23. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 182/41 
I denne forbindelse må det bemærkes, at Kommissionen 
forbereder et særligt indgreb, hvis indhold imidlertid endnu 
ikke er kendt. 
Produktionen af ananas, blomsterplanter og afskårne 
blomster kræver også nogen bistand, der kan sikre hurtig 
transport til markederne i alle de europæiske lande. 
3.6. Da de fjernest beliggende regioner alle har interesse 
i fiskeri, må denne sektor ikke glemmes, og der må vedtages 
foranstaltninger, som er afstemt efter de enkelte tilfælde. 
3.7. Det væsentligste problem for disse regioner er 
transport, hvis struktur og infrastruktur hurtigst må 
tilpasses efter den økonomiske udviklings krav, såvel i 
forholdet til det øvrige EF som i den interne kommunika­
tion. De interne transportforhold er af største betydning 
ikke mindst for øgrupperne. 
3.8. Man må ikke mindst være opmærksom på de små 
familievirksomheder med henblik på »den grønne turisme« 
og hotel- og restaurationssektoren. 
Håndværket kan komme til at spille en væsentlig rolle i den 
økonomiske udvikling, ikke mindst fordi det kan bidrage til 
at fremkalde og øge de lokale produktionsmuligheder. 3.9. Et meget vigtigt område er erhvervsuddannelsen, 
hvor der kræves en betydeligt større indsats med hensyn til 
nye teknologier, sprogundervisning og hotel- og restaura-
tionsfagene. 
De nye teknologier kan ikke blot sikre en bedre udvikling i 
disse regioner, men også overføres med nytte til de 
tilgrænsende udviklingslande. 
Et bedre kendskab til sprog er et afgørende element i 
forholdet til andre lande og for at opnå bedre beskæftigel­
sesmuligheder i alle sektorer. 
3.10. Endelig er også alt, hvad der vedrører information 
og kultur, af største betydning. Disse områder ligger så 
langt fra Europas centrum, og befolkningens traditioner er 
af meget sammensat art, hvori dels indgår den europæiske 
indflydelse, og dels — og ikke mindst — det indfødte 
aspekt. I alle indgreb bør der derfor, selv når disse 
forekommer at være udelukkende af økonomisk art, tages 
hensyn til, at det drejer sig om en lokal kultur, der adskiller 
sig fra resten af Fællesskabets. 
Bruxelles, den 30. maj 1990. 
For produktionssektorens vedkommende, som i disse 
regioner overvejende er orienteret mod det interne forbrug, 
bør træffes foranstaltninger, som støtter forsyningen med 
sådanne produktionsmidler og varer, som er nødvendige 
for, at produktionen kan finde sted til priser, som sikrer 
virksomhedernes konkurrencedygtighed. Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
Udtalelse om et EF-program til forbedring af regionernes kapacitet inden for forskning, teknologi 
og innovation (STRIDE) 
(90/C 182/14) 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 4. april 1990 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om et EF-
program til forbedring af regionernes kapacitet inden for forskning, teknologi og innovation 
(STRIDE). 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for regionaludvikling og fysisk planlægning, 
som udpegede Campbell Christie til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 22. maj 1990. 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 277. plenarforsamling den 30. maj 1990 
enstemmigt følgende udtalelse: 
Nr. C 182/42 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 7. 90 
1. STRIDE-programmets målsætninger 
1.1. Hovedformålet med STRIDE-programmet er at 
styrke den forskningsmæssige, teknologiske og innovatori-
ske (FTU-) kapacitet i de tilbagestående regioner (mål 
nr. 1) med henblik på at give dem flere muligheder for at 
tiltrække eller bevare teknologisk avancerede aktiviteter og 
højt kvalificeret arbejdskraft i regionens erhvervssektorer. 
Hovedparten af STRIDE-programmets økonomiske mid­
ler vil blive tildelt mål nr. 1-regioner. STRIDE-programmet 
kan tillige hjælpe regioner, der er hårdt ramt af industriel 
tilbagegang {mål nr. 2) ved at stimulere innovationen på en 
måde, der tilskynder til diversificering af den lokale 
økonomi. 
1.2. STRIDE er et EF-initiativprogram (ligesom STAR, 
VALOREN osv.), der finansieres af Den Europæiske 
Regionaludviklingsfonds vejledende bevilling for disse 
programmer, dvs. de 15 %, der ikke indgår i de bevillinger, 
der på forhånd er underlagt den vejledende fordeling 
mellem medlemsstaterne. 
1.2.1. STRIDE-programmet supplerer andre EF-foran-
staltninger i disse regioner gennem fællesskabsstøtteram­
merne. Det supplerer også andre EF-foranstaltninger på 
FTU-området (EF's FTU-rammeprogram), inden for 
teknologioverførsel (SPRINT og BC-Net) og på uddannel­
sesområdet (ERASMUS for fremme af mobiliteten blandt 
universitetsstuderende, COMETT for samarbejde mellem 
universiteter og erhvervsliv og EUROTECNET for 
innovation i erhvervsuddannelsen med tilknytning til nye 
teknologier). 
1.2.2. Med STRIDE-programmet er det hensigten at 
øge det bidrag, som sådanne EF-foranstaltninger til fordel 
for forskning, teknologi og innovation kan yde til opnåelse 
af større økonomisk og social samhørighed inden for Det 
Europæiske Fællesskab. 
1.3. STRIDE-foranstaltningerne falder i tre kategorier: 
1.3.1. I mål nr. 1-regionerne sigter STRIDE-program­
met på: 
— at tilskynde til bredere regional fordeling af forsknings-
mulighederne ved at hjælpe de offentlige forvaltninger 
med at vurdere teknologikrav, bedømme de lokale 
muligheder og investere i udviklingen af en langsigtet 
kompetence på udvalgte FTU-områder, 
— øget deltagelse af forskningscentre og virksomheder i EF 
og af andre internationalt støttede forskningsprogram­
mer. 1.3.2. I mål nr. 1- og mål nr. 2-regioner tilstræber 
STRIDE: 
— at fremme samarbejdet mellem forskningscentre og 
virksomheder, således at forskning, der udføres i 
regionerne, i højere grad tilgodeser lokale behov, at 
virksomhederne kan få opfyldt en større del af deres 
behov for bistand i forbindelse med teknologioverførsel 
og -anvendelse fra lokalsamfundets faciliteter, og at 
virksomhederne anspores til at innovere og beskæftige 
højt kvalificeret arbejdskraft. 
2. Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelser om 
EF's indsats inden for forskning og teknologisk 
udvikling (FTU) 
2.1. ØSU's seneste udtalelse om EF's indsats inden for 
FTU blev fremsat den 15. november 1989 (EFT nr. C 56 af 
7. marts 1990) og drejer sig om »Rammeprogram for EF's 
indsats inden for FTU (1990-1994)«, hvori en række 
bemærkninger fra tidligere ØSU-udtalelser refereres. De 
mest relevante bemærkninger om FTU's rolle gentages i 
den foreliggende udtalelse som grundlag for en vurdering 
af, i hvor høj grad STRIDE-programmet opfylder ØSU's 
prioriterede mål. 
2.2. ØSU er særlig bekymret over, at der i Kommissio­
nens FTU-forslag ikke lægges større vægt på økonomisk og 
social samhørighed. ØSU er bange for, at det kan føre til en 
voksende udviklingskløft i EF. Disse udviklingsforskelle 
kan kun mindskes gennem særforanstaltninger, der sætter 
økonomisk ugunstigt stillede medlemsstater i stand til at 
udvikle deres egen forskningskapacitet og mindske afstan­
den til de bedre stillede medlemsstaters niveau. 
2.3. ØSU har også fremhævet, at uddannelsesforanstalt­
ninger og udbredelsen af forskningsresultater bidrager 
direkte og effektivt til økonomisk og social samhørighed. 
Der bør fortsat lægges særlig vægt på uddannelsesaktivite­
ter, således at de knap så velrustede medlemsstater bliver i 
stand til at deltage fuldt ud i programmernes forsknings­
aktiviteter. 
2.4. ØSU har ofte understreget FTU's betydning for de 
små og mellemstore virksomheder og deres problemer med 
at få adgang til teknologi. De mindre virksomheder må i 
større omfang inddrages i forskningsprogrammer, og det er 
en prioriteret målsætning for EF at lette de små og 
mellemstore virksomheders adgang til resultaterne af præ­
konkurrencemæssig forskning i en form, de kan anvende. 
VALUE-programmet skal først og fremmest sigte på de 
små og mellemstore virksomheder. 
23. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 182/43 
2.5. ØSU har ved flere lejligheder analyseret to faktorer, 
som alvorligt hæmmer industriens konkurrenceevne i EF: 
— den langsommelige og ineffektive måde, hvorpå 
resultaterne af FTU-programmer udnyttes kommer­
cielt, 
— den manglende evne til at bestemme markedet effektivt 
eller til at udvikle nye produkter og tjenesteydelser 
tilstrækkeligt eller hurtigt nok til at dække efterspørg­
slen. 
2.6. ØSU har peget på yderligere to forhold, som 
hæmmer innovationen: 
— der findes ikke et let opnåeligt EF-patent, og EF-
standarderne er utilstrækkelige, 
— finansieringsinstitutionerne har ikke haft held til at 
lægge større vægt på at skaffe investeringsmidler til 
udvikling af iværksætterinnovation inden for FTU. 
2.7. Der er behov for en fuldstændig, indgående 
midtvejsevaluering, som indeholder en analyse af, hvad 
man har fået for de penge, der er givet ud til programmerne 
enkeltvis, et skøn over det sandsynlige udbytte af lovende 
programmer samt et efterskrift for programmer, som er 
blevet stoppet, fordi de ikke indfriede forventningerne. 
2.8. Kommissionen bør tilskynde til etablering af nye 
videncentre, som bistår på uddannelsesområdet og går ind i 
regionalt samarbejde. 
2.9. Alle programmer bør underkastes en evaluering, 
som er tilpasset det enkelte program, og Kommissionen bør 
udarbejde et sæt af enkle og effektive evaluerings-
principper. 
2.10. ØSU anmoder Kommissionen om at bakke 
forslaget om rammeprogrammet op gennem en fornyet 
undersøgelse af bestemmelserne om intellektuel ejendoms­
ret og deres følger for FTU-effektiviteten. 
3. STRIDE-programmet 
3.1. På baggrund af ØSU's tidligere udtalelser, som 
resumeret i det foregående punkt 2, ønsker ØSU generelt at 
støtte de forslag, STRIDE-programmet indeholder. 
3.2. STRIDE-målsætningen om forbedring af de tilba­
gestående regioners FTU-evne hilses særlig velkommen på 
baggrund af ØSU's hyppigt udtrykte synspunkt, at EF's 
FTU-politik bør betragtes som uløseligt forbundet med 
bestræbelserne på at tilvejebringe økonomisk og social 
samhørighed. 3.3. Ønsket om kun at støtte et ret lille antal projekter i 
få institutioner finder ØSU rimeligt, da man ellers kunne 
risikere en så stor spredning af de begrænsede ressourcer, at 
det ikke lykkes at udstikke en plan for regional FTU på 
mellemlang sigt. 
3.4. ØSU bifalder særforanstaltningerne i STRIDE-
programmets kategori A, som sigter på at tilvejebringe 
bedre forskningsmuligheder i mål nr. 1-regioner. 
3.5. ØSU bifalder også kategori B-forslagene, som sigter 
på at udsprede information blandt forskningscentre og 
fremme teknologioverførsel. VALUE-programmet kom­
menteres i pkt. 5. 
3.6. STRIDE-programmets kategori C-foranstaltninger 
skal fremme forbindelserne mellem forskningscentre og 
erhvervslivet. ØSU hilser disse forslag velkommen og 
foreslår en særlig støtte til universiteternes udvikling af 
eksaminer baseret på fjernundervisning med særlig vægt på 
innovationsforvaltning og tilskyndelse til udvikling af 
virksomhedsundervisningsprogrammer beregnet på inno­
vationsforvaltning, hvor det er muligt. 
3.7. ØSU bemærker, at Kommissionen ved kvalitets­
vurderingen af de programmer, der skal støttes, vil tage 
hensyn til, at der findes en sammenhængende FTU-strategi 
med en klar tilkendegivelse af målene for regional 
teknologisk udvikling, hvori målsætningerne for STRIDE's 
operationelle programmer er blevet indbygget. ØSU håber, 
at Kommissionen ved beslutningen om, hvilke programmer 
der skal støttes, vil overveje ØSU's tidligere udtrykte 
synspunkter om betydningen af at inddrage alle samfunds­
grupper i fastlæggelsen af FTU-prioriteter og om følgerne 
for livskvaliteten. 
3.8. ØSU erkender, at en streng videnskabelig vurdering 
af STRIDE-forslagene er nødvendig, men håber, at der også 
vil blive taget passende hensyn til de videre sociale 
konsekvenser. 
4. Rammeprogrammet 1990-1994 
4.1. ØSU bifalder følgende bemærkning i rapporten fra 
rammeprogramrevisionsgruppen 1987-1991: 
»Spørgsmålet om samhørighed i Europa og behovet for 
at mindske de eksisterende forskelle på det videnskabe­
lige og teknologiske område er af yderste vigtighed i et 
Nr. C 182/44 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 7. 90 
rammeprogram. Programmet må på en afbalanceret 
måde svare til krav og behov i alle medlemsstater og 
ikke kun i de mest avancerede«. 
(Rapport fra rammeprogramrevisionsgruppen, Bruxelles, 
juni 1989, side 7). 
4.2. ØSU har allerede afgivet udtalelse om Rammepro­
grammet 1990-1994, og et sammendrag af de vigtigste 
punkter kan læses i pkt. 2 ovenfor. Der er nu opnået 
enighed om at afsætte et samlet beløb på 5,7 mia ecu for 
perioden 1990-1994, hvortil skal lægges 3,1 mia ecu fra det 
igangværende rammeprogram for 1990 og 1991. 
4.3. Rammeprogrammet 1990-1994 dækker tre hoved­
områder (basisteknologi, forvaltning af naturressourcer, 
forvaltning af intellektuelle ressourcer), som omfatter seks 
foranstaltninger (informations- og kommunikations­
teknologi, industri- og materialeteknologi, miljø, bioviden­
skab og -teknologi, energi, menneskelige ressourcer og 
mobilitet). Disse foranstaltninger iværksættes gennem 15 
særprogrammer. Det nye rammeprogram afspejler en 
række ændringer i EF's forskningsprioritering, og ressour­
cerne, der står til rådighed for forskning i miljø, 
bioteknologi og forskeres mobilitet, er blevet øget 
væsentligt. 
4.4. ØSU erkender, at det med det nye rammeprogram 
er hensigten at styrke synergieffekten mellem programmer­
ne, og den udtrykker ønske om, at man bevidst vil sætte ind 
på at inddrage forskningscentre i mål nr. 1- og 2-regionerne 
i EF's prioriterede forskningsområder. 
5. VALUE- og SPRINT-programmerne 
5.1. ØSU har tidligere erkendt betydningen af VALUE -
programmet, som yder et direkte og effektivt bidrag til 
styrkelsen af samhørigheden inden for EF gennem støtte til 
mindre udviklede regioner. 
5.2. VALUE-programmet blev vedtaget ved en rådsbe­
slutning af 20. juni 1989 (EFT nr L 200 af 13. juli 1990, 
s. 23) med den begrundelse, at det bl.a. vil medvirke til at 
styrke EF's økonomiske og sociale samhørighed og 
harmoniske udvikling. De mindre virksomheders særlige 
behov vil blive tilgodeset af VALUE-programmet med 
hensyn til teknologisk information og bistand til at udnytte 
den. 
5.3. ØSU hilser VALUE-programmet velkommen og 
finder, at STRIDE-programmet får en meget vigtig rolle at 
spille som støtte for VALUE-programmet i arbejdet med at 
udsprede teknologisk information mellem forskningsinsti­
tutioner, små og mellemstore virksomheder osv. i mål 
nr. 1- og 2-regioner. 5.4. ØSU erkender også, at SPRINT II vil komme til at 
spille en væsentlig rolle, navnlig med hensyn til fremme af 
industriel design og undersøgelse af de forholdsmæssige 
omkostninger ved beskyttelse af intellektuel ejendomsret. 
ØSU hilser SPRINT H-programmets prioriterede mål 
velkommen og udtrykker håb om, at STRIDE-, VALUE- og 
SPRINT li-programmerne tilsammen vil skabe en betyde­
lig synergieffekt. 
6. Beskyttelse af innovation 
6.1. ØSU er uanset sin generelle støtte til STRIDE-
programmet klar over, at det slet ikke er lykkedes for EF's 
regionalpolitik at mindske de regionale forskelle inden for 
EF. ØSU har hilst den seneste fordobling af struktur­
fondenes midler og de dertil hørende nye foranstaltninger 
velkommen, men reformernes effektivitet er ikke blevet 
undersøgt. Selv om ØSU betragter STRIDE-programmet 
som et værdifuldt nyt EF-program, er den ikke sikker på, at 
det skaber de tilstrækkelige forudsætninger for, at mål 
nr. 1- og 2-regionerne kan overvinde deres teknologiske 
handicap. 
6.2. Et vigtigt aspekt af den teknologiske udviklings­
proces, som ikke er omfattet af STRIDE-programmet, er 
spørgsmålet om intellektuel ejendomsret. ØSU rejste dette 
spørgsmål i sin udtalelse om Rammeprogrammet 1990-
1994. ØSU vender tilbage til dette spørgsmål med den 
begrundelse, at det må undersøges, om det er ønskeligt og 
muligt at indføre differentieret intellektuel ejendomsret, 
dersom de regionale forskelle skal mindskes. 
6.3. Udviklingen af nye bestemmelser om intellektuel 
ejendomsret fik en begyndelse i rapporten »Direkte 
beskyttelse af innovation« udgivet for Kommissionen i 
1987. Denne rapport efterlyste etableringen af et Innova-
tionskontor til gennemførelse af et nyt kriterium om »ikke-
disponibilitet i den almindelige handel inden for EF« for 
gradvis innovation og andre former for innovation, som 
kan skabes af virksomheder i regioner omfattet af mål nr. 1 
og 2. Det foreslås i rapporten, at denne nye direkte 
beskyttelse af innovation skal indføres fra starten, således 
at den kun kan opnås af ansøgere, der er bosiddende i et 
område, som opfylder betingelserne for særlig regionalstøt­
te. Argumentet for at indføre differentieret intellektuel 
ejendomsret er, at det vil stimulere innovation og ny 
organisk vækst i EF's perifere regioner. Det vil også være en 
stærk tilskyndelse for virksomheder i »den gyldne trekant« 
til at sprede deres produktionsfaciliteter for nye produkter 
væsentligt mere. 
6.4. Spørgsmålet om intellektuel ejendomsret bør efter 
ØSU's mening overvejes alvorligt, da det er et middel til at 
23. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 182/45 
give sig i kast med en af de væsentligste hindringer for 
innovation, som ØSU allerede har påpeget, nemlig 
mangelen på let opnåelige EF-patenter og de utilstrække­
lige EF-standarder (pkt. 2.6 ovenfor). 
7. Risikovillig kapital 
7.1. Incitamentet til innovation i de perifere regioner på 
baggrund af den direkte innovationsbeskyttelse vil blive 
øget ved en passende forsyning med risikovillig kapital. I 
De Forenede Stater, Japan og EF's kerneregioner har 
risikovillig kapital transformeret innovationsprocessen. 
Erhvervsfolk med risikovillig kapital tilvejebringer midler­
ne og bistår ved skabelsen af ny højteknologisk virksom­
hed. De opdyrker netværk for finansieringsinstitutter, 
universiteter, store selskaber og entreprenørvirksomheder, 
og kan derved reducere mange af de risici, der er forbundet 
med ny virksomhedsetablering og rydde mange af de sten af 
vejen, som spærrer for innovation. Erhvervsfolk med 
risikovillig kapital knytter vigtige bånd mellem en række 
forskellige organisationer, som er vigtige for innovations-
processen, og de optræder som »teknologiske dørvogtere«, 
der fremskynder den teknologiske forandringsproces. 
7.2. ØSU har allerede fastslået, at dette spørgsmål er en 
yderligere hæmsko for innovationen (pkt. 2.6). Det 
bemærker der, at finansieringsinstitutionerne ikke har haft 
held til at lægge større vægt på at skaffe investeringsmidler 
til udvikling af FTU-præget iværksætterinnovation. ØSU 
har endvidere i sin rapport om industriområder i tilbage­
gang (dok. CES 1347/89) gjort opmærksom på det pro­
blem, centraliseringen af kapitalmarkederne har skabt, idet 
den modvirker tilførslen af risikovillig kapital til små og 
mellemstore virksomheder i mål nr. 2-regioner. ØSU 
erkender, at det ikke er Kommissionens opgave at påtage 
sig den risiko, der er forbundet med kommerciel anvendelse 
af ny teknologi. 
7.3. ØSU gentager ikke desto mindre, at det er et 
spørgsmål, som ligger det på sinde, og det anmoder 
Kommissionen om at undersøge, hvorledes tilførslen af 
risikovillig kapital til de perifere regioner kan forbedres. 
Det bør navnlig undersøges, hvilken rolle Den Europæiske 
Sammenslutning af Risikovillig Kapital spiller for fremme 
af ny teknologi i de perifere regioner. 
8. Kontrolprocedurer 
8.1. Det fremgår af Meddelelse K (89) ..., hvori 
retningslinjerne for STRIDE-programmet fastlægges, at der vil blive foretaget en løbende kontrol under program­
mernes implementeringsfaser for at sikre, at valget af 
projekter og deres udvikling foregår i overensstemmelse 
med de bestemmelser, der er aftalt mellem Kommissionen 
og den pågældende medlemsstat. 
8.2. Det er også et spørgsmål, som ØSU altid har fundet 
vigtigt. ØSU har anbefalet, at alle programmer evalueres, 
men at denne evaluering bør tilpasses det enkelte program, 
og det har bedt Kommissionen om at udarbejde et enkelt og 
effektivt sæt af evalueringsprincipper (pkt. 2.9 ovenfor). 
Det er navnlig ØSU magtpåliggende, at de små og 
mellemstore virksomheder sikres maksimalt udbytte af 
rammeprogrammet. 
8.3. ØSU er opmærksom på de problemer, der har været 
i forbindelse med vurderingen af rammeprogrammer, og 
har kommenteret dem i rapporten fra Rammeprogramrevi-
sionsgruppen (Bruxelles, juni 1989). 
8.4. ØSU har erkendt, at der er behov for en fuldstændig 
og indgående midtvejsevaluering af rammeprogrammer 
(pkt. 2.7 ovenfor). Det ligger navnlig ØSU på sinde, at 
denne evalueringsfremgangsmåde anvendes på STRIDE-
programmet. ØSU er enig med Kommissionen i, at 
STRIDE-programmet skal anvendes fleksibelt og på 
forskellig vis i de forskellige medlemsstater, samt at det bør 
sigte på at udfylde huller i rækken af eksisterende EF-
instrumenter. I denne forstand kan STRIDE betragtes som 
et »blødt« program, og det er derfor tilsvarende vanske­
ligere at opstille præcise målsætninger for STRIDE. 
8.5. ØSU hilser Kommissionens nedsættelse af en 
evalueringsgruppe til kontrol af rammeprogrammer 
velkommen. Endvidere råder Kommissionen over en 
omfattende informationsmængde om den nuværende FTU-
kapacitet i mål nr. 1 og mål nr. 2-regionerne. 
8.6. ØSU udtrykte i sin rapport om Industriområder i 
tilbagegang (dok. CES 1347/89) håb om, at de reformerede 
strukturfondes virke i mål nr. 2-regionerne vil blive 
omhyggeligt overvåget, og ØSU håber, at en særlig 
henvisning til STRIDE-programmets gennemførelse vil 
blive indføjet som del af denne kontrolproces. 
Bruxelles, den 30. maj 1990. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg