P9_TA(2019)0102

Retfærdig beskatning i en digitaliseret og globaliseret økonomi — BEPS 2.0

Europa-Parlamentets beslutning af 18. december 2019 om retfærdig beskatning i en digitaliseret og globaliseret økonomi. BEPS 2.0 (2019/2901(RSP))

(2021/C 255/03)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til artikel 4 og 13 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

— der henviser til artikel 107, 108, 113, 115 og 116 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

— der henviser til OECD's BEPS-handlingsplan fra oktober 2015 og navnlig punkt 1 heri,

— der henviser til OECD's arbejdsprogram af 29. maj 2019 om udvikling af en konsensusbaseret løsning på de skattemæssige udfordringer, der opstår som følge af digitaliseringen af økonomien,

— der henviser til OECD's offentlige høringsdokument af henholdsvis 9. oktober 2019 og 8. november 2019»Secretariat Proposal for a »Unified Approach« under Pillar One« og »Global Anti-Base Erosion Proposal (GloBE) — Pillar Two« (begge forslag fra OECD's sekretariat),

— der henviser til TAXE-udvalgets beslutning af 25. november 2015 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (1), sit TAX2-udvalgs beslutning af 6. juli 2016 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (2) sit PANA-udvalgs henstilling af 13. december 2017 til Rådet og Kommissionen efter undersøgelsen af hvidvaskning af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse (3) og sin TAX3-beslutning af 26. marts 2019 om økonomiske forbrydelser, skatteunddragelse og skatteundgåelse (4),

— der henviser til sin beslutning af 16. december 2015 med henstillinger til Kommissionen om større gennemsigtighed, samordning og konvergens i EU's selskabsbeskatningspolitik (5),

— der henviser til Kommissionens opfølgning på hver af Parlamentets ovennævnte beslutninger (6),

— der henviser til resultaterne af de forskellige G7-, G8- og G20-topmøder om internationale skattespørgsmål,

— der henviser til det politiske oplæg fra Den Internationale Valutafond »Corporate Taxation in the Global Economy« (7),

— der henviser til de talrige afsløringer, undersøgende journalister er kommet med, herunder LuxLeaks, Panama-papirerne, Paradise-papirerne og senest CumEx-skandalerne samt sagerne om hvidvask af penge, der navnlig involverer banker i Danmark, Estland, Tyskland, Letland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige,

— Der henviser til sin undersøgelse af digitaliseringens indvirkning på internationale skattespørgsmål (8),

— der henviser til Kommissionens undersøgelser om indikatorer for aggressiv skatteplanlægning (9),

— der henviser til det bevismateriale, der er indsamlet af TAX3-udvalget under dets 34 høringer med eksperter eller dets drøftelser med kommissærer og ministre og under rejser til USA, Letland, Isle of Man, Estland og Danmark,

— der henviser til de moderniserede og mere solide rammer for selskabsskat, der blev indført i denne valgperiode, navnlig direktiverne om bekæmpelse af skatteundgåelse (ATAD I (10) og ATAD II (11)),

— der henviser til Kommissionens forslag, som afventer vedtagelse, navnlig om det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag F(K)SSG (12), pakken om digital beskatning (13) og offentlig landeopdelt rapportering (14) samt Parlamentets holdning til disse forslag,

— der henviser til resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 1. december 1997 om en adfærdskodeks for erhvervsbeskatning (15), og til de regelmæssige rapporter til Økofinrådet fra Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen (erhvervsbeskatning),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 21. marts 2018 om nye krav imod skatteundgåelse i EU-lovgivningen, bl.a. med henblik på finansierings- og investeringstransaktioner (C(2018)1756),

— der henviser til Kommissionens undersøgelser og beslutninger vedrørende statsstøtte (16),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. januar 2016 om en ekstern strategi til effektiv beskatning (COM(2016)0024), hvori Kommissionen også opfordrede EU til at foregå med et godt eksempel,

— der henviser til Rådets konklusioner af 5. december 2017 om EU-listen over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner

— der henviser til formandskabets statusnote af 28. oktober 2019 om status på digital beskatning,

— der henviser til sin beslutning af 8. juli 2015 om skatteundgåelse og skatteunddragelse som udfordringer for regeringsførelse, social beskyttelse og udvikling i udviklingslandene (17),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. januar 2019 med titlen »På vej mod en mere effektiv og demokratisk beslutningstagning inden for EU's skattepolitik« (COM(2019)0008),

— der henviser til opgavebeskrivelserne for og høringerne af den ledende næstformand med ansvar for et Europa, der er klar til den digitale tidsalder, den ledende næstformand med ansvar for en økonomi, som fungerer for mennesker, og kommissæren for økonomiske og monetære anliggender samt euroen (18),

— der henviser til forespørgsel til Kommissionen om retfærdig beskatning i en digitaliseret og globaliseret økonomi: BEPS 2.0 (O-000040/2019 — B9-0060/2019),

— der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2,

A. der henviser til, at de nuværende internationale selskabsskatteregler kan være dysfunktionelle og muligvis skal ajourføres, da de stammer fra begyndelsen af det 20. århundrede og ikke er udformet til at tackle udfordringerne i den digitale økonomi, hvilket fører til, at lande træffer ensidige foranstaltninger for at håndtere disse udfordringer;

B. der henviser til, at G20-landene efter finanskrisen i 2008-2009 og rækken af afsløringer fra journalister og civilsamfundsorganisationer af praksisser for skatteunddragelse, aggressiv skatteplanlægning, skatteundgåelse og hvidvaskning af penge blev enige om at tage disse spørgsmål op globalt på OECD-plan gennem projektet vedrørende udhuling af skattegrundlaget og flytning af fortjeneste (BEPS), som førte til BEPS-handlingsplanen; der henviser til, at der har været forskellige grader af engagement i og opbakning til anvendelsen af OECD's BEPS-regler;

C. der henviser til, at det med handlingsplanen for BEPS er lykkedes af skabe global konsensus om mange aspekter med henblik på at bekæmpe skatteunddragelse, aggressiv skatteplanlægning og skatteundgåelse; der henviser til, at der imidlertid ikke var nogen enighed om, hvordan man skulle håndtere de skattemæssige udfordringer, der opstår som følge af digitaliseringen af økonomien, og at der derfor i 2015 blev offentliggjort en særskilt BEPS Punkt 1-rapport (BEPS Action 1 — 2015 Final Report.

D. der henviser til, at Europa-Parlamentet i TAXE-, TAX2-, TAX3- og PANA-beslutningerne samt i dets fælles selskabsskattegrundlag gentagne gange har opfordret til en reform af det internationale selskabsbeskatningssystem med henblik på at håndtere skatteunddragelse og skatteundgåelse og udfordringerne i forbindelse med beskatning af den digitale økonomi, og opfordret Kommissionen og medlemsstaterne til at nå til enighed om en fælles europæisk holdning i OECD/G20-regi eller til at handle på EU-plan, hvis det ikke er muligt at indgå en international aftale;

E. der henviser til, at Kommissionen i 2018 under de igangværende forhandlinger om at nå frem til en international aftale fremsatte to forslag til håndtering af beskatningen af den digitale økonomi; der henviser til, at Europa-Parlamentet støttede disse forslag, men at de ikke blev vedtaget i Rådet på grund af modstand fra et lille antal medlemsstater, hvilket forhindrede, at der blev opnået enstemmighed: en kortsigtet løsning, hvormed der indførtes en skat på digitale tjenester (DST), og en langsigtet løsning, der definerede en væsentlig digital tilstedeværelse (SDP) som en kobling til selskabsbeskatning, som skulle erstatte DST'en;

F. der henviser til, at OECD's/G20's inklusive ramme vedrørende BEPS (IF) efter mandat af G20-finansministrene i marts 2017, der arbejdede gennem sin taskforce om den digitale økonomi, i marts 2018 forelagde en foreløbig rapport med titlen »Tax Challenges Arising from Digitalisation« (skattemæssige udfordringer som følge af digitalisering);

G. der henviser til, at man inden for den inklusive ramme i maj 2019 vedtog et arbejdsprogram med henblik på at nå til enighed — som blev godkendt af G20 — med det formål at nå frem til en aftale inden udgangen af 2020;

H. der henviser til, at det i forbindelse med den inklusive ramme blev foreslået at samle forslag fra medlemmerne til håndtering af de pågældende udfordringer i forbindelse med digitalisering i to søjler: Søjle 1 fokuserer på fordelingen af beskatningsrettigheder gennem nye regler om overskudsfordeling og tilknytning, mens søjle 2 omhandler de resterende BEPS-spørgsmål, herunder indførelsen af en minimumsskattesats.

I. der henviser til, at OECD's sekretariat den 9. oktober 2019 iværksatte en offentlig høring på grundlag af sit forslag til en »fælles tilgang« med henblik på at opnå konsensus om de tre alternativer i første søjle; der henviser til, at G20 den 18. oktober 2019 (19) udtrykte tilfredshed med OECD's sekretariats indsats for at fremme den foreslåede fælles tilgang under søjle 1, men ikke formelt godkendte forslaget; der henviser til, at OECD's sekretariat den 8. november 2019 iværksatte en offentlig høring om et globalt forslag til bekæmpelse af udhuling af skattegrundlaget (GloBe) under anden søjle;

J. der henviser til, at et retfærdigt og effektivt beskatningssystem er afgørende for at gribe ind over for ulighed og garanterer sikkerhed og stabilitet, som er forudsætninger for konkurrenceevne, samt lige konkurrencevilkår mellem virksomheder, navnlig mellem små og mellemstore virksomheder; der henviser til, at et retfærdigt og effektivt beskatningssystem også er afgørende for, at medlemsstaterne kan sikre skatteindtægter, der sætter dem i stand til at gennemføre forsvarlige politikker, hvilket igen gavner EU som helhed gennem øget stabilitet;

K. der henviser til, at de nominelle selskabsskattesatser er faldet på EU-niveau fra et gennemsnit på 32 % i 2000 til 21,7 % i 2019 (20), hvilket udgør et fald på 32 %; der henviser til, at dette fald kan have konsekvenser for bæredygtigheden af EU's velfærdsstater og potentielle afsmittende virkninger på andre lande; der henviser til, at 22 af de 38 lande, der blev undersøgt i OECD's rapport fra 2018 om skattepolitiske reformer (21), nu har samlede lovbestemte selskabsskattesatser, der er lig med eller under 25 %, sammenholdt med kun seks i 2000;

L. der henviser til, at Kommissionen i nogle landerapporter har rettet kritik mod mangler i de nationale skattesystemer, der letter aggressiv skatteplanlægning, idet den hævder, at de undergraver integriteten af EU's indre marked;

M. påpeger i denne forbindelse den gradvise omstilling fra materiel produktion til immaterielle aktiver i de multinationale selskabers værdikæder, som afspejlet i de seneste fem års relative vækstrater for modtagere af royalties og licensafgifter (næsten 5 % om året) sammenlignet med handel med varer og udenlandske direkte investeringer (mindre end 1 % om året); der henviser til, at nogle multinationale selskaber næsten ikke betaler skat i nogle medlemsstater, idet de gør brug af lovlige skatteplanlægningsstrategier, på trods af deres betydelige digitale tilstedeværelse og store indtægter i disse medlemsstater;

N. der påpeger, at en overførsel af beføjelser på skatteområdet fra medlemsstaterne til EU ville kræve en traktatændring;

Udvikling af en konsensusbaseret løsning på de skattemæssige udfordringer, der opstår som følge af digitaliseringen af økonomien

1. anerkender de fremskridt, der er gjort med BEPS-handlingsplanen og dens gennemførelse i EU gennem ATAD, men anerkender, at der stadig er visse udfordringer, navnlig udfordringer, som er forbundet med globalisering og digitalisering af økonomien, der ikke er taget hånd om;

2. påpeger, at ATAD gik videre end BEPS-handlingsplanen, navnlig med de nye EU-kontrollerede udenlandske virksomhedsregler, der gør det muligt at beskatte overskud, der er parkeret i skattely, i det EU-land, hvor en multinational virksomhed har sit hovedsæde; bemærker, at disse typer foranstaltninger begrænser aggressiv skatteplanlægning og skatteundgåelse; opfordrer den nye Kommission til at evaluere medlemsstaternes gennemførelse af ATAD, analysere mulige nye måder at omgå dette direktiv på og fremsætte nye lovgivningsforslag for at imødegå sådanne metoder, når det er nødvendigt;

3. minder om, at EU's forslag til et F(K)SSG også går langt ud over disse OECD-alternativer på EU-plan, navnlig ved at afvige fra princippet om den særskilte enhed; minder om Parlamentets holdning til F(K)SSG;

4. mener, at EU's forslag til et F(K)SSG er til gavn for både virksomheder og borgere, da de vil forenkle skattereglerne og bidrage til at bekæmpe skatteundgåelse; understreger betydningen af konsolidering med hensyn til at mindske den administrative byrde, efterlevelsesomkostninger og skattemæssige hindringer for grænseoverskridende virksomheder i EU og fjerne behovet for komplekse interne afregningspriser; opfordrer derfor indtrængende Rådet til hurtigt at vedtage de to forslag;

5. minder om, at EU har haft en førende rolle i bestræbelserne på at håndtere de skattemæssige udfordringer, der følger af digitaliseringen, navnlig gennem F(K)SSG, DST og SDP;

6. beklager, at medlemsstaterne ikke var i stand til at nå til enighed om en fælles tilgang vedrørende F(K)SSG, DST og SDP; bemærker, at OECD stræber efter at håndtere de skattemæssige udfordringer i forbindelse med digitaliseringen af økonomien og nå frem til en konsensusbaseret løsning på lang sigt inden udgangen af 2020; mener, at en global løsning ville tackle disse udfordringer mest effektivt;

7. bemærker, at nogle medlemsstater har etableret eller overvejer at etablere en DST eller en SDP på nationalt plan som en mulig nødløsning, hvis både OECD's og EU's forhandlinger skulle mislykkes;

8. glæder sig over arbejdsprogrammet for den inklusive ramme som et vigtigt skridt i retning af en international aftale inden for OECD's inklusive ramme om en reform af det internationale selskabsskattesystem, som Parlamentet har anmodet om;

9. glæder sig over, at alle lande, der er involveret i den inklusive ramme, deltager på lige fod, hvilket samler over 130 lande og jurisdiktioner med henblik på at samarbejde om gennemførelsen af OECD/G20-BEPS-pakken og forhandle fælles løsninger til håndtering af de resterende BEPS-udfordringer; minder imidlertid om, at udviklingslandene kun var involveret i BEPS-processen i de senere faser af forhandlingerne; glæder sig derfor over, at de igangværende forhandlinger er inkluderende; minder om Parlamentets holdning til oprettelsen af et mellemstatsligt skatteorgan inden for rammerne af FN;

10. bemærker, at de foreløbige resultater af OECD-sekretariatets konsekvensanalyse tyder på, at den kombinerede virkning af søjle 1 og søjle 2 vil føre til en betydelig stigning i de globale skatteindtægter samt til en omfordeling af beskatningsrettighederne til markedsjurisdiktioner; bemærker navnlig, at søjle to vil medføre en betydelig stigning i selskabsskatten på verdensplan; forstår, at de to søjler ikke vil få negative følger for det kritiske spørgsmål om investeringsmiljøet ( 22 ) ; opfordrer medlemsstaterne til at insistere på, at OECD udvider omfanget af sine konsekvensanalyser til at omfatte forskellige versioner af forslagene og en analyse af, hvordan princippet om tilknytning vil påvirke de enkelte landes selskabsskatteindtægter, og at den offentliggør konsekvensanalyserne, når de er blevet færdiggjort, for at give de nødvendige retningslinjer for de foreslåede reformer;

11. fremhæver de særlige kendetegn ved det indre marked, som giver mulighed for den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser, og mener derfor, at enhver international selskabsskattereform bør sikre en velfungerende funktion af indre marked, navnlig ved at sikre lige vilkår for alle virksomheder, især for SMV'er, herunder ved at sikre, at virksomhederne betaler en rimelig andel af skatten på det sted, hvor deres materielle og reelle økonomiske aktivitet og værdiskabelse finder sted, og at skatteindtægterne fordeles rimeligt mellem medlemsstaterne; mener, at adgangen til det indre marked, som er en af verdens største puljer af forbrugere i verden og øger EU's konkurrenceevne, går hånd i hånd med en skatteforpligtelse;

12. gør opmærksom på, at det er nødvendigt at sikre en rimelig og gennemsigtig skattekonkurrence mellem medlemsstaterne og dermed fremme vækst og beskæftigelse;

Søjle 1 — På vej mod en fælles tilgang til en mere retfærdig fordeling af beskatningsrettigheder

13. glæder sig over forslaget fra OECD's sekretariat om at sammenlægge alle de pågældende tre alternativer under søjle 1, i betragtning af at de deler følgende mål: — at omfordele beskatningsrettighederne til fordel for bruger-/markedsjurisdiktionen — at operere med en ny regel om tilknytning, der ikke afhænger af en fysisk tilstedeværelse i bruger-/markedsjurisdiktionen — at starte med multinationale selskabers globale overskud og afvige fra princippet om den særskilte enhed — at stræbe efter forenkling, stabilisering af skattesystemet og øget afgiftssikkerhed i forbindelse med gennemførelsen;

Anvendelsesområde

14. opfordrer til, at den digitale økonomi ikke isoleres, idet de skattemæssige udfordringer, som det internationale skattesystem i øjeblikket står over for, ikke kun skyldes digitaliseringen af økonomien, men også er knyttet til en endnu mere globaliseret økonomi;

15. mener, at reformen skal forhindrer, at SMV'er pålægges yderligere og unødvendige byrder, men samtidig omfatte alle store virksomheder, der har mulighed for at anvende BEPS-praksisser ved hjælp af legale skatteplanlægningsordninger i flere medlemsstater og tredjelande; bemærker, at det nuværende forslag fra OECD's sekretariat begrænser omfanget af denne reform til meget digitale eller forbrugerorienterede virksomheder, et begreb, som endnu ikke er klart defineret, og som kun har indvirkning på et begrænset antal multinationale selskaber, der er involveret i aggressiv skatteplanlægning;

16. anbefaler, at driftsoverskud som udgangspunkt bør udledes af konsoliderede regnskaber efter en gennemførlighedsanalyse; anerkender imidlertid eksistensen af tidskløfter, når man baserer sig på konsoliderede regnskaber, og opfordrer medlemsstaterne til at præcisere dette punkt under forhandlinger om den inklusive ramme;

17. bemærker, at det nuværende forslag fra OECD's sekretariat lægger op til udelukkelse af specifikke sektorer såsom udvindingssektoren og råvaresektoren, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at medtage disse udelukkelser i sin konsekvensanalyse, navnlig for at sikre, at den internationale reform respekterer EU's initiativ om udviklingsvenlig politikkohærens;

18. opfordrer indtrængende OECD til at foretage en klar sondring mellem sektorer og virksomhedsstørrelser i sit forslag;

19. mener, at rammerne for beskatning bør være i stand til at finde en balance mellem de forskellige situationer, navnlig i forbindelse med monopolpriser, og innovative højvækstvirksomheder,

En ny nexus (tilknytning)

20. glæder sig over idéen om at udvikle en ny tilknytning, der går videre end begrebet fysisk tilstedeværelse i et land for at give dette land beskatningsrettigheder; mener, at tilknytningsbestemmelsen bør udformes på en sådan måde, at den omfatter alle virksomheder, der interagerer med kunder og brugere i det pågældende land, også via digitale midler;

21. er tilhænger af idéen om at udvikle en landespecifik indtægtstærskel, der er kalibreret for at sikre, at mindre økonomier også får en rimelig andel af beskatningsrettighederne; minder i denne forbindelse om EU's forslag om en SDP;

22. glæder sig over idéen om, at denne nye tilknytningsbestemmelse skulle være en selvstændig bestemmelse, der gør det unødvendigt at revidere alle beskatningsaftaler;

Ny tildeling af beskatningsrettigheder

23. glæder sig over idéen om at udvikle et nyt system for tildeling af beskatningsrettigheder, der går ud over armslængdeprincippet, og som vil tildele nye beskatningsrettigheder til markedsjurisdiktioner;

24. mener, at det at skelne mellem rutinemæssige og ikke-rutinemæssige overskud, koncepter, der endnu ikke er klart defineret, og som kan føre til kunstig skelnen, og opretholdelse af regler for interne afregningspriser baseret på armslængdeprincippet for de fleste overskudsfordelinger vil medføre en betydelig byrde af kompleksitet og usikkerhed for virksomhederne, navnlig for så vidt angår OECD's retningslinjer for koncerninterne afregningspriser; mener, at det ville være hensigtsmæssigt med en mere komplet gennemgang af armslængdeprincippet; er bekymret over, at dette kan skabe muligheder for at omgå de nyligt aftalte regler;

25. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at præcisere, hvordan den nye tilknytningsbestemmelse og fordeling af beskatningsrettigheder kan eksistere side om side med de nuværende regler for interne afregningspriser som foreslået af OECD; ville derfor foretrække en løsning, der ville favorisere fraktioneret fordeling af globale overskud baseret på faktorer, der repræsenterer væsentlig og reel økonomisk aktivitet og værdiskabelse, navnlig salg, ansatte, aktiver og brugere; minder i den forbindelse om sin holdning til forslagene om F(K)SSG og SDP, herunder om FoU-investeringer;

26. glæder sig over, at der er vilje til at sikre skattemæssig sikkerhed og til at begrænse tvister, der kan opstå som følge af gennemførelsen af den nye tilknytningsbestemmelse og den nye fordeling af beskatningsrettigheder; opfordrer derfor til, at der foretages en undersøgelse af gennemførligheden af en mekanisme såsom en »one-stop-shop«, der ville forenkle beregningen og betalingen af skyldig skat og mindske den administrative byrde for både virksomheder og skattemyndigheder, samtidig med at de nationale skatteforvaltningers forpligtelser overholdes; understreger ikke desto mindre, at skattemæssig sikkerhed bedst opnås ved at indføre enkle, klare og harmoniserede regler, som først og fremmest vil kunne forebygge tvister; giver udtryk for bekymring over OECD-sekretariatets forslag om et beløb C til en obligatorisk voldgift i betragtning af den eksisterende tvistbilæggelsesmekanisme på EU-plan ( 23 )

Anden søjle — Et globalt forslag til bekæmpelse af udhuling af skattegrundlaget (GloBe)

27. glæder sig over aftalen om den anden søjle i arbejdsprogrammet, som medlemmerne af den inklusive ramme er enedes om ( 24 ) med henblik på at forsøge sig med en strategi, der giver jurisdiktioner frihed til at fastlægge deres eget skattesystem, herunder hvorvidt de har en fast selskabsskat, og hvor de kan fastsætte deres egne skattesatser, men mener, at andre jurisdiktioner skal have ret til at anvende de regler, der omtales nedenfor, i tilfælde hvor en indkomst beskattes med en effektiv sats, der ligger under minimumssatsen ( 25 )

28. noterer sig G7-forpligtelserne, hvor ministrene under den anden søjle nåede til enighed om, at et minimumsniveau af effektiv beskatning, som f.eks. den amerikanske GILTI-ordning, ville bidrage til at sikre, at virksomhederne betaler deres rimelige andel af skatten ( 26 )

29. glæder sig over GloBE-forslaget, som har til formål at sikre, at der betales et minimumsniveau af skat på det sted, hvor der skabes værdi og hvor den økonomiske aktivitet finder sted; mener, at det endelige mål med søjle 2-foranstaltningerne bør være at tackle de resterende BEPS-spørgsmål og samtidig forhindre skadelig skattekonkurrence, navnlig ved at mindske presset for at indrømme uberettigede skattemæssige incitamenter uden nogen positiv økonomisk indvirkning, i tilgift til de eksisterende foranstaltninger til bekæmpelse af skatteunddragelse, aggressiv skatteplanlægning og skatteundgåelse; opfordrer Kommissionen til at vurdere og overvåge virkningen af denne fremtidige minimumsstandard på et potentielt generelt fald i den lovbestemte selskabsskattesats i hele EU;

30. opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at GloBe-forslaget skaber de mest enkle rammer, der ikke vil føre til udvikling af skadelige skatteordninger; minder om Parlamentets krav om en EU-liste over skadelige skatteforanstaltninger; understreger, at fritagelser og undtagelser vil undergrave det politiske mål med og effektiviteten af GloBE-forslaget; anbefaler, at alle de skadelige skattepraksisser, der er indeholdt i BEPS punkt 5, omfattes af GloBE-forslaget;

31. forstår, at GloBe-forslaget vil omfatte en række defensive foranstaltninger, såsom en regel om indkomstintegration, en switch over-regel, en regel om underbeskattede betalinger og en skattepligtsregel; minder i denne forbindelse om Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om ATAD ( 27 )

32. mener, at beregningen af skattegrundlag inden for rammerne af GloBe-forslaget bør ske i overensstemmelse med vedtagne internationale principper for at undgå udhuling af skattegrundlaget og skadelig konkurrence mellem lande, der risikerer at undergrave effektiviteten af en eventuel beslutning om et minimumsniveau af beskatning;

33. mener, at enhver drøftelse på OECD/G20-plan om et minimumsniveau af beskatning bør omfatte overvejelser om en fastsættelse af grundlaget for denne sats; mener, at et minimumsniveau bør fastsættes på et rimeligt og tilstrækkeligt niveau med henblik på at modvirke overførsel af overskud og forhindre skadelig skattekonkurrence;

34. mener, at der med hensyn til reglen om indkomstintegration bør fastsættes et minimumsniveau af beskatning for hver jurisdiktion, hvor de multinationale selskaber er beliggende, med henblik på at begrænse mulighederne for fortsat at drive aggressiv skatteplanlægning, og dermed bevare vores konkurrencedygtige økonomi;

Konklusioner

35. beklager manglen på en fælles tilgang på EU-plan hvad angår de igangværende internationale forhandlinger; opfordrer hver enkelt medlemsstat og Kommissionen til at offentliggøre deres holdninger til OECD-sekretariatets forslag til søjle 1 og søjle 2;

36. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at nå til enighed om en fælles, ambitiøs EU-holdning til OECD-forhandlingerne og sikre, at EU taler med én stemme og går foran med et godt eksempel for at sikre en mere retfærdig fordeling af beskatningsrettigheder og et minimumsniveau af beskatning, hvilket giver mulighed for retfærdighed i det internationale skattemiljø med henblik på at bekæmpe skatteunddragelse, aggressiv skatteplanlægning og skatteundgåelse;

37. opfordrer Kommissionen til at yde støtte til udvikling af EU's holdning; opfordrer Kommissionen til at fremlægge en konsekvensvurdering af indtægterne for hver enkelt medlemsstat for begge søjler, herunder afsmittende virkninger, navnlig for at sikre EU's tilgang til udviklingsvenlig politikkohærens; opfordrer Kommissionen til at underrette Rådet og Parlamentet om sine resultater;

38. forventer, at medlemsstaterne udveksler alle relevante oplysninger, der kan anvendes til at udarbejde de mest nøjagtige konsekvensvurderinger og relevante analyser, med både OECD og Kommissionen;

39. opfordrer kraftigt Kommissionen og medlemsstaterne til at nå frem til en aftale på internationalt plan, som så vil blive gennemført på EU-plan via relevant EU-lovgivning og national lovgivning; støtter ligeledes Kommissionens formands tilsagn om at foreslå en EU-løsning, hvis en international aftale ikke kan nås inden udgangen af 2020, forudsat at denne EU-løsning ikke begrænses til digitale virksomheder; forstår, at en sådan løsning vil styrke det indre marked ved at indføre et minimumsniveau af skat, der vil forhindre ensidige foranstaltninger;

40. minder om, at den igangværende internationale selskabsskattereform består af to søjler af lige stor betydning, og at disse to søjler supplerer hinanden; opfordrer derfor medlemsstaterne til at forhandle disse to søjler som en enkeltstående pakke af nødvendige reformer;

41. opfordrer Kommissionen og Rådet til at forberede retsgrundlaget for indarbejdelsen af resultatet af en international aftale i EU-retten og at fremsætte et lovgivningsforslag snarest muligt;

42. opfordrer Rådet til med støtte fra Kommissionen at evaluere kriterierne i EU-listen over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner, når de internationale regler og/eller EU's nyligt vedtagne reformer er vedtaget, og vurdere, om det er nødvendigt at ajourføre dem;

43. opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at undgå et retsgrundlag, der kræver enstemmighed i Rådet; minder om Kommissionens bidrag i sin meddelelse »På vej mod en mere effektiv og demokratisk beslutningstagning inden for EU's skattepolitik« med forslag om en køreplan for beslutningstagning med kvalificeret flertal;

44. fremhæver, at en effektiv og omfattende international reform skal ledsages af gennemsigtighed; glæder sig over Rådets formandskabs nylige bestræbelser på at genoptage drøftelserne om EU's forslag om offentlig landeopdelt rapportering; beklager dybt, at Rådet indtil nu ikke har været i stand til at nå til enighed om en generel tilgang til dette forslag; opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt at nå til enighed om en generel tilgang; understreger, at offentlig landeopdelt rapportering vil gøre reformen af BEPS 2.0 mere effektiv;

o

o o

45. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og OECD's sekretariat samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter._GoBack

(1) EUT C 366 af 27.10.2017, s. 51.

(2) EUT C 101 af 16.3.2018, s. 79.

(3) EUT C 369 af 11.10.2018, s. 132.

(4) Vedtagne tekster, P8_TA(2019)0240.

(5) EUT C 399 af 24.11.2017, s. 74.

(6) Den fælles opfølgning på Europa-Parlamentets (ECON's) beslutninger med henstillinger til Kommissionen om at skabe gennemsigtighed, samordning og konvergens i EU's selskabsbeskatningspolitik og Europa-Parlamentets (TAXE's) beslutning om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning, vedtaget af Kommissionen den 16. marts 2016, opfølgningen på Europa-Parlamentets (TAX2's) beslutning om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning vedtaget af Kommissionen den 16. november 2016 og opfølgningen på Europa-Parlamentets (PANA's) ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2017 om Europa-Parlamentets henstilling til Rådet og Kommissionen efter undersøgelsen af hvidvaskning af penge, skatteundgåelse og skatteunddragelse, som Kommissionen vedtog i april 2018.

(7) Policy Paper No 19/007, International Monetary Fund, 10.3.2019.

(8) Hadzhieva, E., Impact of Digitalisation on International Tax Matters: Challenges and Remedies, European Parliament, Directorate-General for Internal Policies, Policy Department A — Economic, Scientific and Quality of Life Policies, fra februar 2019.

(9) »Study on Structures of Aggressive Tax Planning and Indicators — Final Report« (Taxation paper No 61, 27 January 2016), »The Impact of Tax Planning on Forward-Looking Effective Tax Rates« (Taxation paper No 64, 25 October 2016) og »Aggressive tax planning indicators — Final Report« (Taxation paper No 71, 7 March 2018).

(10) Rådets direktiv (EU) 2016/1164 af 12. juli 2016 om regler til bekæmpelse af metoder til skatteundgåelse, der direkte indvirker på det indre markeds funktion (EUT L 193 af 19.7.2016, s. 1).

(11) Rådets direktiv (EU) 2017/952 af 29. maj 2017 om ændring af direktiv (EU) 2016/1164, for så vidt angår hybride mismatch med tredjelande, EUT L 144 af 7.6.2017, s. 1.

(12) Forslag af 25. oktober 2016 til Rådets direktiv om et fælles selskabsskattegrundlag, COM(2016)0685, og af 25. oktober 2016 om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag, COM(2016)0683.

(13) Pakken består af Kommissionens meddelelse af 21. marts 2018 med titlen »Nødvendigheden af at fastsætte en moderne, retfærdig og effektiv beskatningsstandard for den digitale økonomi« (COM(2018)0146), forslaget af 21. marts 2018 til Rådets direktiv om regler vedrørende selskabsbeskatning af en væsentlig digital tilstedeværelse (COM(2018)0147), forslaget af 21. marts 2018 til Rådets direktiv om et fælles system for en skat på indtægter fra levering af visse digitale tjenester (COM(2018)0148) og Kommissionens henstilling af 21. marts 2018 om selskabsbeskatning relateret til en væsentlig digital tilstedeværelse (C(2018)1650).

(14) Forslag af 12. april 2016 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2013/34/EU for så vidt angår offentliggørelse af selskabsskatteoplysninger for visse virksomheder og filialer (COM(2016)0198).

(15) EUT C 2 af 6.1.1998, s. 2.

(16) Angående Fiat, Starbucks og den belgiske afgørelse om overskydende fortjeneste og beslutningerne om at indlede statsstøtteundersøgelser vedrørende McDonalds, Apple og Amazon.

(17) EUT C 265 af 11.8.2017, s. 59.

(18) Fuldstændige referater af høringerne af Margrethe Vestager, ledende næstformand for Kommissionen, Valdis Dombrovskis, ledende næstformand for Kommissionen, og Paolo Gentiloni, kommissær, tilgængelige på: https://www.europarl.europa.eu/news/da/hearings2019/kommissaerhoringer-2019

(19) G20-kommuniké: https://www.mof.go.jp/english/international_policy/convention/g20/g20_191018it.htm

(20) Data on Taxation, Taxation Trends in the European Union, Sheet 3: Top statutory corporate income tax rates (including surcharges), 1995-2019, European Commission, 2019, tilgængelig på https://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/taxation_trends_report_2019_statutory_rates.xlsx.

(21) OECD and Selected Partner Economies, Tax Policy Reforms 2018; Det er også værd at bemærke, at EU-28 allerede ligger et godt stykke under dette niveau med en gennemsnitlig selskabsskattesats på 21,9 % i 2018, et fald fra 32 % i 2000, ifølge Kommissionen: Taxation Trends in the European Union — Data for the EU Member States, Island and Norway, 2018-udgaven (s. 36) og Taxation Trends in the European Union — Data for EU-medlemsstaterne, Island og Norge, 2015-udgaven (side 147).

(22) OECD Secretary-General Tax Report to G20 Finance Ministers and Central Bank Governors, oktober 2019, OECD, Paris.

(23) Rådets direktiv (EU) 2017/1852 af 10. oktober 2017 om skattetvistbilæggelsesmekanismer i Den Europæiske Union (EUT L 265 af 14.10.2017, s. 1).

(24) Godkendt af OECD/G20's inklusive ramme om BEPS på dens 7. møde, der blev afholdt fra den 28. til den 29. maj 2019.

(25) Programme of Work to Develop a Consensus Solution to the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy, OECD, 2019, Paris, s. 25, stk. 50.

(26) G7, sammendrag fra formanden: Møde mellem G7-finansministrene og centralbankcheferne, der blev afholdt den 17.-18. juli 2019 https://www.gouvernement.fr/sites/default/files/locale/piece-jointe/2019/07/g7_chairs_summary.pdf.

(27) Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 8. juni 2016 om forslag til Rådets direktiv om regler til bekæmpelse af metoder til skatteundgåelse, der direkte påvirker det indre markeds funktionsmåde (EUT C 86 af 6.3.2018, s. 176).