ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (82)287
Vol.1982/0108

Disclaimer
Conformément aurèglement (CEE, Euratom) n°354/83 duConseil du1erfévrier 1983
concernant l'ouverture aupublic desarchives historiques delaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergie atomique (JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifié par lerèglement (CE, Euratom) n°1700/2003 du22septembre 2003
(JOL243du27.9.2003, p.1),cedossier estouvert aupublic. Lecaséchéant, lesdocuments
classifiés présents dans cedossier ontétédéclassifiés conformément àl'article 5dudit
règlement.
Inaccordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No354/83 of1February 1983
concerning theopening tothepublic ofthehistorical archives oftheEuropean Economic
Community andtheEuropean Atomic Energy Community (OJL43,15.2.1983, p.1),as
amended byRegulation (EC, Euratom) No1700/2003 of22September 2003 (OJL243,
27.9.2003, p.1),this fileisopen tothepublic. Where necessary, classified documents inthis
filehave been declassified inconformity with Article 5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung (EWG, Euratom) Nr.354/83 desRates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI. L43vom 15.2.1983,
S.1),geändert durch dieVerordnung (EG, Euratom) Nr.1700/2003 vom 22.September 2003
(ABI. L243vom 27.9.2003, S.1),istdiese Datei derÖffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden dieVerschlusssachen indieser Datei inÜbereinstimmung mitArtikel 5
dergenannten Verordnung freigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(82)28?endeligudg.
Bruxelles,den7.juli1982
MEDDELELSE FRAKOMMISSIONEN TILRftDET
Modeteuropæiskstrategiskprogramforforskningogudviklingvedrørende
informationsteknologi
A?<!^\*,Scv:,Æ
V?,JV
^U*.l
KOM(8?)287endeligudg.

MEDDELELSE FRAKOMMISSIONEN TILRÅDET
Modeteuropæiskstrategiskprogramforforskningogudviklingvedrørende
informationsteknologi
A.IKDLEDNIÏÏG
1.ItaktmeddenherskendeøkonomiskekriseliderEuropaunderenfaldende
konkurrenceevne indenforindustrien.Detteerresulteretietstigende
antaltabtemarkedsandele ogienheraffølgendestigendearbejdsløshed .
VoksendekonkurrencefraEuropasstørstekonkurrenter påindustriområdet
følesiendnuhøjeregradindenforhøjteknologiindustrierne ,somrummer
nøglentilEuropasfremtidigevakst.
2.Deter"bydendenødvendigtatvendedenneugunstigeudviklingstendens .I
forbindelse medsitmandataf30.majharKommissionen givetprioritettil
entilpasningafhelespektretaffællesskabspolitikker tilenimødegåelse
afdennuværendesituationogtilbidragtilløsninger.
3.Informationsteknologien harindflydelse påhelesamfundsøkonomien .Enhurtig
anvendelseheraframmernøglentilenforøgelseafkonkurrenceevnen inden
forbogstaveligtaltallehovedsektorer bådeindenforfremstillingsindustrien
ogiservicesektorerne .
4.Informationsteknologien erikkeblotennøgletilkonkurrenceevne ,meneri
sigselvenstorvækstsektor .Verdensmarkedet forinformationsteknologipro -
duktervoksermed10$omåret-selvunderdennuværendeøkonomiskelavkonjunk­
tur.Detårligesalgudgørmåske100miaECU,og30%afdettemarkedfindesi
Europa.
5«Kommissionenharerkendtbetydningenafenforøgetindsatsindenforinforma­
tionsteknologi sektorensomværendeenvigtigbestanddelafenhverindustriel
ellerforskningsmæssig strategi.SomeksempelkannævnesKommissionens meddelel­
seomFællesskabets industristrategi(l)(somfremdragerbehovetforatfremme
højteknologiaktiviteter ogaktiviteter,somkieverhøjuddannelse),meddelelsen
omvidenskabelig ogtekniskforskning(2)(somhenlederopmærksomheden pådet
(1)Enfællesskabsstrategi tiludviklingafeuropæiskindustri,K0M(8l)639
(2)Videnskabelig ogtekniskforskningindenforDeteuropæiskeFællesskab,forslagfor1980'erne–K0M(8l)574«

r
)-2-
presserende behovforatgennemføreetfællesskabs–F&U-programforinformations­
teknologier)ogmeddelelsen omindustrielinnovation(3).
B.HTFORMATIOflSTEOOLOGI SEKTORENS SÆRLIGEKENDETEGN
6.Informationsteknologiindustrien (IT-industrien),somerendynamiskhøjteknologi-
sektorihurtigudvikling,harvedenhurtigkontinuerlig frembringelse afnye
avanceredeteknologiprodukter udvikletsigtilennøglefaktorfordenøkonomiske
ogsamfundsmæssige udvikling.Bisseteknologiskeforandringer skersåhurtigt,
atomkringhalvdelenafdeprodukter,dererpåmarkedetidag,ikkeeksisterede
fortreårsiden.Iinformationsteknologi sektorenerteknologinøglentilkon­
kurrenceevne .
7.Denhastighed,hvormeddisseforandringer findersted,viseringentegnpåat
aftage.Alleteknologiske indikatorerviser,atdennetendensvilfortsætte
længere,enddetermuligtatsefremitiden.Ifyemikroelektroniske teknologier
gørdetmuligtatøgekredsløbshastigheden ogkomponenttætheden ,hvilketydei*-
ligerevilnedbringeprisenpåhukommelsesenheder ogsåledesmedføreendnubil­
ligereogmerebredtanvendeligeprodukteriårenefremover.
8.Etvoksendeantalinformationsteknologiprodukter trængerindpåalledaglig­
livetsområderoggiverallesektorerindenforhandelogindustrienøjeblikke­
ligogiøjnefaldende forbedringieffektivitet ogproduktivitet .Detteernøglen
tildenkonkurrencedygtighed ,somernødvendigforaterobremarkederog
skabevelstand.
9«Ienindustriundersåhastigforandringerdenødvendigeinvesteringer yderst
omfangsriges irealitetenerIT-industrien blevetden'tungeste' industri,hvor
forholdetmelleminvestering ogomsætningnuerhøjereendinogenandenindustri.
Grundehertil:
-hurtigforældelse
-nødvendigheden afatgennemføreadskilligesideløbendeF&U-aktiviteter ,somme
tiderheltfremtiludviklingsstadiet ,eftersomteknologiske forudsigelser er
megetvanskeligeietmiljø,hvorudviklingenforegårsåhurtigt.
10.IT–industriendomineresforøjeblikketafUSA.Dennepositionstøttesafdenære
forbindelser mellemindustrioguniversiteter (jf.Stanford }MIT),såvelsomaf
(3)Enpolitikforindustrielinnovation-retningslinjer forenindsatsfra
Fællesskabets side,K0M(8l)620.

-3-
artenogonuangetafdeafdetamerikanske forsvarsministerium støttede
programmersåsomVH3IC(VeryHighSpeedIntegratedCircuits-megethurtige
integreredekredsløb).
USA'sstillingtruesnualvorligtafJapan.Japanerneanvendereffektive,
koordineredeindustristrategier "baseretpåstatsstøttetindustrielforskning.
Detsenesteeksempelerfemte-generations datamatteknolo£;ip^og^ammet ^•
Ethverteuropæiskforsøgpåatleveoptildenkonkurrencemæssige udvikling
idisselandekræverudgifterpåensamordnetbasisafmindsttilsvarende
omfang(seafsnitInedenfor).
C.DEEUROPÆISKE IUFQRMTIOMST'EKNOLOGIIMiUSTRIE R
11.Trodsenvisstyrkeihvertenkeltlandersituationenfordeeuropæiske
infonnationsteknologiindustrier forværretidesidstetreår.Deflestefirmaers
økonomiskesituationersvagsammenlignet medderesjapanskeogamerikanske
konkurrenters ,ogderesinformationsteknologiprodukter yderendnuikkenoget
større "bidragtilfirmaernesindtjening.
12.Generelterhandelsbalancen forEuropaindenforinformationsteknologisektoren
negativ.Undersøgelser viser,atderogsåerennegativbalancemedhensyntil
patenter,hvilkettyderpå,ateuropæiskindustrierifærdmedattabekap­
løbetomtilvejebringelse afdetnødvendigeteknologiske grundlag.
13.Udendetteteknologiske grundlagvildeneuropæiskeinformationsteknologiindus -
triistigendegradbliveafhængigafudenlandskteknologi.Mendenneteknologi
kommerfrafinnaer,somerdenskonkurrenter .Påetområde,hvorsuccesberor
påentekniskførerstilling ,haltereuropæiskindustrihyppigtbageftermed
indførelsenafdesenesteteknologier,fordidenikkeharadgangtildisseved
kilden.
14.Resultatetafdennesvaghedmedhensyntilteknologiskudnyttelseer,atkun
40$afdeteuropæiskehjemmemarked og10foafverdensmarkedet indehavesafden
europæiskeindustri.
15.Indenforadskilligenøgleområderharudenlandskkonkurrencestyrketsinposi­
tion:
-medhensyntilmikroelektroniske komponenterdomineresbådefremstilling og
designafintegreredekredsløbafJapanogUSA,

-4-
-medhensyntilstoreedb-anlægerIBMfortsatdominerende,ogIBM*s
omsætningiEuropaoverstigeromsætningenidetistørsteeuropæiske
firmaertilsammen,
-medhensyntilmindredatamaterfindesdeflestefirmasuccesser iUSA,
-medhensyntilunderholdningselektronik såsomTV-biliedrør,TV-modtagere ,
audioudstyrogelektroniskespildominererjapanerneverdensmarkedet ,og
europæiskefiimaerharmåttetnotereenbetydeligtilbagegang,
-medhensyntiltelekommunikation kaninteteuropæiskfirmamålesigmed
ATT,ogdejapanskefabrikanterudgørenstigendetrusselpågrundafden
hastighed,hvormeddeindførernyteknologi.
16.Europæiskindustribefindersigderforiensituation,hvorikkeblotdet
europæiskehjemmemarked karakteriseres afenopsplitning ,somgørespermanent
somfølgeafnationalestandarderellerlokalevariationerafinternationale
standarder,resulterendeiøgedeomkostninger ogringerekonkurrenceevne på
eksportmarkederne ,menhvordersamtidigiJapanogUSAmedvoksendehastig­
hedskabesnyteknologi.
17.Deflesteafdestørreeuropæiskefirmaerstårderforvedenkorsvej.Enten
mådeistigendegradbaseresigpåimporteretbasisteknologi meddenheraf
følgenderisikoforsårbarhedoverforleveringsstop ,ellerderaåopgivekap­
løbetomatværeiforresterækkemedhensyntilhøjteknologi ogfaldetilbage
påprodukterafetlavereteknologisk indhold.Menmangeafverdenshurtigst
voksendemarkedererindenforhøjteknologi ,ogEuropaharikkerådtilatgi­
veafkaldpådisse,eftersomderibetydeligtomfangertaleomvoreseget
hjemmemarked .
D.MODETEUROPÆISK SVAR
18.Europamåskabeenlangtidsstrategiforsineinformationsteknologiindustrier ,
hvissigtemåværeatgøredemteknologisk jævnbyrdige meddereskonkurrenter .
Kunpådennemådekanvoreindustriergøresighåbomatblivekonkurrence­
dygtigemedUSAogJapan.
19.Denneeuropæiskestrategiskullesætteeuropæiskindustriistandtilefter­
håndenatnåoppåenandelafverdensmarkedet svarendetilstørrelsenafdet
europæiskeIT-marked,dvs.30$afverdensmarkedet .

-5-
20.Medlemsstaternes reaktionerpådefortsatteudefrakommendetruslermodderes
IT-industrier harindtilnuværetafnationalart.Derfindesenhelrække
nationalestøtteordninger ,alleudformetmedhenblikpåatstyrkenational
industri.Somsvarpådenyeforskningsprogrammer iUSAogJapanogdetfort­
sattetabafmarkederermedlemsstaterne ifærdmedatudarbejdeennyrække
nationalereaktionerognationalestrategier.
21.Mennationalestrategierkanikkeløsedetgrundlæggende problem,nemligat
alleteknologiske valgmuligheder måforfølgesogudvikles,eftersomdetikke
kanforudsiges,hvilketeknologier,deridetlangeløbvilværenøgletekno-
logier.Firmaerogselvdeenkeltelandeharikkeressourcertilatopdyrke
helespektretafteknologiske valgmuligheder .
22.Eneuropæiskstrategimåstyrkedeeksisterende bestræbelserfranationale
myndigheders sidevedattilskyndetiletsamarbejdemellemeuropæiskefir­
maerogvedatøgedetdirektefællesskabsbidrag tildennefællesindsats.
23.Europæiskindustrihargivetudtrykfor,athvisdettemålskalnåsindenfor
denæstetiår,måderiværksættesenstørrekooperativlangsigtetF&U-indsats
påfællesskabsplan udover-ogstyrketaf-deøvrigeforanstaltninger ,somer
opregnettinderpkt.Inedenfor.
24.Ens&danindsats(somkunnekaldestheEuropeanStrategicResearchProgramme
inInformationTechnology-ESPRIT)b0rhavetremlilr
-denmåsigtemodteknologi,somendnuikkeerberørtafdenmarkedsmæssige
konkurrence,
-denmåværesamordnetmednationaleaktiviteter ,
-denmåværeafetsådantomfang,atdenkanindhenteogmålesigmedde
tilsvarendebestræbelseriJapanogUSA.
25.Denmåendvideretrækkepåalforeliggende specialviden vedatinvolvere
offentligeforskningsinstitutter oguniversiteter }denmåkommeindustrien
iheleFællesskabettilgodebådegennemenvidestmuligvirksomhedsmæssig
deltagelseogviaenomfattendeudbredelseafresultaterne .
26.Ibetragtningafdensituation,hvorimegetafdeneuropæiskeindustrinu
befindersig,ogafrevisionenafnationalestrategier,erdetafbetydning,
atdenneindsatsiværksættessåhurtigtsommuligtforatsikre,atdevirk­
somheder,dererinvolveretiIT-industrien ,ikketvingestilatopgivemulig­
hedenafeneuropæiskløsning.

-6-
E.EUROPÆISK STRATEGISK PROGRAMFORFORSKNING OGUDVIKLING INDENFOR
INFORMATIONSTEKNOLOGI -ESPRIT
27.Enrækkestørreeuropæiskevirksomheder indenforinformationsteknologiområdet
harsammenmedKommissionen indledtetforsøgpåatdefinereetprogramforko­
operativlangtidsforskning ,somkangennemføresisamarbejdemellemindustri
ogforskningsinstitutioner .
28.Somgrundlagfordrøftelserharde"benyttetundersøgelser gennemførtafKommis­
sionensammenmedkonsulenter omeuropæiskindustrislangsigtedeforsknings-
behov.Depågældendekonsulenter gennemgikdepotentielleteknologiske områder
medhenblikpåatfastlægge,hvilkedervar:
1.Nødvendigeforindustriens konkurrenceevne ,
2.Egnedeforeneuropæiskindsatssnarereendennationalindsats.
29.Dekonkluderede ,atdervarfemstørreområderindenforinformationsteknologien ,
sommedenpassendekoncentreret indsatspåeuropæiskplanvilgiveeuropæisk
industrimulighedforatindhentekonkurrenternes teknologiske forspringogom­
gåendegivemulighedforanvendelseafdisseteknologier påandresektoreruden
atvareafhængigafudenlandskeforsyningskilder .
30.Firmaerneaccepteredeistoretrækkonklusionerne afdisseundersøgelser .Inden
forKommissionens rammer,hvorfirmaernearbejdedeefterenfremskyndettidsplan
ogmedanvendelseafbetydeligepersonaleressourcer iformafledendeingeniører ,
harfirmaernenedsatarbejdsgrupper tilundersøgelse afhverafdenøglekunder-
sektorer,derblevfastslåetvedundersøgelserne ,ogforhvilke,dererbehov
foretnytvidenskabeligt ogteknologisk grundlagindenfordenæstefemtilti,
årforatudvikleennygenerationafprodukterogsystemer.
31.Deemneområder ,derundersøgesafdefemgrupper,eri
-Avanceretmikroelektronik ,
-Avanceretdatamatik,
–Programmelteknologi ,
–Kontorautomation ,
-Datamatintegreret fleksibelproduktion.

-7-
32.Denneforberedendefasevilresultereihovedlinjerneforetgenereltprogram,
somvilværeieuropæiskmålestok.
33.Deneuropæiskedimensionafetsådantprogrammåstyrkesvedatværeopmærksom
pånormer,vedatåbnemarkederneogmåskevedatforbedredetfinansielle
miljø.Menudgangspunktet måværeetægteværdifuldtteknologiprogram .Kår
førsthovedlinjerne erblevetklarlagtidennuværendeforberedendefase,vil
detblivedrsftetmeddeneuropæiskeindustriialmindelighed ,medstørrebru­
gereogmedforskningsinstitutioner ognationalemyndigheder jdissedrøftelser
eralleredepåbegyndt.
P.PROGRAMMETS ART
34«ESPRITvilbyggepåeksisterendefællesskabsaktiviteter .Deterenlogisk
opfølgningafFællesskabets mikroelektronikprogram ogafdeteksisterendef1en­
årigeprogram,somkoncentrerersigomdatanet,anvendelser ogpragrar.im&l.Men
pågrandafsinstørrelseogbehovetforathenvendesigtilallenøglesektorer
indenforinforæationsteknclogivilESPRITværeaflangtstørreomfangogvare
etsystematisk ,integrerettiltag.
35«Hovedlinjerne iESPRITvilbeståafenrækkelangsigtede F&U-programmer aftil­
strækkeligdybdeogalsidighedtil,atresultaternevilbliveengenerelforsiåen,
somkanudnyttesafheledeneuropæiskeIT-industritilmedgodtudfaldatkon­
kurreremedamerikanske ogjapanskebestræbelser pådetteområde.
36.Denfølgendekorteoversigtoverartenafdefenområderviser,ihvorstor
udstrækning P&Upåetområdeernødvendigforudviklingenafenvitalformåen
påetandetområde.
Heraffølger,atforatDeteuropæiskePællesskabskalkunnetagekonkurrencen
oppåverdensmarkederne ,måP&U–programmerne påallefemområderværenært
beslægtedemedhensyntilindustrieludnyttelse,ogatresultaternefraalle
disseområderderforbørforeliggepånogenlunde sammetid.Denmegethøjekva­
litet,dentværfagligeforskningogdeudviklingsfærdigheder ,derernødvendige
foratgøredettemuligt,kankunopnåsvedatsamlealledepågældendeviden­
skabeligeogtekniskeressourceriheleFællesskabet .

i)Avanceretmikroelektronik
Mikroelektronikken levererdenfallesoperationelle kredsløb'steknologi ,som
allemoderneelektroniske systemer "benyttertiludførelseafderesfunktioner .
Fremskridtindenfordenmikroelektroniske teknologisigtermodatfremstille
mindre,merepålideligeogmereydedygtigekomponenter ,someristandtilat
udføreflerefunktionerelleroperationer enddekomponenter ,somanvendesidag.
Devilmuliggøreindførelsenafennygenerationafomkostningsmæssigt billigere
elektroniskudstyrogsystemerognedbringeomkostningerne pr.funktionieksiste­
rendesystemer.
Etgodtresultatvedkonstruktion ogfremstilling afdissekomponenter afhænger
aftilstedeværelsen afnyformåen "baseretpåavanceretinformationsbehandling ,
programmelteknologi ogdatamatintegreredefremstillingsteknologier udfrade
pådisseområderpåbegyndtearbejdsprogrammer «
Deteksisterendefællesskabsprogram formikroelektronisk teknologi^^koncentre­
rersigomnogleafdenyeteknologier ,derernødvendigeforudformningogfrem­
(2)stillingafVLSIN'-mikroelektroniske kredsløb.Programmettilvejebringer sam­
arbejdepåfællesskabsplan mellemindustri,forskningsinstitutioner oguniversi­
teterforprojekter,somerdetførstetrinidetlangsigtede F&U-programfor
avanceretmikroelektronisk teknologi,somerpåtænktmednærværendemeddelelse.
ii)Avanceretdatamatik(AS)
DennyegenerationafADerkarakteriseretved,atdenvilværemeredirekteret­
tetmodenopfyldelseafbehovenehosalmindeligeikke-specialiserede brugere,
endtilfældetermeddedatamatsystemer,derfindesidag.Denvilmedførenye
arterafdirektekommunikation mellemmenneskeogmaskinesåsombillederogtale,
ogdensfunktionervilpåmangemåderlignemenneskeligtænkning,association
ogfølgeslutning snarereendberegningogdataoplagring .
AD-systemervilkræveavanceretarkitekturogyderligereminiaturisering inden
formikroelektronikken ,enpålidelighed ,somliggerlangtudover,hvadderer
muligtidag,ognyeideerindenforinformationsvidenskab .
(l)Rådetsforordning3744/82
(2)VeryLargeScaleIntegration

-9-
Etgodtresultatafgennemførelse afF&U-prcgraaimet ,somernødvendigtfor
atnådissemål,afhængeraf-tilstedeværelsen afnyformåenpåområderne
programmelteknologi ogda-tamatstøttedekonstruktionsværktø jerforavancerede
mikroelektroniske komponenter sometresultatafdearbejdsprogrammer ,der
iværksættes pådisseområder.
iii)Prograjmnelteknologi
Dennuværendeprograunmelteknologi erafenart,som"bådeerarbejdskrævende ,
kraversærligefærdigheder,ogsomkunligeakkurateristandtilatopfylde
denuværendesystemkrav.Betydeligefremskridtogforbedringer medhensyntil
dennuværendeprogrammeIndviklings-ogfremstillingsteknik ernødvendig,navn­
ligfordeteknikkersvedkommende ,somernødvendigeforatfremstillegenera­
tionenafmodulopbygget programmel,somgørdeenkeltemoduler"genanvendelige "
iandreprogrammer,somharbrugfordesammefunktioner.
omkostningsmsessigt
Dettevilføretilen/billigersfremstillingafdekomplekseprogrammer,derer
nødvendigetilstyringafdennyegenerationafAD-systemer .Projekterinden
fordetteemneområdeviludvikleogbyggepåetfællessætværktøjerogmetoder
tildefinitionoggennemførelse afet"andengenerations"programmelfremstillings-
miljøtilopnåelseafdissemål.
iv)Systemerforkontorautomation ogdatamatintegreretfleksibelproduktion
Dissesystemererkarakteriseret ved,atdeafhængerafudviklingenafenom­
fattenderækkeomkostningsmæssigt billigere,højtpålideligefølereogtrans­
ducereogaftilstedeværelsen afnyformåen,somvilblivestillei?tilrådig­
hedfradesektorer,dererbeskrevetideforegåendeafsnit.
Disseudviklinger ogfærdighedervilåbnevejenforudformningogindførelse
afenlangrækkenyeprodukterogsystemer.Detmåimidlertidbemærkes,aten
nøgletilenheldigkommercieludnyttelseoganvendelseherafafeuropæisk
industriogforretningsliv eretmarkedieuropæiskmålestokkarakteriseret
vedenanvendelseindenforheleEP–områdetafpassendefællestelekommunika –
tionskompatible nonner,driftsprocedurer ogandrebrugerregler ogprotokoller
tilanvendelseinationalesystemeriministerier ,firmaerogundervisning og
foroffentligeindkøbsspecifikationer ogfremgangsmåder .
F&U-projekterindenfordennesektorvilsigtemodudviklingenaffællestekno­
logieriforbindelse meddefinitionenafbruger-oggrænsefladenormer ,somopfyl­
derdissekrav.

-10-
G.BEHOVFORPILOTPROJEKTER
37.Iforbindelse med.deresundersøgelser vedrørendeen"breddefinitionafESPRIT
hararbejdsgrupperne identificeret enrækkepilotprojekter afbegrænsetomfang
sammenlignet medheleprogrammet,mensomerafensådanart,atdeerrepræ­
sentativefordeforskelligeaktivitetstyper ,somudgørESPRIT.
38.Projekterneharetdobbeltformåls
-atudgørekonkreteeksemplersomgrundlagforenudviklingognyttiggørelse
afmetoderneogrammerneforsamarbejde,
-atfastholdebevægelsesmomentet fremimodendefinitionogvirkeliggørelse
afheleprogrammet.
39«Detmåpånyunderstreges ,atdisseprojekterikkeudgøretomfattende,inte­
greretprogram(somtilfældetvilvareforESPRIT)ogderforikkehørbedømmes
somsådan.Somførsagtskaldesnareretjenesomigangsættereforoperationen.
H.TIDSPLAN
40.Somnævntidetforegåendeer"behovetfordetovennævnteprogrampresserende.
SomfølgeherafforelæggesdennemeddelelseRådet,såderkaniværksættesfoi>-
beredendedrøftelserforatgøredetmuligthurtigereattræffeafgørelserse­
nere.SelveESPRIT-programmet vilbliveudarbejdetogfremlagttidsnoktil,
atdrøftelserne kanpåbegyndesindendecember1982.Foratgøredetmuligtfor
selveprogrammetattredeikraftijanuar1984,måandenhalvdelaf1983anven­
destilforhandling ogoprettelseafsamarbejdsmekanismen .
41.Somnævntidetforegåendeerderetbehovforpilotprojekter ,ogdissevil
bliveforberedtlangttidligereogforelagtRådetindenefteråret,sådekan
påbegyndesijanuar1983.Hensigtenmeddissepilotprojekter erderredegjort
foridetforegåendeafsnit.Deterplanen,atFællesskabets hidragtildenne
indledendefaseskalværeafstørrelsesordenen 10-12mioECU,ogdennesumer
afKommissionen opførtpå1983-budgettet .
42.Førforelæggelse afforslagvilkonsultationsproceduren bliveudvidettilat
omfatteindustriognationalemyndigheder påsåbredtetgrundlagsompraktisk
muligtogundermedtagelseafstørrebrugereogvidenskabelige institutioner .

-11-
I.ESPRITISTØRRESAMMENHÆNG
43.Hvorstort"børESPRIT–programmetvare?Somførsagtmådetidetmindstekunne
malesigmedtilsvarendebestræbelseriUSAogJapan.
44«AfdetnationaleF&U–budgetiUSAfor1981på68,6miadollarsvar15,"]%
(10,8mia$)tilelektronikoghermedbeslægtedeteknologier.Afdettebeløb
blevomkring47%skaffettilvejeafindustrienog49$afregeringen.^^
ToeksemplerpåfællesprogrammermellemregeringogindustriiUSAerVHSIC^^
–programmet–210mio$over6årmedetindustrieltbidragpåmindstettil­
svarendebeløb–ogICAMprogrammet-hvortildenamerikanskeregeringyder
100mio$over5år.Deterogsåværdatbemærke,atselvommangeamerikanske
virksomhederharlangtstørreforskningsprogrammer enddetilsvarendeeuropæiske,
ernogleafdem(herunderIBM)gåetsammenoveratgennemføreforskningpå
nøgleomjråder.
45«IJapansynesdetsamledeforskningsbeløb sammenligneligt meddeteuropæiske,
mendejapanskeresultaterharværetsærdelesslåendeisammenligning .Dette
synesbl.a.atskyldesjapanernesklarestrategiskemålsætninger ogdetfak­
tum,atforskningogudnyttelsekoncentreresifåstorevirksomheder .Derer
taleomenrækkeprogrammer,hvoribåderegeringogindustrierimpliceret,
hvorafvelkendteeksemplererVLSI^^-programmet,somvarpå139mi°PIPS^^
på82mio$}enhigh-speeddatamat–148mio$over7år;operativsystemer -
148mio$over4årosv.
46.SelvomdeterfortidligtatsættetalpåESPRIT-programmet ,måderiEuropa
indsættesbetydelige summer.Selvomderfindesenrækkenationaleeuropæiske
programmeridennemålestok,erderafgørendeforskelle.Navnligerdeameri­
kanskeogjapanskeprogrammeratopfattesommoduler,idetdeerindbyrdes
forbundneogførertilyderligereprogrammer.P.eks.vildetamerikanskeVHSIC–programføretilUHSIC^-programmet.
IJapanerPIPSoghigh-speeddatamatenenintegreretdelaffremstødethenimod
ArtificialIntelligence Systems.
(l)Kilde:Undersøgelseaflangtids-P&UforKommissionen
(2^VeryHighSpeedIntegratedCircuits
(3)IntegratedComputer-Aided Manufacture
(4)VeiyLargeScaleIntegration
(5)PatternIntegrationProcessingSystems
(6)UltraHighSpeedIntegratedCircuits

-12-
47«ESPRITvilforbedreanvendelsenafdeeuropæiskeF&U-ressourcer ,forudsat
atdetermodulopbygget .Det"betyder,atprogrammet mågribesanpåendynamisk
måde.Projektermåtilføjes(ellerkasseres),efterhåndensomteknologienselv
udviklersig.
48.Etsådantprogramsendeligepositiveresultatvilimidlertidkunkunnemåles
ved,ateuropæiskindustriøgersinandelafdeteuropæiskemarkedogaf
verdensmarkedet .
49«Dettevilkunværemuligt,hvisF&Usesisammenhængmedenviderestrategi
støttetafnationalemyndigheder ogafFællesskabet .Forvirksomhederne kan
enviderestrategiindebæreenvisgradafindustrielspecialisering .Forna­
tionalemyndighederskulledetteindebæreenkoncentration ikkeblotomF&U,
menenøgetindsatsmedhensyntilnormer,standarderogoffentligindkøbs-
politikforatsikre,atderfindesdetstørstmuligemarkediEuropa.
50.Nogleafdeeksisterende fællesskabsaktiviteter sigtermodatstøtteindustrien
ognationalemyndighederpådisseområderogandre,sommikroelektronikprogram -
metførertilESPRIT.Blandtdenførstetypeer:
i)Detflerårigedatamatikprogram ,someroffentliggjort vedRådetsforordning
1996/79«Dettekoncentrerersigomdenkooperativeudviklingafenrække
programmel–oganvendelsespro jekterafinteresseforFællesskabet ogom
skabelsenafdatabasertilstøtteherfor.
ii)Opretholdelse afenarbejdsgruppe omstandardisering (WGS),sombeskæftiger
sigmedidentifikation afbehoveneforfællesskabs-oginternationale nor*-
merindenforinformationsteknologisystemer .
iii)Forslagetindenfortelekommunikation tilharmonisering affremtidigeinte­
grerededigitaledatanetogskabelseafetåbentfællesskabsmarked for
telematiktenninaler .DettebefindersigforøjeblikketiRådet,ogderer
etpresserende behovforenafgørelse.
iv)Enrækkeprojektermedsigtemodendefinitionafkompatiblenormerogan­
vendelseafinformationsteknologi vedkontorautomation oginformationsud -
vekslingssystemer .Enfællesskabsaktion ,IUSIS(inter-Institutional Informa­
tionSystem)erplanlagt.
Deterhensigtenatstyrkedisseaktiviteter .

-13-
J.KONKLUSION
51.Kommissionen opfordrerRådettil:
-aterkendedetpresserende "behovforeteuropæiskstrategiskforsknings­
programpåinformationsteknologiområdet ,
-attilsluttesigdegenerelleretningslinjer idettedokument,
-atgodkendetidsplanenogdefremgangsmåder ,dererredegjortforiafsnitH
ovenfor.