BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om garantier dækket af det almindelige budget Situationen pr. 30. juni 2011 /* COM/2012/066 final */





INDHOLDSFORTEGNELSE 1........... Indledning....................................................................................................................... 3 2........... Typer af transaktioner, der er dækket af budgettet........................................................... 3 3........... Udviklingen siden sidste beretning om situationen pr. 31. december 2010......................... 4 3.1........ Betalingsbalancestøtte til medlemsstater uden for euroområdet......................................... 4 3.2........ Makrofinansiel bistand.................................................................................................... 4 3.3........ Euratom......................................................................................................................... 5 3.4........ Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme.......................................................... 5 3.5........ Budgetgaranti for EIB's eksterne finansiering.................................................................... 5 4........... Oplysninger om risici dækket af budgettet....................................................................... 6 4.1........ Definition af risiko........................................................................................................... 6 4.2........ Risikosammensætning..................................................................................................... 6 4.3........ Årlig risiko dækket af budgettet...................................................................................... 8 4.3.1..... Risiko knyttet til medlemsstaterne.................................................................................... 9 4.3.2..... Risiko knyttet til tredjelande.......................................................................................... 10 4.4........ Risikoudvikling............................................................................................................. 11 5........... Misligholdelser, aktivering af budgetgarantier og restancer.............................................. 13 5.1........ Udbetalinger over de likvide midler............................................................................... 13 5.2........ Udbetalinger over budgettet.......................................................................................... 13 5.3........ Aktivering af garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande...................................... 13 6........... Garantifond for aktioner i forhold til tredjelande............................................................. 14 6.1........ Beløb til inddrivelse....................................................................................................... 14 6.2........ Aktiver......................................................................................................................... 14 6.3........ Målbeløb...................................................................................................................... 14 7........... Risikoevaluering: den økonomiske og finansielle situation i de mest eksponerede tredjelande 14 7.1........ Mål.............................................................................................................................. 14 7.2........ Risikovurderingsmetoder............................................................................................... 14 BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om garantier dækket af det almindelige budget Situationen pr. 30. juni 2011 1. Indledning Formålet med denne beretning er at redegøre for kreditrisikoen for Den Europæiske Unions budget som følge af de garantier og lånetransaktioner, der henholdsvis stilles og gennemføres enten direkte af Den Europæiske Union eller indirekte gennem EIB's eksterne mandater. Beretningen forelægges i henhold til finansforordningens artikel 130, der siger, at Kommissionen to gange om året skal forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en beretning om situationen med hensyn til budgetgarantier og risiciene i den forbindelse[1]. Beretningen suppleres af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med et sæt detaljerede tabeller og forklarende noter ("arbejdsdokumentet"). 2. Typer af transaktioner, der er dækket af budgettet De risici, der dækkes af Den Europæiske Unions budget ("budgettet"), hidrører fra en bred vifte af udlåns- og garantitransaktioner, som kan inddeles i to kategorier: – lån ydet af Den Europæiske Union med makroøkonomisk sigte, dvs. makrofinansiel bistand[2] i form af lån ("MFA-lån") til tredjelande og, i samarbejde med Bretton Woods-institutionerne, betalingsbalancelån[3] ("BoP-lån") til medlemsstater, der ikke har indført euroen, og som har betalingsbalanceproblemer, lån under den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM)[4] til medlemsstater, der kommer i vanskeligheder, som de ikke selv er herre over, og – lån med mikroøkonomisk sigte, dvs. Euratom-lån og navnlig Den Europæiske Investeringsbanks finansiering af transaktioner i tredjelande, som er dækket af EU-garantier[5] ("EIB's eksterne finansiering")[6]. EIB's garanterede eksterne finansiering, Euratom-lånene og MFA-lånene er siden 1994 blevet dækket af garantifonden for aktioner til fordel for tredjelande ("fonden")[7], mens BoP-lånene og EFSM-lånene dækkes direkte af budgettet. Fonden dækker misligholdelser på lån og lånegarantier, der er ydet til tredjelande eller til projekter i tredjelande. Den blev oprettet for at: – danne en "likviditetsreserve" med det formål at undgå træk på budgettet, når der ikke eller ikke til tiden betales af på et garanteret lån, og – skabe et instrument til sikring af budgetdisciplin ved fastlæggelse af en finansiel ramme for udviklingen af EU's politik vedrørende garantier for Kommissionens og EIB's lån til tredjelande[8]. Hvis tredjelande optages som medlemsstater, er lån til disse lande ikke længere dækket af fonden, og risikoen skal bæres direkte af budgettet. Fonden får tilført midler fra budgettet og skal holdes på et niveau, der svarer til en vis procentdel af de udestående lån og lånegarantier, der dækkes af fonden. Denne procentdel, den såkaldte målsats, udgør i øjeblikket 9 %. Hvis fonden ikke indeholder tilstrækkelige midler, skal de nødvendige midler dækkes af budgettet. 3. Udviklingen siden sidste beretning om situationen pr. 31. december 2010 3.1. Betalingsbalancestøtte til medlemsstater uden for euroområdet I løbet af de første seks måneder af 2011 blev der gennemført to transaktioner til et samlet beløb af 1,35 mia. EUR. Fjerde rate på 1,2 mia. EUR af lånet til Rumænien blev udbetalt den 24. marts 2011. Den 22. juni 2011 blev tredje rate på 0,15 mia. EUR af lånet til Rumænien udbetalt. Desuden besluttede Rådet den 12. maj 2011 at yde forebyggende mellemfristet finansiel EU-bistand til Rumænien op til et maksimum på 1,4 mia. EUR[9]. 3.2. Makrofinansiel bistand Der blev ikke udbetalt lånebeløb i første halvdel af 2011. 3.3. Euratom Der blev ikke udbetalt lånebeløb i den periode, som beretningen dækker. 3.4. Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme · Baggrund Ved Rådets forordning (EU) nr. 407/2010 af 11. maj 2010 oprettedes den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM) på basis af artikel 122, stk. 2[10], i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Det maksimale beløb, der er til rådighed under denne mekanisme, er 60 mia. EUR med fuld risikodækning via budgettet, som garanterer tilbagebetaling af lån, hvis den pågældende medlemsstat ikke opfylder sine forpligtelser. Finansiel bistand fra EU inden for rammerne af EFSM tager form af et lån eller en kreditlinje, som gives til den pågældende medlemsstat. Med henblik herpå er Kommissionen bemyndiget til på Den Europæiske Unions vegne at indgå låneaftaler på kapitalmarkederne. · Nye transaktioner siden den 31. december 2010 Den 30. maj 2011 vedtog Rådet en afgørelse om tildeling af finansiel støtte fra Unionen til Portugal på højst 26 mia. EUR under EFSM inden for rammerne af et treårigt EU/IMF-program på i alt 78 mia. EUR Denne afgørelse kom oven i Rådets afgørelse fra december 2010 om tildeling af finansiel støtte fra Unionen til Irland på højst 22,5 mia. EUR under EFSM. I alt blev der tildelt 48,5 mia. EUR i støtte under EFSM-programmet (for supplerende oplysninger om disse transaktioner se punkt 4.4, Risikoudvikling). Som led i krisehåndteringen er der blevet indført to andre mekanismer, som dog ikke indebærer nogen risiko for budgettet: – den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF[11]), der er garanteret af de deltagende medlemsstater på pro rata-basis, og – den græske lånefacilitet[12], som finansieres via bilaterale lån fra de øvrige medlemsstater i euroområdet, som Kommissionen samler i en central pulje. 3.5. Budgetgaranti for EIB's eksterne finansiering Inden for rammerne af det eksterne mandat for 2007-2013 voksede antallet af nye låneaftaler med 7 % i første halvdel af 2011 og androg 1 090 mio. EUR Der blev i den periode, som beretningen dækker, udbetalt lån på i alt 1 050 mio. EUR. Det samlede lånebeløb, som blev udbetalt inden for rammerne af mandatet, udgjorde således 7 028 mio. EUR pr. 30. juni 2011, en stigning på 17 % i forhold til den 31. december 2010. 4. Oplysninger om risici dækket af budgettet 4.1. Definition af risiko Risikoen for budgettet stammer fra udestående kapital og renter i forbindelse med garanterede transaktioner. I denne beretning er der brugt to metoder til at vurdere risiciene for budgettet (enten direkte eller indirekte via fonden): – "Den samlede risiko, som er dækket" er baseret på summen af den samlede udestående kapital for de berørte transaktioner på en given dato, inkl. påløbne renter[13]. – Budgetmetoden, der defineres som "den årlige risiko for budgettet", er baseret på beregningen af det maksimale beløb, som EU ville skulle udbetale i et finansår, såfremt alle garanterede lån blev misligholdt[14]. 4.2. Risikosammensætning Indtil 2010 hang den maksimale risiko i form af de samlede udestående beløb hovedsagelig sammen med transaktioner til fordel for tredjelande. Finanskrisen i 2011 har haft alvorlige konsekvenser for medlemsstaternes offentlige finanser, hvilket har ført til en stigning i EU's långivningsaktiviteter for at tilgodese det øgede behov for offentlig finansiering. Som følge heraf har risikosammensætningen ændret sig efter den 30. juni 2011: · 64 % af det samlede udestående garanterede beløb vedrørte lånoptagelse i forbindelse med lån til medlemsstater, der dækkes direkte af budgettet. · 36 % af det samlede udestående garanterede beløb vedrører lånoptagelse og udlån i tredjelande, som er dækket af Garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande ("fonden"). Den samlede risiko dækket af budgettet pr. 30. juni 2011 fremgår af tabel 1 nedenfor. Tabel 1: Samlede udestående beløb dækket af budgettet pr. 30. juni 2011 (mio. EUR) || Udestående kapital || Påløbne renter || I alt || % Medlemsstater* || || || || Makrofinansiel bistand || 38 || 0 || 38 || <1 % Euratom || 410 || 2 || 412 || 1 % Betalingsbalancestøtte || 13 400 || 177 || 13 577 || 25 % EIB*** || 3 061 || 28 || 3 088 || 6 % EFSM || 17 900 || 113 || 18 013 || 33 % Subtotal - medlemsstater || 34 808 || 320 || 35 129 || 64 % Tredjelande** || || || || Makrofinansiel bistand || 460 || 3 || 462 || 1 % Euratom || 45 || 0 || 45 || <1 % EIB*** || 19 191 || 151 || 19 342 || 35 % Subtotal - tredjelande || 19 695 || 154 || 19 849 || 36 % I alt || 54 503 || 474 || 54 978 || 100 % * Denne risiko dækkes direkte af budgettet. Den inkluderer også MFA-lån, Euratom-lån og EIB-lån ydet forud for EU-tiltrædelsen. ** Denne risiko dækkes af fonden. *** Omkring 83 % af EIB’s udlån (udlån til stater og deres underenheder) er dækket af en totalgaranti, mens EIB's øvrige transaktioner kun er dækket mod politiske risici dækning (efter 31. december 2010). Tabel A1, A2, A3 og A4 i arbejdsdokumentet indeholder mere detaljerede oplysninger om disse udestående beløb, især med hensyn til loft, udbetalte beløb eller garantisatser. Det samlede udestående beløb i kapital og renter, der er dækket af budgettet, steg markant til 54,98 mia. EUR, dvs. med 55 % i forhold til situationen den 31. december 2010. Denne stigning skyldes udbetalinger på 17,9 mia. EUR under EFSM (11,4 mia. EUR til Irland og 6,5 mia. EUR til Portugal). Desuden blev der udbetalt 1,35 mia. EUR under betalingsbalancemekanismen til Rumænien som de sidste rater af den finansielle bistand i henhold til Rådets beslutning 2009/459/EF af 6. maj 2009. EIB's nettoudbetalinger til tredjelande steg med 486 mio. EUR i første halvår af 2011. 4.3. Årlig risiko dækket af budgettet For andet halvår 2011 vil budgettet (direkte og via fonden) dække 3,6 mia. EUR[15], som svarer til de beløb, der forfalder i løbet af denne periode, ud af det samlede udestående beløb pr. 30. juni 2011. Heraf skal 2,6 mia. EUR - ca. 73 % - betales af medlemsstater, mens restbeløbet skal betales af tredjelande. 4.3.1. Risiko knyttet til medlemsstaterne Den risiko, der knytter sig til medlemsstater, vedrører a) EIB-lån samt makrofinansiel bistand og Euratom-lån ydet før EU-tiltrædelsen, b) de lån, der er ydet under betalingsbalancemekanismen, og c) de lån, der er ydet under EFSM-ordningen. Tabel 2: Rangordning af medlemsstaterne efter den risiko, de indebærer for budgettet i andet halvår 2011 (mio. EUR) Rangorden || Land || Maksimal risiko || % af den samlede maksimale risiko 1 || Ungarn || 2 145,6 || 81,9 % 2 || Rumænien || 197,0 || 7,5 % 3 || Irland || 111,7 || 4,3 % 4 || Polen || 40,1 || 1,5 % 5 || Bulgarien || 37,5 || 1,4 % 6 || Tjekkiet || 36,7 || 1,4 % 7 || Slovakiet || 26,7 || 1,0 % 8 || Letland || 9,1 || 0,3 % 9 || Slovenien || 5,9 || 0,2 % 10 || Cypern || 4,6 || 0,2 % 11 || Litauen || 2,7 || 0,1 % 12 || Estland || 0,5 || 0,0 % 13 || Malta || 0,3 || 0,0 % || I alt || 2 618,4 || 100,0 % Tabel 2 viser, at Ungarn og Rumænien ligger på første- og andenpladsen blandt medlemsstaterne, når det gælder tilbagebetalinger, der forfalder i andet halvår 2011. 4.3.2. Risiko knyttet til tredjelande Fonden dækker garanterede lån til tredjelande med løbetider, der strækker sig til 2040. I andet halvår 2011, vil fonden bære en maksimal risiko knyttet til tredjelande på 961 mio. EUR[16] (27 % af den samlede årlige risiko). De ti lande (ud af 44 lande), der rangerer øverst, når det gælder deres samlede udeståender, er anført nedenfor. De tegner sig for 754,2 mio. EUR eller 78 % af den årlige risiko, som bæres af fonden i tilknytning til tredjelande. Den økonomiske situation i disse lande analyseres og kommenteres i arbejdsdokumentet. Tabel 3: Rangordning af de ti tredjelande, der repræsenterer den største risiko for fonden i andet halvår 2011 (mio. EUR) Rangorden || Land || Maksimal risiko || % af den samlede maksimale risiko || Placering på risikorangstigen ifølge Euromoney[17] 09/2010 || 03/2011 1 || Tyrkiet || 220,7 || 29,3 % || 50/185 || 54/100 2 || Egypten || 91,7 || 12,2 % || 64/185 || 88/100 3 || Marokko || 87,8 || 11,6 % || 62/185 || 67/100 4 || Tunesien || 86,6 || 11,5 % || 69/185 || 81/100 5 || Serbien || 75,8 || 10,1 % || 70/185 || 86/100 6 || Libanon || 54,0 || 7,2 % || 76/185 || 91/100 7 || Sydafrika || 47,9 || 6,4 % || 44/185 || 48/100 8 || Syrien || 39,3 || 5,2 % || 128/185 || Ikke relevant 9 || Bosnien-Hercegovina || 27,0 || 3,6 % || 113/185 || Ikke relevant 10 || Brasilien || 23,2 || 3,1 % || 41/185 || 42/100 De 10 i alt || || 754,2 || 100,0 % || || 4.4. Risikoudvikling Usikkerheden er fortsat høj, idet den globale økonomiske og finansielle krise fortsat påvirker den økonomiske genopretning i EU og den globale vækst. Geopolitiske spændinger, som påvirker nogle lande i det sydlige Middelhavsområde, forøgede også usikkerheden omkring den økonomiske genopretning i visse tredjelande. · Betalingsbalancemekanisme EU 's mellemfristede finansielle bistand under betalingsbalancemekanismen blev aktiveret på ny i november 2008 for at hjælpe Ungarn og derefter i januar og maj 2009 for at hjælpe Letland og Rumænien med at genskabe markedets tillid. Ungarns første låneafdrag på 2 mia. EUR vil blive betalt i december 2011. Betalingsbalancemekanismen med sit samlede loft på 50 mia. EUR har en resterende kapacitet på 35 mia. EUR til yderligere makrofinansiel bistand, hvis det bliver nødvendigt. · Den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM) Spændingerne på statsobligationsmarkederne forblev høje i første halvår 2011. Betingelserne i forbindelse med udstedelse af statsobligationer i euroområdets yderområder er fortsat vanskelige trods aktiveringen af EFSM og EFSF suppleret med bilaterale lån. Medlemsstaternes øgede refinansieringsbehov i de kommende måneder og år vil forblive en udfordring. Økofin-Rådets konklusioner begrænser mekanismen til 60 mia. EUR[18], men artikel 2, stk. 2, i Rådets forordning begrænser det udestående beløb til den margen, der er til rådighed under loftet for egne indtægter[19]. I begyndelsen af 2011 kom Portugal under pres på finansmarkederne, og det forstærkede presset på den offentlige gæld og omkostningerne til renter og afdrag. Den 7. april 2011 fremsatte Portugal officiel anmodning om finansiel bistand fra Den Europæiske Union og Den Internationale Valutafond (IMF)[20]. I forlængelse af denne anmodning fastlagde Eurogruppen og Rådet den 17. maj 2011 de nærmere vilkår for en treårig støttepakke. Den finansielle pakke vil dække Portugals finansieringsbehov op til EUR 78 mia. EUR og vil blive finansieret ligeligt af: – EFSM med et beløb på op til 26 mia. EUR[21] (som dækkes direkte af budgettet) – EFSF med et beløb på op til 26 mia. EUR – IMF med et beløb på op til 26 mia. EUR. Beslutningen om at yde Portugal støtte under EFSM kom oven i beslutningen fra december 2010 om at yde Irland støtte på op til 22,5 mia. EUR[22]. Ud af sin maksimale kapacitet på 60 mia. EUR råder EFSM over endnu 11,5 mia. EUR til yderligere støtte, hvis der bliver brug for yderligere bistand[23]. Den 21. juli 2011 blev der på topmødet for landene i euroområdet vedtaget en række foranstaltninger, herunder en forlængelse af løbetiden og en nedsættelse af udlånsrenterne i forbindelse med fremtidige EFSF-lån til Grækenland for at dæmpe den græske gældskrise og sikre finansiel stabilitet i euroområdet som helhed. Ifølge konklusionerne fra topmødet vil dette få følgende konsekvenser for ESFM: a) EFSM-marginalen vil blive reduceret med tilbagevirkende kraft i forbindelse med långivning til Portugal og Irland og b) løbetiden for fremtidige betalinger vil blive forlænget. · Makrofinansiel bistand i form af lån (MFA-lån) Rådet og siden Lissabontraktatens ikrafttræden Europa-Parlamentet og Rådet har vedtaget individuelle afgørelser om MFA-lån til tredjelande. Der er blevet udarbejdet et nyt forslag til en rammeforordning om makrofinansiel bistand for at forbedre beslutningsprocessen under Lissabontraktaten[24]. I henhold til den foreslåede rammeforordning kommer proceduren for makrofinansiel bistand til at ligne proceduren for andre eksterne finansieringsinstrumenter, således at Kommissionen får beføjelse til at vedtage afgørelser om makrofinansiel bistand under tilsyn af et udvalg sammensat af repræsentanter for medlemsstaterne i overensstemmelse med den undersøgelsesprocedure, der blev indført med de nye komitologiregler, som trådte i kraft den 1. marts 2011[25]. Der blev ikke gennemført MFA-lånetransaktioner i løbet af anden halvdel af 2011. Der blev udbetalt to MFA-lån på i alt 126 mio. EUR i juli 2011[26]. · Euratom-lån Euratomlån til medlemsstater eller visse støtteberettigede tredjelande (Den Russiske Føderation, Armenien og Ukraine) har et loft på 4 mia. EUR, hvoraf ca. 85 % allerede er brugt. Det resterende beløb er på omkring 600 mio. EUR og kan anvendes til finansiering af nye projekter. · EIB-lån Under EIB's generelle mandat for perioden 2007-2013 var der pr. 30. juni 2011 blevet undertegnet lån til et samlet beløb på 17 691 mio. EUR, hvoraf 7 180 mio. EUR var blevet udbetalt pr. samme dato (se tabel A6 i arbejdsdokumentet). Efter midtvejsevalueringen af EIB's eksterne mandat vedtog Europa-Parlamentet og Rådet den 13. oktober 2011 en ny afgørelse (1080/11/EU af 25. oktober 2011) om en EU-garanti til Den Europæiske Investeringsbank mod tab i forbindelse med lån til og lånegarantier for projekter uden for Unionen og om ophævelse af afgørelse nr. 633/2009/EF. Den nye afgørelse trådte i kraft den 30. oktober 2011. Som følge heraf ville det samlede beløb for udbetalte lån og lånegarantier ydet under EIB-finansieringstransaktioner med fradrag af tilbagebetalte beløb og med tillæg af alle dermed forbundne beløb blive forøget fra 25,8 mia. EUR til et maksimalt loft på 29,484 mia. EUR[27]. EU-garantien er begrænset til 65 % af det samlede beløb for udbetalte lån og lånegarantier ydet som led i EIB-finansieringstransaktioner. Med hensyn til de aktuelle geopolitiske spændinger, der påvirker visse sydlige Middelhavslande, kan det ikke udelukkes, at fonden vil blive anvendt til at dække eventuelle misligholdelser på lån og lånegarantier, der er omfattet af EU's garanti i dette geografiske område (for flere oplysninger om de lande, der er omfattet af EU's garanti, se tabel A1 og A2 i arbejdsdokumentet). 5. Misligholdelser, aktivering af budgetgarantier og restancer 5.1. Udbetalinger over de likvide midler Kommissionen trækker på sine likvide midler for at undgå forsinkelser og heraf følgende omkostninger i forbindelse med betalingen af renter og afdrag på lån, når en debitor er kommet bagud med betalingen til EU[28]. 5.2. Udbetalinger over budgettet Da der ikke blev registreret misligholdte lån i første halvdel af 2011, blev der ikke anmodet om bevillinger under artikel 01 04 01 i budgettet, "Den Europæiske Unions sikkerhedsstillelse for lån optaget af Unionen og Euratom og for lån ydet af EIB". 5.3. Aktivering af garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande[29] I tilfælde af for sen betaling fra en modtager af et lån til tredjelande, der er ydet eller garanteret af EU, trækkes der på fonden for at dække den udeblevne betaling senest tre måneder efter forfaldsdatoen[30]. I første halvdel af 2011 blev der ikke trukket på fonden. 6. Garantifond for aktioner i forhold til tredjelande 6.1. Beløb til inddrivelse[31] Pr. 30. juni 2011 havde fonden ingen udestående beløb til inddrivelse. 6.2. Aktiver Pr. 30. juni 2011 beløb fondens nettoaktiver[32] sig til 1 487 416 919 EUR. 6.3. Målbeløb Fondens midler skal være af en passende størrelse (målbeløb), som er sat til 9 % af de samlede forpligtelser (hovedstol og påløbne renter) i forbindelse med hver enkelt transaktion. Forholdet mellem fondens ressourcer (1 487 416 919 EUR) og de samlede forpligtelser[33] (19 848 481 968 EUR) som defineret i forordningen om oprettelse af fonden er steget fra 7,7 % pr. 31. december 2010 til 8,8 % pr. 30. juni 2011. Ved udgangen af 2010 var fondens midler lavere end målbeløbet. I overensstemmelse med fondsforordningens tilførselsregler blev der indføjet en tilførsel på 260 170 000 EUR i det foreløbige budget for 2012. Dette beløb vil blive overført fra budgettet til fonden i februar 2012. 7. Risikoevaluering: den økonomiske og finansielle situation i de mest eksponerede tredjelande 7.1. Mål De tidligere afsnit i beretningen giver oplysninger om de kvantitative aspekter af budgetrisiciene i relation til tredjelande. Dette afsnit, der kompletteres af afsnit 3 i arbejdsdokumentet, giver et makroøkonomisk analyse af de tredjelande, der udgør den største risiko for budgettet, eller som er omfattet af EU's långivning (MFA og Euratom-lån). 7.2. Risikovurderingsmetoder Risikovurderingen i arbejdsdokumentet er baseret på informationer om den økonomiske og finansielle situation, kreditvurderinger og andre kendte oplysninger vedrørende de lande, der har modtaget garanterede lån. Vurderingen omfatter ikke overslag over forventede tab og inddrivelser, som nødvendigvis er meget usikre. Risikoindikatorer for de enkelte lande i tabellerne i arbejdsdokumentet viser udviklingen i risikoen for misligholdelser. Denne analyse findes i afsnit 3 i arbejdsdokumentet for de lande, der repræsenterede den største kreditrisiko og eksponering for budgettet (inkl. MFA- og Euratom-lån) pr. 30. juni 2011. [1] Den foregående beretning om budgetgarantier pr. 31. december 2010 findes i KOM(2011) 528 og SEK(2011) 1011. [2] Makrofinansiel bistand kan også ydes i form af gavebistand til tredjelande. For yderligere oplysninger om makrofinansiel bistand, se Kommissionens rapport KOM(2011) 408 og SEK(2011) 874. [3] Rådets forordning (EF) nr. 332/2002 af 18. februar 2002 om indførelse af en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (EUT L 53 af 23.2.2002, s. 1). [4] EFSM blev oprettet den 11. maj 2010 på basis af Rådets forordning (EU) nr. 407/2010 af 11. maj 2010 (EUT L 118 af 12.5.2010, s. 1). Den fungerer på samme måde som betalingsbalancemekanismen, men er tilgængelig for alle medlemsstater, dvs. også medlemsstaterne i euroområdet. [5] Tallene vedrørende EIB-mandaterne er vist i tabel A1, og henvisninger til retsgrundlaget er anført i tabel A4 i arbejdsdokumentet. [6] Pr. 30. juni 2011 dækkede garantien perioden 1. februar 2007-31. oktober 2011 i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 633/2009/EF af 13. juli 2009 (EUT L 190 af 22.7.2009, s. 1) ("afgørelsen om det eksterne mandat"), som afløser Rådets afgørelse 2006/1016/EF af 19. december 2006. I mellemtiden er perioden blevet udvidet til 31. december 2013 ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 1080/11/EU af 25. oktober 2011 (EUT L 280 af 27.10.2011, s. 1). [7] Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 480/2009 af 25. maj 2009 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande (kodificeret udgave), "garantifondsforordningen" (EUT L 145 af 10.6.2009, s. 10). [8] Skønt de eksterne risici i sidste ende er dækket EU-budgetgarantien, fungerer garantifonden som et instrument, der beskytter EU-budgettet mod manglende afbetalinger på lån. For en omfattende beretning om fondens virke, se KOM(2010) 418 og det ledsagende arbejdsdokument (SEK(2010) 968). [9] Rådets afgørelse 2011/288/EU af 12. maj 2011 om forebyggende mellemfristet finansiel EU-bistand til Rumænien (EUT L 132 af 19.5.2011, s. 15). [10] Artikel 122, stk. 2, i TEUF omhandler finansiel støtte til medlemsstater, der er i vanskeligheder som følge af usædvanlige begivenheder, som de ikke selv er herre over. [11] Oplysninger om EFSF: http://www.efsf.europa.eu/about/index.htm [12] Den græske lånefacilitet - ECFIN - Europa-Kommissionen: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/greek_loan_facility/index_en.htm [13] Jf. tabel 1 i beretningen. [14] Med henblik på denne beregning antages det, at tilbagebetalingen af misligholdte lån ikke fremrykkes, så der er kun taget hensyn til forfaldne betalinger (se også tabel 2 og 3 i beretningen og tabel A2 i arbejdsdokumentet). [15] Svarende til de beløb, som forfalder i andet halvår 2011 (af det samlede udestående beløb pr. 30. juni 2011), og forudsat, at tilbagebetalingen af misligholdte lån ikke fremrykkes. Nærmere oplysninger findes i tabel A2 i arbejdsdokumentet. [16] Svarende til de skyldige beløb i andet halvår 2011 (af det samlede udestående beløb pr. 30. juni 2011) og forudsat, at tilbagebetalingen af misligholdte lån ikke fremrykkes. Nærmere oplysninger findes i tabel A2 i arbejdsdokumentet. [17] Desto højere landet befinder sig i rangordenen, desto lavere er dets kreditværdighed. Landene vurderes efter en skala fra 0 til 185 eller til 100 (antallet af lande blev reduceret fra 185 til 100 i januar 2011). Henholdsvis 185 og 100 repræsenterer den største risiko for misligholdelse. Et givet land kan forbedre sin vurdering og dog falde i rangorden, hvis der samtidig sker en forbedring af den gennemsnitlige vurdering af alle de pågældende lande taget under ét. [18] Jf. pressemeddelelse om det ekstraordinære møde i Økofin-Rådet den 9.-10. maj 2010 (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/114324.pdf) [19] Rådets forordning (EU) nr. 407/2010 af 11. maj 2010 om oprettelse af en europæisk finansiel stabiliseringsmekanisme (EUT L 118 af 12.5.2010, s. 1). [20] Rådets gennemførelsesafgørelse 344/11/EU af 30. maj 2011 om tildeling af finansiel støtte fra Unionen til Portugal (EUT L 159 af 17.6.2011, s. 88). [21] Den 31. maj 2011 blev den første rate på 1,75 mia. EUR udbetalt til Portugal. Frem til juni 2011 blev der udbetalt 6,5 mia. EUR. [22] http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/ireland/index_en.htm [23] For yderligere oplysninger om EFSM henvises der til Kommissionens beretning om Den Europæiske Unions låntagnings- og långivningsaktiviteter i 2010, KOM(2011) 485. [24] Efter Lissabontraktatens ikrafttræden vedtages MFA-afgørelser ikke længere af Rådet alene, men efter den almindelige lovgivningsprocedure (den fælles beslutningsprocedure). [25] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13), som erstatter Rådets afgørelse 1999/468/EF. [26] 26 mio. EUR til Armenien og 100 mio. EUR til Serbien. [27] Forøgelsen på 3,684 mia. EUR skal fordeles mellem et ekstra mandat på 2 mia. EUR til finansiering af indsatsen mod klimaforandringer og 1,684 mia. EUR til styrkelse af EIB's risikotransaktioner. [28] Se artikel 12 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om gennemførelse af afgørelse nr. 2007/436/EF, Euratom om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (EFT L 130 af 31.5.2000, s. 1). [29] Siden fondens oprettelse i 1994 er der blevet trukket et sammenlagt beløb på 478 mio. EUR. [30] Se yderligere oplysninger i arbejdsdokumentets afsnit 1.4.3. [31] Siden fondens etablering i 1994 har dens samlede inddrivelser beløbet sig til 576 mio. EUR (herunder inddrevne beløb i hovedstol og renter plus strafrenter for for sen betaling plus realiserede valutakursgevinster og -tab). [32] Fondens samlede aktiver minus påløbne forpligtelser (EIB-gebyrer og revisionsgebyrer). [33] Inkl. påløbne renter.