MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG REVISIONSRETTEN

Årsregnskab for Den Europæiske Udviklingsfond 2019

(2020/C 387/01)

INDHOLDSFORTEGNELSE

ATTESTERING AF REGNSKABER 2

GENNEMFØRELSE OG REGNSKABERNE FOR EUF'S RESSOURCER 3

MIDLER FORVALTET AF EUROPA-KOMMISSIONEN 6

EUF'S ÅRSREGNSKAB 8

ÅRSREGNSKAB FOR EU-TRUSTFONDE, DER ER INTEGRERET I EUF 44

KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB FOR EUF OG EU'S TRUSTFONDE 58

BERETNING OM DEN FINANSIELLE GENNEMFØRELSE FOR EUF 63

ÅRSBERETNING OM GENNEMFØRELSEN — MIDLER FORVALTET AF DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK 95

ATTESTERING AF REGNSKABER

Årsregnskabet for Den Europæiske Udviklingsfond for regnskabsåret 2019 er udfærdiget i overensstemmelse med afsnit X i finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond og de regnskabsmæssige principper, regler og metoder, der er beskrevet i bemærkningerne til årsregnskabet.

Jeg anerkender mit ansvar for udarbejdelsen og fremlæggelsen af årsregnskabet for Den Europæiske Udviklingsfond i overensstemmelse med artikel 18 i finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond

Jeg har fra den anvisningsberettigede og fra Den Europæiske Investeringsbank, som garanterer pålideligheden heraf, modtaget alle de oplysninger, der var nødvendige for udarbejdelsen af regnskabet, som viser Den Europæiske Udviklingsfonds aktiver og forpligtelser samt budgetgennemførelsen.

Jeg attesterer herved, at jeg på grundlag af disse oplysninger og den kontrol, jeg har anset for at være nødvendig for underskrivelsen af regnskabet, har rimelig sikkerhed for, at regnskabet på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af Den Europæiske Udviklingsfonds finansielle stilling.

Rosa ALDEA BUSQUETS Regnskabsfører 16. juni 2020

GENNEMFØRELSE OG REGNSKABERNE FOR EUF'S RESSOURCER

1. BAGGRUND

Den Europæiske Union (i det følgende benævnt »EU«) samarbejder med en lang række udviklingslande. Hovedformålet er at fremme den økonomiske, sociale og miljømæssige udvikling med det primære mål på lang sigt at reducere og afhjælpe fattigdom i modtagerlandene ved hjælp af udviklingsstøtte og teknisk bistand. Med henblik herpå udarbejder EU samarbejdsstrategier i samarbejde med partnerlandene og afsætter de finansielle midler, der er nødvendige til deres gennemførelse. EU-midlerne til udviklingssamarbejde kommer fra tre kilder:

— EU's budget

— Den Europæiske Udviklingsfond

— Den Europæiske Investeringsbank.

Den Europæiske Udviklingsfond (i det følgende benævnt »EUF«) er hovedinstrumentet for EU's bistand til udviklingssamarbejde i landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (i det følgende benævnt »AVS-landene«) og i de oversøiske lande og territorier (i det følgende benævnt »OLT«).

EUF finansieres ikke over EU's budget. Den er oprettet ved en intern aftale mellem repræsentanter for medlemsstaterne, forsamlet i Rådet, og forvaltes af et særligt udvalg. Europa-Kommissionen (i det følgende benævnt »Kommissionen«) har det finansielle ansvar for de aktiviteter, der gennemføres ved hjælp af EUF-midlerne. Den Europæiske Investeringsbank (i det følgende benævnt »EIB«) forvalter Investeringsfaciliteten.

I perioden 2014-2020 vil den geografiske støtte til AVS-landene og OLT fortsat hovedsageligt blive finansieret af EUF. Hver EUF indgås som regel for en femårig periode og er reguleret af en særskilt finansforordning, hvilket kræver, at der skal udarbejdes årsregnskaber for hver enkelt EUF. Der udarbejdes derfor et separat årsregnskab for hver EUF for den del, der forvaltes af Kommissionen. Disse årsregnskaber præsenteres også aggregeret for at give et samlet overblik over den finansielle situation for de midler, som Kommissionen er ansvarlig for.

Den interne aftale om oprettelse af 11. EUF blev underskrevet af de deltagende medlemsstater, forsamlet i Rådet, i juni 2013 (1). Den trådte i kraft den 1. marts 2015.

Rådet vedtog i 2018 finansforordningen for 11. EUF (2). Herved ophævedes den foregående forordning, og den nye forordning anvendes ved transaktioner, der finansieres af tidligere EUF'er, uden at dette berører eksisterende retlige forpligtelser. Forordningen finder ikke anvendelse på Investeringsfaciliteten under tidligere EUF'er.

Investeringsfaciliteten, der blev oprettet som en del af AVS-EU-partnerskabsaftalen, forvaltes af EIB og anvendes til at støtte udviklingen af den private sektor i AVS-landene, især — men ikke udelukkende — gennem finansiering af private investeringer. Faciliteten fungerer som en selvbærende konstruktion, dvs. at tilbagebetalingerne af lån kan geninvesteres i andre aktiviteter, hvorved Faciliteten bliver selvfornyende og finansielt uafhængig. Da det ikke er Kommissionen, der forvalter Investeringsfaciliteten, indgår den ikke i den første del af årsregnskabet: EUF's årsregnskab og den tilhørende beretning om den finansielle gennemførelse. Årsregnskabet for Investeringsfaciliteten er vedlagt som et særskilt afsnit til årsregnskabet (del II) med det formål at skabe en fuldstændig oversigt over EUF's udviklingsstøtte.

2. HVORDAN FINANSIERES EUF?

På Det Europæiske Råds møde den 2. december 2013 blev den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 vedtaget. Samtidig blev det besluttet, at det geografiske samarbejde med AVS-staterne ikke skulle indgå i EU's budget (dvs. opføres på budgettet), men at det fortsat skulle finansieres ved hjælp af den eksisterende mellemstatslige EUF.

EU's budget er årligt, og ifølge princippet om etårige budgetter planlægges og godkendes udgifter og indtægter for et år ad gangen. Til forskel fra EU-budgettet er EUF en fond med et flerårigt grundlag. Den enkelte EUF udgør en overordnet fond, som anvendes til at gennemføre udviklingssamarbejdet i løbetiden, der normalt er på fem år. Midlerne bevilges på et flerårigt grundlag og kan derfor anvendes i hele EUF's løbetid. I budgetredegørelsen, hvor EUF's budgetgennemførelse sammenholdes med de samlede midler i fonden, gøres der opmærksom på, at budgettet ikke er etårigt.

EUF's midler består af ad hoc-bidrag fra EU's medlemsstater. Medlemsstaternes repræsentanter mødes ca. hvert femte år for på mellemstatsligt niveau at fastlægge det samlede beløb, der skal afsættes til fonden, og for at føre tilsyn med gennemførelsen. Det er Kommissionen, der forvalter fonden i henhold til EU's udviklingspolitik. For at sikre overensstemmelse mellem medlemsstaternes egne udviklings- og bistandspolitikker, der føres parallelt med den fælles EU-politik, er medlemsstaterne nødt til at koordinere deres politik med EU's politik.

Ud over ovennævnte bidrag har medlemsstaterne desuden mulighed for at indgå i samfinansieringsforanstaltninger eller yde frivillige bidrag til EUF.

3. REGNSKABSAFLÆGGELSE VED ÅRETS UDGANG

3.1. ÅRSREGNSKAB

I overensstemmelse med artikel 18, stk. 3, i EUF's finansforordning udarbejdes EUF's årsregnskab på grundlag af reglerne for periodiserede regnskaber, der igen er udarbejdet på grundlag af de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). De regnskabsregler, der er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører, anvendes af alle EU's institutioner og -organer, således at man har et fælles sæt regler for regnskabsførelse, værdiansættelse og opstilling, der gør det muligt at ensrette proceduren for udarbejdelse og konsolidering af årsregnskabet. EU's regnskabsregler anvendes også på EUF under hensyntagen til dens aktiviteters særlige karakter.

Udarbejdelsen af EUF's årsregnskab er betroet Kommissionens regnskabsfører, som dermed er EUF's regnskabsfører. Regnskabsføreren sikrer, at EUF's årsregnskab giver et retvisende billede af EUF's finansielle situation.

Årsregnskabet er opbygget som følger:

Del I: Midler forvaltet af Kommissionen:

i) Årsregnskab for EUF og bemærkninger dertil ii) Årsregnskab for EU's trustfonde, der er integreret i EUF's årsregnskab iii) Konsolideret årsregnskab for EUF og EU's trustfonde iv) Rapport om den finansielle gennemførelse af EUF

Del II: Årsberetning om gennemførelsen — Midler forvaltet af EIB:

i) Årsregnskab for Investeringsfaciliteten

Afsnittet »Årsregnskab for EU's trustfonde, der er integreret i EUF's årsregnskab« omfatter årsregnskabet for de to trustfonde, der er oprettet under EUF: EU's Bêkoutrustfond (se afsnittet »Årsregnskab for EU's Bêkoutrustfond«) og EU's trustfond for Afrika (se afsnittet »Årsregnskab for EU's trustfond for Afrika«). Trustfondenes årsregnskaber, der udarbejdes hver for sig, hører ind under Kommissionens regnskabsfører og underkastes ekstern revision, der foretages af en privat revisor. Tallene i trustfondenes årsregnskaber er foreløbige.

Årsregnskabet for EUF skal vedtages af Kommissionen senest den 31. juli året efter balancedagen og forelægges Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på decharge.

4. REVISION OG DECHARGE

4.1. REVISION

EUF's årsregnskaber revideres af den eksterne revisor, Den Europæiske Revisionsret (i det følgende benævnt »Revisionsretten«), der udarbejder en årsberetning til Europa-Parlamentet og Rådet.

4.2. DECHARGE

Den endelige kontrol er dechargen for den finansielle gennemførelse af EUF-midlerne i et givet regnskabsår. Efter revisionen og afslutningen af årsregnskabet påhviler det Rådet at henstille og dernæst Europa-Parlamentet at beslutte, om der skal gives decharge til Kommissionen for den finansielle gennemførelse af EUF's midler i et givet regnskabsår. Beslutningen træffes på grundlag af en gennemgang af regnskabet, Den Europæiske Revisionsrets årsberetning (der omfatter en officiel revisionserklæring) samt Kommissionens svar på dechargemyndighedens spørgsmål og yderligere anmodninger om oplysninger.

MIDLER FORVALTET AF EUROPA-KOMMISSIONEN

INDHOLDSFORTEGNELSE

EUF'S ÅRSREGNSKAB 8

EUF'S BALANCE 9

EUF'S RESULTATOPGØRELSE 10

EUF'S PENGESTRØMSOPGØRELSE 11

OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER FOR EUF 12

SALDO PR. EUF 13

RESULTATOPGØRELSE PR. EUF 15

OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER PR. EUF 16

BEMÆRKNINGER TIL EUF'S ÅRSREGNSKAB 19

ÅRSREGNSKAB FOR EU-TRUSTFONDE, DER ER INTEGRERET I EUF 44

ÅRSREGNSKAB FOR EU's BÊKOUTRUSTFOND 2019 45

ÅRSREGNSKAB FOR EU-TRUSTFONDEN FOR AFRIKA 2019 51

KONSOLIDERET ÅRSREGNSKAB FOR EUF OG EU'S TRUSTFONDE 58

KONSOLIDERET BALANCE 59

KONSOLIDERET RESULTATOPGØRELSE 60

KONSOLIDERET PENGESTRØMSOPGØRELSE 61

KONSOLIDERET OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER 62

BERETNING OM DEN FINANSIELLE GENNEMFØRELSE FOR EUF 63

EUF'S ÅRSREGNSKAB (3)

EUF'S BALANCE

(mio. EUR) Bemærkning 31.12.2019 31.12.2018 LANGFRISTEDE AKTIVER Finansielle aktiver 2.1 36 — Forfinansiering 2.2 910 887 Trustfondbidrag 2.3 266 201 1 213 1 088 KORTFRISTEDE AKTIVER Forfinansiering 2.2 1 288 1 448 Kommercielle tilgodehavender og ikkekommercielle inddrivelige beløb 2.4 123 138 Kontanter og andre likvide midler 2.5 1 179 387 2 590 1 973 AKTIVER I ALT 3 803 3 061 LANGFRISTEDE FORPLIGTELSER Finansielle forpligtelser 2.6 (19) (18) (19) (18) KORTFRISTEDE FORPLIGTELSER Gældsforpligtelser 2.7 (516) (241) Periodeafgrænsningsposter 2.8 (1 319 ) (1 281 ) (1 835 ) (1 523 ) FORPLIGTELSER I ALT (1 854 ) (1 540 ) NETTOAKTIVER 1 948 1 521 MIDLER OG RESERVER Dagsværdireserve 2.9 (2) — Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er 2.10 54 809 50 423 Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført 2.10 2 252 2 252 Økonomisk resultat fremført fra tidligere regnskabsår (51 155 ) (47 037 ) Regnskabsårets økonomiske resultat (3 956 ) (4 118 ) NETTOAKTIVER 1 948 1 521





EUF'S RESULTATOPGØRELSE

(mio. EUR) Bemærkning 2019 2018 INDTÆGTER Indtægter fra ikkekommercielle transaktioner 3.1 Inddrivelser 28 4 28 4 Indtægter fra kommercielle transaktioner 3.2 Finansielle indtægter 7 10 Andre indtægter 39 46 46 57 Indtægter i alt 74 60 UDGIFTER Støtteinstrumenter 3.3 (3 755 ) (4 054 ) Samfinansieringsudgifter 3.4 (14) 17 Finansieringsomkostninger 3.5 (1) 7 Andre udgifter 3.6 (260) (148) Udgifter i alt (4 030 ) (4 178 ) ÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT (3 956 ) (4 118 )





EUF'S PENGESTRØMSOPGØRELSE

(mio. EUR) Bemærkning 2019 2018 Regnskabsårets økonomiske resultat (3 956 ) (4 118 ) Driftsaktivitet Kapitaludvidelse — bidrag (netto) 4 385 4 250 (Stigning)/fald i trustfondbidrag (65) (38) (Stigning)/fald i forfinansiering 136 (235) (Stigning)/fald i kommercielle tilgodehavender og ikkekommercielle inddrivelige beløb 15 (46) Stigning/(fald) i hensættelser — (4) Stigning/(fald) i finansielle forpligtelser 2 3 Stigning/(fald) i gældsforpligtelser 275 (322) Stigning/(fald) i periodeafgrænsningsposter 37 548 Andre ikkelikvide bevægelser (2) — Investeringsaktivitet (Stigning)/fald i finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (36) — NETTOPENGESTRØMME 792 40 Nettostigning/(nettofald) i kontanter og andre likvide midler 792 40 Kontanter og andre likvide midler ved årets start 2.5 387 347 Kontanter og andre likvide midler ved årets udgang 2.5 1 179 387





OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER FOR EUF

(mio. EUR) Fondsmidler — aktive EUF'er (A) Ikkeindkaldte midler — aktive EUF'er (B) Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er (C) = (A) – (B) Kumulerede reserver (D) Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremfø (E) Dagsværdireserve (F) Nettoaktiver i alt (C) + (D) + (E) + (F) SALDO PR. 31.12.2017 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 — 1 389 Kapitaludvidelse — bidrag — (4 250 ) 4 250 — — 4 250 Regnskabsårets økonomiske resultat — — — (4 118 ) — (4 118 ) SALDO PR. 31.12.2018 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 — 1 521 Bevægelser i dagsværdien (2) (2) Kapitaludvidelse — bidrag — (4 385 ) 4 385 — — 4 385 Regnskabsårets økonomiske resultat — — — (3 956 ) — (3 956 ) SALDO PR. 31.12.2019 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948





SALDO PR. EUF

(mio. EUR) 31.12.2019 31.12.2018 Bemærkning 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF I alt 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF I alt LANGFRISTEDE AKTIVER Finansielle aktiver 2.1 — — — 36 36 — — — — — Forfinansiering 2.2 — 6 325 580 910 — 23 520 344 887 Trustfondbidrag 2.3 — — — 266 266 — — — 201 201 — 6 325 882 1 213 — 23 520 546 1 088 KORTFRISTEDE AKTIVER Forfinansiering 2.2 0 26 441 821 1 288 0 19 445 984 1 448 Kommercielle tilgodehavender og ikkekommercielle inddrivelige beløb 2.4 183 121 2 201 (2 382 ) 123 183 176 2 457 (2 679 ) 138 Mellemregningskonti 182 53 2 160 (2 395 ) (0) 183 111 2 421 (2 715 ) (0) Kontanter og andre likvide midler 2.5 — — — 1 179 1 179 — — — 387 387 365 201 4 801 (2 777 ) 2 590 367 306 5 323 (4 023 ) 1 973 AKTIVER I ALT 365 207 5 127 (1 896 ) 3 803 367 329 5 843 (3 477 ) 3 061 LANGFRISTEDE FORPLIGTELSER Finansielle forpligtelser 2.6 — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) KORTFRISTEDE FORPLIGTELSER Gældsforpligtelser 2.7 — (5) (108) (404) (516) (0) (6) (125) (111) (241) Periodeafgrænsningsposter 2.8 — (96) (240) (983) (1 319 ) (0) (83) (358) (840) (1 281 ) — (101) (348) (1 386 ) (1 835 ) (0) (89) (482) (951) (1 522 ) FORPLIGTELSER I ALT — (101) (349) (1 405 ) (1 854 ) (0) (89) (484) (967) (1 540 ) NETTOAKTIVER 365 106 4 778 (3 300 ) 1 948 366 240 5 359 (4 444 ) 1 521 Dagsværdireserver 2.9 — — — (2) (2) — — — — — Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er 2.10 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er 2.10 (2 510 ) 2 109 265 136 — (2 509 ) 2 137 55 317 — Økonomisk resultat fremført fra tidligere regnskabsår (10 098 ) (14 406 ) (18 077 ) (8 573 ) (51 155 ) (10 098 ) (14 352 ) (17 078 ) (5 508 ) (47 037 ) Regnskabsårets økonomiske resultat (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 ) NETTOAKTIVER 183 53 2 618 (905) 1 948 184 129 2 938 (1 729 ) 1 521





RESULTATOPGØRELSE PR. EUF

(mio. EUR) 2019 2018 Bemærkning 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF I alt 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF I alt INDTÆGTER Indtægter fra ikkekommercielle transaktioner 3.1 Inddrivelser 0 — 18 10 28 0 3 (3) 4 4 0 0 18 10 28 0 3 (3) 4 4 Indtægter fra kommercielle transaktioner 3.2 Finansielle indtægter (0) — 3 4 7 0 2 8 1 10 Andre indtægter 1 6 21 12 39 1 6 27 12 46 1 6 24 16 46 1 8 35 13 57 Indtægter i alt 1 6 42 26 74 1 11 32 17 60 UDGIFTER Støtteinstrumenter 3.3 (0) (35) (579) (3 141 ) (3 755 ) 0 (59) (984) (3 012 ) (4 054 ) Samfinansieringsudgifter 3.4 — — (9) (5) (14) — — 18 (1) 17 Finansieringsomkostninger 3.5 (0) 2 (2) (1) (1) 0 1 5 1 7 Andre udgifter 3.6 (1) (8) 20 (272) (260) (1) (7) (71) (70) (148) Udgifter i alt (1) (40) (571) (3 418 ) (4 030 ) (0) (64) (1 031 ) (3 082 ) (4 178 ) ÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 )

OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER PR. EUF

(mio. EUR) 8. EUF Fondsmidler — aktive EUF'er (A) Ikkeindkaldte midler — aktive EUF'er (B) Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er (C) = (A) – (B) Kumulerede reserver (D) Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført (E) Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er (F) Nettoaktiver i alt (C) + (D) + (E) + (F) SALDO PR. 31.12.2017 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190 Overførsler til/fra 10. EUF — (7) (7) SALDO PR. 31.12.2018 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 183 Overførsler til/fra 10. EUF — (1) (1) SALDO PR. 31.12.2019 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183





(mio. EUR) 9. EUF Fondsmidler — aktive EUF'er (A) Ikkeindkaldte midler — aktive EUF'er (B) Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er (C) = (A) – (B) Kumulerede reserver (D) Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført (E) Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er (F) Nettoaktiver i alt (C) + (D) + (E) + (F) SALDO PR. 31.12.2017 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222 Overførsler til/fra 10. EUF — (40) (40) Regnskabsårets økonomiske resultat — (53) (53) SALDO PR. 31.12.2018 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129 Kapitaludvidelse — bidrag 15 (15) (15) Overførsler til/fra 10. EUF — (27) (27) Regnskabsårets økonomiske resultat — (34) — (34) SALDO PR. 31.12.2019 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53





(mio. EUR) 10. EUF Fondsmidler — aktive EUF'er (A) Ikkeindkaldte midler — aktive EUF'er (B) Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er (C) = (A) – (B) Kumulerede reserver (D) Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført (E) Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er (F) Nettoaktiver i alt (C) + (D) + (E) + (F) SALDO PR. 31.12.2017 20 960 0 20 960 (17 078 ) — 120 4 003 Overførsler til/fra 8. og 9. EUF — 47 47 Overførsler til/fra 11. EUF — (112) (112) Regnskabsårets økonomiske resultat — (1 000 ) (1 000 ) SALDO PR. 31.12.2018 20 960 0 20 960 (18 077 ) — 55 2 938 Overførsler til/fra 8. og 9. EUF — 28 28 Overførsler til/fra 11. EUF — 181 181 Regnskabsårets økonomiske resultat — (529) — (529) SALDO PR. 31.12.2019 20 960 — 20 960 (18 606 ) — 265 2 618





(mio. EUR) 11. EUF Fondsmidler — aktive EUF'er (A) Ikkeindkaldte midler — aktive EUF'er (B) Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er (C) = (A) – (B) Kumulerede reserver (D) Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført (E) Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er (F) Dagsværdireserve (G) I alt nettoaktiver (C) + (D) + (E) + (F) + (G) SALDO PR. 31.12.2017 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 — (3 025 ) Kapitaludvidelse — bidrag (4 250 ) 4 250 — 4 250 Overførsler til/fra 8., 9., og 10. EUF — — 112 112 Regnskabsårets økonomiske resultat — (3 065 ) — (3 065 ) SALDO PR. 31.12.2018 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 — (1 729 ) Bevægelser i dagsværdien (2) (2) Kapitaludvidelse — bidrag (4 400 ) 4 400 (181) 4 219 Regnskabsårets økonomiske resultat — (3 393 ) — (3 393 ) SALDO PR. 31.12.2019 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) — 136 (2) (905)

BEMÆRKNINGER TIL EUF'S ÅRSREGNSKAB (4)

1. VÆSENTLIGE REGNSKABSPOLITIKKER

1.1. REGNSKABSPRINCIPPER

Formålet med årsregnskaber er at give en række oplysninger om et organs finansielle stilling, resultater og pengestrømme, som måtte være nyttige for en bred vifte af brugere.

De overordnede hensyn (eller regnskabsprincipper), der skal følges under udarbejdelsen af årsregnskabet, er fastsat i EU-regnskabsregel 1 »Årsregnskaber« og er de samme som dem, der er beskrevet i IPSAS 1, dvs. principperne om et retvisende billede, periodisering, going concern, ensartethed, væsentlighed, sammendrag af poster, modregning og sammenligningstal. Derudover omfatter de kvalitative karakteristika for årsregnskabet, dvs. at oplysningerne skal være relevante, pålidelige (dvs. giver et retvisende billede), forståelige, aktuelle, sammenlignelige og kontrollerbare.

1.2. GRUNDLAG FOR OPSTILLINGEN

1.2.1. Rapporteringsperiode

Der fremlægges et årsregnskab en gang om året. Regnskabsåret går fra den 1. januar til den 31. december.

1.2.2. Valuta og omregningsgrundlag

Årsregnskabet er opstillet i tusinder euro, idet euroen er EU's funktionelle valuta. Valutatransaktioner omregnes til euro ved hjælp af de gældende valutakurser på transaktionsdagen. Gevinster og tab på udenlandsk valuta fra valutatransaktioner og fra omregning af monetære aktiver og forpligtelser i fremmed valuta til de valutakurser, der er gældende ved årets udgang, indregnes på resultatopgørelsen. Der anvendes særlige omregningsmetoder for materielle anlægsaktiver og immaterielle aktiver, nemlig værdiansættelse omregnet til den eurokurs, der var gældende på købsdagen.

Årsopgørelser over monetære aktiver og passiver i udenlandske valutaer omregnes til euro på grundlag af Den Europæiske Centralbanks (ECB) valutakurser gældende den 31. december.

Euroens vekselkurser

Valuta 31.12.2019 31.12.2018 Valuta 31.12.2019 31.12.2018 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,2568 4,3014 CZK 25,4080 25,7240 RON 4,783 4,6635 DKK 7,4715 7,4673 SEK 10,4468 10,2548 GBP 0,8508 0,8945 CHF 1,0854 1,1269 HRK 7,4395 7,4125 JPY 121,9400 125,8500 HUF 330,5300 320,9800 USD 1,1234 1,145

1.2.3. Anvendelse af skøn

I overensstemmelse med IPSAS og almindeligt accepterede regnskabsprincipper omfatter årsregnskabet nødvendigvis beløb, der er baseret på forvaltningens overslag og antagelser på baggrund af de mest pålidelige tilgængelige oplysninger. Vigtige overslag omfatter, men er ikke begrænset til forpligtelser vedrørende personaleydelser, periodeafgrænsningsposter, hensættelser, finansielle risici i forbindelse med tilgodehavender, eventualaktiver og -forpligtelser og værdiforringelse af aktiver. De endelige beløb kan afvige fra disse skøn.

Udøvelsen af rimelige skøn er afgørende for udarbejdelsen af årsregnskaber og påvirker ikke disses pålidelighed. Det kan være nødvendigt at ændre tidligere foretagne skøn på grund af ændringer af de forhold, der lå til grund for skønnet, eller på grundlag af nye fremkomne oplysninger eller større erfaring. I kraft af deres natur vedrører ændringer af skøn ikke tidligere regnskabsår og anses ikke for korrektion af fejl. Virkningen af en ændring af regnskabsmæssige skøn indføres og afspejles i resultatet i den periode, hvor man får kendskab til den.

1.3. BALANCEN

1.3.1. Immaterielle aktiver

Et immaterielt aktiv er et identificerbart, ikkemonetært aktiv uden fysisk substans. Et aktiv er identificerbart, hvis det enten kan adskilles (dvs. adskilles eller udskilles fra enheden, f.eks. sælges, overføres, licenseres, udlejes eller udveksles, enten særskilt eller sammen med en tilknyttet kontrakt, identificerbare aktiver eller forpligtelser, uanset om enheden har til hensigt at gøre det), eller det er et aktiv i kraft af bindende ordninger (herunder kontraktmæssige eller andre juridiske rettigheder), uanset om disse rettigheder kan overdrages til andre eller adskilles fra enheden eller fra andre rettigheder og forpligtelser.

Erhvervede immaterielle aktiver opføres til anskaffelsesværdi med fradrag af akkumulerede amortiseringer og tab ved værdiforringelse. Immaterielle aktiver, der er udviklet internt, kapitaliseres, når de relevante kriterier i EU's regnskabsregler er opfyldt, og udgifterne udelukkende vedrører aktivets udviklingsfase. De omkostninger, der kan kapitaliseres, omfatter alle nødvendige omkostninger, der er direkte forbundet med at oprette, fremstille og forberede aktivet til den af ledelsen planlagte anvendelse. Omkostninger, der er forbundet med forskningsaktiviteter, udviklingsomkostninger, der ikke kan kapitaliseres, og vedligeholdelsesomkostninger bogføres som udgifter, efterhånden som de afholdes.

Immaterielle aktiver amortiseres på lineær basis over deres forventede levetid (3-11 år). Immaterielle aktivers forventede levetid afhænger af deres specifikke økonomiske levetid eller juridiske levetid som fastsat ved aftale.

1.3.2. Materielle anlægsaktiver

Alle ejendomme og installationer samt alt udstyr opføres til anskaffelsesværdien med fradrag af akkumulerede afskrivninger og tab ved værdiforringelse. Anskaffelsesværdien omfatter udgifter, der direkte kan henføres til anskaffelsen, opførelsen eller overførslen af aktivet. Efterfølgende omkostninger bliver kun medregnet i aktivets regnskabsmæssige værdi eller indregnet som et selvstændigt aktiv, når det er sandsynligt, at det fremtidige økonomiske udbytte heraf eller mulighed for tjenesteydelser vil tilfalde enheden, og dets værdi kan ansættes pålideligt. Reparation og vedligeholdelse opføres på resultatopgørelsen for den regnskabsperiode, hvor udgifterne er afholdt. Grunde afskrives ikke, da de skønnes at have en ubegrænset levetid. Aktiver under opførelse afskrives ikke, da disse aktiver endnu ikke kan anvendes. Andre aktiver afskrives efter den lineære metode, således at anskaffelsesværdien fratrukket deres restværdi fordeles over den skønsmæssige levetid, som følger:

Aktivtype Lineær afskrivningssats Bygninger 4 % til 10 % Anlæg og udstyr 10 % til 25 % Løsøre og køretøjer 10 % til 25 % IT-udstyr 25 % til 33 % Andet 10 % til 33 %

Gevinster eller tab på afhændelser fastlægges ved at sammenligne provenuet minus salgsomkostninger med den regnskabsmæssige værdi og medtages på resultatopgørelsen.

Leasingkontrakter

En leasingkontrakt er en aftale, ifølge hvilken leasinggiver for en aftalt periode overdrager brugsretten til et aktiv til leasingtager mod en eller flere betalinger. Leasingkontrakter klassificeres enten som finansielle leasingkontrakter eller operationelle leasingkontrakter.

En finansiel leasingkontrakt er en leasingkontrakt, ved hvilken i det væsentlige samtlige risici og fordele forbundet med ejendomsretten overdrages til leasingtager. Ved indgåelsen af en finansiel leasingkontrakt som leasingtager indregnes de aktiver, der er erhvervet i henhold til den finansielle leasingkontrakt, som aktiver og de tilknyttede leasingforpligtelser som forpligtelser fra påbegyndelsen af leasingperioden. Aktiverne og forpligtelserne indregnes til beløb, som ved indgåelsen af leasingkontrakten svarer til dagsværdien af det leasede aktiv eller nutidsværdien af minimumsleasingydelserne, hvis denne er lavere. Aktiver, der er erhvervet i henhold til finansiel leasing i leasingperioden, afskrives over den korteste periode af aktivets levetid og leasingperioden. Minimumsleasingydelserne skal fordeles mellem finansieringsomkostningen (renteelementet) og reduktionen af den udestående forpligtelse (kapitalelementet). Finansieringsomkostningen skal allokeres til hvert regnskabsår i leasingperioden for at frembringe en konstant periodisk rente på de resterende forpligtelser, der præsenteres som kort- eller langfristede, alt efter hvad der er relevant. Betingede lejeydelser skal indregnes som omkostninger i det regnskabsår, de er afholdt.

En operationel leasingkontrakt er en leasingkontrakt, som ikke er en finansiel leasingkontrakt, dvs. en leasingkontrakt, hvor alle væsentlige risici og afkast forbundet med ejendomsretten til et aktiv bæres af leasinggiver. Ved indgåelsen af en operationel leasingkontrakt som leasingtager indregnes leasingydelserne i henhold til leasingkontrakten som en omkostning i resultatopgørelsen på et lineært grundlag over leasingperioden, og hverken leasede aktiver eller leasingforpligtelser præsenteres i opgørelsen af finansiel stilling.

1.3.3. Værdiforringelse af ikkefinansielle aktiver

Aktiver med ubestemt levetid amortiseres/afskrives ikke, men vurderes årligt med hensyn til nedskrivning på grund af værdiforringelse. Amortisering/afskrivning af aktiver vurderes med hensyn til værdiforringelse, når der på indberetningsdatoen er en angivelse af, at et aktiv kan være værdiforringet. Tab som følge af værdiforringelse bogføres som differencen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige (tjenesteydelse)beløb. Det erholdelige (tjenesteydelse)beløb er det højeste beløb af et aktivs dagsværdi minus salgsomkostninger og brugsværdi.

De immaterielle aktivers og de materielle anlægsaktivers restværdi og levetid vurderes og korrigeres om nødvendigt mindst én gang om året. Hvis de årsager til værdiforringelser, der blev bogført de foregående år, ikke længere er relevante, tilbageføres det tidligere bogførte værdiforringelsestab tilsvarende.

1.3.4. Finansielle aktiver

Finansielle aktiver inddeles i følgende kategorier: »finansielle aktiver målt til dagsværdi via resultatet«, »lån og tilgodehavender«, »hold-til-udløb-investeringer« og »finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje«. Klassifikationen af de finansielle instrumenter bestemmes ved den første bogføring og revurderes pr. hver balancedag.

i) Finansielle aktiver målt til dagsværdi via resultatet

Et finansielt aktiv klassificeres i denne kategori, hvis det hovedsageligt er erhvervet med henblik på salg på kort sigt eller af enheden er klassificeret i denne kategori. Afledte finansielle instrumenter hører også til i denne kategori. Aktiver i denne kategori klassificeres som kortfristede aktiver, hvis det kan forventes, at de realiseres inden 12 måneder fra balancedagen. I dette regnskabsår havde enheden ingen investeringer i denne kategori.

ii) Lån og tilgodehavender

Lån og tilgodehavender er ikkeafledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger, der ikke er noteret på et aktivt marked. De opstår, når enheden tilvejebringer penge, varer eller tjenesteydelser direkte til debitor uden at have til hensigt at handle tilgodehavendet. De er inkluderet i de langfristede aktiver, undtagen hvis de udløber inden for 12 måneder fra balancedagen. Lån og tilgodehavender omfatter indskud med en oprindelig løbetid på over tre måneder.

iii) Hold-til-udløb-investeringer

Hold-til-udløb-investeringer er ikkeafledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger og fast løbetid, som enheden agter og formår at beholde til udløb. I dette regnskabsår havde enheden ingen investeringer i denne kategori.

iv) Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje, er ikkeafledte finansielle instrumenter, der enten hører til i denne kategori eller ikke er rubriceret i nogen anden kategori. De klassificeres enten som kortfristede aktiver eller langfristede aktiver afhængigt af, hvor længe enheden forventer at beholde dem, hvilket normalt er udløbstidspunktet. I dette regnskabsår havde enheden ingen investeringer i denne kategori.

Første indregning og måling

Køb og salg af finansielle aktiver reguleret til dagsværdi via resultatopgørelsen, hold-til-udløb-aktiver samt aktiver, der besiddes med handel for øje, indregnes på deres handelsdato, som er den dato, hvor enheden forpligter sig til at købe eller sælge aktivet. Likvide midler og lån indregnes, når der indsættes kontanter i en finansiel institution, eller der udbetales et kontant beløb til låntageren. Finansielle instrumenter indregnes første gang til dagsværdi. Alle finansielle aktiver, der ikke måles til dagsværdi via resultatet, indregnes første gang til dagsværdi plus transaktionsomkostninger.

Finansielle instrumenter ophører med at blive indregnet i regnskabet, når rettighederne til at modtage pengestrømme fra investeringerne er ophørt eller overført, eller enheden har overdraget alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten til en anden part.

Efterfølgende måling

Finansielle aktiver målt til dagsværdi via resultatet reguleres efterfølgende til dagsværdi, idet gevinster og tab som følge af ændringer i dagsværdien medtages på resultatopgørelsen i den periode, hvor de opstår.

Lån og tilgodehavender og hold-til-udløb-investeringer indregnes til den amortiserede anskaffelsesværdi ved anvendelse af den effektive rentemetode.

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje, indregnes efterfølgende til dagsværdi. Gevinster og tab som følge af ændringer i dagsværdien indregnes i dagsværdireserven. Renter af finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje, som udregnes efter den effektive rentes metode, indregnes i resultatopgørelsen.

Enheden vurderer på hver balancedag, om der er objektive beviser for, at værdien af et finansielt aktiv er blevet forringet, og om der skal bogføres en værdiforringelse på resultatopgørelsen.

1.3.5. Forfinansiering

Forfinansiering er en betaling, hvis formål er at yde modtageren et forskud i form af et kontant beløb. Forfinansieringen kan opdeles i et antal betalinger over en periode, der er fastsat i den pågældende kontrakt, afgørelse, aftale eller basisretsakt. Kontantbeløbet eller forskuddet anvendes enten til det formål, det er ydet til, inden for den i aftalen fastlagte periode, eller tilbagebetales. Hvis modtageren ikke afholder udgifter, som er støtteberettigede, skal forskuddet betales tilbage til enheden. Da enheden har kontrol over forfinansieringen og har ret til godtgørelse for den ikkestøtteberettigede del, præsenteres beløbet således som et aktiv.

Forfinansiering indregnes på balancen ved overførslen af kontanter til modtageren. Den måles til det betalte vederlag. Forfinansiering måles i efterfølgende perioder til det oprindeligt indregnede beløb på balancen med fradrag af støtteberettigede omkostninger (herunder eventuelt skønnede beløb) afholdt i perioden.

1.3.6. Tilgodehavender og inddrivelige beløb

EU's regnskabsregler foreskriver, at kommercielle og ikkekommercielle transaktioner præsenteres hver for sig. For at sondre mellem de to kategorier defineres »tilgodehavender« som hidrørende fra kommercielle transaktioner og »inddrivelige beløb« som hidrørende fra ikkekommercielle transaktioner (når EU modtager værdi fra en anden enhed uden direkte at give omtrent den samme værdi tilbage, f.eks. inddrivelige beløb fra medlemsstaterne vedrørende egne indtægter).

Tilgodehavender fra kommercielle transaktioner opfylder definitionen på finansielle instrumenter og klassificeres derfor som lån og tilgodehavender (se 1.3.4 ovenfor).

Inddrivelige beløb fra ikkekommercielle transaktioner bogføres til det oprindelige beløb (justeret for renter og bøder) med fradrag af nedskrivninger for værdiforringelse. En nedskrivning for værdiforringelse foretages, når der er objektive beviser for, at enheden ikke vil modtage alle forfaldne beløb i henhold til de oprindelige betingelser for tilgodehavendet. Nedskrivningsbeløbet svarer til differencen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb. Nedskrivningsbeløbet indregnes i resultatopgørelsen.

1.3.7. Kontanter og andre likvide midler

Kontanter og andre likvide midler er finansielle instrumenter og omfatter kontantbeholdninger, anfordringsindskud i banker eller bankindskud, der kan hæves med kort varsel, og andre kortfristede letomsættelige investeringer med en oprindelig løbetid på tre måneder eller kortere.

1.3.8. Hensættelser

Hensættelser indregnes, når enheden som følge af tidligere begivenheder har en aktuel juridisk forpligtelse eller en implicit forpligtelse, og en udbetaling med stor sandsynlighed er nødvendig for at opfylde denne forpligtelse, og der kan foretages et rimeligt skøn over beløbets størrelse. Der foretages ikke hensættelser for fremtidige driftstab. Størrelsen af hensættelsen er det bedst mulige skøn over de forventede udgifter, der er nødvendige for at afregne den aktuelle forpligtelse på tidspunktet for regnskabsaflæggelsen. Når hensættelsen omfatter et stort antal poster, værdiansættes forpligtelsen ved at vægte samtlige mulige udfald og disses sandsynlighed (expected value-metoden).

Hensættelser til tabsgivende kontrakter bogføres til nutidsværdien af enten de forventede omkostninger ved opsigelse af kontrakten eller de forventede nettoomkostninger ved videreførelse af kontrakten, alt efter hvad der er lavest.

1.3.9. Gældsforpligtelser

Gældsforpligtelser omfatter både beløb, der vedrører kommercielle transaktioner, såsom køb af varer og tjenesteydelser, og ikkekommercielle transaktioner, der vedrører f.eks. krav om godtgørelse af udgifter fra støttemodtagere, tilskud eller anden EU-finansiering eller modtaget forfinansiering (se bemærkning 1.4.1).

Hvis der er tale om tilskud eller anden finansiering, opføres kravene om godtgørelse med det krævede beløb, når kravet om godtgørelse modtages. Når de støtteberettigede omkostninger er verificeret og godkendt, værdiansættes gældsforpligtelsen til det godkendte og støtteberettigede beløb.

Gældsforpligtelser, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, bogføres ved modtagelse af regningen på det oprindelige beløb, og de tilsvarende udgifter opføres i regnskaberne, når varerne eller ydelserne er leveret og godkendt af enheden.

1.3.10. Periodeafgrænsningsposter

Transaktioner og begivenheder indregnes i regnskabet i den periode, de vedrører. Hvis der ikke ved årets udgang er udstedt en faktura, og enheden har leveret ydelserne eller varerne, eller hvis der findes en kontraktlig aftale (f.eks. med henvisning til en kontrakt), skal en periodiseret indtægt indregnes i årsregnskabet. Hvis der ved årets udgang derimod er udstedt en faktura, men ydelserne eller varerne endnu ikke er leveret, vil indtægten blive periodiseret og opført i den efterfølgende regnskabsperiode.

Udgifter bogføres også i den periode, de vedrører. Ved udgangen af regnskabsperioden fastsættes de påløbne (periodiserede) udgifter ved hjælp af et skøn over periodens overførselsforpligtelser. Beregningen af de påløbne udgifter sker i overensstemmelse med detaljerede operationelle og praktiske retningslinjer fra regnskabsføreren, der skal sikre, at årsregnskabet giver et retvisende billede af de økonomiske og andre fænomener, som det giver en fremstilling af. Tilsvarende, hvis der er foretaget forudbetaling for ydelser eller varer, der endnu ikke er modtaget, vil udgiften blive udskudt og bogført i den efterfølgende regnskabsperiode.

1.4. RESULTATOPGØRELSE

1.4.1. Indtægter

Indtægter omfatter tilførsel af økonomiske fordele eller servicepotentiale, der er eller kan tilfalde enheden, som repræsenterer en stigning i nettoaktiverne, dog ikke stigninger, der skyldes bidrag fra ejere.

Afhængig af karakteren af de underliggende transaktioner på resultatopgørelsen skelnes der mellem:

i) Indtægter fra ikkekommercielle transaktioner

Indtægter fra ikkekommercielle transaktioner omfatter skatter og overførsler i situationer, hvor overdrageren overfører midler til modtageren, mens modtageren ikke overfører omtrentlig den samme værdi i direkte udveksling.

Overførsler er tilførsel af fremtidige økonomiske fordele eller servicepotentiale fra andre ikkekommercielle transaktioner end skatter. Enheden indregner et aktiv for så vidt angår overførsler, når den har kontrol over ressourcerne som følge af en tidligere begivenhed (overførslen), forventer en fremtidig økonomisk fordel eller et servicepotentiale fra de pågældende ressourcer, og når der kan fastsættes en pålidelig dagsværdi. Tilførsel af ressourcer fra ikkekommercielle transaktioner bogført som et aktiv (dvs. kontanter) indregnes også som en indtægt, medmindre enheden er pålagt en forpligtelse i forbindelse med overførslen (en betingelse), som skal opfyldes, før indtægten kan bogføres. Indtægten udskydes, indtil betingelsen er opfyldt, og bogføres i mellemtiden som en gældsforpligtelse (modtaget forfinansiering).

ii) Indtægter fra kommercielle transaktioner

Indtægter fra salg af varer og tjenesteydelser bogføres, når alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten til varerne er overgået til køber. Indtægter fra transaktioner i forbindelse med tjenesteydelser indregnes på tidspunktet for regnskabsaflæggelsen, i henhold til hvor stor en del af transaktionen der er fuldført.

1.4.2. Udgifter

Udgifter er fald i økonomiske fordele eller servicepotentiale i løbet af regnskabsåret i form af afgang eller forbrug af aktiver eller påtagelse af forpligtelser, som medfører fald i nettoaktiverne/egenkapitalen. De omfatter såvel udgifter fra kommercielle transaktioner som udgifter fra ikkekommercielle transaktioner.

Udgifter fra kommercielle transaktioner, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, indregnes, når ydelserne er leveret til og accepteret af enheden. De værdiansættes til det oprindelige fakturabeløb. På balancedagen bogføres udgifter vedrørende den ydelse, der er leveret i perioden, men for hvilken der endnu ikke er modtaget eller accepteret en faktura, desuden i resultatopgørelsen.

Udgifter fra ikkekommercielle transaktioner vedrører overførsler til modtagere og kan opdeles i tre typer: fordringer, overførsler i henhold til aftaler samt støtte, bidrag og donationer ydet inden for rammerne af de skønsmæssige beføjelser. Overførslerne posteres som udgifter i den periode, hvor den udløsende begivenhed finder sted, forudsat at overførslen er lovlig ifølge bestemmelserne, eller der er indgået en aftale, som tillader overførslen, forudsat at støttemodtageren opfylder berettigelseskriterierne, og forudsat at der kan foretages et rimeligt skøn over beløbets størrelse.

Når en betalingsanmodning eller et godtgørelseskrav modtages og opfylder kriterierne for bogføring, opføres det som en udgift på det støtteberettigede beløb. Ved regnskabsårets udgang skønnes og indregnes støtteberettigede udgifter, der allerede er skyldige, men som endnu ikke er anmeldt, som påløbne udgifter i regnskabet.

1.5. EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER

1.5.1. Eventualaktiver

Et eventualaktiv er et muligt aktiv, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som enheden ikke er alene om at kontrollere, indtræffer. Et eventualaktiv opstår, når der er sandsynlighed for økonomiske fordele eller servicepotentiale.

1.5.2. Eventualforpligtelser

En eventualforpligtelse er en mulig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som enheden ikke er alene om at kontrollere, indtræffer, eller en nutidig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, men endnu ikke er blevet bogført, da opfyldelsen af forpligtelsen sandsynligvis ikke nødvendiggør afgang af ressourcer i form af økonomiske fordele eller servicepotentiale, eller fordi forpligtelsen i sjældne tilfælde ikke kan fastsættes med tilstrækkelig sikkerhed. Eventualforpligtelser vurderes hver balancedag for at vurdere sandsynligheden for afgang af ressourcer i form af økonomiske fordele eller servicepotentiale.

1.6. SAMFINANSIERING

De modtagne samfinansieringsbidrag opføres som gæld til medlemsstaterne, tredjelande og andre, eftersom de opfylder kriterierne for betingede indtægter fra andre transaktioner end ikkekommercielle transaktioner. EUF skal anvende bidragene til at levere ydelser til tredjeparter eller returnere aktiverne (de modtagne bidrag). De udestående gældsforpligtelser i forbindelse med samfinansieringsaftaler udgør de modtagne samfinansieringsbidrag minus udgifterne i forbindelse med projektet. Virkningen for nettoaktiverne er nul.

Udgifter i forbindelse med samfinansieringsprojekter indregnes i takt med, at de afholdes. Det hertil svarende bidragsbeløb indregnes som driftsindtægter, og virkningen for regnskabsårets økonomiske resultat er nul.

2. BEMÆRKNINGER TIL BALANCEN

AKTIVER

2.1. FINANSIELLE AKTIVER

EUF's finansielle aktiver beløb sig til 36 mio. EUR pr. 31. december 2019 (2018: nul). De omfatter finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje, og som næsten udelukkende er egenkapitalinvesteringer.

2.2. FORFINANSIERING

Mange kontrakter indeholder bestemmelser om, at der betales forskud, inden arbejdet påbegyndes eller varer eller ydelser leveres. Undertiden finder betalingerne ifølge kontrakternes betalingsplaner sted på grundlag af statusrapporter. Forfinansieringen udbetales normalt i valutaen i det land eller område, hvor projektet gennemføres.

Fristerne for anvendelse af forfinansiering er bestemmende for, om den opføres som kortfristet eller langfristet forfinansiering. Betingelserne for forfinansieringens anvendelse er fastsat i projektaftalen. Ved enhver anvendelse inden for 12 måneder efter tidspunktet for regnskabsaflæggelsen opføres beløbet som forfinansiering. Da mange EUF-projekter er langsigtede, er det nødvendigt, at de tilhørende forskud er til rådighed i mere end ét år. Nogle forfinansieringsbeløb opføres derfor som langfristede aktiver.

(mio. EUR) Bemærkning 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2019 31.12.2018 Langfristet forfinansiering 2.2.1 — 6 325 580 910 887 Kortfristet forfinansiering 2.2.2 0 26 441 821 1 288 1 448 I alt 0 32 766 1 401 2 199 2 335

Faldet i den samlede forfinansiering pr. 31. december 2019 skyldes hovedsagelig et fald i forfinansieringen i 10. EUF (2018: 964 mio. EUR). I overensstemmelse med EUF's livscyklus blev mange kontrakter i 10. EUF afsluttet og lukket. Antallet af åbne kontrakter i denne EUF faldt fra ca. 2 600 i 2018 til ca. 2 300 i 2019. Derfor faldt forfinansieringsbetalingerne til modtagerne, mens frigørelsen af forfinansieringen steg.

Dette fald blev delvis opvejet af en stigning i forfinansieringen under 11. EUF (2018: 1 328 mio. EUR). 11. EUF påbegyndte sin aktivitet i 2015 og var i 2019 oppe i fulde omdrejninger med hensyn til gennemførelsen af vedtagne foranstaltninger. Antallet af åbne kontrakter steg fra ca. 2 300 i 2018 til 3 400 i 2019, hvilket førte til en stigning i den samlede disponible forfinansiering på 73 mio. EUR.

2.2.1. Langfristet forfinansiering

(mio. EUR) 31.12.2019 31.12.2018 Direkte forvaltning Gennemføres af: Kommissionen 190 140 EU-forvaltningsorganer 6 — EU-delegationer 49 48 244 188 Indirekte forvaltning Gennemføres af: EIB og EIF 313 367 Internationale organisationer 291 280 Privatretlige enheder, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver 22 6 Offentligretlige organer 22 24 Tredjelande 17 21 EU-organer og offentlig-private partnerskaber 1 — 665 698 I alt 910 887

2.2.2. Kortfristet forfinansiering

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2019 31.12.2018 Forfinansiering (brutto) 0 115 1 627 3 288 5 030 5 153 Afregnet ved cut-off-procedure — (89) (1 186 ) (2 467 ) (3 742 ) (3 705 ) I alt 0 26 441 821 1 288 1 448

2.2.3. Modtagne garantier i forbindelse med forfinansiering

Der tilbageholdes et garantibeløb til sikring af forfinansieringen, som frigøres, når den sidste betalingsanmodning til projektet er betalt. Pr. 31. december 2019 var værdien af de garantier, som var indbetalt til EUF i forbindelse med forfinansiering, faldet til 46 mio. EUR (79 mio. EUR i 2018).

Hovedparten af forfinansieringen udbetales i forbindelse med ordninger under indirekte forvaltning. I sådanne tilfælde er det ikke EUF, men den ordregivende myndighed, der står som begunstiget på garantien. Selv om EUF ikke er modtageren, udgør disse garantier en sikring af dens aktiver.

2.3. TRUSTFONDBIDRAG

Denne post omfatter de beløb, der er indbetalt som bidrag til EU's trustfond for Afrika og EU's Bêkoutrustfond. Der er tale om nettobidrag før omkostninger afholdt af trustfondene, som kan henføres til EUF.

Trustfondbidragene anvendes af EUF i henhold til reglerne om direkte forvaltning.

(mio. EUR) Nettobidrag pr. 31.12.2018 Bidrag betalt i 2019 Fordeling af trustfondenes nettoudgifter i 2019 Nettobidrag pr. 31.12.2019 Afrika 193 600 (530) 263 Bêkou 9 — (5) 4 I alt 201 600 (535) 266

2.4. KOMMERCIELLE TILGODEHAVENDER OG IKKEKOMMERCIELLE INDDRIVELIGE BELØB

(mio. EUR) Bemærkning 31.12.2019 31.12.2018 Inddrivelige beløb fra ikkekommercielle transaktioner 2.4.1 32 37 Tilgodehavender fra kommercielle transaktioner 2.4.2 91 101 I alt 123 138

2.4.1. Inddrivelige beløb fra ikkekommercielle transaktioner

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2019 31.12.2018 Medlemsstater — 0 — 1 1 5 Kunder 1 4 17 4 27 26 Offentlige organer — 9 11 1 21 25 Tredjelande 0 2 4 0 7 5 Nedskrivninger (2) (13) (12) (1) (27) (27) Mellemregningskonti med EU's institutioner — — — 4 4 3 I alt 0 3 20 9 32 37

2.4.2. Tilgodehavender fra kommercielle transaktioner

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2019 31.12.2018 Periodiserede indtægter 1 65 21 0 88 81 Tilgodehavender hos EU — — — 4 4 20 Mellemregningskonti 182 53 2 160 (2 395 ) (0) (0) I alt 183 119 2 181 (2 391 ) 91 101

Periodiserede indtægter omfatter renter, der er pålagt forfinansiering vedrørende projekter (65 mio. EUR) og EU's trustfond for Afrika (21 mio. EUR).

Tilgodehavendet hos EU svarer til det beløb, der blev overført til Europa-Kommissionens forvaltningskonto.

Af effektivitetshensyn er den samlede likvide beholdning for alle EUF opført under 11. EUF. Det medfører transaktioner mellem de forskellige EUF'er, som udlignes ved mellemregningskonti mellem de forskellige EUF-balancer.

Mellemregningskonti opføres kun i de enkelte EUF'ers regnskaber. Mellemregningskontiene beløber sig i alt til nul.

2.5. KONTANTER OG ANDRE LIKVIDE MIDLER (5)

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2019 31.12.2018 Særlige konti Centralbanker — — — 729 729 276 — — — 729 729 276 Anfordringskonti Forretningsbanker — — — 421 421 87 Kassebeholdning vedrørende finansielle instrumenter — — — 30 30 24 — — — 450 450 111 I alt — — — 1 179 1 179 387

Stigningen i beløb under denne post på 792 mio. EUR kan hovedsagelig forklares ved, at gennemførelsen af betalinger er lavere end forventet. EUF-betalingerne beløb sig til i alt 3 910 mio. EUR pr. 31. december 2019 i forhold til det årlige mål på 4 400 mio. EUR. To vigtige årsager til denne forskel er suspensionen af undertegnelsen af kontrakten om det globale partnerskab for uddannelse med Verdensbanken og udsættelsen af budgetstøttebetalingerne til Tchad, Haiti og Benin.

Desuden vedrører stigningen under forretningsbanker et kapitalbidrag for 2020 på 264 mio. EUR indsat af Det Forenede Kongerige på bidragskontoen i Natwest ultimo december (se bemærkning 2.7.2.1).

I lighed med tidligere år og for at begrænse modpartsrisikoen tilbageholdes der flere kontanter på konti i centralbankerne end i forretningsbankerne (se bemærkning 5.1).

FORPLIGTELSER

2.6. FINANSIELLE FORPLIGTELSER

2.6.1. Samfinansiering — gældsforpligtelser

Gæld vedrørende samfinansiering er de midler, som EUF har modtaget i forbindelse med samfinansieringsaftalerne. EUF skal anvende disse bidrag til at levere aftalte ydelser til tredjeparter eller returnere de uudnyttede midler til bidragyderne. Fristerne for anvendelse af samfinansieringen er afgørende for, om den opføres som kortfristet eller langfristet gæld.

I slutningen af året foretages en individuel vurdering af den samlede gæld vedrørende samfinansiering, og alle beløb, der sandsynligvis ikke vil blive anvendt i de følgende 12 måneder, indregnes som langfristet gæld.

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2019 31.12.2018 Langfristet gæld vedrørende samfinansiering — — 1 18 19 18 Kortfristet gæld vedrørende samfinansiering — — 38 31 69 68 I alt — — 39 50 88 86

Stigningen i de samlede gældsforpligtelser vedrørende samfinansiering på 2,6 mio. EUR er den kombinerede virkning af nye samfinansieringsbeløb modtaget i 2019 (17 mio. EUR) og udgifter afholdt i forbindelse med samfinansieringsprojekter (14,4 mio. EUR). I overensstemmelse med regnskabsreglerne for samfinansiering har de afholdte beløb ikke haft nogen indvirkning på årets resultat, fordi de blev indregnet både i samfinansieringsudgifterne (bemærkning 3.4) og i samfinansieringsindtægterne (bemærkning 3.1.1).

2.7. GÆLDSFORPLIGTELSER

(mio. EUR) Bemærkning 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2019 31.12.2018 Kortfristet gæld 2.7.1 — 5 72 106 182 173 Diverse kreditorer 2.7.2 — (0) 36 298 334 68 I alt — 5 108 404 516 241

2.7.1. Kortfristet gæld

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2019 31.12.2018 Leverandører — 4 67 27 97 102 Medlemsstater — 0 0 2 2 1 Tredjelande 0 — 4 74 78 37 Offentlige organer — 2 70 20 92 43 Andre kortfristede forpligtelser (0) (1) (70) (17) (88) (10) I alt — 5 72 106 182 173

Gældsforpligtelserne omfatter udgiftsopgørelser, som EUF modtager i forbindelse med sin støtteaktivitet. Det krævede beløb registreres, så snart betalingsanmodningen er modtaget. Den samme procedure anvendes i forbindelse med fakturaer og kreditnotaer, der modtages i forbindelse med indkøb. De pågældende godtgørelseskrav er taget i betragtning ved cut-off-proceduren ved årets udgang. Efter cut-off-registreringerne er de anslåede dækningsberettigede beløb blevet opført i resultatopgørelsen. Ikkedækningsberettigede beløb er opført som anden kortfristet gæld.

2.7.2. Diverse kreditorer

(mio. EUR) Bemærkning 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2019 31.12.2018 Samfinansiering — gældsforpligtelser 2.6.1 — — 38 31 69 68 Udskudte kapitalbidrag 2.7.2.1 — — — 264 264 — Andre diverse kreditorer — — (2) 3 1 0 I alt — — 36 298 334 68

2.7.2.1. Udskudte kapitalbidrag

Pr. 31. december 2019 vedrører hele beløbet på 264 mio. EUR Det Forenede Kongeriges indbetalte bidrag for 2020 til EUF ved udgangen af december. Pr. 31. december 2018 var der ingen forudbetalte kapitalbidrag.

2.8. PERIODEAFGRÆNSNINGSPOSTER

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2019 31.12.2018 Periodiserede udgifter — 96 240 982 1 318 1 279 Andre periodeafgrænsningsposter — — 0 1 1 3 I alt — 96 240 983 1 319 1 281

Påløbne udgifter omfatter anslåede driftsudgifter til igangværende eller gennemførte kontrakter, hvor der ikke foreligger validerede godtgørelseskrav, men hvor de støtteberettigede udgifter, der er afholdt af støttemodtagere, er anslået ud fra de bedst tilgængelige oplysninger. Den andel af de anslåede påløbne udgifter, der vedrører forfinansiering, er bogført som en reduktion af forfinansieringsbeløbene (se bemærkning 2.2 ovenfor ovenfor).

Stigningen under denne post er den kombinerede virkning af en stigning i påløbne udgifter under 11. EUF (2018: 838 mio. EUR) og et fald i påløbne udgifter under 10. EUF (2018:358 mio. EUR). Dette stemmer overens med EUF's livscyklus og hænger også sammen med udviklingen i antallet af åbne kontrakter under disse EUF'er: 11. EUF var oppe i fulde omdrejninger i 2019, og der var således langt flere åbne kontrakter pr. 31. december 2019, for hvilke udgifterne skulle anslås og indregnes som påløbne udgifter. Omvendt blev mange kontrakter afsluttet og lukket under 10. EUF i 2019, hvilket resulterede i et fald i antallet af åbne kontrakter og færre påløbne udgifter under denne EUF.

NETTOAKTIVER

2.9. DAGSVÆRDIRESERVE

I overensstemmelse med regnskabsreglerne benyttes dagsværdireserven til justering af AFS-aktiver til dagsværdi.

(mio. EUR) 31.12.2019 31.12.2018 Medtaget i dagsværdireserven (2) — Medtaget i resultatopgørelsen — — I alt (2) —

2.10. FONDSMIDLER

2.10.1. Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF I alt Fondsmidler 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Ikkeindkaldte fondsmidler — (0) (0) (22 840 ) (22 840 ) Indkaldte fondsmidler pr. 31.12.2018 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Fondsmidler 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Ikkeindkaldte fondsmidler — (15) (0) (18 440 ) (18 455 ) Indkaldte fondsmidler pr. 31.12.2019 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809

Fondsmidlerne er lig med de samlede bidrag, som medlemsstaterne skal indbetale til den pågældende EUF ifølge hver enkelt interne aftale. Ikkeindkaldte midler er den del, der endnu ikke er opkrævet hos medlemsstaterne. Indkaldte fondsmidler er de bidrag, der er blevet indkaldt af EUF og overført til kontantkontiene fra medlemsstaterne (se bemærkning 2.10.2 nedenfor).

2.10.2. Indkaldte og ikkeindkaldte fondsmidler pr. medlemsstat

(mio. EUR) Bidrag til 11. EUF % Ikkeindkaldte midler pr. 31.12.2018 Indkaldte midler i 2019 Ikkeindkaldte midler pr. 31.12.2019 Østrig 2,40 548 (105) 442 Belgien 3,25 742 (143) 599 Bulgarien 0,22 50 (10) 40 Kroatien 0,23 51 (10) 42 Cypern 0,11 25 (5) 21 Tjekkiet 0,80 182 (35) 147 Danmark 1,98 452 (87) 365 Estland 0,09 20 (4) 16 Finland 1,51 345 (66) 278 Frankrig 17,81 4 068 (784) 3 285 Tyskland 20,58 4 700 (906) 3 795 Grækenland 1,51 344 (66) 278 Ungarn 0,61 140 (27) 113 Irland 0,94 215 (41) 173 Italien 12,53 2 862 (551) 2 311 Letland 0,12 27 (5) 21 Litauen 0,18 41 (8) 33 Luxembourg 0,26 58 (11) 47 Malta 0,04 9 (2) 7 Nederlandene 4,78 1 091 (210) 881 Polen 2,01 458 (88) 370 Portugal 1,20 273 (53) 221 Rumænien 0,72 164 (32) 132 Slovakiet 0,38 86 (17) 69 Slovenien 0,22 51 (10) 41 Spanien 7,93 1 812 (349) 1 463 Sverige 2,94 671 (129) 542 Det Forenede Kongerige 14,68 3 353 (646) 2 707 I alt 100,00 22 840 (4 400 ) 18 440

Da samtlige midler i 8., 9. og 10. EUF er blevet indkaldt og modtaget i de foregående år, er der i 2019 blevet indkaldt et beløb på 4 400 mio. EUR, som udelukkende vedrører 11. EUF.

2.10.3. Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2019 31.12.2018 Midler overført fra afsluttede EUF'er 627 1 625 — — 2 252 2 252

Denne post omfatter midler, der er overført fra afsluttede EUF'er til 8. og 9. EUF.

2.10.4. Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF I alt Saldo pr. 31.12.2017 (2 503 ) 2 177 120 206 — Overførsel af frigjorte beløb til resultatreserven for 10. EUF fra tidligere EUF'er (7) (40) 47 — 0 Overførsel af frigjorte beløb til resultatreserven for 11. EUF fra tidligere EUF'er — — (112) 112 — Saldo PR. 31.12.2018 (2 509 ) 2 137 55 317 — Overførsel af frigjorte beløb til resultatreserven for 10. EUF fra tidligere EUF'er (1) (27) 28 — (0) Overførsel af frigjorte beløb til resultatreserven for 11. EUF fra tidligere EUF'er — — 181 (181) — Balance pr. 31.12.2019 (2 510 ) 2 109 265 136 —

Denne post omfatter midler, der er overført mellem aktive EUF'er.

Siden Cotonouaftalens ikrafttræden er alle uudnyttede midler fra tidligere aktive EUF'er overført til den senest åbnede EUF efter frigørelse. De midler, der overføres fra andre EUF'er, øger tildelingerne til den modtagende fond og reducerer den oprindelige fonds tildelinger. Midler, der er overført til resultatreserverne for 10. og 11. EUF kan kun anvendes til forpligtelser på de særlige betingelser, der er fastsat i de interne aftaler.

3. BEMÆRKNINGER TIL RESULTATOPGØRELSEN

INDTÆGTER

(mio. EUR) Bemærkning 2019 2018 Indtægter fra ikkekommercielle transaktioner 3.1 28 4 Indtægter fra kommercielle transaktioner 3.2 46 57 I alt 74 60

3.1. INDTÆGTER FRA IKKEKOMMERCIELLE TRANSAKTIONER

(mio. EUR) Bemærkning 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 2019 2018 Inddrivelse af udgifter 0 0 9 4 13 21 Inddrivelse af Stabex-midler — — 0 — 0 0 Samfinansiering — indtægter 3.1.1 — — 9 5 14 (17) I alt 0 0 18 10 28 4

De ikkekommercielle indtægter kan opdeles på forvaltningstype som følger:

(mio. EUR) 2019 2018 Direkte forvaltning Gennemføres af: Kommissionen 1 1 EU-delegationer 6 3 6 4 Indirekte forvaltning Gennemføres af: Tredjelande 15 (13) Internationale organisationer 5 12 Privatretlige enheder, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver 2 1 22 — I alt 28 4

3.1.1. Samfinansiering — indtægter

De modtagne samfinansieringsbidrag opfylder kriterierne for indtægter fra ikkekommercielle transaktioner, der er underlagt betingelser, og bør som sådan ikke have nogen indvirkning på resultatopgørelsen efter modtagelsen. Bidragene forbliver passiver (se bemærkning 2.6.1), indtil de betingelser, der er knyttet til de donerede midler, er opfyldt, dvs. indtil udgifterne er afholdt (se bemærkning 3.4). De dertil svarende beløb indregnes herefter i resultatopgørelsen som ikkekommercielle indtægter fra samfinansiering. Derfor er virkningen for regnskabsårets økonomiske resultat nul.

3.2. INDTÆGTER FRA KOMMERCIELLE TRANSAKTIONER

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 2019 2018 Finansielle indtægter (0) (0) 3 4 7 10 Andre indtægter 1 6 21 12 39 46 I alt 1 6 24 16 46 57

De finansielle indtægter omfatter primært renter pålagt indtægtsordrer, der ikke er betalt til tiden (6,6 mio. EUR) og renter pålagt forfinansieringer. Andre indtægter vedrører udelukkende valutakursgevinster. De tilsvarende valutakurstab opføres under andre udgifter (se bemærkning 3.6).

UDGIFTER

3.3. STØTTEINSTRUMENTER

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 2019 2018 Programmerbar bistand 0 (0) 295 1 824 2 119 2 001 Makroøkonomisk bistand — 29 — — 29 26 Sektorpolitik — 0 — — 0 2 AVS-interne projekter — 2 272 678 951 827 Katastrofebistand — 4 12 97 112 873 Institutionel bistand — — 0 7 7 18 Bidrag til trustfonde — — — 535 535 307 I alt 0 35 579 3 141 3 755 4 054

EUF's driftsudgifter omfatter forskellige støtteinstrumenter og kan inddeles i forskellige kategorier afhængig af, hvordan pengene udbetales og forvaltes.

Faldet under denne post er den kombinerede virkning af en stigning i udgifterne under 11. EUF (2018: 3 012 mio. EUR) og et fald i udgifterne under 10. EUF (2018: 984 mio. EUR). Dette stemmer overens med EUF's livscyklus og hænger også sammen med udviklingen i antallet af åbne kontrakter under disse EUF'er: 11. EUF var oppe i fulde omdrejninger i 2019, og der var således langt flere åbne kontrakter pr. 31. december 2019 med påløbne udgifter. Omvendt blev mange kontrakter afsluttet og lukket under 10. EUF i 2019, hvilket resulterede i færre påløbne udgifter under denne EUF.

Som bemærket ændrede udgifterne til støtteinstrumenter struktur under 11. EUF i forhold til 2018. Under denne EUF faldt udgifterne til katastrofebistand betydeligt (2018: 811 mio. EUR), mens udgifterne til programmerbar bistand, AVS-interne projekter og bidrag til trustfondene steg betydeligt (2018: 1 468 mio. EUR, henholdsvis 410 mio. EUR og 307 mio. EUR).

3.4. SAMFINANSIERINGSUDGIFTER

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 2019 2018 Samfinansiering — — 9 5 14 (17)

Denne post omfatter udgifter afholdt i forbindelse med samfinansieringsprojekter i 2019. Det bemærkes, at afholdte udgifter omfatter anslåede beløb vedrørende cut-off-proceduren (og dermed tilbageførsel af de anslåede beløb for sidste år).

De dertil svarende indtægter er bogført på resultatopgørelsen (se bemærkning 3.1.1).

Støtteinstrumenter og samfinansieringsudgifter fordelt på forvaltningstype

(mio. EUR) 2019 2018 Direkte forvaltning Gennemføres af: Kommissionen 86 122 EU-forvaltningsorganer (13) 31 Trustfonde 483 594 EU-delegationer 1 141 1 003 1 697 1 750 Indirekte forvaltning Gennemføres af: EIB og EIF 145 44 Internationale organisationer 1 003 920 Privatretlige enheder, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver 126 114 Offentligretlige organer 184 231 Tredjelande 613 977 EU-organer og offentlig-private partnerskaber 1 1 2 073 2 287 I alt 3 770 4 037

3.5. FINANSIERINGSOMKOSTNINGER

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 2019 2018 Nedskrivning af tilgodehavender 0 (2) 2 1 1 (7)

Denne post omfatter de anslåede udgifter til uinddrivelige beløb.

3.6. ANDRE UDGIFTER

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 2019 2018 Administrationsudgifter og IT-udgifter — — (41) 262 220 112 Hensættelser til tab og omkostninger — — — — — (4) Realiserede tab på varedebitorer — 2 1 1 3 1 Kurstab 1 6 21 9 37 39 I alt 1 8 (20) 272 260 148

Denne post omfatter primært støtteudgifter, dvs. administrative udgifter i forbindelse med planlægning og gennemførelse af EUF'er. Der er tale om udgifter til forberedelse, opfølgning, tilsyn og evaluering af projekter samt udgifter til IT-netværk, teknisk bistand osv.

4. EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER SAMT ANDRE VÆSENTLIGE OPLYSNINGER

4.1. EVENTUALAKTIVER

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2019 31.12.2018 Opfyldelsesgarantier — 10 5 0 15 11 Tilbageholdelsesgarantier — 5 4 — 9 7 I alt — 15 8 0 24 17

Der kræves en opfyldelsesgaranti for at sikre, at modtagerne af EUF-midler opfylder forpligtelserne i deres kontrakter med EUF.

Der anvendes kun tilbageholdelsesgarantier i bygge- og anlægskontrakter. Typisk tilbageholdes der 10 % af de foreløbige betalinger til modtagerne for at sikre, at kontrahenterne opfylder deres forpligtelser. De tilbageholdte beløb opføres som tilgodehavender. Forudsat at den ordregivende myndighed er indforstået, kan kontrahenten i stedet stille en tilbageholdelsesgaranti som dækning for de beløb, der ellers ville blive tilbageholdt af de foreløbige betalinger. De stillede garantier opføres som eventualaktiver.

Hvad angår kontrakter, der er underlagt indirekte forvaltning, tilhører garantierne en anden ordregivende myndighed end EUF, og de oplyses således ikke af EUF.

4.2. ANDRE VÆSENTLIGE OPLYSNINGER

4.2.1. Udestående forpligtelser, der endnu ikke er udgiftsført

Det beløb, der er anført nedenfor, er de uindfriede forpligtelser minus dertil knyttede beløb, som er medtaget som udgifter i resultatopgørelsen. De uindfriede forpligtelser udgør forpligtelser, for hvilke der endnu ikke er sket betaling og/eller frigørelse. Det er den normale følge af flerårige programmer.

(mio. EUR) 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2019 31.12.2018 Udestående forpligtelser, der endnu ikke er udgiftsført (0) 42 576 7 946 8 564 9 071

Pr. 31. december 2019 udgjorde uindfriede forpligtelser på budgettet 10 270 mio. EUR (2018: 10 616 mio. EUR).

5. STYRING AF FINANSIELLE RISICI

Følgende oplysninger om EUF's styring af finansielle risici vedrører de likviditetstransaktioner, som Kommissionen udfører på EUF's vegne med henblik på anvendelse af dens midler.

5.1. POLITIKKER FOR RISIKOSTYRING OG -SIKRING

Vilkårene og principperne for styringen af likviditetstransaktionerne er fastlagt i finansforordningen for 11. EUF og i den interne aftale.

Som følge af ovennævnte forordning finder følgende hovedprincipper anvendelse:

a) Medlemsstaterne indbetaler EUF-bidragene på særlige konti, som er åbnet i den enkelte medlemsstats seddelbank eller i et af medlemsstaten udpeget pengeinstitut. Bidragene bliver stående på disse særlige konti, indtil EUF har brug for dem til betalinger.

b) Medlemsstaternes bidrag indbetales i euro, hvorimod EUF-betalingerne udstedes i euro og andre valutaer.

c) Bankkonti, som Kommissionen har åbnet på EUF's vegne, må ikke gå i minus.

Ud over de særlige konti findes der en række andre konti, som Kommissionen åbner på EUF's vegne i forskellige pengeinstitutter (centralbanker og forretningsbanker), og som anvendes til at foretage betalinger og modtage andre indbetalinger end medlemsstaternes budgetbidrag.

Likviditets- og betalingstransaktionerne er i vid udstrækning automatiseret og baseret på moderne informationssystemer. Der anvendes specifikke procedurer for at sikre systemsikkerheden og opsplitning af opgaverne i tråd med finansforordningen, Kommissionens interne kontrolstandarder og revisionsprincipper.

Der foreligger et sæt skriftlige retningslinjer og procedurer for forvaltningen af likviditets- og betalingstransaktionerne med det formål at reducere finansielle og operationelle risici og sikre et hensigtsmæssigt kontrolniveau. Retningslinjerne og procedurerne omfatter forskellige operationelle områder, og det kontrolleres regelmæssigt, at de overholdes.

5.2. VALUTARISIKO

EUF's eksponering for valutarisici ved årets udgang — nettostilling

(mio. EUR) 31.12.2019 31.12.2018 USD GBP DKK SEK EUR Andet I alt USD GBP DKK SEK EUR Andet I alt Finansielle aktiver Tilgodehavender og inddrivelige beløb — — — — 115 8 123 63 — 0 — 67 8 138 Kontanter og andre likvide midler 1 — — — 1 178 — 1 179 1 0 — — 386 — 387 1 — — — 1 293 8 1 302 64 0 0 — 453 8 525 Finansielle forpligtelser Langfristede finansielle forpligtelser — — — — (19) — (19) — — — — (18) — (18) Gældsforpligtelser (7) — — — (509) — (516) (1) — — — (218) (22) (241) (7) — — — (528) — (535) (1) — — — (236) (22) (259) I alt (6) — — — 765 8 767 63 0 0 — 217 (14) 267

Alle bidrag føres i euro, og der købes kun andre valutaer, når det er nødvendigt af hensyn til en betaling. EUF's likviditetstransaktioner er således ikke udsat for valutarisici.

5.3. RENTERISIKO

EUF optager ikke lån og er derfor ikke udsat for nogen renterisiko.

EUF oppebærer imidlertid renter af indeståender på de forskellige bankkonti. Kommissionen sørger derfor på EUF's vegne ved hjælp af forskellige foranstaltninger for, at de oppebårne renter retmæssigt afspejler markedsrenten og eventuelle udsving.

Hver medlemsstat indbetaler sit bidrag til EUF til en særlig konto i et af medlemsstaten designet pengeinstitut. Eftersom den forrentning, der anvendes på nogle af disse konti, på nuværende tidspunkt kan være negativ, anvendes der særlige forvaltningsprocedurer for kontanter med henblik på at minimere saldiene på de pågældende konti. I overensstemmelse med Rådets forordning (EU) 2016/888 (6) afholdes omkostninger ved negativ forrentning af den relevante medlemsstat.

Dag-til-dag-indeståender i forretningsbanker forrentes ved hjælp af en dag-til-dag-rente. Forrentningen af indeståender på disse konti sker ved hjælp af en flydende markedsrente, hvorpå der anvendes en kontraktfastsat margen (positiv eller negativ). For de fleste af kontiene beregnes renten ved hjælp af en markedsreferencerente og tilpasses efter udsvingene i denne sats. EUF løber således ikke nogen risiko, som kunne bevirke, at dens indeståender forrentes med en lavere rente end markedsrenten.

5.4. KREDITRISIKO (MODPARTSRISIKO)

Finansielle aktiver, som hverken er forfaldne eller værdiforringede

(mio. EUR) I alt Hverken forfalden eller værdiforringet Forfalden, men ikke værdiforringet < 1 år 1-5 år > 5 år Kommercielle tilgodehavender og ikkekommercielle inddrivelige beløb 123 100 16 7 — I alt pr. 31.12.2019 123 100 16 7 — Kommercielle tilgodehavender og ikkekommercielle inddrivelige beløb 138 121 12 5 — I alt pr. 31.12.2018 138 121 12 5 —





Finansielle aktiver pr. risikokategori

(mio. EUR) 31.12.2019 31.12.2018 Tilgodehavender Kontanter I alt Tilgodehavender Kontanter I alt Modparter med ekstern kreditvurdering Højeste og høj 7 958 965 5 303 308 Øverste mellem — 220 220 — 80 80 Nederste mellem — 1 1 — 4 4 Uden for investeringsklasse — 0 0 — 0 0 7 1 179 1 186 5 387 391 Modparter uden ekstern kreditvurdering Gruppe 1 (debitorer uden fortilfælde af misligholdelse) 116 0 116 133 0 134 Gruppe 2 (debitorer med fortilfælde af misligholdelse) — — — — — — I alt 116 0 116 133 0 134 I alt 123 1 179 1 302 138 387 525

Midler i kategorierne »Uden for investeringsklasse« og investeringsklasse »Nederste mellem« vedrører hovedsageligt medlemsstaternes bidrag til EUF, der er indbetalt til de særlige konti, som medlemsstaterne har åbnet i henhold til artikel 20, stk. 3, i finansforordningen for EUF. I henhold til denne forordning bliver bidragene stående på disse særlige konti, indtil der skal foretages betalinger.

De fleste af EUF's likvide midler står på specialkonti oprettet af medlemsstaterne med henblik på betaling af deres bidrag i overensstemmelse med finansforordningen for EUF. Størstedelen af disse konti er oprettet hos medlemsstaternes statskasse eller centralbank. Disse institutioner udgør den laveste modpartsrisiko for EUF (risikoen er i forhold til dens medlemsstater).

Med hensyn til den del af EUF's likvide midler, der står i forretningsbanker med henblik på betalinger, overføres pengene til disse konti først, når der er brug for dem, og overførslerne styres automatisk af Kommissionens styringssystem for likvide midler. På de enkelte konti står der et minimum af kontanter, som er fastsat efter de gennemsnitlige daglige betalinger, der finder sted over kontiene. Beløbene, der står på disse konti fra dag til dag, er således hele tiden beskedne, hvilket er med til at begrænse EUF's risiko.

Hertil kommer, at forretningsbankerne udvælges ved hjælp af nogle særlige retningslinjer, hvorved modpartsrisikoen for EUF mindskes yderligere.

Samtlige forretningsbanker udvælges efter en udbudsprocedure. For at kunne deltage i udbudsproceduren kræves en kortfristet kreditrating på mindst Moody's P-1 eller tilsvarende (S&P A-1 eller Fitch F1). Der kan under særlige og behørigt begrundede omstændigheder accepteres et lavere niveau.

5.5. LIKVIDITETSRISIKO

Løbetidsanalyse af finansielle forpligtelser efter kontraktlig løbetid

(mio. EUR) < 1 år 1-5 år > 5 år I alt Finansielle forpligtelser 516 2 17 535 I alt pr. 31.12.2019 516 6 22 516 Finansielle forpligtelser 241 7 11 259 I alt pr. 31.12.2018 241 7 11 259

EUF's budgetprincipper sikrer, at der generelt i budgetperioden altid er tilstrækkelige likvide midler til gennemførelsen af betalinger. Medlemsstaternes samlede bidrag er således lig med de samlede betalingsbevillinger i en given budgetperiode.

Medlemsstaterne indbetaler imidlertid deres bidrag til EUF i tre årlige rater, hvorimod betalingerne er sæsonbestemte.

For at sikre at der altid er tilstrækkeligt med likvide midler til de betalinger, der skal gennemføres i en given måned, udveksles der regelmæssigt oplysninger om likviditetssituationen mellem Kommissionens kasse og de afdelinger, der afholder udgifterne.

Herudover anvendes der i EUF's finanstransaktioner nogle automatiske likviditetsstyringsredskaber til at sikre, at der er tilstrækkelig med likviditet på EUF's bankkonti fra dag til dag.

6. OPLYSNINGER OM TILKNYTTEDE PARTER

EUF's tilknyttede parter er EU's Bêkoutrustfond, EU's trustfond for Afrika og Kommissionen. Transaktioner med disse enheder finder sted som led i EUF's almindelige transaktioner, og der er i dette tilfælde ikke behov for specifikke oplysningskrav for disse transaktioner i henhold til EU's regnskabsregler.

EUF har ingen egen ledelse, idet den forvaltes af Kommissionen. Vederlag og tillæg til nøglepersoner i EU's ledelse, herunder Kommissionen, er offentliggjort i EU's konsoliderede årsregnskab i afsnit 7.2 »Vederlag og tillæg til nøglepersoner i ledelsen«.

7. BEGIVENHEDER EFTER BALANCEDAGEN

På tidspunktet for fremsendelsen af dette midlertidige regnskab havde EUF's regnskabsfører hverken kendskab til eller fået meddelelse om nogen væsentlige elementer, som krævede opførelse under dette punkt, bortset fra for så vidt angår det spørgsmål, der er fremhævet nedenfor. Årsregnskabet og de dertil knyttede bemærkninger er udarbejdet ved hjælp af de senest foreliggende oplysninger, hvilket fremgår af ovenstående.

Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union

Den 1. februar 2020 trådte Det Forenede Kongerige ud af Den Europæiske Union. Efter indgåelsen af aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab (»udtrædelsesaftalen«) mellem de to parter forpligtede Det Forenede Kongerige sig til at betale alle sine forpligtelser i henhold til den gældende flerårige finansielle ramme (FFR) samt tidligere finansielle forpligtelser, som om landet stadig var en medlemsstat.

Det fremgår af udtrædelsesaftalen, at Det Forenede Kongerige forbliver part i EUF indtil ophøret af 11. EUF og alle tidligere aktive EUF'er, og at landet i den forbindelse skal opfylde de samme forpligtelser som de øvrige medlemsstater i den interne aftale om oprettelse af EUF samt de forpligtelser, der følger af tidligere EUF'er frem til deres ophør. Landet kan deltage som observatør uden stemmeret i EUF-Udvalget.

Det fremgår også af udtrædelsesaftalen, at Det Forenede Kongeriges andel af beløb fra projekter under 10. EUF eller tidligere EUF'er, som der ikke er indgået forpligtelser for, eller som er blevet frigjort på datoen for aftalens ikrafttræden, ikke genanvendes. Det samme gælder Det Forenede Kongeriges andel af midler, der ikke er indgået forpligtelser for, eller der er blevet frigjort under 11. EUF efter den 31. december 2020.

På tidspunktet for fremsendelsen af dette midlertidige regnskab og i lyset af den indgåede udtrædelsesaftale, som allerede er trådt i kraft, er der ingen finansiel virkning for EUF's årsregnskab for 2019.

Coronavirus 2019 (covid-19)

I første kvartal af 2020 har coronavirusudbruddet haft enorme globale virkninger, herunder på de finansielle markeder, hvor der har været betydelige fald i alle større indekser. Dette har ført til øget volatilitet i værdien af finansielle instrumenter indregnet til dagsværdi, herunder instrumenter, der er opført på EDF's balance. Som en ikkeregulerende begivenhed kræver coronavirusudbruddet ikke regulering af de indberettede tal. I efterfølgende rapporteringsperioder vil covid-19 sandsynligvis påvirke indregningen og målingen af visse aktiver og forpligtelser i årsregnskabet. På grundlag af de oplysninger, der forelå på tidspunktet for fremsendelsen af dette midlertidige regnskab, kan der ikke foretages et pålideligt skøn over den økonomiske virkning af coronavirusudbruddet.

8. AFSTEMNING AF DET ØKONOMISKE RESULTAT OG BUDGETRESULTATET

Regnskabsårets økonomiske resultat er beregnet på grundlag af periodiseret regnskabsførelse. Budgetresultatet er derimod baseret på kasseregnskabsprincippet. Da både det økonomiske resultat og budgetresultatet dækker de samme underliggende operationelle transaktioner, er det en nyttig metode til at kontrollere, at de stemmer overens. Tabellen nedenfor viser denne afstemning fordelt på indtægts- og udgiftsposter, idet de vigtigste afstemte beløb fremhæves. Bemærkningerne til tabellen indeholder yderligere oplysninger om de vigtigste afstemningsposter.

(mio. EUR) 2019 2018 ÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT (3 956 ) (4 118 ) Indtægter Fordringer, der ikke har nogen betydning for budgetresultatet — (1) Fordringer, som er konstateret i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet (16) (11) Fordringer, som er konstateret i tidligere år, og som er inddrevet i regnskabsåret 23 11 Nettoresultat af forfinansiering 53 36 Periodiserede indtægter (netto) (67) (39) Andet (3) (1) Udgifter Regnskabsårets udgifter, som endnu ikke er betalt 107 115 Udgifter fra tidligere år, som er afholdt i regnskabsåret (672) (366) Nettoresultat af forfinansiering (44) (179) Periodiserede udgifter (netto) 719 484 REGNSKABSÅRETS BUDGETRESULTAT (3 856 ) (4 069 )

8.1. AFSTEMNINGSPOSTER — INDTÆGTER

Et regnskabsårs budgetindtægter svarer til de indtægter, der i løbet af regnskabsåret inddrives på grundlag af de konstaterede fordringer, og de beløb, der inddrives på grundlag af fordringer konstateret i tidligere regnskabsår.

Fordringer, der ikke har nogen betydning for budgetresultatet, medtages i regnskabsårets økonomiske resultat, men kan ud fra et budgetmæssigt synspunkt ikke betragtes som indtægter, eftersom det indbetalte beløb overføres til reserver, og der ikke på ny kan indgås forpligtelser for dette beløb uden en rådsafgørelse.

Ved afstemning skal de fordringer, der konstateres i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet, trækkes fra det økonomiske resultat, idet de ikke udgør en del af budgetindtægterne. Fordringer, der er konstateret i tidligere år og inddrevet i regnskabsåret, skal derimod lægges til det økonomiske resultat ved afstemningen.

Nettoresultatet af forfinansieringen fremstår efter clearing af forfinansieringsbeløbene inddrevet hos støttemodtagerne. Disse indbetalinger udgør budgetindtægter, men har ikke nogen betydning for det økonomiske resultat og skal derfor ved afstemning lægges til resultatet.

De periodiserede nettoindtægter består hovedsagelig af periodeafgrænsningsposter opstillet med henblik på cut-off-proceduren ved årets udgang. Det er kun nettoresultatet, dvs. fastlagte, men endnu ikke modtagne indtægter for regnskabsåret minus tilbageførsel af fastlagte, men endnu ikke modtagne indtægter fra tidligere år, der tages i betragtning.

8.2. AFSTEMNINGSPOSTER — UDGIFTER

Endnu ikke betalte udgifter for regnskabsåret skal medtages af hensyn til afstemningen, eftersom de indgår i det økonomiske resultat, men ikke udgør en udgift på budgettet. Udgifter fra tidligere år, som er afholdt i regnskabsåret, skal derimod ved afstemning trækkes fra det økonomiske resultat, eftersom de udgør en del af regnskabsårets budgetudgifter, men ikke har nogen betydning for det økonomiske resultat eller fører til et fald i udgifterne i tilfælde af korrektioner.

Indtægter, der stammer fra annullerede betalinger, har ingen betydning for det økonomiske resultat, men derimod for budgetresultatet.

Nettoresultatet af forfinansieringen er en kombination af de nye forfinansieringsbeløb, der er betalt i det aktuelle regnskabsår (og opført som en budgetudgift i det pågældende år), og frigørelsen af den forfinansiering, der er betalt i det aktuelle regnskabsår eller i tidligere regnskabsår ved godkendelse af støtteberettigede omkostninger. Sidstnævnte repræsenterer en udgift i periodiseringsmæssig forstand, men ikke i budgetregnskabet, idet betalingen af den oprindelige forfinansiering allerede blev betragtet som en budgetudgift på betalingstidspunktet.

Periodiserede nettoudgifter består hovedsagelig af periodeafgrænsningsposter opstillet med henblik på cut-off-proceduren ved årets udgang, dvs. støtteberettigede udgifter, som modtagere af EUF-midler har afholdt, men som de endnu ikke har indberettet til EUF. Det er kun nettoresultatet, dvs. periodiserede udgifter fra regnskabsåret minus tilbageførsel af periodiserede udgifter fra tidligere år, der tages i betragtning.

ÅRSREGNSKAB FOR EU-TRUSTFONDE, DER ER INTEGRERET I EUF

ÅRSREGNSKAB FOR EU's BÊKOUTRUSTFOND 2019 (7)

BAGGRUNDSOPLYSNINGER OM EU'S BÊKOUTRUSTFOND

Generelle baggrundsoplysninger om EU's trustfonde

I henhold til artikel 234 og 235 i forordningen om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (i det følgende benævnt »EU-finansforordningen«) (8) og artikel 35 i finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond (i det følgende benævnt »finansforordningen for EUF«) (9) er Kommissionen bemyndiget til at oprette trustfonde for foranstaltninger udadtil (i det følgende benævnt »EU-trustfonde«). EU-trustfonde oprettes i henhold til en aftale, der indgås med andre donorer, med henblik på akutte nødhjælpsforanstaltninger og efterfølgende foranstaltninger, der er nødvendige for at reagere på en krise, eller på tematiske foranstaltninger.

EU-trustfonde oprettes ved en afgørelse truffet af Europa-Kommissionen efter høring eller godkendelse af Europa-Parlamentet og Rådet. Denne afgørelse indeholder den konstitutive aftale, der er indgået med andre donorer.

EU-trustfonde må kun oprettes og gennemføres på følgende betingelser:

— Unionens indsats indeholder en merværdi: Trustfondenes målsætninger kan, navnlig på grund af deres omfang eller potentielle virkninger, bedre nås på EU-plan end på nationalt plan, og anvendelsen af de eksisterende finansieringsinstrumenter ville ikke være tilstrækkelig til at nå Unionens politikmål.

— Trustfondene tilvejebringer klar politisk synlighed for Unionen og forvaltningsmæssige fordele samt bedre kontrol fra Unionens side med risici og udbetalinger af Unionens og andre donorers bidrag.

— Trustfondene duplikerer ikke andre eksisterende finansieringskanaler eller lignende instrumenter uden at tilføje noget nyt.

— Trustfondenes målsætninger tilpasses målsætningerne for det EU-instrument eller den EU-budgetkonto, som de finansieres over.

For hver EU-trustfond oprettes en bestyrelse med Kommissionen som formand for at sikre en retfærdig repræsentation af donorerne og for at træffe afgørelse om anvendelsen af midlerne. Bestyrelsen omfatter en repræsentant for hver af de medlemsstater, der ikke bidrager, som observatør. Reglerne for bestyrelsens sammensætning og vedtægterne er fastlagt i aftalen om oprettelse af EU-trustfonden.

EU-trustfonde oprettes med en begrænset varighed, som fastlægges i aftalen om oprettelse. Denne varighed kan forlænges på anmodning fra trustfondens bestyrelse og efter at Kommissionen har fremlagt en rapport, der begrunder forlængelsen. Europa-Parlamentet og/eller Rådet kan anmode Kommissionen om at indstille bevillingerne til trustfonden eller revidere den konstitutive retsakt med henblik på trustfondens afvikling.

Hvervet som EU-trustfondenes regnskabsfører varetages af Kommissionens regnskabsfører. Regnskabsføreren er ansvarlig for fastlæggelsen af regnskabsprocedurer og en kontoplan, der er fælles for alle EU's trustfonde. Kommissionens interne revisor, OLAF og Revisionsretten har samme beføjelser i forhold til EU-trustfonde som i forhold til andre foranstaltninger, der forestås af Kommissionen. EU-trustfondene underkastes hvert år en uafhængig ekstern revision.

Nuværende EU-trustfonde

Kommissionen driver i øjeblikket fire EU-trustfonde:

— Bêkoutrustfonden har til formål at yde bistand til alle aspekter af Den Centralafrikanske Republiks arbejde for at komme ud af krisen og genopbygning af landet. Oprettet den 15. juli 2014

— Madadtrustfonden er en regional MADAD oprettet som reaktion på den syriske krise. Oprettet den 15. december 2014

— Trustfonden for Afrika er EU's Nødtrustfond for Stabilitet og Håndtering af de Grundlæggende Årsager til Irregulær Migration og til Fordrivelse af Personer i Afrika. Oprettet den 12. november 2015

— Trustfonden for Colombia støtter gennemførelsen af fredsaftalen i forbindelse med tidlige genopretnings-/stabiliseringsbestræbelser oven på konflikten. Oprettet den 12. december 2016.

EU's Bêkoutrustfond

EU's første multidonortrustfond, kaldet Bêkou, som betyder »håb« på sango, blev oprettet af Kommissionen (repræsenteret ved GD DEVCO og GD ECHO samt EU-Udenrigstjenesten) og tre EU-medlemsstater (Tyskland, Frankrig og Nederlandene) den 15. juli 2014 med det formål at fremme stabilisering og genopbygning i Den Centralafrikanske Republik. Fonden er oprettet for en periode på maksimalt 60 måneder. I maj 2019 godkendte EU en forlængelse af Bêkoutrustfonden indtil december 2020, og trustfonden vil således have en varighed på 78 måneder.

Bêkoutrustfondens bestyrelse og operationelle udvalg består af repræsentanter for donorerne, Kommissionen og observatører. Bestyrelsen vedtager og reviderer trustfondens strategi. Den samles mindst en gang om året.

Det operationelle udvalg vurderer, godkender og fører tilsyn med gennemførelsen af de aktioner, der finansieres af trustfonden. Det godkender desuden dens årsregnskaber og årsrapporter vedrørende aktiviteter finansieret af trustfonden.

Årsregnskab for EU's Bêkoutrustfond

I henhold til artikel 8 i aftalen om oprettelse af Den Europæiske Unions trustfond for Den Centralafrikanske Republik, »EU's Bêkoutrustfond«, og artikel 11.2.1 i den konstitutive aftale, består årsregnskabet af to dele: 1) årsberetningen, som trustfondens forvalter er ansvarlig for, og 2) årsregnskabet, der udarbejdes af Kommissionens regnskabsfører, der i henhold til samme artikel også er trustfondens regnskabsfører.

I henhold til artikel 8 i den konstitutive aftale udarbejdes årsregnskabet i overensstemmelse med den regnskabspraksis, der er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører, dvs. EU's regnskabsregler, som tager udgangspunkt i de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (IPSAS).

Årsregnskabet er underlagt uafhængig ekstern revision, og trustfondens forvalter fremlægger sammen med regnskabsføreren det endelige årsregnskab for det administrative udvalg til vedtagelse (artikel 8.3.4, litra c)).

Årsregnskabet for Bêkoutrustfonden er konsolideret i årsregnskabet for Den Europæiske Udviklingsfond.

Årets højdepunkter

Siden Bêkoutrustfondens oprettelse i juli 2014 er der vedtaget 19 programmer, og den er nået ud til mere end 2,5 mio. modtagere. Programmerne skal hjælpe Den Centralafrikanske Republik (CAR) og dens befolkning i kølvandet på krisen i 2013. Bêkoutrustfondens målsætninger er mere specifikt at sikre adgang til basale tjenester (navnlig sundhed, vand og sanitet), støtte økonomisk genopretning og jobskabelse og fremme social samhørighed og forsoning.

Til trods for en demokratisk valgt regering og undertegnelsen af en fredsaftale i februar 2019 er sikkerhedssituationen i Den Centralafrikanske Republik fortsat meget usikker. I en så kompleks og skrøbelig situation udnytter Bêkoutrustfonden sine komparative fordele qua sin fleksibilitet og evne til at tilpasse sig skiftende omstændigheder. Samtidig er Bêkoutrustfonden det eneste instrument, der hjælper med at øge såvel befolkningens som statens modstandskraft gennem sammenkobling af nødhjælp, rehabilitering og udvikling (LRRD).

I maj 2019 godkendte EU i lyset af den nuværende situation i Den Centralafrikanske Republik en forlængelse af Bêkoutrustfonden indtil december 2020, og trustfonden vil således have en varighed på 78 måneder i stedet for 60 måneder. Den officielle procedure, som omfatter høring af Europa-Parlamentet og Rådet, blev igangsat i december 2018 på baggrund af en officiel anmodning fra trustfondens bestyrelse.

Operationelle højdepunkter i 2019:

— I maj vedtog Bêkoutrustfonden efter undertegnelsen af fredsaftalen en ny tværsektoriel aktion til støtte for den socioøkonomiske genopretning i den sydøstlige del af landet, som er et område, der tidligere var utilgængeligt. Formålet med denne aktion er at forny den sociale kontrakt mellem staten og befolkningen ved at støtte den økonomiske genopretning, genetablere basale sundheds-, vandforsynings- og sanitetstjenester, fremme dialog og social samhørighed og styrke de lokale myndigheder og omstruktureringen af staten. Budgettildeling: 18 mio. EUR.

— I oktober vedtog Bêkoutrustfonden et program til støtte for og fremme af iværksætteri i by- og landområder med et samlet budget på 15 mio. EUR. Der blev også vedtaget en ny facilitet for teknisk bistand og kommunikation. Bêkoutrustfonden forhøjede desuden budgettet for tre igangværende aktioner inden for sundhed (yderligere 21,76 mio. EUR), ligestilling (yderligere 0,5 mio. EUR) og socioøkonomisk rehabilitering (yderligere 0,78 mio. EUR).

— Efter forlængelsen af Bêkoutrustfonden blev den operationelle strategi for 2019-2020 vedtaget af bestyrelsen i november. I strategien identificeres tre brede interventionssektorer, der fortsat er relevante for Bêkoutrustfonden: i) sociale sektorer (hovedsagelig sundhed og vand og sanitet), ii) aktioner til fremme af økonomisk modstandsdygtighed og genopretning, og iii) en styrket støtte til omstruktureringen af staten og til forsoningsbestræbelser.

— Projekterne under Bêkoutrustfonden var præget af den ustabile sikkerhedssituation (lokaliserede konflikter i Bangui og baglandet efterfulgt af perioder med relativ stabilitet), men også af den styrkede koordinering mellem regeringen, partnere og humanitære aktører.

På det finansielle plan beløb tilsagnene fra trustfondens bidragydere sig til næsten 296 mio. EUR ved udgangen af 2019. Det er en stigning på 53 mio. EUR sammenlignet med 2018. 31 mio. EUR ud af disse 295 mio. EUR mangler stadig at blive bekræftet.

I 2019 undertegnede Bêkoutrustfonden 11 nye kontrakter for et samlet beløb på mere end 28 mio. EUR. Disse bidrager til gennemførelsen af trustfondens programmer, som sigter mod at styrke sundheden, øge modstandskraften og jobskabelsen i landdistrikter, bringe regioner ud af isolation og styrke den økonomiske genopretning.

Sidst, men ikke mindst, blev der udbetalt næsten 32 mio. EUR i 2019 udover de betalinger, der er foretaget i de foregående år, og de samlede udbetalinger er nået op på næsten 151 mio. EUR siden trustfondens oprettelse.

I årsregnskabet ses virkningerne af ovennævnte aktiviteter især på posterne:

— Forfinansiering: et fald på 11 405 000 EUR som følge af indregningen af åbne beløb ved udgangen af 2018 i løbet af 2019 og et fald i udbetalte forskud.

— Kontanter og andre likvide midler: en stigning på 3 506 000 EUR (se pengestrømsopgørelse), som primært skyldes faldende forfinansieringer som nævnt ovenfor.

BALANCEN

(1000 EUR) Bemærkning 31.12.2019 31.12.2018 LANGFRISTEDE AKTIVER Forfinansiering 3 273 3 443 3 273 3 443 KORTFRISTEDE AKTIVER Forfinansiering 18 312 29 546 Kommercielle tilgodehavender og ikkekommercielle inddrivelige beløb 1 853 1 138 Kontanter og andre likvide midler 17 432 13 926 37 597 44 611 AKTIVER I ALT 40 870 48 054 LANGFRISTEDE FORPLIGTELSER Finansielle forpligtelser (29 727 ) (42 737 ) (29 727 ) (42 737 ) KORTFRISTEDE FORPLIGTELSER Gældsforpligtelser (10) (918) Periodeafgrænsningsposter (11 133 ) (4 399 ) (11 143 ) (5 317 ) FORPLIGTELSER I ALT (40 870 ) (48 054 ) NETTOAKTIVER — — MIDLER OG RESERVER Bidrag fra medlemmer — — Akkumuleret overskud — — Regnskabsårets økonomiske resultat — — NETTOAKTIVER — —

RESULTATOPGØRELSE

(1000 EUR) Bemærkning 2019 2018 INDTÆGTER Indtægter fra ikkekommercielle transaktioner Indtægter fra donationer 48 343 33 682 Inddrivelse af udgifter 68 — 48 410 33 682 Indtægter fra kommercielle transaktioner Finansielle indtægter (2) 1 (2) 1 Indtægter i alt 48 408 33 683 UDGIFTER Driftsudgifter (47 620 ) (32 825 ) Andre udgifter (789) (858) Udgifter i alt (48 408 ) (33 683 ) ÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT — —

PENGESTRØMSOPGØRELSE

(1000 EUR) 2019 2018 (Stigning)/fald i forfinansiering 11 405 (24 839 ) (Stigning)/fald i kommercielle tilgodehavender og ikkekommercielle inddrivelige beløb (715) (261) Stigning/(fald) i finansielle forpligtelser (13 010 ) (1 982 ) Stigning/(fald) i gældsforpligtelser (908) 202 Stigning(fald) i periodeafgrænsningsposter 6 734 863 NETTOPENGESTRØMME 3 506 (26 017 ) Nettostigning/(nettofald) i kontanter og andre likvide midler 3 506 (26 017 ) Kontanter og andre likvide midler ved årets start 13 926 39 943 Kontanter og andre likvide midler ved årets udgang 17 432 13 926

ÅRSREGNSKAB FOR EU-TRUSTFONDEN FOR AFRIKA 2019 (10)

BAGGRUNDSOPLYSNINGER OM TRUSTFONDEN FOR AFRIKA

Generelle baggrundsoplysninger om EU-trustfondene

I henhold til artikel 234 og 235 i forordningen om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (i det følgende benævnt »EU-finansforordningen«) (11) og artikel 35 i finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond (i det følgende benævnt »finansforordningen for EUF«) (12) er Kommissionen bemyndiget til at oprette trustfonde for foranstaltninger udadtil (i det følgende benævnt »EU-trustfonde«). EU-trustfonde oprettes i henhold til en aftale, der indgås med andre donorer, med henblik på akutte nødhjælpsforanstaltninger og efterfølgende foranstaltninger, der er nødvendige for at reagere på en krise, eller på tematiske foranstaltninger.

EU-trustfonde oprettes ved en afgørelse truffet af Europa-Kommissionen efter høring eller godkendelse af Europa-Parlamentet og Rådet. Denne afgørelse indeholder den konstitutive aftale, der er indgået med andre donorer.

EU-trustfonde må kun oprettes og gennemføres på følgende betingelser:

— Unionens indsats indeholder en merværdi: Trustfondenes målsætninger kan, navnlig på grund af deres omfang eller potentielle virkninger, bedre nås på EU-plan end på nationalt plan, og anvendelsen af de eksisterende finansieringsinstrumenter ville ikke være tilstrækkelig til at nå Unionens politikmål.

— Trustfondene tilvejebringer klar politisk synlighed for Unionen og forvaltningsmæssige fordele samt bedre kontrol fra Unionens side med risici og udbetalinger af Unionens og andre donorers bidrag.

— Trustfondene duplikerer ikke andre eksisterende finansieringskanaler eller lignende instrumenter uden at tilføje noget nyt.

— Trustfondenes målsætninger tilpasses målsætningerne for det EU-instrument eller den EU-budgetkonto, som de finansieres over.

For hver EU-trustfond oprettes en bestyrelse med Kommissionen som formand for at sikre en retfærdig repræsentation af donorerne og for at træffe afgørelse om anvendelsen af midlerne. Bestyrelsen omfatter en repræsentant for hver af de medlemsstater, der ikke bidrager, som observatør. Reglerne for bestyrelsens sammensætning og vedtægterne er fastlagt i aftalen om oprettelse af EU-trustfonden.

EU-trustfonde oprettes med en begrænset varighed, som fastlægges i aftalen om oprettelse. Denne varighed kan forlænges på anmodning fra trustfondens bestyrelse og efter at Kommissionen har fremlagt en rapport, der begrunder forlængelsen. Europa-Parlamentet og/eller Rådet kan anmode Kommissionen om at indstille bevillingerne til EUTF'en eller revidere den konstitutive retsakt med henblik på trustfondens afvikling.

Hvervet som EU-trustfondenes regnskabsfører varetages af Kommissionens regnskabsfører. Regnskabsføreren er ansvarlig for fastlæggelsen af regnskabsprocedurer og en kontoplan, der er fælles for alle EU's trustfonde. Kommissionens interne revisor, OLAF og Revisionsretten har samme beføjelser i forhold til EU-trustfonde som i forhold til andre foranstaltninger, der forestås af Kommissionen. EU-trustfondene underkastes hvert år en uafhængig ekstern revision.

Nuværende EU-trustfonde

Kommissionen driver i øjeblikket fire EU-trustfonde:

— Bêkoutrustfonden har til formål at yde bistand til alle aspekter af Den Centralafrikanske Republiks arbejde for at komme ud af krisen og genopbygning af landet. Oprettet den 15. juli 2014

— Madadtrustfonden er en regional MADAD oprettet som reaktion på den syriske krise. Oprettet den 15. december 2014

— Trustfonden for Afrika er EU's Nødtrustfond for Stabilitet og Håndtering af de Grundlæggende Årsager til Irregulær Migration og til Fordrivelse af Personer i Afrika. Oprettet den 12. november 2015

— Trustfonden for Colombia støtter gennemførelsen af fredsaftalen i forbindelse med tidlige genopretnings-/stabiliseringsbestræbelser oven på konflikten. Oprettet den 12. december 2016.

Trustfonden for Afrika

Den Europæiske Unions Nødtrustfond for Stabilitet og Håndtering af de Grundlæggende Årsager til Irregulær Migration og til Fordrivelse af Personer i Afrika (»Trustfonden for Afrika«) blev oprettet den 12. november 2015 på Vallettatopmødet om migration. Hovedformålene med denne fond er at støtte alle aspekter med hensyn til stabilitet og bidrage til en bedre migrationsforvaltning samt tackle de underliggende årsager til destabilisering, tvungen fordrivelse og ulovlig migration, navnlig ved at fremme resiliens, økonomiske og lige muligheder, sikkerhed og udvikling samt at sætte ind over for menneskerettighedskrænkelser.

Trustfonden opererer i tre primære geografiske områder, nemlig Sahelregionen og området omkring Tchad Sø-Bassinet, Afrikas Horn og Nordafrika. Nabolandene til de lande, der kan modtage bistand, kan få gavn af trustfondens projekter efter en konkret og individuel vurdering. Trustfonden er oprettet med en begrænset varighed, indtil den 31. december 2020, for på kort og mellemlang sigt at tilvejebringe løsninger på de udfordringer, der er i regionen. Trustfonden forvaltes fra Bruxelles.

Bestyrelsen og det operationelle udvalg i trustfonden for Afrika består af repræsentanter for donorerne og Kommissionen samt repræsentanter for ikkebidragsydende EU-medlemsstater, myndigheder fra støtteberettigede lande og regionale organisationer som observatører.

Bestyrelsen fastlægger og reviderer trustfondens strategi. Den samles mindst en gang om året.

Det operationelle udvalg vurderer, godkender og fører tilsyn med gennemførelsen af de aktioner, der finansieres af trustfonden. Det godkender desuden dens årsregnskaber og årsrapporter vedrørende aktiviteter finansieret af trustfonden.

Årsregnskab for Trustfonden for Afrika

I henhold til artikel 7 i aftalen om oprettelse af Den Europæiske Unions Nødtrustfond for Stabilitet og Håndtering af de Grundlæggende Årsager til Irregulær Migration og til Fordrivelse af Personer i Afrika og dens vedtægter (»aftalen«), består årsregnskabet af to dele: 1) årsberetningen, som trustfondens forvalter er ansvarlig for, og 2) årsregnskabet, der udarbejdes af Kommissionens regnskabsfører, der i henhold til samme artikel også er trustfondens regnskabsfører.

I henhold til artikel 8 i den konstitutive aftale udarbejdes årsregnskabet i overensstemmelse med den regnskabspraksis, der er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører, dvs. EU's regnskabsregler, som tager udgangspunkt i de internationale regnskabsstandarder