KOMVH SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
• -|SFgS;;i;^:, K0M(93) 486 endelig udg. 
Bruxelles, den 1. oktober 1993 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
Fremtidige forbindelser med Schweiz 
1 -
BEGRUNDELSE 
EF og Schweiz: Fremtidige forbindelser 
I en folkeafstemning, der blev afholdt den 6. december 1992, afviste de 
schweiziske vælgere imidlertid EØS-afstemningen og forårsagede betydelige 
forsinkelser for de andre aftaleparters vedkommende med hensyn til 
ikrafttrædelsen. Den schweiziske regering har gjort det klart, at selv om 
medlemskab af EØS og EF stadig er en mulighed, der står åben, vil man fra 
schweizisk side ikke foretage sig yderligere, før tiden er moden. I 
mellemtiden har Schweiz anmodet om, at der indledes forhandlinger om 
indgåeelse af bilaterale aftaler inden for en lang række områder. På mødet 
i komiteen den 14. september 1993 tilsluttede Kommissionen sig den generelle 
strategi, der er beskrevet i dette notat. 
Det foreslås, at indledes forhandlinger inden for en række områder. Disse 
forhandlinger skal føre frem til indgåelse af nye sektoraftaler mellem EF og 
Schweiz på grundlag af en generel afbalancering af gensidige fordele. Det 
foreslås yderligere, at der først indledes forhandlinger inden for vej- og 
lufttransport og personers frie bevægelighed. Ved given lejlighed kunne der 
foretages en definering af prioriteringerne, så der åbnes mulighed for 
forhandlinger på andre områder (f. eks. forskning og markedsadgang for 
landbrugsvarer) i overensstemmelse med de generelle principper, der er 
skitseret i dette notat og med det mål at fremme EF's interesser. 
Rådet anmodes om at tilslutte sig den strategi, som Kommissionen agter at 
følge md hensyn ti I de fremtidige relationer med Schweiz. Det første 
konkrete udslag heraf vil kunne ses i forbindelse med forhandlinger på vej-
og lufttransportområdet og fri bevægelighed for personer. 
- 4 Q- ^ 
EF og Schweiz: Fremtidige forbindelser 
Kontekst 
1. Den 2. maj 1992 indgik Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater 
og medlemsstaterne af Det Europæiske Frihandelsområde (EFTA) en aftale 
om oprettelse af det europæiske økonomiske samarbejdsområde (EØS), 
hvormed tanken var at overføre fordelene ved det indre marked, herunder 
fri bevægelighed for varer, tjenesteydelser, kapital og personer, til i 
alt nitten lande og udvide og styrke samarbejdet på andre områder. 
2. Parallelt med EØS-aftalen indgik Schweiz bilaterale aftaler med EF om 
handel med landbrugsvarer og om transitfaciliteter for transport af vej-
og banegods. Sidstnævnte aftale, som indeholder bestemmelser om anlæg af 
to store jernbanetunneler gennem Alperne, blev ratificeret ved 
folkeafstemning den 27. september 1992. 
3. I en anden folkeafstemning, der blev afholdt den 6. december 1992, 
afviste de schweiziske vælgere imidlertid EØS-afstemningen og 
forårsagede betydelige forsinkelser for de andre aftaleparters 
vedkommende med hensyn til ikrafttrædelsen. For Schweiz' vedkommende vil 
den eksisterende bilaterale frihandelsaftale fra 1972 fortsat udgøre de 
vigtigste institutionelle rammer for samarbejdet. Schweiz, som anmodede 
om medlemskab af EF i maj 1992, må se i øjnene, at vejen ti I en snævrere 
europæisk integration effektivt er blokeret. 
4. Den schweiziske regering har gjort det klart, at selv om medlemskab af 
EØS og EF stadig er en mulighed, der står åben, vil man fra schweizisk 
side ikke foretage sig yderligere, før tiden er moden. Alt peger i 
retning af, at der ikke sker noget før tidligst i 1995. I mellemtiden 
har Schweiz anmodet om, at der indledes forhandlinger om indgåeelse af 
bilaterale aftaler inden for en lang række områder. Schweiz tilkendegav 
igen interesse herfor i forbindelse med den schweiziske udenrigs­
minister, Flavio Cottis, og den schweiziske økonomiminister, Jean-Pascal 
Delamuraz' besøg i Kommissionen den 28. juni. 
2 -
5. Udover frihandelsaftalen fra 1972 har Schweiz og EF i løbet af årene 
indgået en række sektoraftaler, især om forsikring (undtagen 
livsforsikring) og om produker inden for urindustrien; de fleste er dog 
af mindre betydning. En komplet fortegnelse over eksisterende aftaler er 
er vedføjet som bilag I. 
6. Schweiz er i dag interesseret i at få adgang til det indre marked og ti I 
nogle EF-programmer. Af størst interesse for schweizerne er luft- og 
vejtransport og forskning; hertil kommer uddannelse, gensidig 
anerkendelse af eksamensbeviser, statistik og samarbejde om spørgsmål 
vedrørende film og tv (MED I A-programmet). Blandt områder, der mere 
direkte har relation til handel og ti I anvendelsen af den eksisterende 
frihandelsaftale, kan nævnes oprindelsesregler, handel med forarbejdede 
landbrugsvarer, tekniske handelshindringer (gensidig anerkendelse af 
prøver og certifikater), liberalisering af offentlige indkøbsaftaler, 
produktansvar, dyrs og planters sundhed samt intellektuel ejendomsret. 
7. Siden mødet i frihandelsaftalens blandede komité den 5. februar 1993, 
hvor Schweiz første gang formelt forelagde sin anmodning, har der været 
bestræbelser i gang i Kommisssionens tjenestegrene for at skabe et 
generelt overblik over eksisterende og fremtidige relationer, at 
fastlægge EF's interesser og definere en afbalanceret strategi. På mødet 
i komiteen den 14. september 1993 tilsluttede Kommissionen sig den 
generelle strategi, der er beskrevet i dette notat. 
Generelle parametre 
8. Schweiz er en del af Europa. Selv om medlemskab af enten EØS eller selve 
EF i sig selv helt klart ikke er en mulighed på kort sigt, bør der være 
en vis fleksibilitet i EF's politik. Døren bør stå åben for fremtiden. 
9. De økonomiske forbindelser mellem Schweiz og EF er til gensidig fordel. 
Det ville være beklageligt, hvis forholdet skulle blive forringet i 
betydelig grad som et resultat af schweizernes afvisning af EØS. Schweiz 
hører til blandt EF's vigtigste handelspartnere, idet landet er det 
andetstørste individuelle eksportmarked (efter USA) og det tredjestørste 
leverandørland (efter USA og Japan). 
10. Det er i EF's interesse at bevare dette positive forhold. Schweiziske 
anmodninger bør imidlertid vurderes på det helt klare grundlag, at der 
skal være gensidige fordele, og at EØS ikke undermineres. Det ville være 
ude af proportioner, hvis Schweiz skulle have alle fordelene ved en 
aftale, som landet har afvist, og hvis ikrafttræden er blevet forsinket 
så meget som følge heraf. 
11. Det er klart, at en eventuel styrkelse af samarbejdet må ske på grundlag 
af en generel afbalancering af de gensidige fordele. På nogle områder 
ville indgåelse af en ny aftale kun være af værdi for Schweiz; på andre 
områder ville der være gensidige fordele. EF har nu en lejlighed ti I at 
fremme sine egne interesser, enten ved at opnå tilfredsstillende aftaler 
inden for områder, der er til fælles fordel, eller ved at sikre, at 
schweiziske krav modsvares af krav fra EF med tilsvarende vægt. 
12. På grund af de særlige træk ved det schweiziske demokrati og folke­
afstemningernes rolle i henhold til den schweiziske forfatning, ville 
det være rimeligt at sammenkæde aftaler inden for forskellige områder på 
en klar og tydelig måde; ellers kunne aftaleelementer af værdi for EF på 
et senere stadium afvises ved foIkeafsteming. Sammenkædningsmekanismen 
ville således skulle dække ikke blot ratificering og ikrafttrædelse af 
aftalerne, men også perioden derefter (jf. bilag VI). 
13. En eventuel aftale må nødvendigvis indeholde tilfredsstillende regler om 
implementering af gældende fællesskabsret, ligesom det vil være nødven­
digt, at Schweiz accepterer at efterleve principperne heri. Aftalerne 
kunne også begrænses i tid, og fornyelse af dem kunne gøres afhængig af, 
at Rådet vedtager en positiv afgørelse herom på forslag fra 
Kommiss ionen. 
Forslag om fremgangsmåde 
14. Det foreslås, at der på grundlag af ovennævnte overvejelser indledes 
forhandlinger inden for en række områder, som skal nærmere fastlægges 
efter konsultation med de medlemmer af Kommissionen, der er direkte 
involveret. Disse forhandlinger skal føre frem til indgåelse af nye 
sektoraftaler mellem EF og Schweiz på grundlag af en generel 
afbalancering af gensidige fordele. 
- 4 -
15. Det foreslås yderligere, at der først indledes forhandlinger inden for 
vej- og lufttransport (jf. bilag II og III) og personers frie 
bevægelighed (jf. bilag IV og V). Begge områder er vigtige byggesten i 
opbygningen af det nye Europa og af umiddelbar betydning for den 
europæske borger; begge har direkte relation til de fire friheder, som 
det indre marked og EF's filosofi er baseret på. 
16. På transportområdet noterede transportministrene på mødet i Rådet den 7. 
juni sig, at det er Kommissionens hensigt med henblik på mødet i Rådet 
(transport) den 28. september at forelægge en henstilling med henblik 
på en afgørelse om bemyndigelse af Kommissionen til at indlede 
forhandlinger med Schweiz inden for vej- og lufttransport. Denne 
henstilling skal ledsages af et udkast til forhandlingsmandat og af en 
analyse af de relevante aspekter af relationerne mellem EF og Schweiz på 
transportområdet i sammenhæng med de generelle relationer mellem de to 
parter. 
17. Transitaftalen løser en del af de problemer, der findes inden for vej-
og lufttransport, men ikke dem alle. I betragtning af det schweiziske 
markeds beskedne størrelse generelt og i betragtning af, at der inden 
for vejtransporten stadig findes en række restriktioner for så vidt 
angår transporter med køretøjer på over 28 tons, er det klart, at en ny 
aftale mellem EF og Schweiz, som giver de schweiziske virksomheder 
adgang til de enorme luft- og vejtransportmarkeder i EF, i overvejende 
grad er ti I fordel for Schweiz. Konklusionerne fra mødet i Rådet i juni 
(transport) er imidlertid entydige. 
18. Fri bevægelighed for personer er helt klart af væsentlig betydning for 
EF og dets medlemsstater. Et meget stort antal EF-borgere er allerede 
bosiddende i Schweiz eller arbejder der. Målet med en ny bilateral 
aftale mellem EF og Schweiz vil være at implementere gældende 
fællesskabsret på dette område som forudset i EØS-aftalen; dette 
omfatter bestemmelser om fri bevægelighed for arbejdstagere, 
etableringsret, gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, koordinering 
af reglerne om social sikring og opholdsret for studerende, pensionister 
og andre ikke-erhvervsakti ve personer. 
19. Beslutningen om at foreslå, at der indledes forhandlinger om en ny 
aftale på dette område, bygger på de foreliggende kendsgerninger, idet 
det er hensigten at danne modvægt mod den schweiziske interesse i en 
transportaftale med udgangspunkt i det princip, at en manglende balance 
med hensyn til interesser kræver kompensation. 
5 -
20. Ved given lejlighed kunne der foretages en definering af priorite­
ringerne, så der åbnes mulighed for forhandlinger på andre områder (f. 
eks. forskning og markedsadgang for landbrugsvarer) i overensstemmelse 
med de generelle principper, der er skitseret i dette notat og med det 
mål at fremme EF's interesser. 
Konk lusioner 
21. Rådet anmodes om at tilslutte sig den strategi, som Kommissionen agter 
at følge md hensyn til de fremtidige relationer med Schweiz. Det første 
konkrete udslag heraf vil kunne ses i forbindelse med forhandlinger på 
vej- og lufttransportområdet og fri bevægelighed for personer. 
Bilag I: Eksisterende aftaler mellem EF og Schweiz 
Bi lag I I : Transport 
Bilag III: Baggrundsnotat omdelt til transportministrene på mødet i Rådet 
(transport) den 7. juni; uddrag af Rådets konklusioner. 
Bilag IV: Fri bevægelighed for personer 
Bilag V: Statistiske oplysninger om EF-borgere, der er bosiddende eller 
beskæftiget i Schweiz, og om schweiziske borgere, der er 
bosiddende i EF. 
Bilag VI: Skitse til en strategi for sammenkædning af aftaler inden for 
forskellige sektorer. 
Title ol Aqrecmcnl Pole i icnod Ooto entered into forç<; CXirot icn 
I. Agrremont on the- introduet ion of throuçn inlornol icnol roi Ixiy tori f fa for the corriooo of 23.7. 1956 1.6.1957 Unlimited 
cool through Swiss torltory 
2. Agreement ccncominç car lo in chooses 29.6.1967 1.7.1979 illimitée" 
(ini t iolled) 
3. Agr remen t concerning products of I he clock end »etch induat ry between the Européen Economic JO. 6. 1967 1.1.1969 Lhi imi tec C^ 
Corrnvnity end Its Member Stoles end I ho Swiss Ccnfedorot icn 
5. Agreentsnt between the Warper Slotes of the ECSC end I he Swiss Con fode rot ion 22.7.1972 1.1.1974 unlimited 
Liechtenstein 
6. Agreement between the Européen Eccncn'C Ccmxnity end the Swiss Ccnfoderot ion 22.7.1972 1.1.1973 unlimited 
13. Supp I «mentor/ Protocol lo the Addi t ionol Agreement concerning the vol idily for the Principol i ty 6.11. I960 / uni.n.-.ec 
of Liechtenstein, of the Agreement between ihe Member Stoles of the Eurcpeno Cool ond Steel 
COTTTuilly ond Ihe Swiss Confederotion consequent on the occessicn of the Hellenic Republic lo 
the Ccrrmunity 
14. AgreeTienl EIC Swiss Confederotion on o concerted oct icn project in the detect icn of the 24.3.1932 Inf orce-d u-»t i l , "> 
tendency to thrombosis renewed 31.3.1934 X 
00 
4. Addi t icnol Agreement I o the Agreement concorning products of tho clock end »«etch industry 30.6. 1967 1.1. 1968 uni imi led rt 
Addticnol Agreement concerning the vo i 'di ty of the Açre-emcnl for the Principolity of > 
Q 
(v 
3 
7. Agreement en the cpplicolicn of tho ru:es en GoimLni ty Tronsi t 23.11.1972 1.1.1974 u-.Uruted ® 
rt 
8. Exchcnoe of letters between Ihe Cormission ond the S-iss Con fede rot i en concerning recoçniticn 5.12.1974 / uni.rm tea (/) 
by the Swiss oulhori I ies of Ihe loi ssocesser issued by Ihe Communities lo Ihe members ond 
solvents of the institutions x 
rr 
9. Agreement in the form of en exchenoo o' letters between tho Ccnmi ssion of the Européen 12. 12. 1975 12.12.1975 uni m, ; ce £ i 
Corra/i 11 i es end Switzerland concerning cocperolicn en onvi rcrmenlol mollers Œ >, 
5 2 
10. Cooperotion ogreement bet*«en tho European Alonic Energy &jTrtxni ty ond the Swiss Ccnfederol ion 7 30.5.1979 Uniim.:»c "' 2 
in the field of controlled them-onucieor fusion end plosmo physics ft 
3" 
11. Addi t Icnol Protocol lo the Agreement between the Européen Eccncmic Carmuni ty end the Swiss 17.7.1950 i.i i93i uni.m.-.r:: 
Ccnfederolicn consequent on tho occessicn of the Hellenic Republic to the Ccrmxnity (Renew>d 1.3.1963) ^ 
O 
12. Addi t ionol Protocol to tho Agreement between the Wrnber Stoles of the ECSC ond the Swiss 6.11.1980 1.3.1963 un:.nine 3 
Confederotion consequent on the occessicn of the Hellenic Republic lo Ihe Ccmxnity (Renewed 1.3.1963) p X 
O I 
C 
21.3.1936? £ 
H-
15, 8iloterol RiO Cocporotlcn Agreement In the field of rod iooctive waste mriooement between 21.6.1934 ? for c per iod o' (5 yecrs rt 
N 
fT> 
hi the Intomollcnol Cceperotiv« for the Storoge of Rodiocctive Woste (ŒLRA Switzerland) ren^-cbie] 
ond the Européen Atonic Energy Ccrmvnlty 
16. Agreement EEC - Swi ss Confederation on direct Insurance other thon I Ife insurance in i tiol led 25.6.1982 7 ? ® 
"* ' ' siçnod Octobor 1969 ^ 
17. Agreement Iruthe form of on owhcnço of lei ters EEC-Swiss Confederot ion founding d i rod 15.10.1984 ? Lhl imitée 
cocporotlcn between the outhorltios responsible for tho prevention of frood 
tote siçnoc 
18. Agreement in Ihe form of on exchange of an exchange of letters EEC-Swiss Con fode ror lion 18. II. 1965 
en trode orrançements for soups, soucos and condiments 
19. framework Agreement for scientific end technicol cocperolicn 8.1.1966 
20. XdcVtienol Protocol to the ogreement between the EEC end the Swiss Confederotion consequent 14,7.1966 
en Ihe occesji'cn of (he Kingdom of Spcin ond (ho Portuguese Republic to the Ccrrmunity 
21. Agreement in Ihe form of on exchcnoe of letters concerning ncn-ogriculturol and processed 14,7.1536 
ogriculturol products nol covered by Ihe Agreement betwoen the EEC end the Swiss Ccnfedorotion 
22. Agreement in tho form of en exchcnoe of Icl ters between the EEC and the Swiss Confederol icn 14.7. 1966 
on agriculture and fisheries 
23. Agreement bet*©en the ECSC and the Swiss Ccnfed'îrcien conjecvont en the occessicn of the 14.7,1926 
Kingdom of Spoin ond the PortuÇveso P/x>ubl ic 
24. Cocperolicn Agreement between tho EEC end Swiss Ccn'ecerot icn en research and oevelcpmcnl ? 
develcpment in Ihe field of odvencod re I e r i c I s (EUv^) 
25. Simplement o ry Protocol lo tho Agreement bel*«en the CET and Ihe Swiss Ccnfed concerning the 12.7.1969 
el imi no I i on of ex i si Iing end prevent icn o' new qucm.loiive res I r ici tens of feet ing e>ports 
or meosures having oquivolont e/focl 
26. AgreemonI between the EEC end th« S-iss Confoderot•en concerning direct insurance other them 10.10.1989 
I i fe insurance ~\ 'r ( 
27. Agreemenl between tho EEC and the Swiss Ccnfoderot icn en trode electronic cblo interchange 7.12.1969 
systems 
23. Cooperotion Agreemenl betv-oen the EEC end the Swiss Gen f ede ro t i on in the field of modicol 7 
* health Research 
29. Cocperot icn Agreemenl between the ETC end the Swiss Ccnf.ederot ion on o "program« lo ? 
jlirruilote the inlernol ionol cocperolicn orxi interchange needed by Européen reseorch 
scient is t s (Science) 
30. Cooperotion Agreement between the EEC end the Swiss Ccnfederot icn on on Europoon Stimulolicn ? 
Plan for Eccncmic Science (S=£S) 
31. Agreement between tho EEC end tho Swiss Confederotion estoblishing cocperolicn in the field 19.12.1969 
of training in Ihe context of the irrpltfrentol ion of Cornell II (1990-94) 
32. Agreement laying dc*n o procedure for the exchange of information in the field of technical 24.9.1990 
Régulai i ens 
33. R£D Cccpe ro ti on Agreement in the field of rodiocct ive waste menogamont betweon the Européen 17.10.1990 
Atonic Energy Conmxnity end the Mot icnol Cccperolive for tho Storogo of Rodlooctive Woste 
(SwiUorlcnd) 
34. Cocporotlcn Ag roenen t bo tvisen ihe EEC end tho Swiss Ccnfedorot ion en o ros&arch dovolcpmont 8.5.1991 
progrcrrms for the Européen Eccncmic Ccmrunity In tho field of eppl ied metrology end ehcmicol 
cnolyjis 
35. Agre-ernsnl between ihe EEC end Iho Swiss Ccn f coo ro t i en estoblishing cocperolicn in tho field 9.10 1991 
of tduooMcn end training within tho frane^ork of tho Erasmus Programme Cote enterod into force 
1.1.1986 
17.7.1937 
1.3.1966 (According to 
Article 18) 
lI.1990 
1.2.1990 
.2.1990 
i.i 1990 
1.7.1990 
17.10.1990 
8.5.199! Ourol .on 
Uhl imi lea 
Un I imi led 
Uni imi tec 
Uniimi;ed 
Uh i .m. ;ec 
Uh I irr.i ;eC 
1.1.1963/01.12 1991 J 
1969/1992 
I9S0/19S-S 
2 years 
5 years 
1S89/19S-2 
5 yoors 
- 8 -
BILAG I I 
TRANSPORT 
Transitaftalen mellem EF og Schweiz trådte i kraft den 22. januar 1993. I 
aftalen henvises der til behovet for at liberaliseringer inden for luft- og 
vejtransport som forudset i forbindelse med EØS. 
Efter Schweiz' afvisning af EØS i december 1992 henvendte den schweiziske 
præsident og transportminister hr. Ogi sig i en skrivelse af 25. februar 
1993 til kommissionsmedlem, Abel Matutes, og anmodede om indledning af 
formelle forhandlinger inden for lufttransportsektoren. 
Inden for vejsektoren er det den schweiziske opfattelse, at EF er forpligtet 
til at indlede forhandlinger baseret på teksten til bilag 8 i transit­
aftalen. 
Den 7. juni noterede transportministrene, forsamlet i Rådet, sig, at 
Kommissionen med henblik på samlingen i Rådet (transport) den 28. september 
agter at forelægge det en henstilling med henblik på en afgørelse om 
bemyndigelse af Kommissionen til at indlede forhandlinger med Schweiz om 
vej- og lufttransport. Henstillingen vil være ledsaget af et udkast til 
forhandlingsmandat og en analyse af de relevante aspekter af forbindelserne 
mellem Fællesskabet og Schweiz på transportområdet i sammenhæng med de 
generelle forbindelser mellem de to parter. 
Udkastet til forhandlingdirektiver vedrørende luft- og vejttransport vil 
blive forelagt Kommissionen til godkendelse den 22. september. 
En kopi af baggrundsnotatet, som blev omdelt til ministrene på mødet i Rådet 
(transport) den 7. juni, og et uddrag af Rådets konklusioner er vedlagt som 
bi lag III. 
- 9 -BILAG III 
Bruxelles, den 3. juni 1993 
7069/93 
Ti I tjenestebrug 
TRANS - 73 
AER - 41 
NOTAT 
fra: Generalsekretariatet 
Til: Delegat ionerne 
Vedr.: Forbindelserne med Schweiz inden for transportområdet 
Delegationerne finder vedlagt bilag a med et baggrundsnotat til den 
beretning fra Kommissionen, som Kommissionen vil forelægge om ovennævnte 
emne på Rådets samling den 7. juni1). 
1) Rådets Generalsekretariat har kun modtaget dette notat på engelsk. 
- 10 -
BILAG III 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
GENERALDIREKTORATET FOR TRANSPORT 
Bruxelles, den 1. juni 1993 
NOTAT TIL RÅDETS MEDLEMMER 
Vedr.: Transportforbindelser med Schweiz 
- punkt 5 på Rådets dagsorden 
Dette notat skal tjene som baggrundsnotat til Kommissionens beretning om 
dette spørgsmål på Rådets samling den 7. juni. 
INDLEDNING 
Transitaftalen mellem EF og Schweiz trådte i kraft den 22. januar 1993. I 
aftalen henvises der til behovet for at liberaliseringer inden for luft- og 
vejtransport som forudset i forbindelse med EØS. 
For vejtransportens vedkommende fastsættes det i aftalens artikel 13 sammen 
med en brevveksling (bilag 8), at hvis EØS-aftalen ikke bliver en realitet, 
bør EF og Schweiz indlede forhandlinger med henblik at indrømme hinanden 
adgang til transportmarkederne i overensstemmelse med arrangementer, der 
skal fastlægges nærmere. 
For lufttransportens vedkommende fremsatte EF og Schweiz ved aftalens 
indgåelse en fælles erklæring i det godkendte referat, hvori man 
understregede betydningen af et frugtbart samarbejde og liberalisering på 
dette område og gav udtryk for det synspunkt, at der burde nås en løsning så 
hurtigt som muligt på grundlag af den eksisterende fællesskabsret. 
Efter Schweiz' afvisning af EØS i december 1992 henvendte den schweiziske 
præsident og transportminister hr. Og i sig i en skrivelse af 25. februar 
1993 til kommissionsmedlem, Abel Matutes, og anmodede om indledning af 
formelle forhandlinger inden for lufttransportsektoren. 
Inden for vejsektoren er det den schweiziske opfattelse, at EF er forpligtet 
til at indlede forhandlinger baseret på teksten til bilag 8 i transit­
aftalen som nævnt ovenfor. 
- 11 -
2. SONDERENDE DRØFTELSER 
Efter anmodning fra schweizisk side har Kommissionen haft en række 
sonderende drøftelser med Schweiz henholdsvis den 4. marts (generelt), den 
22. april (vejtransport), den 29. april (lufttransport) og den 18. maj 
(vejtransport). Desuden besøgte kommissionsmedlem Abel Matutes Schweiz den 
29. marts med henblik på drøftelser med hr. Og i i dennes funktion som 
schweizisk transportminister. 
Medlemsstaterne er blevet orienteret om indholdet af disse drøftelser gennem 
transportarbejdsgruppen. 
KOMMISSIONENS GENERELLE INDTRYK 
A. Generelle spørgsmål 
Schweiz er meget interesseret i at indlede forhandlinger, hovedsage­
lig af indenrigspolitiske grunde. For det første ønsker man at vise, 
at EF ikke har vendt Schweiz ryggen efter afvisningen af EØS. Efter 
schweizisk opfattelse ville en beslutning om at indlede forhandlinger 
også vil have en positiv effekt i forbindelse med planlægningen af 
anlægget af de nye transaIpinske tunneller, som har givet anledning 
til en række spørgsmål på grund af omkostningerne. 
Relationerne mellem EF og Schweiz på transportområdet skal ses på 
baggrund af de bilaterale relationer i bred forstand. Det vil blive 
nødvendigt at studere disse spørgsmål omhyggeligt for at sikre, at de 
formuleres korrekt set i sammenhæng med de bilaterale relationer som 
helhed; en eksplicit erkendelse af denne kendsgerning ville være 
nyttig. 
Under eventuelle forhandlinger ville det også være nødvendigt at 
behandle spørgsmålet om relationerne mellem Schweiz og dets EFTA-
partnere inden for EØS. 
B. Ve jtransport 
Schweiz er rede ti I at acceptere så godt som hele den gældende 
fællesskabsret. Landet søger at nyde fordel af bestemmelserne i 
forordning 881/92 på EF-markedet, samtidig med at landet opretholder 
grænsen på 28 tons for adgang til dets eget territorium (bortset fra 
de undtagelser, der er forudset i transitaftalen). 
Så længe grænsen på 28 tons gælder for al bilateral trafik på 
schweizisk territorium, vil en eventuel aftale om vejgodstransport 
ifølge sagens natur være til Schweiz' fordel. Selv om Schweiz søger 
at opretholde grænsen på 28 tons både med hensyn til transit og 
bilateral trafik, har de vist nogen fleksibilitet og givet udtryk 
for, at de er rede ti I at drøfte spørgsmålet. 
EF kan måske drage nogle fordele af en aftale om 
personbefordringen ad landevej. iberaI i ser ing af 
C. Lufttransport 
En aftale med Schweiz ville være mulig på grundlag af den tredje 
luftfartspakke, eventuelt i noget begrænset omfang (anvendelse af 
cabotagebestemmeIserne på et senere tidspunkt). Schweiz har vist tegn 
på fleksibilitet med hensyn til de institutionelle aspekter af 
håndhævelsen af konkurrencereglerne. 
- 12 -
Kommissionen vil ikke udelukke, at der er mulige fordele for EF ved 
sådan en aftale, forudsat at: (i) der kunne skabes et tilfreds­
stillende institutionelt grundlag, (i i) der er tidssvarende samråds­
procedurer med hensyn til Schweiz' luftfartsforbindeIser med 
tredjelande, og (iii) det ikke ville forhindre EF i at udvikle et 
mere bredt dækkende luftfartsområde sammen med andre europæiske 
lande. 
D. Andre områder 
EF har ikke synderlig interesse i at udvide drøftelserne til at 
omfatte andre transportmåder (indenlandske vandveje, jernbaner). 
- 13 -
Uddrag af konklusionerne på mødet i Rådet (transport) den 7. juni 1993; dok 
7039/93 fra Rådets Sekretariat. 
TRANSPORTFORBINDELSERNE MED SCHWEIZ 
Efter en meningsudveksling på grundlag af Kommissionens oplysninger om de 
uformelle sonderende kontakter med Schweiz på transportområdet noterede 
Rådet sig, at det er Kommissionens hensigt med henblik på mødet i Rådet 
(transport) den 28. september at forelægge en henstilling med henblik på en 
afgørelse om bemyndigelse af Kommissionen til at indlede forhandlinger med 
Schweiz inden for vej- og lufttransport. Denne henstilling skal ledsages af 
et udkast til forhandlingsmandat og af en analyse af de relevante aspekter 
af relationerne mellem EF og Schweiz på transportområdet i sammenhæng med de 
generelle relationer mellem de to parter. 
- 14 -
BILAG IV 
FRI BEVÆGELIGHED FOR PERSONER 
Schweiz' afvisning af EØS den 6. december 1992 betød, at reformen af den 
schweiziske lovgivning om udlændinge, som forudset i aftalen, ikke vil finde 
sted som planlagt. Selv om den schweiziske regering har givet tilsagn om at 
liberalisere sin lovgivning i retning af større "euro-kompatibilitet", er de 
skridt, der er taget til dato, ikke af særlig stor betydning. 
Fri bevægelighed for personer er helt klart af væsentlig betydning for EF og 
dets medlemsstater. Nogle medlemsstater har uformelt gjort det klart, at de 
ikke vil tilslutte sig aftaler på andre områder, medmindre der opnås et 
tilfredsstillende resultat med hensyn til fri bevægelighed for personer. 
Formålet med den nye bilaterale aftale mellem EF og Schweiz bør være 
fuldstændig implementering af gældende fællesskabsret på dette område som 
forudset i EØS-aftalen. Dette omfatter bestemmelser om fri bevægelighed for 
arbejdstagere, etableringsret, gensidig anerkende Ide Ise af eksamensbeviser, 
koordinering af bestemmelserne om social sikring samt opholdsret for 
studerende, pensionister og andre ikke-erhvervsakti ve personer. 
Et betydeligt antal EF-borgere (648.241 i december 1992) er allerede 
bosiddende eller beskæftiget i Schweiz. De omfatter grænsearbejdere 
(arbejdstilladelse type G), som er rekrutteret i grænseregionerne, og som 
krydser grænsen for at tage på arbejde hver dag; sæsonarbejdere 
(arbejdstilladelse type A), som for det meste er beskæftiget inden for 
byggeindustrien, har tilladelse til at arbejde i Schweiz højst ni måneder af 
året, har ikke nogen ret til arbejdsløshedsunderstøttelse ved udgangen af 
den periode og ikke må bringe deres familier med sig-, og faste bosiddende 
med to former for status: Type B med en tilladelse, der skal fornys en gang 
om året, og type C, som indrømmes type B-indehavere efter fem år og giver 
status som udlænding med ret til permanent ophold. 
De personer, der arbejder som grænsearbejdere, kommer hovedsagelig fra 
Frankrig, Tyskland og Italien; sæsonarbejderne kommer hovedsagelig fra 
Italien, Spanien og Portugal. 
En statistik over EF-borgere, der er bosiddende eller beskæftiget i Schweiz, 
og over schweiziske borgere, der er bosiddende i EF, er vedlagt som bilag V. 
- 15 -
BILAG V 
EF-borgere. der er bosiddende eller beskæftiget i Schweiz (december 1992) 
EF 
B 
DK 
D 
E 
F 
GR 
IRL 
I 
LUX 
NL 
P 
UK I alt 
648241 
3250 
1736 
90630 
70641 
112616 
4777 
819 
272220 
417 
7803 
73618 
9714 B 
70299 
1982 
954 
15234 
5530 
7542 
564 
491 
10721 
119 
2808 
21903 
3351 C 
416733 
2139 
694 
40481 
64669 
24698 
4181 
310 
220752 
294 
4810 
47444 
6261 A 
7244 
29 
88 
799 
300 
859 
13 
18 
682 
4 
185 
4165 
102 G 
153695 
0 
0 
34116 
142 
79517 
19 
0 
40065 
0 
0 
106 
0 
B: Årst i I ladelse 
A: Sæsonarbejdere C: Ubegrænset tilladelse 
G: Grænsearbejdere 
NOTE: Tallene for sæsonarbejdere er atypiske. Statistikken for april 1993 
f indes nedenfor. 
B 
DK 
D 
E 
F 
GR 118 
195 
1103 
2896 
1600 
17 IRL 
I 
LUX 
NL 
P 
UK 33 
3937 
4 
289 
18882 
208 
I alt: 29282 
- 16 -
Schweiziske borgere bosiddende i EF (1. august 1993) 
I alt (inkl. dobbeltnationalitet) 
B 
DK 
D 
E 
F 
GR 
IRL 
I 
LUX 
NL 
P 
UK 6278 
2157 
62973 
15028 
133630 
2018 
772 
35423 
728 
5677 
1861 
21953 Udelukkende schweizisk nationalitet 
2356 
1040 
26288 
8874 
22487 
727 
320 
11542 
441 
1957 
930 
6909 
I alt 288498 83871 
Note: Et betydeligt antal schweiziske borgere har dobbeltnationalitet, enten 
gennem ægteskab, naturalisering eller arv, medens de således har ret til at 
stemme i Schweiz, kan de også betragte sig selv som EF-borgere. 
Kilde i alle tilfælde: Den schweiziske regering 
- 17 -
BILAG VI 
Skitse til en strategi for sammenkædning 
Hvis en ny aftale A er af særlig interesse for EF og en ny aftale B er af 
særlig interesse for Schweiz, skal aftale A indeholde en bestemmelse med 
følgende indhold: 
"Denne aftale A træder i kraft den ... Hvis en af parterne ophører 
med at anvende denne aftale A, skal aftale B, undertegnet den 
...., automatisk ophøre med at finde anvendelse." 
Omvendt skal aftale B indeholde en bestemmelse af følgende indhold: 
"Denne aftale B træder i kraft den..., forudsat at aftale A er 
trådt i kraft på den dato. Hvis en af parterne ophører med at 
anvende aftale A, skal denne aftale B, automatisk ophøre med at 
finde anvendelse." 
Dette skal ikke forstås sådan, at denne formulering nødvendigvis er 
begrænset til to aftaler; alt efter forholdene kan et antal aftaler 
sammenkædes ved at benytte samme fremgangsmåde. 
*E ISSN 0254-1459 
KOM(93) 486 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA il oi 
Katalognummer : CB-CO-93-519-DA-C 
ISBN 92-77-59712-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
Lr2985 Luxembourg