KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
COM(94) 670 endelig udg. 
Bruxelles, den 21.12.1994 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
EU-RETNINGSLINJER VEDRØRENDE 
MILJØINDIKATORER OG GRØNNE NATIONALREGNSKABER 
Integrering af informationssystemer for miljø og økonomi 

1. Behovet for nye politiske instrumenter 
En bæredygtig udvikling, som respekterer miljøet, er nu - i henhold til artikel 2 i traktaten om 
oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, som ændret ved traktaten om Den Europæiske 
Union - et af Den Europæiske Unions vigtige politiske mål. På linje hermed hedder det i artikel 
130 R, at miljøbeskyttelse skal integreres i udformningen og gennemførelsen af Fællesskabets 
politikker på andre områder. 
I Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse (KOM(93) 700) 
understreges behovet for en ny udviklingsmodel og en helhedspolitik, der omfatter økonomisk 
vækst, livskvalitet, beskæftigelse, lokal udvikling og miljø. 
Der findes imidlertid endnu ikke nogen instrumenter for planlægning og folkeoplysning på 
dette område. Hvad der i første omgang behøves, er et harmoniseret europæisk system for 
integrerede økonomiske og miljømæssige indikatorer og regnskaber, som kan bruges til at 
behandle problemerne i de forskellige erhvervssektorer og indsatsområder på forskellige 
niveauer og til at foretage sammenligninger mellem medlemsstaterne. 
2. Baggrunden 
Det femte handlingsprogram på miljøområdet (KOM(92) 23) indeholder en række elementer 
til en strategi for bæredygtig udvikling i Europa. Det hedder heri, at der bør lægges den største 
vægt på at udnytte og udbygge det europæiske statistiske systems muligheder for regelmæssigt 
at tilvejebringe miljørelevante statistikker, som kan sammenlignes med og knyttes til de 
officielle statistikker på det økonomiske og sociale område. 
1 programmet hedder det videre, at skønt værdien af mange miljøgoder er vanskelig at vurdere 
i penge - og særlig vigtige eller sjældne miljøgoder kan i øvrigt slet ikke vurderes på denne 
måde - vil vurderinger og prissætnings- og regnskabsmekanismer komme til at spille en 
afgørende rolle for opnåelsen af en bæredygtig udvikling. Af de foranstaltninger, der kræves 
hertil, nævner programmet udbygning og tilpasning af de traditionelle værktøjer til økonomisk 
statistik på grundlag af forskning på nationalt og europæisk plan, herunder ændring af de 
økonomiske nøgleindikatorer, såsom BNP, så de afspejler natur- ressourcernes 
indtægtsskabende værdi nu og i fremtiden og miljøtab og -skader på grundlag af en beregnet 
pengeværdi. 
Også i Kommissionens meddelelse (KOM(94) 465) om "Økonomisk vækst og miljøet: Nogle 
konsekvenser for den økonomiske politik" understreges behovet for nye politiske instrumenter 
i form af integrerede informationssystemer for økonomi og miljø. 
Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, bekræfter på 
ny i udtalelsen om det femte handlingsprogram på miljøområdet afgivet den 1. februar 1993, 
hvor vigtigt det er at sikre, at der fuldt ud tages hensyn til miljøaspekterne ved udviklingen af 
politikken på andre områder og i gennemførelsen af denne politik, og at der både i 
medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen er behov for mekanismer til at fremme denne 
integrering, som de strategiske fremskridt i programmet afhænger af. Rådet opfordrer 
Kommissionen til at overveje initiativer i dette øjemed. Det agter at overveje muligheden for, 
at der på nationalt plan og i Rådets forskellige konstellationer indføres tilsvarende 
foranstaltninger til at virkeliggøre disse mål. 
Også Europa-Parlamentet ser i sin beslutning om programmet Iremsat den 17. november 1992 
positivt på de retningslinjer, der er fastsat heri, navnlig den betydning, der tillægges vurdering 
og distribution af miljødata og disses kvalitet. Det anmoder endvidere Kommissionen om at 
skabe de samråds- og samarbejdsmekanismer, der kræves til at sikre fuld deltagelse fra 
samtlige politiske, økonomiske og sociale aktører, ikke-statslige organisationer, 
forbrugersammenslutninger og offentligheden. 
Europa-Parlamentet beskriver sin holdning nærmere i en beslutning af 22. april 1994 om 
inddragelse af miljøhensyn i beregningen af bruttonationalproduktet, hvori det gør sig til 
talsmand for et bredt samarbejde på området, anmoder Kommissionen om at tilskynde de 
videnskabelige kredse til at fastsætte hensigtsmæssige og acceptable miljøindikatorer og 
opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at fremsætte konkrete forslag på grundlag af 
resultaterne af projektet for et "miljøbelastningsindeks". 
Der har imidlertid endnu ikke været klare angivelser af, hvorledes dette spørgsmål skal gribes 
an Med etableringen af Det Europæiske Miljøagentur i København (DK), som blev åbnet 
officielt den I november 1994, og som skal udvikle og behandle store mængder miljødata, 
understreges behovet for en fælles ramme for "grønne regnskaber" i EU - ud over det 
presserende behov for at opstille et fælles, brugsklart politisk instrument på EU-plan. Hvis 
denne ramme udarbejdes på et samordnet grundlag, vil den kunne legitimere og navnlig tjene 
som fælles referenceramme for de forskellige aktiviteter på dette område. 
3. Målet 
Kommissionen har på grundlag af en rapport fra sine tjenestegrene opstillet en række 
komplementære foranstaltninger til skabelse af en europæisk ramme for "grønne regnskaber" 
med følgende sigte: 
i) Et europæisk system for integrerede økonomiske og miljømæssige indekser (ESI) 
inden for de næste 2-3 år - en stærk tiltrængt direkte og sammenlignelig integrering af 
erhvervssektorernes økonomiske ydeevne og miljøbelastning 
ii) Det større og mere grundlæggende arbejde med at gøre nationalregnskaberne grønne -
i satellitfor.ii (specificering af miljøudgifter, oprettelse af regnskaber for 
naturressourcerne, forbedret kendskab til metoder til vurdering af miljøkonsekvenserne 
og kvantificering heraf i penge). 
Med den foreslåede metodologi kan der opstilles en række vigtige miljøindekser, som kan 
aggregeres helt eller delvis. 
Bæredygtig udvikling omfatter naturligvis en lang række faktorer, som går langt ud over de 
miljøaspekter, som er emnet for denne meddelelse. Handlingsrammen viser, hvor langt vi kan 
nå nu, og er samtidig åben for ny viden Også andre aspekter afbæredygtighed (f.eks. sociale 
aspekter) kan integreres i denne ramme. 
-4 
4. De forskellige elementer 
Retningslinjer for integrering af miljøaspekterne i politikken på andre områder bør i princippet 
hvile på en vurdering af de miljømæssige konsekvenser - i bredeste forstand - af menneskelige 
aktiviteter sammenlignet med de samme aktiviteters økonomiske og anden samfundsmæssige 
betydning, samtidig med at der tages hensyn til omkostningerne ved at forebygge eller udbedre 
miljøskader. Vurdering af miljøskader er imidlertid vanskelig og tid- og ressourcekrævende af 
flere årsager. I mange tilfælde er der desuden ikke umiddelbar adgang til de nødvendige 
oplysninger, hvilket indebærer kostbare og langvarige undersøgelser. 
Det er lettere at indhente oplysninger om miljøbelastningen fra økonomiske aktiviteter. Det 
første element (aktion 2 og 3) i den foreslåede handlingsramme er derfor oprettelse af et 
europæisk system for integrerede økonomiske og miljømæssige indikatorer (ESI) inden for de 
næste 2-3 år. Dette system - som vil ligge tæt op ad det hollandske NAMEA-system 
(integrering af indikatorer i nationalregnskaberne, herunder miljøregnskaber), men som vil 
blive udviklet på grundlag af et fælles europæisk system for miljøbelastningsindekser (ESEPI) 
- vil stå til rådighed for medlemsstaterne og EU om 2-3 år. Systemet skal ajourføres løbende. 
ESI vil kunne tjene som rettesnor for, hvordan miljøhensyn integreres i politikken på andre 
områder, og vil således kunne bruges som et effektivt planlægningsinstrument. Dette 
indebærer, at der i udviklingen, fortolkningen og anvendelsen af indikatorer, indekser og anden 
aggregeret information tages nøje hensyn til sektorspecifikke forhold. 
Med ESI vil der også - for første gang - være tale om et middel til at oplyse offentligheden om 
EU's fremskridt henimod større ligevægt mellem økonomisk ydeevne og miljøbelastning. 
Den okonomiske del af ESI vil være kompatibel med nationalregnskabssystemet (SNA). Hvad 
der i første omgang er brug for, er en omformning og udbygning af de eksisterende 
nationalregnskaber (NA), med en tilkobling til miljøindekser. 
Den miljømæssige del af ESI er vanskeligere. Det europæiske system for 
miljøbelastningsindekser (ESEPI) vil som det første vigtige skridt angive, hvor der først og 
fremmest skal sættes ind med hensyn til indsamling af relevante, sammenlignelige fysiske data 
om miljøbelastningen. Der vil - for hvert miljøproblem, som er defineret i det femte 
handlingsprogram, eller som senere indkredses af ESI selv - blive opstillet en fælles liste over 
de vigtigste forurenende stoffer. Der skal udarbejdes europæiske vægtningskoeflficienter 
(EWC) til harmoniseret beregning af belastningen fra forskellige forurenende stoffer. Systemet 
vil være enkelt, gennemsigtigt og hurtigt. 
ESEPI-systemet er udformet på en sådan måde, at miljø-"belastning" nærmer sig miljø-"skade" 
mest muligt. Det er også udformet til at kunne tage hensyn til et bredt spektrum af 
miljøproblemer - fra uønskede ændringer i arealanvendelse til sundhedsaspekter. Den samme 
metodologi kan i princippet også bruges til fastlæggelse af europæiske vægtningskoefficienter 
for andre systemer (f.eks "livscyklusanalyser", "miljømærker", "bedste tilgængelige 
teknologi") og andre områder af betydning for sektorrelateret politik, hvor der er brug for en 
fælles europæisk fremgangsmåde. 
Det skal understreges, at ESEPI kun kan bruges til relative vurderinger af miljøskader på et 
strengt ikke-monetært grundlag Skønt ESEPI er et gennemsigtigt system, afslører det ikke, 
hvorfor nogle eksperter vurderer visse miljøbelastninger højere end andre. Det er derfor vigtigt 
at sikre de europæiske vægtningskoefficienters troværdighed gennem en åben udvælgelse af de 
deltagende eksperter. 
Kombinationen af økonomiske ydeevneindikatorer og miljøbelastningsindekser i ESI som 
beskrevet ovenfor er nyttig, men giver ikke mulighed for fuldstændig integration af 
økonomiske og miljømæssige indikatorer. Hertil er der brug for en monetær vurdering af 
miljøindikatorerne. Det andet element i handlingsrammen (aktion 4 og 5) skal fremme 
udviklingen på disse områder. 
På universitetsniveau er der i de seneste år gjort forskellige forsøg på at opstille aggregerede 
tal for nationaløkonomisk ydeevne i henhold til en eller flere definitioner på bæredygtighed, og 
der fremlægges stadig værdifuld information, som navnlig kan øge vor forståelse af 
bæredygtighedsbegrebet.. 
Skønt en "grøn" BNP har en vis tiltrækning og kan være nyttig i et integreret økonomi/miljø-
informationssystem, rejser denne udvej en række vanskelige metodologiske spørgsmål, der 
udelukker den som en realistisk mulighed i en overskuelig fremtid. Hvad der derfor i første 
omgang er brug for, er en metode, som gør miljømæssigt interessante dele af 
nationalregnskabssystemet synlige gennem udspecificering. Herved tilføjes andre dele - såsom 
udtømning af ressourcer og miljøødelæggelser - først i form af fysiske indikatorer, som senere 
kan omregnes i penge ved hjælp af de foreliggende metoder. Samtidig holdes de forskellige 
byggestene i et sådant europæisk system for integrerede miljømæssige og økonomiske 
regnskaber dog adskilt gennem en såkaldt satellit-fremgangsmåde. 
De forskellige byggestene kan anskues i tre niveauer: på det første niveau lindes de 
oplysninger, som i princippet kan udledes direkte fra det foreliggende nationalregnskabssystem 
gennem opsplitning og omformatering. Skønt disse oplysninger i princippet allerede foreligger, 
forestår der et stort arbejde med dataindsamling, f.eks. på områder som 
miljøbeskyttelsesaktiviteter, hvor SERlEE-metodologien udviklet af Eurostat og 
medlemsstaternes statistiske kontorer for indsamling af data om miljøudgifter nu efter nogle 
års pilotafprøvning er klar til den egentlige dataindsamling. 
På det næste niveau findes de satellitregnskaber, som allerede foreligger delvis i nogle (fa) 
medlemsstater: regnskaber over naturressourcer, andre fysiske data (f.eks. råvarestrømme), 
ændringer i arealanvendelsen og strømme af "reststoffer" (dvs. forurenende stoffer). 
På det tredje niveau findes satellitregnskaber, hvor miljøomkostningerne skal opføres. Denne 
del af det "grønne" nationalregnskabssystem er væsentlig, men også arbejdskrævende og 
befinder sig til en vis grad stadig i forsøgsfasen. 
Til disse elementer er knyttet et forslag (aktion 1) om skabelse af en fælles ramme, en 
"Håndbog i et europæisk system for integrerede miljømæssige og økonomiske regnskaber" 
(ESEA). Den grundlæggende idé er at skabe en ramme for de forskellige komponenter i 
integrerede økonomiske og miljømæssige regnskaber, som kan give de relevante aktiviteter 
legitimitet og skabe et fælles idégrundlag og en fælles referenceramme for arbejdet. Det sidste 
forslag (aktion 6) tager sigte på en tværgående samordning på området, placeret tæt ved 
Kommissionens formand. 
Resume af de vigtigste aktioner i handlingsrammen for "grønne" regnskaber i EU 
1. Skabelse af et fælles forståelsesgrundlag, en fælles referenceramme for 
bogføring af alle aktiviteter i EU på området "grønne" regnskaber: en 
"Håndbog i et europæisk system for integrerede miljømæssige og økonomiske 
regnskaber" (ESEA). 
2. Skabelse af et europæisk system for miljøbelastningsindekser (ESEPI). 
Systemet kan bruges til opstilling af prioriteter for indsamling af fysiske 
miljøbelastningsindikatorer, til registrering af disse indikatorer, til fastlæggelse 
af europæiske vægtningskoefficienter og til aggregering af disse indikatorer i 
miljøbelastningsindekser. 
3. Integrering af indekser for økonomisk ydeevne og miljøbelastning med henblik 
på at skabe et europæisk system for integrerede økonomiske og miljømæssige 
indekser (ESI) - som i første omgang kan realiseres inden for to år. Med dette 
system vil der for første gang være adgang til sammenlignelige systemer for 
integrerede miljømæssige og økonomiske indekser i EU. 
4. Fortsættelse og udbygning af arbejdet med nationale satellitregnskaber af stor 
betydning for grønne regnskaber, såsom miljøudgifter, opgørelser over 
naturressourcer osv. 
5 Forbedring af metodologien og mulighederne for monetær vurdering af 
miljøskader, så disse oplysninger kan indføjes i det ovennævnte system. 
6 I lorisontal samordning af aktiviteterne 
Konklusioner 
1. Kommissionen er af den opfattelse, 
at der er behov for nye planlægnings- og oplysningsinstrumenter på europæisk 
plan vedrørende den tilstræbte bæredygtige udvikling, der er knæsat i traktaten 
om Den Europæiske Union, i det femte handlingsprogram på miljøområdet 
såvel som i den "nye udviklingsmodel" i Kommissionens hvidbog om vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse, 
-7 
at integrering af informationssystemer for miljø og økonomi i et europæisk 
system for integrerede økonomiske og miljømæssige indekser (ESI) er et 
passende udgangspunkt for udvikling af sådanne politiske instrumenter, 
at yderligere integrering af informationssystemer for miljø og økonomi med 
sigte på at gøre nationalregnskaberne "grønne" efter satellitfremgangsmåden 
bør forstærkes i overensstemmelse med en fælles ramme og på et fælles 
referencegrundlag, 
at integreringen af informationssystemer for miljø og økonomi bør udvikles i 
seks sideløbende aktioner, som beskrevet i denne meddelelse, idet der tages 
hensyn til alle instanser med kompetence på området, navnlig Det Europæiske 
Miljøagentur og Eurostat. 
Beløbet til gennemførelse af disse foranstaltninger vil blive fastsat i forbindelse med 
budgetproceduren, under hensyntagen til de disponible budgetmidler under 
udgiftsområde 3 i de finansielle overslag. 
1 -
FINANSIERINGSOVERSIGT 
Flerårige foranstaltninger (1995-1999) til etablering af miljøindikatorer 
og grønne nationalregnskaber i Den Europæiske Union 
Foranstaltningens betegnelse: 
Flerårige foranstaltninger (1995-1999) til etablering af miljøindikatorer og grønne 
nationalregnskaber i Den Europæiske Union. 
2. "Budgetpost: 
B4-304 Lovgivning og andre generelle foranstalninger baseret på det femte 
handlingsprogram på miljøområdet. 
3. Retsgrundlag. 
- Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, 
forsamlet i Rådet, den l. februar 1993 om et program for Fællesskabets politik og 
virke inden for miljø og bæredygtig udvikling (femte handlingsprogram på 
miljøområdet)0. 
- Rådets beslutning 93/464/EØF om rammeprogrammet for prioriterede aktioner 
vedrørende statistiske oplysninger 1993-1997°. 
- Rådets beslutning 94/ /EØF om vedtagelse af et fireårs udviklingsprogram (1994-
1997) vedrørende den miljømæssige del af Fællesskabets statistikker0. 
Beskrivelse af foranstaltningen: 
4.1. Særlige mål: 
Skabelse af et system med miljøindikatorer og grønne satellitregnskaber, der 
skal bruges som et planlægningsinstrument for EU's politik i overensstemmelse 
med princippet om bæredygtig udvikling, som knæsat i artikel 2 i Traktaten om 
Den Europæiske Union. 
4.2. Varighed: 1995-1999 
Klassifikation af udgifterne/indtægterne: 
1) EFT C 138 af 17.5.1993, s. 1. 
1) EFT L 219 af 28.8.1993, s. 1. 
1) Fælles holdning i EFT C 213 af 3.8.1994, s. 15, som skal 
vedtages af Rådet den 15-16. december 1994. 
-2-
5.1. Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2. Opdelte bevillinger 
5.3. Indtægtstype: Ingen 
Sl.k/»W»,iJjA rev 3 del I 
6 Udgifternes/indtægternes art: 
6.1. 100% tilskud: 
For visse dele af disse foranstaltninger kan der blive behov for 100% tilskud. 
Statistiske foranstaltninger i EU gennemføres imidlertid generelt i 
overensstemmelse med nærhedsprincippet, idet størstedelen af omkostningerne 
bæres af medlemsstaterne. Generelt ligger Fællesskabets bidrag på under 5%. 
6.2. Tilskud til samfinansiering med andre offentlige og/eller private tilskudsydere: 
Ja: samfinansiering med den offentlige sektor (medlemsstaternes statistiske 
afdelinger). 
6.3. Rentegodtgørelse, nej 
6.4. Andet: intet 
7. Finansielle virkninger (budgettets del B) 
7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen: 
(i 1000 ECU) 
Foranstaltning 
1. Håndbog i gron 
regnskabsforing 
2. Europæisk system for 
miljobclaslningsindekscr 
3. Ingcgrercde okonomiske 
og miljomæssige indekser 
4. Gronne satellitregnskaber 
5. Forskning i metoder til 
vurdering af skader 
kvantificering heraf 
6. Horisontal samordning 
I ALT Note 
a) 
b) 
c) 1995 
d) 
d) 
(pin) 
d) 
(pin) 
(pm) 
d) 1996 
300 
2400 
(pm) 
1000 
(pm) 
(pm) 
3700 1997 
(pm) 
2300 
(pm) 
2000 
(pm) 
(pm) 
4300 1998 
(pm) 
500 
(pm) 
2000 
(pm) 
(pm) 
2500 1999 
(pm) 
500 
(pm) 
2000 
(pm) 
(pm) 
2500 I ALT 
300 
5700 
(pm) 
7000 
(pm) 
(pm) 
13000 
Fodnoter: 
a) Der behøves ingen tillægsdriftsbevillinger. 
b) Denne foranstaltning ventes at blive finansieret over bevillinger i kapitel B6. 
c) Der behøves ingen yderligere midler. 
d) Forberedende aktiviteter. 
Beløbet til gennemførelse af disse foranstaltninger vil blive fastsat i forbindelse med den årlige 
budgetprocedure, under hensyntagen til de disponible midler under aktivitetsområde 3 i de finansielle 
overslag. 
SKK/'i.W/'M.nArev. 3 del 1 
S-O 
-4-
7.2 Administrative udgifter under del B: 
(i 1000 ECU) 
Elementer 
Ekspertmøder 
Konferencer 
Publikationer og 
informationsaktivi­
teter 
I ALT 1995 
200 
100 
300 1996 
200 
100 
100 
400 1997 
200 
100 
100 
400 1998 
200 
2Q0 
100 
500 1999 
100 
100 
100 
300 I ALT 
900 
600 
400 
1900 
7.3 Vejledende forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillingerne: 
(i 1000 ECU) 
forpligtelser 1996 
3700 1997 
4300 1998 
2500 1999 
2500 I ALT 
13000 
Betalinger 
1996 
1997 
1998 
1999 
2000 og derefter 2000 
1700 2100 
2200 1000 
1500 1000 
1500 2000 
3800 
3200 
2500 
1500 
8. Forholdsregler mod svig 
Kommissionens kontrakter og aftaler, herunder aftaler med medlemsstaternes 
statistiske kontorer, indgås mod levering af nærmere anførte produkter. Betaling finder 
forst sted, når produkterne er leveret Med regelmæssige kontakter med de 
kontraherende parter sikres det, at arbejdet udføres efter de i kontrakten fastsatte 
bestemmelser. 
9. Oplysninger om cost-elfektiveness: 
9.1.1. Specifikke mål: 
Med hensyn til miljøindikatorer og grønne satellitregnskaber 
udvikling af metodologi 
pilotundersøgelser i udvalgte medlemsstater til afprøvning af 
dele af metodologierne 
offentliggørelse af godkendte harmoniserede metodologier, 
der i givet fald er lovfæstede 
indsamling af yderligere data med henblik på integrering af 
miljøaspekterne i statistikkerne for vigtige erhvervssektorer (energi, 
industri, landbrug, skovbrug, fiskeri, transport osv.) 
regelmæssig udarbejdelse af indikatorer og satellitregnskaber 
Sl-K 'M.iS.')1.|),\,cv 3<lcl 
S* 
, ç _ 
videreformidling af resultaterne og oplysning om de 
anvendte metodologier. 
9.1.2. Modtagere: 
EU-institutioner, medlemsstaternes regeringer, 
virksomheder, beslutningstagere 
forskningsinstitutter, universiteter 
ikke-statslige organisationer med interesse for 
miljøspørgsmål 
SKKW.^'U-DAiev -del I 
sil 
9.1.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen: 
Aktionerne omfattet af de overvågnings- og evalueringsprocedurer, 
der gælder for det statistiske program 1993-1997. 
Udgifter til administration (budgettets del A) 
10 1. Indebærer foranstaltningen en forøgelse af Kommissionens personale9 
En eventuel forøgelse i personalet på et givet arbejdsområde er 
underkastet den normale budgetprocedure, herunder en beslutning fra 
budgetmyndighedens side om tildeling af menneskelige ressourcer eller 
intern omfordeling af personalet, som godkendt af budgetmyndigheden. I 
nedenstående tabel angives, hvilke nye stillinger der kræves til en effektiv 
gennemførelse af de pågældende foranstaltninger: 
Aktion 2 
Aktion 4 
1 ALT 1995 (Fastansat pesonale) 
1996 
IA 1997 
IB 1998 1999 I ALT 
IB 
IA 
IA IB 2(1A, IB) 
10.2 Hvor store drifts- og personaleudgifter medfører foranstaltningen? 
Gør rede for beregningsmetoden: 
l'crsonalemlj'iller (Afsnit A-
D 
Dnllsudgiller (Afsnit A-2) 
i tilslutning til nye 
stillinger 
Andet (A-250) 
1 AIT Noler 
a) 
") 
c) 1995 1996 
70000 1997 
140000 199X 
140000 1999 
140000 I AIT 
490000 
(pm) 
(pm) 20000 
40000 
noooo 40000 
40000 
220000 40000 
40000 
220000 40000 
40000 
220000 140000 
160000 
790000 
Noler: 
a) baseret på gennemsnitsomkostninger pr. stilling 70000 ECU (baseret på B2) 
b) anslåede driftsudgifter i tilknytning til en stilling: 20000 ECU 
c) to arbejdsmø ' T pr. år med to regeringseksperter pr. medlemsstat. 
S|;K',>»^"1-I).\ICV Tdel ] 
*\ 

ISSN 0254-1459 
KOM(94) 670 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 10 14 
Katalognummer : CB-CO-94-706-DA-C 
ISBN 92-77-84529-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg