Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2019/C 416/10)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»SICILIA«

PDO-IT-A0801-AM04

Meddelelsesdato: 6. september 2019

BESKRIVELSE OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1. Kombination af druesorter — druesorter til vinfremstilling

Beskrivelse

Muligheden for at medtage den aromatiske sort Zibibbo i produktionen af flerdruevine er blevet tilføjet.

Begrundelse

I produktionen af flerdruevine var det ifølge varespecifikationen tidligere ikke tilladt at anvende aromatiske sorter, mens det nu er tilladt at anvende Zibibbo-druen. Medtagelsen af en aromatisk drue som f.eks. Zibibbo i produktionen af flerdruevine er sket, fordi den er en sort, der er hjemmehørende i og meget typisk for den pågældende region, idet den har været dyrket på Sicilien i mere end tusinde år. Hensigten er derfor at udnytte denne hjemmehørende drue — som allerede anvendes i enkeltdruevine — yderligere, herunder i kombination med andre regionale druesorter, især i blandinger med Grillo-druen.

Denne ændring vedrører varespecifikationens artikel 2 og påvirker ikke enhedsdokumentet.

2. Vindyrkningsregler — Dyrkningsmetoder

Beskrivelse

I produktionen af »Sicilia« DOC-vin tillades det nu også at medtage druesorter, hvor espalier er anvendt, og som er tilplantet i vinåret 2018/2019 med en tæthed på mindst 1 000 stokke pr. hektar. Dette gælder kun for Calabrese-druen henholdsvis Nero d'Avola, som dyrkes i provinserne Agrigento og Caltanissetta, og for genplantninger af Calabrese-sorten eller Nero d'Avola i ovennævnte provinser fra og med vinåret 2019/2020.

Begrundelse

Begrundelsen for denne anmodning er, at det anses for traditionelt i disse provinser at dyrke Nero d'Avola-druen med espalier eller »pergola«, som landbrugsmæssigt er nemmere at håndtere — selv om det er arbejdskrævende i tilplantningsfasen. Det sikrer også en bedre tilpasning til vejrpåvirkningen om sommeren — med stadig hyppigere hedebølger som følge af de varme siroccovinde — uden at gå på kompromis med druernes kvalitet. Dette skyldes det forhold, at et stort overfladeareal af bladet eksponeres, hvilket sikrer, at skuddene kan vokse jævnt, og drueklaserne beskyttes.

Denne dyrkningsmetode blev allerede anerkendt som traditionel under den tidligere »Sicilia« IGT. Denne ændring vedrører varespecifikationens artikel 4 og påvirker ikke enhedsdokumentet.

3. Maksimumsudbytter

Dette er en formel ændring, som har til formål at ændre opstillingen af data om maksimumsudbytter ved at omgruppere vinene efter udbytte, således at der opnås en enklere præsentation. Ændringen vedrører enhedsdokumentets afsnit 1.5.2 (Vinfremstillingsmetoder. Maksimumsudbytter).

4. Beskrivelse af vinene

Beskrivelse

Beskrivelsen af vinene er nu mere detaljeret og ordnet efter vinkategori i stedet for efter vingruppe/-type.

Begrundelse

Denne ændring forenkler og strømliner beskrivelsen af »Sicilia« DOC-vine. I betragtning af de mange forskellige typer, den dækker, giver dette mulighed for en mere præcis beskrivelse, og det givet et klarere og mere sammenhængende overblik over produktionen af vine med denne betegnelse. Denne ændring vedrører afsnit 1.4 i enhedsdokumentet.

5. Egenskaber for vin til forbrug

Beskrivelse

A) For »Sicilia« rosé er beskrivelsen af dens farve blevet formuleret mere præcist, så den omfatter nuancer fra bleg lyserød til kraftigere lyserød af varierende intensitet og lejlighedsvis med kobberfarvede nuancer. Begrundelse: Beskrivelsen af de mulige farvenuancer er blevet udvidet, så der tillades varierende intensiteter af druepresning, hvor farven fra drueskallen udtrækkes med tilsvarende større eller mindre intensitet.

B) For »Sicilia« Pinot Grigio rosé er beskrivelsen af dens farve blevet formuleret mere præcist, så den omfatter nuancer af strågul af varierende intensitet og lejlighedsvis med lyserøde nuancer af varierende intensitet eller kobberfarvede nuancer. Begrundelse: Skallen på Pinot Grigio-druerne kan variere fra hvid til lyserød til kobberfarvet, og det giver et bredt spektrum af farvenuancer alt efter, hvordan presningen udføres, og hvor længe vinen er i kontakt med skallerne.

C) I beskrivelsen af de organoleptiske egenskaber for »Sicilia«-sorterne Grillo, Cataratto og Inzolia med betegnelsen »Vendemmia Tardiva« [»sen høst«] er farvedefinitionen blevet udvidet, idet »nuancer fra strågul til gylden af varierende intensitet, eventuelt med nuancer af ravfarve« har erstattet »fra strågul til gylden«. Aromaen defineres nu som »karakteristisk, delikat, til tider blomsteragtig og holdbar« i stedet for »karakteristisk, delikat og holdbar«. Dens smag beskrives nu som »varierende fra tør til sød, velafbalanceret, karakteristisk, til tider med en udtalt alkoholisk smag og/eller eftersmag af mandler« i stedet for »varierende fra tør til sød, typisk, velafbalanceret«. Begrundelse: Druens ofte meget langvarige modningsperiode på vinstokken og skallernes udblødning bevirker, at pigmenter kan udtrækkes meget effektivt fra skallerne, og det giver nuancer fra strågul til gylden af varierende intensitet, eventuelt med nuancer af ravfarve. Med hensyn til aroma kan det resultere i større olfaktorisk kompleksitet og mere holdbare dufte. Med hensyn til smag kan det skabe en mere markant alkoholisk smag, som skyldes det generelt meget høje sukkerindhold, og det kan give en eftersmag med noter af mandel, som intensiveres med modningen.

D) Beskrivelsen af de organoleptiske egenskaber for flerdruevine er ændret, så den afspejler medtagelsen af den aromatiske Zibibbo-druesort. Begrundelse: Medtagelsen af Zibibbo-druesorten i flerdruevine betyder, at dens udtalte aromatiske kvaliteter kan træde tydeligt frem af blandingens samlede organoleptiske egenskaber. Der skal derfor gives en mere præcis beskrivelse.

Disse ændringer vedrører artikel 6 i varespecifikationen og afsnit 1.4 (Beskrivelse af vinen/vinene) i enhedsdokumentet.

6. Tilknytning til det geografiske område

Beskrivelse og begrundelse

Tilknytningen til det geografiske område er blevet omformuleret og opdelt efter produktkategori.

Begrundelse: Man fandt det nødvendigt at omformulere og udvide beskrivelsen af tilknytningen til det geografiske område i overensstemmelse med den nuværende EU-ret, således at beskrivelsen blev ordnet efter vinkategorierne i varespecifikationen.

Denne ændring vedrører afsnit 1.8 i enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1. Betegnelse

»Sicilia« (it)

2. Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Mousserende vin

5. Mousserende kvalitetsvin

6. Aromatisk mousserende kvalitetsvin

15. Vin af delvis tørrede druer

16. Vin af overmodne druer

4. Beskrivelse af vinen/vinene

Kategori: Vin (1) — »Sicilia« Bianco, herunder med angivelse af en hvid druesort

Hvidvinene med »Sicilia« BOB, herunder Passito, Vendemmia Tardiva, Superiore og Riserva, fremstilles af de mest repræsentative sorter i produktionsområdet, f.eks. Inzolia, Catarratto, Grillo, Grecanico og Chardonnay, enten alene eller i kombinationer, hvoraf de tegner sig for mindst 50 % af totalen. For at opnå størst mulig værdi af denne produktion anvendes disse druesorter også til produktion af enkeltdruevine, sammen med andre enkeltdruevine — Carricante, Grecanico, Fiano, Damaschino, Viognier, Müller Thurgau, Sauvignon Blanc, Pinot Grigio, Moscato Bianco, Vermentino og Zibibbo — som repræsenterer det brede spektrum af druesorter, der dyrkes på Sicilien.

Farven på disse vine varierer fra strågul til gylden af varierende intensitet, eventuelt med et strejf af lysegrøn. For Pinot Grigio kan farven også være lyserød af varierende intensitet eller kobberfarvet. Aromaen er generelt forfinet, elegant, behagelig, intens, karakteristisk, frugtagtig — til tider med en let blomsteragtig eller aromatisk duft — og langvarig.

Med hensyn til smag er vinene afbalancerede, karakteristiske, aromatiske, harmoniske, fyldige og behagelige med et sukkerindhold, der varierer fra tør til halvtør.

Det totale minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen varierer fra 11,50 % for basistyperne til 12 % for Superiore-vinene og op til 12,50 % for Riserva-vinene, mens minimum er 13 % for Passito- og Vendemmia Tardiva-vine.

Alle analytiske parametre, der ikke fremgår af tabellen nedenfor, er i overensstemmelse med de begrænsninger, der er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

Generelle analytiske egenskaber Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) Totalt syreindhold, minimum 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter/l) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l)

Kategori: Vin (1) — »Sicilia« Rosso, herunder med angivelse af en sort druesort

Rødvinene med »Sicilia« BOB, herunder Passito, Vendemmia Tardiva, Superiore og Riserva, og rosévinene fremstilles af de mest repræsentative sorter i produktionsområdet, f.eks. Nero d'Avola, Frappato, Nerello Mascalese, Perricone og Syrah, enten alene eller i kombinationer, hvoraf de tegner sig for mindst 50 % af totalen. For at opnå størst mulig værdi af denne produktion anvendes disse druesorter også til produktion af enkeltdruevine, sammen med andre enkeltdruevine — Nerello Cappuccio, Cabernet Franc, Merlot, Cabernet Sauvignon, Syrah, Pinot Nero, Nocera, Mondeuse, Carignano, Alicante, Petit Verdot og Sangiovese — som repræsenterer det brede spektrum af druesorter, der dyrkes på Sicilien.

Vinenes farve varierer fra rød til rubinrød i retning af granatrød, hvis de lagres, som det er tilfældet for Riserva, til lyserød af varierende intensitet, nogle gange med nuancer af kobber i rosévinene.

Aromaen er typisk for de anvendte druesorter. Smagen er tør til halvtør og kan være sød for Passito- og Vendemmia Tardiva-vine.

Det totale minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen varierer fra 12 % for de røde og rosé basistyper og for vine med angivelse af druesorten til 13 % for nogle af Riserva-vinene, f.eks. Nero d'Avola, og mindst 13 % for Passito- og Vendemmia Tardiva-vine. Minimumsekstrakter er vigtige og varierer fra 22 g/l for rød til 24 g/l for Nero d'Avola.

Alle analytiske parametre, der ikke fremgår af tabellen nedenfor, er i overensstemmelse med de begrænsninger, der er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

Generelle analytiske egenskaber Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) Totalt syreindhold, minimum 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter/l) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l)

Kategorier: Mousserende vin (4), mousserende kvalitetsvin (5) og aromatisk mousserende kvalitetsvin (6)

De mousserende vine i de forskellige kategorier har en strågul farve af varierende intensitet hos de hvide og en lyserød farve af varierende intensitet hos de rosé kombineret med fine bobler, blomster- eller frugtagtige noter og friskhed. De er særligt aromatiske, hvis de er fremstillet af druesorter som f.eks. Zibibbo og Moscato. De anvendte druesorter omfatter både hjemmehørende og internationale hvide druesorter eller sorte druesorter, der omdannes til hvide eller rosé vine ved hjælp af Charmat-processen. Charmat-processen anvendes også til de hvide og rosé basistyper og er således den traditionelle metode.

De anvendte druesorter er de mest repræsentative i produktionsområdet, f.eks. Grillo, Chardonnay, Catarratto, Carricante, Grecanico, Pinot Grigio, Moscato, Zibibbo, Nero d'Avola, Frappato, Nerello Mascalese og Pinot Nero, som anvendes enten i kombination med hinanden eller alene i enkeltdruevine for at opnå størst mulig værdi af produktionen af disse sorter med en angivelse på etiketten. Aromaen er typisk for de anvendte druesorter. Smagen varierer fra brut nature til ekstra tør og sød for Moscato og Zibibbo Spumante. Totalt alkoholindhold, minimum (% vol.): 10,50 % for Moscato og Zibibbo Spumante, 11,50 % for alle andre typer bortset fra de typer, der er produceret ved hjælp af den traditionelle metode, som skal have et alkoholindhold på mindst 12 %. Minimumsindhold af sukkerfrit ekstrakt: 15 g/l.

Alle analytiske parametre, der ikke fremgår af tabellen nedenfor, er i overensstemmelse med de begrænsninger, der er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

Generelle analytiske egenskaber Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) Totalt syreindhold, minimum 5 g/l udtrykt i vinsyre Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter/l) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l)

Kategorier: Vin af tørrede druer (15) og vin af overmodne druer (16)

Vine i disse kategorier har en smag, der varierer fra tør til sød, og en farve, der varierer fra strågul til gylden eller, hvis de er fremstillet af sorte druer, rubinrød hen imod granatrød. De har en langvarig, men delikat aroma, især når de er fremstillet af aromatiske sorter som f.eks. Moscato og Zibibbo, med en god balance mellem syrlighed og sødme, og frugt- eller blomsteragtige noter afhængigt af de anvendte druesorter. Efter høst tørres druerne på måtter eller net eller i kasser eller særlige beholdere, der er anbragt i egnede miljøer, eller de efterlades på stokkene til modning. Dette fører til en god ophobning af sukker og koncentration af ekstrakter, og de fremstillede vine har et minimumsindhold af sukkerekstrakter på 28 g/l for Passito Bianco og 32 g/l for Passito Rosso. Det totale minimumsalkoholindhold udtrykt i volumen er 16 % for Passito Bianco, heraf 11 % virkelig alkohol, mens det er 17 % for Passito Rosso, heraf 12 % virkelig alkohol.

Alle analytiske parametre, der ikke fremgår af tabellen nedenfor, er i overensstemmelse med de begrænsninger, der er fastsat i den nationale lovgivning og EU-lovgivningen.

Generelle analytiske egenskaber Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) Totalt syreindhold, minimum 4 g/l udtrykt i vinsyre Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter/l) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l)

5. Vinfremstillingsmetoder

a. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

INGEN

b. Maksimumudbytter

»Sicilia« Bianco, herunder Riserva, og »Sicilia« med angivelse af en hvid druesort, herunder »Riserva«-vine

13 000 kg druer pr. hektar

»Sicilia« Spumante Bianco, herunder med angivelse af en hvid druesort

13 000 kg druer pr. hektar

»Sicilia« Grillo, herunder Spumante og Riserva, og »Sicilia« Nero d'Avola, herunder Spumante, Rosato og Riserva

14 000 kg druer pr. hektar

»Sicilia« Bianco Superiore, herunder med angivelse af en hvid druesort med mærket »Superiore«

10 000 kg druer pr. hektar

»Sicilia« Spumante med angivelse af druesorten Frappato, Nerello Mascalese eller Pinot Nero

13 000 kg druer pr. hektar

»Sicilia« Rosso, Rosato og Riserva, herunder med angivelse af en hvid druesort

12 000 kg druer pr. hektar

»Sicilia« Bianco og Rosso med et »Passito«- eller »Vendemmia Tardiva«-mærke, herunder med angivelse af en hvid eller sort druesort

8 000 kg druer pr. hektar

6. Afgrænsning af det geografiske område

Hele det samlede administrative område for regionen Sicilien

7. Primære druesorter

Pinot Grigio — Pinot

Vermentino (H)

Zibibbo (H)

Alicante (R)

Frappato (R)

Müller Thurgau (H)

Nerello Cappuccio (R)

Perricone (R)

Sangiovese (R)

Sauvignon (H)

Syrah (R)

Viognier (H)

Cabernet Franc (R) — Cabernet

Cabernet Sauvignon (R) — Cabernet

Calabrese (R) — Nero d'Avola (R)

Carignano (R)

Carricante (H)

Ansonica (H) — Inzolia

Petit Verdot (R)

Pinot Nero (R) — Pinot

Merlot (R)

Mondeuse (R)

Moscato Bianco (H) — Moscato

Nerello Mascalese (R)

Nocera (R)

Grecanico Dorato (H) — Grecanico

Grillo (H)

Catarratto Bianco Comune (H) — Catarratto

Catarratto Bianco Lucido (H) — Catarratto

Chardonnay (H)

Damaschino (H)

Fiano (H)

8. Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det geografiske område

Det afgrænsede geografiske område består af hele det samlede administrative område for regionen Sicilien.

Sicilien er en region med en af verdens ældste vindyrkningstraditioner, som er dokumenteret af arkæologiske fund og de mange græske og latinske litterære kilder, der henviser til de berømte vine fra Sicilien. Handlen med olie og vin, som går helt tilbage til fønikernes tid (9.-4. århundrede f.Kr.), er dokumenteret gennem fund af amforaer, der blev anvendt til transport, og andre typer keramik. En særlig opblomstring af vindyrkningen skete under den græske besættelse (8.-3. århundrede f.Kr.), hvor der blev indført en række druesorter, herunder Grecanico, som stadig dyrkes. Eksistensen af siciliansk vin i romertiden (3.-5. århundrede e.Kr.) er også dokumenteret, især på Cæsars tid i Gaul.

Selv om det ifølge Koranen var forbudt at drikke alkohol, blev der dyrket spisedruer under de islamiske herskere (827-1061), og druesorten »Zebib« (i dag Zibibbo eller Moscato di Alessandria) blev indført på øen Pantelleria efter at være blevet transporteret fra Cap Zebib på den modsatte afrikanske kyst.

Tilknytningen mellem det afgrænsede geografiske område og »Sicilia« DOC er baseret på områdets specifikke jord, klima og landskab.

Den nordlige del er bjergrig, mens den centrale, sydlige og sydvestlige del er bakkede. Den sydøstlige del af området er kendetegnet ved et plateau, og det østlige Sicilien er vulkansk. De lavtliggende områder ligger primært langs kysten.

De fleste vinmarker findes imidlertid i de bakkede områder, som med hensyn til eksponering og beliggenhed er særligt egnede til at dyrke vin, dvs. områder med rigeligt solskin og god vind, som giver planterne optimale vækstbetingelser og sikrer druernes sundhed, så der kan produceres vine af høj kvalitet.

Vækstmetoderne er primært traditionelle og ikke særligt ekspansive, og de varierer i de forskellige vindyrkningsområder på øen fra den traditionelle metode »alberello marsalese« [buskbeskæring], som stadig anvendes i kystområderne i provinsen Trapani, til den mere almindelige metode med lave espalierer, hvor der bruges permanente eller udskiftelige kordoner, eller mere ekspansive metoder, som anvendes i en række frugtbare dale midt på øen.

Det store område for »Sicilia« DOC betyder, at vine kan produceres af både hjemmehørende og ikkehjemmehørende eller internationale druesorter, således at der kan tilbydes en lang række produkter i de omfattede vinkategorier.

Kategori: Vin (1)

Denne kategori dækker en lang række vintyper:

rødvine, rosévine og hvidvine, herunder Passito, Vendemmia Tardiva og Riserva. De anvendte druesorter omfatter både de prisbelønnede hjemmehørende sorter som f.eks. Inzolia, Catarratto og Grillo — hvor sidstnævnte er resultatet af en krydsning mellem sorterne Catarratto og Zibibbo — og ikkehjemmehørende sorter som f.eks. Chardonnay, Müller Thurgau og Sauvignon. Også for rødvine er vinproduktionen på Sicilien mest anerkendt for de vine, der produceres af hjemmehørende druesorter, navnlig Nero d'Avola, sammen med Frappato og Nerello Mascalese, og de ikkehjemmehørende sorter Cabernet Sauvignon, Merlot og Syrah. Den ubestridte stjerne i denne nye retning er Nero d'Avola, der — selv blandet med andre sorter — kan karakterisere og udtrække den sicilianske vins originalitet, ikke kun på grund af dens farve, men også fordi den giver vinen en typisk karakter, der stammer fra Middelhavets aromaer og smage.

Med hensyn til analytiske og organoleptiske egenskaber har alle disse typer vine afbalancerede kemiske og fysiske egenskaber, der bidrager til deres afbalancerede smag. Alle typerne har behagelige, harmoniske, karakteristiske og elegante aromaer til tider med frugt-, blomster- og grøntsagsagtige noter, som er karakteristiske for de druesorter, der anvendes til at producere dem.

Hvidvinenes farve er strågul af varierende intensitet eller dyb gul, mens rødvinene er rubinrøde af varierende intensitet eventuelt med toner af lilla hen imod granatrød med alderen. De er alle afbalancerede vine med en god struktur og et godt alkoholindhold.

Den ældgamle tradition for vindyrkning i denne region, som bevidnes af adskillige kilder, er et klart bevis for den store tilknytning og samspillet mellem de menneskelige faktorer, kvaliteten og de unikke karakteristika, der forbindes med »Sicilia« DOC-vine. Arven fra vinbøndernes arbejde i dette område på tværs af århundrederne er de traditionelle vindyrkningsteknikker og ønologi, som er blevet forfinet og tilpasset gennem tiden takket være de ubestridte fremskridt inden for både videnskab og teknologi. Dette er, hvad der giver »Sicilia« BOB-vine deres renommé.

Kategorier: Mousserende vin (4), mousserende kvalitetsvin (5) og aromatisk mousserende kvalitetsvin (6)

De mousserende vine har en strågul farve af varierende intensitet hos de hvide, en lyserød farve af varierende intensitet hos de rosé, også med toner af kobber hos Pinot Grigio, fine bobler, blomster- eller frugtagtige noter og friskhed, takket være jordens mineralrigdom, middelhavsklimaet og de store temperaturudsving. De er særligt aromatiske, hvis de er fremstillet af druesorter som f.eks. Zibibbo og Moscato. De anvendte druesorter omfatter både hjemmehørende og internationale druesorter. Charmat-processen anvendes, når druesorten er angivet på etiketten, mens den traditionelle metode stadig anvendes for de hvide og rosé typer.

Kategorier: Vin af tørrede druer (15) og vin af overmodne druer (16)

Middelhavsklimaet — som er solrigt med varme og tørre somre, men også luftigt med store temperaturudsving — giver en god modning af druerne og sunde druer. Efter høst tørres druerne på måtter eller net eller i kasser eller særlige beholdere, der er anbragt i egnede miljøer, eller de efterlades på stokkene til modning. Dette fører til en god ophobning af sukker og koncentration af ekstrakter. Vinene er velsmagende, især når de er fremstillet af Moscato- og Zibibbo-sorterne. Deres smag varierer fra tør til sød, og deres farve varierer fra strågul til gylden til tider med ravfarvede toner. De har varige, men delikate aromaer med en god balance mellem syrlighed og sødme, samt frugt- eller blomsteragtige noter afhængigt af de anvendte druesorter.

9. Vigtige yderligere betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

INGEN

Link til varespecifikationen

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14379

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.