Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Årsrapport om Samhørighedsfonden 1996« (98/C 73/07)

Kommissionen besluttede den 25. juni 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Årsrapport om Samhørighedsfonden 1996.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Regionaludvikling og Fysisk Planlægning, som udpegede J. Bento Gonçalves til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 18. november 1997.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 350. plenarforsamling af 10. og 11. december 1997, mødet den 10. december 1997, med 106 stemmer for og 3 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Rapportens indhold

Rapporten beskriver fondens igangværende aktiviteter, som er indledt i de tidligere år, allerede gennemførte samt planlagte aktiviteter og indeholder en mere komplet analyse af fondens vigtigste interventioner og disses indvirkning på den økonomiske og sociale samhørighed.

1.2. Rapportens disposition

Der er i forbindelse med dispositionen af denne rapport taget hensyn til bemærkninger fremsat af Europa-Parlamentet og ØSU ved tidligere lejligheder, navnlig hvad angår en mere detaljeret beskrivelse af gennemførelsen af princippet om betinget støtte og om foranstaltninger med henblik på at forbedre informations- og offentlighedsaspektet.

1.2.1. Rapporten indeholder et særligt afsnit om aktioner i EU's randområder samt et afsnit om evaluering af fondens virkninger på de forskellige projektområder.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Forbedringer i rapporten

Med henvisning til sine tidligere udtalelser om rapporterne om det finansielle samhørighedsinstrument og senere om Samhørighedsfonden glæder ØSU sig over de forbedringer, der kan konstateres i den foreliggende rapport, navnlig for så vidt angår en systematisk, gennemskuelig og fyldestgørende fremstilling, som giver læseren et bedre indblik i udviklingen i de forskellige aktiviteter.

2.2. De forskellige fondes samvirke

Der konstateres forbedringer i den sammenlignende fremstilling af samvirket og den indbyrdes komplementaritet mellem Samhørighedsfonden og strukturfondene (Regionalfonden, Socialfonden, EUGFL, det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet), som giver et globalt billede af den samlede støtte og dens virkninger på det sociale, økonomiske og miljømæssige område.

2.2.1. Kommissionen er meget omhyggelig med ex ante-analysen af investeringsprojekterne. Formålet er at sikre, at finansieringen og virkningerne er kompatible, og at der ikke er sammenfald med midler fra andre fonde.

Der satses ligeledes på projekter, som sigter på at forbedre eller supplere initiativer støttet af andre fonde og Investeringsbanken, og det tekniske og finansielle indhold i udtalelser fra disse har vist sig at være af stor værdi for Kommissionen.

2.3. Analyse af resultaterne

Ex post-analysen af virkningerne af de gennemførte projekter viser projekternes betydning på følgende områder: transport, forureningsbekæmpelse, forbedring af drikkevandskvaliteten samt stigningen i antallet af husholdninger, der har adgang til dette væsentlige gode. Forbedringen af behandlingen af spildevand og udledninger samt fast affald hører til de af fondens interventionsområder, hvor der er synlige resultater, som i øvrigt modtages godt af befolkningen.

2.3.1. 1996 var det første år, hvor Kommissionen undersøgte medlemsstaternes opfyldelse af konvergensprogrammerne på området offentlige underskud, og den har ligeledes undersøgt, i hvor høj grad princippet om betinget støtte er opfyldt i samhørighedslandene.

2.3.2. Balance i tildelingen af midler

I 1996 var der udtrykt i konsoliderede tal en næsten eksemplarisk ligevægt mellem fondens to interventionsområder, miljø og transport: 49,84 % til miljøet og 50,11 % til transportinfrastrukturer, og i 1996 var budgetgennemførelsen betragtet under ét på næsten 100 %, hvilket svarer til de af Rådet anbefalede målsætninger.

2.4. Prioriterede områder

Samhørighedsfonden satte især ind på de prioriterede indsatsområder, idet den primært støttede projekter vedrørende:

- transeuropæiske vej- og jernbanetransportnet,

- drikkevandsforsyning,

- behandling og rensning af byspildevand,

- behandling af fast byaffald.

2.4.1. Andre relevante aktiviteter

I rapporten omtales der ligeledes andre aktiviteter på miljøområdet, herunder navnlig: beskyttelse af kystområder, skovrejsning som led i forebyggelsen af ørkendannelsen, beskyttelse af biotoper og naturbevaring.

2.4.2. Oplysninger om beskæftigelsesniveauet

Rapporten indeholder oplysninger om overslag over de finansierede projekters beskæftigelsesvirkning i overensstemmelse med anbefalinger fra Europa-Parlamentet og ØSU.

2.5. Øvrige oplysninger

Rapporten indeholder ligeledes andre oplysninger, f.eks.:

- at der i forbindelse med de forskellige inspektionsopgaver gennemført af medlemsstaterne eller af EU's organer ikke har været påvist tilfælde af bedrageri,

- der er reageret på Europa-Parlamentets bemærkninger vedrørende information og offentlighed omkring de medfinansierede projekter, og der er anvendt forskellige kommunikationskanaler til dette formål.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Budgetgennemførelsen

Den samlede bevilling til Samhørighedsfonden i 1996 blev justeret på baggrund af inflationsindikatorerne samt behovet for at overføre 300 000 ecu til den budgetpost, der forvaltes af UCLAF (Afdelingen for Koordinering af Foranstaltninger til Bekæmpelse af Bedrageri).

Efter denne indeksering var Samhørighedsfondens disponible midler i 1996 2 443,7 mio. ecu til forpligtelsesbevillinger og 1 919 mio. ecu til betalingsbevillinger.

3.1.1. Budgetgennemførelsen for så vidt angår forpligtelsesbevillingerne nåede pr. 31. december 1996 op på 99,99 % af de disponible bevillinger, dvs. 2 443,64 mio. ecu.

Budgetgennemførelsen for så vidt angår betalingsbevillingerne nåede op på 1 871,982 mio. ecu, dvs. 97,75 %.

Disse indikatorer viser, at budgetgennemførelsen for så vidt angår Samhørighedsfonden har været meget positiv fra medlemsstaternes side. ØSU konstaterer med tilfredshed, hvordan det er lykkedes Kommissionen og medlemsstaterne at nå disse høje gennemførelsessatser, samtidig med at de har anvendt princippet om betinget støtte i tilknytning til kriterierne for indførelsen af enhedsvalutaen.

3.2. Sektormæssig fordeling

ØSU konstaterer, at Samhørighedsfonden i regnskabsåret 1996 i praksis gennemførte bestemmelsen i artikel 10, stk. 2, i Samhørighedsfondsforordningen gående ud på at sikre ligevægt mellem projekter på henholdsvis miljøområdet og transportinfrastrukturområdet.

Ønsket om at sikre ligevægten mellem de to interventionsområder blev udtrykt i ØSU's tidligere udtalelse (), og i udtalelser afgivet af Europa-Parlamentet og Regionsudvalget om årsrapporterne om Samhørighedsfonden 1994 og 1995. Betragtet under ét nåede den finansielle støtte bevilget og udbetalt af Fonden i 1996 følgende værdier udtrykt i procenter:

Miljø: 49,89 %,

Transport: 50,11 %.

Fordelingen pr. modtagerland var i 1996 følgende:

>TABELPOSITION>

Der kan således konstateres en stærkere tendens til ligevægt mellem udgifter til interventioner på henholdsvis miljø- og transportinfrastrukturområdet i samtlige lande, og der kan i det mindste i en af medlemsstaterne konstateres en styrket indsats inden for miljøprojekter, hvilket ØSU glæder sig over, da det var en af dets anbefalinger i tidligere udtalelser.

3.3. Fordeling pr. land

ØSU påpeger ligeledes, at forpligtelsesbevillingerne fortsat har befundet sig inden for den midterste værdi af den vejledende fordeling for hver enkelt medlemsstat.

>TABELPOSITION>

Angående fordelingen af betalingsbevillinger konstateres der en justering inden for rammerne af de fastlagte parametre for den vejledende fordeling pr. medlemsstat, hvorved det forhold, der blev påtalt i årsrapporten om Samhørighedsfonden 1995, er korrigeret.

>TABELPOSITION>

3.3.1. Fordeling i transportsektoren

Som det fremgår af tidligere udtalelser slår ØSU til lyd for en bedre balance mellem de forskellige transportformer, således at hovedvægten lægges på de mest miljøvenlige.

>TABELPOSITION>

3.3.1.1. Selv om det i Kommissionens rapport hedder, at man »fortsatte bestræbelserne på at allokere en større del af midlerne inden for transportsektoren til jernbanetransportfaciliteter« i overensstemmelse med bemærkningerne fra Europa-Parlamentet, ØSU og Regionsudvalget samt i udtalelserne om Samhørighedsfondens årsrapport for 1994 og 1995, konstateres det, at der ikke er sket store forandringer i fordelingen.

I 1996 afsatte Samhørighedsfonden i alt 1 224,121 mio. ecu til projekter på transportområdet, og i dette beløb er bevillinger til nye projekter eller faser af projekter under gennemførelse inkluderet.

Det samlede bevilgede bidrag fra 1993 ydet af Samhørighedsfonden og af det finansieringsinstrument, der var en forløber for Fonden, beløber sig til 4 219 mio. ecu. Dette meget betydelige bidrag til udviklingen af de transeuropæiske transportnet i de fire samhørighedslande er baseret på en intermodal indfaldsvinkel til transportproblematikken, hvilket ØSU tilslutter sig.

3.3.1.2. Vejprojekter absorberer fortsat størsteparten af støtten i 1996, nemlig 78,4 % af den samlede støtte. Jernbaneprojekterne repræsenterede kun 18,1 % af den bevilgede støtte. Havneinfrastrukturprojekter svarer til 1,9 % af bevillingerne i 1996.

>TABELPOSITION>

ØSU konstaterer, at Samhørighedsfondens støtte til havneinfrastrukturer er meget beskeden og henleder Kommissionens opmærksomhed herpå i betragtning af samhørighedslandenes lange kystlinjer samt det forhold, at denne transport måske er mest konkurrencedygtig.

3.3.1.3. Differentiering af transportformerne

Medlemsstaterne bør med bidraget fra EU sikre en differentiering af de forskellige transportformer.

Et sådant valg ville medføre positive virkninger på de forskellige områder inden for sektoren: mindskelse af forureningskoncentrationen; alternative løsninger i tilfælde af konflikter på arbejdsmarkedet; opretholdelse af beskæftigelsesmuligheder i søfartssektoren.

ØSU anbefaler Kommissionen kraftigt at henstille til samhørighedsfondslandene at satse på en bedre støtte til jernbane- og søfartsinfrastrukturerne.

3.3.2. Fordeling på miljøområdet

>TABELPOSITION>

ØSU konstaterer, at rapporten generelt indeholder flere informationer angående miljøinvesteringernes beskaffenhed og fordeling.

3.3.2.1. En bedre systematisering af oplysningerne ville gøre det lettere at sammenligne interventionerne i de enkelte medlemsstater, og derfor anbefales det Kommissionen i fremtidige rapporter at præsentere disse oplysninger mere ensartet og mere fyldigt.

3.3.2.2. Projekter inden for vandforsyning og vandkvalitetskontrol, behandling og rensning af byspildevand og i nogle lande behandling og håndtering af affald udgør fortsat prioriterede indsatsområder inden for miljøet.

Selv om ØSU erkender, at denne form for projekter kan forbedre befolkningernes livskvalitet, understreger det dog, at det fortsat bør henstilles til Kommissionen og medlemsstaterne at lægge større vægt på investeringer på området beskyttelse og bevarelse af naturlige ressourcer og landskaber med høj økologisk værdi samt borgernes livskvalitet, hvor der fortsat investeres for lidt i betragtning af den risiko for miljømæssige forringelser, der kan konstateres i nogle af samhørighedslandene.

ØSU beklager i den forbindelse, at nogle medlemsstater i meget ringe grad foretager miljøbegrundet skovrejsning, navnlig i regioner med udstrakte områder, der er velegnede til skovrejsning, men som ligger øde hen, og hvor der er problemer med at holde på jordbunden.

4. Konklusion

4.1. Kommissionens rapport er ret informativ og veldokumenteret for så vidt angår den konkrete gennemførelse af investeringsprojekterne, idet den præsenterer nogle fysiske indikatorer for gennemførelsen og indeholder beskrivende sammendrag af projekternes placering og type. Ikke desto mindre anbefaler ØSU Kommissionen at tilskynde medlemsstaterne til en bedre regional fordeling af investeringerne, navnlig med henblik på at tilgodese de ringest stillede og mest afsidesliggende landdistrikter og byområder.

4.2. Randområder

ØSU understreger i tråd med udtalelsen afgivet i 1995 behovet for en større indsats for at gennemføre miljøinfrastruktur- samt transportprojekter i randområderne.

4.3. Diversificering af transportformerne

Der anbefales en større spredning mellem de forskellige transportformer, navnlig på søtransportinfrastrukturområdet, idet dette område har miljømæssige fordele og på baggrund af det antal arbejdspladser, der vil kunne sikres.

4.4. Undersøgelser af miljøvirkningen

Kommissionens fremgangsmåde går ud på forud for godkendelsen af transportprojekterne at foretage en vurdering af virkningerne på miljøområdet i overensstemmelse med bestemmelsen i direktiv 85/337/EØF.

4.5. Princippet »forureneren betaler« inden for grænseoverskridende projekter

Princippet »forureneren betaler« inden for miljøprojekter fortjener støtte, og det bør understreges, at hver gang der er tale om grænseoverskridende projekter, eller projekter som berører vandløb, der gennemskærer regioner i to eller flere medlemsstater, bør dette princip ligeledes anvendes.

Der bør oprettes juridiske interventionsmekanismer, som kan anvendes på de berørte medlemsstater, således at indførelsen af omtalte princip kan gøres mere effektiv.

4.6. Analyse af virkningen af Samhørighedsfondens aktiviteter

ØSU tilslutter sig bestræbelserne på at iværksætte aktioner på området »Støtte til undersøgelser og tekniske støtteforanstaltninger« og »ex ante-« og »ex post«-vurderinger af projekterne, som gør det muligt at underbygge beslutningerne om godkendelse af de investeringer, der skal gennemføres, og at kvantificere virkningerne heraf.

4.6.1. ØSU anerkender Kommissionens indsats for at analysere spørgsmål vedrørende vurderingen af Samhørighedsfondens samlede socioøkonomiske effekt i medlemsstaterne samt dens bidrag til styrkelse af samhørigheden i Unionen og til løsningen af beskæftigelsesproblemerne.

4.6.2. ØSU afventer rapporten fra London School of Economics og erkender betydningen af de tidligere allerede fremlagte oplysninger om visse projekters virkning på beskæftigelsen.

4.6.2.1. ØSU anbefaler, at Kommissionen i fremtidige rapporter ikke nøjes med at henvise til gennemførte undersøgelser eller undersøgelser under gennemførelse, men at den som et minimum præsenterer en syntese af disses resultater og hovedkonklusioner.

4.7. Investeringsbankens interventioner

ØSU gentager sin tilfredshed med Investeringsbankens deltagelse i finansiering, evaluering og opfølgning af Samhørighedsfondens projekter, som den har været involveret i.

4.8. Kontrolforanstaltninger

ØSU anerkender Kommissionens indsats med henblik på at intensivere kontrol- og opfølgningsforanstaltninger for samhørighedsfondsprojekter, hvilket rapporten indeholder en detaljeret beskrivelse af. Det anbefaler dog en større deltagelse fra erhvervslivet og fagorganisationerne i overvågningsudvalgene samt anvendelse af grænseoverskridende udvalg, når der er tale om interventioner, der berører mere end én medlemsstat.

4.9. Forvaltningsenheder

I betragtning af omkostningerne, den uhyre tekniske karakter af teknologi og udstyr og den betydning, som miljøprojekter vedrørende vandforsyning og behandling af spildevand og fast byaffald har for forbedringen af befolkningernes livskvalitet, mener ØSU, at oprettelsen af private eller tværkommunale, autonome forvaltningsenheder med teknisk specialiseret kompetence inden for forvaltning og vedligeholdelse af udstyr, kan være en effektiv metode til at optimere resultaterne.

4.10. Fondens fortsatte eksistens

ØSU gentager, hvad det har udtrykt i tidligere udtalelser (), og ser gerne, at Samhørighedsfonden fortsat opretholdes efter 1999. Da Samhørighedsfondens grundlæggende strategiske mål er at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i de fattigste EU-medlemsstater og blandt disse de ringest stillede regioner, bør den anskues i et EU-perspektiv ().

Kommissionen udtrykker overvejelser i den retning i dokumentet »Agenda 2000«, hvor den foreslår, at Samhørighedsfonden opretholdes til gavn for modtagerlandene.

Derudover er det nødvendigt at styrke komplementariteten og sammenhængen mellem de strukturpolitikker, der er knyttet til de forskellige fonde, således at konvergens og additionalitet øges, hvilket vil sikre en mere harmonisk, økonomisk og social udvikling.

Bruxelles, den 10. december 1997.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() Udtalelse om Kommissionens årsrapport om Samhørighedsfonden 1995, EFT C 158 af 26.5.1997.

() Udtalelse om »Kommissionens årsrapport om Samhørighedsfonden 1995«, EFT C 158 af 26.5.1997. Udtalelse om »1. rapport om samhørigheden«, EFT C 206 af 17.7.1997. Udtalelse om »Samhørighedspolitikkens fremtid og følgerne for strukturfondene på lang sigt«, EFT C 153 af 28.5.1996.

() For at styrke samhørigheden i de tilbagestående områder i modtagerlandene og mellem modtagerlandene og EU, bør Samhørighedsfondens interventioner antage en tværnational værdi, som er til gavn for EU's samlede økonomis konkurrenceevne.