EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 6.12.2017 COM(2017) 827 final 2017/0333(APP) Forslag til RÅDETS FORORDNING om oprettelse af Den Europæiske Monetære Fond



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Det er næsten 16 år siden, de første euromønter og -sedler blev en del af de europæiske borgeres dagligdag. Valutaen anvendes nu hver dag af 340 mio. europæere i 19 medlemsstater ("euroområdet"). Euroen er den næst mest anvendte valuta på verdensplan. 60 andre lande eller områder rundt om i verden med 175 mio. indbyggere har valgt at anvende euroen som deres valuta eller at lade deres egen valuta være bundet til euroen. Den finansielle og økonomiske krise, som ramte Europa i 2008, og hvis følger stadig mærkes den dag i dag, startede ikke i euroområdet, men afslørede nogle af dets institutionelle svagheder. Som en hastereaktion på de umiddelbare udfordringer blev der vedtaget en række instrumenter. De udgjorde en finansiel brandmur, blev anvendt til at yde hjælp til de mest berørte lande og betød en intensivering af politikkoordineringen på EU-plan. Bortset fra den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme ("EFSM"), der var baseret på Rådets forordning (EU) nr. 407/2010, blev de fleste af dem oprettet uden for EU's retlige rammer. Medlemsstaterne ydede bilateral finansiel bistand til Grækenland og oprettede den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme ("EFSF"). I 2010 konkluderede Det Europæiske Råd også, at EFSF, der udelukkende blev oprettet som en midlertidig mekanisme, skulle erstattes af en permanent institution, den europæiske stabilitetsmekanisme ("ESM"). De styrkede de finanspolitiske og finansielle regler for at forhindre en yderligere eskalering af krisen. Den Europæiske Centralbanks pengepolitiske foranstaltninger har også vist sig at være af afgørende betydning. Efter år med lav eller ingen vækst er den beslutsomme indsats på alle niveauer begyndt at give resultater. Europa oplever nu et solidt opsving. Der er nu vækst i alle medlemsstater, og den samlede vækst i EU har i flere år i træk ligget på omkring 2 % i gennemsnit. Indikatoren for de økonomiske forventninger ligger på sit højeste i EU og euroområdet siden 2000. Arbejdsløsheden ligger på sit laveste niveau siden slutningen af 2008. Befolkningens støtte til euroen ligger på sit højeste niveau i euroområdet siden indførelsen af eurosedler og -mønter i 2002. Som den nuværende Kommissionen udtalte, da den tiltrådte, er krisen imidlertid ikke ovre, så længe arbejdsløsheden fortsat er så høj. I oktober 2017 var der stadig 14,3 mio. arbejdsløse i euroområdet. Det var nødvendigt at høste vigtige erfaringer fra kriseårene. De relevante spørgsmål blev allerede tydeligt indkredset i de fem formænds rapport fra juni 2015. Siden da er der blevet gjort meget for at uddybe Den Økonomiske og Monetære Union ("ØMU") gennem handling. Det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker er blevet styrket med klarere retningslinjer for euroområdet som helhed og et stærkere fokus på sociale aspekter. Den økonomiske styring er blevet forbedret med oprettelsen af et europæisk finanspolitisk råd og nationale produktivitetsråd. Den tekniske bistand til medlemsstaterne blev øget med oprettelsen af Strukturreformtjenesten. Der er blevet taget vigtige skridt hen imod færdiggørelsen af bankunionen og kapitalmarkedsunionen, navnlig gennem parallelle fremskridt med foranstaltninger til risikoreduktion og risikodeling i banksektoren. For at øge ejerskabet på alle niveauer er også dialogen med politiske aktører og arbejdsmarkedets parter på nationalt og europæisk plan blevet intensiveret. Som følge heraf er euroområdets arkitektur langt mere robust end nogensinde før, men det betyder ikke, at den er færdiggjort. I oplægget om en dybere økonomisk og monetær union og oplægget om fremtiden for EU's finanser, som Kommissionen fremlagde som led i opfølgningen på hvidbogen om Europas fremtid, blev der gjort status og skitseret en mulig vej frem mod 2025. Europa er nu tydeligvis ved at genvinde sin styrke. Både økonomisk og politisk har vi handlemuligheder, og en positiv udvikling virker som et yderligere incitament til at handle. Der er ikke tid til at hvile på laurbærrene: man bør altid smede, mens jernet er varmt. Kommissionsformand Jean-Claude Juncker gav i sin tale om Unionens tilstand den 13. september 2017 udtryk for sine synspunkter, hvad angår en mere forenet, stærkere og mere demokratisk Union, og gjorde det klart, at gennemførelsen af Europas Økonomiske og Monetære Union er et vigtigt led i den køreplan, som leder frem til stats- og regeringschefernes møde i Sibiu, som formand Donald Tusk har indkaldt til den 9. maj 2019, og hvor der skal træffes vigtige beslutninger om Europas fremtid. Dette afspejles også i ledernes dagsorden, idet EU-lederne har planlagt et topmøde den 15. december 2017 for at drøfte en tidsplan for de beslutninger, der skal træffes vedrørende Den Økonomiske og Monetære Union og bankunionen, og et særligt møde den 28.-29. juni 2018 med henblik på at træffe konkrete beslutninger.

Opfordringen i talen om Unionens tilstand til sammenhold, effektivitet og demokratisk ansvarlighed er særlig relevant for gennemførelsen af Den Økonomiske og Monetære Union: • Sammenhold: Euroen er EU's fælles mønt, og hvad der skabes for euroområdet, bør også skabes for, og sammen med, de medlemsstater, der ventes at indføre euroen i fremtiden. Med undtagelse af Det Forenede Kongerige og Danmark er alle medlemsstater uden for euroområdet retligt forpligtet til senere at indføre euroen. Med Det Forenede Kongeriges udtræden af EU vil euroområdets økonomier stå for ca. 85 % af EU's samlede bruttonationalprodukt. EU's politiske og økonomiske integration, hvis kerne er det indre marked, indebærer, at fremtiden for medlemsstaterne i såvel som uden for euroområdet allerede er knyttet sammen, og et stærkt og stabilt euroområde er vigtigt for medlemsstaterne i euroområdet og for EU som helhed. Det forklarer, hvorfor det er vigtigt, at medlemsstaterne i euroområdet via Den Europæiske Monetære Fond ("EMF") i fællesskab med de medlemsstater uden for euroområdet, som deltager i bankunionen, skaber en bagstopperordning for Den Fælles Afviklingsinstans ("SRB") på tilsvarende vilkår og betingelser, således at Den Fælles Afviklingsinstans om nødvendigt kan anvende disse midler til at iværksætte et afviklingstiltag i bankunionen. • Effektivitet: En stærkere økonomisk og monetær union kræver en stærkere styring og en mere effektiv anvendelse af de tilgængelige ressourcer. Det nuværende system afspejler stadig det kludetæppe af afgørelser, som blev truffet for at imødegå en hidtil uset krise. Det har undertiden medført en forøgelse af antallet af instrumenter og mere sofistikerede regler, hvilket er en kilde til kompleksitet og skaber risiko for overlapninger. Større synergivirkning, enklere procedurer og indarbejdelse af mellemstatslige ordninger i de EU-retlige rammer ville styrke styringen og beslutningsprocessen. Det er også effektivitetshensyn, som ligger bag, når alle de ændringer, som Kommissionen foreslår som led i dagens pakke, kan gennemføres inden for rammerne af de nuværende EU-traktater. Erfaringerne har vist, at det er vanskeligt og besværligt at formulere en fælles indsats fra medlemsstaternes side, når det er EU, der har kompetence til at samordne den økonomiske politik. Mere generelt skaber sameksistensen af EU-institutioner og en permanent mellemstatslig mekanisme såsom ESM et kompleks landskab, hvor domstolsbeskyttelsen, iagttagelsen af de grundlæggende rettigheder og den demokratiske ansvarlighed er fragmenteret og ikke ensartet sikret. Desuden kræver beslutningsprocessen inden for rammerne af en mellemstatslig metode generelt besværlige nationale procedurer og er derfor ofte svær at forene med behovet for hurtig handling for at sikre en effektiv krisestyring, således som anvendelsen i juli 2015 af EFSM til midlertidig finansiering af ESM's støtte til Grækenland viste: at ændre en EU-forordning og beslutte at anvende den viste sig at være hurtigere i praksis end at træffe en almindelig ESM-afgørelse om udbetaling. Det gør sig også gældende ved tilpasningen af foranstaltninger til nye omstændigheder. Da selv mindre ændringer afhænger af alle de kontraherende parters undertegnelse på højeste politiske niveau, kan det være nødvendigt at indhente de nationale parlamenters godkendelse for at ændre dem. Disse procedurer er tidskrævende og kan forhindre, at der træffes foranstaltninger, når der er behov herfor. EU's retlige rammer giver på den anden side en række potentielle metoder til at ændre eksisterende retsforskrifter, og deres kompleksitet svarer til, hvor alvorligt det pågældende spørgsmål er, og hvilken form for foranstaltning der skal tilpasses. Anvendelsen af EU's rammer for beslutningsprocessen ville derfor om nødvendigt gøre processen med at tilpasse de relevante bestemmelser hurtigere. Større synergi og en mere strømlinet beslutningsproces ville styrke forvaltningen og procedurerne. • Demokratisk ansvarlighed: Færdiggørelsen af Den Økonomiske og Monetære Union betyder også større politisk ansvarlighed og større gennemsigtighed med hensyn til, hvem der beslutter hvad og hvornår på forskellige niveauer. Dette kræver, at den europæiske dimension af beslutningsprocessen bringes tættere på borgerne og mere på forkant med de nationale debatter, og sikrer, at både de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet har tilstrækkelige beføjelser til at føre kontrol med forvaltningen af EU's økonomiske styring. Det bør også føre til et større ejerskab til fælles afgørelser og åbenhed om måden, hvorpå de træffes og kommunikeres. Det gælder især for EMF, som succederer ESM. Demokratisk ansvarlighed er et vigtigt aspekt af debatten om Europas fremtid. ESM har i årenes løb fået en meget vigtig rolle. Dens omdannelse til en EMF bør ledsages af bestræbelser for at forankre dens funktion inden for en mere robust EU-ramme for ansvarlighed kombineret med fuldstændig domstolskontrol. Navnlig Europa-Parlamentets involvering vil øge den demokratiske kontrol, samtidig med at de nationale parlamenter fortsat fuldt ud bevarer deres en rolle i lyset af medlemsstaternes store bidrag til EMF. Af alle ovennævnte årsager kan de nødvendige strukturer til at yde støtte til finansiel stabilitet til medlemsstater i euroområdet bedst sikres inden for en EU-ramme og i hænderne på et EU-organ, der er oprettet til formålet. I betragtning af de finansielle begrænsninger og udfordringer, som EU selv står over for, og den ekspertise, ESM har akkumuleret på dette område, ville det imidlertid være alt for omkostningsineffektivt at oprette et sådant organ fra bunden af. Forslaget om EMF bør derfor snarere inkorporere og absorbere den allerede eksisterende ESM med dennes nuværende mål, funktioner og instrumenter. Den EMF, som Kommissionen fremsætter forslag til, kan gennemføres inden for rammerne af de nuværende traktater. Herudover udgør dette også den ideelle lejlighed til at oprette en fælles bagstopperordning for SRB. Medlemsstaterne enedes allerede i 2013 om at oprette en bagstopperordning for Den Fælles Afviklingsfond ("SRF") som supplement til den politiske aftale om forordningen om den fælles afviklingsmekanisme. En fælles bagstopperordning som sidste udvej vil kunne skabe øget tillid til alle involverede parter, hvad angår pålideligheden af de foranstaltninger, der skal træffes af SRB, og øge Den Fælles Afviklingsfonds finansielle kapacitet. Som et redskab, der anvendes som sidste udvej, vil det kun blive aktiveret, hvis Den Fælles Afviklingsfond viser sig ikke i tilstrækkelig grad at kunne finansiere afviklingen af den eller de pågældende banker. Bagstopperordningen vil over tid være finanspolitisk neutral, da de midler, der vil blive anvendt, vil blive inddrevet fra banksektorerne i de medlemsstater, der deltager i bankunionen. At sikre finansiel stabilitet i medlemsstaterne i euroområdet er begrundelsen for at knytte SRB sammen med EMF og dens forgænger, ESM, der blev oprettet for at sikre finansiel stabilitet i euroområdet. Det nu veletablerede bindeled mellem stat og banker indebærer, at ikke kun staternes finansielle sundhed, men også den finansielle sundhed i banker af systemisk betydning udgør et kritisk element for den finansielle stabilitet i euroområdet og selve euroen. Det er derfor så meget mere naturligt, at dette forslag vil skabe en forbindelse mellem SRB's og EMF's aktiviteter i form af et instrument, der gør det muligt enten at stille en kreditlinje eller garantier til rådighed for SRB til støtte for dens aktiviteter. I de senere år er der kommet mange synspunkter til udtryk, hvad angår færdiggørelsen af Den Økonomiske og Monetære Union. Der kan være meningsforskelle, men der hersker bred enighed om behovet for at gøre yderligere fremskridt. Europa-Parlamentet har også ydet et betydeligt bidrag, og der har været en række vigtige drøftelser i Eurogruppen. Forslaget til forordning om oprettelse af EMF er et af de initiativer, Kommissionen bebudede i sin meddelelse om yderligere skridt i retning af Den Økonomiske og Monetære Unions færdiggørelse. Meddelelsen indeholder et resumé af begrundelsen for og indholdet af de initiativer, Kommissionen har forelagt. Der mindes heri om, hvordan denne pakke indgår i en større køreplan for færdiggørelsen af Den Økonomiske og Monetære Union i 2025. Meddelelsen indeholder også en tidsplan for de foranstaltninger, der skal træffes de kommende 18 måneder. Dette forslag bygger på den europæiske stabilitetsmekanismes veletablerede struktur, idet der skabes en europæisk monetær fond, som er forankret inden for den EU-retlige ramme. Dette blev allerede bebudet i de fem formænds rapport, og også Europa-Parlamentet har opfordret hertil, idet det understregede behovet for, at Den Europæiske Monetære Fond fik en passende långivnings- og låntagningskapacitet og et klart defineret mandat.

Den europæiske stabilitetsmekanisme blev oprettet i oktober 2012, da krisen var på sit højeste. Presset fra begivenhederne på det pågældende tidspunkt betød, at der blev fundet en mellemstatslig løsning. Det stod imidlertid allerede da klart, at der også kunne findes en løsning inden for rammerne af EU-traktaterne, således som det anføres i f.eks. Kommissionens meddelelse om en plan for en udbygget og egentlig ØMU. I årenes løb har den europæiske stabilitetsmekanisme vist sig at være afgørende i bestræbelserne på at bevare den finansielle stabilitet i euroområdet. Den har således ydet supplerende finansiel støtte til medlemsstater i euroområdet, som var i vanskeligheder. Dens omdannelse til en europæisk monetær fond vil yderligere styrke dens institutionelle forankring. Den vil bidrage til at skabe nye synergieffekter inden for EU's rammer, særlig for så vidt angår gennemsigtighed, domstolskontrol og effektiviteten af EU's finansielle ressourcer og tilbyder dermed en bedre støtte til medlemsstaterne. Den vil også være med til yderligere at forbedre samarbejdet med Kommissionen og ansvarligheden over for Europa-Parlamentet. Dette vil ske, uden at det berører den måde, hvorpå de nationale regeringer holdes ansvarlige over for deres egne nationale parlamenter, og samtidig med at den nuværende europæiske stabilitetsmekanismes forpligtelser bibeholdes. Initiativet har form af et forslag til Rådets forordning, som i henhold til artikel 352 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde kræver Europa-Parlamentets godkendelse. Artikel 352 giver hjemmel til at indarbejde den europæiske stabilitetsmekanisme i EU's rammer, da denne handling er påkrævet af hensyn til euroområdets finansielle stabilitet og traktaterne ikke giver EU nogen anden hjemmel for at nå netop dette mål. I denne artikels stk. 2 er der udtrykkeligt fastsat bestemmelse om de nationale parlamenters rolle. Set i et historisk perspektiv har adskillige vigtige afgørelser, som har banet vejen for Den Økonomiske og Monetære Union, været baseret på pendanten til artikel 352. Eksempelvis blev afgørelser vedrørende Den Europæiske Fond for Monetært Samarbejde, den europæiske valutaenhed og de første betalingsbalancemekanismer taget i henhold til artikel 235 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, som var forgængeren for artikel 352. Forslaget suppleres af et udkast til, hvad der kunne blive til en mellemstatslig aftale mellem medlemsstaterne i euroområdet indbyrdes om overførsel af midler fra den europæiske stabilitetsmekanisme til Den Europæiske Monetære Fond. Der er også fastsat bestemmelser om, at fonden succederer og erstatter ESM, herunder dens retlige stilling og alle dens rettigheder og forpligtelser. I henhold til det forslag, der fremlægges i dag, oprettes Den Europæiske Monetære Fond som en særskilt retlig enhed i henhold til EU-retten. Den vil succedere den europæiske stabilitetsmekanisme, idet dennes nuværende finansielle og institutionelle struktur i alt væsentligt forbliver uændret. Det betyder, at Den Europæiske Monetære Fond fortsat vil yde støtte til finansiel stabilitet til medlemsstater, som har behov herfor, tilvejebringe midler ved at udstede kapitalmarkedsinstrumenter og indgå i pengemarkedstransaktioner. Medlemsskabet ændres ikke, og det vil stadig være muligt for andre medlemsstater at deltage, når de indfører euroen. Da Den Europæiske Monetære Fond bliver et EU-organ, er det nødvendigt med nogle målrettede justeringer af den europæiske stabilitetsmekanismes nuværende struktur. De omfatter Rådets tilslutning til skønsmæssige afgørelser, som træffes af Den Europæiske Monetære Fond. Med det forslag, der fremlægges i dag, tilføjes der desuden et begrænset antal nyskabelser. For det første vil den Europæiske Monetære Fond kunne fungere som en fælles bagstopperordning for Den Fælles Afviklingsfond. Dette er et væsentligt element i den anden søjle i bankunionen, den såkaldte fælles afviklingsmekanisme. Da den fælles afviklingsmekanisme blev vedtaget i 2013, nåede medlemsstaterne også til enighed om at udvikle en bagstopperordning for Den Fælles Afviklingsfond. Den skulle fungere som en sidste udvej, der kun ville blive aktiveret, hvis Den Fælles Afviklingsfonds umiddelbart tilgængelige ressourcer skulle vise sig at være utilstrækkelige til at dække kapital- eller likviditetsbehovene. Medlemsstaterne enedes også om, at den skulle være finanspolitisk neutral på mellemlang sigt, således at en eventuel anvendelse af bagstopperordningen ville medføre inddrivelse af midler fra banksektoren i euroområdet. Nye EU-regler om banktilsyn og -afvikling, som er udarbejdet i kølvandet på krisen, har mindsket sandsynligheden for og de potentielle virkninger af bankkrak væsentligt. Der er imidlertid stadig behov for en fælles finanspolitisk bagstopperordning for at øge Den Fælles Afviklingsfonds finansielle kapacitet. En sådan bagstopperordning vil skabe tillid til banksystemet ved at understøtte troværdigheden af de foranstaltninger, der træffes af Den Fælles Afviklingsinstans. Til gengæld vil dette rent faktisk mindske sandsynligheden for, at der opstår en situation, hvor der er behov for en bagstopperordning. Der er nu bred enighed om, at den europæiske stabilitetsmekanisme — fremover Den Europæiske Monetære Fond — er bedst placeret til at kunne tilvejebringe en sådan bagstopperordning i form af en kreditlinje eller garantier til Den Fælles Afviklingsfond. Dette afspejles i det forslag, der fremlægges i dag, som også fastsætter passende beslutningsprocesser for at sikre, at bagstopperordningen om nødvendigt kan udnyttes hurtigt. Endvidere foreslås der særlige ordninger for at tage højde for de legitime interesser hos de medlemsstater uden for euroområdet, som har tilsluttet sig bankunionen. For det andet omfatter forslaget for så vidt angår styring muligheden for hurtigere beslutningstagning i særlige, akutte situationer. Det foreslås at bevare enstemmighed for alle vigtige afgørelser af finansiel rækkevidde (f.eks. indkaldelser af kapital). For afgørelser om stabilitetsstøtte, udbetalinger og udnyttelse af bagstopperordningen foreslås det imidlertid at anvende udvidet kvalificeret flertal, hvor der kræves 85 % af stemmerne.

For det tredje fastsættes der i forslaget for så vidt angår forvaltningen af programmer om finansiel bistand bestemmelser om en mere direkte inddragelse af EMF sammen med Europa-Kommissionen. For det fjerde giver forslaget mulighed for, at Den Europæiske Monetære Fond kan udvikle nye finansielle instrumenter. Sådanne instrumenter kunne med tiden supplere eller støtte andre af EU's finansielle instrumenter og programmer. Sådanne synergieffekter kan vise sig at være særlig nyttige, hvis Den Europæiske Monetære Fond skal spille en rolle til støtte for en mulig stabiliseringsfunktion i fremtiden. Med disse ændringer vil Den Europæiske Monetære Fond kunne blive et solidt krisestyringsorgan inden for EU's rammer, som sikrer fuld synergi med andre EU-institutioner. Rådet og Kommissionen beholder deres kompetencer, hvad angår økonomisk og finanspolitisk overvågning og politisk samordning, jf. EU-traktaterne. Også det praktiske samarbejde kan styrkes, så det tjener medlemsstaterne bedre og inddrager markedsdeltagerne, og der undgås overlapning af aktiviteter. Der tilstræbes yderligere samarbejde for at gøre yderligere fremskridt hen imod en styrkelse af Den Økonomiske og Monetære Union. •Forslag til en bedre ESM-struktur Forslaget til forordning og bilaget hertil, som indeholder EMF-statutten, er baseret på ESM-traktaten og ESM's forskrifter. Navnlig bilaget afspejler i vid udstrækning indholdet af ESM-traktaten. En række af artiklerne i ESM-traktaten er overtaget mere eller mindre uændret. Det drejer sig om artiklerne vedrørende kapitalbeholdning, indkaldelser af kapital samt bidragsnøglen (artikel 8, 9 og 11), artiklerne vedrørende de instrumenter, der skal anvendes til at yde støtte til finansiel stabilitet til EMF-medlemmer (artikel 14-18), prissætningspolitikken (artikel 20), låneoptagelsestransaktioner (artikel 21), finansiel forvaltning (artikel 25-28), intern revision (artikel 33) og den midlertidige korrektion af bidragsnøglen (artikel 44). Der er to årsager til, at forslaget tager udgangspunkt i den nuværende ESM-traktat, nemlig lovgivningsmæssig overensstemmelse og begrænsede ændringer med henblik på at styrke EMF's transaktioner og beslutningsproces. 1) Lovgivningsmæssig overensstemmelse med EU's retlige rammer: For det første indeholder selve forslaget til forordning artikler med ændringer, som er nødvendige af hensyn til overensstemmelsen med EU-lovgivningen: oprettelsen af EMF (artikel 1), dens retlige succession til og erstatning af ESM (artikel 2), indførelsen af en procedure, hvor Rådet skal godkende styrelsesrådets og bestyrelsens afgørelser, hvilket viser de politiske skønsbeføjelser (artikel 3), og de tilknyttede krav om offentliggørelse (artikel 4) og de særlige bestemmelser om ansvarlighed (artikel 5 og 6) over for Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter. Der er også fastsat to afsluttende bestemmelser (artikel 7 og 8). For det andet indeholder bilaget til forslaget til forordning EMF-statutten. Det indeholder en række ændringer for at sikre overensstemmelse med EU-lovgivningen såsom: fastsættelse af udlånskapaciteten (artikel 8), principperne for stabilitetsforanstaltninger (artikel 12), medtagelse af instrumentet for bistand til direkte rekapitalisering af kreditinstitutter (artikel 19), proceduren i forbindelse med EMF's budget (artikel 29-30), årsregnskabet (artikel 31), regnskabsopgørelsen og årsberetningen (artikel 32), den eksterne revision (artikel 34), revisionsrådet (artikel 35), hjemstedsaftalen (artikel 37), privilegier og immuniteter (artikel 38), bestemmelser om personalet (artikel 39), tavshedspligt og udveksling af oplysninger (artikel 40), forvaltningsbeføjelserne vedrørende EFSF (artikel 42), forholdsregler mod svig (artikel 45), aktindsigt i dokumenter (artikel 46) og sprogkrav (artikel 47). 2) Styrkelse af EMF's transaktioner og beslutningsproces: Derudover er der foretaget ændringer af artikler i ESM-traktaten for at nå visse yderligere mål: styrkelse afstemningsprocedurerne (artikel 5 og 6), proceduren for udnævnelse af den administrerende direktør (artikel 7), oprettelse af en ny funktion til støtte for SRB og ændring af EMF's mål og principper i overensstemmelse hermed (artikel 3, 22-24) og mere fleksibilitet, hvad angår samarbejdsordninger (artikel 41). 3) Sammenligningstabel Nedenstående tabel giver et sammenlignende overblik over ESM-traktaten (i venstre kolonne) og forslaget til forordning og EMF-statut (i højre kolonne): Artikler i ESM-traktaten Tilsvarende bestemmelser i forslaget til forordning om EMF og EMF-statutten ("statutten") Artikel 1 (oprettelse af ESM) Artikel 1 i forslaget til forordning (oprettelse af EMF) - Artikel 2 i forslaget til forordning (succession til og erstatning af ESM) - Artikel 3 i forslaget til forordning (Rådets rolle) - Artikel 4 i forslaget til forordning (offentliggørelse) - Artikel 5 i forslaget til forordning (Europa-Parlamentet) - Artikel 6 i forslaget til forordning (de nationale parlamenter) - Artikel 7 i forslaget til forordning (henvisninger til ESM i eksisterende EU-lovgivning) - Artikel 1 i statutten (EMF's retlige status) Artikel 2 (medlemskab) Artikel 2 i statutten (medlemskab) Artikel 3 (formål) Artikel 3 i statutten (mål og opgaver) Artikel 4 (struktur og afstemningsregler) Artikel 4 i statutten (struktur og afstemningsregler) Artikel 5 (styrelsesrådet) Artikel 5 i statutten (styrelsesrådet) Artikel 6 (bestyrelsen) Artikel 6 i statutten (bestyrelsen) Artikel 7 (den administrerende direktør) Artikel 7 i statutten (den administrerende direktør) Artikel 8 (autoriseret kapitalbeholdning) Artikel 8 i statutten (autoriseret kapitalbeholdning) Artikel 9 (indkaldelse af kapital) Artikel 9 i statutten (indkaldelse af kapital) Artikel 10 (ændringer i den autoriserede kapitalbeholdning) Artikel 10 i statutten (kapitalforøgelse) Artikel 11 (bidragsnøgle) Artikel 11 i statutten (bidragsnøgle) Artikel 12 (principper) Artikel 12 i statutten (principperne for EMF's stabilitetsforanstaltninger) Artikel 13 (procedure for at yde stabilitetsstøtte) Artikel 13 i statutten (procedure for at yde stabilitetsstøtte til EMF-medlemmer) Artikel 14 (ESM's forebyggende finansielle bistand) Artikel 14 i statutten (EMF's forebyggende finansielle bistand) Artikel 15 (finansiel bistand til rekapitalisering af et ESM-medlems kreditinstitutter) Artikel 15 i statutten (finansiel bistand til rekapitalisering af et EMF-medlems kreditinstitutter) Artikel 16 (ESF-lån) Artikel 16 i statutten (EMF-lån) Artikel 17 (støttefacilitet for det primære marked) Artikel 17 i statutten (støttefacilitet for det primære marked) Artikel 18 (støttefacilitet for det sekundære marked) Artikel 18 i statutten (støttefacilitet for det sekundære marked) Artikel 19 (gennemgang af listen over finansielle instrumenter) - - Artikel 19 i statutten (instrument til direkte rekapitalisering af kreditinstitutter) Artikel 20 (prissætningspolitik) Artikel 20 i statutten (prissætningspolitik) Artikel 21 (låneoptagelsestransaktioner) Artikel 21 i statutten (låneoptagelsestransaktioner) - Artikel 22 i statutten (kreditlinje eller garantier til SRB) - Artikel 23 i statutten (regler, der gælder for EMF) - Artikel 24 i statutten (regler der gælder for de deltagende medlemsstater, hvis valuta ikke er euroen, som omhandlet i artikel 2 i forordning (EU) nr. 1024/2013) Artikel 22 (investeringspolitik) Artikel 25 i statutten (investeringspolitik) Artikel 23 (udbyttepolitik) Artikel 26 i statutten (udbyttepolitik) Artikel 24 (reserve og andre fonde) Artikel 27 i statutten (reserve og andre fonde) Artikel 25 (dækning af tab) Artikel 28 i statutten (dækning af tab) Artikel 26 (budget) Artikel 29 i statutten (budget) - Artikel 30 i statutten (opstilling af budget) Artikel 27 (årsregnskab) Artikel 31 i statutten (årsregnskab) - Artikel 32 i statutten (regnskabsopgørelse og årsberetning) Artikel 28 (intern revision) Artikel 33 i statutten (intern revision) Artikel 29 (ekstern revision) Artikel 34 i statutten (ekstern revision) Artikel 30 (revisionsråd) Artikel 35 i statutten (revisionsråd) Artikel 31 (geografisk placering) Artikel 36 i statutten (geografisk placering) - Artikel 37 i statutten (hjemstedsaftale) Artikel 32 (privilegier og immuniteter) Artikel 38 i statutten (privilegier og immuniteter) Artikel 33 (ESM's personale) Artikel 39 i statutten (EMF's personale) Artikel 34 (tavshedspligt) Artikel 40 i statutten (tavshedspligt og udveksling af oplysninger) Artikel 35 (immuniteter for personer) - Artikel 36 (skattefritagelse) - Artikel 37 (tolkning og bilæggelse af tvister) - Artikel 38 (internationalt samarbejde) Artikel 41 i statutten (samarbejde) Artikel 39 (forbindelse til EFSF-långivning) - Artikel 40 (overførsel af EFSF-støtte) - - Artikel 42 i statutten (forvaltning af EFSF) Artikel 41 (indbetaling af indledende kapital) Artikel 43 i statutten (indbetaling af indledende kapital) Artikel 42 (midlertidig korrektion af bidragsnøglen) Artikel 44 i statutten (midlertidig korrektion af bidragsnøglen) Artikel 43 (første udnævnelser) - Artikel 44 (tiltrædelse) - Artikel 45 (bilag) - Artikel 46 (indlån) - Artikel 47 (ratifikation, godkendelse eller accept) - Artikel 48 (ikrafttrædelse) Artikel 8 i forslaget til forordning - Artikel 45 i statutten (forholdsregler mod svig) - Artikel 46 i statutten (aktindsigt i dokumenter) - Artikel 47 i statutten (sprogkrav) •Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Med forslaget om oprettelse af EMF giver EU sig selv kapacitet til at handle beslutsomt for at sikre medlemsstaternes finansielle stabilitet. I kombination med den permanente facilitet til på mellemlang sigt at yde betalingsbalancestøtte til de medlemsstater uden for euroområdet vil EU mere specifikt komme til at råde over en bred vifte af permanente stabiliseringsfaciliteter, der omfatter alle medlemsstaterne, og som trækker på betydelige finansielle ressourcer ud over de ressourcer, der er adgang til via EFSM. Forslaget til forordning om oprettelse af EMF udgør et logisk skridt som supplement til forordning (EU) nr. 472/2013. I sidstnævnte forordning fastslog EU sin kompetence på området finansiel bistand og samordning af den økonomiske politik i forbindelse hermed, samtidig med at den viste sin kapacitet til at sikre hensigtsmæssige ordninger, som kombinerer EU-rammens demokratiske legitimitet med EU's beslutningstagende strukturers effektivitet. Oprettelsen af EMF inden for EU-rammen er således fuldt ud i overensstemmelse med EU's tidligere politiske initiativer og supplerer tidligere foranstaltninger i den henseende. Derudover supplerer oprettelsen af en bagstopperfunktion for at støtte SRB nyere initiativer for konkret at svække forbindelsen mellem medlemsstaternes finanser og deres banksystemer. Ved at overdrage udformningen og gennemførelsen af ordninger til afvikling af kreditinstitutter til SRB betød forordning (EU) nr. 806/2014 sammen med direktiv 2014/59/EU et stort skridt i den retning. Forordningen giver SRB beføjelse til at indgå aftaler om finansielle ordninger med henblik på at indføre finansieringsordninger. Forslaget gennemfører dette, samtidig med at det tydeliggør, at de midler, SRB låner af EMF, fuldt ud skal inddrives fra banksystemet. Også fremtidige politiske initiativer såsom oprettelsen af en stabiliseringsfunktion for euroen kan udformes i lyset heraf. En stabiliseringsfunktion er defineret ved, at det er muligt hurtigt at aktivere kontracykliske ressourcer automatisk, forudsat at forud fastsatte støtteberettigelseskriterier er opfyldt. Målet er at anvende disse ressourcer til at afbøde virkningerne af store asymmetriske chok, I tilfælde af en økonomisk krise vil medlemsstaterne først anvende deres automatiske stabilisatorer og diskretionære finanspolitik i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Stabilitets- og vækstpagten indeholder yderligere buffere og medfører, at der er behov for en mindre finanspolitisk indsats i økonomisk vanskelige tider. Det er kun, hvis disse buffere og stabilisatorer ikke er tilstrækkelige i tilfælde af store asymmetriske chok, at stabiliseringsfunktionen aktiveres. EMF kan støtte gennemførelsen af en sådan funktion ved at tilrettelægge og stille den nødvendige markedsfinansiering til rådighed, som er knyttet til aktiveringen af funktionen. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Retsgrundlaget for dette forslag er artikel 352 i TEUF. For at denne artikel kan tages i anvendelse, skal tre betingelser være opfyldt. De første to betingelser er, at der ikke findes et specifikt retsgrundlag i traktaten, og at foranstaltningen træffes inden for rammerne af EU's politikker. Den Europæiske Unions Domstol har allerede fastslået, at begge betingelser er opfyldt, hvad angår ESM (i Pringle-sagen). Inden for rammerne af EU's økonomiske politik som omhandlet i afsnit VIII "Den økonomiske og monetære politik" i tredje del af TEUF er der ikke den fornødne hjemmel for EU til at oprette et EU-organ med ansvar for at sikre finansiel stabilitet i euroområdet. I mangel heraf giver artikel 352 i TEUF Rådet ret til med enstemmighed at vedtage et forslag fra Kommissionen, og efter at Europa-Parlamentet har godkendt dette, at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger. Den tredje betingelse er behovet for at nå et mål, der er fastsat i traktaten. Behovet for et organ som ESM for at sikre finansiel stabilitet i euroområdet er baseret på en række faktuelle elementer og bekræftet i artikel 136, stk. 3, i TEUF og anden betragtning i ESM-traktaten, som henviser til den nuværende ESM som en stabilitetsmekanisme, der skal aktiveres, hvis det er nødvendigt for at sikre den finansielle stabilitet i euroområdet som helhed. Oprettelsen af EMF er nødvendig for at bidrage til at sikre finansiel stabilitet i euroområdet som helhed, i medlemsstaterne inden for euroområdet og i de medlemsstater uden for euroområdet, som deltager i bankunionen på grundlag af en aftale om tæt samarbejde med ECB. jf. Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013. Integrationen af ESM i EU-rammen via en forordning med hjemmel i artikel 352 i TEUF sikrer en gnidningsløs fortsættelse af aktiviteterne og en direkte retlig succession mellem den eksisterende ESM og det nye EU-organ (EMF). Medlemsstaterne i euroområdet skal aftale, at ESM's kapital er bundet til dette organ via en forenklet multilateral akt. Artikel 352 i TEUF kan også anvendes til at overdrage yderligere opgaver til ESM, når den er integreret i EU. Selv om Rådet (EU28) vedtager en foranstaltning med hjemmel i artikel 352 i TEUF med enstemmighed, kan anvendelsen af denne foranstaltning begrænses til en undergruppe af medlemsstater, hvis denne begrænsning er objektivt begrundet. Det forhold, at ESM kun handler for at sikre finansiel stabilitet i euroområdet er begrundelsen for, at det kun er medlemsstater i euroområdet, der kan blive medlem. Som følge heraf kan den foreslåede EMF fungere, som ESM fungerer på nuværende tidspunkt, hvor dets støtte kun er til rådighed for medlemsstaterne i euroområdet, og dens interne forvaltningsstruktur består af de samme medlemsstater.•Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Den finansielle stabilitet i den økonomiske og monetære union og de medlemsstater, der deltager i bankunionen, har en EU-dimension. I lyset af de stærke indbydes forbindelser mellem medlemsstaterne i euroområdet kan alvorlige risici for den finansielle stabilitet i medlemsstaterne bringe den finansielle stabilitet i andre medlemsstater og i euroområdet som helhed i fare. I forslaget til forordning fastsættes en ramme for at yde støtte til finansiel stabilitet i de medlemsstater, hvis valuta er euroen, og en bestemmelser om en ny rolle, som består i at stille finansielle midler til rådighed for SRB. Hvad angår denne rolle, vil EMF få ret til at stille kreditlinjer og garantier til rådighed for SRB, som f.eks. kan tjene som en bagstopperordning for Den Fælles Afviklingsfond. Medlemsstaterne og de nationale myndigheder kan ikke unilateralt bekæmpe de risici for den finansielle stabilitet, som de finansielle markeder, der fungerer på tværs af grænserne uden for rammerne af de nationale jurisdiktioner, udsætter medlemsstaterne for. Desuden har medlemsstaterne problemer med at afbøde deres egne risici. Medlemsstaterne og de nationale myndigheder kan ikke alene bekæmpe de systemiske risici, som en anden medlemsstat eller deres kreditinstitutter udsætter den finansielle stabilitet i EU som helhed for. Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne enkeltvis og kan derfor på grund af foranstaltningens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5, stk. 3, i TEUF. •Proportionalitetsprincippet Forslaget har til formål at sikre finansiel stabilitet i euroområdet og EU som helhed, i medlemsstaterne i euroområdet og i de medlemsstater, der deltager i bankunionen. I forslaget fastsættes der en forenklet ramme for at yde støtte til finansiel stabilitet til EMF-medlemmer og stille kreditlinjer og garantier til rådighed til støtte for SRB med henblik på at finansiere potentielle afviklingsforanstaltninger, der træffes i de medlemsstater, der deltager i bankunionen. I forslaget fastsættes de forskellige roller og ansvarsområder for alle EMF's forvaltningsorganer og andre involverede EU-institutioner. De indeholder også bestemmelser om de finansielle instrumenter, der er til rådighed for EMF, så den kan nå sine mål. Ved at oprette en central myndighed inden for EU med ansvar for at yde finansiel bistand til medlemsstaterne bidrager forslaget til at imødegå risiciene for den finansielle stabilitet i euroområdet og dets medlemsstater, samtidig med at medlemsstaterne bevarer deres finanspolitiske ansvar, idet et støttemodtagende EMF-medlem skal opfylde en række strenge politiske betingelser, der er passende i forhold til det valgte instrument for finansiel bistand og de svagheder, der tages fast på. EMF får desuden til opgave at yde finansiel bistand til SRB for en hvilken som helst af de opgaver, der er pålagt den. EMF's involvering vil bidrage til at tackle de negative feedbackmekanismer mellem staterne, bankerne og realøkonomien, som er vigtig for, at ØMU'en fungerer gnidningsløs.

Samtidig går forslaget ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå EMF's mål om at mindske risiciene for den finansielle stabilitet i euroområdet og dets medlemsstater. Al støtte, der ydes via EMF til EMF-medlemmer, er omfattet af politiske betingelser, der har til formål at imødegå de svagheder, der findes i disse medlemsstater med henblik på hurtigt at genskabe en sund og holdbar økonomisk og finansiel situation og genskabe eller øge medlemsstatens kapacitet til selv fuldt ud at opnå finansiering på de finansielle markeder. •Valg af retsakt Denne retsakt har form af en forordning, fordi der ved retsakten oprettes et nyt organ inden for EU's rammer, som skal bidrage til at sikre finansiel stabilitet, og den skal være bindende i alle enkeltheder og finde direkte anvendelse i medlemsstaterne. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Grundlæggende rettigheder EU går fuldt og helt ind for høje standarder for beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder og har undertegnet en lang række konventioner om menneskerettigheder. I den forbindelse kan forslaget have direkte indflydelse på disse rettigheder, jf. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder ("chartret"), som er en integrerende del af EU-traktaterne og den europæiske menneskerettighedskonvention. Forordningen overholder de grundlæggende rettigheder og de rettigheder, friheder og principper, som især anerkendes i chartret, navnlig retten til at forhandle, indgå og håndhæve kollektive overenskomster eller tage kollektive skridt, retten til beskyttelse af personoplysninger og retten til aktindsigt i dokumenter, og skal gennemføres i overensstemmelse med disse rettigheder og principper. Ved at integrere den nuværende ESM i EU-rammen udvider den tilsvarende chartrets anvendelsesområde. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Forslaget forventes ikke have virkninger for budgettet. EMF's kapital vil blive indskudt af medlemsstaterne i euroområdet. EU-budgettet kommer ikke til at hæfte for EMF's eventuelle udgifter eller tab. EMF vil også have et selvfinansieret budget. 5.ANDRE FORHOLD •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget Del I i forslaget til forordning (artikel 1-2) indeholder bestemmelser om oprettelse af EMF inden for EU's rammer. Denne del indeholder også en bestemmelse vedrørende spørgsmål, der følger af EMF's succession til ESM. Medlemsstaterne i euroområdet vil skulle aftale, at ESM's kapital er bundet til dette organ via individuelle tilsagn eller en forenklet multilateral akt. Som nærmere specificeret i statutten vil EMF's autoriserede kapital være uændret i forhold til ESM's kapital. Del II i forslaget til forordning (artikel 3-6) vedrører af retlige årsager og med henblik på at iagttage Den Europæiske Unions Domstols praksis i Meroni-sagen Rådets rolle. Sidstnævnte skal godkende de skønsmæssige afgørelser, styrelsesrådet og bestyrelsen træffer. Del II indeholder også bestemmelser om ordninger for EMF's ansvarlighed over for Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen. På nuværende tidspunkt finder der ikke sådanne ordninger for ESM i ESM-traktaten. EMF skal forelægge en årsberetning for førnævnte EU-institutioner sammen med dens årsregnskab og regnskabsopgørelse. Den administrerende direktør kan blive indbudt af Europa-Parlamentet eller anmode om at blive indbudt. EMF skal også besvare mundtlige og skriftlige spørgsmål fra Europa-Parlamentet. Det er nødvendigt at fastsætte bestemmelser om muligheden for at tilrettelægge fortrolige mundtlige drøftelser, således som det er tilfældet med SRB og FTM, da drøftelserne om resultaterne af EMF's opgaver er af følsom og fortrolig art. Forordningen indeholder desuden bestemmelser om de nationale parlamenters mere eksplicitte kontrolfunktion sammenlignet med, hvad der på nuværende tidspunkt er fastsat i ESM-traktaten. Denne rolle er påkrævet i lyset af virkningerne af EMF's afgørelser for dens medlemmers politiske valgkredse. Del III i forslaget til forordning (artikel 7 og 8) vedrører henvisninger til ESM i EU-lovgivningen og ikrafttrædelsen af forslaget til forordning. Del I i EMF-statutten, der er knyttet som bilag til forslaget til forordning (artikel 1-3), vedrører EMF's retlige status. EMF skal være et EU-organ med status som juridisk person. Desuden vedrører del I medlemskabet af EMF (artikel 2). Dette omfatter medlemsstater i euroområdet. Dette afspejler det nuværende medlemskab af ESM. Derudover er der en bestemmelse vedrørende EMF's mål og opgaver. På samme måde som det sker inden for rammerne af ESM's arkitektur, skal EMF ydre støtte til finansiel stabilitet til dens medlemmer (medlemsstaterne i euroområdet). Ud over ESM's eneste opgave på nuværende tidspunkt får EMF også til opgave at stille kreditlinjer eller garantier til rådighed til støtte for SRB som en bagstopperordning for SRF. Sidstnævnte kan tjene som en offentlig finansieringsordning (bagstopperordning) som omhandlet i artikel 74 i forordning (EU) nr. 806/2014. Del II i EMF-statutten, der er knyttet som bilag til forslaget til forordning (artikel 4-7) vedrører organisationen og beslutningsprocessen, herunder afstemningsreglerne i EMF. I lighed med ESM får EMF et styrelsesråd, en bestyrelse og en administrerende direktør, der bistås af en direktion. De forskellige kategorier af afstemningsregler, der er fastsat i ESM-traktaten, vil være de samme for EMF. Der sondres mellem fire typer afstemningsregler_ i) enstemmighed, ii) udvidet kvalificeret flertal (85 %), iii) kvalificeret flertal (80 %) og iv) simpelt flertal. I lighed med reglerne i ESM-traktaten anvendes enstemmighed kun i forbindelse med afgørelser, der har store og direkte finansielle virkninger for medlemsstaterne (f.eks. afgørelser om udlånskapacitet, indkaldelser af kapital, som der ikke er et pressende behov for). Afgørelser om at yde finansiel støtte eller om udbetalinger til EMF-medlemmer blev flyttet fra gensidig enighed til udvidet kvalificeret flertal (85 %). Til forskel fra den nuværende procedure for udnævnelse af den administrerende direktør har Europa-Parlamentet desuden fået en rådgivende rolle. Der er blevet foretaget yderligere præciseringer af ESM's forskrifter vedrørende den administrerende direktørs rolle og direktionen i ESM. Del II vedrører desuden reglerne for vederlag til medlemmerne af og suppleanterne i styrelsesrådet og bestyrelsen. Del III i EMF-statutten, der er knyttet som bilag til forslaget til forordning (artikel 8-11), vedrører EMF's autoriserede kapitalbeholdning og udlånskapacitet. EMF's udlånskapacitet og autoriserede kapitalbeholdning skal fuldt ud bevares sammenlignet med den nuværende situation i ESM. Den nuværende mulighed for at ændre EMF's kapitalbeholdning og udlånskapacitet bibeholdes. Del IV i EMF-statutten, der er knyttet som bilag til forslaget til forordning (artikel 12-21), vedrører principperne bag EMF's stabilitetsstøtteforanstaltninger, proceduren for at yde støtte til finansiel stabilitet til et EMF-medlem og de tilknyttede finansielle instrumenter, EMF råder over. Principperne og procedurerne er de samme som dem, der er fastsat i ESM-traktaten, dog med den undtagelse, at EMF kommer til at spille en rolle i forbindelse med forhandlingerne om og undertegnelsen af det aftalememorandum, der ledsager støtten til finansiel stabilitet. Der er en eksplicit henvisning til artikel 152 i TEUF og chartret om grundlæggende rettigheder, som bekræfter, at forordningen i forbindelse med ydelse af støtte til finansiel stabilitet til EMF-medlemmer ikke griber ind i retten til at forhandle, indgå og håndhæve kollektive overenskomster eller tage kollektive skridt. Ud over de instrumenter, der allerede er fastsat bestemmelse om i ESM-traktaten, hvad angår ydelse af støtte til finansiel stabilitet til medlemsstater i euroområdet, er der også medtaget et instrument til direkte rekapitalisering af kreditinstitutter. Dette instrument blev først oprettet efter ESM-traktatens ikrafttrædelse på grundlag af en bemyndigelsesklausul i dens artikel 19. Del V (artikel 22-24) i EMF-statutten, der er knyttet som bilag til forslaget til forordning, indeholder bestemmelser om den bagstopperordning, EMF og medlemsstater uden for euroområdet, som deltager i bankunionen, tilvejebringer. At stille kreditlinjer og garantier til rådighed for SRB er en helt ny funktion for EMF i forhold til ESM's nuværende mål og opgaver. Den samlede størrelse af de udestående forpligtelser med henblik på bagstopperordningen for SRF er omfattet af et loft på 60 000 mio. EUR. Dette loft kan hæves. Styrelsesrådet skal efter aftale med de medlemsstater uden for euroområdet, som er med i bankunionen, vedtage de finansielle vilkår og betingelser for denne støtte til SRB. For hurtigt at kunne råde over disse midler har den administrerende direktør beføjelse til at beslutte at udnytte en kreditlinje eller stille garantier i forbindelse med SRB's forpligtelser. Hvis der anmodes om støtte i forbindelse med en afviklingsordning, kan SRB anmode om denne støtte før vedtagelsen af afviklingsordningen.

Del VI (artikel 25-28) i EMF-statutten, der er knyttet som bilag til forslaget til forordning, vedrører den finansielle forvaltning af EMF. Disse bestemmelser afspejler bestemmelserne i ESM-traktaten. Del VII (artikel 29-35) i EMF-statutten, der er knyttet som bilag til forslaget til forordning, indeholder de finansielle bestemmelser vedrørende EMF. Disse regler afspejler reglerne i ESM-traktaten og EMS's forskrifter. Disse regler vedrører EMF's budget og opstillingen af budgettet, årsregnskabet, regnskabsopgørelsen og årsberetningen, den interne og den eksterne revisionsfunktion og den rolle, revisionsrådet skal spille. Del VIII (artikel 36-41) i EMF-statutten, der er knyttet som bilag til forslaget til forordning, indeholder en række bestemmelser om EMF's geografiske placering og dens mulighed for at få en hjemstedsaftale.Derudover er EMF også omfattet af de privilegier og immuniteter, der er fastsat i protokol nr. 7. Af retlige årsager kan den nuværende ordning for privilegier og immuniteter, der er fastsat i ESM-traktaten, ikke bibeholdes. Del VIII vedrører også de regler, der finder anvendelse på EMF's personale. Der er medtaget regler om fortrolighed og udveksling af oplysninger. Sådanne regler, som kan variere, findes også i ESM's forskrifter. Del IX (artikel 42-44) i EMF-statutten, der er knyttet som bilag til forslaget til forordning, indeholder bestemmelser om overgangsordninger, hvad angår nye EMF-medlemmers betaling af deres indskud i den autoriserede kapitalbeholdning. Bestemmelsen afspejler den, der gælder for ESM-medlemmer i henhold til ESM-traktaten, men artiklen i denne forordning gælder kun for nye EMF-medlemmer, der tilslutter sig EMF, når de engang i fremtiden har indført euroen. Reglen om den midlertidige korrektion af kapitalnøglen, der er fastsat i ESM-traktaten, forblive også uændret i forbindelse med EMF. Del X (artikel 45-47) i EMF-statutten, der er knyttet som bilag til forslaget til forordning indeholder en række bestemmelser vedrørende gennemsigtighed samt om forholdsregler mod svig, aktindsigt i dokumenter og sprogkrav. 2017/0333 (APP) Forslag til RÅDETS FORORDNING om oprettelse af Den Europæiske Monetære Fond RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 352, og under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank, under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet, efter en særlig lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)Den hidtil værste finansielle og økonomiske krise, der siden 2007 har ramt verden og Unionen, har i alvorlig grad truet den finansielle stabilitet og skadet den økonomiske vækst, hvilket har ført til en stærk forværring af det offentlige underskud og gælden i adskillige medlemsstater og fået en række af dem til at anmode om finansiel bistand inden for og uden for rammerne af Unionen. (2)Krisen viste, at Unionen mangler tilstrækkeligt solide instrumenter til at reagere hurtigt og beslutsomt på udfordringerne, hvad angår den finansielle stabilitet i Unionen. Disse instrumenter er vigtige for stabiliteten i euroområdet og i medlemsstaterne i euroområdet samt for deres borgere og andre økonomiske aktører og er af afgørende betydning for at øge tilliden til euroen.

(3)Som reaktion på den ekstraordinære situation med en svær forværring af adskillige medlemsstaters lånevilkår ud over, hvad der kan forklares af de økonomiske nøgletal, hvilket truede den finansielle stabilitet i Unionen, blev der truffet en række foranstaltninger, nogle af dem uden for rammerne af Unionen. (4)For det første blev der i 2010 oprettet en europæisk finansiel stabiliseringsmekanisme ("EFSM"), hvorigennem Unionen kunne yde finansiel bistand til medlemsstaterne. Denne mekanisme satte Unionen i stand til at reagere på en samordnet, hurtig og aktiv måde på de akutte problemer i en bestemt medlemsstat, men med en begrænset finansiel kapacitet og udelukkende på midlertidig basis. (5)For det andet oprettede de medlemsstater, hvis valuta er euroen, i 2010 indbyrdes den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet ("EFSF") på midlertidig basis. EFSF har ydet finansiel bistand til Irland, Portugal og Grækenland. EFSF finansierede bistanden ved at udstede obligationer og andre gældsinstrumenter på kapitalmarkederne. EFSF yder ikke yderligere finansiel bistand, da denne opgave på nuværende tidspunkt udelukkende varetages af den europæiske stabilitetsmekanisme ("ESM"). (6)For det tredje blev Det Europæiske Råd den 17. december 2010 enigt om behovet for, at de medlemsstater, hvis valuta er euroen, opretter en permanent stabilitetsmekanisme til erstatning for EFSF med henblik på tildeling af eventuel ny finansiel bistand. (7)ESM blev oprettet som en international finansiel institution ved traktaten af 2. februar 2012 om oprettelse af den europæiske stabilitetsmekanisme, som blev indgået uden for rammerne af Unionen. ESM påtog sig EFSF's opgave med at yde finansiel bistand til de medlemsstater, hvis valuta er euroen, og blev operationel i oktober 2012. (8)I årenes løb har ESM vist sig at være af afgørende betydning for at hjælpe med til at sikre finansiel stabilitet i euroområdet. Det har den gjort ved at yde supplerende finansiel bistand til de medlemsstater i euroområdet, som var i vanskeligheder. Dens omdannelse til en europæisk monetær fond ("EMF") vil styrke dens institutionelle forankring yderligere. Den vil være med til at skabe ny synergi inden for EU-rammen, navnlig hvad angår gennemsigtighed, effektiviteten af EU's finansielle ressourcer og domstolskontrol, og derved yde bedre støtte til medlemsstaterne. Den vil også være med til at forbedre det videre samarbejde med Kommissionen og ansvarligheden over for Europa-Parlamentet. Det vil ske, uden at det påvirker den måde, hvorpå de nationale regeringer holdes ansvarlige over for deres egne nationale parlamenter, samtidig med at ESM's forpligtelser bibeholdes. (9)Integrationen af ESM i EU-rammen ved oprettelsen af EMF er også med til at øge gennemsigtigheden og ansvarligheden i den økonomiske og monetære union ("ØMU"). Da krisen var på sit højeste, blev der truffet en række vidtrækkende beslutninger for de medlemsstater, hvis valuta er euroen, og deres borgere. Den centrale rolle, ESM spillede ved at sikre finansiel stabilitet på strenge betingelser, begrunder integrationen heraf i EU-rammen for derved at sikre mere dialog, gensidig tillid og større demokratisk ansvarlighed og legitimitet i beslutningsprocessen i Unionen. EMF bør derfor stå til ansvar over for Europa-Parlamentet og Rådet. (10)For at øge Europa-Parlamentets demokratiske kontrol bør EMF hvert år aflægge beretning om udførelsen af dens opgaver. Europa-Parlamentet bør kunne stille mundtlige og skriftlige spørgsmål og tilrettelægge høringer. I lyset af den følsomme karakter af EMF's aktiviteter og virkningerne heraf for de finansielle markeder bør det være muligt for Europa-Parlamentet at tilrettelægge fortrolige mundtlige drøftelser med EMF's administrerende direktør om de fremskridt, der gøres i relation til processen med at yde eller gennemføre støtte til finansiel stabilitet til et EMF-medlem samt med hensyn til ydelse af finansiel bistand til Den Fælles Afviklingsinstans ("SRB"). (11)Af hensyn til gennemsigtigheden og den demokratiske kontrol bør de nationale parlamenter have ret til at indhente oplysninger om EMF's aktiviteter og at indgå i en dialog med EMF. Det nationale parlament i et EMF-medlem bør kunne invitere den administrerende direktør til at deltage i en drøftelse vedrørende de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af en støtteforanstaltning for at sikre finansiel stabilitet, med henblik på virkningerne af en sådan foranstaltning for det berørte EMF-medlem. En sådan udveksling af synspunkter kan være med til at fremme forståelsen mellem EMF og det pågældende EMF-medlem. (12)Traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde indeholder ikke fornøden hjemmel i form af et specifikt retsgrundlag til at oprette et permanent EU-organ med ansvar for at yde finansiel bistand for at sikre finansiel stabilitet i euroområdet og i de medlemsstater, hvis valuta ikke er euroen, men som deltager i bankunionen. (13)I mangel af et sådant specifikt retsgrundlag kan Rådet med Europa-Parlamentets godkendelse oprette EMF som en foranstaltning, der er nødvendig for at nå et af de mål, der er fastsat i traktaterne, jf. artikel 352 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. (14)I lyset af de stærke indbyrdes forbindelser mellem de medlemsstater, hvis valuta er euroen, kan alvorlige risici for den finansielle stabilitet i disse medlemsstater bringe den finansielle stabilitet i euroområdet som helhed i fare. EMF bør derfor yde støtte til finansiel stabilitet til de medlemsstater, hvis valuta er euroen, hvis det er nødvendigt for at sikre finansiel stabilitet i euroområdet eller i medlemsstaterne i euroområdet. (15)Det er således nødvendigt, at Unionen træffer foranstaltninger for at nå målene om at oprette en økonomisk og monetær union, hvis valuta er euroen, jf. artikel 3, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union, og at sikre en bæredygtig udvikling i Europa baseret på en afbalanceret økonomisk vækst og prisstabilitet samt en meget konkurrencedygtig social markedsøkonomi med henblik på fuld beskæftigelse og sociale fremskridt, jf. artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union. Formålet med at sikre finansiel stabilitet i euroområdet, i de medlemsstater, hvis valuta er euroen, og i de medlemsstater, hvis valuta ikke er euroen, men som deltager i bankunionen, er mere konkret at skabe en mere udbygget, mere retfærdig og mere robust økonomisk og monetær union. (16)Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne enkeltvis og kan derfor på grund af foranstaltningens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. (17)EMF bør oprettes i henhold til EU-lovgivningen som et EU-organ med status som juridisk person. (18)EMF bør være reguleret af denne forordning og EMF-statutten, som udgør en integrerende del heraf. EMF-statutten bør indeholde de relevante bestemmelser vedrørende EMF's retlige status, medlemskab af EMF, EMF's mål og opgaver, dens organisation og interne beslutningsproces, EMF's udlånskapacitet og kapital, reglerne for ydelse af stabilitetsstøtte til medlemsstater, hvis valuta er euroen, og EMF's støtte til SRB, reglerne vedrørende EMF's finansielle bestemmelser og finansielle forvaltning samt overgangsordningerne for nye EMF-medlemmers betaling af indledende kapital og reglerne vedrørende den midlertidige korrektion af EMF-bidragsnøglen og en række almindelige bestemmelser. (19)For at sikre en gnidningsløs fortsættelse af aktiviteterne og den krævede retssikkerhed bør EMF erstatte ESM og succedere i dens retlige stilling, herunder alle dens rettigheder og forpligtelser. (20)EMF's succession til ESM skaber ikke nye finansielle forpligtelser for de medlemsstater, hvis valuta er euroen, hvad angår de indskud i EMF's autoriserede kapitalbeholdning, de allerede har foretaget. (21)I lyset af ESM's retlige karakter som en international finansiel institution baseret på en international aftale mellem de medlemsstater, hvis valuta er euroen, giver styrelsesrådet som det højeste beslutningstagende organ, der repræsenterer de kontraherende parter i ESM-traktaten, sit forudgående samtykke til en sådan succession og overførsel af den indskudte kapital. Successionen skal være afsluttet på tidspunktet for denne forordnings ikrafttrædelse og efter ESM's godkendelse, alt efter hvilken dato der er den seneste. (22)Alle de medlemsstater, hvis valuta er euroen, og som på nuværende tidspunkt er kontraherende parter i ESM-traktaten, bør være medlemmer af EMF på tidspunktet for denne forordnings ikrafttrædelse. Når en medlemsstat indfører euroen, bør den derfor blive EMF-medlem med fuldgyldige rettigheder og forpligtelser i overensstemmelse med dem, eksisterende EMF-medlemmer har.

(23)Et nyt EMF-medlems rettigheder i medfør af denne forordning, herunder stemmerettigheder, bør være betinget af, at det pågældende har indbetalt sit indskud i den autoriserede kapitalbeholdning. (24)Der bør fastsættes overgangsregler svarende til dem, der er fastsat i ESM-traktaten, hvad angår nye EMF-medlemmer, som indfører euroen efter denne forordnings ikrafttrædelse. Det bør være muligt for disse medlemmer at indbetale deres indskud i EMF's kapital i trancher. For de nye EMF-medlemmer, hvis BNP pr. indbygger ligger på under 75 % af EU's BNP pr. indbygger i året forud for tiltrædelsen af EMF, bør der ske en midlertidig korrektion af bidragsnøglen for indbetaling af kapital til EMF. I så tilfælde bør den midlertidige korrektion finde anvendelse i 12 år. (25)Den støtte til sikring af finansiel stabilitet, som EMF yder, bør være omfattet af strenge politiske betingelser. Disse betingelser bør være passende i forhold til det valgte instrument for finansiel bistand. (26)De politiske betingelser, der er knyttet til faciliteten for finansiel bistand, bør fastsættes i et aftalememorandum og bør være fuldt ud i overensstemmelse med alle de foranstaltninger med henblik på samordning af den økonomiske politik, der er vedtaget på grundlag af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Forhandlingerne om et aftalememorandum bør tage udgangspunkt i en socioøkonomisk konsekvensanalyse, som også bør tjene som vejledning for opfølgningen og gennemførelsen af aftalememorandummet. (27)Den fælles tilsynsmekanisme ("FTM"), der blev oprettet ved Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013, og den fælles afviklingsmekanisme ("SRM"), der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 806/2014, blev oprettet som reaktion på krisen som et skridt hen imod en bankunion for at dække de medlemsstater, hvis valuta er euroen, og de medlemsstater, hvis valuta ikke er euroen, men som har valgt at deltage i FTM ("deltagende medlemsstater"), jf. artikel 7 i forordning (EU) nr. 1024/2013, og lade dem være omfattet af ECB's tilsynsbeføjelser og SRB's afviklingsbeføjelser, hvad angår deres kreditinstitutter. (28)Den tilsynsmæssige kontrol og afviklingsforanstaltningerne på EU-plan understøtter oprettelsen af en bankunion. EMF bør således yde finansiel bistand til SRB, den centrale afviklingsmyndighed oprettet ved forordning (EU) nr. 806/2014, ved hjælp af kreditlinjer eller garantier til de opgaver, som SRB udfører eller vil udføre i relation til kreditinstitutter inden for bankunionen. (29)Som en del af oprettelsen af SRM blev den fælles afviklingsfond ("SRF") oprettet. Den finansieres via bankbidrag, der opkræves på nationalt plan og samles på EU-plan. I henhold til artikel 74 i forordning (EU) nr. 806/2014 kan SRB for SRF indgå kontrakter om offentlige finansieringsordninger vedrørende yderligere finansielle midler, der skal anvendes, når ex ante-bidragene og ex post-bidragene ikke er tilstrækkelige til at dække fondens forpligtelser. (30)EMF bør have tilstrækkelige finansielle midler til at udføre sine opgaver effektivt. I lyset af Unionens begrænsede egne midler bør EMF-medlemmerne stille de nødvendige midler til rådighed mod at få de rettigheder, der er fastsat i denne forordning. Dette bør afspejles i passende forvaltningsordninger og afstemningsregler, som sikrer medlemmerne et tilstrækkeligt overblik over anvendelsen af de midler, de tilvejebringer. (31)I lyset af EMF's specifikke finansielle struktur bør hvert EMF-medlems stemmerettigheder afspejle vægten af deres individuelle kapitalindskud i EMF. Beslutningsprocessen i EMF's forvaltningsorganer bør derfor følge afstemningsregler, der bygger på dem, der allerede eksisterer i ESM-traktaten, for i videst muligt omfang at sikre fortsættelsen af den eksisterende afstemningspraksis. (32)For så vidt som medlemsstater, hvis valuta ikke er euroen, deltager i bankunionen, bør deres repræsentanter deltage i møderne i styrelsesrådet i forbindelse med drøftelser vedrørende brugen af kreditlinjer eller garantier til støtte for SRB. (33)Styrelsesrådet og bestyrelsen bør kunne nedsætte permanente udvalg eller ad hoc-udvalg eller underorganer, når de finder det nødvendigt eller hensigtsmæssigt for at rådgive eller på anden vis bistå dem eller den administrerende direktør ved udførelsen af deres respektive opgaver. Reglerne for deres opgaver, sammensætning og funktion bør fastsættes internt. Disse udvalg eller underordnede organer bør ikke have beslutningskompetence. (34)I henhold til retspraksis bør afgørelser inden for rammerne af EMF, som vedrører økonomisk politik og indebærer en betydelig grad af skøn, alene træffes med EU-institutionernes godkendelse og på deres ansvar. I overensstemmelse med de i traktaterne fastsatte beføjelser til at samordne medlemsstaternes økonomiske politikker og med andre afledte EU-retsforskrifter bør beføjelserne til at godkende sådanne afgørelser i henhold til artikel 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde tillægges Rådet. (35)Hvad angår de instrumenter, der har til formål at tilvejebringe stabilitetsstøtte til EMF-medlemmer, vedtages denne forordning med hjemmel i artikel 352 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde som en nødvendig foranstaltning, der supplerer de beføjelser, der er fastsat specifikt for de medlemsstater, hvis valuta er euroen (artikel 136-138 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde). I henhold til disse bestemmelser kan kun medlemmer, der repræsenterer medlemsstater, hvis valuta er euroen, deltage i afstemninger vedrørende rådsforanstaltninger. Hvad angår disse instrumenter, vedrører denne forordning udelukkende brugen af de midler, der stilles til rådighed af medlemsstater, hvis valuta er euroen, udelukkende til gavn for disse medlemsstater med henblik på at garantere stabilitet i euroområdet. Som følge heraf bør stemmeretten for medlemsstater uden for euroområdet suspenderes ved afstemninger om Rådets afgørelser med henblik på godkendelse af de forskrifter, der er omhandlet i den foregående betragtning, og kun rådsmedlemmer, der repræsenterer medlemsstater, hvis valuta er euroen, bør kunne deltage. (36)Der bør indføres en hasteprocedure, således at Rådet kan godkende eller gøre indsigelse mod afgørelser truffet af EMF's forvaltningsorganer, når det kræves, at der hurtigt stilles støtte til finansiel stabilitet til rådighed for EMF-medlemmer. I så tilfælde bør formanden for styrelsesrådet kunne anmode Rådet om at godkende eller gøre indsigelse mod en afgørelse inden 24 timer efter fremsendelsen heraf. Hasteproceduren kan anvendes til godkendelse af vilkår og betingelser og af facilitetsaftaler om finansiel bistand vedrørende støtte til SRB ved hjælp af EMF's kreditlinjer eller garantier. (37)Styrelsesrådet bør kunne vedtage forretningsordenen for de praktiske aspekter af EMF's foranstaltninger. Denne forretningsorden bør erstatte ESM's forskrifter og forretningsorden for styrelsesrådet og bestyrelsen. (38)EMF's udlånskapacitet bør ikke være på under 500 000 mio. EUR. Dette beløb afspejler ESM's nuværende udlånskapacitet. Styrelsesrådet bør kunne øge udlånskapaciteten, hvis det vurderer, at en sådan ændring er hensigtsmæssig for at sætte EMF i stand til at forfølge sine mål og udføre tilknyttede opgaver. Eftersom en sådan afgørelse har stor finansiel indvirkning på EMF-medlemmerne, bør styrelsesrådet træffe den med enstemmighed. I behørigt begrundede undtagelsestilfælde kan styrelsesrådet midlertidigt mindske udlånskapaciteten, hvis der er behov herfor, for at sikre EMF's kapacitet til at varetage sine opgaver. (39)I begyndelsen bør EMF's indledende autoriserede kapitalbeholdning afspejle ESM's autoriserede kapitalbeholdning. De medlemsstater, hvis valuta er euroen, bør være de eneste, der kan tegne andele i EMF's autoriserede kapitalbeholdning, som bør beløbe sig til 704 798,7 mio. EUR, der skal opdeles i en tilsvarende mængde andele. Et EMF-medlems hæftelse bør begrænses til dets andel af den autoristerede kapitalbeholdning. EMF-medlemmer bør ikke hæfte for EMF's forpligtelser. EU-budgettet bør ikke hæfte for EMF's udgifter eller tab. (40)Styrelsesrådet bør kunne øge den indledende autoriserede kapitalbeholdning, hvis det vurderer, at en sådan forøgelse er passende for at sætte EMF i stand til at forfølge sine mål og udføre sine opgaver. Fordelingen af kapital og andele mellem EMF-medlemmer bør offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. (41)I lighed med ESM bør EMF yde stabilitetsstøtte til sine medlemmer, når deres sædvanlige adgang til markedsfinansiering er forringet eller risikerer at blive forringet. (42)EMF bør involveres i forhandlingerne og undertegnelsen af aftalememorandummet i lyset af betydningen af de betingelser, der er knyttet til den finansielle bistand, for derved at være med til at sikre, at EMF's finansielle bistand tilbagebetales.

(43)Den vifte af finansielle instrumenter, der på nuværende tidspunkt er til rådighed for ESM, bør også være tilgængelig for EMF, herunder muligheden for at yde forebyggende finansiel bistand, finansiel bistand til rekapitalisering af kreditinstitutter i et EMF-medlem, direkte rekapitalisering af kreditinstitutter i et EMF-medlem, långivning, og opkøb af et EMF-medlems obligationer på det primære og det sekundære marked. (44)Formålet med støtten til finansiel stabilitet i form af forebyggende finansiel bistand er at støtte sunde politikker og forhindre krisesituationer, hvilket gør det muligt for EMF-medlemmer at få adgang til EMF-bistand, inden de oplever større problemer med at rejse kapital på kapitalmarkederne. Forebyggende finansiel bistand har til formål at hjælpe EMF-medlemmer, hvis økonomiske forhold stadig er sunde, til fortsat at få adgang til markedsfinansiering ved at forbedre troværdigheden af deres makroøkonomiske resultater, samtidig med at der sikres et passende sikkerhedsnet. (45)Finansiel bistand til EMF-medlemmer i form af lån til at rekapitalisere støttemodtagende kreditinstitutter bør ske i de tilfælde, hvor de finansielle eller økonomiske problemer er knyttet til den finansielle sektor og ikke direkte vedrører den førte finans- eller strukturpolitik. Der bør derfor ydes finansiel bistand med henblik på rekapitalisering af finansielle institutioner til et EMF-medlem uden for rammerne af det makroøkonomiske tilpasningsprogram. (46)Instrumenter til direkte rekapitalisering af kreditinstitutter har til formål at opretholde den finansielle stabilitet i euroområdet som helhed og i medlemsstaterne i euroområdet ved at dække de særlige tilfælde, hvor et EMF-medlem oplever akutte problemer i finanssektoren, som ikke kan afhjælpes uden i væsentlig grad at bringe den finanspolitiske holdbarhed i fare som følge af en alvorlig risiko for afsmitning fra den finansielle sektor til staten. Det kan også overvejes at bruge dette instrument, hvis andre alternativer ville bringe et EMF-medlems fortsatte markedsadgang i fare. For så vidt det ikke er muligt at anvende EMF-låneinstrumentet til rekapitalisering af finansielle institutioner, har en sådan finansiel bistand til formål at være med til at fjerne risikoen for afsmitning fra den finansielle sektor til staten ved at muliggøre direkte rekapitalisering af finansielle institutioner og derved mindske risiciene i forbindelse med den onde cirkel mellem en skrøbelig finansiel sektor og en forværring af statens kreditværdighed. (47)Der bør ydes støtte til finansiel stabilitet i form af lån for at bistå EMF-medlemmer, der har betydelige finansieringsbehov, men som i vidt omfang har mistet adgangen til markedsfinansiering, enten fordi de ikke kan finde långivere, eller fordi långiverne kun vil yde finansiering til alt for høje priser, hvilket ville påvirke de offentlige finansers holdbarhed negativt. (48)På samme måde som ESM-lån bør fremtidige EMF-lån og udestående ESM-lån få status som privilegeret lån på tilsvarende vis som Den Internationale Valutafonds lån ("IMF"). De bør dog rangere efter IMF-lån. Denne status bør have virkning fra datoen for denne forordnings ikrafttrædelse. (49)For at EMF-medlemmer kan bevare eller genskabe deres markedsadgang, bør EMF kunne foretage køb på det primære marked for obligationer eller andre gældsinstrumenter udstedt af EMF-medlemmer inden for rammerne af støttefaciliteten for det primære marked ud over almindelige lån inden for rammerne af det makroøkonomiske tilpasningsprogram eller træk af midler inden for rammerne af instrumentet for forebyggende finansiel bistand. (50)EMF bør kunne købe obligationer udstedt af et EMF-medlem på det sekundære marked. Støttefaciliteten for det sekundære marked bør sigte mod at støtte EMF-medlemmernes markeder for statsgældspapirer, så de fungerer efter hensigten under ekstraordinære omstændigheder, hvor manglen på markedslikviditet truer den finansielle stabilitet med risiko for, at de offentlige rentesatser skubbes op på uholdbare niveauer og skaber refinansieringsproblemer for banksystemet i det berørte EMF-medlem. EMF's intervention på det sekundære marked bør muliggøre en market-making, som vil sikre en vis likviditet på gældsmarkedet og give investorerne incitament til at deltage yderligere i finansieringen af EMF-medlemmerne. (51)De medlemsstater, hvis valuta er euroen, bør give deres støtte til, at EMF og andre medlemsstater, der yder bilaterale lån side om side med ESM, får samme kreditorstatus. (52)Denne forordning bør ikke påvirke det tilsagn, der blev opnået enighed om mellem de kontraherende parter i traktaten om ESM, jf. traktatens artikel 12, stk. 3, nemlig at der skal medtages klausuler om kollektiv optræden i forbindelse med alle nye statsobligationer i euroområdet med en løbetid på over et år på en måde, som sikrer, at deres retlige virkninger er identiske. (53)Der bør stilles støtte til rådighed for SRB via kreditlinjer eller garantier i situationer, hvor de beløb, der er opkrævet i medfør af artikel 70 i forordning (EU) nr. 806/2014, ikke er tilstrækkelige til at dække tabene, omkostningerne eller andre udgifter i forbindelse med anvendelsen af SRF i forbindelse med afviklingsforanstaltninger, og hvor de ekstraordinære ex post-bidrag, der er omhandlet i artikel 71 i forordning (EU) nr. 806/2014, ikke er umiddelbart tilgængelige. (54)For at sikre en passende og ligelig behandling inden for bankunionen bør deltagende medlemsstater, hvis valuta ikke er euroen, parallelt med EMF tilbyde SRB kreditlinjer eller garantier på tilsvarende vilkår og betingelser som EMF's. (55)Andre medlemsstater, hvis valuta ikke er euroen, bør stille kreditlinjer eller garantier til rådighed, når de underretter de øvrige medlemsstater, Kommissionen, ECB og Den Europæiske Banktilsynsmyndighed om anmodningen om at indgå i et tæt samarbejde med ECB i forbindelse med udførelsen af de opgaver, der er tillagt den i medfør af Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013, forudsat at afgørelsen om ECB vedtages. (56)Fra den 1. januar 2024 vil ressourcerne i SRF være genstand for fuldstændig gensidig hæftelse. I forordning (EU) nr. 806/2014 er det fastsat, at fra den dato skal bankerne i alle deltagende medlemsstater i bankunionen bidrage til SRF og i overensstemmelse med den nøgle, der er fastsat på grundlag af deres størrelse og risikoprofil, yde ekstraordinære ex post-bidrag for at tilbagebetale lån fra tredjeparter. Da formålet med støtten til SRB er at supplere SRF's ressourcer, bør den samme nøgle som den, der anvendes på niveauet i de medlemsstater, hvis valuta ikke er euroen, men som deltager i bankunionen, og i EMF, danne grundlag for at fastslå deres respektive deltagelse i den støtte, der skal ydes. (57)Styrelsesrådet bør vedtage de gældende finansielle vilkår og betingelser for EMF's oprettelse af bagstopperordningen. EMF og de deltagende medlemsstater, hvis valuta ikke er euroen, bør med henblik på at sikre hensigtsmæssig inddragelse af disse enes om de finansielle vilkår og betingelser, der skal knyttes til de kreditlinjer eller garantier, der skal stilles til rådighed for SRB, samt det overordnede gældende loft, som bør ændres forholdsmæssigt, når en medlemsstat, hvis valuta ikke er euroen, tilslutter sig bankunionen. (58)Den administrerende direktør bør have beføjelse til inden 12 timer efter modtagelsen af SRB's anmodning om udnyttelse af kreditlinjen eller garantistillelsen at træffe beslutning om SRB's hæftelse. (59)For at sikre, at der øjeblikkeligt er supplerende finansielle midler til rådighed til SRF, bør SRB kunne fremsætte en anmodning om støtte forud for vedtagelsen af en specifik afviklingsordning. Dette bør ske i samråd med Kommissionen, jf. proceduren i artikel 18 i forordning (EU) nr. 806/2014. Hvad angår afgørelser om afviklingsordninger, bør den administrerende direktørs afgørelse først få virkning, når afviklingsordningen træder i kraft, jf. førnævnte forordnings artikel 18. Anmodningen og afgørelsen bør ikke indgå i den eksisterende tidsplan for afviklingsproceduren som fastsat i artikel 18 i forordning (EU) nr. 806/2014. (60)Den administrerende direktørs afgørelse med hensyn til udbetaling af midler eller garantistillelse bør kun afhænge af, at SRB udfører sine aktiviteter i henhold til forordning (EU) nr. 806/2014, herunder de gældende bail-in-regler. Der bør ikke gælde yderligere betingelser. (61)For at sikre, at EMF fortsat er i stand til at yde finansiel støtte til EMF-medlemmer i tilfælde af behov herfor, bør det beløb, der er til rådighed med henblik på støtte til SRB, være omfattet af et loft på 60 000 mio. EUR. EMF bør dog kunne reagere fleksibelt på uforudsete behov for finansiering i forbindelse med afviklingsforanstaltninger. Styrelsesrådet bør derfor have beføjelse til at hæve loftet tilsvarende. (62)Al finansiel støtte til SRB fra EMF og al finansiel støtte fra deltagende medlemsstater, hvis valuta ikke er euroen, bør fuldt ud tilbagebetales af SRB fra dens egne midler, herunder bidrag fra erhvervslivet.

(63)Der bør fastsættes hensigtsmæssige regler, hvad angår EMF's budget og den interne og eksterne revision af dens regnskaber. EMF's regnskabsopgørelser og regnskab bør revideres og påtegnes af uafhængige eksterne revisorer, da EMF er aktør på de finansielle markeder. Derudover bør der være et uafhængigt revisionsråd, der har til opgave at føre tilsyn med og revidere EMF's regnskab og sikre EMF's overholdelse af reglerne, resultater og risikostyring. Det bør også overvåge og evaluere EMF's interne og eksterne revisionsprocedurer. (64)De beføjelser, de uafhængige revisorer og revisionsrådet har, berører ikke Den Europæiske Revisionsrets beføjelser, jf. artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. (65)Protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder anvendelse på EMF. Styrelsesrådets formand og navnlig dets medlemmer, deres suppleanter, direktørerne og direktørernes stedfortrædere bør som repræsentanter for EMF være omfattet af de privilegier og immuniteter, der er omhandlet i nævnte protokols artikel 10. (66)For at EMF kan udføre de opgaver, der på nuværende tidspunkt udføres af ESM, og dens nye opgaver, bør der fastsættes overgangsforanstaltninger, navnlig hvad angår den administrerende direktør, direktionen og det personale, der på nuværende tidspunkt er kontraktansat ved ESM. Det bør også omfatte tredjelandsstatsborgere, som på nuværende tidspunkt er ansat af ESM. De eksisterende kontraktlige ordninger bør fortsat finde anvendelse på det personale, der er ansat af ESM, efter denne forordnings ikrafttrædelse. Personale, der ansættes i EMF efter denne forordnings ikrafttrædelse, er omfattet af vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union og ansættelsesvilkårene for Unionens øvrige ansatte samt gennemførelsesbestemmelserne hertil. (67)For at sikre fortroligheden af EMF's arbejde bør medlemmerne af dens forvaltningsorganer og personale, herunder personale udvekslet med eller udstationeret af EMF-medlemmer med henblik på at udføre EMF's opgaver, være omfattet af krav om tavshedspligt, også når de ikke længere varetager opgaverne. Der bør i den henseende fastsættes en adfærdskodeks. (68)Tavshedspligten bør også gælde for observatører, der indbydes til at deltage i styrelsesrådets møder, og deltagere i sådanne møder fra deltagende medlemsstater, hvis valuta ikke er euroen. Med henblik på at udføre de opgaver, EMF tillægges ved denne forordning, bør den på visse betingelser kunne udveksle oplysninger med EMF-medlemmer, andre EU-myndigheder og -organer samt visse nationale myndigheder. (69)EMF bør med henblik på at opfylde sine mål samarbejde med EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer samt tredjelande, der yder finansiel bistand til et EMF-medlem. EMF bør også kunne samarbejde med internationale organisationer eller enheder, der har et særligt ansvar på områder, der vedrører EMF's aktiviteter. Det er blandt andet Den Internationale Valutafond (IMF) og centralbankerne. (70)EMF bør være omfattet af EU's regler for aktindsigt i dokumenter. Ved vurderingen af begrundelsen for at nægte aktindsigt i dokumenter, jf. artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001, bør EMF tage behørigt hensyn til behovet for at beskytte fortroligheden af drøftelserne i styrelsesrådet, bestyrelsen, alle deres respektive udvalg, direktionen og revisionsrådet, EMF's interne finanser og stabiliteten i det finansielle system i euroområdet, i et EMF-medlem eller i en deltagende medlemsstat som defineret i artikel 2 i Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013 og også internationale, finansielle, monetære eller økonomiske forbindelser. (71)EMF kan fremover også få overdraget nye finansielle instrumenter, f.eks. for at støtte politiske initiativer vedrørende oprettelsen af en stabiliseringsfunktion. En stabiliseringsfunktion har til formål at afbøde virkningerne af store asymmetriske chok. Med henblik herpå vil den hurtigt automatisk kunne aktivere kontracykliske ressourcer, forudsat at forud fastsatte støtteberettigelseskriterier er opfyldt. EMF kan støtte gennemførelsen af en sådan funktion ved at tilrettelægge og stille den nødvendige markedsfinansiering til rådighed, som er knyttet til aktiveringen af funktionen. (72)En mulig måde, hvorpå EMF kunne støtte en stabiliseringsfunktion, kunne være ved, at EMF ved aktiveringen af stabiliseringsfunktionen yder lån til det støttemodtagende medlem. EMF's lån kan ydes uden betingelser, mens aktiveringen af stabiliseringsfunktionen selv vil kræve, at en række forud fastsatte støtteberettigelseskriterier overholdes — VEDTAGET DENNE FORORDNING: DEL I DEN EUROPÆISKE MONETÆRE FOND Artikel 1 Oprettelse 1. Ved denne forordning oprettes Den Europæiske Monetære Fond ("EMF"). 2. EMF's statut er fastsat i bilaget til denne forordning og udgør en integrerende del heraf. Artikel 2 Succession til og erstatning af den europæiske stabiliseringsmekanisme

1. EMF succederer og erstatter den europæiske stabiliseringsmekanisme ("ESM"), herunder dens retlige stilling, og påtager sig alle dens rettigheder og forpligtelser. Processen skal være afsluttet på tidspunktet for denne forordnings ikrafttrædelse, eller når ESM giver sin godkendelse, alt efter hvilken dato der er den seneste. 2. Alle eksisterende udnævnelser og mandater i ESM bibeholdes i den resterende del af deres varighed inden for rammerne af EMF. DEL II RÅDETS ROLLE OG ANSVARLIGHED AFSNIT I Rådets rolle Artikel 3 Rådets rolle 1. Afgørelser truffet af styrelsesrådet i henhold til EMF-statuttens artikel 8, stk. 6, artikel 9, stk. 1, artikel 10, artikel 11, stk. 4, artikel 11, stk. 5, artikel 11, stk. 6, artikel 13, stk. 2, artikel 13, stk. 4, artikel 14, stk. 1, artikel 14, stk. 2, artikel 15, stk. 1, artikel 15, stk. 2, artikel 19, stk. 1, artikel 19, stk. 4, artikel 16, stk. 1, artikel 16, stk. 2, artikel 17, stk. 1, artikel 17, stk. 2, artikel 18, stk. 122, stk. 4, artikel 22, stk. 5, og artikel 23, stk. 1, afgørelser truffet af styrelsesrådet vedrørende facilitetsaftaler om finansiel bistand, jf. EMF-statuttens artikel 13, stk. 3, og afgørelser truffet af bestyrelsen i henhold til EMF-statuttens artikel 9, stk. 2, artikel 14, stk. 4, artikel 15, stk. 4, artikel 19, stk. 5, artikel 16, stk. 4, artikel 17, stk. 4, artikel 18, stk. 5, og artikel 23, stk. 3, sendes til Rådet umiddelbart efter deres vedtagelse sammen med begrundelsen herfor. De kan først træde i kraft, når Rådet har godkendt dem. 2. Hvis omstændighederne kræver, at der hurtigt stilles stabilitetsstøtte til rådighed til et EMF-medlem, jf. artikel 16, kan der træffes afgørelse herom ved brug af en hasteprocedure. I så tilfælde sendes styrelsesrådets eller bestyrelsens afgørelse til Rådet straks efter vedtagelsen heraf sammen med begrundelsen herfor. På formandens anmodning drøfter Rådet afgørelsen inden 24 timer efter fremsendelsen. Rådet kan gøre indsigelse mod afgørelsen. I så fald kan Rådet selv træffe en anden afgørelse om sagen eller henvise sagen tilbage til styrelsesrådet, som skal træffe afgørelse. Styrelsesrådet kan også anvende hasteproceduren til at træffe afgørelser i henhold til artikel 22, stk. 4 og 5, og artikel 23, stk. 1. 3. Rådet begrunder udøvelsen af sine beføjelser i henhold til stk. 1, når det ikke godkender en afgørelse, eller udøvelsen af sine beføjelser, jf. stk. 2, når det gør indsigelse mod afgørelsen. Alle nye afgørelser, styrelsesrådet eller bestyrelsen måtte træffe vedrørende samme emne, skal tage hensyn til Rådets begrundelse. 4. Når Rådet handler i henhold til stk. 1 eller 2 og med undtagelse af afgørelser truffet i henhold til denne statuts artikel 22-23, suspenderes stemmeretten for de medlemmer i Rådet, der repræsenterer medlemsstater, hvis valuta ikke er euroen. Kvalificeret flertal defineres i henhold til artikel 238, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Formanden for styrelsesrådet kan deltage i Rådets møder. Artikel 4 Offentliggørelse Afgørelser truffet af styrelsesrådet og godkendt af Rådet, jf. artikel 3, stk. 1, skal offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

AFSNIT II Ansvarlighed Artikel 5 Ansvarlighed over for Europa-Parlamentet og Rådet 1. EMF er ansvarlig over for Europa-Parlamentet og Rådet for udførelsen af sine opgaver. 2. EMF forelægger hvert år Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen en beretning om udførelsen af de opgaver, der er pålagt den ved denne forordning sammen med dens årsregnskab og regnskabsopgørelse. Den administrerende direktør forelægger disse dokumenter for Europa-Parlamentet og Rådet, som på grundlag heraf foranstalter en generel drøftelse. 3. Den administrerende direktør kan på Europa-Parlamentets anmodning eller på eget initiativ blive hørt af de kompetente udvalg i Europa-Parlamentet om EMF's udførelse af sine opgaver. 4. EMF svarer mundtligt eller skriftligt på spørgsmål fra Europa-Parlamentet eller Rådet i overensstemmelse med EMF's egne procedurer. 5. Den administrerende direktør kan på anmodning føre fortrolige mundtlige drøftelser bag lukkede døre med formanden og næstformændene for Europa-Parlamentets kompetente udvalg om EMF's opgaver, herunder den socioøkonomiske konsekvensanalyse, gennemførelsen af støtte til finansiel stabilitet og indrømmelse af kreditlinjer eller opstilling af garantier til støtte for SRB. Der skal indgås en aftale mellem Europa-Parlamentet og EMF om de nærmere bestemmelser for tilrettelæggelsen af disse drøftelser med henblik på at sikre fuld fortrolighed. Artikel 6 Ansvarlighed over for de nationale parlamenter 1. Når EMF forelægger den i artikel 5, stk. 2, omhandlede beretning, sender den samtidig beretningen direkte til de nationale parlamenter i EMF-medlemmerne og de deltagende medlemsstater som defineret i artikel 2 i Rådets forordning (EU) nr. 1024/2013. De nationale parlamenter kan fremsætte deres begrundede bemærkninger til den pågældende beretning til EMF. 2. De nationale parlamenter i de medlemsstater, der er omhandlet i stk. 1, kan anmode EMF om at svare skriftligt på alle bemærkninger eller spørgsmål, de fremkommer med til EMF vedrørende EMF's opgaver. 3. Det nationale parlament i et EMF-medlem kan indbyde den administrerende direktør til at deltage i en udveksling af synspunkter om de fremskridt, der gøres vedrørende gennemførelsen af støtten til finansiel stabilitet. DEL III AFSLUTTENDE BESTEMMELSER