DA Den Europæiske Unions Tidende C 204/20

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2015/C 204/08)

Denne offentliggørelse giver ret til at rejse indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

VARESPECIFIKATION FOR EN GARANTERET TRADITIONEL SPECIALITET

»JĀŅU SIERS«

EU-nr.: LV-TSG-0007-01264 — 9.10.2014

LETLAND

1. Betegnelse(r), der skal registreres

»Jāņu siers«

2. Produkttype

Kategori 1.3. Ost

3. Begrundelse for registreringen

3.1. Produktet

—

☒

—

☐

»Jāņu siers« får sin traditionelle karakter, som er uforandret gennem årtier, eller endda århundreder, fra produktionsmetoden, opskriften, udseendet, farven og smagen.

»Jāņu siers« er en frisk surmælksost, som fremstilles på følgende måde: mælk bringes til at koagulere under anvendelse af udelukkende gær, som stammer fra mælkesyrebakterier eller mælkekoagel. »Jāņu siers« fremstilles af mælk og mælkekoagel, som opvarmes med henblik på at fjerne vallen. Herefter tilsættes smør eller fløde, æg, salt og kommenfrø. Blandingen opvarmes under kraftig omrøring, indtil den har fået en homogen konsistens.

3.2. Betegnelse

—

☒

—

☐

Jāņi, som fejrer sommersolhvervet, er den mest traditionsrige højtid i Letland. Der er mange traditioner forbundet med Jāņi, eksempelvis kransebinding, blomsterudsmykning af hjemmet, plukning af urter og græsarter, som traditionelt plukkes under Jāņi, sang, afbrænding af bål og tilberedning af specielle retter. Da tyske korsriddere ankom til Østersøens kyster i det 12. århundrede, blev de overraskede over omfanget af de festligheder, som udspillede sig rundt om bålene på Jāņi-aftenen. Øl og »Jāņu siers« er en fast del af festlighederne på denne aften. Anvendelsen af navnet »Jāņu siers« for oste, som spises i forbindelse med fejringen af sommersolhvervet (Jāņi), forekommer i lettiske folkesange, som anses for at være en skat af mundtlig lettisk folklore. Disse sange blev indsamlet, bearbejdet og redigeret af Krišjānis Barons imellem 1894 og 1915 i hans værk »Latvju dainas«.

4. Beskrivelse

4.1. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1, herunder de vigtigste fysiske, kemiske, mikrobiologiske eller organoleptiske karakteristika, som viser produktets særlige karakter (artikel 7, stk. 2, i denne forordning)

»Jāņu siers« er en surmælksost med en klar mælkesyresmag og -aroma og den umiskendelige smag og aroma fra kommenfrø.

»Jāņu siers« har form af en lav cylinder med en diameter på 8-30 cm og en højde på 4-6 cm. Ostens farve spænder fra bleggul til gul.

Osten er moderat salt. Konsistensen er blød, fast, let grynet og ensartet gennem hele osten. Udseende (tværsnit): uden huller, men hulrum og fortættede områder i ostemassen kan forekomme. Kommenfrøene er jævnt fordelt i osten.

Kemiske egenskaber:

— Fedtindhold i tørstof: højst 30 %

— Maksimalt vandindhold: højst 58 %

— Saltindhold: 1,2-1,8 %

4.2. Beskrivelse af produktionsmetoden for produktet med betegnelsen i punkt 1, som producenterne skal følge, herunder eventuelt arten og beskaffenheden af de råvarer eller ingredienser, der anvendes, og metoden for forarbejdning af produktet (artikel 7, stk. 2, i denne forordning)

Til fremstilling af 10 kg »Jāņu siers« kræves følgende ingredienser:

— 28-50 liter skummetmælk

— 10-13 kg mælkekoagel af skummetmælk

— 1,0-1,2 kg smør (82 % fedt) eller 2,5 liter fløde (35 % fedt)

— 0,6-1,0 kg æg (uden skal)

— 40-50 g kommenfrø

— 100-120 g køkkensalt.

— Levnesmiddelfarve (beta-caroten) kan også tilsættes.

Produktionsmetode:

— Mælken opvarmes i et fad (til 85-90 °C), men koges ikke.

— Det smuldrede mælkekoagel tilsættes den varme mælk. Blandingen opvarmes under omrøring til 65-75 °C. Omrøringen fortsætter, indtil mælken er helt koaguleret, og vallen begynder at skille.

— Under opvarmningsprocessen ændrer ostemassen struktur og bliver let elastisk.

— Vallen skilles fra.

— Ostemassen kommes tilbage i fadet. Æggeblanding, smør eller fløde, kommenfrø og salt tilsættes, og blandingen opvarmes under omrøring til 65-85 °C, indtil ostemassen slipper siderne af fadet (ca. 15-30 minutter) og bliver til en ensartet masse med en let elastisk konsistens.

— Ostemassen kommes i forme og opbevares køligt i mindst 1-2 timer. Herefter tages ostene ud af formene, stilles til tørring og pakkes.

»Jāņu siers« fremstilles hele året rundt, selvom efterspørgslen er størst i tiden omkring sommersolhvervet.

4.3. Beskrivelse af de væsentligste elementer, som udgør produktets traditionelle karakter (artikel 7, stk. 2, i denne forordning)

»Jāņu siers'« egenart kommer af den traditionelle produktionsmetode, ingredienserne og ostens form og farve, som ikke har ændret sig i flere hundrede år.

Traditionelle ingredienser

»Jāņu siers« fremstilles af mælk og mælkekoagel tilsat smør eller fløde, æg, salt og kommenfrø. Dette er dokumenteret i mange litterære kilder, som samler historisk information om »Jāņu siers«-opskrifter og -produktionsmetoder, herunder »Latviešu svētki« (Latviešu Folkloras Krātuves materiāli, 1940), »Latviešu pavāru grāmata. Muižas pavāriem par mācību visādus ēdienus gardi sataisīt un savārīt«, Jelgava, 1796, Amols, M. »Piens, sviests un siers un viņu apstrāde«, Jelgava, 1899, Kļaviņa, A. »Viesību galds«. Rīga: »Liesma«, 1971, Gustava, V., Jansone, I. »Pavārgrāmata«. Rīga: »Liesma«, 1977, Masiļūne, N., Pasopa, A. »Latviešu ēdieni«, Rīga: »Avots«, 1986, L. Ozola »Siera ražošanas tehnoloģija«, Rīga: Neo, 1997, Dumpe, L. »Latviešu tradicionālā piensaimniecība. Piena produkti un piena ēdieni«, Rīga, 1998, L. Ozola, I. Ciproviča »Piena pārstrādes tehnoloģijas«, Jelgava: LLU, 2002, »Praktiskā Jāņu grāmata«, SIA »Tautas mākslas centrs«, 2004 og gadā izdotajā grāmatā »Jāņu siers«, biedrība »Siera klubs«, 2004).

Kārlis Lepevičs betonede i sit værk om retningslinjer for landbruget i midten af det 19. århundrede, at ostens karakteristiske smag og konsistens afhænger af, at ingredienserne anvendes i det rette blandingsforhold. Henriete Daudertes kogebog, som blev udgivet omkring dette tidspunkt, påpeger i overensstemmelse med andre instruktionsbøger fra det 20. århundrede, at der, alt efter mælkekoaglets surhed, anvendes mere mælk end mælkekoagel, idet tilsætningen af mere mælk gør osten mere sødlig.

Form og farve

»Jāņu siers'« runde form er vigtig og symbolsk. Runde fødevarer spises almindeligvis som en symbolsk repræsentation af solen i forbindelse med sommersolhvervet. På samme måde er »Jāņu siers'« form og farve forbundet med den symbolske repræsentation af solen. Ved festlighederne i forbindelse med sommersolhvervet repræsenterede »Jāņu siers« både solens kreative energi og den overdådige og succesfulde produktion af mejeriprodukter. »Jāņu siers'« runde form symboliserer solen og verden, og ved at skære osten i stykker, tager hver person en bid af solens energi.

I mange af folkeviserne i Krišjāņa Barons værk »Latvju dainas« (1894-1915) beskrives klædets sammenknytning i produktionen af »Jāņu siers« som et specielt ritual: Osten pakkes ind på en sådan måde, at knuden befinder sig i ostehjulets centrum, og folderne i stoffet arrangeres således, at der afsættes ensartede mærker i ostens overflade. Knuden og området omkring den danner »Jāņu siera viducītis« [midten af »Jāņu siers«], og folderne efterlader mærker, som ligner solens stråler. produktionsmetoden giver osten sin form, som minder om et rundt »hjul«. Denne proces fremgår af alle litterære beskrivelser af fremstillingen af »Jāņu siers«.

Produktionsmetode

»Jāņu siers'« bløde, kompakte, let elastiske og ensartede konsistens og milde smag er resultatet af færdigheder, som er udviklet over mange år.

Fremstillingen af ostemasse er nævnt i dokumenter fra slutningen af det 16. århundrede og starten af det 17. århundrede tilhørende Rigas jesuiterkollegium.

Opskriften på »Jāņu siers« findes i mange bøger, eksempelvis Kļaviņa, A. »Viesību galds«, Rīga: »Liesma«, 1971, Gustava, V., Jansone, I. »Pavārgrāmata«. Rīga: »Liesma«, 1977, Masiļūne, N., Pasopa, A. »Latviešu ēdieni«, Rīga: »Avots«, 1986.

»Jāņu siers« er blevet en national skat. Den er et fremtrædende symbol på den kulturelle identitet, som Letland præsenterer for andre lande. »Jāņu siers« spiller også en vigtig rolle i forbindelse med andre store lettiske overgangsriter og årstidsbestemte højtider.

I Letland er der i mange år blevet afholdt en årlig produktfremvisning og konkurrence for mejeriprodukter. Dette omfatter hvert andet år en konkurrence blandt lettiske osteproducenter om at få tildelt æren af at fremstille den mest traditionelle og velsmagende »Jāņu siers«. Ved den årlige begivenhed »Latvijas novadu Siera diena« [Letlands regionale ostedag] i 2003 fik »Jāņu siers« megen ros og blev tildelt den ærefulde titel »Latvijas Sieru karalis« [de lettiske ostes konge].

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.