BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Uddannelse og ungdom er for nylig blevet et af EU-ledernes største fokusområder. I Romerklæringen af 25. marts 2017 opfordrede de til "en Union, hvor borgerne har nye muligheder for kulturel og social udvikling samt økonomisk vækst" og forpligtede sig til at arbejde hen mod "en Union, hvor unge får den bedste uddannelse og kan studere og finde beskæftigelse på hele kontinentet".

I sin beslutning af 14. september 2017 "om fremtiden for programmet Erasmus+" understregede Europa-Parlamentet, at det kommende program i sidste ende bør rettes mod alle unge, og at disse højere ambitioner for den næste programmeringsperiode bør afspejles i et øget budget med henblik på at frigøre programmets fulde potentiale.

I forbindelse med det sociale topmøde den 17. november 2017 i Göteborg proklamerede og underskrev Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen højtideligt den europæiske søjle for sociale rettigheder, der som første princip fastsætter, at alle har ret til inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet med henblik på at bevare og tilegne sig færdigheder, der sætter dem i stand til at deltage fuldt ud i samfundslivet og foretage vellykkede overgange på arbejdsmarkedet.

I sine konklusioner af 14. december 2017 fremhævede Det Europæiske Råd betydningen af EU-politikkernes sociale, uddannelsesmæssige og kulturelle dimension med hensyn til at bringe europæerne sammen og opbygge vores fælles fremtid og opfordrede medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen til i overensstemmelse med deres respektive beføjelser at fremme arbejdet med henblik på at intensivere mobilitet og udvekslinger, bl.a. gennem et betydeligt styrket, inklusivt og udvidet program

I sin meddelelse af 14. februar 2018 "En ny, moderniseret flerårig finansiel ramme for en Europæisk Union, der effektivt lever op til de valgte prioriteter for perioden efter 2020" understregede Kommissionen, at EU-budgettet vil skulle indfri de løfter, som Unionens ledere gav, hvilket bl.a. omfatter fuld gennemførelse af den europæiske søjle for sociale rettigheder og støtte til de unge og til EU-borgernes mobilitet. Kommissionen understregede desuden den brede enighed om behovet for at intensivere mobilitet og udvekslinger, bl.a. gennem et betydeligt styrket, inklusivt og udvidet Erasmus+, og understregede, at programmet udstyrer de unge med arbejdsmarkedsfærdigheder, fremmer kulturel forståelse og styrker EU's sociale struktur.

I sin meddelelse "Et moderne budget for en Union, der beskytter, styrker og forsvarer - Den flerårige finansielle ramme for 2021-2027", som blev vedtaget den 2. maj 2018, foreslog Kommissionen at anlægge "et skarpere ungdomsfokus" i den næste flerårige finansielle ramme. Det vil navnlig ske ved mere end at fordoble størrelsen på Erasmus+ (...), som er en af Unionens mest synlige succeshistorier." Det nye program "vil fokusere på inklusion og på at nå ud til flere unge fra dårligt stillede miljøer. Det vil gøre det muligt for flere unge at flytte til et andet land for at uddanne sig eller arbejde." Kommissionen foreslog derfor "et mere virkningsfuldt Eramusprogram, som vil få et budget på over 30 mia. EUR i programperioden. Kommissionen foreslog desuden at inkludere et beløb på 700 mio. EUR til et nyt initiativ med titlen "DiscoverEU", som skal give unge mulighed for at udforske andre EU-lande.

Ambitionen for det næste program (i det følgende benævnt "programmet") går hånd i hånd med Kommissionens vision om at arbejde hen imod et europæisk uddannelsesområde senest i 2025 som anført i meddelelsen om styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur af 14. november 2017. Det europæiske uddannelsesområde repræsenterer "et Europa, hvor læring ikke vil blive hæmmet af landegrænser. Et kontinent, hvor det at tilbringe en periode i en anden medlemsstat - for at studere, lære eller arbejde - er blevet standarden, og hvor det at tale to andre sprog ud over ens modersmål er blevet normen. Et kontinent, hvor folk har en stærk identitetsfølelse som europæere og fornemmelse af Europas kulturarv og dens mangfoldighed". Programmet vil blive et centralt element i arbejdet hen imod et europæisk uddannelsesområde.

Målet er at fremme det velfungerende program for alle kategorier af lærende, uanset om de deltager i videregående uddannelse, almen uddannelse, erhvervsuddannelse og voksenuddannelse eller i uformel læring, ungdomsaktiviteter eller aktiviteter med henblik på aktiv samfundsdeltagelse. Øget adgang til programmet for et større antal borgere vil medføre en større finansiel investering i programmet, men nok så vigtigt også en blanding af foranstaltninger, regler og betingelser for deltagelse, der giver mulighed for at skabe stordriftsfordele, indføre en forenkling for at lette den administrative byrde og derved fjerne hindringer for mobilitet og gøre programmet mere relevant, attraktivt og inkluderende. Målet er at tredoble antallet af deltagere og samtidig indføre kvalitative foranstaltninger og incitamenter, der skal gøre det muligt at forbedre de opsøgende aktiviteter over for lærende med færre muligheder.

Borgerne i Europa skal udstyres med de færdigheder, der er behov i et samfund, der i stigende grad er mobilt, multikulturelt og digitalt. Der er et klart behov for at tage denne udfordring op og investere i aktiviteter, som giver borgerne den rette blanding af viden, færdigheder og kompetencer, bl.a. sprog, ud fra et perspektiv om livslang læring. Dette vil bidrage til at gøre dem mere modstandsdygtige og beskæftigelsesegnede og fremme social samhørighed. Europa har også brug for flere investeringer i digitale færdigheder og fremadskuende områder såsom klimaændringer, ren energi, kunstig intelligens, robotteknologi, dataanalyse, kunst/design mv. Der er her tale om centrale områder for Europas fremtidige bæredygtige vækst og samhørighed. Programmet kan yde et meningsfuldt bidrag ved at stimulere innovation og bygge bro over Europas skævheder vedrørende viden, færdigheder og kompetencer. Målrettede tiltag vil give Unionen mulighed for at frigøre sit potentiale for innovation, kreativitet og iværksætterkultur i den digitale økonomi. Støtte til kultur og kreativitet inden for uddannelsesområdet vil bidrage til at gøre det europæiske samfund mere modstandsdygtigt.

For at øge det nuværende programs kvalitative virkninger skal det kommende program i højere grad nå ud til flere mennesker i forskellige aldersgrupper og fra forskellige kulturelle, sociale og økonomiske miljøer Programmet skal i højere grad nå ud til unge med færre muligheder, herunder handicappede og migranter samt EU-borgere i fjerntliggende områder. Elever har hidtil været udelukket fra ophold med henblik på læringsmobilitet. Hvad angår studerende på videregående uddannelser, praktikanter, lærlinge og unge mennesker generelt har det nuværende program ikke kunnet opfylde den store og stigende efterspørgsel efter at deltage i aktiviteter med henblik på læringsmobilitet. Der er således brug for en større indsats for at gøre programmet mere inkluderende og mere effektivt ved at bygge videre på de fremragende resultater, som EU-programmerne har skabt over de seneste tredive år på dette område. Dette vil navnlig ske ved at øge og lette mobilitetsaktiviteter for elever, lærende på erhvervsuddannelser, lærlinge og unge. For alle mobilitetstyper bør tilskuddets størrelse optimeres, bl.a. ved at sikre højere tilskud til visse kategorier af studerende og lærende, herunder også mobilitet inden for de videregående uddannelser. Mobilitetsmulighederne for unge, der deltager i ikke-formelle læringsaktiviteter vil blive udvidet for at nå ud til flere unge. Der vil blive indført foranstaltninger, som skal tilskynde unge til at deltage og lære at deltage i civilsamfundet, skabe større bevidsthed om EU's fælles værdier, bringe unge mennesker og politikere sammen på lokalt, nationalt og europæisk plan samt bidrage til den europæiske integrationsproces.

Programmet bør også nå ud til en større målgruppe både inden for og uden for Unionen gennem en øget anvendelse af informations- og kommunikationsteknologiske redskaber og, blandet mobilitet (en kombination af fysisk og virtuel mobilitet) og virtuelt samarbejde. For at gøre programmet mere inkluderende og navnlig for at tage højde for behovene hos bestemte målgrupper såsom voksne lærende vil programmet fremme mere fleksible former for læringsmobilitet, såsom kortvarig mobilitet, gruppemobilitet eller virtuel mobilitet. Eksempler på bedste praksis vedrørende inklusion på ungdomsområdet kan udvides til andre områder. Der vil blive udformet en særlig aktion - små partnerskaber - som skal gøre programmet mere tilgængeligt for organisationer med begrænset eller ingen erfaring eller med mindre operationel kapacitet, navnlig græsrodsorganisationer og organisationer, der beskæftiger sig med unge med færre muligheder.

Programmet vil tage fat om tendensen i Europa med begrænset deltagelse i det demokratiske liv og begrænset viden og bevidsthed om europæiske spørgsmål, som har en indvirkning på alle europæiske borgeres liv. Mange mennesker er tilbageholdende med eller har vanskeligt ved at engagere sig aktivt og deltage i deres lokalsamfund eller i Unionens politiske og sociale liv. Selv om 70 % af europæerne i dag følger sig som EU-borgere, og andelen er endnu højere blandt de yngre generationer, er der desuden en udbredt mangel på kendskab til og forståelse for, hvad Den Europæiske Union er, hvordan det fungerer og hvilken merværdi det har for borgerne. En styrkelse af den europæiske identitet og af de unges deltagelse i de demokratiske processer er af afgørende betydning for Unionens fremtid. Programmet kan bidrage til at øge kendskabet til og viden om Den Europæiske Union blandt flere mennesker, end det hidtil har været tilfældet. Organisationer og institutioner, som er aktive inden for uddannelse, ungdom og idræt, har en vigtig rolle at spille, når det kommer til udvikling af undervisning i medborgerskab og opbygning af viden om EU-anliggender generelt. Når man ser på unge europæeres forståelse af Den Europæiske Union, har de ringe viden ud over de grundlæggende fakta. Næsten ni ud af ti unge i Unionen mener, at der er behov for at styrke uddannelse i skolerne om de rettigheder og forpligtelser, man har som EU-borger. Samtidig er udbredelsen af undervisning om Den Europæiske Union i de nationale undervisningsplaner meget uensartet, og dimensionen om aktiv samfundsdeltagelse er oftest udeladt. Der er også et generelt behov for at give borgerne mulighed for at blive mere aktive i samfundet, villige og i stand til fuldt ud at deltage i samfundet og i det demokratiske liv i Europa.

Ved at støtte og fremme tværnationalt og internationalt samarbejde mellem organisationer inden for uddannelse, ungdom og idræt er det muligt at nå de mål og håndtere de udfordringer, der er beskrevet ovenfor. Samarbejde mellem organisationer og institutioner er en katalysator for at skabe innovative måder til at støtte de lærende i deres personlige, uddannelsesmæssige og faglige udvikling. Samarbejdet skaber konkrete positive virkninger for den enkelte f.eks. ved at give borgerne flere nøglekompetencer, mindske skolefrafald, anerkende kompetencer, der er opnået gennem frivilligt arbejde og ikke-formel læring for derved at øge antallet af personer med en videregående uddannelse eller for at gennemføre Bolognareformerne. Det fremmer formidlingen af ideer og overførsel af bedste praksis og ekspertise og bidrager således til uddannelse af høj kvalitet. Intensiteten og kapaciteten af de samarbejdsaktiviteter, der udspringer af det nuværende Erasmus+, er imidlertid fortsat utilstrækkelig, navnlig blandt mindre organisationer og græsrodsorganisationer. Omfanget af samarbejdet varierer på tværs af lande, regioner og sektorer. Der er plads til forbedringer med hensyn til deltagelse af skoler, voksenuddannelsescentre og ungdomsorganisationer. Denne situation hæmmer institutionelle reformer og moderniseringen af uddannelsessystemer og af ungdomsområdet på nationalt og europæisk plan.

Programmets internationale dimension er et grundlæggende og tværgående element, der er relevant for mobilitet, samarbejde og politisk dialog. Der er navnlig behov for at intensivere international mobilitet og internationalt samarbejde med tredjelande - navnlig udvidelses-, naboskabs- og vækstlande samt industrialiserede lande - med henblik på at hjælpe institutioner og organisationer i Europa med at tackle udfordringerne i forbindelse med globaliseringen. Samtidig er det af afgørende betydning, at der skabes synergier med Unionens udenrigspolitiske instrumenter for at forfølge målene for Unionens internationale indsats, for at bidrage til menneskelig og institutionel udvikling i tredjelande, herunder udviklingslande, og for at skabe samarbejde med unge i disse lande som et vigtigt element i opbygningen af mere modstandsdygtige samfund og fremme tilliden mellem kulturer.

Programmet skal tackle tværgående spørgsmål, der vedrører alle EU-programmer, såsom en forenkling af adgangen til programmet for den bredest mulige målgruppe (f.eks. enklere regler og administrative procedurer og optimererede onlineværktøjer), samtidig med at der sikres en konkurrencebaseret og gennemsigtig udvælgelse af projekter samt en korrekt tilskudsforvaltningscyklus med mindst mulige finansielle risici for Unionen. Desuden skal gennemførelsesbetingelserne for det internationale delprogram forenkles for at øge adgangen til denne aktion.

Dette forslag forudsættes anvendt fra den 1. januar 2021 og forelægges for 27 medlemsstater i overensstemmelse med den meddelelse, som Det Europæiske Råd modtog den 29. marts 2017 fra Det Forenede Kongerige om dets beslutning om at udtræde af Den Europæiske Union og Euratom i henhold til artikel 50 i traktaten om Den Europæiske Union.