KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 06.01.1999 
KOM(1998) 805 endelig udg. 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om indførelse af endelig antidumpingtold på importen af fiberplader (hardboard) 
med oprindelse i Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland og om 
endelig opkrævning af den midlertidige told 
(forelagt af Kommissionen) 

BEGRUNDELSE 
Ved meddelelse, der blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende nr. 
C 336, s. 2, indledte Kommissionen den 7. november 1997 en antidumpingprocedure 
vedrørende importen af fiberplader (hardboard) med oprindelse i Brasilien, Bulgarien, 
Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland. 
Ved forordning (EF) nr. 1742/98 blev der den 6. august 1998 indført midlertidige 
anlidumpingforanstaltninger, efter at det var fastslået, at der fandt skadevoldende 
dumping sted. 
På daværende tidspunkt afgav alle berørte eksporterende producenter, undtagen de 
russiske, pristilsagn. De pågældende eksporterende producenter forpligtede sig til at 
sælge visse varetyper til eksport til Fællesskabet op til en forud fastsat årlig mængde til 
priser, der sikrede, at dumpingimporten ikke forvoldte skade, og denne import blev ikke 
pålagt antidumpingtold i form af værditold. Eksportsalg ud over de forud fastsatte årlige 
lofter blev pålagt nævnte midlertidige antidumpingtold. Kommissionen fandt, at denne 
ordning var praktisk anvendelig og kunne overvåges effektivt, og den godtog derfor disse 
tilsagn. 
I {flor indførelsen af de midlertidige antidumpingforanstaltninger fik alle interesserede 
parler lejlighed til at anmode om at blive hørt og til at fremføre supplerende 
bemærkninger. Med henblik på den endelige fastlæggelse af de faktiske omstændigheder 
foretog Kommissionen visse justeringer i overensstemmelse med visse interesserede 
parters bemærkninger. Det skal især anføres, at Kommissionen holdt tallene for Brasilien 
uden for undersøgelsen. 
I 
På grundlag af de endelige undersøgelsesresultater bekræftedes det, at der fandt dumping 
sled med deraf følgende skadelige virkninger for EF-erhvervsgrenen. Dette gjaldt dog 
ikke Brasilien, idet det konstateredes, at importen fra dette land ikke havde været årsag til 
den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt. Kommissionen foreslår derfor, at 
proceduren vedrørende Brasilien afsluttes uden indførelse af foranstaltninger. For de 
øvrige berørte lande bekræftedes det imidlertid, at de var årsag til den væsentlige skade, 
som EF-erhvervsgrenen havde lidt. 
Under hensyntagen til alle involverede parters interesser, herunder især brugerindustriens 
interesser, kunne det på grundlag af undersøgelsen konkluderes, at det er i Fællesskabets 
interesse at træffe endelige antidumpingforanstaltninger. 
Eftersom alle berørte eksporterende producenter, bortset fra de russiske, afgav tilsagn 
som led i den foreløbige undersøgelse, foreslås det, at disse tilsagn videreføres under 
hensyntagen til eventuelle justeringer som resultat af den endelige undersøgelse. En 
særskilt kommissionsafgørelse, hvori der nærmere redegøres for ændringerne i nævnte 
tilsagn, skal offentliggøres samme dag som Rådets forordning om indførelse af endelige 
antidumpingforanstaltninger. Med afslutningen af proceduren vedrørende importen fra 
Brasilien bortfalder de tilsagn, der er afgivet af de brasilianske eksporterende 
producenter. 
3 
På baggrund af ovenstående og i overensstemmelse med artikel 9 i Rådets forordning 
(EF) nr. 384/96 foreslår Kommissionen derfor, at Rådet godkender, at der indføres 
endelig antidumpingtold på importen fra Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og 
Rusland, og at proceduren vedrørende Brasilien afsluttes uden indførelse ai* 
foranstaltninger. De foreslåede toldsatser er anført i nedenstående tabel: 
Land 
Bulgarien 
Estland 
Letland 
Litauen 
Polcn 
Rusland Selskab 
Fazerles AD 
Alle andre selskaber 
Alle selskaber 
Alle selskaber 
Alle selskaber 
Alpex-Karlino S.A. 
Ekopryta S.A. 
Zaklady Pryt Pilsniowych 
S.A., Przemysl 
Koniecpolskie Zaklady Pryt 
Pilsniowych S.A 
Zaklady Pryt Pilsniowych 
S.A w Krosnie Odrzanskim 
Alle andre selskaber 
Alle selskaber Toldsats (%) 
7.1 
7.2 
6.0 
4.7 
11.4 
22.4 
7.0 
9.1 
11.4 
11.0 
34.8 
30.6 Taric-
tillsegskode 
8461 
8900 
-
-
-
8479 
8480 
8481 
8494 
8495 
8900 
-
^ 
I/327/98-DA, rev. 1 
RÅDETS FORORDNING (EF) NR.... 
af 
om indførelse af endelig antidumpingtold på importen af fiberplader (hardboard) 
med oprindelse i Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland og om 
endelig opkrævning af den midlertidige told 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om 
beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske 
Fællesskab1, særlig artikel 9, stk. 4, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af Det Rådgivende 
Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/98 (EFT L 128 
af 30.4.1998, s. 18). i" 
A. GENERELLE OPLYSNINGER 
1. Midlertidige foranstaltninger 
(1) Som led i den foreliggende procedure indførtes der den 6. august 1998 
midlertidige antidumpingforanstaltninger ved forordning (EF) nr. 1742/982 (i det 
følgende benævnt "forordningen om midlertidig told"). Tilsagn afgivet af de 
eksporterende producenter i alle de berørte lande, bortset fra Rusland, blev 
godtaget. 
2. Efterfølgende procedure 
(2) Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger indgav nogle eksporterende 
producenter, importører og brugere i Fællesskabet af den pågældende vare 
skriftlige bemærkninger. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive 
hørt. 
(3) Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told blev der aflagt 
kontrolbesøg hos følgende selskaber, som anvender den pågældende vare til 
fremstilling af døre: 
Svedex BV, Nederlandene 
Swedoor, en afdeling af Nobia Nordisk Bygginteriôr AB, Sverige (to 
produktionsanlæg) 
Righini SA, Frankrig 
Muet SA, Frankrig 
Theuma Deurenindustrie NV, Belgien. 
Der blev også aflagt besøg hos en producent af fiberplader (hardboard) af 
eukalyptustræ: 
Industria de Fibras de Madeira, Portugal, 
og hos en uafhængig importør af fiberplader (hardboard): 
Firma Christian Kroger GmbH & Co. KG, Tyskland. 
KFTL 218 af 6.8.1998, s. 16. 
G 
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 
1. Den pågældende vare 
(4) Den vare, der er omfattet af denne antidumpingprocedure, er fiberplader 
(hardboard). Ved fiberplader (hardboard) forstås træfiberplader og fiberplader af 
andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske 
bindemidler med densitet på over 0,8 g/cm3, i øjeblikket henhørende under KN-
kode ex 4411 11 00 og ex 4411 19 00. 
Fiberplader (hardboard) fremstilles udelukkende ved en "våd fremstillingsproces" 
(modsat nedenfor beskrevne fiberplader (fibreboard), der fremstilles ved en tør 
fremstillingsproces), og de har normalt en densitet på 800 - 1050 kg/m3 og 
fremstilles i tykkelser på mellem 1,8 og 6,0 mm. 
Fiberplader (hardboard) anvendes typisk til fremstilling af møbler, inden for 
bygge- og automobilindustrien samt til dørbeklædning og emballage, navnlig 
emballage til frugt og grøntsager. 
2. 'Tynde' tørt fremstillede fiberplader (fibreboard) 
(5) Efter indførelsen af de midlertidige antidumpingforanstaltninger argumenterede 
en række importører og brugere fortsat for en udvidelse af varesortimentet under 
proceduren. De gjorde navnlig gældende, at de såkaldt 'tynde' former for 
tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) (af tykkelse under 6 mm), såsom 
fiberplader (fibreboard) af mellemhøj og høj densitet (tynde MDF og HDF), og 
fiberplader (hardboard) i det væsentlige har samme anvendelsesformål, og set 
under ét er der derfor tale om én og samme vare. Det hævdedes derfor, at 
undersøgelsen af spørgsmålet om dumping, skade og Fællesskabets interesser 
også burde indbefatte disse varer. 
} 
(6) På grundlag af de oplysninger, der blev fremlagt som led i den foreløbige 
undersøgelse, blev der foretaget en foreløbig vurdering af, i hvor høj grad 
anvendelsen af fiberplader (hardboard) og tynde, tørtfremstillede fiberplader 
(Iibreboard) overlapper hinanden. På grundlag af de oplysninger, der er fremlagt 
efter udstedelsen af forordningen om midlertidig told, er der foretaget en endelig 
vurdering, og det fremgår heraf, at en sådan overlapning teoretisk set er betydelig, 
og at det kun er i nogle markedssegmenter, at de to varetyper slet ikke kan 
substituere hinanden. 
(7) Lighedspunkter i anvendelsesformålet er imidlertid ikke eneafgørende for 
spørgsmålet om samme vare. Konklusionerne af den foreløbige undersøgelse, 
ifølge hvilke fiberplader (hardboard) og tynde, tørtfremstillede fiberplader 
(Iibreboard) ikke er én og samme vare, var baseret på forskelle i de to varetypers 
fysiske og kemiske egenskaber. En yderligere undersøgelse af spørgsmålet har 
muliggjort følgende præcisering af analysen: 
det bekræftes, at den tynde HDF-variant af tørtfremstillede fiberplader 
(fibreboard) kan fremstilles med densiteter, der svarer til eller er højere 
end densiteten af fiberplader (hardboard). Med en densitet defineret som 
værende højere end 800 kg/m3 er det tynd HDF, der kan anses for at 
komme tættest på fiberplader (hardboard); 
1 
gennemsnitspriserne for tynde HDF var imidlertid højere end 
gennemsnitspriserne for tynde MDF (i gennemsnit 10 - 15%) og for de 
fleste fiberplader (hardboard) af tilsvarende tykkelser under 6 mm, således 
at det i den betragtede periode hovedsagelig var tynde MDF (densiteter på 
under 800 kg/m3), der konkurrerede på markedet med fiberplader 
(hardboard) for så vidt angår en stor del af de endelige anvendelsesformål, 
navnlig i møbelsektoreri, delvis i emballagesektoren, til billedrammer og 
delvis til fremstilling af døre; 
det påpegedes også, at der efter den tørre proces fremstilles nye tynde 
fiberplader (fibreboard) med nul-emission, dvs. tynde tørtfremstillede 
fiberplader (fibreboard), som ikke indeholder formaldehyd. Denne 
udvikling gør det muligt for tynde, tørtfremstillede fiberplader 
(fibreboard) af konkurrere på markedet for fødevareemballage, hvor de 
hidtil har været udelukket på grund af formaldehydindholdet. Disse varer 
med nul-emission er imidlertid først udviklet for nylig, og selv om det er 
muligt, at tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i fremtiden kan 
anvendes til fødevareemballage, vil den højere pris formentlig udelukke 
dette på nuværende tidspunkt. Da en sådan udvikling således vedrører 
perioder, der ligger senere end undersøgelsesperioden, kan spørgsmålet 
ikke undersøges nærmere; 
den kendsgerning, at tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) og 
fiberplader (hardboard) har en række anvendelsesformål tilfælles, er ikke 
ensbetydende med, at de på markedet betragtes som én og samme vare. De 
fleste næringsdrivende i den pågældende sektor har således bekræftet, at 
de i praksis ikke anvender de forskellige typer fiberplader vilkårligt på 
grund af de to varetypers forskellige fysiske egenskaber og tekniske 
kvalitet; det forholder sig snarere sådan, at de vælger mellem dem alt efter 
hvad der bedst tjener deres tekniske krav. MDF har eksempelvis en fordel, 
når de skal lamineres, for de har en porøs og mat overflade. Desuden er 
den indre struktur jævn og ikke lagdelt som fiberplader (hardboard), og de 
har ikke tendens til at spalte, når de udsættes for spænding. Som følge 
heraf foretrækkes tynde MDF almindeligvis for fiberplader (hardboard) til 
fremstilling af laminerede døre og møbelelementer. På den anden side har 
fiberplader (hardboard) almindeligvis en klar fordel til de 
anvendelsesformål, hvor der stilles krav til panelets densitet og/eller 
smidighed, såsom lakerede og for-malede døre eller automobildele, eller 
hvor det antages, at den harpiks, der er indeholdt i tynde, tørtfremstillede 
fiberplader (fibreboard), som nævnt ovenfor, kan indvirke på sundheden, 
såsom i emballage til frugt og grønsager. 
j-o 
(8) På grundlag af den endelige analyse bekræftes således de foreløbige 
undersøgelsesresultater, nemlig at fiberplader (hardboard) og tynde, 
tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) ikke i praksis er én og samme vare på 
grund af forskellene i fysiske og kemiske egenskaber, omend de teoretisk set kan 
substituere hinanden til mange anvendelsesformål. 
(9) Selv om tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) og fiberplader 
(hardboard) således ikke er én og samme vare, anførtes det ikke desto mindre, at 
den betydelige overlapning mellem de to varetypers anvendelsesformål er af 
væsentlig betydning for analysen af årsagerne til den skade, som EF-
erhvervsgrenen måtte have lidt. Dette spørgsmål behandles nedenfor i afsnittet om 
årsagssammenhæng. 
3. Krydsfiner og spånplader 
(10) Der er modtaget oplysninger, der nærmere belyser de argumenter, der blev 
fremført som led i den foreløbige undersøgelse, nemlig af krydsfiner og 
spånplader også kunne substituere fiberplader (hardboard) til mange 
anvendelsesformål. Af samme grunde som anført ovenfor vedrørende tynde, 
tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), er en teoretisk lighed i 
anvendelsesformål imidlertid ikke eneafgørende for spørgsmålet om samme vare. 
Eftersom de fysiske og kemiske egenskaber ved fiberplader (hardboard) er 
forskellige fra krydsfiner- og spånpladepanelers fysiske og kemiske egenskaber, 
kan de ikke betragtes som én og samme vare. 
De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes derfor. 
y *-1 
4. Samme vare 
(11) På grundlag af den yderligere undersøgelse bekræftedes det, at der ikke var nogen 
forskelle med hensyn til grundlæggende egenskaber og anvendelsesformål 
mellem fiberplader (hardboard) importeret til Fællesskabet fra de pågældende 
lande og fiberplader (hardboard) fremstillet af erhvervsgrenen i Fællesskabet og 
solgt på fællesskabsmarkedet. Det samme gælder fiberplader (hardboard) 
fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Brasilien, Bulgarien, Estland, Letland, 
Litauen og Polen, (sidstnævnte land blev benyttet som referenceland med hensyn 
til importen fra Rusland). Det konkluderedes derfor, at både fiberplader 
(hardboard) fremstillet og solgt på fællesskabsmarkedet af erhvervsgrenen i 
Fællesskabet og fiberplader (hardboard) fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i 
Brasilien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polen i henhold til artikel 1, 
stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt "grundforordningen") 
er samme vare som fiberplader (hardboard) importeret til Fællesskabet fra de syv 
lande, der er omfattet af undersøgelsen. 
(12) De brasilianske eksporterende producenter samt en række brugere af fiberplader 
(hardboard), navnlig producenter af dørbeklædning, gentog deres påstand fra den 
foreløbige undersøgelse om, at brasilianske fiberplader (hardboard) af 
eukalyptustræ ikke er samme vare som den, der fremstilles af erhvervsgrenen i 
Fællesskabet, hvorfor den bør holdes uden for undersøgelsen. 
AV 
(13) Af de eksporterende producenter, som er omfattet af denne undersøgelse, er de 
brasilianske eksporterende producenter de eneste, der leverer fiberplader 
(hardboard) fremstillet af eukalyptus til Fællesskabet. Der er også to producenter 
af fiberplader (hardboard) af eukalyptus i Fællesskabet, begge på den iberiske 
halvø, men ingen af dem var part i den klage, som førte til indledningen af denne 
procedure. 
( 14) Disse påstande vedrørende fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ er blevet nøje 
undersøgt. Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, er der aflagt 
besøg hos en række dørfabrikanter rundt omkring i Fællesskabet. Desuden 
besøgtes en ikke-klagende EF-producent af fiberplader (hardboard) af 
eukalyptustræ i Portugal. Disse besøg havde til formål at klarlægge spørgsmålet 
om, hvorvidt brasilianske fiberplader (hardboard) skal være omfattet af denne 
procedure. 
Følgende stod klart efter disse besøg: 
(a) Tekniske egenskaber og anvendelser af fiberplader (hardboard) af 
eukalyptustræ 
(15) Der er modtaget talrige tekniske redegørelser fra de brasilianske eksporterende 
producenter, dørfabrikanter i Fællesskabet og klagende parter vedrørende de 
egenskaber, der kendetegner fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ. De 
eksporterende producenter og dørfabrikanterne gør gældende, at fiberplader 
(hardboard) af eukalyptustræ har visse enestående egenskaber, som adskiller dem 
fra alle andre typer fiberplader (hardboard), uanset om de er fremstillet af andre 
bløde eller hårde træsorter end eukalyptustræ. De påstår endvidere, at EF-
erhvervsgrenen ikke fremstiller et tilfredsstillende alternativ. Især 
dørfabrikanterne understreger, at EF-erhvervsgrenen ikke fremstiller fiberplader 
(hardboard) af eukalyptustræ til dørbeklædninger; de påpeger således, at den 
eneste producent i Fællesskabet (i Portugal) af fiberplader (hardboard) af 
eukalyptustræ, som faktisk fremstiller plader beregnet til dørbeklædninger, ikke 
er en af klagerne. 
^ 
(16) Det konstateredes, at fiberplader (hardboard) fremstillet af eukalyptustræ har en 
række tekniske egenskaber, der gør dem særligt velegnede til dørbeklædninger til 
færdige døre af høj kvalitet. For det første giver dets særligt korte fibre de færdige 
fiberplader (hardboard) et meget ensartet udseende, en høj densitet og større 
brudstyrke end fiberplader (hardboard) fremstillet af andre træsorter end 
eukalyptus. Eukalyptustræet har næsten ingen bark, hvilket bevirker, at fejl i de 
pressede fiberplader (hardboard) kan holdes på et minimum. 
(17) Det skal imidlertid erindres, at eukalyptustræ ikke er den eneste træsort, der har 
korte fibre. Klagende parter har gjort gældende, at der i Vesteuropa vokser 40 
andre træsorter, der har fibre af ca. samme længde som eukalyptustræ og i nogle 
tilfælde endog kortere. 
(18) Det skal også anføres, at den høje kvalitet, som dørfabrikanterne efterspørger, 
ikke kun kan tilskrives den træsort, som fiberpladerne fremstilles af. Nogle af de 
egenskaber, der kræves, såsom en konstant tykkelse af de plader, der benyttes, en 
høj densitet, en god modstandsevne over for høje temperaturer (døre samles ved 
en temperatur på over 100°C) og fugtighed og ingen overfladefejl, er ikke 
nødvendigvis knyttet til eukalyptustræ, men kan også opfyldes med andre 
træsorter med en strengt kontrolleret produktionsproces. Hvad angår egnetheden 
til lakering kan des desuden tilføjes, at nogle fiberplader (hardboard) fremstillet af 
andre træsorter end eukalyptustræ kan lakeres med tilfredsstillende resultater alt 
afhængig af den teknik og mængde af maling, der anvendes. Fordelen ved 
eukalyptustræ og i almindelighed fiberplader fremstillet at hårdt træ er 
hovedsagelig, at der skal anvendes mindre mængder afmåling for at opnå et godt 
resultat. 
A\ 
(19) På grundlag af analysen af dørfabrikanternes virksomhed bekræftedes det 
endvidere, at der til ikke-færdigbehandlede døre, som grundes eller forbehandles 
med hvis maling, men som kræver færdigbehandling hos den endelige kunde, 
benyttes dørbeklædning fremstillet af forskellige typer træ. Det konstateredes 
også, at nogle dørproducenter benyttede fiberplader (hardboard) fremstillet i 
Fællesskabet, men ikke af eukalyptustræ, til fremstilling af lakerede døre. 
(20) Endelig konstateredes det, at eukalyptustræ i undersøgelsesperioden også 
benyttedes til særlige anvendelsesformål i møbel-, tagdæknings- og 
automobilindustrien og, for så vidt angår afskæringer af fiberplader, til frugt- og 
grøntsagskasser. 
(b) Konklusion vedrørende samme vare af fiberplader (hardboard) af 
eukalyptustræ 
(21) Gennemgangen af de interesserede parters anbringender bekræfter, at de særlige 
egenskaber ved fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ ikke teknisk set 
udelukker, at de kan anvendes på de områder, hvor der også anvendes andre typer 
fiberplader (hardboard). At de således ikke i vidt omfang anvendes uden for 
sektoren for dørbeklædning er blot en følge af den forholdsvis højere pris, hvortil 
denne vare sælges på markedet sammenlignet med andre fiberplader (hardboard) 
af hårdt og blødt træ. 
Selv om fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ, der fremstilles og eksporteres 
af de brasilianske eksporterende producenter, har visse særlige egenskaber, er 
disse således ikke tilstrækkelige til, at de kan føre til den konklusion, at der ikke 
er tale om samme vare som fiberplader (hardboard), der fremstilles af EF-
erhvervsgrenen, idet de to varetyper har samme grundlæggende fysiske 
egenskaber og anvendelsesformål, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen. 
A 
C. DUMPING 
1. Særlige spørgsmål vedrørende fastlæggelse af dumping for hvert af de 
pågældende lande 
(a) Brasilien 
(22) I betragtning af undersøgelsesresultaterne vedrørende årsagssammenhæng i 
betragtning 53 - 56 anses det ikke for påkrævet at redegøre for undersøgelsen af 
dumpingimporten af den pågældende vare fra Brasilien. 
(b) Bulgarien 
(23) De bulgarske eksporterende producenter fremsatte ingen bemærkninger efter 
fremlæggelsen af oplysninger og offentliggørelsen af forordningen om midlertidig 
told. 
Dumpingmargenerne for de bulgarske eksporterende producenter udtrykt i 
procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, forbliver uændrede, nemlig: 
FazerlesAD: 7,1% 
Lessoplast AD: 7,2% 
ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter: 7,2% 
(c) Estland 
(24) Den estiske eksporterende producent fremsatte ingen bemærkninger efter 
fremlæggelsen af oplysninger og offentliggørelsen af forordningen om midlertidig 
told. 
jt> 
Dumpingmargenerne for de estiske eksporterende producenter udtrykt i procent af 
importprisen, cif Fællesskabets grænse, forbliver uændrede, nemlig: 
AS Reno Vabrikud: 6,0% 
ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter : 6,0% 
(c) Letland 
Generelle bemærkninger 
(i) Vareklassifikation 
(25) Efter vedtagelsen af midlertidige foranstaltninger anmodede den lettiske 
eksporterende producent om en ændring af klassificeringen af nogle af selskabets 
varekoder til varekontrolnumre. Anmodningen begrundedes med, at nogle af 
selskabets varekoder, som selskabet oprindeligt fejlagtigt havde indberettet som 
refererende til standardvarer, skulle betragtes som varer skåret efter mål. 
Denne anmodning er imødekommet, eftersom de pågældende varekoder rent 
faktisk ikke dækker standarddimensioner. 
Å\ 
Normal værdi 
(i) Fortjenstmargen i den beregnede normale værdi 
Den lettiske eksporterende producent gjorde gældende, at ved beregningen af de 
normale værdier burde fortjenstmargenen på salg i normal handel fastsættes i 
procent af selskabets samlede omsætning på hjemmemarkedet af samme vare, 
indbefattet omsætningen af ikke-fortjenstgivende salg, i stedet for omsætningen 
udelukkende af salg i normal handel. Den fremgangsmåde, som Kommissionen 
har benyttet i forordningen om midlertidig told, indebærer ifølge producenten, at 
fortjenstmargenen ansættes for højt. Den lettiske producent påstod endvidere, at 
der er uoverensstemmelse mellem de metoder, som, Kommissionen har benyttet til 
på den ene side at beregne fortjenstmargenerne, hvor der ses bort fra ikke-
fortjenstgivende transaktioner, samt til at beregne dumpingbeløb, hvor der ses 
bort fra negative dumpingmargener, og på den anden side beregning af 
dumpingmargener udtrykt i procent af den samlede cif-værdi. 
At 
Denne påstand måtte afvises. De metoder, som Kommissionen har benyttet til at 
beregne de normale værdier og til at bestemme, hvilke salg der har fundet sted i 
normal handel, er nærmere beskrevet i betragtning 29 og 31 i forordningen om 
midlertidig told og er i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i artikel 2, 
stk. 4 og 6, i grundforordningen. Det skal navnlig anføres, at det for det første i 
artikel 2, stk. 6, i grundforordningen klart fastsættes, at "beløbene til dækning af 
(...) fortjeneste fastsættes på grundlag af de faktiske oplysninger i forbindelse med 
produktion og salg i normal handel af samme vare (...)". For det andet er det målet 
at fastsætte en fortjenstmargen, der normalt vil kunne opnås ved salg af en vare på 
hjemmemarkedet. For det tredje fastsættes det i artikel 2, stk. 4, i 
grundforordningen, hvornår tabsgivende salg af en vare kan anses for at have 
fundet sted i normal handel, nemlig hvis de mængder, der er solgt med tab, udgør 
mindre end 20% af det samlede salg af den pågældende vare. Kun i dette tilfælde 
er det den samlede omsætning af en vare, indbefattet tabsgivende transaktioner, 
der benyttes som grundlag for beregningen af fortjenstmargenen. 
Sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen 
//? 
(i ) Justering for valutaomregning 
Den lettiske eksporterende producent havde krævet en justering for 
valutaomregning, som var baseret på en sammenligning mellem det beløb i Lat, 
som selskabet ville have opnået ved anvendelse af vekselkursen på tidspunktet for 
indgåelse af de respektive kontrakter med kunderne, og det beløb, selskabet 
faktisk opnåede. Kravet er baseret på den antagelse, at kontraktdatoen er lig med 
salgsdatoen. I forordningen om midlertidig told havde Kommissionen afvist dette 
krav med den begrundelse, at de fremlagte kontrakter ikke afspejlede de 
væsentlige salgsbetingelser, og at disse betingelser mere korrekt fremgik af 
fakturaen. 
Den eksporterende producent genfremsatte dette krav og anførte, at kontrakterne 
kunne ændres. Dette bekræfter, at selskabet kunne reagere på valutakursændringer 
ved at ændre eksportpriserne. Det bekræftes derfor, at sådanne kontrakter ikke 
mere korrekt afspejler de væsentlige salgsbetingelser end fakturaerne, navnlig 
hvad angår prisen. Kravet kunne derfor ikke godtages. 
(ii) Rentesatser til kreditformål 
(26) Med hensyn til justering for laeditornkostninger gør den lettiske eksporterende 
producent gældende, at indlånsrenten burde benyttes i stedet for udlånsrenten med 
den begrundelse, at selskabets kreditomkostninger begrænses til de 
renteindtægter, der ikke opnås af bankindestående, idet selskabet havde 
tilstrækkelig likviditet. 
%D 
I henhold til fællesskabsinstitutionernes faste praksis ansås det ikke for rimeligt at 
basere justeringen af kreditornkostninger på indlånsrenten med den begrundelse, 
at disse svarer til offeromkostningerne set i forhold til de faktiske omkostninger. 
Det skal i den forbindelse anføres, at de renter, som kunderne ville skulle betale i 
tilfælde af overskridelse af betalingsfristen, og som fremgik af de kontrakter, der 
var forelagt for Kommissionen, viser, at selskabet fastsatte denne rente på 
grundlag af udlånsrenten og ikke indlånsrenten. 
(i i i) Afskrivning på den indenlandske forbundne producents maskiner 
(27) Den lettiske eksporterende producent gør gældende, at afskrivning på den 
indenlandske forbundne producents maskiner burde være beregnet på grundlag af 
en afskrivningsperiode på ti år i stedet for fem år. 
I henhold til artikel 2, stk. 5, i grundforordningen kunne dette krav ikke godtages, 
da det benyttede beløb er i overensstemmelse med det beløb, der er angivet i de 
reviderede regnskaber for året 1997, og anvendelsen af et afskrivningsbeløb på 
20% pr. år må derfor anses for på en rimelig måde at afspejle de omkostninger i 
form af afskrivninger, der er forbundet med produktionen af den pågældende 
vare. 
li 
Dumping 
(28) På grundlag af ovenstående er der fastsat følgende ændrede dumpingmargener 
udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, for de lettiske 
eksporterende producenter: 
AS "Bolderåja": 4,7% 
Ikke-samarbejdsviliige eksporterende producenter : 4,7% 
(e) Litauen 
(29) Den litauiske eksporterende producent fremsatte ingen bemærkninger efter 
fremlæggelsen af oplysninger og offentliggørelsen af forordningen om midlertidig 
told. 
Dumpingmargenerne for de litauiske eksporterende producenter udtrykt i procent 
af importprisen, cif Fællesskabets grænse, forbliver uændrede, nemlig: 
JSC Grigiskes: 11,4% 
Ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter: 11,4% 
(f) Polen 
Normalværdi 
(i) Fortjenstmargen i den beregnede normale værdi 
(30) De polske eksporterende producenter fremsatte den samme anmodning som den 
lettiske eksporterende producent med hensyn til beregningen af fortjenstmargenen 
i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi (jf. betragtning 25). 
Denne anmodning afvises af de samme grunde, som er anført i betragtning 25. 
ft 
(ii ) Fordeling af salgs- og administrationsomkostninger og andre 
generalomkostninger 
(31) En polsk eksporterende producent gjorde gældende, at den fordelingsmetode 
baseret på omsætningen, som Kommissionen havde benyttet til fordeling af salgs-
og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger i forbindelse med 
hjemmemarkedssalget, bør ændres, og i stedet bør den metode, som normalt 
anvendes af selskabet, og som er benyttet i besvarelsen af spørgeskemaet, 
anvendes. Denne metode var baseret på salget målt i tons, og der var i den 
forbindelse benyttet omregningsfaktorer (dvs. faktorer til omregning af tons til 
m2) med hensyn til tykkelsen af en given type fiberplader (hardboard). 
Anmodningen undersøgtes nærmere, og det konkluderedes, at den 
fordelingsmetode, der var benyttet i besvarelsen af spørgeskemaet, er i 
overensstemmelse med selskabets normale regnskabspraksis. Fordelingsmetoden 
for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger 
ændredes følgelig i overensstemmelse med selskabets anmodning. 
(iii) Udelukkelse af særlige transaktioner 
(32) En polsk eksporterende producent anfægtede den metode, som Kommissionen 
havde benyttet til fastsættelse af den normale værdi, hvor den havde set bort fra 
transaktioner omfattende fiberplader (hardboard) af lav kvalitet. Ifølge dette 
selskab forårsager udelukkelsen af disse transaktioner en kunstig overvurdering af 
rentabiliten af salget og påvirker følgelig dumpingmargenen. 
z± 
Som anført i betragtning 27 i forordningen om midlertidig told kunne det fastslås, 
at kun paneler af fiberplader (hardboard) med samme egenskaber og af samme 
kvalitet er direkte sammenlignelige. Det forholder sig sådan, fordi fiberpladernes 
kvalitet er af afgørende betydning for prisen og for pladernes egnethed til 
bestemte formål. Af den grund og fordi den pågældende type fiberplader 
(hardboard) af lav kvalitet ikke eksporteres til Fællesskabet, kunne selskabets 
anmodning ikke imødekommes. 
(iv) Produktionsomkostninger 
(33) En polsk eksporterende producent foreslog en anden metode end den i 
besvarelsen af spørgeskemaet benyttede til beregning af omkostningerne ved at 
opskære fiberplader (hardboard) i standardstørrelse til plader efter mål. Ved denne 
nye omkostningsfordelingsmetode blev der også taget hensyn til tykkelsen af de 
plader, der skal opskæres, og ikke blot til antallet af opskårne kvadratmeter. 
Ovennævnte begrundedes med, at opskæringsmaskinerne kunne skære paneler 
med en samlet tykkelse på 100 mm på en gang. Det anførtes, at selskabet derfor i 
én skæreoperation kunne opskære et større antal kvadratmeter alt afhængigt af de 
opskårne panelers tykkelse. Forslaget kunne følgelig godtages. 
Sammenligning af normal værdi og eksportpris 
iH 
(i) Startomkostninger 
(34) En polsk eksporterende producent, der er omhandlet i betragtning 65 i 
forordningen om midlertidig told, var uenig med Kommissionen om afvisningen 
af justeringen af startornkostningerne i forbindelse med bearbejdede fiberplader 
(hardboard). Da den pågældende producent imidlertid ikke fremlagde nye 
oplysninger, bekræftes de undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 
65 i forordningen om midlertidig told. 
Dumping 
(35) En polsk eksporterende producent anfægtede den metode, som Kommissionen 
havde benyttet til beregning af en enkelt dumpingmargen for alle typer af 
fiberplader (hardboard) i stedet for at beregne en forskellig dumpingmargen for 
ubearbejdede og bearbejdede fiberplader (hardboard). 
Dette krav kunne ikke godtages. Det er fællesskabsinstitutionernes faste praksis i 
overensstemmelse med artikel 1 og 2 i grundforordningen at fastsætte en 
dumpingmargen for den af undersøgelsen omfattede vare som helhed og ikke pr. 
kategori, type eller model af den pågældende vare. Begrundelsen herfor er den, at 
for en vare som fiberplader (hardboard), der findes i mange forskellige typer, vil 
det ud fra et toldmæssigt synspunkt ikke i praksis være muligt at gennemføre 
antidumpingforanstaltninger, især i form af antidumpingtold, for hver enkelt 
varetype. 
( 36 ) På grundlag af ovenstående er der for de polske eksporterende producenter fastsat 
følgende ændrede dumpingmargener udtrykt i procent af importprisen, cif 
Fællesskabets grænse, ufortoldet: 
P 
EkoplytaS.A. 20,6% 
Zaklady Pfyt Pilsniowych S.A w Krosnie Odrzanskim. 11,0% 
CzamaWoda Zaklady PrytPiléniowych: 34,8% 
Alpex Karlino S.A.: 22,4% 
Zaklady Pryt Pilsniowych S.A., Przemysl: 9,1 % 
Koniecpolskie Zaklady Plyt Pilsniowych S.A. : 11,4% 
Ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter: 34,8% 
Med hensyn til Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polen udvistes der 
generelt betydelig samarbejdsvilje. Som anført i betragtning 35 i forordningen om 
midlertidig told ansås det derfor for rimeligt at fastsætte dumpingmargenen for de 
ikke-samarbejdsvillige selskaber i de lande, der udviste en sådan høj grad af 
samarbejdsvilje, til den højeste eller eneste dumpingmargen, der fastsattes for et 
samarbejdsvilligt selskab i det pågældende land. 
(g) Rusland 
(37) Ingen russiske eksporterende producenter fremsatte bemærkninger efter 
fremlæggelsen af oplysninger og offentliggørelsen af forordningen om midlertidig 
told. 
Den normale værdi for Rusland beregnedes på grundlag af det vejede gennemsnit 
af de normale værdier, der var fastsat for samarbejdsvillige polske selskaber. 
Der er foretaget en ny beregning af dumpingmargenen for Rusland, idet der er 
taget hensyn til ændringerne i de normale værdier for de polske selskaber, jf. 
betragtning 30 - 33. 
i(> 
På dette grundlag er der for de russiske eksporterende producenter fastsat en ny 
dumpingmargen, som udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, 
ufortoldet, udgør 30,6%. 
D. SKADE 
1. Forbrug 
(38) De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes. 
2. Dumpingimporten 
(a) Kumulering 
(39) De brasilianske eksporterende producenter genfremsatte påstanden om, at 
importen til Fællesskabet fra Brasilien ikke bør kumuleres med importen fra de 
øvrige lande, der er omfattet af proceduren. De gjorde gældende, at fiberplader 
(hardboard), der fremstilles i Brasilien og eksporteres til Fællesskabet, ikke 
konkurrerer med import af den pågældende vare med oprindelse i de øvrige 
berørte lande, idet : 
- eksportpriserne i gennemsnit er højere end for de øvrige berørte lande, som det 
fremgår af den lavere underbudsmargen, der konstateredes som led i den 
foreløbige undersøgelse; 
- importen, hvad mængder og markedsandel angår, har udviklet sig anderledes i 
den betragtede periode end importen fra de øvrige berørte lande; 
Vr 
den brasilianske vare sælges til andre kunder, hovedsagelig producenter af 
lakerede døre. 
(40) En undersøgelse af disse påstande gav følgende resultater: 
Næsten hele importen fra Brasilien var bestemt til særlige anvendelsesformål, 
især fremstilling af lakerede døre, som er en sektor, hvor der opnås høje priser, og 
hvortil de øvrige berørte lande ikke sælger. Brugerne af brasilianske fiberplader 
(hardboard) anså således importen fra disse øvrige lande for at være ganske 
uegnet til deres formål af både tekniske og økonomiske grunde. 
Ovennævnte undersøgelsesresultater understøttes af prisniveauet for de 
brasilianske varer, som er væsentligt højere end for importvarerne fra de øvrige 
berørte lande. Endvidere er importen fra Brasilien i tilbagegang, medens den 
øvrige import stiger. 
(41) På baggrund af ovenstående er det ikke urimeligt i den foreliggende sag at 
konkludere, at der ikke bør foretages en kumulativ vurdering af virkningerne af 
importen fra Brasilien og fra de øvrige lande, der er omfattet af undersøgelsen. 
Følgevirkningerne af importen fra Brasilien blev derfor undersøgt særskilt. 
/-t 
(b) Udviklingen i dumpingimportens omfang og priser 
(42) De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes. 
På baggrund af beslutningen om at analysere virkningerne af importen fra 
Brasilien særskilt, altså ikke sammen med virkningerne af importen fra de øvrige 
lande, er der foretaget en undersøgelse af udviklingen i importmængder og -priser 
med følgende resultat: 
Importen fra Brasilien: 
IWENGDE (tons) 
Indekstal 
V/ERDI (1000 ECU) 
Indekstal 
% Markedsandel 
Indekstal 
Pris pr. ton 
Indekstal 1993 
62,193 
100 
18,117 
100 
6.3 
100 
291 
100 1994 
61,605 
99 
17,724 
98 
5.4 
86 
288 
99 1995 
69,783 
112 
20,767 
115 
6.0 
95 
298 
102 1996 
58,514 
94 
16,772 
93 
5.2 
82 
287 
98 
(43) Det fremgår, at mængder og markedsandel er faldet betydeligt mellem 1995 og 
undersøgelsesperioden, medens priserne har holdt sig nogenlunde uændrede i hele 
den betragtede periode. 
i«i 
Importen fra de øvrige berørte lande: 
M/ENGDE (tons) 
Indekstal 
V/ERDI (1000 ECU) 
Indekstal 
% Markedsandel 
Indekstal 
Pris pr. Ton 
Indekstal 1993 
171,890 
100 
28,707 
100 
17.4 
100 
167 
100 1994 
192,165 
112 
33,919 
118 
16.9 
97 
177 
106 1995 
253,041 
147 
49,103 
171 
21.7 
125 
194 
116 1996 
209,727 
122 
43,461 
151 
18.5 
107 
207 
124 
De importerede mængder og markedsandelen steg betydeligt mellem 1993 og 
1995, faldt i 1996 og steg igen i undersøgelsesperioden. Importen var, både målt i 
absolutte tal og markedsandel, større i undersøgelsesperioden end i begyndelsen 
af den betragtede periode. 
Selv om priserne steg betydeligt i løbet af den periode, der er omfattet af 
undersøgelsen af spørgsmålet om den forvoldte skade, var importpriserne stadig 
betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. 
-*o 
(c) Prissammenligning 
(44) Efter at der var givet underretning om resultaterne af den foreløbige undersøgelse, 
fremsatte de brasilianske eksporterende producenter bemærkninger vedrørende 
den metode, der var benyttet til beregning af prisunderbud. 
Det påpegedes, at forskellen mellem de brasilianske eksportpriser og EF-
erhvervsgrenens priser hovedsagelig kunne tilskrives en lille del af 
transaktionerne i undersøgelsesperioden svarende til mindre end 1% af 
produktionen i Fællesskabet. 
En brasiliansk eksporterende producent anmodede om, at der med henblik på 
sammenligningen benyttedes den pris, der betaltes af den første uafhængige 
kunde i Fællesskabet til den med eksportøren forbundne importør, da denne pris 
var i samme handelsled som EF-erhvervsgrenens priser. Endvidere anmodede han 
om, at de konstaterede margener blev udtrykt i procent af den samlede 
importværdi i undersøgelsesperioden, indbefattet den del der var holdt uden for 
sammenligningen, fordi EF-producenterne ikke havde solgt tilsvarende modeller. 
(45) Sidstnævnte anmodning kunne ikke godtages. Det er fællesskabsinstitutionernes 
faste praksis ved fastsættelse af underbudsmargenen kun at anvende cif-værdien 
af den import i undersøgelsesperioden, for hvilken der er foretaget en faktisk 
undersøgelse af prisunderbud, og for hvilken der følgelig findes tilsvarende 
varetyper fremstillet i Fællesskabet. 
vi 
(46) De varekontrolnumre, som både de eksporterende producenter og EF-
producenterne havde indgivet, undersøgtes omhyggeligt og revideredes om 
nødvendigt for at sikre en retfærdig sammenligning. Sammenligningen blev 
derefter foretaget i samme handelsled mellem EF-producenternes priser ab fabrik 
og eksportpriserne, cif Fællesskabets grænse, fortoldet, når de eksporterende 
producenter solgte direkte til en uafhængig kunde, eller den forbundne importørs 
videresalgspriser, ab lager, til første uafhængige kunde. 
(47) Underbudsmargenen beregnedes ved for hver varetype at vægte de 
gennemsnitlige underbudssatser med mængderne af de importerede dumpingvarer 
ganget med gennemsnitspriserne for de tilsvarende varer fremstillet i 
Fællesskabet. 
Samme kriterier anvendtes for prissammenligningerne for de øvrige berørte lande. 
(48) De eksporttransaktioner, der benyttedes til sammenligningen, svarede til mindst 
74% af den samlede eksport fra hvert af de berørte lande. 
(49) De reviderede beregninger bekræftede, at der var tale om prisunderbud for alle 
lande undtagen Brasilien, for hvilket der ikke konstateredes prisunderbud. De nye 
prisunderbudsmargener fremgår af nedenstående tabel: 
3l-
OVERSIGT OVER UNDERBUDSMARGENER 
Land Vejet gennemsnitlig underbudsmargen ved 
direkte sammenligning for hver varetype 
BRAS1L1EN ~ -
BULGARIEN 44% ' 
ESTLAND 65% 
LETLAND 48% 
LITAUEN 45% 
POLEN 53% 
RUSLAND 65% 
3. EF-erhvervsgrenens situation 
(50) De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes. 
4. Konklusion vedrørende skade 
(51) De polske og lettiske eksporterende producenter anfægtede de foreløbige 
konklusioner vedrørende den forvoldte skade med den begrundelse, at 
udviklingen i nogle skadesfaktorer, såsom EF-erhvervsgrenens produktion, 
markedsandel og salgsomsætning, ikke var tilstrækkelig negativ til at godtgøre, at 
der forvoldtes væsentlig skade. 
Disse påstande undersøgtes nærmere, men kunne ikke godtages. På grundlag af 
den samlede undersøgelse på fællesskabsplan af alle indikatorer, der havde 
tilknytning til EF-erhvervsgrenens situation, navnlig den negative udvikling af 
salgspriserne og de finansielle tab, bekræftes det, at der forvoldes skade. 
?,i> 
(52) De foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende skade bekræftes derfor. 
E. ÅRSAGEN TIL SKADE 
1. Følgevirkninger af dumpingimporten fra Brasilien 
(53) De brasilianske eksporterende producenter gjorde gældende, at importen med 
oprindelse i Brasilien ikke kan have forårsaget skade af følgende grunde: 
- de mængder, der er importeret fra Brasilien, er faldet med 20% mellem 1995 og 
undersøgelsesperioden; 
- den brasilianske vare konkurrerer ikke med den i Fællesskabet fremstillede vare, 
da den sælges til specialiserede brugere, nemlig producenter af lakerede døre og 
tavleunderlag og automobilindustrien, som skal bruge brasilianske fiberplader 
(hardboard) af eukalyptustrae for at opfylde deres særlige kvalitetskrav, og de 
kan på trods af den højere pris ikke erstatte dem med andre typer fiberplader 
(hardboard); 
- priserne på de brasilianske eksportvarer er ikke lavere end EF-erhvervsgrenens 
priser, navnlig i ovennævnte specialiserede sektorer. 
(54) Hvad angår førstnævnte påstand udelukker nedgang i de importerede mængder 
ikke, at den pågældende import har forvoldt skade i undersøgelsesperioden; 
importen var således stadig betydelig og lå væsentligt over det minimum, der er 
fastsat i artikel 5, stk. 7, i grundforordningen. 
3L( 
( 55 ) Med hensyn til de øvrige påstande kunne følgende fastslås: 
- ca. 68% af importen fra Brasilien i undersøgelsesperioden var bestemt til 
produktion af lakerede døre i Fællesskabet. Den industri i Fællesskabet, der 
fremstiller lakerede døre, har strenge kvalitetskrav, som bedst opfyldes af 
brasilianske fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ. Som påpeget i betragtning 
18 er den høje kvalitet, som dørfabrikanterne kræver, imidlertid ikke strengt 
knyttet til de benyttede træsorter, i det foreliggende tilfælde eukalyptustræ. 
Brasilianske fiberplader (hardboard) er velegnede til fremstilling af lakerede 
døre, ikke alene fordi de er fremstillet af eukalyptustræ, men også fordi de 
brasilianske producenter udfører en meget streng kvalitetskontrol på eksporten 
til Fællesskabet; 
- i undersøgelsesperioden blev der kun anvendt meget små mængder af 
fiberplader (hardboard) fremstillet af EF-erhvervsgrenen til fremstilling af 
lakerede døre; efterspørgslen blev næsten helt tilfredsstillet ved køb af 
fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ, som enten importeredes fra Brasilien 
eller leveredes af den portugisiske producent, der ikke er part i klagen. 
Dørfabrikanterne forklarede deres valg med den høje kvalitet, som disse 
leverandører garanterede; 
v 
- ovennævnte påstand om de særlige anvendelsesformål understøttes af den 
kendsgerning, at der ikke er tale om underbud for den brasilianske eksport 
bestemt til fremstilling af dørbeklædning; faktisk er priserne betydeligt højere 
end EF-erhvervsgrenens; 
- den foreliggende dokumentation understøtter derfor ikke EF-producenternes 
påstand om, at markedspriserne var trykkede på grund af den brasilianske 
eksport, og at det er de trykkede priser, som hindrer dem i at fremstille 
dørbeklædning, der har samme kvalitet som den brasilianske vare og er egnet til 
fremstilling af lakerede døre; 
- priserne på de pågældende importvarer fra Brasilien, som ikke solgtes til 
fremstilling af lakerede døre, var i gennemsnit ikke lavere end EF-
producenternes priser. 
(56) Ovennævnte fører til den konklusion, at den brasilianske eksport ikke var årsag til 
væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen, og at proceduren vedrørende Brasilien 
følgelig bør afsluttes uden indførelse af foranstaltninger. 
2>£ 
2. Følgevirkninger af dumpingimporten Ira de øvrige lande, der er omfattet 
af undersøgelsen 
(57) Importen fra de øvrige lande, der er omfattet af undersøgelsen, steg 
mængdemæssigt med 29% mellem 1993 og undersøgelsesperioden. Selv om 
priserne på de importerede varer steg med 32% i gennemsnit i samme periode, var 
de i undersøgelsesperioden stadig betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens 
priser. Som følge af disse underbud, som udgjorde mellem 44% og 67%, måtte 
EF-erhvervsgrenen registrere en nedgang i salgspriserne på 16% og en alvorlig 
forværring af sin finansielle situation. 
De foreløbige undersøgelsesresultater, ifølge hvilke dumpingimporten fra 
Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland forårsagede væsentlig 
skade for EF-erhvervsgrenen, bekræftes derfor. 
3. Følgevirkninger af dumpingimporten fra andre tredjelande 
(58) Selv om visse eksporterende producenter i de berørte lande gentog påstande om, 
at skaden var forårsaget af en stigning i importen fra andre tredjelande, blev der 
ikke fremlagt nye oplysninger herom, som kunne ændre de foreløbige 
undersøgelsesresultater. 
De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes derfor. 
37-
4. Konkurrence fra ikke-klagende EF-producenter 
(59) Nogle af de berørte eksporterende producenter henledte opmærksomheden på, at 
selv om der ikke havde været tale om underbud fra de ikke-klagende EF-
producenternes side i undersøgelsesperioden, havde de i gennemsnit underbudt 
EF-erhvervsgrenens priser fra 1993 til 1995, og dette kan i de pågældende år have 
været årsag til skade. 
(60) Det skal bemærkes, at selv om de ikke-klagende EF-producenters priser var 
lavere end EF-erhvervsgrenens priser, var de betydeligt højere end de 
gennemsnitlige importpriser for varer fra de berørte lande, bortset fra Brasilien: 
gennemsnitsprisen for den pågældende import var således 167 ECU pr. ton i 
1993, medens den gennemsnitlige enhedspris for ikke-klagende EF-producenter 
var 1,02 ECU pr. m2, svarende til mere end 300 ECU pr. ton. 
(61) På baggrund af disse prisrelationer anses det for usandsynligt, at ikke-klagende 
EF-producenters priser var årsag til skade for EF-erhvervsgrenen; under alle 
omstændigheder anses en sådan prisvirkning ikke for tilstrækkelig til at bryde 
årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra de seks lande og den skade, 
der er forvoldt. 
5. Konkurrence fra tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) 
(62) Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger gjorde flere eksporterende 
producenter igen gældende, at den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt, ikke 
var forårsaget af dumpingimport, men af konkurrencen fra tynde, tørtfremstillede 
fiberplader (fibreboard). 
3& 
(63) Det fremgår af undersøgelsen, at tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) 
kunne anvendes på de fleste områder, hvor der anvendes fiberplader (hardboard). 
Trods den kraftige vækst på markedet for tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) 
i de seneste år er dette imidlertid ikke, som det fremgår af væksten i forbruget af 
fiberplader (hardboard), sket på bekostning af forbruget af fiberplader 
(hardboard). 
(64) Flere interesserede parter har fremlagt skøn over størrelsen af sektoren for tynde, 
tørtfremstillede fiberplader (fibreboard). På grundlag af statistikker fra den 
europæiske MDF-industri anslås det, at produktionen af tynde, tørtfremstillede 
fiberplader (fibreboard) udgjorde mellem 500 000 og 600 000 m3 i 1997 med en 
stigning på ca. 50% mellem 1993 og 1997. Der foreligger ikke særskilte 
statistikker over importen af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), men 
importen af tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) af alle tykkelser var ifølge det 
oplyste af mindre betydning indtil 1997. 
(65) Som det fremgik af den foreløbige undersøgelse, steg forbruget af fiberplader 
(hardboard) med 20% mellem 1993 og undersøgelsesperioden (i den forbindelse 
skal det erindres, at forbruget udgjorde ca. 1,2 mio. tons i undersøgelsesperioden 
trods stigningen i produktionen af tynde, tørtfremstillede fiberplader 
(fibreboard)), og det var derfor ikke sandsynligt, at stigningen i efterspørgslen 
efter tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) var en væsentlig årsag til 
skade. Den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen, skyldes ikke en nedgang i de 
solgte mængder, som kunne pege i retning af substitution. EF-erhvervsgrenen led 
navnlig skade i form af finansielle tab som følge af kraftige prisfald på grund af 
dumpingimporten. 
Q 3C7 
(66) Det fremgår således af de foreliggende oplysninger, at gennemsnitsprisen for 
tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i hele perioden fra 1993 til 1996 
var højere end for fiberplader (hardboard) af tilsvarende tykkelser fremstillet i 
Fællesskabet. Kun i undersøgelsesperioden er der visse tegn på, at én type tynde, 
tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), nemlig tynde MDF, kan være nået ned 
på samme prisniveau som fiberplader (hardboard) fremstillet i visse områder i 
Fællesskabet. Så selv i dette scenarium solgtes fiberplader (hardboard) importeret 
fra de berørte lande i undersøgelsesperioden til betydeligt lavere priser, som 
omhandlet i betragtning 49. 
(67) I betragtning af substitutionsmulighederne mellem alle typer træbaserede varer er 
tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) trængt ind på alle markeder for 
træbaserede paneler, herunder markedet for fiberplader (hardboard). Den 
generelle stigning i efterspørgslen efter træpaneler og navnlig fiberplader 
(fibreboard) har imidlertid åbnet mulighed for, at efterspørgslen efter fiberplader 
(hardboard) har kunnet stige trods tilstedeværelsen af konkurrerende varer. 
(68) Der er ikke fremlagt nye oplysninger, som ændrer de foreløbige 
undersøgelsesresultater, ifølge hvilke dumpingimporten af fiberplader (hardboard) 
fra de lande, der er omfattet af undersøgelsen, med undtagelse af Brasilien, trods 
væksten i efterspørgslen efter tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) 
særskilt betragtet forårsagede væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen på grund af 
meget lave priser og deraf følgende finansielle tab. 
6. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng 
(69) På baggrund af ovenstående bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater 
vedrørende årsagssammenhæng undtagen for så vidt angår importen fra Brasilien. 
Vo 
F. FÆLLESSKABETS INTERESSER 
1. Den endelige undersøgelse 
(70) Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger fortsattes undersøgelsen af 
antidumpingforanstaltningernes følgevirkninger for de forskellige sektorer, der er 
omfattet af undersøgelsen. Der blev aflagt besøg hos brugere af fiberplader 
(hardboard), jf. betragtning 3, og hos en ikke-klagende EF-producent af 
fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ. 
2. Følgevirkninger for EF-erhvervsgrenen 
(71) Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger blev der fremført adskillige 
bemærkninger om eventuelle endelige foranstaltningers sandsynlige 
følgevirkninger for EF-erhvervsgrenen. 
Disse bemærkninger vedrørte forholdet mellem fiberplader (hardboard) og tynde, 
tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) som følger: 
(a) Bemærkninger fremført af interesserede parter 
(72) Visse interesserede parter gjorde gældende, at EF-erhvervsgrenen ikke kunne 
opnå nogen fordele af antidumpingforanstaltninger som følge af 
substitutionsmulighederne mellem tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) 
og fiberplader (hardboard). 
H1 
Til støtte for dette synspunkt anførtes det, at prisen på tynde, tørtfremstillede 
fiberplader (fibreboard) er nået ned på samme niveau som prisen på fiberplader 
(hardboard) af samme tykkelse. Ifølge disse påstande vil indførelsen af 
antidumpingforanstaltninger med det formål at forhøje prisen på fiberplader 
(hardboard) i Fællesskabet have den virkning, at prisen herpå vil stige til et 
niveau, der er højere end prisen på konkurrerende tynde, tørtfremstillede 
fiberplader (fibreboard). I de tilfælde, hvor de to varetyper kan substituere 
hinanden, vil antidumpingforanstaltningerne medføre, at kunderne vil vælge at 
anvende tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i stedet for fiberplader 
(hardboard). Antidumpingforanstaltningerne vil med andre ord blot tjene til at 
mindske forbruget af fiberplader (hardboard) ved at tilskynde til at gå over til at 
forbruge tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard). 
(73) Det blev også gjort gældende, at der er stigende efterspørgsel efter tynde, 
tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) med øgede investeringer i 
produktionskapacitet og med potentielle muligheder for at erstatte fiberplader 
(hardboard) til de fleste anvendelsesformål, hvis prisrelationerne ændrer sig. 
(h) Størrelsen af sektoren for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) 
(74) Som anført i betragtning 64 udgjorde produktionen af tynde, tørtfremstillede 
fiberplader (fibreboard) mellem 500 000 og 600 000 m3 i 1997 med en stigning på 
ca. 50% mellem 1993 og 1997. De fabrikker, der er specialiserede i produktionen 
af disse tynde plader (dvs. fabrikker udstyret med den såkaldte "kalanderpresse"), 
kører i øjeblikket med næsten fuld kapacitetsudnyttelse, og hovedparten af de nye 
investeringer i sektoren for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) 
vedrører fabrikker, der er bedst i stand til at fremstille plader af 
"mellemtykkelse", dvs. mellem 6 og 30 mm, som ikke er omfattet af denne 
undersøgelse. 
uz 
Det er derfor ikke sandsynligt, at produktionen af tynde, tørtfremstillede 
fiberplader (fibreboard) vil stige på kort sigt. 
(c) Konkurrencen mellem fiberplader (hardboard) og tynde, tørtfremstillede 
fiberplader (fibreboard) 
(75) Som anført i betragtning 5-9 kan fiberplader (hardboard) og tørtfremstillede 
fiberplader (fibreboard) teoretisk set substituere hinanden til mange 
anvendelsesformål, men de to varetypers forskellige fysiske egenskaber 
indebærer, at hver type har sine særlige fordele og ulemper til bestemte 
anvendelsesformål. 
(76) De eksporterende producenter gjorde gældende, at hvis der opstår en tilstrækkelig 
ændring i de relative priser for de to konkurrerende varetyper, kan de ekstra 
omkostninger, der er forbundet med eventuelle tekniske problemer i forbindelse 
med et skifte til brug af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), 
overvindes, hvis prisfordelen sammenlignet med fiberplader (hardboard) er 
tilstrækkelig stor. 
(77) EF-erhvervsgrenen påstod imidlertid, at substitueringen af fiberplader (hardboard) 
med tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) allerede har fundet sted til de 
anvendelsesformål, hvor sidstnævnte har en teknisk fordel, og at 
konkurrencesituationen på markedet i øjeblikket har fundet en ligevægt, som ikke 
vil blive ændret væsentligt af de foreslåede antidumpingforanstaltningej;. 
Eftersom forbruget af fiberplader (hardboard) er steget med 20% i den betragtede 
periode, lader tallene formode, at fiberplader (hardboard) har været i stand til 
effektivt at konkurrere med tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), 
hvilket understøtter EF-erhvervsgrenens argumenter. Fortsatte tekniske fremskridt 
i fremstillingen af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) gør det 
imidlertid vanskeligt at vurdere, i hvilket omfang tynde, tørtfremstillede 
fiberplader (fibreboard) i fremtiden vil blive anvendt på områder, der hidtil har 
været domineret af fiberplader (hardboard). 
i<i> 
(78) Prisen på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) har i det meste af den 
betragtede periode ligget over prisen på fiberplader (hardboard) af tilsvarende 
tykkelse, men da omkostningerne er faldet på grund af teknologiske fremskridt, er 
priserne faldet støt i hele perioden og nåede i 1997 ned på ca. samme niveau som 
priserne på fiberplader (hardboard) af samme tykkelse fremstillet i Fællesskabet. 
Det er uklart, om denne faldende udviklingstendens for priserne på tynde, 
tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) efterhånden som omkostningerne 
reduceres som følge af teknologiske fremskridt vil fortsætte i nær fremtid. 
Klagende parter erklærer, at der ikke kan forventes en yderligere væsentlig 
nedgang i priserne på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i 
Fællesskabet. Det påstås, at varen nu har passeret den fase med hastig vækst, der 
er registreret i de seneste år, og som førte til faldende enhedsomkostninger, og 
fabrikkerne er på vej mod fuld kapacitetsudnyttelse med en omkostningsstruktur, 
der svarer til den, der er gældende for fiberplader (hardboard). Prisen på tynde, 
tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) forventes derfor, hvis der indføres 
endelige antidumpingforanstaltninger, at holde sig på samme niveau som prisen 
på fiberplader (hardboard) fremstillet i Fællesskabet. 
(79) På den anden side er den kontinuerlige produktionsproces med kalander, som 
anvendes til fremstilling af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), ifølge 
den pågældende industri mere effektiv end de flerlagspresser, der anvendes til 
fremstilling af fiberplader (hardboard). Det anføres navnlig, at mængden af affald 
og afskæringer i forbindelse med denne MDF-produktionsproces er langt lavere 
end ved anvendelsen af flerlagspresser, selv om produktionshastigheden er større. 
Det påstås således, at priserne på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) 
fremstillet i Fællesskabet vil kunne fortsætte den nedadgående tendens. Nogle af 
de interesserede parter forudsiger samme udviklingstendens for priserne på tynde, 
tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), der importeres fra lande uden for 
Fællesskabet. 
u<t 
Denne udvikling har følgevirkninger for anvendelsen af fiberplader (hardboard) i 
de sektorer, hvor der er tale om overlapning med tynde, tørtfremstillede 
fiberplader (fibreboard), såsom møbelindustrien. Hvis priserne på tørtfremstillede 
fiberplader (fibreboard) fortsætter med at falde efter indførelsen af endelige 
antidumpingforanstaltninger, er det muligt, at der vil ske en ændring i 
forbrugsmønstret bort fra fiberplader (hardboard) til fordel for tynde, 
tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i de markedssegmenter, hvor 
tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) kan substituere fiberplader (hardboard). 
(d) Konklusion vedrørende foranstaltningers følgevirkninger for EF-
erhvervsgrenen 
(80) På baggrund af ovenstående analyse konkluderedes det, at det er mest sandsynligt, 
at indførelsen af foranstaltninger vil have en gunstig indvirkning på EF-
erhvervsgrenens situation. Indføres der ikke antidumpingforanstaltninger, vil 
dumpingimporten fortsat give anledning til betydelige underbud i forhold til EF-
erhvervsgrenens priser. I betragtning af de finansielle vanskeligheder, der fremgår 
af skadesundersøgelsen, vil EF-erhvervsgrenens fortsatte forretningsvirksomhed 
blive alvorligt truet, og en stor del af produktionen i Fællesskabet af fiberplader 
(hardboard), som i øjeblikket sikrer, at en bred vifte af kundernes efterspørgsel 
kan tilfredsstilles, vil være bragt i fare og nødsage brugerne til at vælge mellem 
alternativer, der ikke er optimale, såsom dumpingimporten og andre træbaserede 
paneler. 
Det skal påpeges, at selv om nogle af fordelene ved antidumpingforanstaltninger 
kan tilfalde andre industrier end den industri, der fremstiller fiberplader 
(hardboard), er det højst usandsynligt, at EF-erhvervsgrenen ville have anmodet 
om beskyttelse mod illoyal konkurrence, hvis den ikke havde forventet at opnå 
fordele af sådanne foranstaltninger. 
u r 
Foranstaltningernes effektivitet kan imidlertid blive mindsket alt afhængigt af det 
fremtidige prisforhold mellem fiberplader (hardboard) og tørtfremstillede 
fiberplader (fibreboard), og en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, 
i grundforordningen vil måske være berettiget, hvis udviklingen peger i den 
retning. 
3. Følgevirkninger for tidligere led i produktionskæden 
(81) Da der er ikke er fremført yderligere bemærkninger, bekræftes de foreløbige 
undersøgelsesresultater. 
4. Følgevirkninger for importørerne 
(82) Da der er ikke er fremført yderligere bemærkninger, bekræftes de foreløbige 
undersøgelsesresultater. 
5. Følgevirkninger for brugerne 
(83) Alle de brugere, der medvirkede i undersøgelsen, var fabrikanter af døre, som kun 
benyttede fiberplader (hardboard) importeret fra Brasilien. Det kunne fastslås, at 
importen fra Brasilien ikke har forårsaget skade for EF-erhvervsgrenen, og at der 
ikke bør vedtages foranstaltninger over for dette Land. 
Følgevirkningerne for andre brugere forventes at blive minimale i betragtning af 
de foreslåede toldsatser og den lille del af produktionsomkostningerne, som 
fiberplader (hardboard) tegner sig for hos de fleste af disse brugere. 
U<o 
6. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser 
(84) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen grund til at 
antage, at det vil være i modstrid med Fællesskabets overordnede interesser at 
indføre endelige antidumpingforanstaltninger mod importen af fiberplader 
(hardboard) med oprindelse i de lande, over for hvilke der skal vedtages endelige 
foranstaltninger. 
G. FORESLÅEDE FORANSTALTNINGER 
1. Afslutning af proceduren med hensyn til Brasilien 
(85) På grundlag af konklusionerne af den endelige undersøgelse bør proceduren 
vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Brasilien afsluttes 
ved Kommissionens afgørelse 3 uden indførelse af foranstaltninger. De beløb, 
for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, bør derfor 
frigives. De tilsagn fra de to eksporterende producenter i Brasilien, der er 
godtaget, bortfalder automatisk i overensstemmelse med artikel 8, stk. 6, i 
grundforordningen. 
2. Endelige foranstaltninger 
(a) Skadestærskel 
(86) Skadestærsklen beregnedes efter samme metode, som er beskrevet i forordningen 
om midlertidig told i betragtning 113, dog med en justering for handelsled (or al 
tage hensyn til salg via forhandlere. 
I )cr henvises til side ... i denne Tidende. 
W 
(87) Der fastsattes en skadestærskel for hver af de berørte eksporterende producenter 
på grundlag af disse sammenligninger, og denne tærskelværdi beregnedes i 
procent af cif-værdien af de pågældendes eksport til Fællesskabet af varetyper, 
hvoraf der fandtes tilsvarende typer fremstillet i Fællesskabet. 
(b) De endelige foranstaltningers form og omfang 
(88) På grundlag af ovenstående konklusioner om dumping, skade, 
årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser undersøgtes det, hvilken form for 
antidumpingforanstaltninger der skal træffes og omfanget heraf for at afhjælpe 
den skadevoldende dumpings handelsfordrejende virkninger og genskabe 
effektive konkurrencevilkår på fællesskabsmarkedet. 
De endelige foranstaltninger bør indføres i form af en værditold, som anses for 
velegnet til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af dumpingimporten. 
Da skadestærsklen var lavere end den dumpingmargen, der er fastlagt for en af de 
samarbejdsvillige polske eksporterende producenter, fastsættes den endelige 
antidumpingtold for dette selskab i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, i 
grundforordningen til en sats svarende til førstnævnte. For alle andre 
eksporterende producenter er skadestærsklerne højere end de tilsvarende 
dumpingmargener, og foranstaltningerne fastsættes derfor på grundlag af 
sidstnævnte. Det samme gælder for resttolden. 
M% 
(c) Tilsagn 
(89) Som det fremgår af betragtning 115 ff. i forordningen om midlertidig told havde 
de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Brasilien, Bulgarien, Estland, 
Letland, Litauen og Polen afgivet tilsagn, som Kommissionen havde godtaget 
midlertidigt. 
Disse tilsagn, med undtagelse af de brasilianske selskabers tilsagn, er i 
overensstemmelse med de endelige undersøgelsesresultater med hensyn til de 
mindstepriser, der er fastsat deri, og de er godtaget endeligt ved Kommissionens 
afgørelse 4. 
3. Opkrævning af midlertidig told 
(90) | betragtning af den alvorlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt, anses det for 
påkrævet, at de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig 
antidumpingtold i henhold til forordning (EF) nr. 1742/98, opkræves endeligt 
med en sats svarende til den endelige told, der indføres -
Der henvises til side ... i denne Tidende. vS 
IJ DSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af fiberplader (hardboard), 
der defineres som vådtfremstillede fiberplader af træ eller andre træagtige 
materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler, 
med densitet på over 0,8 g/cm3, henhørende under KN-kode ex 4411 11 00 og ex 
4411 19 00 (Taric-kode: 4411 11 00*10 og 4411 19 00*10) og med oprindelse i 
Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland. 
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende, beregnet af nettoprisen, frit 
Fællesskabets grænse, ufortoldet, for den pågældende vare fremstillet af 
nedenan førte selskaber: 
Land 
Bulgarien 
Estland 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rusland Selskab 
Fazerles AD 
Alle andre selskaber 
Alle selskaber 
Alle selskaber 
Alle selskaber 
Alpex-Karlino S.A. 
Ekopfyta S.A. 
Zaklady Pryt Pilsniowych 
S.A., Przemysl 
Koniecpolskie Zaklady Pryt 
Pilsniowych S.A 
Zaklady Pryt Pilsniowych 
S.A w Krosnie Odrzanskim 
Alle andre selskaber 
Alle selskaber Toldsats (%) 
7.1 
7.2 
6.0 
4.7 
11.4 
22.4 
7.0 
9.1 
11.4 
11.0 
34.8 
30.6 Taric-
tillaegskode 
8461 
8900 
-
-
-
8479 
8480 
8481 
8494 
8495 
8900 
-
\o 
Artikel 2 
1. Uanset artikel 1 pålægges den endelige tolden ikke import af fiberplader 
(hardboard), som de i stk. 3 anførte selskaber fremstiller, eksporterer direkte og 
fakturerer til et importerende selskab i Fællesskabet, forudsat at betingelserne i 
stk. 2 er overholdt. 
2. Ved fremlæggelse af angivelse til fri omsætning er toldfritagelsen betinget af, at 
der for medlemsstaternes kompetente toldmyndigheder fremlægges en gyldig 
tilsagnsfaktura, som er udstedt af et af de selskaber, der er anført i stk. 3. 
Tilsagnsfakturaen, hvis vigtigste indhold er anført i bilaget, skal være i 
overensstemmelse med de bestemmelser for sådanne fakturaer, som er fastsat i 
det tilsagn, som er godtaget ved Kommissionens afgørelse....s. 
3. Import, der ledsages af en tilsagnsfaktura, angives under følgende Taric-
tillægskoder: 
Der henvises til side... i denne Tidende. 
31 
Land Selskab Taric-
tillsegskode 
Bulgarien Fazerles AD 8496 
LessoplastAD 8497 
Estland AS Repo Vabrikud ___ 8498 
Letland AS "Bolderaja" 8499 
Litauen JSC Grigiskes 8510 
Polen Alpex-Karlino S.A. 85 lT 
Czarna Woda Zaklady Pryt 8600 
Pilsniowych 
EkoprytaS.A. 8513 
Zaklady Pfyt Pilsniowych 8545 
S.A., Przemysl 
Koniecpolskie Zaklady Pryt 8546 
Pilsniowych S.A 
Zaklady Pfyt Pilsniowych S.A 8547 
w Krosnie Odrzanskim 
Artikel 3 
1. De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1742/98 er stillet sikkerhed i 
form af midlertidig antidumpingtold med hensyn til import af den pågældende vare 
med oprindelse i de lande, der er nævnt i artikel 1, opkræves endeligt med en sats 
svarende til den endelige told. 
2. De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1742/98 er stillet sikkerhed i 
form af midlertidig antidumpingtold med hensyn til import af den pågældende vare 
med oprindelse i Brasilien, frigives. 
iT 
Artikel 4 
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver 
medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
r3 
BILAG 
Den i artikel 2, stk. 2, nævnte tilsagnsfaktura skal indeholde følgende oplysninger: 
1. Vareindberetningskoden (som fastsat i den pågældende eksporterende producents 
tilsagn); 
2. En nøjagtig varebeskrivelse, herunder: 
• Sclskabsvarekoden (CPC); om de pågældende fiberplader (hardboard) er 
ubearbejdede eller bearbejdede; panelets tykkelse og nøjagtige mål med angivelse i 
en parentes, om det har standardmål (STA) eller er afskåret efter mål (CTS); 
• KN-kode; 
• 1 )en Taric-tillægskode, under hvilken de fakturerede varer kan toldbehandles ved 
fællesskabets grænse (som anført i forordningen); 
• mængde (angives i m2); 
3. Beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder: 
• Pris pr. kvadratmeter1; 
• Gældende betalingsbetingelser; 
• Gældende leveringsbetingelser; 
• Samlede rabatter og prisafslag; 
1 I or tilsagnsfakturaer, der udstedes af den lettiske eksporterende producent, AS "Bolderâja", kan prisen 
pr. kvadratmeter for så vidt angår salg via salgsagenter i Fællesskabet anføres på den tillægsfaktura, 
som agenten udsteder, i stedet for på den tilsagnsfaktura, som udstedes af AS "Bolderâja". Er dette 
tilfældet, skal navnet på agenten også anføres på tilsagnsfakturaen. à V 
4. Navnet på den importør, til hvem selskabet direkte har udstedt fakturaen. 
5. Navnet på den medarbejder i det pågældende selskab, som har udstedt 
li Isagnsfakturaen, samt følgende underskrevne erklæring: 
"Undertegnede bekræfter, at salget af de varer, der er omfattet af denne faktura, 
og som er solgt for direkte eksport til Det Europæiske Fællesskab, finder sted 
inden for rammerne af og på betingelserne i det tilsagn, der er afgivet af 
("selskabets navn") og godtaget af Europa-Kommissionen ved afgørelse nr. ...2 
Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte." 
Der henvises til side... i denne Tidende. ^ s 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 805 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 02 11 06 01 
Katalognummer : CB-CO-98-813-DA-C 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg