(...PICT...)

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om implementeringen af topdomænet .eu, dets gennemslagskraft samt om, hvordan det fungerer

(EØS-relevant tekst)

1. Baggrund

I april 2011 kunne topdomænet .eu fejre sin fem års fødselsdag. I løbet af disse fem år er topdomænet .eu blevet det niendestørste topdomæne og den femtestørste landekode i verden. Med over 3,3 mio. registreringer er topdomænet .eu blevet en valgmulighed, som europæerne værdsætter, når de skal vælge et domænenavn til deres internettilstedeværelse.

Denne rapport til Europa-Parlamentet og Rådet handler om implementeringen af topdomænet .eu, dets gennemslagskraft samt om, hvordan det har fungeret i de seneste to år. I overensstemmelse med artikel 8 i forordning (EF) nr. 733/2002 om implementering af topdomænet .eu skal Kommissionen forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet et år efter vedtagelsen af forordningen og derefter hvert andet år.

Denne rapport bygger på rapporterne fra 2007 [1] og 2009 [2], og omfatter udviklingen af .eu-topdomænet fra den 1. april 2009 til den 31. marts 2011. Den fokuserer blandt andet på indførelsen af internationaliserede domænenavne.

2. De retlige rammer og det grundlæggende princip for .eu

. eu-topdomænet blev fastlagt ved følgende retsakter:

– Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 733/2002 af 22. april 2002 om implementering af topdomænet .eu (som ændret) [3] ("rammeforordningen")

– Kommissionens forordning (EF) nr. 874/2004 af 28. april 2004 om generelle retningslinjer for implementeringen af topdomænet .eu og dets funktioner samt principperne for registrering (som ændret) [4].

I rapporteringsperioden blev Kommissionens forordning (EF) nr. 874/2004 ændret for at indføre internationaliserede domænenavne (IDN) under topdomænet .eu. Rådets forordning (EF) nr. 560/2009 blev vedtaget den 26. juni 2009 [5].

Topdomæneadministratoren, der er udvalgt af Kommissionen [6], EURid (European Registry for Internet Domains), er ansvarlig for at organisere, administrere og forvalte topdomænet .eu. Det er en uafhængig organisation, som selvstændigt træffer alle nødvendige beslutninger i overensstemmelse med rammeforordningen [7]. Kommissionen fører tilsyn med topdomæneadministratorens arbejde uden at involvere sig i den daglige drift. Denne model med funktionsadskillelse opfylder principperne om ikke-indblanding, selvforvaltning og selvregulering, som er grundlaget for internettet [8].

3. Indførelse af internationaliserede domænenavne (idn)

3.1. IDN under topdomænet .eu

De retlige rammer for topdomænet .eu fastsætter, at administratoren skal registrere domænenavne med alle de tegn, der findes i de officielle EU-sprog (sammensat af latinske, kyrilliske og græske tegn), når der foreligger egnede internationale standarder [9].

Oprindeligt kunne domænenavne kun indeholde skrifttegn fra et begrænset tegnsæt baseret på det engelske alfabet (dvs. a-z og 0-9 og "-"). Dette gav ikke mulighed for registrering af domænenavne, der indeholder særlige latinske tegn på nogle EU-sprog eller ikke-latinske tegnsæt (det bulgarske kyrilliske og det græske/cypriotiske alfabet).

For at løse dette problem har det internationale fællesskab af internetbrugere i flere år arbejdet på at udvikle internationale domænenavne (IDN), som giver mulighed for at anvende et meget større antal specialtegn og ikke-latinske skrifttegn (f.eks. diakritiske tegn som "é", "ö", "ç" og "č" og ikke-latinske skrifttegn).

Den 26. juni 2009 vedtog Kommissionen forordning (EF) nr. 560/2009 om ændring af forordning (EF) nr. 874/2004 med henblik på indførelsen af IDN for topdomænet .eu [10].

Den 10. december 2009 begyndte EURid at registrere IDN. Siden da har domænenavne været tilgængelige på alle 23 officielle EU-sprog frem til sidste punktum af alle .eu-adresser (dvs. latinske, græske og kyrilliske skrifttegn).

Indførelsen af IDN tiltrak sig lige fra begyndelsen megen opmærksomhed. I den første time efter lanceringen blev der registreret 38 172 IDN under topdomænet .eu. Ved udgangen af marts 2011 var der registreret 56 961 IDN-domænenavne.

3.2. IDN under topdomænet .eu

Indførelsen af IDN på topniveauet, dvs. til højre for det sidste punktum i et domænenavn, er et spørgsmål, som henhører under ICANN's [11] kompetence. Den 16. november 2009 iværksatte ICANN den hurtige procedure for godkendelse af topdomæner [12] for at lette indførelsen af internettopdomæneendelser for landekoder (f.eks. .gr, .bg, .eu), der anvender ikke-latinske skrifttegn (f.eks. kyrilliske, græske, arabiske og kinesiske tegn). Denne procedure omfatter tre trin: i) et lands topdomæneadministrator indgiver en ansøgning om at måtte benytte en IDN-"streng" (den givne version af landets topdomænekode med andre skrifttegn), sammen med dokumentation for støtte hertil fra fællesskabet af internetbrugere på dets territorium ("støtte fra fællesskabet af internetbrugere") og en begrundelse for valget ("fornuftskriteriet"); ii) den ønskede streng evalueres derefter af ICANN, som overlader den til et uafhængigt udvalg, som kontrollerer eventuel modstrid med bestående topdomænestrenge ("fejltagelseskriteriet"); iii) når den er godkendt, allokeres den nye streng til topdomæneadministratoren ("delegering").

I december 2010 modtog ICANN i alt 35 ansøgninger fra 22 lande. Indtil videre er de russiske, kinesiske og arabiske skrifttegn indført på topniveauet for deres respektive landekoder (. РФ for Rusland, .مصر for Egypten, .لسعودية for Saudi Arabien osv.).

EURid indgav en ansøgning til ICANN om at åbne for registreringen af den kyrilliske og græske version af topdomænet .eu den 5. maj 2010. Ansøgningen bygger på anmodninger til Kommissionen fra Cypern, Grækenland og Bulgarien [13] om at få godkendt deres foretrukne versioner af .eu-endelsen (hhv. .ευ med græske og .ею med kyrilliske tegn).

ICANN anerkendte opfyldelsen af de første to kriterier (brugerstøtte og fornuft) ved mødet i Singapore og bekræftede dette i et brev til Kommissionen. Den tredje fase — gennemgang af, om de ønskede strenge kan give anledning til "fejltagelser" —er endnu ikke afsluttet.

4. Registrering og brug af .eu-domænenavne

I rapporteringsperioden fortsatte topdomænet .eu med at vokse støt på linje med andre europæiske landekodetopdomæner (+6 % i 2010 og +5 % i 2009). Der var 3,4 mio. registreringer, hvilket gør .eu til det niendestørste topdomæne i verden og det fjerdemest populære landekodetopdomæne i Europa. Det viser, at .eu er et nyttigt og praktisk værktøj for virksomheder, ngo 'er og enkeltpersoner, der ønsker at give udtryk for deres europæiske identitet på internettet.

I Europa er der kun tre landekodetopdomæner, der har flere registreringer: .de (Tyskland), .uk (Det Forenede Kongerige) og .nl (Nederlandene). Globalt er der kun fire generiske topdomæner (.com, .net, .org og .info) og et enkelt landekodetopdomæne (.cn for Kina), der har flere registreringer. Det største marked for .eu-domænenavne er Tyskland med 31 % fulgt af Nederlandene (13 %), Det Forenede Kongerige (10 %), Frankrig (9 %) og Polen (6 %).

Efter en indledende periode med hurtig vækst har .eu nået et plateau. Det overordnede mål for .eu er at blive det tredjestørste domæne i EU-landene og at konsolidere positionen i de områder, hvor domænet allerede er nr. 2 eller 3. Med udgangspunkt i den historiske tendens og den aktuelle markedssituation er EURid’s mål at opretholde en stabil vækst i registreringerne på 5-8 % årligt. Administratoren opstillede et sæt markedsførings- og kommunikationsmål for at nå disse resultater (f.eks. ved at indføre et fælles budskab: .eu viser, at du er europæisk, ved at indføre flerårige registreringer og ved at videreudvikle sin kundeservice).

5. Topdomæneadministratorens funktion

5.1. Topdomæneadministratoren

EURid blev udpeget af Kommissionen som topdomæneadministrator for .eu. i 2003 [14] efter en indkaldelse af interessetilkendegivelser [15].

Den 12. oktober 2004 indgik Kommissionen og EURid en entreprisekontrakt for en indledende periode på fem år med mulighed for forlængelse [16]. I 2009 blev entreprisekontrakten forlænget indtil den 12. oktober 2014 [17].

EURid er en europæisk ikke-kommerciel organisation med hovedsæde i Diegem (Belgien og regionale kontorer i Stockholm, Prag og Pisa. Den omfatter tre stiftende medlemmer: DNS Belgium (topdomæneadministratoren for .be), Istituto di Informatica e Telematica (topdomæneadministratoren for .it), Stiftelsen för Internetinfrastruktur (topdomæneadministratoren for .se) og fire associerede medlemmer: ARNES (topdomæneadministratoren for .si), CZ.NIC (topdomæneadministratoren for .cz), ISOC-ECC (the European Chapters Coordinating Council of the Internet Society) og Businesseurope (en sammenslutning af 39 branche-relaterede sammenslutninger fra 33 lande). Hovedserverne er placeret i Belgien (Bruxelles) og Nederlandene (Amsterdam).

5.2. Forbindelserne med registratorer

Det er fastsat i lovgivningen, at topdomæneadministratoren for .eu ikke selv fungerer som registrator [18]. En af EURid's prioriteter er at fortsætte med at levere kvalitetsservice til ca. 1 000 akkrediterede registratorer. EURid foretager regelmæssigt evalueringer af .eu-kundetilfredsheden. Ifølge den seneste registratortilfredshedsundersøgelse, der blev gennemført for .eu i fjerde kvartal 2010, gav 34 % af de adspurgte domænet den bedste bedømmelse for pålidelighed. Det er en stigning på 4 % i forhold til 2009. 45 % af de adspurgte anså det for at være en god investering. 82 % mener, at .eu-topdomænet giver små og mellemstore virksomheder en merværdi. I gennemsnit ville 62 % anbefale topdomænet .eu til forbrugerne. EURid har en døgnåben hjælpetjeneste for registratorerne. Registratorerne, herunder navnlig de oversøiske registratorer, værdsætter denne tjeneste, som er forbedret betydeligt i løbet af det seneste år, når det gælder lydhørhed, kvaliteten af kundeservicen og lettere kontakt med EURid-personale på tilkaldevagt.

5.3. Finansiel situation

.eu-topdomænets finansielle situation var stabil i rapporteringsperioden.

Topdomæneadministatorens finansielle styrke er et nøgleelement, når det gælder om at sikre .eu-topdomænets troværdighed. Kommissionen følger nøje topdomæneadministratorens finansielle situation i overensstemmelse med bestemmelserne i de retlige rammer og entreprisekontrakten. Topdomæneadministratoren er en ekstern organisation, som selvstændigt træffer sine beslutninger. Fuldstændige regnskabsundersøgelser på stedet gennemføres af en uvildig revisor. Kommissionens tilsynsfunktion udøves ved hjælp af forskellige værktøjer, herunder gennemgang af revisorernes bemærkninger, finansielle kvartals- og årsrapporter, kvartalsvise statusrapporter, budgetforslag og strategi- og markedsføringsplaner. Finansielle spørgsmål drøftes regelmæssigt med topdomæneadministratoren på kvartalsvise møder og service-level-møder.

Ved indførelsen af .eu-topdomænet var indtægterne fra det store antal domæneregistreringer væsentligt højere end topdomæneadministratorens omkostninger. De deraf følgende årlige overskud blev overført til EU-budgettet. For at begrænse overskuddet og sikre, at gebyret afspejler de faldende omkostninger pr. domænenavn som følge af det stigende antal registreringer, har topdomæneadministratoren gradvis reduceret registreringsgebyrerne for registratorer til EURid fra 10 EUR til de nuværende 4 EUR pr. domænenavn.

Topdomæneadministratorens vigtigste finansielle aspekter forblev stabile i 2009 og 2010. Både indtægterne og omkostningerne har ligget på 12 mio. EUR i disse to år. Det finansielle nettoresultat er derfor mere afbalanceret end i tidligere år, og overskuddet på 1,2 mio. EUR er overført til EU-budgettet for 2009. Ifølge de foreløbige tal for 2010 bliver overskuddet på 400 000 EUR.

Forskelle i topdomæneadministratorens budgetterede og faktiske omkostninger blev nøje gennemgået af Kommissionen, herunder navnlig omkostninger vedrørende markedsføring (2,5 mio. EUR i 2009 og 3,2 mio. EUR i 2010) og menneskelige ressourcer (3,7 mio. EUR i 2009 og 4,3 mio. EUR i 2010). De øgede omkostninger viste sig at være begrundede af hensyn til behovet for en forbedret servicekvalitet. Eksempler herpå er bl.a. udbygningen af DNSSEC (Domain Name System Security Extensions), flere spejlwebsteder og indførelsen af IDN.

Topdomæneadministratoren har fire typer finansielle reserver: afskrivning, investeringer, sociale forpligtelser og retlige forpligtelser. I rapporteringsperioden forblev de samlede reserver stabile med 6 mio. EUR i 2009 og 5,5 mio. EUR i 2010. Ved udgangen af 2010 fordelte de samlede reserver sig således på afskrivningsreserve (1,6 mio. EUR), investeringsreserve (0,8 mio. EUR), reserve til sociale forpligtelser (2,3 mio. EUR) og reserve til retlige forpligtelser (0,8 mio. EUR).

5.4. Forretningskontinuitet og -robusthed

5.4.1. Forretningskontinuitet

Som krævet i entreprisekontrakten fungerer topdomæneadministratoren i overensstemmelse med en kontinuitetsplan, som dækker topdomæneadministratorens centrale funktioner samt de dermed forbundne risici og sikkerhedsforanstaltninger.

Den 25. april 2009 gennemførte EURid en test af sine systemer som led i sin kontinuitetsplan ved at simulere en katastrofe og overvåge modforanstaltningerne. Testen blev auditeret af en tredjepart (PricewaterhouseCoopers). Resultaterne af testen og dertil hørende bemærkninger fra fællesskabet af domænebrugere har vist, at EURid opfylder de høje krav, der stilles på området [19]. Den anden test af forretningskontinuiteten var programsat til 2010, men måtte udsættes på grund af en forsinkelse i overførslen til et spejlwebsted [20] fra Prag til Amsterdam. Denne test er nu programsat til 3. kvartal 2011.

EURid underskrev også en aftale med Netnod i august 2010 om DNS-anycasting af topdomænet .eu. Anycasting er en internetrouting-metode, som gør onlinetjenester tilgængelige fra mange forskellige steder i verden, ved at bruge den samme IP-adresse. Med underskrivelsen af aftalen blev .eu-navneserverinfrastrukturens robusthed og fleksibilitet forbedret, samtidig med at svartiden for opløsningen af domænenavne blev kortere.

5.4.2. Sikkerhed

I september 2010 afsluttede EURid implementeringen af DNSSEC-protokollen for topdomænet .eu. DNSSEC-protokollen er en protokol, som validerer ægtheden af navneserveres svar (websites) hele vejen op til internettets rodzone i en såkaldt "tillidskæde" (chain of trust) [21]. DNSSEC har til formål at beskytte internetbrugere mod forfalskede DNS-data. DNSSEC kan kun opfylde sit fulde potentiale, hvis alle zoner i det hierarkiske DNS-træ signeres. EURid forenkler proceduren for signatur af et .eu-domænenavn ved at indføre en signaturtjeneste. Den tilrettelægger uddannelsesseminarer [22] for .eu-registratorer med henblik på at opmuntre dem til at fremme brugen af DNSSEC blandt deres kunder, der så igen udbreder protokollen til internetaktørerne (tjenesteudbydere, webmasters, osv.).

5.4.3. Phishing og andre ondsindede handlinger

Topdomæneadministratoren har iværksat daglige foranstaltninger, som skal modvirke phishing og andre typer ondsindede handlinger [23]. For domænenavne kontrolleres navnlig, at de overholder registreringskriterierne [24], og nye registreringer screenes dagligt for mistænkelige mønstre og andre uregelmæssigheder.

Topdomæneadministratoren underrettes ligeledes dagligt om formodede eller påviste forseelser af private sikkerhedsorganisationer eller offentlige myndigheder [25].

Som følge heraf kan mistænkelige domænenavne blive trukket tilbage. I rapporteringsperioden faldt antallet af mistænkelige domænenavne, som blev trukket tilbage, dramatisk: fra 81 i januar 2010 til 2 i januar 2011 og 0 i marts 2011 [26].

5.5. Profilen for en .eu-bruger

Forbrugerne registrerer topdomænet .eu til mange formål (erhverv, sociale aktiviteter, institutioner med en tilstedeværelse på internettet osv.). En analyse [27], som EURid har foretaget af brugen af websteder med topdomænet .eu viser, at ca. 36,3 % af dem er erhvervsrelaterede. Sammenlignet med de vigtigste generiske topdomænestrenge (.com, .net, .org, .info, .biz, .mobi og .pro) er det påfaldende, at .eu-topdomænet bruges meget mere til erhvervsformål (27,3 %).

Når man ser på e-handelswebsteder (baseret på pay-per-click-modellen [28]) har topdomænet .eu dog kun 14,5 % af disse websteder i forhold til de generiske topdomæner, for hvilke andelen ligger mellem 22 % to 29 %.

5.6. Retssager og tvister om domænenavne

5.6.1. Sager ved Retten og Domstolen

I de seneste to år har Retten og Domstolen afsagt dom i to sager vedrørende brugen af .eu. I begge tilfælde var afgørelsen i overensstemmelse med de anbringender, som Kommissionen forelagde.

I den første sag af fra den 15. december 2009 — Inet Hellas T-107/06 — bekræftede Retten adskillelsen af Kommissionens og topdomæneadministratorens funktioner for så vidt angår registrering af domænenavne under topdomænet .eu. Retten fastslog, at Kommissionens skrivelse til ansøger, som forklarede, at Kommissionen ikke kunne fungere som appelinstans i forbindelse med afgørelsen fra den uafhængige .eu-topdomæneadministrator, ikke indeholdt nogen beslutning, som kunne anfægtes i Retten, og afviste klagen som uantagelig.

I den anden sag fra den 3. juni 2010 — Oberster Gerichtshof C-569/08 — analyserede Domstolen betingelserne for at tilbagekalde et domænenavn, som er registreret i spekulations- eller misbrugsøjemed. Domstolen fastslog, at listen over situationer med ond tro i artikel 21, stk. 3, i Kommissionens forordning (EF) nr. 874/2004 ikke er udtømmende og forklarede, hvilke forhold der skal tages hensyn til, for at der er tale om "ond tro".

5.6.2. Alternativ tvistbilæggelse

Alle tvister mellem .eu-domænenavne, indehavere deraf eller erstatningskrav mod .eu-topdomæneadministratorens afgørelser kan forelægges udbyderen af den alternative konfliktløsningsprocedure (ADR-udbyderen) [29], som er voldgiftsretten i Prag (den tjekkiske voldgiftsret (CAC)) [30].

ADR-proceduren foregriber ikke en eventuel retssag. Klager kan indgives online på et af Den Europæiske Unions 23 officielle sprog.

Det fleste klager indgives mod .eu-domænenavnsindehavere. Dette skyldes, at enhver kan indlede en ADR-procedure mod indehaveren af domænenavnet med påstand om, at registreringen er sket med henblik på spekulation eller misbrug i henhold til artikel 21 i Kommissionens forordning (EF) nr. 874/2004.

I løbet af de seneste to år er der gennemsnitligt kommet 13 sager i kvartalet [31]. I hovedparten af de sager, der er offentliggjort af CAC i perioden 2. kvartal 2009 til 4. kvartal 2010, besluttede CAC-panelet at overdrage domænenavnet til den klagende part [32]. I gennemsnit tager det fire måneder fra modtagelsen af en klage til der foreligger en afgørelse fra et CAC-panel i en ADR-procedure. Hvis afgørelsen er til klagerens fordel, overføres .eu-domænenavnet normalt til denne inden for 30 dage efter panelets afgørelse - efter udløbet af den tabende parts frist for at appellere afgørelsen.

Gebyrets størrelse i forbindelse med ADR-proceduren er baseret på princippet om omkostningsdækning [33]. ADR-gebyrerne, som oprindeligt lå på 1 990 EUR, er nedsat flere gange siden 2006 og begynder i øjeblikket ved 1 300 EUR. Det er næsten det samme, som lignende voldgiftorganer tager i gebyr, selv om de ikke oversætter klagerne.

Det aktuelle ADR-system udnyttes ikke fuldt ud af små og mellemstore virksomheder i EU på grund af de høje adgangsomkostninger. En audit i juni 2011, som blev foretaget på anmodning af EURid, kom med en række anbefalinger om, hvordan situationen kunne forbedres [34]. Én anbefaling går ud på at overveje en fremskyndet procedure (suspenderingsmekanismen for domænenavne) for indehavere af forudgående rettigheder, som ønsker at gribe hurtigt ind mod klart misbrug af domænenavnregistreringer, f.eks. hvis der udbydes upassende indhold eller forfalskede produkter via det registrerede domænenavns websted. Det kunne gælde uanset respondentens svar. Afgørelsen om at tilbagetrække eller overføre domænenavne, der misbruges, ville så kunne ske, uden at det er nødvendigt at indkalde et panel. Hermed begrænses sagsomkostningerne.

En anden anbefaling fra auditørerne er at topdomæneadministratoren (EURid) involveres økonomisk i ADR-proceduren ved at refundere den vindende part ADR-gebyrerne. Disse anbefalinger analyseres af EURid og Kommissionen, som ser på, hvordan man kan forbedre adgangen til alternativ konfliktløsning, navnlig for smv og enkeltpersoner.

5.6.3. Retssager

I rapporteringsperioden har EURid været part i to større retssager — Ovidio [35] og Zheng [36]. Disse sager drejede sig om, hvorvidt EURid's foranstaltninger til bekæmpelse af warehousing og cybersquatting var legitime.

I Ovidio-sagen accepterede Appelretten i Bruxelles EURid's påstand, og afgjorde, at EURid ikke skulle betale de bøder, der tidligere var blevet pålagt ved to betalingsordrer. Betalingsordrerne var blevet pålagt EURid som reaktion på dets foranstaltninger til bekæmpelse af warehousing (juli 2009).

I Zheng-sagen var Retten i Bruxelles enig med EURid i, at selskabets foranstaltninger til bekæmpelse af cybersquatting var lovlige. Denne dom hjælper EURid i indsatsen for at bekæmpe phishing og andre ondsindede aktiviteter [37] (september 2009).

6. Konklusioner

.eu-topdomænet er implementeret på en vellykket måde og fungerer effektivt.

I de seneste to år har topdomænet .eu styrket sin position blandt de største og mest populære topdomæner i Europa og resten af verden. Det er fortsat en succes til trods for den vedvarende vækst i de 27 nationale landekodetopdomæner i medlemsstaterne og adgangen til generiske topdomæner som .com og .org.

Frem til 2009 havde topdomæneadministratoren indført internationaliserede domænenavne (IDN) under topdomænet .eu, så der kan registreres .eu-domænenavne på det andet niveau med kyrilliske og græske skrifttegn. Følgelig har alle domænenavne, der er registreret siden 2009, været tilgængelige på alle 23 officielle sprog i Den Europæiske Union (med deres respektive skrifttegn).

ICANN har dog - her 18 måneder efter EURid’s ansøgning - endnu ikke færdiggjort den hurtige procedure, som giver mulighed for at indføre IDN for topdomænet .eu (.ευ på græsk og.ею på bulgarsk). Kommissionen har tilskyndet ICANN til at færdiggøre sin undersøgelse senest ved udgangen af 2011. Den har også gjort det klart, at fremtidige regler om indførelse af en "permanent" IDN-ansøgningsprocedure bør udformes, så man undgår unødige forsinkelser. Dette er en af de forvaltningspolitiske spørgsmål, som Kommissionen vil fortsætte med at tage op i det statslige rådgivende udvalg, der rådgiver ICANN.

I 2010 opgraderede topdomæneadministratoren sine tekniske systemer og fuldførte implementeringen af DNSSEC-tillidskæden for de domænenavne, der er registreret under topdomænet .eu.

Topdomæneadministratorens finansielle situation forblev stabil i 2009 og 2010.

Den alternative konfliktløsning (ADR), som udbydes af den tjekkiske voldgiftsret, giver mulighed for at beskytte registranternes rettigheder på alle 23 officielle EU-sprog. Kommissionen fører tilsyn med brugen af ADR. Efter auditørernes anbefaling vil Kommissionen sammen med EURid undersøge løsninger, som skal give lettere adgang til ADR for enkeltpersoner og smv, som har grund til at formode, at deres .eu-navne er blevet uretmæssigt registreret af tredjeparter.

I de kommende år bør topdomæneadministratoren arbejde med at styrke og videreudvikle de forskellige målgruppers opfattelse af topdomænet .eu for at give det en større udbredelse på det europæiske domænenavnemarked og for at styrke offentlighedens kendskab til topdomænet. Stabiliteten og sikkerheden af de tilknyttede topdomænetjenester må sikres i overensstemmelse med de bedste standarder på området. På baggrund af topdomænemiljøets dynamiske natur bør topdomæneadministratoren fortsætte og udvide sin dialog og udvekslinger med fællesskabet af internetbrugere i Europa og internationalt. Kommissionen vil fortsat arbejde tæt sammen med topdomæneadministratoren, som det er fastlagt i rammebestemmelserne.

BILAG

Bilag 1: Verdens ti største topdomæner pr. 31. december 2010

(...PICT...)

Kilde: EURid’s kvartalsvise rapporter, 4. kvartal 2010

BILAG 2: Oversigt over afgørelser truffet af den tjekkiske voldgiftsret i .eu-sager

BILAG 3: Samlet antal .eu-domænenavne efter registrantland

(...PICT...)

(...PICT...)

Kilde: EURid’s kvartalsvise statusrapporter

BILAG 4: .eu's popularitet pr. 31. december 2010

(...PICT...)

(...PICT...)

Kilde: EURid’s kvartalsvise statusrapporter, 4. kvartal 2010

[1] KOM(2007) 385 endelig, Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet - Rapport om implementeringen af topdomænet .eu, dets gennemslagskraft samt om, hvordan det fungerer (6. juli 2007).

[2] KOM(2009) 303 endelig, Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet - Rapport om implementeringen af topdomænet .eu, dets gennemslagskraft samt om, hvordan det fungerer (26. juni 2009).

[3] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1137/2008 af 22. oktober 2008 om tilpasning til Rådets afgørelse 1999/468/EF af visse retsakter, der er omfattet af proceduren i traktatens artikel 251, for så vidt angår forskriftsproceduren med kontrol — Tilpasning til forskriftsproceduren med kontrol — Del 1 (EUT L 311 af 21.11.2008, s. 1).

[4] Kommissionens forordning (EF) nr. 1654/2005 af 10. oktober 2005 (EUT L 266 af 11.10.2005, s. 35) senest ændret ved forordning (EF) nr. 1255/2007 af 25. oktober 2007 (EUT L 282 af 26.10.2007, s. 16).

[5] Rådets forordning nr. 560/2009 af 26. juni 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 874/2004 (EUT L 166 af 27.6.2009, s. 3).

[6] Kommissionens beslutning af 21. maj 2003 om udpegelse af en administrator for topdomænet .eu.

[7] Jf. betragtning 12 og artikel 2, litra a), artikel 3, stk. 1, litra c), og artikel 3, stk. 2, i forordning EF nr. 733/2002.

[8] Jf. betragtning 9 i forordning (EF) nr. 733/2002.

[9] Ifølge artikel 6 i forordning (EF) nr. 874/2004 registrerer topdomæneadministratoren domænenavne med alle de tegn, der findes i Fællesskabets officielle sprogs alfabeter, når der foreligger egnede internationale standarder.

[10] Ændringen var nødvendig for at oplyse offentligheden om indførelsen af IDN og for at ajourføre listen over navne i bilaget til forordningen.

[11] ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) er et ikke-kommercielt, privat selskab. Yderligere oplysninger findes på adressen: http://www.icann.org/.

[12] Yderligere oplysninger om den hurtige procedure findes på adressen: http://www.icann.org/en/topics/idn/fast-track/.

[13] Cypern og Grækenland - oktober 2008, Bulgarien - februar 2009.

[14] Se fodnote 6.

[15] Se betragtning 13 og artikel 3, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 733/2002.

[16] Se betragtning 12 og artikel 3, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 733/2002. I artikel I.2 i entreprisekontrakten mellem EURid og Kommission hedder det: " Denne kontrakt indgås for en indledende periode på 5 år [..]. Denne kontrakt kan forlænges i yderligere 5 år ved hjælp af en tillægskontrakt, der underskrives af begge kontraherende parter".

[17] Den 12. december 2008 undertegnede Kommissionen og EURid en tillægskontrakt, som forlænger den oprindelige kontrakt med yderligere fem år. Tillægskontrakten trådte i kraft den 12. oktober 2009.

[18] Jf. artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 733/2002 og betragtning 2-4 og artikel 4 i forordning (EF) nr. 874/2004.

[19] Registreringstjenesterne blev migreret fra .eu-hovedwebstedet til et spejlwebsted på mindre end tre timer. Alle fungerende .eu-websteder fortsatte med at være til rådighed og tilgængelige under hele testperioden.

[20] Et spejlwebsted er en kopi af hovedwebstedet, som giver ekstra brugere adgang til de samme oplysninger.

[21] En tillidskæde etableres ved at validere hvert lag i hierarkiet. DNSSEC forhindrer angribere i at opsnappe web-trafik og viderestille brugere til falske websites som kan narre folk til at videregive personlige oplysninger.

[22] Der er planlagt tre seminarer i maj og juni: den 11. maj (Bruxelles), den 13. maj (Athen) og den 6. juni (Warszawa).

[23] "Phishing" er at tilegne sig personlige eller finansielle oplysninger (brugernavne, passwords osv.) ved hjælp af vildledning, f.eks. ved at fremsende falske e-mails eller kopiere lovlige websteder.

- "Warehousing" er at "hamstre" domænenavne med henblik på at videresælge dem til en højere pris. "Cybersquatting" er at registrere, sælge eller anvende andres kendetegn (trademark) i et domænenavn overlagt og med ond vilje i den hensigt at berige sig ud fra goodwill, som tilhører en anden. Cybersquattere sælger så domænenavnet tilbage til trademarkindehaveren til en opskruet pris. Spekulanter i domænenavne kaldes også "domænehajer" i daglig tale.

[24] Registreringskriterierne findes i artikel 4, stk. 2, litra b), i forordning 733/2002. Topdomæneadministratoren har ret til at kontrollere en registrerings gyldighed (artikel 3 i forordning 874/2004). I forbindelse med registreringen kræves det, at den registrerede holder sine personlige oplysninger fuldstændige og nøjagtige og har en fungerende e-mailadresse til kommunikation med topdomæneadministratoren; denne forbeholder sig retten til at tilbagekalde domænenavnet for en ikke-fungerende adresse.

[25] For eksempel Internet Identity, Arbor Network, MarkMonitor, Federal Computer Crime Unit (FCCU) i Belgien og Internal Revenue Service (IRS) of the US Treasury Department.

[26] Jf. 1. kvartalsrapport fra EURid, som findes på adressen: http://www.eurid.eu/en/about/facts-figures/reports.

[27] "What is in a domain-name extension" — en undersøgelse, som kategoriserer websteder (juni 2010). EURid etablerede et prøvningslaboratorium, hvor bedømmerne foretog en visuel evaluering af en række tilfældigt udvalgte af websteder under hvert topdomæne. Herudover blev der anvendt statistiske metoder til at anslå fejlmarginen, og der blev anvendt automatisk scanning til at verificere nogle af tallene. I alt blev der evalueret ca. 5 000 domænenavne for hvert af de valgte topdomæner. Yderligere oplysninger findes på adressen: http://www.eurid.eu/files/eu_insights_2.pdf.

[28] Et pay-per-click-websted er et websted, som hovedsageligt indeholder reklamelinks.

[29] Jf. artikel 4, stk. 2, litra d), i forordning (EF) nr. 733/2002 og betragtning 15 og artikel 22 og 23 i forordning (EF) nr. 874/2004.

[30] Aftalememorandum (2005) mellem EURid og den tjekkiske voldgiftsret, der er underlagt det tjekkiske handelskammer og landbrugskammer.

[31] I referenceperioden var antallet af sager pr. kvartal således: 11 i 2. kvartal 2009, 11 i 3. kvartal 2009, 14 i 4. kvartal 2009, 15 i 1. kvartal 2010, 14 i 2. kvartal 2010, 11 i 3. kvartal 2010, 18 i 4. kvartal 2010 og 12 i 1. kvartal 2011. Antallet af ADR-sager, som igangsættes hos CAC, er faldet væsentligt siden 2006, nemlig fra ca. 200 sager i kvartalet til det nuværende niveau.

[32] Nærmere oplysninger findes i bilag 2.

[33] Jf. artikel 4, stk. 2, litra d) i forordning (EF) nr. 733/2002.

[34] Auditrapporten er ikke offentliggjort endnu.

[35] Dom i sagen Ovidio v EURID, Appelretten i Bruxelles, 8. juli 2009.

[36] Dom i sagen EURID v Zheng Qingying, Retten i Bruxelles, 10. september 2009.

[37] Yderligere oplysninger om phishing og lignende aktiviteter findes i afsnit5.4.3.

--------------------------------------------------