26. 6. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 159/21 
4.6. Der skal yderligere gøres den sidebemærkning, 
at det nye system er så komplekst, at der i visse tilfælde 
vil kunne sættes et spørgsmålstegn ved pålideligheden 
af de indsamlede data. I visse randregioner, hvor man 
ikke råder over den fornødne teknologi eller et tilstræk­
keligt uddannet personale, vil indsamlingen og be­
handlingen af statistiske data skabe problemer. I et land 
som f.eks. Luxembourg vil der være et uomgængeligt 
Bryssel, den 26 april 1989. 
1. Indledning 
1.1. Ifølge direktiv 80/1263/EØF af 4. december 
1980 (2) skal: 
a) et kørekort fortsat være gyldigt et år efter flytning 
til andet medlemsland. Inden udløbet af det første 
år skal kørekortet være ombyttet med et kørekort 
udstedt af den anden medlemsstat; 
b) pr. 1. januar 1986 indføres en EF-kørekortmodel. 
1.2. Der er problemer med sammenligningen af de 
forskellige medlemsstaters kørekort. Der er forskelle 
vedrørende: 
a) køretøjskategorier; 
b) gyldighedsperiode; 
c) prøvebestemmelser. 
(!) EFT nr. C 48 af 27. 2. 1989, s. 1. 
(2) EFT nr. L 375 af 31. 12. 1980, s. 1. nødvendigt krav om en styrkelse af de berørte tjeneste­
grene, som i øjeblikket inden for samarbejdet af Den 
belgisk-luxembourgske økonomiske Union (BLØU) bi-
ståes af de belgiske myndigheder. Sideløbende med 
indkøringen af det ny system vil det også være en god 
ting, om Kommissionen kunne yde teknisk, uddannel­
sesmæssig og finansieringsmæssig bistand. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
1.3. Ifølge Kommissionens arbejdsprogram for 1985 
vil der blive fremsat forslag om, at kørekort gælder i 
hele EF, uanset i hvilket medlemsland indehaveren bor. 
Ligeledes agtede man at indføre gunstigere bestemmel­
ser for handicappede og invalider. 
1.4. På denne baggrund foreslår Kommissionen nu, 
at direktiv 80/1263/EØF udgår til fordel for et nyt 
direktiv. 
2. Generelle bemærkninger 
2.1. ØSU finder det rigtigt at harmonisere kørekorte­
ne i hele EF, ikke alene af tekniske, men også af psykolo­
giske grunde. 
2.1.1. Teknisk set er det naturligvis en fordel, at alle 
medlemsstater håndhæver de samme regler, så kørekor­
tene kan tillægges samme værdi. Udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets direktiv om kørekort (*) 
(89/C 159/08) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 21. december 1988 under henvisning 
til EØF-traktatens artikel 75 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
om det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for transport og kommunikation, som 
udpegede Ulbo Tukker til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 12. april 1989. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 265. plenarforsamling den 26. april 1989, 
med stort flertal og fire stemmer hverken for eller imod, følgende udtalelse. 
Nr. C 159/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 6. 89 
2.1.2. Psykologisk er det af betydning for opfattelsen 
af Fællesskabet som »Borgernes Europa«. Næsten 
enhver borger i EF bliver med et sådant direktiv stillet 
over for nogle regler, som angår og gælder alle og 
enhver. Dermed vil man begynde at mærke, at der 
arbejdes for enhed og fællesskab i Europa. 
3. Særlige bemærkninger 
3.1. Ad artikel 4.1 
Reglerne er allerede sådan i de fleste medlemsstater. 
Kategorierne står allerede på EF-kørekortet. 
3.2. Ad artikel 4.3 
Indebærer visse ændringer for tre medlemsstater. 
3.3. Ad artikel 4.4 
Der indføres en grænse ved 400 cm3 slagvolumen, hvil­
ket allerede findes i nogle medlemsstater. 
Der bør gives tilstrækkelig tid til gennemførelse af en 
sådan regel. 
3.4. Ad artikel 4.5 
ØSU støtter indførelsen af særlige kørekort for disse 
kategorier, navnlig hvad der foreslås for kategori C 
ogD. 
3.4.1. Kategori C 
Et køretøj på over 3 500 kg er at betragte som lastvogn 
med helt andre egenskaber end en personvogn, idet de 
større dimensioner og manøvreringen, især baglæns, 
stiller andre krav til føreren. 
3.4.2. Kategori D 
Køretøjer med under 8 siddepladser (føreren ikke med­
regnet) omfatter stationscars og f.eks. vogne til beford­
ring af arbejdshold, men med dimensioner svarende til 
normale personvogne. 
Køretøjer med mere end 8 siddepladser (føreren ikke 
medregnet) må betegnes som minibusser. Ansvarsfor­
holdene er anderledes, vejstabiliteten en anden, manø­
vreringen vanskeligere, hvorfor en mere krævende ud­
dannelse og et dertil hørende certifikat er påkrævet. 
3.4.3. Kategori C + E 
Se under C. 
3.4.4. Kategori D + E 
Se under D. 3.4.5. ØSU finder, at det nok er rigtigt at stille de 
større færdighedskrav i forbindelse med de i artikel 4, 
stk. 5, nævnte kategorier, men at de lægelige krav under 
Gruppe 1 er tilstrækkelige. 
3.4.6. Artikel 4, stk. 5, er et omstridt punkt, idet 
normerne i UK og Irland adskiller sig fra de andre 
medlemsstaters, og idet minibusser spiller en vigtig rolle 
i disse to lande. Der er desuden delte meninger såvel 
inden for disse lande som blandt deres repræsentanter. 
3.5. Ad artikel 8 
Jf. bemærkningen under 3.4.5 vedrørende mildere krav 
i forbindelse med de under artikel 4, stk. 5, nævnte 
køretøj skategorier. 
3.6. Ad artikel 9 
Når der indføres identisk kørekort i hele EF, må også 
gyldighedsperioden være den samme overalt. 
3.7. Ad artikel 10, stk. 2 
En EF-statsborger, som bosætter sig i et andet medlems­
land, kan anmode om et kørekort udstedt af myndighe­
den i bopælslandet, men skal da aflevere sit hidtidige 
kørekort. Dog er den pågældende ikke forpligtet til at 
få en sådan ombytning foretaget, idet den ene med­
lemsstats kørekort forbliver gyldigt i enhver anden me­
dlemsstat, uanset hvor indehaveren har bopæl. 
3.8. Ad artikel 10, stk. 3 
Det er utænkeligt, at en medlemsstat, som udsteder 
kørekort til en ikke-EF-statsborger, skulle inddrage et 
eventuelt kørekort udstedt i et tredjeland. I de fleste 
lande forbliver kørekort, ligesom rejsepas, statens ejen­
dom og kan således ikke inddrages af en anden stat. 
3.9. Bilagene 
Det er vanskeligt at vurdere bilagene. 
3.9.1. I bemærkningerne til Bilag 1 hedder det under 
punkt 6 (s. 14): 
Medlemsstaterne har mulighed for: 
— at lade kravet om foto bortfalde (der er her en fejl 
i den danske version af forslaget), 
— at anføre postadresse i stedet for bopæl. 
ØSU er ikke indforstået hermed, idet man mener, at 
korrekt foto og adresse er nødvendige for at forebygge 
falsknerier. 
26. 6. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 159/23 
3.9.2. Bilag 2 er meget omfattende og detaljeret, og 
man fristes til at spørge, om alle disse krav virkelig er 
nødvendige. 
Bryssel, den 26. april 1989. 
1. ØSU godkender Kommissionens målsætning om 
ensartede EF-bestemmelser for vejtrafikken. 
2. ØSU konstaterer, at forslaget til direktiv er be­
grænset til nogle bestemte aspekter (indførelse af diffe­
rentierede hastighedsgrænser baseret på køretøjstype og 
vejtype). ØSU godkender Kommissionens pragmatiske 
fremgangsmåde og går med forbehold af nedenstående 
bemærkninger og betragtninger i det store og hele ind 
for Kommissionens forslag. 
3. ØSU anmoder dog Kommissionen om at afrunde 
sine forslag ved, i rette tid, at foreslå en samlet ordning 
for EF's vejtrafik, og sideløbende hermed fremlægge 
løsningsmuligheder for personbiler. ØSU regner i den 
forbindelse med, at der i tilbørligt omfang tages hensyn 
til de oplysninger og de generelle og særlige be­
mærkninger i ØSU's udtalelse af 21. oktober 1987 om 
hastighedsgrænser (2). 3.9.3. I Bilag 3 må under 1.1, Gruppe 1, nævnes 
underkategorierne C + E og D + E. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
4. ØSU konstaterer, at Kommissionen i det forelig­
gende forslag ikke refererer til ovennævnte udtalelse; 
den konstaterer imidlertid, at det foreliggende forslag i 
alt væsentligt drejer sig om det samme som i ovennævn­
te udtalelse. 
5. Begrundelsen i forslaget er noget summarisk og 
går på stort set den samlede trafik (vare- og lastbiler, 
busser og privatbiler). Denne generelle og summariske 
form, som i øvrigt efterlader et lidet overbevisende 
indtryk, er skyld i, at Kommissionen gang på gang 
fremsætter urigtige udtalelser (pkt. 5 og 6), f.eks. om 
forbindelsen mellem ulykkeshyppighed og vejtype og 
endvidere om faktorer, som er bestemmende for køretø­
jers kollisionsenergi. 
6. ØSU mener, at forudsætningen for en effektiv 
trafiksikkerhedspolitik er koordinerede og målrettede 
foranstaltninger: målsætningen er en nedbringelse af 
sandsynligheden for ulykker. Gennemtænkte og fornuf­
tige foranstaltninger på vejtrafikområdet vil kunne bi­
drage til opfyldelsen af denne målsætning. Udtalelse om forslaget til Rådets direktiv om fartgrænser for visse kategorier af motorkøretø­
jer i Fællesskabet (*) 
(89/C 159/09) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 26. januar 1989 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 75 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om 
det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for transport og kommunikation, som 
udpegede G. B. Cavazzuti til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 12. april 1989. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 265. plenarforsamling, den 26. april 1989, 
med stort flertal og en stemme hverken for eller imod, følgende udtalelse. 
(') EFTnr. C 33 af 9. 2. 1989, s. 9. 
(2) EFTnr. C 347 af 22. 12. 1987. 7. ØSU foreslår, at denne målsætning gives prioritet 
i direktivets dispositive del (i »betragtningerne«), og at