[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 30.5.2007

SEK(2007) 723 endelig

Henstilling med henblik på

ÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2010

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. GENEREL BAGGRUND

Stabilitets- og vækstpagten, der trådte i kraft den 1. juli 1998, er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at forbedre betingelserne for prisstabilitet og en stærk og holdbar vækst, der bidrager til jobskabelse. I forbindelse med reformen af pagten i 2005 blev det anerkendt, at den er et nyttigt middel til at cementere finanspolitisk disciplin, men reformens hovedsigte var at gøre pagten mere virkningsfuld, styrke dens økonomiske fundament og sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som indgår i stabilitets- og vækstpagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer heraf for Rådet og Kommissionen (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer). Østrigs første stabilitetsprogram blev forelagt i november 1998. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet en udtalelse herom den 18. januar 1999 på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. I overensstemmelse med samme procedure bliver de opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer vurderet af Kommissionen og undersøgt af ovennævnte udvalg, mens Rådet kan undersøge dem.

2. BAGGRUNDEN FOR VURDERINGEN AF DET OPDATEREDE PROGRAM

Kommissionen har undersøgt den seneste opdatering af Østrigs stabilitetsprogram, der blev forelagt den 29. marts 2007, og har vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse herom (se boksen vedrørende hovedpunkterne i vurderingen).

Udgangspunktet for vurderingen af budgetstrategien i det nye stabilitetsprogram er kort beskrevet i afsnittene om:

1. de økonomiske og budgetmæssige resultater i de seneste ti år

2. den seneste vurdering af landets stilling under den præventive del af stabilitets- og vækstpagten (sammenfatning af Rådets udtalelse om den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet) og

3. Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra september 2006.

2.1. De seneste økonomiske og budgetmæssige resultater

I de seneste ti år har Østrigs økonomiske resultater været karakteriseret af en støt vækst en smule over gennemsnittet i euroområdet og fraværet af større fordrejninger. Væksten i det reale BNP, som hovedsagelig drives af eksporten, tog betydeligt af i perioden 2001-2003 som en reaktion på den globale økonomiske svækkelse, herunder især i euroområdet. Takket være landets geografiske beliggenhed var Østrig i stand til at høste store fordele af de stadig tættere bånd med Central- og Østeuropa og især af nabolandenes tiltrædelse af EU. Landet har haft en af de laveste arbejdsløsheds- og inflationsrater i euroområdet. Som følge af dets længe bestående konsensusorienterede og stærkt centraliserede lønfastsættelsespolitik lykkedes det Østrig at sænke sine enhedsarbejdsomkostninger hurtigere end euroområdets medlemmer i gennemsnit, hvilket i høj grad forbedrede landets konkurrencemæssige stilling.

Hvad angår de offentlige finanser har Østrig i de seneste ti år oplevet en række betydelige konsolideringsbestræbelser, som har reduceret det høje offentlige budgetunderskud fra midten af 1990'erne og ført til en afbalanceret stilling i 2001, som dog igen blev til et lille underskud i årene derefter. Der er gennemført store reformer inden for offentlig administration, pension og sundhed med det formål at reducere det offentlige underskud, men der er stadig plads til forbedringer på disse områder.

2.2. Vurderingen i Rådets udtalelse om det forrige program

Den 14. februar 2006 vedtog Rådet sin udtalelse om det forrige opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2005-2008. Rådet hilste "den ambitiøse strukturelle tilpasning, der er planlagt over programperioden", velkommen, men opfordrede Østrig til "at sikre sig, at programmets mellemfristede målsætning nås inden udgangen af opdateringsperioden ved nærmere at specificere og gennemføre de nødvendige foranstaltninger, der skal understøtte den planlagte budgetkonsolidering i programmets to sidste år".

2.3. Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra september 2006

Rapporten om gennemførelsen af Østrigs nationale reformprogram blev forelagt den 25. september 2006 inden for rammerne af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse. Østrigs nationale reformprogram identificerer syv strategiske prioriterede områder: holdbarheden af de offentlige finanser, F&U og innovation, infrastruktur, international konkurrencedygtighed, miljø, arbejdsmarkedet samt undervisning og uddannelse.

Kommissionens vurdering af dette program (vedtaget som led i Kommissionens situationsrapport fra 2006[2]) viste, at Østrig gør store fremskridt med hensyn til gennemførelsen af landets nationale reformprogram, navnlig på det mikroøkonomiske område. På baggrund af de stærke og svage sider, der er konstateret, blev det henstillet til Østrig, at det skulle træffe foranstaltninger på beskæftigelsesområdet, især livslang læring, skatte/dagpengesystemet og ungdomsuddannelse. Det blev endvidere anset for vigtigt, at Østrig når målet om et afbalanceret budget i 2008.

Boks: Hovedpunkterne i vurderingen Ved vurderingen af stabilitetsprogrammerne og konvergensprogrammerne skal følgende undersøges, jf. henholdsvis artikel 5, stk. 1, og artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97: om de økonomiske antagelser, som programmet er baseret på, er realistiske den mellemfristede budgetmålsætning, som medlemsstaten fremlægger, og om den tilsigtede tilpasning i retning af den er hensigtsmæssig om de foranstaltninger, der træffes og/eller foreslås for at overholde den tilsigtede tilpasning, er tilstrækkelige til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbet ved vurderingen af den tilsigtede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning undersøges det, om der gøres en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider, og for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, undersøges det, om den pågældende medlemsstat sikrer en årlig forbedring i sin konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,5 % af BNP som benchmark for at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning når kursen for tilpasning af den mellemfristede budgetmålsætning fastlægges (for medlemsstater, der endnu ikke har nået den), eller når der tillades en midlertidig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning (for medlemsstater, der har nået den), undersøges gennemførelsen af større strukturreformer, som har direkte langsigtede omkostningsbesparende virkninger (bl.a. ved at øge den potentielle vækst) og derfor har en konstaterbar indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt (på den betingelse, at der bevares en passende sikkerhedsmargen med hensyn til referenceværdien på 3 % af BNP, og at budgetstillingen i programperioden forventes at vende tilbage til den mellemfristede budgetmålsætning), idet man bør være særlig opmærksom på pensionsreformer, som indfører et flersøjlesystem, der omfatter en obligatorisk, fuldt finansieret søjle om medlemsstaternes økonomiske politik er i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik. Når det vurderes, om programmets makroøkonomiske antagelser er realistiske, sker det med henvisning til prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra foråret 2007, idet der også tages hensyn til den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi. Vurderingen af overensstemmelsen med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik sker på baggrund af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik med hensyn til de offentlige finanser, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Vurderingen skal desuden omfatte en undersøgelse af: udviklingen i gældskvoten og udsigterne for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, som der bør lægges "tilstrækkelig vægt på i forbindelse med overvågningen af budgetstillingerne" ifølge Rådets rapport af 20. marts 2005 om "en bedre gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten"[3].I en meddelelse fra Kommissionen af 12. oktober 2006 beskrives fremgangsmåden for vurderingen af den langsigtede holdbarhed graden af integration med det nationale reformprogram, som medlemsstaterne har fremlagt i forbindelse med Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse. I sin følgeskrivelse af 7. juni 2005 til Det Europæiske Råd om de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for perioden 2005-2008 anførte Økofin-Rådet, at de nationale reformprogrammer skal være i overensstemmelse med stabilitets- og konvergensprogrammerne overensstemmelsen med adfærdskodeksen[4], hvori der bl.a. fastlægges en fælles struktur og et fælles sæt datatabeller for stabilitets- og konvergensprogrammerne. |

- Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2010

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

4. Den [9. juli 2007] gennemgik Rådet Østrigs opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2006-2010. Efter parlamentsvalget i oktober 2006 blev der i januar 2007 dannet en ny regering, som forelagde det dobbelte budget for 2007/2008 for Parlamentet den 29. marts 2007. Samme dag blev det opdaterede stabilitetsprogram forelagt, to en halv måned efter den 15. december, som er den frist, der i adfærdskodeksen var fastsat for Østrig.

5. I det makroøkonomiske scenario, programmet er baseret på, forventes det, at væksten i det reale BNP vil aftage fra et cyklisk højdepunkt på 3,1 % i 2006 til 2½ % i gennemsnit i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de i øjeblikket tilgængelige oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på ret forsigtige vækstantagelser indtil 2008, idet de seneste data tyder på en noget mere robust vækst. I programperiodens yderår forekommer fremskrivningen realistisk, selv om vækstraterne er lidt højere end den gennemsnitlige potentielle vækstrate, der er beregnet af Kommissionens tjenestegrene. Programmets fremskrivninger for inflationen forekommer realistiske.

6. I 2006 udgjorde det offentlige underskud 1,1 % af BNP i forhold til et mål på 1,7 % af BNP i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Denne forbedring i forhold til målet skyldes den bedre end forventede konjunkturudvikling. Selv om indtægtskvoten faldt en smule i forhold til det foregående år, lå den mere end 1 procentpoint over målet. En højere end forventet vækst i BNP bidrog til faldet i udgiftskvoten i forhold til det foregående år. Udgiftskvoten steg imidlertid med mere end ½ procentpoint i forhold til målet, hvilket viser, at budgetgennemførelsen ikke var så stram som planlagt.

7. Hovedmålet for budgetstrategien er at nå et afbalanceret budget over forløbet, hvor man høster fordelene ved en administrativ reform, samtidig med at udgifterne i flere kategorier forstærkes. I forhold til den forrige opdatering afspejles sidstnævnte ved udsættelsen af budgetkonsolideringen til programperiodens yderår. I opdateringen forventes den offentlige stilling at forbedres fra et underskud på 1,1 % af BNP i 2006 til et overskud på 0,4 % i 2010. Konsolideringen, som har størst vægt i de sidste to år af programperioden, er efter planen udgiftsbaseret, med tilbageholdenhed inden for sociale udgifter og en gradvis udfasning af visse specifikke udgifter som de vigtigste faktorer. I forhold til det foregående program er den planlagte tilpasning udskudt yderligere i den nye opdatering på baggrund af et stort set mere gunstigt makroøkonomisk scenario.

8. Udsættelsen af budgettilpasningen afspejles også i den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, som kun forbedres meget gradvis fra et underskud på omkring 1 % af BNP i 2006 og først bliver til et mindre overskud ved slutningen af programperioden. Ifølge programmet påvirkes tilpasningen af indkøbet af militærudstyr mellem 2007 og 2009, som det - til forskel fra Kommissionens forårsprognose - anser for at være en underskudsforøgende engangsforanstaltning. Som i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet er den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, der præsenteres i programmet, en balanceret stilling i strukturelle termer. Programmet sigter imidlertid mod, at den mellemfristede målsætning næsten skal nås i 2009 og overstiges en smule i 2010, snarere end allerede i 2008 som angivet i den forrige opdatering. Da den mellemfristede budgetmålsætning er mere krævende end den laveste benchmark (et anslået underskud på omkring 1½ % af BNP), vil opfyldelsen af den give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Den mellemfristede målsætning ligger inden for de grænser, der i stabilitets- og vækstpagten og i adfærdskodeksen er angivet for deltagerne i euroområdet og ERM II, og den afspejler på korrekt vis gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.

9. Risiciene i forbindelse med budgetfremskrivningerne i programmet synes stort set at være afbalanceret for 2007 og 2008, men for 2009 og 2010 kan budgetresultaterne blive værre end fremskrevet til trods for realistiske makroøkonomiske antagelser. Udgiftskvoten forventes nemlig at falde betydeligt i de to sidste år. Udfasningen af specifikke udgifter, især til militærudstyr, og udgiftsbesparelserne vedrørende arbejdsløshedsunderstøttelse og pensioner, som resultat af pensionsreformen fra 2004, skulle kunne bidrage til et fald i udgiftskvoten i yderårene. På den anden side vil der blive afholdt yderligere udgifter til uddannelse, F&U og infrastruktur over programperioden, mens der fortsat er usikkerhed omkring de forventede effektivitetsgevinster i den offentlige administration. Programmet antyder til slut muligheden for yderligere skattenedsættelser finansieret gennem de planlagte udgiftsbesparelser.

10. På baggrund af denne risikovurdering er budgetstillingen i programmet måske ikke tilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede målsætning nås inden 2010 som skitseret i programmet. I Kommissionens forårsprognose anslås det, at det strukturelle underskud udvides i 2007 og 2008. Gennem hele programperioden fastholdes imidlertid en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske udsving. Tempoet i tilpasningen i retning af den mellemfristede målsætning som anført i programmet er utilstrækkelig og bør forstærkes, især i 2007 og 2008, for at være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, hvori det hedder, at for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og i ERM II, bør den årlige forbedring i den strukturelle saldo være 0,5 % af BNP som benchmark, og at tilpasningen bør være større i økonomiske opgangstider og kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider. Der er bl.a. kun planlagt en begrænset forbedring i den strukturelle saldo mellem 2007 og 2009, hvor Østrig forventes at opleve økonomiske opgangstider. Denne konklusion bekræftes, også selv om man anser købet af militærudstyr for at udgøre en underskudsforøgende engangsforanstaltning, således som det gøres i programmet.

11. Den offentlige bruttogæld anslås at være faldet til 62,2 % af BNP i 2006, hvilket stadig er over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten at falde til under referenceværdien i 2008 for derefter at falde yderligere til 56,8 % af BNP i det sidste år af programperioden. På baggrund af risikovurderingen ser gældskvoten ud til at falde tilstrækkeligt i retning af referenceværdien i den første del af programperioden, og den vil efter planen nærme sig referenceværdien i 2007.

12. Den langsigtede budgetmæssige virkning af aldringen i Østrig ligger langt under EU-gennemsnittet, idet pensionsudgifterne på længere sigt forventes at falde som andel af BNP som følge af den store udgiftstilbageholdenhed, der forventes i forbindelse med pensionsreformen fra 2004. Den oprindelige budgetstilling, med et strukturelt primært overskud, bidrager til at lette den langsigtede budgetmæssige virkning af aldringen. Stigende primære overskud på mellemlang sigt, som bebudet i programmet, samt en stigning i beskæftigelsesgraden blandt ældre arbejdstagere vil bidrage til at dæmpe risiciene for de offentlige finansers holdbarhed. Østrig ser som helhed ud til at stå over for en lav risiko for så vidt angår de offentlige finansers holdbarhed.

13. Stabilitetsprogrammet indeholder ikke en kvalitativ vurdering af den samlede virkning, som rapporten fra september 2006 om gennemførelsen af det nationale reformprogram har inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det giver desuden ingen systematiske oplysninger om de direkte budgetudgifter eller -besparelser ved de vigtigste reformer, der er planlagt i det nationale reformprogram, og dets budgetfremskrivninger tager ikke tydeligt hensyn til de virkninger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram har på de offentlige finanser. De foranstaltninger inden for de offentlige finanser, der er anført i stabilitetsprogrammet, ser ud til at være i overensstemmelse med dem, der er planlagt i det nationale reformprogram. I begge programmer angives især forventede besparelser i forbindelse med den administrative reform og en styrkelse af udgifterne til F&U.

14. Budgetstillingen i programmet er delvis i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som udgør en del af de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.

15. Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data[6].

Den samlede konklusion er, at programmet – på baggrund af udsigterne til en solid vækst – forventer en langsom udvikling i retning af den mellemfristede målsætning gennem en tilpasning, der fortrinsvis sker i den sidste del af perioden, og som hovedsagelig er baseret på en udgiftstilbageholdenhed, der ikke er fuldstændig specificeret. Der er risici med hensyn til at nå budgetmålene efter 2008, og den mellemfristede målsætning vil måske ikke blive nået inden udgangen af programperioden. Den offentlige gæld vil nærme sig referenceværdien på 60 % af BNP i 2007 og fortsat falde i de efterfølgende år.

På baggrund af ovenstående vurdering opfordres Østrig til at udnytte de gode økonomiske betingelser og det lavere end planlagte underskud i 2006 til at vægte den første del af perioden og styrke tilpasningen i retning af den mellemfristede målsætning, især ved en streng udgiftstilbageholdenhed og ved at udnytte eventuelle uventede skatteindtægter til konsolidering.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Realt BNP (% ændring) | SP marts 2007 | 2,0 | 3,1 | 2,7 | 2,3 | 2,5 | 2,6 |

KOM maj 2007 | 2,0 | 3,1 | 2,9 | 2,5 | n.a. | n.a. |

SP nov. 2005 | 1,7 | 1,8 | 2,4 | 2,5 | n.a. | n.a. |

HICP-inflation (%) | SP marts 2007 | 2,1 | 1,5 | 1,6 | 1,7 | 1,7 | 1,8 |

KOM maj 2007 | 2,1 | 1,7 | 1,8 | 1,7 | n.a. | n.a. |

SP nov. 2005 | 2,3 | 2,1 | 1,7 | 1,5 | n.a. | n.a. |

Outputgab (% af potentielt BNP) | SP marts 20071 | -1,1 | -0,3 | 0,1 | -0,1 | 0,1 | 0,3 |

KOM maj 20075 | -1,1 | -0,2 | 0,5 | 0,8 | n.a. | n.a. |

SP nov. 20051 | -0,7 | -1,1 | -0,9 | -0,5 | n.a. | n.a. |

Offentlig saldo (% af BNP) | SP marts 2007 | -1,6 | -1,1 | -0,9 | -0,7 | -0,2 | 0,4 |

KOM maj 2007 | -1,6 | -1,1 | -0,9 | -0,8 | n.a. | n.a. |

SP nov. 2005 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 | n.a. | n.a. |

Primær saldo6 (% af BNP) | SP marts 2007 | 1,3 | 1,9 | 2,0 | 2,1 | 2,6 | 3,1 |

KOM maj 2007 | 1,3 | 1,6 | 1,8 | 1,7 | n.a. | n.a. |

SP nov. 2005 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | 2,7 | n.a. | n.a. |

Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | SP marts 20071 | -1,1 | -1,0 | -0,9 | -0,7 | -0,2 | 0,2 |

KOM maj 2007 | -1,1 | -1,0 | -1,1 | -1,2 | n.a. | n.a. |

SP nov. 2005 | -1,6 | -1,2 | -0,4 | 0,2 | n.a. | n.a. |

Strukturel saldo2 (% af GDP) | SP marts 20073 | -1,1 | -1,0 | -0,8 | -0,4 | -0,2 | 0,2 |

KOM maj 20074 | -1,1 | -1,0 | -1,1 | -1,2 | n.a. | n.a. |

SP nov. 2005 | -1,6 | -1,2 | -0,4 | 0,2 | n.a. | n.a. |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | SP marts 2007 | 63,5 | 62,2 | 61,2 | 59,9 | 58,5 | 56,8 |

KOM maj 2007 | 63,5 | 62,2 | 60,6 | 59,2 | n.a. | n.a. |

SP nov. 2005 | 63,4 | 63,1 | 61,6 | 59,5 | n.a. | n.a. |

Bemærkninger: |

1Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet med en anslået potentiel vækst på henholdsvis 2,3 %, 2,3 %, 2,4 %, 2,4 % og 2,3 % i perioden 2006-2010. |

2Konjunkturkorrigeret saldo (som i de foregående rækker) uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. |

3Underskudsforøgende engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra programmet (indkøb af militærfly på 0,2 % af BNP i 2007, 0,4 % i 2008 og 0,1 % i 2009). |

4I forhold til programmet (se bemærkning 3) anser Kommissionens prognose fra foråret 2007 ikke indkøbet af militærfly for en engangsforanstaltning, idet det er spredt over flere år og ikke i væsentlig grad øger de samlede offentlige udgifter. |

5Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 2,3 %, 2,0 %, 2,2 % og 2,2 % i perioden 2005-2008. |

6 Data om den primære saldo i programmet og i prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene er ikke direkte sammenlignelige på grund af en forskellig behandling af FISIM. Data i programmet følger de definitioner, der kræves i adfærdskodeksen. For at være sammenlignelige med data i programmet skal Kommissionens data om den primære saldo justeres med ca. 0,1-0,2 % af BNP. |

Kilde: |

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognose fra foråret 2007 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

[1] EUT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). Alle de dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råds forårsmøde, "Gennemførelsen af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse – Resultaternes år", 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, "De offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU", 12.10.2006, KOM(2006) 574, og Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, "The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy No 4/2006.

[4] "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober 2005.

[5] EUT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). Alle de dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Der mangler imidlertid fakultative data om beskæftigelse og antallet af arbejdstimer samt lønninger i den offentlige sektor.