om ændring af forordning (EU) nr. 1092/2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici

BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

EU oprettede efter finanskrisen Det Europæiske Finanstilsynssystem (ESFS), der er baseret på en ordning med to søjler bestående af henholdsvis makro- og mikrotilsyn.

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB), der blev oprettet i december 2010, er søjlen for makrotilsyn i ESFS. ESRB er ansvarligt for makrotilsynet med det finansielle system i EU. Dets opgaver består bl.a. i at: i) bidrage til at forebygge eller reducere systemiske risici for den finansielle stabilitet i EU, der opstår inden for det finansielle system, samtidig med at der tages hensyn til de makroøkonomiske udviklinger, med henblik på at undgå perioder med omfattende finansiel uro ii) bidrage til et velfungerende indre marked og sikre, at den finansielle sektor yder et bæredygtigt bidrag til den økonomiske vækst.

ESRB har en bred medlemsskare, herunder nationale centralbanker, tilsynsmyndigheder og de europæiske institutioner. Det råder over specifikke værktøjer, f.eks. henstillinger og advarsler, til at forme den makroprudentielle politik i EU. ESRB's systemiske mandat er særlig relevant i forbindelse med overvågning og vurdering af tværsektorielle og grænseoverskridende risici og afsmittende virkninger, og dets koordinerende rolle begrænser afsmitningsrisikoen. Ved at lette anerkendelsen af nationale makroprudentielle foranstaltninger sikrer ESRB også, at grænseoverskridende "udsivning" og regelarbitrage minimeres. Som følge heraf har ESRB en direkte indvirkning på effektiviteten af EU-landenes makroprudentielle foranstaltninger og dermed på graden af finansiel stabilitet i EU. I den forbindelse forventes ESRB's funktion at gøre den makroprudentielle politik mere effektiv.

Siden sin oprettelse har ESRB:

·rettet henstillinger og udstedt advarsler til en bred vifte af adressater

·bidraget til den igangværende udvikling af en makroprudentiel ramme i EU

·med succes anvendt de ressourcer og den ekspertise, der ydes af dens brede medlemsskare, og det uafhængige akademiske input fra Det Rådgivende Videnskabelige Udvalg

·spillet en vigtig rolle med hensyn til at koordinere og vurdere underretninger af makroprudentielle foranstaltninger i EU.

ESRB's betydning bekræftes af dets arbejde som koordineringsplatform og informationsknudepunkt og dets opgaver med overvågning af risici fra et samlet EU-perspektiv og med fastsættelse af retningslinjer for anvendelse af makroprudentielle instrumenter. De nylige institutionelle ændringer vedrørende bankunionen og bestræbelserne på at opbygge kapitalmarkedsunionen betyder imidlertid, at den sammenhæng, hvori ESRB blev oprettet, er meget forskellig fra den, som ESRB nu opererer i. Dette har først og fremmest konsekvenser for ESRB's sammensætning og den måde, ESRB er organiseret på. Der er behov for forbedringer af ESRB's sammensætning og af måden, det samarbejder med EU's institutioner på, for at tage højde for de gradvise ændringer af den makroprudentielle ramme og den reguleringsmæssige udvikling, der har fundet sted. Desuden er der behov for ændringer for at sikre, at ESRB kan føre makrotilsyn med hele det finansielle system, efterhånden som markedsbaseret finansiering får større og større betydning, navnlig med oprettelsen af kapitalmarkedsunionen. En styrkelse af ESRB's omkostningseffektivitet og måleffektivitet vil forbedre koordineringen af de makroprudentielle politikker inden for EU og gøre det muligt for ESRB bedre at opfylde sit mandat. Forslaget er yderligere forklaret i analysen af virkninger.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Dette forslag skal ses i sammenhæng med den igangværende revision af de europæiske tilsynsmyndigheder (ESA'er). ESRB og ESA'erne er de makro- og mikroprudentielle søjler i ESFS.

•Sammenhæng med Unionens politik på andre områder