EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 30.6.2021 SWD(2021) 167 final ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE



HØRING AF DE INTERESSEREDE PARTER - SAMMENFATTENDE RAPPORT

Ledsagedokument til Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget En langsigtet vision for EU's landdistrikter — Stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter inden 2040 {COM(2021) 345 final} - {SWD(2021) 166 final}



1. INDLEDNING: MÅL OG INTERESSENTER I denne rapport præsenteres resultatet af de forskellige dele af den høring, der blev gennemført til støtte for meddelelsen "En langsigtet vision for EU's landdistrikter — Stærke, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige landdistrikter". Behovet for at udforme en langsigtet vision for landdistrikterne blev understreget i kommissionsformand Ursula von der Leyens politiske retningslinjer og i opgavebeskrivelserne til næstformand Dubravka Šuica (demokrati og demografi), kommissær Janusz Wojciechowski (landbrug) og kommissær Elisa Ferreira (samhørighed og reformer). Som en integreret del af prioriteten "Nyt skub i europæisk demokrati", som Kommissionen under ledelse af Ursula von der Leyen har fastsat, var formålet med den offentlige høring at opnå en stærk inddragelse af borgere og interessenter for at vurdere prioriteterne for i) landdistrikter i dag og ii) fremtidens landdistrikter. Høringsstrategien var udformet til at tage særligt hensyn til befolkningen i landdistrikterne og de lokale og regionale myndigheder som beskrevet i opgavebeskrivelsen til næstformanden med ansvar for demokrati og demografi, Dubravka Šuica. Høringsprocessen blev afsluttet med "", der blev afholdt online mellem den 22. og 26. marts 2021. Processen omfattede følgende høringselementer: Disse høringstrin blev planlagt for at nå ud til de interessenter, der blev identificeret gennem den kortlægning, som blev foretaget under høringsstrategien, og som havde udpeget følgende grupper: ·landbrugere og deres organisationer (på EU-plan samt på nationalt og lokalt plan) ·forbrugere og deres organisationer (på EU-plan samt på nationalt og lokalt plan) ·den private sektor — upstream-downstream (fødevarekædedistribution osv.), virksomheder i landdistrikterne (på EU-plan samt på nationalt og lokalt plan) ·medlemsstaternes myndigheder (regeringer, parlamenter og offentlige myndigheder) ·regionale eller lokale myndigheder ·miljø-NGO'er (på EU-plan samt på nationalt og lokalt plan) ·andre sammenslutninger, NGO'er og civilsamfundsorganisationer (på EU-plan samt på nationalt og lokalt plan) ·landdistriktsnetværk (på EU-plan samt på nationalt og regionalt plan) ·den akademiske verden og eksperter ·andre interesserede grupper og enkeltpersoner.

Høringen fandt sted på samme tid som covid-19-pandemien. De fleste udvekslinger og høringer fandt sted over internettet, undtagen et begrænset antal lokale arrangementer organiseret af landdistriktsnetværk. Alle identificerede interessentgrupper er nået gennem de forskellige høringsaktiviteter. 2. METODE OG VÆRKTØJER Kommissionen indsamlede feedback om både sin køreplan og den offentlige onlinehøring ved hjælp af onlinespørgeskemaer. Tilbagemeldingerne om køreplanen blev analyseret kvantitativt og kvalitativt for at udpege udfordringer, muligheder og indsatsområder. Den offentlige onlinehøring var en blanding af lukkede spørgsmål (hvor respondenterne vælger ud fra en række forud fastlagte svarmuligheder) og åbne spørgsmål (hvor de frit kunne skrive et svar efter eget valg på op til 1 000 tegn pr. svar). Spørgeskemaet for den offentlige onlinehøring fokuserede på tre hovedaspekter: i) landdistrikter i dag, ii) fremtidens landdistrikter og iii) forvaltning af landdistrikter. Flere spørgsmål i den særlige Eurobarometer-undersøgelse nr. 504 omhandlede situationen i landdistrikterne, hvordan situationen har ændret sig fra 2009 til 2020 og målene for udvikling af landdistrikterne (den anden søjle i den fælles landbrugspolitik). Denne undersøgelse blev gennemført i EU27 mellem den 3. august og den 15. september 2020. I alt blev 27 237 EU-borgere fra forskellige sociale og demografiske kategorier interviewet. I de fleste tilfælde foregik det ansigt til ansigt på deres modersmål. Grundet virkningen af covid-19 og efterfølgende sundheds- og sikkerhedsforanstaltninger var det i nogle lande ikke muligt med et interview ansigt til ansigt, eller det var kun muligt i et vist omfang. De blev erstattet af onlineinterviews. Der blev også gennemført en særlig Flash Eurobarometer-undersøgelse nr. 491 i EU27 mellem den 9. og 18. april 2021 med en vurdering af de prioriteter, som den langsigtede vision for landdistrikterne bør fokusere på. Der blev interviewet i alt 25 841 EU-borgere over telefonen. Undersøgelsen dækkede følgende emner: 1) EU-investeringer i landdistrikter, 2) transport og forbindelser til landdistrikter, 3) konsekvenser af covid-19-pandemien, 4) miljøproblemer i landdistrikter og 5) deltagelse af beboere i landdistrikter. Det langsigtede visionsinitiativ blev også præsenteret i en række arrangementer i hele EU for at indhente synspunkter fra interessenter i landdistrikterne samt regionale og lokale myndigheder. For hvert arrangement udpegede Kommissionens repræsentanter de vigtigste spørgsmål, der blev fremhævet. Der blev også gennemført målrettede høringer af interessenter med nationale myndigheder, der beskæftiger sig med udvikling af landdistrikterne, gennem Forvaltningskomitéen for Udvikling af Landdistrikterne og interessenter inden for udvikling af landdistrikter gennem gruppen for civil dialog om udvikling af landdistrikterne og på forvaltningsmøder i EU's landdistriktsnetværk. Den participatoriske fremsynsøvelse i forbindelse med udviklingen af visionen, der ledes af Det Fælles Forskningscenter, blev gennemført under en række møder i en tematisk gruppe om den langsigtede vision for landdistrikterne, der blev nedsat under det europæiske netværk for landdistriktsudvikling. Desuden udarbejdede Kommissionen med støtte fra det europæiske netværk for landdistriktsudvikling en workshoppakke med titlen "Welcome to our Rural", som er tilgængelig på 22 EU-sprog online, hvor nationale landdistriktsnetværk og andre interessenter i landdistrikterne kan downloade materiale, der giver dem mulighed for at organisere lokale deltagelsesbaserede arrangementer med fokus på deres eget lokalområde og dets sandsynlige og ønskede udvikling fra nu af og frem til 2040. Resultaterne blev rapporteret tilbage til Kommissionen i såkaldte "høstark", der sammenfatter resultaterne af workshopdebatterne. De nationale landdistriktsnetværk tilpassede materialet til deres lokale forhold og den tid og de ressourcer, de havde til rådighed. Nogle grupper fulgte modellerne meget nøje, nogle brugte dem mere løst, og andre udviklede yderligere og fantasifulde metoder til at indhente synspunkter fra befolkningen i landdistrikterne om deres fremtidsvision for Europas landdistrikter i 2040. På grund af covid-19-pandemien fandt næsten alle workshopper sted over internettet og ikke ansigt til ansigt. Yderligere oplysninger om resultaterne findes i rapporten fra det europæiske netværk for landdistriktsudvikling "Rural Voices: A qualitative analysis of the findings from stakeholder workshops contributing to the Long-term Vision for Rural Areas". I forbindelse med "Rural Vision Week: Imagining the future of Europe's rural areas", som er en omfattende deltagelsesbaseret konference arrangeret online af det europæiske netværk for landdistriktsudvikling i tæt samarbejde med Kommissionen mellem den 22. og den 26. marts 2021, blev resultaterne af de forskellige høringsdele fremlagt, drøftet med interessenter og videreudviklet. Der blev også afholdt særlige workshops om centrale emner (dette omfattede 8 deltagelsesfokuserede workshopper, plenarmøder med arbejdsgrupper, 11 arrangementer om tilknyttede emner, det europæiske netværk for landdistriktsudviklings prisoverrækkelsesceremoni for nytænkning i landdistrikterne og en markedsplads, hvor forskellige interessenter og netværk præsenterede deres aktiviteter og initiativer knyttet til visionen). Hensigten var at give deltagerne flest mulige muligheder for at udveksle erfaringer og indhente synspunkter om interessenternes forventninger til visionen for landdistrikterne. Alle præsentationer og oplysninger fra arrangementet kan indhentes fra det europæiske netværk for landdistriktsudvikling. 3. HØRINGSAKTIVITETER a) Høring om Kommissionens køreplan Høringen om køreplanen for visionen var åben for feedback fra den 22. juli til den 9. september 2020. Den er blevet besvaret af i alt 198 interessenter, herunder repræsentanter for regionale interesser, tematiske netværk, internationale organisationer, offentlige (nationale, regionale og lokale) myndigheder, borgerorganisationer, den akademiske verden og individuelle borgere. Langt størstedelen af de fremlagte positionspapirer vedrørte initiativets indhold i modsætning til selve køreplanen (som fokuserede på processen). Under alle omstændigheder er der også taget hensyn til interessenternes bidrag til denne øvelse i forbindelse med analysen af resultaterne af den offentlige onlinehøring. b) Offentlig onlinehøring Den offentlige høring, der var åben fra den 7. september til den 30. november 2020, indsamlede i alt 2 326 svar fra alle 27 medlemsstater og 87 positionspapirer fra forskellige interessenter. Med hensyn til de kategorier af interessenter, der svarede, var 62 % borgere (hvoraf 52 % angav, at de var bosiddende i et landdistrikt, og 9 % angav, at de var bosiddende i et fjerntliggende landdistrikt), 9 % virksomheder og sammenslutninger, 5 % akademiske institutioner og forskningsinstitutioner, 9 % offentlige myndigheder, 7 % NGO'er, 5 % netværk for landdistriktsudvikling og 2 % andre respondenter. I april 2021 blev der gennemført en Flash Eurobarometer-undersøgelse for at supplere resultaterne af den offentlige onlinehøring med et repræsentativt udsnit af EU's befolkning. Resultaterne af den offentlige onlinehøring findes i "Factual Summary on the public consultation on the long-term vision for rural areas" (faktuelt resumé over den offentlige høring om den langsigtede vision for landdistrikterne) og i "Synthesis of the online public consultation on the Long-term Vision for Rural Areas" (sammenfatning af den offentlige onlinehøring om den langsigtede vision for landdistrikterne). c) Eurobarometre Næsten alle respondenter i den særlige Eurobarometer-undersøgelse nr. 504 (95 %, + 3 procentpoint siden 2017) mener, at landbrug og landdistrikter er vigtige for fremtiden. Hvis man ser på tendensen over tid, er andelen steget med fem procentpoint siden 2009.

Respondenterne blev spurgt, om situationen i landdistrikterne i deres land er blevet bedre, værre eller forblevet nogenlunde den samme sammenlignet med for ti år siden. En større andel af respondenterne mener, at situationen er blevet bedre, når det gælder adgang til højhastighedsinternet og transportinfrastruktur, der er forbundet med byer. Omvendt har et relativt flertal svaret, at situationen er forværret for jobmuligheder og sundhedstjenester (figur 3). De vigtigste resultater af Flash Eurobarometer-undersøgelse nr. 491 kan sammenfattes som følger: Et flertal (79 %) af EU's borgere støtter, at EU tager hensyn til landdistrikterne under beslutninger om offentlige udgifter. Desuden mener 65 % af EU's borgere, at lokalområdet eller provinsen bør kunne beslutte, hvordan EU's investeringer i landdistrikterne skal bruges. Det mest nævnte centrale behov for landdistrikterne (44 %) er transportinfrastruktur og -forbindelser. Hvad angår transportforbindelser, mener respondenterne i fjerntliggende landdistrikter, at det er vanskeligt eller ikke muligt at nå frem til forskellige tjenester med offentlig transport i deres område (mellem 52 % og 59 %, afhængig af tjenesten). Respondenterne i landdistrikter ønsker adgang til flere lokale bustjenester. Borgere, der bor i større byer (61 %), vil være mere tilbøjelige til at besøge landdistrikterne end før covid-19-pandemien. Med hensyn til miljøet svarer et flertal af respondenterne, at miljøproblemer er et umiddelbart problem for landdistrikterne (mellem 52 % og 65 %, afhængig af miljøproblemet). EU-borgerne er splittede, når de bliver spurgt, om de kan påvirke beslutninger, der berører deres lokalområde, men alle respondenterne ønsker at være mere involveret ved at deltage i borgerhøringer (63 %) og møder eller arrangementer organiseret i deres lokalområde eller projekter i lokalsamfundet (56 %), og de vil gerne involveres mere via sociale medier (42 %). d) Målrettede høringer gennem møder, konferencer og arrangementer Kommissionen benyttede denne fase til at foretage en mere indgående og detaljeret gennemgang af spørgsmålene. Til trods for den kvalitative karakter af de målrettede høringer af interessenter var der en overraskende grad af overensstemmelse mellem grupperne i deres holdninger. De vigtigste spørgsmål, der blev fremhævet, var betydningen af affolkning og udfordringen forbundet med generationsskifte, behovet for at sikre adgang til infrastruktur og tjenester, navnlig mobilitet og konnektivitet, og behovet for jobmuligheder. Bilag 1 indeholder en detaljeret liste over møder, konferencer og arrangementer samt de vigtigste spørgsmål, der blev fremhævet. e) Workshop-pakke Som anført i afsnit 2 fremlagde Europa-Kommissionen med støtte fra det europæiske netværk for landdistriktsudvikling en pakke med materialer til at støtte afholdelsen af deltagelsesbaserede workshopper med interessenter i landdistrikterne. Nationale landdistriktsnetværk, lokale aktionsgrupper, Europe Direct-centre, lokale myndigheder, borgere og samfundsgrupper har gennem denne høringsstrøm bidraget til Kommissionens udvikling af en langsigtet vision for landdistrikter. Pakken var tilgængelig fra november 2020, og workshopperne skulle være afsluttet inden den første uge af februar 2021 for at overholde den lovgivningsmæssige tidsplan. På trods af denne meget korte tidsramme var der en imponerende respons fra lokale interessenter, idet der blev afholdt workshopper i 19 medlemsstater og modtaget 170 bidrag, og mere end 3 000 borgere i landdistrikterne deltog aktivt. En oversigt udarbejdet af det europæiske netværk for landdistriktsudvikling over nøglebudskaber fra interessentworkshopperne om visionen for landdistrikterne findes i bilag 2. f) Rural Vision Week Den deltagelsesbaserede ugelange konference (arrangeret af det europæiske netværk for landdistriktsudvikling i tæt samarbejde med Kommissionen): "Rural Vision Week: Imagining the future of Europe's rural areas" fandt sted som et onlinearrangement den 22.-26. marts 2021. De deltagelsesbaserede diskussioner under arrangementet omhandlede to centrale spørgsmål: a.Hvad er de vigtigste idéer, der bør indgå i visionen samt b.Hvad er de vigtigste ændringer/betingelser, der er nødvendige for at nå frem til visionen fra vores nuværende situation. Rural Vision Week tiltrak en høj grad af interesse med i alt 1 365 tilmeldinger og 600 forskellige online deltagere. Der var deltagere fra de 27 medlemsstater og 8 lande uden for EU. Arrangementet omfattede over 60 talere, over 3 000 besøg på markedspladsen og over 6 000 visninger af arrangementets webside. Arrangementet blev også omtalt meget på de sociale medier, hvor man nåede ud til mere end 13 000 mennesker på Facebook. Udbredelsen af arrangementet kan også illustreres ved "Rural Innovation Awards", som anerkendte ELFUL-støttede projekter inden for en række tematiske områder om landdistrikternes fremtid, der er knyttet til visionen, og som havde modtaget mere end 10 000 stemmer. Præsentationer, optagelser af plenarforsamlinger og nøglebudskaber fra Rural Vision Week er tilgængelige online på webstedet for det europæiske netværk for landdistriktsudvikling. g) Samarbejde med Europa-Parlamentet Den 29. januar 2021 forelagde Norbert Lins, medlem af Europa-Parlamentet og formand for Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, en mundtlig forespørgsel om den langsigtede vision for landdistrikterne for Kommissionen på vegne af Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter. De vigtigste spørgsmål, der blev rejst i den mundtlige forespørgsel, vedrører koordineringen mellem de forskellige involverede EU-politikker; inddragelse af regionale og lokale myndigheder i landdistrikterne; harmoniseringen af de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik og tilpasningen af instrumenterne under den fælles landbrugspolitik til visionen og finansieringen af landdistrikterne under den fælles landbrugspolitik og samhørighedspolitikken. Kommissær Janusz Wojciechowski svarede på vegne af Kommissionen.

Den 4. februar 2021 blev der afholdt et fælles møde mellem Regionsudvalgets Underudvalg for Naturressourcer og Europa-Parlamentets Landbrugsudvalg om en langsigtet vision for landdistrikterne. Medlemmerne af begge institutioner drøftede, hvordan genopretningen i Europas landdistrikter kan styrkes, og hvordan regionerne fortsat kan spille en rolle i forberedelsen og forvaltningen af den fremtidige fælles landbrugspolitik. Medlemmer af Europa-Parlamentet og de lokale ledere var enige om, at EU's fremtidige politik for udvikling af landdistrikterne skal være mere ambitiøs og indeholde en konkret politisk ramme, der vil blive overvåget og evalueret. h) Samarbejde med Regionsudvalget (RU) og med Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) EØSU vedtog i september 2020 en udtalelse om "En integreret tilgang til landdistrikter i EU med særlig vægt på sårbare regioner". RU vedtog også en udtalelse om den nødvendige indsats for landdistrikterne i december 2020, "En EU-strategi for genoplivning af landdistrikterne". Kommissionen henviste til den langsigtede vision for landdistrikterne som en måde at imødekomme en række af deres anmodninger på. Desuden har Kommissionen ved flere lejligheder samarbejdet med begge udvalg om landdistrikternes specifikke behov og om det nødvendige politiske svar. i. Møder mellem næstformand Dubravka Šuica, kommissær Janusz Wojciechowski og centrale interessenter Siden september 2020 begyndte næstformand Dubravka Šuica og kommissær Janusz Wojciechowski at mødes med centrale interessenter, der var beskæftiget med den langsigtede vision. Disse interessenters holdninger svarede til dem, der er givet udtryk for ovenfor. 4. INDBYRDES AFHÆNGIGHED OG OVERENSSTEMMELSE I BIDRAGENE FRA INTERESSENTER Der er en høj grad af overensstemmelse i interessenternes bidrag på tværs af de forskellige grupper og mellem resultaterne fra hver af høringsdelene. De primære bekymringer hos interessentgrupperne er anført nedenfor. (I)Presserende behov og udfordringer for landdistrikterne: -infrastruktur; transportinfrastruktur og konnektivitetsinfrastruktur -mangel på basale tjenester og faciliteter; offentlige tjenester af dårlig kvalitet (skoler, sundheds- og socialområdet og offentlig transport), uddannelses- og erhvervsuddannelsesmuligheder af høj kvalitet, konnektivitet af høj kvalitet, banker, postkontorer og problemer i forbindelse med vandforvaltning -mangel på kvalitetsjob og jobmuligheder af høj kvalitet -lave indkomstniveauer -begrænset generationsskifte i landbruget -aldring af befolkningen og særligt dramatiske befolkningsfald i nogle landdistrikter -utilstrækkelige og uhensigtsmæssige boligforhold for visse medlemsstater -miljøtrusler -kapacitetsopbygning: behov for udvikling af lederskab i lokalsamfundet og støtte til aktiviteter i lokalsamfundet og networking -mangel på deltagelse i beslutningsprocessen: fremme af inklusion og engagement samt klarere forvaltningsrammer, der omfatter vertikale og horisontale forbindelser. (II)Muligheder for landdistrikterne: økonomiske muligheder:

-gennemførelse og inddragelse af innovation (økonomisk innovation og social innovation, herunder networking med henblik på opskalering) -grøn omstilling og grøn økonomi (herunder bæredygtigt landbrug, vedvarende energi og værdien af økosystemtjenester) tiltrækningskraft: -højere livskvalitet (nærhed til naturen) -følelsen af at høre til -inklusion og engagement. 5. DE VIGTIGSTE BUDSKABER FRA HØRINGSPROCESSEN Efter at have analyseret resultaterne af ovennævnte høringsproces er det muligt at kategorisere input i i) presserende behov og udfordringer for landdistrikterne, ii) muligheder for landdistrikterne, iii) centrale elementer i udviklingen af strategien og iv) foreslåede specifikke foranstaltninger. (I)Presserende behov og udfordringer for landdistrikterne: De berørte parter har vist en høj grad af enstemmighed, når de taler om infrastruktur i landdistrikterne. Der er en generel opfattelse af, at flere landdistrikter mangler infrastruktur af god kvalitet, herunder deres transportinfrastruktur og konnektivitetsinfrastruktur. Med hensyn til konnektivitet blev den utilstrækkelige og undertiden meget ringe adgang til digital infrastruktur i en række landdistrikter fremhævet. Desuden har interessenterne gjort opmærksom på de mangelfulde digitale færdigheder hos befolkningen i landdistrikterne og det lave niveau af digital innovation blandt SMV'er i landdistrikterne. Disse tre elementer har en negativ indvirkning på landdistrikternes digitale omstilling. Mangel på basale tjenester og faciliteter. I flere landdistrikter er vigtige offentlige tjenester mangelfulde, navnlig tjenester som offentlig transport, uddannelses- og erhvervsuddannelsesmuligheder, banker, postkontorer og vandforvaltning. De fleste høringsstrømme har fremhævet problemet med offentlige tjenester, skoler samt sundheds- og socialpleje af ringe kvalitet, hvilket er problemer, der bliver større, jo mere fjerntliggende landdistriktet er. I visse medlemsstater har interessenterne også nævnt den utilstrækkelige og uhensigtsmæssige boligsituation i landdistrikterne, der ikke kan opfylde de nuværende behov. F.eks. manglende husleje til en overkommelig pris eller vanskeligheder med at finde ejendomme til salg. EU-borgerne betragter miljøtrusler som et af de behov, der skal tages fat på i landdistrikterne. Den oftest nævnte problemstilling er den antropogene indvirkning på biodiversiteten, vandkvaliteten og klimaændringerne. Interessenterne gav konsekvent udtryk for, at der er behov for kapacitetsopbygning for at udvikle lederskab i lokalsamfundet og støtte lokale organisationer og aktiviteter. Der findes mange muligheder for gensidig social støtte, men der er behov for støtte til udvikling, navnlig i områder, hvor befolkningstallet er faldende. Der er behov for større inddragelse af landdistriktssamfundene i den beslutningstagning, der vedrører dem. Dette kræver aktive foranstaltninger for at nå ud til og engagere alle medlemmer af lokalsamfundet, herunder de unge og de nyligt ankomne, samt en passende forvaltningsramme. Imødekommelse af økonomiske behov og økonomiske muligheder er afgørende for at støtte befolkningen i landdistrikterne. Folk, der bor i landdistrikter, mangler kvalitetsjob og jobmuligheder af høj kvalitet. Visse interessenter har fremhævet, at udnyttelsen af regional merværdi i landdistrikterne, såsom gennem turisme, er begrænset. I visse landdistrikter skaber manglen på økonomisk diversificering og økonomisk aktivitet færre jobmuligheder, hvilket bidrager til den onde cirkel. Lavere indkomstniveauer, som f.eks. i landbrugssektoren, tilskynder ikke til, at folk bosætter sig i landdistrikterne, og de spiller desuden en negativ rolle i de potentielle iværksætteres manglende investeringskapacitet. Der er behov for en indsats for at fastholde virksomhedernes beslutningstagning og merværdien i landdistrikterne i stedet for at eksportere både magt og profit. Landbruget betragtes fortsat som en sektor, der sikrer landdistrikternes og den bredere landbrugsfødevaresektors bæredygtighed. Landbruget lider imidlertid under et begrænset generationsskifte og er truet af små bedrifters levedygtighed. Der er et anerkendt behov for, at landbruget bliver mere bæredygtigt. Landdistrikterne lider under demografiske ændringer såsom en aldrende befolkning og særligt dramatiske befolkningsnedgange i nogle landdistrikter. Risikoområder bør udpeges, og der bør vedtages foranstaltninger, som søger at genoprette den territoriale balance. Nogle interessenter støtter foranstaltninger til positiv særbehandling af regioner, der lider under affolkning. Der er behov for innovative tilgange til levering af tjenesteydelser, navnlig på disse områder.

Det skal fremhæves, at mere end 40 % af de respondenter i den offentlige onlinehøring, der bor i landdistrikterne, føler sig ladt i stikken af samfundet. Andelen er højere blandt borgere, der bor i fjerntliggende landdistrikter. Grunden til denne opfattelse hos borgere i landdistrikterne er bundet i: dårligere infrastruktur og tjenester, mangel på økonomiske muligheder og ingen hensyntagen til specifikke behov i den politiske beslutningsproces. (II)Muligheder for landdistrikterne: Økonomiske muligheder: ·Landbruget anses for at sikre bæredygtighed gennem jobskabelse, adgang til økonomisk overkommelige fødevarer af høj kvalitet og vedligeholdelse af landlige områder. Selv om der er andet end landbrug i landdistrikterne, spiller landbruget stadig en central rolle i landdistrikternes struktur. Bæredygtigt landbrug spiller en vigtig rolle i omstillingen til en grøn økonomi og i at sikre modstandsdygtighed i landdistrikterne. I fremtiden bør landbruget være mere bæredygtigt, have stærkere lokale forbindelser (korte forsyningskæder) og forskelligartede værdikæder. Desuden er der behov for fortsat at investere i uddannelse af den næste generation af landbrugere og eksperter i "geografiske betegnelser", som kan overtage aktiviteterne, da der er brug for et generationsskifte. ·Gennemførelse og inddragelse af innovation i alle aspekter er afgørende for landdistrikternes fremtid — en fremtid fokuseret på det digitale, produktionsmæssige, sociale og på lokalsamfundet. Sociale innovationer — som styres af og er baseret på lokalsamfundet — er særligt relevante for landdistrikterne og skal styrkes og fremmes med henblik på fremtiden. Adgang til økonomiske muligheder betragtes som en af de vigtigste faktorer for attraktive områder på lang sigt. Den grønne omstilling: ·Den grønne omstilling bør ses som en fordel og ikke en byrde. Landdistrikterne har gode forudsætninger for at bygge videre på deres naturlige aktiver med en øget fokus på afbødning af/tilpasning til klimaændringerne. Dette kræver bedre anerkendelse af økosystemtjenester og en inklusiv tilgang, der understøtter en retfærdig omstilling. Tjenester og konnektivitet: ·Landdistrikternes tiltrækningskraft afhænger af flere faktorer, navnlig leveringen af (e-)tjenester (sundhed og uddannelse), bedre internetforbindelser og flere mennesker, der bor i landdistrikterne. Adgang til plejefaciliteter betragtes som en af de vigtigste faktorer for attraktive områder på lang sigt. ·Innovative og alternative mobilitetstilgange kan reducere omkostningerne og klimapåvirkningen og forbedre tilgængeligheden. Tiltrækningskraft: ·Højere livskvalitet, nærhed til naturen og følelsen af at høre til er blandt de mange grunde til at blive boende eller bosætte sig i et landdistrikt. ·Betydningen af følelsen af at høre til er et centralt element i landdistrikternes tiltrækningskraft. Landdistrikterne bør være åbne i 2040 og få alle til at føle sig inkluderet uanset etnisk gruppe, køn, alder, handicap eller oprindelse. Dette kræver, at der arbejdes på behovene hos både nytilkomne og nuværende beboere. ·Betydningen af at bevare den "landlige" karakter blev også fremhævet ("landdistrikter skal ikke omdannes til byområder"). ·Påskønnelse af landdistrikterne som følge af pandemien (mindre overfyldte, færre smitterisici, mulighed for at arbejde hjemmefra med fjernarbejde). Ud over analysen af de fremhævede muligheder og behov er det vigtigt, at landdistrikterne øger deres modstandsdygtighed, hvilket betyder, at landdistrikterne skal fokusere på en retfærdig, grøn og inklusiv omstilling. Modstandsdygtighed omfatter sociale, grønne og økonomiske elementer. Interessenterne mener, at intelligent specialisering kan tilføre merværdi, selvom der lægges stor vægt på mangfoldighed. Mangfoldighed og samarbejde er vigtige elementer for landdistrikternes modstandsdygtighed. (III)Centrale elementer i strategien: De forskellige høringsprocesser har understreget behovet for en langsigtet holistisk strategi i et passende omfang, der er udviklet nedefra og opefter, hvor lokalsamfundene inddrages: via en holistisk, inklusiv, fleksibel og stedbaseret tilgang. Deltagerne i høringsstrømmene har givet udtryk for, at visionen skal tage hensyn til følgende elementer: ·Bedre adgang til infrastruktur og tjenester. Nogle interessenter støttede etableringen af et grundlæggende minimum (benchmark) for tilgængeligheden af infrastruktur/tjenester i landdistrikterne. ·Jobskabelse og støtte til iværksætteri og innovation i landdistrikterne. Det er af afgørende betydning at støtte innovation ved at gennemføre og inddrage innovation i alle aspekter — digitale, produktionsmæssige, sociale og samfundsstyrede. Sociale innovationer — som styres af og er baseret på lokalsamfundet — er særligt relevante for landdistrikterne og skal styrkes og fremmes med henblik på fremtiden.

·Forbedring af konnektivitet og digitale løsninger, som støtter skabelse og udvikling af intelligente landsbyer. Bredbånd er en grundlæggende infrastruktur på lige fod med vand og elektricitet. For at få det bedste ud af digitaliseringen er der behov for at udvikle færdigheder og applikationer, der er skræddersyet til landdistrikternes behov gennem digitale økosystemer. Infrastruktur, færdigheder og applikationer bør være tilgængelige, prismæssigt overkommelige og til rådighed. Passende uddannelse og støtte til udvikling af digitale færdigheder er af afgørende betydning. ·Opnåelse af målene for klima, energi og biodiversitet. Byg videre på landdistrikternes naturlige aktiver for at bidrage til nationale mål inden for en passende politisk og lovgivningsmæssig ramme, som bevarer ejerskab, kontrol og værdi i landdistriktssamfundene. ·Håndtering af demografiske udfordringer, herunder affolkning, generationsskifte og ulighed mellem kønnene. Beskæftigelse og innovation, adgang til infrastruktur og tjenester samt digital konnektivitet er de vigtigste prioriteter for EU's langsigtede vision og handlingsplan for landdistrikterne. Den anderledes høringsproces har understreget betydningen af en tilgang nedefra og opefter, der kan tage hensyn til landdistrikternes mangfoldighed og inddrage landdistriktssamfundene. Visionen skal fremme inklusion og inddragelse af hele spektret af forskellige grupper (unge, migranter, ældre, kvinder, minoriteter osv.). Dynamiske områder i fremtiden afhænger af de broer, der bygges, tillid, mangfoldighed og ejerskab af enhver politik. Med en tilgang nedefra og opefter, fleksibilitet og reelt ejerskab af aktiviteterne skabes der mange win-win-muligheder, hvilket giver lokalsamfundet og andre steder sociale, økonomiske og miljømæssige fordele. Desuden er der behov for at samarbejde på alle niveauer. Udvekslinger, samarbejde og etablering af forbindelser (åben kommunikation) er afgørende på alle niveauer og for alle former for aktiviteter (økonomiske, sociale og miljømæssige), da det kan bidrage med erfaringer, muliggøre støtte og bringe samfundene sammen. Da man ikke kan gøre alt alene, er udarbejdelsen af fælles dagsordener meget vigtig. ·Mange deltagere understregede mulighederne for at anvende eksisterende instrumenter, navnlig LEADER, til at hjælpe med at udforme og gennemføre den fremtidige vision på lokalt plan. Deltagerne understregede betydningen af at styrke lokalsamfundene ved at styrke eksisterende initiativer såsom lokale aktionsgrupper og LEADER-metoden til udformning af foranstaltninger, der kan udvikle landdistrikterne, og stimulere deres aktive bidrag til EU's politiske beslutningstagning. ·Deltagelsesbaserede tilgange anses også for at sikre landbefolkningens aktive og direkte bidrag til den politiske beslutningsproces. ·Samarbejde og networking på lokalt plan som et alternativ til den traditionelle konsolideringsvej. Netværk kan fungere på tværs af afstande og behøver ikke at omfatte geografisk nærhed. ·Forbindelserne mellem land og by skal styres af balancerede partnerskaber, der sikrer lige konkurrencevilkår. Forbindelserne mellem landdistrikterne bør også fremmes. (IV)Foreslåede specifikke foranstaltninger: Aktørerne har foreslået en række specifikke foranstaltninger til at tackle de skitserede udfordringer og få mest muligt ud af de fremhævede muligheder, herunder specifikke instrumenter og værktøjer. For at støtte udviklingen af landdistrikterne kan EU's politik og andre forvaltningsniveauer: ·forbedre adgangen til og yde økonomisk og finansiel støtte, herunder støtte til lokale projekter og adgang til finansiering, som enten er EU-finansiering eller private investeringer til aktører i landdistrikterne. Desuden har flere interessenter gjort opmærksom på behovet for at lette kombinationen af forskellige instrumenter til territorial udvikling (f.eks. multifinansiering mellem EFRU eller ESF+ og ELFUL). Med hensyn til finansiering har interessenterne også nævnt behovet for at mindske bureaukratiet, som ofte gør det vanskeligt at udvikle positive initiativer nedefra og opefter — en fjernelse af disse hindringer vil frigøre potentialet for initiativer i landdistrikterne ·yderligere forbedre målretningen af politikker mod lokale behov. Der er behov for fleksible politiske eller lovgivningsmæssige rammer for at muliggøre og støtte lokale tiltag med et stærkt politisk engagement og et stærkt politisk ansvar for opfølgning på alle planer — på EU-plan og på nationalt, regionalt og lokalt plan. En proofing-mekanisme for landdistrikterne kunne screene forskellige politikker (herunder statsstøtte og finanspolitikker) ud fra et "landdistriktsperspektiv". Interessenterne understregede, at denne mekanisme bør starte øjeblikkeligt og omfatte finansieringsprogrammer ·styrke lokalsamfundene ved at forbedre eksisterende initiativer (såsom lokale aktionsgrupper og LEADER) og stimulere deres aktive bidrag til EU's politiske beslutningstagning. Der er et stort behov for at fremme og støtte kapacitetsopbygning, inddrage lokale aktører og lette adgangen til viden og løsninger for at frigøre innovationspotentialet, som i landdistrikterne ofte er kollektivt (social innovation). Dette kræver udvikling af lederskab i lokalsamfundet og støtte til aktiviteter i lokalsamfundet og networking. Der er behov for lokale innovationsmæglere/-formidlere for at skabe grundlaget for forandring. LEADER spiller en rolle i denne henseende. Potentialet ved knudepunkter i landdistrikterne blev kraftigt fremhævet. ·Der bør foreligge data til støtte for skabelsen af økonomiske modeller, som ikke fokuserer på vækst, men på livskvalitet/trivsel. Data skal oprettes, formidles og deles/anvendes, så vidt det er nødvendigt til at vurdere landdistrikternes bidrag og følge op på gennemførelsen af enhver foranstaltning. Der er behov for analytiske modeller og data for at være klar til fremtiden. I den forbindelse blev idéen om at oprette et observatorium for landdistrikterne fremlagt som en mulig mekanisme. ·Andre foreslåede foranstaltninger vedrørte forskellige sociale, kulturelle, økonomiske og miljømæssige aspekter. Overordnet set er der meget stor opbakning i hele EU til en langsigtet vision for landdistrikterne med en handlingsplan. 6. SÅDAN TOG MAN HENSYN TIL FEEDBACKEN Interessenternes syn på den langsigtede vision og de nødvendige foranstaltninger blev analyseret og taget i betragtning i videst muligt omfang. Meddelelsen om den langsigtede vision indeholder således EU's handlingsplan for landdistrikterne med konkrete tiltag til håndtering af de udfordringer og muligheder, der blev fremhævet i den offentlige høring og præsenteret ovenfor. Visionen omhandler 4 byggesten, der henviser til landdistrikter, som er stærkere, forbundne, modstandsdygtige og fremgangsrige. Kommissionen har noteret sig den kraftige opfordring til at tage fat på forvaltningsrelaterede spørgsmål og foreslår i meddelelsen også at fremsætte en deltagelsesbaseret EU-tilgang i samarbejde med Regionsudvalget, som inddrager lokale myndigheder, for at undersøge vejen mod visionen.