KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 30.10.1996 
KOM(96)531 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
TEMPUS 
Årsberetning 
1.8.1994-31.12.1995 
Phare ) & Tacis 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
Side 
INDLEDNING 1 
Tempus-programmets oprindelse 1 
Tempus I, 1990—1994 1 
Rådets beslutning af 29. april 1993 om vedtagelse af Tempus II 3 
Hovedtræk ved Tempus 3 
Managementstruktur og metodik 5 
Ekstern evaluering 5 
TEMPUS AKTIVITETER 01.08.1994 — 31.12.1995 5 
Samlet budget 5 
Phare 6 
Budget 6 
Udvælgelsesprocedure 6 
Aktioner 8 
1. Fælleseuropæiske Projekter (JEP) 8 
2. Fælleseuropæiske Netværk(JEN) 8 
3. Stipendier til Supplernde Foranstaltninger (CME) 8 
4. Individuelle Mobilitetsstipendier (IMG) 10 
Monitorering 11 
Udnyttelse af resultaterne 12 
Øget ansvar til de nationale Tempus-kontorer (NTO'er) 13 
Monografier for Phare-partnerlandene 13 
Tacis 14 
Budget 14 
Strategi, præ-JEP og JEP 14 
Prioriteter 15 
Udvælgelsesprocedure 16 
Monitorering 16 
Ændring af strategien i 1996 17 
Tempus netværket mellem informationspunkter 17 
& 
LISTE OVER PUBLIKATIONER 18 
BILAG 1 - TEMPUS-ORDNINGEN: GENERELLE STATISTIKKER 21 
BILAG 2 - FAKTABLADE: PHARE-LANDENE 27 
BILAG 3 - FAKTABLADE: TACIS-LANDENE 39 
» 
INDLEDNING 
Tempus-programmets oprindelse 
Begivenhederne i 1989 og 1990 i Central- og Østeuropa havde en dramatisk effekt på Det 
Europæiske Fællesskab. Medlemsstaterne stod enkeltvis og kollektivt over for hidtil ukendte 
politiske og økonomiske udfordringer i forhold til den etablerede verdensorden og procedurer i 
internationale forhold. Samtidig var der ikke tvivl om nødvendigheden af at fremkomme med et 
passende hurtigt og effektivt svar på disse udfordringer, ikke kun i form af nødhjælp, men også 
ved at tilvejebringe konkrete udveje for de berørte lande, hvorved de kunne', udvikle nye 
perspektiver og nye mål, der er knyttet til en meningsfyldt opfattelse af Europa. 
Med målsætningen om et integreret globalt svar søgte Fællesskabet hurtigt at tilvejebringe en 
vidtspændende ramme bestående af praktisk bistand og fagkundskab for at hjælpende berørte 
lande med at omstrukturere deres økonomier og politiske/syôtemër, så de kunne'få størst mulig 
udbytte af den nye situation. Ministerrådet godkendte et^/generelt bistandsprogram i 
december 1989. PhariH^WM^,ranràéihé for Fællesskabets-bistand med henblik på at støtte 
den økonomiske og^^^fmorrripfdèes i landene i Central- og Æåteuropa. 
Videregående uddanaHteog undervisning var allerede afpartherlandene blevet udpeget som et 
af prioritetsomrâae^ÇBfof samarbejde. Allerede på et meget tidligt tidspunkt blev et antal 
specialiserede programmer for bistand på uddannelsesområdet'lagt ind i Phare. I januar 1990 
fremlagde Kommissionen sine planer for Rådet". Og Europa-Parlamentet om at skabe et nyt 
program, der var specielt konstrueret til åt imødekomme behovene inden for videregående 
uddannelse i de lande, som var berettigede til støtte gennem Phare. Dette var startsignalet til 
Tempus. 
Tempus I, 1990—1994 
Tempus blev vedtaget af Rådet den 7. maj 1990 med henblik på en indledende pilotfase på tre 
år begyndende d. 1. juli 1990. En senere beslutning truffet af Rådet udvidede pilotfasen med et 
år frem til udgangen af juni 1994. Oprindeligt deltog 3 lande i ordningen, nemlig Polen, 
Tjekkoslovakiet og Ungarn. Dette antal steg, som det fremgår af figur 1, med årene. 
Som det stadig er tilfældet, var to faktorer afgørende for det samlede budget, der stod til 
rådighed for Tempus-aktiviteterne: 
• de nationale Phare (og senere også Tacis) budgetter, der fastlægges af Kommissionen hvert 
år; 
• den andel af Phare (eller Tacis) midlerne, som det enkelte lands myndigheder afsætter til 
Tempus-aktiviteter. 
På det tidspunkt betød Phare "Pologne, Hongrie: Assistance à la Restructuration Economique". Det nuværende 
fulde navn er "Phare-Fællesskabsprograni for assistance til økonomisk omstrukturering i landene i Central- og 
Østeuropa". 
1990 1991 1992 
Albanien 
Bulgarien 
Estland 
Letland 
Lithauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Tjekkiet 
Ungarn 
DDR 
Jugoslavien 
Figure 1: Phare-landenes deltagelse i Tempus I 
(Indtil 1993 blev den finansielle støtte til Tjekkiet og Slovakiet ydet til Tjekkoslovakiet) 
Fra starten var hoveddrivkraften i det inter-universitære samarbejde under Tempus-programmet 
de Fælleseuropæiske Projeketer (JEP). Tempus støtter netværk af universiteter fra både øst og 
vest, som omstrukturerer og udvikler læseplaner og undervisningsmateriale, ajourfører 
undervisningsfaciliteter og/eller forbedrer universitetsforvaltningen i en institution i et 
partnerland. JEP'er, der godkendes, modtager støtte i maksimum 3 år og har deltagelse af 
mindst et universitet fra et partnerland og partnerorganisationer, hvoraf mindst en skal være et 
universitet, i mindst to EU-medlemsstater. 
Tempus arbejder inden for prioriterede områder, der hvert år fastlægges i samarbejde med 
partnerlandene, og som ligger på linje med behovene i den aktuelle fase af den generelle socio­
økonomiske udvikling i de pågældende lande. Strategisk set har Tempus indført en "bottom-up" 
fremgangsmåde. Støtte koncentreret omkring nyskabelse i bunden af universitetspyramiden. 
Baggrunden for denne fremgangsmåde er, at reformer accepteres lettere, når de ikke 
gennemtvinges gennem de hierarkiske strukturer. Udarbejdelse og gennemførelse af projekter på 
institut- eller fakultetsplan vil ligeledes øge følelsen af, at de "ejer" projekterne. Endelig er der 
større chance for at synkronisere programmet generelt med de rent praktiske reformbehov. 
Programmet behandler grundlæggende reformspørgsmål gennem udvikling af læseplaner 
kombineret med organiseret mobilitet for p nåle og studerende og anskaffelse af nødvendigt 
udstyr. 
Aktiviteter med henblik på etablering af netværker blev ligeledes støttet: Individuelle 
Mobilitetsstipendier (IMG'er) til personale samt stipendier under Supplerende Foranstaltninger 
(CME'er) til udvidelse af aktiviteterne i europæiske sammenslutninger inden for videregående 
uddannelse til partnerlandene. 
De nationale myndigheder i Phare-landene etablerede et nationalt Tempuskontor i hvert land, 
som deltager i gennemførelsen af landets bidrag til implementeringen af ordningen. 
Statistiske oplysninger om Tempus I findes i de relevante tabeller i bilagene. 
Rådets beslutning af 29. april 1993 om vedtagelse af Tempus II 
På baggrund af en indledende meningsudveksling blandt undervisningsministrene inden for Det 
Eruopæiske Fællesskab i november 1992 og Europa-Parlamentets positive udtalelse i marts 
1993 vedtog Rådet d. 29. april 1993^ at forlænge programmet med en anden fase (Tempus II). 
Denne beslutning betød en videreførelse af støtten til de eksisterende partnerlande og en 
udvidelse af denne støtte til de nye republikker i det tidligere Sovjetunionen. Støtte til projekter 
i disse lande med undtagelse af de baltiske lande kommer fra EU's Tacis-program. Hvor det er 
nødvendigt, vil der i denne beretning blive skelnet mellem "Tempus Phare" og "Tempus Tacis". 
Hovedtræk ved Tempus II 
Med vedtagelsen af den anden fase af ordningen kunne Tempus-aktiviteter i Hviderusland, Den 
Russiske Føderation, Ukraine, Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova og Usbekistan begynde. 
Tempus uddgør i disse lande en del af Tacis-programmet, der er EU's initiativ til fremme af 
udviklingen af harmoniske og værdifulde økonomiske og politiske forbindelser mellem Den 
Europæiske Union og disse partnerlande. De første tre af disse lande havde allerede indført 
programmet det foregående år (1993), hvor en indledende indkaldelse af forslag til præ-JEP'er 
blev offentliggjort. Disse forberedende etårige præ-JEP'er skulle sikre en problemfri indførelse 
af programmet og fuldstændige JEP'er, og de var hovedsagligt koncentreret omkring 
forberedende mobilitet for personale med henblik på planlægnings- og 
informationsindsamlingsophold samt ajourføring, omskoling og lærerophold. Figur 2 viser, 
hvornår de forskellige Tacis-lande blev inddraget i Tempus-ordningen. 
Forberedendeff 
ase 
Armenien Signaturforklaring 
Aserbajdsjan 
Den Russiske Fød. 
Georgien Påbegyndelse af 
Hviderusland flHHHi^^^^l præ-JEP'er 
Kasakhstan ^^^^£ |B Påbegyndelse af 
Kirgisistan ^^^H JEP'er 
Moldova 
Mongoliet 
Ukraine 
Usbekistan 
Figure 2: "Tacis-landenes" deltagelse i Tempus 
Den vigtigste forskel mellem Tempus I og Tempus II har måske for Phare-landene været 
indførelsen af nationale prioriteter. Disse lister over nationale præferencer, der fastlægges i 
fællesskab af de nationale myndigheder og Europa-Kommissionen, anvendes som et redskab i 
forbindelse med udvælgelsen af nye forslag til JEP'er. De er specifikke for hvert land. 
Baggrunden for indførelsen af disse præferencer var at koordinere indsatsen under Tempus med 
de respektive regeringers indsats og Phare-programmet generelt. 
Støtte fordelt over flere år er blevet indført med henblik på finansiering af JEP'erne. Dette 
betyder, at projekter nu finansieres i hele deres varighed ud af det samlede beløb, som et land 
EFT L 112/34, 6. kaj 1993 
3 — 
har afsat til Tempus-aktiviteter. Dette sker for at sikre kontinuiteten i gennemførelsen af treårige 
projekter. Det giver endvidere kontrahenterne større muligheder for fleksibilitet i forbindelse 
med forvaltningen af deres JEP, idet det er muligt at overføre en vis del af de midler, der er afsat 
til et bestemt år, til det efterfølgende år, hvor det er hensigtsmæssigt. 
Mens man afventer inddragelsen af nogle af Pharelandene i EU's mobilitetsprogrammer, har 
mobilitet fået større betydning i JEP'erne i de seneste 6 år, som det fremgår af figur 3 nedenfor. 
D1991 
D1993 
• 1995 
Figur 3: Gennemsnitlig mobilitet blandt studerende per JEP og per land for Phare­
landene i 1991, 1993 og 1995. Den vertikale akse angiver antallet af studerende 
En af de mest indlysende forskelle mellem Tempus Phare og Tempus Tacis er opdelingen af 
emneområder. Tempus tager sigte på strukturelt samarbejde, mens støtten inden for Tempus 
Phare er spredt over en række emneområder. I de nye uafhængige stater fokuserer ordningen 
mere på støtte på områder, der er blevet glemt i de seneste tiår. Dette fremgår tydeligt af 
nedenstående tabel (Figur 4). 
Hum = 
Lang = 
Soc Se = 
M&B = 
ASc&T = Humaniora 
Sprog 
Samfundsvidenskab 
Virksomhedsledelse og 
erhvervsstudier 
Anvendte videnskaber og 
teknologi 
Hum Lang Soc Se M&B Se & T 
Figur 4: JEP emnefordeiingen inden for Tempus Phare og Tempus Tacis i 1995. Den 
vertikale akse angiver procentdelen af alle JEP'er inden for henholdsvis Phare og 
Tacis. Det skal understreges, at kategorien virksomhedsledelse og erhvervsstudier 
under Tacis udelukkende består af projekter på området universitetsforvaltning. 
Denne underopdeling af katgorien anvendte videnskaber og teknologi inden for 
Tempus Phare har ændret sig betydeligt gennem årene. Yderligere oplysninger 
herom findes i bilaget til denne beretning 
4 — 
Managementstruktur og metodik 
Ansvaret for gennemførelsen af ordningen påhviler Kommissionen. Kommissionen bistås af et 
forvaltningsudvalg bestående af lo repræsentanter udpeget af hver medlemsstat og med en 
repræsentant for Kommissionen som formand. Forvaltningsudvalget kaldes også Tempus­
udvalget. 
I January 1995 blev den tekniske bistand til gennemførelsen af programmet overført fra ECTO i 
Bruxelles til Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut (EFT) i Torino. I Phare-landene 
bistås Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts Tempusafdeling af nationale Tempus­
kontorer. Disse kontorer udfører en del af udvælgelsen, tilsynet og vurderingen, og de er Det 
Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts væsentligste forbindelse til de nationale myndigheder 
i landene i Central- og Østeuropa. 
Ekstern evaluering 
Som bestemt i Rådets beslutning om Tempus II har Kommissionen iværksat en ekstern 
evaluering af Tempus-ordningen. 
TEMPUS AKTIVITETER 01.08.1994 — 31.12.1995 
Samlet budget 
De central- og østeuropæiske landes regeringer afsatte i 1995 102,1 mio. ecu til Tempus Phare 
aktiviteter. For de lande, der deltager i Tempus Tacis, var dette tal på 23 mio. ecu. Det fremgår 
af nedenstående tabel (figur 5), hvordan disse beløb har udviklet sig i forhold til tidligere år. 
140 T 
120 • 
100 -
80 • 
60 - -
40 
20 -t 
o 129.2-
98 
-70.5 
23.2 95.9 102,1 
.45 22 fe3 I D Phare 
I Tacis 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
Figur 5: Beløb afsat til Tempus mellem 1990 og 1995 i mio. ecu 
5—-
Phare a 
Budget 
I 1995 var der ialt afsat 102,1 mio. ecu til Tempus-aktiviteter i Phare-landene. Figur 6 viser de 
nationale bidrag til Tempus-aktiviteter per land i 1995 og gennemsnitet per år. 
SLO 
ALB 
Figur 6: Tempus-midler i mio. ecu per land i 1995 sammenlignet med gennemsnittet per år 
siden starten på deltagelsen i ordningc Phare). Gennemsnittene for Slovenien samt 
Slovakiet og Tjekkiet er gennemsnittet sid^ idenes selvstændighed. 
Udvælgelsesprocedure 
De nationale prioriteter for implementeringen af Tempus er resultatet af en høringsproces 
mellem Kommissionen og myndighederne i hvert enkelt partnerland. Prioriteterne er 
offentliggjort i Guide for Applicants. Ved at anvende prioriteterne som udvælgelsesparametre har 
Tempus til stadighed kunnet gøre projekterne mere relevante for de specifikke reformprocesser i 
hvert partnerland og fastlægge en udvælgelsesprocedure, der er vejledende for ansøgerne. 
— 6 — 
Flowchart 1 : De enkelte faser af udvælgelsesprocessen i forbindelse med Tempus-projekter 
Det Europæiske 
ErhvervMiddannelseB- institut (EFT) 
modtager og anerkender 
ansøgninger 
EFT og de nationale Tempus-
kontorer foretager kvalitets-
ansøgninger inddeling af 
ansøgningerne EFT og de nationale Tempus­
kontorer (NTO) identificerer 
ansøgninger inden for 
prioriterede områder Partnerlandene» akademiske 
eksperter vurderer relevansen 
og kvaliteten af indsendte 
ansøgninger inden for 
prioriterede områder 
Forhandlinger mellem 
Kommissionen og NTO'erne 
Udtalelser fra EU's og partner­
landenes akademiske eksperter 
Kommissionen og de nationale 
myndigheder godkender forslagene 
til projekter endeligt I 
Finansiel støtte sertdes til 
kontrahenterne 
— 7 — 
Aktioner 
1. Fælleseuropæiske Projekter (JEP) 
JEP'er udvælges til støtte gennem en kooperativ beslutningsprocedure, i løbet af hvilken EFT og 
de nationale Tempus-kontorer vurderer kvaliteten af projekterne. Når projekterne ankommer til 
EFT gennemgår de en formel kontrol, herunder en prioritetsvurdering. Den anden fase, 
kvalitetsvurderingen og den tekniske kontrol gennemføres i fællesskab af EFT og de nationale 
Tempus-kontorer parallelt med den akademiske vurdering, som foretages af partnerlandenes 
akademiske eksperter. Næste fase er et møde mellem de akademiske eksperter fra 
partnerlandene og EU's medlemsstater, som rådgiver Kommissionen, der træffer den endelige 
beslutning. Der henvises til Flowchart 1 på foregående side. 
I 1995 var der i modsætning til 1994 ikke nogen indkaldelser af JEP+ forslag (i hvilke 
målsætningen og i nogle tilfælde partnerlandenes institutioner er fastlagt på forhånd). 
Resulter af 1995 JEP udvælgelsesrunden 
I første halvdel af 1995 fandt udvælgelsen af Fælleseuropæiske projekter, der skal starte i 
september 1995, sted. Resultaterne af denne udvælgelsesrunde findes nedenfor. 
Statististiske data om de enkelte landes deltagelse, fordelingen på emner og nærmere detaljer 
om de enkelte lande findes i bilagene til derr eretning. 
2. Fælleseuropæiske Netværk (JEN) 
Aktionen Fælleseuropæiske Netværk blev lanceret i 1993. De første stipendier blev tildelt i 
begyndelsen af 1994. Aktionen skulle gøre det muligt for de mest succesrige færdiggjorte 
Fælleseuropæiske Projekter at opretholde deres netværk i en periode på op til to år, idet vægten 
skulle lægges på udbredelse af resultaterne. I alt 46 JEN'er ud af de 124, der havde ansøgt om 
støtte, modtog støtte i det akademiske år 1995/96. Yderligere 83 JEN var allerede startet i 1994 
og gik ind i deres andet år. 
3. Stipendier til Supplernde Foranstaltninger (CME) 
Som nævnt i beretningen fra sidste år, blev der i 1994 truffet beslutning om at udvikle forslag til 
omstrukturerng af aktionen Supplerende Foranstaltninger. Den nye aktion blev lanceret i 
1995/96 og fokuserer på støtte til institutionel omstrukturering og udvikling af strategier. 
— 8 — 
Ordningen blev ændret med det formål at forbedre dens struktur, således at den henvender sig 
til ansøgerne på en mere systematisk måde. Man håbede, at dette ville resultere i mere 
målrettede forslag, og aktionen ville dermed bedre opfylde de aktuelle behov. Ordningen, der 
skal supplere Tempus JEP aktionen, består nu af tre strenge: 
• Streng 1, fokuserer på institutionel omstrukturering og udvikling af universitetsledelsen 
Denne kategori er opdelt i: 
0 la. Forberedende undersøgelser. 
0 Ib. Gennemførelse af tidligere resultater. 
Et af dette års projekter har f.eks. til formål at etablere industrielle forbindelser og 
teknologioverførselsaktioner i tre regioner i Tjekkiet med efterfølgende udbredelse til andre 
regioner i Tjekkiet. Metoden går ud på at overføre erfaringer fra universiteter i EU og 
videnskabsparker i lignende industrielle omgivelser med det formål at styrke den 
økonomiske udvikling og øge de studerendes muligheder gennem samarbejde mellem 
industrien og universiteterne. 
• Streng 2 fokuserer på formidling af Tempus-resultater eller andre projektresultater. 
Et projekt har f.eks. til formål at formidle færdigheder inden for projektstyring udviklet 
gennem forsekellige Tempus (og andre donor) projekter, der er blevet styret af en gruppe af 
universiteter. Resultatet er en manual om god praksis, som fokuserer på: 
D finansiel styring af projekter og administrative procedurer; 
° analyse af profiler i forbindelse med projektstyring; projektet omfatter også formidling af 
resultaterne gennem udsendelse af eksemplarer af manualen til universiteter og 
afholdelse af en workshop om emnet. 
• Streng 3 fokuserer på udvikling af en politik på nationalt plan. 
Et projekt er f.eks. baseret på den nationale udviklingsplan, der for nylig er blevet vedtaget 
af det ungarske parlament, der fastlægger de politiske og udviklingsmæssige rammer for 
videregående uddannelse. Formålet med et CME projekt, der er gennemført i samarbejde 
med undervisningsministeriet, er at videreudvikle: 
° en modulopdelt læseplan og et meritsystem; 
° nye undervisningsmetoder, herunder åben uddannelse og fjernundervisning; 
° indførelse af et per capita finansieringssystem og et system for betaling af 
undervisningsgebyrer. 
Resultatet af CME projektet, der er baseret på ungarsk og vestlig ekspertise og erfaring, er 
dobbelt: a) en række henstillinger vedrørende ovenstående tre områder, som skal anvendes 
af myndighederne i forbindelse med forberedelse af yderligere lovgivning, og b) 
retningslinjer for institutionsledere, der anvender den nye lovgivning. 
_9 — 
Resultater af 1995 CME udvælgelsesrunderne 
I de to udvælgelsesrunder i 1994/95 blev der tildelt 100 stipendier. Udvælgelsesprocedurerne 
svarer til dem, der blev anvendt i forbindelse med JEP. Resultaterne var: 
Første udvælgelsesrunde (april 1995) 
Antal ansøgninger, der modtog støtte 
Samlet budget 
Anden udvælgelsesrunde (december 1995) 
'æasaMBHHS^pji -— - -
Det samlede tildelte budget - på 3 953 109 ecu - er væsentlig højere end de foregående år. Denne 
stigning skyldes sandsynligvis øget bevidsthed omkring eksistensen af og mulighederne i CME 
ordningen, efter et beskedent oplysningsinitiativ, der blev gennemført i første kvartal af 1995. 
Det ringe antal ansøgninger i anden CME udvælgelsesrunde kan skyldes, at vejledningen for 
ansøgere blev udsendt meget tæt på ansøgningsfristen. 
4. Individuelle Mobilitetsstipendier (IMG) 
Individuelle Mobilitetsstipendier yder støtte til besøg fra partnerlandene til EU og omvendt. 
Ansøgerne skal være direktet involveret i videregående uddannelse, og der skal være tale om 
personale ved videregående uddannelsesinstitutioner, ældre embedsmænd fra ministerier og 
uddannelsesplanlæggere. 
Da den tekniske bistand til Tempus er blevet overført til ETF i Torino blev vest-øst mobilitet 
suspenderet i et år på grund af overførsl'.-n ' Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut i 
Torino. Ansøgninger om rejser fra partnt dene til EU blev evalueret af de respektive 
nationale Tempus-kontorer. 
Der blev foretaget en række ændringer af betingelserne for tildeling af støtte. Aktivitetstyperne 
blev omorganiseret i tre grupper hver med en ny tidsfrist: 
• Kursus- og materialeudvikling 1 uge til 3 måneder 
• Personaleudvikling 1 uge til 3 måneder 
• Aktiviteter til støtte for udvikling af videregående uddannelse 1 uge til 1 måned 
For første gang er de nationale betingelser og præferencer i år blevet medtaget i Vejledning for 
ansøgere i forbindelse med IMG. Udvælgelsen er til dels foretaget på grundlag af disse 
begrænsninger. Det er en af de foranstaltninger, der er blevet truffet for at øge de enkelte 
IMG'ers effekt. Kravet om, at ansøgerne skal have deres ansøgningsformularer underskrevet af 
en af deres overordnede er i overensstemmelse med den generelle indsats for at undgå Tempus­
udgifter til isolerede aktiviter. 
10 
Resultater af 1995 IMG udvælgelsesrunderne 
Der var to udvælgelsesrunder for IMG'er i henholdsvis februar og juni. Resultaterne af de to 
udvælgelsesrunder var: 
Første udvælgelsesrunde (januar 1995) 
Antal ansøgninger, der modtog støtte 
Samlet budget "* Ti*i"rr ^ 686 
W * 
ECU 1906530 
^W*^-* ^l. r^*ai««iw *gr^ «*w»* 
^>ECU2W^^ M 
Anden udvælgelsesrunde (juni 1995) 
nraMgrc vwm^m^ "''T^i?" »IIMJT^W*'' / " 
Antal ansøgninger, der modtog støtte 
«i%«-«AAAA«nft« '.. «ih&iSffiM ii r »* JijTl »tro IR »„ !l s" 
^-^*.-*Å*i. ~ «* J* 
Samlet budeet oamiet nuaget 585 
ECU 1 569 050 
*A..^ N ECU 2 682 V 
Morwforering" 
Programmet for de interne monitoreringsprocedurer ior samtlige Tempus-aktioner blev 
gennemgribende ændret og udviklet i 1995. 
Hovedformålene og de tilknyttede aktioner i forbindelse med monitoreringsprogrammet kan 
opsummeres som følger: 
1. At styre projekternes udvikling hemimod opfyldelse af deres oprindeligt 
godkendte målsætning. 
JEP ansøgningsformularer og kontrakter blev ændret med henblik på at fokusere på målene 
for Tempus-projekterne og på aktiviteter, der er direkte knyttet til gennemførelsen af disse 
målsætninger. Udvikling henimod den oprindeligt godkendte målsætning er blevet en 
stadig vigtigere betingelse for videreførelse af støtten til projektet. 
2. At udvikle projektkontrahenternes og -koordinatorernes færdigheder i 
forbindelse med en effektiv styring af deres projekt i overensstemmelse med 
Tempus-kontraktbetingelserne 
Omfattende uddannelse af personalet ved de nationale Tempus-kontorer i 
kontraktbestemmelserne blev gennemført for at overføre den nødvendige viden om tildeling 
af støtte til projektkonsortier i partnerlandet. 
En håndbog om, hvordan et Fælleseuropæisk Projekt skal styres, blev offentliggjort og 
udsendt til projektkoordinatorer og -kontrahenter som et praktisk redskab i forbindelse med 
planlægning og gennemførelse af projektaktiviteter. 
Møder om Tempus-procedurer og målorienteret projektstyring for JEP-koordinatorer og -
kontrahenter blev tilrettelagt i de fleste lande, idet der blev lagt særlig vægt på de 
partnerlande, der kan fungere som projektkontrahenter. Disse møder viste sig at være 
glimrende redskaber i forbindelse med indretning af aktiviteter, der ellers var isoleret, og 
udbredelse af god praksis. 
11 — 
3. At sikre en korrekt gennemførelse af projektaktiviteterne, der er i 
overensstemmelse med opfyldelsen af projektmålsætningen 
Der blev lanceret aktioner med henblik på en nøje monitorering af løbende projekter og 
deres udvikling henimod den oprindelige målsætning. Der blev navnlig udviklet en 
kombineret teoretisk og praktisk monitorering i nært samarbejde med de nationale Tempus­
kontorer. 
Et intensivt program for monitoreringsbesøg gennemført af EU's Tempus-kontor og/eller 
repræsentanterne for de nationale Tempus-kontorer blev iværksat i slutningen af 1994 og 
videreført i 1995. Programmet omfattede ialt 130 besøg i alle Phare-landene. 
Hovedformålet med monitoreringsbesøgene var at vurdere, hvor langt man var kommet med 
aktiviteterne under de projekter, der så ud til at have problemer, og at rådgive om, hvordan 
aktiviteterne igen kunne rettes mod den planlagte målsætning. 
Ovenstående monitoreringsprogram har i væsentlig grad bidraget til at optimere virkningerne af 
Tempus-ordningen i partnerlandene og til at øge de nationale Tempus-kontorers kapacitet til at 
støtte genenmførelsen af Tempus (Phare) på decentralt plan. 
Udnyttelse af resultaterne 
I sommeren 1995 lancerede EFT Tempus Output Promotions (TOP) projektet. Formålet hermed 
var at optimere (mer-) værdien af Tempus-ordningen gennem analyse og udbredelse af dens 
resultater. 
Målsætningerne, der blev fastlagt i efteråret 1995 og dernæst ratificeret af Kommissionen, 
NTO'erne og EU-medlemsstaternes nationale kontaktpunkter (NCP), er forskellige for projektets 
to faser. 
Første fase (10/95—1/97) vil tage sigte på at øge ordningens synlighed og på yderligere 
undersøgelser af, hvordan man kan udbrede Tempus-ordningens merværdi, særlig i relation til 
andre europæiske programmer. 
Anden fase (10/96—12/99) vil blive rettet mod yderligere udvikling og opretholdelse af 
mekanismerne til udbredelse af resultaterne og Tempus-ordningen og dens merværdi på 
grundlag af de erfaringer, der er indhøstet p? "okalt plan fra JEN-aktionen. 
Disse målsætninger vil blive forfulgt gt ~n udviklingen af dataindsamlingsmekanismer, 
undersøgelser inden for tematiske områder, . omfattende program for offentliggørelse samt 
deltagelse i og tilrettelæggelse af arrangementer. 
Fem projekter bliver lanceret i 1996, hverunder Site Visit Programme. 
Site Visit Programme 
Site Visit Programme, der er tilrettelagt inden for rammerne af TOP-projektet, har til formål at 
analysere Tempus-ordningens indvirkninger på udviklingen af universitetsledelsespraksis i 
Central- og Østeuropa. Der vil blive tilrettelagt i alt 9 besøg ved 18 institutioner i alle 11 Phare-
lande med henblik på indsamling af information. Siden starten af Tempus-ordningen har disse 
institutioner huset 380 JEP'er og et stort antal CME'er. Hovedformålet med besøget ved de 
enkelte institutioner er at forstå, hvordan Tempus-projekterne har indvirket på ledelsen af 
institutionen. 
— 12 
Aktionen vil resultere i en detaljeret rapport om Tempus-ordningens indvirkning på ledelsen af 
universiteterne kombineret med henstillinger om den fremtidige udvikling af ordningen. 
Øget ansvar til de nationale Tempus-kontorer (NTO'er) 
Et væsentligt træk ved Tempus er overførslen af ansvar til de videregående 
uddannelsesinstitutioner i partnerlandene. Dette illustreres f.eks. fint af det faktum, at de fleste 
landes universiteter nu er i stand til at fungere som kontrahenter i forbindelse med JEP'er. 
Denne procedure er også i de seneste år blevet anvendt på de arbejdsmæssige forbindelser 
mellem Tempusafdelingen under ETF og de nationale Tempus-kontorer, og den afspejler det 
faktum, at Tempus er et program inden for rammerne af Phare. 
I 1995 blev forbindelser mellem ETF i Torino og NTO'erne ændret yderligere. Resultatet al 
disse ændringer har været en stigning i NTO'ernes aktiviteter. 
I de år, der er omfattet af denne beretning, er følgende aktiviteter enten helt eller i vidt omfang 
blevet overført til NTO'erne. 
Med hensyn til JEP'erne: 
• Dele af den tekniske vurdering af JEP'erne, vurdering af ansøgningerne på grundlag af de 
nationale prioriteter. 
• Overvågning af den lokale vurdering af ansøgningernes akademiske kvalitet. 
• Nogle af monitoreringsbesøgene. 
• (Indhold) Evaluering af de endelige rapporter (f.eks. af JEP'er, som blev påbegyndt i 
1992). 
Med hensyn til JEN'er og C ME'er 
• Vurdering af ansøgningerne. 
Med hensyn til IMG'er 
• Udvælgelse af øst-vest IMG'er. 
• Det polske NTO har ansvaret for hele øst-vest IMG-aktionen, udstedelse af kontrakter, og 
gennemførelse af tilsyn. 
En væsentlig del af arbejdet i forbindelse med Tempus Output Promotion Project, særlig 
indsamling af ekstra data, blev ligeledes uddelegeret til nogle af NTO'erne. 
Der er planer om at overdrage et større ansvar til NTO'erne i fremtiden. Planerne herfor blev 
udarbejdet i 1995 og vil blive drøftet i 1996. 
Monografier for Phare-partnerlandene 
I løbet af 1994 påbegyndte man en række undersøgelser af virkningerne af Tempus i syv (de 
oprindelige lande) af de 11 lande, der siden september 1991 har kunnet deltage i Tempus 
(Phare): Bulgarien, Tjekkiet, Ungarn, Rumænien, Polen, Slovakiet og Slovenien. Den første af 
disse undersøgelser omfatter virkningerne af Tempus i Slovakiet og blev offentliggjort i 1995. De 
engelske udgaver af de andre seks undersøgelser forventes at foreligge i foråret 1996. 
Oversættelser vil følge på et senere tidspunkt. 
13 — 
Tacis 
Budget 
I 1995 var der afsat ialt 23 mio. ecu til Tempus-aktiviteter i Tacis-landene. Figur 7 viser de 
beløb, der var afsat i det akademiske år 1995 til Tempus-aktiviteter per land. Nogle af tallene er 
højre end de faktiske nationale tildelinger fra Tacis-budgettet. I disse tilfælde blev der skaffet 
supplerende støtte over landets eget budget. Yderligere oplysninger om tildelingerne og den 
supplerende støtte findes i de relevante bilag til dette dokument. Beløbene er sammenlignet med 
de samlede udgifter til Tempus i Tacis-landene. 
28,9 
B1993-1995 
D1995 
0.0 2.0 4.0 6.0 8.0 10.0 12.0 14.0 16- 28,0 30,0 
Figur 7: Tempus-midler i mio ecu per laud (Tacis). Samlede beløb og tal for 1995 
Strategi, præ-JEP og JEP 
Tempus li-aktiviteter startede med det akademiske år 1994/95. Med henblik på at forberede de 
første lande på gennemførelsen af Fælleseuropæiske Projekter (JEP'er) blev etårige præ-
Fælleseuropæiske Projekter (præ-JEP'er) finansieret allerede i 1993. Disse var koncentreret 
omkring indledende mobilitet for personale med planlægning for øje (f.eks. studiebesøg og 
informationsindsamlingsbesøg, forberedelse af institutionelt samarbejde, omskoling og 
efteruddannelse af lærere, undervisningsopgaver osv.). De lande, der var berettiget til støtte til 
disse aktiviteter i det akademiske år 1993/94 var Hviderusland, Den Russiske Føderation og 
Ukraine. 
— 14 
Dette projekt i to faser er blevet opretholdt. Projekterne udformes af de fremtidige 
samarbejdspartnere i løbet af et præ-JEP: en periode med etablering af kontakter og mobilitet 
med henblik på at udforme JEP-forslag af høj kvalitet. JEP-stipendier tildeles de mest 
succesrige præ-JEP'er efter deres afslutning. Fælleseuropæiske Projekter fokuserer på 
strukturelle ændringer ved den deltagende institution i partnerlandet med det supplerende 
formål at oprette centre for udbredelse af eksempler på god praksis til andre institutioner i de 
pågældende regioner. 
I modsætning til Tempus-Phare er partnerlandenes deltagelse i Tempus Tacis begrænset til et 
universitet per projekt, mens to eller tre videregående uddannelsesinstitutioner fra mindst to 
forskellige EU medlemsstater kan deltage. En institution fra et ikke-EU (G24) land kan også 
deltage, uden det dog er berettiget til finansiel støtte. 
Prioriteter 
I løbet af de første tre udvælgelsesrunder (herunder præ-JEP udvælgelsesrunden 1993) blev der 
udvalgt projekter inden for følgende prioriterede områder: 
• humaniora og samfundsvidenskab (herunder jura); 
• statskundskab; 
• europæiske studier; 
• økonomi (ikke fokuseret på handel/management); 
• moderne europæiske sprog (ikke fokuseret på litteratur eller linguistik); 
• forbedring af universitetsadministrationen/-forvaltningen. 
For Hviderusland, Moldova, Den Russiske Føderation og Ukraine var disse prioriterede områder 
bindende, dvs. at ingen projekter inden for andre emneområder blev valgt. For de andre landes 
vedkommende blev de foreslået som retningslinjer. 
De tilpassede prioriterede områder udgør de områder inden for videregående uddannelse, der er 
mest berørt af ændringerne som følge af partnerlandenes overgang til pluralistiske, 
demokratiske, markedsbaserede samfund. Emneområder såsom ingeniørvidenskab og 
naturvidenskab lider også under utilstrækkelig finansiering, men de har traditionelt haft en høj 
standard for undervisning og forskning i det tidligere Sovjetunionen. Åbningen af disse lande for 
internationalt samarbejde har skabt en enorm efterspørgsel efter kendskab til moderne 
europæiske sprog, der ikke kan imødekommes med de nuværende sprogundervisningsstrukturer 
i partnerlandene. Man har ligeledes erkendt, at forbedringen af universitetsledelsen/-
forvaltningen er af afgørende betydning i en situation, hvor universitetes autonomi er vokset 
samtidig med, at den statslige finansiering af universiteterne er faldet. Derudover vil væsentlige 
ændringer inden for akademiske områder som dem, der er nævnt ovenfor, blot blive styrket af en 
velfungerende unversitetsledelsesstruktur. 
Fra 1996 vil de prioriterede områder for Tempus Tacis blive fastlagt separat i samarbejde med 
de enkelte partnerlande. 
15 — 
Udvælgelsesprocedure 
1 forbindelse med Tempus Tacis blev der anvendt en udvælgelsesprocedure i to faser (se 
strategi, præ-JEP og JEP). 
Den første fase gennemført af afdelingen for Tempus under EFT fokuserede på de finansielle og 
tekniske aspekter i forbindelse med ansøgningerne: antal partnere og deres støtteberettigelse, 
overensstemmelse med de prioriterede områder, projektstyring, de finansielle midler, der blev 
anmodet om, mulighederne for at gennemføre projektmålsætningerne og strategien. I løbet af 
anden fase blev den tekniske relevans af projekterne på den korte liste vurderet af højtstående 
akademiske eksperter fra EU og partnerlandene. På grundlag af resultaterne af de to faser blev 
der opstillet en liste over projekter, der blev foreslået til at skulle modtage støtte, og der blev 
ligeledes udarbejdet en reserveliste. Den endelige beslutning blev truffet af Europa-
Kommissionen. 
Resultaterne af 1995 (præ-JEP og JEP) udvælgelsesrunderne 
435 præ-JEP og 95 JEP-ansøgninger blev indsendt i forbindelse med 1995 indkaldelsen af 
ansøgninger. Af disse blev 87 præ-JEP'er og 31 JEP'er udvalgt til at modtage støtte. Dette 
svarede til en successats på 20% for præ-JEP'erne og 32,6% for JEP'erne. 
103 videregående uddannelsesinstitutioner i de 11 partnerlande, der kunne deltage i 1995 er 
involveret i et Tempus-projekt (både JEP og præ-JEP). Hermed stiger det samlede antal 
institutioner i partnerlandene, som har modtaget Tempus-støtte, til over 140. I øjeblikket 
deltager 51 institutioner i partnerlandene i et Fælleseuropæisk Projekt. 
På grund af de store forskelle mellem partnerlandenes størrelse, antallet af videregående 
uddannelsesinstitutioner og det til rådighed stående budget samt de forskellige tidspunkter for 
påbegyndelse af deltagelsen i Tempus, er der stor forskel på, hvor stor en procentdel af 
partnerlandenes institutioner der deltager i Tempus. Mens hver tredje videregående 
uddannelsesinstitution i Moldova har været involveret i et Tempus-projekt, anslås kun syv 
procent af de russiske videregående uddannelsesinstitutioner at have modtaget støtte fra 
Tempus. I Ukraine er dette tal på omkring 9 procent, i Hviderusland på 14 procent og i 
Armenien på 19 procent. Generelt kan det konkluderes, at procentdelen er lavest i de store 
lande med mange videregående uddannebes'- titutioner. 
I forbindelse med udvælgelsen af projekt 1995 har Tempus forsøgt at dække alle de 
prioriterede emneområder, der er opsillet på i,...en ovenfor. Som i tidligere år er der blevet lagt 
størst vægt på samfundsvidenskab. Universitetsledelse var langt det mest populære emne i 
denne udvælgelsesrunde. En sammenligning med de to foregående år viser ikke nogen 
bemærkelsesværdig ændring med hensyn til fordelingen af emneområder. 
Yderlige statistiske oplysninger findes i bilagene til denne beretning. 
Monitorering 
Filosofien bag Tempus Tacis monitoreringen er i høj grad baseret på ekspertise indhøstet via 
Tempus Phare aktioner. 
Programmet for monitoreringsbesøg omfattede 55 projekter i Tacis-landene i 1994/95, 
hovedsagligt udført af Tempus Information Point i Moskva. 
16 
Der er ved at blive udviklet en detaljeret strategi for monitorering, som vil blive koordineret med 
Tacis-monitoreringssystemet. 
Ændring af strategien i 1996 
I 1995 blev Tempus Tacis aktiviteterne revideret. Fra 1996 vil Tempus Tacis indføre følgende 
nye træk. 
Ligesom Tempus Phare vil Tempus Tacis anvende en mere målrettet landespecifik 
fremgangsmåde. Europa-Kommissionen er nået til enighed med de nationale myndigheder i 
partnerlandene om de nationale Tempus Tacis prioriteter, der vil danne grundlaget for 1996 
indkaldelsen af ansøgninger. Disse prioriteter blev udarbejdet lor at underbygge det samlede 
Tacis program. 
Ud over de allerede eksisterende projekttyper vil der bive indført en ny projekttype, nemlig 
Kompakte Projekter. Kompakte Projekter skal vedrøre præcist definerede behov på kort sigt. 
Der er tale om selvstændige projekter, der er koncentreret omkring en målsætning, der kan nås 
inden for 18 måneder med en maksimal støtte på 80 000 ecu. Kompakte Projekter vil fokusere 
på visse elementer af universitetsledelse/-administration samt på forbedring af forbindelserne 
mellem universiteterne og andre aktører i det internationale samfund, det nationale 
uddannelsessystem, den lokale økonomi og på det sociale område. 
Der vil også blive lagt større vægt på networking blandt projekter, inddragelse af andre 
institutioner i projektkonsortier og udbredelse af projektresultaterne i partnerlandene. 
Tempus netværket mellem informationspunkter 
For at sikre en passende støtte på stedet begyndte Tempus Tacis i 1993 at oprette et netværk af 
Tempus informationspunkter (TIP'er) i de pågældende partnerlande. Det første TIP'er blev 
etableret i Den Russiske Føderation i oktober 1993. I 1994 blev de nationale myndigheder i 
andre partnerlande anmodet om at udpege en person i deres land, der kunne fungere som 
Tempus informationspunkt. I 1995 var der TIP'er i Hviderusland, Georgien, Kasakhstan, 
Kirgisistan, Moldova, Mongoliet, Den Russiske Føderation og Ukraine. I de partnerlande, hvor 
der ikke fandtes nogen TIP'er i 1995, blev der gennemført forhandlinger med henblik på at 
etablere et TIP. 
TIP'erne har til opgave at bistå med implementeringen af Tempus Tacis programmet gennem 
udbredelse af information om programmet (herunder vejledningen for ansøgere), idet de 
formidler information om situationen for og udviklingen af den videregående uddannelse i 
partnerlandene, yder praktisk støtte til projektoperatører og tager initiativet til og støtter 
networking mellem projekter samt udbredelse af projektiesultaterne. Ved gennemførelsen af 
disse opgaver arbejder TIP'erne nært sammen med den lokale Tacis koordineringsenhed for at 
sikre synergi mellem Tempus og Tacis. 
17 — 
LISTE OVER PUBLIKATIONER 
1. Tempus Phare Vejledning for ansøgere, Det akademiske år 1995/96, på 9 sprog 
DA Katalog nr. CY-84-94-848-DA-C ISBN: 92-826-8418-0 
DE Katalog nr. CY-84-94-848-DE-C ISBN: 92-826-8419-9 
EN Katalog nr. CY-84-94-848-EN-C ISBN: 92-826-8421-0 
ES Katalog nr. CY-84-94-848-ES-C ISBN: 92-826-8417-2 
FR Katalog nr. CY-84-94-848-FR-C ISBN: 92-826-8422-9 
GR Katalog nr. CY-84-94-848-GR-C ISBN : 92-826-8420-2 
IT Katalog nr. CY-84-94-848-IT-C ISBN: 92-826-8423-7 
NL Katalog nr. CY-84-94-848-NL-C ISBN: 92-826-8424-5 
PT Katalog nr. CY-84-94-848-PT-C ISBN: 92-826-8425-3 
2. Tempus Phare Compendium for 1994/95, på engelsk (med indledning på tysk, engelsk og 
fransk) 
EN Katalog nr. CY-85-94-785-EN-C ISBN: 92-826-8871-2 
3. Tempus Phare Joint European Managment Handbook 1994/95, på engelsk, tysk og fransk 
Katalog nr. ingen ISBN: ingen 
4. Tempus Tacis Vejledning for ansøgere præ-JEP fasen, det akademiske år 1995/96 på 
9 sprog. 
DA Katalog nr. CY-85-94-575-DA-C ISBN: 92-826-8715-5. 
DE Katalog nr. CY-85-94-575-DE-C ISBN: 92-826-8716-3 
EN Katalog nr. CY-85-94-575-EN-C ISBN: 92-826-8718-X 
ES Katalog nr. CY-85-94-575-ES-C ISBN: 92-826-8714-7 
FR Katalog nr. CY-85-94-575-FR-C ISBN: 92-826-8719-8 
GR Katalog nr. CY-85-94-575-GR-C ISBN: 92-826-8717-1 
IT Katalog nr. CY-85-94-575-IT-C ISBN: 92-826-8720-1 
NL Katalog nr. CY-85-94-575-NL-C ISBN: 92-826-8721-X 
PT Katalog nr. CY-85-94-575-^-0 ISBN: 92-826-8722-8 
5. Tempus Tacis Compendium for 1994/95 ngelsk (indledning på tysk, engelsk og fransk ) 
EN Katalog nr. CE-85-94-777-EN-C ISBN: 92-826-8870-4 
6. Tempus Phare monografier for de enkelte lande 
Nr. 1: Slovakiet på engelsk, tysk og fransk 
DE Katalog nr. CY-85-94-583-DE-C ISBN: 92-826-8723-6 
EN Katalog nr. CY-85-94-583-EN-C ISBN: 92-826-8724-4 
FR Katalog nr. CY-85-94-583-FR-C ISBN: 92-826-8725-2 
Nr. 2: Tjekkiet på engelsk, tysk og fransk 
DE Katalog nr. C2-93-95-742-DE-C ISBN: 92-827-5908-3 
EN Katalog nr. C2-93-95-742-EN-C ISBN: 92-827-5909-1 
FR Katalog nr. C2-93-95-742-FR-C ISBN: 92-827-5945-8 
— 18 
Nr. 3: Rumænien på engelsk, tysk og fransk 
DE Katalog nr. C2-93-95-750-DE-C ISBN: 92-827-5987-3 
EN Katalog nr. C2-93-95-750-EN-C ISBN: 92-827-5988-1 
FR Katalog nr. C2-93-95-750-FR-C ISBN: 92-827-5997-0 
Nr. 4: Bulgarien på engelsk, tysk og fransk 
DE Katalog nr. C2-93-95-758-DE-C ISBN: 92-827-5998-9 
EN Katalog nr. C2-93-95-758-EN-C ISBN: 92-827-5999-7 
FR Katalog nr. C2-93-95-758-FR-C ISBN: 92-827-6000-6 
Nr. 5: Ungarn på engelsk, tysk og fransk 
DE Katalog nr. C2-93-95-774-DE-C ISBN: 92-827-6004-9 
EN Katalog nr. C2-93-95-774-EN-C ISBN: 92-827-6005-7 
FR Katalog nr. C2-93-95-774-FR-C ISBN: 92-827-6006-5 
Nr. 6: Slovenien på engelsk, tysk og fransk 
DE Katalog nr. C2-93-95-766-DE-C ISBN: 92-827-6001-4 
EN Katalog nr. C2-93-95-766-EN-C ISBN: 92-827-6002-2 
FR Katalog nr. C2-93-95-766-FR-C ISBN: 92-827-6003-0 
Nr. 7: Polen på engelsk, tysk og fransk 
DE Katalog nr. C2-93-95-782-DE-C ISBN: 92-827-6007-3 
EN Katalog nr. C2-93-95-782-EN-C ISBN: 92-827-6008-1 
FR Katalog nr. C2-93-95-782-FR-C ISBN: 92-827-6009-X 
7. Tempus Phare årsberetning 1993/94 på 9 sprog (sammendrag på finsk & svensk) 
DA Katalog nr. CY-88-95-525-DA-C ISBN: 92-827-0206-5 
DE Katalog nr. CY-88-95-525-DE-C ISBN: 92-827-0207-3 
EN Katalog nr. CY-88-95-525-EN-C ISBN: 92-827-0209-X 
ES Katalog nr. CY-88-95-525-ES-C ISBN: 92-827-0205-7 
FR Katalog nr. CY-88-95-525-FR-C ISBN: 92-827-0210-3 
GR Katalog nr. CY-88-95-525-GR-C ISBN: 92-827-0208-1 
IT Katalog nr. CY-88-95-525-IT-C ISBN: 92-827-0211-1 
NL Katalog nr. CY-88-95-525-NL-C ISBN: 92-827-0212-X 
PT Katalog nr. CY-88-95-525-PT-C ISBN: 92-827-0213-8 
8. Tempus brochure på 3 sprog 
Katalog nr. ingen ISBN: ingen 
9. Tempus Phare Vejledning for ansøgere, det akademiske år 1996/97, på 11 sprog 
DA Katalog nr. C2-89-95-923-DA-C ISBN: 92-827-4415-9 
DE Katalog nr. C2-89-95-923-DE-C ISBN: 92-827-4416-7 
EN Katalog nr. C2-89-95-923-EN-C ISBN: 92-827-4418-3 
ES Katalog nr. C2-89-95-923-ES-C ISBN: 92-827-4414-0 
FR Katalog nr. C2-89-95-923-FR-C ISBN: 92-827-4419-1 
19 
GR Katalog nr. C2-89-95-923-GR-C ISBN: 92-827-4417-5 
IT Katalog nr. C2-89-95-923-IT-C ISBN: 92-827-4420-5 
NL Katalog nr. C2-89-95-923-NL-C ISBN: 92-827-4421-3 
PT Katalog nr. C2-89-95-923-PT-C ISBN: 92-827-4422-1 
FI Katalog nr. C2-89-95-923-PT-C ISBN: 92-827-4423-X 
SV Katalog nr. C2-89-95-923-PT-C ISBN: 92-827-4424-8 
10. Tempus Phare Compendium for 1995/96, på engelsk (indledning på engelsk, tysk og fransk 
) 
EN Katalog nr. C2-92-95-748-EN-C ISBN: 92-827-5476-6 
11. Tempus Phare Flagship JEP - Vol. 1 på engelsk, tysk og fransk 
DE Katalog nr. C2-90-95-017-DE-C ISBN: 92-827-4484-1 
EN Katalog nr. C2-90-95-017-EN-C ISBN: 92-827-4485-X 
FR Katalog nr. C2-90-95-017-FR-C ISBN: 92-827-4496-8 
12. Tempus Phare Joint European Managment Handbook 1994/95, på engelsk, tysk og fransk 
DE Katalog nr. C2-88-95-937-DE-C ISBN: 92-827-4692-5 
EN Katalog nr. C2-88-95-937-EN-C ISBN: 92-826-4288-7 
FR Katalog nr. C2-88-95-937-FR-C ISBN: 92-827-4693-3 
13. Tempus Tacis Vejledning for ansøgere præ-JEP fasen, det akademiske år 1996/97 på 
11 sprog. 
DA Katalog nr. C2-93-95-629-DA-C ISBN: 92-9157-012-5 
DE Katalog nr. C2-93-95-629-DE-C ISBN: 92-9157-013-3 
EN Katalog nr. C2-93-95-629-EN-C ISBN: 92-9157-015-X 
ES Katalog nr. C2-93-95-629-ES-C ISBN: 92-9157-011-7 
FR Katalog nr. C2-93-95-629-FR-C ISBN: 92-9157-016-8 
GR Katalog nr. C2-93-95-629-GR-C ISBN: 92-9157-014-1 
IT Katalog nr. C2-93-95-629-IT-C ISBN: 92-9157-017-6 
NL Katalog nr. C2-93-95-629-NL-C ISBN: 92-9157-018-4 
PT Katalog nr. C2-93-95-629-PT-C ISBN: 92-9157-019-2 
FI Katalog nr. C2-93-95-629 I C ISBN: 92-9157-020-6 
SV Katalog nr. C2-93-95-629- ISBN: 92-9157-021-4 
20 — 
BILAG 1 
Tempus-ordningen: Generelle statistikker 
Phare 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
Nationalt vejledende program 
Regionale fonde 
Andre Phare kilder 
2. PROJEKTER: 
Antal JEP'er, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Mobilitetsstrømme i forbindelse med JEP'er* 
Personale fra EF 
Personale til EF 
Studerende fra EF 
Studerende til EF 
Antal JEN'er, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Antal Supplerende Foranstaltninger, der har 
modtaget støtte 
Antal tildelte Individuelle Mobilitetsstipendier 
fra EF 
til EF IVmiuis 1 
1990-1993 
320,81 
272,16 
37,75 
10,90 
750 
42 784 
15 762 
9 864 
14 645 
2 196 
138 
6 864 
5 257 
1607 Tempus II 
1994 
95,9 
95,9 1995 
102,1 
102,1 
464 
239 
19 550 
7 551 
5 927 
5 061 
1011 
38 
38 
25 
1369 
1207 
162 485 
229 
16 641 
6 718 
5 542 
3 653 
728 
112 
83 
100 
1 271 
1271 
i Total 
518,81 
470,16 
37,75 
10,90 
1218 
78 658 
30 031 
21333 
23 359 
3 935 
121 
263 
9 504 
7 735 
1769 
Bemærk venligst, at tallene for 1994 og 1995 er anslåede tal. De repræsenterer beløbet til planlagt mobilitet i de 
pågældende år. Den flerårige finansiering af projekter indebærer, at der endnu ikke findes nøjagtige data. Erfaringerne 
har vist, at de endelige tal sandsynligvis vil være lidt mindre. 
Tacis 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budgel (i mio ecu) 
Antal involverede partnerlande 
2. PROJEKTER 
Antal præ-JEP'er, der har modtaget støtte 
Antal JEP'er, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Personalemobilitet inden for præ-JEP'er 
Personalemobilitet inden for JEP'er 
Mobilitet for studerende inden for JEP'er 
Antal uni. i partnerlande, involveret i JEP'er 1993 
3,45 
3 
74 
1421 1994 
22 
7 
76 
28 
28 
1174 
586 
156 1995 
22,797 
11 
87 
59 
31 
1304 
916 
95 Total 
48,247 
11 
237 
59 
3899 
1502 
251 
51 
Rent undtagelsesvist blev der i 1995/1996 kun udbetalt stipendier til øst-vest mobilitet. 
— 21 
Phare es JEP fordeUng på lande i 1995/96 
Landenes deltagelse 
Nye JEP'er i 1995/96 
Antal J % <*) 
EU medlemsstater 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Forenede Konger. 
Frankrig 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Østrig 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Tyskland 
Partnerlande 
Albanien 
Bulgarien 
Estland 
Letland 
Lithauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiske Rep. 
Slovenien 
Tjekkiske Rep. 
Ungarn 
Andre G24 
Canada 
Island 
Norge 
Schweiz 
USA 61 
33 
21 
150 
98 
31 
29 
65 
1 
74 
28 
36 
46 
29 
115 
6 
28 
4 
5 
10 
65 
36 
14 
7 
19 
38 26,.6 
14,-4 
9,.2 
65,.5 
42,.8 
13,.5 
12..7 
28,.4 
0..4 
32,.3 
12,.2 
15,-7 
14,.6 
12,-7 
50,.2 
2,.6 
12,-2 
1,-7 
2,.2 
4,.4 
28,.4 
15,.7 
6..1 
3,.l 
8,.3 
16,-6 
0,.4 
0,.9 
2,.2 
1,-7 
1..3 142 
71 
34 
310 
216 
88 
81 
157 
2 
150 
46 
81 
123 
55 
250 
14 
59 
13 
13 
18 
155 
60 
31 
12 
34 
83 
2 
2 
11 
7 
13 Samtlige JEP'er i 1995/96 
Antal | % (*) 
29,.3 
14,-6 
7,.0 
63,.9 
44,.5 
18,.l 
16,-7 
32,.4 
0,.4 
30..9 
9,.5 
16,.7 
25,.4 
11,-3 
51,-5 
2.-9 
12,-2 
2,-7 
2,-7 
3,-7 
32,.0 
12,-4 
6,-4 
2,.5 
7..0 
17..1 
0,.4 
0,.4 
2,-3 
1,-4 
2,-7 
lait 229 485 
(*) Tallene i denne kolonne angiver procentdelen af projekter, i hvilke det pågældende land deltog. 
— 22 
Tacis Præ-JEP/JEP fordeUng per land i 1995/96 
Landenes deltagelse 
Nye præ-JEP'er og JEP'er 
1995/96 Samtlige JEP'er og præ-
JEP'er i 1995/96 
Antal 
EU medlemsstater 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Forende Konger. 
Frankrig 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Østrig 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Tyskland 
Partnerlande 
Andre G24 Armenien 
Aszerbajdjan 
Den Russiske 
Føderation 
Georgien 
Hviderusland 
Kasakhstan 
Kirgisien 
Moldova 
Mongoliet 
Ukraine 
Usbekistan 
USA 20 
9 
7 
56 
36 
10 
8 
23 
1 
22 
9 
2 
21 
7 
46 
5 
4 
53 
5 
7 
9 
3 
6 
5 
15 
6 %(* 
16,-9 
7,-6 
5,-9 
47,.5 
30,-5 
8,.5 
6,-8 
19..5 
0,.8 
18..6 
7,.6 
1,-7 
17..8 
5,.9 
39 
4,-2 
3,-4 
44,-9 
4,-2 
5,-9 
7,-6 
2,.5 
5..1 
4,-2 
12..7 
5,-1 Antal 
27 
11 
7 
69 
49 
11 
10 
26 
1 
27 
9 
4 
27 
7 
57 
5 
4 
73 
5 
11 
9 
3 
5 
6 
19 
6 %(*) 
18,-5 
7,.5 
4,-8 
47,-3 
33,-6 
7,.5 
6,-8 
17..8 
0,-7 
18,-6 
6,-2 
2,-7 
18,-5 
4,.8 
39 
3,-4 
2,-7 
50,-0 
3,-4 
7,-5 
6,.2 
2,-1 
3,-4 
4,-1 
13..0 
4,-1 
1,7 
lait 118 145 
— 23 — 
Phare JEP fordeling på emneområder i 1995/96 
l'.iniM'oiiiråtlc 
Humaniora 
Samfundsvidneskab 
Virksomhedsledelse og erhvervsstudier 
Naturvidenskab og matematik 
Anvendte videnskaber og teknologi 
Kunst og design 
Sprog 
Andet 
JEP+ områder iW JKPVr 199.1/90 
Antal 
7 
29 
37 
18 
101 
0 
11 
26 % 
3,0 
12,6 
16,1 
7,7 
43,6 
0 
4,7 
11,3 Sauillfør.IKPYr 
Antal 
16 
55 
88 
29 
224 
3 
19 
40 
11 % 
3,3 
11,3 
18,1 
6,0 
46,3 
0,6 
3,9 
8,2 
2,3 
lait 229 100% 
Undergrupperne under anvendte videnskaber og teknologi er: 
Landbrugsvidenskab 
Medicinske videnskaber 
Miljøvidenskab 
Informationsteknologi 
Ingeniørvidenskaber og teknologi 
Arkitektur og byplanlægning 
Andet 466 
21 
22 
47 
34 
76 
13 
11 100% 
3,4 
4,5 
10,5 
7,5 
16 
2,1 
2,1 
Tacis Præ-JEP/JEP fordeling på prioritetsområder i 1995/96 
DHBBSBB 
Humaniora og samfundsvidenskab (inkl. jura) 
Statskundskab 
Europæiske studier 
Økonomi (fokuserer ikke 
virksomhedsledelse/management) 
Moderne europæiske sprog 
Universitetsledelse/-admi nistration 
Andet på i\v«' »roieklrr 
Antal % 
26 
22 
19 
29 
3 Loltnulr nroj< 
Antal 
40 
1 
4 
23 
24 
39 
15 % 
27 
0,6 
2,7 
15,7 
16 
27 
10 
lait 31 100% 146 100% 
— 24 
Phare CME fordeling på emneområder i 1995/96 
I.runde 
Albanien 
Bulgarien 
Estland 
Latland 
Lithauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Tjekkiet 
Ungarn ansøgninger 
16 
34 
8 
5 
4 
64 
27 
8 
7 
14 
21 udvalgt 
8 
15 
2 
1 
1 
22 
16 
3 
1 
4 
4 2.runde 
ansøgninger 
2 
5 
5 
6 
7 
2 
1 
2 
2 
5. udvalgt 
2 
3 
CME fordeling på emneområder i 1995/96 
Fordeling af de forskellige 
områder blandt de CME-
forslag, der blev accepteret i 
begge udvælgelsesrunder. 
13% 80% 
D Streng 1 
d Streng 2 
D Streng 3 
Streng 1: Institutionel omstrukturering og udvikling af universitetsledelse 
la. Forberedende undersøgelser 
Ib. Implementering af tidligere resultater 
Streng 2: Udbredelse af Tempus eller andre projektresultater 
Streng 3: Udvikling af politik på nationalt plan 
-25- Zé 
Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene 
Faktablad Albanien 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
Nationalt vejledende program 
Regionale funde 
Andre Phare kilder 
2. PROJEKTER 
Antal JEP'er, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Mobilitetsstrømme inden for JEP'er 
Personale fra Albanien 
Personale *il Albanien 
Studerende fra Albanien 
Studerende til Albanien 
Antal institutioner, der deltager i JEP'er 
Antal JEN'er, der har modtaget støtte 
Antal Supplerende Foranstaltninger, der har 
modtaget støtte 
Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt 
fra Albanien 
til Albanien Tempus I 
1990-1993 
6,19 
3,7 
0,09 
2.4 
13 
413 
171 
121 
115 
6 Tempus II 
Prioriteter for Albanien: 
1. Arkitektur, by- og regionalplanlægning 
2. Levnedsmiddelteknologier 
3. Virksomhedsledelse og management 
4. Matematik og EDB 
5. Psykologi og pædagogik 
6. Sociologi og filosofi 
Strategien bag fastsættelse af prioriteter 
hovedsagligt været koncentreret omkring områ­
der ikke tidligere har været omfattet af Tempi! -
projekter, og fremme af en bred regional deltagelse af 
albanske universiteter med det formål at sprede de 
fordele, som støtten resulterer i, så bredt som muligt. 
Kun strukturelle JEP'er er blevet taget i betragtning. 
Alle disse prioriterede områder er omfattet af de nye 
projekter, der er blevet godkendt. 226 
180 
46 
14% 1994 
2,4 
2,4 1995 
3,7 
3,7 
17 
5 
452 
208 
161 
79 
4 
0 
2 
191 
182 
9 13 
6 
445 
227 
176 
42 
0 
0 
10 
295 
295 Total 
12,29 
9,80 
0,09 
2,4 
24 
1310 
606 
458 
236 
10 
0 
16 
712 
657 
55 
Emneområder, der er omfattet af alle 
projekter 
Anvendte videnskaber 
Naturvidenskaber 
Virksomhedsledelse & erhvervsstudier 
Humaniora 
Uddannelse 
— 27 
Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene 
Faktablad Bulgarien 
IVmpiis I 
1991-1993 Tempus II 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
Nationalt vejledende program 
Regionale fonde 
Andre Phare kilder 
2. PROJEKTER 
Antal JEP'er, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Mobilitetsstrøinme inden for JEP'er 
Personale fra Bulgarien 
Personale til Bulgarien 
Studerende fra Bulgarien 
Studerende til Bulgarien 
Antal institutioner, der deltager i JEP'er 
Antal JEN'er, der har modtaget støtte 
Antal Supplerende Foranstaltninger, der har 
modtaget støtte 
Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt 
fra Bulgarien 
til Bulgarien 30,63 
28 
2,63 
80 
3 093 
1486 
835 
686 
86 
35 
564 
474 
90 1994 
12 
12 1995 
12 
12 
59 
32 
1863 
857 
682 
277 
47 
1 
7 
246 
155 
19 57 
28 
1815 
877 
638 
259 
41 
83 
9 
18 
143 
143 Total 
54,63 
52 
2,63 
140 
6 771 
3 220 
2 155 
1 222 
174 
60 
881 
772 
109 
Prioriteter for Bulgarien: 
Strukturelle prioriteter 
1. Forbedring af læseplaner og studieplaner med henblik 
på indførelse af nye videregående uddannelser. 
2. Forbedring af forholdet mellem den teoretiske og den 
praktiske forberedelse af de studerende og indførelse 
af interaktive undervisningsmetoder. 
3. Udvikling af samarbejdsnetværk mellem 
universiteterne og fælles programnier med henblik på 
den fremtidige konsolidering af de videregående 
uddannelsesinstitutioner på regionalt plan.. 
4. Udvikling af korte (1-2 år) programmer for 
5. efteruddannelse med henblik på ajourføring af 
eksisterende færdigheder 
Prioriterede emneområder 
1. Økonomi (bankvirksomhed, statsfinanser og 
skattepolitik, landbrugspolitik) 
2. Samfundsvidenskab og statskundskab (social psykologi, social 
sikring og sygesikring, statskundskab) europæisk 
integration (europæisk handelslovgivning, europæisk 
miljølovgivning, fremmedsprog); 
3. Landbrug og levnedsmiddelforarbejdning; 
4. Ingeniørvidenskab og anvendte videnskaber (EU-
standardisering af kvalitetskontrol med produktionen, 
energibesparelse og lavenergiteknologi, 
miljøbeskyttelse); 
5. Medicinske videnskaber. Ved fastsættelsen af prioriteter var undervisnings­
ministeriet særlig ivrig efter at tilnærme de strukturelle 
prioriteter under Tempus til de nationale politikker for 
videregående uddannelse for at gøre Tempus til et vigtigt 
redskab i forbindelse med reformen af det nationale 
uddannelsessystem. 
Emneområder, der er omfattet af alle 
projekter: 
A: Anvendte videnskaber og teknologi 
B: Virksomhedsledelse & erhvervsstudier 
C: Samfundsvidenskaber 
D: Humaniora 
E: Sprog 
F: JEP + områder 
C: Andet 
28 
Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene 
Faktablad Estland 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
Nationalt vejledende program 
Regionale fonde 
Andre Phare kilder 
2. PROJEKTER 
Antal JEP'er, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Mobilitetsstrømme inden for JEP'er 
Personale fra Estland 
Personale til Estland 
Studerende fra Estland 
Studerende til Estland 
Antal institutioner, der deltager i JEP'er 
Antal JEN'er, der har modtaget støtte 
Antal Supplerende Foranstaltninger, der har 
modtaget støtte 
Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt 
fra Estland 
til Estland .Tempus l 
1992-1993 
4,63 
2,5 
0,03 
2,1 
17 
330 
124 
98 
99 
9 Tempus II 
156 
126 
30 1994 
1,5 
1,5 1995 
1,5 
1,5 
19 
13 
444 
146 
183 
106 
9 
0 
1 
62 
57 
5 12 
4 
251 
114 
105 
31 
1 
12 
0 
2 
66 
66 Total 
7,63 
5,5 
0,03 
2,1 
34 
1025 
384 
386 
236 
19 
0 
7 
284 
284 
35 
Prioriteter for Estland: 
1. Indførelse af informationsteknologi i den videregående 
uddannelse (herunder EDB-baseret 
undervisningsmateriale; anvendelse af internationale 
uddannelsesnctværk og databuser). 
2. Revidering og ajourføring af undervisningsmateriale 
(herunder revidering af læseplaner og indførelse af 
kvalitetssikring). 
3. Fremme af kurser, der har til formål at styrke 
universiteternes samarbejde med virksomhefh T, .? 
det omgivende samfund. 
4. Fremme af samarbejdet mellem estiske videregâ 
uddannelsesinstitutioner med henblik på at i 
indvirkningerne på hele det videregående 
uddannelsessystem. 
5. Multiplikatorvirkning. 
6. Estisk koordinator. 
De estiske prioriteter og præferencer afspejler det 
generelle ønske om at øge undervisningsprocessens og 
universitetsstrukturernes effektivitet og fleksibilitet. 
De er rettet mod: 
• modernisering af undervisningsprocesserne og 
universitetsledelsen; 
• behovet for at indføre moderne og fleksible 
undervisningsmetoder; 
» etablering af strukturer for samarbejde mellem 
videregående uddannelsesinstitutioner, industrien og 
den private sektor; præferencerne afspejler behovet for at optimere 
udnyttelsen af et lille budget ved at inddrage en række 
estiske videregående uddannelsesinstitutioner i 
enkeltprojekter; endvidere blev estiske videregående 
uddannelsesinstitutioner opfordret til at påtage sig 
projektkoordinering med det fonnål at oveiføre knowhow 
om ledelse af internationale samarbejdsprojekter. 
Emneområder, der er omfattet af alle projekter: 
Anvendte videnskaber 
Naturvidenskaber 
Virksomhedsledelse i\ 
erhvervsstudier 
Samfundsvidenskaber 
Humnnioru 
Uddannelse 
Kunst 
Andet 
— 29 
Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene 
Faktablad Ungarn 
Tempus I 
1990-1993 Teinpus 11 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
Nationalt vejledende program 
Regionale fonde 
Andre Phare kilder 
2. PROJEKTER 
Antal JEP'er, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Mobilitetsstrømme inden for JEP'er 
Personale fra Ungarn 
Personale til Ungarn 
Studerende fra Ungarn 
Studerende til Ungarn 
Antal institutioner, der deltager i JEP'er 
Antal JEN'er, der har modtaget støtte 
Antal Supplerende Foranstaltninger, der har 
modtaget støtte 
Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt 
fra Ungarn 
til Ungarn 59,9 
50,2 
9,7 
204 
9 479 
3 005 
1966 
3 845 
663 
73 
944 
581 
363 1994 
16 
16 1995 
16 
16 
66 
41 
2 707 
1009 
691 
819 
188 
63 
41 
22 83 
38 
2 815 
1073 
963 
602 
177 
115 
23 
28 
28 Total 
91,9 
82,2 
9.7 
283 
15 001 
5 087 
3 620 
5 266 
1 028 S 
31 
88 
1035 
650 
385 
Prioriteter for Ungarn: 
1. Europæiske studier. 
2. Udvikling af nye læseplaner, der fører til nye 
akademiske og faglige profiler ved videregående 
uddannelsesinstitutioner, der er i overensstemmelse 
med den økonomiske omstrukturering og den 
pågældende institutions udviklingsstrategi. 
3. Omfattende udvikling af hele institutionen eller en 
stor del af den i overensstemmelse med den 
pågældende institutions udviklingsstrategi. 
4. Ph.D. uddannelse: kursusudvikling og oprettelse af 
PhD programmer ved universiteterne. 
5. Støtte til tværeuropæiske netværk for mobilitet for 
studerende. 
6. Udvikling af universitetsledelsen. 
7. Udvikling af universitetets kapacitet til at formidle 
efter- og videreuddannelse. 
8. Væsentligt bidrag til det nuværende Phare projekt. 
Prioritetsområderne tog sigte på: 
• modernisering og udvikling af den ungarske 
videregående uddannelse; 
• overensstemmelse med tidligere resultater opnået 
under Tempus-ordningen; 
• etablering af europæiske universitetsnetværk; udvikling og forbedring af institutionernes finansielle 
forvaltning, udvikling af menneskelige ressourcer, interne 
kvalitetssikringssystemer biblioteksstyring osv; 
harmonisering af de ungarske Tempus-mål med 
målene for Phare og sikring af synergien med andre 
dele af programmet. 
Emneområder, der er omfattet af alle 
projekter: 
A: Anvendte videnskaber 
B: Naturvidenskaber 
C: Virksomhedsledelse & erhvervsstudier 
D: Samfundsvidenskaber 
E: Humaniora 
F: Uddannelse 
C: Sprog 
K: Kunst 
I: Andet 
— 3fc — 
Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene 
Faktablad Letland 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
Nationalt vejledende program 
Regionale fonde 
Andre Phare kilder 
2. PROJEKTER 
Antal JEP'er, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Mobilitetsstrømme inden for JEP'er 
Personale fra Letland 
Personale til Letland 
Studerende fra Letland 
Studerende til Letland 
Antal institutioner, der deltager i JEP'er 
Antal JEN'er, der har modtaget støtte 
Antal Supplerende Foranstaltninger, der har 
modtaget støtte 
Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt 
fra Letland 
til Letland Tempus I 
1992-1993 
6,2 
3,5 
2,7 
17 
589 
219 
140 
190 
40 Tempus II 
139 
94 
45 1994 
2 
2 1995 
2 
9 
19 
6 
802 
260 
299 
202 
41 
0 
2 
75 
71 
4 13 
5 
389 
163 
152 
72 
2 
18 
0 
5 
75 
75 Total 
10,2 
7,5 
2,7 
28 
1780 
642 
591 
464 
83 
0 
9 
289 
240 
49 
Prioriteter for Letland: 
1. Omstrukturering og styrkelse af de videregående 
uddannelsesinstitutioners kapacitet til at integrere 
uddannelse og forskning. 
2. Udvikling af erhvervsfaglige studieplaner, der er relevante 
for behovene på et moderne arbejdsmarked. Inden for 
denne prioritet er projekter, der skaber faciliteter for efter-
og videreuddannelse, blevet foretrukket. 
3. Etablering af faciliteter med moderne teknologier iii ! 
ved læreruddannelse og ajourføring ved videreg 
uddannelsesinstitutioner. Inden for dette priorité 
område er projekter rettet mod lærer- og skoletyper, u 
endnu ikke har været omfattet af Tempus-projekter f.eks. 
lærere ved tekniske skoler, blevet foretrukket. 
• Den første prioritet havde til formål at mindske 
afstanden mellem undervisning og forskning i det 
tidligere sovjetiske system. PS baggrund af 
resultaterne af CME+ projekter finansieret i 1994 har 
denne prioritet tilskyndet til integrering af den 
eksisterende forskniugskapacitet både med hensyn til 
personale og med hensyn til faciliteter i 
undervisningsprocessen. 
• Den anden prioritet afspejler behovet for at støtte 
udviklingen af faglige studieplaner inden for 
videregående uddannelse. Denne bestemmelse 
omfatter udover bachelor- og kandidatuddannelse 
ligeledes efter- og videreuddannelse. Læreruddannelse, der er den tredje prioritet, står højt på 
den lettiske dagsorden for udvikling af 
uddannelsessektoren på grund af den nuværende mangel 
på et sammenhængende og fleksibelt system for 
uddannelse før og efter ansættelse, der kan imødekomme 
de ændrede standarder og behov for uddannelse. 
Emneområder, der er omfattet af alle 
projekter: 
E 
21% 
14% A: Anvendte videnskaber 
B: Naturvidenskaber 
C: Samfundsvidenskaber 
D: JEP+ områder 
E: Uddannelse 
F: Kunst 
31 — 
Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene 
Faktablad Lithauen 
1. BUDGET: 
Samlet Tempu9 budget (i mio. ecu) 
Nationalt vejledende program 
Regionale fonde 
Andre Phare kilder 
2. PROJEKTER 
Antal JEP'er, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Mobilitetsstrømme inden for JEP'er 
Personale fra Lithauen 
Personale til Lithauen 
Studerende fra Lithauen 
Studerende til Lithauen 
Antal institutioner, der deltager i JEP'er 
Antal JEN'er, der har modtaget støtte 
Antal Supplerende Foranstaltninger, der har 
modtaget støtte 
Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt 
fra Lithauen 
til Lithauen Tempus I 
1992-1993 
6,7 
4 
2,7 
16 
541 
225 
132 
154 
30 Tempus II 
1994 
2 
o 1995 
3.5 
3.5 
147 
90 
57 20 
5 
660 
279 
167 
197 
17 
0 
4 
46 
42 
4 18 
10 
602 
221 
214 
162 
5 
21 
0 
2 
39 
39 Total 
12,2 
9,5 
2,7 
31 
1803 
725 
513 
513 
52 
0 
13 
232 
171 
61 
Prioriteter for Lithauen: 
2. 
3. Indførelse af og støtte til projekter vedrørende mobilitet 
for studerende, særlig projekter, der tilskynder til 
etablering af langsigtede strukturer for internationalt 
samarbejde og akademisk anerkendelse. 
Udvikling af informationsstrukturer, netværk og 
teknologier inden for videregående uddannelse (f.eks. 
modernisering af biblioteker og adgang til databaser). 
Udvikling af læseplaner rettet mod det moderne 
arbejdsmarkeds behov, særlig læseplaner, der 
bidrager til udvikling af universiteternes kapacitet til 
at formidle efter- og videreuddannelse. 
Projekter med deltagelse af mere end en lithauisk 
videregående uddannelsesinstitution og projekter med 
supplerende finansiering blev foretrukket. 
De lithauiske prioriteter afspejler ønsket om at fremme 
strukturelle ændringer, der fører til et moderne, fleksibelt 
og internationalt åbent uddannelsessystem. 
• Styrkelse af strukturer til fremme af mobilitet for 
studerende og akademisk anerkendelse er en 
strukturel nødvendighed for internationalt samarbejde 
inden for uddannelse. 
• Projekter, der tager sigte på indførelse af 
informationsteknologi i undervisningsprocessen og i 
universitetsledelsen, blev foretrukket. 
• Den tredje prioritet gik ud på at styrke den 
videregående uddannelses evne til at imødekomme de 
ændrede behov på det lithauiske arbejdsmarked. Præferencerne afspejlede ligeledes ønsket om at støtte 
samarbejde mellem universiteter og industrien, idet 
ansøgerne blev tilskyndet til at søge supplerende støtte. 
Emneområder, der er omfattet af alle 
projekter: 
Anvendte videnskaber 
Naturvidenskaber 
Virksomhedsledelse & erhvervsstudier 
Suin fund» videnskaber 
Andet 
-3JL-
Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene 
Faktablad Polen 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
Nationalt vejledende program 
Regionale fonde 
Andre Phare kilder 
2. PROJEKTER 
Antal JEP'er, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Mobilitetsstrømme inden for JEP'er 
Personale fra Polen 
Personale til Polen 
Studerende fra Polen 
Studerende til Polen 
Antal institutioner, der deltager i JEP'er 
Antal JEN'er, der han- modtaget støtte 
Antal Supplerende Foranstaltninger, der har 
modtaget støtte 
Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt 
fra Polen 
til Polen Tempus I 
1990-1993 
97,53 
86,9 
10,63 
248 
12 578 
4 393 
2 942 
4 616 
627 Tempus II 
76 
2 190 
1 739 
451 1994 
35 
35 1995 
30 
30 
175 
91 
7 263 
2 851 
2 122 
1910 
380 
16 
14 
339 
307 
32 156 
65 
5 348 
2 120 
1667 
1 338 
223 
224 
12 
26 
275 
275 Total 
162,53 
151,90 
10,63 
404 
25 189 
9 364 
6 731 
7 864 
1 230 
28 
116 
2 804 
2 321 
483 
Prioriteter for Polen: 
Strukturelle Fælleseuropæiske Projekter 
1. Områder inden for økonomisk og teknologisk udvikling: 
• økonomi og forvaltning inden for handel, finanssektoren, 
landbrugssektoren, transportsektoren, byggesektoren og 
sundhedssektoren ; 
• ingeniørvidenskab og teknologi; 
• miljøvidenskab; 
• by- og regionalplanlægning og forvaltning af offer)»! i ;;»; værker. 
Projekter inden for dette område skulle have ers Mc- ' ,-.f 
nedenstående målsætninger: 
• udvikling af samarbejdet mellem universiteter; 
• udvikling eller omstrukturering af læseplane: 
bacheloruddannelser; 
» generel reform af uddannelsen ved et fakultet/institut; 
• udvikling eller modernisering af efter- og 
videreuddannelseskurser. 
2. Områder knyttet til sociale og politiske ændringer: 
• social psykologi; 
• samfundsvidenskab og statskundskab, herunder aspekter 
i forbindelse med offentlig administration og lokale 
myndigheder; 
• forhandling, voldgift og arbejdsmarkedsundersøgeiser; 
• social sikring og arbejdsløshed; 
• kommunikation og public relations. 
3. Områder knyttet til europæisk integration: 
• Europæiske studier, herunder europæiske sprog; 
• international, europæisk og komparativ jura; økonomi i 
forbindelse med den europæiske integration. 
4. Specielle Fælleseuropæiske Projekter udarbejdet med 
henblik på forbedring af universitetsadministrationen. 
5. Samarbejde mellem universiteter og industrien. Fælleseuropæiske Projekter indenfor 
mobilitet 
Mobilitetsprojekter inden for alle studieområder, herunder 
tværfaglige projekter, der f.eks. omfatter en række institutter på et 
universitet, hvilket fører til indførelse af et nyt 
meritoverførselssystem. 
Emneområder, der er omfattet af alle 
projekter: 
E F G 
12% 1% 5% H 
1% I 
5% 
Anvendte videnskaber H: Andet 
Uddannelse I: Sprog 
C: Naturvidenskaber 
D: Virksomhedsledelse & erhvervsstudier 
E: Samfundsvidenskaber 
F: Humaniora 
C: JEP4- områder 
33 — 
Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene 
Faktablad Tjekkiet5 
lemptts I 
1993 Teiiipus I! 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
Nationalt vejledende program 
Regionale fonde 
Andre Phare kilder 
2. PROJEKTER 
Antal JEP'er, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Mobilitetsstrømnie inden for JEP'er 
Personale fra Tjekkiet 
Personale til Tjekkiet 
Studerende fra Tjekkiet 
Studerende til Tjekkiet 
Antal institutioner, der deltager i JEP'er 
Antal JEN'er, der har modtaget støtte 
Antal Supplerende Foranstaltninger, der har 
modtaget støtte 
Antal Individuelel Mobilitetsstipendier tildelt 
fra Tjekkiet 
til Tjekkiet 10,94 
8 
2,94 
81 
1861 
691 
428 
612 
130 1994 
5,5 
5,5 1995 
8,0 
41 
15 
1624 
553 
522 
404 
145 
10 
240 
151 
89 83 
54 
29 33 
14 
1 184 
510 
381 
199 
94 
57 
13 
4 
59 
59 Total 
24,44 
21,5 
2,94 
110 
4,669 
1 754 
1331 
1215 
369 
23 
15 
382 
264 
118 
Prioriteter for Tjekkiet: 
1. Udvikling af en europæisk dimension inden for 
den højere uddannelse, der vedrører de praktiske 
krav i forbindelse med implementeringen af 
europaaftalen inden for: 
• jura 
• anvendt samfundsvidenskab 
• kvalitetskontrol inden for industrien. 
2. Forbering af kompatibiliteten med EU 
universiteteer inden for: 
• læseplaner og eksaminer 
• karaktersystemer og meritoverførsel 
• evaluering og akkreditering 
getuiem projekter for mobilitet for studerende inden 
for følgende emneområder: 
• anvendt økonomi og virksomhedsadministration 
• ingeniørvidenskab 
3. Fremme af samarbejde mellem universiteter og 
den private sektor inden for udvikling af 
menneskelige ressourcer, særlig inden for 
følgende emneområder: 
• forvaltning af sundhedspleje landbrugsvidenskab 
Emneområder, der er omfattet af alle 
projekter 
Virksomhedsledelse & erhvervsstudier 
Samfundsvidenskaber 
Humaniora 
Uddannelse 
JEP+ områder 
Andet 
For 1990-1992 se faktablad Tjekkoslovakiet. 
— 3<f — 
Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene 
Faktablad Slovakiet1 
Tempus I 
1993 Trifipiis 11 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
Nationalt vejledende program 
Regionale fonde 
Andre Phare kilder 
2. PROJEKTER 
Antal JEP'er, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Mobilitetsstrømme inden for JEP'er 
Personale fra Slovakiet 
Personale til Slovakiet 
Studerende fra Slovakiet 
Studerende til Slovakiet 
Antal institutioner, der deltager i JEP'er 
Antal JEN'er, der har modtaget støtte 
Antal Supplerende Foranstaltninger, der har 
modtaget støtte 
Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt 
fra Slovakiet 
til Slovakiet 6,18 
5 
1,18 
46 
924 
365 
226 
292 
41 
136 
95 
41 1994 
5 
5 1995 
5 
5 
33 
15 
1001 
320 
236 
391 
54 
2 
4 
73 
64 
9 31 
14 
939 
401 
277 
212 
49 
45 
70 
70 Total 
16,18 
15 
1,18 
75 
2 864 
1086 
739 
895 
144 
10 
10 
279 
229 
50 
Prioriteter for Slovakiet: 
Udvikling af integrerede og tværfaglige studier med vægt 
på kompatibiliteten med EU universiteter. 
Regional og strukturel diversificering af formidlingen af 
videregående uddannelse (herunder åben uddannelse og 
fjernundervisning) med henblik på at øge mulighederne 
både geografisk og med hensyn til nye målgrupper. 
Udvikling af indholdet af kurser med henblik på at 
imødekomme arbejdsmarkedets ændrede behov. 
Fremme af teknologioverførsel mellem uni vendte ~ 
virksomheder. 
Udvikling af en europæisk dimension, der vedrørt 
praktiske krav i forbindelse med implementeringen 
europaaftalen. 
Emneområder 
1. Jura (miljølovgivning, skattelovgivning og lovgivning 
om nye ejerforhold i en markedsøkonomi); 
2. kvalitetskontrol inden for ingeniørvidenskab; 
3. informations- og telekommunikationsteknologi; 
4. miljøforvalUiing og beskyttelse af biodiversitet; 
5. præventiv og diagnostisk offendig sundhedspleje; 
6. regnskabsføring inden for den private sektor; 
7. unde.-visning i moderne sprog med vægt på: 
• diversificering af de sprog, der undervises i; 
* anvendt lingvistik; 
« sprog til særlige formål. 8. reform af læseplanerne for uddannelse af lærere inden 
for den primære og den sekundære undervisning 
Der blev lagt særlig vægt på slovakisk koordinering eller 
indgåelse af kontrakter om nve JEP'er. 
Emneområder, der er omfattet af alle projekter: 
F 
8% C 
8% E 
8% 
Anvendte videnskaber 
Naturvidenskaber 
Virksomhedsledelse 
& erhvervsstudier 
jD: Samfundsvidenskaber 
jE: Humaniora 
(F: Uddannelse 
|G: Sprog 
For 1990-1992 se faktablad Tjekkoslovakiet. 
— 35-
Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene 
Faktablad Rumænien 
lYmpiis I 
1991-1993 Tempus II 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
Nationalt vejledende program 
Regionale fonde 
Andre Phare kilder 
2. PROJEKTER 
Antal JEP'er, der har- modtaget støtte 
heraf nye 
Mobilitetsstrømme inden for JEP'er 
Personale fra Rumænien 
Personale til Rumænien 
Studerende fra Rumænien 
Studerende til Rumænien 
Antal institutioner, der deltager i JEP'er 
Antal JEN'er, der har modtaget støtte 
Antal Supplerende Foranstaltninger, der har 
modtaget støtte 
Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt 
fra Rumænien 
til Rumænien 41,75 
41 
0,75 
94 
6 088 
2 444 
1437 
1975 
232 
32 
692 
580 
112 1994 
12 
12 1995 
18 
18 
51 
21-
2 112 
834 
661 
528 
0 
9 
192 
162 
30 59 
36 
2 470 
824 
638 
120 
190 
13 
18 
160 
160 Total 
71,75 
71 
0,75 
154 
10 670 
4 166 
2 922 
3 141 
441 
13 
59 
1044 
902 
142 
Prioriteter for Rumænien: 
1. 
3. 
4. 
6. Udvikling af korte videregående uddannelser på 
universiteter (colegii) knyttet til den offentlige politik 
og inden for områder, der fører til økonomisk vækst og 
beskæftigelse (medicin og samfundsvidenskab, bank-
og finansvirksomhed, turisme, massemedier, 
oversættelse og tolkning). 
Omstrukturering af universitetsforvaltningen 
(administration, finanser, oprettelse af tværfaglige 
forskningscentre, universitetsinfrastruktur osv.). 
Forvaltning af sundhedspleje med henblik på 
forbedring af administrationen og forvaltningen af 
offendige og private hospitaler og andre leverandører 
af sundhedsydelser og apoteker. 
Udvikling af kurser vedrørende nuklear sikkerhed og 
strålebeskyttelse. 
Udvikling af videregående uddannelse inden for offentlig 
administration og statskundskab. 
Udvikling af kurser i forvaltning af natuiTessourcer under 
særlig hensyntagen til den økonomiske dimension. 
Udvikling af kandidatuddannelser i naturvidenskab 
(matematik, fysik, kemi, biologi, geologi) og 
humaniora (jura, pædagogik og psykologi). 
Udvikling af projekter, der tager sigte på etablering af 
netværk for mobilitet for studerende. 
Et særligt Fælleseuropæisk Projekt om undervisning i 
elementær økonomi modtog støtte på anmodning fra de 
rumænske myndigheder. Prioriteterne for 1995/6, der alle var omfattet af de 
projekter, der blev godkendt, afspejler de strukturelle 
reformer, der er på vej inden for den videregående 
uddannelse samt de hurtige ændringer, der finder sted i 
landet generelt. 
Emneområder, der er omfattet af alle 
projekter: 
G H 
20% 7% 
JA: Anvendte videnskaber H: 
B: Naturvidenskaber I: Andet 
Sprog 
Uddannelse 
Samfundsvidenskaber 
Humaniora 
JEP+ områder 
iC: Virksomhedsledelse & erhvervsstudier 
36 
Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene 
Faktablad Slovenien2 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
Nationalt vejledende program 
Regionale fonde 
Andre Phare kilder 
2. PROJEKTER 
Antal JEP'er, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Mobilitetsstrømme inden for JEP'er 
Personale fra Slovenien 
Personale til Slovenien 
Studerende fra Slovenien 
Studerende til Slovenien 
Antal institutioner, der deltager i JEP'er 
Antal JEN'er, der har modtaget støtte 
Antal Supplerende Foranstaltninger, der har 
modtaget støtte 
Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt 
fra Slovenien 
til Slovenien TVmpus I 
1992-1993 
6,57 
4,8 
0,77 
1 
44 
1108 
481 
268 
304 
55 IViiipiis II 
217 
187 
30 1994 
2.5 
2.5 1995 
2.6 
2.6 
24 
5 
622 
232 
203 
149 
38 
1 
5 
81 
72 
9 12 
7 
335 
123 
146 
50 
16 
14 
5 
2 
61 
61 Total 
11,67 
9,9 
0,77 
1 
56 
2 065 
836 
617 
503 
109 
6 
12 
359 
320 
39 
Prioriterer for Slovenien: 
Oprettelse af korte videregående uddannelser, der kan 
indgå enten som en del af en universitetsstruktur eller 
gennemføres uafhængigt af denne. 
Universitetseksaminer bør tage Phare-programmets generelle 
målsætninger og de prioriteter, der ikke blev gennemført i 
1994 på grund af budgetbegrænsninger, i betragtning. 
Udvikling af universiteternes kapacitet til af formidle 
omskolings- og ajourføringskurser til lærere inden for den 
sekundære undervisning med særlig vægt pa ir i 
fremmedsprog. 
Oprettelse af skoler for korte uddannelser og udviklii. 
læseplaner inden for ingeniørvidenskab og teknologi. 
Emneområder 
• økonomi og arbejdsmarkedslovgivning, herunder emner i 
forbindelse med beskæftigelse og social sikring; 
• finansiel styring, særlig regnskabsføring (den private 
sektors og de offendige myndigheders behov); 
• forvaltning af sundhedsplejen. 
Indførelse af korte videregående uddannelser er blevet 
identificeret som et prioriteret område af 
undervisningsministeriet som et resultat af den nye lov om 
videregående uddannelse (i kraft siden december 1993). 
Udvikling af færdigheder inden for finansiel forvaltning blev prioriteret i forbindelse med uddannelsesmæssig og 
institutionel omstrukturering. 
Emneområder, der er omfattet af alle projekter: 
F 
13% 
E 
6% 
Anvendte videnskaber 
Naturvidenskaber 
Virksomhedsledelse & erhvervsstudier 
Samfundsvidenskaber 
Humaniora 
Uddannelse 
Andet 
Sprog 
Eksklusiv nærmere oplysninger om IMC-projekter, der blev gennemfort, mens Slovenien stadig var en del af Jugoslavien, dvs. for 
selvstændigheden i 1992. 24 af de omtalte JEP'er var oprindeligt jugoslaviske projekter, der blev fornyet som slovenske projekter samme 
år. 
•3*-
Bilag 2 - Faktablade: Phare-landene 
Faktablad Tjekkoslovakiet4 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
Nationalt vejledende program 
Regionale fonde 
Andre Phare kilder 
2. PROJEKTER 
Antal JEP'er, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Mobilitetsstrømme inden for JEP'er 
Personale fra Tjekkoslovakiet 
Personale til Tjekkoslovakiet 
Studerende fra Tjekkoslovakiet 
Studerende fra Tjekkoslovakiet 
Antal JEN'er, der har modtaget støtte 
Antal Supplerende Foranstaltninger, der har 
modtaget støtte 
Antal Individuelle Mobilitetsstipendier tildelt 
fra Tjekkoslovakiet 
til Tjekkoslovakiet h'limil- I 
1990-1992 
34,96 
27,70 
7,26 
145 
5 052 
1969 
1 184 
1634 
265 
53 
1008 
785 
223 
Omfatter kun perioden 1990-1992 før Tjekkiets og SlovakieU selvstændighed. 
-3* 
Bilag 3 - Faktablade: Tacis-landene 
Faktablad Armenien 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
National tildeling 
2. PROJEKTER 
Antal præ-JEP, der har modtaget støtte 
Antal armenske institutioner, der deltager i JEP 1995 
Emneområder, der er omfattet af alle 
projekter: 
A: Samfundsvidenskaber 
B: Ht'maniora 
C: Moderne Sprog 
D: Virksomhedsledelse 
E: Universitetsledelse 0,247 
0 Total 
0,247 
5 
3 
E 
20% 
20% 
Faktablad Aserbajdsjan 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
National tildeling 
2. PROJEKTER 
Antal præ-JEP, der har modtaget støtte 
Antal aserbajdsjanske institutioner, der deltager i 1995 
0,143 
0 Total 
0,143 
4 
3 
Emneområder, der er omfattet af alle 
projekter: 
A: Samfundsvidenskaber 
B: Humaniora 
C: Anvendte videnskaber & teknologi 
D: Virksomhedsledelse D 
25% 
B 
25% 
39 
Bilag 3 - Faktablade: Tacis-landene 
Faktablad Georgien 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
National tildeling 
2. PROJEKTER 
Antal præ-JEP, der har modtaget støtte 
Antal georgiske institutioner, der deltager i JEP 1995 
0,242 
0 
Emneområder, der er omfattet af alle 
projekter: 
A: Ingeniørvidenskab 
B: Læreruddannelse 
C: Medicinske videnskaber 
D: Økonomi 
E: Universitetsledelse Total 
0,242 
5 
3 
E 
12% 
Faktablad Hviderusland 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
National tildeling 
2. PROJEKTER 
Antal præ-JEP, der har modtaget støtte 
Antal JEP, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Antal hviderussiske institutioner, der deltager i 
JEP 1993 
0,380 1994 
2,1 1995 
1,497 
1.5 
5 
6 
2 Total 
3,977 
18 
6 
13 
Emneområder, der er omfattet af alle 
projekter: 
A: Samfundsvidenskaber 
B: Økonomi 
C: Humaniora 
D: Moderne Sprog 
E: Universitetsledelse 
— 40 — 
Bilag 3 - Faktablade: Tacis-landene 
Faktablad Kasakhstan 
1. BUDGET: 
Samlet Ternpus budget (i mio. ecu) 
National tildeling 
2. PROJEKTER 
Antal præ-JEP, der har modtaget støtte 
Antal JEP, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Antal kasakhiske institutioner, der deltager i JEP 1994 
0,370 1995 
1,999 
9 Total 
2,369 
15 
3 
11 
Emneområder, der er omfattet af alle 
projekter: 
A: Økonomi 
B: Anvendte videnskaber 
C: Læreruddannelse 
D: Virksomhedsledelse 
E: Moderne Sprog 
F: Universitetsledelse A 
•)OCf 
Faktablad Kirgisistan 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
National tildeling 
2. PROJEKTER 
Antal præ-JEP, der har modtaget støtte 
Antal JEP, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Antal kirgisiske institutioner, der deltager i JEP 1994 
0,09 1995 
0,754 
0,5 
2 
1 
1 Total 
0,844 
Emneområder, der er omfattet af alle 
projekter: 
Anvendte videnskaber 
Økonomi 
Universitetsledelse 
— 41 
Bilag 3 - Faktablade: Tacis-landene 
Faktablad Moldova 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
National tildeling 
2. PROJEKTER 
Antal præ-JEP, der har modtaget støtte 
Antal JEP, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Antal moldøviske institutioner, der deltager i JEP 1994 
0,23 1995 
1,128 
1 
4 
2 Total 
1,358 
Emneområder, der er omfattet af alle 
projekter: 
A: Økonomi 
B: Samfundsvidenskaber 
C: Moderne Sprog 
D: Universitetsledelse 
Faktablad Mongoliet 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
National tildeling 
2. PROJEKTER 
Antal præ-JEP, der har modtaget støtte 
Antal mongolske institutioner, der deltager i JEP 1995 
0,221 
0 Total 
0,221 
5 
4 
Emneområder, der er omfattet af alle 
projekter: 
A: Anvendte videnskaber 
B: Humaniora 
C: Universitetsledelse 
D: Samfundsvidenskaber 
E: Læreruddannelse E 
20% 
42 
Bilag 3 - Faktablade: Tacis-landene 
Faktablad Den Russsiske Føderation 
1993 1994 1995 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
National tildeling 
2. PROJEKTER 
Antal præ-JEP, der har modtaget støtte 
Antal JEP, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Antal russiske institutioner, der deltager i JEP 2,54 15,37 
18 
18 11,552 
9 
V 37 
34 
16 Total 
29,462 
132 
34 
81 
Emneområder, der er omfattet af alle 
projekter: 
A: Økonomi 
B: Humaniora 
C: Samfundsvidenskaber 
D: Moderne Sprog 
E: Universitetsledelse D E 
23% 
Faktablad Ukraine 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
National tildeling 
2. PROJEKTER 
Antal præ-JEP, der har modtaget støtte 
Antal JEP, der har modtaget støtte 
heraf nye 
Antal ukrainske institutioner, der deltager i JEP 1993 1994 
0,5 3,32 1995 
3,83 
3 
10 
9 Total 
7,65 
32 
9 
21 
Emneområder, der er omfattet af alle 
projekter: 
A: Universitetsledelse 
B: Økonomi 
C: Humaniora 
D: Samfundsvidenskaber 
E: Moderne Sprog 
43 
Bilag 3 - Faktablade: Tacis-landene 
Faktablad Usbekistan 
1. BUDGET: 
Samlet Tempus budget (i mio. ecu) 
National tildeling 
2. PROJEKTER 
Antal præ-JEP, der har modtaget støtte 
Antal JEP» der har modtaget støtte 
heraf nye 
Antal usbekiske institutioner, der deltager i JEP 1994 
0,25 1995 
1,185 
1 
4 
2 
2 Total 
1,435 
10 
2 
Emneområder, der er omiattet af alle 
projekter: 
A: Økonomi 
B: Humaniora 
C: Anvendte videnskaber 
D: Samfundvidenskaber 
E: Moderne Sprog 
F: Universitetsledelse D 
17<3 
44 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 531 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 11 
Katalognummer : CB-CO-96-537-DA-C 
ISBN 92-78-10606-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
AS-