Sammenfatning

I denne meddelelse gives en sammenfatning af Kommissionens vurdering af de udkast til budgetplaner for 2016, som seksten medlemsstater i euroområdet (EA-16) havde indsendt pr. 15. oktober, således som lovgivningen kræver det. Vurderingen omfatter ikke de medlemsstater, der er underlagt et makroøkonomisk tilpasningsprogram, og heller ikke Portugal, der endnu ikke har forelagt noget udkast til budgetplan. I overensstemmelse med forordning (EU) nr. 473/2013 har Kommissionen vurderet planerne og den samlede budgetsituation og finanspolitiske kurs i euroområdet som helhed.

Den samlede vurdering af udkastene til budgetplaner for 2016 og den samlede finanspolitiske kurs i euroområdet kan opsummeres således:

1.Medlemsstaternes planer indebærer et fortsat fald i det samlede budgetunderskud i euroområdet på baggrund af en genopretning, der stadig er skrøbelig og forbundet med en række risici, primært som følge af faldende udenlandsk efterspørgsel. Efter et markant fald fra 2,4 % af BNP i 2014 til 1,9 % af BNP i år forventes underskuddet at falde yderligere til 1,7 % af BNP i 2016. Efter at have toppet i 2014 forventes den samlede gældskvote på grundlag af udkastene til budgetplaner også at falde en smule fra skønsvis 91 % i indeværende år til lige under 90 % af BNP i 2016.

2.Sammenlignet med de mellemfristede mål, der blev opstillet i stabilitetsprogrammerne i foråret 2015, er den planlagte reduktion af underskuddet i 2016 nedjusteret med 0,3 procentpoint i euroområdet.

3.Det billede, der tegner sig på grundlag af udkastene til budgetplaner, bekræftes i store træk af Kommissionens efterårsprognose fra 2015. Realvæksten i BNP forventes at blive styrket fra 1,6 % i år til 1,8 % i 2016, mens det negative produktionsgab forventes indsnævret til 1 % af det potentielle BNP. Kommissionen tager udgangspunkt i et skøn over budgetunderskuddet i euroområdet for 2015 (2,0 % af BNP), der er en anelse højere end i udkastene til budgetplaner, men forudser en lidt større reduktion af budgetunderskuddene i 2016 (0,3 procentpoint i stedet for 0,2) og når frem til samme samlede saldo på -1,7 % af BNP. Ligeledes forventer Kommissionen, at den samlede gældskvote vil falde for første gang siden krisens begyndelse til 91 % i 2015 og yderligere til 90 % i 2016, hvilket er stort set svarer til tallene i udkastene til budgetplaner.

4.Kommissionens prognose tyder endvidere på, at den stort set neutrale finanspolitiske kurs i euroområdet som helhed vil fortsætte i 2016. Dette bør betragtes ud fra de to målsætninger om langsigtet holdbarhed i de offentlige finanser og makroøkonomisk stabilisering på kort sigt, navnlig behovet for at sikre en overgang fra udenlandske til indenlandske kilder til vækst. De makroøkonomiske politiske instrumenter er kun begrænset anvendelige under de nuværende forhold, hvor de nominelle rentesatser allerede er næsten nede på nul, og inflationen er meget lav. Dermed får finanspolitikken endnu større betydning. På denne baggrund synes den forventede neutrale finanspolitiske kurs i euroområdet til næste år i det store hele hensigtsmæssig, når man tager de historisk lave rentesatser og det store overskud over for udlandet, der gør sig gældende i euroområdet, i betragtning. Samtidig er gældskvoten i de enkelte lande fortsat meget høj og kun langsomt faldende, og derfor bliver det nødvendigt at genoptage konsolideringen med fuld kraft, når først opsvinget har fået fodfæste.

5.Midlertidige besparelser som følge af lave rentebetalinger skal i sagens natur anvendes fornuftigt: de bør afspejles i lavere underskud i lande med store budgetmæssige ubalancer og i en større stigning i de offentlige investeringer i lande med finanspolitisk råderum. De nuværende finanspolitiske planer lever kun delvist op til dette krav.

6.Bekymringerne vedrørende de offentlige finansers holdbarhed bekræftes af den lille forværring, der ifølge Kommissionens prognose for 2016 forventes for euroområdets strukturelle saldo. Det kan betyde, at de gennemsnitlige tilpasninger, der kræves af medlemsstaterne i euroområdet i henhold til stabilitets- og vækstpagten, ikke vil blive opfyldt. Baggrunden er, at tilpasningen i de medlemsstater, der har problemer med de offentlige finansers holdbarhed, er meget svag eller endog negativ, og dette opvejes ikke af, at andre medlemsstater stadig ikke gør tilstrækkeligt brug af deres finanspolitiske råderum.

7.Analysen af hensigtsmæssigheden af den finanspolitiske kurs i euroområdet suppleres af en undersøgelse af de offentlige finansers sammensætning. Mens de nylige tiltag for at reducere skattebyrden på arbejde går i den rigtige retning, viser sammensætningen af udgifterne kun begrænsede fremskridt i retning af en mere vækstfremmende politik. Således forventes kapitaludgifternes andel af BNP stadig at falde.

8.Den budgetmæssige virkning af den ekstraordinære tilstrømning af flygtninge er nævnt i nogle af udkastene til budgetplaner. Andre medlemsstater kan i mellemtiden også være blevet berørt af flygtningesituationen eller bliver det måske i fremtiden. Den fleksibilitet, der er indbygget i stabilitets- og vækstpagten, giver mulighed for at tage hensyn til de forøgede udgifter i et givet år i forbindelse med usædvanlige begivenheder uden for regeringens kontrol, både under den forebyggende eller den korrigerende del af pagten. Kommissionen er villig til at gøre brug af disse bestemmelser. Den vil overvåge situationen nøje på grundlag af de oplysninger, som myndighederne i de berørte medlemsstater forelægger, med henblik på at afgøre, hvilke beløb der kan komme i betragtning. Denne oplysning vil blive anvendt ved vurderingen af (efterfølgende) mulige midlertidige afvigelser fra stabilitets- og vækstpagtens krav for 2015 og 2016. Det betyder, at afvigelser, der alene og direkte affødes af de ekstra omkostninger i forbindelse med flygtningekrisen, ikke vil medføre en optrapning af procedurerne. Dette gælder også indledning af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, forudsat at det offentlige underskud i tilfælde af en overskridelse af tærsklen på 3 % af BNP forbliver tæt på denne tærskel.

9.Kommissionens vurdering af de enkelte medlemsstater kan sammenfattes således:

Der er ingen af udkastene til budgetplaner for 2016, som kan anses for i alvorlig grad at være i manglende overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten. I mange tilfælde finder Kommissionen imidlertid, at de planlagte finanspolitiske tilpasninger ikke lever op til, eller risikerer ikke at leve op til, hvad der kræves i stabilitets- og vækstpagten.

Det gælder specifikt:

For så vidt angår de tolv lande, der er omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten:

- for fem lande (Tyskland, Estland, Luxembourg, Nederlandene og Slovakiet), anses udkastene til budgetplaner for at være i overensstemmelse med kravene for 2016 i stabilitets- og vækstpagten.

- for fire lande (Belgien, Letland, Malta og Finland) anses udkastene til budgetplaner for at være i bred overensstemmelse med kravene for 2016 i stabilitets- og vækstpagten. For disse landes vedkommende kan planerne resultere i en vis afvigelse fra tilpasningsstien hen imod det enkelte lands mellemfristede budgetmålsætning.

- for tre lande (Italien, Litauen og Østrig) er der risiko for, at udkastene til budgetplaner ikke er i overensstemmelse med kravene for 2016 i stabilitets- og vækstpagten. Disse medlemsstaters udkast til budgetplaner kan medføre en væsentlig afvigelse fra tilpasningsstien hen imod den mellemfristede budgetmålsætning.

For så vidt angår de fem lande, der for øjeblikket er omfattet af den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten (dvs. proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud):

- for tre lande (Frankrig, Irland og Slovenien) anses udkastene til budgetplaner for at være i bred overensstemmelse med kravene for 2016 i stabilitets- og vækstpagten. Hvad angår Frankrig forventes det anbefalede mål for det samlede underskud at blive opfyldt i 2016, men udkastet til budgetplan indebærer risici med hensyn til overholdelsen af kravene ifølge proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, da den finanspolitiske indsats ifølge alle indikatorer forventes at ligge betydeligt under det anbefalede niveau. Kommissionen opfordrer myndighederne til at træffe de fornødne foranstaltninger inden for rammerne af den nationale budgetprocedure for at sikre, at budgettet i 2016 er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Irland og Slovenien vil fra 2016 kunne flyttes til den forebyggende del af pagten, hvis der i 2015 opnås en rettidig og holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. For 2016 er der risiko for en vis afvigelse (der dog for Sloveniens vedkommende nærmer sig en væsentlig afvigelse) fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2016.

- hvad angår Spanien vurderes det, at det udkast til budgetplan, der blev forelagt den 11. september indebærer en risiko for manglende overensstemmelse med kravene for 2016 i stabilitets- og vækstpagten. Hverken den anbefalede finanspolitiske indsats eller målet for det samlede underskud i 2016 forventes at blive opfyldt. Kommissionen har opfordret myndighederne til at træffe de fornødne foranstaltninger inden for rammerne af den nationale budgetprocedure for at sikre, at budgettet i 2016 er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, og til hurtigst muligt at forelægge et ajourført udkast til budgetplan.

- endvidere opfordrer Kommissionen Portugal til at forelægge et udkast til budgetplan hurtigst muligt.