[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 15.4.2010

KOM(2010)165 endelig

2008/0223 (COD)

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET i henhold til artikel 294, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende

Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdning)

2008/0223 (COD)

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET i henhold til artikel 294, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende

Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdning)

1. BAGGRUND

Forslag sendt til Europa-Parlamentet og Rådet (KOM(2008)0780 – COD/2008/0223): | 13. november 2008 |

Udtalelse afgivet af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg: | 13. maj 2009 |

Udtalelse afgivet af Regionsudvalget: | 24. april 2009 |

Europa-Parlamentets udtalelse ved førstebehandlingen: | 23. april 2009 |

Holdning vedtaget under Rådets førstebehandling: | 14. april 2010 |

2. FORMÅLET MED KOMMISSIONENS FORSLAG

Formålet med at omarbejde Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/91/EF af 16. december 2002 om bygningers energimæssige ydeevne ("bygningsdirektivet") er at tydeliggøre og forenkle visse bestemmelser, udvide direktivets anvendelsesområde, styrke nogle af dets bestemmelser, så de får større virkning, og at give den offentlige sektor mulighed for at gå i spidsen. Det nuværende direktivs mål og principper er bibeholdt, og medlemsstaterne skal stadig fastlægge de konkrete krav til den energimæssige ydeevne.

3. BEMÆRKNINGER TIL RÅDETS FØRSTEBEHANDLINGSHOLDNING

3.1. Generelle bemærkninger til den fælles holdning

Teksten til den forhandlede rådsholdning er i det væsentlige på linje med Kommissionens forslag og kan derfor støttes.

3.2. Aftale om Rådets førstebehandlingsholdning

Den forhandlede rådsholdning er resultatet af interinstitutionelle forhandlinger i to trin. Det første trin angår forslagets indhold, og det andet trin angår tilpasningen af forslaget til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med hensyn til delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter (artikel 290 og 291 i TEUF) samt retsgrundlaget.

Hvad angår forslagets indhold, bekræftede Herbert Reul, der er formand for ITRE-udvalget, den 30. november 2009 Parlamentets samtykke til teksten, som der var nået enighed om på trilogmødet den 17. november 2009, og som Coreper godkendte den 20. november 2009.

Vedrørende tilpasning af forslaget til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde blev det indgåede kompromis godkendt af Coreper den 24. marts 2010 og bekræftet af Herbert Reul, der er formand for Parlamentets ITRE-udvalg, den 25. marts 2010. Den forhandlede rådsholdning blev formelt vedtaget ved skriftlig procedure den 14. april 2010.

De vigtigste forhandlingspunkter, der blev opnået enighed om, var følgende:

Ændring af retsgrundlag (præambel): Da traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er trådt i kraft, enedes medlovgiverne om at ændre retsgrundlaget til artikel 194, stk. 2, i TEUF. Der er blevet tilføjet et stykke til artikel 1, der fremhæver, at direktivet fastsætter mindstekrav, der ikke forhindrer medlemsstaterne i at opretholde eller indføre strengere foranstaltninger. Kommissionen er enig i disse ændringer, der ikke væsentligt ændrer den gældende beslutningsprocedure.

Bestemmelser om delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter (artikel 22 til 26): Direktivet giver Kommissionen beføjelser til at vedtage den sammenligningsmetode, der er omfattet af artikel 5 (indtil den 30. juni 2011), og foretage tilpasninger til de teknologiske fremskridt (punkt 3 og 4 i bilag I) i en periode på 5 år, der automatisk forlænges, efter direktivets ikrafttræden. Parlamentet og Rådet kan til enhver tid tilbagekalde delegerede beføjelser og kan gøre indsigelse mod den delegerede retsakt inden for en frist på to måneder fra meddelelsen. På foranledning af Parlamentet eller Rådet forlænges denne frist med to måneder. På anmodning fra Parlamentet er en erklæring fra Kommissionen om meddelelse af delegerede retsakter i institutionernes pauser blevet tilføjet sammen med en fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, der erklærer, at bestemmelserne i dette direktiv ikke vil danne præcedens for deres holdninger, for så vidt angår delegerede retsakter ( jf. bilag 1 ).

Kommissionen anmodes også om at vedtage en gennemførelsesakt i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 3 i Rådets afgørelse 1999/468/EF med henblik på at oprette en frivillig fælles attesteringsordning for erhvervsbygningers energimæssige ydeevne (artikel 10, stk. 9).

Omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne og sammenligningsmetoden (artikel 5 og bilag III): Kommissionen vil udarbejde en sammenligningsmetode med henblik på at beregne omkostningsoptimale energieffektivitetsniveauer for bygninger. Medlemsstaterne skal begrunde alle betydelige forskelle og fremlægge en plan, der beskriver de hensigtsmæssige skridt fremad.

Eksisterende bygninger (artikel 7): Denne bestemmelse er blevet styrket med et krav om, at alle eksisterende bygninger, som gennemgår større renoveringsarbejder, skal leve op til kravene til energimæssig ydeevne, og der skal også fastsættes krav til energimæssig ydeevne til bygningsdele.

Tekniske bygningsinstallationer (artikel 8): En ny bestemmelse kræver, at der skal fastsættes krav til ydeevnen til tekniske bygningsinstallationer (f. eks. varmeanlæg, varmtvandsanlæg og klimaanlæg).

Næsten energineutrale bygninger (artikel 9): Der blev opnået enighed om definitionen på "næsten energineutrale bygninger" og om nødvendigheden af at udarbejde nationale planer for at øge antallet af denne type bygninger. Medlemsstaterne skal sikre, at nye bygninger, der anvendes og ejes af offentlige myndigheder, skal være næsten energineutrale inden den 31. december 2018, og at alle andre nye bygninger skal være næsten energineutrale senest den 31. december 2020.

Finansielle incitamenter og markedshindringer (artikel 10): Denne nye bestemmelse er blevet medtaget for at fremhæve vigtigheden af hensigtsmæssig finansiering. Medlemsstaterne skal udarbejde en liste over eksisterende og foreslåede foranstaltninger, og Kommissionen skal fremlægge en analyse af de tilgængelige midler. En erklæring fra Kommissionen om finansiering af energieffektivitet i bygninger fremhæver Kommissionens rolle, når det angår fremme af finansielle instrumenter til skabelse af en energieffektiv og CO2-fattig europæisk byggesektor ( jf. bilag II ).

Energiattester (artikel 11 til 13:. Denne bestemmelse er blevet skærpet, idet indholdet af attesterne er blevet forbedret, kravet til at opslå attesterne i offentlige bygninger er blevet strammere, og det er nu et krav, at den indikator for energimæssig ydeevne, der er angivet på attesterne, anføres ved annoncering.

Eftersyn af varme- og klimaanlæg (artikel 14 til 16) og systemer for uvildig kontrol (artikel 18 og bilag II): Medlemsstaternes større fleksibilitet vedrørende kontrol af klimaanlæg er blevet sammenkoblet med et krav om at sikre uvildig kontrol af attester og eftersynsrapporter for varme- og klimaanlæg.

Revision (artikel 19): Revisionsklausulen er blevet uddybet nærmere, idet der er fastsat en dato for, hvornår direktivet senest skal evalueres (1. januar 2017).

Gennemførelse (artikel 28): Det er præciseret, at medlemsstaterne gennemfører foranstaltningerne "to år efter dette direktivs ikrafttræden". For de fleste af direktivets bestemmelser er fristerne for nationale gennemførelsesbestemmelser nu "to år og seks måneder efter dette direktivs ikrafttræden" og "tre år efter dette direktivs ikrafttræden". Fristen er forlænget (indtil 31. december 2015) for anvendelsen af artikel 11, stk. 1 og 2, på enkelte bygningsenheder.

4. KONKLUSION

Rådsholdningen opfylder sigtet med Kommissionens oprindelige forslag. Kommissionen kan derfor tilslutte sig teksten.

Bilag I

Erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen

om artikel 290 i TEUF

"Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen erklærer, at dette direktivs bestemmelser ikke berører institutionernes fremtidige holdning, for så vidt angår gennemførelsen af artikel 290 i TEUF eller individuelle retsakter, der indeholder sådanne bestemmelser."

Erklæring fra Kommissionen

"Europa-Kommissionen noterer sig, at Europa-Parlamentet og Rådet er af den opfattelse, at der ved meddelelse af delegerede retsakter undtagen i tilfælde, hvor retsakten foreskriver anvendelse af en hasteprocedure, skal tages hensyn til institutionernes pauser (vinter, sommer og valg til Europa-Parlamentet) for at sikre, at Europa-Parlamentet og Rådet kan udøve deres beføjelser inden for de tidsfrister, der er fastsat i de relevante retsakter, og den er rede til at handle i overensstemmelse hermed."

Bilag II

Kommissionens erklæring om finansiering af energieffektivitet i bygninger

"Kommissionen understreger, hvor stor en rolle finansieringsinstrumenterne spiller for skabelsen af en energieffektiv og CO2-fattig europæisk byggesektor. Kommissionen vil fortsat opfordre medlemsstaterne til at gøre udstrakt brug af midlerne i Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (for tiden kan op til 4 % af de samlede nationale beløb i Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, svarende til 8 mia. EUR, anvendes til forbedring af energieffektivitet og brug af vedvarende energi i boligsektoren ud over den ubegrænsede finansielle støtte, som allerede er til rådighed til bæredygtig energi i offentlige og erhvervs/industribygninger) og vil også bistå medlemsstaterne med at udnytte samtlige disponible midler og finansieringskilder, der kan fungere som løftestang for investeringer i energieffektivitet.

Endvidere vil Kommissionen undersøge muligheden for at videreudvikle de initiativer, der allerede er taget på området, f.eks. initiativet "intelligente byer"[1] eller anvendelse af budgettet for "Intelligent energi - Europa II", bl.a. med sigte på videndeling og teknisk bistand med oprettelse af nationale revolverende fonde.

Kommissionen vil desuden udarbejde en oversigt over og en analyse af de finansieringsordninger, der findes i medlemsstaterne, og udnytte resultaterne af denne analyse til at støtte udveksling af bedste praksis i alle dele af EU.

Efter at have gennemført analysen omhandlet i artikel [9a, stk. 4] i direktiv [2010/XXX/EF] vil Kommissionen endelig overveje den mulige fremtidige udvikling af finansielle incitamenter (bl.a. med henblik på de fællesskabsinstrumenter, der henvises til i artikel 9a, stk. 4, litra a)) og den bedst mulige anvendelse heraf til investeringer i øget energieffektivitet i bygninger."

[1] SET-Plan, KOM (2009) 519