7.Alle 1 096 afskedigelser i referenceperioden er blevet beregnet fra den dato, hvor arbejdsgiveren i medfør af bestemmelserne i artikel 3, stk. 1, i Rådets direktiv 98/59/EF skriftligt underrettede den kompetente offentlige myndighed om de planlagte kollektive afskedigelser. De nederlandske myndigheder bekræftede forud for datoen for afslutningen af Kommissionens vurdering, at disse 1 096 afskedigelser faktisk har fundet sted.

6.De nederlandske myndigheder indgav ansøgningen i medfør af interventionskriteriet i artikel 4, stk. 1, litra b), i EGF-forordningen, som forudsætter mindst 500 arbejdstagere, der afskediges over en periode på ni måneder, i virksomheder, der er aktive inden for den samme økonomiske sektor i en hovedgruppe i NACE rev. 2, og som befinder sig i en region eller to sammenhængende regioner på NUTS 2-niveau i en medlemsstat. Der var 1 096 afskedigelser i alt i NUTS 2-regionerne i NL13 - Drenthe og NL21 - Overijssel. Referenceperioden på ni måneder for ansøgningen løber fra den 1. august 2015 til den 1. maj 2016.

4.De nederlandske myndigheder indgav ansøgning EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail den 12. juli 2016, dvs. inden for en periode på 12 uger fra den dato, hvor interventionskriterierne, der er omhandlet i EGF-forordningens artikel 4, var opfyldt. Kommissionen bekræftede modtagelsen af ansøgningen samme dag og anmodede Nederlandene om yderligere oplysninger den 15. juli 2016. Der blev indsendt yderligere oplysninger inden for seks uger efter anmodningen. Den frist på 12 uger efter modtagelsen af den fuldstændige ansøgning, inden for hvilken Kommissionen skal afslutte sin vurdering af, om ansøgningen opfylder betingelserne, for at der kan ydes økonomisk støtte, udløber den 29. november 2016.

Dato for kvittering for modtagelse af ansøgningen

3.Efter en vurdering af denne ansøgning har Kommissionen i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i EGF-forordningen konkluderet, at betingelserne for økonomisk EGF-støtte er opfyldt.

1.De regler, der gælder for økonomisk støtte fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF), er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1309/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (2014-2020) og ophævelse af forordning (EF) nr. 1927/2006 ("EGF-forordningen").

8.Det samlede antal støtteberettigede modtagere er på 1 096.

Sammenhæng mellem afskedigelserne og den globale finansielle og økonomiske krise som omhandlet i forordning (EF) nr. 546/2009

9.For at fastslå, om der findes en sammenhæng mellem afskedigelserne og den globale finansielle og økonomiske krise, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 546/2009, anfører Nederlandene, at detailhandelen er en sektor i krise. Sektoren er blevet konfronteret med grundlæggende ændringer og har stadig store vanskeligheder ved at håndtere disse ændringer. Vanskelighederne havde en væsentlig og negativ indflydelse på beskæftigelsen i sektoren.

10.Inden for de seneste år har der været væsentlige ændringer i forbrugernes adfærd, som f.eks. det faldende salg i det midterste prissegment og internethandelens voksende popularitet. Udviklingen af nye forretningsområder uden for bycentrene i mange nederlandske byer og den faldende tillid fra forbrugernes side til økonomien har også påvirket den traditionelle detailhandelssektors situation negativt.

11.Nederlandene gør gældende, at den nederlandske finanssektor som en global aktør, er bundet af internationale regler, herunder regler for finansielle reserver, for at kunne opfylde de nye internationale standarder. Følgelig har bankerne færre ressourcer til at finansiere økonomien end tidligere.

12.Nederlandene gør gældende, at bankerne blev mere kritiske med hensyn til at yde lån til virksomheder. I alle sager om konkurs inden for detailhandelen kunne der ikke arrangeres yderligere långivning eller omstrukturering. Det skyldtes strengere regler inden for bankvirksomhed, som blev gennemført som følge af den finansielle og økonomiske krise. En analyse, der er gennemført for nylig, viser den faldende tendens inden for den långivning, der bevilges af de største nederlandske banker.

13.De større stormagasiners svage finansielle situation betød, at det var umuligt at investere i andre forretningsmodeller for at opnå de nødvendige ændringer og igen blive konkurrencedygtig.

14.Sektoren NACE 47 har været genstand for 6 EGF-ansøgninger, som alle var baseret på den globale og økonomiske krise.

Begivenheder, der gav anledning til afskedigelserne og til aktivitetsophør

15.Selv om det nederlandske arbejdsmarked er ved at komme sig langsomt efter krisen, er virkningerne i visse sektorer stadig synlige. Nogle sektorer, som f.eks. detailhandelssektoren, er først for nylig begyndt at lide under virkningerne af den finansielle og økonomiske krise.

16.Den vigtigste begrundelse for ovennævnte negative udvikling i detailhandelssektoren er den negative indkomstudvikling hos forbrugerne som følge af den finansielle og økonomiske krise i kombination med deres gældsætning. Forbrugernes tillid er også faldende sammen med deres købekraft. I den første periode led kun de mindre stormagasiner under den finansielle og økonomiske krise, senere også de større stormagasiner.

17.I den nederlandske detailhandelssektor kan der noteres mange afskedigelser inden for de seneste måneder. De største stormagasiner i sektoren lider under konkurser, som har medført i alt 27 052 afskedigelser i perioden 2011-2015.

18.Under den finansielle og økonomiske krise faldt indikatorerne for forbrugertilliden først i perioden 2011-2015. I 2014 tog forbrugertilliden i et vist omfang til, men forblev negativ. I 2014 kom salget af forbrugsvarer i detailhandelssektoren sig noget til + 1 % og fulgte udviklingen i forbrugertilliden.

19.I 2016 er der på ny et fald i forbrugertilliden. Mængden af varer, der blev solgt i detailhandelssektoren, fulgte dette mønster fra - 2 % (2011) to - 4 % (2013). I 2014 bidrog internethandelen til et beskedent opsving. Imidlertid ligger tallet for køb stadig 2,7 % under niveauet for 2008, som var det år den finansielle og økonomiske krise begyndte.

20.Forbruget af varer i detailleddet - især i det varesortiment, der prismæssigt befinder sig midt på skalaen, lider stadig under krisen. Den væsentligste årsag hertil er den forværrede indkomstsituation for forbrugerne og deres begrænsede muligheder for at købe forbrugsgoder. Som det fremgår, er den dynamiske udvikling i købekraften stadig ikke er kommet sig efter den negative indkomstudvikling i årene 2008-2013.

21.Den negative virkning af den faldende købekraft forstærkes af den høje gæld i den gennemsnitlige nederlandske husholdning. Størstedelen af denne gæld vedrører realkredit. Gældssætningen og den faldende kreditværdighed hos husholdningerne havde en kraftig negativ virkning på sektoren for detailhandel.

22.Siden krisens begyndelse er 5 200 detailhandelsforretninger gået konkurs, og de største stormagasiner blev først ramt for nylig.

23.Nogle af de største detailhandlere gik konkurs ved udgangen af 2015. En analyse viser de 10 største konkurser i detailhandelssektoren i årenes løb, antallet af filialer/butikker, der blev lukket og antallet af tabte arbejdspladser. Tendensen i forbindelse med konkurserne var allerede synlig midt i krisen (2011-2013) og ramte først de mindre detailkæder og nu (2015-2016) de større.

Afskedigelsernes forventede virkning på økonomien på lokalt, regionalt og nationalt plan og på beskæftigelsen

24.I begge provinser er detailhandelssektoren en af de største sektorer i den regionale økonomi. Det fremgår af tallene, at handelssektoren (som omfatter detailhandelssektoren) er den næststørste sektor i Drenthe med 7 800 filialer og 37 410 arbejdspladser i 2015, og den største i Overijssel med 19 400 filialer og 104 000 arbejdspladser. Fra 2013 og fremefter er tendensen i antallet af filialer i Drenthe negativ.