(3)Den 28. april 2016 fremlagde Estland sit stabilitetsprogram for 2016 og den 10. marts 2016 sit nationale reformprogram for 2016. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(4)Der er taget hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende denne bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter de europæiske struktur- og investeringsfondes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

(5)Estland er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit stabilitetsprogram for 2016 forventer regeringen et samlet underskud på omkring 0,5 % af BNP i 2016-2018, hvorefter der igen forventes balance på budgettet. Strukturelt set opfylder Estland fortsat den mellemfristede budgetmålsætning – en strukturel saldo – i hele programperioden. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes den offentlige gældskvote at ligge på ca. 10 % af BNP i 2017 og at falde til ca. 9½ % af BNP i 2020. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk for 2016, men optimistisk for 2017. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 ventes den strukturelle saldo at bevæge sig fra et overskud på 0,6 % af BNP i 2015 til budgetbalance i 2016 og et lille underskud på 0,2 % af BNP i 2017, hvilket kan betragtes som tæt på den mellemfristede målsætning. Yderligere afvigelser vil blive vurderet ud fra kravet om at fastholde den strukturelle saldo på den mellemfristede budgetmålsætning. På grundlag af vurderingen af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at Estland forventes at være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.

(6)Estland har gjort en stor indsats for at forbedre arbejdsmarkedsdeltagelsen, herunder ved at gennemføre arbejdsevnereformen. Denne reform, som trådte i kraft i januar 2016 og vil være fuldt gennemført fra januar 2017, vil øge det samlede arbejdskraftudbud. Det vil være en udfordring at hjælpe dem, der har været væk fra arbejdsmarkedet i lang tid, med at vende tilbage. Der er ved at blive iværksat nye aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger for at hjælpe dem, der er omfattet af arbejdsevnereformen, med at træde ind på og blive på arbejdsmarkedet, og der er også foretaget ændringer af den finansielle støtteordning.

(7)Estland har taget skridt til at øge incitamenterne til at arbejde ved at mindske skattetrykket på arbejde for alle indkomstgrupper, herunder lavtlønnede. Dette kan have medvirket til, at Estland har en lavere arbejdsløshed og en højere beskæftigelse for lavtuddannede arbejdstagere end EU-gennemsnittet. Blandt de foranstaltninger, der allerede er vedtaget, kan nævnes en ekstra skatterefusion for lavtlønnede fra og med 2017. Dette fører imidlertid til høje effektive marginalskattesatser, der risikerer at skabe en lavtlønsfælde og tilskynde til udbetaling af kuvertlønninger. Først efter evalueringen vil det stå klart, hvilke virkninger disse foranstaltninger får.

(8)Gennemførelsen af strategien for livslang læring i 2020 bidrog sammen med programmet for erhvervsuddannelse for 2015-2018 til at skabe større deltagelse inden for erhvervsrettede uddannelser og øge deres arbejdsmarkedsrelevans. Andelen af studerende på erhvervsuddannelser, der følger et praktikforløb, ventes at stige, men frafaldsprocenterne på erhvervsuddannelserne giver fortsat anledning til bekymring.

(9)Der er stadig mangler med hensyn til førskoleundervisning og børnepasningsfaciliteter for 0-3-årige, men situationen er blevet bedre, og der skabes ekstra pladser hvert år.

(10)Estland har den største kønsbestemte lønforskel i EU. I 2014 var den på 28,3 %. Dette skaber risiko for, at kvinders potentiale ikke udnyttes fuldt ud. Den kønsbestemte lønforskel skyldes bl.a. en sektorspecifik og beskæftigelsesmæssig kønsopdeling på arbejdsmarkedet, en mangel på gennemsigtighed i lønningerne i den private sektor og længere arbejdspauser for kvinder som følge af omsorgsforpligtelser. Regeringen har bebudet en række foranstaltninger for at mindske den kønsbestemte lønforskel. De planlagte foranstaltninger, der stadig skal vedtages og gennemføres, skal bl.a. forbedre dataindsamlingen, give arbejdstilsynene til opgave at overvåge, hvordan arbejdsgiverne anvender princippet om lige løn, skabe større løngennemsigtighed, give fædre incitamenter til at påtage sig en del af forældreorloven og øge adgangen til børnepasningsfaciliteter. Velfærdsplanen for 2016-2023 omfatter ligestillingsmål og foranstaltninger til at bekæmpe stereotyper og kønsopdeling på arbejdsmarkedet. Der er også planer om foranstaltninger, der kan lette byrden for familier og få omsorgspersoner ind på arbejdsmarkedet, hvilket forventes at få positive virkninger for kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet.

(11)I Estland er adgangen til offentlige ydelser ikke garanteret i alle kommuner, og det er stadig en udfordring at sikre lokale kvalitetsydelser inden for bl.a. transport, uddannelse, langtidspleje for ældre og andre lokale sociale ydelser. I marts 2016 forelagde regeringen et udkast til en lov om administrativ reform for Parlamentet for at bane vejen for en reform af lokalforvaltningen. Reformen bebuder både frivillige og statsiværksatte sammenlægninger, der skal sikre mere tilgængelige ydelser af en bedre kvalitet samt en mere effektiv og kompetent forvaltning. Den ændrede lov om social velfærd fastsætter minimumskrav til ni sociale ydelser, men det er usikkert, om den kan gennemføres, på grund af mangler i den kommunale service. Den foreslåede reform af lokalforvaltningen er stadig ikke blevet gennemført.

(12)Estland har et af de mest gunstige forhold mellem BNP og investeringer, både hvad angår den private og den offentlige sektor. Landet skal imidlertid stadig takle visse udfordringer for yderligere at kunne forbedre investeringsmiljøet. Estland har taget skridt til at gennemføre strategien for forskning, udvikling og innovation ("et vidensbaseret Estland") og strategien for fremme af iværksætterkultur, der tilsammen udgør grundlaget for landets planer om intelligent specialisering. Utilstrækkelig synergi mellem disse strategier kan hæmme de private investeringer i forskning, udvikling og innovation, navnlig med tanke på at erhvervsinvesteringerne i forskning og teknologi faldt til 0,6 % af BNP i 2014, og at det er usandsynligt, at Estland når op på målet om 3 % af BNP til forskning, udvikling og innovation i 2020. Kun få virksomheder samarbejder med forskningsinstitutioner, og derfor indgives der kun et lavt antal patentansøgninger. Samtidig synes Estlands eksport af forarbejdede varer overordnet set at have bevæget sig i retning af billigere varer. Manglen på arbejdskraft og færdigheder kan udgøre en hindring for øgede investeringer i de højteknologiske sektorer.

(13)Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Estlands økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2016. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Estland i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Estland, men også til deres overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i EU ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger. Henstillingerne som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 og 2 nedenfor,

(14)På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået stabilitetsprogrammet og er af den opfattelse, at Estland forventes at være i overensstemmelse med stabilitets og vækstpagten,

HENSTILLER, at Estland i 2016 og 2017 træffer foranstaltninger med henblik på at:

1. Sikre udbuddet og tilgængeligheden af offentlige ydelser af høj kvalitet, især sociale ydelser, på lokalt plan, bl.a. ved at vedtage og gennemføre den foreslåede reform af lokalforvaltningen. Træffe og gennemføre foranstaltninger for at mindske lønforskellene mellem kønnene, herunder de foranstaltninger, der indgår i velfærdsplanen.

2. Fremme private investeringer i forskning, udvikling og innovation, herunder ved at styrke samarbejdet mellem universiteter og erhvervsliv.

Udfærdiget i Bruxelles, den .