DA Den Europæiske Unions Tidende C 426/1

BIDRAG FRA DET 55. COSAC-MØDE

Haag, den 12.-14. juni 2016

(2016/C 426/01)

1. Former for parlamentarisk kontrol

1.1. COSAC glæder sig over, at de nationale parlamenter, som det fremgår af den 25. halvårlige beretning fra COSAC, har en ambition om at spille en aktiv rolle på EU-niveau under fuld overholdelse af de gældende traktater. COSAC noterer sig desuden, at de nationale parlamenters vigtigste aktiviteter med hensyn til parlamentarisk kontrol af EU er at overvåge regeringen, formulere politikker, være et offentligt forum samt at deltage i aktiv udveksling med andre nationale parlamenter.

COSAC opfordrer derfor de nationale regeringer og de relevante EU-institutioner til så vidt muligt og hvor det er relevant at lette samt bidrage og tage hensyn til opfyldelse af Parlamenternes ambitioner på EU-plan.

1.2. COSAC påpeger, at de fleste nationale parlamenter udveksler oplysninger om politisk dialog og nærhedsrelaterede bidrag vedrørende EU-forslag. COSAC opfordrer parlamenterne til at gøre brug af alle tilgængelige kanaler til udveksling af oplysninger, herunder om gennemførelsen af EU-lovgivning og vedrørende EU-dossierer. COSAC opfordrer parlamenterne til fortsat at udforske nye måder at forbedre samarbejdet på dette område.

1.3. COSAC opfordrer kommende formandskabers parlamenter i den første halvdel af året, til, bistået af COSAC's sekretariatet, at udarbejde en årlig oversigt over parlamenternes prioriteter fra Kommissionens arbejdsprogram på grundlag af de oplysninger, der modtages fra de nationale parlamenter, at dele dette overblik blandt alle parlamenter/kamre og sende det til EU's institutioner.

1.4. COSAC bemærker, at den årlige oversigt over parlamentariske prioriteter kan være et nyttigt redskab til at styrke samarbejdet mellem de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet på udvalgte lovgivningsdossierer. COSAC udtrykker ambitionen om, at parlamenter, der er villige til at gøre dette, f.eks. kunne samarbejde under udarbejdelsen af den parlamentariske kontrol med EU-lovgivningen. Med henblik herpå opfordres parlamenter til eksempelvis at eksperimentere med nye former for samarbejde og udveksling med hensyn til parlamentarisk kontrol med en eller to udvalgte EU-forslag eller politikker og med så meget som mulig støtte inden for rammerne af COSAC.

1.5. COSAC glæder sig over Europa-Parlamentets, Rådets og Europa-Kommissionens ambitioner vedrørende årlig programmering, således som det blev aftalt i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning. COSAC opfordrer alle EU-institutioner til aktivt at formidle og drøfte arbejdet om den årlige programmering med de nationale parlamenter.

1.6. COSAC bemærker, at Kommissionen har reduceret antallet af forslag, der blev bebudet i dens arbejdsprogram, men at det samlede antal forslag er steget. COSAC understreger, at en realistisk årlig programmering fra EU-institutionernes side kan gøre det muligt for de nationale parlamenter at varetage deres rolle og ansvar optimalt.

2. Ordførere

2.1. COSAC bemærker, hvilket fremgår af den 25. halvårlige beretning fra COSAC, at ikke alle parlamenter udnævner ordførere for EU-relaterede dossierer, og anerkender, at parlamenter har vedtaget forskellige regler og praksis, når de anvender ordførere.

2.2. Den aktive udveksling mellem parlamentariske ordførere om EU-dossierer, hilses velkommen af COSAC, og det opfordrer derfor parlamenterne til at videreudvikle den aktive udveksling med henblik på at forbedre den parlamentariske kontrol i parlamenterne.

3. Det »gule kort« og det »grønne kort« (forbedret politisk dialog)

3.1. COSAC minder endnu en gang om bidraget fra det 54. COSAC-møde i Luxembourg om proceduren med »gult kort« (afsnit 4) og behovet for forbedringer uden en traktatændring. COSAC gentager også sin opfordring til Kommissionen om at overveje ikke at medregne bestemte perioder i fristen på 8 uger. COSAC glæder sig over, at august ikke medregnes i dag, og opfordrer Kommissionen til at følge op på førnævnte opfordring på samme måde.

3.2. COSAC støtter Kommissionens bestræbelser på at sikre bedre kvalitet og flere rettidige svar på begrundede udtalelser og bidrag fra nationale parlamenter.

3.3. COSAC noterer sig, at vedrørende forslaget til et direktiv fra Europa-Parlamentet og Rådet om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/71/EF af 16. december 1996 om udstationering af arbejdstagere som led i udveksling af tjenesteydelser [COM(2016) 128] har nationale parlamenter i 11 medlemsstater, der tegner sig for 22 stemmer, vedtaget begrundede udtalelser, hvorved man når op på den tærskel på en tredjedel af de stemmer, der kræves for at udløse det såkaldte gule kort.

COSAC minder Kommissionen om sin vilje til at styrke de nationale parlamenters rolle, herunder gennem »at skabe et nyt partnerskab med de nationale parlamenter.«

3.4. Hvad angår indførelse af det »grønne kort« (forbedret politisk dialog), gentager COSAC bidraget fra det 54. COSAC-møde i Luxembourg (afsnit 5). COSAC noterer sig, at parlamenterne har forskellige meninger om fastlæggelsen af minimumstærsklen for at indføre et »grønt kort«, fristen for at deltage i det »grønne kort« og tidsrammen for deltagelse i et »grønt kort«.

3.5. COSAC vil endvidere bifalde yderligere »grønne kort«-initiativer fra parlamenter, der ønsker det, med henblik på at forme og undersøge brugen af dette instrument inden for rammerne af den politiske dialog med Kommissionen og uden at indføre nye formelle procedurer. Det opfordrer det kommende formandskab for COSAC til at følge op på tidligere initiativer på dette område og — når der er samlet mere indsigt i den styrkede politiske dialogs potentiale -til at bestræbe sig på at forelægge konklusionerne for COSAC om bl.a. tærsklen, fristen og tidsrammen for et »grønt kort«.

4. Triloger

4.1. COSAC opfordrer parlamenterne til at udveksle oplysninger om triloger, f.eks. i forbindelse med interparlamentariske møder eller mellem ordførere, eftersom denne udveksling anses for at være et nyttigt redskab til at forbedre den parlamentariske kontrol med EU-anliggender.

4.2. COSAC glæder sig over den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, hvori de nåede til enighed om at sikre gennemsigtighed i lovgivningsprocedurerne på grundlag af relevant lovgivning og retspraksis, herunder en korrekt håndtering af de trilaterale forhandlinger.

4.3. COSAC glæder sig endvidere over, at de tre institutioner er blevet enige om, at orienteringen af nationale parlamenter skal gøre det muligt for disse at udøve deres beføjelser fuldt ud i henhold til traktaterne. COSAC opfordrer derfor disse tre institutioner samt nationale regeringer til inden for rammerne af deres respektive roller at fremlægge relevante oplysninger om triloger til de nationale parlamenter og offentligheden.

5. Interaktion på COSAC-mødet

5.1. COSAC bemærker, at plenarmøderne i COSAC giver en enestående platform for parlamenter til at udveksle synspunkter og udtalelser om vigtige politiske udfordringer for Den Europæiske Union. COSAC understreger betydningen af drøftelser på højt plan under plenarmøderne i COSAC; sådanne drøftelser kan omfatte opdaterede oplysninger, ekspertise og derfor også input fra EU-kommissærer.

COSAC noterer sig endvidere, som anført i den 25. halvårlige beretning fra COSAC, at de fleste parlamenter støtter yderligere forbedringer af plenarmøderne for at give tilstrækkelig plads til uformel networking. COSAC opfordrer derfor kommende COSAC-trojkaer til at give tilstrækkelig tid til debat og diskussion i plenum, samtidig med at der afsættes tilstrækkelig tid til uformel udveksling mellem de delegerede.

6. Parlamenter og retsstatsprincippet

6.1. COSAC bemærker, at det institutionelle ansvar for at sikre menneskerettighederne og indarbejde dem i nationale love samt at opretholde og fremme retsstaten og demokratisk regeringsførelse er et fælles ansvar for det nationale parlament, den udøvende og den dømmende magt, og er forankret i medlemsstaternes forfatningsmæssige traditioner.

6.2. COSAC bemærker, at EU er baseret på fælles værdier såsom retsstatsprincippet, demokratisk regeringsførelse og menneskerettighederne som nedfældet i traktaterne og chartret om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union, og at dette pålægger hver EU-medlemsstat et ansvar, samtidig med, at trusler mod og krænkelser af disse værdier er af fælles interesse for dem, der deler disse værdier og overholder de aftalte forpligtelser og standarder.

6.3. COSAC understreger, at respekt for retsstatsprincippet i EU er en forudsætning for gensidig anerkendelse og gensidig tillid blandt medlemsstaterne indbyrdes og mellem medlemsstaterne og EU, hvilket er af afgørende betydning for en velfungerende union på alle politikområder.

6.4. COSAC støtter initiativer til at oprette permanente mekanismer for dialog i de relevante fora om disse spørgsmål. Når disse mekanismer er oprettet, kan de være nyttige i forbindelse med drøftelse af politisk følsomme menneskerettighedskrænkelser og trusler mod retsstatsprincippet.

6.5. COSAC kan tjene som en platform for sådanne interparlamentariske dialoger ved at fremme en kultur med respekt for menneskerettigheder, demokratisk regeringsførelse og retsstatsprincippet i Den Europæiske Union og dens medlemsstater og kan dermed supplere det arbejde, der udføres af andre platforme og enheder såsom Europarådets Parlamentariske Forsamling (PACE).

6.6. COSAC glæder sig over dialogen om retsstatsprincippet blandt medlemsstaterne i Rådet for Den Europæiske Union med henblik på at styrke retsstaten i EU og dets medlemsstater. COSAC noterer sig initiativbetænkningen, med hjemmel i artikel 225 i TEUF, om etablering af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, der er ved at blive udarbejdet i Europa-Parlamentet, og bifalder udvekslingen med nationale parlamenter om disse emner.

6.7. COSAC understreger parlamenternes afgørende og stigende rolle i beskyttelsen og gennemførelsen af retsstatsprincippet, demokratisk regeringsførelse og menneskerettighederne. Parlamenter har en markant rolle på grund af deres primære rolle i lovgivningsprocessen, i at holde den udøvende magt ansvarlig ved implementering og overholdelse på nationalt plan af internationalt aftalte retsstats- og menneskerettighedsstandarder og forpligtelser samt i styrkelsen af den demokratiske legitimitet og ejerskabet af retsstats- og menneskerettighedsstandarder.

6.8. COSAC understreger betydningen af de nationale parlamenters inddragelse af samfundet i overvågningen og beskyttelsen af retsstatsprincippet, demokratisk regeringsførelse og værdier, standarder og forpligtelser på menneskerettighedsområdet, f.eks. ved at følge anbefalingerne fra både internationale menneskerettighedsmekanismer og rapporter og henstillinger fra bl.a. nationale menneskerettighedsrelaterede institutioner, ngo'er og civilsamfundet.

6.9. Eftersom retsstatsprincippet, demokratisk regeringsførelse og menneskerettigheder fortjener løbende opmærksomhed, opfordrer COSAC de nationale parlamenter til konstant at lægge vægt på retsstatsprincippet, demokratisk regeringsførelse og menneskerettigheder i deres arbejde samt deltage i og fremme den nationale og den internationale dialog om disse værdier. Bedste praksis, tjeklister fra andre parlamenter samt fælles standarder og retningslinjer, der er udviklet af organer såsom Europarådet, bør give vejledning og udvikles yderligere.

7. Parlamentarisk diplomati inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik

7.1. COSAC bemærker, som anført i den 25. halvårlige beretning fra COSAC, at alle parlamenter deltager i det parlamentariske diplomati, i de fleste tilfælde for at fremme grundlæggende værdier (demokrati, retsstatsprincippet og menneskerettigheder), for at øge den gensidige forståelse mellem lande og for at udveksle oplysninger og knowhow.

7.2. COSAC glæder sig over aktiviteter, der som en del af det parlamentariske diplomati bidrager til den europæiske naboskabspolitik med henblik på at uddybe forbindelserne, forbedre samarbejdet og styrke EU's partnerskaber med både de østlige og sydlige nabolande for at støtte og fremme fred, sikkerhed og velstand.

7.3. COSAC mener, at parlamenter, som institutioner og i kraft af parlamentarikerne, ved at benytte deres parlamentariske kontakter er i stand til at støtte parlamenterne i nabolandene i overgangsprocesserne, at bygge broer mellem de stridende parter og at give udtryk for bekymringer og fremme universelle værdier på en måde, som traditionelt diplomati måske ikke er i stand til at gøre. COSAC opfordrer derfor Parlamenterne til fortsat at deltage i det parlamentariske diplomati som en supplerende form for diplomati til traditionelt diplomati inden for den europæiske naboskabspolitik.

7.4. For øge virkningen af det parlamentariske diplomati og for bedre at forstå forskellene i Parlamenternes arbejdsmetoder opfordrer COSAC alle parlamenterne til at udveksle bedste praksis på dette område, have regelmæssig udveksling af oplysninger med og besøg i og fra lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik.

7.5. COSAC opfordrer desuden parlamenter til at samarbejde og udveksle information indbyrdes samt med Europa-Parlamentet og den udøvende magt for at udvikle større sammenhæng inden for det parlamentariske diplomati navnlig inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik

8. Migration

8.1. COSAC understreger betydningen af gennemførelsen af den europæiske dagsorden for migration, samtidig med at det sikres, at menneskerettighederne og alle internationale traktater og konventioner overholdes, og bestræbelserne på at tackle de underliggende årsager til flygtninge- og migrationsstrømme samt behovet for at gennemføre de kort- og langsigtede prioriteter ved at styrke fokus på den eksterne dimension af migration i en ånd af partnerskab med oprindelses- og transitlande. COSAC opfordrer derfor til en struktureret strategi for den eksterne dimension af EU's migrationspolitik med henblik på udviklingen og stabiliseringen af migranternes oprindelseslande.

COSAC anerkender behovet for at udvise solidaritet i forbindelse med medlemsstater, der står over for en hidtil uset tilstrømning af flygtninge og migranter.

COSAC glæder sig over Kommissionens mål om at reformere det fælles europæiske asylsystem og noterer sig især den betydelige omarbejdning af Dublinforordningen.