Særberetning Det er stadig  
en udfordring at  
gøre  krydsoverens­
stemmelsesordningen  
mere effektiv og sikre  
større forenklingDA 2016  nr. 26
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET

DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
Kontakt:  eca.europa.eu/da/Pages/ContactForm.aspx
Websted:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2016
Print ISBN 978-92-872-6005-5 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/714224 QJ-AB-16-026-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-6031-4 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/214432 QJ-AB-16-026-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-6042-0 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/47622 QJ-AB-16-026-DA-E
© Den Europæiske Union, 2016
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Det er stadig  
en udfordring at 
gøre krydsoverens­
stemmelsesordningen 
mere effektiv og sikre  
større forenkling
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2016  nr. 26
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner 
vedrørende specifikke budgetområder. For at opnå maksimal effekt udvælger og udformer Revisionsretten sine 
revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til forvaltningens resultatopnåelse eller regeloverhol -
delsen, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den politiske og offentlige 
interesse.
Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling I — der ledes af Phil Wynn Owen, medlem af Revisions -
retten — hvis speciale er bæredygtig anvendelse af naturressourcer. Revisionsarbejdet blev udført under ledelse af 
det ansvarlige medlem Nikolaos Milionis med støtte fra kabinetschef Ioulia Papatheodorou, attaché Kristian Sniter, 
ledende administrator Robert Markus, opgaveansvarlig Daniela Jinaru og revisorerne Felipe Andrés Miguélez, Marius 
Cerchez og Michael Spang.
Fra venstre til højre: K. Sniter, I. Papatheodorou, N. Milionis, R. Markus og D. Jinaru.
03
 Indhold
Punkt
 Glossar
I-IX Resumé
1-10  Indledning
11-17  Revisionens omfang og revisionsmetoden
18-71  Bemærkninger
18-36  De foreliggende oplysninger gav ikke Kommissionen mulighed for at vurdere 
krydsoverensstemmelsesordningens effektivitet tilstrækkeligt
22-27  De resultatindikatorer, som Kommissionen brugte, gav kun et delvist overblik over 
krydsoverensstemmelsesordningens effektivitet
28-33  Kommissionens vurdering af krydsoverensstemmelsens effektivitet tog ikke hensyn til omfanget af 
landbrugernes manglende overholdelse
34-36  Kommissionen analyserede ikke årsagerne til, at krydsoverensstemmelsesreglerne blev overtrådt, og 
undersøgte ikke, hvordan overtrædelserne kunne imødegås
37-71  Forvaltnings ­ og kontrolsystemet kan forenkles yderligere
41-47  Kontrolprocedurerne var fortsat komplekse
48-52  Ordningen for mindre landbrugere reducerede den administrative byrde, men dette vil kunne påvirke 
opfyldelsen af krydsoverensstemmelsesmålene i  visse medlemsstater
53-58  Med de grønne krav blev der indført et nyt kontrollag med henblik på obligatoriske miljøvenlige metoder
59-64  De specifikke omkostninger forbundet med gennemførelsen af krydsoverensstemmelsesordningen er ikke 
tilstrækkeligt kvantificeret
65-71  Grundlaget for beregningen af krydsoverensstemmelsessanktioner over for landbrugere i  EU som helhed 
er ikke tilstrækkeligt harmoniseret
04 Indhold 
72-79  Konklusioner og anbefalinger
 Bilag I  —  Krydsoverensstemmelsesreglernes anvendelsesområde ifølge bilag II til Europa ­
Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013
 Bilag II  —  De vigtigste ændringer i  krydsoverensstemmelsesreglernes anvendelsesområde 
i den fælles landbrugspolitik 2014 ­2020
 Bilag III  — Interessenterne udtrykte behov for yderligere forenkling
 Bilag IV  — Casestudier i  det spørgeskema, der blev sendt til betalingsorganerne
 Kommissionens svar
05
 Glossar
Betalingsorgan : Det organ i medlemsstaten, der er ansvarlig for korrekt at vurdere, beregne, kontrollere og 
udbetale støtte under den fælles landbrugspolitik.
EGFL : Den Europæiske Garantifond for Landbruget.
ELFUL : Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne.
GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter : Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug og 
Udvikling af Landdistrikter har ansvaret for gennemførelsen af landbrugspolitikken og politikken for udvikling af 
landdistrikter.
GD for Miljø : Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Miljø er ansvarligt for den sektorspecifikke lovgivning 
om miljø.
GD for Sundhed og Fødevaresikkerhed : Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Sundhed og 
Fødevaresikkerhed er ansvarligt for den sektorspecifikke lovgivning om folkesundhed, plantesundhed, 
dyresundhed og dyrevelfærd.
GLMS : Normer for god landbrugs- og miljømæssig stand, som skal bidrage til at forhindre jorderosion, bevare 
jordens indhold af organiske stoffer og jordens struktur, at sikre et minimumsniveau for opretholdelse, undgå 
forringelse af levesteder og beskytte og forvalte vand. Disse normer blev indført med lovgivningen om den fælles 
landbrugspolitik og gælder kun for modtagere af støtte under denne politik. De skal defineres af medlemsstaterne 
under hensyntagen til de lokale betingelser.
Kontrolpunkter : detaljerede aspekter i forbindelse med anvendelsen af krydsoverensstemmelsesreglerne, 
som er indarbejdet i de tjeklister, der skal bruges under kontrollen på stedet og den administrative kontrol, 
som den forvaltningsmyndighed, der har ansvar for krydsoverensstemmelse i hver enkelt medlemsstat (dvs. 
betalingsorganerne), udfører eller beder andre kontrolorganer om at udføre.
Krydsoverensstemmelsesregler : Reglerne om krydsoverensstemmelse består af de lovgivningsbestemte 
forvaltningskrav i henhold til EU-retten (LMK) og normerne for god landbrugs- og miljømæssig stand (GLMS), der 
er fastsat på nationalt niveau, jf. bilag II og forordning (EU) nr. 1306/2013 vedrørende miljø, klimaforandringer og 
god landbrugsmæssig stand, dyre- og plantesundhed samt dyrevelfærd. I denne beretning anvendes termerne 
»krydsoverensstemmelsesregler« og »krydsoverensstemmelsesforpligtelser« i samme betydning.
Lovgivningsbestemte forvaltningskrav (LMK) : De lovbestemte forvaltningskrav er en række udvalgte 
forpligtelser taget fra eksisterende EU-direktiver og forordninger om miljø, folkesundhed, plantesundhed, 
dyresundhed og dyrevelfærd (sektorspecifik lovgivning) og er indarbejdet i krydsoverensstemmelsesreglernes 
anvendelsesområde. Disse krav gælder allerede uden for rammerne for den fælles landbrugspolitik.
06 Glossar 
Overensstemmelsesrevision : Kontrol på stedet, der udføres af revisorer i GD for Landbrug, og som giver 
Kommissionen mulighed for at kontrollere, om medlemsstaterne har anvendt de midler, de har fået stillet til 
rådighed fra EGFL og ELFUL, korrekt, herunder især, om de har velfungerende forvaltnings- og kontrolsystemer, der 
sikrer, at betalingerne til støttemodtagerne er korrekte.
Regnskabsår : Regnskabsåret for landbruget dækker betalte udgifter og indkomne indtægter, der er bogført på 
fondenes budget af betalingsorganerne for et regnskabsår »N«, der begynder den 16. oktober i år »N-1« og slutter 
den 15. oktober i år »N« (artikel 39 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013). 
Rådgivningsenhed i  landbrugssektoren : Offentligt eller privat organ, som en medlemsstat har givet til opgave at 
rådgive landbrugere i spørgsmål vedrørende areal- og bedriftsforvaltning.
07
 Resumé
I
Krydsoverensstemmelsesordningen knytter de fleste betalinger under den fælles landbrugspolitik sammen med 
landbrugernes overholdelse af grundlæggende regler for miljø, fødevaresikkerhed, dyresundhed og dyrevelfærd 
samt betingelserne for god landbrugs- og miljømæssig stand. Ordningen anvendes i øjeblikket af 7,5 millioner 
landbrugere, som i 2015 modtog omkring 47 milliarder euro i støtte1. Samfundet har store forventninger til, at de 
landbrugere, der modtager EU-støtte, overholder krydsoverensstemmelsesforpligtelserne.
II
Lovgiver oprettede en EU-ramme for krydsoverensstemmelse. Kommissionen har ansvaret for at overvåge dens 
gennemførelse. Medlemsstaterne omsatte EU-reglerne til forpligtelser for landbrugerne og kontrollerede, om disse 
forpligtelser var overholdt. Vi undersøgte, om forvaltnings- og kontrolsystemet var effektivt, og om det kan forenk -
les yderligere.
III
Vi konkluderede, at de foreliggende oplysninger ikke gav Kommissionen mulighed for at vurdere krydsoverens -
stemmelsesordningens effektivitet tilstrækkeligt. På trods af de ændringer, der er foretaget i den fælles landbrugs -
politik med henblik på perioden 2014-2020, er det stadig muligt at forenkle forvaltnings- og kontrolsystemet.
IV
De resultatindikatorer, som Kommissionen brugte, gav kun et delvist billede af krydsoverensstemmelsesordningens 
effektivitet. Indikatorerne tog ikke hensyn til omfanget af landbrugernes manglende overholdelse. Endvidere analy -
serede Kommissionen ikke årsagerne til overtrædelserne, og hvordan disse kunne imødegås.
V
Ændringerne af den fælles landbrugspolitik for perioden 2014-2020 har til en vis grad mindsket antallet af kryds -
overensstemmelsesregler ved at fjerne krav, der ikke var tilstrækkeligt relevante for landbrugsvirksomhed. Kon -
trolprocedurerne er dog stadig komplekse. Forenklingsforanstaltninger, som for eksempel ordningen for mindre 
landbrugere, der letter myndighederne og landbrugerne for de ekstra administrative byrder, skal afvejes i forhold til 
behovet for at opfylde krydsoverensstemmelsesmålene.
VI
De landbrugsmetoder, der skal anvendes for at modtage de nye grønne betalinger, ligner de tidligere GLMS-normer. 
Derfor er der nu to sæt komplementære landbrugsmetoder, der har samme målsætning: at vedligeholde jorden og 
beskytte biodiversiteten. På trods af lighederne mellem de to ordninger kontrolleres overholdelsen af de obligatori -
ske GLMS-normer og de grønne krav under to kontrolsystemer. Det kan føre til ineffektivitet i kontrolsystemerne og 
til yderligere administrative byrder.
1 De 7,5 millioner udgør 68 % af alle de landbrugere, der får støtte under den fælles landbrugspolitik, og modtager 83 % af alle betalinger. Mindre 
landbrugere er ikke medregnet i disse tal, fordi de ikke pålægges administrative sanktioner, hvis de ikke overholder 
krydsoverensstemmelsesforpligtelserne (jf. punkt 48).
08 Resumé 
VII
Omkostningerne forbundet med gennemførelsen af krydsoverensstemmelsesordningen er ikke tilstrækkeligt 
kvantificeret. Så længe Kommissionen ikke har et pålideligt overslag over de samlede omkostninger med aggrege -
rede tal for de involverede aktører (EU-institutioner, medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolmyndigheder samt 
landbrugerne), kan den ikke sikre, at krydsoverensstemmelsesordningen er omkostningseffektiv.
VIII
Sanktionsordningen garanterede ikke i tilstrækkeligt omfang et ensartet grundlag i hele EU for beregning af admini -
strative sanktioner over for de landbrugere, der ikke overholdt reglerne. Der var stor forskel på, hvordan medlems -
staterne anvendte faktorer som alvor, omfang, vedvarende karakter og forsætlighed, når de beregnede sanktioner 
i stort set samme type sager.
IX
Vi anbefaler følgende:
- Som led i konsekvensvurderingen af den fælles landbrugspolitik efter 2020 bør Kommissionen undersøge, 
hvordan den kan udvikle sit sæt af indikatorer yderligere med henblik på at vurdere resultaterne af krydsover -
ensstemmelse, og hvordan der i disse indikatorer kan tages hensyn til, i hvor høj grad landbrugerne overholder 
krydsoverensstemmelsesreglerne.
- Kommissionen bør fra nu af forbedre udvekslingen af oplysninger om overtrædelser i relation til krydsoverens -
stemmelse mellem de relevante tjenester for at hjælpe dem med at finde frem til årsagerne til overtrædelserne 
og træffe passende foranstaltninger til at imødegå dem.
- Med henblik på den fælles landbrugspolitik efter 2020 bør Kommissionen forslå, at reglerne for krydsoverens -
stemmelseskontrol på stedet tilpasses. Det ville give mulighed for, at man mere effektivt vil kunne koncentrere 
sig om de vigtigste kontrolpunkter.
- Som led i sin konsekvensvurdering af den fælles landbrugspolitik efter 2020 bør Kommissionen analysere de er -
faringer, der er gjort med at have to systemer med stort set de samme miljømål (GLMS-normerne og de grønne 
krav) med henblik på at fremme synergien mellem dem. I denne analyse bør der tages hensyn til kriterier såsom 
normenes påvirkning af miljøet og landbrugernes tidligere overholdelsesniveau.
- Efter rapporten om resultaterne af den fælles landbrugspolitik, der skal foreligge inden udgangen af 2018, bør 
Kommissionen udvikle en metode, der kan anvendes til at måle omkostningerne ved krydsoverensstemmelse.
- Med henblik på den fælles landbrugspolitik efter 2020 bør Kommissionen opfordre til en mere ensartet anven -
delse af sanktioner på EU-plan ved yderligere at præcisere begreberne alvor, omfang, varighed, hyppighed og 
forsætlighed.
09
 Indledning
01 
Krydsoverensstemmelsesordningen knytter de fleste af betalingerne under den 
fælles landbrugspolitik sammen med landbrugernes overholdelse af regler om 
beskyttelse af miljøet, fødevaresikkerhed, dyresundhed og dyrevelfærd samt 
bevarelse af jorden i god landbrugs- og miljømæssig stand. Ordningen anvendes 
i øjeblikket af 7,5 millioner landbrugere i EU, der i regnskabsåret 2015 modtog ca. 
47 milliarder euro i støtte i henhold til krydsoverensstemmelsesreglerne (jf. glos -
saret )2. Hvis en landbruger ikke overholder disse regler, kan han/hun pålægges 
en administrativ sanktion.
02 
Krydsoverensstemmelse er baseret på to overordnede regelsæt (listen over de 
nugældende regler gives i  bilag I ). De lovgivningsbestemte forvaltningskrav 
(LMK) er krav udvalgt fra eksisterende direktiver og forordninger vedrørende 
miljø, fødevaresikkerhed, plantesundhed, dyresundhed og dyrevelfærd. Normer -
ne for god landbrugs- og miljømæssig stand (GLMS) er supplerende regler, som 
kun gælder for modtagere af betalinger under den fælles landbrugspolitik. De 
pålægger, at der anvendes bæredygtige metoder i relation til landbrugsjord og 
handler om beskyttelse af vand, jordbeskyttelse og kulstofindhold samt bevarel -
se af arealer og landskabstræk.
03 
Formålet med krydsoverensstemmelse er at bidrage til at opfylde følgende to 
målsætninger:2 GD for Landbrugs årlige 
aktivitetsrapport for 2015.
3 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1306/2013 af 17. december 
2013 om finansiering, 
forvaltning og overvågning af 
den fælles landbrugspolitik og 
om ophævelse af Rådets 
forordning (EØF) nr. 352/78, 
(EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, 
(EF) nr. 814/2000, (EF) 
nr. 1290/2005 og (EF) 
nr. 485/2008 (EUT L 347 af 
20.12.2013, s. 549).Figur 1Målsætningerne for krydsoverensstemmelse
At bidrage til at gøre den fælles 
landbrugspolitik mere forenelig 
med samfundets forventninger
skabe større sammenhæng mellem
den fælles landbrugspolitik og politikker 
om miljø, folkesundhed, dyrevelfærd, 
plantesundhed og dyrevelfærdgøre støttemodtagerne mere bevidste 
om nødvendigheden af at respektere 
de grundlæggende standarderAt bidrage til udviklingen
af bæredygtigt landbrug
ved at ved at
Kilde:  Betragtning 54 i forordning (EU) nr. 1306/20133.
10 Indledning 
04 
Samfundet har store forventninger til, at landbrugere, der modtager EU-støtte, 
overholder krydsoverensstemmelsesforpligtelserne. Ifølge den seneste Euroba -
rometer-undersøgelse4, der blev offentliggjort i januar 2016, mente mere end fire 
ud af fem respondenter i EU, at det er berettiget at nedsætte støtteudbetalinger 
til landbrugere, hvis de ikke overholder reglerne.
05 
Krydsoverensstemmelsesordningen, der er et af instrumenterne under den fælles 
landbrugspolitik, gennemføres ved delt forvaltning, hvor Kommissionen og med -
lemsstaterne deler opgaverne mellem sig. I den forbindelse har Kommissionen 
ansvaret for:
- at følge den overordnede EU-ramme, der er fastlagt i forordninger udstedt 
af Europa-Parlamentet og Rådet, og henstillingerne fra Europa-Parlamentet 
i forbindelse med meddelelsen af decharge for årsregnskabet over gennem -
førelsen af EU’s budget
- at oprette en detaljeret EU-ramme via gennemførelsesforordninger og dele -
gerede forordninger samt gennemførelsesretningslinjer til medlemsstaterne
- at kontrollere, at medlemsstaterne udfører deres opgaver i overensstemmel -
se med lovbestemmelserne og anvender finansielle korrektioner, når det 
konstateres, at systemerne er mangelfulde
- at kontrollere, at krydsoverensstemmelsesmålene opfyldes, og indberette 
resultaterne5.
06 
GD for miljø og GD for Sundhed og Fødevaresikkerhed er ansvarlige for at 
overvåge gennemførelsen og opfyldelsen af målene for den sektorspecifikke 
lovgivning, som de lovgivningsbestemte forvaltningskrav er taget fra, medens 
GD for landbrug har ansvaret for GLMS. GD for Landbrug udfører revisioner for at 
kontrollere, at medlemsstaterne har passende systemer til forvaltning og kontrol 
af krydsoverensstemmelse.
07 
Medlemsstaterne har ansvaret for at vedtage alle de love, forskrifter og admini -
strative bestemmelser, der er nødvendige for at oprette en national ramme, der 
er i overensstemmelse med EU’s overordnede og detaljerede ramme, og særlig 
for:
- at indføre systemer, der forebygger, afslører og korrigerer tilfælde af mang -
lende overholdelse
- at udføre kontroller på stedet af en stikprøve på mindst 1 % af landbrugerne64 »Special Eurobarometer 
440 – Europeans, Agriculture 
and the CAP« offentliggjort 
den 21. januar 2016 afspejler 
holdninger indhentet mellem 
den 17. og den 26. oktober 
2015 af TNS opinion & social 
på anmodning fra Europa-
Kommissionen. Alle interviews 
blev gennemført personligt 
hjemme hos tilfældigt 
udvalgte EU-borgere.
5 Jf. for eksempel GD for 
Landbrugs årlige 
aktivitetsrapport for 2014, 
bilag 10, del 6 om 
krydsoverensstemmelse.
6 Kontroller på stedet skal som 
hovedregel udføres på en 
stikprøve på mindst 1 % af 
modtagerne af betalinger 
under den fælles 
landbrugspolitik. I forbindelse 
med visse krav, for eksempel 
identifikation og registrering 
af dyr, er 
minimumskontrolprocenten 
dog 3 % af landbrugerne 
i overensstemmelse med den 
sektorspecifikke lovgivning. 
Det vil sige, at det samlede 
antal landbrugere, der 
kontrolleres for 
krydsoverensstemmelse 
i praksis overstiger stikprøven 
på 1 %. I regnskabsåret 2015 
var andelen af kontrollerede 
landbrugere for eksempel 
2,31 %. Med hensyn til de 
lovgivningsbestemte 
forvaltningskrav kan 
medlemsstaterne beslutte at 
kombinere denne kontrol med 
den, der udføres i henhold til 
den sektorbestemte 
lovgivning for at nå op på den 
krævede kontrolsats på 1 % 
i forbindelse med 
krydsoverensstemmelse.
11 Indledning 
- at anvende sanktioner og inddrive fejlagtigt udbetalte beløb fra landbrugere, 
der har overtrådt reglerne
- at rapportere til Kommissionen (reviderede årsregnskaber, finansrapporter 
og kontrolstatistikker).
08 
Modtagere af betalinger under den fælles landbrugspolitik skal overholde alle 
krydsoverensstemmelsesregler, som de er defineret i den nationale lovgivning. 
De risikerer, at deres årlige EU-betalinger bliver nedsat, hvis det viser sig, at de 
har overtrådt en af disse regler som følge af en handling eller en undladelse, som 
direkte kan tilskrives dem.
09 
I 2008 offentliggjorde vi en særberetning om krydsoverensstemmelsens effekti -
vitet7. Beretningen konkluderede, at krydsoverensstemmelse ikke havde været en 
effektiv politik, og understregede, at retsgrundlaget for krydsoverensstemmelse 
gav væsentlige vanskeligheder, navnlig fordi det er kompliceret.
10 
Forenkling af krydsoverensstemmelsesordningens anvendelsesområde og af reg -
lerne har været genstand for løbende drøftelser mellem Kommissionen, Rådet og 
medlemsstaterne på grund af rammernes kompleksitet og behovet for at sikre, 
at overholdelsen af reglerne kan kontrolleres, og at de er tilstrækkelig relevante 
for landbrugsvirksomhed. Efter »sundhedstjekket« af den fælles landbrugspolitik 
blev der mellem 2008  og 2013 foretaget visse ændringer af krydsoverensstem -
melsesordningen8. De supplerende ændringer med henblik på den aktuelle 
periode 2014-2020 havde til formål9:
- at præcisere standardernes anvendelsesområde ved at samle dem på en 
enkelt liste og gruppere dem efter område og emne for at gøre krydsover -
ensstemmelsesordningen mere konsekvent og mere synlig
- at fjerne en række krav fra standardernes anvendelsesområde, der ikke 
var tilstrækkeligt relevante for udøvelse af landbrugsvirksomhed eller for 
landbrugsarealer, eller som mere vedrørte de nationale myndigheder end 
støttemodtagerne.7 Særberetning nr. 8/2008: »Er 
krydsoverensstemmelsesord -
ningen effektiv?« ( http://eca.
europa.eu ).
8 Rådets forordning (EF) 
nr. 73/2009 af 19. januar 2009 
om fælles regler for den fælles 
landbrugspolitiks ordninger 
for direkte støtte til 
landbrugere og om 
fastlæggelse af visse 
støtteordninger for 
landbrugere, om ændring af 
forordning (EF) nr. 1290/2005, 
(EF) nr. 247/2006, (EF) 
nr. 378/2007 og om ophævelse 
af forordning (EF) 
nr. 1782/2003 (EUT L 30 af 
31.1.2009, s. 16) tilføjede 
således to obligatoriske 
GLMS-normer inden for det 
nyoprettede område om 
beskyttelse og forvaltning af 
vand og tre nye fakultative 
GLMS-normer vedrørende et 
minimumsniveau for 
vedligeholdelse af jorden. 
Samtidig blev fire af de 
eksisterende GLMS-normer 
i forordning (EF) nr. 1782/2003 
gjort fakultative. Der er også 
indført mindre ændringer af 
de lovgivningsbestemte 
forvaltningskrav, hvorved 
kravet i forordning nr. 2629/97 
vedrørende øremærker, 
bedriftslister og pas blev 
fjernet.
9 Bilag II indeholder en 
detaljeret oversigt over de 
ændringer, der blev indført 
med henblik på perioden 
2014-2020.
12
 Revisionens omfang og 
revisionsmetoden
11 
Forenkling er en proces, der har til formål at strømline regler og kontroller samt 
reducere overholdelsesomkostningerne. Forenklingsforanstaltninger letter myn -
digheder og landbrugere for de ekstra administrative byrder, men skal afvejes 
i forhold til behovet for at opfylde krydsoverensstemmelsesmålene.
12 
Vi undersøgte det forvaltnings- og kontrolsystem, som Kommissionen og med -
lemsstaterne har indført med henblik på krydsoverensstemmelse, for at vurdere, 
om krydsoverensstemmelsesordningen er effektiv, og i hvilket omfang det nye 
lovgrundlag har betydet en forenkling.
13 
Det overordnede revisionsspørgsmål var:
»Er forvaltnings ­ og kontrolsystemet i  forbindelse med krydsoverensstemmel ­
se effektivt, og kan det forenkles yderligere?«
Denne beretning er bygget op omkring de to vigtigste aspekter, effektivitet og 
forenkling.
14 
Vi analyserede følgende bevismateriale vedrørende den hidtidige gennemførelse 
af krydsoverensstemmelsesordningen:
- De kontrolstatistikker, medlemsstaterne har sendt til Kommissionen for regn -
skabsårene 2011-2014. Disse rapporter indeholdt data vedrørende det antal 
landbrugere, der var blevet kontrolleret for en given standard, antal konstate -
rede tilfælde af manglende overholdelse og de anvendte sanktioners størrel -
se og kategori
- Rettens revisioner med hensyn til lovlighed og formel rigtighed (revision med 
henblik på revisionserklæringen - DAS) udført i regnskabsårene 2011-2014
- overensstemmelsesrevisioner udført af Kommissionens Generaldirektorat for 
Landbrug og Udvikling af Landdistrikter i regnskabsårene 2011-2014.
13 Revisionens omfang og revisionsmetoden 
15 
Vi analyserede oplysninger om det forvaltnings- og kontrolsystem, der var indført 
i Kommissionen, indhentet gennem samtaler med repræsentanter fra GD for 
Landbrug og ved gennemgang af forskellige analyser, undersøgelser og rap -
porter udarbejdet eller bestilt af GD for Landbrug. Vi vurderede også de mulige 
virkninger af de ændringer, der er blevet indført i den fælles landbrugspolitik 
for perioden 2014-2020 på grundlag af følgende dokumenter: det forberedende 
arbejde med konsekvensvurderingen, godkendte forordninger og erklæringer fra 
Kommissionen.
16 
Vi udførte to spørgeundersøgelser, der dækkede emner som: forståelse, overhol -
delse og forenkling. Spørgeskemaerne blev sendt til betalingsorganer og rådgiv -
ningsenheder i landbrugssektoren. Vi modtog svar fra de 6410 betalingsorganer 
i 27 medlemsstater11, der deltog i spørgeundersøgelsen, mens 72 ud af de 186 
rådgivningsenheder, der blev kontaktet, svarede på den anden undersøgelse.
17 
Vi besøgte tre regioner i medlemsstaterne (Tyskland: Schleswig-Holstein, Spani -
en: Catalonien og Det Forende Kongerige: Nordirland), hvor vi førte samtaler med 
repræsentanter for betalingsorganerne og landbrugssammenslutninger for at 
indhente deres syn på krydsoverensstemmelsens virkninger på bedriftsplan.10 Vi undersøgte 64 af de 82 
eksisterende 
betalingsorganer, i nogle 
medlemsstater er det nemlig 
ikke alle betalingsorganer, der 
er ansvarlige for 
krydsoverensstemmelse.
11 Kroatien var ikke omfattet af 
denne revision, da der 
manglede historiske data, 
hvilket skyldes, at landet først 
tiltrådte EU den 1. juli 2013.
14
 Bemærkninger
De foreliggende oplysninger gav ikke Kommissionen 
mulighed for at vurdere 
krydsoverensstemmelsesordningens effektivitet 
tilstrækkeligt
18 
I beretningens første del undersøger vi, om de resultatindikatorer, Kommissionen 
brugte, gav et fuldstændigt overblik over krydsoverensstemmelsens effektivitet, 
om de tog hensyn til, i hvor høj grad landbrugerne overholdt reglerne, og om 
Kommissionen analyserede årsagerne til overtrædelserne, og hvordan disse kun -
ne imødegås. Standarderne for vores undersøgelser beskrives i punkt 19-21.
19 
For at måle opfyldelsen af krydsoverensstemmelsesmålene (jf. punkt 2), skulle 
Kommissionen definere relevante resultatindikatorer12. Disse skal være i overens -
stemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning (sparsomme -
lighed, produktivitet og effektivitet)13. Kommissionen bør analysere og reagere 
på resultatproblemer.
20 
Medlemsstaterne bør også forebygge, afsløre og effektivt behandle enhver 
uregelmæssighed eller manglende overholdelse af krydsoverensstemmelsesfor -
pligtelser fra landbrugernes side14 og årligt melde tilbage til Kommissionen om 
resultaterne af kontrollen.
21 
Krydsoverensstemmelsesordningens effektivitet bør vurderes under hensynta -
gen til, i hvor høj grad landbrugerne har overholdt krydsoverensstemmelsesreg -
lerne, og dette aspekt bør anvendes som en nøgleindikator for politikkens bidrag 
til beskyttelse af miljøet og folkesundheden, dyresundhed, plantesundhed og 
dyrevelfærd. Med henblik på at gøre politikken mere effektiv, bør udformningen 
af krydsoverensstemmelsesrammen omfatte foranstaltninger med henblik på at 
finde frem til og behandle årsagerne til, at landbrugere ikke overholder reglerne.12 I henhold til betragtning 2 
i Kommissionens 
gennemførelsesforordning 
(EU) nr. 834/2014 af 22. juli 
2014 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til den fælles overvågnings- og 
evalueringsramme for den 
fælles landbrugspolitik 
(EUT L 230 af 1.8.2014, s. 1).
13 Artikel 30 i Europa-
Parlamentets og Rådets 
forordning (EU, Euratom) 
nr. 966/2012 af 25. oktober 
2012 om de finansielle regler 
vedrørende Unionens 
almindelige budget og om 
ophævelse af Rådets 
forordning (EF, Euratom) 
nr. 1605/2002 (EUT L 298 af 
26.10.2012, s. 1) 
(finansforordningen) 
indeholder følgende 
definitioner:  
Ifølge princippet om 
sparsommelighed skal de 
ressourcer, som institutionen 
bruger til udførelse af sine 
aktiviteter, stilles til rådighed 
på det rette tidspunkt, i den 
rigtige mængde og kvalitet 
samt til den mest fordelagtige 
pris.  
Princippet om produktivitet 
vedrører et optimalt forhold 
mellem de anvendte 
ressourcer og de opnåede 
resultater.  
Princippet om effektivitet 
vedrører indfrielse af de 
opstillede specifikke mål og 
opnåelse af de forventede 
resultater.
14 I henhold til betragtning 39 
i forordning (EU) nr. 1306/2013.
15 Bemærkninger 
De resultatindikatorer, som Kommissionen brugte, gav kun 
et delvist overblik over krydsoverensstemmelsesordningens 
effektivitet
Situationen i  perioden 2007 ­2013
22 
Med henblik på den første målsætning (at bidrage til udviklingen af bæredygtigt 
landbrug ved at gøre støttemodtagerne mere bevidste om nødvendigheden af 
at respektere de grundlæggende standarder) anvendte Kommissionen følgende 
indikator: procentdelen af betalinger under den fælles landbrugspolitik, der er 
omfattet af krydsoverensstemmelse, som viser den andel af betalingerne under 
den fælles landbrugspolitik, hvor landbrugerne skal overholde regler om kryds -
overensstemmelse. Denne indikator måler imidlertid ikke landbrugernes forståel -
se af disse regler, eller i hvor høj grad de overholder dem.
23 
Til at måle den anden målsætning (at bidrage til at gøre den fælles landbrugspo -
litik mere forenelig med samfundets forventninger ved at skabe større sammen -
hæng mellem den fælles landbrugspolitik og politikker om miljø, folkesundhed, 
dyresundhed, plantesundhed og dyrevelfærd) blev følgende indikator, som 
Kommissionen også brugte i Eurobarometer-undersøgelsen, anvendt: offentlig -
hedens holdning til krydsoverensstemmelse. Spørgsmålet og svarmulighederne 
fra undersøgelsen vises i  tekstoks 1 .
Uddrag fra Eurobarometer ­undersøgelsen
Spørgsmål: Ifølge bestemmelserne i den fælles landbrugspolitik er betalingerne til landbrugere knyttet 
sammen med krav om overholdelse af miljøkrav og regler vedrørende fødevaresikkerhed og dyrevelfærd (den 
såkaldte »krydsoverensstemmelse«). I hvilket omfang mener du, det er berettiget eller uberettiget at reduce -
re støttebetalingerne til landbrugere, der ikke overholder normerne for fødevaresikkerhed, miljøkravene og 
dyrevelfærdsstandarderne?
Svarmuligheder: Fuldstændig berettiget Delvist berettiget Delvist uberettiget Fuldstændig uberettiget Ved 
ikke.
Resultatet af undersøgelsen: Mere end fire ud af fem respondenter i EU mente, at det er berettiget at reducere 
støttebetalingerne til landbrugere, hvis de ikke overholder reglerne (de har svaret enten Fuldstændig beret -
tiget eller Delvist berettiget). Den offentlige mening siden den foregående undersøgelse i november 2007 
havde stort set ikke ændret sig.
Kilde:  Kommissionens Eurobarometer-undersøgelse.Tekstboks 1
16 Bemærkninger 
24 
Denne indikator giver ikke nogen oplysninger om, hvorvidt sammenhængen 
mellem den fælles landbrugspolitik og krydsoverensstemmelsesreglerne er ble -
vet bedre. Den viser kun de adspurgtes politiske valg og vurderer ikke de faktiske 
resultater af anvendelsen af krydsoverensstemmelse.
25 
To andre resultatindikatorer: GD AGRI indberetter også kontrolprocenten for 
GLMS15 og den forholdsmæssige andel af permanente græsarealer. Den første 
indikator måler, om medlemsstaterne har opfyldt minimumskontrolprocenten. 
Det er udelukkende en indikator for overholdelse af forordningen og måler i sig 
selv ikke krydsoverensstemmelsesordningens effektivitet. Den anden indikator, 
der måler procentdelen af arealer, der er udlagt som permanente græsarealer i en 
medlemsstat i forhold til statens samlede landbrugsareal, havde to svagheder: 
Den vedrørte kun et enkelt aspekt af krydsoverensstemmelse og viste ikke speci -
fikt krydsoverensstemmelsesordningens bidrag, dvs. at opretholdelse af perma -
nente græsarealer kan skyldes en række faktorer, og krydsoverensstemmelse er 
kun én af dem.
Situationen i  perioden 2014 ­2020
26 
I perioden 2014-2020 anvendes der to indikatorer16 med direkte relation til kryds -
overensstemmelse: antal hektar underlagt krydsoverensstemmelse og andel af 
betalinger under den fælles landbrugspolitik, der er underlagt krydsoverens -
stemmelse. Der er tale om kvantitative indikatorer, som kun måler størrelsen af 
de populationer, de vedrører (dvs. landbrugsjord og betalinger under den fælles 
landbrugspolitik), ikke virkningerne af krydsoverensstemmelse.
27 
For den fælles landbrugspolitik samlet set blev der defineret andre indikatorer, 
der dækker arealer, som er berørt af krydsoverensstemmelsesreglerne, f.eks. 
indekset for fugle i landmiljø, vandkvalitet, jordbundens organiske materiale 
i agerjord og jorderosion på grund af vand. Det var imidlertid ikke kendt, hvor -
dan krydsoverensstemmelse i sig selv specifikt indvirkede på disse overordnede 
indikatorer. Hertil kommer, at der ikke er nogen virkningsindikatorer vedrørende 
andre aspekter med relevans for krydsoverensstemmelse, f.eks. fødevaresikker -
hed, identifikation og registrering af dyr og dyrevelfærd.15 Under den fælles 
landbrugspolitik både før og 
efter 2014 var 
minimumskontrolprocenten 
for GLMS fastsat til 1 % af 
landbrugerne.
16 Bilag til Kommissionens 
gennemførelsesforordning 
(EU) nr. 834/2014.
17 Bemærkninger 
Kommissionens vurdering af krydsoverensstemmelsens 
effektivitet tog ikke hensyn til omfanget af landbrugernes 
manglende overholdelse
28 
I de kontrolstatistikker, medlemsstaterne indsender, får Kommissionen også op -
lysninger om, i hvilket omfang landbrugerne opfylder deres krydsoverensstem -
melsesforpligtelser. Dataene bliver imidlertid ikke brugt som en resultatindikator 
og overvåget i forhold til forud fastlagte mål.
29 
Resultaterne af Rettens revisioner17 vedrørende lovlighed og formel rigtighed i de 
sidste 4 år (jf. tabel  1) og de statistikker vedrørende kontrol på stedet af landbru -
gere, som medlemsstaternes kontrolmyndigheder har indberettet (jf. tabel  2), 
viste, at der var mange overtrædelser af krydsoverensstemmelsesstandarderne:
Resultaterne af vores krydsoverensstemmelsestest udført på tilfældigt udvalgte 
stikprøver af landbrugere
Fond DataRegnskabsår
2011 2012 2013 2014
EGFLAntal betalinger underlagt 
krydsoverensstemmelse155 146 164 170
Antal sager, hvor der blev konstate -
ret overtrædelser22 24 44 46
Overtrædelser (%) 14 % 16 % 25 % 27 %
ELFULAntal betalinger underlagt 
krydsoverensstemmelse73 75 61 64
Antal sager, hvor der blev konstate -
ret overtrædelser26 25 24 17
Overtrædelser (%) 36 % 33 % 39 % 27 %
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
Overtrædelser i relation til krydsoverensstemmelse indberettet af medlemsstaterne 
baseret på kontrol af en blanding af tilfældigt udvalgte og risikobaserede stikprøver 
af landbrugere
Regnskabsår
2011 2012 2013 2014 2015
Overtrædelsernes hyppighed (%) 21 % 20 % 20 % 25 % 29 %
Kilde:  Medlemsstaternes krydsoverensstemmelsesstatistikker.Tabel 1 Tabel 217 Med hensyn til krydsoverens -
stemmelse var vores test 
koncentreret om udvalgte 
GLMS-forpligtelser (undgå, at 
uønsket vegetation spreder 
sig, bevarelse af terrasser, pleje 
af olivenplantager og 
overholdelse af minimumsbe -
lægningsgrader for dyr eller 
krav om slåning) og udvalgte 
lovgivningsbestemte 
forvaltningskrav (forvaltnings -
kravet i henhold til nitratdirek -
tivet og forvaltningskravet 
vedrørende identifikation og 
registrering af dyr), hvor det var 
muligt at indhente revisionsbe -
vis og drage konklusioner på 
tidspunktet for revisionsbesø -
gene. I 2011 og 2012 havde 
testene i relation til ELFUL et 
større omfang, end det var 
tilfældet for EGFL, fordi de 
omfattede alle GLMS-normer 
og det forvaltningskrav, der 
vedrører dyrevelfærd. Desuden 
blev forvaltningskravet 
vedrørende identifikation og 
registrering af dyr ikke testet 
for EGFL i 2011 og 2012.
18 Bemærkninger Figur 230 
Som anført af ca. 90 % af de betalingsorganer og rådgivningsenheder, der deltog 
i vores spørgeundersøgelse, er landbrugerne i de sidste 5 år blevet mere bevidste 
om deres forpligtelser til at overholde krydsoverensstemmelsesreglerne. Over -
trædelsesprocenten er dog fortsat høj, og både medlemsstaternes kontroller og 
vores egne revisioner viser en stigende tendens.
31 
Fra 2011 til 2013 var det samlede antal overtrædelser konstateret af medlemssta -
ternes kontrolmyndigheder relativt konstant med næsten 60 000 tilfælde/år på 
EU-plan, hvorimod tallet i 2014 steg med næsten 20 % til ca. 70 000 tilfælde af 
manglende overholdelse (primært på grund af en stigning i antallet af overtræ -
delser af de lovgivningsbestemte forvaltningskrav i henhold til nitratdirektivet 
og identifikation og registrering af svin og kvæg). Som det fremgår af figur 2  teg -
nede fem hovedområder sig både for næsten 90 % af det samlede antal overtræ -
delser og den højeste overtrædelsesfrekvens18. Disse fem områder dækker i alt 10 
LMK og fire GLMS.
De områder, hvor krydsoverensstemmelsesreglerne oftest overtrædes
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.Brug af gødning og
plantebeskyttelsesmidler; 15 %Fødevare- og fodersikkerhed; 8 %Beskyttelse mod jorderosion; 8 %Undgå, at uønsket
vegetation spreder sig; 5 %Andet; 14 %
Hold af dyr; 50 %
32 
Figur  3 viser, hvor overtrædelsesfrekvensen for de enkelte standarder/krav på de 
to største områder var højere end 5 % i regnskabsåret 2014:18 Udtrykt som andelen af 
landbrugere, hvor der blev 
konstateret overtrædelser, 
over for det samlede antal 
kontrollerede landbrugere.
19 Bemærkninger 
33 
Vores analyse viste også, at overtrædelserne i forbindelse med flere standarder 
var på mindre end 1 %, for eksempel: det lovgivningsbestemte forvaltningskrav 
om beskyttelse af vilde fugle og naturlige levesteder samt GLMS-normerne for 
jordens indhold af organiske stoffer, opretholdelse af jordbundens struktur og 
bevarelse af landskabstræk.
Kommissionen analyserede ikke årsagerne til, at 
krydsoverensstemmelsesreglerne blev overtrådt, og 
undersøgte ikke, hvordan overtrædelserne kunne imødegås
34 
GD for Landbrug analyserer oplysningerne i kontrolstatistikkerne for hver rap -
porterende enhed(provins/region/stat) hver for sig for at sikre, at de overholder 
EU-bestemmelserne, for eksempel den minimumskontrolprocent på 1 %, der er 
fastsat i forordningen. Generaldirektoratet udfører desuden overensstemmelses -
revisioner for at sikre, at de forvaltnings- og kontrolsystemer, medlemsstaterne 
har indført, overholder de gældende EU-regler. Formålet med disse revisioner er 
at beskytte de fonde, som har finansieret de pågældende landbrugsbetalinger 
ved at kontrollere, om medlemsstaternes nedsættelser af landbrugernes betalin -
ger er foretaget korrekt. Kommissionen anvender finansielle nettokorrektioner 
over for medlemsstater med mangelfulde systemer. Figur 3Overtrædelsesfrekvensen på de to største områder med hensyn til manglende 
overholdelse
Brug af gødning
og plantebeskyttelsesmidler
LMK vedrørende 
brug af 
plantebeskyt-
telsesmidlerLMK i henhold til 
nitratdirektivetLMK vedrørende 
dyrevelfærd for 
svinLMK vedrørende 
identi/f_ikation
og registrering
af svinGLMS vedrørende 
belægningsgraderLMK vedrørende 
identi/f_ikation og 
registrering
af får og gederLMK vedrørende 
identi/f_ikation
og registrering
af kvæg30 %
25 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %Opdræt af dyr
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
20 Bemærkninger 
35 
GD for Landbrug analyserer ikke tallene for overtrædelse af krydsoverensstem -
melse på EU-plan, og det gennemfører heller ikke revisioner for at finde frem til 
de standarder, der oftest overtrædes, de potentielle årsager til overtrædelserne 
og mulige løsninger, der kan afhjælpe situationen. Kommissionens øvrige ge -
neraldirektorater med ansvar for de politikker, der ligger til grund for de lovgiv -
ningsbestemte forvaltningskrav, udfører heller ikke sådanne analyser. Generaldi -
rektoratet for Miljø, der er ansvarligt for politikker som nitratdirektivet, anførte, at 
det ikke modtog statistikker om kontroller udført af medlemsstaterne, og at GD 
for Miljø derfor ikke kunne gennemføre og ikke gennemførte nogen opfølgnings -
foranstaltninger i den forbindelse. Kommissionen kontrollerer således kun de 
finansielle aspekter og analyserer ikke, hvordan krydsoverensstemmelse indvirker 
på de underliggende politiske målsætninger vedrørende miljø, fødevaresikker -
hed, dyresundhed og dyrevelfærd.
36 
Indtil juli 2016 havde Kommissionen ikke evalueret, hvorfor reglerne kan være 
blevet overtrådt, eller hvordan dette kan forebygges fremover19. Sådanne evalu -
eringer kan også give nyttige oplysninger om behovet for at forenkle krydsover -
ensstemmelsesordningen yderligere. Overtrædelse af krydsoverensstemmelses -
krav kan enten skyldes manglende forståelse af de til tider komplekse regler (jf. 
bilag III ) eller manglende incitament, idet overholdelsesomkostningerne måske 
ikke står i forhold til den lave minimumskontrolsats på 1 % og størrelsen af de 
pålagte sanktioner20.
Forvaltnings ­ og kontrolsystemet kan forenkles 
yderligere
37 
I beretningens anden del undersøger vi, om reglerne og kontrolprocedurerne 
i forbindelse med krydsoverensstemmelse var blevet enklere, om ordningen for 
mindre landbrugere har betydet en afbalanceret reduktion af den administrative 
byrde, om der var risiko for, at de grønne krav og krydsoverensstemmelse ikke 
blev koordineret tilfredsstillende, om gennemførelsesomkostningerne blev målt, 
og om sanktionerne blev pålagt på en ensartet måde overalt i EU. Standarderne 
for vores undersøgelser beskrives i punkt 38-40.
38 
I særberetning nr. 8/2008 konkluderede vi, at retsgrundlaget for krydsoverens -
stemmelse gav væsentlige vanskeligheder, navnlig fordi det er kompliceret. Vi 
anbefalede, at Kommissionen forenkler retsgrundlaget, navnlig ved at opstille 
kravene og normerne i prioriteringsrækkefølge og ved at bygge dem op omkring 
de væsentligste elementer i landbrugsaktiviteten.19 Evalueringer på 
landbrugernes niveau har 
indtil nu kun givet oplysninger 
om visse elementer af 
omkostningerne ved 
krydsoverensstemmelse, jf. 
punkt 61.
20 I ansøgningsåret 2014 var 
sanktionerne på i alt 
67,5 millioner euro, som det 
fremgår af GD for 
Landbrugsårlige 
aktivitetsrapport.
21 Bemærkninger 
39 
Omkostningerne forbundet med at anvende krydsoverensstemmelse bør stå i et 
rimeligt forhold til de fordele, der forventes opnået ved, at landbrugerne over -
holder de gældende regler21. Når Kommissionen fremlægger reviderede eller nye 
udgiftsmæssige forslag, skal den anslå omkostningerne og fordelene ved kontrol -
systemet i forhold til de mål, der skal opfyldes22.
40 
Kommissionen bør også bidrage til at fremme et enkelt og harmoniseret system 
for sanktioner i hele EU for at sikre lige og forholdsmæssig behandling af land -
brugere. Kommissionen har beføjelse23 til at vedtage delegerede retsakter med 
henblik på fastlæggelse af et harmoniseret grundlag for beregning af administra -
tive sanktioner som følge af overtrædelse af krydsoverensstemmelsesreglerne. 
Den kan også udstede fortolkningsvejledninger til medlemsstaterne.
Kontrolprocedurerne var fortsat komplekse
41 
Med henblik på perioden 2014-2020 blev antallet af krav reduceret fra 
15-GLMS-normer til syv (alle de tidligere syv frivillige normer og en af de obliga -
toriske blev taget fra listen) og fra 18 LMK til 13 (jf. bilag II ). Fire af de LMK-krav, 
der blev fjernet, var krav, som Kommissionen ikke anså for at være tilstrækkelig 
relevante for landbrugsvirksomhed. Dette er et godt eksempel på forenkling 
af retsgrundlaget for krydsoverensstemmelse. Det er imidlertid sandsynligt, at 
anvendelsesområdet for krydsoverensstemmelse nu vil blive udvidet. I »Fælles 
erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet om krydsoverensstemmelse«24 opfor -
dres der til, at vandrammedirektivet og direktivet om bæredygtig anvendelse af 
pesticider inddrages i krydsoverensstemmelsessystemet, når de er blevet gen -
nemført i alle medlemsstaterne.
42 
I vores udtalelse om Kommissionens forslag om ændringerne i den fælles land -
brugspolitik for perioden 2014-202025 gav vi udtryk for, at »listen over krav stadig 
er fordelt på for mange retsakter, at der ikke sættes nok fokus på de centrale krav, 
og at det lavere antal standarder ikke reelt betyder, at politikken er blevet mindre 
kompleks«.21 Betragtning 57 i forordning 
(EU) nr. 1306/2013.
22 Finansforordningens 
artikel 33.
23 Artikel 101 i forordning 
nr. 1306/2013.
24 Fælles erklæring vedhæftet 
forordning (EU) nr. 1306/2013.
25 Udtalelse nr. 1/2012 om visse 
forslag til forordninger 
vedrørende den fælles 
landbrugspolitik i perioden 
2014-2020 ( http://eca.europa.
eu).
22 Bemærkninger 
43 
53 % af de rådgivningsenheder, der svarede på vores undersøgelse, mente, at 
den fælles landbrugspolitik i perioden 2014-2020 ikke har medført nogen be -
tydelige ændringer af krydsoverensstemmelsesordningen, og 28 % mente, at 
det nye system er endnu mere kompliceret. Desuden mente mindre end 10 % af 
betalingsorganerne, at ændringerne i krydsoverensstemmelsessystemet havde 
moderat eller meget positiv indflydelse på de ressourcer, der bruges på områder 
som: kontrol på stedet og administrativ kontrol, sanktionsordninger og informati -
on af landbrugerne.
44 
De betalingsorganer og rådgivende enheder, der svarede på vores undersøgelse, 
mente, at hovedårsagen til, at landbrugerne ikke overholder krydsoverensstem -
melsesforpligtelserne er, at kravene er for komplicerede. De landbrugssammen -
slutninger, vi besøgte under revisionen, bekræftede denne analyse. Forenkling 
kan ses som en løsning, der kan sikre, at landbrugerne i højere grad overholder 
de mest relevante regler, og derved bidrage til at gøre systemet effektivt. I den 
forbindelse gav betalingsorganerne, rådgivningsenhederne i landbrugssektoren 
og landbrugssammenslutningerne under vores revision udtryk for, at der var 
behov for yderligere forenkling og kom med enslydende forslag (nærmere oplys -
ninger i  bilag III ).
45 
Kompleksiteten skyldtes også de gældende reglers detaljeniveau. Tekstboks  2 
giver et eksempel på de detaljerede krydsoverensstemmelseskrav i medlems -
staterne. Detaljerede regler kan begrundes med, at de skal tage højde for de 
forskellige miljømæssige situationer, men der er risiko for, at landbrugerne har 
svært ved at anvende dem korrekt, og at betalingsorganerne har svært ved at 
kontrollere dem.
46 
I det Forenede Kongerige – Nordirland sammenlignede vi antallet af kontrol -
punkter på de tjeklister vedrørende krydsoverensstemmelseskontrol på stedet, 
som kontrolmyndighederne anvendte indtil og efter 2013, og vi konstaterede, at 
ændringerne i den fælles landsbrugspolitik for perioden 2014-2020 kun havde 
begrænset indvirkning på antallet af kontrolpunkter (jf. tekstboks 3 ). Myndighe -
derne i de to andre medlemsstater, som vi besøgte, bekræftede under samtaler -
ne, at ændringerne med hensyn til krydsoverensstemmelse i perioden 2024-2020 
ikke havde medført et væsentligt fald i antallet af kontrolpunkter.
23 Bemærkninger 
Eksempler på krav i håndbogen om krydsoverensstemmelseskontrol i Det Forende 
Kongerige  – Nordirland
Tre af de 40 kontrolpunkter i forbindelse med det lovgivningsbestemte krav i henhold til nitratdirektivet er 
opført på inspektørernes tjekliste under spørgsmål 3.1.12, som er opdelt i følgende tre underspørgsmål:
3.1.12. Er der anvendt organisk gødning (herunder forurenet vand) inden for: 10 m fra alle vandveje bortset 
fra søer*, 20 m fra søer, 50 m fra et indvindingssted, kilde eller brønd, 250 m fra et indvindingssted brugt til 
offentlig vandforsyning eller 15 m fra udsat porøs eller karstificeret kalksten? (* jf. inspektørernes vejledning).
3.1.12a. Er der på græsningsarealer med en hældning på mere end 15 % eller andre områder med en gennem -
snitlig hældning på mere end 12 % anvendt organisk gødning (herunder forurenet vand) inden for 30 m fra en 
sø eller 15 m fra alle vandveje bortset fra søer? (jf. inspektørernes vejledning).
3.1.12b. Er der på græsningsarealer med en hældning på mere end 15 % eller andre områder med en gennem -
snitlig hældning på mere end 12 % anvendt kemisk gødning inden for 10 m fra en sø eller 5 m fra alle vandveje 
bortset fra søer? (* jf. inspektørernes vejledning).
Kilde:  Betalingsorganet i Nordirland.
Ændringerne i den fælles landbrugspolitik i perioden 2014 ­2020 har haft 
begrænset indvirkning på de tjeklister, der anvendes af kontrolmyndighederne 
i Det Forende Kongerige  – Nordirland
I forbindelse med en fuldstændig krydsoverensstemmelseskontrol under den fælles landbrugspolitik indtil 
2013 var der 257 kontrolpunkter og efter 2014 er der 249.
Med hensyn til GLMS-normerne steg antallet af kontrolpunkter fra 19 til 27 i de to perioder, der blev 
sammenlignet.
Kilde:  Betalingsorganet i Nordirland.Boks 2 Tekstboks 3
47 
Under kontrollen på stedet skal det kontrolleres, om landbrugeren har overholdt 
alle de forpligtelser, han har påtaget sig vedrørende de GLMS-normer og lovgiv -
ningsbestemte forvaltningskrav, som er blevet udvalgt til kontrol. Som nævnt 
ovenfor omfatter disse kontroller ofte hundredvis af kontrolpunkter på forskellige 
tjeklister. Selv hvis kontrolsystemerne var effektive, ville der ifølge retsgrund -
laget26 ikke være mulighed for at anlægge en mere målrettet og risikobaseret 
tilgang, så visse regler og kontrolpunkter kunne kontrolleres mere eller mindre 
hyppigt, ved at der for eksempel blev taget højde for overtrædelsernes omfang, 
sandsynligheden for overtrædelser, eller hvor stor virkningen af en eventuel 
overtrædelse ville være.26 Jf. artikel 71 i Kommissionens 
forordning (EU) nr. 809/2012 af 
17. juli 2014 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1306/2013 for så vidt angår 
det integrerede forvaltnings- 
og kontrolsystem, 
foranstaltninger til udvikling af 
landdistrikterne og 
krydsoverensstemmelse.
24 Bemærkninger 
Ordningen for mindre landbrugere reducerede den 
administrative byrde, men dette vil kunne påvirke 
opfyldelsen af krydsoverensstemmelsesmålene i  visse 
medlemsstater
48 
Den fælles landbrugspolitik for perioden 2014-2020 indførte ordningen for 
mindre landbrugere, der er en forenklet ordning med direkte betalinger på op 
til 1 250 euro i direkte støtte til de landbrugere, der beslutter sig for at deltage 
i ordningen. 15 medlemsstater har besluttet at gennemføre denne valgfri ord -
ning. I disse lande ligger antallet af landbrugere, der deltager i ordningen, på 
mellem 3 % (Slovenien) og 77 % (Malta). Kommissionen har beregnet, at ord -
ningen for mindre landbrugere for EU som helhed dækker 4 % af det samlede 
landbrugsareal.
49 
Under ordningen for mindre landbrugere bliver støttemodtagerne ikke pålagt 
administrative sanktioner, hvis de ikke overholder krydsoverensstemmelsesfor -
pligtelserne27. De risikerer derfor ikke at få deres betalinger under den fælles 
landbrugspolitik nedsat på grund af overtrædelser af krydsoverensstemmelses -
reglerne. Denne undtagelse fra krydsoverensstemmelsesreglerne begrundes 
med, at for »landbrugere, der deltager i ordningen for mindre landbrugere, (…) 
kan de bestræbelser, der skal gøres inden for krydsoverensstemmelsesordningen, 
anses for at overstige fordelene ved at beholde disse landbrugere under sidst -
nævnte ordning«28.
50 
Denne foranstaltning kan desuden reducere omkostningerne ved gennemførel -
se, forvaltning og kontrol af krydsoverensstemmelse: 10 ud af 12 betalingsorga -
ner vurderede, at den fælles landbrugspolitik i perioden 2014-2020 vil medføre 
en reduktion i udgifterne, og pegede på ordningen for mindre landbrugere som 
den vigtigste kilde til besparelser. Dette budskab blev gentaget af betalingsorga -
nerne i de tre besøgte medlemsstater.
51 
Ordningen for mindre landbrugere er et skridt henimod forenkling, der letter 
forvaltninger og landbrugere for yderligere byrder, og som samtidig medfører 
omkostningsbesparelser. I de enkelte medlemsstater bør gennemførelsen af 
ordningen for mindre landbrugere dog være styret af behovet for at sikre en pas -
sende balance mellem administrativ forenkling og opfyldelse af krydsoverens -
stemmelsesmålene og den sektorbestemte lovgivning. Der er forskelle mellem 
medlemsstater og regioner. I Rumænien udgør mindre landbrugere for eksempel 
omkring 71 % af landbrugerne og 16 % af det samlede anmeldte areal. Derimod 
er det samlede antal mindre landbrugere i Slovenien omkring 3 %, mens det 
areal, der dækkes af ordningen, kun er på 1 %.27 I henhold til artikel 92 
i forordning (EU) nr. 1306/2013.
28 I henhold til betragtning 57 
i forordning (EU) nr. 1306/2013.
25 Bemærkninger 
52 
Litauen anvender ikke ordningen for mindre landbrugere, men fulgte alligevel 
samme principper ved ikke at lade landbrugere under en vis grænse være om -
fattet af krydsoverensstemmelsesreglerne. Tekstboks 4  illustrerer de potentielle 
risici, der er forbundet med at anvende sådanne forenklingsforanstaltninger:
29 Betragtning 37 i Europa-
Parlamentets og Rådets 
forordning (EU) nr. 1307/2013 
af 17. december 2013 om 
fastsættelse af regler for 
direkte betalinger til 
landbrugere under 
støtteordninger inden for 
rammerne af den fælles 
landbrugspolitik og om 
ophævelse af Rådets 
forordning (EF) nr. 637/2008 
og Rådets forordning (EF) 
nr. 73/2009 (EUT L 347 af 
20.12.2013, s. 608).
30 Artikel 47 i forordning (EF) 
nr. 1307/2013.Landbrugeres fritagelse fra krydsoverensstemmelsesforpligtelser i  henhold til 
nitratdirektivet  ­ Litauen
Landbrugere med et udnyttet landbrugsareal på 10 hektar eller mindre behøver ikke at opgive, hvor me -
get gødning de bruger. Disse landbrugere udgør mere end 70 % af alle landbrugere og anvender 14 % af 
landbrugsarealet.
Samtidig behøver kvægavlere, der har færre end 10 husdyrenheder på ét sted, ikke at have noget system til 
oplagring af staldgødning med den relevante kapacitet. Disse landbrugere udgør 87 % af alle kvægavlere og 
holder 28 % af alle husdyrenheder.
Formålet med nitratdirektivet er at beskytte miljøet og borgernes sundhed. Indførelsen af grænser reducerer 
bureaukratiet for mindre landbrugere, men undtagelse af store dele af landbrugsjorden og/eller kvæg fra 
krydsoverensstemmelseskontrol kan påvirke opfyldelsen af målsætningerne i nitratdirektivet negativt.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret – Årsberetning 2015 – figur 7.10.Tekstoks  4
Med de grønne krav blev der indført et nyt kontrollag med 
henblik på obligatoriske miljøvenlige metoder
53 
Et af målene for den nye fælles landbrugspolitik er at forbedre de miljømæssige 
resultater gennem en obligatorisk miljøkomponent i de direkte betalinger, som 
skal støtte landbrugsmetoder, der er til gavn for klimaet og miljøet, og finde 
anvendelse i hele EU29. Disse metoder omfatter afgrødediversificering, bevarelse 
af permanente græsarealer og etablering af miljømæssige fokusområder. 30 % 
af det årlige nationale loft skal betales i form af en sådan grøn betaling for hver 
støtteberettiget hektar30.
54 
I den fælles landbrugspolitik for perioden 2014-2020 blev der indført en ny grøn 
betaling. De landbrugsmetoder, der er omfattet af grønne regler har ligheds -
punkter med de tidligere GLMS-normer, der dækkede landbrugsmetoder, såsom 
vekseldrift, beskyttelse af permanente græsarealer eller bevarelse af landskab -
stræk. I perioden 2014-2020 er der således nu to sæt komplementære landbrugs -
metoder, der er rettet mod samme mål: vedligeholdelse af jorden og beskyttelse 
af biodiversiteten.
26 Bemærkninger 
55 
I sin årlige aktivitetsrapport for 2014 forklarede GD for Landbrug, at begge disse 
obligatoriske instrumenter – forgrønnelse og GLMS – bidrager til at nå samme 
mål og anførte, at den fælles landbrugspolitik derfor kan forbedre miljøresulta -
terne ved at sikre, at en væsentlig del af landbrugsarealet i Europa underlægges 
krydsoverensstemmelseskravene, forgrønnelsesforpligtelserne og forpligtelserne 
til at drive miljøvenligt landbrug.
56 
Kontrollen på stedet i relation til grønne metoder udføres på en stikprøve på 
5 % af landbrugerne som et led i kontrollen af, om kriterierne for retten til støtte 
i henhold til ordninger med direkte betalinger er opfyldt31, og foregår uden for 
rammen for kontrol af GLMS, hvor en stikprøve på 1 % af de landbrugere, der er 
underlagt krydsoverensstemmelseskontrol, kontrolleres32. Det betyder, at over -
holdelsen af komplementære obligatoriske miljøvenlige metoder kontrolleres 
inden for to forskellige rammer.
57 
I forbindelse med forgrønnelse skal landbrugerne overholde en forpligtelse om 
at udlægge mindst 5 % af bedriftens agerjord til miljømæssigt fokusområde. 
Forordningen fastlægger desuden, at elementer, der er beskyttet under kryds -
overensstemmelse (såsom landskabstræk eller randzoner), også kan tælles med 
ved beregningen af, om denne forpligtelse er opfyldt. Derfor forvaltes de under 
to forskellige sæt regler og kontroller.
58 
Med indførelsen af grønne krav er der således nu to kontrolsystemer med henblik 
på obligatoriske miljøvenlige metoder, der supplerer hinanden og bidrager til at 
opfylde det samme mål om at forbedre de miljømæssige resultater af den fælles 
landbrugspolitik. Ifølge krydsoverensstemmelsesforordningen må medlems -
staterne anvende deres eksisterende kontrolsystemer til at sikre, at krydsover -
ensstemmelsesforpligtelserne overholdes33, men der er risiko for ineffektivitet 
i medlemsstaternes kontrolsystemer og for yderligere byrder for landbrugerne.31 Afsnit III i Kommissionens 
forordning (EU) nr. 809/2014.
32 Afsnit V i Kommissionens 
forordning (EU) nr. 809/2014.
33 Artikel 96 i forordning (EF) 
nr. 1306/2013.
27 Bemærkninger 
De specifikke omkostninger forbundet med gennemførelsen 
af krydsoverensstemmelsesordningen er ikke tilstrækkeligt 
kvantificeret
59 
Kommissionen er nødt til at have et pålideligt overslag over de aggregerede 
omkostninger forbundet med krydsoverensstemmelse for de involverede aktø -
rer(EU-institutionerne, medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer og 
landbrugerne), så den kan sikre, at systemet er omkostningseffektivt.
60 
GD for Landbrug har vurderet, at de samlede omkostninger forbundet med forvalt -
ning og kontrol af landbrugsudgifter ligger tæt på 4 milliarder euro eller ca. 7 % af 
den samlede EU-finansiering34. Hvad angår krydsoverensstemmelse er omkostnin -
gerne imidlertid ikke kvantificeret, og der findes ikke noget pålideligt overslag.
61 
En stor del af omkostningerne i medlemsstaterne skyldes kravene i krydsoverens -
stemmelseskontrolsystemet. For det første skal der udføres kontrol i relation til 
GLMS, som er et yderligere sæt regler, der kun gælder for landbrugere, der mod -
tager betalinger under den fælles landbrugspolitik. For det andet skal speciali -
serede kontrolorganer i forbindelse med de lovgivningsbestemte forvaltnings -
krav, der er baseret på eksisterende direktiver og forordninger (»sektorbestemt 
lovgivning«)35, i henhold til krydsoverensstemmelsesreglerne foretage kontrol 
med en minimumskontrolsats på 1 % og har yderligere indberetningsforpligtel -
ser i relation til denne kontrol.
62 
På bedriftsplan medførte indførelsen af de lovgivningsbestemte forvaltnings -
krav flere administrative forpligtelser for landbrugerne, såsom journalføring 
og deltagelse i krydsoverensstemmelseskontrol36. Der er desuden omkostnin -
ger forbundet med de landbrugsmetoder, der skal anvendes for at overholde 
GLMS-normerne (lønomkostninger, udgifter til maskiner, brændstof og andre 
forbrugsvarer) samt manglende indtægter, fordi GLMS forbyder eller pålægger 
visse praksis (f.eks. reduktion af udbytte), og også andre omkostninger, f.eks. an -
vendelse af eksterne tjenesteudbydere (f.eks. konsulenter i forbindelse med visse 
krydsoverensstemmelsesspørgsmål).
63 
En rapport bestilt af GD Landbrug37, som blev offentliggjort i 2014, estimerede de 
omkostninger, som EU-landbrugerne reelt har afholdt for at overholde udvalgte 
lovbestemmelser vedrørende miljø, dyrevelfærd og fødevaresikkerhed. Undersø -
gelsen byggede på casestudier fra de otte mest repræsentative landbrugssekto -
rer i EU. Den giver et fingerpeg om de økonomiske konsekvenser, som sådanne 
forpligtelser har for landbrugerne ( boks 5  giver et resumé af resultaterne for 
hvedesektoren).34 GD for Landbrugs årlige 
aktivitetsrapport for 2014.
35 For eksempel Rådets direktiv 
91/676/EØF af 12. december 
1991 om beskyttelse af vand 
mod forurening forårsaget af 
nitrater, der stammer fra 
landbruget EUT L 375 af 
31.12.1991, s. 1), Europa-
Parlamentets og Rådets 
forordning (EF) nr. 1760/2000 
af 17. juli 2000 om indførelse af 
en ordning for identifikation 
og registrering af kvæg og om 
mærkning af oksekød og 
oksekødsprodukter og om 
ophævelse af Rådets 
forordning (EF) nr. 820/97 
(EFT L 204 af 11.8.2000, s. 1).
36 Betragtning 57 til forordning 
(EU) nr. 1306/2013: Krydsover -
ensstemmelsesordningen 
indebærer visse administrative 
bånd for både støttemodtage -
re og nationale myndigheder, 
eftersom der må sikres 
journalføring, foretages 
kontrol og om nødvendigt 
pålægges sanktioner.
37 »Assessing farmers’ cost of 
compliance with EU legislation 
in the field of environment, 
animal welfare and food 
safety« (AGRI-2011-EVAL-08). 
Undersøgelse udført af: 
CRPA - Centro Ricerche 
Produzioni Animali (IT), 
i samarbejde med: TI - Thünen 
Institute of Farm Economics 
(DE), IFCN - International Farm 
Comparison Network on Dairy 
(DE), UGHENT – University of 
Ghent (BE).
28 Bemærkninger 
64 
Desuden mener de fleste betalingsorganer, at ændringerne i den fælles land -
brugspolitik for perioden 2014-2020 sandsynligvis ikke vil medføre et fald i om -
kostningerne. Når betalingsorganerne i undersøgelsen blev spurgt, om disse 
ændringer vil medføre lavere, tilsvarende eller højere omkostninger til opfyldel -
se, forvaltning og kontrol af krydsoverensstemmelsesforpligtelserne, svarede de:Overholdelse af udvalgte forpligtelser  – konsekvenserne for 
produktionsomkostningerne i  hvedesektoren
Undersøgelsen dækkede hele det anvendelsesområde for krydsoverensstemmelse, der var gældende ind -
til 2013, og tog hensyn til de samlede virkninger af fem obligatoriske GLMS-normer (minimumsjorddække, 
arealforvaltning, anlæggelse af bræmmer og hindring af, at uønsket vegetation spreder sig, samt bevarelse af 
landskabstræk), én valgfri GLMS-norm (vekseldrift) og den lovgivning, der danner grundlag for to af de lovgiv -
ningsbestemte forvaltningskrav (nitratdirektivet og forordningen om plantebeskyttelsesmidler). Der blev også 
taget hensyn til et krav, der ikke er omfattet af krydsoverensstemmelse: direktivet om bæredygtig anvendelse 
af pesticider.
Forfatterne af undersøgelsen konkluderede, at de foranstaltninger, landbrugerne skal træffe for at sikre over -
holdelse af ovennævnte regler, ville øge produktionsomkostningerne med et beløb i en størrelsesorden fra 
1,97 % i Ungarn til 3,42 % i Danmark.Boks 5 Figur 4Betalingsorganernes vurdering af virkningerne af ændringerne i  den fælles 
landbrugspolitik 2014 ­2020 på deres forvaltnings ­ og kontrolsystem vedrørende 
krydsoverensstemmelse
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.Ved ikke; 6 %
Højere omkostninger; 14 %
Tilsvarende omkostninger; 61 %Lavere omkostninger; 19 %
29 Bemærkninger 
38 Betragtning 35 
i Kommissionens delegerede 
forordning (EU) nr. 640/2014 af 
11. marts 2014 om 
supplerende regler til 
Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1306/2013 for så vidt angår 
det integrerede forvaltnings- 
og kontrolsystem, 
betingelserne for afslag eller 
tilbagetrækning af betalinger 
og administrative sanktioner 
vedrørende direkte betalinger, 
støtte til udvikling af 
landdistrikterne og 
krydsoverensstemmelse (EUT 
L 181 af 20.6.2014, s. 48).Grundlaget for beregningen af krydsoverensstemmelses ­
sanktioner over for landbrugere i EU som helhed er ikke 
tilstrækkeligt harmoniseret
65 
Hvis en landbruger ikke overholder reglerne om krydsoverensstemmelse, fast -
sætter EU-lovgivningen, at der skal pålægges en administrativ sanktion, hvis den 
manglende overholdelse skyldes en handling eller undladelse, som direkte kan 
tillægges støttemodtageren. Disse sanktioner bør fastlægges under hensynta -
gen til proportionalitetsprincippet (gradueres efter den manglende opfyldelses 
alvor38 og beregnes som en procentdel af landbrugsbetalingen) og kun anvendes, 
hvis den manglende overholdelse skyldes landbrugerens handlinger, der enten 
er begået på grund af forsømmelse eller forsætligt.
66 
Ved beregningen af sanktionerne skal der tages hensyn til, hvor alvorlig, omfat -
tende, varig og hyppig den konstaterede manglende overholdelse er. I tilfælde 
af manglende overholdelse på grund af forsømmelse, nedsættes støtten med 
maksimalt 5 % og ved gentagelse 15 %. I tilfælde af forsætlig manglende over -
holdelse nedsættes støtten med mindst 20 %, og sanktionen kan gå så langt 
som til fuldstændig udelukkelse fra én eller flere støtteordninger i ét eller flere 
kalenderår.
67 
Vi konstaterede, at anvendelsen af begrebet forsætlig manglende overholdelse 
i praksis giver anledning til stor usikkerhed i medlemsstaterne. Repræsentanter -
ne for betalingsorganerne og landbrugssammenslutningerne i de tre besøgte 
medlemsstater påpegede, at det er vanskeligt at bevise forsætlighed, medmindre 
landbrugeren tages på fersk gerning.
68 
Gennemgangen af kontrolstatistikkerne viser, at nogle medlemsstater var 
strengere end andre med hensyn til at anvende begrebet forsætlig manglende 
overholdelse: I visse medlemsstater blev ingen (Den Tjekkiske Republik, Bulgari -
en) eller meget få (Rumænien, Portugal, Ungarn) landbrugere pålagt sanktioner 
for forsætlige overtrædelser i perioden 2011-2014, mens andre medlemsstater 
langt oftere benyttede sig af dette begreb (Litauen, Grækenland, Polen, Frankrig 
og Irland).
30 Bemærkninger 
69 
For at kunne undersøge, hvordan medlemsstaterne vurderer den samme type 
manglende overholdelse, indeholdt den undersøgelse, vi sendte til betalingsor -
ganerne, to casestudier om overtrædelse af lovgivningsbestemte forvaltnings -
krav vedrørende identifikation og registrering af dyr og nitratdirektivet (case -
studierne er gengivet i fuld ordlyd i  bilag IV) . Betalingsorganerne blev bedt om 
at beregne de procentvise sanktioner, der skulle anvendes i de to casestudier. 
Tekstboks  6 giver et resumé af casestudierne og de svar, vi modtog.
Casestudier vedrørende anvendte sanktioner i  medlemsstaterne
Resumé af de casestudier, vi præsenterede for medlemsstaterneTekstboks 6
10
13
29102
0 % 1 % 3 % 5 % IR3
29
1985
0 % 1 % 3 % 5 % IRLandbrugeren indsendte i kalenderårets løb for sene 
indberetninger om registrering af dyr (20 stykker 
kvæg). Landbrugeren havde i gennemsnit 75 stykker 
kvæg i løbet af året.Under kontrol på stedet beregnede inspektørerne, at 
landbrugerens opbevaringskapacitet til gødning var 
10 % mindre end den påkrævede kapacitet.
IR »Intet svar« – angiver, at flere betalingsorganer ikke kvantificerede overtrædelsen.
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.Betalingsorganer, der anvendte de mulige nedsættelsesprocenter
31 Bemærkninger 
70 
For den samme overtrædelse - 20 stykker kvæg, der ikke var blevet registreret 
rettidigt - ville halvdelen af medlemsstaterne således anvende en sanktion på 
3 %, mens en femtedel af medlemsstaterne ville anvende en sanktion på 1 %, 
og de resterende ville anvende en nedsættelse på enten 0 % eller 5 %. Næsten 
halvdelen af medlemsstaterne ville pålægge en sanktion på 1 % for utilstrækkelig 
opbevaringskapacitet til gødning, mens en tredjedel ville anvende en sanktion 
på 3 %, og en sjettedel af medlemsstaterne ville anvende en sanktion på enten 
0 % eller 5 %.
71 
I medlemsstaterne var der desuden store forskelle på, hvad der skal forstås ved 
alvoren af en overtrædelse, så der er en risiko for, at stort set ens sager ikke vil 
blive behandlet på samme måde. De forskellige sanktionsregler, som de besøgte 
medlemsstater havde indført, bekræftede dette, som det fremgår af tekstboks 7 .
Eksempel på sanktioner for sen registrering af dyr
I Tyskland - Schleswig-Holstein, har betalingsorganet bestemt, at der ikke skal pålægges nogen sanktion for 
sen registrering, hvis antallet af kvæg, der er berørt af overtrædelsen, udgør mindre end 30 % af det samlede 
antal kvæg på bedriften.
Omvendt findes der ikke en sådan grænse i Spanien - Catalonien.Tekstboks 7
32
 Konklusioner og 
anbefalinger
72 
Krydsoverensstemmelse har været gældende siden 2005 som en mekanisme, 
der anvendes til at knytte de fleste betalinger under den fælles landbrugspolitik 
sammen med landbrugeres overholdelse af regler vedrørende miljø, folkesund -
hed, dyre- og plantesundhed samt dyrevelfærd. Formålet med krydsoverens -
stemmelse var at skabe større sammenhæng mellem den fælles landbrugspolitik 
og politikkerne på disse områder (og derved imødekomme samfundets forvent -
ninger) og at gøre landbrugerne bevidste om nødvendigheden af at respektere 
reglerne (og derved bidrage til udviklingen af bæredygtigt landbrug). Formålet 
med beretningen er at vurdere, i hvilket omfang forvaltnings- og kontrolsystemet 
i forbindelse med krydsoverensstemmelse har været effektivt og kan forenkles 
yderligere, og på grundlag af denne vurdering komme med anbefalinger til, 
hvordan gennemførelsen af krydsoverensstemmelsesordningen kan forbedres på 
mellemlang og lang sigt.
73 
Vi konkluderer, at de foreliggende oplysninger ikke gjorde det muligt for Kom -
missionen at vurdere krydsoverensstemmelsesordningens effektivitet tilstrække -
ligt. På trods af de ændringer, der blev foretaget i den fælles landbrugspolitik for 
perioden 2014-2020, er det stadig muligt at forenkle ordningens forvaltnings- og 
kontrolsystem.
74 
Vi konstaterede, at de resultatindikatorer, Kommissionen brugte, kun gav et del -
vist overblik over krydsoverensstemmelsesordningens effektivitet. Indikatorerne 
tog ikke hensyn til omfanget af landbrugernes manglende overholdelse (punkt 
18-27).
Anbefaling 1
Som led i sin konsekvensvurdering af den fælles landbrugspolitik efter 2020 
bør Kommissionen undersøge, hvordan den kan udvikle sit sæt af indikatorer til 
vurdering af resultaterne af krydsoverensstemmelse yderligere, og hvordan der 
i indikatorerne kan tages hensyn til, i hvor høj grad landbrugerne overholder 
krydsoverensstemmelsesreglerne.
33 Konklusioner og anbefalinger 
75 
Lovgiver oprettede en EU-ramme vedrørende krydsoverensstemmelse. Kom -
missionen har ansvaret for at overvåge dens gennemførelse. Medlemsstaterne 
omsatte EU-reglerne til forpligtelser på bedriftsplan og kontrollerede, om for -
pligtelserne blev overholdt. En fjerdedel af de landbrugere, der blev kontrolleret 
på stedet i løbet af regnskabsårene 2011-2014, havde imidlertid overtrådt mindst 
én af reglerne, på trods af at det underliggende formål med krydsoverensstem -
melse var at sikre overensstemmelse mellem den fælles landbrugspolitik og disse 
regler. Kommissionen analyserede ikke årsagerne til overtrædelserne, og hvordan 
disse kunne imødegås(punkt 28-36).
Anbefaling 2
Kommissionen bør fra nu af forbedre udvekslingen af oplysninger om overtræ -
delser i relation til krydsoverensstemmelse mellem de berørte tjenester for at 
hjælpe dem med at finde frem til årsagerne til overtrædelserne og træffe passen -
de foranstaltninger til at imødegå dem.
76 
Ændringerne i den fælles landbrugspolitik i perioden 2014-2020 reducerede til en 
vis grad antallet af krydsoverensstemmelsesregler ved at fjerne krav, der ikke var 
tilstrækkelig relevante for udøvelse af landbrugsvirksomhed. Kontrolprocedurer -
ne er dog stadig komplekse. Selv hvis kontrolsystemerne var effektive, ville der 
ifølge retsgrundlaget ikke være mulighed for at anlægge en mere målrettet og 
risikobaseret tilgang, så visse regler eller kontrolpunkter kunne kontrolleres mere 
eller mindre hyppigt, ved at der for eksempel blev taget højde for overtrædelser -
nes omfang, sandsynligheden for overtrædelser, eller hvor stor virkningen af en 
eventuel overtrædelse ville være. Forenklingsforanstaltninger, såsom ordningen 
for mindre landbrugere, der skal lette myndigheder og landbrugere for de ekstra 
byrder, skal afbalanceres i forhold til behovet for at få opfyldt krydsoverensstem -
melsesmålene (punkt 41-52).
Anbefaling 3
Med henblik på den fælles landbrugspolitik efter 2020 bør Kommissionen foreslå, 
at reglerne for krydsoverensstemmelseskontrol på stedet tilpasses. Det ville give 
mulighed for, at man mere effektivt vil kunne koncentrere sig om de vigtigste 
kontrolpunkter.
34 Konklusioner og anbefalinger 
77 
Den fælles landbrugspolitik for perioden2014-2020 blev der indført en ny grøn 
betaling. De landbrugsmetoder, der er omfattet af grønne regler, har ligheds -
punkter med de tidligere GLMS-normer, der vedrørte landbrugsmetoder som 
for eksempel vekseldrift, beskyttelse af permanente græsarealer eller bevarelse 
af landskabstræk. Derfor er der nu to sæt komplementære landbrugspraksis, 
der sigter mod at opfylde samme mål: vedligeholdelse af jord og beskyttelse af 
biodiversiteten. På trods af lighederne kontrolleres de obligatoriske GLMS-nor -
mer og de grønne regler under to kontrolsystemer. Det kan føre til ineffektivitet 
i kontrolsystemerne og til yderligere administrative byrder (punkt 53-58).
Anbefaling 4
Som led i sin konsekvensvurdering af den fælles landbrugspolitik efter 2020 bør 
Kommissionen analyserede erfaringer, der er gjort med at have to systemer med 
stort set de samme miljømål (GLMS-normerne og forgrønnelse) med henblik 
på at fremme yderligere synenergi mellem dem. I denne analysebør der tages 
hensyn til kriterier såsom standardernes påvirkning af miljøet og landbrugernes 
tidligere overholdelsesniveau.
78 
Omkostningerne forbundet med anvendelsen af krydsoverensstemmelse er ikke 
tilstrækkeligt kvantificeret. Det vil imidlertid være nødvendigt at vurdere de 
samlede omkostninger ved krydsoverensstemmelse på EU-plan samt på med -
lemsstats-og bedriftsplan for at udarbejde og gennemføre en omkostningsef -
fektiv politik. Denne beregning bør fungere som et vigtigt input til alle politiske 
ændringer for at sikre, at der ikke påløber uforholdsmæssig høje omkostninger 
i et forsøg på at opnå de forventede resultater, og der tages hensyn til alternative 
instrumenter, der kunne give et bedre cost-benefit-forhold (punkt 59-64).
Anbefaling 5
Efter rapporten om resultaterne af den fælles landbrugspolitik, der skal foreligge 
inden udgangen af 2018, bør Kommissionen udvikle en metode, der kan anven -
des til at måle omkostningerne ved krydsoverensstemmelse.
35 Konklusioner og anbefalinger 
79 
Sanktionerne for manglende overholdelse beregnes på grundlag af, hvor alvor -
lig, omfattende, varig og hyppig den konstaterede manglende overholdelse er, 
og afhænger af, om landbrugeren overtrådte reglerne på grund af forsømmelse 
eller forsætligt. I praksis observerede vi, at anvendelsen af sanktioner varierede 
væsentligt fra medlemsstat til medlemsstat (punkt 65-71).
Anbefaling 6
Med henblik på den fælles landbrugspolitik efter 2020 bør Kommissionen opfor -
dre til en mere ensartet anvendelse af sanktioner på EU-plan ved yderligere at 
præcisere begreberne alvor, omfang, varighed, hyppighed og forsætlighed.
Vedtaget af Afdeling I, der ledes af Phil WYNN OWEN, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 7. september 2016.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand
36
 Bilag
Krydsoverensstemmelsesreglernes anvendelsesområde ifølge bilag II til Europa 
Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013Bilag  I
BILAG II  
REGLER OM KRYDSOVERENSSTEMMELSE I MEDFØR AF ARTIKEL 93  
LMK: Lovbestemte forvaltningskrav  
GLMS: Standarder for god landbrugs- og miljømæssig stand for jord  
Område Hovedgenstand  Krav og standarder  
Miljø, klimafor ­
andring, god 
landbrugs ­
mæssig stand 
for jord  Vand LMK 1 Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om 
beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1)  Artikel 4 og 5  
GLMS 1 Anlæggelse af bræmmer langs søer og vandløb (
 1 ) 
GLMS 2 Hvor brug af vand til vanding skal godkendes, overhol ­
delse af godkendelsesprocedurer  
GLMS 3 Beskyttelse af grundvand mod forurening; forbud mod 
direkte udtømning i grundvand og foranstaltninger til forebyggelse af indirekte forurening af grundvang 
gennem udtømning på jorden og infiltrering gennem 
jordbunden af farlige stoffer som anført i bilaget til 
direktiv 80/68/EØF i den affattelse, der var gældende på 
sidste dag af gyldigheden, for så vidt det vedrører land ­
brugsaktiviteter.  
Jordbund og 
kullager  GLMS 4 Minimumsjorddække  
GLMS 5  Minimumsarealforvaltning, der afspejler lokalitetsbestemt 
stand, for at begrænse erosion  
GLMS 6 Bevaring af jordens indhold af organiske stoffer ved 
passende metoder, herunder forbud mod afbrænding af 
stubmarker, undtagen af plantesundhedshensyn (
 2 ). 
Biodiversitet  LMK 2 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 
30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT 
L 20 af 26.1.2010, s. 7)  Artikel 3, stk. 1, artikel 3, 
stk. 2, litra b), 
artikel 4, stk. 
1, 2 og 4  
LMK 3 Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring 
af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7)  Artikel 6, stk. 1 og 2  
Landskab, 
minimums- 
niveau for 
vedligehol­
delse  GLMS 7 Bevarelse af landskabstræk, herunder eventuelt hække, 
vandhuller, grøfter og træer i rækker, i grupper eller enkeltstående og markbræmmer og terrasser, og herunder 
forbud mod klipning af hække og træer i yngletiden 
samt, som en valgmulighed, foranstaltninger til at 
undgå invasive plantearter  
Folkesundhed, 
dyresundhed og plantesundhed  Fødevaresik ­
kerhed  LMK 4 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) 
nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper 
og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den 
Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om 
procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EUT L 31 af 
1.2.2002, s. 1)  Artikel 14 og 
15, artikel 17, 
stk. 1 (
 3 ), og 
artikel 18, 19 
og 20DA L 347/602 Den Europæiske Unions Tidende 20.12.2013
37 Bilag Bilag  I
Område Hovedgenstand  Krav og standarder  
LMK 5 Rådets direktiv 96/22/EF af 29. april 1996 om forbud 
mod anvendelse af visse stoffer med hormonal og thyreo ­
statisk virkning og af beta-agonister i husdyrbrug og om 
ophævelse af direktiv 81/602/EØF, 88/146/EØF og 
88/299/EØF (EFT L 125 af 23.5.1996, s. 3)  Artikel 3, litra a), b), d) og e), 
og artikel 4, 5 
og 7  
Identifikation 
og registre ­
ring af dyr  LMK 6 Rådets direktiv 2008/71/EF af 15. juli 2008 om identifi ­
kation og registrering af svin (EUT L 213 af 8.8.2005, 
s. 31)  Artikel 3, 4 
og 5  
LMK 7 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) 
nr. 1760/2000 af 17. juli 2000 om indførelse af en 
ordning for identifikation og registrering af kvæg og 
om mærkning af oksekød og oksekødsprodukter og 
om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 820/97 
(EFT L 204 af 11.8.2000, s. 1)  Artikel 4 og 7  
LMK 8 Rådets forordning (EF) nr. 21/2004 af 17. december 
2003 om indførelse af en ordning for identifikation og registrering af får og geder og om ophævelse af forord ­
ning (EF) nr. 1782/2003 og direktiv 92/102/EØF og 
64/432/EØF (EUT L 5 af 9.1.2004, s. 8)  Artikel 3, 4 og 5 
Dyresyg­
domme  LMK 9 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) 
nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler 
for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse 
transmissible spongiforme encephalopatier (EFT L 147 af 
31.5.2001, s. 1)  Artikel 7, 11, 
12, 13 og 15  
Plantebeskyt ­
telsesmidler  LMK 10 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) 
nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets 
direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (EUT L 309 af 
24.11.2009, s. 1)  Artikel 55, 
første og 
andet punk ­
tum  
Dyrevelfærd  Dyrevelfærd  LMK 11 Rådets direktiv 2008/119/EF af 18. december 2008 om 
fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af 
kalve (EUT L 10 af 15.1.2009, s. 7)  Artikel 4 og 4  
LMK 12 Rådets direktiv 2008/120/EF af 18. december 2008 om 
fastsættelse af mindstekrav med hensyn til beskyttelse af 
svin (EUT L 47 af 18.2.2009, s. 5)  Artikel 3 og 4  
LMK 13 Rådets direktiv 98/58/EF af 20. juli 1998 om beskyttelse 
af dyr, der holdes til landbrugsformål (EFT L 221 af 
8.8.1998, s. 23)  Artikel 4
 
( 1 ) GLMS-bræmmerne skal både inden for og uden for sårbare zoner udpeget i henhold til artikel 3, stk. 2, i direktiv 91/676/EØF m indst 
overholde kravene vedrørende betingelserne for tilførsel af gødning til jorden nær vandløb, jf. punkt A.4 i bilag II til direkt iv 
91/676/EØF, som skal anvendes i overensstemmelse med de handlingsprogrammer, medlemsstaterne har fastsat i henhold til artikel 5, 
stk. 4, i direktiv 91/676/EØF. 
( 2 ) Kravet kan begrænses til et generelt forbud mod afbrænding af stubmarker, men en medlemsstat kan beslutte at foreskrive yderl igere 
krav. 
( 3 ) Som især gennemført ved 
— Artikel 14 i forordning (EF) nr. 470/2009 og bilaget til forordning (EF) nr. 37/2010 
— forordning (EF) nr. 852/2004: artikel 4, stk. 1, og bilag I, del A (II 4 litra g), h) og j), 5, litra f) og h), 6; III 8, lit ra a), b), d) og e), 9, 
litra a) og c) 
— forordning (EF) nr. 853/2004: artikel 3, stk. 1, og bilag III, afsnit IX, kapitel I (I-1, litra b)-e); I-2, litra a), nr. i),  ii) og iii), litra b), 
nr. i) og ii), litra c); I-3; I-4; I-5; II-A 1, 2, 3, 4; kapitel II-B 1, litra a) og d), 2, 4, litra a) og b)), bilag III, afsn it X, kapitel I (1) 
— forordning (EF) nr. 183/2005: artikel 5, stk. 1, og bilag I, del A (I-4, litra e) og g); II-2, litra a), b) og e)), artikel 5 , stk. 5, og bilag III 
(1, 2), artikel 5, stk. 6, og 
— forordning (EF) nr. 396/2005: artikel 18.DA 20.12.2013 Den Europæiske Unions Tidende L 347/603
38 Bilag 
De vigtigste ændringer i  krydsoverensstemmelsesreglernes anvendelsesområde 
i den fælles landbrugspolitik 2014 ­2020
I medfør af artikel 93 og bilag II i forordning (EU) nr. 1306/2013 blev reglerne samlet på en enkelt liste med 13 
LMK og syv GLMS. De vigtigste ændringer i forhold til den tidligere lovgivning og Kommissionens begrundelse 
var:
- fjernelse af syv valgfrie GLMS(for at fremme en mere ensartet gennemførelse af GLMS 
i medlemsstaterne)
- fjernelse af det lovgivningsbestemte forvaltningskrav om anvendelse af slam fra rensningsanlæg 
(bestemmelser, der generelt i højere grad gælder for virksomheder end for landbrugere)
- fjernelse af tre lovgivningsbestemte forvaltningskrav om indberetning af dyresygdomme (den syste -
matiske krydsoverensstemmelseskontrol var ikke egnet til ekstraordinære sygdomsudbrud)
- reduktion af omfanget af de to lovgivningsbestemte forvaltningskrav vedrørende beskyttelse af vilde 
fugle og naturlige levesteder (overtrædelser kunne kun registreres, hvis landbrugerne blev taget på 
fersk gerning. Krydsoverensstemmelseskontrollens systematiske karakter egnede sig ikke til denne 
type overtrædelse)
- omdannelse af det lovgivningsbestemte forvaltningskrav om beskyttelse af grundvandet mod forure -
ning til en ny GLMS
- omdannelse af GLMS om beskyttelse af permanente græsarealer til én af de tre metoder i forbindelse 
med »grønne« betalinger
- GLMS om at undgå, at uønsket vegetation spreder sig, er blevet et støtteberettigelseskriterium under 
den grundlæggende ordning med direkte betalinger.Bilag  II
39 Bilag Bilag IIIInteressenterne udtrykte behov for yderligere forenkling
Under den 38. konference for direktører for betalingsorganer, der blev afholdt i Luxembourg i november 2015, 
konkluderede den ad hoc-arbejdsgruppe, der behandlede temaet Forenkling — krydsoverensstemmelse, at 
krydsoverensstemmelsessystemet på lang sigt skal reformeres og forenkles med henblik på den fælles land -
brugspolitik efter 2020. Der blev peget på tre prioriterede områder:
- kontrollen på stedet bør begrænses til relevante krydsoverensstemmelsesstandarder, der kan kontrol -
leres objektivt, og som kan anvendes på en måde, der sikrer fuld retssikkerhed
- det bør sikres, at de regler, der er en del af krydsoverensstemmelsessystemet, er relevante, ved at der 
tages hensyn til deres betydning for landbrugssektoren, antallet af berørte landbrugere, hvor hyppigt 
den pågældende aktivitet forekommer og eventuelle problemer med retssikkerheden i forbindelse 
med kontrol af visse regler
- den generelle regel om nedsættelser på grund af forsætlig manglende overholdelse bør fjernes, og 
der bør tilføjes regler for bedre forholdsmæssigt afpassede nedsættelser og sanktioner.
Et af de åbne spørgsmål i vores undersøgelse var at bede respondenterne om at komme med forslag til de tre 
vigtigste foranstaltninger, der vil kunne bidrage til at forenkle krydsoverensstemmelsessystemet og/eller gøre 
det mere effektivt. De tre forslag, som betalingsorganerne oftest anførte, var i rækkefølge efter hyppighed:
- at reducere antallet af krydsoverensstemmelseskrav ved at koncentrere sig om dem, der anses for at 
være af størst betydning og strengt relevante for landbrugsvirksomhed
- at ændre sanktionssystemet ved for eksempel: at eliminere begrebet forsætlig manglende overholdel -
se; at indføre en vis tolerance, før der konstateres en manglende overholdelse(hvis der for eksempel 
er tale om registrering og identifikation af dyr) og at forenkle metoden for beregning af nedsættelser 
og sanktioner (der i øjeblikket er baseret på begreberne omfang, alvor og varighed)
- at reducere omfanget af kontrollen på stedet ved hjælp af: test på grundlag af stikprøver, for eksem -
pel når der er tale om bedrifter med store besætninger, test koncentreret om de områder, hvor der er 
størst risiko, og færre kontroller af standarder, hvor der kun konstateres et ubetydeligt antal tilfælde 
af manglende overholdelse, samt fjernelse af kontrolpunkter, der ikke altid kan kontrolleres pålideligt 
på stedet.
Derudover foreslog de undersøgte rådgivningsenheder, at hjælpe landbrugerne mere for eksempel ved hjælp 
af: tilbud om uddannelse i at føre fortegnelser, praktiske vejledninger og manualer, mere læservenlig infor -
mation samt kampagner om krydsoverensstemmelsens positive virkninger på miljøet, fødevaresikkerhed og 
dyrevelfærd.
De landbrugssammenslutninger, som vi mødte i de tre medlemsstater, udpegede også lignende prioriteter for 
forenkling: reduktion af antallet af krydsoverensstemmelsesregler, ændring af sanktionssystemet (fjernelse af 
begrebet forsætlighed, større tolerance og forenkling af metoden til beregning af sanktioner) samt bedre mål -
retning af kontrollen mod de landbrugere, hvor der er størst risiko.
40 Bilag 
Casestudierne i  det spørgeskema, der blev sendt til betalingsorganerne
Landbruger XY blev udvalgt tilfældigt til krydsover -
ensstemmelseskontrol på stedet vedrørende forvalt -
ningskrav 7 i ansøgningsåret 2014. Landbrugeren 
havde ikke været udvalgt til kontrol på stedet i de 
sidste 3 år. Landbrugeren indsendte en ansøgning 
i ansøgningsåret 2014, hvor han anmeldte 70 hektar 
og 80 stykker kvæg. Landbrugeren har ret til i alt 
25 000 euro i direkte betalinger.
Under kontrollen på stedet kontrollerede inspektø -
rerne bedriftsregistret for dyr og dokumentationen 
for anmeldelsen og registreringen af dyr (fødsler, 
dødsfald). Inspektørerne konstaterede, at 20 dyr var 
registreret efter fristen på 7 dage (der blev konsta -
teret fra 8 til 20 dage). Det gennemsnitlige antal dyr 
i kalenderåret 2014 var 75.
Inspektørerne konstaterede også, at landbrugeren 
i kalenderåret 2013 havde anmeldt 10 dyr efter fristen 
på 7 dage. Det gennemsnitlige antal dyr i 2013 var 70. 
Angiv venligst, om du ville anvende en sanktion for 
kalenderåret 2014, og angiv i givet fald den pro -
centsats, der skal anvendes ifølge nationale og/eller 
regionale lovbestemmelser og normer. Skriv »ingen 
sanktion«, hvis svaret er nej.Landbruger WZ blev udvalgt tilfældigt til krydsove -
rensstemmelseskontrol på stedet vedrørende for -
valtningskrav 4 i ansøgningsåret 2014. Landbrugeren 
havde ikke været udvalgt til kontrol på stedet i de 
sidste 3 år.
Den pågældende landbruger ejer 964,35 ha og 145 
stykker kvæg. Til opbevaring af gødningen fra disse 
dyr skal han have en lagerkapacitet på 4400 kubik -
meter (6 måneders opbevaring). Under kontrollen på 
stedet konstaterede inspektørerne en lagerkapacitet, 
som de beregnede til at være 10 % mindre end den 
krævede.
Angiv venligst, om du ville anvende en sanktion for 
ansøgningsåret 2014, og angiv i givet fald den pro -
centsats, der skal anvendes ifølge nationale og/eller 
regionale lovbestemmelser og normer. Skriv »ingen 
sanktion«, hvis svaret er nej.Bilag IV
41 Kommissionens  
svar
Resumé
II
Ved beskrivelsen af krydsoverensstemmelsesordningen skal det præciseres, at for lovbestemte forvaltningskrav 
finder disse grundlæggende regler under alle omstændigheder allerede anvendelse i medlemsstaterne på grund af 
den overlappende sektorbestemte lovgivning.
III
Siden 2005 har den løbende proces med at revidere og forenkle anvendelsesområdet for krydsoverensstemmelses -
ordningen givet følgende resultater:
Kontrolprocedurerne blev forenklet i perioden 2005-2013 gennem indførelse af bestemmelser om harmonisering 
af kontrolprocenter, varsling, timing og elementer af kontrol på stedet og udvælgelse af stikprøver med henblik på 
kontrol.
Med den sidste reform af landbrugspolitikken er antallet af lovbestemte forvaltningskrav endvidere blevet reduce -
ret fra 18 til 13, og antallet af GLM-normer blev reduceret fra 15 til 7. De forpligtelser, der indgår i anvendelsesområ -
det for krydsoverensstemmelsesordningen, blev revideret på baggrund af, om de var kontrollerbare, kunne henfø -
res direkte til landbrugerne (og ikke medlemsstaterne), og om de var knyttet til landbrugsvirksomhed.
Kommissionen mener, at omfanget af den indsats, der allerede er gjort for at opnå forenkling, gør det højst usand -
synligt, at der kan opnås yderligere forenklinger uden eksempelvis at undergrave krydsoverensstemmelsens 
miljømål.
IV
Det er Kommissionens opfattelse, at de resultatindikatorer, der er anvendt til måling af krydsoverensstemmelsesord -
ningens effektivitet med hensyn til gennemførelsen af dens mål, er de mest egnede på grundlag af de foreliggende 
oplysninger. Krydsoverensstemmelsesordningen har til formål at bidrage til udviklingen af bæredygtigt landbrug 
ved at bevidstgøre landbrugerne og gøre den fælles landbrugspolitik mere forenelig med samfundets forventnin -
ger. GLM-målene skal bidrage til at forhindre erosion, vedligeholde organisk materiale i jordbunden og jordbunds -
strukturen, sikre et minimumsniveau for vedligeholdelse af jorden og undgå forringelse af levesteder og beskytte 
og forvalte vandressourcerne. I den henseende er krydsoverensstemmelse ikke gennemførelsesværktøjet for andre 
politikker, der har deres egne mål.
Analysen af årsagerne til overtrædelser finder sted i forbindelse med gennemførelsen af den sektorbestemte lovgiv -
ning. Krydsoverensstemmelsesordningen og bedriftsrådgivningssystemet spiller imidlertid en rolle med hensyn til 
tackling af årsagerne til overtrædelserne.
VI
Miljømålene (f.eks. vedligeholdelse af jorden og beskyttelse af biodiversitet) forfølges ikke kun gennem betalinger 
og GLM-normer, der afspejler den grønne omstilling, men også gennem miljø- og klimaforanstaltninger under søjle 
II samt miljølovgivningen. Disse forskellige instrumenters karakter og funktion samt begrundelsen for dem er imid -
lertid forskellige og komplementære. Deres komplementaritet er illustreret i figur 1 i SWD(2016) 218 final.
Både reglerne for grøn omstilling og GLM-normerne forvaltes af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem 
(IFKS), hvilket sikrer den bedste anvendelse af ressourcerne. Der er dog grunde til, at GLM-normerne og grøn 
omstilling ikke nødvendigvis kan kontrolleres sammen. Eftersom grøn omstilling er et kriterium for støtteberetti -
gelse, kontrolleres den efterfølgende ved administrativ kontrol og kontrol på stedet for 5 % af støttemodtagerne. 
GLM-normerne kontrolleres som led i krydsoverensstemmelsesordningen, der forvaltes anderledes end kravene om 
støtteberettigelse.
Kommissionens svar 42
VII
De lovbestemte forvaltningskrav stammer fra den sektorbestemte lovgivning, og medlemsstaterne kan gøre brug 
af deres eksisterende administrations- og kontrolsystemer (artikel 96 i forordning (EU) nr. 1306/2013). De eksiste -
rende kontrolsystemer kan således anvendes i synergi med kontrolsystemet for krydsoverensstemmelse. GLM-nor -
merne burde heller ikke medføre større omkostninger for landbrugerne, da de er tænkt som grundlæggende 
normer. Omkostningerne til deres kontrol afholdes af IFKS, der også servicerer andre instrumenter under den fælles 
landbrugspolitik.
Kommissionen opgjorde i sin årlige aktivitetsrapport for 2014 de samlede omkostninger til kontrol i medlemssta -
terne med det forbehold, at de tilbagevendende virkninger af efterfølgende kontrol (såsom krydsoverensstem -
melse) også medfører ikkekvantificerbare fordele.
VIII
Mens rammen er fastlagt på EU-plan, er bedrifternes forpligtelser i henhold til lovbestemte forvaltningskrav og 
GLM-normer i vid udstrækning fastsat af medlemsstaterne for at tage hensyn til de udfordringer og landbrugs -
strukturer, der kendetegner de nationale eller regionale forhold. I den henseende er det vigtigt, at medlemssta -
terne har en gennemførelsesmargen til beregning af sanktionerne for hver af disse forpligtelser for bedrifterne. 
EU-forordningen fastsætter det princip, at sanktionerne beregnes individuelt under hensyn til den konstaterede 
overtrædelses alvor, omfang, varighed, hyppighed og forsætlighed. Den harmoniserede gennemførelse af disse 
principper i medlemsstaterne sikres navnlig gennem revisioner, der udføres af Kommissionen. Hvis der konstateres 
svagheder i en bestemt medlemsstat i den forbindelse, finder den relevante opfølgning sted i forbindelse med 
regnskabsafslutningen.
IX Første led
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
IX Andet led
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
IX Tredje led
Kommissionen accepterer ikke denne anbefaling. Revisionsrettens anbefalinger ville ikke forenkle krydsoverens -
stemmelsesordningen, men reelt mindske dens anvendelsesområde. Der er allerede flere gange tidligere blevet 
gennemført forenklinger af krydsoverensstemmelsesordningens anvendelsesområde. Endvidere har medlemssta -
terne nu en bred manøvremargen til at tage hensyn til risiciene i forbindelse med stikprøvekontrol og til at opti -
mere deres kontrolsystemer. Kommissionen mener, at denne anbefaling kunne føre til en lempelse af reglerne for 
kontrol på stedet, hvilket i sidste ende ville undergrave krydskontrollens effektivitet.
IX Fjerde led
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Kommissionens svar 43
IX Femte led
Kommissionen accepterer til dels denne anbefaling. Gennemførelsen af denne anbefaling vil afhænge af resultatet 
af den planlagte undersøgelse af den administrative byrde. De administrative omkostninger til krydsoverensstem -
melse bør ses i sammenhæng med de omkostninger, som manglende overholdelse medfører for samfundet, de 
offentlige finanser og miljøet, og de potentielle fordele ved krydsoverensstemmelse.
IX Sjette led
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Kommissionen overvejer at udveksle god praksis vedrørende disse spørgsmål.
Indledning
06
Den sektorbestemte lovgivning fandt allerede anvendelse i medlemsstaterne, før krydsoverensstemmelsen blev 
indført.
09
Kommissionen gennemførte alle de accepterede anbefalinger, som Revisionsretten fremsatte i sin særberetning 
8/2008.
10
Ændringerne for 2014-2020 blev gennemført, og krydsoverensstemmelsesordningen undergik væsentlige ændrin -
ger i forbindelse med den sidste reform af den fælles landbrugspolitik.
10 Andet led
De forpligtelser, der indgår i anvendelsesområdet for krydsoverensstemmelsesordningen, blev revideret på bag -
grund af, om de var kontrollerbare, kunne henføres direkte til landbrugerne (og ikke medlemsstaterne), og om de 
var knyttet til landbrugsvirksomhed.
Bemærkninger
Kommissionens fælles svar på punkt 18 ­21
Krydsoverensstemmelsesordningen har til formål at bidrage til udviklingen af bæredygtigt landbrug og gøre den 
fælles landbrugspolitik mere forenelig med samfundets forventninger og forhindre erosion, vedligeholde organisk 
materiale i jordbunden og jordbundsstrukturen, sikre et minimumsniveau for vedligeholdelse af jorden og undgå 
forringelse af levesteder og beskytte og forvalte vandressourcerne. Krydsoverensstemmelse er ikke gennemførel -
sesværktøj for andre politikker. Dette blev allerede præciseret ved indførelsen af krydsoverensstemmelsesordnin -
gen, da krydsoverensstemmelse ikke er en støtteberettigelsesregel (se formandskabets kompromis af 26. juni 2003). 
Den fungerer indirekte ved at øge støttemodtagerens bevidsthed. Det er de underliggende sektorbestemte politik -
ker og ikke krydsoverensstemmelsen, der skal finde frem til og løse årsagerne til, at landbrugerne ikke overholder 
den sektorbestemte lovgivning, som de lovbestemte forvaltningskrav hidrører fra.
I overensstemmelse med bilag II til forordning (EU) nr. 1306/2013 ville endvidere kun udvalgte artikler eller stykker, 
der stammer fra den sektorbestemte lovgivning, være relevante for en sådan analyse, der ville tage hensyn til poli -
tikkernes bredere anvendelsesområde.
Kommissionens svar 44
For så vidt angår miljølovgivningen er der blevet udviklet særlige resultatindikatorer for hvert sektordirektiv, der 
er omfattet af lovbestemte forvaltningskrav, og man er ved at udvikle indikatorer som led i EU’s jordbundsstrategi. 
Tendenserne i miljøtilstanden ifølge indberetningen af oplysninger i henhold til de direktiver, der indgår i kryds -
overensstemmelsens anvendelsesområde, er knyttet til effektiviteten af gennemførelsesbestemmelserne til disse 
direktiver.
Når der ses bort fra krydsoverensstemmelse, er hver enkelt foranstaltning under den fælles landbrugspolitik i poli -
tikcyklussen på EU-plan, med eller uden budgetmæssige virkninger, underlagt en løbende evaluering. Særlige resul -
tatindikatorer indgår i hvert sektordirektiv, der er omfattet af lovbestemte forvaltningskrav, og der udvikles f.eks. 
indikatorer inden for rammerne af jordbundspolitikken.
22
Kommissionen finder, at resultatet af indikatoren »procentdelen af betalinger under den fælles landbrugspolitik, der 
er omfattet af krydsoverensstemmelse«, afspejler virkningen af krydsoverensstemmelse i landbrugsbefolkningen. 
Det forholder sig reelt sådan, at jo flere betalinger, der er omfattet af krydsoverensstemmelse, desto større er de 
finansielle virkninger af den enkelte landbrugers potentielle overtrædelser, hvilket øger landbrugernes bevidsthed 
om at overholde reglerne. Krydsoverensstemmelse har øget bevidstheden blandt landbrugerne og medført visse 
ændringer i landbrugsmetoderne.
24
Kommissionen mener, at resultatet af indikatoren »offentlighedens holdning til krydsoverensstemmelse« afspejler 
krydsoverensstemmelsens effektivitet med hensyn til opfyldelse af samfundets forventninger ved at skabe bedre 
sammenhæng mellem den fælles landbrugspolitik og andre berørte politikker. Spørgsmålene i Eurobarometer-un -
dersøgelsen omhandler netop accepten af koblingen mellem betalinger under den fælles landbrugspolitik og 
overholdelsen af reglerne. Resultaterne er i den henseende i vidt omfang positive.
25
Kommissionen mener, at resultatindikatoren »kontrolprocenten for GLM« giver et godt billede af de forventede 
virkninger for miljøet. Forudsat at de nationale GLM-normer er korrekt defineret af medlemsstaterne, burde land -
brugernes overholdelse af disse standarder medføre positive virkninger for miljøet. Overholdelsen af kontrolpro -
centerne sikrer så vidt muligt, at landbrugerne overholder reglerne. Det er den bedste målestok med de disponible 
oplysninger.
Kommissionen betragter også resultatindikatoren »procentdelen af arealer, der er udlagt som permanente græsa -
realer«, som en god målestok for effektiviteten af dette instrument. Denne indikator overvåges for at kontrollere, 
at medlemsstaterne har truffet de nødvendige afhjælpende foranstaltninger, når kvoten falder under den tilladte 
tærskel. Det er klart, at udviklingen i kvoten er drevet af forskellige faktorer, men det er ikke, hvad indikatoren måler 
her.
26
Kommissionen mener, at dens indikatorer er hensigtsmæssige i forhold til krydsoverensstemmelsens mål. Resul -
tatindikatoren »antal hektar underlagt krydsoverensstemmelse« afspejler på korrekt vis effektiviteten af kryds -
overensstemmelsen og er nyttig med henblik på at supplere de eksisterende resultatindikatorer. De regler, der er 
omfattet af krydsoverensstemmelsesordningen, er i vidt omfang metoder, der skal gennemføres på landbrugsarea -
let (GLM-normer, metoder henhørende under miljølovgivningen, anvendelse af pesticider osv.). Jo flere hektar, der 
er omfattet af krydsoverensstemmelsesordningen, desto mere effektiv bliver den.
Kommissionens svar 45
27
De indikatorer, som Revisionsretten har anført, såsom indekset for fugle i landmiljø, vandkvalitet osv., er virknings -
indikatorer, der afspejler det generelle mål med den fælles landbrugspolitik og andre EU-politikker. Flere instrumen -
ter, hvoraf krydsoverensstemmelse kun er ét element, bidrager til opfyldelsen af disse generelle mål. De specifikke 
mål med krydsoverensstemmelse, der afspejler det særlige bidrag, som dette instrument yder til de generelle mål 
med den fælles landbrugspolitik, er afspejlet i de resultatindikatorer, som der er redegjort for i punkt 22-26.
28
Kommissionen mener ikke, at antallet af overtrædelser er en relevant indikator for resultaterne af krydsoverens -
stemmelsen. Kontrolstatistikkerne vedrørende krydsoverensstemmelse anvendes i forbindelse med GD for Land -
brugs revisioner som en indikator for resultaterne af medlemsstatens kontrolsystemer. En høj grad af manglende 
overholdelse i en bestemt sektor kan også være en indikator for, at krydsoverensstemmelseskontrollen er effektiv.
29
Overtrædelserne er primært knyttet til to sæt krav (se punkt 31 og figur 2 og 3).
30
Stigningen i procentdelen af overtrædelser kan skyldes en forbedring af kontrolsystemet og ikke en ændret adfærd 
i retning af flere overtrædelser.
33
Udtalelsen vedrørende f.eks. vilde fugle gælder ikke for alle medlemsstater. Kommissionen vil gerne bemærke, at 
det f.eks. i forbindelse med vilde fugle skal tages i betragtning, at selv om den samlede overtrædelsesprocent er 
som beskrevet af Revisionsretten, er der nogle få medlemsstater, hvor Kommissionens revisioner afslørede alvor -
lige problemer med kontrollen. Derfor kan lave overtrædelsesprocenter også skyldes lemfældige kontrolsystemer 
i medlemsstaterne.
34
Årsagerne til overtrædelser og de måder, hvorpå de skal tackles, skal ikke analyseres i forbindelse med krydsover -
ensstemmelsen, men inden for rammerne af sektorpolitikkerne. Med hensyn til krydsoverensstemmelse analyserer 
GD for Landbrug dog kontrolstatistikker som grundlag for sine risikoanalyser i forbindelse med etableringen af sit 
revisionsprogram.
35
Kommissionen mener ikke, at krydsoverensstemmelse er et håndhævelsesværktøj for sektorbestemte politikker.
I ansøgningsåret 2014 udførte Kommissionen med hensyn til krydsoverensstemmelse særlige revisioner i visse med -
lemsstater med fokus på spørgsmål vedrørende dyr. Man må dog holde sig for øje, at udgangspunktet for Kommis -
sionens krydsoverensstemmelsesrevisioner er beskyttelse af EU’s finansielle interesser på landbrugsområdet.
GD for Miljø modtager revisionsrapporterne og vil modtage statistikkerne fra GD for Landbrug. GD for Miljø vil ana -
lysere årsagerne til overtrædelserne og eventuelt følge op på dette sammen med medlemsstaterne.
Kommissionens svar 46
36
Krydsoverensstemmelse er ikke gennemførelsesværktøj for andre politikker. Dette blev allerede præciseret ved ind -
førelsen af krydsoverensstemmelsesordningen, da krydsoverensstemmelse ikke er en støtteberettigelsesregel (se 
formandskabets kompromis af 26. juni 2003). Endvidere skal minimumskontrolsatsen øges i tilfælde af en betydelig 
grad af manglende overholdelse1.
Med hensyn til lovgivningen om dyresundhed, folkesundhed, plantesundhed og dyrevelfærd gennemfører Kom -
missionen revisioner for at sikre, at de nationale myndigheder opfylder deres retlige forpligtelser. Med hensyn til 
miljølovgivning arbejder Kommissionen på et politisk initiativ, der skal hjælpe medlemsstaterne med at forbedre 
sikringen af overensstemmelse (dvs. overvågning, fremme og håndhævelse af overholdelse baseret på risiko), samti -
dig med at proportionalitets- og nærhedsprincippet respekteres.
39
Kommissionen tager faktisk i betragtning, at den ved fremlæggelsen af reviderede eller nye udgiftsforslag ikke bør 
anslå omkostningerne og fordelene ved kontrolsystemer, fordi krydsoverensstemmelse også omfatter f.eks. dyre- 
og folkesundhed, hvor der i beregningerne af omkostninger og fordele næppe kan tages tilstrækkeligt hensyn til 
f.eks. folkesundhed.
40
Proportionalitet er allerede en fast bestanddel, da sanktioner beregnes som en procentdel af støttemodtagerens 
betaling under den fælles landbrugspolitik, suppleret med muligheden for ikke at anvende sanktioner eller forsæt -
lighed og gentagelse.
EU-lovgivningen2 tilvejebringer et harmoniseret grundlag for evaluering og pålæggelse af sanktioner for mang -
lende overholdelse af reglerne om krydsoverensstemmelse på EU-plan. Udformningen af nationale sanktionsske -
maer skal dog overlades til medlemsstaterne for at tage hensyn til de forskellige krydsoverensstemmelsesregler. 
Kommissionen overvejer at gennemføre udveksling af bedste praksis med medlemsstaterne vedrørende disse 
spørgsmål.
Mens rammen er fastlagt på EU-plan, er bedrifternes forpligtelser i henhold til lovbestemte forvaltningskrav og 
GLM-normer i vid udstrækning fastsat af medlemsstaterne for at tage hensyn til de udfordringer og landbrugs -
strukturer, der kendetegner de nationale eller regionale forhold. I den henseende er det vigtigt, at medlemssta -
terne har en gennemførelsesmargen til beregning af sanktionerne for hver af disse forpligtelser for bedrifterne. 
EU-forordningen fastsætter det princip, at sanktionerne beregnes individuelt under hensyn til den konstaterede 
overtrædelses alvor, omfang, varighed, hyppighed og forsætlighed. Den harmoniserede gennemførelse af disse 
principper i medlemsstaterne sikres navnlig gennem revisioner, der udføres af Kommissionen. Hvis der konstateres 
svagheder i en bestemt medlemsstat i den forbindelse, finder den relevante opfølgning sted i forbindelse med 
regnskabsafslutningen.
41
Da GLM-normerne blev reduceret med mere end 50 % (fra 15 til 7), forventede GD for Landbrug, at den administra -
tive byrde for landbrugerne ville blive reduceret af medlemsstaterne.
1 Med hensyn til »den lave minimumskontrolsats på 1 %« bemærkes følgende, jf. punkt IX (andet led): I henhold til artikel 68, stk. 4, i forordning (EU) 
nr. 809/2014 skal antallet af kontroller på stedet øges, hvis det er blevet afsløret, at en given retsakt eller norm er tilsidesat i betydelig grad. I 2009 
udsendte Kommissionen et arbejdsdokument om spørgsmålet (DS/2009/28/rev3), der stadig er i kraft. Minimumskontrolprocenten kan således 
tilpasses, hvis det er nødvendigt.
2 Navnlig i kapitel II i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 640/2014 og i kapitel III i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 
809/2014.
Kommissionens svar 47
42
Listen over lovbestemte forvaltningskrav og GLM-normer blev forkortet betydeligt. De lovbestemte forvaltnings -
krav og GLM-normerne blev samlet i én liste, nemlig bilag 2 til forordning (EU) nr. 1306/2013. Endvidere blev de lov -
bestemte forvaltningskrav revideret og kun de bestemmelser opretholdt, der henvender sig direkte til landbrugere, 
og som er knyttet til landbrugsvirksomhed. Kommissionen har vanskeligt ved at se, hvordan en yderligere reduk -
tion kan undgå at gribe ind i større problemstillinger, hvor f.eks. landbrug knyttes sammen med miljø, og dermed 
eksempelvis føre til undergravning af EU’s miljømål.
44
Baseret på Kommissionens erfaring synes betalingsagenturernes, landbrugssammenslutningernes og rådgivnings -
enhedernes opfattelse af kompleksitet mere at vedrøre den sektorbestemte lovgivning end krydsoverensstem -
melsesordningen. Endvidere har medlemsstaterne fleksibilitet til at fastlægge de krav, der er nødvendige for at 
nå EU-direktivets mål, så kompleksitet henhører også under deres ansvar. I forbindelse med forenklingen blev de 
forpligtelser, der indgik i anvendelsesområdet for krydsoverensstemmelsesordningen, revideret ved flere lejlighe -
der for at gøre dem mere målrettede i forhold til deres kontrollerbarhed, deres henførelse direkte til landbrugerne 
(og ikke medlemsstaterne) og deres tilknytning til landbrugsvirksomhed. Forbindelsen mellem landbrug og miljø er 
i sagens natur kompleks, så alle gennemførelsesbestemmelser tager hensyn til dette kompleksitetsniveau. Gen -
nemførelsen af miljølovgivning er generelt mere kompleks, når medlemsstaterne tilstræber at sikre, at landbrugs -
metoderne skal ændres så lidt som muligt, samtidig med at miljøet skal beskyttes. Når dette er tilfældet, kunne 
indførelsen af forenkling føre til strengere regler end dem, der på nuværende tidspunkt gælder for visse landbru -
gere. Tekstboks 2 er et godt eksempel herpå, idet regler og kontrol ville være enklere, hvis alle afstande blev øget så 
meget som muligt, men dette ville medføre uundgåelige byrder for mange landbrugere.
45
Revisionsrettens eksempel viser, hvor kompliceret forholdet mellem landbrug og miljø er. Det er hensigtsmæssigt 
at kræve større afstand for tilførsel af gødning omkring en brønd, der anvendes til drikkevand, end omkring andre 
vandveje. Standardiseringen af disse krav ville ikke i tilstrækkelig grad afspejle de lokale miljøforhold.
Se også Kommissionens svar på punkt 44.
Tekstboks 2 – Eksempler på krav, der er medtaget i håndbogen vedrørende 
krydsoverensstemmelseskontrol i  Det Forende Kongerige  – Nordirland.
Indholdet af tekstboks 2 beskriver den måde, hvorpå en medlemsstat har gennemført den sektorbestemte 
lovgivning.
46
Kommissionen finder, at antallet af kontrolpunkter, der anvendes af de besøgte medlemsstater, ikke kan illustrere de 
forskellige typer af lovgivning, der indgår i krydsoverensstemmelsesordningens anvendelsesområde. Det fremgår 
endvidere af artikel 96 i forordning (EU) nr. 1306/2013, at »medlemsstaterne kan anvende deres eksisterende admini -
strations- og kontrolsystemer til at sikre, at reglerne om krydsoverensstemmelse overholdes«.
Tekstboks 3 – Ændringerne i den fælles landbrugspolitik i perioden 2014 ­2020 har haft 
begrænset indvirkning på de tjeklister, der anvendes af kontrolmyndighederne i  Det 
Forende Kongerige  – Nordirland ­  Andet afsnit 
Listen over GLM-normer blev forkortet med over 50 % i forbindelse med den sidste reform af den fælles landbrugs -
politik, så det er op til medlemsstaterne at beslutte at øge antallet af kontrolpunkter.
»Grundvandsdirektivet« blev omdannet fra et lovbestemt forvaltningskrav (2) til en GLM-norm.
Kommissionens svar 48
47
I henhold til artikel 96 i forordning (EU) nr. 1306/2013 kan »medlemsstaterne anvende deres eksisterende admini -
strations- og kontrolsystemer til at sikre, at reglerne om krydsoverensstemmelse overholdes«.
En lav grad af overtrædelser kan dække over et utilstrækkeligt kontrolsystem og medføre risiko for EU’s finansielle 
interesser på landbrugsområdet. Endvidere kan man, blot fordi der er en lav grad af overtrædelser, ikke gå ud fra, at 
dette fortsat vil være tilfældet, hvis kontrollen reduceres yderligere, idet eksistensen af krydsoverensstemmelses -
kontrol kan forventes at fungere som middel til at afskrække landbrugerne fra at tilsidesætte reglerne.
48
Andelen af landbrugere, der deltager i ordningen for mindre landbrugere gældende for modtagere af direkte beta -
linger (2014), varierer mellem 3 % (Slovenien) og 77 % (Malta). Ordningen for mindre landbrugere dækker 4 % af EU’s 
samlede landbrugsareal3.
50
På grund af dispensationen fra krydsoverensstemmelseskravene (og fra den grønne omstilling) burde omkostnin -
gerne til administration og kontrol logisk set falde. Ikke kun fordi den befolkning, der er omfattet af kontrol på 
stedet med krydsoverensstemmelse (og grøn omstilling), falder i samme omfang, men også fordi der gælder en 
forenklet ansøgningsprocedure (færre data at behandle). Endvidere er indholdet af kontrollen på stedet med ord -
ningen for mindre landbrugere i sig selv mere begrænset til støtteberettigelsesbetingelserne.
51
Disse forskelle skyldes de forskellige nationale landbrugsstrukturer og potentielt også de forskellige beregnings -
metoder, der anvendes under ordningen for mindre landbrugere. Lande som Rumænien og Italien har potentielt en 
stor andel af landbrugere, som er berettiget til at være med i ordningen, sammenlignet med andre lande.
Ifølge data fra medlemsstaterne udgør de mindre landbrugere i Rumænien ca. 71 % af modtagerne af direkte beta -
linger (2014) og 16,4 % af det samlede landbrugsareal.
52
Kommissionen noterer sig Revisionsrettens bemærkning og vil gerne pointere, at den beskrevne dispensation ikke 
stammer fra lovgivningen om krydsoverensstemmelse.
Tekstboks 4 – Landbrugeres dispensation fra de krydsoverensstemmelsesforpligtelser, 
der vedrører nitratdirektivet  – Litauen
Krydsoverensstemmelsesordningen er i bund og grund en kontrol- og sanktionsordning, der finder anvendelse 
på betalinger, som modtages under den fælles landbrugspolitik. Derfor vil landbrugernes dispensation for kryds -
overensstemmelsesregler ikke fritage dem fra at skulle overholde miljølovgivningen, herunder nitratdirektivet. 
De forskellige dispensationstærskler, der er nævnt i testboks 4, vedrører gennemførelsen af nitratdirektivet i det 
pågældende land og ikke krydsoverensstemmelsesordningen. Endvidere fritager landbrugernes dispensation for 
sanktioner som følge af manglende overholdelse af krydsoverensstemmelsesordningen dem ikke fra den kontrol og 
det tilsyn, der følger af miljølovgivningen.
3 Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om »review of greening after one year« (revision af den grønne omstilling efter et år) 
SWD(2016) 218 final, s. 19.
Kommissionens svar 49
54
Grøn omstilling og GLM-normer er to komplementære mekanismer med henblik på at nå målet om at forbedre mil -
jøresultaterne af EU’s landbrug: Den direkte grønne betaling er en betaling, der ydes til landbrugere, som anvender 
metoder, der er til gavn for klimaet og miljøet (afgrødediversificering, bevarelse af permanente græsarealer og et 
miljømæssigt fokusområde på 5 %).
Afgrødediversificering, bevarelse af permanente græsarealer og et miljømæssigt fokusområde på 5 % er en fast 
bestanddel af grøn omstilling. Disse metoder adskiller sig fra GLM-normerne: vekseldrift er ikke en afgrødediversifi -
cering, beskyttelse af permanente græsarealer adskiller sig fra bevarelse af permanente græsarealer som omhandlet 
i lovgivningen om grøn omstilling, og bevarelse af landskabstræk på alle landbrugsjorder er ikke det samme som at 
have et miljømæssigt fokusområde på 5 % på al agerjord. Den sidste reform af den fælles landbrugspolitik førte til 
strømlining og forenkling af GLM-rammen og fjernede visse GLM-normer såsom dem, der vedrører vekseldrift og 
beskyttelse af permanente græsarealer.
56
Medlemsstaterne har mulighed for at vælge minimumsstikprøveprocenten for kontrol med krydsoverensstemmelse 
på 1 % eller stikprøveprocenten for støtteberettigelse på 5 %. Derfor er der synergi mellem de to elementer. End -
videre kan der tages hensyn til landskabselementer, der er beskyttet gennem GLM-normer, i forbindelse med det 
miljømæssige fokusområde, der indgår i grøn omstilling.
57
Beskyttelse af landskabstræk på alle landbrugsjordsarealer og et miljømæssigt fokusområde, der dækker 5 % af 
agerjorden, er forskellige foranstaltninger vedrørende biodiversitet. Det første krav sikrer, at de eksisterende land -
skabstræk, der gavner biodiversiteten, bevares, mens det andet sikrer, at landbrugere, der nyder godt af grønne 
direkte betalinger, har afsat mindst 5 % af deres agerjord til et miljømæssigt fokusområde. Disse er to forskellige 
mål vedrørende biodiversitet, som begrunder to forskellige regelsæt og kontroller.
Kommissionens fælles svar på punkt 59 og 60
Der skal sondres mellem de rene omkostninger til krydsoverensstemmelse og de omkostninger, der opstår for land -
brugere og medlemsstater, som anvender sektorbestemt lovgivning. Med hensyn til sektorbestemt lovgivning bør 
omkostningerne til krydskontrol holdes op imod omkostningerne for samfundet i tilfælde af manglende overhol -
delse, f.eks. på grund af forurening af naturressourcer, udryddelse af sygdomme osv.
Der vil blive taget hensyn til krydsoverensstemmelse i en planlagt undersøgelse af de administrative byrder.
61
Selv om den sektorbestemte lovgivning allerede fastsætter minimumskontrolprocenter, er der ikke tale om sup -
plerende kontrol, men de kan anvendes til krydsoverensstemmelse og samtidig skabe omkostningseffektive 
synergieffekter.
62
I praksis findes der ingen yderligere registreringer af forpligtelser, som er pålagt af Kommissionen, da forpligtel -
serne i henhold til de lovbestemte forvaltningskrav fandtes før indførelsen af krydsoverensstemmelse inden for 
rammerne af den sektorbestemte EU-lovgivning. Endvidere blev der hverken med Kommissionens delegerede for -
ordning (EU) nr. 640/2014 eller Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 809/2014, hvori der blev fastlagt 
detaljer vedrørende krydsoverensstemmelsesordningen, indført supplerende registreringskrav for landbrugerne.
Kommissionens svar 50
63
Den omtalte undersøgelse, der blev lanceret af Europa-Parlamentet og bestilt af GD for Landbrug, fokuserede ikke 
på krydsoverensstemmelse, men omhandlede lovgivning uden for krydsoverensstemmelsesordningens anvendel -
sesområde (direktivet om bæredygtig anvendelse af pesticider). Den er endvidere forældet, da visse krav i mellem -
tiden er blevet fjernet fra krydsoverensstemmelsesordningens anvendelsesområde (f.eks. undgåelse af, at uønsket 
vegetation spreder sig, og vekseldrift).
64
Dette er en udtalelse baseret på antagelser hos betalingsorganerne, som er i modstrid med den omstændighed, at 
listen over lovbestemte forvaltningskrav og GLM-normer blev forkortet betydeligt med den sidste reform af den 
fælles landbrugspolitik. Kommissionen tvivler på det faktiske indhold af sådanne udtalelser, da betalingsorganerne 
ikke underbygger dem med tal.
65
Lovgivningen fastlægger allerede rammen for beregning af sanktioner ved at definere overtrædelsens alvor, varig -
hed og hyppighed samt den procentsats, der skal anvendes for førstegangsovertrædelser, gentagne overtrædelser 
og overtrædelser, der foretages med forsæt. Der findes således allerede et harmoniseret grundlag.
66
Mens rammen er fastlagt på EU-plan, er bedrifternes forpligtelser i henhold til lovbestemte forvaltningskrav og 
GLM-normer i vid udstrækning fastsat af medlemsstaterne for at tage hensyn til de udfordringer og landbrugsstruk -
turer, der kendetegner de nationale eller regionale forhold. I den henseende er det vigtigt, at medlemsstaterne har 
en gennemførelsesmargen til beregning af sanktionerne for hver af disse forpligtelser for bedrifterne. EU-forord -
ningen fastsætter det princip, at sanktionerne beregnes individuelt under hensyn til den konstaterede manglende 
overholdelses alvor, omfang, varighed, hyppighed og forsætlighed. Den harmoniserede gennemførelse af disse 
principper i medlemsstaterne sikres navnlig gennem revisioner, der udføres af Kommissionen. Hvis der konstateres 
svagheder i en bestemt medlemsstat i den forbindelse, finder den relevante opfølgning sted i forbindelse med 
regnskabsafslutningen. Endvidere overvejer GD for Landbrug under hensyntagen til Revisionsrettens bekymringer 
at afholde seminarer med medlemsstaterne om bedste praksis vedrørende disse spørgsmål.
67
Begrebet forsætlighed er et element, der skal sikre proportionalitet i krydsoverensstemmelsesreduktionerne, da det 
skabte balance mellem de tidligere mindre overtrædelser uden sanktioner og nu systemet for tidlig varsling. Dette 
begreb blev i vidt omfang drøftet i forbindelse med den sidste reform af den fælles landbrugspolitik, og medlems -
staterne traf endelig beslutning om at opretholde det. Der findes en dom fra Domstolen af 27. februar 2014 (sag 
C-396/12), som indeholder vejledning om begrebet forsætlighed.
68
Medlemsstaterne har en vis frihed til at udforme deres evalueringsskemaer (se Kommissionens bemærkninger til 
punkt 40, punkt VIII og punkt IX, sjette led).
70
Efter Kommissionens opfattelse kan medlemsstaternes afvigende svar forklares ved flere faktorer, herunder antallet 
af flytninger af dyr, der fandt sted på bedriften, de afhjælpende foranstaltninger, der blev truffet af landbrugeren, 
forsinkede underretninger og bedriftens beliggenhed i en nitratsårbar zone.
Kommissionens svar 51
Kommissionens svar på punkt 71 og tekstboks 7
Ifølge det evalueringsskema, der anvendes i Schleswig-Holstein, og som bygger på det samme skema, der anvendes 
i hele Tyskland, er den anførte tærskel blot en henstilling til inspektøren, der kun gælder for forsinkede underret -
ninger, som allerede var blevet berigtiget, før landbrugeren vidste, at han/hun ville blive genstand for en kontrol 
på stedet. Såfremt landbrugeren ikke havde truffet afhjælpende foranstaltninger, inden kontrollen blev bebudet, 
ville der være blevet pålagt en sanktion. GD for Landbrug havde allerede observeret tilsvarende fremgangsmåder 
i andre medlemsstater.
Konklusioner og anbefalinger
73
Siden 2005 har den løbende proces med at revidere og forenkle omfanget af krydsoverensstemmelsen givet føl -
gende resultater:
Kontrolprocedurerne blev forenklet i perioden 2005-2013 gennem indførelse af bestemmelser om harmonisering 
af kontrolprocenter, varsling, timing og elementer af kontrol på stedet og udvælgelse af stikprøver med henblik på 
kontrol.
Endvidere er anvendelsesområdet for krydsoverensstemmelsesordningen med den sidste reform af den fælles land -
brugspolitik blevet revideret under hensyntagen til kontrollerbarheden af landbrugernes forpligtelser og forbindel -
sen med landbrugsvirksomhed. Antallet af lovbestemte forvaltningskrav er således blevet reduceret fra 18 til 13, og 
antallet af GLM-normer blev reduceret fra 15 til 7.
Kommissionen mener, at omfanget af den indsats, der allerede er gjort for at opnå forenkling, gør det højst usand -
synligt, at der kan opnås yderligere forenklinger uden eksempelvis at undergrave krydsoverensstemmelsens 
miljømål.
74
Krydsoverensstemmelsesordningen har til formål at bidrage til udviklingen af bæredygtigt landbrug ved at bevidst -
gøre landbrugerne og gøre den fælles landbrugspolitik mere forenelig med samfundets forventninger. GLM-målene 
skal bidrage til at forhindre erosion, vedligeholde organisk materiale i jordbunden og jordbundsstrukturen, sikre et 
minimumsniveau for vedligeholdelse af jorden og undgå forringelse af levesteder og beskytte og forvalte vandres -
sourcerne. I den henseende er krydsoverensstemmelse ikke gennemførelsesværktøjet for andre politikker, der har 
deres egne mål. Det er Kommissionens opfattelse, at de resultatindikatorer, der er anvendt til måling af krydsover -
ensstemmelsesordningens effektivitet med hensyn til gennemførelsen af dens mål, er de mest egnede på grundlag 
af de foreliggende oplysninger.
Anbefaling  1
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
75
Halvdelen af overtrædelserne er knyttet til lovbestemte forvaltningskrav vedrørende dyr. Kommissionen tog hensyn 
hertil, da den i 2014 gennemførte foranstaltninger på specifikke områder med fokus på lovbestemte forvaltnings -
krav vedrørende dyr.
Analysen af årsagerne til overtrædelser finder sted i forbindelse med gennemførelsen af den sektorbestemte lovgiv -
ning. Krydsoverensstemmelse og bedriftsrådgivningssystemet spiller imidlertid en rolle med hensyn til tackling af 
årsagerne til overtrædelserne.
Kommissionens svar 52
Anbefaling  2
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
76
Det er fastsat i lovgivningen om krydsoverensstemmelse, at kontrollen på stedet skal målrettes mod de mest risiko -
fyldte bedrifter gennem en udvælgelse af stikprøver baseret på en risikoanalyse. I den henseende har medlemssta -
terne allerede fleksibilitet til at optimere deres krydsoverensstemmelseskontrol.
Anbefaling  3
Kommissionen accepterer ikke denne anbefaling. Revisionsrettens anbefalinger ville ikke forenkle krydsoverens -
stemmelsen, men reelt mindske dens anvendelsesområde. Der er allerede flere gange tidligere blevet gennemført 
forenklinger af krydsoverensstemmelsesordningens anvendelsesområde. Endvidere har medlemsstaterne nu en 
bred manøvremargen til at tage hensyn til risiciene i forbindelse med stikprøvekontrol og til at optimere deres kon -
trolsystemer. Kommissionen mener, at denne anbefaling kunne føre til en lempelse af reglerne for kontrol på stedet, 
hvilket i sidste ende ville undergrave krydskontrollens effektivitet.
77
Miljømålene (f.eks. vedligeholdelse af jorden og beskyttelse af biodiversitet) forfølges ikke kun gennem betalinger 
og GLM-normer, der afspejler den grønne omstilling, men også gennem miljø- og klimaforanstaltninger under søjle 
II samt miljølovgivningen. Disse forskellige instrumenters karakter og funktion samt begrundelsen for dem er imid -
lertid forskellige og komplementære. Deres komplementaritet er illustreret i figur 1 i SWD(2016) 218 final.
Både regler for grøn omstilling og GLM-normer forvaltes af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS), 
hvilket sikrer den bedste anvendelse af ressourcerne. Der er dog grunde til, at GLM-normer og grøn omstilling ikke 
nødvendigvis kan kontrolleres sammen. Eftersom grøn omstilling er et kriterium for støtteberettigelse, kontrolleres 
den efterfølgende ved administrativ kontrol og kontrol på stedet for 5 % af støttemodtagerne. GLM-normerne kon -
trolleres som led i krydsoverensstemmelsesordningen, der forvaltes anderledes end kravene om støtteberettigelse.
Anbefaling  4
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
78
De lovbestemte forvaltningskrav stammer fra den sektorbestemte lovgivning, og medlemsstaterne kan gøre brug 
af deres eksisterende administrations- og kontrolsystemer (artikel 96 i forordning (EU) nr. 1306/2013). De eksiste -
rende kontrolsystemer kan således anvendes i synergi med kontrolsystemet for krydsoverensstemmelse. GLM-nor -
merne burde heller ikke medføre større omkostninger for landbrugerne, da de er tænkt som grundlæggende 
normer. Omkostningerne til deres kontrol afholdes af IFKS, der også servicerer andre instrumenter under den fælles 
landbrugspolitik.
Kommissionen opgjorde i sin årlige aktivitetsrapport fra 2014 de samlede omkostninger til kontrol i medlemssta -
terne med det forbehold, at de tilbagevendende virkninger af efterfølgende kontrol (såsom krydsoverensstem -
melse) også medfører ikkekvantificerbare fordele.
Kommissionens svar 53
Anbefaling  5
Kommissionen accepterer til dels denne anbefaling. Gennemførelsen af denne anbefaling vil afhænge af resultatet 
af den planlagte undersøgelse af den administrative byrde. De administrative omkostninger til krydsoverensstem -
melse bør ses i sammenhæng med de omkostninger, som manglende overholdelse medfører for samfundet, de 
offentlige finanser og miljøet, og de potentielle fordele ved krydsoverensstemmelse.
79
Mens rammen er fastlagt på EU-plan, er bedrifternes forpligtelser i henhold til lovbestemte forvaltningskrav og 
GLM-normer i vid udstrækning fastsat af medlemsstaterne for at tage hensyn til de udfordringer og landbrugs -
strukturer, der kendetegner de nationale eller regionale forhold. I den henseende er det vigtigt, at medlemssta -
terne har en gennemførelsesmargen til beregning af sanktionerne for hver af disse forpligtelser for bedrifterne. 
EU-forordningen fastsætter det princip, at sanktionerne beregnes individuelt under hensyn til den konstaterede 
overtrædelses alvor, omfang, varighed, hyppighed og forsætlighed. Den harmoniserede gennemførelse af disse 
principper i medlemsstaterne sikres navnlig gennem revisioner, der udføres af Kommissionen. Hvis der konstateres 
svagheder i en bestemt medlemsstat i den forbindelse, finder den relevante opfølgning sted i forbindelse med 
regnskabsafslutningen.
Anbefaling  6
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Kommissionen overvejer at gennemføre udveksling af bedste praksis vedrørende disse spørgsmål.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Begivenhed Dato
Revisionsplanens vedtagelse/revisionens start 15.7.2015
Officiel fremsendelse af udkastet til beretning til Kommissionen (eller en anden revide -
ret enhed)16.6.2016
Vedtagelse af den endelige beretning efter den kontradiktoriske procedure 7.9. 2016
Modtagelse af Kommissionens (eller en anden revideret enheds) officielle svar på alle 
sprog31.8.2016
Krydsoverensstemmelsesordningen gælder for ca.  
7,5 millioner landbrugere og knytter de fleste betalinger 
under den fælles landbrugspolitik (ca. 47 milliarder euro) 
sammen med landbrugernes overholdelse af 
grundlæggende regler vedrørende miljøet, 
fødevaresikkerhed, dyresundhed og dyrevelfærd samt 
god landbrugs- og miljømæssig stand. Vi konkluderede, at 
de foreliggende oplysninger ikke gav Kommissionen 
mulighed for at vurdere krydsoverensstemmelsens 
effektivitet tilstrækkeligt. Resultatindikatorerne tog ikke 
hensyn til omfanget af landbrugernes manglende 
overholdelse, og Kommissionen analyserede ikke 
årsagerne til overtrædelserne. Selv om ændringerne i den 
fælles landbrugspolitik for perioden 2014-2020 har 
reduceret antallet af krydsoverensstemmelsesregler, er 
kontrolprocedurerne stadig komplekse. Dertil kommer, at 
omkostningerne ved at anvende krydsoverensstemmelse 
ikke er tilstrækkeligt kvantificeret.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET