ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 722 
 
 
 
Vol. 1984/0 260 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the open ing to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom  27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
ir-.
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K0M(84) 722 endelig udg. 
Bruxelles, den 14. december 1984
MEDDELELSE FORELAGT RADET AF KOMMISSIONEN
INDFØRELSEN AF DEN NYE INFORMATIONSTEKNOLOGI 
I SKOLESYSTEMERNE
_____I DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB _______
(A
rbejdsprogram for 1985-1987)
(Gennemførelse af Rådets og de i  Rådet 
forsamlede undervisningsministres resolution 
af 19.9.1983 og af konklusionerne af 4.6.1984)
KOM(84) 722 endelig udg.

INDHOLDSFORTEGNELSE
Pkt.
I. INDLEDNING 1-4
II. OMRÅDER FOR FÆLLESSKABSFORANSTALTNINGEN 5
A. Indførelsen af den nye informationsteknologi
(NIT) i  undervisningens metoder og indhold 6
B. Uddannelse af lærere og af de personer, der
varetager uddannelsen af disse 7
C. Programmeller, herunder undervisningsprogramel­
ler og udstyrssystemer 8
D. De økonomiske aspekter af indførelsen af
den nye informationsteknologi i  undervisningen 
samt udviklingsstrategierne 9-12
III. IVÆRKSÆTTELSE AF ARBEJDSPROGRAMMET
A. Styring af fællesskabsindsatsen 13-15
B. Indsamling»og formidling af oplysninger 16-20
IV. SAMARBEJDE MED DE INTERNATIONALE ORGANISATIONER 21-24

I. INDLEDNING
1. 19.9.1983 vedtog de i  Rådet forsamlede undervisningsministre en 
resolution om "foranstaltninger i  forbindelse med indførelsen af den 
nye informationsteknologi i  undervisningen" (EFT C 256 af 24.9.1983). 
Denne resolution udgjorde og udgør stadig grundlaget for en række 
fællesskabsinitiativer, der tages med henblik på at supplere og støtte 
medlemsstaternes indsats.
2. Rådet og de i  Rådet forsamlede undervisningsministre vedtog den 4. juni 
1984 nogle yderligere konklusioner på grundlag af Kommissionens meddelel 
se til Rådet om "den teknologiske udvikling og dens samfundsmæssige 
konsekvenser" (K0MC84) 6 endelig udg.).
3. De foranstaltninger, der skal træffes i  undervisningssektoren, er kun ét 
af elementerne i  en overordnet fællesskabsstrategi for udvikling af de 
menneskelige ressourcer med henblik på at forberede den nødvendige moder 
nisering af industri strukturerne. Disse foranstaltninger supplerer navn­
lig den indsats, som allerede er iværksat inden for erhvervsuddannelse
i  forbindelse med indførelsen af den nye teknologi (1) med henblik på at 
styrke samarbejdet mellem industrien og universiteterne inden for avan- 
ceret uddannelse af kvalificeret og højt kvalificeret personale (2). 
Disse tre områder - undervisning, erhvervsuddannelse og samarbejde 
mellem industrien og universitetet - udgør sammen med visse specifikke 
interventionssektorer - såsom de nye teknologiers bidrag til de han­
dicappedes sociale integration (3) - et nødvendigt supplement til 
fællesskabsforanstaltningerne inden for industripolitik, innovation og 
forskning og udvikling (4), der ikke blot skal øge virksomhedernes 
konkurrenceevne, men også sikre, at de samfundsmæssige og kulturelle
(1) EFT C 166 af 25.6.1983.
(2) K0MC84) 6 endelig udg. og V/1523/84 - FR/E.
(3) EFT C 347 af 31.12.1981.
(4) Navnlig det europæiske forsknings- og udviklingsprogram inden for 
informationsteknologi (ESPRIT) - EFT L 81 af 27.3.1984 og det 
flerårige program på databehandlingsområdet - EFT L 126 af 12.5.1984

konsekvenser af disse nye teknologier kan beherskes, således som det 
bekræftes i  Rådets konklusioner vedrørende et handlingsprogram for 
Fællesskabet på det sociale område på mellemlang sigt (*).
4. Udkastet til arbejdsprogrammet blev drøftet til bunds på Uddannelses­
udvalgets møde den 21. september 1984, og programmet er i  samtlige 
medlemsstater blevet varmt modtaget af undervisningsmyndighederne som 
grundlag for det fremtidige arbejde.
OMRÅDER FOR FÆLLESSKABSFORANSTALTNINGEN
5. I henhold til resolutionen foreslås det, at fællesskabsindsatsen kon­
centreres om følgende strategiske emner:
(i) indføreis e af den nye informationsteknologi i  undervisningens 
metoder og indhold (område A)
(ii) uddannelse af lærere og af de personer, der varetager 
uddannelsen af disse (område B)
(iii) programmeller, herunder undervisningsprogrammeller, og 
udstyrssystemer (område C)
I betragtning af den nye informationsteknologis hastige udvikling i  
undervisningssystemet foreslås det, at der tilføjes et fjerde strate­
gisk emne til de ovennævnte tre emner, nemlig:
(iv) de økonomiske aspekter af indførelsen af den nye informations­
teknologi i  undervisningen samt udviklingsstrategierne (område D).
I det følgende foretages der for hvert af disse emner en kortfattet 
gennemgang af de aspekter, som bør behandles, samt de foranstaltninger, 
der skal iværksættes på de forskellige områder. Datalære på avanceret 
niveau, som allerede støttes af Kommissionen bør videreudvikles; forslag 
herom vil blive fremsat i  nær fremtid.
(*) EFT C 175/1 - 4.7.1984.

- 3 -
A - Emne 1:  Indførelse af den nye informationsteknologi i  undervis­
ningens metoder og indhold
6. Som allerede fremhævet i  arbejdsdokument fra Kommissionens tje­
nestegrene, som blev forelagt Uddannelsesudvalget i  1983 (1)/ 
har dette emne, som er af fælles interesse, adskillige aspek­
ter, og der foreslås særlige foranstaltninger for hvert af disse.
Emne (i)  Hvorledes bør de unge fortroliggøres med datamatikken?
Ud over principerklæringer af ret generel art mi der udformes 
retningslinjer for denne fortroliggørelse: hvilken undervis­
ning er der tale om? Skal det være et tvungent fag eller 
et valgfrit fag? På hvilket niveau, med hvilket indhold 
og for hvilke elever? Skal denne fortroliggørelse begrænses 
til visse tekniske færdigheder - f.eks. vedrørende program­
mering - og i  så fald, hvorledes skal denne fortroliggørel­
se indgå i  en helhed af kurser, som før eller senere munder 
ud i  en kompetencegivende uddannelse, dvs. en erhvervsud­
dannelse, som på sin side munder ud i  et job? Skal der 
også og/eller snarest lægges vagt på den "sociale beherskel­
se" af denne teknologi - dvs. skal man mejtage de sociale 
og kulturelle aspekter af denne teknologis virkninger i  
et socialt muljø? Det skulle ikke vare nødvendigt at under­
strege, at disse aspekter ikke nødvendigvis udelukker hin­
anden: teknisk kunnen og teknologisk kultur står ikke nød­
vendigvis i  modsætning tit hinanden. En fortroliggørelse 
med datamatikken bør ikke føre til en alt for tidlig og 
kunstig specialisering (meningen er altså ikke at uddanne 
miniprogrammører), og den skal ikke begrænses til at være 
en overfladisk håndtering af begreber (algoritmer) og ma­
teriel (mikrodatamater) uden hensyn til deres pædagogiske 
aspekter.
(1) Dok. V/1258/83 - 115

- 4 -
FORANSTALTNING A.1 I  foraret 1984 fik CIRCES (Italien) af Kommissionens
tjenestegrene ti' opgave at udføre en undersøgelse, 
som skulle gøre det muligt at få en oversigt over, 
hvorledes flere af medlemsstaterne stiller sig til 
datamatikundervisning i  sekundærskolen. De første 
resultater af denne undersøgelse skulle foreligge 
i  begyndelsen af 1985, og de skal siden gennemgås 
af gruppen af højtstående ansvarlige med henblik på 
yderligere foranstaltninger såsom værksteder eller 
seminarer. (1)
Emne (ii) Hvorledes kan den nye informationsteknologi - især
datamatikken - indpasses i  de allerede overlæssede 
læseplaner?
Medmindre man beslutter sig til at betragte den nye 
informationsteknologi blot som et undervisningsredskab 
uden sammenhæng med indholdet (dvs. datamatstøttet 
undervisning f.eks.), eller som en mere eller mindre 
specialiseret og selvstændig udvikling i  et fag (mate­
matik), må denne teknologi anses for at være en anled­
ning og et middel til at berige undervisningsmetoderne 
i  samtlige studieforløb. Når den nye informationstek­
nologi med andre ord rent faktisk anvendes inden for 
stadig flere aktiviteter (ikke blot på det videnskabe­
lige og tekniske område - men også på så forskellige 
omrader som social service og sundhedsvæsen, humaniora 
osv.), er det så ikke nødvendigt at finde frem til, 
hvilken rolle og hvilken plads den nye teknologi skal 
have i  de forskellige studieforløb? Den grundlæggende 
forudsætning for denne indstilling er, at teknisk 
kunnen og teknologisk kultur ikke står i  modsætning 
til hinanden, således forstået at førstnævnte - fordi 
der er tale om kompetence i  tilknytning til ganske 
bestemte behov i  industrien -skulle komme i  første række, 
og sidstnævnte - fordi der er tale om mere generelle 
fag - skulle komme i  anden række. Det er nødvendigt med 
en tværfaglig indfaldsvinkel, hvilket i  øvrigt kun 
bekræfter den nye teknologis tværgående eller sektor- 
overskr idende præg.
(1) Med hensyn til denne gruppe, se § 13 nedenfor

- 5 -
FORANSTALTNING A.2 Allerede i  1982-83 blev der for Kommissionens regning
udført en undersøgelse vedrørende den nye informations­
teknologis virkning pi undervisningen i  fagene på 
sekundærtrinnet. Den afsluttende rapport om denne 
undersøgelse, der blev gennemført i  fællesskab af 
INRP (Frankrig) og Dundee College of Education (Det 
forenede Kongerige) vil foreligge om kort tid. Seminaret 
i  Newcastle (Det forenede Kongerige)  - juli 1984 gjorde 
det ligeledes muligt nærmere at undersøge, hvilken 
plads denne nye informationsteknologi skal have i  
undervisningens indhold. For bedre at definere mulig­
hederne og de eventuelle begrænsninger i  forbindelse 
med denne indførelse, men også for at finde frem til 
eksempler til efterfølgelse foreslås det, at der 
fremstilles håndbøger, hvori der gives analyser og 
beskrivelser ved hjælp af konkrete eksempler af mulig­
hederne for indførelse på følgende områder: mate­
matik, naturvidenskab humaniora (historie - geografi 
- økonomi), sprog, teknologi - på sekundærtrinnet.
Det ville sikkert også være betimeligt at fremstille 
et lignende dokument for primærunde visningen i  betragt­
ning af, at den nye informationsteknologi er begyndt 
at brede sig hastigt på dette undervisningstrin. Dis­
se foranstaltninger skulle igangsættes gradvis fra 
begyndelsen af 1985, og de skulle strække sig over 
højst to år (1987). Resultaterne heraf kunne måske 
blive hovedemnet for et seminar i  1986. Dette seminar 
skulle ligeledes være en anledning til at give en 
oversigt over de eventuelle følger for undervisningens 
tilrettelæggelse og metoder af den nye informations­
teknologis udbredelse (pkt. 8 (i) nedenfor - et delemne, 
som vil kunne forberedes gennem en undersøgelse, som 
Kommissionen forventes at iværksætte i  1985, og hvis 
resultater skulle kunne foreligge i  første halvdel 
af 1986.
Emne (iii) De eventuelle følger for undervisningens tilrettelæggelse
og metoder af den nye informationsteknologis udbredelse: 
Mikrodatamaterne (men også andre informations- og kommunika­
tionsmidler i  tilknytning til den nye teknologi: tekst-tv, 
interaktiv videodisk, satellitfjernsyn, kabelfjernsyn osv.) 
forekommer stadig nyppigere pi undervisningsmarkedet.

-  6 -
Meget snart viL der ikke længere være tale om en eller to 
mikrodatamater i  hver skole, men om en hardware/software-park (f.eks. 
eab-rum, simulatorer og interne eller eksterne databaser, 
der giver adgang til programlagre), således at det bliver 
samtlige elever og s rt set hele institutionen, som skal 
tilrettelægge undervis tingen pi en ny måde: hvem skal have 
adgang til hvad, hvornår og hvordan og på grundlag af hvilke 
anordninger, strukturer og midler?
FORANSTALTNING A.3. På dette område blev der første gang indledt samarbejde med
OECD i  1983-1984, nemlig om uddannelse af lærere og om den 
nye informationsteknologis følger for undervisningens tilrette­
læggelse. Dette samarbejde mundede ud i  en række arbejdsdoku­
menter (CERI/NT/84.08, 09, 10), der blev forelagt på CERI/OECD- 
konferencen i  juli 1984, og hvoraf det klart fremgår, at der 
her er tale om et aspekt, hvis betydning den teknologiske 
udvikling vil øge. I forlængelse af dette indledende arbejde 
foreslås det, at der i  1985 iværksættes case studies vedrø­
rende undervisningsinstitutioner, der tager flere medier i  
anvendelse (og som udvælges efter aftale med medlemsstater­
ne). Herved skulle det blive muligt at kortlægge ændringerne 
i  de pædagogiske roller og metoder for de forskellige kræfter, 
som indgår i  undervisningsprocessen. Konklusionerne vil blive 
forelagt ad hoc-gruppen, og de kan måske anvendes som emne 
for udvekslinger og besøg.
Emne (iv) Udbredelsen af den nye informationsteknologi i  undervisningen
og skolens åbning mod det lokale miljø
Noget af det mest slående ved den nye informationsteknologi 
er, at den breder sig i  hele samfundet - lige fra produktions- 
leddet til forbruget af varer og tjenesteydelser i  tilknyt­
ning til denne teknologi. Ud over den nye informationstekno­
logis anvendelse i  industri og handel - robotik, kontorauto­
mation, produktionsautomatisering ... bankautomatisering 
osv. - er man nu nået til at tale om privatlivsautomatise­
ring - dvs. anvendelse i  hjemmet af denne teknologi til så 
forskellige formål som opdragelse, spil, oplysning, hushold- 
ningsregskaber osv. Undervisningsinstitutionen er ikke iso­
leret fra omverdenen, og med hensyn til denne teknologi bør

- 7 -
det ikke undre, om motivationen for at lade den nye informations­
teknologi indgå i  undervisningen ofte kommer udefra, især 
når der er tale om integrerede foranstaltninger, hvor flere 
medier tages i  anvendelse med henblik på undervisning, og 
hvor flere kræfter fra det lokale miljø inddrages.
FORANSTALTNING A.4. Den foranstaltning, som skal iværksættes, skal gå på et delemne
under den under A3 foreslåede foranstaltning vedrørende ændring 
af de pædagogiske roller og metoder. Nogle af pilotprojekterne 
under det andet program vedrørende de unges overgang fra ud­
dannelse til arbejdsliv kan måske frembyde et nyt iagttagelses­
felt, idet der lægges vægt på lokalmiljøets bidrag til undervis­
ningsprocessen, navnlig for si vidt angår de unge, som efter 
den pligtige skolegangs afslutning har store vanskeligheder 
med at indpasse sig i  samfund og erhvervsliv som følge af 
deres ringe skolekundskaber.
Emne (v) Den nye informationsteknologi og indlæringsprocessen:
Et af argumenterne fra dem, der vil indføre den nye informations­
teknologi på primærtrinnet er, at anvendelsen heraf, især 
hvis man benytter de udviklede sprog (LOGO, PROLOG osv.) 
vil kunne fremme den heuristiske indlæringsproces - som 
er et væsentligt supplement til den mer. traditionelle 
undervisning. Med andre ord vil den nye informationsteknologi 
lette erhvervelsen og beherskelsen af de grundlæggende 
begreber (form, tid, rum, antal osv.). Uden at komme næi—  
mere ind på dette, må det dog anføres, at selve den kends­
gerning, at denne teknologi kan øge den enkeltes indlærings­
evne, er et aspekt, som det er vigtigt at undersøge.
FORANSTALTNING A.5. Det foreslås, at Kommissionen støtter en række forsknings-
foretagender, der iværksættes af forskergrupper på univei—  
siteterne over dette emne - dels i  form af en eller flere 
undersøgelser, dels inden for rammerne af et samarbejdsprogram 
for forskning, idet der med henblik herpå skal drages nytte 
af erfaringerne fra FAST-program I. Disse samarbejdsprogram­
mer vil ligeledes kunne danne grundlag for en sommerskole 
for de pågældende forskere.

-  8 -
Emne (vi) Bestræbelser, der går ud pi at opnå lige muligheder.
Det gælder især unge pigers deltagelse i  den undervisning, 
der berøres af den nye informationsteknologi.
FORANSTALTNING A.6 Som nævnt i  førnævnte notat fra Kommissionens tjenestegrene
(V/1258/83 - 115 en - $ 9 - iv) er emnet unge pigers del­
tagelse hidtil kun blevet meget lidt udforsket - i  hvert 
fald på fællesskabsniveau. Under hensyn til møderne og 
drøftelserne, som vil finde sted i  Uddannelsesudvalget 
om lige muligheder for unge piger i  løbet af anden halvdel 
af 1984 foreslås det, at man undersøger muligheden for 
at støtte forsøg og foranstaltninger, der tager sigte på 
at øge de unge pigers muligheder for at deltage i  pædagogiske 
foranstaltninger i  forbindelse med den nye informations­
teknologi, især gennem uddannelse af lærere. Denne ind­
sats skal gøres i  samarbejde med Det rådgivende udvalg 
for ligestilling mellem mænd og kvinder.
Emne (vi i) Den nye informationsteknologis bidrag til undervisningen af
handicappede børn. Emnet omhandles udtrykkeligt i  Rådets re­
solution og har allerede været gjort til genstand for en sam­
menlignende undersøgelse, som for Kommissionens regning er 
blevet udført med bistand fra det danske undervisningsmini­
sterium (1982-82). Resultaterne af denne undersøgelse, som 
foreligger nu, viser klart den nye informationsteknologis 
interesse for denne befolkningskategori (bl.a. døve og blin­
de børn).

- 9 -
De foranstaltninger, som skal indledes i  denne
sektor, indgår i  det handlingsprogram på fællesskabsplan, 
som er en udløber af den resolution om handicappedes sociale 
integration, der vedtoges i  december 1981 (EFT C 347 af 
31.12.1981), og af iværksættelsen af de konklusioner, som 
vedtoges af Rådet og de i  Rådet forsamlede undervisningsmi­
nistre den 4. juni 1984: Kommissionen har støttet afholdelse 
af en vigtig konference vedrørende undervisningen af handi­
cappede og den nye informationsteknologi (Det forenede 
Kongerige, september 1983). Den har oprettet et edb-system 
for oplysninger, der indsamles på fællesskabsplan, og som 
vedrører handicappede (HANDYNET), eller rettere tekniske 
oplysninger om de forskellige former for udstyr, herunder 
FORANSTALTNING A. 7. udstyr, hvori den nye informationsteknologi indgår. Inden
for rammerne af denne foranstaltning og i  overensstemmelse 
med ånden i  Kommissionens meddelelse til Rådet vil der 
blive indledt en undersøgelse i  1985, som skal munde ud 
i  fremstillingen af en teknisk-pædagogisk håndbog vedrørende 
det informationsteknologiske udstyr, der egner sig for 
undervisningen af handicappede. Såfremt en af medlemsstaterne 
skulle udtrykke ønske herom, kan et af de ^'programmet 
for 1984-1987 berammede seminarer i  1986 komme til at ved­
røre dette delemne under fællesskabsindsatsen, som i  be­
tragtning af, at behovet er så stort og de nationale mar­
keder så snævre, inden for rammerne af det interne marked 
kan tage form af et F&u-samarbejdsprogram med industrien 
om prototyper. Allerede nu er der berammet et første møde 
om dette emne i  juni 1985 i  Manchester (Det forenede Konge­
rige) .

B - Emne 2: Uddannelse af lærere og af de personer/ der vare- 
tager uddannelsen af disse
7. Dette emne, som skal ses i  sammenhæng med det foregiende, 
er af overordentlig stor betydning: den tekniske, sociale 
og kulturelle behersk Ise af den nye teknologi - og i  det­
te tilfælde dennes indiørelse i  undervisningen - nødven­
diggør en bevidstgørelse eller ligefrem en uddannelse af 
disse lærere med henblik pi denne teknologi, bl.a. inden 
for rammerne af deres undervisning og de dertil svarende 
studieforløb. Der er her ikke blot tale om at gøre lærerne 
fortrolige med de tekniske aspekter vedrørende anvendelsen 
af mikrodatamater og andre nye medier i  undervisningen, 
men også om at styrke deres pædagogiske og metodologiske 
kompetence.
Emne (i) - Hvilket behov og hvilke fremgangsmåder er der for
en uddannelse af lærere med henblik pi den nye in­
formationsteknologi?
Problemet er ikke blot af kvant i  tat iv art - det indebærer og­
så en* kvalitativ indfaldsvinkel.  Der er med andre ord tale om 
ikke blot at fastlægge en læreruddannelses hovedlinjer og 
indhold - som i  øvrigt kun kan differentieres, hvis der tages 
hensyn til lærernes forskellige fag og virkefelt og til de 
mil, der sættes med hensyn til den nye informationsteknologis 
indførelse i  undervisningsprocessen - men ogsl om at fastlæg­
ge de nærmere fremgangsmåder ikke blot for grunduddannelsen, 
men også for efter- og videreuddannelsen (universiteternes 
rolle, den private sektors rolle, navnlig industrierne ved- 
.  rørende den nye informationsteknologi, uddannelsens varighed 
osv.).
FORANSTALT- B.1 - Behov, betingelser og krav med hensyn til læreruddannel-
NING sen -: Her skal der mindes om, at hovedemnet for det se­
minar, der skal afholdes i  Italien i  begyndelsen af 1985, 
vil være uddannelse af lærere med henblik på den nye 
informationsteknologi. Det er vigtigt, at konklusioner­
ne af dette seminar anvendes til at kortlægge betingelserne 
og krav med hensyn til denne grund- og efter- og videreuddan­
nelse, og efter afholdelsen af dette seminar vil ad hoc-gruppen få fore­
lagt forslag til supplerende fællesskabsforanstaltninger.
(1) Der vil her blive taget hensyn til resultaterne af den forskning, der er iværksat 
under FAST (TET 3), vedrørende lærernes fremtidsudsigter.

(ii)- Studie- og udvekslingsbesøg
I  førnævnte notat fra Kommissionens tjenestegrene til Uddan­
nelsesudvalget (V/1258/83 - 115 en, § 11), der skal gentages 
her i  lidt ændret form af hensyn til de indhøstede erfaringer 
understreges det, at:
"Denne delforanstaltnings hårde kerne skal bestå i  tilrettelæg­
gelsen af et udvekslings og besøgsprogram først og fremmest for 
personer, der varetager uddannelsen af lærere. Under henvisning 
til de erfaringer, cer allerede er indhøstet inden for rammerne 
af lignende programmer, Nsom Kommissionens tjenestegrene har til­
rettelagt, skal følgende foreløbige bemærkninger anføres:
(i) Selv om dette program først og fremmest forbeholdes perso­
ner, der varetager uddannelsen af lærere, er der dog in­
tet i  vejen for også at inddrage andre personer, som i  med­
før af deres stillinger og arbejde ligeledes berøres direk­
te af processen vedrørende udbredelse af den nye informa­
tionsteknologi i  undervisningen, og som således virker som 
multiplikatorer. Under hensyn til de særlige forhold, som 
gælder for undervisningssystemerne i  de enkelte medlems­
stater, tænkes der her på undervisningsinspektører, på de 
ansvarlige for forsøg med indførelse af den nye informa­
tionsteknologi og på dem, der har til opgave at samordne 
disse forsøg osv.

-  12  -
(ii) Hvis denne fællesskabsforanstaltning skal blive til nytte for Fælles­
skabet og for medlemsstaterne, er det vigtigt, at disse udvekslinger 
fører til fælles udnyttelse og udbytte af de indhøstede erfaringer.
Med andre ord er det vigtigt, at disse foranstaltninger forberedes om­
hyggeligt både før iværksættelsen (dvs. forudgående oplysning, 
dokumenter osv.) og efter (udnyttelse af resultaterne i  de pågældende 
medlemsstater, udarbejdelse og udsendelse af rapporter osv.). Denne 
forberedelse kræver, at man i  hver enkelt medlemsstat styrker for­
bindelserne mellem de forskellige organer, der deltager i  gennem­
førelsen af dette fællesskabsprogram, navnlig for så vidt angar de 
særlige informationscentre.
(iii) disse udvekslinger og besøg bør kunne foretages af enkeltpersoner og 
af grupper - både med henblik på generelle emner og med henblik pa 
mere specifikke emner.
(iv) ønsket om at dette program tager udgangspunkt i  samtlige initiativer, 
der tages på fællesskabsplan, men også og navnlig i  de reelle forhold 
i  medlemsstaterne, gør det nødvendigt at knytte disse udvekslinger sammen 
med de prioriterede mål i  Rådets resolution, dvs. med dennes gennem­
førelse, som defineret i  nærværende arbejdsprogram.
(v) Uanset hvor interessant udvekslings- og besøgsprogrammet i  sig selv kan 
være, har det kun betydning, hvis det ses i  sammenhæng med fastlæggelsen 
af fælles retningslinjer for indhold og minimumsnormer med hensyn 
til uddannelse for alle lærere og fastlæggelse af fremgangsmader for 
indførelse af denne fortroliggørelse i  den mere generelle ramme for 
lærernes grund- og efter- og videreuddannelse.
(vi) med henblik på udnyttelse af de indhøstede erfaringer vil der inden 
for rammerne af et kollokvium, der skal afholdes i  begyndelse af 
1987, blive foretaget en foreløbig opgørelse over disse udvekslinger 
og besøg. Dette kollokvium vil, ligesom det var tilfældet med kollo- 
kvitet i  Pont-å-Mousson i  1983 for embedsmænd i  loka ladmi nistrat ionen, 
samle en række af deltagerne i  dette program.

- 13 -
FORANSTALTNINGER B.2 - Foranstaltning til fordel for "mu11i pi ikatorerne”:
En første række udvekslinger og studieophold vil blive arrangeret 
i  skoleåret 1984-1985. På grund af de begrænsede midler, der er 
til rådighed, vil de kun omfatte omkring fyrre "multiplikatorer", 
og disse indledende udvekslinger og studieophold vil forsøgsvis 
finde sted mellem Det forenede Kongerige og Frankrig, hvorefter prc-- 
grammet gradvis vil blive udstrakt til at omfatte de andre medlemsr 
stater. Det vil være nødvendigt at planlægge disse udvekslinger 
ét år i  forvejen for at s,ikre, at de giver et godt resultat.
B.3 - Mere specialiserede udvekslinger:  Udviklingen inden for specielle
områder med hensyn til indførelsen af ny informationsteknologi 
i  undervisningen (indholdsmæssige og/eller metodiske aspekter) 
kan medføre, at en gruppe af lærere eller forskere får lyst til at 
udvide deres konkrete erfaringer og sammenholde dem med lignende 
erfaringer, der er gjort i  en anden medlemsstat (modet: "kortvarigt 
studieophold").  p3 samme måde kan en gruppe, der er ansvarlig 
for en uddannelsesforanstaltning vedrørende NIT til fordel 
for lærere ønske sammen med andre grupper, der er beskæftiget 
med en tilsvarende opgave, at udarbejde falles planer herfor 
(model "fælles studieprogrammer"). Ad hoc-gruppen vil undersøge 
muligheden for at individualisere det ovenfor oeskrevne udveks­
lings- og studieprogram (6.1), således at der kan tages hensyn 
til disse mere specifikke behov.

-  1 4  -
C - 3. emne: Programmeller, herunder undervisningsprogrammeller, og udstyrs
systemer
8. I henhold til Rådets og undervisningsministrenes resolution af 19. 
september 1983 er der her fire delemner at tage hensyn til under ar­
bejdet, dog således, at de foranstaltninger, der traffes inden for 
dette generelle emne, bør afpasses efter det, der foretages andetsteds 
inden for rammerne af de øvrige EF-programmer - isar ESPRIT-programmet - 
samt efter det arbejde, der udføres på området for telekommunikation 
og standardisering (1).
Emne (i)  forbedring af de interaktive programmeringssprogs paiJagogiske
funktioner, idet disse sprog bør gøres ti Istrakkelig smidige og 
fleksible, så larerne i  de forskellige undervisningssituationer kan 
udnytte alle de muligheder, som den ny informationsteknologi rum­
mer - uden dog at beherskelsen af disse programmeringssprog skal krave 
en alt for omfattende uddannelse af dem, der skal producere undervisning 
programmeller (2). I øjeblikket er det programmeringssprog eller program­
mel (3), der hyppigst anvendes ved indførelsen i  datamatik - og i  
forbindelse med dens anvendelse i  undervisningen - BASIC; men dette 
programmeringssprog, der oprindeligt først og fremmest blev udformet 
med henblik på at gøre den interaktive udførelse af videnskabelige 
beregninger lettere, virker esoterisk og afskrakkende på de lærere 
(og elever), der ikke føler sig tiltrukket af det teknisk-matemati ske 
område. Andre strukturerede programmeringssprog, såsom LISP, PASCAL,
COMAL og SMALLTALK, kan kun i  sjældne tilfælde anvendes i  de gængse 
mikro-datamater og de er endvidere heller ikke beregnet på indførelsen 
i  datamatik. Omvendt har et programmeringssprog, der er udviklet helt 
specielt med henblik på anvendelse af datamater i  undervisningen - her 
tænkes på programmeringssproget LSE - et meget begrænset publikum. En­
delig er sådanne tiltag som LOGO, der er direkte afledt af LISP - 
endnu kraftigt præget af "kunstig intelligens", og dets stadig hyppigere 
anvendelse i  begynderundervisningen for børn i  primærskolen bety.der
(1) SEC(84)796. Arbejdsdokument udarbejdet af Kommissionens tjenestegren 
La normalisation dans le secteur des technologies de l'information, 
(standardisering inden for i  nf ormat i  onstekno logi sektoren)
(2) Undervi sningsprogrammel:  undervisningsmateriale (coursware)
(3) Programmel:  den helhed af programmer, der er nødvendige for anven­
delsen af et databehandlingssystem (software).

- 15 -
ingenlunde, at man kan anbefale brugen heraf i  alle undervisningssitua­
tioner - og især ikke, fordi LOGO kræver et ganske sarligt miljø.
FORANSTALTNING C.1 - Forbedring af de interaktive programmeringssprogs pædagogiske funktioner
Arbejdsgruppen TITN har i  1983-1984 gennemført en forundersøgelse, hvon
i ·
der på grundlag af en sammenlignende analyse af særlige datamatstøttede 
undervisningssprog er blevet påvist en fælles kerne af pædagogiske funk­
tioner og gjort rede for det indlæringsmæssige "spil" i  forbindelse 
med de forskellige opgaver, der er knyttet til disse funktioner. Resul­
taterne af denne undersøgelse samt den undersøgelse, der er i  gang 
vedrørende betingelserne og perspektiverne i  forbindelse med anven­
delsen af LOGO-programmel let som indlæringsmiddel for børn, kan be­
tragtes som et udgangspunkt, og disse bestræbelser bør videreføres.
Med henblik herpå foreslås det, at man undersøger betingelserne for 
anvendelsen af de programmeringssprog, der er mest udbredt i  under­
visningen. Rapporten fra ovennævnte arbejdsgruppe samt eventuelle for­
slag til foranstaltninger vil blive fremlagt på et seminar, der skal 
afholdes i  forbundsrepublikken Tyskland i  oktober 1985. Desuden vil 
Kommissionen undersøge muligheden for at yde støtte til afholdelsen af 
en række sommerkurser, bl.a. om programmeringssprog, på baggrund af 
de erfaringer, der er blevet indhøstet i  juli 1984 i  forbindelse med 
et kursus i  Nice tilrettelagt i  samarbejde med de franske mynd-igheder.
Emne (i  i)  forbedring af underv.i sningsprogrammel lerne -
Dette indebærer ikke, at der efterhånden etableres bestemte normer, 
der er vanskelige for ikke at sige umulige at indføre, men dog i  
det mindste, at man fastlægger nogle kriterier, på grundlag af hvil 
der - til fordel for den fremtidige bruger - vil være muligt at 
give en bedømmelse af kvaliteten af de undervisningsprogrammel ler, 
•vedkommende ønsker at anvende (kvalitetskontrol).  Forudsætningen 
for at kunne udveksle undervisningsprogrammeller er faktisk, at 
man har mulighed for at vurdere kvaliteten af disse - hvilket kræ­
ver, at man kan analysere og beskrive dem.

- 16 -
FORANSTALTNING C.2 - Forbedring af undervisninasprogramme11erne
Med henblik på en opfølgning ^ seminaret i  Newcastle (Det forenede 
Kongerige, juli 198A) foreslås det, at man anmoder en ekspertgruppe 
om at undersøge den nuværende praksis med hensyn til kontrol af 
undervisningsprogrammellernes kvalitet: hvilke kriterier der 
anvendes, tekniske og pædagogiske oplysninger, evalueringsmekanismer 
osv. Dette arbejde, der bær være afsluttet i  løbe<* af 1985, skal kunne 
danne grundlag for en eventuel oprettelse af samtinger af undervisnings 
programmel i  de enkelte medlemsstater, hvorved udvekslingen heraf frem­
mes .
Emne (iii) Forbedring af overførselsmulighederne for programmellerne, herunder
undervi sningsprogrammellerne:
Forekomsten af det meget store antal programmeringssprog specielt 
beregnet på anvendelse i  mikrodatamater i  undervisningsøjemed skyldes, 
at di sse programmeringssprog sædvanligvis er afhængige af maskinen og 
især af det system, der anvendes til udnyttelse af programmellet.
Denne situation bevirker, at det er dyrt at overføre undervisnings­
programmel fra én installation til en anden - især når man i  den 
forbindelse ønsker at benytte midler såsom elektronisk distribution 
(teleprogrammel elter elektronisk meddelelsessystem). Uden at gå i  
tekniske detaljer med de forskellige transmissionsformer - med hensyn 
til nettenes medier og arkitektur - forholder det sig dog således, at 
elevernes og lærernes muligheder for at benytte sig af undervisningsind 
hold, der er lagret på datamatiske medier og som efter ønske distri­
bueres automatisk via nettene på et hvilket som helst tidspunkt, rumme 
meget store fordele, som bør udnyttes fuldt ud.
FORANSTALTNING C.3 - telematik i  undervisningen:  telematikkens placering i  undervisningen
er - hvor interessante de hidtil gennemførte forsøg end har været - 
endnu meget usikker, setv om situationen er begyndt at udvikle sig 
hurtigt. Mikrodatamaterne kan stadig dårligere anvendes uden et net - 
der åbner adgang til databanker og programmer og mulighed for at 
sende informationer til et behandlingscenter (pædagogisk opfølgning 
af elevernes arbejde, kørsel af programmeller osv.) samt i  det hele 
taget mulighed for at iværksætte te leindlæsningsprocesser, der går ud

- 17 -
på i  et ressourcecenter at søge et program, at hjemkalde det gennem 
nettet til lokal oplagring og derpå at bruge det uden at skulle være 
forbundet med en ekstern datamat. I denne forbindelse ma man desuden 
regne med, at der i  nær fremtid indføres interaktivt audiovisuelt udstyr 
■ dvs. at en række servicefunktioner - bl.a. af pædagogisk art - mulig 
gøres ved en kombination af video-plader, datamater og de forskellige 
net.
Der er en undersøgelse i  gang (SELESA - 1983/1984) om emnet "trans- 
missionsnet og telekommunikation" i  undervisnings- og uddannelsesøjeme 
Dette er kun det første skridt, for så vidt som problemerne omkring an 
vendeisen af telematik i  undervisningen endnu langt fra er løst, 
hvad enten det drejer sig om udvikling af en moduCbpbygget serie af 
terminaler, om den interne opbygning af net (ressourcecentrenes hierar 
kiske struktur) eller om individualisering af dialogen mellem bruger 
og system (hvilket også indebærer udvikling af "forfatter"-sprog, der 
gør det muligt at udarbejde programmer uden at skulle gå i  detaljer 
med den tekniske side af programmeringen. Omfanget af en sadan indsats 
- ikke alene pædagogisk, men også teknisk og økonomisk set - samt 
usikkerheden omkring telematikkens effektivitet i  undervisningen (f.ek 
TELETEL, SAVANT, SEVIL i  Frankrig og CEEFAX/ORACLE, PRESTEL og 
CYCLOPS - Open University i  Det forenede Kongerige) - gør det nød­
vendigt at få igangsat en EF-støtteindsats pa forsøgsplan.
Med henblik herpå vil der i  1985 blive afholdt et ekspertmøde. For­
målet hermed vil være at få udformet grundlaget for et arbejdsprogram 
"telematik i  undervisniagen", som med hensyn til de grundlæggende 
spørgsmål, der er rejst i  det foregående afsnit, bl.a. skal omfatte en 
undersøgelse af de forskellige "protokoller" vedrørende teleindlæsning 
samt kunne yde støtte til foranstaltninger på både nationale og Fælles­
skabsnet (1986-1987). De konklusioner, der vil kunne drages af denne 
aktivitet, vil blive fremlagt på et seminar om "statusopgørelse" (i 
september 1987).

-  18  -
Emne (iv) styrkelse af den pædagogiske værdi af de undervisningssystemer, ,
der er baseret på anvendelse af den ny informationsteknolog'1,  
især med henblik på en kombineret anvendelse af flere medier 
(multimedie-systemer). T  betragtning af de nuværende og kom­
mende behov på undervisningsområdet (for slet ikke at tale om 
mikrodatamaternes anvendelsesmuligheder i  hjemmet) opfordres 
producenterne heraf til hurtigst muligt at markedsføre en række 
udstyrssystemer, uden at det forinden i  hvert enkelt tilfælde 
skal være nødvendigt at opgive de tekniske og ergonomiske karak­
teristika og dette materiels ydeevne i  forbindelse med dets brug 
i  undervisningen. Dette meget aktuelle aspekt af problemet - der 
både tangerer politikken vedrørende undervisningsudstyr og den 
industrielle udvikling - er særlig afgørende, eftersom der snart 
vil komme nye materialer eller materialekombinationer ud på mar­
kedet, der gør det endnu mere vigtigt at få fastlagt en klar 
pædagogisk linje.
FORANSTALTNING
C.4 - Indførelse af den ny informationsteknologi i  uddannelsen og
udstyrssystemerne: I  det dokument, der blev forelagt Uddannel­
sesudvalget i  september 1983 (V/1258/83-115 en) blev det under 
punkt 15 foreslået, at der skulle indledes et samarbejde på 
fællesskabsplan mellem undervisningsmyndigheder og erhvervs­
kredse, f.eks. ved at der arrangeredes en række rundbordssam­
taler, der til slut skulle munde ud i  et kollokvium (1986).
Det seminar, der skal afholdes i  oktober 1985 i  Berlin,kan 
siges at udgøre en midterfase i  iværksættelsen af dette samar­
bejde. Det vil blive gennemført ved et snævert samarbejde med

- 19 -
de af Kommissionens tjenestegrene, der er ansvarlige for indu­
stri po l  i  t i  kken og forsknings- og udviklingspolitikken omkring den 
ny informationsteknologi på fællesskabsplan - især "Task Force 
vedrørende informations- og kommunikationsteknologi" CD. Et af 
milene på mellemlang sigt for denne indsats kunne bestå i, at man 
i  1986-1987 gennemførte en projektkonkurrence pi fællesskabsplan, 
idet udgifterne hertil skulle deles mellem Kommissionen og de be­
rørte erhvervskredse. Konkurrencen kunne f.eks. dreje sig om føl­
gende emner:
- indretning af multi-medie-arbejdspladser, hvor man kombi­
nerer mikrodatamater med andre undervisningsmidler (såsom 
interaktiv videoplade);
- udvikling af ydre enheder og af tilsvarende eksterne grænse­
flader, der kan berige kommunikationen mellem menneske og 
maskine, som f.eks. genkendelsen af lydsignaler (tale), an­
vendelsen af berøringsfølsomme skærme mv. (2).
Det synes ligeledes vigtigt at undersøge de ergonomiske aspekter 
i  forbindelse med anvendelsen af mikrodatamater og deres grænse­
flader i  undervisningen - hvad enten det drejer sig om de visu­
elle aspekter (skærmens størrelse, billedets opløsningsevne mm.), 
eller de lydmæssige aspekter (forbedring af det akustiske miljø) 
eller mere generelt selve jdformningen af arbejdspladsen.
Det foreslas derfor, at de'· i  1985 gennemføres en sammenlignende 
funktionsanalyse af det undervisningsmæssige udstyr, hvor man sam­
menholder de menneskelige faktorer og de tekniske aspekter set på 
baggrund af de krav, undervisningen stiller, hvilket skulle føre 
til udarbejdelsen af en første fortegnelse over det udstyr, der 
anvendes i  undervisningen.
(1) Kommissionens tjenestegrene har for nylig ladet udføre en undersøgelse: 
"Opportunities for Information Technology - based on advanced Educatio- 
nal Technologies" (maj 1984 - Open University).
(2) Denne foranstaltning bør relateres til visse emner, der behandles i  pro­
jekter af typen B i  ESPRIT-programmet (EFT L 81 - 24.3.1984), især del­
programmerne 3 (avanceret informationsbehandling) og 4 (kontorsystemer)
ligesom foranstaltningerne C1 (pædagogik og interaktive programmerings­
sprog) og C3 (telematik i  undervisninger.) bør relateres til ESPRI T-de l- 
programmerne 2 (programmeltekno logi)~ôg 4.3 (kommunikationssystemer).

Denne undersøgelse skal 
gelser for et eventuelt 
De første resultater afgøre det muligt senere at udforme de særlige betin- 
forsknings- og udviklingsprogram på dette område, 
dette arbejde kunne passende fremlægges på seminaret
i  Berlin (oktober 1985)
D - Emne U :  De økonomiske aspekter af indførelsen af den nye informationsteknologi
9. Ud over de tekniske og pædagogiske aspekter - jf. problemet om de menneskelige 
ressourcer (uddannelse af lærere) - rejser udbredelsen af den ny informations­
teknologi i  uddannelsessystemerne en række økonomiske problemer, der atter får 
konsekvenser for fastlæggelsen af udviklingsstrategien. Selv om udgifterne til 
udstyret viser en faldende tendens (prisen på mikrodatamater er dalet betydeligt 
i  de seneste år for apparater med tilsvarende, om ikke større, kapacitet), så 
bør det dog fastslås, at en generel incførelse af informationsteknologi alt i  
alt indebærer en ganske betydelig investering - ikke mindst når man medtager 
udgifterne til drift og vedligeholdelse af materiellet.
10. Desuden må d^t konstateres, at man kun råder over meget få sikre oplysninger o n ­
de omkostningsmæssige og finansielle aspekter. Det drejer sig ikke blot om en 
situation, der er begrænset til én mikrodatamat pr. undervisningsinstitution, 
men om en meget mere omfattende udvikling - på det rent kvantitative plan. Efter 
at den indledende begejstring har lagt sig, er det altoverskyggende problem 
omkostningerne ved en generet indførelse af informationsteknologi i  hele under­
visningssystemet - og det både på selve det finansielle som det budgetmæssige 
plan.
11. Under hensyntagen til de særlige forhold i  de enkelte medlemsstater synes det 
at være vigtig*, at få fastlagt de forskellige parametre for disse udgifter samt 
blive klar over finansieringsmekanismer, der gælder på de forskellige ansvars- 
niveauer. Der er her tale om et af de vigtigste emner, som ad hoc-gruppen af 
højtstående embedsmænd skal behandle.i  undervisningen samt udviklingsstrategierne

-  21  -
12. I denne undersøgelse af omkostningerne ved indførelse af ny
teknologi i  undervisningen bør der tages hensyn til følgende to aspekter:
Emner (i) - omkostningsparametrene:  der skal f.eks. tages hensyn til:
- udstyr til skoler og andre undervisningsinstitutioner i  form 
af mikrodatamater og NTI-systemer (også afskrivninger)
- vedligeholdelse af udstyr
- drift
Denne undersøgelse bør vise de årlige udgiftsbeløb og finansieringens 
oprindelse (offentlig/pri vat sektor, industri, handel m.v.). Sidstnævnte 
punkt er af stor betydning, da bidragene fra den private sektor med 
hensyn til programmel/undervisningsprogrammel er meget omfattende.
(i i) - cost/benefit-aspektet ved indførelsen af den nye teknologi i  skole­
undervisningen. Det drejer sig med andre ord om at søge at vurdere 
"merværdien" af den nye teknologi - dvs. hvori og hvorledes den 
ændrer undervisningssystemets produktivitet. Dette er et meget kompli­
ceret spørgsmål, da der ud over de ovennævnte parametre skal medtages 
variable, såsom i  installeringsomkostninger (herunder eventuelle 
lokale ændringer), indvirkningen af indførelsen af NIT på omkostningerne 
til teknisk og pædagogisk personale.
FORANSTALTNINGER D.1 - Udgifterne til ny informationsteknologi i  undervisningen: der vil
blive udarbejdet oplysningsmateriale (D1) på grundlag af en 
undersøgelsesnøgle, der vil blive fastlagt i  samråd med medlems­
staterne (1985). I kraft af dette materiale, der vil blive løbende 
ajourført, vil man fra udgangen af 1985 kunne råde over mere præcise 
oplysninger om omkostningerne - både de direkte og de indirekte - 
ved indførelsen af ny teknologi i  undervisningen, og især om meka­
nismerne bag disse omkostningers opståen.

-  22  -
D.2. - Udviklingsstrategierne
Der vil blive udarbejdet oplysningsmateriale om de strategier, der 
anvendes i  de enkelte medlemsstater i  forbindelse med indførelsen 
af ny informationsteknologi i  ..dervisningen. Under hensyntagen til 
de særlige forhold - især af in.titutionnel art - i  de enkelte 
medlemsstater vil det blive nødvendigt at planlægge spørgsmål som: 
hvorledes sikrer man en regionalisering af de nationale priorite­
ringer? Hvordan skal universiteterne rent konkret medvirke? Hvilken 
anskaffelsespolitik skal følges (nationale eller internt marked) 
osv. ?
Oplysningerne til denne materialesamling, D2, vil blive ajourført 
regelmæssigt i  nært samarbejde med Eurydice's centrale kontor og 
nettet af særlige centre for indførelsen af ny informationstekno­
logi i  undervisningen (afsnit III nedenfor - pkt. 22 ...) på 
grundlag af årlige og tematisk inddelte undersøgelser, der vil blive 
foretaget under hensyntagen til de erfaringer, som Den europæiske 
Pool for studier og analyser (EPOS) (1) høster på dette område.
III. IVÆRKSÆTTELSEN AF ARBEJDSPROGRAMMET 
A - Styring af fællesskabsindsatsen
13. Uddannelsesudvalget, som skal samordne og overvåge gennemførelsen 
af handlingsprogrammer, har givet sin tilslutning til, at der op­
rettes en gruppe af højtstående ansvarlige fra medlemsstaterne, som 
skal rådgive Kommissionen på de fire ovennævnte områder.
(1) EPOS-poolen blev oprettet i  november 1980 i  medfør af en række kon­
klusioner, draget af Det stående udvalg for Beskæftigelse. Derigennem 
udsendes informationsbulletiner til fagfolk vedrørende emner som 
politisk støtte til teknologisk innovation, de vigtigste erfaringer 
med industriel innovation og disses indvirkning på beskæftigelse, 
kvalifikationer, uddannelse og arbejdsforhold.

- 23 -
14. Medlemmerne af denne gruppe, der snart vil blive udpeget af de nationale 
myndigheder, vil få ansvaret for alle sider af samordningen og planlægningen 
af indførelsen af denne teknologi i  medlemsstaterne. Denne gruppe skal mødes 
regelmæssigt i  Bruxelles (2 gange om året). Dens opgave skal være at rådgive 
Kommissionens tjenestegrene under gennemførelsen og opfølgningen af de fæl­
lesskabsforanstaltninger, der træffes i  henhold til dette program, og så­
ledes bidrage til samordningen dels af de enkelte foranstaltninger, dels af 
disse foranstaltninger og de initiativer, som tages i  medlemsstaterne. Den 
skal yde teknisk bistand til en samordne! igangsætningsproces, som alene 
kan effektivisere de foranstaltninger, som iværksættes.
15. I henhold til afsnit IV i  den af Rådet og de i  Rådet forsamlede undervis­
ningsministre vedtagne resolution skal der med regelmæssige mellemrum fore­
lægges Uddannelsesudvalget en rapport om arbejdets forløb - første gang i  
september/oktober 1985. Gruppen skal rådcive Kommissionen ved udarbejdelsen 
af denne rapport.
B - Indsamling og udbredelse af oplysninger
16. Eftersom der er tale om en ret ny forteelse, der stadig er 'ilder fuld 
udvikling, og som præges af en mangfoldighed af tiltag inden for de forskel­
lige undervisningssystemer, ledsages indførelsen af den nye informations­
teknologi i  undervisningen af en strøm af oplysninger dels om udviklingen
i  marken, dels om de undersøgelser, som gennemføres vedrørende alle de 
forskellige aspekter af spørgsmålet. Det skal endvidere tilføjes, at der 
findes et reelt behov for oplysning, som er meget vanskeligt at kanalisere 
og strukturere, fordi der tages initiativer fra mange sider, både fra den 
private sektor (fabrikanter, udgivere osv.) og fra andre ministerier (indu­
stri, telekommunikationer osv.) samt fra interesseforeninger. Det er i  den 
forbindelse ikke underligt, at de forskellige igangsættere inden for sy­
stemet (de offentlige myndigheder, centraladministrationen, de lokale myndig­
heder, lærere, skoleledere, forskere, forældre osv.) følger sig usikre 
med hensyn til at vælge de rette oplysninger under hensyn til de konkrete

- 24 -
udfordringer, som de stilles overfor (Hvilket udstyr skal anvendes? Hvor­
ledes skal den nye informationsteknologi indføres i  de forskellige under­
visningsforløb? Hvilket reelt indhold skal en undervisning i  datamatik 
have? Hvorledes skal lærerne uddannes og efteruddannes? osv.). Hvis det 
skal undgås, at man drukner i  en flod af usammenhængende oplysninger, der 
ofte er unyttige og forældede, er det nødvendigt både i  medlemsstaterne 
og på fællesskabsplan at tilrettelægge fremstillingen og især rundsendei­
sen af oplysninger, således at der gives fortrinsret til de oplysninger, 
der med hensyn til en bestemt gruppe og et bestemt behov virkelig kan 
bidrage til en bedre sikring af indførelsen af denne nye teknologi i  
undervisningen.
På fællesskabsplan er EURYDICE - det informationsnet vedrørende under­
visning, der er oprettet i  henhold til resolutionen af 9.2.1976 (1)
- et udtryk for ønsket om, at der til brug for medlemsstaternes beslut­
ningstagere findes et regelmæssigt informationskredsløb. Det skal be­
mærkes, at indførelsen af ny informationsteknologi ikke er et emne, der 
oprindelig faldtinden for EURYDICE's område, selv om den hastige udvik­
ling på dette område siden 1981 har medført, at nettet har måttet med­
tage det - enten inden for rammerne af systemet vedrørende spørgsmål og 
svar, eller ved efter anmodning af Kommissionens tjenestegrene at ud­
arbejde oplysningsmateriale i  forbindelse med de forskellige fællesskabs- 
foretagender (f.eks. de dokumenter, der blev udarbejdet til seminarerne 
i  Marseille - 1983 - og i  Newcastle - 1984). Endvidere skal fremhæves 
EURYDICE's bidrag til udarbejdelsen af det dokument, der blev forelagt 
Rådet og de i  Rådet forsamlede ministre i  juni 1983 (V/890/83 ),
og hvori der for første gang foretages en analyse af udviklingen i  for­
bindelse med indførelse af den nye informationsteknologi i  de ti med­
lemsstater.
(1) EFT C 38 - 19.2.1976)

- 25 -
18. Gennemførelsen af det ovenfor beskrevne strategiske program 1985-1987, 
nødvendigheden af at effektivisere de forskellige foranstaltninger og 
navnlig de nye teknologiers mangeartethed og stærke specialisering kræver, 
at der udvikles en særlig informationsinfrastruktur, som en nødvendig mod­
vægt til aktionen i  medlemsstaterne og pi fællesskabsplan.
19. Der må i  hver medlemsstat udpeges centre, der er specialiseret i  ind- 
førelsen af NIT i  undervisningen. Dette bør normalt ikke medføre oprettelse 
af nye strukturer; tværtimod bør man ved tilrettelæggelsen og kanalise­
ringen af informationsstrømmen anvende de kontorer eller centre, der alle­
rede indtager en central plads med hensyn til indførelsen af den nye 
teknologi i  undervisningen i  de enkelte medlemsstater, og som disse selv 
skal udpege. Med hensyn til igangsætning og koordinering af dette net fore­
slås det, at Kommissionen sikrer den nødvendige tekniske bistand ved at 
udvide mandatet for EURYDICE-nettets centralenhed. Uddannelsesudvalget
har givet sin tilslutning til udvikling af et sadant net.
20. Det specialiserede informationsnet skal støtte den i  dette arbejdsprogram 
omhandlede fællesskabsaktion - navnlig med henblik på at udnytte resul­
taterne af denne aktion og ved at give såvel Kommisisonens tjenestegrene 
som medlemsstaterne mulighed for at udbygge og befæste de forskellige 
planlagte aktiviteter, for eksempel med hensyn til:
i) - forberedelse af materiale til deltagerne i  programmet for studie- 
og udvekslingsbesøg;
ii) - forberedelse af informationsmateriale for arbejdsseminarerne og 
af materialet vedrørende integrering af NIT i  de forskellige 
undervi sni ngsfor løb;
i  i  i)  - koordinering af forskningsaktiviteterne.

- 26 -
i
De forskellige kontorer eller centre i  n tet vil blive knyttet til den 
ovennævnte (punkt 13) gruppe for styring af programmet. Med henblik på
denne tilknytning skal de ansvarlige for disse kontorer eller centre del­
tage i  ét eller to Irlige møder, som Kommissionen afholder for denne 
styringsgruppe af højtstående ansvarlige for medlemsstaterne.
IV. SAMARBEJDET MED INTERNATIONALE ORGANISATIONER
21. Hvad enten det drejer sig om de institutionelle, lokalemæssige eller
operationelle rammer, vil det kun kunne være til fordel for Fællesskabets 
indsats i  forbindelse med indførelse af ny informationsteknologi i  ud­
dannelsen at etablere et snævert samarbejde med de internationale orga­
nisationer, der er aktive pi dette felt. Det drejer sig først og fremmest
om OECD (især CERI - Centret for forskning og fornyelse inden for uddan­
nelse), Europarådet, UNESCO, IBI (International Bureau of Informatics)
og Nordisk Rad.
22. Ud over gensidig deltagelse i  de forskellige arrangementer, der tilrette­
lægges af hver enkelt af disse organisationer (1), og regelmæssig udveks­
ling af information er det et spørgsmål, om man ikke i  flere tilfælde 
kunne nå frem til et mere aktivt samarbejde på felter, hvor et sådant 
samarbejde kunne virke berigende for Fællesskabets indsats, idet man der­
ved undgik overflødigt dobbetlarbejde.  Der er gjort et første skridt i  
den retning sammen med CERI, der med bistand fra og i  samarbejde med Kom­
missionen har iværksat en række undersøgelser på 2 særlige områrder (2), 
og herunder draget fordel af oplysninger fra andre OECD-lande end dem, 
der hører ind under Det europæiske Fællesskab.
(1) De fire organisationer har f.eks. sendt observatører til det første 
arbejdsseminar i  Marseille. Ligeledes har Kommissionens tjenestegrene 
deltaget i  den for nylig i  Paris af CERI afholdte konference 
(9.-12. juli).
(2) 3. foranstaltning: ændring af uddannelsesprogrammer og -strukturer 
- CERI/NT/84.09 og 5(D1): lærernes nye opgaver og de uddannelses­
mæssige følger - CERI/NT/84.08.

- 27 -
23. Inden for rammerne af de disponible midler og under hensyntagen til nød­
vendigheden af ikke at sprede disse over alt for mange og forskelligartede 
områder bør man undersøge de mulige veje og midler for et sådant samar­
bejde (1). Kommissionens tjenestegrene vil indlede drøftelser med henblik 
herpå med ovennævnte organisationer - idet det nuværende arbejdsprogram
i  sin afpudsede form vil danne grundlaget for sådanne drøftelser, og idet 
resultatet heraf på passende tidspunkt vil blive forelagt Uddannelsesud­
valget. Det er desuden meningen, at en observatør fra hver af disse foi—  
skellige organisationer skal indbydes til at deltage regelmæssigt i  
møderne i  ad hoc-gruppen for styring af programmet.
24. Det arbejdsprogram, som er beskrevet ovenfor, svarer i  høj grad til det, 
arbejdsgruppen om "Teknologi, Beskæftigelse og Vækst", som blev nedsat 
efter det økonomiske topmøde i  Versailles (1982), beskæftiger sig med.
Det gælder især det såkaldte ANTEM-projekt (de nye teknologiers anvendel­
se inden for undervisning, erhvervsuddannelse og kultur). Det er derfor 
vigtigt fremover at sikre en bedre koordination mellem Kommissionens ar­
bejdsprogram og ANTEM-projektet, i  forbindelse med hvilket Kommissionen 
hidtil i  det væsentligste har optrådt som observatør.
(1) Et aktivt projektsamarbejde kan under visse betingelser være ønsk­
værdigt, hvilket fremgår af samarbejdet mellem EF-Kommissionen og 
OECD inden for rammerne af programmet for lokale beskæftigelses- 
initiativer.