P7_TA(2014)0129

Det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: Beskæftigelse og sociale aspekter

Europa-Parlamentets beslutning af 25. februar 2014 om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: beskæftigelse og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse for 2014 (2013/2158(INI))

(2017/C 285/04)

Europa-Parlamentet,

der henviser til, at recessionen i euroområdet opgjort i tal sluttede i andet kvartal 2013, men at den årlige vækst i euroområdet fortsat vil være usikker i år, og at arbejdsløsheden fortsat er på et meget højt niveau; der henviser til, at bæredygtig vækst skal øges markant, hvis dette skal ses som et længerevarende opsving og at skabe det nødvendige momentum til at afhjælpe EU's samfundsøkonomiske udfordringer;

der henviser til, at arbejdsløsheden i EU har nået et alarmerende tal på 26,6 mio. og til, at langtidsarbejdsløsheden er steget i de fleste medlemsstater og har nået et rekordhøjt niveau i EU som helhed; der henviser til, at faldet i beskæftigelsen har været større i de lande, som har gennemført en omfattende finanspolitisk reform;

der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden har nået et hidtil uset niveau med et gennemsnit på 23 % i EU som helhed, og til, at arbejdsløsheden blandt unge i alderen 16-25 år i visse medlemsstater er højere end 50 %; der henviser til, at situationen på arbejdsmarkedet er særlig kritisk for unge, der uanset uddannelsesniveau ofte ender som arbejdsløse, i usikre ansættelsesforhold, i ulønnede praktikpladser eller er tvunget til at udvandre; der henviser til, at det økonomiske tab som følge af unges manglende integration på arbejdsmarkedet i 2011 blev vurderet til 153 mia. EUR i medlemsstaterne, hvilket svarer til 1,2 % af EU's BNP; der henviser til, at den stive arbejdsmarkedsregulering i flere medlemsstater fører til mangel på den fleksibilitet, som er nødvendig for effektivt at absorbere chok; der henviser til, at den nuværende arbejdsmarkedslovgivning i visse tilfælde i uforholdsmæssig grad beskytter folk i arbejde og hindrer indslusningen af unge på arbejdsmarkedet;

der henviser til, at denne lavkonjunktur har været den dybeste og mest langvarige i de sidste 100 års økonomiske historie, men at en katastrofe er blevet undgået, og virkningerne af krisen er fordelt over mange år, endda årtier; der henviser til, at til disse virkninger hører, at langtidsarbejdsløsheden fortsat er stigende, og at dette muligvis medfører strukturarbejdsløshed der henviser til, at segmenteringen af arbejdsmarkedet er fortsat med at stige, den gennemsnitlige husstandsindkomst er faldende i mange medlemsstater, og der er indikatorer, der peger på en tendens til en større og alvorligere grad af fattigdom og social udgrænsning, herunder fattigdom blandt personer i arbejde, i årene fremover;

der henviser til, at Den Internationale Valutafond (IMF) for nylig påpegede, at der er mulighed for at beskatte bedre og mere progressivt, hvilket ville bidrage til at mindske ulighederne i EU; der henviser til, at der er behov for at flytte skattebyrden fra arbejde til andre former for bæredygtig skat for at fremme vækst og jobskabelse og samtidig generere ekstraindtægter og for at styrke legitimiteten i konsolideringsarbejdet;

der henviser til, at virkningerne af krisen har medført en hidtil uset og voksende forskel i produktion og beskæftigelse mellem de centrale medlemsstater og randmedlemsstaterne; der henviser til, at kløften mellem de centrale medlemsstater og randmedlemsstaterne i 2012 nåede op på 10 procentpoint sammenlignet med kun 3,5 procentpoint i 2000; der henviser til, at forskellen anslås at nå sit højdepunkt i år;

der henviser til, at det er nødvendigt at fortsætte med en vækstvenlig og differentieret finanspolitisk konsolidering for at sikre velfærdsstatens overlevelse og holdbare offentlige finanser på lang sigt;

der henviser til, at økonomiske forbedringer derfor bør ses som en tilskyndelse til beslutsomt at fortsætte indsatsen for at fokusere på vækst og beskæftigelse med henblik på at opretholde reformprogrammerne for at forbedre konkurrenceevnen og sikre en holdbar genopretning;

der henviser til, at systematiske fejl i Kommissionens økonomiske prognoser med hensyn til vækst og arbejdsløshed i de seneste år er et udtryk for, at der er behov for en bedre prognosemodel og bedre strategilægning for at bringe krisen til ophør; der henviser til, at farten er taget af den finanspolitiske konsolidering; der henviser til, at jobskabelsen i eurozonen stadig er svag; der henviser til, at inflationen i eurozonen ifølge Eurostat ligger under ECB-målet;

der henviser til, at det er nødvendigt at tage hensyn til koefficienten for den forventede levealder for at sikre pensionsordningernes bæredygtighed;

der henviser til, at hastigheden og intensiteten af strukturreformerne har været forskelig i medlemsstaterne under krisen, idet det har været meget hårdere for randmedlemsstaterne end de central medlemsstater; der henviser til, at alle medlemsstater bør trække på samme hammel og gennemføre de nødvendige strukturreformer med henblik på at fremme en bæredygtig og afbalanceret vækst og jobskabelse i området;

der henviser til, at der er nødvendigt for alle medlemsstater at forbedre deres resultater og konkurrenceevne, og til, at et stort problem, som euroområdet står over for i øjeblikket, er de voksende samfundsøkonomiske forskelle mellem medlemsstaterne; der henviser til, at det er i alle medlemsstaternes interesse at sikre, at problemer med arbejdsløsheden og andre sociale problemer håndteres rettidigt og effektivt for at undgå en forværring af den økonomiske situation;

der henviser til, at investering i almen og erhvervsfaglig uddannelse, forskning og innovation — områder, som er afgørende for økonomisk vækst og jobskabelse — stadig er lavere i EU end hos EU's vigtigste økonomiske partnere og konkurrenter andre steder i verden; der henviser til, at produktive investeringer på disse områder er vigtige for at få en bæredygtig udgang af krisen;

der henviser til, at en sammenhængende sammensætning af forskellige politikker med en kombination af makroøkonomiske politikker, strukturpolitikker, sunde arbejdsmarkedsinstitutioner, usegmenterede arbejdsmarkeder, kollektive overenskomstforhandlinger og velfinansierede velfærdssystemer er afgørende for at absorbere konjunkturchok; der henviser til, at et system, der er baseret på hurtig genintegrering på arbejdsmarkedet med ledsageforanstaltninger baseret på flexicurity også er vigtige for at absorbere konjunkturchok;;

der henviser til, at fattigdomsniveauet er steget siden 2007, idet 24,2 % af EU's befolkning for øjeblikket trues af fattigdom eller social udgrænsning; der henviser til, at udgifterne til socialsikring er faldet i næsten alle medlemsstater, og til, at Udvalget for Social Beskyttelse advarer om, at et stigende antal mennesker risikerer fattigdom, børnefattigdom, uopfyldte medicinske behov, alvorlige materielle afsavn og social udgrænsning;

der henviser til, at EU har forpasset næsten alle Europa 2020-målsætningerne, og til, at udviklingen i medlemsstaterne med hensyn til opfyldelsen af Europa 2020-målene har været skuffende; der henviser til, at de tilsagn, der er givet i de nationale reformprogrammer for 2013, er utilstrækkelige til at opfylde de fleste af de mål, der er opstillet på EU-plan;

der henviser til, at det er vigtigt at fremme demokratisk ansvarlighed, ejerskab og legitimitet hos alle aktører, der deltager i det europæiske semester; der henviser til, at hensigtsmæssig inddragelse af Parlamentet er et vigtigt led i denne proces; der henviser til, at de nationale parlamenter er repræsentanter og garanter for borgernes erhvervede og uddelegerede rettigheder; der henviser til, at indførelsen af det europæiske semester bør ske med fuld respekt for de nationale parlamenters beføjelser;

der henviser til, at der mangler ordninger til at sikre, at Det Europæiske Råd respekterer Europa-Parlamentets holdning forud for den årlige vedtagelse af de prioriteter, som Kommissionen har foreslået i den årlige vækstundersøgelse;

der henviser til, at det den 20. — 22. januar 2014 afholdt møder på højt niveau med nationale parlamentarikere (Den Europæisk Parlamentsuge)for at drøfte den årlige vækstundersøgelse for 2014, herunder de beskæftigelsesmæssige og sociale aspekter;

Sociale indikatorer

glæder sig over, at udkast til fælles beskæftigelsesrapport, som er vedhæftet den årlige vækstundersøgelse, for første gang i år omfatter en resultattavle for beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitikken, som vil bidrage at styrke tilsynet med udviklingen i beskæftigelsen og på arbejdsmarkedet som led i den makroøkonomiske overvågning inden for rammerne af det europæiske semester; mener, at dette burde påvirke de politiske retningslinjer inden for rammerne af det europæiske semester og styrke den sociale dimension af Den Økonomiske og Monetære Union, hvilket ikke kun er ønskværdigt, men også nødvendigt for at håndtere krisen og forebygge alvorlige samfundsøkonomiske forskelle i euroområdet og dermed øge bæredygtigheden; giver udtryk for sin dybe bekymring over Europa-Parlamentets begrænsede rolle i forbindelse med det europæiske semester; beklager, at Kommissionen og Rådet kun har gjort beskedne fremskridt med hensyn til at styrke den demokratiske kontrol med retningslinjerne for den økonomiske politik; er af den opfattelse, at artikel 136 i den gældende traktat om Den Europæiske Unions funktionsmåde sætter Rådet i stand til på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter en afstemning, som kun euromedlemsstaterne deltager i, at vedtage bindende økonomiske retningslinjer for euromedlemsstaterne inden for rammerne af det europæiske semester; understreger, at en tilskyndelsesmekanisme ville styrke det obligatoriske element i samordningen af den økonomiske politik; opfordrer til indgåelse af en interinstitutionel aftale med henblik på at inddrage Parlamentet i udformningen og vedtagelsen af den årlige vækstundersøgelse og retningslinjerne for den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken;

understreger, at de sociale og økonomiske prioriteter, der er aftalt i forbindelse med Europa 2020-strategien, er indbyrdes tæt forbundne; fremhæver, at økonomisk bæredygtighed og makroøkonomisk balance hverken kan opnås på mellemlang eller lang sigt uden en styrkelse og sikring af ØMU'ens sociale dimension; fremhæver, at Unionens sociale og økonomiske aspekter er to sider af samme sag og begge spiller en vigtig rolle for EU's udvikling;

mener, at det er beklageligt, at de beskæftigelsesmæssige og sociale indikatorer, som Kommissionen har foreslået, er utilstrækkelige til i fuld udstrækning at dække den beskæftigelsesmæssige og sociale situation i medlemsstaterne; opfordrer til, at resultattavlen kommer til at omfatte yderligere indikatorer, navnlig børnefattigdomsniveauer, adgang til sundhedspleje, hjemløshed og et indeks over anstændigt arbejde for at gøre det muligt at foretage en ordentlig vurdering af den sociale situation i medlemsstaterne; mener, at indikatorerne bør evalueres jævnligt efter høring af Parlamentet; der henviser til, at der mangler ordninger til at sikre, at Det Europæiske Råd respekterer Europa-Parlamentets holdning forud for den årlige vedtagelse af de prioriteter, som Kommissionen har foreslået i den årlige vækstundersøgelse;

Møde blandt Eurogruppens beskæftigelses- og socialministre

understreger, hvor vigtigt der er, at der afholdes møder mellem eurogruppens beskæftigelses- og socialministre forud for eurotopmøderne, når som helst det er nødvendigt; mener, at det er ligeså vigtigt med fælles møder med henblik på at opnå en fælles holdning i EPSCO-Rådet og ØKOFIN-Rådet for dermed at sikre, at der i større udstrækning tages hensyn til de sociale og beskæftigelsesmæssige aspekter under drøftelserne og beslutningstagningen blandt eurozonens myndigheder og for at give input til møderne mellem eurozonens stats- og regeringschefer;

Behovet for at stimulere den interne efterspørgsel på ny og skabe kvalitetsjob gennem produktive investeringer og øget produktivitet

Aftale om at øge investeringer og produktivitet i EU

påpeger, at selv om strukturreformer kan bære frugt på mellemlang til lang sigt, kræver behovet for at stimulere EU's interne efterspørgsel, at Kommissionen og Rådet straks iværksætter en ambitiøs og koordineret investeringsplan for at skabe bæredygtig vækst og kvalitetsjob på kort sigt og øge potentialet på mellemlang sigt; bemærker, at de vigtigste mål allerede er defineret i Europa 2020-strategien og i vækst- og beskæftigelsespagten, som blev indgået i juni 2002, men at finansieringen skal optrappes; tilskynder derfor medlemsstaterne til at oprette en investeringspakke med henblik på at udvirke en væsentlig forbedring af den kortsigtede økonomiske situation og af situationen på arbejdsmarkedet i medlemsstaterne, således som der blev slået til lyd for i Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed: mulige udveje (10) ;

understreger, at EU's konkurrenceevne primært kan fremmes gennem produktivitetsfremmende investeringer i uddannelse, FoU, løbende innovation, yderligere digitalisering og cloudtjenester; mener, at det er disse drivkræfter, som kan gøre EU til den foretrukne destination for globale virksomheder, eksportør af produkter og tjenester med høj værditilvækst og udbyder af job af høj kvalitet;

er bekymret over, at over 20 medlemsstater forholdsmæssigt (i procent af BNP) har reduceret deres uddannelsesudgifter og dermed bragt deres vækst og konkurrenceevne i fare, bl.a. på grund af misforholdet mellem behovet for arbejdskraft og arbejdsstyrkens faktiske kvalifikationer; påpeger, at det vil øge EU's strukturelle svagheder at reducere sådanne investeringer i lyset af det voksende behov for højtuddannede arbejdstagere og den kendsgerning, at en stor del af arbejdsstyrken i mange medlemsstater i dag er lavtuddannede; advarer om, at var næsten halvdelen af alle børn af lavtuddannede forældre ifølge Eurostat risikerede at leve i fattigdom i EU27 i 2011, i forhold til 22 % af de børn, som boede hos forældre med en mellemlang uddannelse og 7 % af børn med højtuddannede forældre, idet Eurostat fandt de største forskelle i Rumænien (78 % af børnene med lavtuddannede forældre i forhold til 2 % med højtuddannede forældre), Tjekkiet (76 % og 5 %), Slovakiet (77 % og 7 %), Bulgarien (71 % og 2 %) og Ungarn (68 % og 3 %);

glæder sig over, at Kommission i den årlige vækstundersøgelse for 2014 opfordrer medlemsstaterne til at beskytte eller fremme langsigtede investeringer i uddannelse, forskning og innovation, energi og klimaforanstaltninger; mener imidlertid, at dette er utilstrækkeligt til, at medlemsstater med allerede begrænsede budgetter kan nå dette mål; opfordrer Kommissionen til at iværksætte en plan, som kan bistå disse medlemsstater med at foretage de nødvendige produktive investeringer, f.eks. inden for uddannelse og forskning og udvikling, i betragtning af disse sektorers muligheder for at skabe vækst og beskæftigelse;

Europæiske midler

påpeger, at de europæiske fonde i en tid med alvorlige finanspolitiske stramninger og begrænset udlånskapacitet i den private sektor er en vigtig løftestang, som medlemsstaterne har til rådighed til at stimulere økonomien og bidrage til at opfylde Europa 2020-målene for vækst og beskæftigelse;

mener, at samhørighedspolitikken er afgørende med hensyn til at hjælpe med at reducere interne konkurrenceforskelle og strukturelle ubalancer; opfordrer Kommissionen til straks at omprogrammere ikke-anvendte strukturmidler til fordel for ungdomsbeskæftigelsesprogrammer og SMV'er; opfordrer Kommissionen til at finde særlige løsninger til de lande, som har en meget høj arbejdsløshed, og som vil blive tvunget til at tilbagebetale EU's midler som følge af samfinansieringsproblemer;

opfordrer Kommissionen til at anvende princippet om forhåndstildeling på alle midler, som er vigtige for genopretningen efter krisen, såsom Den Europæiske Socialfond for perioden 2014-2020, og samtidig nøje overvåge de negative virkninger af forhåndstildeling, såsom risikoen for automatisk frigørelse og betalingsprofilernes virkning for de medlemsstater, som har det højeste arbejdsløshedsniveau, og som er i gang med en meget omfattende finanspolitisk konsolidering, navnlig vedrørende programmer til fremme af økonomisk vækst, beskæftigelse og strategiske investeringer;

Kvalitetsjob og anstændige lønninger med henblik på at øge produktiviteten

opfordrer til mere tilpasningsdygtige og dynamiske arbejdsmarkeder, som kan tilpasse sig forstyrrelser i den økonomiske situation, uden at det fører til masseafskedigelser; konstaterer, at der er sket en alvorlig udhuling af mange arbejdstageres købekraft i EU, et fald i husstandsindkomsterne og i den interne efterspørgsel, hvilket yderligere har bidraget til arbejdsløsheden og den sociale udgrænsning, navnlig i de lande, som er ramt hårdest af krisen; påpeger, at en nedskæring af omkostningerne til arbejdskraften, som direkte påvirker i lønningerne, ikke må være den eneste strategi til at forbedre konkurrenceevnen; henviser til, at det i meddelelsen om den årlige vækstundersøgelse understreges, at de centrale medlemsstater med den nødvendige manøvremargin kunne øge lønniveauet for derved at øge forbruget; opfordrer til en mere ambitiøs tilgang i henstillingerne for at fremme mere afbalanceret vækst og jobskabelse i eurozonen;

bemærker, at Kommissionen i sit udkast til den fælles rapport om beskæftigelsen for 2014 påpeger, at et fald i enhedslønomkostningerne og løntilbageholdenhed har givet sig udslag i prisudviklingen, til dels på grund af samtidige stigninger i indirekte skatter og offentligt fastsatte priser;

bemærker, at anstændige arbejdspladser og lønninger er vigtige, ikke kun af hensyn til social samhørighed og retfærdighed i samfundet, men også for at bevare en stærk økonomi; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til inden for rammerne af deres respektive beføjelser at foreslå foranstaltninger til at tackle ulighed og garantere anstændige lønninger; opfordrer medlemsstaterne til at bekæmpe fattigdom blandt personer i arbejde ved at føre arbejdsmarkedspolitikker, der har til formål at sikre eksistenssikrende lønninger til personer i arbejde;

bemærker, at kvinder er en drivkraft bag væksten i beskæftigelsen i Europa, og at der derfor må gøres mere for fuldt ud at udnytte den kvindelige arbejdsstyrkes produktive potentiale gennem bedre gennemførelse af ligestillingspolitikker og en mere effektiv anvendelse af EU-midler til dette formål;

understreger betydningen af at undersøge mulighederne for at lette lønpresset gennem lavtlønsordninger i overensstemmelse med national praksis;

understreger, at jobkvalitet er vigtig i en videnintensiv økonomi for at fremme en høj arbejdskraftproduktivitet og hurtig innovation ved hjælp af en kvalificeret, fleksibel og engageret arbejdsstyrke med gode sundheds- og sikkerhedsstandarder, tryghed i ansættelsen og rimelige arbejdstider;

Reformer for at forbedre kvaliteten af arbejdskraftens medvirken

opfordrer medlemsstaterne til at fremlægge nationale beskæftigelsesplaner, både generelle og for unge, i de nationale reformprogrammer for 2014; mener, at det er beklageligt, at en betydelig række medlemsstater trods Parlamentets gentagne anmodninger ikke fremlagde sådanne planer i 2013;

beklager, at Rådet ikke tog hensyn til Parlamentets opfordring til at fokusere på jobkvalitet i dets retningslinjer for 2013; opfordrer Kommissionen til at medtage jobkvalitet, uddannelse, adgang til livslang læring, centrale arbejdstagerrettigheder og støtte til mobilitet på arbejdsmarkedet og selvstændig virksomhed gennem øget tryghed for arbejdstagere i de landespecifikke henstillinger baseret på den årlige vækstundersøgelse for 2014;

understreger, at arbejdsmarkedsreformer bør fokusere på at øge arbejdskraftproduktiviteten og -effektiviteten og dermed forbedre EU's økonomiske konkurrenceevne og muliggøre bæredygtig vækst og jobskabelse og samtidig nøje respektere både ånd og bogstav i de europæiske sociale og arbejdsmarkedsmæssige bestemmelser og principperne heri; mener, at arbejdsmarkedsreformer bør gennemføres, så de fremmer den interne fleksibilitet og jobkvaliteten;

mener, at strukturreformer på arbejdsmarkedet bør medføre intern fleksibilitet med henblik på at fastholde beskæftigelsen i tider med økonomiske forstyrrelser, sikre jobkvalitet, tryghed i forbindelse med jobskifte, arbejdsløshedsunderstøttelse med krav om aktivering, der er knyttet til genindslusningsordninger, som fortsat tilskynder til at komme i arbejde samtidig med, at der sikres en anstændig indkomst, og omfatte ansættelsesforhold, som bekæmper segmentering af arbejdsmarkedet, foregriber økonomisk omstrukturering og sikrer adgang til livslang læring; mener, at kun en balance, der bygger på flexicurity, kan sikre et konkurrencedygtigt arbejdsmarked

understreger betydningen af aktive, omfattende og inkluderende arbejdsmarkedspolitikker i denne forbindelse; er dybt bekymret over, at flere medlemsstater trods stigende arbejdsløshedstal har nedeskåret bevillingerne til finansiering af sådanne arbejdsmarkedspolitikker; opfordrer medlemsstaterne til at øge dækningen og effektiviteten af aktive arbejdsmarkedspolitikker i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter;

opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med den private sektor og arbejdsmarkedets parter i overensstemmelse med national praksis at udarbejde og fremlægge beskæftigelsesplaner, herunder specifikke jobskabelsesplaner, navnlig inden for de sektorer, som ifølge Kommissionen har de største muligheder som f.eks. sundhedssektoren, den sociale sektor, den del af økonomien, som er kendetegnet af lav-emission og ressourceeffektivitet, samt ikt-sektoren; opfordrer medlemsstaterne til gennem disse beskæftigelsesplaner at fremme skabelsen af beskæftigelsesmuligheder navnlig for langtidsledige, ældre arbejdsløse, kvinder og andre prioriterede grupper, der er særlig hårdt ramt af krisen som f.eks. indvandrere og handicappede;

understreger betydningen af Erasmus+ og det vigtige bidrag, som EU-programmet for almen uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom, idræt og sprog kan yde for at forbedre arbejdsmarkedssituationen, især for unge;

Ungdomsarbejdsløshed

er dybt bekymret over, at ungdomsarbejdsløsheden fortsat er meget høj; bemærker, at situationen for unge arbejdsløse vækker særlig bekymring; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe hasteforanstaltninger for at integrere unge på arbejdsmarkedet; opfordrer medlemsstaterne til at gennemfører de for længst vedtagne og nye foranstaltninger, for at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden og nedbringe antallet af unge, som hverken er i beskæftigelse eller under almen eller faglig uddannelse, idet der tages hensyn til det kvalitative aspekt ved et anstændigt arbejde med fuld respekt for grundlæggende arbejdstagerrettigheder;

glæder sig over, at Rådet har vedtaget en ungdomsgaranti og øremærket 6 mia. EUR til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i den næste flerårige finansielle ramme; opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt at gennemføre ungdomsgarantiordninger, bruge de tilgængelige ressourcer på en effektiv måde og koncentrere aktiviteterne om dem, der befinder sig i den vanskeligste situation; er dog bekymret over, at regeringerne ikke har afsat de nødvendige bevillinger til dette formål; opfordrer medlemsstaterne til at indføre et passende system til at kontrollere, at gennemførelsen af foranstaltningerne og anvendelsen af bevillingerne er effektiv;

glæder sig over, at disse bevillinger kan anvendes i de to første år af den kommende finansielle ramme; minder imidlertid om, at dette beløb er helt utilstrækkeligt til at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden på en vedvarende måde, og kun bør udgøre den første tranche, i bekæmpelsen af problemet; understreger, at Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) har beregnet, at der er behov for i alt 21 mia. EUR alene i euroområdet for at gennemføre et effektivt program til at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden, hvilket skal sammenholdes med et økonomisk tab ved unges udelukkelse fra arbejdsmarkedet, som skønnes til 153 mia. EUR i medlemsstaterne i 2011, svarende til 1,2 % af EU's BNP; opfordrer Kommissionen til at prioritere ungdomsgarantien og øge bevillingerne i forbindelse med den lovede midtvejsevaluering af den flerårige finansielle ramme;

opfordrer Kommissionen og Rådet til at sikre, at også medlemsstater, som er underlagt proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, har finanspolitisk råderum til at gennemføre ungdomsgarantien;

glæder sig over Kommissionens forslag om en kvalitetsramme for praktikophold, som bl.a. skal fremme unges beskæftigelsesegnethed og forbedre deres arbejdsforhold; henviser imidlertid til det manglende krav om ordentlige lønforhold; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter i Europa til at gennemføre den europæiske alliance for lærlingeuddannelser på et mere ambitiøst niveau;

Arbejdskraftens mobilitet

mener, at der i lyset af antallet af arbejdstagere, navnlig unge, som forlader deres hjemland for at flytte til andre medlemsstater i deres søgning efter beskæftigelsesmuligheder, er et tvingende behov for at udvikle passende foranstaltninger; bemærker, at der, for at der kan sikres overførsel af pensionsrettigheder og fortsættelse af arbejdsløshedsunderstøttelse i mindst tre måneder, mens modtageren søger arbejde i en anden medlemsstat, for øjeblikket er ved at blive foretaget ændringer i EU-lovgivningen; henviser ti, at der er indgået en aftale mellem Rådet og Parlamentet om overførsel af supplerende pensionsrettigheder på tværs af grænserne;

glæder sig over, at Kommissionen agter at bygge videre på den europæiske portal for jobmobilitet (Eures) ved at styrke og udvide dens aktiviteter og især fremme unges mobilitet; opfordrer til, at der udarbejdes en specifik strategi til dette formål i samarbejde med medlemsstaterne; bemærker endvidere, at mobilitet imidlertid skal være frivillig og ikke må begrænse indsatsen for at skabe job og lærlingepladser lokalt for ikke at forværre problemet med hjerneflugt, som allerede optræder i de medlemsstater, der er hårdest ramt af krisen;

Et mere retfærdigt skattesystem

bemærker, at indkomstforskellene øges mellem og inden for medlemsstaterne, navnlig i det sydlige EU og i EU's randområder; bemærker endvidere, at krisen i mange lande har intensiveret den langsigtede tendens med lønpolarisering og arbejdsmarkedssegmentering;

henviser til, at Den Internationale Valutafond (IMF) for nylig påpegede, at der er mulighed for at beskatte bedre og mere progressivt, hvilket ville bidrage til at mindske ulighederne i EU; der henviser til, at der er behov for at flytte skattebyrden fra arbejde til andre former for bæredygtig skat for at fremme vækst og jobskabelse og samtidig generere ekstraindtægter og for at styrke legitimiteten af konsolideringsarbejdet;

bemærker, at det er vigtigt at sænke skatten på arbejde, navnlig gennem målrettede midlertidige nedsættelser af socialsikringsbidrag eller jobtilskudsordninger for nyansatte, især lavtuddannede og lavtlønnede arbejdstagere, langtidsarbejdsløse og andre udsatte grupper, og samtidig sikre langsigtet bæredygtighed i de offentlige pensionsordninger;

understreger, at det er vigtigt, at der tages effektive skridt til at bekæmpe sort arbejde, falske selvstændige, skattesvig og skatteunddragelse, navnlig i forbindelse med den nuværende finanspolitiske konsolidering, for dermed at beskytte arbejdstagere og indtægter og fastholde befolkningens tillid til, at skattesystemerne er retfærdige og effektive;

Samfundsmæssige udviklingstendenser og bæredygtigheden af de sociale sikringsordninger

Nødvendigheden af at nedbringe fattigdommen og den sociale udgrænsning

er bekymret over den stigende fattigdom i alle aldersgrupper; bemærker, at fattigdom og social udgrænsning blandt de 18-64-årige er steget markant i to tredjedele af medlemsstaterne inden for de seneste år, primært på grund af det stigende antal arbejdsløse eller husstande med lav arbejdsintensitet og fattigdom blandt personer i arbejde; bemærker, at risikoen for fattigdom og social udgrænsning i 2012 var meget højere (48,8 %) for tredjelandsstatsborger (i alderen 18-64 år) end for EU-statsborgere; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe hasteforanstaltninger for at opfylde Europa 2020-målet om fattigdom og social udgrænsning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe hasteforanstaltninger for at bekæmpe børnefattigdom i betragtning af, at 27 % af børnene under 18 år i 2011 risikerede fattigdom eller social udgrænsning; opfordrer Kommissionen til at udstede henstillinger, især til de medlemsstater, der har den højeste andel af børn under 18 år, der risikerer fattigdom eller social udgrænsning;

glæder sig over, at det i den årlige vækstundersøgelse for 2014 anerkendes, at der er behov for en afbødning af de sociale konsekvenser af krisen og for at sikre de sociale sikringsordningers finansielle bæredygtighed; opfordrer medlemsstaterne til at styrke deres sikkerhedsnet, sikre effektiviteten i deres velfærdssystemer og investere i forebyggende foranstaltninger;

glæder sig over Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede, som vil hjælpe de mennesker, der hårdest ramt af fattigdom, med at opfylde deres basale behov opfordrer medlemsstaterne til at bruge midlerne godt og målrette dem mod de dårligst stillede;

Bæredygtige pensionsordninger

noterer sig forslaget til landespecifikke henstillinger for mange medlemsstater med hensyn til pensionsreformer; beklager, at Kommissionens henstilling blev udarbejdet uden inddragelse af Parlamentets henstillinger i grøn- og hvidbøgerne om pensioner; understreger, at pensionsreformer kræver national politisk og social samhørighed og kun kan blive vellykkede, hvis de bliver forhandlet med arbejdsmarkedets parter;

understreger, at de igangværende nødvendige reformer af medlemsstaternes pensionssystemer bør udtænkes, udformes og vedtages på en sådan måde, at det sikres, at de er bæredygtige, uden at det går ud over et rimeligt pensionsniveau, og at de helt er i tråd med de økonomiske og sociale prioriteter i Europa 2020-strategien;

understreger, at der skal gennemføres de nødvendige reformer for at garantere pensionssystemernes bæredygtighed; mener, at det for at udvirke en vellykket forhøjelse af pensionsalderen er nødvendigt at ledsage pensionsreformer af en politik, som begrænser adgangen til førtidspensionsordninger og andre muligheder for tidlig pensionering, udvikler beskæftigelsesmulighederne for ældre arbejdstagere, garanterer adgangen til livslang læring, indfører skattebestemmelser, der tilskynder til at blive længere i beskæftigelse og understøtter aktiv og sund aldring; understreger det øgede pres, som den demografiske udvikling lægger på de nationale budgetter og pensionsordninger, nu hvor den første horde af de store årgange går på pension; henviser til forskellene i resultater og ambitionsniveau mellem medlemsstaterne for så vidt angår formuleringen og gennemførelsen af strukturreformer med henblik, på at øge beskæftigelse, gradvist at udfase førtidspensionsordninger og på medlemsstatsniveau og i samarbejde med arbejdsmarkedets parter at vurdere behovet for at fastsætte både den lovpligtige og den faktiske pensionsalder i overensstemmelse med stigningen i den forventede levealder; understreger, at de medlemsstater, som ikke gennemfører gradvise reformer nu, på et senere tidspunkt kan komme i den situation, at de er nødt til pludseligt at gennemføre dramatiske reformer, hvilket vil kunne få alvorlige samfundsmæssige konsekvenser;

Europæiske sociale stabilisatorer

bemærker, at socialsikringen og socialpolitikken og navnlig arbejdsløshedsunderstøttelse, minimumsindkomststøtte og progressiv beskatning, i begyndelsen bidrog til at mindske dybden af recessionen og stabilisere arbejdsmarkedet og forbruget; understreger imidlertid, at kapaciteten af disse vigtige økonomiske og sociale stabilisatorer i foruroligende grad er formindsket i de medlemsstater, hvor der er størst behov for sådanne stabilisatorer; bemærker, at husstandsindkomsterne og den indenlandske efterspørgsel dermed er mindre fredet;

understreger, at sociale politikker og sociale standarder i visse tilfælde er blevet anvendt som justeringsfaktorer som følge af kravene om finanspolitisk konsolidering; opfordrer Kommissionen til at vurdere konsekvenserne af disse processer for de nationale velfærdsstater og befolkningen; opfordrer medlemsstaterne til at gøre de sociale sikringsordninger mere hensigtsmæssige og effektive og til at sørge for, at de fortsat fungerer som stødpuder mod fattigdom og social udgrænsning;

opfordrer Kommissionen til at anerkende den betydning, som familieplejere spiller ikke blot for varetagelse af plejen, men også for økonomien og samfundet som helhed, idet der sjældent konsekvent og generelt tages hensyn til deres interesser i forbindelse med udformningen af politikker, som påvirker deres situation;

mener, at EU-midler kunne bidrage til at styrke familieplejeres evne til at yde bistand (f.eks. følelsesmæssig støtte, udveksling og oplysning) og til at fremføre deres anliggender, ligesom de kunne fremme udveksling af oplysninger, forskning og netværksarbejde; mener også, at man kunne undersøge hensigtsmæssigheden af med respekt for de nationale beføjelser og solidaritetsprincippet at gennemføre lovgivningstiltag, f.eks. et direktiv om ferie og orlov for familieplejere;

understreger det voksende behov for kvalificerede plejepersoner som følge af de demografiske forandringer og behovet for at sikre uddannelse af fremtidige plejepersoner for at undgå, at hele plejesystemet og socialsikringen bryder sammen; anser det også for vigtigt at yde mest mulig støtte til plejere (især ikke-professionelle plejere), hvis bidrag skal anerkendes;

understreger vigtigheden af hospice- og palliative tjenester inden for langtidspleje; påpeger, at mobile palliative teams på grund af deres multiprofessionelle sammensætning, fleksibilitet og samarbejde med andre fagområder, kan afhjælpe væsentlige mangler for både plejere og patienter i systemerne for langtidspleje;

Behovet for at styrke den demokratiske legitimitet og dialogen på arbejdsmarkedet

understreger, at trojkaen har bekræftet, at en engageret medvirken fra arbejdsmarkedets parters side og en stærk dialog mellem dem, bl.a. på nationalt plan, er en forudsætning for vellykkede reformer, og at der navnlig i forbindelse med reformer af ØMU'en er behov for en styrkelse af arbejdsmarkedets parters rolle i den nye økonomiske styringsproces, navnlig det europæiske semester; glæder sig over Kommissionens forslag om i højere grad at inddrage arbejdsmarkedets parter i processen for det europæiske semester forud for vedtagelsen af den årlige vækstundersøgelse inden for rammerne af bl.a. Udvalget for den Sociale Dialog;

opfordrer Det Europæiske Råd og medlemsstaterne til at sikre, at de nationale og regionale parlamenter, arbejdsmarkedets parter, offentlige myndigheder og civilsamfund inddrages nært i gennemførelsen og overvågningen af de politiske retningslinjer under Europa 2020-strategien og den økonomiske styringsproces for at sikre ejerskab; opfordrer Det Europæiske Råd og Kommissionen til mere effektivt at indarbejde overvågning og evaluering af Europa 2020-strategiens målsætninger for beskæftigelse og uddannelse samt sociale målsætninger i det europæiske semester 2014;

o

o o

(1) Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0447.

(2) Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0515.

(3) EUT C 308 E af 20.10.2011, s. 116.

(4) EUT C 332 E af 15.11.2013, s. 81.

(5) EUT C 131 E af 8.5.2013, s. 87.

(6) EUT C 153 E af 31.5.2013, s. 57.

(7) Vedtagne tekster, P7_TA(2012)0419.

(8) Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0266.

(9) Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0036.

(10) Vedtagne tekster, P7_TA(2013)0365.

BILAG TIL BESLUTNINGEN:

KONKRETE HENSTILLINGER, SOM SKAL VEDTAGES AF DET EUROPÆLISKE RÅD I DE POLITISKE RETNINGSLINJER

Henstilling 1: Sociale indikatorer

Europa-Parlamentet mener, at de årlige politiske retningslinjer, som skal vedtages af Det Europæiske Råd på grundlag af den årlige vækstundersøgelse, bør have følgende formål:

Glæder sig over, at udkast til fælles beskæftigelsesrapport, som er vedhæftet den årlige vækstundersøgelse, for første gang i år omfatter en resultattavle for beskæftigelses- og arbejdsmarkedspolitikken, som vil bidrage at styrke tilsynet med udviklingen i beskæftigelsen og på arbejdsmarkedet som led i den makroøkonomiske overvågning inden for rammerne af det europæiske semester; mener, at dette burde påvirke de politiske retningslinjer inden for rammerne af det europæiske semester og styrke den sociale dimension af Den Økonomiske og Monetære Union, hvilket ikke kun er ønskværdigt, men også nødvendigt for at håndtere krisen og forebygge alvorlige samfundsøkonomiske forskelle i euroområdet og dermed øge bæredygtigheden;

Giver udtryk for sin dybe bekymring over Europa-Parlamentets begrænsede rolle i forbindelse med det europæiske semester; beklager, at Kommissionen og Rådet kun har gjort beskedne fremskridt med hensyn til at styrke den demokratiske kontrol med retningslinjerne for den økonomiske politik; er af den opfattelse, at artikel 136 i den gældende traktat om Den Europæiske Unions funktionsmåde sætter Rådet i stand til på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter en afstemning, som kun euromedlemsstaterne deltager i, at vedtage bindende økonomiske retningslinjer for euromedlemsstaterne inden for rammerne af det europæiske semester; understreger, at en tilskyndelsesmekanisme ville styrke det obligatoriske element i samordningen af den økonomiske politik; opfordrer til indgåelse af en interinstitutionel aftale med henblik på at inddrage Parlamentet i udformningen og vedtagelsen af den årlige vækstundersøgelse og retningslinjerne for den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken;

Mener imidlertid, at disse indikatorer ikke er gjort bindende, ulig resultattavlen vedrørende proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at vurdere denne situation i lyset af de stigende sociale og beskæftigelsesmæssige ubalancer i EU;

Mener, at det er beklageligt, at de beskæftigelsesmæssige og sociale indikatorer, som Kommissionen har foreslået, er utilstrækkelige til i fuld udstrækning at dække den beskæftigelsesmæssige og sociale situation i medlemsstaterne; opfordrer til, at resultattavlen kommer til at omfatte yderligere indikatorer, navnlig børnefattigdomsniveauer, adgang til sundhedspleje, hjemløshed og et indeks over anstændigt arbejde for at gøre det muligt at foretage en ordentlig vurdering af den sociale situation i medlemsstaterne; mener, at indikatorerne bør evalueres jævnligt efter høring af Parlamentet; der henviser til, at der mangler ordninger til at sikre, at Det Europæiske Råd respekterer Europa-Parlamentets holdning forud for den årlige vedtagelse af de prioriteter, som Kommissionen har foreslået i den årlige vækstundersøgelse;

Henstilling 2: Eurogruppens ministre for beskæftigelse og sociale anliggender

Europa-Parlamentet mener, at de årlige politiske retningslinjer, som skal vedtages af Det Europæiske Råd på grundlag af den årlige vækstundersøgelse, bør have følgende formål:

Understreger, hvor vigtigt der er, at der afholdes møder mellem eurogruppens beskæftigelses- og socialministre forud for eurotopmøderne, når som helst det er nødvendigt; mener, at det er ligeså vigtigt med fælles møder med henblik på at opnå en fælles holdning i EPSCO-Rådet og ØKOFIN-Rådet for dermed at sikre, at der i større udstrækning tages hensyn til de sociale og beskæftigelsesmæssige aspekter under drøftelserne og beslutningstagningen blandt eurozonens myndigheder og for at give input til møderne mellem eurozonens stats- og regeringschefer;

Henstilling 3: Aftale om at øge investeringer og produktivitet i EU

Europa-Parlamentet mener, at de årlige politiske retningslinjer, som skal vedtages af Det Europæiske Råd på grundlag af den årlige vækstundersøgelse, bør have følgende formål:

Påpeger, at selv om strukturreformer kan bære frugt på mellemlang til lang sigt, kræver behovet for at stimulere EU's interne efterspørgsel, at Kommissionen og Rådet straks iværksætter en ambitiøs og koordineret investeringsplan for at skabe bæredygtig vækst og kvalitetsjob på kort sigt og øge potentialet på mellemlang sigt; bemærker, at de vigtigste mål allerede er defineret i Europa 2020-strategien og i vækst- og beskæftigelsespagten, som blev indgået i juni 2002, men at finansieringen skal optrappes; tilskynder derfor medlemsstaterne til at oprette en investeringspakke med henblik på at udvirke en væsentlig forbedring af den kortsigtede økonomiske situation og af situationen på arbejdsmarkedet i medlemsstaterne, således som der blev slået til lyd for i Parlamentets beslutning af 11. september 2013 om bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed: mulige udveje (2013/2045(INI));

Glæder sig over, at Kommission i den årlige vækstundersøgelse for 2014 opfordrer medlemsstaterne til at beskytte eller fremme langsigtede investeringer i uddannelse, forskning og innovation, energi og klimaforanstaltninger; mener imidlertid, at dette er utilstrækkeligt til, at medlemsstater med allerede begrænsede budgetter kan nå dette mål;

Opfordrer Kommissionen til at iværksætte en plan, som kan bistå disse medlemsstater med at foretage de nødvendige produktive investeringer, f.eks. inden for uddannelse og forskning og udvikling, i betragtning af disse sektorers muligheder for at skabe vækst og beskæftigelse;

Henstilling 4: Kvalitetsjob og anstændige lønninger med henblik på at øge produktiviteten

Europa-Parlamentet mener, at de årlige politiske retningslinjer, som skal vedtages af Det Europæiske Råd på grundlag af den årlige vækstundersøgelse, bør have følgende formål:

Enhedslønomkostninger, produktionsomkostninger og overskudsmargener

opfordrer til mere tilpasningsdygtige og dynamiske arbejdsmarkeder, som kan tilpasse sig forstyrrelser i den økonomiske situation, uden at det fører til masseafskedigelser; konstaterer, at der er sket en alvorlig udhuling af mange arbejdstageres købekraft i EU, et fald i husstandsindkomsterne og i den interne efterspørgsel, hvilket yderligere har bidraget til arbejdsløsheden og den sociale udgrænsning, navnlig i de lande, som er ramt hårdest af krisen; påpeger, at en nedskæring af omkostningerne til arbejdskraften, som direkte påvirker i lønningerne, ikke må være den eneste strategi til at forbedre konkurrenceevnen; henviser til, at det i meddelelsen om den årlige vækstundersøgelse understreges, at de centrale medlemsstater med den nødvendige manøvremargin kunne øge lønniveauet for derved at øge forbruget; opfordrer til en mere ambitiøs tilgang i henstillingerne for at fremme mere afbalanceret vækst og jobskabelse i eurozonen;

Lønninger og anstændig løn

Kommissionen bør foreslå foranstaltninger til at tackle ulighed og garantere anstændige lønninger. Medlemsstaterne opfordres til at bekæmpe fattigdom blandt personer i arbejde ved at føre en arbejdsmarkedspolitik, som har til formål at sikre eksistenssikrende lønninger til personer i arbejde, hvilket ikke kun er vigtigt for den sociale samhørighed og retfærdigheden i samfundet, men også for at fastholde en stærk økonomi.

Jobkvalitet

Kommissionen bør i højere grad lægge vægt på jobkvalitet i sine landespecifikke henstillinger for 2014, hvilket er vigtigt i en videnintensiv økonomi for at fremme en høj arbejdskraftproduktivitet og hurtig udvikling ved hjælp af en kvalificeret, fleksibel og engageret arbejdsstyrke med gode sundheds- og sikkerhedsstandarder, en følelse af sikkerhed og rimelige arbejdstider. I de politiske retningslinjer bør der navnlig fokuseres på arbejdstagernes adgang til en række vigtige arbejdsmarkedsmæssige rettigheder, som er forankret i traktaterne, og uden at det berører medlemsstaternes lovgivning.

Forekomsten og udbredelsen af usikre ansættelsesvilkår og falske selvstændige bør bekæmpes, og det bør sikres, at folk med midlertidige kontrakter eller deltidskontrakter, eller som er selvstændige, har en passende social beskyttelse og adgang til uddannelse.

Der bør sikres en effektiv håndhævelse af direktivet om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv.

Henstilling 5: Reformer til at forbedre kvaliteten af arbejdskraftens deltagelse

Europa-Parlamentet mener, at de årlige politiske retningslinjer, som skal vedtages af Det Europæiske Råd på grundlag af den årlige vækstundersøgelse, bør have følgende formål:

Nationale beskæftigelsesplaner — generelle og for unge

Kommissionen bør gøre det obligatorisk at fremlægge nationale beskæftigelsesplaner, både generelle og for unge, i de landespecifikke henstillinger for 2014.

Kommissionen bør medtage jobkvalitet, uddannelse og adgang til livslang læring, centrale arbejdstagerrettigheder og støtte til mobilitet på arbejdsmarkedet samt selvstændig virksomhed gennem øget tryghed for arbejdstagere i de landespecifikke henstillinger baseret på den årlige vækstundersøgelse for 2014.

Arbejdsmarkedsreformer og aktive arbejdsmarkedspolitikker

Arbejdsmarkedsreformer bør fokusere på at øge arbejdsstyrkens produktivitet og effektivitet og dermed forbedre EU's økonomiske konkurrenceevne og muliggøre bæredygtig vækst og jobskabelse og samtidig nøje respektere både ånd og bogstav i de europæiske sociale bestemmelser og principperne heri. Arbejdsmarkedsreformer bør gennemføres, så de fremmer jobkvaliteten.

Strukturreformer på arbejdsmarkedet bør medføre intern fleksibilitet med henblik på at fastholde beskæftigelsen i tider med økonomiske forstyrrelser, sikre jobkvalitet, sikkerhed i forbindelse med jobskifte, understøttelsesordninger baseret på strenge aktiveringskrav og forbundet med reintegrationspolitikker, som fastholder arbejdsincitamentet og samtidig sikrer en anstændig indkomst, ordninger til bekæmpelse af segmentering af arbejdsmarkedet, foregribelse af økonomisk omstrukturering og adgang til livslang læring.

Afhjælpning af mangel på efterspurgte kvalifikationer

Bedre overvågning af kvalifikationsbehovet i specifikke sektorer og/eller regioner og hurtig afhjælpning af disse kvalifikationsmismatch.

Kommissionen og medlemsstaterne bør samarbejde om udarbejdelsen af EU-oversigten over kvalifikationer for at tilvejebringe et fuldstændigt overblik over behovet for kvalifikationer i EU.

Fremme samarbejdet mellem den almene og faglige uddannelse og erhvervslivet med henblik på at forudsige de kommende faglige behov og tilpasse den almene og faglige uddannelse til behovene på arbejdsmarkedet, så arbejdskraften får de nødvendige færdigheder og så det bliver nemmere for den at skifte fra uddannelse til arbejde, idet praktisk-teoretiske uddannelsessystemer bør spille en central rolle.;

Fremme adgangen til livslang læring for alle aldersgrupper, ikke kun gennem formel læring, men også gennem udvikling af ikke-formel og uformel læring.

Etablering af et valideringssystem for ikke-formel og uformel læring inden 2015 i tilknytning til den europæiske referenceramme for kvalifikationer.

Ungdomsarbejdsløshed

Der opfordres til, at der indføres en europæisk pagt om ungdomsbeskæftigelse for at omsætte de for længst vedtagne og nye foranstaltninger i praksis, og at der indgås forpligtelser om nye ressourcer og foranstaltninger til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed, der reducerer antallet af unge, som hverken er i beskæftigelse eller under almen eller faglig uddannelse, såvel som fattigdommen blandt unge, idet der tages hensyn til det kvalitative aspekt ved et anstændigt arbejde med fuld respekt for grundlæggende arbejdstagerrettigheder.

Medlemsstaterne bør hurtigst muligt gennemføre ungdomsgarantiordninger, bruge de tilgængelige ressourcer på en effektiv måde og koncentrere aktiviteterne om dem, der befinder sig i den vanskeligste situation.

Kommissionen opfordres til at prioritere ungdomsgarantien og øge bevillingerne i forbindelse med den lovede midtvejsevaluering af den flerårige finansielle ramme.

Glæder sig over Kommissionens forslag til en kvalitetsramme for praktikophold, som bl.a. skal omfatte kriterier for læringsmål og ordentlig arbejde; opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter i Europa til at gennemføre den europæiske alliance for lærlingeuddannelser på et mere ambitiøst niveau;

Ældre arbejdsløse og langtidsledige

Medlemsstaterne bør skabe beskæftigelsesmuligheder for ældre arbejdstagere, garantere adgang til livslang læring, indføre skattepolitiske incitamenter til at blive længere på arbejdsmarkedet og støtte aktiv og sund aldring.

Langtidsarbejdsløse bør støttes gennem jobskabelse og integrerede metoder baseret på aktiv integration, herunder positive aktiveringstiltag såsom personlig vejledning og programmer for overgang fra overførselsindkomst til arbejde, passende støtteordninger og adgang til kvalitetsbetonet service for at støtte dem i deres tilbagevenden til arbejdsmarkedet og i at få adgang til kvalitetsjob.

Kvinder

Kommissionen bør i højere grad lægge vægt på at øge kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet betydeligt, hvilket er afgørende for at nå Europa 2020-hovedmålet for beskæftigelsen. Der bør træffes foranstaltninger såsom omsorg og børnepasning til overkommelige priser, passende barsels-, fædre- og forældreorlovsordninger og fleksibilitet med hensyn til arbejdstider og arbejdssted.

Medlemsstaterne bør respektere og fremme ligestilling mellem kønnene som en del af deres nationale politikker og deres nationale reformprogrammer.

Andre prioriterede grupper

Medlemsstaterne bør i deres nationale reformprogrammer indarbejde centrale foranstaltninger vedrørende beskæftigelse og social inklusion, som er vedtaget af den europæiske strategi for handicappede. Kommissionen opfordres til at indarbejde disse foranstaltninger i sine landespecifikke henstillinger i 2014.

Kommissionen bør indarbejde integration af mindretal i prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse for 2014, idet deres deltagelse på arbejdsmarkedet er afgørende for at nå det overordnede Europa 2020-mål for beskæftigelsen. Kommissionen og medlemsstaterne opfordres til at afhjælpe den lave arbejdsmarkedsdeltagelse blandt minoriteter (f.eks. romaer).

Henstilling 6: Fremme af frivillig arbejdskraftmobilitet

Europa-Parlamentet mener, at de årlige politiske retningslinjer, som skal vedtages af Det Europæiske Råd på grundlag af den årlige vækstundersøgelse, bør have følgende formål:

Mener, at der i lyset af antallet af arbejdstagere, navnlig unge, som forlader deres hjemland for at flytte til andre medlemsstater i deres søgning efter beskæftigelsesmuligheder, er et tvingende behov for at udvikle passende foranstaltninger; bemærker, at der, for at der kan sikres overførsel af pensionsrettigheder og fortsættelse af arbejdsløshedsunderstøttelse i mindst tre måneder, mens modtageren søger arbejde i en anden medlemsstat, for øjeblikket er ved at blive foretaget ændringer i EU-lovgivningen; henviser ti, at der er indgået en aftale mellem Rådet og Parlamentet om overførsel af supplerende pensionsrettigheder på tværs af grænserne;

Henstilling 7: Mod et mere retfærdigt skattesystem

Europa-Parlamentet mener, at de årlige politiske retningslinjer, som skal vedtages af Det Europæiske Råd på grundlag af den årlige vækstundersøgelse, bør have følgende formål:

Henviser til, at Den Internationale Valutafond (IMF) for nylig påpegede, at der er mulighed for at beskatte bedre og mere progressivt, hvilket ville bidrage til at mindske ulighederne i EU; der henviser til, at der er behov for at flytte skattebyrden fra arbejde til andre former for bæredygtig skat for at fremme vækst og jobskabelse og samtidig generere ekstraindtægter og for at styrke legitimiteten af konsolideringsarbejdet;

Henstilling 8: Fattigdom og social udgrænsning skal reduceres

Europa-Parlamentet mener, at de årlige politiske retningslinjer, som skal vedtages af Det Europæiske Råd på grundlag af den årlige vækstundersøgelse, bør have følgende formål:

Medlemsstaterne bør styrke deres sikkerhedsnet, sikre effektiviteten i deres velfærdssystemer og investere i forebyggende foranstaltninger.

Kommissionen opfordres indtrængende til at tage hensyn til konsekvenserne af de økonomiske tilpasningsprogrammer for fremskridtene hen imod Europa 2020-strategiens overordnede mål i medlemsstater med finansielle vanskeligheder og til at nå til enighed om ændringer med det formål at bringe tilpasningsprogrammerne i tråd med Europa 2020-målene.

Henstilling 9: Bæredygtige pensioner

Europa-Parlamentet mener, at de årlige politiske retningslinjer, som skal vedtages af Det Europæiske Råd på grundlag af den årlige vækstundersøgelse, bør have følgende formål:

Understreger, at der skal gennemføres de nødvendige reformer for at garantere pensionssystemernes bæredygtighed; mener, at det for at udvirke en vellykket forhøjelse af pensionsalderen er nødvendigt at ledsage pensionsreformer af en politik, som begrænser adgangen til førtidspensionsordninger og andre muligheder for tidlig pensionering, udvikler beskæftigelsesmulighederne for ældre arbejdstagere, garanterer adgangen til livslang læring, indfører skattebestemmelser, der tilskynder til at blive længere i beskæftigelse og understøtter aktiv og sund aldring;

Understreger det øgede pres, som den demografiske udvikling lægger på de nationale budgetter og pensionsordninger, nu hvor den første horde af de store årgange går på pension; henviser til forskellene i resultater og ambitionsniveau mellem medlemsstaterne for så vidt angår formuleringen og gennemførelsen af strukturreformer med henblik, på at øge beskæftigelse, gradvist at udfase førtidspensionsordninger og på medlemsstatsniveau og i samarbejde med arbejdsmarkedets parter at vurdere behovet for at fastsætte både den lovpligtige og den faktiske pensionsalder i overensstemmelse med stigningen i den forventede levealder; understreger, at de medlemsstater, som ikke gennemfører gradvise reformer nu, på et senere tidspunkt kan komme i den situation, at de er nødt til pludseligt at gennemføre dramatiske reformer, hvilket vil kunne få alvorlige samfundsmæssige konsekvenser;

Henstilling 10: Europæiske sociale stabilisatorer

Europa-Parlamentet mener, at de årlige politiske retningslinjer, som skal vedtages af Det Europæiske Råd på grundlag af den årlige vækstundersøgelse, bør have følgende formål:

Bemærker, at socialsikringen og socialpolitikken og navnlig arbejdsløshedsunderstøttelse, minimumsindkomststøtte og progressiv beskatning, i begyndelsen bidrog til at mindske dybden af recessionen og stabilisere arbejdsmarkedet og forbruget; understreger imidlertid, at kapaciteten af disse vigtige økonomiske og sociale stabilisatorer i foruroligende grad er formindsket i de medlemsstater, hvor der er størst behov for sådanne stabilisatorer; bemærker, at husstandsindkomsterne og den indenlandske efterspørgsel dermed er mindre fredet;

Understreger, at sociale politikker og sociale standarder i visse tilfælde er blevet anvendt som justeringsfaktorer som følge af kravene om finanspolitisk konsolidering; opfordrer Kommissionen til at vurdere konsekvenserne af disse processer for de nationale velfærdsstater og befolkningen; opfordrer medlemsstaterne til at gøre de sociale sikringsordninger mere hensigtsmæssige og effektive og til at sørge for, at de fortsat fungerer som stødpuder mod fattigdom og social udgrænsning;

Henstilling 11: Den demokratiske legitimitet og den sociale dialog skal styrkes

Europa-Parlamentet mener, at de årlige politiske retningslinjer, som skal vedtages af Det Europæiske Råd på grundlag af den årlige vækstundersøgelse, bør have følgende formål:

Understreger at alle arbejdsmarkedsreformer skal bygge på en øget samordning af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter;

Styrkelse af en engageret medvirken fra arbejdsmarkedets parters side og en stærk dialog mellem dem, bl.a. på nationalt plan, er en forudsætning for vellykkede reformer, og navnlig i forbindelse med reformer af ØMU'en er der behov for en styrkelse af arbejdsmarkedets parters rolle i den nye økonomiske styringsproces, navnlig det europæiske semester.

Kommissionens forslag om i højere grad at inddrage arbejdsmarkedets parter i processen for det europæiske semester forud for vedtagelsen af den årlige vækstundersøgelse inden for rammerne af bl.a. Udvalget for den Sociale Dialog bør gennemføres.

Det Europæiske Råd og medlemsstaterne bør sikre, at de nationale og regionale parlamenter, arbejdsmarkedsparter, offentlige myndigheder og civilsamfund inddrages tæt i gennemførelsen og overvågningen af de politiske retningslinjer under Europa 2020-strategien og den økonomiske styringsproces for at sikre ejerskab.

Det Europæiske Råd og Kommissionen bør mere effektivt integrere overvågning og evaluering af Europa 2020-strategiens målsætninger for beskæftigelse og uddannelse samt sociale målsætninger i det europæiske semester 2014.