt islæt i EU-landene. ØSU fremhæver, at der i de nye principper i fødevaresikkerhedspolitikken bør tages højde for dette markeds særlige karakteristika.

2. Forslagets baggrund samt forslagets nye hovedelementer

2.1. Direktiv 68/193/EØF om handel med vegetativt formeringsmateriale af vin blev optaget i EF-lovgivningen i 1968 og er siden ændret talrige gange, bl.a. i forbindelse med optagelsen af nye medlemsstater. De foreslåede ændringer vedrører kun selve direktivets tekst, mens ændringer af bilagene henvises til Den Stående Komité for Frø og Plantemateriale henhørende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug.

2.2. I vinsektoren forholder det sig i dag sådan, at nationale undtagelser om handel med vegetativt formeringsmateriale af vin har til formål at forbedre gennemførelsen af vinkvalitetspolitikken. De mulige undtagelser vedrører handel:

- med udgangsformeringsmateriale bestemt til basisformeringsmateriale,

- med formeringsmateriale bestemt til forsøg og grundstammestiklinger.

2.2.1. Sortsgodkendelse og certificering af formeringsmateriale er et nationalt anliggende. Den Stående Komité for Frø og Plantemateriale henhørende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug har beføjelse til:

- at fastsætte mindstebetingelser for sortsgodkendelse (fastlæggelse af vurderingskriterier),

- at fastsætte regler om mærkning og lukning af partier,

- at godkende metoder til forbedring af certificeringen af formeringsmateriale.

2.3. Kommissionen har i flere år arbejdet på at få harmoniseret de forskellige EU-regelsæt om handel med frø og plantemateriale henhørende under landbrug, havebrug og skovbrug.

2.4. Kommissionens hovedforslag går ud på at indføre nye metoder til vegetativ formering (mikroformering, brug af urteagtige stiklinger), ophævelse af nationale undtagelser for handel med såkaldt udgangsformeringsmateriale samt hensyntagen til direktiv 90/220/EØF om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer.

2.5. I forslaget om revision af artikel 3, stk. 2, i direktiv 68/193/EØF går Kommissionen ind for bevarelse af genetisk diversitet. Det Økonomiske og Sociale Udvalg støtter dette forslag, som medvirker til at bevare den biologiske mangfoldighed. Det Økonomiske og Sociale Udvalg ser gerne, at Kommissionen tager alle de skridt, som er nødvendige desangående for at sikre, at de relevante regler gennemføres.

3. Generelle bemærkninger

3.1. Direktivets ajourføring har to formål, nemlig øget anvendelse af det indre markeds regler på vegetativt formeringsmateriale af vin og hensyntagen til direktiv om udsætning af genetisk modificerede organismer (GMO). ØSU bemærker, at der trods de talrige ændringer ikke foreligger nogen officiel, konsolideret udgave af direktiv 68/193/EØF. ØSU peger på, at direktivers ajourføring bør finde sted på basis af en konsolideret lovgivning.

En betydningsfuld erhvervssektor

3.2. ØSU udtrykker allerførst tilfredshed med dette skridt, som er nødvendigt for denne vigtige erhvervssektor. Vin tegnede sig i 1998 for 6,6 % af EU-landbrugets samlede produktionsværdi(1). Endvidere udviser vinsektorens handelsbalance et stort overskud. Den tegnede sig for henved halvdelen af overskuddet på handelsbalancen for Den Europæiske Unions landbrugsvarer i 1998.

3.2.1. De forslag om markedsføring af vegetativt formeringsmateriale af vin, som her fremsættes, kan derfor få betydelig økonomisk indflydelse for hele vinsektoren.

3.2.2. I Europa anslås arealet(2) af moderpodestammer til 5700 hektar og til 4200 hektar for moderpodekviste; tallene er fra 1999. Årsproduktionen af stiklinger anslås til over 400 millioner. Der foreligger ingen oplysninger om sektorens omsætning eller om eksporten til tredjelande. Da gennemsnitsprisen på en plante er på 1,21 EUR, kan omsætningen af vinplanter anslås til henved 500 millioner EUR.

3.2.3. Stillet over for denne første statusopgørelse og selv om forslaget ikke påvirker EU-budgettet, henstiller ØSU, at der udarbejdes en rapport om det europæiske marked for vegetativt formeringsmateriale af vin. En rapport vil gøre det lettere at forstå baggrunden for den tilstræbte målsætning og vil gøre det muligt at fastslå, hvilke etaper i handelen med vinplanter der har særlig betydning.

3.2.4. ØSU minder om, at det i den konsoliderede udgave af forordning 357/79(3) i artikel 2 hedder, at hver medlemsstat skal tilstille Kommissionen en samlet undersøgelse hver tiende år samt en årlig undersøgelse. På grund af medlemsstaternes forsinkede fremsendelse af oplysninger henstiller ØSU til Kommissionen at sørge for, at forordningen overholdes, således at der fremskaffes oplysninger fra medlemsstaterne, og eventuelt, at der tages de skridt, som er nødvendige herfor.

Brug af gensplejsning i vinsektoren

3.3. Kommissionen foreslår at optage bestemmelserne i direktiv 90/220/EØF om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer i direktiv 68/193/EØF om handel med vegetativt formeringsmateriale af vin. Kommissionens initiativ bør støttes på dette område. Dog bemærker ØSU, at direktiv 90/220/EØF for tiden er ved at blive ændret med det sigte at tage bedre hensyn til risikoen ved brug af GMO. Endvidere har ØSU allerede i udtalelsen CES 1117/98 af 10. september 1998 givet udtryk for sine bange anelser med hensyn til betingelserne for vertikal integrering af direktiv 90/220/EØF.

3.3.1. ØSU ønsker derfor at slå fast, at ændringsforslaget ikke blot bør vedrøre direktiv 68/193/EØF. Kommissionen bør ligeledes forelægge tekniske retningslinjer vedrørende GMO. Et bredere samråd med de forskellige afdelinger i Kommissionen vil kunne gøre det muligt at tage højde for samtlige involverede aspekter.

3.3.2. ØSU konstaterer, at der ikke foreligger nogen rapport fra Den videnskabelige Komité om forskning i gensplejsning i vinsektoren, selv om denne er langt fremme. En uddybning af denne forskning medfører ligeledes, at disse typer materialer bringes i omsætning i Den Europæiske Union. ØSU henstiller, at Kommissionen snarest foretager en undersøgelse heraf i EU-landene, og at den gør status over forskningsindsatsen i tredjelande.

3.3.3. En ikke-udtømmende status(4) over, hvor langt man er nået i den videnskabelige GMO-forskning inden for vindyrkning i Europa og i resten af verden viser, at hovedindsatsen i øjeblikket koncentreres om modstandsdygtigheden over for virus, svampesygdomme, kryptogame snyltere, bakterier og fytoplasma. Der ser ud til at være gennemført under 25 forsøg(5) med vinplanter verden over i perioden 1986 til 1997.

3.3.3.1. Denne forskningsindsats har til formål at bekæmpe udviklingen af visse sygdomme, som påvirker enten arealernes udbytte eller de producerede druers kvalitet. I dag bekæmpes disse sygdomme enten kemisk (svampe, kryptogamer og skadedyr) eller ved at rykke vinplanterne op.

3.3.3.2. For denne type forsknings vedkommende melder der sig det spørgsmål, hvilke gevinster GMO indebærer i henseende til omkostninger/fordele for miljøet (bevarelse af den biologiske mangfoldighed) og forbrugersikkerhed (tilstedeværelse af reststoffer), idet det er underforstået, at de lavere udgifter til behandling giver producenten en økonomisk gevinst.

3.3.3.3. Der opstår imidlertid nye forskningsfelter, som tager sigte på fysiologiske ændringer, f.eks. for at begrænse mostens iltning eller øge sukkerproduktionen. Dette lægger op til større ændringer i vinenes karakter eller en udflytning af produktionen. I Australien(6) ventes man at være klar til at markedsføre gensplejsede vinplanter i løbet af 7 til 15 år. Spørgsmålet om GMO inden for vindyrkning er således ikke et rent europæisk anliggende.

3.3.3.4. ØSU vurderer, at spørgsmålet om brug af GMO inden for vindyrkning vil melde sig rent konkret på mellemlang sigt både i EU og i EU's samhandel med tredjelande. Den vertikale integration af direktiv 90/220/EØF bør bestå i:

- en præcisering af foreneligheden mellem brug af GMO og vinkvalitetspolitikken og af foreneligheden mellem GMO og den fælles markedsordning for vin;

- en analyse af fordele og ulemper ved de ændringer, som genoverførsel medfører;

- en beskrivelse af godkendelsesproceduren for markedsføring af gensplejsede vinprodukter;

- udformning af metoder til sporing af udbredelsen af sådanne typer vinplanter.

Genetisk modificerede vinsorter og evaluering

3.4. På baggrund af bioteknologiernes udvikling udtrykker ØSU tilfredshed med Kommissionens initiativ til at foregribe den kommercielle udnyttelse af gensplejsning inden for vinsektoren. ØSU understreger dog, at Kommissionen ligeledes bør uddrage konklusioner af behandlingen af de første sager om majs samt forbrugernes og borgernes følsomhed over for dette spørgsmål.

3.4.1. I denne sammenhæng er det vigtigt at fremhæve, at brug af gensplejsede organismer i landbruget bør underkastes forsigtighedsprincippet. I vurderingen bør man beskrive fordele og risici for forbrugernes sundhed og miljøet samt behandle tekniske aspekter. ØSU konstaterer, at der stadigvæk ikke findes nogen protokol for sammenligning af gensplejsede vinsorter og de oprindelige sorter. En sådan protokol bør omfatte aspekter som forbrugernes sundhed, miljøet, agronomi og vindyrkningsmetoder.

3.4.2. ØSU fremhæver betydningen af forsigtighedsprincippet, hvor der er behov for en større indsats for at indhente mere viden. Endvidere vil en videnskabelig overvågning kunne resultere i ny viden og føre til forståelse for, hvorledes brug af nye bioteknologiske metoder indvirker på miljøet og fødevaresikkerheden.

3.4.3. Den Stående Komité for Frø og Plantemateriale henhørende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug bør præcisere mindstevilkårene for sortsklassificering. Denne instans hører under Generaldirektoratet for sundhed og forbrugerbeskyttelse. Den videnskabelige komité skal give tilladelse til markedsføring af GMO. ØSU mener, at det ville være en god ide med en nærmere belysning af arbejdsområder, inddragelse, gennemsigtighed og indbyrdes samarbejde mellem den komité, som består af medlemsstaternes repræsentanter, og den videnskabelige komité.

GMO og vinavlsprodukternes kvalitet

3.5. ØSU fremhæver vindyrkningens kulturelle værdi. Den kvalitetspolitik og den politik til fremhævelse af vinområdernes rigdomme, som har været ført i EU siden den fælles vinmarkedsordnings indførelse, fortjener fortsat prioritet. Muligheden for at bruge gensplejsede vinsorter må således ikke så tvivl om produktets egenværdi. Reglerne om optagelse i vinsortskataloget bør tages op til ny behandling.

3.5.1. ØSU foreslår, at der i den syvende betragtning indføjes en særlig omtale af vinavlsprodukternes kulturelle værdi, således at der i protokollen om tilladelse til markedsføring af GMO i vinsektoren tages hensyn til EU's kvalitetspolitik inden for den fælles vinmarkedsordning:

"Betragtning 7: Som følge af den videnskabelige og tekniske udvikling er det nu muligt at foretage genetiske modifikationer af vinsorter. Medlemsstaterne må derfor, når de skal træffe afgørelse om eventuel godkendelse af genetisk modificerede sorter, ikke blot sikre sig, at udsætningen af dem i miljøet hverken udgør nogen fare for menneskers sundhed eller for miljøet, men også fremlægge beviser for at slutproduktets kulturelle værdi ikke bringes i fare eller vildleder forbrugeren. Der bør desuden indføres procedurer for markedsføring af formeringsmateriale af sådanne sorter."

Gensplejsede vinsorter og sporbarhed

3.6. Fremstilling af vinplanter kan ikke adskilles fra vinproduktion. Der bør derfor planlægges en ordning, så man kan spore gensplejsede vinplanter og slutproduktet.

3.6.1. Den mærkning af vinplantepartier, som Kommissionen foreslår, opfylder ikke sporbarhedskravene. ØSU henstiller, at følgedokumentet anses for det væsentlige element i konkretiseringen af sporbarhed.

Vinplantecertificering og -kontrol

3.7. Europhyt er EU's varslingssystem i tilfælde af problemer med snyltere, kryptogamer eller virus ved fremstillingen af frø og plantemateriale inden for landbrug, havebrug og skovbrug. Da oplysningerne til systemet gives af medlemsstaterne, rejser ØSU spørgsmålet om det ringe antal varslede tilfælde. ØSU henstiller til Kommissionen, at den varetager det fulde ansvar for systemets forvaltning, og at den tager de nødvendige skridt til at sikre dets effektivitet.

3.8. ØSU støtter det forslag, som gør det muligt at ophæve nationale begrænsninger i markedsføringen af udgangsformeringsmateriale. ØSU mener, at fuld gennemførelse af det indre marked for denne sektor må opnås igennem konvergens i certificeringspraksis og kontrol med vinplanter. ØSU henstiller til Kommissionen at tage skridt i tre retninger:

3.8.1. ØSU bemærker, at Kommissionen ikke har udarbejdet en evalueringsrapport om gennemførelsen af det nugældende direktiv om medlemsstaternes certificering og kontroltiltag. Da procedurerne er nedfældet i direktivets bilag, foreslår ØSU, at der udarbejdes en statusopgørelse over de nationale certificeringsorganers metoder og beføjelser.

3.8.2. ØSU konstaterer, at Fødevare- og Veterinærkontoret kun har foretaget ganske få inspektioner i forbindelse med gennemførelsen af EU-reglerne om sygdomskontrol for certificeret vinmateriale. Der er udført sammenlignende forsøg med det sigte at forbedre medlemsstaternes forskellige certificeringsorganers sortscertificeringsmetoder. Da Fødevare- og Veterinærkontoret kun har foretaget få kontrolundersøgelser, opfordrer ØSU Kommissionen til at afsætte passende menneskelige og finansielle ressourcer til at genskabe normale forhold.

3.8.3. ØSU anbefaler, at der på EU-plan gennemføres en første harmonisering af certificerings- og kontrolkriterier. En første etape kunne bestå i at udarbejde en rapport om, hvorledes direktivet om markedsføring af vinplanter gennemføres i medlemsstaterne.

3.9. Af hensyn til optimal fødevaresikkerhed opfordrer ØSU Kommissionen til at overveje en procedure for regelmæssig evaluering af certificerings- og kontrolmetoder. ØSU foreslår at ændre artikel 17 således:

"1. Kommissionen bistås af ...;

3. Komitéen fastsætter selv sin forretningsorden.

4. Komitéen skal hvert femte år forelægge Kommissionen en evalueringsrapport om direktivets iværksættelse."

Markedsføring af standardformeringsmateriale

3.10. Kommissionen foreslår i den stående komités forretningsordens artikel 2, at der for et begrænset tidsrum gives tilladelse til at bringe vegetativt standardformeringsmateriale i handelen. ØSU godkender dette skridt, hvis sigte er at udbygge den interne EU-samhandel med certificeret vegetativt materiale. ØSU understreger, at dette skridt supplerer kvalitetsfremmepolitikken inden for rammerne af den fælles markedsordning for vin.

3.10.1. Dog bemærker ØSU, at den undtagelse (indtil 1. januar 2009), som tildeles medlemsstaterne, ikke er berettiget på baggrund af den tid, som det tager at gøre en vinparcel produktionsmoden (gennemsnitlig tre år). ØSU foreslår at nedsætte fristen ud fra dette kriterium og at fastsætte fristen for tilladelse til at bringe vegetativt standardformeringsmateriale i handelen til 1. januar 2005.

3.10.2. Nogle EU-lande har indledt udvælgelsesarbejdet på et ret sent tidspunkt. Det foreslås derfor, at der fastsættes en undtagelse med rimelige frister i henhold til de forskriftsudvalgsregler, som knytter sig til direktiv 68/193/EØF. I denne undtagelsesperiode skal bestemmelserne om plantesundhed iagttages og overvåges af relevante afdelinger i Kommissionen.

4. Særlige bemærkninger

4.1. Kommissionen foreslår at indføje mikroformeringsteknik i dette direktiv. Endvidere skal Den Stående Komité for Frø og Plantemateriale henhørende under Landbrug, Havebrug og Skovbrug i henhold til artikel 3, stk. 3, kunne træffe afgørelse om undtagelser for materiale, som er fremkommet ved denne teknik. ØSU henleder Kommissionens opmærksomhed på de morfogene ændringer, som har kunnet konstateres ved in vitro-vinavl. In vitro-mikroformering fører ofte til en juvenilisering af in vitro-planter og visse træk herfra vedbliver i større eller mindre udstrækning med at bestå på vinmarken(7).

4.1.1. ØSU tager forbehold over for brug af in vitro-mikroformeringsteknik, som beror på apex- eller meristemdyrkning med brug af hormoner for at optimere produktionen. Endvidere består der ingen garanti for de sundhedsmæssige aspekter. Til gengæld tages der ingen tekniske forbehold over for metoden med formering af stiklinger i væksthus.

4.2. Kommissionen foreslår ligeledes at indføje definitionen på "klon" i artikel 2, stk. 1, udover muligheden for at benytte mikroformering. ØSU understreger, at udtrykket "klon" er dårligt valgt i denne sammenhæng. Ved brug af denne teknik benyttes som oftest en metode med klonudvælgelse. ØSU foreslår, at Kommissionen benytter et andet udtryk, så man undgår enhver forveksling med de metoder, som bruges i forsøg med dyr.

4.3. Kommissionen foreslår i artikel 9, 10 og 10a at standardisere certificerede vinplanters mærkeseddel og pakning. Den foreslår tillige, at plantepasset skal kunne erstatte den officielle mærkeseddel.

4.3.1. ØSU konstaterer, at der ikke foreligger nogen statusopgørelse over plantepassenes brug i enkelte lande. Der findes heller ikke nogen vejledning vedrørende de pas, som benyttes af medlemsstaterne.

4.3.1.1. ØSU henstiller til Kommissionen at udarbejde en sådan vejledning, således at det bliver lettere for alle erhvervsaktive i denne sektor at forstå de oplysninger, som dokumentet indeholder. ØSU finder det desuden nyttigt at bevare følgeskrivelsen, da det bl.a. vil gøre det muligt for virksomhederne at indføre sporing af vinplanter.

Direktivændringen og udvidelsesproblematikken

4.4. ØSU bemærker, at to af ansøgerlandene har anmodet om dispensation fra det nugældende direktiv. Polen har anmodet om, at de polske sortsregistrerings-, godkendelses- og certificeringsordninger bevares. Endvidere har Tjekkiet anmodet om en overgangsperiode indtil 2015 for certificering af vegetativt vinformeringsmateriale.

4.4.1. Det er ØSU's ønske, at ansøgerlandene overtager de metoder og den praksis, som benyttes i EU. ØSU henstiller, at der opereres med en mere rimelig overgangsperiode.

5. Konklusioner

5.1. Kommissionens forslag gør det muligt at foregribe to vigtige udviklingstendenser inden for samhandelen med vegetativt formeringsmateriale af vin, nemlig muligheden for at bringe gensplejsede vinsorter i handelen og gennemførelse af fri bevægelighed for vinplanter. ØSU stiller sig derfor positivt til en ajourføring af det foreliggende direktiv, idet der dog tages visse forbehold og foreslås en række ændringer i teksten.

5.2. Integreringen af direktiv 90/220/EØF om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer må, på baggrund af mediernes interesse herfor, ikke foregå rent automatisk. Kommissionen bør anlægge en bred indfaldsvinkel og tage højde for samtlige følgevirkninger samt særlige forhold inden for de enkelte sektorer. ØSU stiller derfor følgende fire betingelser for vertikal integrering af dette direktiv:

- forelæggelse af en opgørelse over hovedforskningsfelter inden for den berørte sektor;

- udarbejdelse af en GMO-evalueringsprotokol;

- tydeliggørelse af samordningen mellem de forskellige komitéer med det sigte at opstille skrappe regler for optagelse af GMO i vinsortskataloget;

- præcisering af betingelser for GMO-mærkning.

5.3. ØSU understreger, at konvergens med hensyn til certificeringspraksis for vegetativt formeringsmateriale af vin i hele EU er en absolut betingelse for at kunne gennemføre et fælles marked for vegetativt formeringsmateriale af vin. Derfor er et bedre kendskab til certificerings- og kontrolorganernes praksis og beføjelser en nødvendighed. ØSU henstiller til Kommissionen at afsætte passende menneskelige og finansielle ressourcer til at afhjælpe de konstaterede mangler med hensyn til Europhyt-systemets effektivitet og overholdelsen af EU's regler på dette område.

5.4. Angående indførelsen af nye vegetative formeringsteknikker tager ØSU forbehold over for brug af in vitro-mikroformering. Kommissionen har i øvrigt selv foreslået medlemsstaterne nationale undtagelser for markedsføring af planter, som er fremkommet ved brug af denne teknik. Det foreslås at udelukke denne teknik fra direktivets anvendelsesområde.

5.5. Fristen for fri markedsføring (indtil 2009) af standardformeringsmateriale er ikke berettiget, idet der ikke kan gøres produktionsvanskeligheder gældende. Af hensyn til hurtig gennemførelse af det indre marked foreslår ØSU at nedsætte fristen til 1. januar 2005, når bortses fra velbegrundede undtagelser (jf. punkt 3.10.2).

5.6. Den foreslåede ændring indgår i hvidbogen om fødevaresikkerhed (forordning nr. 258/97(8) om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser). Målet(9) er at fastlægge evalueringsprocedurer og mærkningsregler for gensplejset formeringsmateriale af vin. ØSU understreger, at Kommissionens begrundelse for direktivændringen i første række går på gennemførelsen af det indre marked. ØSU bemærker mere generelt, at sundhedsovervejelser og eventuel brug af GMO i de forskellige sektorer inden for landbrug og fødevareindustri bør behandles på samme måde. Ændringsforslagenes kvalitative aspekter må ikke overses. Dette krav vil gøre det lettere for de erhvervsaktive at forstå lovgivningen.

Bruxelles, den 13. juli 2000.

Beatrice Rangoni Machiavelli

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Statistiske oplysninger - Europa-Kommissionen 1998.

(2) Producenttype, produktionsstatistik og moderplanteareal i 1999, ONIVINS - vinplanteproducenternes første kongres, januar 2000.

(3) Konsolideret tekst nr. 379R0357.

(4) Informationsdag om genetisk forskning inden for plantemateriale, november 1999 - Det Internationale Vinkontor.

(5) Informationsdag om genetisk forskning inden for plantemateriale, november 1999 - Det Internationale Vinkontor.

(6) Transgenic winegrapes, 1999 - Annual technical issue P75-76.

(7) In vitro-formering - adfærd i væksthus, 1998 - Bulletin fra det internationale vinavls- og vinkontor nr. 803/804, s. 6-19.

(8) EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1.

(9) Aktion nr. 78, hvidbog om fødevaresikkerhed - Europa-Kommissionen.