[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 20.12.2010

KOM(2010) 777 endelig

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, R Å DET, DET EUROP Æ ISKE Ø KONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Midtvejsrapport om Media 2007-programmet

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, R Å DET, DET EUROP Æ ISKE Ø KONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Midtvejsrapport om Media 2007-programmet

Indledning

Formålet med denne rapport er at foretage en midtvejsevaluering af Media 2007-programmet. I overensstemmelse med artikel 14, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1718/2006/EF af 15. november 2006 om et støtteprogram for den europæiske audiovisuelle sektor (Media 2007)[1] forelægger Kommissionen en midtvejsevaluering af de opnåede resultater og de kvalitative og kvantitative aspekter ved gennemførelsen af programmet.

Endvidere hedder det i artikel 19, at overvågningen og evalueringen af EU's deltagelse i Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område skal gennemføres inden for rammerne af overvågningen og evalueringen af Media-programmet i overensstemmelse med artikel 14.

Denne rapport redegør for de vigtigste resultater, der er opnået i løbet af de tre første år af programmets gennemførelse, og for henstillinger om eventuelle tilpasninger. Den dækker perioden fra 1. januar 2007 til 31. december 2009 og bygger på konklusionerne af den midtvejsevaluering, der blev gennemført af konsortiet Euréval - Media Consulting Group (MCG)[2].

Media-programmeT

Siden Europa-Parlamentet og Rådet vedtog Media I-programmet i 1991, har man fulgt en sammenhængende og langsigtet politik for finansiel intervention for at give den europæiske audiovisuelle industri mulighed for at udnytte et marked med en europæisk dimension. Denne politik er fortsat med programmet Media II, Media Plus og Media-uddannelse (2001-2006).

I overensstemmelse med subsidiaritets- og komplementaritetsprincippet træder Fællesskabet til før og efter produktionen og overlader det til de nationale myndigheder at støtte selve produktionen. Programmet sætter således ind med støtte til uddannelse af branchefolk, udvikling, distribution og markedsføring af værkerne.

Media 2007-programmet, der råder over et budget på 755 mio. EUR over en periode på syv år (2007-2013) har tre overordnede mål:

- at bevare og forbedre den kulturelle mangfoldighed i Europa og den kinematografiske og audiovisuelle arv samt at sikre tilgængeligheden heraf for offentligheden og fremme tværkulturel dialog

- at forbedre formidlingen af europæiske audiovisuelle værker både inden for og uden for Den Europæiske Union

- at styrke den europæiske audiovisuelle sektors konkurrenceevne inden for rammerne af et åbent og konkurrencedygtigt marked.

Inden for de forskellige aktionsområder er der opstillet følgende prioriteter:

- fremme af kreativitet i den audiovisuelle sektor og af den kulturelle værdi af den europæiske kinematografiske og audiovisuelle arv

- styrkelse af den europæiske audiovisuelle sektors struktur, navnlig SMV'erne

- mindskelse af forskellene mellem lande med en høj av-produktionskapacitet og lande med mere begrænset kapacitet eller lande, som tilhører mindre sprogområder

- opfølgning af og støtte til markedets udvikling for så vidt angår digitalisering.

Nyheder i Media 2007

Media 2007 har gennemført en generel forenkling af de administrative procedurer og har indført en proportionalitetsklausul i de finansielle og administrative bestemmelser. Formålet var at mindske den administrative byrde og sætte den i forhold til støtten og støttemodtagerne. Der er i øvrigt indgået langsigtede partnerskaber inden for aktionslinjerne uddannelse, markedsføring og netværket af biografer.

De fleste aktionslinjer (undtagen støtte til distribution i vhs- og dvdformat) er videreført. Media 2007 har for at tilpasse sig udviklingen i sektorens behov indført nye aktioner såsom grunduddannelse, udvikling af interaktive værker, video-on-demand (VOD) og digital filmdistribution (DCD), websamfund og åbne medier.

Media-programmerne er underkastet løbende evaluering. Efter en forhåndsevaluering i 1998 og 2 midtvejsevalueringer er der foretaget en endelig evaluering af Media Plus og Media-uddannelse, der dækker perioden 2000-2006. Disse evalueringer har bekræftet programmets relevans og effektivitet og har anbefalet en fortsættelse af aktionerne. Der blev i 2004 gennemført en konsekvensvurdering, der indeholdt elementer fra forhåndsevalueringen, med henblik på udarbejdelsen af Media 2007-programmet.

Midtvejsevaluering af Media 2007

Pr æ sentation

Konsortiet Euréval - MCG blev udvalgt til at gennemføre evalueringen som led i en rammeaftale med Kommissionen[3]. Øvelsen blev indledt, da programmet kun havde fungeret i to år, hvilket betyder, at kun få projekter var blevet afsluttet, og de fleste kun var i den indledende fase af gennemførelsen.

Evalueringen var derfor især koncentreret om effektivitet og relevans. Den bedømmer derfor programmets evne til at skabe resultater på grundlag af de anvendte ressourcer, og hvordan disse resultater svarer til programmets mål. Den behandler endvidere relevansen af de oprindelige mål i forhold til sektorens behov og forslår tilpasninger fremover.

Resultaterne af evalueringen vil ligeledes danne grundlag for den meddelelse om en fortsættelse af programmet, der skal fremlægges inden udgangen af 2010 i overensstemmelse med artikel 14, stk. 2, litra b), i Media 2007-afgørelsen, samt for den konsekvensvurdering, der skal gennemføres med henblik på en fornyelse af programmet efter 2013.

Evalueringens form å l

Det generelle formål var at få en ekstern uafhængig bedømmelse af de opnåede resultater og af de kvalitative og kvantitative aspekter af programmet i perioden 2007-2009. Med henblik herpå blev følgende specifikke mål opstillet:

- at vurdere målenes relevans i forhold til den europæiske av-industris behov og programmets europæiske merværdi

- at vurdere effektiviteten af gennemførelsen af programmet og af dets resultater i forhold til de generelle mål

- at foreslå tilpasninger og udarbejde henstillinger med henblik på en fortsat gennemførelse af programmet

- at analysere udviklingen i sektorens behov og specifikt vurdere de nye aktioner, der er indført siden 2007.

Metode

Evalueringen blev indledt i september 2009 og afsluttet i maj 2010. Indsamlingen af statistiske data og dokumentardata blev suppleret med interviews med de personer, der er ansvarlige for programmet i Kommissionen og i Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA). Bedømmeren foretog endvidere en stor undersøgelse blandt de organisationer, der havde ansøgt om Media-støtte, samt blandt Media-kontorerne i alle medlemsstaterne. Der kunne således foretages en meningsmåling blandt mere end 550 personer. Bedømmeren foretog derefter en dybtgående analyse af disse data for at besvare spørgsmålene i evalueringen efter en såkaldt triangulationsmetode, der består i at kombinere alle indsamlede data. De oplysninger, der fremsættes i rapporten, kommer således fra flere kilder, medmindre andet er angivet.

Teknologisk, Ø KONOMISK OG JURIDISK SAMMENH Æ NG

De offentlige politikker inden for film- og av-industrien står i dag over for store udfordringer på grund af de teknologiske forandringer og deres konsekvenser for forbrugsmønstre, økonomiske modeller og værdikæden.

Teknologiske forandringer

Disse forandringer skyldes til dels, at højhastighedsinternettet er kommet til Europa. Fjernsynet, der tidligere var et lineært medium, bliver i dag en ikke-lineær platform, der giver seeren mulighed for at vælge indholdet og det tidspunkt, man ønsker at forbruge det på (catch-up-tv, IPTV, web-tv). Internettet bliver også brugt som distributionsplatform ved hjælp af video-on-demand (VOD). Mobiltelefoner er også omfattet af denne forandring og bliver distributionsplatforme for av-indhold.

For så vidt angår medier findes der nye muligheder for at vise film, der traditionelt har været knyttet til et geografisk sted (biografsalen), eftersom 35 mm film gradvis erstattes af digitale film. Programmeringen vil sandsynligvis blive mere fleksibel, og den digitale teknologi kan også være fremmende for sektoren takket være indførelsen af 3-d-spillefilm. Højopløsnings-dvd er kommet ind på det europæiske marked for nylig, men det står stadig ikke klart, om den vil kunne absorbere den nye teknologi og ændre den til et varigt aktiv, så den opretholder sin position i distributionskæden.

Udvikling i forbrugsm ø nstrene

Seernes vaner har ændret sig i takt med de teknologiske innovationer. Av-indhold kan let personliggøres, gemmes og transporteres. I dag lever vi i et distributionsmiljø med flere platforme, der er skabt af sammenkoblinger af de forskellige medier. Den omstændighed, at indholdet let kan flyttes, betyder, at det fysiske miljø er blevet en mulighed i stedet for en begrænsning. I dag kan værkerne lettere bevæge sig fra et medium til et andet og fra et område til et andet.

De ø konomiske modeller

Ud fra et økonomisk perspektiv foregår forandringerne gradvist, og virkningerne for markederne er asymmetriske alt efter sektoren og landet. Ændringen i de økonomiske modeller kan konstateres i forholdet mellem fjernsyn og spillefilm. Det nationale æterbårne fjernsyn har i 30 år været en nødvendig partner for finansieringen af den europæiske filmindustri. I dag, hvor der er et stærkt fald i tv-stationernes reklameindtægter, stagnerer værdien af spillefilm på disse kanaler, og spillefilm migrerer fortsat til digitale kanaler og filmkanaler på betalings-tv.

Forvaltning af rettigheder

Den europæiske av-industri konfronteres ligeledes med spørgsmålet om forvaltning af rettigheder, der har fået en høj prioritet, fordi nye aktører er kommet ind på markedet for produktion og distribution. For så vidt angår forvaltningen af rettigheder viser denne "kannibalisering" sig igennem hele værdikæden. På sigt overvejer visse observatører at forenkle værdikæden, så den kun kommer til at bestå af to store segmenter: det private forbrug og det offentlige forbrug i biografsale.

Programmet i tal

Mere end 5 000 projekter har modtaget støtte fra Media 2007 i de tre år, programmet har løbet. Den europæiske samfinansiering af disse projekter udgør ca. 296 mio. EUR, dvs. 39 % af programmets budget for hele perioden.

Mere end 3 000 organisationer har ansøgt om støtte fra Media 2007-programmet i de tre første år (til sammenligning ansøgte mindre end 2 000 inden for rammerne af Media Plus i hele perioden), og mere end 1 400 organisationer er blevet udvalgt. Antallet af organisationer fra de nye medlemsstater, der har søgt om støtte gennem programmet, er steget lidt under Media 2007. De organisationer, der er udvalgt under Media 2007, er producenter (56 %), distributører (31 %) og markedsføringsvirksomheder (11 %). Det drejer sig oftest om meget små virksomheder (66 % har en omsætning på mindre end 1,5 mio. EUR og 80 % en omsætning på mindre end 4 mio. EUR). Støttemodtagerne fra Media 2007 er fordelt ud over hele Europa (98 regioner ud af 105).

De fem største lande (Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien, Det Forenede Kongerige) modtager næsten 2/3 af de beløb, Media har indgået aftale om, hvilket er proportionelt med disse markeders relative betydning i Europa. De 10 øvrige EU-15-lande samt Schweiz, Island og Norge modtager gennemsnitligt 25 % af de forpligtede beløb, men denne andel er for nedadgående. De "nye" medlemsstaters andel ligger stabilt på omkring 8 %.

Evalueringens konklusioner

Konklusioner om programmets relevans i forhold til sektorens behov

Programmets integrerede logik, dets forankring på den europæiske av-scene og ønsket om at følge udviklingen i sektoren giver Media 2007 mulighed for bl.a. at reagere hensigtsmæssigt på sektorens behov.

I de fleste tilfælde anses Media for at være et supplement til den eksisterende nationale støtte, idet programmet støtter elementer, der ikke eller kun i ringe grad modtager national støtte. Det giver desuden en betydelig merværdi på grund af den stærke europæiske dimension, der tilføres de støttede projekter, så de kan være mere ambitiøse.

Endelig virker det, som om programmet virker som et incitament for de nationale politikker. Der har således kunnet konstateres en vis udvikling i forskellige lande. Nye lovbestemmelser er under udarbejdelse eller er netop trådt i kraft i f.eks. Ungarn, Italien, Litauen, Norge og Slovenien. Der er oprettet institutioner som nationale filmfonde eller -institutter, der kan strukturere den nationale av-sektor (Kroatien, Slovakiet, Malta), eller deres budget er blevet forhøjet (Østrig, Cypern, Den Tjekkiske Republik).

Konklusioner om den interne sammenh æ ng i programmet

Den overordnede interne sammenhæng i programmet er bekræftet, selv om der skal sættes mere ind på at udvikle offentlighedens efterspørgsel efter europæiske værker. Stigningen i antallet af ansøgere til forskellige former for støtte fra programmet vidner om, at det har tilpasset sig tilfredsstillende til sektorens behov. Dette indebærer dog en øget selektivitet, der især medfører en udelukkelse af førstegangsdeltagere og MSV'er[4], øgede forvaltningsudgifter og en vis modløshed blandt potentielle deltagere.

Målet om at bevare/fremme de europæiske værkers kulturelle mangfoldighed afhænger i høj grad af de aktioner, der skal reducere forskellen mellem "små" og "store" lande inden for den europæiske av-sektor. Programmet indeholder derfor foranstaltninger med positiv særbehandling for lande, der har en begrænset produktionskapacitet og/eller tilhører et begrænset sprogligt område. Den endelige evaluering af Media Plus-programmet har vist, at kriterierne for positiv særbehandling, der tilskynder branchefolk fra de større producentlande til at slå sig sammen med partnere fra "mindre" lande, rent faktisk har betydet en bedre integration af disse aktører i netværkene og en bedre integration af deres værker i de europæiske distributionskredsløb. Denne tendens ser ud til at fortsætte, og bestemmelser om positiv særbehandling bidrager i høj grad til at nå målet om mangfoldighed især for så vidt angår markedsadgang, udvikling og festivaler.

Der er gjort en stor tilpasningsindsats inden for rammerne af Media 2007 for at imødekomme nye behov især på det digitale område. De to tidligere evalueringer har ligeledes konkluderet, at programmets mål generelt er relevante, men fremhæver, at der ikke i tilstrækkelig grad tages hensyn til anvendelsen af ny teknologi og overgangen til digitale medier. Med integrationen af de nye aktionslinjer er dette problem blevet mindre i Media 2007. Den succes, indkaldelserne af projekter har opnået, vidner om, at sektorens reelle behov bliver imødekommet.

Visse områder og tiltag skal dog undersøges yderligere for bedre at imødekomme sektorens nye behov. De nye aktioner vedrører dog kun begrænsede områder, og det vil være nyttigt at se samlet på værdikæden, spørgsmålet om rettigheder og de nye økonomiske modeller, der dukker op på branchefolks initiativ.

Konklusioner vedr ø rende programmets resultater i de tre f ø rste å r, det har fungeret (effektivitet)

Konklusionerne i den endelige evaluering af Media Plus og Media-uddannelse er samlet set blevet bekræftet for så vidt angår de traditionelle aktionslinjer.

"Media-programmets v æ sentligste mekanismer bidrager effektivt til at styrke tilegnelsen af kvalifikationer (uddannelse), udbygge produktionernes europ æ iske dimension allerede fra pr æ produktionsfasen (udvikling), sektorens konkurrenceevne (navnlig distributionen ved at mindske risici og styrke st ø ttemodtagernes finansielle kapacitet) og produktionernes bev æ gelse over gr æ nserne (distribution og markedsf ø ring)."

Deltagelse i ansøgningsprocessen til Media-støtte gør det muligt at forbedre udformningen af de forelagte projekter betydeligt (konsolidering af finansieringsplaner, styrkelse af partnerskaber og den internationale dimension). Det er også en stor fordel, at der skabes faglige netværk og et "kvalitetsmærke" for Media, der er almindeligt anerkendt.

Støtte fra Media 2007 til distribution, markedsføring (markedsadgang og festivaler) og udvikling er overordnet set effektiv og bidrager betydeligt til at forbedre distributionsvilkårene (automatisk distribution), synliggøre de europæiske værker, skabe faglige muligheder (markedsføring), styrke de faglige netværk (selektiv distribution og markedsføring) og fremme projekter, der er bedre struktureret og mere konkurrencedygtige på internationalt plan (udvikling).

Bedømmeren har dog konstateret, at visse aktionslinjer kan forbedres:

- Støtten til interaktive værker kan blive mere effektiv, især hvis der bliver større klarhed om interventionsområdet.

- Støtten fra Media 2007 til tv-spredning er relevant, fordi den imødekommer et stort behov i sektoren. Den bidrager i betydelig grad til at sikre producenternes rettigheder i visse lande. Effektiviteten er dog ikke god nok, hvilket har forskellige årsager: forskellen mellem de støttede værker og de europæiske kanalers programmeringsbehov; modsætningen mellem det store antal formidlere, der kræves, og tilstedeværelsen af en mindstegaranti fra en distributør; forskellen mellem udviklingen i markedspriserne og de investeringer, Media kræver; uligheder i den geografiske fordeling af støtten.

Endvidere er virkningen af nogle aktioner stadig marginal af grunde, der ikke skyldes programmet, men det marked de opererer i.

- Støtten fra i2i-initiativet[5] muliggør en faktisk reduktion af de finansielle omkostninger, men omfanget er ikke tilstrækkeligt til at skabe synlige virkninger med hensyn til adgang til finansiering.

- Støtten til video-on-demand (VOD) bidrager endnu ikke i tilstrækkelig grad til udbredelsen af europæiske værker, fordi markedet stadig er ret lille.

- For så vidt angår målene med at bevare og fremme den kulturelle mangfoldighed og de mekanismer til positiv særbehandling, der er nævnt i punkt 6.2, gør programmets ringe omfang det ikke muligt at opnå en reduktion af betydning af forskellene mellem "små" og "store" av-produktionslande. Selv om andelen af organisationer fra de "nye" medlemsstater stiger, sker dette med det samme budget (omkring 8 %). Gennemsnitsbudgettet for hver organisation i disse lande falder derfor gradvist.

Konklusioner vedr ø rende programmets evne til at skabe de forventede resultater p å l æ ngere sigt

Støtten fra Media bidrager til uddannelsen af branchefolk, struktureringen af projekter og oprettelsen af netværk for aktører og derved til at forbedre den europæiske av-sektors konkurrenceevne. Som en opfølgning af Media Plus bidrager Media 2007 til en bedre udbredelse af de europæiske værker og til bevarelse af den kulturelle mangfoldighed. Markedsindikatorerne for grænseoverskridende udbredelse af de europæiske værker er opmuntrende, og evalueringen viser, at det er takket være støtte fra Media, at en stor del af disse film kommer til andre lande.

Konklusioner vedr ø rende effektiviteten af gennemf ø relsen af programmet

Generelt set udnyttes programmets budget og ressourcer effektivt. Effektiviteten af forvaltningen af programmet er forbedret betydeligt (forenklinger, tilpasning af tidsplaner, langsigtede partnerskaber), men der er stadig mulighed for forbedringer for at mindske den administrative byrde.

Bidrag fra Det Europ Æ ISKE OBSERVATIONSORGAN FOR DET AUDIOVISUELLE OMR Å DE (OEA)

Form å let med en dybtg å ende evaluering

Siden 1999 er Den Europæiske Unions deltagelse, hvor Unionen repræsenteres af Europa-Kommissionen, blevet formaliseret gennem afgørelser vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet[6]. Under udarbejdelsen af Media 2007-programmet blev Den Europæiske Unions deltagelse i OEA indarbejdet i retsgrundlaget for det nye program i henhold til bestemmelserne i afgørelsen om indførelse af programmet ud fra et ønske om rationalisering, der skyldtes Kommissionens politik for administrativ forenkling. Den økonomiske deltagelse er opført på Media-programmets budget (257 577 EUR i 2010, hvilket udgør 11,5 % af bidragene fra observationsorganets 37 medlemmer).

Kommissionen har ligesom medlemslandene sæde i bestyrelsen, der vedtager OEA's budget med henblik på gennemførelsen af aktivitetsplaner og -programmer.

Som led i midtvejsevalueringen af Media 2007-programmet har bedømmeren analyseret, hvordan OEA's arbejde bidrager til programmets mål og behov samt til formidlingen af juridiske og økonomiske oplysninger om sektoren blandt branchefolk og institutioner.

OEA i forhold til m å lene i Media 2007-programmet

Observationsorganet har to opgaver: dels at sikre større gennemsigtighed i den audiovisuelle sektor i Europa, dels at imødekomme av-branchefolks behov for oplysninger. Denne opgave indebærer at udarbejde og stille oplysninger til rådighed for branchen og offentligheden som f.eks. databaser (LUMIERE, KORDA, MAVISE, IRIS MERLIN og PERSKY), juridiske artikler, oplysninger om europæiske konventioner og andre internationale traktater og en statistisk betalingsårbog, der indeholder de vigtigste data om sektoren.

Det har vist sig, at observationsorganets arbejde ikke bidrager direkte til gennemførelsen af Media-programmets mål. Observationsorganet har ikke nogen forpligtelser i forhold til Media-programmet, men dertil kommer, at de disponible data er spredte og ufuldstændige i visse tilfælde, og at det derfor er vanskeligt at kombinere dem for at opnå de elementer, der er nødvendige for en opfølgning, der svarer til programmets behov og specifikke mål. F.eks. udvikler årbogen sig lidt fra år til år og indeholder ikke fuldstændig de samme oversigter med de samme data, begreber og indikatorer fra det ene år til det andet. Endvidere dækker OEA et andet område end Media. Denne relative mangel på ensartethed og på tilgængelighed af specifikke indikatorer for Media-programmet kan være en hindring for at udnytte dem.

OEA er dog det eneste organ, der tilvejebringer tal på europæisk plan i bred forstand, som de nationale organer ikke indsamler og videregiver. Det kunne derfor overvejes at indgå aftaler direkte med observationsorganet om punktuelle emner ud over de årlige og treårlige aktionsplaner, så observationsorganet bedre kan bidrage til Medias mål.

Vigtigste henstillinger

Bedømmerne angiver fem strategiske henstillinger. Selv om nogle af dem ikke kan gennemføres i forbindelse med Media 2007 og vil blive taget i betragtning ved udarbejdelsen af den nye generation af programmer efter 2013, indeholder andre henstillinger forslag til tilpasninger med henblik på en fortsættelse af det nuværende program.

Forts æ ttelse af indsatsen med hensyn til kommunikation og informationsudveksling

En klarere kommunikation, der bedre afspejler programmets realiteter, vil sætte branchefolk i stand til lettere at identificere programmets mål og interventionsområde ("Media-programmet" i stedet for "Media 2007", revision af navnet på aktionslinjerne for i2i-initiativet "interaktive værker"). Det foreslås endvidere, at potentialet i netværket af Media-kontorer og Media-antenner udnyttes bedre, f.eks. ved hjælp af en platform for samarbejde.

Bedre forvaltning af programmet

Der fremsættes visse forslag til at forenkle og forbedre programmets forvaltningsmåde:

- revision af udvalgsproceduren (den tærskel for tildeling af fællesskabsmidler, under hvilken udvalgsproceduren ikke finder anvendelse)

- overvejelse af strengere kriterier for støtteberettigelse og/eller udvælgelse for at begrænse det stigende antal ansøgere til aktionslinjen udvikling og styrke kvaliteten af de projekter, der modtages

- udvidelse af kredsen af eksperter for at forbedre udvælgelsesprocedurerne.

Forts æ ttelse af indsatsen for at mindske den administrative byrde

- Det on-line-system for ansøgere, der registreres direkte i Media-databasen, bør gøres hurtigere.

Udvidelse af de interventionsmetoder, der mobiliseres i programmet

Fornyelse af programmets interventionsmetoder eller ledsageforanstaltninger ved indførelsen af værktøjer for: overvågning (temanetværk, pilotprojekter) og konsensusskabelse (om fælles tilgang til f.eks. rettigheder).

Fremme af interoperabilitet, oprettelse af netværk og samarbejde mellem områder og oprettelse af en fælles referenceramme for kompetencer (med henblik på grunduddannelsen).

Revision af metoderne for gennemførelse af positiv særbehandling: revidere inddelingen af landene; uddybe overvejelserne om de mest hensigtsmæssige mål.

Overvejelser om en kraftigere indsats med hensyn til efterspørgslen blandt forbrugerne, biografejerne og tv-stationerne, bl.a. gennem medieuddannelse.

Styrkelse af kapaciteterne inden for markedskendskab og analyse af programmets virkninger.

Forbedring af det bidrag, Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område yder, bl.a. for at skaffe statistiske data og analyser, der er velegnede til at sikre et bedre markedskendskab og gøre analysen af programmets virkninger lettere.

Gennemførelse af grundige undersøgelser af den audiovisuelle sektor for at styrke kapaciteterne til at forudse forandringer.

Gennemførelse af specifikke evalueringer, der er fokuseret på visse sektorer og/eller aktionslinjer, for at få et mere præcist billede af programmets resultater.

Forts æ ttelse af bestr æ belserne p å tilpasning til markedet

Tv-formidling

- Overvejelser om støtte til tv-distributører og de formidlere, der arbejder for en bedre udnyttelse af værker fra andre europæiske lande.

- Støtte til eftersynkronisering for at komme ind på de store markeder i tredjelande (Sydøstasien, Latinamerika).

- Bedre udnyttelse af de projekter, der er rettet mod de nye medier.

- Adgang til finansiering: tilskynde bankerne til i højere grad at yde kredit til produktion, f.eks. gennem en garanti.

- Digitale biografer: overveje støtte til digitalisering af biografsalene og produktion af digitale masterkopier.

KONKLUSIONER: KOMMISSIONENS HOLDNING

Selv om midtvejsevalueringen af Media 2007-programmet er foretaget på et tidligt tidspunkt, bekræfter den aktionernes positive resultater for den europæiske audiovisuelle sektor. Den bekræfter relevansen af programmets mål og effektiviteten af aktionerne, især for så vidt angår en styrkelse af sektorens konkurrenceevne. Endvidere bekræfter den merværdien i forhold til nationale interventioner.

Markedsdata viser i øvrigt, at den europæiske audiovisuelle sektor fortsat lider af de traditionelle svagheder som markedsfragmentering og ringe udbredelse af europæiske værker uden for deres oprindelsesland.

Aktionen bør derfor fortsættes og tilpasses udviklingen i markedets behov. Kommissionen fortsætter tilpasningerne af Media 2007-programmet i den resterende periode for at forbedre effektiviteten og tilpasningen til markedets behov inden for rammerne af det eksisterende retsgrundlag og under hensyn til de henstillinger, bedømmeren har fremsat. Andre tilpasninger er ved at blive udarbejdet og vil blive gennemført i anden halvdel af programperioden. De vil blive behandlet i den næste meddelelse om en fortsættelse af programmet.

Endvidere vil Kommissionen indarbejde de mere langsigtede strategiske henstillinger, som bedømmeren har fremsat, i forbindelse med udarbejdelsen af det næste program, der skal indledes i 2013. Forskellige aktioner vil blive undersøgt i den konsekvensvurdering, der skal gennemføres med henblik på udarbejdelsen af dette program.

[1] EUT L 327 af 24.11.2006.

[2] Evalueringsrapportens samlede tekst findes under følgende link:http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#cultureHeader.

[3] Rammeaftale INFSO/SMART 2007/0035 del 1.

[4] Meget små virksomheder.

[5] Målet med støtten "i2i av-initiativet" er at lette adgangen til bankfinansiering og anden finansiering.

[6] Afgørelse 1999/784/EF af 22. november 1999 (EFT L 307 af 2.12.1999). Afgørelse 2239/2004/EF af 17. november 2004 (EUT L 390 af 31.12.2004).