ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

Udvalget beklager, at Kommissionen forud for fremlæggelsen af sine forslag til forordninger om de nye EU-finansieringsprogrammer for perioden efter 2021 og af den nye styringscyklus, som begynder efter valget til Europa-Parlamentet i maj 2019, endnu ikke har fremsat forslag til en efterfølger for Europa 2020-strategien trods gentagne anmodninger fra udvalget og Parlamentet og kritiske bemærkninger fra Den Europæiske Revisionsret. Udvalget bifalder dog offentliggørelsen af Kommissionens oplæg »Mod et bæredygtigt Europa i 2030« den 30. januar 2019, som RU vil behandle i særskilte udtalelser om forvaltningsrelaterede aspekter og om gennemførelsen af de miljø- og klimaorienterede målsætninger. Hvis Europa skal have held med sit paradigmeskift og blive bæredygtig inden 2030, vil det være nødvendigt at inddrage de lokale og regionale myndigheder fuldt ud, eftersom de har ansvaret for opfyldelsen af 65 % af målene for bæredygtig udvikling.
38.

understreger, at en forudsætning for, at etableringen af det digitale Europa bliver en succes, først og fremmest er, at arbejdsmarkederne og uddannelsessystemerne i EU er de rette til den digitale tidsalder. Avancerede digitale teknologier som højtydende databehandling, cybersikkerhed, kunstig intelligens har i dag nået et modenhedsniveau, der gør, at de kan flyttes fra forskningsstadiet til gennemførelse, anvendelse og videreudvikling i EU.
39.

påpeger, at mobile sundhedstjenester (m-sundhed) er afgørende for at give borgerne større muligheder, ud over at det er et nødvendigt element for plejesystemernes bæredygtighed, og mener, at anvendelsen af økonomisk og resultatmæssigt effektive digitale løsninger i sundhedssektoren udgør et middel til at gøre social- og sundhedssystemerne mere bæredygtige;
43.

bemærker, at de lokale medier i kraft af deres mangfoldighed er garant for lokalsamfundenes og regionernes politiske og informationsmæssige pluralisme. Forsvaret for denne pluralisme bør være en prioriteret målsætning. De lokale medier befinder sig i den nuværende situation i mange EU medlemsstater i en vanskelig situation grundet de sociale mediers indtog på markedet — medier, der har de tekniske muligheder for at henvende sig til brugerne individuelt og målrette meddelelser helt specifikt til enkeltpersoner. På den baggrund har de lokale medier mistet det nødvendige økonomiske grundlag for deres virksomhed, som rubrikannoncerne tidligere gav, og i visse tilfælde på baggrund af bevidste forsøg fra politisk side om at mindske mediepluralismen. Det er indlysende, at økonomisk svækkede medier har færre muligheder for aktivt at modvirke udbredelsen af løgne på internettet;
1.

Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over, at Kommissionen har gjort det klart, at forskning og innovation fortsat er et prioriteret område inden for EU, og at langtidsbudgettet 2021-2027 foreslår en forstærket indsats på området, men minder også om, at forvaltningen på alle planer, på EU-plan samt nationalt, regionalt og lokalt plan, må samarbejde for at nå dagsordenens mål. Udvalget er enig i Kommissionens konklusion om, at de udfordringer, som Europa står over for, kræver udvikling af en ny tilgang til forskning og innovation, hvilket kræver en fælles holdning hos regioner, medlemsstater og Kommissionen;
De i artikel 3, litra c), omhandlede minimumsgarantier skal bestå af procedurer, som gennemføres af den virksomhed, der udøver en økonomisk aktivitet, for at sikre, at de principper og rettigheder, som er fastlagt i de otte grundlæggende konventioner, der er identificeret i Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) erklæring om grundlæggende principper og rettigheder på arbejdspladsen, dvs. retten til ikke at blive udsat for tvangsarbejde, foreningsfriheden, arbejdstagernes ret til at organisere sig, retten til at føre kollektive forhandlinger, lige løn til mænd og kvinder for arbejde af samme værdi, lige muligheder og ligebehandling i forbindelse med beskæftigelse og erhverv samt retten til ikke at blive udsat for børnearbejde, overholdes.

De i artikel 3, litra c), omhandlede minimumsgarantier skal bestå af procedurer, som gennemføres af den virksomhed, der udøver en økonomisk aktivitet, for at sikre, at de principper og rettigheder, som er fastlagt i den europæiske søjle for sociale rettigheder samt de otte grundlæggende konventioner, der er identificeret i Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) erklæring om grundlæggende principper og rettigheder på arbejdspladsen, dvs. retten til ikke at blive udsat for tvangsarbejde, foreningsfriheden, arbejdstagernes ret til at organisere sig, retten til at føre kollektive forhandlinger, lige løn til mænd og kvinder for arbejde af samme værdi, lige muligheder og ligebehandling i forbindelse med beskæftigelse og erhverv samt retten til ikke at blive udsat for børnearbejde, overholdes.
16.

understreger, at verdens nuværende selskabsskattesystemer er baseret på en vurdering af det virksomhedsoverskud, der kan henføres til hver enkelt relevant jurisdiktion. Beskatningen opkræves dér, hvor værdien skabes. Da det er vanskeligt at afgøre, hvor i værdikæden overskuddet opstår, er det nødvendigt at fastlægge universelle principper for at kunne fastslå, hvor værdien skabes;
9.

bifalder, at der på EU-niveau indføres en juridisk og reguleringsmæssig ramme for oprettelse og drift af lokale energifællesskaber samt disses adgang til energimarkedet. Udvalget minder om, at det er vigtigt at garantere, at klare definitioner og regler skaber sikkerhed, således at lokale energifællesskaber kan bidrage konstruktivt under en retfærdig energiomstilling, og det opfordrer medlemsstaterne til at udnytte disse fællesskabers fulde potentiale. Med henblik derpå skal de have adgang til finansieringsinstrumenter og/eller partnerskabsordninger, idet hensigten er at reducere risici forbundet med investeringer i lokale energifællesskaber og fjerne eventuel forudindtagethed over for disse fællesskaber;
48.

opfordrer Tyrkiet til fuldt ud at arbejde for gode naboskabsforbindelser med alle nabolande og understreger nødvendigheden af at respektere alle medlemsstaters ret til at indgå bilaterale aftaler og til at efterforske og udnytte naturressourcer i overensstemmelse med EU-retten og folkeretten. Udvalget understreger endvidere behovet for at respektere medlemsstaternes suverænitet og suveræne rettigheder over deres eksklusive økonomiske zoner, territorialfarvand og luftrum;
41.

understreger betydningen af samarbejde inden for uddannelse og af en fælles indsats. Udvalget opfordrer til, at der indføres en fælles europæisk platform, der er åben for forskellige interessenter, således at der kan udvikles benchmarks og indikatorer for en tættere overvågning af de fremskridt inden for IKT, der gøres af forskellige undervisningsudbydere i skoler og andre læringsmiljøer. Dette arbejde bør ske i et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne med henblik på at trække på erfaringer og kortlægge de eksisterende opfølgningsmetoder;
11.

understreger, at det er vigtigt for en afbalanceret udvikling af regionerne, at EU og medlemsstaterne anerkender merværdien af storbyregionernes samarbejde om at nå de fælles mål for mindskning af regionale forskelle. Ved at sammenstille deres ressourcer og ekspertise kan storbyregionerne være med til at styrke den interne konnektivitet samt sprede velstand og fordele inden for et givent område ved at fremme regionalt samarbejde, økonomisk vækst og skabe mere effektive forbindelser mellem byerne og landdistrikterne. Storbyregionerne leverer tjenesteydelser ud over deres grænser og spiller således en væsentlig rolle, når det gælder om at sprede udviklingen i de omkringliggende — og ofte landlige — områder. De bidrager til at skabe en forbindelse mellem samfundet og individet, eftersom levende funktionelle forbindelser bygger bro mellem byområder, mindre byer og landområder. Samspillet mellem landdistrikter og byområder er en vigtig drivkraft for en afbalanceret territorial udvikling;
53.

er enig med Europa-Parlamentet i, at en forudsætning for at øge den samlede finansielle ramme for EU's program for det indre marked 2021-2027 er, at man med henblik på at styrke SMV'ernes internationale konkurrenceevne åbner op for markeder uden for EU og udnytter innovationer;
46.

støtter tanken om at forenkle kommunikationen vedrørende EU-finansierede projekter: enkelt branding (ingen henvisninger til ESI-fond eller programniveau); et enkelt nationalt websted med adgang til oplysninger om alle EU-programmer og -fonde; særlig synlighed for aktioner af strategisk betydning og aktioner over 10 mio. EUR; nationale kommunikationskoordinatorer, der fører tilsyn med alle EU-midler, og en vigtig rolle til programmernes kommunikationsansvarlige; medtagelse af kommunikationsstrategi (i en lettere udgave) i programmets indhold; forvaltningsmyndighederne, der har mulighed for at indføre finansielle korrektioner (op til 5 %) over for støttemodtagere, der ikke overholder kommunikationsreglerne; og mulighed for at genbruge kommunikationsmateriale — forvaltningsmyndighederne skal bevare retten til at genbruge det kommunikationsmateriale, der udarbejdes og stilles til rådighed for EU-institutionerne (efter anmodning).
38.

mener, at god regeringsførelse (og en velfungerende forvaltning generelt) er en vigtig forudsætning for en vellykket gennemførelse af de regionale og lokale udviklingsstrategier. Udvalget gør i den sammenhæng opmærksom på, at EU på samme måde som byer og regioner har brug for ledere, som ikke er bange for at udvikle fremtidsvisioner for deres områder og give disse et konkret indhold ved hjælp af udviklingsstrategier. De regionale myndigheders aktiviteter er en afgørende forudsætning for regional udvikling;
3.

konstaterer, at kvaliteten af lovgivningen er en af de vigtigste forudsætninger for, at den europæiske integrationsproces kan lykkes. Kun hvis der inden for rammerne af forvaltningen sikres et samarbejde mellem de forskellige myndigheds- og forvaltningsniveauer om at gennemføre Unionens politikker, anvende reglerne effektivt og finde løsninger på de globale udfordringer, som samfundet accepterer, vil Europa være stærk med institutioner, der er baseret på retsstatsprincippet, en slagkraftig politik og engagerede borgere, der involverer sig i beslutningsprocessen. Udvalget støtter i den henseende Kommissionens erklæring om, at kvantitative tilgange (sigtende mod at reducere de såkaldt administrative byrder med en vis procentdel) ikke på passende måde kan håndtere den komplekse og forskelligartede EU lovgivning og virkningen af denne på forskellige niveauer. Udvalget støtter i den forbindelse anbefalingen fra taskforcen om nærhedsprincippet om, at spørgsmålet om »den lovgivningsmæssige tæthed« og merværdien af denne bør være et centralt element i Refit indsatsen. Udvalget bifalder i den sammenhæng også, at den kommende formand for Kommissionen har givet tilsagn om at etablere en Konference om Europas fremtid i 2020 og minder om, at RU ønsker at deltage fuldt ud i enhver debat om en styrkelse af EU's forvaltning. Udvalget minder også om, at det har stillet forslag om en permanent og struktureret model for borgerdialog med henblik på at styrke EU's demokratiske proces;
6.

minder om, at pastoralt husdyropdræt, hvor bestandene forsynes med de ressourcer, der findes i naturlige miljøer, gør brug af fleksibilitet og sikkerhedsmarginer for at undgå klimatiske risici. Opdrætterne har således behov for såkaldte »stødpude«-arealer, som ikke nødvendigvis anvendes hvert år, eller som bruges til græsning med meget varierende intensitet, men som er nødvendige i tilfælde af sæsonbetinget tørke. Der er sædvanligvis tale om hedeområder, vandløbsområder og skove. De aktuelle klimaforandringer øger behovet for sådanne områder. Ordningerne for anerkendelse af græsningsarealerne i første søjle bør anerkende og sikre retssikkerheden i forbindelse med anvendelsen af sådanne områder, som ikke finder sted hvert år, og som ikke kan forudses på tidspunktet for forelæggelsen af den fælles landbrugspolitiks akter. Med pastoralisme udvikles der ligeledes en landbrugsøkologisk praksis for udveksling af økosystemtjenester, hvor der på supplerende vis gøres brug af områder med andre anvendelser, herunder vinmarker og frugtplantager, hvilket medvirker til at reducere input og mekaniserede metoder. EU's politikker bør anerkende, tilskynde til og finde juridisk sikre løsninger, der gør det muligt at udvikle denne praksis, idet opdrætterne anvender arealer, der er anmeldt af andre landbrugere. Pastoralisme udvikler ligeledes forskellige former for praksis forbundet med skovbrug, nemlig »skovpastoralisme«, som er til fordel for både skovbrugere og landbrugere. EU's offentlige politikker bør anerkende og fremme den blandede anvendelse af sådanne områder og disse former for praksis, som under bestemte betingelser i særlig grad beskytter skovene mod brande, tilpasser husdyropdrættene til klimaforandringerne og opfylder behovet for regenerering og skovproduktion;
35.

støtter den nye retning i ESFRI mod større tværfaglige grænseflader og en bedre koordinering mellem ESFRI's og de nationale strategier og køreplaner for at sikre bedre koordinering og mere effektivitet i økosystemet for forskningsinfrastrukturer, idet et robust, sammenkoblet økosystem for forskningsinfrastrukturer bør være i stand til at generere løsninger på tværs af fagområder for at løse komplekse problemer;
6.

fremhæver især behovet for et grænseoverskridende samarbejde, der skal være ligeså intensivt som ved naturkatastrofer. Udvalget er klar over, at problemet også vedrører områder ved EU's ydre grænser, men mener, at et styrket grænseoverskridende samarbejde er en uomgængelig nødvendighed. Udvalget gør opmærksom på, at der er behov for en mere omfattende og vedvarende indsats på tværs af grænserne for at stabilisere situationen i EU's nabolande (Den Russiske Føderation, Ukraine, Hviderusland og Moldova);
17.

bifalder i den henseende den tiltrædende formand Ursula von der Leyens meddelelse om, at der skal etableres en fond for retfærdig omstilling, og anbefaler, at finansieringen knyttes tæt sammen med samhørighedspolitikken for 2021-2027, som kan gøre det muligt for de berørte NUTS 2-kulregioner at styrke deres operationelle programmer, eftersom de står over for de største udfordringer med hensyn til at gøre deres økonomier grønnere og sikre en retfærdig energiomstilling for deres borgere. Denne tildeling bør ikke beregnes under det foreslåede loft i bilag XXII, men bør stilles til rådighed som supplerende midler. Disse supplerende midler kunne dermed anvendes til at styrke EFRU- og ESF-programmerne for disse NUTS 2-regioner i de kommende syv år og dermed aktivt fremme merværdien for EU;
34.

fremhæver afslutningsvis særligt tilbudsgivernes vanskeligheder med at håndtere medlemsstaternes forskellige krav til certifikater og elektroniske signaturer på tværs af grænserne. Det følger heraf, at der er behov for fælles retningslinjer for etablering af fælles regelsystemer og IT-systemer og elektroniske platforme, som gør det muligt for myndigheder og virksomheder med hjemsted i et naboland at deltage.
gentager som allerede anført i udtalelsen om »Intelligente byer og samfund — Det Europæiske Innovationspartnerskab« udarbejdet af Ilmar Reepalu (SE/PES), at det er vigtigt at anerkende, at der findes en lang række forskellige byområder, uanset om de betragtes som byer eller ej, og at disse samfunds forbindelser til og komplementaritet med de omkringliggende landdistrikter er vigtig. Endvidere gentager udvalget som allerede anført i udtalelsen om »Revitalisering af landdistrikter ved hjælp af intelligente landsbyer« udarbejdet af Enda Stenson (IE/EA), »at et initiativ for intelligente landdistrikter i lighed med modellen for intelligente byer bør have en bred tilgang til udvikling og innovation og omfatte følgende seks dimensioner:

— en intelligent, innovativ, foretagsom og produktiv økonomi;

— forbedret mobilitet med tilgængelige, moderne og bæredygtige transportnetværk;

— en miljømæssig og bæredygtig energivision;

— kvalificerede og engagerede borgere;

— livskvalitet med hensyn til kultur, helbred, sikkerhed og uddannelse;

— en effektiv, gennemsigtig og ambitiøs administration«;

understreger imidlertid, at når det gælder om at fremme »intelligens«, er det også helt væsentligt at inddrage borgerne og skabe forudsætningerne for, at de kan udvikle deres potentiale gennem uddannelse og ved hjælp af støtte til forskning, innovation og social samhørighed. Dette kræver også, at der indføres effektive, gennemsigtige og pålidelige regler for databeskyttelse og -anvendelse;
13.

understreger de mange positive virkninger, som de lokale og regionale myndigheders støtte har for øget produktion, lagring og anvendelse af aktiv, og frem for alt vedvarende, energi. RU påpeger eksempelvis, at det i sektoren for transport, navnlig transport inden for og mellem byer er særlig vigtigt, at man i højere grad anvender bæredygtige biobrændstoffer som en midlertidig løsning og på mellemlang sigt batteri- og brintdrevet elektrisk mobilitet, og at man gør noget ved CO 2 -udledningerne fra transport på en integreret måde, herunder fremmer offentlig transport, delebilordninger og andre innovative løsninger, da trafikmængden forventes at stige, og forbrændingsmotorer fortsat vil spille en væsentlig rolle på mellemlang sigt. Et eksempel på et bæredygtigt biobrændstof som mellemløsning kunne være bioethanol, der som aktiv energi produceres, anvendes og let kan oplagres lokalt, og som producerer brugbare biprodukter (såsom dyrefoder), nedbringer afhængigheden af import og kan gå hen at skabe et betydeligt antal arbejdspladser. Det er yderst vigtigt, at revisionen af statsstøttereglerne og energibeskatningsdirektivet ikke umuliggør fremme af bæredygtig energi.
55.

noterer sig, at CLLD/Leader som instrument anvendes af 3 000 lignende organer (lokale aktionsgrupper og lokale aktionsgrupper inden for fiskeriet) i hele EU. Dette bør tages i betragtning for at udbygge det territoriale samarbejde og fremme diversiteten i EU igennem tværnationalt samarbejde nedefra og op blandt borgerne. For at styrke det territoriale samarbejde yderligere igennem CLLD skal der skabes betingelser, som gør det muligt for lokale aktionsgrupper at fokusere på deres fremmende rolle på området og hjælpende rolle med at få de bedste idéer frem og efterfølgende gennemført. Der skal afsættes en passende andel af budgettet til afholdelse af driftsomkostninger og fremmende omkostninger samt til tværnationalt samarbejde. Samtidig tilråder RU at fastsætte et fælles sæt principper og regler for CLLD-baserede internationale samarbejdsprojekter på EU-plan for at sikre effektiv og gnidningsfri implementering af instrumentet;
46.

glæder sig over, at programmet for et digitalt Europa skal investere i digital højkapacitetsinfrastruktur som f.eks. 5G-net, som er nødvendige for at muliggøre udrulningen af digitale tjenester og teknologier i hele Europa. Udvalget opfatter i denne sammenhæng bredbånd som et vigtigt instrument i udviklingen af innovative og konkurrencedygtige digitale tjenester, forudsat at en hurtig 5G-standardisering sikrer, at telekommunikationsnettene er interoperable;
43.

mener, at partnerskabet efter 2020 bør være fast forankret i Unionens politiske prioriteter og have stærke bånd til det digitale indre marked, den europæiske søjle for sociale rettigheder og målene for bæredygtig udvikling, når det gælder sundhedsspørgsmål. Udvalget foreslår, at der tages kontakt til og indledes et samarbejde med det medlem af Kommissionen, som efter valget i 2019 bliver nærmeste ansvarlige for politikområdet »aktiv og sund aldring«, med henblik på at opbygge et nyt innovativt partnerskab;
75.

gentager i lyset af de store sociale uligheder, der beskrives i oplægget, såsom at mere end 22 % af EU-borgerne er i risiko for fattigdom, sin opfordring til fuldt ud at gennemføre den europæiske søjle for sociale rettigheder og have lige så stor fokus på faktorer for social bæredygtighed som for miljømæssig bæredygtighed og dermed bevise, at EU's mål er, at ingen borgere eller regioner lades i stikken. Det er således dokumenteret, at socialt skrøbelige områder ofte også er de mest udsatte for de negative konsekvenser, hvis udviklingen ikke er bæredygtig;
21.

undrer sig over, at Kommissionen foreslår, at man først benytter sig af den særlige passerellebestemmelse i EUF-traktatens artikel 192, stk. 2, på miljøområdet som et næste skridt, på trods af at skattepolitikken er et vigtigt EU-værktøj til opnåelse af målene for bæredygtig udvikling. Udvalget mener derfor, at Kommissionen bør foreslå, at man anvender passerellebestemmelsen for miljøbeskatning allerede som et første skridt. Der er især et presserende behov for at udarbejde en samordnet europæisk strategi for beskatning af luftfartssektoren, som i øjeblikket ikke er underlagt nogen europæiske skatteregler, f.eks. med hensyn til indførelse af moms på flybilletter eller beskatning af brændstof.
10.1.

Det er vigtigt, at EU fortsætter sit arbejde med at sikre, at der samarbejdes og skabes et grundlag for en aftale — både i Europa og resten af verden — om skovbrugssektoren og handelen med skovprodukter. Det er ligeledes vigtigt at konsolidere principperne for bæredygtigt skovbrug i EU's naboområder, de økonomiske forbindelser udadtil og udviklingspolitikken. Forest Europe , skovcertificeringsordninger, FN's strategiske skovplan for 2030, og de globale målsætninger for skovene er eksempler på mulige indflydelsesområder.
46.

understreger, at det at få børn ikke bør være en hindring for, at man kan gøre karriere, og ikke må indebære fattigdom eller tab af købekraft, især ikke for store familier og eneforsørgere. Familieplanlægning er et langsigtet foretagende, og det er derfor vigtigt, at der er stabile og proaktive politikker, som sikrer balance mellem arbejds- og privatliv og inddragelse af fædrene i familielivet. Det bør være lettere for mødre at komme hurtigt tilbage på arbejdsmarkedet på fleksible vilkår efter barselsorlov;
2.

mener, at bottom-up-kommunikationskanaler og deltagelsesinstrumenter supplerer og styrker det repræsentative demokrati og fremmer aktiv nærhed ved at give borgerne større indflydelse ud over ved valg. Udvalget er af den opfattelse, at en åben, seriøs og relevant borgerdeltagelse forudsætter, at borgerne er med til at udforme beslutninger og hermed helt konkret deltager i beslutningsprocessen, og mener, at en udelukkende formel kommunikation er utilstrækkelig i denne sammenhæng. En reel deltagelse øger det repræsentative demokratis legitimitet og effektivitet ved 1) at øge kommunikationen for at undgå konflikt, 2) at give mulighed for opnåelse af konsensus og frem for alt 3) at styrke effekten af de afgørelser, der træffes, og forklare rationalet bag afgørelserne;
27.

støtter Kommissionens synspunkt om, at EU's handelsaftaler har et stort potentiale for EU's eksport inden for landbrugsprodukter, men er bekymret over, at udkastet til interimsrapport om bæredygtighedsvurderingen for handelsaftalen med Mercosur tyder på, at EU's sektorer for forarbejdning og tjenesteydelser vil få størst gavn af aftalen, mens EU's landbrug og landdistrikter forventes at blive påvirket i negativ retning. Dette betyder, at aftalen i sin nuværende form afvises af nogle medlemsstater. Udvalget insisterer ligeledes på, at Mercosur-aftalen skal vurderes i forhold til målet om at reducere drivhusgasemissionerne. I den forbindelse bør ratificering af EU-Mercosur være betinget af, at der træffes foranstaltninger til at vende det nuværende rekordhøje niveau for skovrydning i Amazonas i Brasilien;
24.

fremhæver, at biodiversitet sammen med multifunktionalitet er et centralt tema, der skal tages højde for i drøftelserne om EU's politiske rammer for skovbrug. Udvalget påpeger, at hver eneste skovrydning, hvorved der fjernes primærskov eller moden naturskov, er forbundet med et tab af biodiversitet, som er typisk for skove og vanskeligt at råde bod på, fordi området vil være stærkt nedbrudt;