RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

om Den Europæiske Unions strategi for Donauområdet

1. Indledning

Donauområdet omfatter 14 lande, hvoraf otte er EU-medlemsstater. Der bor mere end 100 millioner mennesker, en femtedel af EU's befolkning. Landene i området er forskellige, hvad angår økonomisk styrke, men de er stærkt forbundet med hinanden, og der er potentiale for yderligere integration og vækst.

Området har udviklet sig som følge af de to sidste udvidelser af EU, og Kroatien bliver snart medlem. Der er yderligere fem lande, som er i færd med at udvikle deres politiske, samfundsøkonomiske og sektorspecifikke forbindelser med EU på forskellige måder. Området har en strategisk position og udgør EU's port til sine naboer, Sortehavsregionen, det sydlige Kaukasus og Centralasien. Det har verdens mest internationale flod, som er en betydningsfuld transportakse, et vitalt sammenhængende afvandingsområde og en verdenskendt økologisk korridor.

Landene i området er således forbundet via muligheder og udfordringer. Landenes politikker er afhængige af hinanden. De kunne dog have stor fordel af yderligere forbedret samarbejde, f.eks. i form af færdiggørelse af manglende transportforbindelser, mindskelse af forureningen og farerne i forbindelse med oversvømmelser, mindskelse af afhængigheden af energileverandører i lande uden for området og løsninger på problemerne vedrørende demografiske ændringer og hjerneflugt. Konkurrenceevnen i området kunne også forbedres betragteligt gennem fælles aktioner vedrørende SMV'er, arbejdsmarkedspolitik, uddannelse og sikkerhed. Der er behov for at forbedre den institutionelle kapacitet på alle niveauer.

Det Europæiske Råd anmodede Kommissionen om at udarbejde en EU-strategi for Donauområdet i formandskabets konklusioner af 18. juni 2009. Kommissionen reagerede på Rådets anmodning i sin meddelelse af 8. december 2010. I april 2011 godkendte Rådet Kommissionens meddelelse og den tilknyttede handlingsplan, hvori der peges på konkrete aktioner og eksempler på projekter inden for 11 tematiske prioriterede områder. Den følger den fremgangsmåde, der er blevet lanceret med EU's strategi for Østersøområdet.

Strategien udgør en solid integreret ramme for lande og områder, når de skal behandle spørgsmål, som ikke kan løses på tilfredsstillende vis af de enkelte lande, men i stedet kræver grænseoverskridende strategier, projekter og netværkssamarbejde. Den giver mulighed for bedre samarbejde for at forbedre effektiviteten, gennemslagskraften og indvirkningen af politikker både på EU-plan og på nationalt og lokalt plan ved at udnytte eksisterende politikker og programmer og skabe synergieffekter mellem dem.

Strategien skaber sammenhæng mellem det nationale arbejde og det EU-dækkende arbejde vedrørende f.eks. forskning og udvikling, migration og sikkerhed. Den styrker landenes integration med EU og skaber tættere forbindelser mellem EU og landene på det vestlige Balkan, Moldova samt visse områder i Ukraine.

Atten måneder efter at gennemførelsen blev påbegyndt, står det klart, at der er opnået betydelige fremskridt. Strategien:

– fremmer konkrete tværnationale projekter med indvirkning på området og skaber nye impulser for en indsats i området

– støtter koordineringen af forskellige nationale politikker og EU-politikker og -fonde og baner vejen for mere sammenhæng og bedre resultater med større virkning i perioden 2014-2020

– udvikler en bred samarbejdsplatform, således at man i fællesskab kan udpege de udfordringer, som kræver en fælles indsats. Der er 24 koordinatorer for et prioriteret område og 14 nationale kontaktpunkter, som sørger for at sætte skub i gennemførelsen

– understreger områdets politiske betydning gennem strategisk støtte på ministerplan og konkrete fremskridt med hensyn til gennemførelsen.

I de følgende kapitler rapporteres der om disse resultater med konkrete eksempler, og der udpeges områder, der kræver yderligere opmærksomhed. Kapitel 5 indeholder en oversigt over erfaringerne, og kapitel 6 indeholder anbefalinger for fremtiden.

2. Projekter, politikker og netværk for Donauområdet

Strategien fokuserer navnlig på konkrete og strategiske projekter og initiativer med makroregionale virkninger. Strategien og handlingsplanen er opbygget med fire søjler for at løse de vigtigste spørgsmål. Den fremmer gennemførelsen af nye projekter, skaber ny dynamik i eksisterende projekter og støtter netværk for området[1].

2.1. Forbindelser i Donauområdet

Nye projekter

– Nye forskningsprojekter vedrørende innovative fartøjer, f.eks. projektet NEWS, fører til udvikling af teknologiske løsninger med henblik på at forny Donauflåden med mere konkurrencedygtige og miljøvenlige tilgange, f.eks. gennem mere effektive og miljøvenlige motorer og bedre udformning skibsskrog. Dette bidrager til det overordnede mål om senest i 2020 at øge den bæredygtige godstransport på floden med 20 % sammenlignet med 2010.

– Skibsvrag fjernes fra Donau, Sava og Tisza, hvorved navigations- og miljøforholdene forbedres. Projektet vedrørende fjernelse af skibsvrag med en vægt på i alt ca. 15 000 tons, der blev iværksat af det serbiske handelskammer som led i strategien, inddrager også den private sektor.

– Arbejdet med det bulgarsk-serbiske gassammenkoblingsprojekt, der forbinder Østersøen og Adriaterhavet og Det Ægæiske Hav samt Sortehavet, skrider også frem. Gasledningen bliver 150 km lang. Den bidrager til gasforsyningsdiversificeringen, sikrer gasforsyningssikkerhed og færdiggør den vigtige regionale gasforsyningsring.

Ny dynamik i eksisterende projekter

– Den samarbejdsbaserede tilgang har lettet færdiggørelsen af Calafat-Vidinbroen mellem Rumænien og Bulgarien. Broen er medfinansieret af EU-midler, og det er blot den anden bro langs denne 630 km lange del af floden, der udgør grænsen mellem de to lande, og den er et vigtigt led i det transeuropæiske transportnet (TEN-T), som hidtil har manglet.

Nye politiske samordningsinitiativer

– På Kommissionens opfordring vedtog Donauområdets transportministre den 7. juni 2012 en erklæring om vedligeholdelse af Donaus vandveje og forpligtede sig til konkrete foranstaltninger, herunder overvågning af vanddybde og afmærkning af sejlruter i lavvandede afsnit af floden. Dette har derefter ført til en aftale mellem Rumænien og Bulgarien om at planlægge arbejde i fællesskab og at udveksle udstyr.

– Der er blevet udviklet en gasmarkedsmodel for Donauområdet for at kvantificere de regionale konsekvenser af de gasinfrastrukturprojekter, som er planlagt i området, hvilket førte til, at Donaulandene nu er nået enighed om en række politiske anbefalinger for fremtidige projekter af denne type.

2.2. Miljøbeskyttelse i Donauområdet

Nye projekter

– Kommissionens Generaldirektorat for Forskning og Innovation har iværksat en indkaldelse af forskningsprojekter for at fastlægge karakteren af miljøforskningen og opnå større udbredelse af resultaterne i området. Dette har mobiliseret betydningsfulde aktører og omfattende ressourcer fra offentlige (nationale og europæiske) og private kilder til effektiv forvaltning af flod-, delta-, kyst- og havområder.

– Taskforcen for størarten waxdick er blevet oprettet for at sikre en levedygtig bestand af denne vigtige fiskeart i floden og fremme projekter, foranstaltninger og initiativer, som skal bringe denne fiskeart tilbage. Den fremmer en tværfaglig tilgang, som skaber sammenhæng mellem biodiversitet og politikområder som f.eks. vandkvalitet, levesteders gennemtrængelighed, økonomisk udvikling, miljøuddannelse og endog forebyggelse af kriminalitet (i forbindelse med den ulovlige kaviarhandel).

Ny dynamik i eksisterende projekter

– Inden for rammerne af projektet DANUBE FLOODRISK undersøges metoder og databaser, som kan anvendes i forbindelse med landenes samarbejde. I alt 19 institutioner i otte Donaulande deltager og arbejder for at opnå hurtige fremskridt med hensyn til udvikling af fælles databaser og kortlægning af oversvømmelsesrisikoen. Inden for rammerne af det europæiske oversvømmelsesvarslingssystem gennemføres der supplerende arbejde på dette område.

2.3. Velstand i Donauområdet

Nye projekter

– Kommissionens Generaldirektorat for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi har lanceret et nyt e-infrastrukturprojekt under det syvende rammeprogram for at forbedre adgangen til og levering af avancerede databehandlingstjenester for forskere. Den nye e-infrastruktur vil fungere som bro til supercomputerfaciliteter under det europæiske PRACE-initiativ for lande i Donauområdet og for visse lande i Kaukasus. SEERA-EI-projektet udnytter dette, idet initiativet og andre tiltag kommer på en regional dagsorden for Donauområdet.

– Erhvervsforummet for Donauområdet, der koordineres af det østrigske handelskammer, giver en betydningsfuld netværksplatform for over 300 SMV'er. Det tilskynder til møder mellem virksomheder og støtter forbindelser med videnudbydere som f.eks. forskningsinstitutter og universiteter.

– Der oprettes teknologioverførselscentre i Donauområdet med fem pilotprojekter, som er knyttet til vigtige universiteter i Donauområdet, for at forbedre forbindelserne mellem den akademiske verden og den private sektor.

– Inden for rammerne af et andet pilotprojekt udvikler skoler og elever i Donauområdet i fællesskab innovative kurser og kreative uddannelsesprogrammer for at fremme tværnationale kontakter mellem kulturer med fokus på aktivt borgerskab og engagement i bæredygtig udvikling. En innovativ vejledning for lærere er under udvikling og skal anvendes i hele Donauområdet.

Nye politiske samordningsinitiativer

– Med udgangspunkt i erfaringerne fra BONUS-programmet i Østersøområdet er der blevet påbegyndt arbejde med henblik på at oprette en forsknings- og innovationsfond i Donauområdet, som samler nationale og regionale fonde. En fælles erklæring fra Donauområdets forskningsministre, som baner vej for det forberedende arbejde, blev undertegnet i Ulm den 9. juli 2012. Generaldirektoratet for Forskning og Innovation og Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik støtter dette arbejde, navnlig gennem INCO.net for Donauområdet og anden bistand.

2.4. Styrkelse af Donauområdet

Nye projekter

– Det Fælles Forskningscenter har iværksat et initiativ, der skal sikre videnskabelig støtte til strategien, i samarbejde med centrale videnskabelige partnere fra området. Der er blevet iværksat arbejde med henblik på at oprette en referencedata- og serviceinfrastruktur for hele Donauområdet om fælles udfordringer som f.eks. miljøbeskyttelse, sejlbarhed, kunstvanding og landbrugsudvikling samt energiproduktion. Fire tematiske, videnskabelige klynger vil blive etableret for at fremme videnskabeligt samarbejde og strømline forskningsaktiviteter. Særligt fokus på strategier for intelligent specialisering støtter lande og regioner, når de etablerer regionale innovationsstrategier.

– Med det formål at forbedre adgangen til finansiering i området formidler forummet for dialog om finansiering i Donauområdet (Danube Financing Diaogue) midler til projektidéer og kontakt mellem projektledere, f.eks. SMV'er, og banker, internationale finansielle institutioner og de ansvarlige for finansieringsprogrammer.

Nye politiske samordningsinitiativer

– På et møde for politichefer i januar 2012 blev der lanceret et initiativ, som skal intensivere samarbejdet mellem politimyndighederne i Donauområdet, forbedre foranstaltningerne over for flodrelateret kriminalitet (herunder organiseret kriminalitet) og oprette en tværnational platform for lovhåndhævelse. Desuden har Europol udviklet et særligt projekt vedrørende trusselsvurderinger for Donauområdet.

3. Størst muligt udbytte af eksisterende ressourcer: Koordinering af finansieringskilder og synergieffekter

Resultaterne er opnået gennem forbedring af de måder, hvorpå ressourcer og knowhow, som ofte allerede findes i regionen, udnyttes gennem bedre koordinering. Baseret på denne tilgang skal strategien give bedre resultater og større gennemslagskraft gennem bedre udnyttelse af eksisterende midler med udgangspunkt i EU-politikker og nationale og regionale politikker. Som eksempel kan nævnes:

– Infrastrukturprojekter, såsom spildevandsanlægget i Budapest, som sikrer bedre vandkvalitet i hele området og finansieres ved hjælp af EU's struktur- og investeringsfonde.

– Grænseoverskridende programmer, f.eks. mellem Rumænien og Serbien eller mellem Ungarn og Serbien, tilpasses i stadig højere grad strategien gennem anvendelse af specifikke indkaldelser eller tildeling af ekstra point ved udvælgelsesprocedurer. Serbien alene afsatte 19 mio. EUR til strategispecifikke projekter under Ipa-komponenten vedrørende grænseoverskridende samarbejde for 2011.

– Tværnationale samarbejdsprogrammer, f.eks. i Sydøsteuropa og Centraleuropa, har finansieret nye Donaustrategi-projekter.

– Under det 7. rammeprogram for forskning er der blevet iværksat tre indkaldelser, der specifikt vedrører Donauområdets udfordringer, dvs. en innovativ flåde, løsninger på miljømæssige problemer og koordinering af politikker på det videnskabelige og teknologiske område.

– Projekter, der samfinansieres af Generaldirektoratet for Erhvervspolitik, har støttet tværnational, bæredygtig turisme i Donauområdet.

– Der tages nu hensyn til hele Donau i udkastet til reviderede retningslinjer for det transeuropæiske transportnet.

– Inden for investeringsrammen for Vestbalkan, der finansieres under instrumentet for førtiltrædelsesbistand, gives der prioritet til projekter, der er i overensstemmelse med strategien.

– Europa-Parlamentet støtter pilotprojekter og forberedende foranstaltninger for Donauområdet gennem teknisk bistand til koordinatorerne for et prioriteret område og fremme af innovative metoder for gennemførelse af strategien.

– Regioner som f.eks. Baden-Württemberg har selv afsat midler til støtte for strategien, herunder for den indledende fase af projekter med eksplicitte makroregionale virkninger.

– Den Europæiske Investeringsbank har sammen med Ungarn etableret et kontaktpunkt for Budapest og Donau for at fremme udviklingen af tværnationale investeringsprojekter.

– Lignende igangværende arbejde sigter mod at etablere en facilitet for teknisk bistand i Donauområdet, som skal fremme projektforberedelsesfasen.

Med hensyn til den betydningsfulde kommende programmeringsperiode 2014-2020 er det afgørende, at programmer og politikker kan udnyttes yderligere til gennemførelse af strategien:

– Makroregionale strategier fremhæves i den fælles strategiske ramme for koordineringen af de europæiske strukturfonde og investeringsfonde. Dette giver programmeringsprocessen strategisk orientering, og det letter sektormæssig og territorial sammenhæng for midler under delt forvaltning, dvs. Samhørighedsfonden, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling i Landdistrikter og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond.

– Den makroregionale strategi anvendes i partnerskabsaftaler for de enkelte lande for at sikre, at tilgangen tages i betragtning i såvel nationale/regionale programmer som samarbejdsprogrammer. Dette sikrer fremtidig støtte til strategien gennem de europæiske strukturfonde og investeringsfonde, hvilket sikrer bæredygtighed i de kommende år.

– Der oprettes et omformuleret og specifikt tværnationalt samarbejdsprogram for Donauområdet for at finansiere netværksprojekter og yde institutionel støtte til gennemførelse og styring.

4. En samarbejdsplatform

Efter konflikter og opsplitninger etablerer strategien således for første gang i området og med afsæt i udvidelsen en operationel samarbejdsstruktur for at tage de udfordringer op, som landene i Donauområdet deler, gennem samarbejde. Strategien omfatter projekter og programmering, men giver også en betydningsfuld ny platform, som inddrager en bred vifte af berørte parter, herunder lande i Donauområdet, som har forpligtet sig politisk på et overordnet plan.

Uden at skabe nye institutioner giver denne platform de vigtigste berørte parter hos nationale og regionale myndigheder mulighed for at sætte skub i den praktiske gennemførelse:

– Strategien er organiseret med 11 funktionelle prioriterede områder, som samler ekspertise og ansvar: 1) indre vandveje og jernbanetransport, vejtransport og lufttransport, 2) energi, 3) kultur og turisme, 4) vandkvalitet, 5) miljørisici, 6) biodiversitet, 7) vidensamfund og informationsteknologier, 8) konkurrenceevne og udvikling af klynger, 9) investeringer i mennesker og kvalifikationer, 10) institutionel kapacitet og 11) sikkerhed.

– Disse administreres af koordinatorerne for et prioriteret område, som er højtstående embedsmænd fra nationale og regionale forvaltninger og eksperter inden for deres respektive emneområder. De støttes af kolleger i Donauområdet, og de er organiseret i 11 styringsgrupper, én for hvert prioriteret område. Disse grupper udgør i sig selv vigtige nye samarbejdsplatforme.

– På nationalt og regionalt niveau sikres gennemførelsen af nationale kontaktpunkter, hvilket integrerer strategien i de nationale og regionale rammer og får de politiske beslutningstagere til at "tænke makroregionalt". Politisk opbakning opnås gennem møder for udenrigsministrene samt ministre med andre ansvarsområder og gennem byers og regioners initiativer.

– Behandling af emnet på europæisk plan letter gennemførelsen, indarbejder strategien i EU's politikker gennem kontakter med berørte parter i Donaulandene og skaber forbindelser til EU's beslutningstagere, f.eks. gennem regelmæssig afholdelse af fora for Europa-Parlamentets medlemmer, gennem regelmæssig deltagelse af Kommissionens tjenestemænds i møder for repræsentanter for hele Donauområdet og gennem institutionel støtte fra EU's budget.

– EU-programmet INTERACT sikrer kapacitetsopbygning og organisatorisk støtte samt kommunikationsværktøjer (f.eks. visuel identitet, website, nyhedsbrev) til offentliggørelse af resultaterne af strategien i medierne og for den brede offentlighed.

– Med udgangspunkt i det, der allerede er etableret, lægger strategien også vægt på og giver operationel støtte til eksisterende institutioner i området, herunder f.eks. Den Internationale Kommission for Beskyttelse af Donau, som behandler spørgsmål vedrørende miljøet og vandkvaliteten, og Donaukommissionen, som beskæftiger sig med sejlbarhed. Civilsamfundets aktører deltager i arbejdet, herunder i seminarer for de berørte parter, styringsgrupper og det årlige forum, og navnlig i forbindelse med prioriteret område 10 "institutionel kapacitet".

5. Erfaringer

Efter den første gennemførelsesperiode kan der peges på følgende centrale erfaringer:

Gennemførelsesstruktur

· Nationale kontaktpunkter og koordinatorerne for et prioriteret område og disses styringsgrupper er de centrale elementer i gennemførelsen af strategien. Deres arbejde skal integreres yderligere i de politiske og administrative strukturer. En synlig og central rolle for disse forudsætter institutionel stabilitet, politisk anerkendelse og tildeling af tilstrækkelige menneskelige ressourcer. Et personale af en passende størrelse og støtte fra ministerier, som gør det muligt for dem at udfylde deres rolle, er af afgørende betydning.

· Erfaringerne viser, at national koordinering fungerer bedre i lande, der har oprettet tværministerielle arbejdsgrupper for koordinering af arbejdet vedrørende Donau på nationalt plan, navnlig hvis platformene er blevet oprettet på politisk plan eller højt embedsmandsplan, og hvis et teknisk sekretariat støtter arbejdet. Dette er et eksempel på god praksis, som bør fremmes i hele området.

· Der kan via EU-budgettet ydes begrænset direkte finansiering til gennemførelsesstrukturen indtil 2014. Da finansiering ikke er garanteret derefter, skal der findes andre former for støtte, f.eks. nationale kilder, det fremtidige tværnationale samarbejdsprogram for Donauområdet og det fremtidige INTERACT-program.

Politisk støtte

· Opbakning fra højeste politisk hold iværksatte strategien og er fortsat af afgørende betydning for gennemførelsen. Ministermøder (om transport, forskning og innovation samt energi) har ydet et væsentligt bidrag til fremme af vedligeholdelsen af Donau, koordinering af nationale og regionale forsknings- og innovationspolitikker og støtte til lande uden for EU, som gennemfører den tredje energipakke inden for rammerne af energifællesskabet.

· På møder mellem udenrigsministrene er den overordnede politiske støtte til strategien blevet fremhævet. Den aktive rolle, som Ungarn spillede under sit formandskab, har fremskyndet arbejdet. Dette er især nyttigt, når det politiske plan knyttes til rækken af arrangementer under strategien.

Finansiering af konkrete tiltag

· Bedst mulig udnyttelse af eksisterende politikker og programmer, herunder f.eks. europæiske strukturfonde og investeringsfonde, instrumentet for førtiltrædelsesbistand, TEN-T-programmet, rammeprogrammet for forskning og udvikling eller private midler, er af afgørende betydning. Med hensyn til perioden 2014-2020 er det afgørende, at strategien systematisk inddrages i forskellige programmer. Der er behov for en fælles indsats fra Donaulandene, regionerne og Europa-Kommissionen.

· Der er blevet iværksat betydningsfulde initiativer for at støtte projekter i deres forberedende fase og for at forbedre adgangen til finansiering, f.eks. faciliteten for teknisk bistand i Donauområdet, midler fra delstaten Baden-Württemberg, kontaktpunktet for Budapest og Donau eller forummet for dialog om finansiering af Donau (Danube Finance Dialogue). Sammenhængen mellem initiativerne bør styrkes.

Styrkelse af eksisterende initiativer

· Der er blevet skabt synergieffekter med eksisterende organer og initiativer, f.eks. Den Internationale Kommission for Beskyttelse af Donau, energifællesskabet eller Den Internationale Organisation for Migration, og disse skal styrkes. Inddragelse af eksisterende institutioner, organer og netværk er baseret på positive erfaringer andre steder, navnlig i Østersøområdet. Dette fremmes i stigende grad af gruppen på højt plan, der blev nedsat for at vejlede om makroregionale initiativer og rådgive om dette arbejde, som styrker den disponible ekspertise, forhindrer etablering af parallelle strukturer og sikrer bedst mulig udnyttelse af disponible ressourcer.

Resultatorientering og mål

· Mål, milepæle og køreplaner sikrer prioritering af indsatsen, bidrager til rettidig gennemførelse og letter formidling af strategiens potentiale. Disse bør revideres og overvåges løbende.

Integrering af politikker og fonde

· Der er en specifik værdi i integrerende tiltag, f.eks. når navigation og miljøinteresser kombineres ved udviklingen af floden, som det f.eks. sker på strækningen øst for Wien. Kommissionen fremmer samarbejde på tværs af sektorerne, f.eks. på det videnskabelige område, gennem Det Fælles Forskningscenters aktiviteter, der involverer de relevante tjenestegrene og flere forskellige finansieringskilder. Generelt bør der gøres mere brug af EU-rammer for at understrege, at Donauområdet omfatter langt mere end blot floden.

Integration af lande uden for EU

· Strategien involverer seks lande uden for EU, som deltager på samme vilkår som EU-landene, hvilket støtter integrationsprocessen og øger samarbejdet i området. Innovative løsninger, som skal lette disse landes deltagelse og finansiere projektets gennemførelse, skal findes og styrkes. Dette indebærer allerede fuld deltagelse i koordineringen af de prioriterede områder og i styringsgrupperne, hvor støtte i forhold til deltagelse gives særlig opmærksomhed. Mindst et af landene uden for EU har afsat midler fra EU-bevillingerne til aktiviteterne under Donaustrategien, og dette er et eksempel på god praksis for andre.

Kommunikation

· Den fælles visuelle identitet, det omfattende websted, der dækker alle prioriterede områder, nyhedsbrevet og det pr-materiale, der er blevet udarbejdet med kraftig støtte fra INTERACT-programmet, har øget synligheden og forbedret kommunikationen. Det ville være nyttigt at centralisere oplysninger om Donau-møder og -konferencer for at muliggøre mere samordnet kommunikation herom.

· På det første årlige forum, som blev afholdt i Regensburg i november 2012, blev den politiske opbakning til strategien bekræftet, og der var lejlighed til at præsentere og diskutere dens gennemførelse. Der er en merværdi i at holde en sådan konference regelmæssigt som det centrale arrangement for strategien og at kombinere dette med et møde for udenrigsministrene.

6. Anbefalinger

EU's strategi for Donauområdet har påvist et klart potentiale i sin første fase af gennemførelsen. Den har sat fokus på et område med et stort potentiale for udvikling og yderligere integrering med henblik på en samarbejdsbaseret reaktion på fælles problemer såsom bæredygtig anvendelse af ressourcer og klimaændringer. For at sikre, at der fortsat arbejdes på de vigtigste problemer, som området står over for, anbefaler Kommissionen, at de deltagende lande og områder på grundlag af ovennævnte erfaringer og drøftelserne på det første årlige forum:

· styrker deres interne gennemførelsesstrukturer, yder passende finansiel støtte, giver politisk opbakning og øger den institutionelle stabilitet

· sikrer kontinuitet og passende mandater for de repræsentanter, der sendes til styringsgrupperne, idet de anvender programmerne for de europæiske strukturfonde og investeringsfonde for 2014-2020 til støtte for gennemførelsesstrukturerne

· etablerer bæredygtigt lederskab og foretager strategisk planlægning af strategien med bistand fra Kommission, således at deltagende lande og områder kan påtage sig deres ansvar fuldt ud. Gennemførelsen af strategien bør gøres mere selvbærende med strukturer, der sikrer kontinuitet, selv hvis der skiftes ud i de personer, der er ansvarlige for gennemførelsen

· løbende overvåger gennemførelsen af alle prioriterede områder, herunder engagementet på politisk plan og de konkrete resultater, med henblik på at fokusere på specifikke udfordringer, og sikrer fokus samt et grundlag for prioritering og en lettere og mere resultatorienteret struktur

· sikrer, at der fokuseres mere på resultater gennem mere opmærksomhed på passende mål og indikatorer, milepæle og køreplaner

· sikrer systematisk integrering af strategien i EU-programmer samt nationale og regionale programmer for perioden 2014-2020, navnlig de europæiske struktur- og investeringsfonde, Horisont 2020, Cosme og Connecting Europe-faciliteten, gennem anvendelse af ekspertisen hos Donaunetværket og centrale berørte parter i forbindelse med programmeringen og gennemførelsen

· styrker strategiens bidrag til Europa 2020 gennem konkrete aktioner i Donauområdet, som vedrører intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst

· styrker sammenhængen mellem aktioner i Donauområdet og EU's politikker ved at sikre, at arbejdet vedrørende strategien diskuteres i de eksisterende institutioner, i relevante sektorråd og om nødvendigt på særlige ministermøder

· udvider kommunikationsaktiviteterne for at nå ud til et bredere publikum

· etablerer den årlige konference som årets vigtigste begivenhed som grundlag for fastlæggelse af den strategiske retning, etablering af forbindelser og fælles tilgange og offentliggørelse af resultater

· sammen med Europa-Kommissionen styrker koordinationen og sammenhængen med eksisterende og eventuelle fremtidige EU-initiativer i dette eller lignende makroregionale afvandingsområder.

[1] En fuldstændig rapport for hvert prioriteret område kan hentes på webstedet for EU's strategi for Donauområdet (www.danube-region.eu/pages/reports).