EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 19.10.2011 
SEK(2011) 1263 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Resumé af konsekvensanalysen  
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om  
oprettelse af Connecting Europe-faciliteten   
{KOM(2011) 665 endelig} 
{SEK(2011) 1262 endelig}  
 
DA 1   DA Dette dokument indeholder et re sumé af konsekvensanalysen af  forordningen om faciliteten 
for netforbindelser i Europa, som skal finansiere forud fastsatte prioriterede transport-, energi- 
og ikt-infrastrukturer. Kommissionen fremsatte forslag om dette nye instrument i sin meddelelse "Et budget for Europa 2020" (herefte r FFR-meddelelsen) vedtaget den 29. juni 
2011 og ledsagedokumenterne hertil
1. Forordningen om facilite ten for netforbindelser i 
Europa udgør en del af en pakke af juridiske in strumenter, der omfatter transport, energi og 
ikt, herunder også sektorspecifikke politis ke rammer for de tre pågældende sektorer2 og de 
tilgængelige finansielle instrumenter.  
1. PROBLEMSTILLING  
Som det erkendes i FFR-meddelelsen, er de n aktuelle EU-ramme for finansiering af 
infrastruktur ikke tilstrækkelig til at levere et effektivt sv ar på ovenstående udfordring. 
Finansiering af infrastruktur er rent faktisk opdelt på se ktorer, på programmer og på 
finansieringsinstrumenter, hvilket forhindrer  en fuldstændig udnyttelse af mulige synergier 
mellem sektorer, programmer og finansierings instrumenter og nedbringelse af risici3. I denne 
forbindelse og med henblik på at fremskynde de n infrastrukturudvikling, som EU har behov 
for, besluttede Kommissionen at foreslå oprettelse af en centralt forvaltet fælles facilitet, den såkaldte facilitet for netforbinde lser i Europa (CEF) med et budget på 50 mia. EUR, som skal 
finansiere "forud fastsatte prioriterede tran sport-, energi- og ikt-infrastrukturer af EU-
interesse." 
Formålet med indførelsen af faciliteten for ne tforbindelser i Europa er at tilpasse EU's 
finansieringsinstrument for infrastrukturer inde n for de berørte sektor er til deres respektive 
politiske mål og dermed bidrage til en forenkli ng af sektorspecifikke regler underlagt de 
begrænsninger, der finde s i politiske rammer. 
FFR-meddelelsen definerede imidlertid ikke drif tsreglerne for faciliteten for netforbindelser i 
Europa, som vil kunne gøre faciliteten til en succes i operationel henseende, dvs. de driftsregler, der vil skabe investeringsbetingelser , som er befordrende for en fremskyndelse af 
den infrastrukturudvikling, som EU har behov fo r med henblik på dets fremtidige bæredygtige 
konkurrenceevne.  
Samtidig viser en tværgående analyse af de ek sisterende sektorspecifikk e regler, som det blev 
understreget i FFR-meddelelsen, at der ud over opr ettelsen af faciliteten for netforbindelser i 
Europa er plads til yderligere forenkling af driftsreglerne me llem de tre berørte sektorer. 
Potentialet for synergivirkninger mellem sektorerne  inden for faciliteten for netforbindelser i 
Europa bør derfor undersøges yderligere. 
                                                
 
1 KOM(2011) 500 endelig og SEK(2011) 868. Alle dokumenter findes på 
http://ec.europa.eu/budget/biblio/docum ents/fin_fwk1420/fin_fwk1420_en.cfm   
2 Lovgivningsforslag, hvori fastsættes reviderede politiske rammer inden for henholdsvis TEN-E, TEN-T 
og e-TEN. 
3 SEK(2011) 868, s. 79. 
 
DA 2   DA I lyset af ovenstående og på baggrund af efte rfølgende programevalueringer, høringer af 
interessenter og henstillinger fra eksperter ha r Kommissionen påvist to vigtige politiske 
områder, hvor markedsmæssige og lovgi vningsmæssige mangler forhindrer, at EU-
finansiering på passende vis støtter den in frastrukturudvikling, der er nødvendig for at nå 
målene i EU 2020-strategien: 
– Fremme af investeringer: De eksister ende procedurer, metoder og former for 
tildeling af EU-støtte er ikke tilstrækkeligt befordrende for fremme af investeringer. Der er blevet påvist tre hovedårsager til den fortsatte begrænsede indvirkning af EU-
støtte: EU-støtten er ikke i tilstrækkelig gr ad fokuseret på projekter med en reel EU-
merværdi. Den måde, hvorpå medfinansiering ssatserne fastsættes i dag, udløser ikke 
den nødvendige investering, fordi medfinan sieringssatserne ikke svarer til 
projektrisiciene og ikke står i forhold til deres komplekse karakter og EU-merværdi. 
De eksisterende former (tilskud og/eller i nogle sektorer finansielle instrumenter) for kanalisering af EU-støtte til projekter har indtil videre i kke skabt et klima, som er 
tilstrækkeligt befordrende for de private i nvesteringer, der er nødvendige inden for 
hver af sektorerne. 
– Projektgennemførelse: De eksisterende v ilkår inden for ansøgning om finansiering 
og støtte, overvågning og evaluering samt programforvaltning med henblik på en 
hurtig gennemførelse af projek ter, der medfinansieres af EU, er ikke tilstrækkelige. 
Kommissionen har gennemført en analyse af mulige fremtidige udviklinger af disse 
problemer ud fra et scenario med uændrede politikker, navnlig med videreførelsen af FFR 2007-2013 på energi-, transport- og ikt-området.  Det fremgår af denne analyse, at der 
sandsynligvis ikke vil blive udviklet infrast ruktur med europæisk merværdi i denne 
forbindelse inden 2020. Inddragelsen af den private sektor vil også forblive marginal, selv når 
der er tale om projekter med langsigtede potentielle kommerciel le interesser. Store 
transeuropæiske forbindelser, herunder med nabolandene, vil fortsat mangle, navnlig i 
forbindelse med projekter med store tekniske pr oblemer eller begrænset kommerciel interesse 
for projektiværksættere. Dette vil derfor have en skadelig indvirkning på f.eks. det indre 
markeds funktion, på tilgængelighed og forb indelser med nabolande. Indvirkningerne på 
miljø- og klimamålene vil sandsynligvis også være ubetydelige, hvis de nuværende politikker videreføres uændret. 
2. A
NALYSE AF SUBSIDIARITETSPRINCIPPET  
Transeuropæiske net er omfattet af artikel 170 i TEUF, hvori der står: "U nionen (bidrager) til 
oprettelse og udvikling af transeuropæiske ne t på transport-, telekommunikations- og 
energiinfrastrukturområdet". EU's ret til at træde til i forbindels e med finansiering af 
infrastruktur er fastsat i artikel 171, hvori det be stemmes, at Unionen kan "støtte projekter af 
fælles interesse, der støttes af medlemsstaterne  (...), navnlig i form  af forundersøgelser, 
lånegarantier eller re ntegodtgørelser". Desuden er EU's  kompetence på energiområdet 
ligeledes stadfæstet i artikel 194 i TEUF.  Med hensyn til transeuropæiske net skal 
Kommissionens finansieringsfo rslag godkendes af medlemsstater ne, som har ansvaret for 
planlægning og udformning af projekter.  
I meddelelsen om gennemgang af EU's budget understregede Kommissionen betydningen af, 
at EU's budget anvendes til at "udfylde de huller, som de nationale politiske 
beslutningsprocesser har efterladt, og naturli gvis især tage grænseove rskridende udfordringer 
op på områder som f.eks. infrastrukturer, mob ilitet, territorial samhør ighed ... - hvor disse 
 
DA 3   DA huller ellers ville være til skad e for EU's interesser som helhed"4. Medlemsstaterne prioriterer 
oftest projekter, der primært har national be tydning, højst, når de pl anlægger og finansierer 
infrastruktur5. Og dog er grænseoverskridende forbinde lser vigtige, hvis transeuropæiske net 
skal blive en realitet og ikke mindst have en  optimal konfiguration, der har den højeste EU-
merværdi for EU's borgere.  
Kommissionen har efterfølgende i sin FFR-medde lelse klart redegjort for sin holdning med 
hensyn til EU-budgettets rolle i infrastrukturudviklingen, navnlig på områderne energi, 
transport og ikt. "Erfaringerne har imidlertid vi st, at tværnationale inve steringer på tværs af 
grænserne ikke prioriteres højt nok i de nationale budgetter til at  sikre det indre marked den 
infrastruktur, der er behov for". Dette er e ndnu et eksempel på merværdien af EU-budgettet. 
Kommissionen bemærkede således "Omkostninge rne for Europa ved ikke at investere 
tilstrækkeligt i dets fremtidige netværk ville være meget høje"6. 
Begrundelsen for en europæisk indsats inden fo r infrastrukturfinansiering skal findes i det 
påviste problems tværnationale karakter.  
3. EU- INITIATIVETS MÅLSÆTNINGER  
Som anført i FFR-meddelelsen er det overordnede mål med faciliteten for netforbindelser i 
Europa at fremskynde den infrastrukturudvikling, som EU har behov for for at nå de energi- 
og klimamål, der er fastsat i EU 2020-strategie n, og mere generelt fo r at realisere dets 
fremtidige bæredygtige konkurrenceevne. For at nå de tte mål og i lyset af det problem, der er 
påvist i afsnit 2 ovenfor, er det overordnede mål med ini tiativet ledsaget af denne 
konsekvensanalyse at fastsætte optimale driftsre gler for anvendelse af  finansieringen under 
faciliteten for netforbindelser i Europa. 
Samtidig har programmer og instrumenter såsom faciliteten for netforbindelser i Europa, der 
indgår i FFR-meddelelsen, som nævnt i afsnit 4 i FFR-meddelelsen, også fokus på forenkling 
af bl.a. sektorspecifikke regler . Det foreslåede init iativ bør derfor så  vidt muligt udnytte 
synergivirkningerne inden for hver enkelt sektor og mellem sektorerne under hensyntagen til de politiske mål fastsat i de se ktorspecifikke politiske rammer. 
Specifikke mål (SM) 
I lyset af ovenstående og på grundlag af den problemstilling, der fremgår af afsnit 2 i denne 
konsekvensanalyse, kan det overordnede mål, der går ud på at indføre optimale driftsregler for 
faciliteten for netforbindelser  i Europa, omsættes til to specifikke mål, der er i 
overensstemmelse med det arbejdsdokument, der ledsager meddelelsen fra 2011
7: 
SM 1:  Fastsætte finansieringsformer, -metoder og -re gler for at sikre en maksimal fremme af 
EU-budgettets bidrag til at tiltrække offentlige og private investeringer til projekter med en 
europæisk dimension og en indre markedsdimen sion, navnlig prioritere net, der skal være 
                                                 
4 KOM(2010) 700, s. 5. 
5 Se konsekvensanalyserapport for de reviderede TEN -T retningslinjer, SEK(2011)xxx, for de reviderede 
TEN-E retningslinjer SEK(2011)xxx og for e-TEN-retningslinjerne SEK(2011)xxx. 
6 KOM(2011) 368, s. 78. 
7 Arbejdsdokument, A Budget for Europe 2020: the current system of funding, the challenges ahead, the 
results of stakeholders consultation and different options on the main horizontal and sectoral issues 
SEK(2011) 868 endelig. 
 
DA 4   DA gennemført i 2020, og hvor der findes det største ønske om europæisk merværdi og, når det er 
relevant, projekter på tværs af EU's grænser. 
SM 2:  Fastlægge overvågnings- og evaluerings mekanismer, der belønner præstation og 
straffer en ineffektiv udnyttelse af EU's midler, med henblik på at sikre en effektiv og rettidig 
gennemførelse af de projekter, der modtager støtte. 
De operationelle målsætninger (OM): 
Disse specifikke mål kan igen omsættes i en række  operationelle mål :  
Med hensyn til fremme af investeringer: 
• OM 1: Fastsætte mål og kriterier på flere niveauer for den foreslåede 
evaluering for at sikre, at finansierin gen kanaliseres til foranstaltninger til 
gennemførelse af projekter med en høj EU-merværdi. 
• OM 2: Fastsætte maksimale medfinansieri ngssatser for EU-støtte til projekter 
i henhold til de prioriteter, der er fastsa t i form af EU-mervæ rdi og den risiko/det 
markedssvigt, som er forbundet med projekte rne. Tillade en fleks ibel brug af disse 
satser for at optimere EU's fi nansieringsbidrags indflydelse. 
• OM 3: Fremme deltagelsen af specialiser ede infrastrukturinvestorer via regler 
for brug af markedsbaserede instrumenter og ved at stille tilstrækkelige ressourcer 
til rådighed til støtte for innovative instrumenter. 
Med hensyn til projektgennemførelse: 
• OM 4: Fastsætte regler for udvæl gelse af forslag for at sikre en 
konkurrencedygtig og gennemsigtig tildeling af midler.  
• OM 5: Fastsætte en konsekvent ramme fo r overvågning og eval uering til støtte 
for beslutninger om at videre føre, afbryde eller omlægge EU -støtten (dvs. princippet 
"brug den eller mist den", regler, der sk al sikre, at den konkurrenceprægede 
omlægning af støtten gennemføres på et ge nnemsigtigt og meget konkurrencebaseret 
grundlag).  
• OM 6: Oprette en passende instituti onel struktur for den centraliserede 
programforvaltning. 
4. MULIGE LØSNINGSMODELLER  
Det vil være et nøgleelement i fastsættelsen af optimale driftsregler for faciliteten for 
netforbindelser i Europa, at man finder den rette balance mellem ove rensstemmelsen med 
sektorpolitiske mål og optimering af  synergivirkningerne. Kun denne  rette balance vil sikre, at 
driftsreglerne for faciliteten for netforbindelser i Europa er optimale, dvs. at de er udformet på en sådan måde, at man får den maksimale værdi for pengene. 
De løsningsmodeller, man er nået frem til, og som består af varierende grader af kombination 
af harmonisering af investeringsfremmende foranstaltninger og projektgennemførelse, kan 
ligge mellem to ekstremer. Det ene ekstrem er en minimumsharmonisering af fremme af 
 
DA 5   DA investeringer og projektgennemførelse, og de t andet ekstrem er maksimal fremme af 
investeringer og projektgennemførelse. Me llem ekstremerne findes der adskillige 
mellemløsninger, der består af kombinationer af minimums- og 
maksimumsharmoniseringsniveauer samt  variable harmoniseringsniveauer. 
Disse kombinationer fremgår af tabel 1 nedenfor: 
 
DA 6   DA Tabel 1: Påvisning af mulige løsningsmodeller 
Indflydelse (L) 
Gennemførelse 
(I) L Min L Max L Var 
I Min L Min – I Min (Basislinje under CEF) 
Særskilte medfinansieringssatser for hver 
sektor og projekttype 
Særskilt blanding af innovative finansielle 
instrumenter for hver sektor 
Særskilte kriterier for påvisning af EU-
merværdi afhængigt af de sektorbaserede 
prioriteter 
Særskilte indkaldelser og 
udvælgelsesprocedurer for hver sektor  
Særskilte overvågningsinstrumenter og 
"brug den eller mist den"-regler for hver 
sektor 
Særskilt 
forvaltningsstruktur/forvaltningsorgan for 
hver sektor L Max – I Min  
Fælles medfinansieringssatser for alle 
sektorer for hver projekttype 
Fælles blanding af innovative 
instrumenter 
Fælles mål og kriterier for EU-merværdi 
baseret på generelle prioriteter i Europa 
2020-strategien og Et budget for Europa 
2020 
Særskilte indkaldelser og 
udvælgelsesprocedurer for hver sektor  
Særskilte overvågningsinstrumenter og 
"brug den eller mist den"-regler for hver 
sektor 
Særskilt 
forvaltningsstruktur/forvaltningsorgan for 
hver sektor  L Max – I Min  
Fælles satser for visse projekttype r (f.eks. undersøgelser), fælles 
satser som en funktion af det risikoniveau, der er forbundet med 
projekterne; specifikke satser fo r visse projekter afhængigt af 
sektorpolitiske prioriteter. Særskilt blanding for hver sektor 
bestående af: 
- en fælles række aktie- og gældsinstrumenter; 
- forskellige andre specifikke instrumenter 
Fælles kriterier baseret på generelle prioriteter i Europa 2020-
strategien & budgettet, men tilpasset, hvor det er nødvendigt, for 
bedre at tilpasse dem til de sektorbestemte prioriteter inden for 
generelle prioriteter 
Særskilte indkaldelser og udvælgel sesprocedurer fo r hver sektor  
Særskilte overvågningsinstrumenter og "brug den eller mist den"- 
regler for hver sektor 
Særskilt forvaltningsstruktur/forvaltningsorgan for hver sektor  
I Max L Min – I Max  
Særskilte medfinansieringssatser for hver 
sektor og projekttype 
Særskilt blanding af innovative finansielle 
instrumenter for hver sektor 
Særskilte kriterier for påvisning af EU-
merværdi afhængigt af de sektorbaserede 
prioriteter 
Fælles indkaldelser og procedurer 
Fælles række af overvågningsinstrumenter 
og "brug den eller mist den"-regler 
En enkelt forvaltningsstruktur 
(forvaltningsorgan)  L Max – I Max  
Fælles medfinansieringssatser for alle 
sektorer for hver projekttype 
Fælles blanding af innovative 
instrumenter 
Fælles mål og kriterier for EU-merværdi 
baseret på generelle prioriteter i Europa 
2020-strategien og Et budget for Europa 
2020 
Fælles indkaldelser og procedurer 
Fælles række af 
overvågningsinstrumenter og "brug den 
eller mist den"-regler 
En enkelt forvaltningsstruktur 
(forvaltningsorgan)  LVar – I Max 
Fælles satser for visse projekttype r (f.eks. undersøgelser), fælles 
satser som en funktion af det risikoniveau, der er forbundet med 
projekterne; specifikke satser fo r visse projekter afhængigt af 
sektorpolitiske prioriteter. Særskilt blanding for hver sektor 
bestående af: 
- en fælles række aktie- og gældsinstrumenter; 
- forskellige andre specifikke instrumenter 
Fælles kriterier baseret på generelle prioriteter i Europa 2020-
strategien & budgettet, men tilpasset, hvor det er nødvendigt, for 
bedre at tilpasse dem til de sektorbestemte prioriteter inden for 
generelle prioriteter 
Fælles indkaldelser og procedurer 
Fælles række af overvågningsinstrumenter og "brug den eller mist 
den"-regler 
 
DA 7   DA En enkelt forvaltningsstruktur (forvaltningsorgan) 
 
DA 8   DA I Var L Min – I Var  
Særskilte medfinansier ingssatser for hver 
sektor og projekttype 
Særskilt blanding af innovative finansielle 
instrumenter for hver sektor 
Særskilte kriterier for påvisning af EU-
merværdi afhængigt af de sektorbaserede 
prioriteter 
Fælles indkaldelser (og procedurer) for 
projekter med en tværsektoriel dimension 
(ved hjælp af en øremærket fælles 
budgetpost). Særskilte indkaldelser for 
sektorspecifikke projekter, men fælles (dvs. 
fuldt harmoniserede) procedurer 
En række centrale fælles/harmoniserede 
overvågningsinstrumenter og "brug den 
eller mist den"-regler med specifikke 
instrumenter og tilpassede/målrettede 
regler for at tage hensyn til sektorbaserede 
karakteristika 
Et enkelt forvaltningsorgan som fælles 
forvaltningsstruktur, men med forskellige 
grader af delegering af opgaver fra 
Kommissionens tjenestegrene i hver enkelt 
sektor  L Max – I Var 
Fælles medfinansieringssatser for alle 
sektorer for hver projekttype 
Fælles blanding af innovative 
instrumenter 
Fælles mål og kriterier for EU-merværdi 
baseret på generelle prioriteter i Europa 
2020-strategien og Et budget for Europa 
2020 
Fælles indkaldelser (og procedurer) for 
projekter med en tværsektoriel 
dimension (ved hjælp af en øremærket 
fælles budgetpost). Særskilte 
indkaldelser for sektorspecifikke 
projekter, men fælles (dvs. fuldt 
harmoniserede) procedurer 
En række centrale fælles/harmoniserede 
overvågningsinstrumenter og "brug den 
eller mist den"-regler med specifikke 
instrumenter og tilpassede/målrettede 
regler for at tage hensyn til 
sektorbaserede karakteristika 
Et enkelt forvaltningsorgan som fælles 
forvaltningsstruktur, men med 
forskellige grader af delegering af 
opgaver fra Kommissionens 
tjenestegrene i hver enkelt sektor  LVar – I Var  
Fælles satser for visse projekttyper (f.eks. undersøgelser), fælles 
satser som en funktion af det ri sikoniveau, der er forbundet med 
projekterne; specifikke satser fo r visse projekter afhængigt af 
sektorpolitiske prioriteter 
Særskilt blanding for hver sektor bestående af: 
- en fælles række aktie- og gældsinstrumenter; 
- forskellige andre specifikke instrumenter 
Fælles kriterier baseret på generelle prioriteter i Europa 2020-
strategien & budgettet, men tilpasset, hvor det er nødvendigt, for 
bedre at tilpasse dem til de sektorbestemte prioriteter inden for 
generelle prioriteter 
Fælles indkaldelser (og procedurer) for projekter med en 
tværsektoriel dimension (ved hjælp af en øremærket fælles 
budgetpost) Særskilte indkaldelser for sektorspecifikke projekter, 
men fælles (dvs. fuldt harmoniserede) procedurer 
En række centrale fæ lles/harmoniserede 
overvågningsinstrumenter og "brug den eller mist den"-regler med 
specifikke instrumenter og tilpassede /målrettede regler for at tage 
hensyn til sektorbaserede karakteristika 
Et enkelt forvaltningsorgan som fælles forvaltningsstruktur, men 
med forskellige grader af delegering af opgaver fra 
Kommissionens tjenestegrene i hver enkelt sektor  
 
På grund af det høje anta l (teoretisk) mulige løsningsmodeller er de ni kombi nationer blevet sendt til en indledende forhåndssc reening for dels at 
vurdere deres interne samme nhæng som løsningsmodel, dels dere s kapacitet til effektivt at håndtere de påviste problemkilder og tilsvarende specifikke 
løsningsmodeller. Derudover er deres sammenhæ ng med Kommissionens mål om at forbedre ef fektiviteten af den aktuelle finansielle  ramme ved bl.a. 
så vidt muligt at forenkle/harmonisere de nuvæ rende regler også blevet vurde ret. Det stod således klart,  at tre af de ni teoret iske kombinationer ikke 
ville være brugbare løsningsmodeller: to (L  Max – I Min og L Min – I Max) på grund af (manglende) kompatibilitet mellem scenari erne, dvs. 
manglende intern sammenhæng som løsningsmodeller, og en anden (L Min – I Min) på grund af mangle nde effektivitet med hensyn til  at nå de mål, 
som faciliteten for netforbindelser i Europa skal nå. 
 
DA 9   DA  
5. ANALYSE AF VIRKNINGERNE  
Når man tager hensyn til forhåndsbetingelserne (budget, central forvaltning, tilpasning af 
EU's finansieringsinstrumenter inden for sektorerne, herunder også markedsbaserede 
instrumenter) for oprettelse af faciliteten for netforbindelser i Europa , der indgår i alle de 
valgte løsningsmodeller i denne konsekvensanalyse af faciliteten for netforbindelser i Europa, 
står det klart, at faciliteten for netforbi ndelser i Europa vil bidrage til væsentlige 
sektorbaserede konsekvenser samt til de overordnede socioøkonomiske og miljømæssige konsekvenser i forhold til scenariet, hvor man blot fortsætter som før. 
De positive virkninger af en fr emskyndet udvikling af infrastruktur  via skabelsen af faciliteten 
for netforbindelser i Europa vil være sy nlige for alle løsningsmodellerne. Deres 
størrelsesorden vil dog afhænge af løsningsmode llernes effektiv itet til at løse det påviste 
problem, nemlig de optimale driftsregler for faciliteten for netforbindelser i Europa.  
Konsekvensanalysen har vist, at de varierende  grader af harmonisering mellem sektorerne 
inden for faciliteten for netforbindelser i Eur opa har tydelige konsekvenser. Sidstnævnte, der 
vurderes som nettoændringer i forhold til basis linjen for faciliteten for netforbindelser i 
Europa (L min – I min), er opsummeret i Tabel 1 nedenfor. 
Tabel 1: Sammenfattende tabel ove r konsekvenserne af de valgte lø sningsmodeller under faciliteten for 
netforbindelser i Europa 
Virkninger 
for… Løsningsmodel 
L Var – I Min  Løsningsmodel 
L Max – I Max Løsningsmodel 
L Max – I Var Løsningsmodel 
L Var – I Max Løsningsmodel 
L Var – I Var  Løsningsmodel 
L Min – I Var  
Fremskyndet 
udvikling af 
infrastruktur af 
EU-interesse + - - + ++ + 
herunder:       
Sammenhæng 
med 
sektorspecifikke 
politiske 
rammer + - - = + + 
Graden af 
synergi mellem 
sektorer = ++ ++ ++ ++ = 
Reduktion af 
administrative 
omkostninger = ++ + ++ + + 
Tegnforklaring: – : Negativ virkning = : Ingen ændring + : Positiv virkning 
++ : Meget positiv virkning 
 
DA 10   DA 6. SAMMENLIGNING AF LØSNINGSMODELLERNE  
På baggrund af konsekvensanalys en blev løsningsmodellerne L Var – I Min, L Max – I Max, 
L Max – I Var og L Min – I Var forkastet. Gene relt viser analysen, at løsningsmodellerne L 
Var - I Var og L Var – I Max er de mest effekt ive løsningsmodeller til at opfylde målet om 
fastsættelse af optimale driftsregler for facilite ten for netforbindelser i Europa, der ville gøre 
det muligt at fremskynde udviklingen af  infrastruktur af EU-interesse.  
Løsningsmodellen L Var – I Var ser ud til at være den bedste løsningsmodel, når man ser på 
kohærens, mens løsningsmodellen L Var – I Max ser ud til at give en større effektivitet. Et 
valg mellem disse to løsningsmodeller ville de rfor indebære en løsning af kompromiset 
mellem maksimering af synergivir kninger på tværs af sektorer  og maksimering af kohærens 
inden for hver enkelt sektor med dens specifi kke politiske målsætninge r. Mens løsningsmodel 
L Var – I Max er mere ambitiøs med hensyn til harmonisering mellem sektorerne, medfører den også mindre kohærens for hver enkelt sektor med dens specifikke politiske målsætninger. 
Derfor konkluderes det i denne konsekvensanalyse,  at begge løsningsmodeller er brugbare, og 
at kompromiset mellem kohærens med sektorsp ecifikke politiske mål og maksimering af 
synergivirkningerne nævnt ovenfor skal vurde res af de politiske beslutningstagere. 
7. O
VERVÅGNING OG EVALUERING  
Kommissionen vil evaluere og genn emgå forordningen grundigt 3 år efter dens vedtagelse i 
Kommissionen. Derudover vil Komm issionen hele tiden overvåge  forordningens effektivitet 
med de redskaber, der allerede står til rådighed via et forvaltningsorgans årsberetning, men også en årlig rapport fra EIB om anve ndelsen og virkningerne af innovative 
finansieringsinstrumenter. Der vil også blive udarbejdet en ekstern evalueringsrapport om den 
institutionelle struktur.