DA Den Europæiske Unions Tidende C 24/63

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Fedme i Europa — civilsamfundspartnernes rolle og ansvar

(2006/C 24/14)

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 18. februar 2005 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at afgive udtalelse om: Fedme i Europa — civilsamfundspartnernes rolle og ansvar

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som vedtog sin udtalelse den 5. september 2005 med Madi Sharma som ordfører.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 420. plenarforsamling den 28. og 29. september 2005 (mødet den 28. september 2005) følgende udtalelse med 83 stemmer for, 4 imod og 10 hverken for eller imod:

1. Fedme — samfundets ansvar

1.1 Det er en kedelig kendsgerning, at de to største ernæringsproblemer i verden i dag er, at 600 millioner mennesker sulter samtidig med, at 310 millioner har problemer med fedme.

1.2 Der findes et uendeligt antal dokumenter, undersøgelser og rapporter fra eksperter, rundbordsmøder og prominente internationale organisationer om emner som kost, fysisk aktivitet og fedme, som ikke har ført til løsninger, og til, at der konkret gøres noget for at stoppe denne samfundsmæssige og økonomisk ødelæggende sygdom.

1.3 Et overdrevent energiindtag gennem kosten plus et reduceret energiforbrug er lig med energioverskuddet, som lagres i form af kropsfedt. Det er denne mekanisme, som fører til fedme, og som en lang række økonomiske, sociale og psykologiske faktorer har sat skub i i de seneste årtier i en sådan grad, at fedme er blevet et prioriteret sundhedsproblem.

1.4 Antallet af fede mennesker er steget dramatisk i de seneste 30 år. I 2000 erklærede WHO, at fedme er den største sundhedstrussel i vesten. — Der findes 14 millioner overvægtige børn, herunder tre millioner fede børn, og tallet stiger med mere end 400 000 om året, hvilket berører næsten hver fjerde i EU25. — 10-20 % af alle børn i Nordeuropa er overvægtige, mens tallet i Sydeuropa, Irland og Det Forenede Kongerige er 20-35 %. — I mange EU-lande er mere end halvdelen af den voksne befolkning overvægtige, hvoraf 20-30 % kategoriseres som fede. — Fedme hos midaldrende øger risikoen for demens. — 6 ud af 7 af de vigtigste risikofaktorer for for tidlig død skyldes vores spise-, drikke- og motionsvaner (den sidste er tobak). — Fedme står for 2-7 % af de udviklede landes samlede udgifter til sundhedspleje.

1.5 Tendensen til at fedmefænomenet griber om sig, med de deraf følgende negative individuelle og samfundsmæssige konsekvenser, nødvendiggør en tværfaglig, mangesidet tilgang, som kræver en fælles indsats fra nationer, lokalsamfund og enkeltpersoner. Staten spiller en afgørende rolle, i samarbejde med andre interessenter, med hensyn til at opbygge et miljø, som giver personer, familier og lokalsamfund mulighed for og tilskynder dem til at træffe positive, livsforbedrende beslutninger om en sund livsstil.

2. Medvirkende faktorer

Stigningen i stillesiddende arbejde, stigningen i anvendelsen af motorkøretøjer, nedgangen i den fysiske aktivitet og stigningen i indtagelsen af fødevarer og drikkevarer med et højt energiindhold og med en dårligt afbalanceret sammensætning er sandsynligvis de vigtigste faktorer for den aktuelle fedmeepidemi. Derudover kan følgende faktorer spille en rolle:

2.1 Generelle faktorer

De kultur- og adfærdsmodeller, som kendetegner »velfærdssamfundet«, er hovedårsagen til den eksplosive stigning i fedmefænomenet, som kun kan afhjælpes gennem koordinerede oplysnings- og forebyggelsestiltag (på nationalt og lokalt plan og hos den enkelte), med det sigte at ændre de mest negative kulturelle holdninger og adfærdsmodeller, men uden at begå den fejl at behandle fedme som et medicinsk fænomen.

2.2 De vigtigste indsatsområder omfatter en meget bred vifte af sektorer og aktiviteter, der kan sammenfattes således: — socialt: kostuddannelse (som omfatter fødevarers samlede næringsværdi og ikke blot kvantitative næringsaspekter) og en sundere levevis, især med hensyn til motion; — skoler: oplæring i fødevarers betydning, fedmens årsager og virkninger, en innovativ undervisning i husholdningsøkonomi og samfundskendskab, for at indpode en sundere livsstil, samt fremhæve betydningen af fysisk aktivitet, herunder i fritiden; — industrien: tilskynde til etisk adfærd i fødevareindustrien, især i markedsføringen og reklamer i massemedierne, og anspore til en personalepolitik, som fremmer rigtig kost og en passende mængde motion; — transport: sætte ind mod den overdrevne brug af transportmidler, som erstatter fysisk aktivitet, og indkredse tiltag, som ikke indebærer en forøgelse af distributionsomkostningerne, især for ferskvarer; — massemedier: overvåge, at reklamepraksis ikke fører til et overdrevent eller uafbalanceret forbrug, og gøre forældre bevidste om de bl.a. fysiske risici, som deres børn løber ved overdreven brug af fjernsyn, videospil og internet; — sundhedstjenester: levere reel information til samtlige borgere og udforme oplysnings- og forebyggelseskampagner i stedet for terapeutiske indgreb, som kommer for sent og som ofte er nyttesløse; — politisk: foretage velovervejede, relevante investeringer i konkrete initiativer, lige fra det nationale til det lokale plan, rettet mod alle befolkningslag, herunder især de grupper, som står svagest i henseende til uddannelse og indkomst.

3. Stop med at beskylde andre

3.1 Nutidens industrialiserede verden skaber et miljø, der i høj grad bidrager til fedme. Nogle årsager er indlysende, mange er ikke så forståelige, og de fleste opfattes ikke som skadelige af samfundet. Det er bekymrende, at der mangler fremsyn mod de fremtidige generationer, samt at ingen ønsker at påtage sig et ansvar, men i stedet beskylder andre.

3.2 De underlæggende årsager til fedme er øget forbrug af energitunge, næringsfattige fødevarer, der har et højt indhold af fedt, sukker og salt, et nedsat fysisk aktivitetsniveau i hjemmet, i skolen, på arbejdet, i fritiden og ved transport. Variationer i risikoniveauer og de dertil knyttede følger for helbredet kan til dels henføres til forskellige tidshorisonter og omfanget af økonomiske, demografiske og sociale ændringer på nationalt og globalt plan.

3.3 Ændringer i kostvaner, fysiske aktivitetsniveauer og en sund levevis vil kræve en fælles indsats fra mange interessenter, både offentlige og private, i løbet af flere årtier. Der er behov for en holdningsændring, oplysningskampagner og uddannelse gennem en kombination af fornuftige og effektive tiltag på alle niveauer med psykologisk støtte, tæt overvågning og evaluering af virkningen. Endvidere skal folk selv begynde at tage ansvar for, at der sker ændringer.

3.4 EØSU anser det for nødvendigt at »inkludere alle« i en strategi for bekæmpelse af problemet i fællesskab: At tage »top down«-politikker sammen med »bottom up«-strategier og iværksætte horisontal og vertikal handling, hvor alle yder et bidrag, enten i form af økonomiske midler, tid eller konkrete ydelser. Selv om det langt fra er enkelt, er formålet at skabe et miljø, der støtter sunde kostvaner, en alsidig kost og fysisk aktivitet i hele Europa, og hvor man ikke lader sorteper gå videre.

4. Obesity Check

4.1 EØSU agter med sit forslag at reducere fedme gennem en europæisk kampagne om sikring mod fedme — Obesity Check, som skal skabe bevidsthed om fordelene ved en sund livsstil og alle parters ansvar for at forhindre fedme. Kampagnen vil få ét, meget enkelt budskab, som omfatter ti udfordringer og inddrager den offentlige og private sektor, civilsamfundet og borgerne gennem deres tilsagn om støtte til kampagnen. Sigtet er at fremme en sund levevis uden at gribe ind i den enkeltes personlige valgmuligheder.

4.2 De ti udfordringer er: — at videreføre og forbedre en uddannelsesproces målrettet mod hele befolkningen, — at samarbejde for at sikre effektiv kommunikation og ansvar, — at sikre, at man når ud til ALLE i hele Europa, — at få alle til at tage et ansvar og bevare fremdriften, — at overbevise personer og organisationer om, at de kan påvirke andre, — at acceptere, at alle tiltag skal integreres i en lang række EU-politikker og nationale politikker, — at acceptere, at dette er omfattet af »virksomhedernes sociale ansvar«, — at sikre en flersidig, horisontal og vertikal fremgangsmåde på alle niveauer, — at sikre gennemsigtighed, uselviskhed og at gøre op med skjulte dagsordener, — at oplyse om, at fedmes indvirkning på helbredet kan vendes gennem sunde kostvaner og motion.

4.3 Obesity Check-kampagnen, som skal defineres nærmere af de politiske beslutningstagere og interessenterne under ledelse af GD Sundhed og Forbrugerbeskyttelse, ville være et enkelt budskab, som viser de europæiske borgere, at det er nødvendigt at spise sundt og få mere motion udtrykt gennem et tilsagn om at tage højde for fedme i alle parters politikker og praksis. Alle relevante parter, fra Europa-Kommissionen til de enkelte familiemedlemmer, kan opfordres til at deltage i kampagnen for at se på deres egne aktiviteter, og hvordan disse kan ændres med henblik på at undgå risikoen for fedme.

4.4 Tidligere kampagner som »Clunk-Click«-kampagnen om sikkerhedsseler, tobakskontrol, amning og stoffer i sportens verden har været enkle, men alligevel effektive, og har været støttet på alle planer i samfundet. Alle disse kampagner har omfattet en vellykket kombination af forbrugeroplysning, lovgivning, politiske ændringer og lokalsamfundsbaserede programmer.

5. Obesity Check-kampagnen

Der er udarbejdet et spørgeskema, hvor personer anmodes om at afsætte et antal timer, som de selv fastsætter, og som de i deres organisationer, eller eksterne organer, skal bruge til at støtte GD Sundhed og Forbrugerbeskyttelses arbejde med at fremme ideen om at sikre sig mod fedme gennem hele Obesity Check-kampagnen. (Spørgeskemaet er vedhæftet denne udtalelse. Det kan senere tilpasses den enkelte organisation).

Mål — at skabe målrettede resultater og overvåge fremskridtet.

På kort sigt — De udfyldte spørgeskemaer viser enkeltpersoners og organisationers forpligtelse og vilje til at skabe opmærksomhed, uddanne og oplyse andre om behovet for livsstilsændringer. Dette sigte kan måles ved den mængde tid eller ressourcer, der afsættes til kampagnen. Endvidere kan der indsamles eksempler på bedste praksis.

På mellemlang sigt — Handling. Den faktiske anvendelse af den afsatte tid og de afsatte ressourcer, herunder organisationernes »fedmesikring«. Dette omfatter også offentliggørelse og udbredelse af de eksempler på bedste praksis, der er indsamlet på første trin. Resultaterne kan måles gennem positive tilbagemeldinger og opfølgning på alle de oprindelige spørgeskemaer samt gennem overvågning af fremskridtet med EU-handlingsplanen.

På lang sigt — Vurdering af de faktiske fremskridt i form af en rapport til de andre EU-institutioner på grundlag af en udtalelse fra EØSU. Dette fremmer processerne med tilbagemelding og yderligere fremskridt.

5.1 EØSU

5.1.1 EØSU har mandat til at arbejde med Kommissionen, Parlamentet og Rådet for at bringe civilsamfundet tættere på beslutningsprocesserne. Med dette mandat kan EØSU sammen med alle interessenter afsætte tid til at iværksætte effektive ændringer ved hjælp af medlemmernes frivillige tiltag med henblik på at fremme en sund livsstil. EØSU's medlemmer er blevet anmodet om at udfylde Obesity Check -spørgeskemaet og statuere et godt eksempel på følgende foreslåede måder: — Arbejdsgiverne kunne overveje at inddrage spørgsmål om sund livsstil på arbejdspladsen, herunder tilskyndelse til valg af sundere fødevarer, ved at gå over til en konsekvent kostpolitik og etablere sportsfaciliteter eller motionsrum. For mindre virksomheder kunne det være at støtte medarbejderne, hvis de vælger en sund livsstil. Deltagelse i arbejdet uden for virksomhederne, navnlig i forbindelse med uddannelse, kunne også være nyttigt. I FN's millenniumerklæring (september 2000) anerkendes det, at den økonomiske vækst er begrænset, hvis befolkningen ikke har et godt helbred. — Medarbejderorganisationerne kunne sprede det samme budskab til deres medlemmer og f.eks. opfordre medarbejderne til at integrere fysiske aktiviteter, gang eller cykling i deres dagligdag. De kunne også opfordres til at lade de gode råd gå videre til deres familier og lokalsamfund som led i løbende efteruddannelse. — Ngo'er og især forbrugerorganisationerne kunne sammen med deres medlemmer afsætte tid og muligvis bidrage til også at sprede budskabet ud til andre institutioner og samfund. Ungdoms- og familieorganisationer spiller en vigtig rolle i forbindelse med fremme af en afbalanceret kost og motion. Alle kan bidrage til at sprede budskabet om, at det kan være billigt at spise sundt og træffe sunde valg, sammen med den relevante knowhow.

5.1.2 EØSU arbejder på tværs af alle 25 medlemsstater på alle planer i civilsamfundet. Dette har stor betydning for udbredelsen af »kampagnens« budskab og sætter standarden for andre.

5.2 Kommissionen og Parlamentet

Medlemmerne af Kommissionens generaldirektorater og Parlamentet vil blive bedt om at udfylde Obesity Check -spørgeskemaet og at statuere et godt eksempel.

5.2.1 GD Sundhed og Forbrugerbeskyttelse skal roses for lanceringen af den nye europæiske handlingsplan for fedme. Håbet er, at deltagerne i denne handlingsplan kan udarbejde et enkelt slogan/kampagnebudskab, som kan bruges i hele Europa til at fremme en sund livsstil. Der bør udarbejdes konsekvente, sammenhængende og klare budskaber, som bør udsendes af staten, ngo'erne, græsrodsorganisationerne og industrien. De bør viderebringes gennem mange kanaler og tilpasses den lokale kultur, alder og køn. Adfærd kan påvirkes, navnlig i skoler, på arbejdspladser, i uddannelsesinstitutioner og trossamfund, af lokale ledere og af massemedierne.

5.2.2 Robert Madelin, handlingsplanens formand, har fremhævet, at alle foranstaltninger til at skabe resultater i kampen mod fedme skal integreres i en lang række EU-politikker. Det er vigtigt at understrege, at alle globale rapporter viser, at dette er et langsigtet spørgsmål, som kræver strategier med foranstaltninger, der er effektive på kort, mellemlang og lang sigt, samt at alle sektorer, faggrupper og faktorer skal inddrages, hvilket vil sige, at de mest berørte parter, familier, forældre og børn, skal høres.

5.2.3 GD Sundhed og Forbrugerbeskyttelse er i færd med at arrangere, at man i forbindelse med handlingsplanen skal indgå i en dialog med tjenestemænd fra andre politiske områder i Kommissionen: landbrug, erhvervspolitik og industri, uddannelse, forskning og transport. Det er afgørende, at alle interesserede parter inddrages på første trin i enhver strategi, og når strategien er udarbejdet, bør der gennemføres en vejledende vurdering af indvirkningen for at sikre, at strategien ikke retter skylden mod eller straffer specifikke institutioner, men klart udstikker forslag med inddragelse af alle.

5.2.4 Fremmeforanstaltninger på fællesskabsplan kan på grundlag af subsidiaritets- og komplementaritetsprincipperne styrke virkningen af initiativer fra de nationale myndigheder, den private sektor og ngo'erne. Der bør identificeres forskellige finansieringskilder, ud over de nationale budgetter, som kan bidrage til gennemførelsen af en strategi og Obesity Check-kampagnen.

5.2.5 GD Uddannelse og Kultur, og navnlig sportsområdet, vil skulle bruge økonomiske midler til at udarbejde vigtige strategier i samarbejde med de nationale regeringer. I deres budskaber bør det imidlertid anerkendes, at det ikke altid er nødvendigt med økonomiske ressourcer for at øge det fysiske aktivitetsniveau, dvs. at skoler ikke altid har brug for nyt idrætsudstyr, og mange uddannede atleter er arbejdssøgende og kunne opfordres til at arbejde i undervisningssektoren. Organer med ansvar for sportsfremme kunne få sportsberømtheder til at udsende positive budskaber.

5.2.6 GD Uddannelse og Kultur har gennemført mange undersøgelser af unges fysiske aktivitet. Der bør imidlertid også iværksættes undersøgelser af voksnes fritidsaktiviteter. Man bør overveje »krydshenvisninger i familier«, f.eks. hvor forældre, som deltager i sportsaktiviteter i weekenden, kunne tage børnene med og tilskynde dem til at deltage, så det blev en oplevelse for hele familien og ændrede den kulturelle tendens.

5.2.7 GD Landbrug har et støttebudget, som kunne anvendes som en investering for at øge forbruget af frisk frugt og friske grøntsager, og dette kunne bruges positivt til at bidrage til at opfylde generaldirektoratets rolle i Obesity Check-kampagnen, på samme måde som det er sket tidligere med støtte til nationale organer til lokale kampagner for ernæringsrigtige landbrugsprodukter.

5.2.8 Endvidere bør de internationale partneres rolle i forbindelse med opfyldelsen af målene også overvejes. Der er behov for koordineret samarbejde mellem organisationerne under FN-systemet, de mellemstatslige organer, ngo'er, brancheorganisationer, forskningsinstitutioner og enheder i den private sektor.

5.3 Medlemsstaterne

Alle statslige myndigheder i Europa vil blive bedt om at udfylde Obesity Check- spørgeskemaet og at statuere et godt eksempel. Myndighederne kunne også blive bedt om at afsætte specifikke midler til fremme af »kampagnen«. Det er afgørende, at regeringer anvender en koordineret fremgangsmåde under hensyntagen til både økonomiske, sociale og miljømæssige faktorer.

5.3.1 Alle partnere, navnlig regeringerne, skal samtidig tage stilling til en række spørgsmål. Hvad angår kosten, omfatter disse alle aspekter af ernæring, fødevaresikring (sunde fødevarers tilgængelighed, udbud og pris) og fødevaresikkerhed. Fysiske aktiviteter skal fremmes på arbejdspladsen, i hjemmet og i skolen, idet der tages højde for byplanlægning, transport, sikkerhed og adgang til fysiske aktiviteter i fritiden. Prioriteterne i udviklingen af offentlige aktiviteter, som tager højde for fedme som en del af Obesity Check-kampagnen, skal fastlægges på grundlag af de nationale forhold. Der er store forskelle i og mellem de forskellige lande, og de regionale organer bør samarbejde om at udstikke regionale strategier.

5.3.2 Der bør ydes støtte gennem passende infrastruktur, gennemførelsesprogrammer, tilstrækkelig finansiering, overvågning og evaluering samt løbende forskning. Strategierne skal baseres på den bedst tilgængelige videnskabelige forskning og dokumentation, hvori politikker, handlinger og tidshorisonter inddrages.

5.3.3 Aktiviteter, som har en positiv indvirkning på de fattigste befolkningsgrupper, bør prioriteres. Sådanne aktiviteter vil generelt kræve lokalsamfundsbaserede foranstaltninger med stor støtte og omfattende tilsyn fra statens side.

5.3.4 I lighed med den europæiske handlingsplan bør de nationale regeringer etablere kommunikationsveje og gennemføre rundbordsdrøftelser med deltagelse af ministerier, de institutioner, der er ansvarlige for politikker om fødevarer, landbrug, ungdom, fritid, sport, uddannelse, erhvervspolitik og industri, økonomi, transport, presse og kommunikation, sociale anliggender samt miljø- og byplanlægning med henblik på at drøfte, hvordan fedme kan bekæmpes. Dette bør omfatte rundbordsdrøftelser om både forældre og unge, som skal omfatte bidrag fra de mest berørte personer. De skal samarbejde og inddrage bidrag fra alle interessenter uden skjulte dagsordener. Den internationale taskforce for bekæmpelse af fedme er en forskningsbaseret tænketank, der har en rådgivende og katalytisk funktion, og som tilvejebringer de relevante oplysninger til disse drøftelser. Disse kommunikationskanaler bør udvides til at omfatte partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor. De må IKKE spilde ressourcer ved at skabe flere administrative omkostninger eller udfylde samme funktion som organer, der allerede er etableret.

5.3.5 Regeringerne skal overveje foranstaltninger, der kan sikre enkel, afvejet oplysning af forbrugerne, således at de nemt kan træffe velbegrundede valg, og for at sikre, at der findes passende sundhedsfremme- og sundhedsuddannelsesprogrammer. Oplysningerne til borgerne bør tilpasses efter læsefærdigheder, kommunikationsbarrierer og lokalkulturen og skal kunne forstås af alle dele af befolkningen.

5.3.6 Staten spiller — under fuld overholdelse af nærhedsprincippet — en afgørende rolle, i samarbejde med andre interessenter, med hensyn til at opbygge et miljø, som giver enkeltpersoner, familier og samfund mulighed for og tilskynder dem til at træffe positive, livsforbedrende beslutninger om en sund levevis.

5.4 Uddannelse

Alle personer i alle undervisningsinstitutioner vil blive bedt om at udfylde Obesity Check- spørgeskemaet. Undervisningsmyndighederne kan anmodes om at afsætte specifikke ressourcer til at støtte kampagnen blandt deres institutioner på tværs af hele uddannelsesspektret.

5.4.1 Det er afgørende for forebyggelse af og kontrol med fedmeproblemerne, at man ser problemet over hele menneskets levetid. Man bør udarbejde en enkel tjekliste, som er forståelig for både børn og ældre. Dette begynder med sundhed og ernæring under graviditeten, graviditetsudfald, amning og børn og unges helbred, går videre til skolebørn, voksne på arbejdspladsen og i andre rammer og derefter til ældre, idet personer i alle aldre tilskyndes til at føre en sundere livsstil.

5.4.2 Viden om sundhed bør inddrages i voksenundervisningsprogrammer. Sådanne programmer giver fagfolk og tjenesteudbydere i sundhedssektoren mulighed for at styrke deres viden om kost og fysisk aktivitet samt for at nå ud til marginaliserede befolkningsgrupper. Der kan også tilbydes undervisning i medieforståelse, således at forbrugerne kan forstå deklarationer og reklamer, når de skal træffe deres valg samt give praktiske erfaringer med tilberedning af måltider.

5.4.3 Skoler har stor indflydelse på de fleste børns liv. De bør beskytte børnenes helbred ved at tilbyde oplysning om sundhed, styrke deres viden om sundhed, forbedre oplæringen i god smag og fremme en sund livsstil. Skolerne skal tilbyde eleverne daglig motion (mindst to timer om ugen) samt undervise dem i balanceret kost. Skolerne bør have passende faciliteter og udstyr. De bør vide, at det er muligt at opnå resultater med det eksisterende udstyr, selv hvis der ikke er tilstrækkelige midler på budgettet. Udgifterne til sportsanlæg bør overvåges nøje, så det sikres, at aktiviteterne er til gavn for både piger og drenge, ikke mindst da fedmeraterne blandt piger stiger hurtigere end blandt drenge.

5.4.4 Regeringerne tilskyndes til at vedtage politikker til støtte for alsidige kosttilbud på skoler og begrænsning af udbuddet af produkter med et højt indhold af salt, sukker og fedt. Skolerne bør sammen med forældrene og de ansvarlige myndigheder overveje at udstede kontrakter om skolemad til lokale fødevareproducenter med henblik på at sikre et lokalt marked for sunde fødevarer. Der bør indføres en konsekvent fødevare- og kostpolitik efter samråd med ansatte, elever, forældre og relevante myndigheder.

5.4.5 I de tilfælde hvor elever får mulighed for at etablere salgssteder på skolerne, bør dette ikke være i form af slikkiosker, hvor der traditionelt sælges chips og slik. Sunde fødevarer kunne være alternativer.

5.4.6 Særlig opmærksomhed bør også rettes mod ældre, da personer over 60 år berøres af fedme. Ydermere råder ældre over en rigdom af informationer om og erfaringer med traditionel kost og madlavningsmetoder og kan bidrage til oplæring af deres familier.

5.5 Sundhedssektoren

Alle personer i alle institutioner i sundhedssektoren vil blive bedt om at udfylde Obesity Check- spørgeskemaet. Myndighederne kunne anmodes om at afsætte specifikke ressourcer til at støtte kampagnen blandt deres institutioner (f.eks. klinikker, hospitaler, medarbejderkantiner, patientgrupper).

5.5.1 De offentlige myndigheders rolle er afgørende for at opnå varige ændringer i folkesundheden. Regeringerne spiller en primær rolle med hensyn til at iværksætte og udvikle en strategi for fedmebekæmpelse som del af en bredere, omfattende og koordineret indsats for folkesundheden. Der skal udsendes enkle og direkte budskaber om, hvor meget og hvilken motion der skal dyrkes for at opnå væsentlige sundhedsforbedringer. Også de regionale og lokale myndigheder bør inddrages og deltage aktivt i oplysningsprocessen.

5.5.2 Rutinebesøg hos fagfolk i sundhedssektoren bør omfatte praktisk rådgivning til patienterne om fordelene ved en sund kost og mere fysisk aktivitet kombineret med støtte til at hjælpe patienterne med at indlede og opretholde en sund livsstil, via en tjekliste om fedme. Myndighederne bør overveje incitamenter til at støtte forebyggende ydelser og afdække muligheder for at bruge mere tid på forebyggelse i eksisterende lægepraksis, herunder en forbedret finansieringsstruktur, der skal støtte fagfolkene i sundhedssektoren, navnlig i den primære behandling, men også i forbindelse med andre ydelser (såsom sociale ydelser og apoteker). Dette kunne være et enkelt, positivt, proaktivt budskab om »gå mere — spis mindre«.

5.5.3 Støtte- og oplysningstiltag bør starte hos forældrene, som skal rådgives om de rigtige og bedste valg med hensyn til ernæring for de yngste aldersgrupper (spædbørn og småbørn). Der er nu gode videnskabelige beviser for, at børn, der er blevet ammet, i mindre grad bliver fede senere i livet sammenlignet med andre børn, hvorfor forebyggelsen bør starte med oplysning om spædbørns kost.

5.5.4 Støtte- og oplysningsindsatsen bør også rettes mod ældre, især enlige, fattige og marginaliserede, for at forebygge de usunde kostvaner, som deres ringe vilkår ofte afføder.

5.6 De lokale myndigheder

Der bør udfyldes Obesity Check -spørgeskemaer af alle regionale og lokale myndigheder, hvilket vil give forslag til, hvordan deres aktiviteter kan sikres mod fedme og støtte Obesity Check-kampagnen. Kontorer og departementer kunne anmodes om at afsætte specifikke ressourcer til at støtte kampagnen.

5.6.1 De lokale myndigheder bør tilskynde til oprettelse af rådgivende ekspertudvalg på tværs af sektorer og faggrupper, omfattende tekniske eksperter og repræsentanter for statslige agenturer. De skal spille en uafhængig rolle med henblik på at sikre, at de videnskabelige beviser fortolkes uden interessekonflikter.

5.6.2 De nationale, regionale og lokale myndigheder bør give incitamenter til at sikre, at gang, cykling og andre former for fysisk aktivitet er tilgængelige og sikre. Transportpolitikkerne skal omfatte ikke-motoriserede transporttyper, arbejdsmarkedspolitikkerne bør tilskynde til fysisk aktivitet, og sports- og fritidsfaciliteter bør tage udgangspunkt i, at sport er for alle.

5.7 Industrien

Industrien, hvilket omfatter både arbejdsgivere og -tagere, som skal samarbejde til alles bedste.

Arbejdsgivere og -tagere i hele industrien vil blive bedt om at udfylde Obesity Check- spørgeskemaet til støtte for Obesity Check-kampagnen. Endvidere kunne virksomheder og fagforeninger anmodes om at afsætte specifikke ressourcer eller økonomiske midler til at støtte Obesity Check-kampagnen som del af deres sociale ansvar.

5.7.1 Den private sektor kan være en vigtig aktør, navnlig fordi mange virksomheder er globale og kan overføre tiltag på alle niveauer og på tværs af lande inden for én og samme virksomhed. Virksomhedernes sociale ansvar kunne medinddrage en vifte af partnere og kunne omfatte samarbejde med lokale skoler til støtte for strategien om at styrke børnenes viden om sunde kostvaner og motion. Af forsigtighedshensyn bør der indledes med et samråd, hvor man bør drøfte potentielle interessekonflikter.

5.7.2 Fødevareindustrien, detailhandlere, restaurationsvirksomheder, sportsudstyrsproducenter, reklame- og fritidsvirksomheder, forsikrings- og bankvirksomheder, medicinalvarevirksomheder og medierne spiller alle en vigtig rolle som ansvarlige arbejdsgivere og fortalere for en sund livsstil. Alle kunne samarbejde med regeringer og ngo'er om at gennemføre foranstaltninger, som har til formål at udsende positive og sammenhængende budskaber, der kan fremme og give mulighed for integrerede tiltag til støtte for en sund livsstil.

5.8 Fødevareindustrien

5.8.1 Fødevareproducenter har arbejdet proaktivt på at iværksætte mange initiativer til at sænke fedt-, sukker- og saltindholdet i forarbejdede fødevarer, reducere portionsstørrelserne og styrke lanceringen af innovative, sunde og ernæringsrigtige fødevarer.

5.8.2 Industrien er klar over, at reklamer påvirker forbrugernes valg og kostvaner, og skal sikre, at reklamerne ikke udnytter børns manglende erfaringer eller godtroenhed. Regeringerne bør samarbejde med forbrugerorganisationerne og den private sektor om at udvikle passende tiltag på tværs af sektorer inden for markedsføring af fødevarer over for børn, omfattende emner som sponsorater, salgsfremmende foranstaltninger og reklame. Der bør udarbejdes en fælles aftale om socialt ansvarlig praksis, som ikke udelukker det frie valg, men accepterer, at børn ikke er i stand til at identificere næringsindhold.

5.8.3 De aktuelle planer om at drøfte hurtige, forenklede foranstaltninger såsom »trafiklys«-indikatorer på fødevarer bør forkastes. Henstillinger bør drøftes med fødevareindustrien og forbrugerne, inden de sættes i værk. Dette kan kombineres med medieforståelse, herunder oplysninger om læsning af fødevaredeklarationer og reklamebudskaber på salgsstederne og gennem skoler og i voksenundervisningsorganisationer.

5.8.4 Forbrugerne har behov for nøjagtige, standardiserede og forståelige oplysninger om indholdet i fødevarer for at kunne træffe sunde valg. Regeringerne kan kræve, at der oplyses om de vigtigste ernæringsmæssige aspekter, som det foreslås i retningslinjerne for næringsdeklaration, der er indeholdt i Codex Alimentarius.

5.8.5 Efterhånden som forbrugernes interesse for sundhed vokser, og der er mere opmærksomhed om fødevarers ernæringsmæssige aspekter, bruger producenterne flere og flere sundhedsbudskaber. Sådanne budskaber må ikke vildlede forbrugerne om nytte eller risici.

5.8.6 Anbefalingerne til fødevareindustrien, som kunne støttes af civilsamfundsorganisationerne, omfatter: — at fremme sund livsstil i overensstemmelse med de europæiske retningslinjer og de overordnede mål i den globale strategi; — at begrænse indholdet af mættet fedt, transfedtsyrer, frie sukkerarter og salt i produkter; — at fortsætte med at udvikle og tilbyde sunde og ernæringsrigtige produkter, som forbrugerne har råd til at betale; — at give forbrugerne passende og forståelige produkt- og ernæringsoplysninger; — at praktisere ansvarlig markedsføring, som støtter Obesity Check -kampagnen, navnlig med hensyn til reklamering for og markedsføring af fødevarer med et højt indhold af mættet fedt, sukker eller salt, navnlig over for børn; — at udarbejde enkle og ensartede fødevaredeklarationer og dokumenterede sundhedsanprisninger, der kan hjælpe forbrugerne til at træffe velovervejede og sunde valg; — at give de nationale myndigheder oplysninger om fødevarers sammensætning; — at hjælpe med at udvikle og gennemføre programmer om sund kost og motion.

5.9 Landbruget

5.9.1 De nationale fødevare- og landbrugspolitikker bør være forenelige med målet om at beskytte og styrke folkesundheden. Det bør overvejes at udarbejde politikker, der gør det lettere at vælge en sund kost, og som omfatter fødevaresikkerhed og bæredygtig fødevaresikring.

5.9.2 Priserne påvirker forbrugernes valg. De offentlige politikker kan påvirke priserne gennem beskatning, støtte eller direkte prisfastsættelse for at tilskynde forbrugerne til at vælge sunde fødevarer.

5.10 Medierne

5.10.1 Medierne spiller en af de mest indflydelsesrige roller, da de gennemsyrer hverdagen, oftest gennem folks underbevidsthed. Hvis alle mediekanaler lovede at samarbejde om en fælles europæisk »kampagne« og udbrede kendskabet til den blandt deres læsere, lyttere eller seere på en enkelt og konsekvent måde i løbet af en sammenhængende periode, ville budskabet i en sådan kampagne kunne nå ud til næsten alle mennesker i Europa.

5.10.2 I et samfund, hvor kendte tilbedes som rollemodeller, herunder OL-vindere, bør der gøres mere for at inddrage dem i at sprede »kampagnens« budskab.

5.10.3 De nye medier, herunder computerspil og internettet, spiller en vigtig rolle for de unge, navnlig fordi de unges brug af disse medier forværrer fedmeproblemet.

5.10.4 Skjulte reklamer og produktreklamer i forbindelse med film bør overvejes nøje under hensyntagen til det sandsynlige publikum. Dette er særligt vigtigt i forbindelse med børnefilm.

5.11 Samfundet

5.11.1 Ngo'erne og civilsamfundets organisationer vil blive bedt om at udfylde Obesity Check- spørgeskemaet. Organisationerne kunne anmodes om at afsætte specifikke ressourcer, herunder i naturalier, til at udbrede kendskabet til kampagnen over for deres medlemmer og medlemsorganisationer. Disse organisationers værdifulde arbejde på lokalplanet anerkendes og er en væsentlig forudsætning for, at initiativer bliver vellykkede.

5.11.2 Mange mennesker mener, at fedme er et personligt ansvar. De har til en vis grad ret, men det er også samfundets ansvar, navnlig på græsrodsniveau. Civilsamfundet og ngo'erne spiller en vigtig rolle med hensyn til at tilskynde til en proaktiv holdning og handling gennem samarbejde og lokale initiativer. Dette kunne omfatte skoler, der bruger sportsforeningers faciliteter, lokale medier, der støtter lokale kampagner, lokale producenter, der samarbejder med de lokale myndigheder om at støtte uddannelsestiltag, samt lokale landmænd, der leverer friske varer til skoler. Deres mål kan være at sikre, at sunde fødevarer er til rådighed, til at betale, passende og bæredygtige.

5.11.3 Ngo'erne kan støtte strategien effektivt, hvis de samarbejder med de nationale og internationale partnere, navnlig i forbindelse med: — at lede mobiliseringen af græsrodsbevægelserne og slå til lyd for, at en sund livsstil bør sættes på den offentlige dagsorden; — at støtte omfattende udbredelse af oplysninger om forebyggelse af fedme gennem en balanceret og sund kost samt fysisk aktivitet; — at danne netværk og aktionsgrupper, der skal øge udbuddet af sunde fødevarer og mulighederne for fysisk aktivitet, samt at slå til lyd for sundhedsfremmende programmer og undervisningskampagner; — at afholde kampagner og arrangementer, der opildner til handling; — at fremhæve regeringernes rolle med hensyn til at fremme en sund livsstil, overvåge fremskridt i opfyldelsen af målene og samarbejde med andre interessenter såsom den private sektor; — at spille en aktiv rolle i gennemførelsen af EU's Obesity Check-kampagne; — at bidrage til at føre viden og forskningsresultater ud i praksis; — at anvende rollemodeller og bedste praksis, navnlig med hensyn til familiers og forældres rolle. Det er afgørende, at rollemodeller fokuserer på positiv sundhed og ikke på kropsbillede.

5.11.4 De fysiske aktivitetsmønstre og kostmønstrene varierer efter køn, kultur og alder. Beslutningerne om kost og ernæring træffes ofte af kvinder og er baseret på kultur og traditionelle kostvaner. De nationale strategier og handlingsplaner bør derfor være tilpasset disse forskelle.

6. Hvordan ville fremtiden se ud, hvis vi ikke gjorde noget

6.1 De menneskelige omkostninger

6.1.1 Fedme blandt børn er et af de mest alvorlige folkesundhedsproblemer i de udviklede lande og i stigende grad også i udviklingslandene. Forekomsten af fedme er stigende blandt børn i alle aldre.

6.1.2 Fede børn lider ofte af en række følgesygdomme, som for nogles vedkommende allerede er tydelige, men hvor andre er advarselstegn for fremtidige sygdomme. Selv om forebyggelse i sidste ende er den mest effektive strategi til at tøjle epidemien, er der behov for at behandle de børn, som i dag er fede, med henblik på at styrke deres helbred både på kort og lang sigt.

6.1.3 Fedme hos unge forbindes med en række psykosociale og fysiske komplikationer. De mest almindelige konsekvenser er psykosociale problemer og social isolation. Tværfaglige undersøgelser viser, at der er et omvendt forhold mellem vægt og både selvværd og kropsbillede, navnlig hos unge. Hos unge piger knyttes frygten for overvægt sammen med negativ kropsopfattelse, stræben efter en tynd krop og bulimi.

6.1.4 Den mest udbredte sygdom er type 2-diabetes, som forårsager kredsløbslidelser, nyresvigt og blindhed. Nogle kræftformer (navnlig brystkræft), hjerte-kar-sygdomme, herunder for højt blodtryk, luftvejslidelser, herunder søvnapnø, leversygdomme, depression, led- og hudproblemer er alle følger af fedme.

6.1.5 Nogle af de helbredsmæssige følger af fedme synes at kunne vendes, hvis personen taber sig.

6.2 De økonomiske omkostninger

6.2.1 Fedme pålægger de allerede pressede sundhedssystemer en stor økonomisk byrde og koster samfundet mange penge. Sundhed er en afgørende faktor for udviklingen og en forudsætning for økonomisk vækst. Statsrevisionen i Storbritannien vurderer, at det koster samfundet ca. 500 millioner britiske pund om året i direkte sundhedsomkostninger og yderligere 2 milliarder pund i dermed forbundne omkostninger for økonomien.

6.2.2 Fedme er udbredt på tværs af de sociale klasser, men navnlig i de socialt dårligt stillede grupper, som kan have vanskeligst ved at få adgang til sikre veje og parker, og som måske spiser de billigste fødevareprodukter, som ofte er dem med det største indhold af fedt og sukker.

6.2.3 I de udviklede lande har kvinder, som var overvægtige i deres sene ungdom og tidlige voksenliv, større sandsynlighed for at have lavere husstandsindkomster og være enlige. Endvidere kan fede personer opleve social udstødelse og forskelsbehandling på arbejdspladsen.

6.2.4 Proaktive handlinger og uddannelse nu kan sikre, at de økonomiske omkostninger reduceres på lang sigt og i stedet kan bruges til bæredygtig udvikling i Europa.

6.3 Mod social ansvarlighed

Tiltag til bekæmpelse af fedme er del af den stigende accept i de forskellige dele i samfundet af, at alle har et fælles ansvar, med behørig respekt for individets frihed. For eksempel:

6.3.1 På politisk plan

— Kommissionens og medlemsstaternes regeringers bilaterale kommunikationsstrategier, ansvarlige investeringer eller handlingsrettede initiativer til bekæmpelse af fedme.

— Uddannelsessystemer, der fremmer en sund livsstil.

— En sundhedssektor med ressourcer til at styrke folkesundheden.

— Byplanlægningsmyndighedernes etablering af cykelstier, grønne parker og sportsfaciliteter.

6.3.2 I industrien

— En fødevareindustri, der er drevet af forbrugernes behov for ernæringsrigtige fødevarer, som de kan betale.

— En detailhandel, der sikrer, at gode fødevarer er til rådighed for alle, selv i dårligt stillede områder.

— En landbrugssektor, som tilbyder rigelige friske og sunde produkter, som folk har råd til at købe.

— En transportindustri, som forsøger at modvirke overdreven brug af biler og støtter sikker gang og cykling.

— En mediekultur, som modvirker passivt forbrug og støtter fysisk aktivitet.

6.3.3 I samfundet

— En familieorienteret kultur, hvor måltider kan tilberedes og spises i fællesskab i hjemmet, samt sundere kost i kantiner på skoler, hospitaler, sociale serviceinstitutioner og arbejdspladser.

— En ændring mod bæredygtige forbrugsmønstre, hvilket sikrer, at naturressourcerne bevares, og fremmer fysisk aktivitet.

— Sikrere bymiljøer med mindre kriminalitet og kontrolleret trafik.

— Større lighed og social inddragelse for at sikre, at alle hjem har adgang til sunde fødevarer og sikre fritidsfaciliteter.

— Støtte til forældre og plejere for at sikre, at de kan træffe sundere valg for dem selv og deres børn.

6.3.4 Regeringer vælges af folket. Folket har stor indflydelse i samfundet, som enkeltpersoner, grupper eller organisationer, og kan gøre en forskel. Omkostningerne behøver ikke altid at gøres op i penge. Sammen kan vi skabe forandring, når vi hører op med at pege fingre og accepterer vores ansvar.

7. Konklusion

Fedme er en »gordisk knude« med en blanding af psykologiske, sociologiske, økonomiske, kulturelle og historiske aspekter samt individuel adfærd.

I 1997 blev sygelig fedme af WHO erklæret for en sygdom og i 2005 blev fedme klassificeret som en sygdom. Sygelig fedme og fedme har forbindelse til øget dødelighed som følge af f.eks. type II diabetes, for højt blodtryk og hjertesygdomme.

7.1 Der er en enestående mulighed for at formulere og gennemføre en effektiv strategi med det formål væsentligt at nedbringe antallet af dødsfald og sygdomme ved at forbedre kosten og fremme fysisk aktivitet. Der er stærke beviser for, at der er forbindelse mellem denne adfærd og sygdom og dårligt helbred senere i livet. Effektive tiltag, der kan give folk mulighed for at leve et længere og sundere liv, reducerer uligheder og styrker udviklingen, kan udformes og gennemføres ved hjælp af en enkel og klar kampagne, som inddrager og omfatter alle, og som underkastes en efterfølgende evaluering.

7.2 Ændringer i kostvaner, fysiske aktivitetsniveauer og en sund levevis vil kræve en fælles indsats fra mange interessenter, både offentlige og private, i løbet af flere årtier. Der er behov for en holdningsændring, oplysningskampagner og uddannelse gennem en kombination af fornuftige og effektive tiltag på alle niveauer med psykologisk støtte, tæt overvågning og evaluering af virkningen. Endvidere skal folk selv begynde at tage ansvar for, at der sker ændringer.

7.3 Ved at mobilisere civilsamfundets fulde potentiale sammen med de vigtigste interessenter kan denne vision blive en realitet. »Du skal være den forandring, du ønsker« — Gandhi

8. Spørgeskema — Bilag til EØSU's initiativudtalelse

Fedme — samfundets ansvar

Dette spørgeskema er i øjeblikket kun beregnet til research, men det ville blive påskønnet, hvis De ville udfylde og returnere det.

Det 21. århundredes industrialiserede verden skaber et miljø, der i høj grad bidrager til fedme. Nogle årsager er indlysende, mange er ikke så forståelige, og de fleste opfattes ikke som skadelige af samfundet. Det er især bekymrende, at der mangler fremsyn mod de fremtidige generationer, samt at ingen ønsker at påtage sig et ansvar, men i stedet beskylder andre.

— 14 millioner overvægtige børn, herunder 3 millioner fede børn i EU25

— I mange EU-lande er mere end halvdelen af den voksne befolkning overvægtig, hvoraf 20-30 % kategoriseres som fede

— Antallet af børn i EU, der er overvægtige eller stærkt overvægtige, stiger med mere end 400.000 om året og berører næsten hver fjerde i hele EU25

— 10-20 % af alle børn i Nordeuropa er overvægtige, mens tallet i Sydeuropa og Det Forenede Kongerige er 20-35 %.

På kort sigt — De udfyldte spørgeskemaer viser enkeltpersoners og organisationers forpligtelse og vilje til at skabe opmærksomhed, uddanne og oplyse andre om behovet for livsstilsændringer. Dette mål kan måles ved den mængde tid eller de ressourcer, der afsættes til kampagnen. Eksempler på bedste praksis kan fremsendes til ordføreren.

I EØSU's udtalelse søges det at »inkludere alle« i en strategi for bekæmpelse af problemet i fællesskab: At tage »top down«-politikker sammen med »bottom up«-strategier og iværksætte horisontal og vertikal handling, hvor alle yder et bidrag, enten i form af økonomiske midler, tid eller konkrete ydelser.

Jeg vil gerne have mulighed for at vurdere Deres engagement, samt Deres organisations engagement, og opfordrer Dem til at videresende dette til andre, som kunne tænkes at have kommentarer eller ville deltage.

Returner venligst spørgeskemaet til madi.sharma@esc.eu.int, eller fax det til 0115 9799333, eller send det med posten til Madi Sharma, EESC, C/o 40 Ridge Hill, Lowdham, Notts. NG14 7EL, UK.

Følgende spørgeskema er udarbejdet med henblik på at få enkeltpersoner og organisationer til at afsætte et antal timer, eller ressourcer, som de selv fastsætter, og som de i deres organisationer, eller eksterne organer, skal bruge til at støtte GD Sundhed og Forbrugerbeskyttelses arbejde med en oplysningskampagne om sund livsstil. Det er vigtigt at sætte tal på dette for at kunne følge fremskridtet.

For eksempel:

— Arbejdsgiverne og arbejdsgiverorganisationerne kunne overveje at inddrage spørgsmål om sund livsstil på arbejdspladsen, herunder tilskyndelse til valg af sundere fødevarer, navnlig i automater, og etablering af sportsfaciliteter eller motionsrum. For mindre virksomheder kunne det være at støtte og tilskynde medarbejderne til at vælge en sund livsstil. Deltagelse i arbejdet uden for virksomhederne, navnlig i forbindelse med uddannelse, kunne også være nyttigt. Afsæt x timer om måneden hertil.

— Fagforeningerne og medarbejderorganisationerne kunne sprede det samme budskab til deres medlemmer og opfordre medarbejderne til at integrere fysiske aktiviteter, gang eller cykling i deres dagligdag. Endvidere kunne de tage de gode råd med hjem til deres familier og lokalsamfund.

— Ngo'er og især forbrugerorganisationerne kunne sammen med deres medlemmer afsætte tid og bidrage til også at sprede budskabet ud til andre institutioner og samfund.

— Enkeltpersoner kan love at ændre deres livsstil som rollemodeller via øget motion eller sundere kostvaner. Dette kan ske gennem mund-til-mund-metoden og ved at tilskynde andre til også at ændre deres liv. Dette ville være særligt nyttigt i familiens rammer. Afsæt 15 minutter om måneden til at fortælle andre om dine ændringer.

Jeg afsætter 30 minutter om måneden til at arbejde sammen med skoler om at udbrede viden om en sund livsstil og med kvindeorganisationer om at sprede budskabet til forældrene. Jeg fortæller også andre om mine livsstilsændringer, som har ført til, at jeg har tabt 10 kg ved hjælp af gåture og kostovervågning.