1.Indledning

Opvarmning og køling tegner sig for halvdelen af energiforbruget i EU, og meget heraf går til spilde. Energiunionen lægger vægt på at udvikle en strategi til at gøre opvarmning og køling mere effektiv og bæredygtig. Dette bør bidrage til at mindske energiimport og -afhængighed, reducere husholdningernes og virksomhedernes udgifter og opfylde EU's mål for reduktion af drivhusgasemissioner samt opfylde forpligtelserne i klimaaftalen, som blev indgået ved COP21-klimakonferencen i Paris.

Selvom sektoren for opvarmning og køling bevæger sig i retning af ren energi med lavt kulstofudslip, stammer 75 % af det brændsel, den benytter, stadig fra fossilt brændsel (næsten halvdelen fra gas). Denne strategi vil bidrage til at nedbringe importafhængigheden, men der lægges fortsat stor vægt på forsyningssikkerheden, navnlig i medlemsstater, der er afhængige af en enkelt leverandør.

Opvarmning og køling og elektricitetssystemet kan støtte hinanden i bestræbelserne på at blive mindre kulstofafhængige. Det er vigtigt at erkende indbyrdes sammenhænge og udnytte synergier.

Denne strategi tilvejebringer en ramme til integration af effektiv opvarmning og køling i EU's energipolitikker ved at fokusere indsatsen på at bremse energilækager fra bygninger, maksimere opvarmnings- og kølingssystemernes effektivitet og bæredygtighed, støtte effektivitet inden for industrien og høste fordelene ved at integrere opvarmning og køling i elektricitetssystemet. Den ledsages af Kommissionens arbejdsdokument, der indeholder en oversigt over denne komplekse sektor. Løsningerne vil blive undersøgt ved de igangværende revisioner af lovgivningen inden for energiunionen.

En mere intelligent og bæredygtig anvendelse af opvarmning og køling er inden for rækkevidde, eftersom teknologien er til rådighed. Foranstaltningerne kan indføres hurtigt uden forudgående investering i ny infrastruktur og med betydelige fordele for såvel økonomien som de enkelte forbrugere, forudsat at forbrugerne (husholdninger) har råd til investeringerne eller har adgang til den nødvendige finansiering.

2.Vision og mål

For at nå vores dekarboniseringsmål skal bygninger dekarboniseres. Dette indebærer renovering af den eksisterende bygningsmasse sideløbende med intensiverede bestræbelser inden for energieffektivitet og vedvarende energi hjulpet på vej af dekarboniseret elektricitet og fjernvarme. I bygninger kan automatisering og styring benyttes til at betjene beboerne bedre og til at sikre fleksibilitet i elektricitetssystemet ved at reducere og flytte efterspørgslen samt gennem lagring af varme.

Industrien kan bevæge sig i samme retning ved at udnytte de økonomiske muligheder for effektivitet og nye tekniske løsninger, der gør det muligt at anvende mere vedvarende energi. Inden for denne sektor må der imidlertid forventes en vis efterspørgsel efter fossilt brændsel til processer, der kræver meget høje temperaturer. Industriprocesser vil fortsat producere spildvarme og -kulde, og det samme gælder infrastrukturer. Meget af denne kan genbruges i nærliggende bygninger.

Selvom dette er en langsigtet vision, kan der umiddelbart opnås store gevinster.

3.Udfordringer

Med 50 % (546 Mtoe) af det endelige energiforbrug i 2012 er opvarmning og køling EU's største energisektor. Det ventes den fortsat at være.

Vedvarende energi udgjorde 18 % af den primære energiforsyning til opvarmning og køling i 2012, mens fossilt brændsel tegnede sig for 75 %.

Figur 1: Primær energi til opvarmning og køling, 2012

Med EU's mål for 2020 for øje er den vedvarende energi i vækst. I deres nationale handlingsplaner for vedvarende energi vedtog de enkelte medlemsstater mål for vedvarende energi til opvarmning og køling. De fleste er på rette spor til at opfylde dem; i nogle lande sker omstillingen hurtigere end planlagt . De vedvarende energikilders andel af den energi, der anvendes til opvarmning, er størst i de baltiske og nordiske medlemsstater (fra 43 % i Estland til 67 % i Sverige). Biomasse er pt. den mest benyttede vedvarende energikilde til opvarmning og tegner sig for omkring 90 % af al opvarmning med vedvarende energi. Ved udgangen af 2016 vil Kommissionen fremsætte forslag til en bæredygtighedspolitik for bioenergi, hvor man også vil tage højde for bioenergiens indvirkning på miljø, arealanvendelse og fødevareproduktion.





Figur 2: Endeligt energiforbrug til opvarmning og køling, 2012