.-Mm! i, 
'Çfllpv^*' •ir it KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 20.11.19% 
K()M(%) 593 endelig udg. 
»HT 
y'. MRDDRLRLSR FRA KOMMISSIONRN TIL RÅDRT 
Handelingsplan for Ukraine 

MEDDELELSE TIL RÅDET FRA KOMMISSIONEN 
Vedr.: Handelingsplan for Ukraine 
Nærværende dokument vedrører to indbyrdes supplerende mål: at give de ukrainske 
myndigheder et politisk signal om en øget bistand fra Unionen og at udforske mulighederne 
for en bedre udvikling af den bestående bistand og samvirke mellem Fællesskabet og 
medlemsstaterne på dette område. 
1. Det politiske signal er et svar på et ønske fra de ukrainske myndigheder. Det omfatter et 
aspekt på kort sig, nemlig et ønske om synlig bistand fra Unionen. På længere sigt drejer 
det sig for Unionen om at tage de ukrainske myndigheders ønske til efterretning om en 
forankring af Ukraine i Europa eller endog tiltrædelse af Unionen. 
Ukraine har til trods for meget store udfordringer med hensyn til befæstelse af sin 
uafhængighed og sin integration i det internationale økonomiske marked gjort vigtige 
fremskridt siden oktober 1994. Landet befinder sig nu på en vis måde midt i vadestedet, 
idet det har skabt grundlaget for et demokrati, gennemført en reel makroøkonomisk 
stabilisering, igangsat en omstilling af sin økonomi og fundet sin plads i verdenssamfundet. 
Det står nu over for måske den vanskeligste del af den økonomiske og politiske omstilling, 
nemlig omstrukturering inden for industri og energi, indførelse af retsstatsforhold og et 
demokratisk samfund, forbedring af parametrene for landets uafhængighed, navnlig 
frigørelse fra russisk indflydelse. 
De opnåede resultater kan tilskrives den modige og beslutsomme politik, der er ført siden 
valget af præsident Kutsjma i 1994, men også den beslutsomme støtte fra 
verdenssamfundet, navnlig EU og USA. Denne støtte bør opretholdes og udbygges som 
svar på de ukrainske myndigheders ønske og ledsage den dybtgående omstilling af 
økonomien og samfundet. 
Der gives her ikke noget definitivt svar på Ukraines politiske spørgsmål om landets plads i 
Europa. Det foreslås på den anden side, at det inden for Fællesskabet og FUSP overvejes, 
hvilken type forbindelser, der skal etableres til et land, der står Unionen nært, som er af 
betydning for dens handel og sikkerhed. 
2. Udvikling af den europæiske bistand: Man søger i dokumentet at måle, hvilken vej der 
hidtil er tilbagelagt og hvilke resultater Ukraine har nået siden uafhængigheden og hvilke 
svagheder der enndu består. Der forelås ud fra denne konstatering seks handlingstiltag for 
Fællesskabet og dets medlemsstater: 
- støtte af den økonomiske reform 
- samfiindsomstilling 
- indpasning af Ukraine i den europæiske sikkerhedsarkitektur og styrkelse af den politiske 
dialog 
- støtte af det regionale samarbejde 
- uddybning af de aftalemæssige forbindelser 
- reform af energisektoren. 
De prioriterede foranstaltninger på kort sigt er følgende: i) medlemsstaternes 
ratifikation af partnerskabs- og samarbejdsaftalen (PCA) og dens ikrafttræden, ii) en 
beslutning om betalingsbalancesstøtte for 1997, iii) finansiering og iværksættelse af aftalen 
<0~ 3 
mellem G7, EF og Ukraine om lukning af Tjernobyl, iv) arbejdet i arbejdsgruppen 
vedrørende den bilaterale samhandel, v) skabelse af et grundlag for fremme af de private 
investeringer i Ukraine. 
Støtten til Ukraine som omhandlet i den fælles holdning af november 1994 er at betragte 
som en samlet aktion fra Unionens side, og PCA er en blandet aftale. På denne baggrund er 
der i nærværende dokument indarbejdet forslag fra medlemsstaterne, særlig på FUSP-
området. Desuden forudsætter dens gennemførelse et nært samarbejde mellem Fællesskabet 
og dets medlemsstater. 
Dette dokument henvender sig til medlemsstaterne til generel orientering, og det indeholder 
oplysninger om konkrete tiltag. Der redegøres for disse i sidste del i emnemæssig orden 
svarende til prioriteterne i dette dokument. Unionens strategi for Ukraine udgør på den ene 
side en helhed, men de konkrete foranstaltninger hviler på mange forskellige retsgrundlag. 
De nævnte foranstaltninger kan afføde i) bistandsaktioner i fællesskabsregi omfattet af 
Tacis-forordningen, ii) foranstaltninger i fællesskabsregi som led i gennemførelsen af 
interimsaftalen, iii) foranstaltninger i blandet regi i forbindelse med gennemførelsen af PCA, 
når denne er ratificeret, iv) foranstaltninger henhørende under afsnit V og VI i traktaten om 
Den Europæiske Union , v) foranstaltninger, som henhører under medlemsstaternes 
enekompenetce, i hvilken forbindelse det er dem, der skal træffe alle beslutninger. 
Dokumentet har ingen særlige budgetmæssige implikationer, hvis man ser bort for 
Tjernobyl-sagen, om hvis finansiering der skal træffes afgørelse i 1997 for at indfri 
forpligtelser inden for rammerne af G7, og den eventuelle makrofinansielle bistand for 
1997, som Rådet skal træffe afgørelse om (for 15% af det beløb, der endnu skal fastlægges, 
skal der stilles sikkerhed via budgettet). 
Konklusion: Kommissionen fremsender handlingsplanen til Rådet med henblik på eventuel 
omtale i konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i Dublin den 14.-15. december 
1996. 
Handlingsplan for Ukraine 
Ukraine blev selvstændig for fem år siden og indtog den plads, der tilkommer det på det 
europæiske kontinent, som et stort land beliggende på skillelinjen mellem nord og syd, og 
som et fremtidigt grænseland til EU. Det har formået at bevare sin indre sammenhæng, 
påbegynde udviklingen af et demokratisk system, igangsætte en økonomisk omstilling med 
en gradvis åbning over for verdensøkonomien, optræde på verdenskuepladsen som en 
pålidelig partner og spille en stabiliserende rolle i regionen. 
Disse resultater kan tilskrives den modige og beslutsomme politik, der er ført siden valget 
af præsident Kutsjma i 1994, men også den resolutte støtte fra verdenssamfundet, navnlig 
EU, hvis faglige og finansielle bistand - alle instrumenter taget under ét- kan anslås til 2,8 
mia. ecu over fem år (1991-95). Den amerikanske bistand andrager på sin side 1,05 mia. 
ecu i samme periode. 
Den Europæiske Union har med regelmæssige mellemrum slået fast, hvilken betydning den 
tillægger Ukraine1. I overensstemmelse med de opregnede mål i den fælles holdning af 
november 1994: udvikling af stærke politiske forbindelser, støtte af landets uafhængighed, 
af udviklingen af demokratiet, den økonomiske reform og landets indpasning i 
verdensøkonomien. Unionen ser med velvilje på Ukraines ønske om en tilnærmelse til 
Europa, og den agter inden for rammerne af den europæiske arkitektur, som Det 
Europæiske Råd fastlagde på mødet i København, at opbygge parterskabsforbindelser med 
Ukraine. Fællesskabets og dets medlemsstater har på denne baggrund undertegnet en 
partnerskabs- og samarbejdsaftale (PCA) med Ukraine og fastlagt en helhedsstrategi for 
støtte af landets omstilling og indpasning i det europæiske samarbejdsområde. 
Ukraine fejrede for nylig femårsdagen for sin uafhængighed. Hvis man kaster et blik på den 
forløbne periode, kan man bedre vurdere resultaterne af de gennemførte reformer, og hvad 
der endnu skal gøres i omstillingen af samfundet og økonomien. Hensigten med dette 
dokument er netop på basis af en sådan analyse at fastlægge de prioriterede indsatslinjer, 
der skal bidrage til at etablere et virkeligt partnerskab i 2000. 
UKRAINE EFTER FEM ÅRS UAFHÆNGIGHED 
1. Resultaterne af reformpolitikken er betydelige: 
a) på det politiske område er der nået et virkeligt fremskridt (frie valg, flerpartisystem, 
pressefrihed, trosfrihed, respekt for menneskerettighederne og behandling af mindretal). 
Ukraine har vist evne til at løse interne konflikter via politisk dialog og kompromiser. 
Vedtagelsen af den nye forfatning den 28. juni 1996 var et afgørende skridt i stabiliseringen 
af styret. Med denne forfatning, der endnu skal iværksættes, etableres der et parlamentarisk 
styre i overensstemmelse med de traditionelle principper for statsmagtens deling, for den 
udøvende magts ansvar, for definition af den lovgivende magts beføjelser og den 
dømmende magts uafhængighed. 
1 Den seneste stillingtagen er formandskabets erklæring fra Rom i maj 1996 og konklusionerne fra de 
politiske direktørers trojka af november 1996. 
Ukraines optagelse i Europarådet (i november 1995) må ses som en anerkendelse af dette 
første resultat og en tilskyndelse til at uddybe det. 
b) på det økonomiske område: til trods for en forsinket start (oktober 1994) har Ukraine 
meget hurtigt iværksat en politik for makroøkonomisk stabilisering, som har givet konkrete 
resultater (se bilag III). Den mikroøkonomiske liberalisering er i gang (liberalisering af den 
interne og eksterne handel, af priserne og indskrænkning af det offentliges indgreb). 
Strukturreformerne (virksomhedsprivatisering og -omstilling, reform af administrationen og 
beskatningssystemet) er begyndt og forventes at udvikle sig hurtigere i de kommende år. 
c) på det udenrigspolitiske område: Ukraine har vist sig at være en stabiliserende faktor i 
regionen. Den drejning, som regeringen har taget, har øget landets internationale 
troværdighed (nuklear nedrustning, tilslutning til det forebyggende diplomati, politik for 
forsoning med Rusland og tilnærmelse til Vesten). Desuden har Ukraine slået sin identitet 
fast med sin politik for diplomatisk tilstedeværelse i de større internationale begivenheder 
og fora (Euro-Middelhavskonferencen i 1995, gennemførelsen af fredsplanen for Bosnien). 
Landet er fortsat en betydelig militærmagt og har sat sine midler ind i 
fredsbevarelsesoperationer (ukrainsk kontingent i IFOR) og fælles øvelser sammen med 
vestlige tropper. Den politiske dialog med Unionen har udviklet sig på et intensivt og 
regelmæssigt grundlag. 
d) befæstelse af uafhængigheden: denne bakkes op af en motiveret befolkning i mangel af 
etnisk identitet eller kulturel enhed, af en vilje i den ukrainske befolkning til selv at ville føre 
kontrol med egne anliggender. Tendenserne til samfundsopløsning er ikke slået igennem til 
trods for økonomiske og sociale vanskeligheder. 
2. Der findes fortsat svagheder 
a) befæstelse af demokratiet og processen for omstilling generelt kræver en udvikling af 
civilsamfundet (politiske partier, frie fagforeninger, medier) tillige med en virkelig indsats 
for uddannelse af ledere i befolkningen. En omstilling af landet og dets indpasning i 
verdensøkonomien forudsætter nemlig en større forståelse hos befolkningen for alle de 
demokratiske systems og markedsøkonomiens mekanismer. 
Det gælder særlig administrationen, som skal være i stand til at udføre de hverv, der 
påhviler den i en retsstat (forsvar af den almindelige interesse snarere end sektorspecifikke 
eller branchespecifikke interesser, administrationens uvildighed og respekt for 
lovgivningen) og en liberal økonomi (regulere snarere end forvalte, styre de efterhånden 
mere komplekse autonome mekanismer og en økonomi, der er åben over for verden). Det 
samme gælder ledere i den private sektor og virksomhederne. 
b) økonomisk omstilling er vanskelig, men den er en afgørende betingelse for bevarelse af 
uafhængigheden. 
- De økonomiske konjunkturer er fortsat usikre: BNP i faste priser er på 42% af 
1989-niveauet, industriproduktionen har været konstant faldende siden uafhængigheden2. 
Der er indtruffet en udtalt budgetlikviditetskrise, idet nedskæringen af de strukturbetingede 
Produktionen har været konstant faldende siden 1990. Den faktiske industriproduktion ligger på 35% 
af 1990-niveauet og landbrugsproduktionen på 65%. 
8 
udgifter ikke har været tilstrækkelig til at fastholde målene for budgetunderskudet på grund 
affaldende skatte- og afgiftsindtægter. 
Undergrundsøkonomi, der anslås til 50% af BNP, kompenserer til dels for dette forhold, 
men dens udbredelse er et tegn på alvorlig funktionsforstyrrelse i økonomien og samfundet. 
- De økonomiske, industrielle, finansielle og administrative strukturer skal endnu 
undergå reform. Reformerne begyndte under meget vanskelige omstændigheder: politisk 
opposition fra det gamle systems ledere, et yderst uegnet produktionsapparat (vanskeligt 
omstillelig sværindustri), knaphed på kapital, mangel på ledere og forringelse af 
levestandarden. 
EU anerkendte i maj 1996, at Ukraine var en økonomi under omstilling. Men med hensyn 
til liberalisering af økonomien og den private sektors andel i økonomien ligger Ukraine 
stadig blandt de sidste af de 28 lande under omstilling, som Verdensbanken har undersøgt3. 
Ukraine har endnu ikke taget det afgørende skridt i retning af markedsøkonomi i 
modsætning til visse lande i Centraleuropa. Økonomien er derfor berøvet fordelene ved en 
virkelig indpasning i verdensmarkedet, og det gælder særlig udenlandske investeringer, der 
bl.a. er kilde til konkurrence, overførsel af knowhow og jobskabelse. 
c) energispørgsmålet og især nuklear sikkerhed er en af de centrale udfordringer for 
Ukraine, hvis økonomi har måttet modstå et endnu større energichok end det, Vesten var 
udsat for i 70'erne, samtidig med at landet skal foretage en dybtgående omstrukturering af 
sin økonomi. 
Energispørgsmålet spiller en stor rolle i reformbestræbelserne i Ukraine: national 
uafhængighed forbundet med forsyningsafhængighed4 og ophobning af gæld, produktion og 
beskæftigelse forbundet med spørgsmålet om mange virksomheders overlevelsesmuligheder 
efter indførelsen af markedspriser på energi, samfundet med prischokkets indflydelse på 
forbrugernes leveniveau, omstrukturering af kulsektoren og den nukleare sikkerheds 
indvirkning på miljøet. Spørgsmålet om nuklear sikkerhed spiller også en rolle i Ukraines 
forbindelser med sine vestlige partnere, idet Ukraine alt for ofte ses i forbindelse med 
Tjernobyl, men også fordi Vesten i Ukraine selv ofte dømmes på basis af sin evne til at 
indfri sine forpligtelser i denne sag. 
d) fremtiden er fortsat behæftet med fire usikkerhedsmomenter 
- Afhængigheden af Rusland, der opfattes som afgørende af de ukrainske 
myndigheder, som er bekymrede over de vedvarende uoverensstemmelser og presset for en 
øget integration i SNG's strukturer. De mest markante faktorer i afhængigheden er: 
afhængigheden i energi- og handelshenseende (halvdelen af varehandelen), uløste konflikter 
(Sortehavsflåden) eller latente konflikter (anerkendelse af grænser, Krim) og det store 
russiske mindretal i Ukraine5. 
- Befolkningens opbakning er en af de større udfordringer i omstillingen. En 
varig uafhængighed afhænger i vid udstrækning af, om styret er i stand til at etablere et 
økonomisk system, der tilfredsstiller befolkningens forventninger og tåler en sammenligning 
3 "From plan to market", juli 1996. 
4 60% af den primære energi importeres, og 90% af olien kommer fra Rusland eller Turkemenistan. 
5 Over 11 millioner, dvs. 22% af befolkningen med en stor regional koncentration: 44% russere i 
Donbass, 33% i Donetsk, 63% på Krim. 
9 
med levestandarden i Rusland6. Den stærke forringelse af levestandarden hæmmer 
opbakningen af reformerne. I denne forbindelse er det en forudsætning, at staten 
regelmæssigt betaler sine offentlige ansatte for at genskabe troværdigheden af den førte 
økonomiske politik. 
- Det ukrainske samfunds uensartede karakter, der er kendetegnet ved en 
splittelse og afvigende historiske erfaringer mellem landets russificerede østlige del og den 
vestlige del, der er mere nationalistisk og pro-europæisk. En længe vedvarende forværring 
af den økonomiske situation eller en for udpræget pro-ukrainsk sprogorientering hos de 
offentlige myndigheder vil kun kunne bidrage til at vække den latente separatisme. 
- Ukraines plads på kontinentet: de ukrainske myndigheder frygter, at en 
udvidelse af NATO og EU med de central- og østeuropæiske lande efterlader landet i et 
tomrum i sikkerhedshenseende mellem den euro-atlantiske blok og den russiske 
blok/Tashkent-traktaten. Det centrale element i den ukrainske udenrigspolitik er en parallel 
forbedring af forbindelserne med Rusland og med Vesten. Men Ukraine søger en forankring 
i Europa, som kan give en konkret sikkerhed for landets uafhængighed. De Forenede 
Stater, som er meget opmærksomme på dette land og aktive på stedet, har givet udtryk for, 
at de ønsker et "strategisk partnerskab" med Ukraine, som bl.a. har givet sig udslag i en 
ordning for dialog og samarbejde på højt niveau (Gore-Kutsjma kommissionen). 
De ukrainske myndigheder forventer af Unionen et politisk respons af samme art, som er på 
højde med mål med hensyn til stabilitet og økonomisk og socialt fremskridt, som EU 
forfølger på kontinentet. 
3. Den internationale bistand er betydelig: det gælder i en sådan grad, at problemet 
snarere er, hvorvidt landet er i stand til at optage den, og til sin tid, om det er i stand til at 
tilbagebetale lån, hvilket forudsætter en betydelig økonomisk vækst. 
Bistanden fra Den Europæiske Union kan - alle instrumenter taget under ét - anslås til 2,8 
mia. ecu over fem år (1991-95), heraf 1 215 mio. ecu fra Fællesskabet og resten fra 
medlemsstaterne. Efter at der er kommet mere gang i reformerne, er den makrofinansielle 
bistand taget til i betydeligt omfang. Dette vil sandsynligvis fortsætte inden for rammerne af 
IMF og Verdensbanken sammen med de vigtigste donorer for at ledsage udbygningen af 
strukturreformerne og deres implikationer af budgetmæssig karakter. 
Bistanden fra De Forenede Stater (1,05 mia. ecu, dvs. 1 405 mio. USD mellem 1991 og 
1995) har udvist en kraftig stigning siden 1996, hvor den amerikanske Kongres besluttede 
at gøre Ukraine til en amerikansk prioritet i denne region. Landet er den tredje største 
modtager af amerikansk bistand (efter Israel og Egypten). Der foretages en koordination 
med bl.a. Fællesskabet som led i det transatlantiske samarbejde. 
Reallønningerne i Ukraine ligger på omkring 62% af det russiske niveau. 
10 
UNIONENS MÅL OG RETNINGSLINJER FOR INDSATSEN 
De ukrainske myndigheder har klart angivet, at det er deres mål at fa integreret Ukraine i de 
forskellige europæiske strukturer. Denne strategi er i overensstemmelse med det mål for 
stabilitet i regionen, som EU forfølger, samt målene i den fælles holdning. Et udvidet 
partnerskab svarer overens med Ukraines særlige situation, som indtager en central plads i 
Europa. 
Der bør gøres overvejelser over, hvilken plads Ukraine kommer til at indtage på 
Europakortet efter udvidelsen af Unionen med de central- og østeuropæiske lande, og over 
hvilken form for forbindelser, der skal knyttes med dette land. Ukraines betydning for 
Unionen, som allerede er mærkbar, slår endnu mere igennem, når landet bliver en 
grænsestat til EU, fordi det er et land af befolkningsmæssig samme størrelse som et stort 
europæisk land (52 millioner indbyggere), et af de vigtigste potentielle økonomiske 
markeder i Unionens nærhed, et gennemgangssted for russisk gas til EU, et land med 
adgang til Sortehavet og et væsentlig element i stabiliteten i regionen. Hertil kommer en 
favorabel politisk indstilling, som Unionen ikke kan overse, nemlig at Ukraine er et spirende 
demokrati, der kræver sin plads i Europa. 
Fællesskabets og medlemsstaternes bistand kan udvikles i seks følgende retninger (se 
nærmere om de konkrete foranstaltninger i dette dokuments sidste del): 
1) støtte til reform af økonomien: (Fællesskabet + medlemstaternes nationale indsats) 
2) omstilling af samfundet: (Fællesskabet + medlemstaternes nationale indsats) 
3) indpasning af Ukraine i den europæiske sikkerhedsarkitektur og styrkelse af den politiske 
dialog: (2. søjle FUSP: Kommissionen + Rådet + medlemsstaterne) 
4) støtte af det regionale samarbejde: (Fællesskabet + medlemstaternenationale indsats) 
5) Udbygning af de aftalemæssige forbindelser (Fællesskabet + medlemstaterne) 
6) reform af energisektoren (Fællesskabet + medlemstaternes nationale indsats). 
1. Støtte til reform af økonomien: Fællesskabet vil fortsætte med at støtte en politik for 
makroøkonomisk stabilisering i samarbejde med IMF og vil udvide støtten til udbygning af 
reformerne både inden for rammerne af de internationale finansierinsinstitutioners 
multilaterale bistandssystem og med egne aktionsmidler. Den vil bestræbe sig på at 
fremhjælpe omstillingen til markedsøkonomi, navnlig med bistand til 
privatiseringsprocessen, udvikling af små og mellemstore virksomheder og et mere 
dynamisk arbejdsmarked. 
2. Omstilling af det ukrainske samfund: EU vil støtte lovgivningsmæssige og 
administrative reformer, som kan bidrage til skabelse af et pluralistisk samfund, til 
konsolidering af de demokratiske institutioner og retsstaten, beskyttelse af individets 
rettigheder (overensstemmelse med Europarådets politiske principper, gennemførelse af 
forfatningen). Det forudsætter en åbning og modernisering af uddannelsessystemerne, 
udvikling af de menneskelige ressourcer, uddannelse af ledere til administrationen, den 
private sektor og andre sektorer af et pluralistisk samfund (foreningssystem, medier, 
fagforeninger, politiske partier) og udvikling af et nyt socialsikringssystem. 
Optagelsen i Europarådet betyder for Ukraine en række forpligtelser, bl.a. oprettelse af et 
uaffhængigt retsvæsen, reform af valgloven, afskaffelse af dødsstraf, hvilket endnu ikke er 
sket. 
11 
3. Indpasning af Ukraine i den europæiske sikkerhedsarkitektur. Overvejelserne over, 
hvilken plads Ukraine skal indtage i den europæiske sikkerhedsarkitektur, skal fortsættes, 
navnlig gennem en udvidet politisk dialog og i forhold til Ukraines som EU's holdninger, 
som er i stadig udvikling. De aktioner, der er omhandlet i den fælles holdning, og som i vid 
udstrækning er under gennemførelse, skal styrkes: politisk dialog, Ukraines samarbejde med 
stabilitetspagten, Det Nordatlantiske Samarbejdsråd (NACC) og partnerskabet for fred 
samt med WEU. 
Styrkelsen af partnerskabet skal desuden ske sideløbende med udvidelsen af EU med de 
central- og østeuropæiske lande. Denne udvidelse vil i sig selv bidrage til at forbedre 
sikkerheden i regionen og dermed Ukraines. Den nye udvikling vil kunne bestemmes på 
basis af de igangværende drøftelser i Rådet om integrationen af de central- og 
østeuropæiske lande i den europæiske sikkerhedsarkitektur og Ruslands og Ukraines plads, 
samt EU's bidrag til definitionen af en europæisk sikkerhedsmodel inden for rammerne af 
OSCE7. 
- Styrkelse af de politiske møder på forskellige niveauer mellem EU og Ukraine med 
mulighed for topmøder om nødvendigt. 
- Udvidelse af den politiske dialog til også at omfatte sikkerhedsanliggender, 
udvikling af fælles aktioner med Ukraine inden for de internationale forbindelser om emner 
af fælles interesse og anvendelse af bistandsinstrumenterne til sådanne foranstaltninger vil 
være de næste etaper i udbygningen af partnerskabet. 
- Der vil blive tilstræbt en styrkelse af OSCE for at integrere Ukraine i den 
europæiske sikkerhedsmodel. 
- Der vil blive ført udvidede konsultationer med WEU. Men et "special partnership" 
med NATO, som Ukraine ønsker, svarer nok bedre overens med de effektive 
sikkerhdesgarantier, som Ukraine søger. 
4. Støtten af det regionale samarbejde vil blive udvidet for at bidrage til en bedre balance 
i forhold til SNG og for konkret at "forankre" Ukraine i det europæiske kontinent. Ukraine 
har tydeligt afvist tanken om en styrkelse af SNG, og den prioriterer en anerkendelse af sin 
uafhængighed og territoriale integritet8. 
- De multisektorielle regionale foranstaltninger, som bidrager til at udvikle Ukraines 
forbindelse med dets umiddelbare naboer, navnlig de med Fællesskabets associerede lande, 
bør udbygges. I denne forbindelse bør Ukraine anspores til at tiltræde den 
centraleuropæiske frihandelssammenslutning (CEFTA), og stabilitetspagten udgør en 
ramme for bilæggelse af tvister tillige med samarbejdet over grænserne mellem Ukraine og 
de med Fællesskabet associerede lande, som nu besidder erfaringer med omstilling til 
markedsøkonomi. 
- EU vil også kunne benytte den politiske dialog med Ukraines nabolande til at 
forklare sin politik over for Ukraine og bidrage til en afbalanceret bilæggelse af tvister. (For 
Rusland f.eks. vil en løsning på de verserende uoverensstemmelser med Ukraine kunne 
7 Forarbejdet til topmodet i Lissabon. 
8 Ukraine er stiftende medlem af SNG, men har hverken undertegnet chartret af januar 1993 eller 
aftalen om militærforsvar af oktober 1992 eller aftalen om fælles forsvar af grænserne, som Rusland 
foreslog i februar 1995. Ukraine afviser tanken om en toldunion. 
12 
sikre Rusland en stabil partner og ven på dets sydøstlige flanke. En sådan udvikling burde 
være en trumf for Rusland, som vil kunne bidrage til landets egen stabilitet). 
- Samarbejdet med staterne med søkyst til Sortehavet er i denne sammenhæng 
af særlig interesse. Unionens interesser i denne region synes at være sammenfaldende med 
Ukraines, for hvem det er af allerstørste betydning: potentiel adgangsvej til det kaspiske 
område, støtte af det økonomiske samarbejde med en række lande med et stort potentiel, 
stabilisering af en særlig skrøbelig geopolitisk landegruppe. 
Kommissionen agter at styrke sin rolle i Sortehavsområdet ved den bedst mulige udnyttelse 
og koordination af sine bistandsprogrammer for de bistandsberettigede lande ved 
Sortehavet (Tacis, Phare, Meda). 
5. Udbygning af de aftalemæssige forbindelser 
a) gennemførelse af IA og udnyttelse af PCA's muligheder9 er en prioritet for Unionen i 
dens forbindelser med Ukraine i de kommende år som fremhævet af formandskabet på 
EU's vegne i Rom-erklæringen af maj 1996. 
i) EU-medlemsstaternes ratifikation af PCA er en politisk prioritet. I denne proces, der 
allerede har varet længe, er man stødt på en juridisk situation, som man ikke havde 
forudset, nemlig at der også skal ratificeres en supplerende protokol som følge af 
udvidelsen med de tre nye medlemsstater. Det er absolut afgørende, at der til trods for de 
juridiske problemer findes en løsning, således at PCA kan iværksættes, uden at man skal 
vente på den supplerende protokol. Fællesskabet og dets medlemsstater bør skulle indfri 
deres forpligtelser over for deres ukrainske partner, som på sin side straks ratificerede 
aftalen, og for hvem dens ikrafttræden er en høj politisk prioritet. 
ii) Udbygningen af de aftalemæssige forbindelser, der er fastlagt ved aftalen, skal føre til en 
gradvis tilnærmelse mellem parterne på det meget brede område for økonomisk samarbejde, 
samarbejde inden for handel, industri, videnskab, på det administrative område og om 
tilnærmelse af lovgivning10. PCA danner desuden ramme for en nært samarbejde på 
nøgleområder inden for samfundsomstilling: uddannelse, transport eller af direkte betydning 
for Ukraines integration i det europæiske samarbejdsområde: miljøbeskyttelse, 
toldsamarbejde, kontrol med ulovlig indvandring og narkotikahandel, hvidvaskning af 
penge. 
Uden at komme ind på de forskellige foranstaltninger, der er omhandlet i PCA, fortjener 
nogle indsatsområder at blive fremhævet på grund af deres særlige betydning eller deres 
potentiel for hurtig udvikling. 
- transport (artikel 64 i PCA) er en større udviklingsfremmende faktor for 
erhvervsaktiviteten. De aktuelle forhold, der er kendetegnet ved forsinkelser i 
10 PCA = Partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres 
medlemsstater og Ukraine, undertegnet i juni 1994, under ratifikation. 
IA = Interimsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og Ukraine om handel og 
handelsanliggender, undertegnet i juni 1995 (anvendelse af handelsbestemmelserne i PCA i afventning 
af dennes ikrafttræden); trådte i kraft i februar 1996. 
Europa-Parlamentet har desuden anmodet om en sådan udvikling af samarbejdet (Mann-betænkningcn 
af december 1995). 
13 
privatiseringen og for ringe investeringer, er uegnede for en udvikling af en moderne og 
åben økonomi. 
Infrastruktur: Den igangværende udvikling af de transeuropæiske net (TEN) bør følges op 
af en økonomisk og handelsmæssig tilnærmelse mellem Ukraine og Europa. Fastlæggelsen i 
1994 af nye europæiske korridorer, hvoraf to berører Ukraine, har været genstand for 
udvekslinger og investeringer, koordineret af Kommissionen, og har ført til undertegnelse 
af aftaler om udvikling og iværksættelse af aktioner vedrørende strækninger og 
græønseovergangssteder. Men der er behov for en meget mere global indsats. Da 
strukturinvesteringer er af afgørende betydning, er det nødvendigt at søge andre 
finansieringskilder, navnlig fra den private sektor Et mere aktivt bidrag fra EBRD vil også 
være ønskeligt. Men private investorers engagement på markedet ville blive lettet ved en 
forbedring af lovgivningen og navnlig åbenhed i betingelserne for tildeling af kontrakter i 
Ukraine. 
Transportydelser: I denne sammenhæng må man ikke overse de negative virkninger af den 
ukrainske protektionisme inden for luftfart. Det bør være en forudsætning for offentlig 
bistand fra Fællesskabet til forbedring af transportnettet, at diskriminationen af udenlandske 
selskaber ophører11. 
- telekommunikation (artikel 66 i PCA): telekommunikation spiller en vital rolle 
(sammen med informationsteknologi) som befordrende mekanismer i 
informationssamfundet. I denne forbindelse vil Fællesskabet støtte følgende aktioner: i) 
vedtagelse af lovgivning og reguleringspolitik, som kan befordre alle typer investeringer i 
telekommunikationsinfrastruktur, og som maksimerer en åben adgang til den, ii) anvendelse 
af passende tekniske standarder for programmel og tjenesteydelser, således at tele-
TEN'erne let kan udvides til Ukraine, iii) anvendelse af telematik-tjenester for vitale 
sektorer i økonomien, feks. uddannelse, sundhedtjenester, transport, udgivervirksomhed, 
statsforvaltningen og elektronisk handel i almindelighed. 
- industrisamarbeidet (artikel 53 i PCA) er en vigtig løftestang i moderniseringen 
af industrien. De områder, hvor samarbejdsforanstaltninger kan gennemføres sammen med 
den private sektor, vil blive indkredset. Industrisektorerne med potentiel stor værditilvækst 
(landbrugsfødevarer, den mekaniske industri, forbrugsgodeindustrien) bør privilegeres stik 
imod den konstaterede udvikling, som tenderer mod at bevare sværindustrien med statslige 
ingreb i sektorer, der betragtes som værende af strategisk betydning12. Disse sektorer står i 
et dårligt forhold til efterspørgslen på det ukrainske marked, fordi de er udformet efter 
behovene i det tidligere Sovjetunionen og orienteret mod aktiviteter på navnlig det militære 
område. Den private sektors interesse i industrisamarbejdsforanstaltninger afhænger af den 
effektive privatisering af virksomheder og muligheden for omstrukturering af dem. 
11 Der opkræves en afgift på 15% af udenlandske selskabers omsætning, når Air Ukraine ikke opererer på 
samme rute, og det har allerede bevirket, at flere europæiske selskaber har indstillet deres flyvninger til 
Ukraine. Foruden at en sådan diskrimination er i strid med de almindeligt anerkendte principper inden 
for international lufttransport, kan man ikke sige, at en sådan politik bidrager til at indpasse Ukraine i 
verdensøkonomien. 
12 Sværindustriens andel i industriproduktionen voksede fra 39% i 1993 til 58% i 1996 i et generelt klima 
af tilbagegang i den globale industriproduktion. De ukrainske myndigheder er med rette bekymret over 
den utilstrækkelige nationale produktion af forbrugsgoder. 
14 
- landbruget (artikel 60 i PCA) er et område med et stort potentiel13. Det aktuelle 
udbytte for de vigtigste produkter (korn, sukker, solsikke) er på under halvdelen af udbyttet 
i lignende europæiske lande. I betragtning af landbrugstraditionen og jordbundskvaliteten i 
Ukraine burde landet kunne opnå en enorm og hurtig forøgelse af sit landbrugsudbytte og 
blive en større eksportør på verdensmarkederne, forudsat at der iværksættes en effektiv 
politik for privatisering, åbning for udenlandsk kapital og modernisering. Dette gælder også 
i efterfølgende produktionsled for landbrugsfødevarer, som sammen med landbruget er et af 
de vigtigste potentielle områder for hurtig rigsdoms- og eksportindtægtsskabelse for 
Ukraine. 
- turistindustrien (artikel 72 i PCA) er et andet område, hvor der består et 
betydeligt potentiel for en hurtig udvikling med en mærkbar fordel: det vil medføre en 
betydelig nettojobskabelse.. Også her bør der føres en konsekvent politik for privatisering 
og modernisering af transport-, kommunikations- og modtagelsesinfrastruktur. 
Det gælder særlig Krim14, som har meget at tilbyde på dette område. 
• miljøet (artikel 63 i PCA) er af særlig betydning i Ukraine og har ikke blot 
berøring med det vigtige spørgsmål om nuklear energi. De seneste undersøgelser bekræfter, 
at forureningen langt overstiger de i øjeblikket tilladte internationale normer med hensyn til 
luft, vand og jord. Denne situation skyldes en forældet og stærkt energi- og 
råstofforbrugende industriinfrastruktur og manglende investeringer i forurenings-
bekæmpelsesprocesser. Fællesskabet agter på dette område at arbejde til fremme for 
aktioner af horisontal art tillige med mere specifikke aktioner. 
- videnskabeligt og teknisk samarbejde (artikel 58 i PCA). Ukraine har et 
betydeligt potentiel inden for FoU, men der består to vigtige problemer: manglende midler, 
hvilket gør det vanskeligt endog blot at vedligeholde forskningspotentiellet og er kilde til en 
isolering af forskerne, en videnskabelig uddannelse, der ikke står i forhold til en moderne 
økonomis behov. 
Åbningen af europæiske forskningsprogrammer under 4. rammeprogram (deltagelse i 
særprogrammer, indkaldelser vedrørende INCO-Copernicus og INTAS) og Fællesskabets 
tiltrædelse af det ukrainske videnskabelige og tekniske center (CSTU) kan bidrage til at 
løse det første problem. Det andet problem skal angribes i forbindelse med de 
uddannelsesforanstaltninger, der er skitseret i punkt 2. 
- bekæmpelse af organiseret kriminalitet og hvidvaskning penge (artikel 68 og 
79 i PCA) bør gøres til genstand for et intensivt samarbejde mellem Fællesskabet og dets 
medlemsstater og Ukraine. Begge parters institutioner og befolkninger har en virkelig fælles 
interesse heri. Ud over de direkte virkninger for Fællesskabet, kan Fællesskabet ikke lade 
hånt om udviklingen hos en partner i den organiserede kriminalitet og en svækkelse af 
13 Landbrugsfødevareindustrien tegner sig for en fjerdedel af den ukrainske BNI og beskæftiger en 
fjerdedel af den erhvervsaktive befolkning. Den væsentlige nedgang i landbrugsproduktionen, der blev 
registreret i 1996, som generelt tilskrives torken, skyldes også strukturproblemer (bl.a. en næsten 
uændret ejendomsretsordning og kroniske underinvesteringer). 
14 Krim har allerede siden for 1917 været russernes foretrukne turiststed. Besøgstallet var i 1996 4 
millioner mod 8-10 millioner før 1991. Omstilling fra masseturisme med ringe købekraft til en 
moderne turistindustri kræver: i) genopbygning af kommunikationsinfrastruktur og offentlig service, 
ii) privatisering af hoteller og turistanlæg, iii) opretholdelse af den offentlige orden (se nærmere om 
situationen i OSCE's rapport af august 1996 om turismen på Krim). 
15 
statsinstitutionerne, som følger af udbredelsen af undergrundsøkonomien og klanernes greb 
om administrationen og økonomien. 
PCA indeholder bestemmelser om samarbejde om kontrol med ulovlig indvandring (artikel 
27) og bekæmpelse af narkotika (artikel 79). Anvendelsen af disse artikler indebærer 
konsultationer med den ukrainske part og henhører under afsnit V og VI i Maastricht­
traktaten. Rundbordsdiskussionerne som led i stabilitetspagten vil også kunne udnyttes i 
denne sammenhæng. Fællesskabets faglige bistand vil kunne bidrage til det regionale 
samarbejde på området og til en styrkelse af den ukrainske administrations indsatsevne. Der 
er undersøgelser i gang over, hvilke aktioner der skal tages i brug på området. 
b) udvikling af den bilaterale samhandel: samhandelen med Fællesskabet har udviklet sig 
betydeligt, men Ukraine er fortsat meget afhængig af SNG-markedet15. Det er i øvrigt 
urolig over det voksende underskud over for Fællesskabet. 
Et. handelsunderskud er et normalt fænomen for en økonomi under omstilling, som 
importerer flere produktionsgoder og endnu ikke kan tilbyde konkurrencedygtige produkter 
på de udenlandske markeder16. Man bør ikke overvurdere virkningerne for samhandelen af 
Fællesskabets antidumpingpolitik, der berører under 1% af den bilaterale samhandel. 
Antidumpingpolitikken udgør en integrerende del af de multilaterale handelsregler, og 
sålænge Ukraine ikke er anerkendt som en markedsøkonomi, gælder reglerne om beregning 
af den faktiske værdi svarende til statshandelsøkonomier. Kommissionen anførte til gengæld 
i maj 1996 over for de ukrainske myndigheder, at der var mulighed for individuel 
behandling af producenter, som var i stand til at bevise, at de opererede uden indblanding 
fra de offentlige myndigheder. 
På kort sigt vil Kommissionens indsats rette sig mod følgende: 
- nedsættelse af en fælles arbejdsgruppe vedrørende samhandelen, som skal foretage 
en helhedsvurdering af samhandelen mellem Fællesskabet og Ukraine. Den skal navnlig 
indkredse årsagerne til den manglende balance, som er forbundet med den igangværende 
omstilling. Den skal finde midler til at genskabe balancen i samhandelen ved at påvise de 
forskellige typer hindringer, der findes, og desuden gøre opmærksom på potentielle 
hindringer eller vanskeligheder og følge de beslutninger, der træffes på området op, særlig 
Det Blandede Udvalgs beslutninger 
- bistanden til Ukraine i forbindelse med dets tiltrædelse af WTO til tilpasning af 
handelslovgivningen til de internationale standarder og principperne i interimsaftalen, 
navnlig hvad angår standarder, certificering og intellektuel ejendomsret, vil blive fortsat 
- der vil blive søgt en lempelse af de kvantitative restriktioner under de 
igangværende forhandlinger om stål. Fællesskabet foreslår en gradvis liberalisering af 
adgangen til det europæiske marked mod en effektiv omstrukturering og liberalisering af 
det ukrainske produktionsapparat (navnlig med hensyn til afskaffelse af offentlig støtte). 
15 EF er Ukraines største handelspartner, når der ses bort fra SNG og tegner sig for 15% af samhandelen 
med en positiv balance på 700 mio. ecu i 1995. Men SNG aftog endnu 45% af Ukraines eksport i 1995 
og leverede 65% af importen, se bilag IV. 
16 Den ukrainske eksport til andre markeder end SNG består hovedsagelig af produkter fra 
metalindustrien (over 40%), jernmalm, transportmidler, idet der for alle disse produkter er en 
stagnerende efterspørgsel og voksende konkurrence på priserne. 
16 
Ikrafttrædelsen af PCA vil bekræfte det rendez-vous, der er omhandlet i artikel 4, nemlig 
konsultationer i 1998 for at undersøge, om omstændighederne, navnlig Ukraines fremskridt 
med hensyn til til reformer i retning af en markedsøkonomi, og de økonomiske betingelser 
på det tidspunkt muliggør indledning af forhandlinger om oprettelse af et frihandelsområde. 
Dette perspektiv understreger betydningen af en fortsættelse af processen for økonomisk 
reform 
På længere sigt forudsætter en udvikling af samhandelen og en forbedring af den ukrainske 
balance en modernisering af de ukrainske virksomheder, øget konkurrenceevne og en mere 
dynamisk optræden på verdensmarkederne. 
c) udvikling af investeringerne: de udenlandske investeringer udgør på længere sigt den 
vigtigste kapitalkilde i betragtning af den ukrainske banksektors ringe långivningskapacitet 
og virksomhedernes gældsætning. Men de er for ringe17. 
- Udarbejdelse af passende lovgivning og anvendelse af den er en forudsætning for 
en udvikling af investeringerne, og hovedrollen i denne sammenhæng er de ukrainske 
myndigheders egen: kun med en klar og beslutsom liberaliserings- og privatiseringspolitik, 
inkl. en lovgivning, der kan sikre udenlandske virksomheder en ikke-diskriminerende 
behandling (i overensstemmelse med artikel 30 i PCA) kan der tiltrækkes udenlandske og 
nationale investorer. En effektiv beskyttelse af intellektuel ejendomsret er desuden en 
grundlæggende - men ikke tilstrækkelig - forudsætning for fremme af de direkte 
udenlandske investeringer og teknologioverførsel18. 
Selv bortset fra privatiseringsspørgsmålet er den private sektors driftsbetingelser fortsat 
mere vanskelige (høj, kompliceret og diskriminerende beskatning, administrative 
komplikationer, mafia-praksis). 
- Fællesskabet vil hjælpe de ukrainske myndigheder i deres indsats på dette område 
med knowhow-overførsel og overvejelser over oprettelse af en investeringsfond (med 
revolverende midler). Med et sådant specifikt instrument vil Ukraine kunne stimulere 
investeringerne og tilbyde dækning af bestemte risici. 
Erfaringerne med Jopp-programmet vil blive udbygget med henblik på finansiering af små 
og mellemstore virksomheder, men de er i denne henseende utilstrækkelige til at sikre en 
væsentlig stimulering. EBRD19 vil blive opfordret til at udvide sin indsats i Ukraine sammen 
med Fællesskabet. 
Medlemsstaterne vil kunne søge formler for investeringsgarantier samt udvikling af et net 
for fremme af samhandelen/bilaterale handelskamre. 
17 En tilstrømning på 150-200 mio. USD om året og en beholdning på 950 mio. USD siden 1989 mod 3,9 
mia. USD i Rusland. 
18 Disse privatretlige rettigheder tilhører generelt private enheder, som gør brug af dem på basis af egne 
beslutninger. De offentlige myndigheder kan dog med egnede foranstaltninger tilskynde til 
teknologioverførsel. Selvom Ukraine endnu ikke er medlem af WTO (Verdenshandelsorganisationen) 
burde der med effektive foranstaltninger kalkeret over TRIPs kunne sikres en beskyttelse af intellektuel 
ejendomsret, der kan anspore udenlandske virksomheder til at investere i landet og lette 
teknologioverførsel. 
19 EBRD har disponeret over 150 mio. ecu i Ukraine i 1995, hvortil sandsynligvis kommer 200 mio. ecu i 
1996, hovedsagelig i den private sektor. Den deltager i finansieringen af aktioner som led i G7-
handlingsplanen for Tjernobyl og administrerer fonden for nuklear sikkerhed på 200 mio. USD (NSA). 
17 
6. Reform af energisektoren: En af Fællesskabets prioriteter har siden 1992 været reform 
af energisektoren og forbedring af den nukleare sikkerhed i Ukraine. Dette vil fortsat være 
tilfældet med det mål at mindske Ukraines afhængighed og at øge sikkerheden ved Ukraines 
nukleare anlæg (35% af el-energien fremstilles ved kernekraft). En forudsætning herfor er 
en omstrukturering af energimarkedet i Ukraine, fremme af energibesparelser og alternative 
energikilder, en fortsat indsats for forbedringen af den nukleare sikkerhed, navnlig med 
gennemførelse af aftalememorandummet om nedlukningen af Tjernobyl i 2000. 
a) EF-bistand til omstrukturering af energisektoren: Kommissionens mål er at befordre 
en effektiv energisektor på basis af de markedsøkonomiske principper og 
forsyningssikkerhed. 
Reformen er godt i gang, men der er endnu meget at gøre. Processen for privatisering og 
indførelse af passende lovgivning skal fremskyndes, fordi disse elementer på dette som 
andre områder er en forudsætning for adgang til udenlandske investeringer. Ukraines og 
Fællesskabets ratifikation af traktaten om energichartret vil kunne lette gennemførelsen af 
handlingsplanen. 
Der vil blive lagt an på forskellige typer foranstaltninger: i) støtte af en helhedsstrategi for 
energibesparelser, omstrukturering af kul sektoren, inkl. de sociale problemer, og 
liberalisering af energimarkedet, ii) støtte til at finde pålidelige brændselsforsyningskilder og 
uforskning af andre former for vedvarende energi, iii) optagelse af Ukraine i de regionale 
arbejdsgrupper for rehabilitering af gas- og olieledninger, iv) forundersøgelser og 
ledsageforanstaltninger til lån fra de internationale finansieringsinstitutioner med henblik på 
økonomisk levedygtige og miljøvenlige investeringer, v) industri samarbejde, særlig i form af 
joint ventures mellem operatører og udstyrsleverandører. 
Punkt i) og ii) er særlig vigtige, fordi en lempelse af afhængigheden af russiske forsyninger 
er en prioritet. Kul er klart ingen løsning i denne sammenhæng, og energibesparelser og 
udforskning af egne gasforsyningsmuligheder må bidrage. 
b) den nukleare sikkerhed er en prioritet20 i den globale reform af energisektoren i 
Ukraine. Der forkuseres på to grundlæggende elementer: forbedring af den nukleare 
sikkerhed og gennemførelse af aftalen af december 1995 om lukning af Tjernobyl­
kernekraftværket. Aftalen fastsætter navnlig følgende forpligtelser: gennemførelse af 
projekter for nedlukning af Tjernobyl-kernekraftværket, samarbejde om udvikling af en 
rentabel og miljøvenlig tilgang vedrørende afskærmning af Tjernobyl 4 og opstilling af en 
handlingsplan til løsning af de sociale konsekvenser aflukningen af Tjernobyl. 
- Bistanden til forbedring af den nukleare sikkerhed vedrører i hovedsagen reaktorer 
af WER-typen, som er i drift, og bevilges på basis af bistandsprogrammet på stedet, 
styrkelse af sikkerhedsmyndigheden og bistand på Tjernobyl-værket. 
EF bidrager aktivt til gennemførelsen af aftalen af december 
(aftalememorandummet) om nedlukning af Tjernobyl-kernekraftværket og er fast besluttet 
på, at den planlagte nedlukningsfrist overholdes. På basis af forundersøgelser, som 
Fællesskabet har finansieret, skal der i G7 i 1997 tages stilling til den supplerende 
20 Se Kommissionens informationsnotat af november 1996 om dette emne. 
18 
finansiering, der må forventes pr. projekt. Ukraines bidrag i henhold til 
aftalememorandummet skal også konkretiseres. 
Nedlukningen af Tjernobyl har langsigtede og kortsigtede aspekter. 
- Det langfristede aspekt gælder den indgående omstrukturering af energisektoren. Der er 
behov for investeringer til rehabilitering af de bestående varmekraftværker og for yderligere 
vandkraftværker. Aftalememorandummet omfatter en komplet pakke af foranstaltninger, 
der kommer til at løbe ud over 2000, inden den fuldsrændige omstrukturering af 
energisektoren er gennemført. 
- De kortfristede aspekter gælder sikkerhedsrisici i forbindelse med de nuværende forhold 
på Tjernobyl-værket (reaktordrift og sarkofagens tilstand) og kravet om at finde 
elektricitetforsyning til erstatning af den, der leveres af de reaktorer, der skal nedlukkes. 
Ifølge de ukrainske myndigheder kan de to kernereaktorer, der er under opførelse i Rovno 
og Khmelnitsy (R4K2-projektet), i 2000 levere elektricitet til erstatning af de to Tjernobyl­
reaktorer. 
- Der er to foranstaltninger af særlig betydning for Fællesskabet i tiden indtil medio 1997 
for at sikre et fast og ubetinget tilsagn fra Ukraine om at ville lukke Tjernobyl-værket i 
2000. Det drejer sig om finansiering af færdiggørelsen af de to reaktorer, der er under 
opførelse, og de nødvendige skridt til at garantere sikkerheden ved sarkofagen. 
Hvad angår færdiggørelsen af de to reaktorer, skal 70% af investeringen (ca. 1000 mio. 
USD) betales med lån fra Euratom (op til 400 mio. ecu) og fra EBRD. 
Finansieringsafgørelserne er under forberedelse. Der er taget alle hensyn i 
sikkerhedsmæssig, økonomisk, miljømæssig og finansiel henseende. EBRD og 
Kommissionen har aftalt at pålægge et panel af eksperter at fremkomme med en ny 
investeringsanalyse over de laveste omkostninger som led i kravet i aftalememorandummet 
om, at der søges de mindst bekostelige elforsyningsinvesteringer til dækning af Ukraines 
fremtidige nationale elforsyningsbehov. Den fornødne finansielle omhu kommer til at 
afhænge af Ukaines beslutninger vedrørende kernekraftsektoren, hvori det skal sikres, at 
låntageren er i stand til at tilbagebetale lånene. Ifølge den aktuelle planlægning skal 
låneafgørelserne forlægges Kommissionen og EBRD medio 1997. 
Selvom finansieringen af sarkofagen ikke udgør en del af aftalememorandummet, anser den 
ukrainske præsident spørgsmålet for vigtigt, og som vedtaget af lederne af G7 på topmødet 
i Moskva vil G7 og Ukraine begynde at drøfte spørgsmålet i december. 
Det er derfor af største vigtighed, at retningslinjerne for finansieringen af både 
færdiggørelsen af R4K2 og sarkofagen snarest behandles. 
c) de økonomiske og sociale aspekter af ulykken og nedlukningen af Tjernobyl er også 
vigtige elementer i den samlede bistand fra Fællesskabet i Tjernobyl-sagen. Det sociale 
element i forbindelse med nedlukningen af værket udgør en integrerende del af 
aftalememorandummet, og EF skal bidrage til analysen af problemet med erhvervsmæssig 
genindpasning af det personale, der berøres af lukningen af værket, den økonomiske, 
sociale og miljømæssige regenerering af de regioner, der har været ramt af radioaktiv 
stråling samt medicinsk bistand til udvikling af specifikke behandlinger (feks. 
skj oldbruskkirtelcancer). 
DISPONIBLE INSTRUMENTER 
19 
Dette dokument henvender sig til medlemsstaterne til generel orientering, og det indeholder 
oplysninger om konkrete tiltag. Der redegøres for disse i sidste del i emnemæssig orden 
svarende til prioriteterne i dette dokument. Unionens strategi for Ukraine udgør på den ene 
side en helhed, men de konkrete foranstaltninger hviler på mange forskellige retsgrundlag. 
De nævnte foranstaltninger kan afføde i) bistandsaktioner i fællesskabsregi omfattet af 
Tacis-forordningen, ii) foranstaltninger i fællesskabsregi som led i gennemførelsen af 
interimsaftalen, iii) foranstaltninger i blandet regi i forbindelse med gennemførelsen af PCA, 
når denne er ratificeret, iv) foranstaltninger henhørende under afsnit V og VI i traktaten om 
Den Europæiske Union, v) foranstaltninger, som henhører under medlemsstaternes 
enekompetence, i hvilken forbindelse det er dem, der skal træffe alle beslutninger. 
1. På fællesskabsplan: Fællesskabet råder over en række midler for bistand til Ukraine (se 
bilag II), hvor af nogle er åbne for alle de nye uafhængige stater (Tacis), medens kun et 
meget begrænset antal lande kan komme i betragtning i forbindelse med andre, som feks. 
makrofinansiel bistand, der er ydet siden 1994, eller Eurratom-låneinstrumentet for 
forbedring af den nukleare sikkerhed. 
De prioriterede retningslinjer, der er fastlagt i det vejledende Tacis-program, som blev 
underskrevet i september 1996 for perioden 1996-99 (reform af lovgivning, 
virksomhedsreform og udvikling af den private sektor, reform af energisektoren og miljø) 
dækker i vid udstrækning de mål, der er omhandlet i dette dokument og gør det muligt 
omgående at skride til handling. En fjerdedel af det disponible budget for de nye 
uafhængige stater for perioden 1996-99 er afsat til Ukraine, hvoraf der vil blive disponeret 
over en første tranche på 110 mio. ecu inden udgangen af 1996. 
Man bør undersøge, om det er muligt at tage andre instrumenter i brug, som feks. EIB-
interventioner i infrastrukturprojekter i Ukraine (navnlig i forbindelse med de 
transeuropæiske net), og anspore til samarbejde med EBRD for at øge dennes indsats i 
Ukraine side om side med Fællesskabet og de andre større partnere. 
2. Samarbejde på grundlag af afsnit V og VI i traktaten om Den Europæiske Union 
(FUSP og tredje søjleV. det drejer sig om sikkerhed og bekæmpelse af organiseret 
kriminalitet og ulovlig indvandring, og der er behov for et udvidet samarbejde fra 
Kommissionens, Rådets og medlemsstaternes side og med den ukrainske part og sikkert 
også udvikling af særlige instrumenter. 
3. På medlemsstatniveau findes der et vigtigt potentiel, der kræver, at der søges et bedre 
samvirke med Fællesskabets aktioner. Arbejdet med oprettelsen af det ukrainske center for 
juridisk og politisk rådgivning sammen med et vigtigt tysk projekt kan i denne forbindelse 
danne model. Nogle medlemsstater er stærkt engageret i Ukraine i bilateral sammenhæng, 
og alle er det via deres bidrag til internationale institutioner som Verdensbanken og EBRD. 
Nogle områder egner sig til decentrale initiativer: feks. uddannelse og erhvervsuddannelse, 
hvor medlemsstaterne bør anspores til at tage flere initiativer (udstationering af 
lærerkræfter, studiestipendier i Europa, støtte af sprogundervisningen i Ukraine, 
informationsudvekslingsnet, universitetssponsoring) industrielt og videnskabeligt 
samarbejde. 
20 
KONKLUSION 
Ukraine har tydeliggjort, at det ønsker at integrere sig i det europæiske samarbejdsområde, 
og med den nye geopolitiske udvikling placeres dette store land umiddelbart ved Unionens 
grænser Det er en helt ny situation for såvel Unionen som Ukraine. Unionen havde indtil 
1991 kun en enkelt samtalepartner fjernt ude i denne region; nu har den en ny partner, der 
står den geografisk nær, og som politisk har vist, at den er anderledes, og at den er rede til 
at bidrage til stabiliteten i regionen. Ukraine har for første gang i sin historie et andet valg 
end at sværge troskab til den ene eller den anden af sine magtfulde naboer21 
Ukraine har også givet pant på sin vilje og evne til at nærme sig til Europa og reformere sin 
økonomi og sit samfund. Det er af så meget større værdi, som det er sket med 
udgangspunkt i en situation med meget store hindringer, som beskrevet i første del af dette 
dokument. 
Men landet befinder sig endnu midt i vadestedet og vil ikke kunne komme videre uden 
international støtte. En sådan bistand skal naturligvis være konkret med følgende 
umiddelbare prioriteter: 
i) omstilling af samfundet med alle disponible midler, der er til rådighed i PCA 
(medlemsstaternes ratifikation og aftalens ikrafttræden) 
ii) støtte til reformen af økonomien (beslutning om en ny makrofinansiel bistand i 
1997) 
iii) reform af energisektoren, navnlig med nedlukning af Tjernobyl (finansiering og 
gennemførelse af aftalen mellem G7, EF og Ukraine, herunder finansiering af sarkofagen) 
iv) udforskning af muligheder for en forbedring af den bilaterale samhandel 
(arbejdsgruppe vedrørende samhandelen) 
v) skabelse af egnede rammer for private investeringer. 
Disse prioriteter beskrives nærmere i den efterfølgende del af dokumentet 
Bistanden skal også give de ukrainske myndigheder og den ukrainske befolkning et politisk 
perspektiv, som kan træde i stedet for en eventuel tilbagevenden til de gamle tilstande og 
løse op for afhængigheden af deres magtfulde nabo22. 
Unionen har her en lejlighed, som den ikke må forspilde, til at bidrage til tilblivelsen ved 
sine grænser af et stort demokratisk land, der bidrager til stabiliteten i regionen, som har et 
indlysende økonomisk potentiel, og som den kan blive knyttet til ved et solidt 
parnerskabsforhold 
21 Som man ved, har Ukraines uafhængighed to gange været afkort varighed (1648-1654 og 1918-1921) 
på gmnd af manglende mulighed for stotle og en forankring uden for de to magtfulde naboer. 
22 De ukrainske myndigheder søger resolut en forankring i Europa, men 54% af folkeopinionen ønsker 
stadig en tilknytning til Rusland i fremtiden (Eurobarometer marts 1995). 
21 
KONKRETE AKTTONER 
1. STØTTE TIL STABILISERING OG REFORM AF ØKONOMIEN 
Iværksatte aktioner : 
lacis : Der er under handlingsprogrammerne i 
1991-1995 ydet støtte til adskillige projekter på 
områderne privatisering, postprivatisering, 
finansielle tjenesteydelser, udvikling af 
SMV'er, omstilling af militærindustrien og 
produktion, forarbejdning og distribution 
af fødevarer. Tacis-bistanden til 
privatisering har været en kombination af 
institutionel støtte, især til 
statsejendomsfonden (SPF) og Kontoret for 
Udvikling af Små og Mellemstore 
Virksomheder (SMEDA), samt støtte til 
privatiseringen af specifikke virksomheder 
Makrofinansiel bistand: Udbetaling af 
betalingsbalancestøtte på 85 mio. ECU i 1995 
og af 1. tranche på 100 mio. ECU ud af højst 
200 mio. ECU i 1996 til støtte for programmet 
med stabilisering og økonomiske reformer samt 
i tilknytning til de fremskridt, der er er 
konstateret i forbindelse med Tjernobyl-sagen. Aktioner, som skal iværksættes : 
Tacis : Prioriteringerne er defineret i det vejledende Tacis-
program for denne periode (støtte til udvikling af de 
institutionelle rammer, reform af de lovgivnings- og 
forskriftsmæssige rammer, reform af virksomhederne og 
udvikling af den private sektor, reform af energi- og 
miljøsektoren), som er i overensstemmelse med 
retningslinjerne for reformen af Ukraines økonomi. 
Kommissionens godkendelse 
handlingsprogrammet for 1996 af 
- Handlingsprogrammet for 1997 under udarbejdelse -
afgørelse forventet: 
Oprettelse af det ukrainske center for juridisk og 
politisk rådgivning (UEPLAC), hvormed der skal ydes 
rådgivning om juridiske sporgsmål og økonomisk politik til 
parlamentet, præsidenten og premierministeren 
(supplerende aktion til den aktion, der er iværksat af 
Tysklands bilaterale bistand). 
Makrofinansiel bistand: Hvis det er muligt, 
udbetaling af 2. tranche af lånet på 200 mio. ECU, 
som der blev truffet afgørelse om i 1995; 
en anmodning for 1997 er ved at blive behandlet. Tidsplan 
1996-1999 
Oktober 96 
Marts 97 
Primo 97 
Ultimo 96 
Januar 97 
22 
2. OMSTILLING AF DET UKRAINSKE SAMFUND 
Iværksatte aktioner : 
• Juridisk rådgivning vedrørende 
parlamentariske procedurer og bank­
lovgivning; rådgivning om økonomisk 
politik i tilknytning til et tysk projekt under 
Forbundsøkonomiministeriet. 
• Fælles program med Europarådet om 
tilpasning af Ukraines lovgivning til 
demokratiske kriterier. 
Uddannelsesprojekt 
deputerede. for ukrainske 
Støtte til NGO*er (demokrati, 
fattigdomsbekæmpelse, LIEN/WEF). 
Politisk rådgivning med henblik på 
styrkelse og omorganisering af offentlige 
arbejdsformidlinger. 
Der er gennemført andre aktiviteter inden 
for uddannelse, omskoling, erhvervs­
vejledning og opbygning af strukturer for 
arbejdsmarkedsdialog med henblik på 
effektiv udarbejdelse af politikker. Aktioner; søm skal iværksættes : 
Fællesskabet: 
• i overensstemmelse med målene for iværksættelsen af 
den fælles handlingsplan, vil moderniseringen og 
reformen af statsapparatet være et af de overordnede 
mål for denne periode. 
• videreførelse af støtten til udvikling af det civile 
samfund og til demokratiet gennem de instrumenter, 
der er udviklet til dette formål (demokrati-programmer, 
LIEN, venskabsbyer, TEMPUS, osv.) og med særlig 
vægt på uddannelsesspørgsmål. 
• videreførelse og styrkelse af samarbejdet med 
Europarådet. 
• Videreførelse af støtten til udvikling af aktiv 
beskæftigelsespolitik. Bistanden i 1996-99 vil 
fokusere mere dybtgående på (i) støtte til generel 
politik, (ii) fremme af aktive arbejdsmarkeds­
foranstaltninger og (iii) opbygning af institutioner. 
Medlemsstaterne: 
• udsending af lærerkræfter, tildeling af stipendier i 
Europa, støtte til undervisning i europæiske sprog i 
Ukraine, netværk for udveksling af information, 
sponsorering af universitetsinstitutioner. Tidsplan 
1996-1999 
1996-1999 
1. halvår af 
97 
1996-1999 
23 
3. UKRAINES PLADS I DEN EUROPÆISKE SIKKERHEDSARKITEKTUR 
Iværksatte aktioner : 
Samarbejde fra Ukraines side med 
Stabilitetspagten, NACC og PfP og med 
WEU, støtte til regionalt samarbejde. Aktioner, som skal iværksættes : 
FUSP: 
• styrkelse af politiske møder på forskellige niveauer, 
med mulighed for om fornødent at organisere 
topmøder; 
1. sikkerhedsspørgsmål: 
• styrkelse af den politiske dialog om 
sikkerhedsspørgsmål og orientering af Ukraine om 
Unionens politik på dette område; 
• udvikling af bestående samarbejdsforanstaltninger 
og af kontakter på ekspertniveau (især vedrørende 
spørgsmål om ulovlig handel med nukleare 
materialer); 
• udvikling af fælles aktioner med Ukraine på 
området internationale forbindelser og 
inddragelse af Ukraine i de enkelte skridt, der 
tages af Unionen (vedrørende feks. CTBT, miner 
og ikke-spredning); 
• fremme af Ukraines ratificering af internationale 
traktater, 
• fortsættelse af overvejelserne i Rådet om Ukraines 
plads i den europæiske sikkerhedsarkitektur; 
• videreførelse af støtten til udviklingen af OSCE og 
dens arbejde på grundlag af en europæisk 
sikkerhedsmodel og i samarbejde med Ukraine. 
2. udenrigspolitiske spørgsmål: 
• styrkelse af den politiske dialog, 
• konsultationer med Ukraine forud for visse 
begivenheder (feks. UNGA); 
• konsultationer på ekspertniveau med FUSP-
gruppen, på ad hoc-basis. 
Fællesskabet (Tacis ) : 
• for så vidt angår det regionale samarbejde, styrkelse 
af bistanden gennem en bedre koordination af de 
eksisterende bistandsprogrammer og udvikling 
af synergier (Tacis, Phare, Meda, 
Sortehavssamarbejdet, Ukraines forbindelser med 
CØE-landene). Tidsplan 
24 
4. STØTTE TIL DET REGIONALE SAMARBEJDE 
Iværksatte aktioner: 
a) Sortehavet 
Tacis: diverse miljøprojekter. 
b) Samarbejde med Centraleuropa 
c) Samarbejde med NIS 
Tacis: samarbejde siden 1992 inden for 
netværk, miljø og landbrug Aktioner, som skal iværksættes: 
Fællesskabet: 
• fortsættelse af overvejelserne i Rådet om udviklingen i 
denne region; 
• bedre koordination af de eksisterende 
bistandsprogrammer og udvikling af synergier 
(Tacis, Phare, Meda, Sortehavssamarbejdet, Ukraines 
forbindelser med CØE-landene). 
• udvikling af samarbejdet med IFVer inden for 
områder som feks. transport, miljø, energi og turisme. 
For så vidt angår TEN (det transeuropæiske netværk): 
• støtte til afholdelsen af en konference i Ukraine om 
transportkorridorer, 
• bistand til Ukraines forberedelser til den 
paneuropæiske transportkonference. 
Tacis: anvendelse af det grænseoverskridende 
samarbejdsprogram til at udvikle samarbejdet mellem 
Ukraine og dets vestlige nabolande, specielt inden for: 
• udvikling af regionale og lokale samarbejdstiltag 
• miljø 
• forvaltning af grænseovergange 
• transport (TEN). 
Tacis: anvendelse af det "mellemstatslige" program til at 
udvikle fælles projekter, især inden for miljø, energi, 
transport og telekommunikation. Udvikling af fælles 
projekter med NIS inden for telekommunikation. 
• stotte til Ukraines deltagelse i NIS-arbejdsgruppen 
med henblik på rehabilitering, modernisering og 
rationalisering af olie- og gasledninger (transport af 
olie og gas); 
• udvikling af transportkorridorerne II og IX inden 
for TEN; Tidsplan 
Maj 1997 
Juni 1997 
I gang 
25 
5. UDDYBNING AF DE AFTALEMÆSSIGE FORBINDELSER 
Iværksatte aktioner : 
5.a) iværksættelse af PC A-muligheder 
• ratifikation af PCA fra fem medlemsstaters 
og EP's side; 
• bistand til tilpasning af Ukraines lovgivning 
til principperne i PCA, 
• udvikling af samarbejdsområder, der er 
omfattet af PCA. 
Tacis: hidtil har bistanden på miljøområdet især 
omfattet regionale projekter, navnlig i 
Sortehavsområdet. Aktioner, som skal iværksættes : 
Medlemsstaterne: 
• ratifikation af PCA 
Fællesskabet + medlemsstaterne: 
• fremskyndet iværksættelse af elementer i PCA i det 
omfang, det er muligt; 
• videreførelse af bistanden til tilpasningen af 
Ukraines lovgivning til principperne i PCA, 
• og til udviklingen af samarbejdsområder, der er 
omfattet af PCA, bl.a.: 
5.a.l Miljø 
I overensstemmelse med den nye Tacis-forordning skal de 
nye årlige programmer indeholde flere miljørelaterede 
aktiviteter. Projekter vedrørende spildevand, forvaltning 
af fast affald, kontrol med industriforurening, 
fjernvarme, forvaltning af farligt affald øg biodiversitet 
vil blive udviklet og støttet som supplement til 
horisontale foranstaltninger. 
I forbindelse med den paneuropæiske 
ministerkonference om miljøspørgsmål i Århus, 
Danmark, der forventes at fokusere stærkt på miljøet i 
NIS, vil EF fremme Ukraines samarbejde med 
Centraleuropa og NIS, mere specifikt gennem. 
• en videreudvikling af både Ukraines Nationale 
Miljøhandlingsplan (NEAP) og lokale miljøplaner 
på grundlag af de principper, der gælder for den 
europæiske miljoproces og dens 
miljøhandlingsprogram i Central- og Østeuropa; 
• styrkelse af miljøcentret i Kiev som led i det NIS-
dækkende netværk under det "nye regionale 
miljøcenter (NREC)"-projekt, der startede i 1996; 
• videreførelse af støtten til ukrainsk deltagelse i 
Miljøprogrammet for Sortehavsområdet, der blev 
igangsat i 1993, især i forbindelse med opfyldelsen af 
landets forpligtelser i henhold til den strategiske 
handlingsplan for Sortehavsområdet, der blev 
undertegnet i Istanbul den 31. oktober 1996, og som 
fokuserer på det regionale aktivitetscenter for 
overvågning af særlig forurening ved Det Nationale 
Videnskabelige Center for Havmiljø i Odessa. 
• stotte til miljøprojekter, der udvikles af lokale og 
regionale aktorer i Ukraine med lokale og regionale 
myndigheder uden for Ukraine/CØE-landene. Tidsplan 
1. halvår 
af 97 
Hurtigst 
muligt 
Juni 1998 
1996-97 
1997 
1997 
1997-98 
26 
Iværksatte aktioner : 
Medlemsstaterne: Inden for rammerne af den 
bilaterale bistand gennemfører fem23 
medlemsstater aktiviteter i Ukraines 
landbrugssektor, heraf tre med betydelige, 
omfattende aktiviteter (Tyskland, Det Forenede 
Kongerige og Nederlandene). 
Tacis: Programmet har finansieret 25 projekter 
i denne sektor som led i de årlige 
handlingsprogrammer for over 31 mio. ECU. 16 
projekter er allerede afsluttede, og 9 fortsat 
under gennemførelse. De igangværende 
projekter vil blive afsluttet i september 1997. 
programmet "Productivity Initiative" 
støttet siden 1995; 
Ukraine støttes af BCC (Kontoret for 
Virksomhedssamarbejde); Aktioner, som skal iværksættes : 
5.a.2 Landbrug 
• der skal sikres storre koordination med de vigtigste 
donorer, der er involveret i denne sektor. 
• Flere aktioner vil beskæftige sig med behovet for 
omstrukturering og udvikling af virksomheder efter 
privatisering, støtte til udvikling af kreditfaciliteter 
for private landbrugere samt agroindustrielle og 
landbrugsmæssige servicevirksomheder i 
almindelighed. 
5.a.3 Industrielt samarbejde 
• Dialog om politisk dialog: nedsættelse af en 
arbejdsgruppe, som skal identificere de områder, hvor 
der kan gennemføres samarbejdsaktioner med den 
private sektor. De industrisektorer, hvor der opnås en 
stor værditilvækst (landbrugsfødevarer, mekanik, 
forbrugsgodeindustrien), bør prioriteres. 
• Kommissionen fortsætter sit samarbejde på stedet med 
forretningskredse, bl.a. ved at deltage i "Euro­
business club"; 
• Tilrettelæggelse af rundbordssamtaler med ukrainske 
virksomhedsledere for at udveksle erfaringer og råd og 
iværksætte fælles initiativer; 
• Oprettelse af et netværk af rådgivere i de forskellige 
aktivitetssektorer ("Advisory business councils"), som 
skal bistå Kommissionen og Ukraines regering med 
deres erfaringer vedrorende politikker, der skal 
iværksættes inden for investeringer, industripolitik, 
teknologi osv. 
Fællesskabet (Tacis ) : 
Et Tacis-projekt vedrørende omstruktureringen af jern-
og stålindustrien skal til at starte. Der vil i den 
sammenhæng kunne blive tale om videre bistand 
vedrørende udformningen af projekter for 
omstrukturering af virksomheder; 
Den nye Tacis-forordning indeholder bestemmelser om 
fremme af industrisamarbejde og støtte til 
gennemforelse af joint ventures gennem finansiering af 
kapitalinteresser i små og mellemstore selskaber 
(JOPP). Der vil kunne udvikles et specifikt initiativ 
for Ukraine på grundlag af de lokale behov; Tidsplan 
1. halvår af 
97 
Hurtigst 
muligt 
1997 
Primo 1997 
1997 
Tyskland, Nederlandene, Det Forenede Kongerige, Frankrig og Sverige. 
27 
Iværksatte aktioner : 
Kommissionen: FoU-samarbejdet med 
ukrainske deltagere startede i 1992 med den 
internationale aftale om videnskabeligt 
samarbejde mellem EF og ministeriet for 
Tjernobyl-anliggender. Der blev gennemført 
undersøgelser om sundhedsspørgsmål, miljø og 
styring af nødsituationer. I 1993 indledtes 
samarbejdet inden for rammerne af Den 
Internationale Sammenslutning for Fremme af 
Samarbejde med Forskere i de Nye Uafhængige 
Stater (INTAS), og dette blev i 1994 udvidet 
med deltagelse i 5 særprogrammer under det 3. 
rammeprogram (PECO) og fremme af fælles 
projekter og netværk (COPERNICUS). Der 
blev inden for rammerne af PECO finansieret 
35 projekter for i alt 521 750 ECU (miljø, ikke-
nuklear energi, sikkerhed i forbindelse med 
nuklear fission, biomedicin og sundhed, 
menneskelige ressourcer og mobilitet). Under 
COPERNICUS blev der finansieret 12 projekter 
for i alt 332 600 ECU (informationsteknologi, 
kommunikations-teknologier, telematik og 
sprogteknologi, produktionsteknik, 
forarbejdning og materialer, måling og 
prøvning). 
Ukrainske forskere kan deltage i alle EU's FoU-
projckter inden for rammerne af det 4. 
rammeprogram ( 1994-98). Aktioner, som skal iværksættes : 
• deltagelse fra Ukraines side i det europæiske net for 
virksomhedssamarbejde (BC-NET); 
• videreførelse og styrkelse af koordinationen af tiltag 
med EBRD; 
• aktiviteterne i de kommende år vil fokusere på 
overførsel af knowhow, gennemførligheds- og 
bæredygtighedsundersøgelser og proaktive 
konsulenttjenester til Ukrainske erhvervsdrivende; 
• uddannelse af industriledere inden for rammerne af 
programmet "Productivity Initiative". 
5.a.4 Videnskabeligt og teknisk samarbejde 
Fællesskabet: 
• samarbejdsprogrammerne inden for FoU bør anspores 
aktivt, især ved hjælp af øget støtte til USTC24, 
udvekslinger af unge videnskabsmænd og netværk 
for informationsudveksling; 
• opnåelse af mandat til deltagelse i USTC; 
• gennemførelse af programmer som forudset i PCA, 
(Copernicus, Peco, osv.); 
• undersøgelse af mulighederne for et 
informationsseminar i Kiev i tilfælde af, at der fra 
ukrainsk side vises interesse for et sådant 
arrangement. Tidsplan 
1997 
USTC: Ukranian Science and Technology Center. Oprettet i 1994, operationelt siden februar 1995. Har som mål at finansiere 
forskningsaktiviteter, der gennemføres af ukrainske videnskabsmænd, som tidligere arbejdede med militærforskning. I december 1995 blev 
der godkendt 12 projekter for et beløb på 1,6 mio. $. EF er i færd med at tilslutte sig til centret. 
28 
Iværksatte aktioner : 
Tacis: har mellem 1991 og 1993 støttet 
reformen af institutionerne og moderniseringen 
af infrastrukturer. Aktioner, som skal iværksættes : 
5.a.5 Bekæmpelse af 
hvidvaskning af penge organiseret kriminalitet og 
Kommissionen+Rådet+medlemsstaterne (2. og 3. søjle) 
• i forbindelse med udviklingen på sikkerhedsområdet og 
aktioner vedrørende bekæmpelse af organiseret 
kriminalitet og ulovlig indvandring kræves der et større 
samarbejde både med Kommissionen og 
medlemsstaterne og med den ukrainske part. 
• der vil blive iværksat en regional undersøgelse om 
den 3. søjle som start på et nødvendigt samarbejde 
mellem EU og NIS på dette område. 
5.a.6 Transport 
Fællesskabet: 
• prioritering af bistand til programmet for 
transeuropæiske netværk, specielt med hensyn til 
multimodale forbindelser mellem Ukraines 
nationale transportnet og resten af kontinentets 
transportnet; det er i den sammenhæng vigtigt at 
forbedre grænseovergangene; 
• juridisk og teknisk rådgivning med henblik på 
vedtagelse af mere gennemsigtige førskrifter på 
områderne udbud, vejtransport og privatisering af 
transportsektorer; 
• udvikling af forberedelsesfasen for investeringer i 
infrastrukturer i tæt koordination med EBRD. 
Fællesskabet + medlemsstaterne: 
• aktion med henblik på at sikre, at 
luft transportvirksomheder, der betjener Ukraine, 
ikke forskelsbehandles 
• bistand til organisering og uddannelse afledere; 
Mulighed for inddragelse af Ukraine i multilaterale 
arrangementer/konferencer som feks. det næste EU/CØEL 
informationssamfunds-forum, som vil finde sted i 
Bruxelles. Det vil være nyttigt, hvis Tacis afholder 
omkostningerne til Ukraines deltagelse i dette (eller 
tilsvarende møder) på samme måde, som Phare har gjort 
det for CØE-landene. Tidsplan 
1. halvår af 
97 
Efteråret 
97 
Nov. 96 
29 
Iværksatte aktioner : 
5.a.6 Telekommunikation 
• Faglig bistand til kommunikations-
ministeriet til udformning af politikker, 
forberedende lovgivningsarbejde og 
etablering af regeludstedende myndigheder 
med henblik på telekommunikations- og 
frekvensforvaltning; 
• Faglig bistand til de vigtigste driftsselskaber 
til vurdering af radioteknologi i 
landdistrikter, markedsføring og 
omorganisering af selskaber samt andre 
dertil knyttede ledelsesopgaver. 
5.b) Udvikling af bilateral samhandel 
• bistand til Ukraine i forbindelse med dets 
tiltrædelse af WTO med henblik på at 
tilpasse landets handelslovgivning til de 
internationale normer samt principperne i 
interimsaftalen, specielt med hensyn til 
standarder, certificering og intellektuel 
og industriel ejendomsret. Aktioner, som skal iværksættes 
Fællesskabet: 
• nedsættelse af en fælles arbejdsgruppe (EF+Ukr.), 
der skal identificere årsagerne til uligevægte: 
søgning af midler til at genskabe balancen i 
samhandelen, identifikation af forskellige former 
for hindringer, alarmsystem og opfølgning af 
afgørelser; 
• ikrafttrædelsen af PCA vil bekræfte de udsigter, 
der er fastsat i artikel 4. Dette perspektiv 
understreger vigtigheden af at videreføre den 
økonomiske reformproces. 
• stålhandel: Kommissionen vil indlede forhandlinger 
den 28.-29. november i Kiev med henblik på en ny 
EKSF-aftale. I direktiverne forudses der en 
længere 5-årig aftale, hvori der skal tilstræbes 
bedre åbning af Fællesskabets marked, eventuelt 
med mulighed for afskaffelse af kvantitative 
restriktioner for ukrainske stålprodukter, til 
gengæld for tilvejebringelsen af hensigtsmæssige 
markedsvilkår i den ukrainske økonomi, nemlig 
"anvendelsen af discipliner, der ikke må være 
mindre strenge end dem, der anvendes i 
Fællesskabet, for så vidt angår konkurrence og 
statsstøtte". Dette tilbud vil udgøre en vigtig 
udsigt til markedsåbning. 
• tekstiler: yderligere gradvis liberalisering af 
fællesskabsordningen overfor ukrainske produkter i 
overensstemmelse med PCA i perioden 1996-99. 
• tiltrædelse af WTO: videreførelse af bistanden til 
tilpasning af handelslovgivningen til de 
internationale normer i overensstemmelse med 
PCA og med henblik på tiltrædelse. Tidsplan 
November 
96 
1998 
November 
96 
30 
Iværksatte aktioner : 
• antidumpingpolitik: Kommissionens 
holdning, som blev fremført under Det 
Blandede Udvalgs møde i maj 1996, hviler 
på følgende elementer: antidumping­
bestemmelser udgor en integreret del af de 
bestemmelser, der gælder for det 
multilaterale handelssystem, de nuværende 
antidumpingforanstaltninger berører en 
meget begrænset del af EF's samhandel med 
Ukraine, idet de berørte under 1% af 
Ukraines eksport i 1994. Der er otte 
produkter, som berøres heraf. Der er 
allerede blevet afholdt to seminarer om 
antidumpingpolitik i Ukraine. 
5. c) udvikling af investeringerne Aktioner, søm skal iværksættes : 
• antidumping: afiioldelse af seminarer for ledere; 
• Kommissionen står til rådighed med hensyn til 
undersøgelse af muligheder for at indrømme 
særbehandling til producenter i ikke-
markedsokonomier, som fremlægger bevis for, at de 
arbejder uden statsintervention. 
Fællesskabet (Tacis) : 
• bistand til udvikling af det sekundære marked for 
aktier i privatiserede selskaber (bistand til 
fondsborsen i forbindelse med oprettelse af 
depositarer, kontrol og tilsyn med kapitalmarkeder og 
personaleuddannelse). 
• stottc til finanssektoren til indførelse af internationale 
regnskabsstandarder i de ukrainske banker. 
Medlemsstaterne: ansporingen af investeringerne inden 
for rammerne af PCA (artikel 54 i PCA) inddrager 
medlemsstaterne. Undersøgelse af systemer for 
investeringsgarantier, udvikling af et bilateralt netværk til 
fremme af udvekslinger/liandelskamre . 
Tyskland har meddelt, at der oprettes en tysk-ukrainsk 
fond for SMV'er som en forløber for en bank, der yder 
kreditter til SMV'er. Tidsplan 
31 
6. BISTAND TIL REFORM AF ENERGISEKTOREN 
Iværksatte aktioner : 
6. a) omstrukturering af energisektoren 
• Fællesskabet har anvendt 55 mio. ECU i 
perioden 1991-96, svarende til 35% af 
beløbet til sin faglige bistand til Ukraine til 
energiområdet og 24% til nuklear sikkerhed. 
Overordnede retningslinjer: 
(i) støtte til etablering af en decentralt og 
konkurrencepræget produktions- og 
distributionsstruktur baseret på et system, 
som afspejler omkostningerne; 
(ii) støtte til energibesparende 
foranstaltninger og aktioner for effektiv 
energiudnyttelse, især i industrien; 
(iii) støtte til modernisering af produktions­
apparatet. 
• EBRD har disponeret over 150 mio. ECU i 
Ukraine i 1995, og der vil i 1996 skulle 
disponeres over 200 mio. ECU, primært i 
den private sektor. Aktioner, som skal iværksættes : 
Fællesskabet: vil fortsætte med at udvikle en 
helhedsstrategi for fremskridt på alle områder inden for 
energiproduktion og -udnyttelse, herunder effektiv 
energiudnyttelse: 
• oprettelse af en struktureret dialog med Ukraine 
vedrørende energipolitik med henblik på at relancere 
sektoren med fokusering på konkurrencepræget marked 
og at sikre forsyningssikkerhed og energidiversificering 
for både Den Europæiske Union og Ukraine; 
• udformning af samarbejdsordninger, som styrkes 
gennem udvekslinger af institutionelle erfaringer og 
teknologisk knowhow; 
• fremme af finansieringen af udvalgte ordninger gennem 
samarbejde med passende finansieringsinstitutioner, 
navnlig EBRD; 
• fortsat støtte til omstrukturering af energisektoren på 
grundlag af sunde økonomiske principper 
(omkostningsminimerende valgmuligheder, 
omkostningsbaserede tariffer og effektivt 
opkrævningssystem); 
• fortsatte bestræbelser for at gennemføre politikker og 
programmer for effektiv energiudnyttelse i alle 
Ukraines økonomiske sektorer; 
• fremme af en global strategi for omstrukturering af 
kulscktorcn under hensyntagen til den sociale dimension 
i Ukraine, navnlig i Donbass-rcgionen; 
• sikring af transitordninger for olie og gas, som er 
vigtige både for at opfylde Den Europæiske Unions 
energiimportbehov og for at give Ukraine en 
indtægtskilde: støtte til Ukraines deltagelse i NIS-
arbejdsgrupper vedrørende rehabilitering, 
modernisering og rationalisering af olie- og 
gasledninger; 
• tilskyndelse til udvikling af lovgivningsmæssige og 
finansielle rammer for oprettelse af industrielt 
samarbejde og joint ventures på energiområdet. 
Kommissionen + medlemsstaterne: ratifikation af 
traktaten om energichartret med henblik på at virkeliggøre 
disse mål. Tidsplan 
1996-1999 
32 
Iværksatte aktioner : 
6. b) nuklear sikkerhed 
Tjernobyl nedlukning af 
EF spiller en væsentlig rolle i iværksættelsen af 
EU/G7-planen, som blev vedtaget i Napoli i 
1994, vedrørende omstruktureringen af den 
nukleare sektor og især nedlukningen af 
Tjernobyl. 
Fællesskabet har som medlem af G7-
arbejdsgruppen om nuklear sikkerhed deltaget i 
udarbejdelsen af handlingsplanen og 
forhandlingerne. 
Fællesskabet har finansielt forpligtet sig til at 
bistå Ukraine med at gennemføre planen. 
Fællesskabet har finansieret undersøgelser på 
følgende områder: 
^nedlukning af reaktor 1, 2 og 3 i Tjernobyl­
værket, 
* sikring af den ødelagte reaktor (sarkofag) 
^færdiggørelse af reaktorerne Rovno 4 og 
Khmelnitsky 2 (projektforvaltning, inspektion 
på stedet, arbejde med henblik på opnåelse af 
lån) 
Fællesskabet har deltaget {finansieringen af de 
nye installationer, der er nødvendige for 
nedlukningen af Tjernobyl. 
EBRD deltager i finansieringen af aktioner 
under G7-planen for Tjernobyl og administrerer 
fonden for nuklear sikkerhed på 200 mio. $ 
(NSA). Aktioner, som skal iværksættes 
Fællesskabet: 
• bidrag til iværksættelse af aftalen om nedlukning af 
Tjernobyl-værket i år 2000. 
• afgørelse inden for rammerne af G7 om supplerende 
finansiering, der forudses: 
(i) ydelse af Euratom-lån til finansiering af færdiggørelsen 
af de to reaktorer Rovno og Khmelnitsky, såfremt den 
igangværende undersøgelse bekræfter, at dette er den 
mindst omkostningskrævende løsning, således som det 
kræves i aftalememorandummet; 
(ii) Fællesskabet vil sammen med G7-partnerne skulle 
træffe betydningsfulde politiske beslutninger: 
gennemførelse af de fornødne foranstaltninger for at 
sikre, at beskyttelseskappen er sikker (Tjernobyl enhed 
4). 
(iii)Ukraincs bidrag, der er fastsat i 
aftalememorandummet, bor ligeledes konkretiseres. 
• Videreførelse af igangværende programmer for at 
sikre et højere beskyttelses- og sikkerhedsniveau i 
de eksisterende atomkraftværker. Tidsplan 
Medio 
1997 
Medio 
1997 
Medio 
1997 
Medio 
1997 
1996-1999 
33 
Iværksatte aktioner : 
6. c) økonomisk, social og miljømæssig 
regenerering og sekundære medicinske følger 
af Tjernobyl 
• Det fælles EU/Ukraine/USA-projekt for 
udvikling af en handlingsplan for de 
sociale følger af nedlukningen af 
Tjernobyl-atomkraftværket (CNPP) 
startede i oktober 1995 som svar på 
anmodningen fra Ukraine om at medtage 
dette aktuelle spørgsmål i 
aftalememorandummet mellem G7 og 
Ukraine. Der er blevet iværksat en række 
initiativer på lokal plan, feks. i Slavutich-
regionen og CNPP. De har udmøntet sig i et 
samarbejde med de centrale lokale aktører, 
som vil blive mest berørt aflukningen. 
• Oprensning og sekundære medicinske 
følger af Tjernobyl-ulykken blev allerede 
taklet under Tacis' nukleare 
sikkerhedsprogram fra 1991 til 1995, der 
især omfattede undersøgelser om anvendelse 
af forurenet jordbund, behandling af 
radioaktivt affald, udvikling af 
skjoldbruskkirtelkræft og behandling heraf, 
indvinding af grundvand til 
husholdningernes drikkevandsforsyning og 
anvendelse af forurenet skovbrugsaffald. Aktioner, søm skal iværksættes : 
EF vil yderligere bidrage til etableringen af et 
program, der tager sigte på at mildne de største 
sociale konsekvenser af nedlukningen af Tjernobyl­
værket, samt oprettelsen af en struktur til forvaltning 
af initiativerne i "luknings-pakken" gennem 
uddannelsesordninger, undersøgelser (af befolkningen, 
arbejdskraftsmobilitet, kompensationsmekanismer), 
informationskampagner til at oplyse befolkningen om, 
hvorledes den vil blive bcrort aflukningen. 
Der vil gennem Tacis-programmet finde en 
videreførelse af tidligere aktiviteter sted på regionalt 
niveau, som især vil omfatte de primære 
forureningsramte befolkningsgrupper og områder i 
Ukraine, Hviderusland og Rusland, med henblik på at 
søge at definere en overordnet langsigtet strategi til 
at takle disse spørgsmål. Tidsplan 
1996/1997 
1997 
34 
Bilag I : TACIS-PROGRAMMET 1996-99 INDEN FOR RAMMERNE AF DEN NYE 
TACIS-FORORDNING 
Den nye Tacis-forordning, der blev vedtaget i juni 1996, ændrer på ingen måde den 
tidligere forordnings generelle approach, idet der stadig fokuseres på overførsel af 
knowhow inden for centrale reformsektorer. Der er imidlertid en række vigtige nye 
elementer, der giver Tacis-programmet en bredere vifte af instrumenter til at bistå de nye 
uafhængige stater i deres reformproces hen imod åben markedsøkonomi med demokratiske 
institutioner. Disse elementer er specielt relevante for et land som Ukraine og omfatter 
primært følgende: 
• bistanden kan dække omkostninger i forbindelse med mindre infrastrukturprojekter 
inden for rammerne af grænseoverskridende faciliteter; 
• programmet vil støtte oprettelse af joint ventures gennem finansiering af 
kapitalinteresser i små og mellemstore selskaber; 
• der skal lægges behørigt vægt på fremme af lige muligheder for kvinder i 
modtagerstaterne og på miljømæssige hensyn i forbindelse med udformningen og 
gennemførelsen af programmer; 
• der skal udvises særlig opmærksomhed om grænseovergangsfaciliteter ved grænserne 
mellem de nye uafhængige stater og Unionen, og de nye uafhængige stater og 
Centraleuropa, samt om foranstaltninger ved den finsk-russiske grænse. 
Desuden anspores der i forordningen på ny til koordination og samarbejde med de 
internationale finansieringsinstitutioner om disse spørgsmål. 
Det vejledende Tacis-program for Ukraine for 1996-1999 er forberedt, drøftet, godkendt 
og undertegnet den 11. september 1996. Det vil blive koncentreret om tre prioriterede 
områder: institutionel reform og udvikling, støtte til økonomiske reformer og udvikling af 
den private sektor, samt energi og miljø. I forbindelse med den første prioritering vil de 
planlagte aktioner tage sigte på at gennemføre PCA-bestemmelserne og tilpasse de 
institutionelle rammer med henblik på et demokratisk og markedsorienteret samfund, forme 
administrationen og udvikle det civile samfund. Under den anden prioritering vil der blive 
forfulgt tre mål: overførsel af eksisterende økonomiske aktiviteter fra den offentlige til den 
private sektor, omstrukturering og udvikling af privatiserede selskaber og igangsætning og 
udvikling af nye økonomiske aktiviteter i den private sektor. Under det tredje prioriterede 
område skal bistanden koncentreres om støtte til en generel sektorreformpolitik og samtidig 
mindskelse af Ukraines energiafhængighed, idet der planlægges aktiviteter inden for miljø 
samt på horisontalt og vertikalt plan inden for forordningens anvendelsesområde, med 
udgangspunkt i projekter, der skal forøge offentlighedens bevidsthed på dette område. 
I Tacis-programmet 1996-1999 for projekter til fordel for Ukraine er der taget behørigt 
hensyn til disse innoverende elementer i den nye Tacis-forordning. Der vil således absolut 
blive taget miljømæssige hensyn i udviklingen af projekter på nationalt og regionalt plan; 
JOP-programmet vil, forhåbentlig med succes, blive gennemført i Ukraine med sigte på at 
udvikle joint ventures baseret på de specifikke, lokale behov; under de regionale 
programmer for fælles miljøprojekter vil man støtte såvel det grænseoverskridende 
samarbejde og aktioner, der fremmes på decentralt niveau af lokale og regionale aktører i 
Ukraine, som forvaltningen af grænseovergange og udviklingen af TENs over hele Europa. 
I forbindelse hermed kan der eventuelt forudses omfattende anvendelse af mindre 
infrastrukturprojekter. 
35 
Kommissionen vil derfor stille faglig bistand og mindre infrastrukturfaciliteter for 
grænseovergange til rådighed for Ukraine i perioden 1996-1999. Effektiviteten og den 
optimale anvendelse af disse instrumenter vil i høj grad bero på den reformproces, som 
Ukraine gennemgår i denne periode. 
36 
Bilag II : INTERNATIONAL BISTAND TIL UKRAINE 
International bistand 1991-1995 gavebistand lån I alt 
Den Europæiske Union (mio. ECU): 871 1436 2 744 
heraf: 
Fællesskabet 340* 815 1 115 
•(dertil kommer den del, der tilkommer Ukraine under mellemstatslige Tacis-programmer (i 
alt 60 mio. ECU) og den humanitære bistand fra ECHO (ca. 4 mio. ECU)). 
Medlemsstaterne 556 1 033 1 589 
USA 558 494 1052 
($ omregnet til mio. ECU) 
1. Unionens bistand: EF har iværksat en række instrumenter for at støtte Ukraines 
overgang til markedsorienteret økonomi og demokratisk samfund. Den faglige og 
finansielle bistand anslås for samtlige instrumenters vedkommende til 2,8 mia. ECU over 5 
år (1991-95), heraf 1,215 fra Fællesskabet (Tacis: 400 mio. ECU (gavebistand); lån til 
betalingsbalancen: op til 285 mio. ECU for 1995-96) og resten fra medlemsstaterne (1,589 
mia. ECU, heraf 556 mio. ECU som gavebistand og 1,033 mia. ECU som lån). Visse 
medlemsstater er særdeles engagerede i Ukraine på bilateralt plan, og alle er det gennem 
deres bidrag til de internationale institutioner som IMF, Verdensbanken eller EBRD. 
a) faglig bistand; Tacis-programmet tegner sig for 400 mio. ECU for 1992-95, heraf 105 
mio. til nuklear sikkerhed og 62,5 mio. som EU's bidrag til G7-planen for Tjernobyl. Der er 
for 1996-99 forudset ca. 538 mio. til følgende prioriteringer: støtte til institutionerne og 
reform af de lovgivnings- og forskriftsmæssige rammer, reform af virksomhedssektoren og 
udvikling af den private sektor samt reform af energi- og miljøsektoren. 
De samlede Tacis-forpligtelser til fordel for Ukraine på 1996-budgettet er anslået til 
ca. 108 mio. ECU i form af gavebistand. Der er allerede truffet forpligtelse for den 
nationale tildeling (38,5 mio. ECU), ligesom også for Tacis 1996-bidraget til EU/G7-planen 
for nedlukningen af Tjernobyl (37,5 mio. ECU). Dertil kommer de aktioner, der er planlagt 
inden for rammerne af de tematiske programmer, herunder programmerne for demokrati, 
nuklear sikkerhed, mellemstatslige programmer osv., som anslås til 32 mio. ECU. 
b) bistanden til omstrukturering af energisektoren har lige fra starten været et 
prioriteret område for Fællesskabets bistand. Denne holdning indgår som led i G7-
strategien, hvori der er fastlagt en komplementær forbindelse mellem indsatsen for at lukke 
Tjernobyl og den langsigtede reform af energisektoren i Ukraine. Fællesskabets bistand er 
koncentreret om omstrukturering af energisektoren, forbedring af effektiviteten inden for 
produktion af olie, gas og kul samt energibesparende foranstaltninger, for i alt 55 mio. 
ECU 
Hvad angår den nukleare energi, deltager EF i den G7-plan, der blev vedtaget i Napoli i 
1994. Heri forudses der en samlet aktion med henblik på omstrukturering af den nukleare 
sektor og navnlig lukningen af Tjernobyl inden for rammerne af det aftalememorandum, der 
blev undertegnet med Ukraine den 20.12.95. Finansieringerne omfatter gavebistand, lån og 
lokale finansieringer. Det Europæiske Fællesskab har forpligtet sig til at yde 500 mio. ECU 
til denne aktion, fordelt over tre år (100 mio. fra Tacis og 400 mio. som Euratom-lån). 
EF's effektive bidrag, som der allerede er truffet afgørelse om: 1994: 25 mio. ECU; 1995: 
37,5 mio. ECU; 1996: 37,5 mio. ECU i form af Tacis-bevillinger. 
37 
c) makrofinansiel bistand: EF udbetalte i 1995 et første lån på 85 mio. ECU til støtte for 
Ukraines betalingsbalance. Kommissionen er i færd med at gennemføre Rådets afgørelse af 
oktober 95 om ydelse af et 2. lån på højst 200 mio. ECU. Denne bistand hænger sammen 
med de fremskridt, der er konstateret på det nukleare område, samt videreførelsen af de 
økonomiske reformer. Lånet ydes på særligt gunstige finansielle vilkår og er underlagt 
betingelsen om, at bistandsbyrden deles mellem de internationale donorer. 
d) humanitær bistand - ECHO finansierede humanitære aktioner i Ukraine for i alt 3,3 
mio. ECU i 1994, 0,5 mio. ECU i 1995 og 0,8 mio. ECU i 1996. 
Disse aktioner med henblik på at rette op på følgerne af atomulykken i Tjernobyl har 
primært bestået i levering af materiel og lægemidler til opsporing og behandling af 
cancertilfælde. Ukraine har ligeledes nydt fordel af flerlandeprogrammer (Rusland, Ukraine 
og Hviderusland) for et beløb på i alt 0,9 mio. ECU i 1994, 1,4 mio. ECU i 1995 og 0,5 
mio. ECU i 1996. 
2. Bistand fra USA: 1,405 mia. $ fra 1991 til 1995, primært med sigte på at støtte 
demokratiet, omstrukturering af økonomien, den private sektor, energisektoren samt 
finansiering i tilknytning til ikke-spredning af kernevåben (403 mio. $ fra 1992 til 96). Dertil 
kommer 400 mio. $ i form af handelskreditter fra 1992 til 96. Der er forudset en bistand på 
225 mio. $ for 1997. 
3. Andre bistandskilder (international bistand) 
- bistand fra Verdensbanken og IMF: 3,5 mia. $ i form af lån siden 1994, heraf 2 mia. $ i 
1996; for 1997 er der forudset et betalingsbalancelån på 550 mio. $ samt lån for 200 mio. $ 
i tilknytning til projekter; der er drøftelser i gang med IMF om et lån på 3,1 mia. $ over 3 år 
samt en stabiliseringsfond på 1,5 mia. $ i forbindelse med indførelse af en ny mønt. 
- bistand fra EBRD: i 1995 blev der disponeret over 150 mio. ECU i Ukraine, og i 1996 
vil der skulle disponeres over 200 mio. ECU, især i den private sektor. EBRD deltager i 
finansieringen af aktioner under G7-planen for Tjernobyl samt gennem fonden for nuklear 
sikkerhed på 200 mio. $ (NSA), der administreres af banken. 
- lån i tilknytning til reformen af energisektoren og nuklear sikkerhed: godkendt eller 
under forhandling for perioden 1996-97: Verdensbanken: 1,409 mia. $, EBRD: 975 mio. 
ECU (pm.: Euratom: 400 mio. ECU). 
- lån i forbindelse med nedrustning: 234 mio. $ lovet i november 1994 af flere forskellige 
europæiske lande (omstilling af forsvarsindustrien, personaleuddannelse osv.), 350 mio. $ 
som forpligtelse fra USA + 1 mia. $ lovet af USA og Rusland som kompensation (især 
nukleart brændstof). 
38 
Bilag IH : ØKONOMISK SITUATION I UKRAINE 
1. Økonomisk situation 
a) Den ukrainske økonomi står over for store udfordringer: overgang til markedsøkonomi 
fra en planøkonomi med en kraftig forekomst af svær- eller militærindustri med 
kommandocentraler udenlands; energichok af endnu større omfang end det, de vestlige 
lande oplevede i 70'erne; tvivl vedrørende afsætningsmuligheder. Disse udfordringer er 
blevet forværret af mangelen på reformer mellem 1991 og 1994, hvor der fandt en mærkbar 
tilbagegang sted (aktiviteten var i 1994 faldet til 50% af niveauet i 1990), hyperinflation 
(over 10 000 % i 93) og budgetunderskud. 
Hvis uafhængigheden skal bevares, vil det være en afgørende forudsætning, at der 
gennemføres en vellykket økonomisk overgang, hvilket også er den bekymring, der optager 
befolkningen mest. 
b) den makroøkonomiske stabiliseringspolitik, der siden oktober 1994 er blevet ført, har 
udmøntet sig i reelle resultater: mindskelse af inflationen til 0,1% om måneden i juli 96, 
nedbringelse af budgetunderskudet til 4,2% i første halvår af 96 samt relativ monetær 
stabilisering. Imidlertid har der udviklet sig en alvorlig krise i de disponible budgetmidler 
(1,5 mia. i ubetalt løn til offentlig ansatte i august 96). 
c) den mikroøkonomi ske liberalisering er i gang (liberalisering af den interne og eksterne 
samhandel, prisliberalisering og mindskelse af offentlige interventioner). 
Strukturreformerne (privatisering og omstrukturering af virksomheder, reform af 
administrationen og af den fiskale sektor) er blevet påbegyndt. 
EU anerkendte i maj 96, at Ukraine var et land i økonomisk overgang. Det ligger dog 
endnu bagerst blandt de 28 overgangslande, for hvilke Verdensbanken i juli 96 foretog en 
undersøgelse vedrørende økonomisk liberalisering og den private sektors andel ("From plan 
to market"). Det forholder sig nemlig således, at den økonomiske omstrukturering 
støder på kraftig modstand fra politisk side (konservativt parlament) og af administrativ 
og korporativ art, og ligeledes hæmmes af befolkningens beskedne levestandard og 
mangelen på disponibel kapital til investeringer. 
d) Konjunkturen er fortsat usikker: det faktiske BNP ligger på 42% af niveauet i 1989, 
produktionen falder fortsat (til under 35% af niveauet i 1990 for industrien og til 65% for 
landbruget). Disse tal afspejler imidlertid ikke den dynamiske undergrundsøkonomi, som 
anslås til 50% af BNI og tjenesteydelserne. 
e) Investeringerne er utilstrækkelige (udenlandske investeringer: ca. 200 mio. $ i 1995, 950 
mio. $ i beholdning siden 1989, sammenlignet med 3,9 mia. $ i Rusland), hvilket skal ses på 
baggrund af, at den økonomiske liberalisering og privatiseringen ikke er afsluttet, og at der 
hersker usikkerhed om behandlingen af udenlandske virksomheder (ustabile 
lovgivningsmæssige rammer, vilkårlig administrativ praksis, mangel på pålidelige 
handelsdomstole). Denne situation har hidtil forhindret Ukraine i at nyde fordel af et 
væsentligt bidrag til den økonomiske dynamik. 
f) Befolkningen er kraftigt ramt, hvilket i mærkbar grad mindsker det økonomipolitiske 
manøvrerum. Reallønnen ligger på 35% af niveauet i 1990 (gennemsnitsløn: 78 $ om 
måneden, hvilket er lavere end eksistensminimummet, der er anslået til 100 $). I marts 95 
39 
blev der indført et "socialt sikkerhedsnet", og pensionerne blev i april 96 fordoblet for at 
give de fattigste grupper en delvis kompensation for indførelsen af markedsmekanismer. 
For at genoprette tilliden til regeringens økonomiske politik, er det absolut nødvendigt, at 
lønningerne udbetales til tiden. 
2. Situation med hensyn til reformens gennemførelse: 
- makroøkonomisk stabilisering: mindskelse af budgetunderskuddet (fra 23% af 
BNI i 1992 til 4,2% i første halvår af 96 (IMF-regnskab). De offentlige udgifter er reduceret 
fra 58% af BNI i 92 til 40% i 96); indførelse af en stram pengepolitik (begrænset 
pengeskabelse, fastfrysning af bankkreditter til den private sektor); skattereform 
(indførelse af moms, lov om selskabsbeskatning). 
- prisliberaliseringen af især offentlige takster, leje og lejeudgifter (80% af den 
faktiske pris faktureres), energi og basisvarer er fuldført for virksomhederne og delvis 
gennemført for privatpersoners vedkommende. Regeringen holdt fra januar 96 op med at 
dække misligholdte betalinger fra forbrugernes side. Da disse - herunder især 
virksomhederne - imidlertid stadig ikke betaler deres energiregninger, er leverandørerne ved 
at akkumulere en betydelig gæld. 
- liberaliseringen af udenrigshandelen og valutamarkedet et skredet godt frem, 
selvom der fortsat findes administrative hindringer. Forhandlingerne om Ukraines 
tiltrædelse af WTO skrider fremad. Den relative stabilisering af landets valuta har betydet, 
at det i september var muligt at indføre en national mønt, hryvnia'en. 
- privatiseringen af virksomheder er blevet forsinket på grund af den komplekse 
fremgangsmåde, der er vedtaget, og den politiske modstand i parlamentet. I juli 96 vedtog 
dette for fjerde gang et lovforslag, der går imod privatiseringen af hele landbrugsfødevare-
industrien. 
Inden for "småprivatiseringen" er der gjort gode fremskridt: pr. 1 juli 1996 var der 
privatiseret 33 000 små virksomheder (ud af 45 000) og 2 100 mellemstore og store 
virksomheder (ud af 8 000). Privatiseringen af jord er fortsat begrænset (33 000 private 
landbrugsbedrifter, svarende til 1,8% af landets landbrugsareal). 
De udenlandske investorers adgang er begrænset: i princippet er adgangen sikret ved lov 
(national behandling), men i virkeligheden støder den på adskillige restriktioner (fortrinsret 
til ansatte, staten forbeholdt retten til en del af aktierne, korte offentliggørelsesfrister, 
udelukkelse m.h.t. jord). Der findes ikke noget sekundært marked, og konkursloven er 
mangelfuld. 1 000 virksomheder er udelukket fra privatiseringsprocessen. 
Foruden privatiseringen er arbejdsvilkårene i den private sektor fortsat særdeles 
vanskelige: høj beskatning, som er kompleks og diskriminerende, restriktiv holdning fra 
administrationens side og afgifter til mafiaen. 
3. Regeringen har for 1997 bebudet et omfattende reformprogram, der sigter mod 
mikroøkonomisk liberalisering, genskabelse af vækst og integration af 
undergrundsøkonomien i det legale kredsløb. Parlamentet har dog endnu ikke godkendt 
dette program. Blandt de igangværende eller planlagte foranstaltninger kan nævnes: 
administrative reformer: forenkling af regeringens organisationsplan, udvikling af 
40 
retsstaten på det økonomiske område (indførelse af konkursret og et pålideligt system med 
handelsdomstole); skattereform vedrørende beskatningsgrundlag, satser og 
opkrævningsmidler med henblik på at forbedre budgetligevægten og mindske 
undergrundsøkonomiens andel; omstrukturering af statens budget, herunder navnlig 
mindskelse af økonomiske tilskud og bedre tildeling af ressourcer til udgifter til sundhed og 
uddannelse, reform af pensionssystemet (bl.a. oprettelse af selvstændige pensionsfonde, der 
ikke er afhængige af statsbudgettet); reform af det finansielle system (styrkelse af 
centralbankens uafhængighed, indførelse af en pålidelig ordning for regulering af og tilsyn 
med bankvirksomhed), udvikling af børs- og obligationsmarkedet med henblik på at 
mobilisere den indenlandske opsparing og de udenlandske investeringer; videreførelse af 
privatiseringen (store virksomheder, jord og handel sakti ver), nedlukning af 
underskudsgivende miner, videreførelse af den handelsmæssige liberalisering, forbedring 
af de udenlandske produkters og investeringers adgang til det ukrainske marked, 
tilvejebringelse af de lovgivnings- og forskriftsmæssige betingelser for tiltrædelse af WTO. 
4. Nøgletal for den ukrainske økonomi: 
BNP: 44,3 mia. $ i 96. Det faktiske BNP faldende siden 1989 (- 40% fra 1989 til 
1993, -24,3% i 1994, -12% i 1995, - 8% forventet i 96). Undergrundsøkonomi anslået til 
50% af BNP. IMF forudser et genopsving i 1997 (+3%). 
Produktion: konstant faldende siden 1990. Den reelle industriproduktion ligger 35% 
og landbrugsproduktionen 65% under niveauet i 1990. 
Inflationen er i klar tilbagegang: 2% om måneden i september 96. Den årlige 
inflation er faldet fra 375% i 1995 (første år uden hyperinflation) til 45% i 96. 
Udenrigshandel: SNG 61%; EF 14,9%; USA 5,7%; se bilag IV. 
Betalingsbalance: Underskud på 5,7 mia. $ i 95 i tilknytning til energiimporten; 
underskud på 3,2 mia. $ forudset for 1996 og på 3,6 mia. $ for 97, før international 
finansiering. Udlandsgæld i forbindelse med energiproblemet: 4 mia. $ til Rusland (aftale 
om gældsomlægning gik igennem i februar 95), 500 mio. $ til diverse kreditorer i 95. 
Beskæftigelse: Det officielle arbejdsløshedstal er lavt (1%). I en nylig ILO-
undersøgelse vurderes den skjulte arbejdsløshed til 34% (orlov uden løn, nedsat arbejdstid). 
Almindeligvis sikres livets ophold gennem ekstrajobs. Beskæftigelsesstruktur: landbrug: 
20%. 
41 
Bilag IV : HANDELS- OG INVESTERINGSANLIGGENDER MELLEM EF OG 
UKRAINE 
1. Fordeling af Ukraines udenrigshandel: SNG 61%, EF 15% USA 5,7% Ukraine har i 
væsentlig grad omlagt sine handelsforbindelser siden 1991. Det har øget eksporten til 
Vesten og har nu en positiv handelsbalance i almindelighed, men dog ikke med EF. Ukraine 
er dog fortsat meget afhængig af SNG-landene og har et betydeligt underskud (-2,8 mia. 
USD i 1995, 4,5 mia. USD i 1996) hovedsagelig som følge af energiimport. 
EF er allerede Ukraines største handelspartner uden for SNG med en andel af ukraines 
udenrigshandel på 15%. EF's voksende positive handelsbalance er et problem for Ukraine, 
men EF's import er også stigende (+35% i 1994, +15% i 1995). Det er fire gange så meget 
som tallene for USA. Handelen med EF omfatter i hovedsagen værktøjsmaskiner, elektriske 
maskiner (EF-eksport), stål og metal, malm, kemiske produkter og tekstilvarer (EF-
import). 
Handelsdataene skal tages med forsigtighed, da de kun afspejler en del af realiteterne. Der 
forekommer en stor del uregistreret handel og byttehandel (ca. 30%). 
Seneste EF-Ukraine handelsdata (i mio. ecu. 12 medlemsstater) 
1993 1994 1995 
EF-import 934,6 1 253,6 1 452,6 (+15,6%) 
EF-eksport 1 474,8 1 667,7 2 061,8 (+23,6%) 
EF-handelsbalance +540 +414 +609 (+47%) 
15 medlemsstater (1995): import: 1 518,7 mio. ecu, eksport: 2 214 mio. ecu, balance: 
+695,2 mio. ecu. 
2. Handelslovgivning: Den ukrainske handel var i princippet liberaliseret (ingen 
statshandel længere, afskaffelse af toldforanstaltninger og eksportkontingenter, afskaffelse 
af importkontingenter). Men der består et kraftigt pres fra visse ministeriers side for en 
strategi baseret på eksportstøtte og importsubstitution for at beskytte indenlandske 
produkter. Administrationen er derfor generelt indstillet på at forhindre frihandel. 
Blandt de fortsatte konkrete foranstaltninger kan nævnes vejledende eksportpriser, 
importlicensordninger for nogle produkter, som indebærer en besværlig og ofte vilkårlig 
administrativ kontrol. Der blev endog for nylig genindført eksporttold for visse produkter 
så som jernholdigt skrot og nonferro-metaller; efter en henvendelse fra EF lovede de 
ukrainske myndigheder hurtigt at afskaffe den. Sådanne eksportrestriktioner skaber en 
uimelig fordel for indenlandske producenter, da de har adgang til subsidierede råvarer, og 
de kan forsikre industriomstruktureringsprocessen. De er i strid med WTO's regler og med 
betingelsen for EF's makrofinansielle lån om, at der ikke må ske noget omslag i den 
liberaliserede handel og prisordningen. 
Fællesskabets mål er at fa afskaffet disse handelsrestriktioner, og det vil betragte et omslag 
fra liberalisering som noget meget negativt. 
3. Verserende spørgsmål i de bilaterale handelsforbindelser 
- Der kommer tilbagevendende klager fra de ukrainske myndigheder over, at EF-handelen 
ikke er åben nok. Der henvises til EF-positive handelsbalance, til områder af handelen, der 
42 
er genstand for kvantitative lofter som feks. stål, tekstilvarer, landbrugsprodukter samt 
tillige til antidumpingpolitikken. 
- EF er urolig over de utilfredsstillende markedsadgangsbetingelser i Ukraine for EF-
produkter og -tjenesteydelser, idet europæiske virksomheder udsættes for talrige problemer 
med adgang til markedet som feks. toldbeskyttelse, diskriminerende punktafgiftsordninger, 
tekniske hindringer så som uigennemsigtige eller diskriminerende prøvnings- og 
certificeringskrav, ren lovgivningsmæssig diskrimination så som den nye lov om offentlige 
indkøb, som udelukker udenlandske leverandører. 
Disse emner blev drøftet indgående med en udveksling af argumenter på Det Blandede 
Udvalgs møde i maj, og Kommissionen gik i september 1996 med til at nedsætte en fælles 
arbejdsgruppe til at se nærmere på, hvordan handelsforbindelserne kunne forbedres. 
4. Detaljeret beskrivelse af de bilaterale handelsanliggender 
i) anliggender vedrørende markedsadgang i EF for ukrainske produkter 
a) EF's positive handelsbalance: stigningen i EF-importtallene antyder, at EF-
markedsadgangen ikke er så restriktiv. Et handelsoverskud er et normalt fænomen i 
forbindelse med økonomier under omstilling, da de endnu ikke har en produktion, der kan 
konkurrere på vestlige markeder. Den konstant faldende tendens i den ukrainske 
industriproduktion siden 1990 antyder, at der i vid udstrækning består et industriproblem. 
Desuden har EF gjort store handelsindrømmelser (mestbegunstigelsesbehandling, den 
generelle præferenceordning). 
b) stålprodukter: den gældende aftale om handel med stålprodukter, der blev undertegnet i 
januar 1995 (for to år og forlænget til juni 1997), omfatter en forhøjelse på 35% af 
stålkontingenterne i 1995 og 15% i 1996. Kontingenterne for 1995 er fuldt ud opbrugt for 
flade varer men ikke for lange varer. Kommissionen havde sine første drøftelser om en ny 
aftale med de ukrainske myndigheder i oktober 1996 inden for rammerne af EKSF-
kontaktgruppen; den vil indlede forhandlingerne om en ny EKSF-aftale den 28.-29. 
november 1996 (se sidste del af hoveddokumentet). 
c) tekstilvarer: med den nye aftale, der blev indgået med Ukraine i november 1995, 
opretholdes de bestående kvantitative lofter, undtagen for fem tekstilkategorier, som er 
blevet afskaffet. Kontingentet blev forhøjet med 20%. Dette må betragtes som værende et 
godt resultat for Ukraine. 
Tekstilhandelen med Ukraine voksede kraftigt i 1994 med et mindre overskud for EF: EF-
import = 117,8 mio. ecu, eksport = 124 mio. ecu, overskud = 6,2 mio. ecu ned fra 15,5 
mio. ecu. 
d\ GSP: kritikken af GSP kan hovedsagelig tilskrives manglende forståelse hos de 
ukrainske mndigheder af, hvordan GSP-ordningen fungerer, og hvilke muligheder den 
byder på. Kommissionen har derfor i Det Blandede Udvalg foreslået at afholde et 
informationsseminar. Hvad angår substansen, er Rådet blevet forelagt et forslag til revision 
af præferenceniveauerne med en nedsættelse på 50% af præferencerne for produkter i 
kapitel 12 og udelukkelse af disse produkter i 1999. Der forventes ingen ændringer for 
industriprodukter. 
43 
e) antidumpingpolitik: antidumping er et tilbagevendende emne for de ukrainske 
myndigheder, som bliver ved med at pege på de "negative" virkninger af 
antidumpingpolitikken i forbindelse med EF's handelsåbning. Kommissionen har redegjort 
for sin holdning i Det Blandede Udvalg i maj 1996: antidumpingpolitikken udgør en 
integrerende del af de multilaterale handelsregler, og sålænge Ukraine ikke er anerkendt 
som en markedsøkonomi, gælder reglerne om beregning af den faktiske værdi svarende til 
statshandelsøkonomier. Kommissionen anførte til gengæld i maj 1996 over for de ukrainske 
myndigheder, at der var mulighed for individuel behandling af producenter, som var i stand 
til at bevise, at de opererede uden indblanding fra de offentlige myndigheder. 
ii) anliggender vedrørende markedsadgang i Ukraine for EF-produkter og 
-tienstevdelser 
Dette er et større spørgsmål for EF, da europæiske virksomheder udsættes for talrige 
problemer med hensyn til markedsadgang. De ukrainske myndigheder fik på mødet i Det 
Blandede Udvalg i maj udleveret et udtømmende notat om handelshindringerne i Ukraine. 
Dette problem med markedsadgang for EF-produkter er indbyrdes forbundet med 
adgangen for udenlandske investeringer. Årsagen er den samme i begge tilfælde, nemlig 
manglende forståelse for de fri markedsøkonomiske principper, tilbageholdenhed med at 
tillade konkurrence og kontradiktoriske reguleringsbeslutninger. Følgerne er også indbyrdes 
forbundet: de virker afskrækkende på potentielle udenlandske investorer, og manglen på 
konkurrence og udenlandske investeringer forsinker opsvinget i den ukrainske økonomi. 
Kommissionen mener, at den ukrainske økonomi selv har interesse i, at disse hindringer 
fjernes, da de hæmmer landets integration i verdensøkonomien. De er desuden i strid med 
PCA og WTO-reglerne, og Ukraine vil blive forpligtet til at afskaffe dem. Fællesskabet har 
tilbudt støtte hertil med faglig bistand, som det allerede er tilfældet med Tacis-bistanden til 
Derzstandardt og processen for tiltrædelse af WTO. 
Vigtigste hindringer 
§ toldbeskyttelse: flere toldsatser er blevet hævet i de seneste måneder, hvorimod en 
standstill ville have været hensigtsmæssig under WTO-forhandlingerne, og underretning af 
EF ville have været ønskelig. 
§ diskrimerende punktafgiftsordninger. Mange punktafgiftssatser virker diskriminerende 
for importerede varer. Det er i strid med princippet om national behandling af varer 
(interimsaftalen). 
§ tekniske hindringer, som feks. uigennemsigtige eller diskriminerende prøvnings- og 
certificeringskrav. Her kan nævnes særskilt certificering af reservedele til allerede 
certificerede typer motorkøretøjer. Det er usædvanligt og unyttigt og tillige i strid med 
princippet om national behandling af varer (interimsaftalen). 
§ diskrimination via lovgivningen, som feks. den nye lov om offentlige indkøb, som 
udelukker udenlandske leverandører. Det er i strid med princippet om national behandling 
af virksomheders drift (artikel 30 i PCA, når den er ratificeret) og WTO-reglerne. Den 
ukrainske delegation i Det Blandede Udvalg har oplyst, at loven er til revision, således at 
udenlandske leverandører også far adgang. 
Et andet tilfælde er afgifter på luftfartstjenesteydelser. Ukraine anvender en diskriminerende 
afgift for udenlandske selskaber, der opererer en rute til og fra Ukraine, når den ikke drives 
44 
af det ukrainske selskab. En sådan afgift er i strid med de almindeligt accepterede 
luftfartspolitiske principper og hæmmer en udvikling af luftfartsydelser med Ukraine. 
Den ukrainske delegation i Det Blandede Udvalg henviste til en plan for prioriterede 
foranstaltninger vedrørende Ukraines tiltrædelse af WTO, som blev godkendt af 
ministerrådet den 18. marts 1996, og som navnlig forudser, at den ukrainske lovgivning 
skal bringes i overensstemmelse med WTO-reglerne, hvad angår importlicensordninger, 
offentlige indkøb og intellektuel ejendomsret, men der er ikke fastsat nogen tidsfrist for 
dens gennemførelse. 
iii) WTO : udsigterne for Ukraines ansøgning 
Processen for Ukraines tiltrædelse af WTO er i gang med støtte i faglig bistand fra Tacis. 
Blandt de problemer, som WTO rejste sidste år, kan nævnes landets store aghængighed af 
byttehandel (i øjeblikket 30% af Ukraines udenrigshandel), særlig inden for landbrug, 
statsmonopolernes rolle, eksportrestriktioner og høje importbarrierer. 
Der blev i december 1993 nedsat en WTO-arbejdsgruppe til at bestemme betingelserne for 
Ukraines optagelse, og denne mødtes for tredje gang i juni 1996 for at undersøge Ukraines 
handelspolitik. 
På dette sidste møde drøftede man toldsatsstrukturen i Ukraine samt markedsadgangen i 
Ukraine for varer og tjenesteydelser. Om førstnævnte emne gav Ukraine et tilbud med et ret 
højt toldsatsniveau, der ville skulle nedsættes til 14% på et vægtet grundlag indtil 2005. 
5. Investeringsundersøgelse: udviklingen i investeringsstrømmene og den gældende 
investeringslovgivning i Ukraine 
Dette er et vigtigt spørgsmål for EF og burde også være det for Ukraine, da investeringer 
er af grundlæggende betydning for en befordring af omstruktureringen af økonomien. 
(Investeringsfremme og -beskyttelse er omhandlet i artikel 54 i PCA). Kommissionen er 
urolig over, at de undelandske investeringer fortsat er for ringe i Ukraine (en tilstrømning af 
direkte udenlandske investeringer sidste år af størrelsesordenen 150-200 mio. USD), fordi 
der er sket meget lidt med hensyn til privatisering, og fordi lovgivningen og 
beskatningsbestemmelserne fortsat betragtes som uforudsigelige. Det bringer de samlede 
udenlandske direkte investeringer siden 1989 op på 950 mio. USD, heraf ca. 80% i form af 
udstyr, og joint ventures mellem Ukraine og G7-lande tegner sig for en betydelig del heraf. 
Den nye lov om ordningen for udenlandske investeringer, som blev godkendt af 
Werchowna Rada i marts 1996 byder tilsyneladende ikke på passende bestemmelser og 
garantier, der kan tiltrække udenlandske investeringer. Der er for mange undtagelser i 
denne lov, som rejser tvivl om dens reglers pålidelighed og troværdighed med hensyn til 
national behandling af udenlandske direkte investeringer, skatte- og toldprivilegier, 
beskyttelse på længere sigt at udenlandske direkte investeringer og hjemtagelse. 
Der kan forventes visse forbedringer som følge af den foreslåede oprettelse af det nationale 
agentur for fremme af udenlandske investeringer og politisk pres udefra, feks. fra vestlige 
erhvervsgrupper, herunder den europæiske erhvervsklub, der er baseret i Kiev. 
Med mindre der sker et radikalt omslag i tankegang, som giver sig udtryk i ny gennemsitig 
lovgivning, vil insidermentaliteten og den monopolistiske holdning fortsætte med at 
afskrække udenlandske investorer og således forsinke den nødvendige omstrukturering og 
modernisering af den ukrainske økonomi betydeligt. 
45 
Bilag V: NUKLEAR SIKKERHED I UKRAINE 
Dette er en prioritet for Fællesskabet som led i den globale reform af energisektoren i 
Ukraine. Bistanden til forbedring af den nukleare sikkerhed berører hovedsagelig reaktorer 
af VVER-typen, som er i drift, på basis af programmet for bistand på stedet, styrkelse af 
sikkerhedsmyndigheden og støtte til Tjernobyl på stedet. 
i) Aftalememorandummet om nedlukningen af Tjernobyl-kernekraftværket, der blev 
undertegnet den 21. december 1995, er en politisk aftale mellem G7 og Ukraine til støtte af 
præsident Kutsjmas beslutning om at lukke Tjernobyl kernekraftværket i 2000. 
- Det samarbejde, der er omhandlet i aftalememorandummet, vedrører: omstrukturering af 
el-sektoren, et energi investeringsprogram, nuklear sikkerhed og en plan for imødegåelse af 
de sociale konsekvenser. Aftalememorandummet indeholder en liste over specifikke 
projekter, som skal gennemføres, nemlig sarkofagen, opgradering på kort sigt af Tjernobyls 
enhed 3, forberedelser til nedlukningen af enhed 1-3, ny el-produktionskapacitet til 
erstatning af Tjernobyl. 
- Aftalememorandummet indeholder desuden bestemmelser om de finansielle ressourcer. 
De aftalte principper for eventuel vestlig finansieringsbistand til supplering af de 
indenlandske ukrainske ressourcer er som følger: indtægtsgivende projekter skal finansieres 
med lån, ikke-indtægtsgivende projekter vil kunne finansieres med gavebistand. Tallene i 
aftalememorandummet for den vestlige finansielle støtte er: 1 809 mio USD som 
lånefinansiering, 498 mio. USD som gavebistand. Disse tal gælder lån og gavebistand, 
hvorom der på tidspunktet for aftalememorandummets undertegnelse var afgivet et fast 
tilsagn, eller som ville kunne tilvejebringes fra G7-medlemmerne (herunder Tacis og 
Euratom), fra Verdensbanken og fra EBRD til områder omfattet af aftalememorandummet. 
Tallene omfatter ikke beløb til sarkofagen. 
- På G7-topmødet i Moskva den 26. april 1996 bekræftede G7-lederne og præsident 
Kutsjma, at aftalememorandummet skulle gennemføres i alle enkeltheder. De bestemte 
desuden, at der skulle finde specifikke drøftelser sted vedrørende sarkofagen, når EF's 
Tacis-finansierede undersøgelse var afsluttet (inden udgangen af 1996). 
ii) Det Europæiske Fællesskab bidrager aktivt til gennemførelsen af aftalen og er 
stærkt indstillet på, at fristerne skal overholdes. På basis af de forundersøgelser, der er 
finansieret af EF med 100 mio. ecu (1994: 25 mio. ecu, 1995: 37,5 mio. ecu, 1996: 37,5 
mio ecu, vil der i 1997 inden for G7 tages tilling til supplerende finansiering pr. projekt. De 
ukrainske bidrag, der er omhandlet i aftalememorandummet, skal også konkretiseres. 
Der er to foranstaltninger af særlig betydning for Fællesskabet i perioden indtil medio 1997 
for at sikre et fast og betingelsesløst tilsagn fra Ukraine om lukning af Tjernobyl-værket i 
2000. Det drejer sig om finansiering af færdiggørelsen af to reaktorer, der er under 
opførelse, og de nødvendige foranstaltninger til at garantere sikkerheden ved sarkofagen. 
- Hvad angår færdiggørelsen af de to reaktorer, skal 70% af investeringen (ca. 1 000 mio. 
USD) dækkes med Euratom-lån (op til 400 mio. ecu) og lån fra EBRD. Forberedelserne til 
finansieringsafgørelserne er under vejs. Der skal udvises den største omhu i 
sikkerhedsmæssig, økonomisk, miljømæssig og finansiel henseende. EBRD og 
Kommissionen har aftalt at pålægge et panel af eksperter at fremkomme med en ny 
investeringsanalyse over de laveste omkostninger. Den fornødne finansielle omhu kommer 
til at afhænge af Ukaines beslutninger vedrørende kernekraftsektoren, hvori det skal sikres, 
at låntageren er i stand til at tilbagebetale lånene. 
Ifølge planlægningen skal lånebeslutningerne forelægges Kommissionen og EBRD's 
bestyrelse medio 1997. 
46 
- Hvad angår sarkofagen, vil en Tacis-undersøgelse, der gennemføres af eksperter fra EF og 
Ukraine med deltagelse af amerikanske og japanske eksperter, udmunde i forslag til 
foranstaltninger på kort og lang sigt ved udgangen af 1996. På basis af resultaterne af 
denne undersøgelse vil G7 skulle drøfte eventuelle problemer med Ukraine. Det forventes, 
at omkostningerne herved kommer til at beløbe sig til flere hundrede tusinde ecu over de 
næste 10 år. Der er i øjeblikket ikke indkredset nogen rede finansieringskilde. Spørgsmålet 
skal dog drøftes af G7 i de kommende måneder, særlig i 1997, hvor formanskabet i G7 
overtages af USA (se sidste del af hoveddokumentet). 
47 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
De foreslåede foranstaltninger har ingen særlige budgetmæssige implikationer. 
Forslagene vedrørende Fællesskabets bistand er dækket af budgetpost B7-52: fagligt 
samarbejde med det tidligere Sovjetunionens uafhængige stater (Tacis-programmet). 
Bevillinger opført på budgetposten for Ukraine for regnskabsåret 1996: 38,5 mio. ecu, 
Tacis-bidrag til EU/G7-planen for nedlukning af Tjernobyl: 37,5 mio. ecu. Hertil kommer 
foranstaltninger i forbindelse med de tematiske programmer: Demokrati, nuklear sikkerhed, 
mellemstatslige programmer osv., der anslås til 32 mio. ecu. 
G7 skal i øvrigt tage stilling til finansieringen af Tjernobyl-sagen i 1997. 
Den eventuelle makrofinansielle bistand for 1997 skal Rådet træffe afgørelse om (for 15% 
af det beløb, der endnu skal fastlægges, skal der stilles sikkerhed via budgettet). 
il 9-

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 593 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 
Katalognummer : CB-CO-96-608-DA-C 
ISBN 92-78-11834-6 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg