[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 4.9.2007

KOM(2007) 494 endelig

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om gennemførelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 58/97

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om gennemførelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 (EØS relevant tekst)

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning 3

2. Lovgivningsmæssig udvikling 3

3. Brugernes adgang til erhvervsstrukturstatistikker 4

3.1. Væsentligste datasæt 4

3.2. Aktualitet, punktlighed og fuldstændighed af de datasæt, der er tilgængelige for brugerne 5

3.3. Regler om fortrolighed og gennemførelse 7

3.4. Nøjagtighed 8

3.5. Sammenlignelighed og kohærens 9

4. Opfyldelse af kravene i forordning 58/97 9

5. Byrden for erhvervslivet og foranstaltninger til nedbringelse heraf 12

5.1. Indledning 12

5.2. Måling af byrden 13

5.3. Medlemsstaternes foranstaltninger til nedbringelse af byrden 14

1. Indledning

Målet med Rådets forordning nr. 58/97 (herefter "forordning 58/97") er i henhold til dens artikel 1 at fastlægge en fælles ramme for indsamling, udarbejdelse, indberetning og evaluering af fællesskabsstatistikker om virksomhedernes struktur, aktiviteter, konkurrenceevne og resultater i Fællesskabet. Forordning 58/97 fastlægger de nødvendige normer, standarder og definitioner med henblik på udarbejdelse af sammenlignelige fællesskabsstatistikker.

Denne beretning omhandler gennemførelsen af Rådets forordning nr. 58/97 som ændret ved Rådets forordning nr. 410/98 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 2056/2002. Den er blevet udarbejdet i henhold til forordningens artikel 14, stk. 1, der lyder: "Kommissionen forelægger inden tre år efter denne forordnings ikrafttræden og derefter hvert tredje år en beretning for Europa-Parlamentet og Rådet om de statistikker, der er udarbejdet i henhold til denne forordning, navnlig om statistikkernes kvalitet og byrden for virksomhederne".

Mere generelt har beretningen til formål at informere om de foranstaltninger, som Kommissionen har truffet for at sikre, at brugerne har adgang til europæiske erhvervsstrukturstatistikker af høj kvalitet, og om, på hvilken måde og i hvilket omfang de enkelte medlemsstater har gennemført forordning 58/97. Den indeholder oplysninger om virksomhedernes byrde og de foranstaltninger, der er truffet til nedbringelse heraf.

2. Lovgivningsmæssig udvikling

Forordning 58/97 og gennemførelsesbestemmelserne hertil har siden vedtagelsen været igennem fire større udviklingsfaser:

1) Med den første ændring, der blev vedtaget af Rådet og offentliggjort den 21. februar 1998, blev der tilføjet et femte bilag vedrørende en ramme for erhvervsstrukturstatistikker inden for livsforsikring og skadesforsikring med start fra referenceåret 1996.

2) I 2001 blev der iværksat en tilpasningsproces på grundlag af udvalgsproceduren. Formålet var at reducere statistikbyrden ved at fjerne de mindre nyttige dele af de oplysninger, der blev stillet krav om, og at åbne op for nye ændringer af forordning 58/97 i fremtiden. De relevante ændringer blev vedtaget den 6. september 2002.

3) Den anden ændring blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet og offentliggjort den 21. november 2002. Med denne ændring blev der hovedsagelig tilføjet to nye bilag vedrørende kreditinstitutter og pensionskasser samt to variabler vedrørende udgifter til miljøbeskyttelse.

4) Et forslag fra Kommissionen om omarbejdning af forordning 58/97 er i øjeblikket under behandling i henhold til den fælles beslutningsprocedure (KOM(2006) 66 endelig). Den omarbejdede tekst, der foreslås af Kommissionen, forenkler kravene ved at fjerne de mindre betydningsfulde variabler.

Målsætningen er at sikre dækningen af hurtigt ekspanderende økonomiske sektorer - hovedsagelig inden for tjenesteydelser - som ikke tidligere har været omfattet af den statistiske overvågning.

Det giver også mulighed for at få oplysninger om den dynamiske forretningsservicesektor og om erhvervsdemografien. De eksisterende retlige instrumenter strømlines og kodificeres, og den tidligere retsakt ophæves.

Forordning 58/97 har nu syv bilag:

Bilag 1 Generelt modul

Bilag 2 Industri

Bilag 3 Handel

Bilag 4 Bygge- og anlægssektoren

Bilag 5 Forsikring

Bilag 6 Kreditinstitutter

Bilag 7 Pensionskasser

I forordning 58/97 tillægges Kommissionen en række gennemførelsesbeføjelser, og der er således nu i alt 12 kommissionsforordninger[1] vedrørende definitioner, dataserier, der skal indberettes, teknisk format, undtagelser, tilpasning til den tekniske og økonomiske udvikling og kriterier for kvalitetsevaluering. Disse foranstaltninger er nødvendige for at sikre en harmoniseret gennemførelse af forordning 58/97 i samtlige medlemsstater. Medlemsstaterne kan i henhold til forordning 58/97 frit vælge de kilder, der anvendes til indsamling af statistisk materiale. Det er derfor vigtigt, at de statistiske myndigheder overholder de definitioner, der er fastsat i Kommissionens forordninger, og at de informerer Kommissionen om datakvaliteten. Andre kommissionsforordninger beskriver de opdelinger, der skal indberettes for alle variabler for erhvervsstrukturstatistikker, og deres tekniske format, og sikrer, at alle lande indberetter data i et harmoniseret format for således at undgå fejl i dataindberetningen.

Der gives dispensation til visse lande for at give dem tid til at indføre de nødvendige dataindsamlingssystemer eller tilpasse de eksisterende systemer, således at kravene i forordning 58/97 kan blive opfyldt, når overgangsperioden er afsluttet. For bilag 1, 3, 4 og 5 er overgangsperioden allerede afsluttet. For bilag 2, 6 og 7 er der blevet givet dispensation i en kommissionsforordning. For miljøvariablerne i bilag 2 og 7 er der ved at blive vedtaget en forordning, der forlænger overgangsperioden.

3. Brugernes adgang til erhvervsstrukturstatistikker

3.1. Væsentligste datasæt

Erhvervsstrukturstatistikker giver et omfattende billede af de europæiske virksomheder og deres forskellige aktiviteters struktur, udvikling og karakteristika. De dækker generelt alle markedsaktiviteter undtagen landbrugssektoren.

De væsentligste karakteristika (variabler) af erhvervsstrukturstatistikker dækker:

- erhvervsdemografiske variabler (f.eks. antal virksomheder)

- "outputrelaterede" variabler (f.eks. omsætning, merværdi)

- "indputrelaterede" variabler: arbejdskraftinput (f.eks. beskæftigelse, arbejdstimer), vare- og tjenesteydelsesinput (f.eks. samlet indkøb), kapitalinput (f.eks. investeringer i anlægsaktiver).

I forordningen fastsættes fristerne for indberetning, der som regel er 18 måneder for de definitive data i bilag 1-4, 10 måneder for foreløbige data og 10-18 måneder for data i bilag 5-7.

I serien om årlige virksomhedsstatistikker offentliggøres karakteristikaene pr. land, og de detaljeres på NACE Rev. 1.1 undergruppeniveau (normalt 4 cifre).

De årlige virksomhedsstatistikker opdeles efter størrelsesklasser. Karakteristikaene offentliggøres pr. land og detaljeres på NACE Rev. 1.1 gruppeniveau (3 cifre) og pr. beskæftigelsesstørrelsesklasse. For handel findes der en yderligere supplerende opdeling i omsætningsstørrelsesklasse.

I de årlige regionale statistikker offentliggøres fire karakteristika pr. NUTS 2-region[2], der detaljeres på NACE Rev. 1.1 hovedgruppeniveau (2 cifre). For handel angives data med 3 cifre.

De fleste erhvervsstrukturstatistikker indsamles af de nationale statistiske kontorer på grundlag af statistiske undersøgelser, virksomhedsregistret eller administrative kilder. De nationale statistiske kontorer kan anvende en eller flere af disse kilder afhængigt af den undersøgelsesstrategi, de har valgt, under hensyntagen til omkostninger, kvalitet og virksomhedernes respondentbyrde. Alle data kontrolleres af Eurostat, inden de offentliggøres. Der foretages logisk kontrol mellem forskellige variabler og dataenes tidsmæssige konsistens kontrolleres ligeledes.

3.2. Aktualitet, punktlighed og fuldstændighed af de datasæt, der er tilgængelige for brugerne

Offentliggørelse af statistik over erhvervsstrukturer

Alle data er tilgængelige vederlagsfrit på Eurostats hjemmeside under emnet " Industry, trade and services ". Der udarbejdes årligt en kalender for offentliggørelse, også kaldet frigivelseskalender ( Release Calendar ). De seneste offentliggjorte data er de definitive 2004-data for bilag 1-4, som for de fleste landes vedkommende blev offentliggjort i NewCronos i november 2006.

Der er beregnet EU-aggregater på grundlag af de tilgængelige data eller på grundlag af estimater, når de nødvendige data ikke var til rådighed. De første aggregater blev offentliggjort i december 2006. Foreløbige data for bilag 1-4 for 2005 var tilgængelige for de fleste lande i januar 2007.

Publikationsprogram for 2006

Ud over formidlingen via Eurostats websted fremlægges resultaterne i en række publikationer. Der blev inden for rammerne af publikationsprogrammet for 2006 for erhvervsstrukturstatistikker offentliggjort en publikation i Panorama-serien, en statistisk lommebog (pocketbook ), 18 publikationer i serien Statistics in Focus og en ny udgave af " European business dedicated website ". 2006-udgaven af panorama-publikationen European business - Facts and figures blev offentliggjort i februar 2007. Denne publikation giver et omfattende billede af de europæiske virksomheder og deres forskellige aktiviteters struktur, udvikling og karakteristika.

Der blev samtidig oprettet et nyt omstruktureret afsnit om de europæiske virksomheder på Eurostats websted. På denne portal præsenteres statistikkerne over erhvervsstrukturerne efter emne (herunder særlige emner som globalisering, små og mellemstore virksomheder, regionale erhvervsstrukturer, udenlandsk kontrollerede virksomheder osv.) med specifikke links til publikationer, data og metodologi.

Der blev i oktober 2006 offentliggjort en pocketbook , der på en enkel og præcis måde sammenfatter de væsentligste træk ved de europæiske virksomheder og deres forskellige aktiviteter. Ud over at præsentere de tilgængelige data var meningen med denne publikation også at vise, hvad der gøres på dette område.

Publikationsprogrammet omfattede ligeledes i alt syv indgående undersøgelser af specifikke sektorer i serien Statistics in Focus , tre Statistics in Focus om vandrette (tværsektorielle) emner og otte Statistics in Focus om resultaterne af udviklingsprojekter inden for erhvervsstrukturstatistikker (i flere tilfælde i kombination med relevante data fra de almindelige dataserier). Statistikker over erhvervsstrukturer anvendes også i mange andre publikationer. I 2006 blev der med disse statistikker i et væsentligt omfang bidraget til bl.a. Eurostat Årbog, Eurostat pocketbook , Regional yearbook , Transport review ("panorama") og nye publikationer om kulturstatistikker.

Fuldstændigheden af de datasæt, der stilles til rådighed for brugerne

Generelt kan det konkluderes ud fra tabel 1, at de datasæt, som de fleste medlemsstater indberetter til Eurostat, er forholdsvis fuldstændige. Der er dog mangler for visse landes vedkommende, som påvirker brugernes tilgang til data. Disse mangler beskrives nærmere under punkt 4.

Tabellen viser også, at brugernes adgang til data reduceres betydeligt, fordi visse data er fortrolige. Dette gælder især for de mindre lande. Der er endnu ikke foretaget nogen detaljeret analyse for bilag 5-7. Der synes dog at være en ganske god datadisponibilitet i de lande, der ikke er omfattet af undtagelser, og i de fleste tilfælde er dataene ikke fortrolige.

Tabel 1: Indberettede og publicerbare celler i alt efter kontrol af fortrolig behandling Bilag 1-4, 2003-data i % af de data, der kræves i henhold til forordning 58/97

Land | Indberettede celler i alt i % i forhold til kravene i forordning 58/97 | Ikke-fortrolige celler i % i forhold til kravene i forordning 58/97 | Fortrolige celler i % af indberettede celler |

Store lande | 91 | 80 | 12 |

Mellemstore lande | 78 | 61 | 23 |

Små lande | 81 | 61 | 24 |

Alle | 81 | 64 | 21 |

3.3. Regler om fortrolighed og gennemførelse

De nationale statistiske myndigheder og EF-myndigheden er forpligtede til at anvende princippet om beskyttelse af data fra individuelle respondenter som fastsat i artikel 13, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker[3]. Da erhvervsstrukturstatistikker opdeles i forholdsvis detaljerede aktivitetsniveauer, og da en kombineret opdeling efter aktivitet og størrelsesklasse er nødvendig, skal mange data på landeniveau beskyttes for ikke at videregive fortrolige oplysninger. Tabellen i afsnit 3.2 ovenfor viser, i hvilket omfang kravet om fortrolighed begrænser adgangen til data. Reglerne om fortrolighed på nationalt niveau er endnu ikke fuldt harmoniserede. I alle lande er data vedrørende en eller flere virksomheder beskyttede. I adskillige lande er denne beskyttelse suppleret med en dominansregel, i henhold til hvilken data ikke videregives, hvis én bestemt respondent bidrager til tallene med mere end en bestemt procentdel. Denne procentdel kan variere betydeligt fra land til land.

Det kan ud over de fortrolige data på landeniveau også være nødvendigt at fjerne data på fællesskabsniveau for ikke at videregive de fortrolige nationale data. Reglerne for at fastslå, hvilke EU-aggregater der skal fjernes, er fastsat i en fortrolighedsaftale ( Confidentiality Charter ) med medlemsstaterne. Et betydeligt antal EU-aggregater er således blevet fjernet i henhold til reglerne i denne fortrolighedsaftale. Det fremgår af tabel 2, at 32 % af alle EU-aggregater, for hvilke der var tilgængelige data i referenceåret 2004 i de årlige erhvervsstatistikker, ikke kunne offentliggøres på grund af hensynet til fortrolighed.

Tabel 2: Hovedvariabler for årlige virksomhedsstatistikker, for hvilke EU-aggregater for 2004 er offentliggjort – alle aktivitetsniveauer

Antal celler i alt | Antal fortrolige celler | Antal fortrolige celler i % af det samlede antal |

Bilag 1 | 492 | 106 | 22 % |

Bilag 2 | 4 956 | 1 578 | 32 % |

Bilag 3 | 1 116 | 387 | 35 % |

Bilag 4 | 300 | 110 | 37 % |

Bilag 1-4 | 6 864 | 2 181 | 32 % |

Kommissionen undersøger i øjeblikket, om det er muligt at give adgang til flere EU-aggregater med henblik på at opfylde brugernes behov for information. Det vil blive undersøgt, om der findes metoder til at beregne estimater af de fortrolige EU-aggregater, der i tilstrækkeligt omfang beskytter data fra de individuelle respondenter, samtidig med at man opretholder et vist nøjagtighedsniveau. I øjeblikket udarbejdes estimaterne for EU på basis af ikke-fortrolige nationale data for at udfylde hullerne i de EU-aggregater, hvor den reelle værdi ikke kan oplyses. Omarbejdningen af forordning 58/97 giver medlemsstaterne mulighed for at markere data som "udelukkende bidrag til europæiske totaler" (" contribution to European totals only " – CETO), hvilket også forventes at øge antallet af tilgængelige EU-aggregater.

3.4. Nøjagtighed

Det er fastsat i forordning 58/97, at medlemsstaterne hvert år skal udarbejde en kvalitetsrapport til Eurostat. Rapporten skal indeholde oplysninger om variationskoefficienter og ikke-besvarelsesprocenter.

Medlemsstaterne indberetter data om variationskoefficienter (udtrykt i procent), hvorefter Eurostat beregner variationskoefficienterne for EU-aggregaterne på basis af medlemsstaternes bidrag. Det fremgår af tabellen nedenfor, at EU-aggregaternes variationskoefficienter for de fleste NACE-grupper er under 1,5 %. Generelt er variationskoefficienterne for NACE-grupperne inden for industrien lavere. For byggeriet, handelen og især servicesektoren er variationskoefficienterne højere. Det betyder, at data for industrierhvervene generelt er mere præcise.

Tabel 3: Fordeling af EU-aggregaternes variationskoefficienter i %, NACE aggregeret 3-cifret niveau

EU-aggregaternes variationskoefficienter | Antal NACE-grupper |

0,0 – 0,5 | 95 |

0,6 – 1,5 | 51 |

1,6 – 2,5 | 21 |

Over 2,5 | 2 |

Det procentvise antal manglende indberetninger varierer fra medlemsstat til medlemsstat og er i enkelte tilfælde over 20 %.

3.5. Sammenlignelighed og kohærens

En grundlæggende metode til at sikre sammenlignelige data landene imellem er at overholde de definitioner, der er fastsat i Kommissionens forordninger. De statistiske myndigheder vælger selv, hvilken metode de vil anvende til at udarbejde erhvervsstrukturstatistikker. Medlemsstaterne giver oplysninger om deres nationale metodologier, og disse oplysninger offentliggøres af Eurostat, således at brugerne bedre kan forstå metoderne for dataindsamling.

Kohærens er udtryk for, i hvilket omfang statistikkerne giver mulighed for en kombineret anvendelse af data fra forskellige kilder. Erhvervsstrukturstatistikker kan kædes sammen med en lang række andre statistiske datasæt, herunder nationalregnskaber, arbejdskraftdata og konjunkturstatistik, men de skal være kohærente, hvis brugerne skal kunne kombinere dem.

Kohærensen mellem erhvervsstrukturstatistikker og konjunkturstatistikker er tidligere blevet kontrolleret, og der har vist sig at være visse forskelle i metodologi. Det er derfor nødvendigt med yderligere undersøgelser. Der er foretaget en lignende sammenligning mellem de arbejdskraftdata, der fremgår af statistikkerne over erhvervsstrukturer, og andre kilder til arbejdskraftdata. Her igen blev der konstateret forskelle i metodologi og definitioner. Der er således behov for yderligere harmonisering. Da virksomhedsregistret danner rammen for indsamlingen af erhvervsstrukturstatistikker, bør man her sikre en sammenhængende fremgangsmåde. Undersøgelser har dog vist, at der er betydelige forskelle mellem disse to kilder. Dette kræver yderligere undersøgelse.

4. Opfyldelse af kravene i forordning 58/97

Opfyldelsen af kravene i forordning 58/97 vurderes på grundlag af aktualiteten og fuldstændigheden af de data, der indberettes af medlemsstaterne. Kravene i forordning 58/97 opfyldes i højere grad nu end i forhold til vurderingen foretaget i forbindelse med den forrige beretning. Andre krav, der skal opfyldes, herunder med hensyn til kvaliteten af de data, der indberettes, kan endnu ikke fuldt ud evalueres.

Dataindberetningens aktualitet er generelt blevet løbende forbedret gennem årene. Visse lande indberetter dog fortsat deres data med betydelige forsinkelser, hvilket gør det vanskeligt at formidle de relevante EU-aggregater til tiden. De pågældende medlemsstater har opstillet nationale handlingsplaner med henblik på at sikre, at fristerne i forordningen overholdes i fremtiden.

Det var f.eks. ikke muligt at offentliggøre EU-aggregaterne for handelssektoren samtidig med aggregaterne for de øvrige sektorer, fordi de tyske data blev indberettet med en betydelig forsinkelse. I forhold til den forrige beretning, der omhandlede aktualiteten af data for referenceåret 2000 for de lande, der dengang var omfattet af forordning 58/97, er der for Frankrigs og Irlands vedkommende sket de største fremskridt med hensyn til aktualitet. Irland indberetter dog fortsat data med en vis forsinkelse. Spanien har forbedret aktualiteten for byggedata betydeligt (bilag 4), og Norge har gjort det samme for handelsdata (bilag 3). Belgien og Luxembourg indberettede begge data for 2004 med en større forsinkelse end for 2000.

Hvad angår fuldstændigheden af de datasæt, som landene har indberettet, når alle datasæt for de definitive serier i bilag 1-4, som er indberettet af EU-27 og Norge, betragtes samlet, repræsenterer dette 85 % af alle de krævede data. Dette er en betydelig forbedring i forhold til situationen som beskrevet i den forrige beretning til Europa-Parlamentet og Rådet, men den nuværende situation er fortsat utilfredsstillende. Adskillige lande har således truffet foranstaltninger til at forbedre datadisponibiliteten.

Tabel 4 viser en overordnet evaluering af, hvorledes de lande, der er omfattet af forordning 58/97, har opfyldt kravene i 2007 (EU-27, Island, Liechtenstein og Norge). Evalueringen var baseret på aktualiteten af indberetningen af definitive 2004-data for bilag 1-4, 2005-data for bilag 5-7 og foreløbige 2005-data for bilag 1-4. Fuldstændigheden af data for de definitive serier for bilag 1-4 for 2003 blev ligeledes taget i betragtning. Fuldstændigheden af de finansielle bilag (5-7) er endnu ikke blevet vurderet i detaljer, men det er så vidt muligt blevet taget med i betragtning. Landene er blevet inddelt i fire kategorier med hensyn til, hvorvidt de overholder kravene i forordning 58/97:

SG Særdeles god overholdelse: Alle de krævede data (med enkelte undtagelser) er blevet indberettet rettidigt.

G God overholdelse: Enkelte elementer mangler eller der er mindre forsinkelser i indberetningen (data indberettet mindre end 2 måneder efter fristen).

D Data er delvist disponible, men der mangler væsentlige elementer, eller fristerne overholdes ikke (data indberettet mere end 2 måneder efter fristen).

N En betydelig del af dataene mangler, eller der er betydelige forsinkelser i indberetningen (over 6 måneder efter fristen), eller Eurostat har endnu ikke modtaget en godkendt udgave af dataene, eller en ny version af tilfredsstillende kvalitet afventes fortsat (eller er først blevet modtaget efter en lang ventetid).

Tabel 4: Overordnet vurdering af, hvorvidt kravene i forordning 58/97 overholdes

LAND | Erhvervsstrukturstatistikker | Overordnet evaluering |

BE | Endnu ingen indberetning til Eurostat af de definitive 2002-data for bilag 1-4. Betydeligt forsinket indberetning af data for referenceårene 2003 og 2004. Tilfredsstillende datadisponibilitet. Bilag 5-data endnu ikke indberettet for referenceårene 2002-2005. | D |

BG | Bilag 1-4-data indberettet 2 måneder før fristen. Andre data også indberettet før fristen. Datadisponibiliteten kan fortsat forbedres, da data for det mest detaljerede niveau endnu ikke er blevet indberettet. Foranstaltninger i denne henseende er blevet truffet. | G |

CZ | Rettidig dataindberetning. For bilagene om industri og byggeri mangler dataene for de faglige enheder; for industrien er data om udgifter til miljøbeskyttelse blevet indberettet for referenceåret 2004 med betydelig forsinkelse; for kreditinstitutter er der ikke indberettet regionale data. Data indberettet for aktiviteterne på undergruppeniveau er fortsat af utilfredsstillende kvalitet, hvilket resulterer i dårlig datadisponibilitet for brugerne. | D |

DK | Data generelt indberettet til tiden, dog enkelte serier med en kort forsinkelse. Ingen bilag 5-data er blevet indberettet for 2004 og 2005 og ingen bilag 7-data for 2005. Tilfredsstillende datadisponibilitet. | G |

DE | Fortsat problemer med forsinket indberetning af handelsdata. De fleste bilag 1-data blev indberettet rettidigt for referenceåret 2004; hovedafdeling H blev imidlertid indberettet med en betydelig forsinkelse. Bilag 2-data omfatter ikke data for hovedafdeling E, der blev indberettet med betydelig forsinkelse. | G |

EE | Rettidig dataindberetning. Data fuldstændige. | SG |

EL | Med udgangspunkt i en yderst utilfredsstillende situation er der nu konstateret en forbedring i indberetningen af data siden 2005. Data om hovedafdeling K blev indberettet første gang i februar 2007. Der blev for industrien foretaget en stikprøveudtagning med nedre tærskel; der blev ikke indberettet data om virksomheder med under 10 ansatte, men man har bestræbt sig på at estimere den manglende del. Visse serier mangler for bilag 5 og 6. | D |

ES | Rettidig dataindberetning. Enkelte data mangler: god datadisponibilitet. | SG |

FR | Alle data indberettet rettidigt, undtagen for bilag 5, hvor der ikke blev indberettet data for referenceårene 2004 og 2005. God datadisponibilitet. | SG |

IE | Betydelige forsinkelser i indberetningen af bilag 1- og 3-data for referenceåret 2004 (midlertidige problemer på grund af et større it-projekt). Datadisponibiliteten er blevet forbedret i løbet af de seneste tre år. Udelukkende byggedata for virksomheder med over 20 ansatte. Fuld dispensation for bilag 7, men indberetter fortsat tilgængelige data. CSO ønsker at iværksætte en undersøgelse om bilag 7, men dette har vist sig at være vanskeligt. Bilag 5-data mangler for referenceårene 2002-2005, og bilag 6-data mangler for referenceåret 2005. | G |

IT | Hoveddataserierne blev sendt rettidigt, mens data om udgifter til miljøbeskyttelse blev indberettet med betydelig forsinkelse. Datadisponibiliteten er generelt tilfredsstillende, man visse data mangler fortsat. | SG |

CY | Rettidig dataindberetning. Enkelte data mangler: data om NACE hovedgruppe 70 ikke indberettet og bilag 5-data ufuldstændige. | SG |

LV | Rettidig dataindberetning, dog med enkelte undtagelser. Særdeles god datadisponibilitet. For data for referenceåret 2003 var det nødvendigt med flere versioner, inden dataene kunne offentliggøres; datakvaliteten for 2004 er blevet forbedret. | SG |

LT | Rettidig dataindberetning. Særdeles god datadisponibilitet. | SG |

LU | Fortsat betydelige forsinkelser i indberetningen af 2004-data, men data omfattet af sekundær fortrolighed. Fremskridt med hensyn til datadisponibilitet (data om størrelsesklasser for alle bilag og statistikker om de faglige enheder for bilag 2 er blev indberettet for 2003); oplysninger om lokale enheder (regionale dataserier) og visse særlige serier for bilag 2 mangler fortsat. | G |

HU | Rettidig dataindberetning. Nogle få data mangler. | SG |

MT | Ingen data indberettet for 2003 og 2004. | N |

NL | Mindre forsinkelser i indberetningen af data, undtagen for dataserier om udgifter til miljøbeskyttelse, hvor der er længere forsinkelser. Tilfredsstillende datadisponibilitet. | G |

AT | Rettidig dataindberetning, undtagen for bilag 5-data for referenceåret 2005. Midlertidigt problem vedrørende aktualiteten af indberetningen af 2002-data, fordi Statistics Austria ændrede undersøgelsesstrategi for bilag 1-4 dette år. Særdeles god datadisponibilitet. | SG |

PL | Forbedret rettidighed for indberetningen af data. Adgang til begrænsede sektorspecifikke detaildata (variabler fra sektormoduler, der ikke tilhører bilag 1). | D |

PT | Rettidig dataindberetning. Ganske få data mangler. | SG |

RO | Rettidig dataindberetning. God datadisponibilitet | SG |

SI | Rettidig dataindberetning. Datadisponibiliteten kan fortsat forbedres. | G |

SK | Rettidig dataindberetning for bilag 1-6 for referenceåret 2005; forsinkelser for bilag 7 indtil referenceåret 2005, hvor data blev indberettet rettidigt. | SG |

FI | Rettidig dataindberetning. Særdeles god datadisponibilitet. For 2003 var det nødvendigt at bearbejde flere versioner, inden de pågældende data kunne offentliggøres; for referenceåret 2004 er kvaliteten af de første datasæt blevet forbedret. | SG |

SE | Rettidig dataindberetning. God datadisponibilitet. Der har for referenceåret 2003 været problemer med datakvaliteten, men disse blev løst primo 2007. Kvaliteten af 2004-data er bedre. | G |

UK | Rettidig dataindberetning, undtagen bilag 5. Særdeles god datadisponibilitet; alle dataserier er komplette. | SG |

IS | Data for bilag 1-4 er aldrig blevet indberettet. Data for bilag 5-7 for referenceåret 2005 er endnu ikke indberettet. | N |

LI | Ingen data er nogensinde blevet indberettet. | N |

NO | Rettidig dataindberetning. God datadisponibilitet. | SG |

Adskillige lande har siden den forrige beretning forbedret den generelle overholdelse af kravene i forordning 58/97. Frankrig, Irland, Luxembourg, Finland, Det Forenede Kongerige og Norge har forbedret deres overholdelse af kravene i forordning 58/97 mellem referenceårene 2001 og 2004. De fleste nye medlemsstater overholder kravene "godt" eller "særdeles godt".

Grækenland har gjort en stor indsats for at forbedre forholdene siden 2005, hvor data for referenceårene 1999-2002 blev indberettet, men denne indsats bør fortsætte. Ifølge den græske handlingsplan vil kravene være fuldt opfyldt for de data, der skal indberettes for referenceåret 2006. For Belgien skabte en ændring af undersøgelsesstrategien alvorlige problemer med hensyn til overholdelse af kravene: definitive data for 2002 for bilag 1-4 blev ikke indberettet, og data for 2003 og 2004 blev indberettet med en betydelig forsinkelse. Det er derfor nødvendigt med en yderligere indsats for at forbedre dataenes aktualitet. Tyskland har indberettet data om handel, hoteller og restauranter samt energisektoren mere rettidigt, man forsinkelserne skal fortsat nedbringes. Det tyske statistiske kontor vil i henhold til handlingsplanen, der er blevet fremlagt for Kommissionens tjenestegrene, indberette 2005-data rettidigt. Foreløbige 2005-data blev indberettet rettidigt.

5. Byrden for erhvervslivet og foranstaltninger til nedbringelse heraf

5.1. Indledning

I Kommissionens meddelelse af marts 2005 om "Bedre regulering til gavn for vækst og beskæftigelse" blev forenkling fremhævet som et højt prioriteret mål for EU. I Kommissionens meddelelse om reducering af indberetningsbyrden, forenkling og fastsættelse af prioriterede mål inden for fællesskabsstatistikker (KOM(2006) 693 endelig) var denne forpligtelse mere specifikt rettet mod statistik. De foranstaltninger, der er truffet og planlagt af Kommissionen, er beskrevet i meddelelsen.

Den omarbejdede forordning om erhvervsstrukturstatistik (KOM(2006) 66 endelig) sigter mod at begrænse virksomhedernes byrde til et minimum ved at lade flere obligatoriske variabler udgå, ved at indsamle data til andre variabler med flere års mellemrum i stedet for hvert år og ved at lade frivillige variabler udgå. Den omarbejdede forordning om erhvervsstrukturstatistik er et eksempel på den type værktøj, der kan anvendes til forenkling:

- Den omarbejdede forordning giver medlemsstaterne mulighed for kun at yde deres bidrag til EU-totalerne uden at være forpligtet til at levere tallene med alle detaljer. Dette er ikke en rent europæisk fremgangsmåde, men det er et skridt i den retning, og det vil reducere byrden betydeligt.

- Anvendelsen af administrative data vil også reducere byrden for virksomhederne. Den omarbejdede forordning giver mulighed for anvendelse af administrative data inden for nye områder. Indsamlingen af data om erhvervsdemografi (et nyt område i den omarbejdede forordning) vil udelukkende være registerbaseret og vil derfor ikke pålægge virksomhederne nogen byrde.

5.2. Måling af byrden

Eurostat har for at danne sig et nøjagtigt billede af virksomhedernes byrde i forbindelse med indsamlingen af erhvervsstrukturstatistikker indhentet oplysninger herom ved hjælp af et standardiseret spørgeskema. Den ene del af spørgeskemaet var for data om den aktuelle byrde, mens den anden del vedrørte de foranstaltninger, der var truffet eller planlagt i medlemsstaterne for at nedbringe virksomhedernes byrde.

Eurostat har modtaget svar fra 18 lande. 15 af disse besvarelser indeholdt oplysninger om virksomhedernes byrde i forbindelse med bilag 1-4, mens fem omhandlede bilag 5-7. I 14 tilfælde var der tegn på potentielle besparelser, hvis dele af forordning 58/97 blev slettet. De 15 lande, for hvilke der foreligger oplysninger, er DK, EE, EL, ES, IT, LV, LT, LU, NL, AT, PO, SE, UK, BG og NO. Undersøgelsesresultaterne omfatter bilag 1–4 til forordning 58/97. Kun ganske få lande indgav besvarelser vedrørende bilag 5-7. I de fleste lande blev oplysningerne om bilag 5-7 indsamlet på grundlag af administrative registre.

I de fleste lande blev undersøgelserne om erhvervsstrukturstatistikker foretaget ved stikprøveudtagning. I visse lande er små virksomheder kun medtaget på grundlag af administrative data. Det var således kun en lille andel af virksomhederne, der modtog et spørgeskema.

Det tog gennemsnitligt virksomhederne i stikprøven 110 minutter at udfylde spørgeskemaet, hvilket svarer til et gennemsnit på 6 minutter pr. virksomhed fordelt over alle virksomheder i sektoren. Der er en forskel i byrden afhængigt af landets størrelse, hvilket fremgår af tabellen nedenfor.

Tabel 5: Antal minutter brugt pr. virksomhed til indberetning vedrørende bilag 1-4

Bilag 1-4 | Antal minutter brugt af virksomhederne i stikprøven | Antal minutter brugt i gennemsnit for alle virksomheder i sektoren |

Store lande | 114 | 5 |

Mellemstore lande | 86 | 8 |

Små lande | 182 | 41 |

Gennemsnit (EU) | 110 | 6 |

Forskellene mellem landegrupper med hensyn til "antal minutter brugt af virksomhederne i stikprøven" er vanskelige at forklare. Hvad angår gennemsnittet for små lande for "antal minutter brugt i gennemsnit for alle virksomheder i sektoren" er årsagen til det høje gennemsnit imidlertid, at antallet af stikprøver er større. Da alle lande skal indberette på samme detailniveau, er det nødvendigt for de små lande at anvende en større stikprøve for at opnå resultater med en acceptabel nøjagtighed.

Det skal bemærkes, at den gennemsnitlige stikprøvestørrelse for EU er 5,8 % for de lande, der deltager i undersøgelsen. Kun ét land meddelte at have foretaget tælling.

Tabel 6: Stikprøvestørrelse

Bilag 1-4 | Stikprøvestørrelse, antal virksomheder | Samlet antal virksomheder | Stikprøvestørrelse i % |

Store lande | 438 573 | 9 084 194 | 4,8 |

Mellemstore lande | 184 845 | 2 078 198 | 8,9 |

Små lande | 33 610 | 147 665 | 22,8 |

Gennemsnit (EU) | 657 028 | 11 310 057 | 5,8 |

Det er på grundlag af antallet af timer, der er brugt på erhvervsstrukturstatistikker, muligt at foretage et meget løst skøn af virksomhedernes omkostninger: Hvis denne gennemsnitstid fordeles over EU som helhed, vil den økonomiske byrde som følge af bilag 1-4 blive på omkring 75 mio. EUR for hele Fællesskabet.

Endelig var der spørgsmål om byrden for virksomheder med mindre end 50 ansatte. Virksomhederne med mindre end 50 ansatte repræsenterer i gennemsnittet 70 % af den tid, alle virksomheder bruger. Selv om store virksomheder normalt er omfattet af undersøgelserne, er bidraget fra de små virksomheder ganske betydeligt.

5.3. Medlemsstaternes foranstaltninger til nedbringelse af byrden

Dette afsnit indeholder en kortfattet beskrivelse af de foranstaltninger, som medlemsstaterne i de seneste år har truffet for at nedbringe virksomhedernes byrde.

Stikprøveundersøgelser anvendes hyppigt. I februar 2007 gjorde 26 ud af de 27 medlemsstater allerede brug af stikprøveundersøgelser i stedet for tælling. Med en gennemsnitlig stikprøvestørrelse på 5 % for store lande, 8 % for mellemstore lande og lidt over 20 % for små lande, betyder dette, at der opnås en betydelig nedbringelse af virksomhedernes byrde. Disse tal viser også, at der er anledning til at nedbringe byrden for små lande endnu mere, f.eks. ved at anvende differentierede indberetningskrav som fastsat i den omarbejdede forordning 58/97 ved hjælp af CETO-markeringer (" contribution to European totals only ").

Landene har i en lang række tilfælde allerede fritaget de meget små virksomheder for deres undersøgelser. For at opnå de nødvendige oplysninger udfyldes disse huller enten ved hjælp af estimater eller ved at supplere undersøgelsesresultaterne med administrative data. Denne tendens vil fortsætte med en bedre dækning af servicesektoren inden for erhvervsstatistik. De små virksomheder repræsenterer en væsentlig del inden for de fleste områder af servicesektoren.

Mange medlemsstater foretrækker klart og i stigende grad at anvende administrative data i stedet for undersøgelser. Der er dog visse hindringer for en øget brug af administrative data. Administrative data adskiller sig normalt fra statistiske data med hensyn til format, koder, indberetningsprotokoller osv., således at det kræver en vis investering at gøre disse data anvendelige. Der er behov for politisk støtte for at etablere aftaler mellem de nationale statistiske kontorer og de relevante offentlige myndigheder. En ændring af brugen af administrative data kræver også yderligere interne ressourcer, eftersom de nationale statistiske kontorer skal tilpasse deres interne arbejdsgang for at drage fordel af disse investeringer.

Virksomhedernes byrde kan også nedbringes ved hjælp af bedre stikprøvestrategier. Meget ofte var de stikprøvestrategier, som medlemsstaterne oprindeligt indførte, meget enkle, men ved at indføre mere sofistikerede metoder kan virksomhedernes byrde nedbringes yderligere. Dette forudsætter dog endnu engang investeringer fra de nationale statistiske kontorers side.

Disse eksempler kan observeres i mange medlemsstater. Visse lande er også begyndt at afprøve andre metoder til direkte indsamling af data, f.eks. direkte fra virksomhedernes regnskaber. Det ideelle ville være, at det statistiske materiale blev genereret som et biprodukt af virksomhedernes normale regnskaber, at dataene blev behandlet automatisk, at anvendelsen af fælles identifikatorer gjorde det muligt at anvende de indsamlede data på den mest effektive måde, og at oplysninger blev formidlet automatisk, f.eks. til Eurostat, så snart de er blevet behandlet.

[1] Kommissionens forordning nr. 2700/98, 2701/98, 2702/98, 1225/99, 1227/99, 1228/99, 1618/99, 1614/2002, 1667/2003, 1668/2003, 1669/2003 og 1670/2003.

[2] Fælles nomenklatur for regionale enheder (forordning (EF) nr. 1059/2003).

[3] EFT L 52 af 22.2.1997, s. 1.