EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 30.9.2020 SWD(2020) 316 final ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Rapport om retsstatssituationen 2020









Landekapitlet om Ungarn Ledsagedokument til MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Rapport om retsstatssituationen 2020





Retsstatssituationen i Den Europæiske Union





{COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Sammendrag I de seneste år har EU-institutionerne anset retsvæsenets uafhængighed i Ungarn for at være en kilde til bekymring, hvilket bl.a. har givet sig udtryk i den procedure, som Europa-Parlamentet har indledt i henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU. Opfordringen til at styrke retsvæsenets uafhængighed, der blev fremsat inden for rammerne af det europæiske semester, er stadig ikke blevet imødekommet. Navnlig står det uafhængige nationale domstolsråd over for en række udfordringer med hensyn til at fungere som modvægt til de beføjelser, som er tillagt formanden for det nationale kontor for retsvæsenet, der er ansvarlig for forvaltningen af domstolene. Den øverste domstols (Kúria) udvikling giver også anledning til betænkelighed, navnlig dens afgørelse om at erklære en anmodning til EU-Domstolen om præjudiciel afgørelse for retsstridig. Ifølge nye regler kan medlemmer af forfatningsdomstolen, som vælges af parlamentet, udnævnes til den øverste domstol uden om den normale procedure, og kriterierne for at blive udpeget til præsident for den øverste domstol er blevet lempet. Sagsbehandlingen i retssystemet er effektiv og af høj kvalitet, og der er et højt digitaliseringsniveau. De institutionelle rammer for bekæmpelse af korruption omfatter forskellige organer. Utilstrækkeligt uafhængige kontrolmekanismer og tætte forbindelser mellem politik og visse nationale virksomheder er befordrende for korruption. I sager med alvorlige påstande om korruption er der en systematisk mangel på målrettet indsats for at efterforske og indlede retssager, hvis sagerne involverer højtstående embedsmænd eller deres nærmeste kreds. Dette forhold er blevet rejst i det europæiske semester og af Greco i lyset af den manglende vilje til at efterleve sidstnævntes anbefalinger. Kontrollen af erklæringerne om aktiver og finansielle interesser kan forbedres med hensyn til systematisk efterprøvelse og uafhængigt tilsyn. Selv om reglerne om lobbyvirksomhed fortsat er ufuldstændige, har man ved bekæmpelsen af korruption fokuseret på integritet i statsforvaltningen og hos de retshåndhævende myndigheder. Civilsamfundets stedse færre tilsynsmuligheder i forbindelse med begrænsninger af mediefriheden, et fjendtligt miljø for civilsamfundsorganisationer og konstant nye udfordringer i forbindelse med anvendelsen af reglerne om gennemsigtighed og adgang til offentlige oplysninger svækker yderligere rammerne for korruptionsbekæmpelse. Medierådets uafhængighed og effektivitet er i fare. Der er ingen garanti for gennemsigtighed med hensyn til, hvem der ejer medierne. Med oprettelsen af det centraleuropæiske presse- og medieinstitut (KESMA) er medierne blevet koncentreret, hvilket har sat mediepluralismen yderligere under pres. Massiv statslig annoncering, der kanaliseres til regeringsvenlige medier, har gjort det muligt for regeringen at udøve indirekte politisk indflydelse på medierne. Uafhængige medier står over for systematisk obstruktion og intimidering, samtidig med at en tendens til økonomisk opkøb af disse medier giver anledning til yderligere bekymring. Gennemsigtigheden og kvaliteten af lovgivningsprocessen er en kilde til bekymring, da der gennemføres stedse færre offentlige høringer og konsekvensanalyser. De offentlige myndigheder har nu fået mulighed for at anfægte endelige domstolsafgørelser ved forfatningsdomstolen, hvilket rejser spørgsmål om retssikkerheden. Svækkelsen af uafhængige institutioner og det øgede pres på civilsamfundet påvirker yderligere mulighederne for at udøve demokratisk kontrol og balance. EU-Domstolen fastslog, at lovgivningen om gennemsigtighed i udenlandsk finansierede civilsamfundsorganisationer er uforenelig med EU-retten. De lovgivningsforanstaltninger, der er nødvendige for at efterkomme dommen, er under udarbejdelse.



Retssystemet Strukturen i det ungarske retssystem er resultatet af forfatningsmæssige ændringer og regelmæssige reformer af retsvæsenet, der er gennemført siden 2011. Den seneste reform blev gennemført i december 2019. Ungarn har et firestrenget domstolssystem. 113 distriktsdomstole fungerer som domstole i første instans, mens 20 regionale domstole behandler appeller til prøvelse af afgørelser truffet af distriktsdomstolene og visse sager i første instans. Fem regionale appeldomstole træffer afgørelse i appeller, der er iværksat til prøvelse af afgørelser truffet af de regionale domstole. Den øverste domstols (Kúria) primære opgave er at sikre en ensartet retsanvendelse. Formanden for det nationale kontor for retsvæsenet (NOJ) er et organ, som er forankret i grundloven og vælges af parlamentet, og som er ansvarlig for den centrale forvaltning af domstolene. Det nationale domstolsråd er et uafhængigt organ, som i overensstemmelse med grundloven fører tilsyn med formanden for det nationale kontor for retsvæsenet og deltager i forvaltningen af domstolene. Dommerne udnævnes af republikkens præsident på grundlag af en indstilling fra formanden for det nationale kontor for retsvæsenet på grundlag af en rangordning af kandidater, som er opstillet af de lokale domstolsråd (bestående af dommere, der er valgt af deres kolleger). Formanden for det nationale kontor for retsvæsenet kan ikke fravige denne rangordning uden forudgående samtykke fra det nationale domstolsråd. Forfatningsdomstolen er ikke en del af domstolssystemet og behandler sager om loves og retsafgørelsers forenelighed med forfatningen. Anklagemyndigheden er en uafhængig institution med beføjelser til at efterforske lovovertrædelser og retsforfølge lovovertrædere. Det ungarske advokatsamfund og de regionale advokatsamfund er selvstyrende offentlige organer, der repræsenterer advokatstandens interesser, idet de fastlægger og håndhæver faglige standarder, herunder ved hjælp af disciplinære foranstaltninger. Uafhængighed Det er vanskeligt for det nationale domstolsråd at danne modvægt til de beføjelser, der er tildelt formanden for det nationale kontor for retsvæsenet; valget af en ny formand for det nationale kontor for retsvæsenet kan bane vejen for et styrket samarbejde. Formanden for det nationale kontor for retsvæsenet vælges af parlamentet og har vide beføjelser med hensyn til forvaltningen af retssystemet. Formanden for det nationale kontor for retsvæsenet arbejder under tilsyn af det nationale domstolsråd. Det nationale kontor for retsvæsenet står imidlertid over for en række strukturelle begrænsninger, der forhindrer det i at føre effektivt tilsyn med formandens handlinger. Det har navnlig ikke ret til at blive hørt om lovforslag, der vedrører retssystemet. Det har en begrænset rolle med hensyn til udnævnelse af retsembedsmænd, retspræsidenter og andre medarbejdere i retssystemet. Desuden har det nationale domstolsråd begrænsede ressourcer og er afhængigt af formanden for det nationale kontor for retsvæsenet med hensyn til udbetaling af budgetmidler. Den omstændighed, at der ikke findes nogen effektiv kontrol med formanden for det nationale kontor for retsvæsenet, øger muligheden for vilkårlige afgørelser i forbindelse med forvaltningen af retssystemet. Det nationale domstolsråd har navnlig kritiseret den tidligere formand for det nationale kontor for retsvæsenet for at have overtrådt loven, da denne annullerede procedurerne for udvælgelse af retspræsidenter og af egen drift udnævnte midlertidige retspræsidenter uden godkendelse fra det nationale domstolsråd. Denne situation førte til, at det nationale domstolsråd formelt anmodede parlamentet om at fjerne formanden fra posten. Det kompetente parlamentsudvalg behandlede anmodningen og afslog den i juni 2019. Det nationale domstolsråds begrænsede beføjelser og nødvendigheden af at styrke dem er blevet understreget af Europarådet, Europa-Kommissionen og interessenter. Den 9. juli 2019 anbefalede Rådet i forbindelse med det europæiske semester Ungarn at "styrke retsvæsenets uafhængighed", idet det bemærkede, at det nationale domstolsråd i stigende grad har vanskeligt ved at danne modvægt til formanden for det nationale kontor for retsvæsenet og de beføjelser, han er tillagt. Der er ikke siden da truffet lovgivningsforanstaltninger for at rette op på disse strukturelle problemer. Det nationale domstolsråd bifaldt valget af en ny formand for det nationale kontor for retsvæsenet i december 2019, hvilket kan bane vejen for et styrket samarbejde med det nationale domstolsråd, idet der dog kun kan skabes en retssikker balance mellem de forskelliges beføjelser ved at styrke rådets beføjelser ved hjælp af lovgivning. Den brede offentligheds opfattelse af retsvæsenets uafhængighed er gennemsnitlig, mens den er meget lav blandt virksomheder, om end de seneste data viser forbedringer. Domstolenes og dommernes uafhængighed opfattes som gennemsnitlig (48 % "delvis god eller meget god") af den brede befolkning , men meget lav (26 % "delvis god eller meget god") af virksomhederne . I 2020 vendte den negative tendens imidlertid, og begge indikatorer er blevet forbedret. Kúria har erklæret en anmodning om præjudiciel forelæggelse for EU-Domstolen for retsstridig. Kúria afsagde på foranledning af rigsadvokaten den 10. september 2019 en dom, hvori den fastslog, at en anmodning fra en distriktsdomstol om præjudiciel forelæggelse for EU-Domstolen var retsstridig, idet den fandt, at spørgsmålene var irrelevante for den foreliggende sag. Kúrias dom var af deklaratorisk karakter og ophævede ikke afgørelsen om at indbringe sagen for EU-Domstolen. I oktober 2019 indledte den midlertidige fungerende præsident for Budapests regionale domstol (Fővárosi Törvényszék) med en udtrykkelig henvisning til Kúrias dom en disciplinærsag mod den dommer, der havde foretaget den præjudicielle forelæggelse. I november 2019 frafaldt domstolens præsident sagen. Den omstændighed, at Kúria under anvendelse af et ekstraordinært retsmiddel kan efterprøve nødvendigheden af anmodninger om præjudicielle forelæggelser, kan gribe ind i de nationale domstoles mulighed for at forelægge EU-Domstolen spørgsmål om fortolkning af EU-retten, og den omstændighed, at disciplinærsager kan indledes , kan afskrække den enkelte dommer fra at fremsætte anmodninger om en præjudiciel afgørelse. Dommere og advokater omtales negativt i medierne. I flere pressemeddelelser, der er offentliggjort siden januar 2020, har regeringen og regeringsvenlige medier kritiseret bestemte retsafgørelser, bl.a. om prøveløsladelse af dømte, tildeling af erstatning til romabørn, der har været genstand for gruppeadskillelse i skoler, og til indsatte, der klager over deres fængslingsvilkår. I februar 2020 meddelte regeringen, at den agtede at afholde en "national høring" om disse retlige spørgsmål. Advokatsamfundet, sammenslutningen af dommere og andre interessenter udtrykte bekymring over regeringens narrativ, idet den angiveligt kan undergrave offentlighedens tillid til retssystemet. I sidste instans blev høringen opgivet. I september 2019 udtrykte Europarådets Ministerkomité i forbindelse med gennemførelsen af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom i sagen Baka mod Ungarn bekymring over denne "dæmpende virkning" på dommeres og retspræsidenters udnyttelse af deres ytringsfrihed. Der er indført nye særlige regler for udnævnelser af dommere til Kúria. Antallet af dommere i Kúria er ikke fastsat ved lov, men bestemmes af formanden for det nationale kontor for retsvæsenet. Under den normale procedure udnævnes dommere til Kúria af domstolens præsident efter indkaldelse af ansøgninger på grundlag af en udtalelse fra den kompetente afdeling i Kúria og Kúrias domstolsråds vurdering og rangordning af kandidaterne. Efter indførelsen af en omnibuslovgivning i december 2019 kan medlemmer af forfatningsdomstolen, der vælges af parlamentet, anmode om at blive udnævnt til dommer uden en ansøgningsprocedure. Efter udnævnelsen til dommer kan medlemmer af forfatningsdomstolen anmode om at blive udpeget til Kúria efter udløbet af deres mandat, uden at de skal følge den normale udnævnelsesprocedure. Dette betyder derfor i praksis, at parlamentets udnævnelse af dommere til forfatningsdomstolen, som ikke involverer et organ, der primært består af repræsentanter for retsvæsenet, kan føre til udnævnelse af en dommer til Kúria, hvis den pågældende dommer anmoder herom. Disse lovgivningsmæssige ændringer har de facto øget parlamentets rolle i forbindelse med udnævnelse af dommere til Kúria. Desuden vælges præsidenten for Kúria af parlamentet efter forslag fra republikkens præsident blandt dommere — ikke nødvendigvis fra Kúria — med mindst fem års erfaring som dommer. Fra og med 1. januar 2020 blev reglerne for valget af præsidenten for Kúria også ændret, så der nu tages hensyn til den tid, den pågældende har arbejdet som seniorjurist ved forfatningsdomstolen eller en international domstol, i bedømmelsen af "erfaring som dommer". Denne udvidelse af udvælgelseskriterierne øger antallet af kandidater, der potentielt kan vælges som præsident for Kúria, hvilket styrker republikkens præsidents skønsbeføjelse i denne henseende. Med den såkaldte omnibuslovgivning er der indført strukturelle ændringer af det eksisterende domstolssystem med det formål at få det administrative arbejde ved domstolene til at fungere hurtigere og mere forudsigeligt. Forvaltningsdomstole og arbejdsretter er afskaffet på distriktsdomstolsniveau. Fra den 1. april 2020 behandles forvaltningsager i første instans af otte udpegede regionale domstole, og alle anmodninger om ordinære eller ekstraordinære retsmidler behandles af Kúria. Den påtænkte oprettelse af et særskilt forvaltningsdomstolssystem er blevet opgivet. Dommerlønningerne er steget siden januar 2020, og der er indført et bonussystem. Ifølge omnibuslovgivningen skal dommerlønninger stige med 60 % over en periode på tre år. Den højere aflønning af dommere er en positiv udvikling, da lønningerne til ungarske dommere var blandt de laveste i EU. En sådan forhøjelse bidrager til at styrke retsvæsenets uafhængighed. Der er imidlertid givet udtryk for betænkeligheder med hensyn til muligheden for, at de myndigheder, der forvalter domstolene, kan tildele bonusser til dommere på et skønsmæssigt grundlag uden objektive og gennemsigtige kriterier. Ifølge Europarådet bør systemer, der gør dommernes basisløn afhængig af resultater, undgås, da de kan skabe problemer med hensyn til dommernes uafhængighed. Virkningerne af en sådan ordning for retsvæsenets uafhængighed er genstand for et præjudicielt spørgsmål, der er forelagt EU-Domstolen. Selv om der er taget hånd om en række aspekter vedrørende organiseringen af anklagemyndigheden, giver nogle aspekter stadig anledning til bekymring. I november 2019 genvalgte parlamentet med to tredjedeles flertal rigsadvokaten for en periode på ni år. Anklagemyndigheden er organiseret i en strengt hierarkisk struktur. Dens uafhængighed er stadfæstet ved lov, men enkelte elementer i den retlige ramme fik Greco til at udstede anbefalinger om revision af reglerne for udnævnelse af rigsadvokaten for at beskytte anklagemyndigheden mod politisk indflydelse. Greco anbefalede også, at der indføres strenge kriterier for at sikre vejledning om og begrundelse af afgørelser om at fjerne sager fra underordnede anklagere, og opfordrede til at revidere behandlingen af disciplinærsager. Nogle af Greco's anbefalinger er blevet imødekommet, men en fuldstændig gennemførelse af de udestående anbefalinger vil også have en positiv indvirkning på rammerne for bekæmpelse af korruption. Kvalitet Retssystemet er generelt meget digitaliseret. Ungarn rangerer meget højt for så vidt angår elektronisk udstyr og den brede offentligheds onlineadgang til offentliggjorte afgørelser. Det rangerer også højt med hensyn til udarbejdelse af maskinlæsbare retsafgørelser, selv om dommene ikke er udformet efter en standard, der ville gøre det lettere at læse dem maskinelt. Desuden har Ungarn rigtig gode resultater med fremme af og incitamenter til at anvende alternative metoder til bilæggelse af tvister. Retsafgifterne er dog fortsat høje, og der er betænkeligheder om, hvor mange der har adgang til retshjælpsordningen. Myndighedernes foranstaltninger som reaktion på covid-19-pandemien har haft indflydelse på domstolenes arbejde. Den 14. marts 2020 vedtog regeringen på forslag af formanden for det nationale kontor for retsvæsenet, præsidenten for Kúria og rigsadvokaten et dekret om, at de ungarske domstole bortset fra i visse hastesager skulle indstille arbejdet i en ikke nærmere defineret periode. Den 30. marts 2020 blev dekretet imidlertid ophævet. Den 31. marts 2020 indførte regeringen ændringer af retsplejereglerne med henblik på at lette retssystemets funktion under "undtagelsestilstanden". Effektivitet

Effektiviteten i civil- og forvaltningsretlige sager er høj. Ifølge EU's resultattavle for retlige anliggender for 2020 klarer Ungarn sig rigtig godt for så vidt angår anslået tid til behandling af forvaltningssager i første instans og antallet af verserende sager ved domstole i første instans . Ungarn klarer sig også godt med hensyn til anslået tid til behandling af civil- og handelsretlige sager. Den nye retsplejelov, loven om forvaltningsdomstolenes procedure og strafferetsplejeloven trådte i kraft i 2018. Disse nye regler kan lette behandlingen af civil- og strafferetlige sager og domstolsprøvelse af forvaltningsafgørelser inden for en rimelig frist. Der mangler stadig effektive retsmidler i retssager, der varer uforholdsmæssigt længe. Gennemførelsen af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom i sagen Gazsó mod Ungarn er ikke afsluttet, og Ungarn er stadig under skærpet tilsyn af Europarådets Ministerkomité. I.Ramme for bekæmpelse af korruption Kompetencen til at forebygge, efterforske og retsforfølge i sager om korruption er fordelt på forskellige specialiserede myndigheder. Koordineringen af korruptionsbekæmpelsen i Ungarn varetages af den nationale beskyttelsestjeneste NVSZ, der henhører under indenrigsministeriet. Efterforskning af og retsforfølgelse i korruptionssager i den offentlige sektor henhører alene under den centrale øverste anklagemyndighed og fem regionale kontorer. Anklagemyndigheden bistås af politiet og NVSZ. Statsrevisionen har beføjelse med hensyn til økonomisk forvaltning af offentlige midler og revision af politiske partier. I Transparency Internationals seneste korruptionsindeks (Transparency International Corruption Perceptions Index) ligger Ungarn som nr. 44 ud af 100, som nr. 19 i EU og nr. 70 på verdensplan. Blandt de ungarske respondenter mener 87 %, at der er udbredt korruption (EU-gennemsnit: 71 %), og 32 % mener, at korruption påvirker deres dagligdag (EU-gennemsnit 26 %). 80 % af virksomhederne opfatter korruption som udbredt (EU-gennemsnit: 63 %), og 48 % mener, at korruption er et problem i forbindelse med deres forretningsvirksomhed (EU-gennemsnit: 37 %). 39 % af befolkningen mener, at der rejses et tilstrækkeligt antal straffesager til at afskrække folk fra korruption (EU-gennemsnit: 36 %), mens 19 % af virksomhederne mener, at personer og virksomheder, der afsløres i forbindelse med bestikkelse af en højtstående embedsmand, straffes i passende omfang (EU-gennemsnit: 31 %). De strafferetlige rammer for bekæmpelse af korruption er stort set på plads. Straffeloven indeholder de relevante definitioner af korruption og relaterede lovovertrædelser og kriminaliserer forskellige former for bestikkelse og handel med indflydelse, underslæb, uretmæssig tilegnelse af offentlige midler og misbrug af offentlig myndighed. I april 2020 blev et lovforslag fremsat i parlamentet med henblik på at imødekomme henstillingerne fra OECD's arbejdsgruppe om bestikkelse i form af en ændring af definitionen af "udenlandsk offentlig embedsmand", så det præciseres, at den omfatter embedsmænd fra udenlandske offentlige virksomheder. Beføjelserne til bekæmpelse af korruption er fordelt på forskellige organer. Den nationale beskyttelsestjeneste NVSZ under indenrigsministeriet har ansvaret for at koordinere politikkerne for bekæmpelse af korruption. Efter en reform af strafferetsplejeloven i februar 2019 henhører efterforskning af og retsforfølgning i sager om korruption i den offentlige sektor alene under den centrale øverste anklagemyndighed og fem regionale kontorer. Denne myndighed undersøger komplekse korruptionssager, som begås af eller involverer personer, der nyder immunitet, udenlandske offentlige embedsmænd, republikkens præsident, premierministeren, medlemmer af regeringen og højtstående embedsmænd i de offentlige sikkerhedsmyndigheder. Anklagemyndigheden bistås af politiet og NVSZ. Statsrevisionen spiller også en rolle i gennemførelsen af korruptionsbekæmpende politikker, navnlig gennem dens kontrol af statsinstitutioners økonomi og finansiering af politiske partier. Statsrevisionen gennemfører også regelmæssige nationale integritetsundersøgelser. Selv om nogle personer i nogle tilfælde er blevet retsforfulgt for korruption på højt niveau, sker det fortsat meget sjældent. I årsberetningen for 2018 offentliggjorde anklagemyndigheden statistikker om korruption for perioden 2016-2018. Tallene viser, at antallet af registrerede sager vedrørende korruptionsrelaterede forbrydelser er steget: 984 for 2016, 1 123 for 2017 og 2 046 for 2018. Antallet af dømte personer er dog stort set uændret: 250 i 2018, 254 i 2017 og 351 i 2016. Ifølge anklagemyndigheden omfatter de fleste sager om korruption offentligt ansatte, typisk embedsmænd på skatte- og afgiftsområdet. Det forhold, at der ikke er gjort en målrettet indsats for at retsforfølge i korruptionssager, der involverer højtstående embedsmænd eller deres nærmeste omgangskreds, er også blevet drøftet inden for rammerne af det europæiske semester. Selv om anklagemyndigheden har iværksat et begrænset antal korruptionsrelaterede undersøgelser af parlamentsmedlemmer fra regeringspartiet, er højtstående embedsmænd ikke blevet retsforfulgt i de seneste år. Politikker til korruptionsforebyggelse i Ungarn har fokuseret på integritet i statsforvaltningen og de retshåndhævende myndigheder. Efter udløbet af det foregående program for korruptionsbekæmpelse i 2018 vedtog regeringen i juni 2020 et nyt program for en periode på to år (2020-2022). Strategiens fokus ligger som i tidligere strategiske programmer på integritet i den offentlige forvaltning og indeholder foranstaltninger til styrkelse af e-forvaltning og automatiseret beslutningstagning for at forhindre korruption. Desuden sigter strategien mod at øge efterforskningernes effektivitet, vurdere korruptionsrisici og evaluere de retlige rammer samt etablere interne kontroller i den offentlige forvaltning og styrke integritetsforanstaltningerne. Integritetsrammerne giver interne integritetsrådgivere i offentlige myndigheder en central rolle. Den strategiske ramme for bekæmpelse af korruption omfatter imidlertid ikke foranstaltninger på andre områder af relevans for forebyggelsen af korruption, såsom finansiering af politiske partier, offentliggørelse af aktiver eller regulering af lobbyvirksomhed og "svingdørssager". Den omfatter heller ikke de risici, der er forbundet med klientelisme, favoritisme og nepotisme på højt niveau i den offentlige forvaltning, eller risici, der opstår i grænsefladen mellem virksomheder og politiske aktører. Ifølge statsrevisionens integritetsundersøgelse for 2019 blev den højeste risiko for korruption fundet inden for regeringsorganer (50 %), lokale forvaltningsorganer (51 %) og videregående uddannelser (50 %). I perioden 2015-2019 var Ungarn den medlemsstat, som var genstand for det højeste antal OLAF-undersøgelser (43), der blev afsluttet med en finansiel anbefaling. Kontrollen af erklæringerne om aktiver og finansielle interesser kan forbedres med hensyn til systematisk efterprøvelse og uafhængigt tilsyn. Ungarn har en omfattende ordning for oplysning om aktiver. Ifølge den gældende ordning skal medlemmer af parlamentet, regeringsembedsmænd og offentlige embedsmænd indberette deres aktiver og interesser. Indberetninger af aktiver og interesser afgivet af regeringsmedlemmer samt højtstående embedsmænd og parlamentarikere er tilgængelige på internettet . Kontrollen er dog ikke systematisk, men baseret på indberetning af mistænkelige forhold. Kontrollen er overladt til den offentlige embedsmands arbejdsgiver eller af parlamentets udvalg for immunitet og prøvelse af mandat i forbindelse med indberetninger fra parlamentsmedlemmer og højtstående regeringsembedsmænd. En mistanke om en uberettiget forøgelse af en persons velstand kan føre til kontrol foretaget af den nationale told- og skattemyndighed. Skattemyndighederne kan dog kun indlede en sådan procedure, hvis efterforskningsmyndighederne også har indledt strafferetlige undersøgelser, hvilket begrænser mulighederne for uafhængig kontrol. Spørgsmålet om effektivt tilsyn med og håndhævelse af regler for adfærd, interessekonflikter og indberetninger af aktiver for medlemmer af parlamentet var genstand for anbefalinger fra Greco, og disse er endnu ikke endeligt gennemført. Reguleringen af lobbyvirksomhed i Ungarn er ufuldstændig, og der findes ingen regler for effektiv regulering af "svingdørssager". Særloven om lobbyvirksomhed fra 2010 er blevet revideret, således at offentligt ansatte nu har pligt til at oplyse om kontakt med lobbyister. Offentligt ansatte har pligt til skriftligt at underrette deres overordnede, hvis et bestemt møde med lobbyister indebærer en risiko for organisationens integritet. Den overordnede kan forbyde mødet eller gøre det betinget af, at der er en tredjemand til stede. Imidlertid regulerer det pågældende dekret kun visse aspekter af møder mellem embedsmænd og lobbyister. Det indeholder navnlig ikke bestemmelser om obligatorisk registrering af lobbyister eller pligt til at oplyse om kontakter med lobbyister til et uafhængigt kontrolorgan, og der er heller ikke noget krav om, at embedsmænd skal anmode om tilladelse til at have sådanne kontakter og rapportere tilbage om disse. Greco bemærkede, at integritetsstandarderne bør forbedres, og at der bør vedtages en adfærdskodeks for medlemmer af parlamentet og indføres en effektiv overvågning og håndhævelse af reglerne om adfærd og interessekonflikter. Ungarn har ingen specifik regulering vedrørende forebyggelse af "svingdørssager". Selv om arbejdsloven og en særlov om offentligt ansatte indeholder bestemmelser om fortrolighed, er der ikke fastsat nogen betænkningsperiode. Ungarn har indført en særlov til beskyttelse af whistleblowere. Whistleblowerloven sikrer anonymitet for whistleblowere og gør det muligt at indgive klager elektronisk gennem en særlig indberetningskanal, som forvaltes af ombudsmanden ("kommissær for grundlæggende rettigheder") (se nedenstående afsnit om andre institutionelle spørgsmål vedrørende den demokratiske kontrol og balance). Ombudsmanden har dog kun begrænset kompetence i forbindelse med indberetninger til hans kontor. I praksis er det ombudsmandens vigtigste opgave at fremsende rapporterne til de kompetente myndigheder. Disse rapporter fremsendes ikke automatisk til de retshåndhævende myndigheder, og den pågældende institutions integritetsrådgiver foretager i stedet en forvaltningsundersøgelse. Integritetsrådgivere rapporterer direkte til deres institutions ledelse. Ombudsmanden kan dog enten efter anmodning eller af egen drift undersøge, om disse myndigheder har fulgt op på rapporterne på behørig vis. Offentliggørelser af oplysninger om uregelmæssigheder i offentlighedens interesse undersøges af de berørte institutioner, og deres svar med resultatet af undersøgelsen uploades til et elektronisk register. Partifinansieringen i Ungarn giver fortsat anledning til bekymring. Greco bemærkede, at selv om de politiske partiers registre er gennemsigtige, mangler der klarhed over kilderne til partiernes indtægter og valgkampagnernes længde. Også med hensyn til politiske partier, der modtager statsstøtte, er der behov for overvågningsmekanismer. II.Mediepluralisme Beskyttelsen af mediefrihed og pluralisme i Ungarn er fastsat i grundloven samt i sektorspecifik lovgivning (medieloven og loven om pressefrihed). Loven om pressefrihed fastsætter, at pressefrihed er udtryk for uafhængighed af staten og alle organisationer og interessegrupper. Retten til adgang til offentlig information er knæsat i grundloven og præciseret i loven om informationsfrihed. Medieloven opretter den nationale medie- og kommunikationsmyndighed (mediemyndigheden), hvis besluttende organ er medierådet. Selv om mediemyndigheden har tilstrækkelige ressourcer, er medierådets uafhængighed og effektivitet i fare. Medierådet består af en formand og fire medlemmer, der vælges af parlamentet. Reglerne om udnævnelse er udformet på en sådan måde, at de fremmer politisk konsensus i forbindelse med udnævnelsen af medlemmerne af medierådet. Observatoriet for mediepluralisme 2020 peger på, at disse regler i praksis ikke har forhindret regeringspartiet i at udnævne alle fem medlemmer af medierådet. Ifølge observatoriet er der en mellemstor risiko (53 %) for medierådets uafhængighed og effektivitet. Ungarns redaktørforum (Főszerztők Fóruma) er en frivillig sammenslutning, der blev oprettet i 2012. Forummets medlemmer er redaktører for alle større elektroniske og trykte medier i Ungarn. Dets primære mål er at styrke etik i journalistuddannelsen, udarbejde retningslinjer, fremme bedste praksis inden for etisk journalistik, øge tilliden til medierne og udforme procedurer for medieselvregulering. I 2015 fastlagde forummet etiske standarder og værdier for journalistik, såsom upartiskhed, grundighed samt regler for indsamling og behandling af oplysninger. Formålet er at fremme kvalitetsjournalistik, navnlig gennem priser til journalister. Mediepluralismen er i høj grad truet i Ungarn. I medfør af et regeringsdekret blev sammenlægningen af mere end 470 regeringsvenlige medier i mediekonglomeratet KESMA i november 2018 fritaget for kontrol fra konkurrencemyndighedens og mediemyndighedens side, idet regeringen har erklæret, at den er en "sammenlægning af strategisk national betydning", hvilket betyder, at den ikke skal kontrolleres af myndighederne. Ved afgørelse af 25. juni 2020 afviste forfatningsdomstolen en anmodning indgivet af en fjerdedel af parlamentets medlemmer, der anfægter regeringsdekretet. Forfatningsdomstolen fastslog, at det alene og udelukkende er op til regeringen at afgøre spørgsmål af "strategisk national betydning", og at intet i sammenlægningen kan tolkes som noget, der nødvendigvis truer mediepluralismen i landet. En ad hoc-rapport fra centret for mediepluralisme og mediefrihed konkluderer, at "oprettelsen af KESMA i form af sammenlægningen af over 470 forskellige medier vil forværre den eller de samlede risici" for mediepluralisme i Ungarn på tværs af en række nøgleindikatorer analyseret af observatoriet for mediepluralisme, herunder journalisters arbejdsforhold, horisontal koncentration af ejerskab på tværs af medier og tildeling af statslig annoncering. Nærmere bestemt fremgår det af rapporten, at en analyse af denne udvikling set i lyset af mediemyndighedens uafhængighed af politisk og/eller økonomisk indflydelse og regeringens mulighed for at tilsidesætte mediemyndigheden, viser, at "den fuldstændige frihed for den ungarske mediemyndigheds kontrol med et så vigtigt foretagende som KESMA [...] udgør et yderligere risikoelement" for mediepluralisme i Ungarn. Ungarske og europæiske mediefrihedsorganisationer samt civilsamfundet udtrykte stor bekymring, da chefredaktøren for Ungarns mest læste uafhængige nyhedsmediewebsted, Index.hu, blev afskediget den 22. juli 2020, og næsten alle de ungarske journalister derefter opsagde deres stilling. Betænkelighederne gik også på, at sagen med Index.hu følger et mønster, hvor regeringsvenlige erhvervsfolk opkøber de resterende uafhængige nyhedsmedier, således som det tidligere er sket med nyhedsmediet Origo. Gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab er ikke reguleret i sektorspecifik lovgivning. Udbydere af lineære medietjenester skal underrette mediemyndigheden om deres (eller deres moderselskabs) direkte eller indirekte ejerskab med hensyn til medietjenesteudbydere. Medieloven indeholder detaljerede regler til forebyggelse af koncentration af mediemarkedet. Observatoriet for mediepluralisme finder dog, at situationen for gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab udgør en stor risiko (75 %). Statslig annoncering giver regeringen mulighed for at øve indirekte politisk indflydelse på medierne. Ifølge observatoriet for mediepluralisme og som fremført af de vigtigste interessenter vedrører den største risiko for mediefrihed og -pluralisme i Ungarn politisk uafhængighed (82 %). Observatoriet for mediepluralisme finder, at selv om den direkte politiske indflydelse og kontrol ikke er udbredt, er det almindeligt kendt, at der er indirekte indflydelse på medierne. Ovennævnte KESMA-konglomerat anses for at være kulminationen på denne proces med regeringsvenlige medier. Dette er blevet forværret af manglende lovgivning og gennemsigtighed i fordelingen af statslig annoncering, hvorfor observatoriet for mediepluralisme har sat denne indikator på det højest mulige risikoniveau (97 %). Observatoriet for mediepluralisme understreger, at andelen af statslig annoncering i 2019, der gik til regeringsvenlige medier på avismarkedet var på 75 %, på tv-markedet 95 %, på onlinenyhedsmarkedet 90 % og på radiomarkedet 90 %.

Offentligheden hindres adgang til oplysninger. Observatoriet for mediepluralisme, som klassificerer dette område som "lav risiko", påpeger, at selv om den gældende lovgivning er klar, og domstolene hælder mod at give adgang til journalister og den brede offentlighed, kan retsafgørelser, der omstøder negative afgørelser fra offentlige organer, ofte ikke håndhæves i praksis . I 2016 anbefalede FN's særlige rapportør om menneskerettighedsforkæmpere, at Ungarn bør gennemgå de retlige bestemmelser vedrørende informationsfrihed og databeskyttelse for at sikre fri og ukontrolleret adgang til oplysninger af offentlig interesse . Dette spørgsmål blev også rejst i en landespecifik anbefaling i forbindelse med det europæiske semester 2020 . Ifølge loven om informationsfrihed skal alle "organer, der udfører offentlige opgaver", give adgang til de oplysninger af offentlig interesse, som de kontrollerer, hvis de anmodes herom, med de undtagelser, der er fastsat i loven . Selv om loven om informationsfrihed har været relativt stabil, er der fortsat foretaget sporadiske ændringer af andre sektorspecifikke love, hvilket har undermineret den generelle gennemsigtighed og adgangen til oplysninger . I 2013 ændrede Ungarn loven om informationsfrihed med det formål at forhindre "misbrug" af anmodninger om oplysninger. I 2016 udstedte regeringen et dekret , der bemyndiger offentlige institutioner til at kræve godtgørelse af udgifter i forbindelse med behandling af anmodninger om adgang til offentlig information i tilfælde, hvor besvarelse af anmodningen medfører yderligere arbejde for den offentlige myndighed. For så vidt angår journalisters direkte adgang til offentlige arrangementer fremgår det af rapporten om mediepluralisme 2020, at journalister i stigende grad udelukkes fra visse offentlige arrangementer. Uafhængige medier udsættes for systemisk blokering og intimidering. Mérték Média Monitor har påvist, at regeringsvenlige medier gennem indtægter kontrollerer ca. 80 % af nyhedsmediemarkedet og dækningen af politisk indhold . Uafhængige mediers begrænsede markedsandel skal ses i lyset af den systemiske blokering og intimidering af uafhængige journalister og medieforetagender. Undersøgelser foretaget af den ungarske sammenslutning for borgerlige rettigheder (TASZ) i 2019 og under covid-19-pandemien i 2020 peger på "systemisk blokering af de uafhængige mediers arbejde", bl.a. fordi anmodninger fra pressen ignoreres, journalisters fysiske adgang begrænses, de miskrediteres, og kilder stigmatiseres og intimideres. Der har ikke været rapporter om fysiske angreb på journalister og andre mediefolk. I Ungarn er fængsling blandt de planlagte sanktioner for bagvaskelse. I 2019 offentliggjorde Europarådets platform for fremme af beskyttelse af journalistik og journalisters sikkerhed to indberetninger vedrørende Ungarn om begrænsninger for journalisters aktiviteter i parlamentet og en smædekampagne mod to journalister fra Index.hu i regeringsvenlige og højreekstremistiske medier, understøttet af plakater opsat i Budapest, der i vid udstrækning blev betragtet som antisemitiske. Samme år offentliggjorde et regeringsvenligt ugeblad en liste over mere end 200 personer, heriblandt flere journalister, der blev betegnet som George Soros' "lejesoldater". I 2020 offentliggjorde platformen fire indberetninger om forbud mod udgivelse af tidsskriftet Forbes Hungary, regeringens instrukser til ungarske statslige mediemedarbejdere om at anmode om tilladelse, før de skriver om en række forhold, en kampagne med juridiske og andre trusler og intimidering af tegneren Gábor Pápai efter offentliggørelse af en angiveligt blasfemisk tegning, og endelig et lovforslag (der blev vedtaget den 30. marts 2020), som gør det til en lovovertrædelse at udbrede "falske oplysninger" om covid-19 med sanktioner på op til fem års fængsel. Ungarn har besvaret flere af disse indberetninger i detaljer. For så vidt angår kriminaliseringen af at fremsætte eller udbrede falske oplysninger om pandemien har Europa-Kommissionen anført, at dette giver anledning til betænkeligheder med hensyn til retssikkerheden og kan have en dæmpende virkning på udnyttelsen af ytringsfriheden. III.Andre institutionelle spørgsmål vedrørende den demokratiske kontrol og balance Ungarn er en parlamentarisk republik med et etkammersystem (nationalforsamlingen). Parlamentet vedtager og ændrer bl.a. Ungarns grundlov, vedtager anden lovgivning, vælger premierministeren og vælger med to tredjedeles flertal de vigtigste embedsmænd i landet. Republikkens præsident vælges af parlamentet. En række institutioner skal udgøre en modvægt til de beføjelser, der er tillagt den lovgivende og den udøvende magt, bl.a. forfatningsdomstolen, statsrevisionen og ombudsmanden ("kommissæren for grundlæggende rettigheder"). Ikke kun regeringen, republikkens præsident og hvert parlamentsudvalg, men også hvert medlem af parlamentet kan fremsætte lovforslag. Der gennemføres færre offentlige høringer og konsekvensanalyser. Den ungarske lovgivning indeholder bestemmelser om obligatorisk anvendelse af offentlige høringer samt forudgående og efterfølgende konsekvensanalyser. I praksis er høringer og konsekvensanalyser snarere af formel eller symbolsk karakter. Der er udtrykt bekymring vedrørende inddragelsen af arbejdsmarkedets parter samt kvaliteten og forudsigeligheden af den politiske beslutningstagning i forbindelse med det europæiske semester. Gentagne gange er kravet om høringer og konsekvensanalyser blevet omgået, idet man har anvendt særlige lovgivningsprocedurer såsom hasteprocedurer eller lovforslag fremsat af individuelle parlamentsmedlemmer, eftersom kravet om en høring og konsekvensanalyse kun finder anvendelse på lovforslag stillet af regeringen. Den 11. marts 2020 indførte regeringen "undtagelsestilstand" på grund af covid-19-pandemien. Det fremgik ikke, hvor længe undtagelsestilstanden skulle vare, og regeringen havde skønsbeføjelser til at opretholde den eller bringe den til ophør. Den 30. marts 2020 vedtog parlamentet en ny lov, som gjorde det muligt for regeringen at tilsidesætte enhver lov ved dekret. Disse ekstraordinære beføjelser forekom vidtgående i lyset af den kombinerede virkning af bredt definerede beføjelser og den manglende entydige tidsfrist. Visse kriseforanstaltninger, der er indført under anvendelse af disse beføjelser, har rejst spørgsmål om deres nødvendighed og proportionalitet og grebet ind i forretningsaktiviteter og de lovgivningsmæssige rammers stabilitet. Dette spørgsmål var også genstand for en landespecifik anbefaling i forbindelse med det europæiske semester 2020, hvor Rådet anbefalede Ungarn at "sikre, at kriseforanstaltninger er strengt forholdsmæssige, begrænset i tid og i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder, og at de ikke virker indgribende på forretningsaktiviteter og stabiliteten af de lovgivningsmæssige rammer". Med virkning fra den 18. juni 2020 har regeringen bragt "undtagelsestilstanden" til ophør og erklæret "krisetilstand på sundhedsområdet" indtil den 18. december 2020. Nogle af kriseforanstaltningerne er blevet forlænget ud over "undtagelsestilstanden". Visse kriseforanstaltninger er blevet anfægtet ved forfatningsdomstolen. I juli 2020 afviste forfatningsdomstolen en anmodning om at revidere en kriseforanstaltning, der blev udstedt under "undtagelsestilstanden", idet den påberåbte sig, at den ikke har kompetence på skatte- og budgetområdet. Nye regler om den forfatningsmæssige klageprocedure blev indført ved omnibuslovgivningen i december 2019. Som følge af denne reform af lovgivningen kan forvaltningsmyndighederne indbringe en endelig retsafgørelse for forfatningsdomstolen, hvis den krænker deres rettigheder og begrænser deres beføjelser ifølge grundloven. En sådan processuel ordning rejser spørgsmål vedrørende retssikkerhedsprincippet. Kommissæren for grundlæggende rettigheder blev godkendt med A-status, men den fornyede akkreditering blev udsat. I oktober 2019 fandt FN's Underudvalg om Akkreditering (SCA), at de afgivne oplysninger om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme en række henstillinger og betænkeligheder, var utilstrækkelige. SCA var af den opfattelse, at udvælgelsesprocessen ikke er tilstrækkeligt bred og gennemsigtig, og at oplysningerne fra kommissæren ikke godtgjorde, at der er gjort tilstrækkelige bestræbelser på at løse alle menneskerettighedsspørgsmål, og den pågældende havde ikke udtalt sig på en måde, der fremmer og beskytter alle menneskerettigheder. Dette blev navnlig påpeget med hensyn til den holdning, som kommissæren gav udtryk for med hensyn til "loven om udenlandsk finansierede organisationer" (se nedenfor). SCA anbefalede også, at der skulle tilvejebringes passende finansiering. Fra maj 2020 indføres der med en ny lov om status og løn til kommissærens personale en lønforhøjelse på 30 %. Desuden overtog kommissæren i 2020 alt ansvar for det uafhængige politiklagenævns opgaver. Der er blevet udtrykt bekymring med hensyn til en række institutioners uafhængighed og deres evne til at fungere som modvægt til regeringens beføjelser. Civilsamfundet er fortsat under pres, især når det forholder sig kritisk til regeringen. I juni 2020 fastslog EU-Domstolen, at den ungarske lovgivning om gennemsigtighed i udenlandsk finansierede civilsamfundsorganisationer, der blev vedtaget i juni 2017, er uforenelig med kapitalens frie bevægelighed, retten til foreningsfrihed og retten til beskyttelse af privatlivets fred og personoplysninger, der er nedfældet i chartret om grundlæggende rettigheder. De lovgivningsforanstaltninger, der er nødvendige for at efterkomme Domstolens dom, er under udarbejdelse. I november 2019 indbragte Kommissionen Ungarn for EU-Domstolen i forbindelse med en retsakt (betegnet "Stop Soros" af regeringen), der forbød bistand fra en person på vegne af nationale, internationale og ikke-statslige organisationer til personer, der ønsker at ansøge om asyl. I juni 2018 offentliggjorde Venedigkommissionen og OSCE/ODIHR en fælles udtalelse, hvori man konkluderede, at de pågældende bestemmelser krænker forenings- og ytringsfriheden og bør ophæves. Venedigkommissionen og OSCE/ODIHR har kritiseret en anden lov om indførelse af en særlig indvandringsskat på 25 % på økonomisk støtte til organisationer, der udfører "aktiviteter, som fremmer indvandring". Desuden hindrer den fjendtlige retorik, der anvendes af regeringen og regeringsvenlige medier, et konstruktivt samarbejde med civilsamfundsorganisationer. Borgernes rum i Ungarn vurderes som "begrænset". Det er vigtigt, at de gældende retlige rammer og det politiske og offentlige miljø tager hensyn til Europarådets anbefalinger om beskyttelse og fremme af civilsamfundets råderum.



Bilag I: Liste over kilder i alfabetisk rækkefølge* * Listen over indkomne bidrag i forbindelse med høringen om rapporten om retsstatssituationen 2020 kan findes på (COM-websted). Bertelsmann Stiftung (2019), Sustainable Governance Indicators. https://www.sgi-network.org/2019/Governance/Executive_Capacity/Evidence-based_Instruments . Budapest Institute, Corruption Research Center Budapest (2019), Transparency and Integrity: the Online Presence of Hungarian Municipalities — Analysis of Urban Municipalities' websites in Hungary. http://www.crcb.eu/?p=1799 . Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2019), Assessing certain recent developments in the Hungarian media market through the prism of the Media Pluralism Monitor. https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/79196553-5c39-11ea-8b81-01aa75ed71a1 . Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2019), Decriminalisation of Defamation. https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf . Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2020), Media Pluralism Monitor 2020. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . CEPEJ (2018), European judicial systems — Efficiency and quality of justice, CEPEJ STUDIES No. 26, 2018 Edition (2016 data). https://rm.coe.int/rapport-avec-couv-18-09-2018-en/16808def9c . CIVICUS, Monitor tracking civic space: Hungary. https://monitor.civicus.org/country/hungary/ . De Forenede Nationer (2019), Global Alliance of National Human Rights Institutions (GANHRI), Sub-Committee on Accreditation (SCA), Accreditation Report — October 2019.

Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, dom af 10. marts 2015, Varga m.fl. mod Ungarn, anbringender nr. 14097/12, 45135/12, 73712/12, 34001/13, 44055/13 og 64586/13. Den Europæiske Unions Domstol, dom af 18. juni 2020, Kommissionen mod Ungarn, C-78/18. Den Europæiske Unions Domstol, dom af 19. november 2019, AK, forenede sager C-585/18, C-624/18 og C-625/18. Den Europæiske Unions Domstol, dom af 27. februar 2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses, C-64/16. Den Europæiske Unions Domstol, dom af 7. februar 2019, Carlos Escribano Vindel, C-49/18. Den Europæiske Unions Domstol, verserende sag C-564/19 — IS. Den Europæiske Unions Domstol, verserende sag C-821/19. Det Internationale Presseinstitut (2020), Hungary seeks power to jail journalists for 'false' COVID-19 coverage (23 March 2020). https://ipi.media/hungary-seeks-power-to-jail-journalists-for-false-covid-19-coverage/ . Det Internationale Presseinstitut (IPI), Article 19, Committee to Protect Journalists (CPJ), Det Europæiske Center for Presse- og Mediefrihed (ECPMF), European Federation of Journalists (EFJ), Free Press Unlimited (FPU) og Journalister uden Grænser (RSF) (2019): Conclusions of the joint international press freedom mission to Hungary (3. december 2019). https://www.ecpmf.eu/fact-finding-mission-hungary-2019/ . Eötvös Károly Közpolitikai Intézet (21 February 2020), statement. http://www.ekint.org/alkotmanyossag/2020-02-21/csend-vagy-kialtas-hallgathatnak-e-a-birak-ha-megtamadjak-a-biroi-fuggetlenseget . Europa-Kommissionen (2020), EU's resultattavle for retlige anliggender for 2020. Europa-Kommissionen (2020), The OLAF Report 2019. Europa-Kommissionen, 2019 Country Report Hungary, SWD(2019) 1016 final. Europa-Kommissionen, 2020 Country Report Hungary, SWD(2020) 516 final. Europarådet, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists — Hungary. https://www.coe.int/en/web/media-freedom/hungary . Europarådet: Venedigkommissionen (2010), Report on the Independence of the Judicial System Part I: The Independence of Judges, CDL-AD(2010)004. Europarådet: Venedigkommissionen (2012), Hungary — Opinion on Act CLXIII of 2011 on the Prosecution Service and Act CLXIV of 2011 on the Status of the Prosecutor General, Prosecutors and other Prosecution Employees and the Prosecution Career of Hungary, CDL-AD(2012)008. Europarådet: Venedigkommissionen (2012), Hungary — Opinion on Act CLI of 2011 on the Constitutional Court of Hungary, CDL-AD(2012)009. Europarådet: Venedigkommissionen (2012), Hungary — Opinion on Act CLXII of 2011 on the Legal Status and Remuneration of Judges and Act CLXI of 2011 on the Organisation and Administration of Courts of Hungary, CDL-AD(2012)001. Europarådet: Venedigkommissionen (2012), Hungary — Opinion on the Cardinal Acts on the Judiciary that were amended following the adoption of Opinion CDL-AD(2012)001 on Hungary, CDL-AD(2012)020.

Europarådet: Venedigkommissionen (2015), Hungary — Opinion on Media Legislation (Act CLXXXV on Media Services and on the Mass Media, Act CIV on the Freedom of the Press, and the Legislation on Taxation of Advertisement Revenues of Mass Media) of Hungary, CDL-AD(2015)015. Europarådet: Venedigkommissionen (2017), Poland — Opinion on the Draft Act amending the Act on the National Council of the Judiciary; on the Draft Act amending the Act on the Supreme Court, proposed by the President of Poland, and on the Act on the Organisation of Ordinary Courts, CDL-AD(2017)031. Europarådet: Venedigkommissionen (2019), Hungary — Opinion on the law on administrative courts and the law on the entry into force of the law on administrative courts and certain transitional rules, CDL-AD(2019)004. Europarådet: Venedigkommissionen (2020), Report — Respect for democracy, human rights and the rule of law during states of emergency: reflections — taken note of by the Venice Commission on 19 June 2020 by a written procedure replacing the 123rd plenary session, CDL-AD(2020)014. Europarådet: Venedigkommissionen og Organization for Security and Co-operation in Europe Office for Democratic Institutions and Human Rights (OSCE/ODIHR) (2018), Hungary — Joint Opinion on the Provisions of the so-called "Stop Soros" draft Legislative Package which directly affect NGOs (in particular Draft Article 353A of the Criminal Code on Facilitating Illegal Migration), CDL-AD(2018)013. Europarådet: Venedigkommissionen og Organization for Security and Co-operation in Europe Office for Democratic Institutions and Human Rights (OSCE ODIHR) (2018), Hungary — Joint Opinion on Section 253 on the special immigration tax of Act XLI of 20 July 2018 amending certain tax laws and other related laws and on the immigration tax, CDL-AD(2018)035-e. Europarådets kommissær for menneskerettigheder (2018), Commissioner calls on Hungary's President to return to the Parliament the legislative package on administrative courts (statement of 14 December 2018). https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/commissioner-calls-on-hungary-s-president-to-return-to-the-parliament-the-legislative-package-on-administrative-courts . Europarådets kommissær for menneskerettigheder (2019), Commissioner for Human Rights of the Council of Europe Dunja Mijatović report following her visit to Hungary from 4 to 8 February 2019 — Strasbourg, 21 May 2019. https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-hungary-from-4-to-8-february-2019-by-dunja-mija/1680942f0d . Europarådets Ministerkomité (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to Member States on judges: independence, efficiency and responsibilities. Europarådets Ministerkomité (2018), Recommendation CM/Rec(2018)11 of the Committee of Ministers to Member States on the need to strengthen the protection and promotion of civil society space in Europe. Europarådets Ministerkomité (2019), Decision of 25 September 2019, CM/Del/Dec(2019)1355/H46-11. Europarådets Ministerkomité (2020), Interim Resolution CM/ResDH(2020)180. European Association of Judges (2019), Report on the fact-finding mission of the EAJ to Hungary, 3 May 2019. https://www.iaj-uim.org/iuw/wp-content/uploads/2019/05/Report-on-the-fact-finding-mission-of-a-delegation-of-the-EAJ-to-Hungary.pdf . European Federation of Journalists (2020), Hungary media freedom crackdown: our letter to EU leaders. https://europeanjournalists.org/blog/2020/07/28/hungary-media-freedom-crackdown-our-letter-to-eu-leaders/ . European Network of Councils for the Judiciary (ENCJ) (2019): Independence and Accountability of the Judiciary — ENCJ Survey on the independence of judges, 2019. https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/Data%20ENCJ%202019%20Survey%20on%20the%20Independence%20of%20judges.pdf . European Network of Councils for the Judiciary (ENCJ) and Council of Bars and Law Societies of Europe (CCBE) (2019): Independence and Accountability of the Judiciary — ENCJ/CCBE Survey among lawyers on the independence of judges, 2018-2019. https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/Reports/ENCJ%20Survey%20on%20Independence%20Accountability%20of%20the%20Judiciary%20among%20lawyers%20%202019.pdf . FN's særlige rapportør om menneskerettighedsforkæmpere (2016), End of mission statement by Special Rapporteur on the situation of human rights defenders, Visit to Hungary 8 - 16 February 2016. https://www.ohchr.org/EN/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx?NewsID=17048&LangID=E . Generaldirektoratet for Kommunikation (2019), Flash Eurobarometer 482: businesses' attitudes towards corruption in the EU. Generaldirektoratet for Kommunikation (2020), Special Eurobarometer 502: corruption. GRECO (2015), Fourth Evaluation Round — evaluation report on Hungary on Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors.

GRECO (2017), Third Evaluation Round — Second Addendum to the Second Compliance Report on Hungary on Incriminations (ETS 173 and 191, GPC 2) — Transparency of Party Funding. GRECO (2018), Fourth Evaluation Round — Interim compliance report on Hungary on Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors. GRECO (2019), Hungary: Insufficient progress and lack of transparency hamper fight against corruption (1. marts 2019). https://www.coe.int/en/web/portal/-/hungary-insufficient-progress-and-lack-of-transparency-hamper-fight-against-corruption . Human Rights Watch (23 March 2020), Hungary's Orban Uses Pandemic to Seize Unlimited Power. https://www.hrw.org/news/2020/03/23/hungarys-orban-uses-pandemic-seize-unlimited-power . Hungarian Association of Judges (MABIE) (10 March 2020), Statement. http://mabie.hu/index.php/1526-a-birok-neveben . Hungarian Bar Association (21 January 2020), Statement of the Presidium. https://jogaszvilag.hu/napi/a-magyar-ugyvedi-kamara-visszautasitja-az-ugyvedeket-ert-tamadasokat/ . Hungarian Civil Liberties Union (2020), Research on the obstruction of the work of journalists during the coronavirus pandemic in Hungary (15 April 2020). https://tasz.hu/a/files/coronavirus_press_research.pdf . Hungarian Government (2020), Input from Hungary for the 2020 Rule of Law Report. Index.hu (24. juli 2020), Index' redaktion og over 70 medarbejdere opsiger deres stilling. https://index.hu/english/2020/07/24/editorial_board_of_index_resigns . Journalister uden Grænser (2020), Hungary: Urgent EU response needed to leading independent news site's demise (28. juli 2020). https://rsf.org/en/news/hungary-urgent-eu-response-needed-leading-independent-news-sites-demise . Journalister uden grænser (2020), World Press Freedom Index. https://rsf.org/en/ranking . Kúria (2018), A "közérdekű adatok kiadásával kapcsolatos perek" bírósági gyakorlata tárgykörére felállított joggyakorlat-elemző csoport összefoglaló véleménye, 3. december 2018). https://kuria-birosag.hu/sites/default/files/joggyak/osszefoglalo_velemeny_adatvedelem.pdf . Mérték Media Monitor (2019): Fidesz-friendly media dominate everywhere. https://mertek.eu/en/2019/05/02/fidesz-friendly-media-dominate-everywhere/https://mertek.eu/en/2019/05/02/fidesz-friendly-media-dominate-everywhere/ . National Authority for Data Protection and Freedom of Information (2019), Annual Report of the National Authority for Data Protection and Freedom of Information 2018, National Authority for Data Protection and Freedom of Information, Budapest. https://naih.hu/files/NAIH-Annual-report-2018-v190830.pdf . Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) (2019), Implementing the OECD Antibribery Convention. Phase 4 Report Hungary. Prosecutor General's Office (2019), Criminality and Criminal Justice. http://ugyeszseg.hu/pdf/statisztika/Criminality_and_CriminalJustice_2009_2018.pdf . Rådet for Den Europæiske Union (2019), Council Recommendation of 9 July 2019 on the 2019 National Reform Programme of Hungary and delivering a Council opinion on the 2019 Convergence Programme of Hungary, OJ C 301, 5.9.2019. Rådet for Den Europæiske Union (2020), Council Recommendation of 20 July 2020 on the 2020 National Reform Programme of Hungary and delivering a Council opinion on the 2020 Convergence Programme of Hungary, OJ C 282/17, 26.8.2020. Transparency International (2019), Corruption Perceptions Index. Virtuelt landebesøg i Ungarn i forbindelse med rapporten om retsstatssituationen 2020.





Bilag II: Landebesøg i Ungarn Kommissionens tjenestegrene afholdt virtuelle møder i juni 2020 med: ·Amnesty International Hungary ·Committee on Legislation of the National Assembly ·Corruption Research Center Budapest ·Editors-in-Chief's Forum (Főszerkesztők Fóruma) ·Eötvös Károly Policy Institute ·Hungarian Bar Association ·Hungarian Civil Liberties Union ·Hungarian Helsinki Committee ·K-Monitor ·Mérték Media Monitor ·Ministry of Interior ·Ministry of Justice ·National Authority for Data Protection and Freedom of Information ·National Judicial Council ·National Media and Infocommunications Authority ·National Office for the Judiciary

·Office of the Commissioner for Fundamental Rights ·Office of the Constitutional Court ·Prosecution Service of Hungary ·State Audit Office ·Supreme Court (Kúria) ·Transparency International Hungary * Kommissionen mødtes også med følgende organisationer på en række horisontale møder: ·Amnesty International ·Civil Liberties Union for Europe ·Civil Society Europe ·Konferencen af Europæiske Kirker ·EuroCommerce ·European Center for Not-for-Profit Law ·Det Europæiske Center for Presse- og Mediefrihed ·Det Europæiske Borgerforum ·Free Press Unlimited ·Front Line Defenders ·ILGA-Europe ·Den Internationale Juristkommission