KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 24.03.1998 
KOM(1998) 178 endelig udg. 
PHARE-PROGRAMMET 
ÅRSBERETNING 1996 
(forelagt af Kommissionen) 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
Kommissærens redegørelse 
PHARE-programmet 
I. PHARE 11996 
UDVIKLINGEN I EU'S FORBINDELSER MED CENTRALEUROPA 
PHARE-PROGRAMMETS AKTIVITETER 11996 
ÆNDRINGER I DEN OPERATIONELLE FORVALTNING 
FINANSIEL OVERSIGT OG FINANSIELLE RESULTATER 
H. PHARE I DE ENKELTE PARTNERLANDE 
ALBANIEN 
BOSNIEN-HERCEGOVINA 
BULGARIEN 
TJEKKIET 
ESTLAND 
DEN TIDLIGERE JUGOSLAVISKE REPUBLIK MAKEDONIEN 
UNGARN 
LETLAND 
LITAUEN 
POLEN 
RUMÆNIEN 
SLOVAKIET 
SLOVENIEN 
HL STATISTISK OVERSIGT 
STØTTE OPGJORT EFTER LAND 1990-1996 
STØTTE OPGJORT EFTER SEKTOR 1990-1996 
FORTEGNELSE OVER TABELLER 
Europa-aftalerne 
PHARE-gavebistandens betydning som løftestang og multiplikator for samfinansiering 
af infrastruktur 
Øget vægt i 1996 på de prioriterede sektorer inden for prætiltrædelsesstrategien 
Forpligtelser, kontrakter og betalinger 1990-1996 
Kumulerede forpligtelser, kontrakter og betalinger 1990-1996 
Indgåede kontrakter efter kalenderår 
Betalinger i de enkelte budgetår 
Kumulerede kontrakter og betalinger 1990-1996 
Kommissærens redegørelse 
For den Europæiske Kommission var 1996 især et år præget af konsolidering af 
forbindelserne med Central- og Østeuropa (CEEC) gennem prætiltrædelsesstrategien: 
Europa-aftalerne, den strukturerede dialog og Phare, der alle er udviklet til at hjælpe 
CEEC med at forberede sig til medlemskab af den Europæiske Union. 
1996 var også et år med store udfordringer, da Phare for første gang blev mobiliseret i 
lynttempo for at yde den nødvendige hjælp til det krigsramte Bosnien-Herzegovina 
umiddelbart efter, at Dayton-aftalen blev underskrevet. 
1996 var endelig et år, der blev benyttet af Kommissionen til at reflektere over, 
hvordan prætiltrædelsesstrategien og de dertil knyttede instrumenter bedst kan opfylde 
ansøgerlandenes behov under disses forberedelser til medlemskab af den europæiske 
Union. 
Denne årsberetning beskriver Phare-programmets aktiviteter i 1996. I år har man 
bestræbt sig særligt på at medtage beskrivelser af de resultater, der er opnået med 
programmer, som tidligere har været iværksat, samt de problemer, der er opstået i 
forbindelse med gennemførelsen af programmet, der kendetegnes ved sine vanskeligt 
opnåelige målsætninger og ved at være meget synligt. Denne nye tilgang til 
årsberetningen giver læseren et klarere overblik over Phare-programmet, og tilgodeser 
de kommentarer, der fremkom efter offfentliggørelsen af 1995-årsberetningen. 
Ikke desto mindre vil jeg gerne berøre den seneste udvikling i forhold til 
ansøgerlandene og i særdeleshed betydningen for Phare-programmet. I marts 1997 
udarbejdede Kommissionen nye retningslinier for Phare-programmet i ansøgerlandene. 
Hovedformålet i disse retningslinier er at gøre Phare til et "tiltrædelsesorienteret" 
program, der fokuserer på ansøgerlandenes mest presserende behov i deres 
forberedelser til fuldt medlemskab. Dette far ingen indflydelse på ikke-associerede 
lande, der ikke har ansøgt om medlemskab i den europæiske Union og hvis 
programmer derfor ikke sigter på forberedelse til optagelse i EU. 
I disse retningslinier opgives der to prioritetsområder som resultat af Kommissionens 
analyse af situationen i ansøgerlandene, som er fremsat i Kommissionens udtalelser om 
hvert lands ansøgning om EU-medlemskab, offentliggjort i juli 1997. Først og 
fremmest skal Phare efterdags fokusere på opbygningen af institutioner, det vil sige 
styrkelse af ansøgerlandenes administrative evne til at implementere acquis 
communautaire med samme garanti for effektivitet som i de nuværende medlemsstater. 
For det andet skal det støtte nødvendige investeringer i ansøgerlandene, så disse kan 
rette op på at^w/.v-relateret ubalance i deres sektor- regions- og strukturøkonomier og 
hjælpe til med at bringe deres industri og infrastruktur op til EU-standard. 
Disse nye retningslinier for Phare udgør en del af den styrkede prætiltrædelsesstrategi, 
som Kommissionen har foreslået Europarådet i "Agenda 2000" for at tilbyde praktisk 
hjælp uanset det enkelte ansøgerlands nuværende forberedelsesgrad ved at indføre 
M 
reformer, der vil medføre medlemskab i henhold til de prioriteter, der er opstillet i 
Kommissionens udtalelser. 
Samtidig med denne vedvarende politiske proces, har Kommissionen evalueret Phares 
virkemåde. I juli 1997 offentliggjorde Kommissionen en midtvejsevaluering af Phare-
programmet, som satte fokus på programmets stærke og svage sider, siden det blev 
skabt i 1989. Man konkluderede, at Phare-programmet i det store hele havde haft en 
positiv effekt, omend der blev fundet nogle mangler, især i programmets opbygning. 
For at rette op på disse problemer har Kommissionen besluttet at forbedre 
programmets fleksibilitet og finansielle ydelse foruden de nye retningslinier vedr. 
policy, som er nævnt herover. Phare vil for fremtiden fokusere sine anstrengelser på 
præcise målsætninger og større projekter. Derved bør man kunne undgå, at Phare 
bliver splittet op i alt for mange mindre projekter og derved får fragmenteret sin 
effektivitet. Desuden vil tidsplaner for implementering af programmet blive overvåget 
tæt og overholdt. 
Med en udvidelse, der vil ændre det europæiske kontinent gennemgribende, vil Phare-
programmet, som det væsentligste finansielle instrument i prætiltrædelsesstrategien, 
blive stillet over for nye udfordringer i de kommende år. De nye retningslinier, som 
Kommissionen vedtog i 1997 vil sikre, at det er et strømlinet og effektivt instrument, 
som kan opfylde de fælles mål, som den europæiske Union og ansøgerlandene har. 
Som ansvarlig kommissær for Phare-programmet fremlægger jeg hermed denne 
årsberetning for Dem og håber, at den vil bidrage til en bedre generel forståelse af 
Phare-programmet, dets målsætninger og resultater. 
Hans van den Broek 
Medlem af Europa-Kommissionen 
J 
PHARE-PROGRAMMET 
PHARE-programmet er det vigtigste instrument for Det Europæiske Fællesskabs 
finansielle og faglige samarbejde med de central- og østeuropæiske lande. Programmet 
blev startet i 1989 med det formål at støtte reformer i Polen og Ungarn, og i 1996 var 
PHARE blevet udvidet til at omfatte 13 partnerlande i Central- og Østeuropa. 
Programmet var oprindeligt udformet med henblik på at støtte disse landes overgang til 
demokrati og markedsøkonomi, men det har gradvist fået en mere omfattende funktion. 
På Det Europæiske Råd i Essen i 1994 blev det besluttet, at PHARE skulle være det 
vigtigste finansielle instrument til støtte for de ti associerede landes forberedelser på 
tiltrædelsen af EU. Desuden støtter PHARE de ikke-associerede lande i regionen, dvs. 
Albanien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Bosnien-Hercegovina, 
i deres bestræbelser på at indføre demokrati og markedsøkonomi. 
Det oprindelige PHARE-budget lød på i alt 4,2 mia. ECU for perioden 1990-1994, 
men blev efter Det Europæiske Råd i Cannes i 1995 forhøjet til 6,693 mia. ECU for 
perioden 1995-1999. PHARE-støtten ydes først og fremmest som gavebistand, og 
programmet omfatter en bred vifte af aktiviteter såsom hjælp til partnerlandene til at 
indføre gældende EF-lovgivning samt støtte til tværregionalt samarbejde, nuklear 
sikkerhed, styrkelse af civilsamfundet og finansiering eller samfinansiering af 
infrastrukturinvesteringer, ofte i nært samarbejde med de internationale 
finansieringsintitutioner. 
I hele perioden 1989-1996 har PHARE-programmet været tilstrækkeligt smidigt til at 
kunne tilpasses ændringer i prioriteringen af målsætningerne for den økonomiske og 
sociale reformproces og problemer og hindringer i forbindelse med denne proces. 
Udviklingen i bistandens fordeling på de enkelte sektorer illustrerer, hvordan PHARE 
har reageret på ændringer i behovene og i den politiske prioritering. I perioden 1994-
1996 øgede PHARE støtten til landenes tilpasning til EF-lovgivningen og til deres 
administrative reformer samt til projekter til fremme af demokratiseringsprocessen og 
det civile samfund og til investeringer i infrastruktur, herunder grænseoverskridende 
samarbejde. 
PHARE var oprindeligt tænkt som et program for faglig bistand, der skulle yde direkte 
støtte til partnerlandene på grundlag af de faktiske behov. Det betød, at PHARE først 
og fremmest finansierede projekter, som blev forelagt af modtagerlandene selv. 
Efterhånden som målsætningerne ændredes, blev det imidlertid nødvendigt at foretage 
en gennemgribende revision af programmet for at omlægge det med større vægt på den 
fremtidige hovedopgave, nemlig at forberede ansøgerlandene på fuldt medlemskab af 
EU. I 1996 gennemførte Kommissionen en sådan revision af PHARE-programmet, 
som resulterede i udarbejdelsen af nye retningslinjer for programmet i marts 1997. De 
nye retningslinjer blev først vedtaget i 1997 og ligger således uden for den periode, der 
dækkes af den foreliggende beretning, men eftersom de ikke kan adskilles fra PHARE-
programmet og dets politiske kontekst, har man følt det nødvendigt at medtage dem i 
beretningen. Det samme gælder udviklingen i 1997 på en række andre punkter, som 
således også indgår i beretningen for at give et korrekt billede af målsætningerne for 
PHARE-programmet. 
I juli 1997 præsenterede Kommissionen sin Agenda 2000 tillige med sine udtalelser 
om hvert af de ti associerede central- og østeuropæiske landes ansøgning om 
medlemskab. I denne samlede redegørelse skitserede Kommissionen de overordnede 
perspektiver for udviklingen af Den Europæiske Union og dens politikker efter 
århundredskiftet, virkningerne af udvidelsen af EU som helhed og den fremtidige 
finansielle ramme efter år 2000 på grundlag af forventningerne om en udvidet Union. 
Agenda 2000-dokumenterne giver tilsammen et klart og sammenhængende billede af 
EU på tærsklen til det 21. århundrede. 
I. PHARE 11996 
UDVIKLINGEN I EU'S FORBINDELSER MED 
CENTRALEUROPA 
I 1996 fortsatte PHARE-partnerlandene med at gennemføre reformer i deres politiske 
og økonomiske strukturer som forberedelse på tiltrædelsen af EU. Reformtempoet var 
meget forskelligt i ansøgerlandene. EU fortsatte ligeledes sin indsats for at bistå disse 
lande i deres reformbestræbelser, samtidig med at man koncentrerede sig om de 
reformer, EU selv er nødt til at gennemføre for at kunne byde de nye medlemslande 
velkommen. 
PHARE yder også støtte til Albanien, Bosnien-Hercegovina og Den Tidligere 
Jugoslaviske Republik Makedonien. Som ikke-associerede lande er de ikke omfattet af 
prætiltrædelsesstrategien. 11996 støttede PHARE disse lande i deres bestræbelser på at 
reformere økonomien og de politiske strukturer og overvinde de ulykkelige følger af 
krig og social uro. 
EU's prætiltrædelsesstrategi 
PHARE er et helt centralt element i de politiske og økonomiske forbindelser mellem 
EU og de central- og østeuropæiske lande. Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen, 
Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Tjekkiet og Ungarn har ansøgt om medlemskab af 
EU. Prætiltrædelsesstrategien, der blev vedtaget på Det Europæiske Råd i Essen i 
december 1994, er udformet med henblik på at hjælpe dem med at tilpasse deres 
politiske, økonomiske og retlige systemer til EU's. De tre vigtigste instrumenter i 
prætiltrædelsesstrategien er Europa-aftalerne, den strukturerede dialog og PHARE-
programmet. 
Europa-aftalerne 
Europa-aftalerne danner rammen om de bilaterale forbindelser mellem på den ene side 
De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater og på den anden side de enkelte 
ansøgerlande. Europa-aftalerne blev udviklet af EF i 1990 og undertegnet med de 
enkelte lande i de efterfølgende år; de drejer sig om handelsrelaterede spørgsmål og 
politisk, økonomisk og kulturelt samarbejde. 
I henhold til aftalerne skal de associerede lande forberede sig på gradvis konvergens på 
en lang række områder og forpligte sig til at tilpasse deres lovgivning til EU's, især på 
de områder, der er relevante for det indre marked. 
I juni 1996 blev Slovenien det tiende central- eller østeuropæiske land, der ansøgte om 
medlemskab af EU. Undertegnelsen af en Europa-aftale den 10. juni 1996 betød, at 
Slovenien formelt blev omfattet af prætiltrædelsesprocessen. I november 1996 blev der 
undertegnet en interimsaftale, der giver mulighed for at implementere Europa-aftalens 
handelsafsnit, før selve aftalen er ratificeret. 
Europa-aftalerne 
Land 
Bulgarien 
Estland 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumaenien 
Slovakiet 
Slovenien 
Tjekkiet 
Ungarn Europa-aftale 
undertegnet 
Marts 1993 
Juni 1995 
Juni 1995 
Juni 1995 
December 1991 
Februar 1993 
Oktober 1993 
Juni 1996 
Oktober 1993 
December 1991 Europa-aftale 
tradt i kraft 
Februar 1995 
Februar 1994 
Februar 1995 
Februar 1995 
Februar 1995 
Februar 1994 Officiel ans0gning om EU-
medlemskab 
December 1995 
November 1995 
Oktober 1995 
December 1995 
April 1994 
Juni 1995 
Juni 1995 
Juni 1996 
Januar 1996 
Marts 1994 
De centrale instrumenter i de enkelte Europa-aftaler er Associeringsrådet, 
Associeringsudvalget og De Blandede Parlamentariske Udvalg. Associeringsrådet 
består i bilaterale møder på ministerplan mellem EU og et associeret land, hvor man 
drøfter fremskridt med hensyn til tilpasningen på de forskellige områder til forholdene 
i EU. Associeringsrådene suppleres med associeringsudvalg, hvori der sidder ledende 
embedsmænd, som gennemgår de forskellige områder i Europa-aftalerne mere 
detaljeret. Disse udvalg støttes af en række underudvalg, som giver mulighed for mere 
regelmæssige og grundige detaljerede tekniske drøftelser inden for alle de områder, der 
er omfattet af aftalerne. Desuden findes der De Blandede Parlamentariske Udvalg, 
hvori parlamentarikere fra de associerede landes nationale parlamenter mødes med 
medlemmer af Europa-Parlamentet. I 1996 blev der gennemført en komplet cyklus af 
møder i associeringsråd, associeringsudvalg og underudvalg med de lande, for hvilke 
Europa-aftalerne er trådt i kraft, dvs. Bulgarien, Tjekkiet, Ungarn, Polen, Rumænien og 
Slovakiet. 
Europa-aftalerne tager sigte på gradvist at indføre frihandel for industriprodukter i 
løbet af en overgangsperiode, men på et asymmetrisk grundlag: EF åbner sit marked 
hurtigere end det associerede land. Resultatet er, at industriprodukter fra de associerede 
lande stort set har haft fri adgang til EF siden begyndelsen af 1995, dog med visse 
begrænsninger inden for nogle få sektorer såsom landbrug og tekstiler. 
Efter Uruguay-runden og EU's udvidelse med Østrig, Sverige og Finland blev Europa­
aftalerne med Polen, Ungarn, Tjekkiet og Slovakiet tilpasset for at afspejle såvel 
institutionelle som handelsmæssige ændringer. Man er i øjeblikket ved at foretage 
tilsvarende tilpasninger af aftalerne med Rumænien og Bulgarien. Endelig er der 
foretaget de fornødne tilpasninger af frihandelsaftalerne med de baltiske lande. 
10 
Den strukturerede dialog 
Det andet instrument i prætiltrædelsesstrategien er den strukturerede dialog. Den 
strukturerede dialog blev vedtaget på Det Europæiske Råd i København i 1993 og 
udgør en multilateral ramme for regelmæssige møder mellem EU's institutioner og de 
associerede lande. I konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Essen i 1994 blev den 
strukturerede dialog nævnt blandt instrumenterne i prætiltrædelsesstrategien tillige med 
de bilaterale Europa-aftaler, PHARE-programmet og hvidbogen om det indre marked. 
I Essen blev det besluttet at afholde regelmæssige møder på ministerplan for at 
udveksle synspunkter om spørgsmål af interesse både for EU's medlemsstater og for 
de associerede lande. 
Den strukturerede dialog giver mulighed for at drøfte spørgsmål af fælles interesse på 
områder, hvor løsningerne kræver en indsats på europæisk plan, det være sig lige fra 
samarbejde inden for energi, miljø, transport, videnskab og teknologi via samarbejde 
om retlige og indre anliggender til den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP). I 
februar 1996 vedtog udenrigsministrene fra medlemsstaterne og en række associerede 
lande at forbedre den strukturerede dialog dels gennem grundigere forberedelse af 
møderne og indførelse af planlægning hvert år af det kommende arbejde i en periode, 
der dækker to formandskaber, dels ved at koncentrere drøftelserne om nogle færre 
emner. For at sikre, at alle delegationerne får de samme informationer, er det 
Kommissionen, der udarbejder basisdokumentet for dialogen på ministermøderne, 
mens formandskabet for Den Europæiske Union udarbejder udkast til de 
konkluderende bemærkninger. 
PHARE: Uddybning og udbygning 
PHARE-programmet blev oprindeligt udviklet med henblik på at lette partnerlandenes 
overgang til demokrati og markedsøkonomi, men er i dag blevet det vigtigste 
finansielle instrument i prætiltrædelsesstrategien. 
I 1996 blev PHARE-bistanden udvidet til at omfatte yderligere to lande: i marts blev 
Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien det tolvte PHARE-partnerland. 
PHARE havde i forvejen fra 1992 til 1995 ydet bistand til et nødhjælpsprogram (85 
mio. ECU) med det formål at skaffe landet helt nødvendige råvarer, reservedele til 
industrien og fyringsolie til sociale institutioner såsom skoler og hospitaler. Siden 
marts har den relative stabilitet i landet i økonomisk og politisk henseende gjort det 
muligt i højere grad at udvide PHARE-bistanden i takt med den almindelige 
indenrigspolitiske udvikling. I 1996 blev der udarbejdet en landestrategi, som 
afspejlede regeringens prioritering af opgaverne og fremhævede de aktiviteter, der var 
vigtigst for at få gennemført markedsreformer, f.eks. styrkelse af det private 
erhvervsliv, støtte til jordreformer og landbrug, udvikling af de menneskelige 
ressourcer og støtte til omstrukturering generelt. 
11 
I juni fulgte Bosnien-Hercegovina i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens 
fodspor og blev det trettende PHARE-partnerland. I Bosnien-Hercegovina fungerer 
PHARE-programmet i samordning med bistand fra andre donorer, og der blev i 1996 
udarbejdet en række programmer, der afspejler landets egen prioritering, først og 
fremmest økonomisk genopbygning, styrkelse af institutionerne og støtte til 
demokratiseringsprocessen. Ligesom det var tilfældet i Den Tidligere Jugoslaviske 
Republik Makedonien ydede PHARE i forvejen bistand i form af et nødhjælpsprogram 
for 125 mio. ECU, før landet officielt blev berettiget til at deltage i PHARE-
programmet. 
I løbet af 1996 blev Albaniens muligheder for at blive optaget som fast PHARE-
partnerland yderligere styrket. PHARE-bistand i 1996 for i alt 32,5 mio. ECU 
fokuserede på støtte til landets markedsreformer og omstruktureringer på mellemlang 
sigt samt moderniseringen af Albaniens økonomi og styrkelse af forbindelserne med 
EU. 
12 
PHARE-PROGRAMMETS AKTIVITETER 11996 
I 1996 fokuserede PHARE-programmet på foranstaltninger, der tog sigte på at støtte 
ansøgerlandene i deres forberedelser og strategier med henblik på tiltrædelsen af EU. 
Der blev også fortsat ydet støtte til reformbestræbelserne i de ikke-associerede lande. 
Støtten til de tretten PHARE-partnerlande i 1996 beløb sig til 1 223 mio. ECU i 
gavebistand, dvs. 5% mere end i 1995, og det skal ses i sammenhæng med, at visse 
andre donorer nedtrapper deres bistand. 
Støtte til tilpasningen til EF-lovgivningen 
Alle de associerede lande er i gang med tilpasningen til gældende EF-lovgivning og 
-praksis med henblik på at indføre den i fuldt omfang på et senere tidspunkt. For at 
gøre det lettere for dem at vedtage lovgivningen omkring det indre marked 
offentliggjorde Kommissionen i midten af 1995 en hvidbog om det indre marked, som 
foranledigede mange partnerlande til efterfølgende at udarbejde og vedtage nationale 
strategier herfor. 
Inden for de flerårige programmer bevilges der ganske store beløb til arbejdet med at 
forberede landene på at indføre EF-lovgivningen. I 1996 indgik dette også som en 
prioriteret opgave både i de nationale programmer, de horisontale programmer og 
flerlandeprogrammerne. Disse programmer yder støtte ikke blot til selve den 
lovgivningsmæssige tilpasningsproces, men også til styrkelse af den forvaltning og de 
organer, der er nødvendige for at sikre, at den nye lovgivning anvendes og håndhæves i 
praksis. 
1996-PHARE-programmerne inden for dette område omfatter følgende aktiviteter: 
styrkelse og modernisering af de administrative og ministerielle strukturer, der 
skal styre den europæiske integrationsproces 
oplysning af offentligheden om integrationsprocessen 
efteruddannelse af jurister på universiteter og i advokatstanden inden for alle 
områder i EF-retten 
bestræbelser på at gøre fremgangsmåderne ved offentlige indkøb mere 
konsekvente og forenelige med EF-modellen 
tilpasning til EF-standarder og normer gennem støtte til og modernisering af 
laboratorier og administrative organer med ansvar for akkreditering og 
certificering 
særlige programmer på områder som udvikling og styrkelse af antimonopol- og 
konkurrencemyndigheder, moms-myndigheder, toldvæsen og veterinære 
myndigheder. 
Af de mange horisontale programmer, der beskæftiger sig med dette område, fik 
følgende nye bevillinger: SIGMA (5 mio. ECU) til videreførelsen af støtten til 
modernisering af den offentlige forvaltning og TAIEX (6 mio. ECU) til Kontoret for 
Informationsudveksling om Faglig Bistand med henblik på spørgsmål i relation til det 
indre marked; kontoret startede sit virke i begyndelsen af 1996. 
13 
Integrering via moderniserede infrastrukturers sammenkobling med 
transeuropæiske net 
Et andet væsentligt element i PHARE-programmets bidrag til prætiltrædelsesstrategien 
vedrører integreringen af de associerede lande i EU gennem sammenkobling af den 
vigtigste kommunikationsinfrastruktur. Programmer til støtte for 
infrastrukturinvesteringer i transeuropæiske net inden for transport, telekommunikation 
og energi tager netop sigte på denne målsætning. I transportsektoren har man udvalgt 
ni hovedkorridorer, som skal sikre, at de associerede landes transportinfrastruktur 
kobles til transportinfrastrukturen i EU ("Kreta-korridorerne"); disse korridorer støttes 
via samfinansiering. 
Et stort beløb på 1996-budgettet (424,4 mio. ECU inklusive grænseoverskridende 
infrastrukturprojekter) var øremærket til sådanne infrastrukturprogrammer. De 
relevante nationale programmer vil blive beskrevet i afsnittene om de pågældende 
lande. Der blev også givet omfattende støtte fra flerlandeprogrammerne til bl.a. 
følgende formål: 
Lettere transit 
22 mio. ECU til en integreret strategi, der dækker grænseoverskridende 
infrastruktur og toldvæsen. 
Transport 
9 mio. ECU til forundersøgelser af jernbane- og vejinfrastruktur i Kreta­
korridorerne og aktiviteter med henblik på at øge sikkerheden ved transport af 
farlige stoffer. 
Telekommunikation og postvæsen 
7 mio. ECU til bl.a. at hjælpe de central- og østeuropæiske lande med at indføre 
og overholde internationale standarder samt til forvaltningen af de 
frekvensspektre, der er afgørende for radio- og fjernsynsudsendelser og 
mobiltelefoni. 
En stor del af disse sektorprogrammer består i fysiske investeringer, men de omfatter 
også støtte til projektforvaltning og -tilsyn, planlægning, tilpasning til EF-standarder 
og -normer og forundersøgelser af planlagte investeringer. 
Med hensyn til investeringer fungerer PHARE som et supplement til de normale 
aktører, dvs. partnerlandenes regeringer, de internationale finansieringsinstitutioner og 
kommercielle pengeinstitutter. PHARE-bidraget er dog i mange tilfælde netop det, der 
gør hele projektet muligt, fordi det hjælper landet til at skaffe det input, de øvrige 
investorer kræver, før de vil skyde penge ind. 
Et konkret eksempel på PHARE-programmets funktion som løftestang er vist i det 
indrammede felt i det følgende. Det indeholder data om et udsnit på syv 
transportinfrastrukturprojekter under 1996-programmet. Analysen viser, at med et 
bidrag på 183 mio. ECU som gavebistand fra PHARE blev der påbegyndt 
investeringsprojekter for 886 mio. ECU, dvs. fem gange mere end PHARE-bidraget. 
Lånefinansieringen fra de internationale finansieringsinstitutioner (EIB, EBRD og 
IBRD) udgjorde 489 mio. ECU af de samlede finansielle midler til disse projekter. 
14 
PHARE-gavebistandens betydning som løftestang og multiplikator 
for samfinansiering af infrastruktur 
Ungarn: Containerterminal og intermodalt logistikcenter i Budapest 
Rumænien: Istandsættelse af jernbaner 
Rumænien: Istandsættelse af havnefaciliteter i Constanta 
Albanien: Vejen Tirana-Durres 
Bulgarien: Vejreparationsarbejde under projektet "Transitveje II" 
Polen: Modernisering af A4-motorvejen 
Polen: Modernisering af E20-jernbanen, den vestlige del. 
Bidragydere Mio. ECU % af samlet 
finansiering 
PHARE 183 21 
Internationale finansieringsinstitutioner 
(EIB, EBRD, IBRD) 489 55 
Landets egen regering 214 24 
I alt 886 100 
PHARE's multiplikatoreffekt | 1 x5 
Grænseoverskridende og tværregionalt samarbejde 
Et centralt element i prætiltrædelsesstrategien består derfor i at fremme 
samarbejdsinitiativer via forskellige typer programmer. Regionalt samarbejde, især i 
regioner, hvor forskellige historiske eller kulturelt betingede forhold skaber hindringer 
for fredelig sameksistens, er af stor betydning. 
Også i 1996 støttede programmer for grænseoverskridende samarbejde mellem 
PHARE-lande og grænseregioner i medlemsstaterne projekter for i alt 180 mio. ECU 
med bevillinger fra en særlig budgetpost; infrastrukturprojekter udgør fortsat en meget 
stor del af sådanne programmer, men flere af dem omfatter også miljøprojekter om 
f.eks. spildevandsbehandling. 
Investeringer på lokalt eller kommunalt plan i regionerne omkring Østersøen har 
direkte indvirkning på livskvaliteten i makroregionen som helhed. Østersøregionen har 
desuden udviklet en særlig samarbejdsramme, som understøttes af flere PHARE-
finansierede programmer. De grænseoverskridende programmer for de baltiske lande 
er blevet indarbejdet i et integreret program for grænseoverskridende samarbejde 
mellem Polen og de baltiske lande, hvorved der er skabt større synergi og opnået en 
større multiplikatoreffekt, end det ville have været muligt med en bilateral model. En 
tilsvarende udvikling har fundet sted i den region, der omfatter Tjekkiet, Ungarn, 
Polen, Slovakiet og Slovenien, hvor et grænseoverskridende samarbejdsprogram støtter 
projekter med deltagelse af flere lande, dvs. mindst to lande fra Central- og Østeuropa 
og ét EU-land (11 mio. ECU på 1996-budgettet). 
15 
Ud over de traditionelle grænseoverskridende programmer blev selve konceptet for 
grænseoverskridende samarbejde i 1996 udvidet til også at omfatte samarbejde mellem 
central- og østeuropæiske lande og de nye selvstændige stater længere mod øst (NIS). 
CREDO-programmet bevilgede i 1996 12 mio. ECU (ud af en vejledende 
bevillingsramme på 100 mio. ECU) til projekter, der tog sigte på at skabe gode 
naborelationer, fremme samarbejdet mellem "Øst-Øst"-grænseregioner og 
lokalsamfund og bidrage til den økonomiske og lokale udvikling i disse 
grænseområder. Programmet finansierer både "hårde" projekter (infrastruktur) og 
"bløde" projekter (menneskelige relationer) i mindre målestok. 
PHARE finansierede også projekter i samarbejde med TACIS inden for rammerne af 
det økonomiske samarbejde med Sortehavsområdet, som omfatter kyststaterne langs 
Sortehavet samt Grækenland og Albanien. Sortehavsregionen, der er en fremtidig 
grænseregion for EU, får stadigt større betydning for EU, og EU tilstræber at styrke 
både den politiske stabilitet og den økonomiske genopbygning i regionen. 
Kommissionen bidrog til oprettelsen af Handels- og Udviklingsbanken for 
Sortehavsområdet og Det Internationale Center for Sortehavsstudier. PHARE yder 
også finansiel støtte til Energicentret for Sortehavsområdet i Sofia, Bulgarien. 
Et nyt ECOS-OUVERTURE-partnerskabsprogram (6 mio. ECU) skal fremme god 
forvaltningsskik på lokalt plan i de central- og østeuropæiske lande med henblik på 
senere decentralisering og uddelegering af beføjelser fra centralregeringerne. 
Der er iværksat to særprogrammer, der støtter udviklingen af gode naborelationer og 
fredelig sameksistens. Det første er særprogrammet for genopbygning af Donaubroen, 
som blev ødelagt i 1944, mellem den slovakiske by Sturovo og den ungarske by 
Esztergom (5 mio. ECU fra PHARE). Det andet er særprogrammet for 
grænseoverskridende samarbejde (10 mio. ECU) mellem Rumænien og Ungarn. 
Retlige og indre anliggender 
Udvidelsen af samarbejdet omkring retlige og indre anliggender til at omfatte de 
nuværende partnerlande indgår nu specifikt og med fuld vægt i 
prætiltrædelsesstrategien. 
Et horisontalt program om retlige og indre anliggender, hvortil der er bevilget 11 mio. 
ECU, blev iværksat i 1996 efter omfattende forberedelser med deltagelse af eksperter 
fra medlemsstaterne og de associerede lande. Programmet skal støtte aktiviteter til 
bekæmpelse af organiseret og grænseoverskridende kriminalitet, samarbejde omkring 
retlige anliggender, indvandring og asylpolitik og -procedurer. Programmet skal 
supplere PHARE-støtten på beslægtede områder såsom det flerlandenarkotikaprogram, 
hvortil der i 1996 blev bevilget yderligere 5 mio. ECU. 
11996 blev der også iværksat et program for øget grænsekontrol langs østlige grænser i 
Baltikum; programmet har et budget på 6 mio. ECU og tager sigte på at bistå Estland, 
Letland og Litauen med at løse problemerne omkring en lang række illegale 
grænseaktiviteter. Dette PHARE-program suppleres af et tilsvarende program under 
TACIS-programmet for Rusland. 
16 
Demokrati og civilsamfund 
Lige så vigtig for alle partnerlandene er målsætningen om at skabe øget stabilitet inden 
for de institutioner, der skal sikre demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og 
beskyttelsen af mindretal. For ansøgerlandenes vedkommende et dette ét af de kriterier 
fra Det Europæiske Råd i København, der er afgørende for vurderingen af, hvorvidt et 
land er rede til egentlige tiltrædelsesforhandlinger. Programmer inden for disse 
områder omfatter støtte til civilsamfundet, ikke-statslige organisationer og lokale 
strukturer og samarbejde mellem EU og organisationer i partnerlandene uden for den 
centrale forvaltnings regi. Demokratiprogrammet (10 mio. ECU) yder støtte til 
projekter fra organisationer uden lukrativt formål, der arbejder for fremme af et 
pluralistisk og demokratisk samfund. LIEN-programmet (10,5 mio. ECU) støtter 
vanskeligt stillede grupper i befolkningen, mens PARTNERSHIP-programmet 
(10 mio. ECU) først og fremmest fokuserer på støtte til lokal økonomisk udvikling og 
samarbejde mellem den private sektor, lokalforvaltningen og den lokale befolkning. 
Der blev også ydet støtte fra de nationale programmer til disse formål. Eksempler fra 
1996 omfatter det bulgarske program for støtte til civilsamfundet samt 
sprogundervisning til fordel for mindretalsgrupper i Letland. 
Forbedring af miljøet 
Støtte til forbedring af miljøet har været en del af PHARE-programmet helt fra 
begyndelsen. Både på den tværministerielle konference i Luzern i 1993 og på den 
tilsvarende konference i Sofia i 1995, hvori repræsentanter for EU, EFTA, PHARE og 
de europæiske TACIS-modtagerlande deltog, understregede man behovet for 
miljøinvesteringer. 
En væsentlig del af EF's miljølovgivning er ikke dækket af hvidbogen om det indre 
marked, og bistanden fra TAIEX i denne sektor er foreløbigt begrænset af 
programmets mandat. For at lukke dette "hul" besluttede Kommissionen derfor at 
bevilge 10 mio. ECU til oprettelse af en facilitet for tilpasning af partnerlandenes 
lovgivning på miljøområdet (udvikling af strategier for tilpasning af 
miljølovgivningen) med sigte på mindre projekter, der drejer sig om implementering 
og håndhævelse af miljølovgivning. Desuden er der bevilget 15 mio. ECU til den tredje 
facilitet til forberedelse af miljøprojekter. 
Det korrekte omfang af miljøstøtten kan ikke læses ud af sektortabellerne sidst i 
rapporten, eftersom direkte og indirekte miljøprojekter også indgår i energiprogrammer 
og grænseoverskridende programmer samt i programmer for regionaludvikling og 
støtte til lokalforvaltninger. Projekterne vil normalt være placeret under de overskrifter, 
der afspejler det vigtigste element i det pågældende program. For eksempel er det 
grænseoverskridende program for Tjekkiet og Tyskland for 1996 (25 mio. ECU) 
klassificeret som infrastrukturprogram, fordi det er programmets hovedformål, men det 
omfatter også miljøstøtte for 9 mio. ECU, især til projekter for kloakering og 
spildevandsbehandling. Et mindre typisk eksempel blandt programmerne for 1996 er et 
omfattende program for bortskaffelse af uønskede og farlige pesticider (1,7 mio. ECU), 
som indgår i et landbrugsprogram i Albanien. En analyse af den sektormæssige 
fordeling viser, at der inden for 1996-budgettet blev brugt over 100 mio. ECU til rene 
miljøformål. 
17 
Konsolidering af økonomiske reformer 
En velfungerende markedsøkonomi, der kan klare presset fra den internationale 
konkurrence, er fortsat et væsentligt mål for alle PHARE-partnerlandene. Derfor blev 
der også i PHARE-programmet for 1996 fortsat lagt stor vægt på programmer, der 
tager sigte på at konsolidere de økonomiske reformer og støtte omstruktureringer og 
oprettelse af nye virksomheder (ca. 190 mio. ECU). 
Blandt 1996-programmerne var der således programmer til støtte for privatisering og 
omstrukturering, støtte til institutioner, der arbejder for at fremme handel og 
investeringer, samt støtte til oprettelse eller genskabelse af sunde bank- og 
finansieringssektorer og udvikling af små og mellemstore virksomheder. Disse 
programmer suppleres af regionalt orienterede udviklingsprogrammer, som har det 
dobbelte formål, at de både skal fremme den økonomiske udvikling og samtidig 
fungere som nøgleinstrumenter for de nuværende EF-politikker (samhørighed og 
regional udvikling). Sådanne programmer skulle gøre det lettere for de associerede 
lande at forberede sig på tiltrædelsen. 
Almen og erhvervsfaglig uddannelse, forskning og socialpolitik 
Fysiske infrastrukturnet bidrager til at integrere de central- og østeuropæiske landes 
strukturer i EU's, og det samme gælder forsknings- og uddannelsesnet. TEMPUS-
programmet støtter kontakter mellem universiteter og højere uddannelsesinstitutioner i 
de central- og østeuropæiske lande og i EU gennem udveksling af lærere og studerende 
og fælles projekter. Programmet indtager fortsat en fremtrædende plads inden for 
PHARE. I 1996 blev der bevilget 83 mio. ECU til projekter på dette område. Også 
nettet for økonomisk forskning, der støttes af ACE-programmet, fik bevilget yderligere 
10 mio. ECU. I 1996 forvaltede Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut 16 
projekter for over 50 mio. ECU inden for erhvervsuddannelse. 
Den gradvise åbning af EF-programmerne er et vigtigt aspekt ved 
prætiltrædelsesstrategien og forventes at føre til, at PHARE-landene kan deltage i mere 
end 10 EF-programmer inden for områder som menneskelige ressourcer, audiovisuelle 
medier og kultur, miljø og energibesparende foranstaltninger. Det har dog vist sig at 
være administrativt meget kompliceret både i juridisk og finansiel henseende at lade 
tredjelande, selv også associerede lande, deltage i EF-programmer. 
Der blev iværksat en række nye programmer til støtte for social udvikling og 
beskæftigelse. Eftersom de per definition indeholder et ganske stort element af såkaldte 
"bløde" foranstaltninger, er de dermed forbundne budgetmæssige omkostninger fortsat 
beskedne. 
Oversigt over 1996-programmets vigtigste indsatsområder 
Det er de sektorer, som først og fremmest vedrører EU-integration og prætiltrædelse, 
der har haft størst vægt i det samlede program for 1996, hvilket fremgår af 
nedenstående tabel. 
18 
Øget vægt i 1996 på de prioriterede sektorer inden for prætiltrædelsesstrategien 
(Sektormæssig fordeling i procent af de samlede PHARE-budgetbevillinger) 
SEKTORER 1990-94 1995 1996 
PROGRAMMER MED HOVEDSIGTE PÅ EU-INTEGRATION OG PRÆTILTRÆDELSE : 
Offentlig forvaltning, EU-integration, lovgivning 
(inkl. forbrugerbeskyttelse) 
Civilsamfund og demokratisering 
Infrastruktur: energi, transport og 
telekommunikation (heraf inden for 
granseoverskridende programmer) 
Integrerede regionale foranstaltninger 
Miljo og nuklear sikkerhed 
Subtotal 5,1 
0,8 
13,7 
(3,5) 
0,8 
9,4 
29,8 2,6 
0,9 
39,6 
(13,4) 
4,0 
7,1 
54,2 12,9 
1,9 
34,7 
(13,1) 
6,4 
4,5 
60,4 
PROGRAMMER MED HOVEDSIGTE PÅ REFORMER OG OVERGANG TIL MARKEDSØKONOMI : 
Landbrug 
Den private sektor og den finansielle sektor 
Social udvikling og sundhedsvaesen 
Uddannelse 
Subtotal 9,1 
21,8 
5,3 
14 
50,2 3,5 
15 
4,2 
12,7 
35,4 2,2 
8,7 
1,4 
10,3 
22,6 
ANDRE PROGRAMMER : 
Humanitaer hjaelp og nodhjaelp 
Generel faglig bistand og diverse 
Subtotal 8,6 
10,6 
19,2 2,2 
7,4 
9,6 10,2 
6,3 
16,5 
Der har været en kraftig stigning i bevillingerne til administrative reformer (lovgivning 
og institutioner). 
Infrastruktur, enten i forbindelse med direkte programmer eller i forbindelse med de 
grænseoverskridende programmer, vejede fortsat tungt på budgettet. Der har været en 
generel tendens til at disponere over bevillingerne på infrastrukturbudgetterne i 
begyndelsen af perioden, dvs. allerede i 1995-1996 at disponere over størsteparten af 
de midler, der er afsat til infrastruktur i de flerårige programmer frem til 1999. 
Forklaringen kan være, at det hyppigt er PHARE-bidraget (i form af gavebistand) til 
offentlige anlægsarbejder, der udløser lånefinansiering fra de internationale 
finansieringsinstitutioner. 
Den store procentvise andel af humanitær hjælp skyldes først og fremmest programmet 
for Bosnien-Hercegovina. 
Fordelingen af budgetmidlerne er en - ganske vist ufuldstændig - indikator for den 
relative vægt, der tillægges de forskellige indsatsområder: en aktivitets instrumentelle 
betydning står i mange tilfælde ikke i direkte forhold til dens budgetmæssige 
omkostninger. Fordelingen mellem de forskellige sektorer, der benyttes som en form 
for mål i denne beretning, er også en ufuldstændig indikator for, hvilke sektorer 
programmerne dækker, men det er det bedste mål, vi har. De fleste af programmerne 
består af integrerede strategier og forfølger flere forskellige målsætninger. 
19 
I andet halvår af 1996 og i begyndelsen af 1997 skaffede Kommissionen sig, specielt i 
forbindelse med forberedelsen af udtalelserne om de lande, der havde ansøgt om 
medlemskab, mere detaljeret viden om forholdene i partnerlandene inden for de 
forskellige relevante områder. Det afslørede, at der, selv om der var foretaget 
ændringer i programmets overordnede orientering, fortsat bestod en række problemer 
med hensyn til PHARE's muligheder for at fungere som et effektivt redskab og bidrage 
til opfyldelsen af de ambitiøse prætiltrædelsesmål. Programmet var fortsat 
"behovsstyret", hvilket betød, at indsatsen blev spredt på alt for mange emneområder 
og modtagere. Kravet om en hurtig indsats for at få gennemført de mest hastende og 
nødvendige reformer havde også resulteret i, at der var mobiliseret en lang række 
forskellige støttemekanismer og involveret mange forskellige operatører. Denne 
spredning af mål og midler, som var uundgåelig og nødvendig i den første 
overgangsfase, er nu uhensigtsmæssig til opfyldelsen af det nye mål. Det blev derfor 
besluttet i højere grad at lade programmet fokusere på tiltrædelsen, og Kommissionen 
udarbejdede derfor nye retningslinjer i 1997. 
Flerlandeprogrammer 
En stor del af PHARE-medarbejderes, andre ansattes og eksperters og konsulenters 
arbejdsopgaver i 1996 vedrørte gennemførelsen af programmer fra før 1996. I 
afsnittene om de enkelte lande i det følgende redegøres der mere detaljeret for de 
fremskridt og resultater, der er gjort i 1996 med hensyn til disse tidligere nationale 
PHARE-programmer. I dette afsnit gennemgås kun ganske kort de vigtigste resultater 
inden for de tre hovedsektorer, der får støtte via flerlandeprogrammerne. 
PHARE-støtten fra flerlandeprogrammer til transportområdet, som beløber sig til 86,5 
mio. ECU over de seneste år, har resulteret i et omfattende uddannelsesprogram for 
flyveledere fra alle PHARE-landene; programmet gennemføres af Eurocontrol. Der er 
foretaget en lang række strategiundersøgelser og præinvesteringsundersøgelser, som 
danner grundlag for mange senere effektive investeringsprojekter under de nationale 
programmer. Størsteparten af budgetmidlerne blev brugt til investeringer med sigte på 
at fjerne flaskehalse ved grænseovergange. På grund af en række vanskeligheder, som 
skyldes, at myndigheder i de forskellige lande og flere forskellige forvaltningsgrene 
inden for samme land skal koordinere deres aktiviteter og nå til enighed, før det enkelte 
projekt kan påbegyndes, opstod der i mange tilfælde langvarige forsinkelser for denne 
form for projekter, men det er man nu ved at finde en løsning på. 
I energisektoren har PHARE via flerlandeprogrammer (40 mio. ECU) formuleret en 
overordnet integreret strategi, der omfatter tre vigtige indsatsområder, nemlig 
energipolitik, energiforsyning og energieffektivitet. Kapaciteten på disse felter er 
blevet styrket gennem uddannelse og samarbejdsarrangementer. Der er udarbejdet 
strategier for gas- og elsektoren, som har resulteret i konkrete projekter 
(UCPTE/CENTREL-sammenkobling af elnet og anlægsarbejder inden for denne sektor 
i det sydøstlige Europa). Der er desuden gennemført en forundersøgelse med henblik 
på en integreret strategi for fremme af ren kulteknologi. 
20 
PHARE-støtten på miljøområdet i forbindelse med flerlandeprogrammer (56mio. 
ECU) har fokuseret på en række centrale programmer, herunder det integrerede 
miljøprogram for Donau-flodbækkenet, Østersøprogrammet og miljøprogrammet for 
Sortehavet. Donau-programmet har resulteret i, at der er udviklet en mere effektiv 
overvågningsstrategi og et varslingssystem i tilfælde af miljøkatastrofer; desuden er 
der ydet støtte til ikke-statslige organisationer og til udvikling af 
miljøforvaltningsmetoder for flodbækkenet. Programmet for Sortehavet, der 
finansieres af PHARE og TACIS i fællesskab, har ydet støtte til Rumænien og 
Bulgarien til implementering af Bukarest-konventionen og handlingsplanen for 
Sortehavet, som skal sikre en ensartet strategi for kontrollen med forurening i denne 
region. Endelig er der i forbindelse med Østersøprogrammet arbejdet på at få 
gennemført Helsinki-konventionen og finde løsninger på de specifikke problemer, som 
Helsinki-kommissionen har påpeget. Det har resulteret i forbedringer af 
spildevandsbehandlingen og som følge heraf forbedring af vandmiljøet i Østersøen 
generelt. 
Desuden blev der i 1996 gjort store fremskridt i relation til statistisk analyse i samtlige 
PHARE-lande med undtagelse af Bosnien-Hercegovina. De grundlæggende værktøjer i 
de central- og østeuropæiske landes statistiske systemer, såsom anvendelse af 
internationale klassifikationer, opbygning af basisregistre (befolkning, virksomheder 
osv.), blev yderligere udviklet. Den generelle databehandlingskapacitet i de central- og 
østeuropæiske lande blev styrket på grundlag af de uddannelseskurser, der indgår i 
flerlandeprogrammerne, og investeringer i maskinel og programmel finansieret af de 
nationale programmer. Kvaliteten af de elementære makroøkonomiske data, såsom 
nationalregnskaber og priser, samt elementære arbejdskraftrelaterede data, såsom 
omkostninger og beskæftigelse, blev væsentligt forbedret. Nogle meget specialiserede 
undersøgelser inden for områder af særlig interesse for EF-politikkerne, såsom 
vejtransport, nyoprettede virksomheder og detailhandel, viste data af en kvalitet 
svarende til den, medlemsstaternes statistiske kontorer kan præstere. 
21 
ÆNDRINGER I DEN OPERATIONELLE FORVALTNING 
Flerårig programmering 
Det Europæiske Råd i Essen i december 1994 anmodede om, at PHARE blev 
omdannet til et "vejledende finansielt instrument på mellemlang sigt". I 1996 var den 
flerårige vejledende programmering afsluttet for størsteparten af PHARE-landene, efter 
at der var forhandlet og undertegnet flerårige vejledende programmer. Det drejer sig 
om Albanien, Estland, Letland, Litauen, Rumænien og Bulgarien, der nu har flerårige 
vejledende programmer dækkende perioden 1996-1999. 
I de flerårige vejledende programmer er fastsat de grundlæggende målsætninger og 
strategier for reformerne i de enkelte lande samt de prioriterede indsatsområder for 
PHARE-støtten og -projekterne, og desuden fremgår også i store træk støttemidlernes 
fordeling på de forskellige sektorer i den pågældende periode. 
Det flerårige vejledende program udgør ikke en officiel budgetmæssig forpligtelse fra 
EF's side. Programmerne implementeres via successive årlige nationale operationelle 
programmer, som på grundlag af individuelle finansieringsaftaler udgør den formelle 
EF-finansieringsforpligtelse for et givet budgetår. Netop fordi de flerårige programmer 
er vejledende, giver det PHARE mulighed for at ændre de årlige tildelinger afhængigt 
af landenes absorbtionsevne og behovene inden for de enkelte sektorer i takt med 
udviklingen. 
De flerårige vejledende programmer har dog gjort PHARE-bistanden langt mere 
forudsigelig og resulteret i et bedre programdesign og grundigere forberedelse af 
programmerne, når forpligtelserne indgås. 
Finansiel forvaltning 
I 1996 blev der indført forbedringer i PHARE's finansielle forvaltning og styring i 
overensstemmelse med de overordnede målsætninger for Kommissionens SEM 2000-
initiativ (Sound & Efficient Management 2000). 
Nyt selvstændigt direktorat 
Disse forbedringer kom på det organisatoriske plan til udtryk i oprettelsen af et 
selvstændigt direktorat inden for GD IA med ansvar for de finansielle og menneskelige 
ressourcer for alle de programmer, der forvaltes af GD IA, herunder også PHARE. Det 
betød, at der var skabt en "modvægt" til de operationelle direktorater med hensyn til de 
aspekter, der vedrører allokeringen af menneskelige ressourcer, finansiel forvaltning og 
tildeling af kontrakter. 
22 
Dette nye direktorat, som trådte i funktion i oktober 1996, har følgende 
arbejdsområder: 
menneskelige ressourcer 
overordnet koordinering af budgetforvaltningen, herunder budgetressourcer og 
kontrol 
finansforvaltning 
udarbejdelse af procedurer og tilsyn med deres anvendelse 
evaluering, især ex-post evaluering 
information. 
Større gennemsigtighed 
I 1996 tog Kommissionen et vigtigt initiativ til at gøre udbudsproceduren og 
indgåelsen af kontrakter under PHARE-programmet endnu mere gennemsigtig og 
effektiv. Det skete som reaktion på en ændring i oktober 1995 af bestemmelserne i 
EF's finansforordning om indgåelse af kontrakter om tjenesteydelser. 
I et forsøg på at få PHARE til at fremstå mere ansvarligt over for skatteyderne og mere 
gennemsigtigt for partnerne besluttede Europa-Kommissionen at offentliggøre 
meddelelser om alle kommende PHARE-udbud. Det havde ingen indvirkning på 
udbudsproceduren for kontrakter om indkøb og anlægsarbejder, som altid er blevet 
offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende, men det havde stor betydning 
for proceduren for indgåelse af kontrakter om tjenesteydelser. Kontrakter om 
tjenesteydelser vil fortsat blive indgået på grundlag af begrænsede udbud, men den 
måde, hvorpå de forskellige shortlists udarbejdes, er blevet ændret. 
Oplysninger om alle kommende udbud vedrørende tjenesteydelser tillige med en 
standardiseret interessetilkendegivelsesformular er siden oktober 1996 blevet 
offentliggjort på Internettet. Det giver virksomheder og organisationer mulighed for at 
tilkendegive interesse for deltagelse i udbud, så de kan komme i betragtning efter en 
fuldt standardiseret og officiel prækvalifikationsprocedure. 
Ud over meddelelse om specifikke udbud på Internettet betød den procedure, der blev 
indført i 1996, også, at generelle oplysninger om projekter og kontrakter (resuméer af 
programmer, oplysninger om disponible bevillinger til indgåelse af kontrakter m.m.) 
vedrørende tjenesteydelser og fagligt samarbejde offentliggøres i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. Endelig sikrer den nye procedure, at der med jævne 
mellemrum i De Europæiske Fællesskabers Tidende offentliggøres en liste over 
indgåede kontrakter. 
Det nye system indebærer, at alle virksomheder, der ønsker at figurere på en shortlist 
med henblik på et bestemt udbud, skal tilkendegive interesse for det pågældende udbud 
med brug af en standardiseret interessetilkendegivelsesformular, som også ligger på 
PHARE's Internet-side. Den pågældende shortlist udarbejdes på grundlag af de 
indkomne interessetilkendegivelser efter en standardiseret prækvalifikationsprocedure. 
Det har ikke blot gjort denne procedure mere gennemsigtig, men sikrer også, at kun 
virksomheder, der har givet udtryk for specifik interesse for det pågældende udbud, 
opfordres til at afgive bud. 
23 
Nye standardprocedurer 
I 1996 foretog Kommissionen en gennemgribende revision af de udbuds- og 
kontraktprocedurer, der anvendes i PHARE. Processen omfattede indførelse af nye 
standarddokumenter for udbud og indgåelse af kontrakter, nye procedurer for de 
udvalg, der skal bedømme buddene, klarere definition af reglerne om dannelse af 
konsortier og skærpede krav om, at firmaer, der deltager i projektforberedelse og 
-design, ikke kan deltage i efterfølgende udbud. Disse forbedringer, som blev forberedt 
i 1996, blev vedtaget af Kommissionen i begyndelsen af 1997. 
Målsætningerne bag disse initiativer rækker langt videre end spørgsmålet om udbud. 
Kommissionen støtter i dag de ti associerede lande i deres bestræbelser på at forberede 
sig til medlemskab af EU. Denne uhyre vanskelige opgave kan kun løses, hvis 
Kommissionen og dens programmer, som f.eks. PHARE, baserer sig på de to 
grundlæggende principper om henholdsvis størst mulig åbenhed og størst mulig 
effektivitet. 
Menneskelige ressourcer 
Der er disponeret over samtlige bevillinger på 1996-budgettet, hvilket betyder, at det 
samlede støttebeløb, der skal forvaltes af et stort set uændret antal medarbejdere, 
voksede med ca. 40%, og at der således rent procentvist var færre medarbejdere til at 
forvalte de indgåede forpligtelser. 
Som reaktion på denne situation tillod budgetmyndigheden for første gang, at 
Kommissionen anvendte en mindre del af PHARE-budgettet (2%) til at levere faglig 
støtte og dække relevante administrative udgifter til gensidig fordel for Kommissionen 
og det givne partnerland. Efter aftale med partnerlandene blev disse 2% i 1996 bl.a. 
brugt til at ansætte eksterne medarbejdere, som skal hjælpe Kommissionens 
delegationer med at føre tilsyn med projekternes gennemførelse i 1996-programmernes 
fulde løbetid. Der blev således etableret en sammenhæng mellem et programbudgets 
samlede størrelse og de ressourcer, der er til rådighed til programmets gennemførelse. 
Denne udvikling tillige med intern overflytning af medarbejdere fra hovedkvarteret i 
Bruxelles til Kommissionens delegationer i PHARE-partnerlandene skal gøre det 
muligt gradvist at give delegationerne større ansvar for tilsynet med gennemførelsen af 
PHARE og dermed forenkle procedurerne. 
De nye retningslinjer vil også medføre en markant stigning i de gennemsnitlige beløb 
for PHARE-kontrakter og dermed nedbringe antallet af kontrakter, der skal forvaltes 
og kontrolleres. 
Der blev desuden gennemført en række organisatoriske ændringer med hensyn til de 
forskellige direktoraters ansvarsområder inden for GD IA. Direktorat B er nu 
ansvarligt for forbindelserne med de associerede lande i Centraleuropa, mens direktorat 
D står for samarbejdet med Albanien, Bosnien-Hercegovina og Den Tidligere 
Jugoslaviske Republik Makedonien samt en række andre europæiske lande. Samtidig 
er demokratiprogrammerne blevet overført til Kontoret for Menneskerettigheder og 
Demokratisering i direktorat A. 
24 
Tilsyn og bedømmelse 
I 1996 blev hele kæden af tilsyns-, bedømmelses- og evalueringsstrukturer og 
-aktiviteter omlagt med henblik på at styrke PHARE's muligheder for at give bedre og 
mere mærkbare resultater og større virkning. 
Der er som en del af det nye direktorat oprettet et Kontor for Evaluering, som er 
uafhængigt af de operationelle direktorater. Kontorets arbejdsområde dækker alle GD 
IA's programmer, hvoraf PHARE - med hensyn til budget - er det største. Kontoret for 
Evaluering udarbejder i starten af hvert år en evalueringsplan, som indgår i 
Kommissionens samlede evalueringsplan, der dækker alle interne og eksterne 
politikker, som har virkninger for budgettet. Evalueringerne i henhold til denne plan 
indledes i 1997. 
I 1996 blev der indført et system, hvorefter alle programmer bedømmes med jævne 
mellemrum af eksterne bedømmere. Formålet med dette system er at gøre det lettere 
hurtigt at sætte ind med korrigerende foranstaltninger og omlægge aktiviteter under 
igangværende programmer. Der er rekrutteret en række eksterne bedømmelseshold, 
som trådte i funktion i løbet af perioden fra maj til september. Ved årets udgang trådte 
ordningen med systematisk udsendelse af operationelle bedømmelsesrapporter i kraft. 
Tidligere skulle programforvaltningen sætte specielt ind for at gennemføre individuelle 
ad hoc-evalueringer efter behov til brug for programmernes operationelle forløb og 
udarbejdelse af konkrete forslag til nye programmer. 
I 1996 blev der udarbejdet 40 sådanne operationelle revisioner og rapporter. De 
umiddelbare og vigtigste resultater heraf var en række operationelle konklusioner med 
tilbagemeldinger til de forskellige relevante niveauer i programforvaltningen, herunder 
også partnerlandet. De har haft betydning for ajourføringen af sektorstrategier, f.eks. 
strategien for brugen af finansielle instrumenter til støtte for små og mellemstore 
virksomheder og miljøstrategien. 
PHARE-programmet har udviklet sig til at blive den største enkelte donorfinansierede 
kilde til overførsel af knowhow til PHARE-partnerlandene. Programmets målsætninger 
og aktiviteter har været af stor betydning for løsningen af væsentlige problemer i 
forbindelse med disse landes overgang til demokrati og markedsøkonomi. Det samlede 
resultat har været positivt, især på de områder, hvor andre donorer har vist mindre 
interesse og kun bevilget begrænsede ressourcer, såsom demokratiseringsprocessen og 
styrkelse af civilsamfundet. Programmet har udvist en bemærkelsesværdig fleksibilitet 
med hensyn til at kunne tilpasse sig de hastigt ændrede politiske og økonomiske 
forhold i PHARE-landene. 
Det faktum, at programmet er behovsstyret, har været både en styrke og en svaghed. 
Det kan have gjort det lettere for partnerne selv at overtage projekterne efterfølgende, 
men det har også ført til en opsplitning af indsatsen og en spredning af ressourcerne, 
som har negative virkninger for programmets resultater. Programmet har ikke realiseret 
sit fulde potentiale: dets effektivitet og virkninger er i et vist omfang blevet svækket på 
grund af manglende gearing til at sikre gode og mærkbare resultater, svagheder i 
projektcyklusforvaltningen og alt for stor vægt på finansiel og proceduremæssig 
kontrol på bekostning af programmernes konkrete udformning og effektivitet. 
25 
Informations- og kommunikationsaktiviteter 
PHARE-informationsprogrammet omfattende flere lande opererer med et støttebeløb 
på i alt 8,7 mio. ECU og blev godkendt i juli 1995. Det består af et basisprogram, der 
dækker visuelt og skriftligt dokumentationsmateriale og omfatter strategisk rådgivning 
og vejledning, offentlige opinionsundersøgelser og vedligehold af databaser. Desuden 
finansierede det også et publikationsprogram, der omfatter praktisk, finansiel, 
forvaltningsmæssig og erhvervsmæssig information, PR-publikationer, en årsberetning, 
magasinet "European Dialogue", nyhedsbrevet "Together in Europe" og individuelle 
publikationer om bestemte emner og begivenheder. I programmet indgik også intern 
kommunikation og uddannelse i Bruxelles for delegationerne og 
programforvaltningskontorerne, et medieprogram, der også yder støtte til journalister 
fra de centraleuropæiske lande og til besøg, audiovisuel sponsorering og produktion af 
TV-udsendelser, et parlamentarikerprogram, hvori indgår besøg, samt et 
kommunikationsprogram i de enkelte partnerlande i tilknytning til deres egne og 
delegationernes aktiviteter. 
Det vigtigste resultat i 1996 var, at PHARE gik på Internettet med virkning fra starten 
af april. Alle informationer om programmer og kontrakter samt baggrundsinformation, 
nyheder og generelle data lægges på Internettet tillige med information om 1995- og 
1994-programmet. Desuden offentliggøres der regelmæssige opdateringer af 
programmer og situationen med hensyn til indgåelse af kontrakter. Informationerne 
foreligger inden en uge efter Kommissionens beslutning. 
En anden nyhed er forhåndsoffentliggørelse af muligheder for deltagelse i udbud. Fra 
midten af juli 1996 blev der på Internettet offentliggjort meddelelser om kommende 
udbud om tjenesteydelser inden 24 timer efter, at den relevante meddelelse var udsendt 
officielt. Denne tjeneste, som gør det lettere for virksomhederne at tilkendegive 
interesse for deltagelse i et udbud, er et resultat af Kommissionens strategi for at skabe 
større åbenhed i PHARE-programmet og dermed opfylde finansforordningens krav om 
åbenhed (artikel 118). Det har vist sig, at der er ganske stor efterspørgsel efter denne 
tjeneste, og efterspørgslen vil formentlig vokse, efterhånden som Internettet bliver 
mere udbredt i de centraleuropæiske lande. 
Informationskontoret i GD IA udgav også brochurer, der redegjorde for de mere 
generelle politikker, f.eks. "Den Europæiske Unions Prætiltrædelsesstrategi", som 
indeholder en kort gennemgang af de forskellige præintegrationsinitiativer, der er 
iværksat sammen med de associerede centraleuropæiske lande; brochuren udkom i juni 
1996. Kontoret gennemførte undersøgelser af pressens reaktioner på den anden 
donorkonference om Bosnien-Hercegovina og fremkom med forslag til, hvordan man 
sikrer en mere afbalanceret og positiv pressedækning fremover. Kontoret besvarede 
over 60 000 telefonopkald udefra og fik over 5 000 personlige henvendelser; desuden 
blev der holdt over 100 foredrag og indlæg på konferencer og workshops og i 
forbindelse med besøgsprogrammer. 
I finansieringsforslaget for 1995 var der afsat 2 mio. ECU til styrkelse af 
delegationernes informationskapacitet. Undersøgelser er i gang for at fastlægge de 
nøjagtige informationsbehov, især behovet for europæiske informationscentre i de 
større byer. Disse centre skal i givet fald styres af delegationerne. 
26 
I juli godkendte Europa-Parlamentet imidlertid først tillægs- og ændringsbudgettet 
umiddelbart før, finansieringsforslaget for 1996 skulle forelægges, hvilket indebar, at 
finansieringen af informationsformålene matte suspenderes midlertidigt. Det betød, at 
der i realiteten ikke var midler til rådighed, efter at 1995-budgettet var opbrugt. Fra 
slutningen af september 1996 blev der hverken i Bruxelles eller i ansøgerlandene 
fremstillet yderligere nyhedsbreve, brochurer eller informationsmateriale omkring 
individuelle arrangementer, mens essentielle aktiviteter såsom foredrag og modtagelse 
af besøgende blev opretholdt indtil rammekontrakten udløb i november. På Internettet 
fortsatte man med en stærkt beskåret informationstjeneste, indtil 1997-budgettet blev 
godkendt i slutningen af november 1996. 
Kommissionen fremkom med flere forslag, bl.a. i oktober 1995 og maj 1996, med 
henblik på at gøre medlemmerne af Europa-Parlamentet bedre bekendt med de 
disponible informationsressourcer og forsøge at afdække og holde øje med potentielle 
konfliktområder. En første drøftelse på højt niveau fandt sted i slutningen af oktober 
med deltagelse af ca. 50 medlemmer af Europa-Parlamentet, tjenestemænd fra 
Kommissionen og andre berørte parter. 
27 
FINANSIEL OVERSIGT OG FINANSIELLE RESULTATER 
PHARE-programmets finansielle resultater vises i oversigtsform på grundlag af 
omfanget af indgåede forpligtelser, indgåede kontrakter og foretagne betalinger og 
udviklingen i forholdet mellem disse tre elementer over tid. I det indrammede felt på 
følgende side redegøres der for den tekniske betydning af begreberne "forpligtelser", 
"indgåede kontrakter" og "betalinger". 
Figur 1 : Forpligtelser, kontrakter og betalinger 1990-1996 (i mio. ECU) 
140G 
O forpligtelser 
• kontrakter 
El betalinger 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
Figur 2: Kumulerede forpligtelser, kontrakter og betalinger 1990-1996 (i mio. 
ECU) 
7000r 
• commitments 
H contracts 
E3 payments 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
28 
Finansieringsprocedure 
Som led i PHARE-programmet skal det årlige budget, når det er godkendt af 
budgetmyndigheden, igennem tre trin, før projekterne kan iværksættes og pengene 
udbetales. 
PHARE opererer med en finansforvaltningsprocedure, der modsvarer denne proces. 
Indgåelse af forpligtelser 
Hvert år vedtages der et PHARE-budget, der angiver, hvor store beløb Kommissionen 
er indstillet på at anvende på PHARE-programmet i hvert enkelt land. Derefter 
udarbejdes der operationelle programmer for de enkelte lande og dertil hørende 
finansieringsforslag. Når først disse finansieringsforslag har fået en positiv udtalelse af 
PHARE-udvalget og er vedtaget af Kommissionen, siger man, at der "er indgået 
forpligtelser" for de støttemidler, som disse forslag vedrører. For PHARE-
programmets vedkommende skal der være indgået forpligtelser for hele årsbudgettet 
inden udgangen af det år, det pågældende budget vedrører. 
Indgåelse af kontrakter 
Når først der er indgået forpligtelser for støttemidler, skal der gennemføres udbud, for 
at de aktiviteter, som er skitseret i de operationelle programmer, kan sættes i værk. Så 
snart et udbud er afsluttet med positivt resultat, og der er undertegnet en kontrakt, siger 
man, at der "er indgået kontrakt" for det relevante beløb. Indgåelse af kontrakter er et 
afgørende led i programmets gennemførelse, eftersom det er kontrakterne, der udløser 
PHARE-støtten, og først derefter kan den konkrete gennemførelse i marken begynde. 
Betalinger 
Betalingerne er det afsluttende trin i finansieringsprocessen. De foregår igennem hele 
den periode, en kontrakt løber, i takt med færdiggørelsen af de enkelte elementer i 
projektet. Eftersom det kan tage flere år at gennemføre visse projekter, er betalingerne 
ofte spredt over samme periode. Derfor halter betalingerne altid bagefter i forhold til 
de beløb, der er indgået henholdsvis forpligtelser og kontrakter for. 
Indgåede forpligtelser 
I 1996 blev der i forbindelse med PHARE-programmet via forskellige nationale, 
horisontale og grænseoverskridende samarbejdsprogrammer og flerlandeprogrammer 
indgået forpligtelser for et samlet beløb på 1 222,9 mio. ECU (inkl. budgetpost B7-
7000) til fordel for partnerlandene. Det er et rekordhøjt beløb og udgør en stigning på 
5,9% i forhold til 1995. Der blev indgået forpligtelser for hele 1996-budgettet. De 
samlede kumulerede forpligtelser i hele programmets levetid udgør nu 6 636,1 mio. 
ECU. 
29 
Indgåede kontrakter 
Der blev i 1996 via programforvaltningskontorerne i parmerlandene og via 
Kommissionens tjenestegrene indgået kontrakter for i alt 927,5 mio. ECU. Det er et 
meget stort samlet beløb i forhold til tidligere, men resultaterne i 1996 lever dog ikke 
op til 1995-rekorden (1 142,9 mio. ECU), og det samlede beløb for nye indgåede 
kontrakter er fortsat lavere end det niveau, der skal til for at holde trit med de øgede 
bevillinger fra nye 1996-programbudgetter (dvs. det samlede beløb for nye indgåede 
forpligtelser). Resultatet er, at den stabilisering af efterslæbet af kontrakter, der 
lykkedes for første gang i 1995, ikke kunne fastholdes i 1996. 
Dette efterslæb, der er defineret som forskellen mellem de programmer, for hvilke der 
er indgået forpligtelser, og de aktiviteter, der er indgået kontrakter om, beløber sig for 
perioden 1990-1996 til 2 335 mio. ECU. Rent faktisk er der kun indgået kontrakter for 
65% af aktiviteterne i de programmer, som blev godkendt i denne periode. Det skyldes 
den komplicerede programmeringsproces, de tidskrævende procedurer og det store 
antal mindre projekter. Andre faktorer, der har bidraget til at opretholde dette 
efterslæb, er partnerlandenes ringe absorbtionsevne og de forholdsvis begrænsede 
personaleressourcer, der er afsat til at forvalte det meget store og omfattende program. 
Efter en stabilisering i 1995 voksede efterslæbet i relation til indgåede kontrakter atter i 
1996, og det viste, at den kumulerede virkning af en række af de foranstaltninger, der 
netop var truffet for at nedbringe efterslæbet, ikke gav varige forbedringer. Denne 
konklusion foranledigede Kommissionen til i 1997 at foreslå en række nye 
foranstaltninger som led i en omlægning af PHARE for at få ryddet op i dette efterslæb 
og forhindre, at der senere skulle opstå et nyt. 
I figur 3 er indgåelsen af kontrakter i de enkelte kalenderår relateret til det år, de 
pågældende beløb blev opført på budgettet. Det fremgår, at i 1996 vedrørte 351 mio. 
ECU eller 38% af det samlede beløb, for hvilket der var indgået kontrakter, 
programmer tilbage fra 1990-1993. Denne indikator for en forholdsvis langsommelig 
gennemførelsesproces kan i vidt omfang forklares ved forsinkelser, der opstod i selve 
reformprocessen (som det også fremgår af disse programmers sektormæssige 
sammensætning, dvs. hovedsagelig støtte til reformprocessen) og snævre grænser for 
partnerlandenes absorbtionsevne. Kommissionen var klar over, at det kunne true det 
samlede programs effektivitet, og besluttede i sine nye retningslinjer for PHARE ikke 
længere systematisk at forlænge de mere langsomme programmer samt at få afsluttet 
programmerne fra 1990-1993. 
Betalinger 
Betalingerne udgjorde 829,9 mio. ECU, hvilket er en samlet rekord og en stigning på 
8,9% i forhold til 1995. Det oprindelige budgetterede beløb på 1 139,1 mio. ECU blev 
efterfølgende reduceret i løbet af budgetåret til 1 002,4 mio. ECU. De faktisk foretagne 
udbetalinger udgjorde 82,8% af denne budgetbevilling. I figur 4 er betalingerne i de 
enkelte kalenderår relateret til det år, det pågældende program blev vedtaget. I 1996 
vedrørte 297 mio. ECU eller 36% af de samlede betalinger aktiviteter i forbindelse 
med programmer fra 1990-1993. 
30 
Figur 3: Indgåede kontrakter efter kalenderår (i mio. ECU) 
1990 budget 1991 budget 1992 budget 1993 budget 1994 budget 1995 budget 1996 budget 
D contracted in 1990 D contracted in 1991 • contracted in 1992 • contracted in 1993 
•contracted in 1994 • contracted in 1995 • contracted in 1996 • not yet contracted 
indgået i 1990 indgået i 1991 indgået i 1992 indgået i 1993 
indgået i 1994 indgået i 1995 indgået i 1996 endnu ikke indgået 
31 
Figur 4: Betalinger i de enkelte budgetår (i mio. ECU) 
1990 budget 1991 budget 1992 budget 1993 budget 1994 budget 1995 budget 1996 budget 
• paid in 1990 Bpaidin1991 E3paidin1992 Bpaidin1993 
• paid in 1994 • paid in 1995 Bpaidin1996 D not yet paid 
betalt i 1990 betalt i 1991 betalt i 1992 betalt i 1993 
betalt i 1994 betalt i 1995 betalt i 1996 endnu ikke betalt 
Figur 5: Kumulerede kontrakter og betalinger 1990-1996 (%) 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
Kumulerede kontrakter i procent af 
kumulerede forpligtelser 
Kumulerede betalinger i procent af 
kumulerede forpligtelser 31,0 36,0 44,0 48,0 52,0 62,0 64,8 
35,0 36,0 39,0 43,0 50,0 53,0 56,2 
32 
IL PHARE I DE ENKELTE PARTNERLANDE 
33 
ALBANIEN 
Situationen i landet i 1996 
Albanien har generelt gjort store fremskridt siden 1992 med hensyn til overgangen til 
markedsøkonomi. Der er med hjælp fra IMF gennemført en række reformer, og landet 
nåede i perioden 1993-1995 op på en vækstrate på ca. 9% om året. I 1996 kunne der 
dog registreres en vis tilbagegang. Inflationen steg fra 8% (1995) til 18% (1996) bl.a. 
på grund af lempelser i finans- og pengepolitikken i perioden op til valget. Den krise, 
som indtraf i slutningen af 1996, kan spores tilbage til to specielle forhold. 
For det første blev demokratiseringsprocessen bremset. Der var tale om alvorlige 
uregelmæssigheder ved parlamentsvalget i maj 1996, og selv om det er det 
internationale samfunds generelle opfattelse, at lokalvalgene i oktober 1996 forløb 
korrekt og retfærdigt, førte de ikke til en normalisering af den politiske proces (de 
største oppositionspartier fortsatte med at boykotte det nye parlament, og der var 
vedvarende uoverensstemmelser omkring udarbejdelsen af en ny forfatning). 
Den anden udløsende faktor var sammenbruddet i en række "pyramide"-
opsparingsprojekter, som i mangel af et pålideligt bankvæsen havde været baseret på 
spekulation i de beløb, som emigrerede arbejdstagere sendte hjem. Efter at flere af den 
slags projekter brød sammen i november 1996, var situationen i Albanien præget af 
omfattende uro, og opløsningen af flere tilsvarende projekter på et senere tidspunkt 
bragte landet ud i en omfattende statskrise i begyndelsen af 1997. 
PHARE-programmet for 1996 i Albanien 
PHARE-bistanden for perioden 1996-1999 er baseret på det flerårige vejledende 
program, hvorfra der er bevilget 145 mio. ECU til nationale PHARE-programmer. 
Disse programmer skal tage sigte på at udvikle: 
tættere forbindelser med EU (herunder modernisering af stats- og 
samfundsstrukturer og harmonisering inden for standardisering, lovgivning og 
administration), 
det indenlandske produktive grundlag (herunder infrastrukturudvikling), 
menneskelige ressourcer og naturressourcer. 
Inden for disse overordnede strategiske målsætninger er der valgt en række prioriterede 
støtteområder. 
34 
Den europæiske dimension 
Man har hidtil forsøgt at give reformprocessen i Albanien en EU-dimension på 
grundlag af ad hoc-tiltag, dvs. som led i individuelle programmer eller aktiviteter. Der 
var derfor behov for en mere struktureret og strategisk approach. I denne sammenhæng 
må der ved formuleringen og implementeringen af en sektorstrategi også tages højde 
for, at det er nødvendigt at få etableret en institutionel ramme og definere de opgaver, 
der skal udføres, tillige med en vejledende tidsplan. Det vigtigste indsatsområde bliver 
tilnærmelsen af landets lovgivning og tekniske standarder til EU's, men også reformer 
i den offentlige forvaltning både på centralt og lokalt plan, som skal gøre det muligt at 
implementere og håndhæve lovgivningen i praksis. 
Styrkelse af det indenlandske produktive grundlag 
De hidtil opnåede fremskridt med hensyn til makroøkonomisk stabilisering vil ikke 
kunne opretholdes på længere sigt, medmindre det lykkes Albanien at udvikle et 
bæredygtigt produktivt grundlag. Der er ved at blive udarbejdet PHARE-projekter 
inden for en række centrale økonomiske sektorer. 
Landbrug 
Eftersom over halvdelen af Albaniens BNP hidrører fra landbrugssektoren, vil den 
økonomiske vækst på kort og mellemlang sigt i høj grad afhænge af resultaterne i 
denne sektor. Regeringen har siden 1991 ført en politik, der tager sigte på privatisering 
og prisreformer. Udfordringen består i at formulere en sektorpolitik, som skaber de 
fornødne forudsætninger for at kunne udvikle en konkurrencedygtig og levedygtig 
landbrugssektor baseret på et stort antal meget små familiebrug. 
Støtte til små og mellemstore virksomheder, handelsfremmende foranstaltninger, 
investeringsfremme og turisme 
Sideløbende med regeringens foranstaltninger med henblik på at skabe forudsætninger 
for en positiv udvikling i den private sektor forsøger PHARE at tilvejebringe de 
fornødne faciliteter og tjenesteydelser, der kan afhjælpe eksisterende hindringer for 
udviklingen af den private sektor. 
Bankvæsen og finansiering 
Den finansielle sektor er af afgørende betydning for udviklingen af den produktive 
sektor, eftersom den skal kunne imødekomme små og mellemstore virksomheders 
låne- og kreditbehov. PHARE-støtten til denne sektor bidrager til etableringen af en 
moderne og effektiv markedsorienteret banksektor, der kan skabe den nødvendige 
finansielle disciplin og mobilisere langfristede finansielle ressourcer. 
Transport 
Transportinfrastrukturens ringe stand har været en hæmsko for udviklingen af den 
private sektor. Modernisering og forbedring af landets transportinfrastruktur prioriteres 
meget højt af den albanske regering, og det afspejles i PHARE-bevillingen til denne 
sektor. Hidtil har størsteparten af PHARE-bistanden været centreret omkring 
rehabiliteringen af den øst-vest-gående og den nord-syd-gående korridor, som er af 
afgørende betydning for Albanien i relation til den nationale transportinfrastruktur. 
35 
Menneskelige ressourcer og naturressourcer 
Dette centrale område vedrører støtteforanstaltninger til fordel for arbejdsmarkedet, 
uddannelsessektoren, sundhedsvæsenet, vandinfrastruktur og miljøet samt udvikling i 
lokalsamfundene og regional udvikling. Ser man på den foreslåede vejledende 
fordeling af bevillingerne for perioden 1996-1999, går de fleste ressourcer til vand- og 
miljøsektoren; det er begrundet i store akutte behov på dette felt, herunder 
istandsættelse af drikkevands- og kloakeringsnet, opførelse af spildevandsanlæg og 
udvikling af de nødvendige lovgivningsmæssige og institutionelle rammer for 
miljøbeskyttelse. 
I forbindelse med det flerårige vejledende program godkendte PHARE Albaniens 
operationelle program for 1996, hvortil der blev bevilget 30,5 mio. ECU i støtte. 
Yderligere 2,5 mio. ECU blev bevilget på grundlag af et særskilt finansieringsforslag 
for TEMPUS-programmet. 
I det nationale operationelle program for 1996 er over halvdelen af midlerne 
øremærket til transportsektoren (istandsættelse af strækningen Durres-Vore) i 
erkendelse af de omfattende mangler og svagheder ved infrastrukturen i Albanien, som 
begrænser landets potentiale for økonomisk udvikling. 
Der blev også bevilget støtte til projekter vedrørende tilpasning af lovgivningen, 
omstrukturering af offentlige institutioner (told og statistik), konkret støtte til de 
forskellige myndigheder inden for retsvæsenet samt styrkelse af kapaciteten i tre 
administrative enheder i Departementet for Økonomisk Udvikling og 
Bistandskoordinering, ACU, der er ansvarlig for koordineringen af bistanden, EDU, 
der er ansvarlig for planlægningen af de offentlige investeringer, samt det 
projektforvaltningskontor, der skal oprettes med henblik på at sikre den europæiske 
dimension. 
Som led i udviklingen af det indenlandske produktive grundlag blev der også 
bevilget støtte til landbrugssektoren. Endelig blev der afsat mindre bevillinger til almen 
og erhvervsfaglig uddannelse samt vand og miljø (udvikling af menneskelige 
ressourcer og naturressourcer). 
Ud over det nationale program blev der bevilget 20 mio. ECU i bistand i forbindelse 
med de grænseoverskridende samarbejdsprogrammer for 1996 med det formål at 
forbedre Albaniens forbindelser med de to EU-nabolande, Grækenland og Italien. 
Denne støtte til grænseoverskridende samarbejde gik først og fremmest til 
transportsektoren til istandsættelse af landets vigtigste vejakser. 
PHARE-resultater 
Albanien er blevet en fast partner i PHARE-programmet, og de albanske myndigheder 
er blevet fortrolige med programmerings- og implementeringsprocedurerne. Desuden 
forvaltes PHARE-bistanden i stigende grad gennem det decentrale 
implementeringssystem. Det forudsætter, at de lokale programforvaltningskontorer 
inddrages, og det er med til at udvikle landets egen kapacitet til at udarbejde forslag og 
forvalte og implementere PHARE-programmer, samtidig med at det styrker 
36 
institutionerne. Det gør det også lettere at implementere nye programmer inden for 
hver enkelt programmeringscyklus. 
PHARE-bistanden i 1996 gik i overensstemmelse med de overordnede målsætninger 
for det flerårige vejledende program for 1996-1999 til at støtte landets 
markedsreformer, omstruktureringer på mellemlang sigt og moderniseringen af den 
albanske økonomi samt til at udbygge forbindelserne med EU. Der blev lagt stor vægt 
på at afhjælpe mangler og svagheder på transportområdet og i relation til infrastruktur 
samt på at styrke institutioner på centrale områder. PHARE-investeringerne i 
transportinfrastruktur udgør foreløbigt langt den største del af de samlede PHARE-
investeringer med omfattende virkninger for beskæftigelsen og indkomstskabelsen 
samt sekundære investeringsmæssige virkninger. 
Som helhed er implementeringen af PHARE-bistanden fortsat tilfredsstillende: der er 
indgået kontrakter for 69% af det samlede støttebeløb, der er bevilget i perioden 1991-
1996. Tallet overstiger 80%, hvis man kun beregner det på grundlag af de nationale 
programmer. 
37 
BOSNIEN-HERCEGOVINA 
Situationen i landet i 1996 
I 1996 var der i Bosnien-Hercegovina visse tegn på en social og økonomisk 
genrejsning. Lønninger og omkostninger forblev forholdsvist lave, hvilket sikrede 
konkurrencedygtige priser på kort sigt, og en række virksomheder har udtrykt interesse 
for at etablere eller genetablere handels- og investeringsforbindelser med landet. 
Efter valget i september 1996 blev statsinstitutionerne reorganiseret, og der blev 
udnævnt nye folk til de ledende stillinger i statsadministrationen. Det bliver dog en 
meget stor opgave for dem at genskabe et stabilt og integreret samfundsøkonomisk 
klima. 
Bosnien-Hercegovinas nye regering vil ikke blot arbejde for økonomisk og social 
genopbygning og reintegrering af flygtninge og fordrevne, men også mere generelt for 
at genskabe et levedygtigt økonomisk grundlag i en åben og integreret økonomi, som 
er helt forskellig fra den, der eksisterede før krigen. Det bliver nødvendigt at styrke de 
fælles institutioner for at støtte de økonomiske reformer og sikre håndhævelsen af 
Dayton-Paris-fredsaftalen. Landets fremtidige reintegrering kommer i høj grad til at 
afhænge af den økonomiske politik, der føres, og af stabiliteten i det indenlandske 
politiske og sociale klima i de kommende år. 
I juli 1996 etablerede Kommissionen en delegation i Sarajevo. 
PHARE-programmet for 1996 i Bosnien-Hercegovina 
Den samlede bevilling til Bosnien-Hercegovinas operationelle program i 1996 var 14,2 
mio. ECU. Et finansieringsforslag lydende på 12 mio. ECU i form af et nationalt 
operationelt program for økonomisk genopbygning og etablering af de nødvendige 
institutioner blev bekræftet af den nye demokratisk valgte regering. De resterende 2,2 
mio. ECU var omfattet af tidligere godkendte finansieringsforslag vedrørende PHARE-
demokratiprogrammet (700 000 ECU), LIEN-programmet (500 000 ECU) og præ-
TEMPUS-programmet (1 mio. ECU). 
De projekter, der er udvalgt i det nationale operationelle program for 1996, ligger 
fortsat på linje med den prioritering, som donorsamfundet har foretaget under EU's 
officielle repræsentants koordinering, og som omfatter følgende indsatsområder: 
støtte til små og mellemstore virksomheder og økonomisk genrejsning 
støtte til bankvæsen og oprettelse af en centralbank 
styrkelse af institutioner og offentlig forvaltning. 
38 
En del af præ-TEMPUS-programmet har til formål at bidrage til omstruktureringen af 
det højere uddannelsessystem for at kunne tilbyde de studerende flere forskellige fag, 
f.eks. undervisning i europæiske sprog, jura, ingeniørfag og teknologi, så de får en 
uddannelse, der er afpasset efter de lokale og internationale jobmarkeder. 
Bevillingerne til demokratiprogrammet og LIEN-programmet havde til formål at 
bidrage til udviklingen af et demokratisk civilsamfund og sikre sociale ydelser og 
sundhedsydelser til krigsofre og de vanskeligst stillede grupper i befolkningen, såsom 
ældre, hjemløse og gadebørn. 
PHARE-resultater 
Indtil Bosnien-Hercegovina i juni 1996 blev optaget som fuldt PHARE-partnerland, 
ydede PHARE-programmet støtte til landet via et nødhjælpsprogram med en samlet 
bevilling på 125 mio. ECU fordelt på to lige store rater. Formålet med programmet var 
hurtigt at skaffe landet forsyninger af helt nødvendige varer såsom medicin og læge-
og hospitalsudstyr, foderstoffer, traktorer, vandrør, elkabler, udstyr til minedrift, 
busser, reservedele, byggematerialer til boliger, computere m.m. PHARE-nødhjælpen 
var første led i et omfattende genopbygningsprogram og har virket som en 
stabiliserende faktor for hele fredsprocessen. 
De relativt stabile politiske forhold i landet har betydet, at PHARE-programmet har 
kunnet videreudvikles i samordning med støtten fra det øvrige donorsamfund. I 1996 
blev der udarbejdet forskellige programmer, som afspejlede landets egen prioritering. 
Støtte til genopbygningsprocessen 
De programmer fra Europa-Kommissionen, som blev finansieret over 1996-budgettet, 
har først og fremmest taget sigte på at fremme genopbygningsprocessen, støtte 
forsoningsbestræbelserne og det regionale økonomiske samarbejde og tilvejebringe de 
nødvendige institutionelle, økonomiske og sociale forudsætninger for at skabe øget 
udvikling i Bosnien-Hercegovina og tilskynde flygtninge og fordrevne til at vende 
hjem. 
Foranstaltningerne har haft følgende formål: 
at reaktivere den lokale økonomi og skaffe et stort antal husstande et økonomisk 
grundlag i den nuværende overgangsperiode, 
at sikre den del af befolkningen, som krigen har gjort arbejdsløs (hjemsendte 
soldater, flygtninge og fordrevne), en minimumsindkomst via 
arbejdskraftintensive projekter, 
at genopbygge den mest elementære fysiske og sociale infrastruktur for at 
forbedre levevilkårene generelt og genetablere de kommunikationslinjer, der blev 
ødelagt under konflikten, 
at styrke de indbyrdes relationer mellem de forskellige etniske grupperinger og 
deres selvstændige forvaltninger. 
39 
Der er under nødhjælpsprogrammet udarbejdet ti genopbygningsprojekter inden for 
otte større indsatsområder (telekommunikation, landbrug, vand, boliger/flygtninges 
tilbagevenden, energi, transport, sundhedsvæsen og institutioner). 
Støtte til reaktivering af økonomien 
Dette program skal bidrage til at skabe ny økonomisk aktivitet i Bosnien-Hercegovina 
på et bæredygtigt grundlag gennem udvikling af markedsorienterede systemer for 
effektiv økonomisk forvaltning, fremme af det private initiativ og 
beskæftigelsesskabende tiltag. 
Opbygning af de nødvendige institutioner 
Dette program skal støtte regeringens omfattende reformprogram med henblik på at 
omdanne landet til et demokratisk samfund baseret på markedsøkonomi og sikre 
håndhævelsen af principperne i Dayton-Paris-fredsaftalen. 
Støtte til uddannelse, menneskerettigheder og demokratisering 
Programmer inden for disse områder støtter ikke-statslige organisationers initiativer 
med henblik på genopbygning af civilsamfundet og forsoning af de forskellige 
nationale og etniske grupper, der lever i landet. Samtidig fremmer programmerne den 
sociale samhørighed ved at hjælpe de vanskeligt stillede grupper i befolkningen og 
højne de unges uddannelsesniveau gennem tilpasning af undervisningen til nye 
markedsbehov. Reformerne inden for det højere uddannelsessystem støttes af præ-
TEMPUS-programmet, menneskerettigheder og demokratisering støttes af 
demokratiprogrammet, mens LIEN-programmet varetager bistanden til de dårligst 
stillede befolkningsgrupper. 
I august 1996 bidrog Kommissionen med 2 mio. ECU til det såkaldte OBN-projekt 
(Open Broadcast Network). Hovedformålet med projektet var at støtte udviklingen af 
pluralistiske, professionelle og multikulturelle medier i landet gennem oprettelse af en 
uafhængig multietnisk TV-kanal (TV-IN). TV-IN har sendt regelmæssigt siden 7. 
september 1996. 
Gennemførelsen af nødhjælpsprogrammet er stødt på store vanskeligheder af politisk, 
teknisk og organisatorisk art samt problemer med modtagernes absorbtionsevne. Først 
skærpede man betingelserne for støtte, senere måtte programmet midlertidigt 
suspenderes i Republika Srpska; desuden er det svært at finde egnede 
samarbejdspartnere, planlagte leverancer forsinkes, der er problemer med at kontrollere 
distributionen af forsyningerne og hvor, de havner i sidste ende, og det har alt sammen 
rejst tvivl om, hvorvidt importprogrammer var egnede til at imødekomme de aktuelle 
behov. De samlede tal for indgåelse af kontrakter og indkøb afspejler disse problemer: 
der blev kun indgået kontrakter for 83 mio. ECU (66% af nødhjælpsprogrammet). 
Der er derfor vedtaget omlægninger af programmet, hvorved 42 mio. ECU overføres til 
integrerede projekter med mere effektive gennemførelsesmekanismer samt til 
skræddersyede foranstaltninger, der er bedre afpasset efter behovene; det skulle give 
øget kontrol med bistandens effektivitet og gøre hele bistandsprocessen mere synlig og 
gennemsigtig. 
40 
Demokratiprogrammet 
I betragtning af, at landet først for nylig er blevet berettiget til almindelig støtte fra 
PHARE-programmet, er det endnu for tidligt at foretage en pålidelig evaluering af 
1996-programmets succes. Det skal dog understreges, at der for PHARE-
demokratiprogrammets vedkommende er indgået kontrakter for 100% af den bevilgede 
støtte, og dermed har ca. 100 mikroprojekter kunnet bidrage til at fremme 
demokratiseringsprocessen og den sociale aktivitet i Bosnien-Hercegovina på følgende 
områder: 
åbenhed i den offentlige forvaltning 
oprettelse af velgørende organisationer 
uafhængige og pluralistiske medier 
tillidskabende foranstaltninger 
menneskerettigheder og mindretalsrettigheder 
lige muligheder og bekæmpelse af diskrimination 
social reintegrering 
bæredygtige støtteforanstaltninger på sundhedsområdet og det sociale område. 
41 
BULGARIEN 
Situationen i landet i 1996 
I 1996 oplevede den bulgarske økonomi en voldsom recession, som resulterede i en 
omfattende økonomisk, finansiel og social krise. Det førte til, at regeringen trådte 
tilbage i december 1996, hvorefter der afholdtes valg i april 1997. Krisen, der skyldtes 
successive regeringers manglende evne til at gennemføre sammenhængende og 
fundamentale strukturreformer, var karakteriseret ved et fald i BNP på næsten 11%, en 
inflation på over 310% om året, en devaluering af den bulgarske lev til en niendedel, 
næsten totalt sammenbrud i banksektoren og midlertidig knaphed på korn og brændsel. 
Et voldsomt fald i levestandarden betød, at en stor del af befolkningen led sociale 
afsavn. 
Overgangen til markedsøkonomi har været langsommelig og vanskelig i Bulgarien. 
Den private sektor tegnede sig for 17% af værditilvæksten i 1991, og det steg til 47% i 
1996, men den industrielle værditilvækst, der hidrørte fra den private sektor, var i 1996 
kun 9%. 
På trods af en forholdsvist liberal lovgivning er Bulgarien sakket agterud i forhold til 
nabolandene med hensyn til direkte udenlandske investeringer. Ud over politisk 
ustabilitet og en langsom reformproces har ineffektive institutioner og arbitrær 
beslutningstagning også spillet en rolle. 
Landbruget har traditionelt været en af grundpillerne i økonomien, men 
værditilvæksten fra landbruget er ikke desto mindre faldet fra 18% af BNP i 1990" til 
12% i 1996. Det skyldes flere forskellige faktorer, bl.a. Comecon-handelsblokkens 
sammenbrud og ugunstige vejrforhold i de senere år samt politisk betingede 
forhindringer, herunder det forhold, at tilbagegivelsen af jord foregår meget langsomt, 
og at der opereres med en prisordning, som ikke er baseret på markedsøkonomiske 
principper. Også eksportrestriktioner og andre begrænsninger, der hindrer udviklingen 
af et privat marked for handel med jord og fast ejendom, samt overvejende statsejede 
virksomheder i fødevareindustrien har været medvirkende faktorer. 
I nær sammenhæng med styrkelsen af prætiltrædelsesprocessen i Bulgarien vedtog 
regeringen i marts 1996 en strategi for reformer i den offentlige forvaltning. Der blev 
oprettet et reformdepartement under Regeringsrådet samt en tværministeriel gruppe 
med vicepremierministeren som formand. 
I maj 1996 fremlagde den bulgarske regering en strategi for implementeringen af EU-
hvidbogen om overtagelse af EF-lovgivningen omkring det indre marked. 
42 
PHARE-programmet for 1996 i Bulgarien 
Bulgariens operationelle program for 1996 var i tråd med målsætningerne for det 
flerårige vejledende program for 1996-1999, som opererer med et samlet budget på 
240 mio. ECU. Det overordnede formål med programmet er at støtte Bulgariens 
forberedelser til tiltrædelsen af EU. Den kendsgerning, at 1996-programmet blev 
undertegnet meget tidligt, betød, at programmeringscyklussen blev fremskyndet med 
seks måneder. 
Det nationale operationelle program for 1996 havde et budget på 62,5 mio. ECU, der 
fordeler sig således: 
Der blev bevilget 30 mio. ECU til udvikling af transportinfrastruktur. Det vil, 
kombineret med samfinansiering fra EIB, gøre det muligt at istandsætte en række 
større transitveje. I alt 900 km internationale transitveje vil blive ført op til europæisk 
standard. Det vil være et vigtigt bidrag til fuldførelsen af det transeuropæiske nets 
korridorer nr. IV, VIII og IX, som går igennem Bulgarien. 
Energiprogrammet skal sikre den nødvendige import af kul som 
erstatningsenergikilde, mens Unit 1 på atomkraftværket i Kozloduy er lukket ned med 
henblik på kontrol og testning. 
Inden for nuklear sikkerhed yder PHARE fortsat støtte til meget vigtige programmer 
inden for sikkerhedsundersøgelser og -forvaltning og informationssystemer vedrørende 
uheld, bistand på stedet og samarbejdsarrangementer samt støtte til "Bulgarian Nuclear 
Safety Regulator", der omfatter et konsortium af myndigheder i EU med ansvar for 
nuklear sikkerhed, der blev dannet med henblik på NS A-aftalen fra 1993. 
På uddannelsesområdet ydes der støtte til TEMPUS-programmet til reformer inden 
for de højere uddannelser. Der blev iværksat et program, der dels tager sigte på 
oprettelse og indkøring af det nationale bedømmelses- og akkrediteringsinstitut for de 
højere uddannelsesinstitutioner, dels omfatter et projekt for reintegrering af unge, der 
forlader skolesystemet i utide. 
I tæt sammenhæng med den europæiske integrationsproces blev der iværksat et 
program, lydende på 2 mio. ECU, til støtte for tilnærmelse af Bulgariens 
standardiserings- og certificeringssystem til EU's. Det omfatter tilpasning af den 
relevante lovgivning, effektivisering af strukturer og oprettelse af de nødvendige 
institutioner. 
For at øge eksporten blev der ydet støtte til oprettelsen af et uafhængigt Center for 
Eksportfremme, der skal være kernen i eksportfremmende aktiviteter på sektor- og 
virksomhedsplan. 
Støtten til civilsamfundet havde til formål at skabe bedre forudsætninger for de ikke-
statslige organisationers aktiviteter gennem formulering af de nødvendige politikker, 
gavebistand til projekter og ledelsesmæssig støtte. Det kulturelle samarbejde blev 
støttet via institutionel styrkelse af Kulturministeriet og støtte til decentrale 
kulturinstitutioner og kulturelle initiativer. 
43 
PHARE-resultater 
For at bistå med gennemførelsen i praksis af regeringens strategi for forberedelsen af 
deltagelsen i det indre marked blev der i juli 1996 iværksat et program for 2 mio. ECU, 
der tager sigte på oversættelse af juridiske tekster, udarbejdelse af bulgarske lovudkast, 
teknisk transponering af gældende EF-lovgivning, uddannelse af offentligt ansatte, 
edb-opgradering og etablering af et dokumentationscenter for alle berørte ministerier. I 
forbindelse med PHARE-transportprogrammet for 1995 blev der desuden ydet juridisk 
ekspertbistand til forberedelsen af syv lovudkast, der nu ligger klar til at blive vedtaget 
af Nationalforsamlingen, og som dækker en væsentlig del af EF-transportlovgivningen. 
Inden for nuklear sikkerhed forhandlede Kommissionen en aftale med de bulgarske 
myndigheder, i henhold til hvilken Unit 1 i atomkraftværket i Kozloduy blev lukket 
ned i maj 1996 med henblik på testning. Hele testprogrammet omfattede udtagning af 
prøver fra det indre af reaktortryktanken. De efterfølgende analyser blev finansieret af 
PHARE-programmet for nuklear sikkerhed, mens PHARE-programmet for 
konventionel energi dækkede omkostningerne ved import af kul til erstatning for den 
elproduktionskapacitet, som Unit 1 ellers skulle have sikret i vinteren 1996-97. 
Desuden blev der med støtte fra PHARE-programmet for atomenergi installeret 
forskelligt kerneovervågningsudstyr i Unit 4, som allerede er taget i brug. Endelig blev 
der færdiggjort en national strategi for forvaltning af atomaffald. 
Styrkelse af den private ejendomsret har været et vigtigt område for PHARE-bistanden 
inden for landbrug, og denne sektor domineres nu af private brug (85% af det samlede 
landbrugsareal), selv om de juridiske aspekter af ejerforholdet for en stor del af den 
jord, der dyrkes af private landmænd, endnu ikke er afklaret. Den værditilvækst inden 
for landbruget (inkl. skovbrug), der blev skabt i den private sektor, udgjorde i 1996 
9%. Der er ydet støtte til det administrative arbejde med tilbagegivelse af land og 
privatisering af fødevareindustrien. Desuden har PHARE, eftersom private landmænd 
ikke har adgang til lån og kreditter fra det finansielle system, med stor succes støttet 
oprettelsen af private gensidige landbrugskreditforeninger, hvoraf 32 var godkendt i 
november 1996. De er det vigtigste instrument for den decentrale forvaltning af en 
PHARE-kreditlinje på 7 mio. ECU, hvortil der er indkommet over 730 
låneansøgninger; 475 låneansøgninger blev godkendt i løbet af de første tre måneder, 
ordningen fungerede. 
Der er fortsat kun opnået meget begrænsede fremskridt i relation til programmet for 
grænseoverskridende samarbejde med Grækenland. Der resterer over 46 mio. ECU fra 
1994- og 1995-budgetterne på tilsammen 48 mio. ECU, for hvilke der endnu ikke er 
indgået kontrakter. Følgelig blev der ikke givet nogen ny bevilling hertil i 1996. De 
store forsinkelser i projekternes gennemførelse skyldes mange forskellige forhold, bl.a. 
manglende evne fra Bulgariens side til at opfylde de oprindelige 
samfinansieringsbetingelser, manglende forvaltningsmæssig kapacitet og ekspertise, 
utilstrækkeligt samarbejde mellem det kontor i centralregeringen, der står for 
gennemførelsen, og de endelige modtagere samt et alt for kompliceret programdesign, 
der involverer et meget stort antal sektorer og projekter. Mod slutningen af 1996 
indvilgede Kommissionen i at lempe de oprindelige samfinansieringsbetingelser over 
for Bulgarien ganske betydeligt; desuden er der taget skridt til at forenkle programmet 
og effektivisere gennemførelsen. 
44 
Generelt var gennemførelsen af PHARE-programmet ikke voldsomt berørt af den 
forværrede samfundsøkonomiske situation, specielt ikke fordi krisen hovedsagelig 
udviklede sig i årets sidste halvdel. Der er gjort vedvarende gode fremskridt inden for 
de fleste sektorprogrammer. Resultatet er, at det efterslæb fra tidligere år af 
støttemidler, for hvilke der ikke var indgået forpligtelser, blev kraftigt reduceret: den 
samlede procentvise andel af midler, for hvilke der var indgået kontrakter, voksede fra 
56% i 1995 til 67% i 1996. 1996 var således det andet år i træk, hvor Bulgariens 
absorbtionskapacitet målt i procent oversteg omfanget af nye bevillinger, ligeledes 
målt i procent. 
45 
Masseprivatiseringsprogram 
Det bulgarske masseprivatiseringsprogram blev bebudet i 1993, udmøntet i officiel 
lovgivning i 1994 og påbegyndt i praksis i januar 1996. Programmet er siden blevet det 
hidtil største og mest omfattende privatiseringsinitiativ i Bulgarien. Privatiseringen er 
nu kommet godt i gang på trods af et vanskeligt operationelt miljø, og det er lykkedes 
at opnå bred politisk og folkelig opbakning til det. Programmet har været 
bemærkelsesværdigt bæredygtigt og har kunnet overholde en stram tidsplan og modstå 
den seneste økonomiske krise. 
Programmet omfatter 1 050 statsejede virksomheder, der repræsenterer ca. 13% af de 
samlede statsejede aktiver. Heraf skal 75% privatiseres i fuldt omfang, hvilket betyder, 
at staten ikke længere vil kunne optræde som blokerende mindretalsaktionær. 
Kampagnen for udlodning af værdibeviser startede i januar 1996 og varede i fem 
måneder. Ca. 50% af de seks millioner købeberettigede borgere har efterhånden købt 
værdibeviser til en symbolsk pris. 
Efter afslutningen af den første auktion i december 1996, der omfattede både 
privatpersoner og investeringsfonde, var 41% af den samlede kapital, der var sat til 
salg, købt op. Resultatet er, at 341 virksomheder er blevet fuldt privatiseret. I 
yderligere 190 virksomheder blev over 50% af aktierne solgt. 
Programmets hidtidige succes har været baseret på omfattende PHARE-støtte på det 
rigtige tidspunkt. PHARE har ydet støtte til privatiseringsprocessen siden midten af 
1994 med i alt 4,5 mio. ECU. Denne bistand har omfattet: 
løbende ekspertbistand til Centret for Masseprivatisering, som er oprettet til at 
varetage programmets gennemførelse 
juridisk rådgivning 
informationsteknologi på centralt og regionalt plan, herunder til de 230 
postkontorer, der fungerer som registreringsbureauer. 
Masseprivatiseringsprogrammet udgør et første vigtigt skridt i retning af at ïk overført 
ejendomsretten og ansvaret inden for erhvervslivet fra staten til private. Der består 
fortsat en stor udfordring i at sikre, at de nye ejerskabsforhold også resulterer i en 
bedre og mere effektiv ledelse og en stærkt påkrævet omstrukturering af 
virksomhederne. Stabiliseringen og udbygningen af den finansielle sektor og de 
kapitalmarkeder, der så småt er ved at udvikle sig i Bulgarien, er vigtige faktorer, der 
kan lette denne proces. 
j 
46 
TJEKKIET 
Situationen i landet i 1996 
De makroøkonomiske resultater i Tjekkiet i 1996 må generelt betegnes som positive. 
Væksten var stabil, de udenlandske investeringer forblev relativt høje, 
arbejdsløshedsprocenten - 3,1% i 1996 - var fortsat den laveste i regionen, og den 
stramme penge- og finanspolitik blev fastholdt. Det forhold, at nogle af disse tendenser 
på det seneste er blevet svækket, tyder på, at de makroøkonomiske problemer omkring 
omstrukturering, produktivitet og teknologisk udvikling nu kræver en forstærket 
indsats. I 1996 var væksten langsommere end året før (ned til 4,1% fra 4,8%), 
nationalbudgettet udviste et meget begrænset underskud, handelsunderskuddet voksede 
voldsomt til 10,9% af BNP, og inflationen var fortsat for høj, gennemsnitligt 8,8% over 
hele året, sammenholdt med 9,1% i 1995. 
I 1996 gav udviklingen i banksektoren anledning til bekymring. En af de største 
regionale private banker, Kreditni banka, krakkede, og Den Tjekkiske Nationalbank 
forlangte tilsyn med Agrobanka, der er den største private bank i Tjekkiet; det 
afslørede, hvor skrøbelige banksystemets strukturer er. 
På den politiske front blev der afholdt parlamentsvalg den 31. maj-1. juni 1996. 
Resultatet blev en mindretalskoalitionsregering under ledelse af premierminister 
Vaclav Klaus. 
Med hensyn til forbindelserne med EU ansøgte Tjekkiet officielt om medlemskab den 
23. januar 1996. 
PHARE-programmet for 1996 i Tjekkiet 
I forbindelse med EU's prætiltrædelsesstrategi vedtog Europa-Kommissionen og 
Tjekkiet allerede i 1995 et flerårigt vejledende program. Programmet, som dækker 
perioden 1995-1999, koncentrerer PHARE-bistanden på Tjekkiets specifikke behov i 
forbindelse med forberedelserne til fuldt medlemskab. Hovedformålet med bistanden i 
denne sammenhæng og i overensstemmelse med EU's prætiltrædelsesstrategi er at lette 
Tjekkiets integrering i EU gennem: 
støtte til institutionel integration (tilpasning af lovgivning, styrkelse af 
institutionerne) 
samfinansiering af infrastruktur 
fortsat støtte til den samfundsøkonomiske transformationsproces. 
47 
Tjekkiets prioritering af opgaverne forud for tiltrædelsen fremgår af dets operationelle 
program for 1996, som koncentrerer støtten på den samfundsøkonomiske 
transformationsproces. EU bevilgede til dette formål i alt 54 mio. ECU, hvori indgår 
7,5 mio. ECU til TEMPUS-programmet samt grænseoverskridende samarbejde med 
Tyskland (25 mio. ECU) og Østrig (9 mio. ECU). 
På det nationale plan omfattede det operationelle program for 1996 en bevilling på 5 
mio. ECU til udarbejdelse af et erhvervsfremmeprogram, etablering af en lånefacilitet 
til miljøinvesteringer for små og mellemstore virksomheder og faglig bistand. Der blev 
bevilget 7,5 mio. ECU til regional udvikling, herunder oprettelse af en regional 
udviklingsfond for 5 mio. ECU, der skal støtte kommunernes investeringer i lokal 
infrastruktur og dermed fremme private investeringer i industrien. Der blev også 
bevilget fortsat støtte til udviklingsformål i det nordlige Morava og Schlesien (2 mio. 
ECU) samt til Czechlnvest's regionale investeringsfremmende foranstaltninger 
(500 000 ECU) med henblik på at styrke det regionale informationsnet for at tiltrække 
udenlandske investorer. 
PHARE-resultater 
11996 gav PHARE specielt positive resultater på følgende områder: 
privatisering og omstrukturering samt støtte til udvikling af små og mellemstore 
virksomheder 
regional udvikling 
direkte udenlandske investeringer 
tilnærmelse af lovgivningen til EF-retten 
udvikling af menneskelige ressourcer. 
Inden for privatisering og omstrukturering bidrog støtten til ejendomsregistrerings-
og matrikelkontorerne afgørende til privatiseringsprocessen. JOP-programmet har 
hjulpet over 100 projekter med at etablere joint ventures mellem EU-virksomheder og 
tjekkiske virksomheder. Til støtte for udviklingen af små og mellemstore 
virksomheder blev der oprettet et omfattende regionalt net bestående af 23 
rådgivnings- og informationscentre, mens ca. 400 tjekkiske små og mellemstore 
virksomheder fik mulighed for at deltage i handelsmesser og få direkte kontakt med 
samarbejdspartnere i EU. I forbindelse med programmet for mindre lån er der ydet 800 
lån, som har medvirket til at skabe over 1 500 nye job. 
Det program for regional udvikling, som PHARE iværksatte i det nordlige Morava 
(regionen Ostrava), har skabt bedre forudsætninger for et regionalt opsving, mens den 
investeringsfond, der blev oprettet i forbindelse med programmet, tilvejebringer stærkt 
påkrævet risikovillig kapital. Programmets succes har betydet, at den nye regering 
benytter det som model ved udarbejdelsen af retningslinjerne for en moderne effektiv 
regionalpolitik på linje med EU's. 
Det er helt afgørende for landets overgang til markedsøkonomi, at det lykkes at 
tiltrække direkte udenlandske investeringer. Organisationen Czechlnvest, der skal 
fremme udenlandske investeringer i Tjekkiet, blev oprettet i slutningen af 1992.1 1996 
finansierede PHARE 60% af organisationens budget. Czechlnvest har udviklet sig til 
en særdeles professionel institution med betydelig succes. Siden 1993 har Czechlnvest 
48 
medvirket til at starte 262 projekter, arrangeret 815 kontakter med tjekkiske 
virksomheder, gennemført over 400 aktiviteter i Tjekkiet og i udlandet og selv afsluttet 
23 projekter med godt resultat. Over 6 000 job er skabt eller bevaret som følge af disse 
aktiviteter. Organisationen har udvidet sine aktiviteter både lokalt (med 10 officielle 
regionale repræsentanter) og i udlandet via sine udenlandske repræsentationskontorer 
(London, Paris og Dusseldorf). I 1996 var PHARE-støtten centreret om at integrere 
Czechlnvest's aktiviteter i den regionale udvikling og hjælpe organisationen med at 
udbygge det regionale informationsnet for at tiltrække udenlandske investorer. 
Juridisk bistand, herunder adgang til information om EF-retten, afholdelse af 
seminarer og studiebesøg og oversættelse af dokumenter, varetages af et konsortium af 
EU-advokatvirksomheder, som fortsatte dette arbejde i 1996. I projektets første fase 
blev der afholdt over 50 juridiske konsultationer, over 40 eksperter fra konsortiet fik 
henvendelser om juridisk bistand, og over en halv snes juridiske eksperter fra Tjekkiet 
medvirkede i arbejdet med at tilpasse lovgivningen. Over 11 000 sider EF-ret og 
tjekkiske lovtekster er blevet oversat, og der er etableret effektive arbejdsrelationer 
mellem konsortiets eksperter og deres tjekkiske samarbejdspartnere. 
Udviklingen af de menneskelige ressourcer er blevet en langsigtet prioriteret opgave 
i PHARE-programmet. I 1996 blev der ydet omfattende støtte til 
managementuddannelse for den private sektor via Den Nationale Uddannelsesfond. Et 
pilotprojekt med henblik på gennemførelse af reformer i erhvervsuddannelsessektoren 
blev iværksat med succes i 19 forsøgsskoler; det forventes nu at resultere i politiske og 
lovgivningsmæssige reformer. Reformer på arbejdsmarkedet blev støttet via bistand til 
arbejdsmarkedskontorerne, og TEMPUS-programmet opnåede gode resultater med 
støtten til samarbejde mellem tjekkiske universiteter og universiteter i EU. 
For at støtte det tjekkiske bankvæsen under bankkrisen vedtog Europa-Kommissionen 
og Den Tjekkiske Nationalbank meget hurtigt i løbet af efteråret 1996 en strategi, der 
gav PHARE mulighed for at yde støtte til denne afgørende sektor. Der leveres faglig 
bistand inden for banktilsyn, privatisering af større banker, bekæmpelse af 
hvidvaskning af penge og forvaltning af uerholdelige fordringer. 
PHARE-programmets forvaltning 
PHARE-programmets forvaltning i Tjekkiet blev mere effektiv i 1996 med hensyn til 
indgåelse af kontrakter. Ved udgangen af 1996 var der indgået kontrakter for over 90% 
af bevillingerne til programmerne for 1990-1994. 
I begyndelsen af 1996 opstod der nogle problemer i forbindelse med programmets 
gennemførelse. En række programmer fra 1993, som udløb ved udgangen af 1996, var 
langt fra gennemført. Dette problem blev løst på en række revisionsmøder i Prag, hvor 
de enkelte programmer blev drøftet direkte mellem Centret for Udenlandsk Bistand og 
de berørte programforvaltningskontorer. Således lykkedes det inden den 31. december 
1996 at få indgået kontrakter for alle beløb, der vedrørte programmer, som udløb ved 
udgangen af 1996. 
49 
Instituttet for Udvikling af Civilsamfundet 
Instituttet for Udvikling af Civilsamfundet (CSDF) blev oprettet i maj 1993 for at 
administrere midler fra PHARE-programmet til styrkelse af ikke-statslige 
organisationer i Tjekkiet. CSDF varetager informationsopgaver, tilbyder særlige 
uddannelseskurser for ansatte og frivillige i ikke-statslige organisationer og yder støtte 
til projekter, der gennemføres af individuelle sociale organisationer. 
PHARE-støtten til CSDF udgjorde oprindeligt 2,6 mio. ECU; den blev derefter 
forlænget til 1997 med yderligere 2 mio. ECU. Ved udgangen af 1996 var der indgået 
kontrakter for 82% af budgettet, og 74,6% var kommet til udbetaling. 
Ved udgangen af 1995 var der ydet 397 tilskud til ikke-statslige organisationer for i alt 
2,33 mio. ECU (der var indkommet 750 ansøgninger). Støttebeløbene lå mellem 300 
og 25 000 ECU. 
I 1996 blev der givet 248 tilskud til ikke-statslige organisationer for 1,13 mio. ECU 
(der indkom 546 ansøgninger). 75% af midlerne gik til projekter, der gennemføres af 
individuelle organisationer inden for det sociale område, sundhedsområdet, 
menneskerettigheder, etniske mindretal og økologi. Den resterende del af støtten gik til 
informationsaktiviteter og uddannelse. Generelt har PHARE-støtten til denne sektor 
medvirket til at forbedre lovgivningen omkring ikke-statslige organisationers 
aktiviteter og styrke indsatsen fra det offentliges side for at løse en lang række sociale 
og miljømæssige problemer. 
50 
ESTLAND 
Situationen i landet i 1996 
Efter en alvorlig økonomisk recession fra 1989 til 1994 begyndte outputtet atter at 
vokse i 1994 og fortsatte med at vokse i 1996 med en anslået vækstrate på 4%. Visse 
sektorer udviste særligt gode resultater, især byggeri og anlæg, transport, finansielle 
tjenesteydelser, fiskeri og engros- og detailsalg. Inflationen er fortsat faldet - i 1996 var 
den 15% om året, hvilket er væsentligt lavere end de 29%, der blev registreret i 1995. 
Der er sket betydelige fremskridt med hensyn til gennemførelsen af strukturreformer, 
og privatiseringen går ligeledes hurtigt. Størsteparten af de statsejede virksomheder 
blev solgt på grundlag af udbud i fri konkurrence og ved direkte salg, hvilket 
favoriserede strategiske investorer frem for ledelse og ansatte. I 1996 var over 1100 
små og 400 store virksomheder blevet solgt for et samlet beløb på 220 mio. ECU. 1 
1996 fokuserede privatiseringsprogrammet på forsynings- og infrastrukturselskaber. 1 
mange tilfælde er omstruktureringerne blevet overladt til investorerne, oftest på 
grundlag af planer, der blev forelagt i forbindelse med afgivelsen af bud. 
Privatiseringen af boliger er også fortsat, mens privatiseringen af jord har haft mindre 
succes, hovedsagelig fordi tilbagegivelsen af jord til de oprindelige ejere er en meget 
langsommelig proces. 
Det overordnede mål for Estlands finanspolitik er at opnå balance på statsbudgettet. I 
1996 var der imidlertid et underskud på det almindelige statsbudget svarende til 1,5% 
af BNP. Den estiske krone har være fastlåst til den tyske mark siden 1992, og 
regeringen har til hensigt at fortsætte denne valutapolitik med en fast vekselkurs. Det 
har resulteret i en opskrivning af den reelle vekselkurs. Den voksende kløft mellem 
opsparing og investeringer afspejles i et stort underskud på betalingsbalancens løbende 
poster, som i 1996 nåede op på næsten 10% af BNP. Handelsunderskuddet er vokset 
hvert år, siden landet blev selvstændigt, og nåede i 1996 op på 24% af BNP. Den 
stabile penge- og finanspolitik i Estland har dog, kombineret med en liberal 
udenrigshandels- og betalingsordning, vist sig at være særdeles attraktiv for 
udenlandske investorer, således at det store handelsunderskud i øjeblikket finansieres 
af omfattende kapitaltilførsler fra udlandet. De direkte udenlandske investeringer er 
vokset hurtigt og udgjorde for hele perioden 1992-1996 i alt ca. 360 mio. ECU. 
Europa-aftalen med Estland blev undertegnet allerede i 1995 og ratificeret af det 
estiske parlament senere samme år. 1 1996 blev der oprettet et Kontor for Europæisk 
Integration, som er ansvarligt for tilsyn med og implementering af hvidbogen og 
Europa-aftalen. I juni 1996 offentliggjorde Estland en national handlingsplan som 
reaktion på Europa-Kommissionens hvidbog. Regeringen skønner, at alle dele af den 
lovgivning, der er en afgørende forudsætning for at kunne overholde EF-reglerne, vil 
være på plads inden 2001. Der er nedsat et ministerudvalg under ledelse af 
premierministeren, der skal formulere den generelle politik og forelægge forslag for 
regeringen på dette felt. 
51 
PHARE-programmet for 1996 i Estland 
Der blev bevilget 84 mio. ECU til Estlands flerårige vejledende program for perioden 
1996-1999. Hovedformålet med PHARE-støtten inden for denne ramme er at 
underbygge landets samfundsøkonomiske transformationsproces for at lette Estlands 
fremtidige integrering i EU. 
EF's støtte til Estland i 1996 via PHARE-programmet beløb sig til 61,8 mio. ECU i 
form af gavebistand, hvoraf 5 mio. ECU var øremærket til grænseoverskridende 
samarbejde. Der er indgået forpligtelser for en meget stor del af bevillingen til 1996-
programmet allerede i starten af perioden på grund af den generelt høje 
absorbtionsevne de foregående år. 
I 1996 ydede PHARE støtte på i alt 6,5 mio. ECU til europæisk integration, dvs. 
tilnærmelse af den estiske lovgivning til EU's, herunder bistand til parlamentet til 
styrkelse af procedurerne for denne tilpasningsproces. Der blev også ydet støtte til 
rådgivning omkring formulering af politikker og planer og til gennemførelse af en 
national uddannelsesstrategi. Der er desuden afsat midler til støtte for det juridiske 
oversættelsescenter og styrkelse af de institutioner, der skal håndhæve lovgivningen. 
I 1996 fokuserede PHARE ligeledes på styrkelse af institutionerne og de organer i 
den offentlige sektor, der er ansvarlige for forvaltningen af en markedsøkonomi, som 
det fremgår af det særprogram for støtte til den offentlige forvaltning, der blev iværksat 
i 1996. Dette program tilbyder efteruddannelse til offentligt ansatte, styrkelse af finans-
og budgetforvaltningen og bistand til ministerierne i den sociale sektor. 
Eksport- og investeringsfremme spiller fortsat en fremtrædende rolle i PHARE-
støtten. Der ydes faglig bistand til styrkelse af institutioner, eksport- og 
investeringskampagner og udbygning af Det Estiske Investeringsinstitut, som blev 
oprettet i 1994. Regional udvikling indtog også en fremtrædende plads i 1996-
programmet med hovedvægten lagt på udarbejdelsen af en regional udviklingsstrategi 
og oprettelse af en regional udviklingsfond. Desuden ydes der PHARE-støtte til 
udbygning og styrkelse af nettet af erhvervsrådgivningscentre samt til Fonden for 
Udvikling af Små og Mellemstore Virksomheder. 
På landbrugsområdet fokuserede PHARE på institutionel styrkelse af Statens 
Veterinærdirektorat og Levnedsmiddelstyrelsen med henblik på fødevaresikkerhed og 
kvalitetskontrol og for at skabe mulighed for at eksportere animalske produkter til EU. 
Med hensyn til jordreformerne var PHARE-støtten centreret omkring styrkelse af de 
institutioner i den offentlige sektor, der er ansvarlige for tilbagcgivclsc og privatisering 
afjord. 
PHARE finansierede fortsat infrastrukturudvikling. Specielt blev der bevilget midler 
til at forbedre vejforvaltningen og luftfartssektoren og bistå Transportministeriet med 
at gennemføre en intern omstrukturering. På energiområdet var aktiviteterne centreret 
omkring rådgivning i forbindelse med planlægning og strategi lægning, formulering af 
lovgivning og udvikling afstandarder, præinvesteringsundersøgelser og uddannelse. På 
miljøområdet ydes der støtte til tilnærmelse af den estiske lovgivning til EU's og 
samfinansiering af større miljøprojekter. 
52 
Det grænseoverskridende samarbejde var i 1996 koncentreret på transport, miljø 
(beskyttelse af vandressourcerne i Pandivere) og regional og økonomisk udvikling 
(f.eks. udvikling af turisme). Gennemførelsen af programmet er i øjeblikket ved at 
blive strammet op, efter at der i 1996 blev oprettet et programimplementeringskontor, 
og det skulle afhjælpe de forsinkelser, der kunne konstateres i 1994 og 1995. 
PHARE-resultater 
11996 afsluttede PHARE den generelle bistand til banksektoren, som blev påbegyndt i 
1993. Det omfattede samfinansiering med dansk og svensk bilateral bistand af en 
central konsulentgruppe, som havde til hovedopgave at tilbyde rådgivning og 
uddannelse inden for kreditstyring og intern kontrol i banksektoren. Resultatet er, at 
bankvæsenet er blevet væsentligt mere effektivt, og den procentvise andel af 
uerholdelige fordringer er nedbragt fra 9% af den samlede låneportefølje i 1994 til 3% 
i 1996. 
PHARE har været en af de største donorer inden for privatiseringsprocessen. PHARE-
programmet har fokuseret på faglig bistand til Privatiseringsinstituttet og 
omstrukturering af store statsejede virksomheder. Takket være offentlige emissioner 
handles mange af disse virksomheder nu på børsen. PHARE yder desuden omfattende 
støtte til det forberedende arbejde i forbindelse med den igangværende 
privatiseringsbølge inden for forsyningsselskaber. 
Med hensyn til udvikling af små og mellemstore virksomheder blev der oprettet fire 
erhvervsrådgivningscentre med PHARE-støtte, og der er formuleret en politik for små 
og mellemstore virksomheder. I mellemtiden har erhvervsrådgivningscentrene allerede 
kunnet betjene over 500 kunder og er blevet 70% selvfinansierende. Inden for 
investeringsfremme blev Det Estiske Investeringsinstitut oprettet med PHARE-støtte, 
og det markerer sig nu som det nationale samlingspunkt for direkte udenlandske 
investeringer i landet. 
PHARE medvirkede også ved oprettelsen af Turistrådet, indførelsen af standarder for 
hoteller og restauranter, indførelsen af informationssystemer og privatisering af større 
hoteller. 
Istandsættelse afvandforsyning og kloakering i Tallinn 
Vandforsyningen og spildevandsbehandlingen i Tallinn krævede en større 
kapitalinvestering. Tallinn Vandvæsen havde ikke den fornødne ekspertise til at 
gennemføre de nødvendige forundersøgelser vedrørende sporing og kontrol af lækager 
og udføre de krævede inspektions- og reparationsarbejder. 
PHARE-programmet bevilgede 2 mio. ECU til at forbedre vandforsyningen og 
kloakeringen i hovedstaden ved hjælp af: 
udstyr til og uddannelse i sporing af lækager 
53 
reparation af ledningsystemet, herunder indkøb af moderne udstyr til 
kloakinspektion og -rensning. 
54 
DEN TIDLIGERE JUGOSLAVISKE 
REPUBLIK MAKEDONIEN 
Situationen i landet i 1996 
I de senere år har den økonomiske politik og reformbestræbelserne i Den Tidligere 
Jugoslaviske Republik Makedonien haft til formål at få etableret en fuldt udviklet 
markedsøkonomi. Takket være myndighedernes ihærdige indsats er mange hindringer 
nu ryddet af vejen. Der er dog stadig en række vanskelige problemer tilbage. Nu som 
før vil en styrkelse af forbindelserne mellem Den Tidligere Jugoslaviske Republik 
Makedonien og EU hjælpe landet på vej mod en bæredygtig langsigtet vækst og 
udvikling. 
I de seneste år har forholdene i landet generelt udviklet sig positivt. Det lykkedes Den 
Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien at fuldføre et meget positivt stand-by 
arrangement med IMF; desuden har man bragt inflationen ned fra 2000% om året i 
1993 til under 3% i 1996 og indledt en privatiseringskampagne, der skal tiltrække 
udenlandske investorer. I foråret 1997 påbegyndte landet et treårigt program med støtte 
fra IMF's udvidede strukturtilpasningsfacilitet og andre multilaterale og bilaterale 
donorer, heriblandt EF, der vil yde op til 40 mio. ECU i makrofinansiel bistand. Det er 
lykkedes at mindske de sociale spændinger og opretholde relativ stabilitet både med 
hensyn til de interne politiske forhold i landet og med hensyn til de internationale 
forbindelser. 
Den 15. marts 1996 blev Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien det tolvte 
PHARE-partnerland. 
Inden da havde PHARE allerede fra 1992 til 1995 gennemført et nødhjælpsprogram 
(85 mio. ECU) i landet. Formålet med dette program var at sikre forsyninger af de mest 
nødvendige råvarer, reservedele til industrien og fyringsolie til sociale institutioner 
såsom skoler og hospitaler. Dette program afbødede de voldsomme negative virkninger 
af opløsningen af den tidligere jugoslaviske føderation og de deraf følgende 
økonomiske sanktioner, som også ramte Den Tidligere Jugoslaviske Republik 
Makedonien på trods af, at overgangen til selvstændig stat foregik fredeligt. 
PHARE-programmet for 1996 i Den Tidligere Jugoslaviske Republik 
Makedonien 
Den relative økonomiske og politiske stabilitet i landet i de seneste år har betydet, at 
PHARE-programmet har kunnet videreudvikles i takt med ændringerne i de 
indenlandske forhold. I 1996 blev der udarbejdet en landestrategi, som afspejlede 
regeringens prioritering og viste, hvilke indsatsområder der var bedst egnede til at opnå 
regulære markedsreformer, efter at den kritiske fase var overstået. 
55 
Udvikling og styrkelse af erhvervslivet 
Det skal opnås via et integreret program for udvikling af små og mellemstore 
virksomheder, der kan skabe bæredygtig vækst og udvikling på lang sigt i denne 
sektor. Det kombineres med målrettet støtte til omstruktureringer inden for 
banksektoren for at forbedre hele det kommercielle bankvæsens evne til at forvalte de 
specifikke kreditlinjer, der stilles til rådighed af internationale donorer. 
Jordreformer og udvikling af landbrugssektoren 
Jordreformer er en forudsætning for oprettelse af en effektiv privat landbrugssektor. 
Det kombineres med en landbrugsstøttepakke med henblik på gradvis indførelse af en 
landbrugspolitik baseret på markedsøkonomibaserede instrumenter og bedre adgang til 
de europæiske markeder. 
Udvikling af menneskelige ressourcer og omstrukturering af socialpolitikken 
Her vil der først og fremmest blive lagt vægt på reformer inden for den offentlige 
forvaltning, herunder omstrukturering af socialsikringssektoren. Det skal ske, samtidig 
med at man styrker Arbejds- og Socialsikringsministeriets kapacitet til at formulere en 
strategi for aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger. Reformer inden for de højere 
uddannelser skal gennemføres med støtte fra TEMPUS-programmet. 
Støtte til den overordnede vækst- og omstruktureringsstrategi 
Der bliver tale om generel faglig bistand med henblik på at konsolidere 
reformprocessen og gøre den bæredygtig gennem en styrkelse af de økonomiske og 
sociale institutioner. 
På dette grundlag præsenterede PHARE det nationale operationelle program for 1996 
(13 mio. ECU), som blev godkendt i september 1996. De udvalgte projekter er i tråd 
med den af regeringen foretagne prioritering på mellemlang og lang sigt, og de 
vedrører først og fremmest støtte til små og mellemstore virksomheder, støtte til den 
finansielle sektor, jordreformer, landbrugsstøtte, støtte til det statistiske kontor, 
tilnærmelse af lovgivningen og oprettelse af et bistandskoordineringskontor, der skal 
være med til at forvalte de udenlandske bistandsmidler. 
Et delprogram under TEMPUS, hvortil der er bevilget 2 mio. ECU, sigter på 
omstruktureringer af det højere uddannelsessystem for at kunne tilbyde de studerende 
flere forskellige fag, f.eks. undervisning i europæiske sprog, jura, ingeniørfag og 
teknologi, så de får en uddannelse, der er afpasset efter de lokale og internationale 
jobmarkeder. 
Ud over det nationale program er der udarbejdet et grænseoverskridende program for 
1996 sammen med Grækenland (10 mio. ECU), som har til formål at fremme det 
regionale samarbejde, især gennem udvikling af infrastruktur. 
56 
PHARE-nødhjælp 
Eftersom landet først for nylig er blevet berettiget til PHARE-støtte på normale vilkår, 
er det for tidligt at foretage nogen evaluering af 1996-programmets succes. Det 
nødhjælpsprogram, som PHARE har gennemført, har dog været vellykket. Der er 
indgået kontrakter for 99% af de bevilgede støttemidler, og 90% er kommet til 
udbetaling, hvilket har sat ca. 50 industrivirksomheder i stand til at overleve den værste 
del af landets meget vanskelige økonomiske periode og har sikret de mest sårbare 
grupper i befolkningen mad og varme. 
57 
UNGARN 
Situationen i landet i 1996 
Det var af stor betydning for forbindelserne mellem EU og Ungarn, at 
tillægsprotokollen til Europa-aftalen trådte i kraft den 1. februar 1996. Det giver 
Ungarn mulighed for at deltage i EF-programmerne, især uddannelsesprogrammer 
såsom Ungdom for Europa II, SOCRATES og LEONARDO. Adgangen til EF-
programmerne vil lette Ungarns integrering i EU's sociale struktur. 
I 1996 blev der undertegnet en basistraktat mellem Ungarn og Rumænien. Traktaten 
anerkender mindretallenes grundlæggende rettigheder og grænsernes ukrænkelighed og 
udgør samtidig retsgrundlaget og den konkrete ramme for et tættere samarbejde 
mellem de to lande på regeringsplan, regionalt plan og subregionalt plan. Som et 
konkret resultat af de forbedrede venskabelige forbindelser blev der i september 1996 
vedtaget et grænseoverskridende samarbejdsprogram mellem Ungarn og Rumænien. 
Desuden trådte en basistraktat mellem Ungarn og Slovakiet i kraft i maj 1996. 
PHARE-programmet for 1996 i Ungarn 
Ungarns flerårige vejledende program (1995-1999) opererer med et budget på ca. 425 
mio. ECU og har til formål at støtte landets forberedelser til tiltrædelsen af EU. Støtten 
skal i vidt omfang anvendes til at finansiere investeringer i forbindelse med 
overtagelsen af EF-lovgivningen og til at bringe industri og infrastruktur op på EF-
standard. 
Det nationale operationelle program for 1996 lyder på 90 mio. ECU. Det blev besluttet 
at koncentrere indsatsen på tre hovedområder: de specifikke behov i forbindelse med 
tiltrædelsen, økonomisk omstrukturering og infrastrukturudvikling. Der blev således i 
højere grad end tidligere lagt vægt på problemer vedrørende tiltrædelsen, idet der blev 
afsat 18,5 mio. ECU til et program, som udelukkende tager sigte på EU-integration. 
Programmet skal videreføre og udbygge det arbejde, der blev sat i gang med det 
såkaldte Euro-GTAF-program (General Technical Assistance Facility med henblik på 
iværksættelsen af Europa-aftalen), der lød på 5 mio. ECU, og som udløb ved udgangen 
af 1996. EU-integrationsprogrammet skal hovedsagelig yde støtte til finansiering af 
projekter, der kan forberede den offentlige sektor på selve tiltrædelsesforhandlingerne 
(herunder sprogundervisning), medvirke til at tilpasse lovgivningen, forbedre 
informationsformidlingen omkring generelle EU-spørgsmål og etablere et EU-
informationsnet. 
58 
Der er afsat 46,5 mio. ECU til et program for økonomisk omstrukturering, som skal 
støtte privatiseringsprocessen og fremme handel og investeringer og regional 
udvikling. Der blev givet 15 mio. ECU i infrastrukturstøtte, som skal deles mellem 
transportsektoren (støtte til moderniseringen af det ungarske jernbanesystem) og 
energisektoren. Desuden blev der bevilget 10 mio. ECU til Ungarns deltagelse i 
TEMPUS-programmet. 
Som tegn på de forbedrede relationer mellem Ungarn og Rumænien blev der i 
december 1996 vedtaget et program for grænseoverskridende samarbejde mellem de to 
lande, hvortil PHARE har bidraget med i alt 10 mio. ECU (5 mio. ECU fra henholdsvis 
det ungarske og det rumænske nationale program). De umiddelbare målsætninger for 
dette program er at forbedre den regionale planlægning og udvikling, forbedre 
infrastrukturen og beskytte miljøet i de støtteberettigede grænseområder. Efter 
undertegnelsen af en tilsvarende aftale med Slovakiet indvilgede EU desuden i at yde 
støtte på 5 mio. ECU til et projekt for genopbygning af Esztergom-broen mellem 
Ungarn og Slovakiet. Dette projekt skal samfinansieres af de to landes regeringer. 
Der er for perioden 1995-1999 bevilget 35 mio. ECU til grænseoverskridende 
samarbejdsprojekter, der skal skabe flere lokale og regionale strukturelle forbindelser 
på tværs af grænserne. Som led i denne indsats finansierer PHARE i øjeblikket to 
programmer for styrkelse af forbindelserne mellem Ungarn og Østrig. Ungarns første 
grænseoverskridende samarbejdsprojekt blev godkendt i 1995 og sat i værk i løbet af 
1996 med oprettelsen af et særligt programforvaltningskontor den 2. maj 1996. Som 
opfølgning på dette program blev der i 1996 yderligere bevilget 11 mio. ECU til det 
grænseoverskridende program for samarbejde mellem Østrig og Ungarn; denne stotte 
skal især gå til lokal udviklingsplanlægning i Sopron og omegn. 1996-programmet har 
til formål at øge trafikstrømmen i grænseregionen og samtidig nedbringe 
forureningsniveauet i byerne Sopron, Szombathely og Zalaegerszeg. 
PHARE-resultater 
PHARE har allerede ydet et væsentligt bidrag til tiltrædelsesprocessen i Ungarn. En 
uafhængig evalueringsrapport for nylig om et program for regional udvikling, som blev 
afsluttet ved udgangen af 1996, bedømte den samlede gennemførelse af programmet 
som særdeles tilfredsstillende. Blandt de mange resultater af dette program til 10 mio. 
ECU er en ny lov om regional udvikling og fysisk planlægning, som trådte i kraft i juni 
1996 og er baseret på EF-regionalpolitiske principper. Der er også sket en markant 
decentralisering med hensyn til formuleringen og iværksættelsen af regionalpolitikken. 
Udviklingen af de nødvendige transcuropæiskc net betragtes som en forudsætning for 
Ungarns integrering i EU. Man har påbegyndt gennemførelsen af cl 1995-program for 
16 mio. ECU til støtte for transportsektoren og dens integrering i de transeuropæiske 
net med hovedvægten lagt på et omfattende vejreparationsprogram. Programmet 
omfatter 30 000 km nationale hovedvejsstrækninger, der bærer over 70% af 
biltrafikken; over halvdelen af dette net anses for at være i ringe eller utilfredsstillende 
stand. De samlede anslåede omkostninger ved programmet er 65 mio. ECU, hvoraf 
50% skal dækkes af EIB, 25% af Den Ungarske Vejfond og 25% af PHARE. 
Inden for de højere uddannelser har PHARE finansieret et program for 8 mio. ECU for 
at styrke sammenhængen mellem uddannelsessektoren og erhvervslivet gennem 
59 
finansiering af fælles projekter mellem virksomheder og højere 
uddannelsesinstitutioner, udarbejdelse af nye ungdomsuddannelsesprogrammer og 
fjernundervisningssystemer og støtte til udvikling af særlige realskoler, der skal tilbyde 
mere erhvervsrettet undervisning til de elever, der vælger ikke at gå i gymnasiet. Selv 
om der stadig mangler meget på dette område, er det dog lykkedes PHARE at sætte 
uddannelsesprogrammer som de ovennævnte i gang. 
PHARE-støttens virkninger for Ungarns fremtidige tiltrædelse af EU er vanskeligere at 
gøre op i tal. Harmoniseringen med EF-lovgivningen omkring det indre marked er 
ganske langt fremme, til dels på grund af støtten fra Euro-GTAF-programmet, og der 
er ved at blive udarbejdet reformer for den offentlige forvaltning med støtte fra det 
hovedsagelig PHARE-finansierede SIGMA-program. PHARE-finansieret 
ekspertbistand og uddannelseskurser undersøtter processen. 
Generelt har PHARE-støtten til Ungarn ikke været forbundet med større 
forvaltningsmæssige problemer. Der har dog været visse vanskeligheder. I slutningen 
af 1996 manglede der stadig at blive indgået kontrakter for næsten 219 mio. ECU (ca. 
32% af den samlede PHARE-bevilling til Ungarn), og næsten 224 mio. ECU var endnu 
ikke kommet til udbetaling (knap 33% af den samlede bevilling). 
1995-programmet for grænseoverskridende samarbejde mellem Østrig og Ungarn er 
særdeles ambitiøst og omfatter 41 individuelle projekter, der i værdi rangerer fra 3 500 
ECU til 700 000 ECU og i indhold fra forbedring af undervisningsfaciliteterne på 
lokale gymnasieskoler og udbygning af luftfartsforbindelserne mellem de to lande 
gennem modernisering af lufthavnen i Gyôr-Per til anlæggelse af cykelstier mellem de 
to lande langs Donau. Eftersom det var Ungarns første grænseoverskridende 
samarbejdsprogram, manglede man simpelthen den fornødne baggrundserfaring, og 
der fandtes heller ikke administrative strukturer til at håndtere et så omfattende 
program. Programmets tidsplan er blevet forsinket med ca. seks måneder. 
Programforvaltningskontoret og delegationen har dog i fællesskab arbejdet på at finde 
konstruktive løsninger på problemerne, og der forventes ikke yderligere forsinkelser. 
Mere generelt er der opstået problemer på grund af manglende erfaring (et 
overoptimistisk programdesign eller manglende koncentration af støttemidlerne kan 
manifestere sig i et større efterslæb med hensyn til indgåelse af kontrakter) og alt for 
begrænsede personaleressourcer i programforvaltningskontorerne. Den faglige bistand 
er i mange tilfælde blevet anvendt til at afhjælpe disse svagheder, men det har til tider 
haft den utilsigtede virkning, at eksperterne i meget vidt omfang blot har fungeret som 
erstatning for embedsmænd i statsforvaltningen, hvilket ikke tilskynder til at uddanne 
nye lokale medarbejdere, men gør forvaltningen afhængig af bistand udefra. 
Reformerne i den offentlige forvaltning har ikke været så effektive, som man kunne 
have håbet. Årsagen hertil er tilsyneladende mangel på ledelsesmæssige færdigheder 
og kvalificeret personale på visse områder, og det har sat en kædereaktion i gang med 
negative virkninger for gennemførelsen af regeringens politik, herunder også 
gennemførelsen af PHARE-programmet. Selv om PHARE forsøger at rette op på dette 
gennem målrettede uddannelseskurser, f.eks. i forbindelse med det førnævnte EU-
integrationsprogram, er der behov for en yderligere indsats. Det har ikke kunnet 
undgås, at projekter, der er udformet med henblik på at forbedre den offentlige 
forvaltning, er blevet bremset af de eksisterende administrative strukturer. 
60 
Landbrugskreditgarantifond 
Landbrug og skovbrug bidrager med 6,3% til BNP og tegner sig for ca. 8,6% af den 
samlede beskæftigelse. Den ungarske landbrugsstruktur er først og fremmest 
karakteriseret ved mange meget store brug (der dækker tæt ved 80% af 
landbrugsarealet), også selv om 90% af landbrugsjorden er privat ejet. 
Den Ungarske Landbrugskreditgarantifond blev oprettet med PHARE-støtte på 20 mio. 
ECU. Fonden har til formål at stille garantier for mellem- og langfristede lån til små og 
mellemstore virksomheder, som ellers ikke ville kunne stille sikkerhed for 
investeringer i udvikling af basale landbrugs-, forretnings-, industri- eller 
serviceaktiviteter. Fondens garantier dækker 50% af eventuelle tab på det garanterede 
lån, mens de øvrige 50% dækkes af de seks deltagende banker. I januar 1996 blev 
projektet evalueret: over 1200 små og mellemstore erhvervsprojekter, som ellers ville 
have haft svært ved at overleve, er blevet garanteret af 
Landbrugskreditgarantiinstituttet, som forvalter fonden. Et sådant projekt har haft 
enorm betydning for beskæftigelse, infrastruktur og lokal udvikling. 
61 
LETLAND 
Situationen i landet i 1996 
11996 var Letlands økonomi ved at komme oven på efter bankkrisen i 1995 og kunne 
registrere en beskeden økonomisk vækst på 2,8%. Det var dog ikke tilstrækkeligt til at 
forhindre en stigning i den officielle arbejdsløshed, som i december 1996 var steget til 
godt 7,2%. Ifølge ILO-definitioner er arbejdsløsheden i Letland imidlertid langt højere. 
En mere positiv udvikling har været faldet i inflationen fra gennemsnitligt 25% i 1995 
til under 18% i 1996 som følge af en langt strammere finans- og pengepolitik i 
perioden efter bankkrisen. Underskuddet på statsbudgettet er også blevet reduceret 
væsentligt - fra 3,4% af BNP i 1995 til 1,9% i 1996. Denne udvikling er blevet 
understøttet af stor tilbageholdenhed i de offentlige udgifter og af provenuet fra et 
fremskyndet privatiseringsprogram. 
De direkte udenlandske investeringer ligger fortsat på et beskedent niveau. Hertil 
kommer, at selv om handelsomsætningen ganske vist vokser i et imponerende tempo, 
stiger importen langt hurtigere end eksporten, hvilket har resulteret i et stort og 
voksende handelsunderskud, der til dels også skyldes den stærke valuta. 
I 1996 lykkedes det regeringen midt i den uro, der prægede landet, og som var 
forårsaget for det første af bankkrisen og for det andet af de politiske problemer efter 
valget i slutningen af 1995, at nedbringe budgetunderskuddet ganske betydeligt og 
fortsætte med at gennemføre strukturreformer. Især blev privatiseringsprocessen mere 
gennemsigtig for potentielle udenlandske og indenlandske investorer og styres i dag 
helt af Det Lettiske Privatiseringskontor. Det forventes nu, at privatiseringen af små og 
mellemstore statsejede virksomheder vil være afsluttet ved udgangen af 1997, og 
regeringen har til hensigt at afslutte hele privatiseringsprocessen i 1998, herunder også 
privatisering af statens aktiver i bank-, energi- og transportsektoren. Der er dog stadig 
en række væsentlige problemer tilbage på dette felt, især de statsejede virksomheders 
ringe finansielle status, mangel på investorer og det langsomme tempo i 
tilbagegivelsen af fast ejendom. Skal det lykkes at skabe større spredning i økonomien 
og styrke den økonomiske aktivitet, tiltrække direkte udenlandske investeringer og få 
rettet op på de nuværende skævheder i forhold til udlandet, er det en afgørende 
forudsætning, at der fortsat sker fremskridt med hensyn til privatisering og 
tilvejebringelse af et gunstigt erhvervsklima. 
Europæisk integration er fortsat regeringens vigtigste politiske målsætning. Europa­
aftalen blev ratificeret af det lettiske parlament allerede i 1995. I begyndelsen af 1996 
blev der udnævnt en minister for EU-anliggender, som skal lede den interne 
transformationsproces og have det politiske ansvar for Kontoret for Europæisk 
Integration. I denne sammenhæng er der etableret et Europæisk Integrationsråd på 
ministerniveau under ledelse af premierministeren; dette råd skal formulere og 
koordinere landets EU-politik på regeringsplan. Desuden er der 23 ekspertgrupper, der 
62 
fører kontrol med, at nye lettiske love er i overensstemmelse med EF-lovgivningen 
inden for de forskellige sektorer. 
I december 1996 præsenterede den lettiske regering i overensstemmelse med 
henstillingerne i Europa-Kommissionens hvidbog et nationalt program for 
integreringen i EU, som skitserer principperne for tilpasningen af landets lovgivning til 
gældende EF-regler og redegør for, hvordan og i hvilket tempo det skal foregå. 
PHARE-programmet for 1996 i Letland 
Dette er det første år, Letlands flerårige vejledende program har været i kraft; 
programmet beløber sig til 108 mio. ECU for perioden 1996-1999. EU bevilgede 37 
mio. ECU til Letland i 1996, hvoraf 5 mio. ECU skal gå til grænseoverskridende 
samarbejde. Der er indgået forpligtelser for en meget stor del af bevillingen til 1996-
programmet allerede i starten af perioden på grund af den generelt høje 
absorbtionsevne de foregående år. Hovedmålsætningen for PHARE-støtten inden for 
denne flerårige ramme er at fremme den samfundsøkonomiske transformationsproces 
og dermed lette Letlands fremtidige medlemskab af EU som led i 
prætiltrædelsesstrategien. 
Der blev afsat over 6 mio. ECU til europæisk integration med hovedvægten lagt på 
tilnærmelse af lovgivningen til EU's og harmonisering på landbrugsområdet. Der ydes 
faglig bistand til en række ministerier for at lette lovgivningsprocessen og tilbydes 
uddannelse for at styrke håndhævelsen af den nye lovgivning i hele landet. Det 
omfatter betydelig bistand til det oversættelsescenter, der står for oversættelse af 
lovtekster. 
1996-programmet yder også næsten 10 mio. ECU i støtte til styrkelse af 
institutionerne, udvikling af de menneskelige ressourcer og forbedringer i den sociale 
sektor, herunder reformer i den offentlige forvaltning, reformer inden for videregående 
erhvervsfaglige uddannelser og reformer af socialsikringssystemet og 
sundhedsvæsenet. 
Udvikling af den private sektor var fortsat det vigtigste indsatsområde for PHARE-
støtten med det formål at bidrage yderligere til overgangsprocessen. Især blev støtte til 
omstrukturering af statsejede virksomheder og støtte til Det Lettiske 
Privatiseringskontor fortsat prioriteret højt. Der blev også givet støtte til banksektoren i 
form af kreditrådgivning, samarbejdsarrangementer, revisioner og juridisk rådgivning 
til centralbanken og flere forretningsbanker. Med hensyn til små og mellemstore 
virksomheder blev der bevilget støtte til seks erhvervsrådgivningscentre, som er 
oprettet rundt omkring i Letland, og til et program til udvikling af 
produktkvalitetskontrol. På området for udenlandske investeringer og handelsfremme 
blev der bevilget støtte til udvikling af turismen. Inden for landbruget fokuserede 
PHARE på udvikling af økonomiske diversificeringsstrategier i landdistrikterne, 
europæisk integration og styrkelse af institutionerne. 
På det finanspolitiske område tog støtten fortsat sigte på at få indført moderne 
ledelsesmetoder, styrke budget- og finansforvaltningen og uddanne ansatte i 
Finansministeriet inden for regnskabs- og revisionsvæsen. 
63 
Der blev bevilget støtte til transportsektoren med henblik på at harmonisere 
transportlovgivningen med EU's, uddanne de ansatte i Transportministeriet, udvikle en 
strategi for jernbanenettet og forbedre vejnettet. PHARE finansierer også udviklingen 
af transeuropæiske net, især langs "Via Baltica" (Helsinki-Tallinn-Riga-Kaunas-
Warszawa). I energisektoren fokuserede den faglige bistand først og fremmest på 
energilovgivning, energiplanlægning og effektiv energiudnyttelse. Endelig blev der 
bevilget støtte til miljøet med henblik på modernisering af miljøbeskyttelsestjenesten 
og udarbejdelse af en vandmiljøplan. 
Også 1996-programmet for grænseoverskridende samarbejde fokuserede på transport 
(f.eks. sikkerhed til søs, "Via Baltica") og miljø (f.eks. spildevandsanlægget i Césis). 
Programmets gennemførelse er blevet styrket med oprettelsen af et 
programimplementeringskontor i 1996, og det skulle afhjælpe de forsinkelser, der 
gjorde sig gældende i 1994 og 1995. 
PHARE-resultater 
Et omfattende projekt for styrkelse af den økonomiske lovgivning blev afsluttet i 
september 1996. Det indebar ekspertbistand til udarbejdelse af lovgivningen på det 
finansielle område (værdipapirer, konkurs, forretningsbanker), erhvervslovgivning 
(standardisering og certificering, selskabsret), arbejdsmarkedslovgivning (udkast til 
arbejdsmarkedslov) samt forfatnings- og forvaltningsret. 
På transportområdet fortsætter omstruktureringen af de lettiske jernbaner på grundlag 
af PHARE-finansierede forundersøgelser. Regeringen har også besluttet at iværksætte 
den PHARE-finansierede plan for passagerbefordring ad landevej. Verdensbanken, 
EIB og EBRD finansierer i forvejen infrastrukturprojekter på "Via Baltica"-korridoren 
og i havnene i Ventspils og Liepåja. 
I banksektoren ydede PHARE omfattende intern støtte til Letlands centralbank for at 
bidrage til at stabilisere banksektoren efter krisen i 1995. 
Inden for investerings- og eksportfremme har PHARE ydet støtte til oprettelsen af Det 
Lettiske Udviklingskontor og til kontorets praktiske arbejde, herunder eksportudvikling 
og investeringsfremmekampagner. 
I landbrugssektoren støttede PHARE jordreformer, reorganisering af matrikeltjencsten 
og oprettelse af en landbrugskonsulentordning, som også omfatter 
levnedsmiddelkontrol. 
64 
Udvikling af små og mellemstore virksomheder 
Ligesom i de øvrige baltiske lande vil udviklingen af små og mellemstore 
virksomheder blive helt afgørende for Letlands fremtidige økonomiske vækst. Der blev 
givet PHARE-støtte til Økonomiministeriet til formulering af en grundlæggende 
erhvervspolitik og udarbejdelse af et program for institutionel udvikling af 
organisationer, der skal støtte små og mellemstore virksomheder. 
Programmets første fase er nu afsluttet og gav følgende resultater: 
oprettelse af erhvervsrådgivningscentre i seks byer som led i et nationalt netværk 
uddannelse af 23 lokale konsulenter, der skal betjene små og mellemstore 
virksomheder gennem ovennævnte netværk 
erhvervsrådgivningscentrene kan tilbyde uddannelse og andre støttetjenester til et 
gennemsnitligt kundeunderlag på 3 000 små og mellemstore virksomheder om 
året 
yderligere ekspertbistand inden for produktivitet, kvalitet, teknologi og 
innovation via netværket. 
65 
LITAUEN 
Situationen i landet i 1996 
Litauens økonomi er omsider kommet ud af den dybe recession, som først og fremmest 
var forårsaget af Sovjetunionens opløsning. Den økonomiske udvikling begyndte at 
tage fart i 1995 og accelerede i 1996 med en vækst i BNP på 3,6%. Væksten er nu 
mere bredt baseret på byggeri og tjenesteydelser. Et vigtigt positivt element har været 
det kraftige fald i inflationen fra år til år, nemlig fra 36% i slutningen af 1995 til 13% i 
slutningen af 1996. Arbejdsløsheden er imidlertid kun faldet ganske lidt og lå i 
december 1996 på 6,2%. I forholdet til udlandet tyder de disponible tal på, at der kun 
er tale om en mindre forringelse af handelsbalancen. 
Den økonomiske politik i første halvdel af 1996 var præget af efterveerne efter 
bankkrisen. Efter valget i oktober 1996 forsøger den nydannede regering at nedbringe 
underskuddet på statsbudgettet, omlægge penge- og valutapolitikken, bekæmpe 
korruption og mindske bureaukratiet samt fremskynde strukturreformer for at tiltrække 
flere direkte udenlandske investeringer. I denne sammenhæng forfølger Litauens 
centralbank en strategi på mellemlang sigt (1997-1999), som skal give mulighed for en 
mere aktiv valuta- og pengepolitik og fastfryse litasen til den tyske mark eller den 
fremtidige euro. 
Det ser ud til, at der er ved at komme gang i den økonomiske reformproces, efter at der 
blev valgt en ny regering. Tidligere er et meget stort antal små og mellemstore 
virksomheder blevet privatiseret i forbindelse med den første udlodning af 
værdibeviser, men de store virksomheder forblev under statens kontrol. Da 
privatiseringen på grundlag af værdibeviser ikke førte til tilstrækkeligt omfattende 
omstruktureringer af virksomhederne, begyndte man i juni 1996 en ny fase i processen 
baseret på direkte salg. Denne gang sælges aktierne i stedet for at blive udloddet gratis, 
og myndighederne forsøger at få udenlandske investorer til at deltage. I første omgang 
så denne nye privatiseringsbølge ud til at blive af forholdsvist begrænset omfang, men 
regeringen har for nylig bebudet, at den er indstillet på at sælge kapitalandele i vigtige 
virksomheder i telekommunikations- og transportsektoren samt i energi- og andre 
forsyningsvirksomheder. En sådan udvidelse af privatiseringsprocessen forekommer 
helt afgørende, hvis Litauen skal tiltrække flere udenlandske investeringer og 
modernisere sin økonomi. 
Strømmen af direkte udenlandske investeringer var beskeden med en gennemsnitlig 
årlig tilgang på ca. 1% af BNP (kilde: EBRD). Det skyldes flere faktorer, bl.a. ustabile 
makroøkonomiske forhold og det langsomme tempo i salget af aktier til private og i 
gennemførelsen af andre strukturreformer. 
66 
Europæisk integration er fortsat den nye regerings vigtigste politiske målsætning. I juni 
1996 ratificerede Litauens parlament Europa-aftalen næsten enstemmigt. Regeringen 
har udpeget en ny minister for europæiske anliggender, som i tæt samarbejde med 
udenrigsministeren skal sørge for, at den litauiske lovgivning er i overensstemmelse 
med EF-lovgivningen omkring det indre marked. I denne sammenhæng forventes det 
tværministerielle udvalg for europæisk integration under ledelse af premierministeren, 
der blev nedsat i 1995, at blive styrket og komme til at spille en mere fremtrædende 
rolle end før. 
På grundlag af Europa-Kommissionens hvidbog om det indre marked udarbejdede 
regeringen desuden et udkast til et nationalt program for tilnærmelse af lovgivningen, 
som blev vedtaget af det litauiske parlament i september 1996; der er i programmet 
fastsat en tidsplan for harmoniseringsarbejdet i de enkelte ministerier. 
Reformer i den offentlige forvaltning er nu en højt prioriteret opgave på regeringens 
dagsorden; den reducerede antallet at ministerier som et første skridt og indførte nogle 
lønmæssige incitamenter for højt kvalificerede offentligt ansatte. Der foreligger 
ambitiøse planer for omstruktureringer i forvaltningen og omdefinering af den centrale 
og den lokale forvaltnings respektive funktioner. 
PHARE-programmet for 1996 i Litauen 
Hovedformålet med PHARE-støtten er at fremme den samfundsøkonomiske 
transformationsproces og dermed forberede Litauen på den fremtidige integrering i EU 
som led i prætiltrædelsesstrategien. I 1996 bevilgede PHARE-programmet 53 mio. 
ECU til Litauen, hvoraf 3,5 mio. ECU er øremærket til TEMPUS og 6 mio. ECU til 
grænseoverskridende samarbejde. Der er indgået forpligtelser for en meget stor del af 
bevillingen til 1996-programmet allerede i starten af perioden på grund af den generelt 
høje absorbtionsevne de foregående år. 1996 var det første år, Litauens flerårige 
vejledende program var i kraft; der er til dette program bevilget 152 mio. ECU som 
gavebistand for perioden 1996-1999. 
En betydelig del af 1996-programmet er rettet mod de centrale områder i forbindelse 
med prætiltrædelsesprocessen, især foranstaltninger vedrørende det indre marked, 
dvs. juridisk rådgivning, uddannelse, dokumentation og oversættelse. PHARE 
finansierer juridisk rådgivning til lovgivningsprocessen via ti sektorarbejdsgrupper, der 
er oprettet i de relevante ressortministerier, og som skal udarbejde udkast til lovforslag. 
Inden for infrastrukturudvikling lægges der særlig vægt på energieffektivitet, 
omstruktureringer i energisektoren, rehabilitering af eksisterende infrastruktur og 
uddannelse af de ansatte ved atomkraftværket i Ignalina. Der er bevilget støtte til 
samfinansiering af gasledningen fra Ukmergé til Utena (tæt ved Vilnius) og til 
opførelse af anlæg til oplagring af tung fuelolie og til det geotermiske anlæg i 
Klaipeda. PHARE bidrager også til spildevandsanlægget i Kaunas. På 
transportområdet gives der støtte til udbygning af vej- og jernbaneinfrastruktur for at 
forbedre landets fysiske integrering i EU som led i de transeuropæiske net. 
67 
Støtten til markedsomstrukturering og økonomisk udvikling udgør størsteparten af 
PHARE-støtten i 1996. En væsentlig del heraf skal gå til at styrke bankvæsenet. 
Støtten på landbrugsområdet var fortsat baseret på initiativer til fordel for de enkelte 
brug, men der lægges også stadigt større vægt på afsætning, finansiering og 
kvalitetskrav til levnedsmidler. Med hensyn til privatiserings- og 
omstruktureringsprocessen finansierer PHARE-programmet juridisk rådgivning og 
støtte til privatiseringskontoret og det nyoprettede Økonomiministerium, der har behov 
for hjælp til formuleringen af den økonomiske politik og for institutionel støtte. 
Inden for sektoren for små og mellemstore virksomheder yder PHARE støtte til 
driften af de seks erhvervsrådgivningscentre og uddannelse af deres medarbejdere, som 
skal bistå erhvervslivet i forskellige egne af landet. Desuden blev der ydet støtte til Det 
Litauiske Udviklingskontor for Små og Mellemstore Virksomheder, som blev oprettet i 
slutningen af 1995. Indførelsen i 1993 af en PHARE-låne- og kreditordning for små og 
mellemstore virksomheder, som blev fornyet i 1996, gjorde det ligeledes lettere for 
små og mellemstore virksomheder at få adgang til den nødvendige kapital. 
Der blev i forbindelse med 1996-programmet også ydet PHARE-bistand til at forbedre 
skattesystemet og finans- og budgetfunktionen og effektivisere toldvæsenet. 
1996-programmet for grænseoverskridende samarbejde var centreret omkring transport 
(olieterminal i Klaipeda og grænseflade mellem jernbane og havn), miljø (opbevaring 
af farligt affald) samt regional og økonomisk udvikling (udvikling af turisme i Nida). 
Programmets gennemførelse er blevet effektiviseret med oprettelsen af et 
programimplementeringskontor i 1996, og det skulle afhjælpe de forsinkelser, der 
gjorde sig gældende i 1994 og 1995. 
PHARE-resultater 
En række PHARE-programmer blev afsluttet i løbet af 1996. Blandt de vigtigste 
projekter og resultater i denne forbindelse kan nævnes følgende: 
I energisektoren bidrog PHARE til at færdiggøre analysen og udarbejde anbefalinger 
for oprettelsen af en energieffektivitetsfond og gennemføre forsøgsboringer med 
henblik på etablering af et underjordisk gaslager i Vaskai i den nordlige del af landet. 
Et af resultaterne af PHARE-støtten i transportsektoren var færdiggørelsen og 
vedtagelsen af en omstrukturerings- og virksomhedsplan for de litauiske jernbaner. 
Man er ligeledes ved at iværksætte den overordnede plan for Klaipeda havn, som er 
udarbejdet med støtte fra PHARE. Endelig blev en række bygge- og anlægsarbejder 
ved grænseovergangen mellem Polen og Litauen i Kaivaria færdiggjort; der er tale om 
et projekt, der blev samfinansieret af den litauiske regering. 
Med hensyn til privatisering støttede PHARE oprettelsen af Det Litauiske 
Privatiseringskontor i 1996. PHARE har også ydet betydelig støtte til implementering 
af den nødvendige lovgivning, uddannelse af medarbejdere, der skal forestå 
privatiseringsprocessen, samt forberedende undersøgelser med henblik på privatisering 
af udvalgte statsejede virksomheder. 
68 
I banksektoren finansierede PHARE ekspertbistand til Litauens centralbank med 
henblik på intern støtte og kontrol for at klare bankkrisen. Der blev også etableret 
yderligere samarbejdsarrangementer med udenlandske banker, gennem hvilke 
størsteparten af de litauiske banker (82% i forhold til de samlede aktiver) får 
omfattende faglig bistand. 
Udvikling af små og mellemstore virksomheder 
Små og mellemstore virksomheder bidrager i meget høj grad til udviklingen af den 
private sektor og til den økonomiske vækst. De litauiske myndigheder var sene til at 
erkende dette, men PHARE har alligevel helt fra starten støttet udviklingen af små og 
mellemstore virksomheder og finansieret en kreditlinje for denne form for 
virksomheder, ekspertbistand til gennemførelsen af den nødvendige erhvervspolitik, 
støtte til oprettelsen af seks erhvervsrådgivningscentre og støtte til lancering og 
indkøring af Udviklingskontoret for Små og Mellemstore Virksomheder. 
Manglende adgang til banklån er ofte en væsentlig hindring for udviklingen af små og 
mellemstore virksomheder. I de lande, som er midt i en transformationsproces, 
foretrækker bankerne kun at låne ud til større virksomheder eller at investere i 
finansielle instrumenter, dvs. generelt transaktioner, som giver stor sikkerhed og 
indebærer minimale administrationsomkostninger. Følgen er, at små og mellemstore 
virksomheder kan have svært ved at låne penge, og det hæmmer udviklingen af den 
private sektor. 
For at rette op på dette forhold har PHARE oprettet en kreditlinje til støtte for små og 
mellemstore virksomheder. Kreditlinjen forvaltes af centralbanken og kanaliseres via 
forretningsbankerne og yder lån til mere favorabel rente end den normale rente på det 
indenlandske marked. Kreditlinjen er beregnet for virksomheder med op til 200 
ansatte, og de kan låne op til 125 000 ECU til langsigtede investeringer. Foreløbig er 
der ydet over 200 lån. 
Desuden gennemføres der specifikke uddannelseskurser i tilknytning til kreditlinjen; 
kurserne henvender sig til ansatte i centralbanken, forretningsbankerne og de små og 
mellemstore virksomheder. Nettet af erhvervsrådgivningscentre er blevet benyttet i 
denne sammenhæng til at sørge for den nødvendige uddannelse af 
kundevirksomhederne. 
69 
POLEN 
Situationen i landet i 1996 
Den polske økonomi har klaret sig godt, siden overgangsprocessen startede. I 1996 
voksede BNP i faste priser med 6%, og dermed kunne Polen for femte år i træk 
registrere en kraftig økonomisk vækst. I 1995 oversteg BNP i faste priser for første 
gang niveauet fra 1989. Inflationen og arbejdsløsheden forblev forholdsvis høj, men er 
dog faldende og lå ved udgangen af 1996 på henholdsvis 18,6% og 13,6%. 
Ligesom i de foregående år gjorde Polen fremskridt med hensyn til gennemførelsen af 
økonomiske reformer. Den private sektor tegner sig nu for næsten 60% af BNP og 62% 
af beskæftigelsen. Masseprivatiseringsprogrammet blev efter en meget lang 
forberedelsesperiode omsider iværksat i november 1995 og gav særdeles gode 
resultater i 1996, hvor befolkningen købte for over 26,5 mio. værdibeviser, som i dag 
handles på markedet for eksisterende værdipapirer på børsen i Warszawa til priser, der 
ligger syv gange over den oprindelige værdi. 
På trods af at man fra det internationale samfunds side så særdeles positivt på den 
polske "chockterapi", gik det kun langsomt med at tiltrække direkte udenlandske 
investeringer i starten af overgangsfasen. De udenlandske investeringer er dog begyndt 
at vokse ganske kraftigt siden 1994. I 1996 udgjorde tilgangen af udenlandske 
investeringer ca. 1,8% af BNP. Den kumulerede tilgang af direkte udenlandske 
investeringer siden 1989 nåede op på 4,0 mia. ECU (kilde: EBRD), hvilket svarer til 
lidt over 100 ECU pr. indbygger (det polske regeringsorgan for udenlandske 
investeringer (PAIZ) oplyser, at tilgangen af direkte udenlandske investeringer alene i 
1996 var over 4,0 mia. ECU. PAIZ skønner, at den kumulerede tilgang af direkte 
udenlandske investeringer siden 1990 er ca. 11 mia. ECU). 
Polens økonomiske resultater og de internationale investorers voksende tillid skyldes 
også væsentlige forbedringer i de offentlige finanser i de seneste år. Den samlede 
offentlige gæld udgør nu 54% af BNP, og centralregeringens budgetunderskud lå i 
1996 på 2,9% af BNP. I april 1996 vedtog regeringen den såkaldte "2000-pakke", som 
består af et sæt politiske retningslinjer på mellemlang sigt omkring et program for 
personalenedskæringer og selskabsskat, og i slutningen af 1996 redegjorde regeringen 
desuden for sine planer om at få Polen til at opfylde Maastricht-kriterierne for ØMU 
inden 2006 gennem yderligere reduktion af underskuddet på statsbudgettet og specielt 
nedbringelse af den høje inflation. 
Polen fortsatte desuden sine forberedelser til fuldt medlemskab af EU og tilnærmelsen 
til EF-lovgivningen. I oktober 1996 påbegyndte regeringen et ambitiøst reformprogram 
for centralregeringen og den offentlige forvaltning, som bl.a. omfattede nedsættelse af 
et udvalg for europæisk integration, oprettelse af et nyt finansministerium, et 
økonomiministerium og et indenrigsministerium som følge af sammenlægning eller 
70 
reorganisering af en række ministerier og regeringsinstitutioner. Der blev forelagt en 
ny lov om vilkårene for offentligt ansatte, som parlamentet vedtog i august 1996, og 
loven er nu ved at blive iværksat. Disse reformer var vigtige skridt for Polen på vejen 
mod en mere effektiv forvaltning og er rent faktisk en nødvendig forudsætning for den 
fremtidige integrering i EU. 
Som led i prætiltrædelsesstrategien nedsattes i oktober 1996 Udvalget for Europæisk 
Integration med premierministeren som formand. Udvalget har en politisk 
koordinerings- og styringsfunktion og beføjelser til at træffe beslutninger om EU-
integrationsspørgsmål og udenlandsk bistand, herunder også PHARE-programmet. I 
slutningen af 1996 forelagde udvalget en national strategi for integreringen i EU, som 
regeringen vedtog. I 1996 udsendte regeringen desuden en hvidbog indeholdende en 
systematisk analyse af de nødvendige lovgivningsmæssige og økonomiske tilpasninger 
forud for tiltrædelsen. I november 1996 vedtog parlamentet den nye toldlovgivning. 
PHARE-programmet for 1996 i Polen 
EU bevilgede 203 mio. ECU til PHARE-programmet for Polen i 1996. Det var det 
andet år, det flerårige vejledende program for Polen var i kraft; programmets budget 
for perioden 1995-1999 beløber sig til i alt 1,015 mia. ECU som gavebistand. Ligesom 
de foregående år var hovedformålet med 1996-programmet at lette Polens gradvise 
integrering i EU gennem finansiering af arbejdet med at tilnærme landets lovgivning til 
EF-retten, styrkelse af institutionerne, samfinansiering af infrastruktur og fortsat støtte 
til den samfundsøkonomiske transformationsproces. I denne sammenhæng understøtter 
PHARE-programmet for 1996 fortsat EU's prætiltrædelsesstrategi. 
PHARE-programmet for 1996 tog derfor i endnu højere grad sigte på Polens gradvise 
integrering i relation til lovgivning og fysiske og menneskelige ressourcer. I alt 64 mio. 
ECU eller næsten 32% af de midler, der blev bevilget i 1996, var øremærket til 
udvikling af landets transportinfrastruktur inden for programmet for transeuropæiske 
net. Denne støtte blev givet med henblik på samfinansiering mellem EIB, EBRD og 
den polske regering og gik først og fremmest til anlæggelse af første del af A4-
motorvejen fra Wroclaw til Katowice (led i TEN-korridor nr. III, Berlin-Katowice-
Kiev) og renovering af første del af E20-jernbanen fra den tyske grænse til Warszawa 
(TEN-korridor nr. II, Berlin-Warszawa-Minsk-Moskva) inklusive modernisering af 
grænseovergangene til Tyskland. 
Ligesom de tidligere år blev der også bevilget 53 mio. ECU til programmet for 
grænseoverskridende samarbejde, hvor støtten hovedsagelig er koncentreret på 
transport- og miljøinfrastrukturprojekter i otte regioner mod grænsen til Tyskland og 
mod Østersøen. I 1996 blev der gjort en yderligere indsats for at styrke 
implementeringskapaciteten hos de polske myndigheder, der skal gennemføre det 
grænseoverskridende program, og det begynder nu at give resultater i form af indgåelse 
af kontrakter for en større del af det bevilgede beløb. 
I 1996 gav PHARE-programmet yderligere støtte til udvikling af den private sektor, 
især gennem fortsat støtte til regeringens privatiseringsprogram i kommuner og 
provinser, udvikling af små og mellemstore virksomheder, regional udvikling i 
tilbagestående regioner og landbrugsudvikling og udvikling i landdistrikter. For 
sidstnævnte områdes vedkommende samt for transport- og miljøsektoren blev der afsat 
71 
særlige midler til harmonisering og implementering af EF-lovgivningen som led i 
regeringens prætiltrædelsesstrategi. 
PHARE-resultater 
Flere PHARE-programmer blev afsluttet med godt resultat i løbet af 1996, specielt 
følgende: 
første fase af reformprogrammet for den offentlige forvaltning 
Struder-regionaludviklingsprogrammet 
toldprogrammet 
masseprivatiseringsprogrammet 
programmet for fremme af udenlandske investeringer. 
Desuden blev første del af det PHARE-finansierede miljøprogram afsluttet, og det 
samme gjaldt gældssaneringsprogrammet og PHARE-landbrugskreditlinjen. Generelt 
blev disse programmer iværksat i 1992, med undtagelse af landbrugskreditlinjen, som 
går tilbage til 1990. Efter en langsom start lykkedes det dog med denne 
landbrugskreditlinje at yde over 1000 mindre lån via de medvirkende banker, 
hovedsagelig til fordel for landmænd og små og mellemstore virksomheder i 
landbrugssektoren, der ønskede at indkøbe moderne landbrugs- og 
fødevareforarbejdningsudstyr og dermed bidrog effektivt til moderniseringen af 
landbrugssektoren. Som helhed tyder de hidtidige erfaringer på, at de fleste PHARE-
programmer, der blev påbegyndt i starten af overgangsperioden, skulle igennem en 
forholdsvis lang "modningsperiode", ofte fordi der manglede pålidelige 
forsyningsmekanismer, eller fordi der skulle træffes omfattende beslutninger på 
politisk plan, før der kunne opnås nogen konkrete resultater. 
Gældssaneringsprojektet, der blev finansieret med PHARE i samråd med EBRD, var i 
vidt omfang afsluttet i 1996 og betød, at den procentvise andel af uerholdelige 
fordringer i de deltagende banker indskrænkedes fra 53% i 1993 til under 10% i 1996. 
Dette projekt har i særlig grad været effektivt, fordi det ikke blot arbejdede med de 
berørte banker, men også med debitorvirksomhederne. Projektet har derfor i høj grad 
bidraget til omstruktureringen af virksomheder i Polen og samtidig givet bankerne den 
erfaring og viden, de har brug for ved senere privatiseringer. 
Den kumulerede PHARE-støtte til miljøet i Polen udgjorde 9,6% af den samlede 
PHARE-støtte til landet i perioden 1990-1996, dvs. tæt ved de 10%, som Europa-
Parlamentet anbefaler. Det skal i øvrigt understreges, at disse tal ikke omfatter 
energibesparende foranstaltninger eller miljøprojekter, der finansieres via 
regionaludviklingsprogrammet. PHARE-miljøprogrammet bidrog til etableringen af 
Den Nationale Fond for Miljøbeskyttelse, dvs. regeringens vigtigste 
investeringsinstrument til finansiering af miljøprojekter både i den private og den 
offentlige sektor. Blandt de mest betydningsfulde PHARE-finansierede projekter på 
dette område var grannonne-kampagnen for udryddelse af dette skadedyr i de polske 
skove, det geotermiske projekt i Zakopane og flere spildevandsanlæg i Oder-bækkenet. 
Det geotermiske projekt, som oprindeligt blev finansieret af PHARE i 1992, sikrer 
fjernvarme til landsbyen Zakopane og vil, når det er færdigt (med støtte fra IBRD), 
sikre varme til 75 000 mennesker i Zakopane-dalen og dermed nedbringe 
luftforureningen fra traditionel kulfyring ganske betydeligt. 
72 
Som nævnt blev masseprivatiseringsprogrammet efter en lang forberedelsesperiode 
omsider iværksat i november 1995. I forbindelse med dette program blev 512 
statsejede virksomheder overdraget til 15 nationale investeringsfonde. PHARE var en 
af de største donorer til dette program og gav allerede i 1992 omfattende støtte i form 
af finansiering af en oplysningskampagne over for offentligheden, uddannelse af over 
5000 offentligt ansatte, forberedende undersøgelser og trykning og distribution af 
privatiseringsværdibeviser, som nu kan ombyttes til aktiebeviser i de nationale 
investeringsfonde. 
Der er siden 1993 også gjort meget for at fremme udenlandske investeringer med 
oprettelsen af Kontoret for Fremme af Udenlandske Investeringer (PAIZ) med 
betydelig støtte fra PHARE-programmet. Dette PHARE-program blev afsluttet med 
godt resultat i 1996, og PAIZ spiller fortsat, udelukkende med støtte fra den polske 
regering, en vigtig rolle i bestræbelserne på at fremme private udenlandske 
investeringer i Polen. 
I oktober 1996 påbegyndte regeringen et ambitiøst program for reformer i 
centralregeringen og i den offentlige forvaltning. Der blev også forelagt en ny lov om 
vilkårene for offentligt ansatte, som parlamentet vedtog i august 1996, og som nu er 
ved at blive iværksat. Det PHARE-finansierede program fra 1992 for reformer i den 
offentlige forvaltning kunne i høj grad underbygge de nye reformprogrammer, især 
med de forberedende reform- og organisationsundersøgelser, uddannelsesprogrammer 
for offentligt ansatte, strategisk rådgivning og ekspertbistand til udarbejdelsen af 
lovgivning om offentlige indkøb, lov om vilkårene for offentligt ansatte og formulering 
af de vedtægter og interne regler, der var nødvendige for at reorganisere ministerier og 
oprette nye regeringsorganer. Herudover har PHARE-programmet også i flere år ydet 
støtte til at tilnærme den polske lovgivning til EU's. I november 1996 vedtog det 
polske parlament den nye toldlov. I denne sammenhæng finansierede PHARE-
programmet det forberedende arbejde med uddannelse og ekspertbistand samt et 
dataregistreringssystem, som skulle gøre toldvæsenet mere effektivt. 
I februar 1996 færdiggjorde regeringens og donorsamfundets Task Force for Regional 
Udvikling i Polen - atter med støtte fra PHARE-programmet - sit arbejde, og gruppens 
anbefalinger blev vedtaget af Regeringsrådet i december 1996. Det første PHARE-
fmansierede regionale udviklingsprogram (Struder) i Polen blev også afsluttet med 
godt resultat. 
Som nævnt var der i de første år visse problemer med gennemførelsen af PHARE-
programmet i Polen, som til dels skyldtes organistoriskc vanskeligheder i de ansvarlige 
ministerier og manglende pålidelige forsyningsmekanismer. I 1995 accelererede 
tempoet i gennemførelsen dog ganske betydeligt. Resultaterne i 1996 var opmuntrende, 
men dog ikke helt så gode som i 1995, men det beløb, for hvilket der blev indgået 
kontrakter, var en smule større end det beløb, for hvilket der blev indgået forpligtelser, 
og efterslæbet med hensyn til ubrugte midler voksede ikke. 
13/^ 
Struder: et regionalt udviklingsprogram 
De regionale forskelle i Polen er ganske store, og arbejdsløsheden er ujævnt fordelt. I 
1992 havde Polen ikke nogen regionalpolitik og intet lovgivningsgrundlag eller 
institutioner for regional udvikling. Regeringen anmodede om støtte fra PHARE til 
finansiering af et regionalt udviklingsprogram, Struder, som forløb meget langsomt i 
begyndelsen. I 1992 bevilgede PHARE i alt 76 mio. ECU til 
strukturudviklingsforanstaltninger i seks tilbagestående provinser, der enten var præget 
af høj arbejdsløshed og landbruget som vigtigste indtægtskilde eller berørt af 
omfattende omstruktureringer i industrien. 
Programmet blev afsluttet i 1996 og gav de polske kommunale myndigheder og 
provinsmyndigheder værdifulde praktiske erfaringer med 
regionaludviklingsforanstaltninger. Programmet bliver nu videreført på grundlag af de 
anbefalinger fra Task Force for Regional Udvikling i Polen, som Regeringsrådet 
vedtog i december 1996. Struder-programmet har også været med til at sætte skub i 
regeringens formulering af en politik for regionaludvikling og udvikling i 
landdistrikter, hvori indgår væsentlige elementer fra programmer svarende til dem, der 
finansieres af EU's strukturfonde. 
Det PHARE-finansierede Struder-program gav følgende konkrete resultater: 
1051 investeringsprojekter for små og mellemstore virksomheder blev 
samfinansieret via en støtteordning (30 mio. ECU) kombineret med lån fra 
forretningsbankerne og virksomhedernes egne ressourcer. Det resulterede i 
investeringer for 130 mio. ECU og 11 500 nye job i de pågældende regioner. 
Der blev givet 18 mio. ECU til samfinansiering af 188 mindre kommunale 
infrastrukturprojekter med samlede projektomkostninger på 36 mio. ECU i de 
berørte regioner. 
Programmet bidrog til oprettelsen af regionaludviklingskontorer og to regionale 
investeringsselskaber i Polen. 
Programmet tilbød uddannelse og omskoling til arbejdsløse, ansatte i lokale 
banker og virksomhedsledere i små og mellemstore virksomheder. 
75 
RUMÆNIEN 
Situationen i landet i 1996 
1996 var valgår for Rumænien. I juni 1996 afholdtes der kommunalvalg og lokalvalg, 
og i november var der parlamentsvalg og præsidentvalg. Samtlige valg blev vundet af 
en koalition bestående hovedsagelig af kristelige demokrater og socialdemokrater. 
Den nye centrum-højre-regering består af kristelige demokrater (CDR), 
socialdemokrater (USD) og repræsentanter for det ungarske mindretal (UDMR). 13 
anerkendte mindretal er hver repræsenteret med ét medlem i parlamentet. Det er fastsat 
i forfatningen, der indeholder særlige bestemmelser om mindretals politiske 
grupperinger, der ikke når op over spærregrænsen på 3%. Emil Constantinescu (CDR) 
blev valgt til præsident den 17. november 1996 i anden valgrunde. 
Regeringens program tager først og fremmest sigte på økonomiske reformer 
(regulering af energipriserne, pengepolitik, reformer i de offentlige 
forsyningsselskaber, kapitalmarkeder, reformer i landbrugsstøtteprogrammerne), 
sociale ledsageforanstaltninger og bekæmpelse af fattigdommen. 
BNP voksede med 4,1% i 1996, som var det fjerde år i træk med vækst. Inflationen 
accelerede atter efter en vedvarende neddæmpning siden 1993 fra gennemsnitligt 32% 
i 1995 til ca. 57% ved udgangen af 1996. Det skyldtes en meget lempelig pengepolitik 
samt en lang række toldstigninger i perioden op til valgene. 
Underskuddet på statens samlede balance var, målt i procent af det nominelle BNP, 
1,9% i 1994, 2,6% i 1995 og 3,9% i 1996. Finansloven opererede med et 
budgetunderskud på 2,9%. Det samlede underskud i den offentlige sektor, som feks. 
også omfatter skattelignende subsidier, udgjorde 8%. 
Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster voksede kraftigt i 1996 og nåede 
op på 7,3% af BNP med et handelsunderskud på 2,5 mio. USD. Tilgangen af direkte 
udenlandske investeringer har været relativt beskeden i forhold til landets størrelse. 1 
1996 reduceredes beholdningen af udenlandsk valuta, idet de udenlandske investorer 
fortsat var tilbageholdende, og indenlandske investorer anbragte deres kapital i 
udlandet. 
I juni 1995 iværksatte regeringen et masseprivatiseringsprogram omfattende 3900 
virksomheder. Programmet var baseret på en procedure, hvorefter der blev udloddet 
værdibeviser til alle rumænere over 18 år. Den meget langsomme privatiseringsproces 
er en af hovedårsagerne til det lave niveau for direkte udenlandske investeringer i 
landet. Banksektoren er feks. stadigvæk domineret af de statslige banker. 
Omstruktureringer og privatisering er blandt den nye regerings prioriterede 
indsatsområder. 
76 
På det udenrigspolitiske område er landets to vigtigste målsætninger tiltrædelse af EU 
og NATO. Den 16. september 1996 blev der undertegnet en basistraktat med Ungarn. 
Denne traktat omhandler også minoritetsgruppernes problemer og er et vigtigt skridt i 
bestræbelserne på at forbedre Rumæniens forbindelser med nabolandene. En 
tilsvarende aftale er ved at blive forhandlet med Ukraine med henblik på løsning af 
territoriale uoverensstemmelser. 
PHARE-programmet for 1996 i Rumænien 
I september 1996 blev der undertegnet et flerårigt vejledende program for PHARE-
støtte til Rumænien. Programmet dækker perioden 1996-1999 og opererer med 
gavebistand på 440 mio. ECU. Infrastruktur med henblik på europæisk integration og 
overtagelse og gennemførelse af EF-lovgivningen er de vigtigste emner i forbindelse 
med landets forberedelse til medlemskab af EU. 
Samarbejdet vil blive yderligere styrket gennem Rumæniens deltagelse i EF-
programmer i overensstemmelse med de beslutninger, der blev truffet på Det 
Europæiske Råd i København. Tillægsprotokollen til Europa-aftalen, som giver 
mulighed for at åbne EF-programmerne for Rumænien, er allerede trådt i kraft. 
Associeringsrådet kan nu fastsætte vilkårene for Rumæniens deltagelse i bestemte 
programmer på grundlag af landets egen prioritering. Forhandlingerne er forløbet 
tilfredsstillende omkring Rumæniens deltagelse i fire EF-programmer: Ungdom for 
Europa III, SOCRATES, LEONARDO og MEDIA II. 
Desuden er der godkendt et program for grænseoverskridende samarbejde med 
Ungarn2. Programmet skal ses i forlængelse af den basistraktat, som Rumænien og 
Ungarn undertegnede den 16. september 1996. Der er bevilget 10 mio. ECU til de to 
lande (5 mio. ECU til hvert) inden for dette program til projekter, som er baseret på 
samarbejde mellem Rumænien og Ungarn om at forbedre levevilkårene på begge sider 
af grænsen. 
PHARE-resultater 
Selv om der har været visse vanskeligheder, til dels på grund af organisatoriske 
problemer i de ansvarlige ministerier, forbedredes programmets gennemførelse i 1996, 
da den procentvise andel af de støttemidler, for hvilke der var indgået kontrakter, mere 
end fordobledes. PHARE-programmet har ydet et positivt bidrag til 
overgangsprocessen i Rumænien og landets integrering i EU. 
2 Rumænien er det eneste associerede land, som ikke har fælles grænser, hverken på land eller på 
havet, med nogen af de 15 EU-lande; derfor er der ingen regioner i Rumænien, der er berettigede 
til støtte til grænseoverskridende samarbejde mellem central- og østeuropæiske lande og 
medlemsstaterne i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/94 af 4. juli 1994 med 
henblik på finansiering af projekter i overensstemmelse med EU's strukturpolitikker, især 
INTERREGII. 
77 
PHARE-støtten har været med til at sikre, at privatiseringsprocessen nu er blevet 
irreversibel og præget af langt større åbenhed, selv om manglende langsigtet 
planlægning og samordning har forhindret optimal udnyttelse af den faglige bistand. 
Den fremtidige programmering bør nu fokusere på at skabe et gunstigt klima for den 
private sektor (herunder styrkelse af planlægningskapaciteten og evnen til at formulere 
de nødvendige politikker). 
PHARE har haft stor betydning med hensyn til styrkelse af institutionerne og 
ændring af statens rolle i relation til erhvervslivet. Der er nogen usikkerhed omkring, 
hvordan en struktur med en deling af det politiske ansvar for omstruktureringerne vil 
fungere, og det problem må der findes en løsning på. 
Rumæniens post-privatiseringsfond blev oprettet i 1996. Det er en 
aktieinvesteringsfond, der kan tilbyde risikovillig kapital, og som forvaltes af et privat 
selskab under opsyn af EBRD. Fonden er oprettet for 10 år, og når de 10 år er gået, 
forventes den at have afviklet alle investeringer. PHARE har bidraget med 10 mio. 
ECU til faglig bistand og 15 mio. ECU til investeringer; EBRD har skudt 25 mio. ECU 
ind til investeringer. De nødvendige aftaler blev undertegnet i oktober 1996. 
Rumænien har gjort beskedne fremskridt med hensyn til tilnærmelse af lovgivningen 
til EU's. Der er først og fremmest sket noget inden for landbrug, transport, 
konkurrenceret, erhvervskvalifikationer, arbejdsmiljø og miljø. Den aktuelle situation 
bør tages op og vurderes samlet, og der bør afstikkes retningslinjer for det fremtidige 
arbejde på dette felt under hensyntagen til den nye regerings prioritering af opgaverne. 
Inden for reformer i den offentlige forvaltning har PHARE-programmerne først og 
fremmest ydet støtte til udvikling og formulering af de nødvendige politikker, 
modernisering og udvikling af ledelseskapaciteten samt udarbejdelse af etiske regler 
for offentligt ansatte. På alle tre felter er der stadig mange uløste opgaver. 
PHARE-programmet har været banebrydende for udarbejdelsen af programmer for 
aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger i hele Rumænien via et meget succesrigt 
program for aktive beskæftigelsesforanstaltninger. 
78 
Program for aktive beskæftigelsesforanstaltninger 
Programmet for aktive beskæftigelsesforanstaltninger blev påbegyndt i 1994 med en 
samlet bevilling på 10 mio. ECU og en løbetid på fire år. Hovedformålet med 
programmet er at støtte regeringen med at formulere og iværksætte en 
arbejdsmarkedspolitik og arbejdsmarkedsreformer med den nødvendige balance dels 
mellem lokalt initiativ og innovation på den ene side og udformningen af nationale 
politiske retningslinjer på den anden side, dels mellem aktive 
beskæftigelsesforanstaltninger og styrkelse af de institutioner, der skal gennemføre 
dem. 
Programmet er baseret på principperne om decentrale foranstaltninger og øget lokal 
deltagelse. Som eksempler på aktive beskæftigelsesforanstaltninger, der er under 
gennemførelse, kan nævnes informations- og dokumentationscentre, formidlingscentre, 
støttecentre for nyoprettede virksomheder, erhvervsrådgivningscentre, centre for 
fremme af landbrugsturisme, jobklubber, erhvervsuddannelse, iværksætterundervisning 
i skoler, jobformidlingscentre, vikarcentre, særlige beskæftigelsesmuligheder for 
vanskeligt stillede grupper m.m. 
Det har foreløbigt givet følgende resultater: 
228 aktive beskæftigelsesforanstaltninger er i gang 
33 lokale konsortier er oprettet og fungerer 
49 lokale udviklingskonsulenter er uddannet 
35 000 kunder er blevet betjent i informationscentrene 
20 000 personer har modtaget rådgivning i formidlingscentrene 
10 500 personer har fundet beskæftigelse gennem jobformidlingscentrene 
3 100 personer har deltaget i erhvervsuddannelseskurser 
1 500 personer har deltaget i kurser i jobklubber 
1 000 personer har deltaget i iværksætterkurser. 
I Medgidia, som er en tilbagestående region i Rumænien, medvirkede programmet for 
aktive beskæftigelsesforanstaltninger til at oprette et formidlingscenter, et 
erhvervsrådgivningscenter og et erhvervsuddannelsescenter. Fonden for Støtte til 
Vanskeligt Stillede Grupper blev selvfinansierende ved at kunne tilbyde 
forundersøgelser af høj kvalitet i forbindelse med ansøgninger om banklån. 
Formidlingscentret blev overtaget af den stedlige arbejdsmarkedsforvaltning i 
Constanta, som vil finansiere de driftsomkostninger, der ikke dækkes af programmet 
for aktive beskæftigelsesforanstaltninger. 1837 personer har fået hjælp, og heraf fik 
274 beskæftigelse fordelt på 170 forskellige virksomheder 
I Tirga Neamt, som er en af de regioner i Rumænien, hvor arbejdsløsheden er højest, 
støttede programmet for aktive beskæftigelsesforanstaltninger oprettelsen af en lang 
række tjenester i lokalsamfundene. Det afgørende for successen var, at de pågældende 
tjenester blev udvalgt efter en grundig undersøgelse af behovene i lokalsamfundene. 
Den stedlige arbejdsmarkedsforvaltning overtog finansieringen af 
driftsomkostningerne ved formidlingscentret efter kun otte måneder, stærkt tilskyndet 
af de meget positive resultater (2200 personer havde fundet beskæftigelse). 
Erhvervsuddannelsescentret gør lovende fremskridt (112 personer har fulgt 
uddannelseskurser), og den avis, der udgives, har vist sig at være et effektivt redskab 
for formidling af information til de arbejdsløse. 
3 9/tfo 
SLOVAKIET 
Situationen i landet i 1996 
Efter Slovakiets imponerende makroøkonomiske resultater i 1995 fortsatte den 
økonomiske vækst med næsten 7% i 1996, mens inflationen faldt til 5,4% ved årets 
udgang. Væksten skyldtes hovedsalig indenlandsk efterspørgsel. Hurtigt voksende 
reallønninger og en vis stigning i beskæftigelsen pressede det private forbrug i vejret, 
mens realinvesteringerne steg med over 30%. Balancen over for udlandet er til 
gengæld blevet stærkt negativ. Lav vækst i eksporten og stærkt stigende import har 
resulteret i et underskud på betalingsbalancens løbende poster på over 10% af BNP 
sammenholdt med et overskud på 2,3% i 1995. Den kraftige økonomiske vækst har 
haft en gavnlig indvirkning på arbejdsløsheden. Arbejdsløsheden faldt fra et rekordhøjt 
niveau på 15,2% i januar 1995 til 12,8% i december 1996. Arbejdsløsheden er dog 
fortsat meget ujævnt fordelt i landet, og andelen af langtidsledige er voksende. 
Den penge- og finanspolitiske linje har spillet en afgørende rolle for 
stabiliseringsprocessen i Slovakiet, efter at landet blev selvstændigt. Ikke desto mindre 
blev den økonomiske politik i 1996 mere ekspansiv, hvilket førte til øget indenlandsk 
efterspørgsel med deraf følgende underskud på betalingsbalancens løbende poster. 
Først i andet halvår af 1996 blev pengepolitikken strammet i et forsøg på at begrænse 
den alt for kraftige stigning i efterspørgslen. 
Slovakiets Banktilsyn har gjort gode fremskridt med hensyn til udarbejdelse af regler 
for sikkerhedsstillelse, formulering eller afklaring af juridiske tekster, styrkelse af 
personalekapaciteten og sikring af medarbejdernes uafhængighed samt udvikling af et 
omfattende informationssystem. PHARE har ydet støtte til omstrukturering af de tre 
største statsejede banker, som repræsenterer over 60% af de samlede aktiver i 
banksektoren. 
Finansministeriet er i færd med at gennemføre et mere sammenhængende skatte- og 
regnskabsreformprogram, som bl.a. omfatter støtte til Forbundet af Regnskabsførere og 
til Revisorforeningen. 
81 
PHARE-programmet for 1996 i Slovakiet 
Der blev ført programmeringsforhandlinger i forbindelse med det flerårige vejledende 
program. Programmeringen af det nationale operationelle program for 1996 blev 
forsinket, til dels på grund af institutionelle og personalemæssige ændringer 
(koordineringsopgaverne overgik fra Udenrigsministeriet til Regeringsrådets Kontor). 
Begrundet i det flerårige finansielle perspektiv og i, at det nu er muligt at justere de 
årlige bevillinger på grundlag af behov, absorbtionsevne og resultaterne af tidligere 
programmer, blev det i sidste ende besluttet at udskyde bevillingen for 1996. Derfor fik 
Slovakiet i 1996 kun en bevilling til TEMPUS (4,5 mio. ECU) til støtte for 
uddannelsessektoren. 
PHARE-resultater 
11995 blev der oprettet et Europæisk Integrationsråd som et tværministerielt forum for 
spørgsmål vedrørende integreringen i EU. Alle nye lovforslag skal gennemgås af 
Instituttet for Tilpasning af Lovgivningen for at sikre, at de er i overensstemmelse med 
EF-lovgivningen; dette institut blev oprettet i juni 1995 og blev i 1996 integreret i 
Regeringsrådets Kontor. I december 1996 præsenterede den slovakiske regering en 
generel strategi for tilpasning af lovgivningen for Associeringsudvalget. PHARE 
støtter Instituttet for Tilpasning af Lovgivningen med omfattende faglig bistand. 
Genopbygning af broen over Donau mellem byerne Esztergom og Sturovo er et projekt 
(5 mio. ECU), der sponsoreres af EU og de to modtagerlande i forbindelse med 
konferencen om stabilitetspagten i Europa. Projektet er en demonstration af både 
Ungarns og Slovakiets vilje til at fortsætte de gode naborelationer i overensstemmelse 
med den basistraktat om gode naboforhold og fredelig sameksistens, som blev 
ratificeret den 15. maj 1996. Genopbygningen af broen skal især fremme de 
venskabelige relationer omkring spørgsmål vedrørende mindretalsgrupper, 
grænsedragning og regionalt samarbejde. 
I dag er størsteparten af alle virksomheder blevet privatiseret enten via udlodning af 
værdibeviser eller - siden 1995 - via ledelses-/medarbejderopkøb. PHARE har støttet 
omstruktureringen af en lang række virksomheder. Der er gennemført over 40 
individuelle virksomhedsundersøgelser til støtte for ti industrisektorer, heriblandt 
våbenindustrien, maskinindustrien, metalindustrien, den kemiske industri og 
tekstilindustrien. De gennemsnitlige omkostninger ved de enkelte projekter var 
250 000 ECU til faglig bistand til konkrete omstruktureringer, produktion, organisation 
og udarbejdelse af strategiplaner. 
Tilgangen af kapital har været begrænset sammenholdt med andre lande i regionen. I 
første halvdel af 1995 var der næsten ingen stigning i de udenlandske investeringer, 
men derefter øgedes tilgangen af udenlandsk kapital til i alt 845 mio. USD ved 
udgangen af december 1996. De største investorer kommer fra Østrig, Tyskland, 
Tjekkiet og USA. Et endnu mere positivt tegn er stigningen i antallet af virksomheder 
med udenlandsk kapitaldeltagelse til 9 717 virksomheder i 1996 fra 5 100 i 1993. Disse 
investeringer er hovedsagelig rettet mod detailhandel, industri, bankvæsen og 
forsikring. PHARE har ydet støtte til SNAFID (Slovak National Agency for Foreign 
Investment Development), som er ansvarligt for fremme af udenlandske investeringer i 
Slovakiet og har medvirket kraftigt til at tiltrække risikovillige investeringer til landet. 
82 
I de seneste tre år har SNAFID været involveret i 17 projekter for i alt 144 mio. USD, 
som har givet beskæftigelse til 6 000 personer. 
De små og mellemstore virksomheder er i dag en meget vigtig drivkraft for væksten i 
Slovakiet og tegner sig for 35% af BNP. De små og mellemstore virksomheder er 
efterhånden blevet anerkendt som en sektor af stor betydning for omlægningen af 
økonomien, udvikling af markedsmekanismer og fremme af privat initiativ og som 
kilde til beskæftigelse. Sektoren for små og mellemstore virksomheder får også 
omfattende støtte fra PHARE, som tidligere har bidraget til oprettelsen af 
erhvervsstøttecentre og fremover vil koncentrere støttemidlerne på foranstaltninger 
vedrørende planlægning og udvikling af nye politikker, tjenesteydelser og lovgivning. 
PHARE har bidraget ganske væsentligt ved at tilbyde små og mellemstore 
virksomheder direkte assistance og oprette institutioner til støtte for disse 
virksomheder. 
Den slovakiske regering besluttede i 1993 at oprette en uafhængig institution for 
udvikingen af sektoren for små og mellemstore virksomheder. Det program for små og 
mellemstore virksomheder, som den nye institution skulle gennemføre med 
samfinansiering fra den slovakiske regering, er nu i fuld gang, og de til programmet 
knyttede forskellige finansielle instrumenter, især Fonden for Mindre Lån, udnyttes 
tilfredsstillende. Denne finansielle bistand tillige med erhvervsrådgivningen via et net 
af støttecentre, der er oprettet med PHARE-midler, er tilsyneladende til stor gavn for 
de små og mellemstore virksomheder. Især har den subsidierede låneordning, som 
kombinerer en enestående blanding af PHARE-midler, offentlige midler og 
kommerciel finansiering, skaffet stærkt påkrævet kapital til små og mellemstore 
virksomheder, så de kan udvide deres aktiviteter. Låneordningen har ydet op til 459 lån 
til virksomheder med gennemsnitligt 45 ansatte og med en gennemsnitlig lånestørrelse 
på ca. 76 000 ECU. 
I 1996 undertegnede PHARE, den slovakiske regering og EBRD en aftale om 
oprettelse af den slovakiske post-privatiseringsfond, som er et 
omstruktureringsinstrument, der skal tilføre mellemstore slovakiske virksomheder både 
knowhow og kapital. PHARE-bidraget i form af gavebistand beløber sig til 12 mio. 
ECU i aktiekapital og 8 mio. ECU til faglig bistand. Den slovakiske post-
privatiseringsfond skal tilvejebringe aktiekapital, effektiv styring og ledelsesmæssig 
assistance til virksomheder, som i øjeblikket ikke selv er i stand til at rejse privat 
kapital. 
Kontoret for Politisk Rådgivning bistod Landbrugsministeriet med at revidere og 
formulere landbrugspolitikken og nedsætte arbejdsgrupper, der skal forberede 
Slovakiets overtagelse af hele den gældende EF-lovgivning (strukturelle spørgsmål, 
veterinære og fytosanitære anliggender, skovbrug, vandforvaltning m.m.). 
PHARE har også ydet bistand til den fortsatte modernisering og genopbygning af 
ejendomsregistreringssystemet og integrerede matrikelinformationstjenester som 
grundlag for tilbagegiveisen af fast ejendom og jordreformprocessen, udvikling af et 
marked for handel med jord og fast ejendom og privatisering af arealer i landdistrikter 
og byområder og tilgodeser således landets samfundsøkonomiske og miljømæssige 
behov. 
83 
PHARE-støtten bidrager også til udviklingen i lokalsamfundene på grundlag af 
fundamentale demokratiske principper ved at sikre ejendomsrettighederne til jord og 
dertil hørende aktiver og støtte lokalforvaltningerne i arbejdet med 
ejendomsregistrering og udarbejdelse af matrikelkort. PHARE yder også støtte til 
forbedring af geografiske informationssystemer, udvikling af digitale og tilsvarende 
produkter (luftfotografering af 6000 km2 landområde i Slovakiet), opmuntring og støtte 
til offentlige, statslige og private brugere såsom lokale myndigheder, regionale 
myndigheder (fysisk planlægning, miljøbeskyttelse), banker (ejendomsmarked, 
realkredit) m.fl. 
Andre konkrete bidrag er gået til uddannelsessektoren, hvor PHARE har støttet et 
korterevarende højere uddannelsesprogram for sproglærere ved de pædagogiske 
fakulteter på slovakiske universiteter omfattende over 1300 studerende. 
Civilsamfundet i Slovakiet spiller en meget vigtig rolle i processen for styrkelse af 
demokratiske principper i landet. Disse princippers konkrete betydning kan vurderes 
ud fra kvantiteten og kvaliteten af de eksisterende ikke-statslige organisationer. I denne 
sammenhæng har PHARE støttet over 300 projekter vedrørende ikke-statslige 
organisationer, der gennemføres via Instituttet for Udvikling af Civilsamfundet. Dette 
institut er i dag en af de største og mest indflydelsesrige ikke-statslige velgørende 
organisationer i Slovakiet. 
Det grænseoverskridende samarbejde med Østrig var præget af visse forsinkelser i 
gennemførelsen i 1996, hovedsagelig fordi ansvaret for dette samarbejde overgik til en 
anden institution med andre medarbejdere. Den ansvarlige institution for regional 
udvikling og grænseoverskridende samarbejde frem til oktober 1995, Centret for 
Strategiske Studier, blev erstattet af et nyoprettet Kontor for Strategisk Samfunds-, 
Videnskabs- og Teknologiudvikling i Slovakiet. 
PHARE-programmets resultater målt efter, hvor stor en del af bevillingen der er 
indgået kontrakter for, og hvor stor en del der er kommet til udbetaling, er langsomt, 
men støt, blevet bedre. Ved udgangen af 1996 var der indgået kontrakter for over 80% 
af støttemidlerne til programmerne for 1990-1994. For 1995-programmerne var tallet 
ved udgangen af 1996 næsten 50% af den samlede bevilling. 
Med henblik på rationalisering og effektivisering af gennemførelsen af PHARE-
bistanden er man begyndt at arbejde på i løbet af 1997 at få oprettet et centralt 
finansierings- og indkøbskontor, der skal administrere PHARE-programmet i 
Slovakiet. Det vil give mulighed for at etablere en effektiv finansforvaltning, der kan 
stå for de fornødne udbuds- og regnskabsprocedurer for at fremskynde programmets 
gennemførelse. 
84 
Udvikling af små og mellemstore virksomheder 
PHARE-programmet har siden 1991 støttet sektoren for små og mellemstore 
virksomheder med i alt 23,4 mio. ECU, hvoraf der er indgået kontrakter for 22 mio. 
ECU. Støtten har været centreret omkring en række forskellige aktiviteter, bl.a. 
forberedende undersøgelser med henblik på formulering af strategier, rådgivning til 
små og mellemstore virksomheder, styrkelse af de relevante institutioner og finansiel 
støtte til små og mellemstore virksomheder. 
Der er blevet brugt 700 000 ECU på planlægnings- og forskningsaktiviteter med 
særligt sigte på forundersøgelser, internationale konferencer og forskning, som danner 
grundlag for Økonomiministeriets arbejde med udvikling af strategier og politikker til 
gavn for små og mellemstore virksomheder. 
Der er brugt 5,7 mio. ECU på information og rådgivning til støtte for oprettelsen af et 
net af erhvervsinnovationscentre og regionale rådgivnings- og informationscentre, som 
tilbyder små og mellemstore virksomheder direkte rådgivning. Desuden støtter 
PHARE det nationale kontor for udvikling af små og mellemstore virksomheder, som 
har det overordnede ansvar for at fremme denne sektor i Slovakiet; PHARE deltager i 
samfinansieringen af kontorets driftsomkostninger og har leveret faglig bistand 
(uddannelse, ekspertbistand og udstyr). 
PHARE har også taget initiativ til en række forskellige finansielle instrumenter for i alt 
17 mio. ECU til støtte for små og mellemstore virksomheder: 
Garantiordning 3 mio. ECU 
Mindre lån 1 mio. ECU 
Støttelån 10,4 mio. ECU 
Startkapital 1,3 mio. ECU 
Mikrokreditter 300 000 ECU 
Faglig bistand 1 mio. ECU 
Programmet for små og mellemstore virksomheder har som helhed bidraget til at 
stimulere udviklingen af små og mellemstore virksomheder i Slovakiet og styrke de 
institutioner, der skal betjene dem. Antallet af små og mellemstore virksomheder er 
vokset fra 201 470 i 1991 til 298 363 i 1995; de tegner sig nu for ikke mindre end 35% 
afBNP. 
Især har den subsidierede låneordning, der består af en enestående kombination af 
PHARE-støtte, offentlig støtte og kommerciel finansiering, skaffet stærkt påkrævet 
kapital til små og mellemstore virksomheder, så de kan udvide deres aktiviteter. 
Låneordningerne har givet op til 250 lån på gennemsnitligt 60 000 ECU til 
virksomheder med gennemsnitligt 45 ansatte. Den nuværende misligholdelsesprocent 
ligger under én. 
85 
SLOVENIEN 
Situationen i landet i 1996 
På den økonomiske front begyndte aktiviteten at tage til igen efter en nedgangsperiode 
i andet halvår af 1995. For første gang siden 1993 kunne der dog konstateres et fald i 
eksporten i 1996 på ca. 5%, mens industriproduktionen voksede med 1%. Det var med 
til at bringe inflationen på årsbasis ned på 9,7% fra 12,1% i 1995. I 1996 faldt 
arbejdsløsheden til 8% ifølge internationale målinger. Siden landet blev selvstændigt, 
har den makroøkonomiske stabilitet kunnet opretholdes ved hjælp af en stram 
pengepolitik, og der har været overskud eller kun meget små underskud på budgettet. 
De foreløbige tal for 1996 tyder på et mindre budgetunderskud på 0,2% af BNP. 
På det mikroøkonomiske plan er privatiseringsprocessen, som er baseret på en ordning 
med værdibeviser, ved at være afsluttet. Der mangler dog stadig omstruktureringer på 
mellemlang sigt i centrale sektorer i økonomien, herunder industrien og den finansielle 
sektor. Tilgangen af udenlandske investeringer har været forholdsvist begrænset. 
Slovenien og Den Europæiske Union undertegnede Europa-aftalen i juni 1996. Den 
endelige ratificering af aftalen fra alle medlemsstaternes side forventes i løbet af 1998. 
Ligeledes i juni 1996 ansøgte Slovenien officielt om fuldt medlemskab af EU. 
PHARE-programmet for 1996 i Slovenien 
I forbindelse med prætiltrædelsesstrategien er der foretaget en generel omlægning af 
PHARE-bistanden i Slovenien, så der nu lægges øget vægt på landets forberedelser til 
den fremtidige integrering i EU. I marts 1996 vedtog Europa-Kommissionen sammen 
med den slovenske regering et flerårigt vejledende program for perioden 1996-1999. 
Programmet afspejler landets egen prioritering af opgaverne i forbindelse med 
forberedelserne forud for tiltrædelsen og har fire hovedmålsætninger: 
koordinering og overvågning af den slovenske regerings prætiltrædelsesstrategi 
overtagelse af den gældende EF-lovgivning 
støtte til fortsatte økonomiske og sociale reformer 
integrering af infrastrukturen. 
Det flerårige vejledende program opererer med en samlet bevilling på 100 mio. ECU, 
der skal fordeles mellem det nationale PHARE-program (76 mio. ECU) og 
grænseoverskridende programmer sammen med Østrig og Italien (24 mio. ECU). 
Det nationale operationelle program for 1996 omfatter en række konkrete 
foranstaltninger, som skal sikre opfyldelsen af de målsætninger, der er fastsat i det 
flerårige vejledende program. 
86 
Programmet for prætiltrædelsesstrategien (2,85 mio. ECU) yder finansiel støtte til 
ansættelse af flere lokale medarbejdere og langsigtet faglig bistand med henblik på 
udvikling af den institutionelle ekspertise inden for koordinering af og tilsyn med 
projekter. Der indføres forskellige praktiske forvaltningsinstrumenter såsom et teknisk 
kontor for europæisk integration og en oversættelsesafdeling i Udenrigsministeriet. 
1996-programmet havde også til formål at bistå med formuleringen og iværksættelsen 
af den nationale tiltrædelsesplan, mens en landsdækkende oplysningskampagne skal 
sætte befolkningen i stand til at følge med i udviklingen frem til tiltrædelsen. 
Der blev bevilget 5,4 mio. ECU til programmet for støtte til overtagelse af gældende 
EF-lovgivning. Sloveniens Lovkontor skal i tæt samarbejde med Udenrigsministeriet 
forestå gennemførelsen af et projekt, der skal sikre den nødvendige juridiske og 
ledelsesmæssige ekspertise til den nationale plan for tilpasning af lovgivningen. Det 
bliver en særdeles kompliceret opgave at gennemføre de nødvendige reformer i den 
offentlige forvaltning, fordi der er behov for meget omfattende ændringer, og fordi de 
berører mange forskellige ministerier. Det er absolut nødvendigt at få gennemført 
reformer på centrale områder, bl.a. en ny lov om vilkårene for offentligt ansatte. 
1996-programmet for fremme af en bæredygtig samfundsøkonomisk udvikling og 
styrkelse af erhvervslivets konkurrenceevne fokuserer på tre hovedområder: 
støtte til reformer i de offentlige finanser og den finansielle sektor (3,1 mio. 
ECU) 
støtte til udvikling af det private erhvervsliv (3,1 mio. ECU) 
støtte til udvikling af menneskelige ressourcer og til social udvikling (2 mio. 
ECU). 
Programmer for støtte til tilkobling til transeuropæiske net og integrering af 
infrastrukturen skal sikre optimal udnyttelse af de forholdsvist knappe finansielle 
ressourcer, der er til rådighed til dette formål. 1996-programmet dækker de vigtigste 
behov for faglig bistand til Transport- og Kommunikationsministeriet og tager først og 
fremmest sigte på formulering af en national transportpolitik. I forbindelse med 
prætiltrædelsesprocessen er det overordnede mål at forberede institutioner, 
organisationer og infrastruktur på senere EU-medlemskab. PHARE-støtten i 
transportsektoren vil derfor bliver rettet mod tre specifikke målsætninger: støtte til 
udarbejdelse af den nationale transportpolitik, tilpasning af lovgivning, forskrifter og 
standarder samt omstrukturering af sektoren for at sikre bedre overensstemmelse med 
europæiske normer og standarder. 
Endelig er der programmet for grænseoverskridende samarbejde med Italien for 
perioden 1995-1999, der fokuserer på forbedring af transportinfrastruktur og 
grænseoverskridende infrastruktur (18%), økonomisk udvikling i grænseregioner 
(33%), miljøbeskyttelse (30%), udvikling af menneskelige ressourcer og etablering af 
net (10%), kulturelt samarbejde (4%) og programforvaltning (5%). De vigtigste mål for 
det grænseoverskridende samarbejde medJØstrig er økonomisk udvikling (40%), 
infrastruktur og transport (25%), miljø (26%), udvikling af menneskelige ressourcer 
(3%) og faglig bistand (6%). 
87 
PHARE-resultater 
Aktiviteterne og bistanden har været centreret omkring omstrukturering af den 
produktive sektor gennem støtte til privatiserings- og omstruktureringsprocessen i 
erhvervslivet og genopbygning af den finansielle sektor. Der er i hele perioden 
bevilget 69 mio. ECU til den økonomiske transformationsproces. Der blev også 
bevilget store beløb til TEMPUS-programmet, som gav Sloveniens forsknings-, 
videnskabs- og teknologisektor mulighed for at intensivere samarbejdet med EU-
universiteter. Det er meget vigtigt for et lille åbent samfund, hvori den generelle 
økonomiske vækst er baseret på eksporten, og hvis komparative fordel ligger i 
højteknologiske produktionslinjer med lave arbejdskraftomkostninger. 
PHARE spillede en vigtig rolle for støtten til udvikling af den private sektor, 
herunder privatiseringsprocessen, investerings- og eksportfremme og 
omstruktureringer. Denne proces fortsatte i 1996. 
PHARE-bevillingerne til udviklingen af små og mellemstore virksomheder blev 
brugt til at støtte små og mellemstore virksomheder i regionerne, faglig bistand til 
ministeriet med henblik på oprettelse af garantifonde for små og mellemstore 
virksomheder og et regionalt udviklingsprojet i Zasavje-regionen, som omfatter et 
samarbejde mellem de fem største kommuner i området. Man er nu gået i gang med at 
udvikle små og mellemstore virksomheder inden for turisme, og samtidig gennemføres 
der et regionalt forsøgsudviklingsprojekt i Maribor-området, der omfatter støtte til det 
regionale udviklingskontor i Maribor og til Erhvervsrådet i Maribor. 
PHARE har støttet tilrettelæggelsen af den skattereform, som gjorde det muligt for den 
slovenske regering i marts 1996 at etablere en landsdækkende skatteforvaltning som en 
del af Finansministeriet. PHARE yder ligeledes støtte til et nyt bankbetalingssystem 
samt til udarbejdelsen og indførelsen i januar 1996 af en toldlovgivning, som er 
forenelig med EU's. 
88 
Privatiseringsprogram 
I forbindelse med den ovennævnte støtte til privatiseringsprocessen har PHARE ydet 
bistand på forskellige områder, herunder: 
Støtte til det nationale privatiseringskontor. Oprindeligt tog støtten sigte på at 
finde udenlandske investorer, men efter en ændring, der afspejlede regeringens 
præference for privatisering på grundlag af værdibeviser, blev der lagt øget vægt 
på udvælgelse og bedømmelse af de 1500 virksomheder, der var omfattet af 
regeringens værdibevisordning. Det var en krævende opgave, fordi der herskede 
stor usikkerhed omkring selskabsregistre og eksisterende oplysninger om de 
pågældende virksomheder. 
Oplysningskampagne over for offentligheden, som viste sig at være af uvurderlig 
betydning, eftersom værdibevisordningen omfattede en meget stor del af den 
slovenske befolkning. Kampagnen blev efterfulgt af en 
"aktionæroplysningskampagne", hvor der i en serie på ni fjernsynsprogrammer 
blev redegjort for aktionærernes rettigheder og forpligtelser. Kampagnen 
omfattede også en telefonisk informationstjeneste, som besvarede over 400 
henvendelser om dagen, samt et månedligt nyhedsbrev, der blev sendt ud til 
640 000 læsere. Nyhedsbrevet er nu selvfinansierende og er en vigtig 
informationskilde for offentligheden omkring udviklingen på aktiemarkedet og 
privatiseringsprocessen. Resultater af meningsmålinger samt befolkningens 
øgede interesse for privatiseringsværdibeviser gav et præcist mål for 
oplysningskampagnens værdi. 
I forbindelse med omstruktureringsprocessen har PHARE også ydet støtte i form af: 
hjælp til at formulere en politik gennem sektorundersøgelser, som har dannet 
grundlag for konkrete forslag til brug for regeringens kontor for industriel 
udvikling (SKLAD), 
finansiering sammen med EBRD af et vækstorienteret ledelsesprogram, som har 
bistået virksomhederne med at blive mere effektive og sikre deres overlevelse på 
et konkurrencepræget marked, 
uddannelse af lokale ledelseskonsulenter og turistfolk, 
fremme af lokale udviklingsinitiativer i de mine- og industriområder, som er 
stærkest berørt af omstruktureringsprocessen. 
PHARE har finansieret en række sektorundersøgelser (træ, stål, tekstiler, læder, 
kemiske produkter, papir, værktøjsmaskiner), som gjorde det muligt at bedømme de 
nuværende metoder og resultater i forhold til vestlige standarder. Undersøgelserne 
dannede grundlag for formuleringen af politikker i de pågældende sektorer og blev 
brugt af regeringen i november 1996 i dens nationale strategi for industriel udvikling. 
89 
III. STATISTISK OVERSIGT 
Dette kapitel indeholder en oversigt over PHARE-programmets aktiviteter udtrykt i 
bevilget støtte, fordelt på lande og sektorer. 
Størsteparten af PHARE-programmerne er integrerede programmer, dvs. de vedrører 
forskellige komplementære sektorer eller funktioner. Det gør det vanskeligt at henføre 
dem til bestemte sektorer. Hvor programmerne er af stærkt blandet karakter (som det 
var tilfældet med faciliteterne vedrørende generel faglig bistand i de første år), er de 
medregnet under "andre programmer". I de øvrige tilfælde er de klassificeret under den 
sektor, som indtager den mest fremtrædende plads i programmet. Det afspejler ikke 
altid de enkelte sektorers reelle budgetmæssige vægt (f eks. er miljøet undervurderet 
ved denne opdeling, hvilket er forklaret tidligere i beretningen), men det er det bedste 
til rådighed værende alternativ til omfattende tidsrækker. 
Støtten til de enkelte lande er de beløb, der er bevilget i henhold til specifikke nationale 
programmer. De undervurderer den støtte, det enkelte land har modtaget, eftersom 
PHARE også tilgodeser de forskellige partnerlandes behov via horisontale programmer 
og flerlandeprogrammer. 
90 
Albanien 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
d3 Offentlige institutioner. admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning, forbrugerbeskyttelse 
Omstrukturering af landbrug 
Det civile samfund og demokratisering 
Livsvigtig hjaelp 
Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning 
Miljo og nuklear sikkerfted 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 
Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger 
Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed 
Andre sektorer 
I alt 0 
15 
0 
60 
1.2 
0 
4,4 
35 
0 
4,4 
120 1,2 
10 
0 
10 
2,5 
3,3 
0 
42 
6 
0 
75 4,6 
5 
0 
7 
2,4 
0 
23 
0 
7 
0 
49 0 
0 
0 
0 
3,5 
0 
34 
43,5 
0 
7 
88 8,8 
1,7 
0 
0 
4 
1,5 
37 
0 
0 
0 
53 14,6 
31,7 
0 
77 
13,6 
4,8 
98,4 
120,5 
13 
11,4 
385 
Bosnien-Hercegovina 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 alt 
Offentlige institutioner, admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning, forbrugerbeskyttelse 
Omstrukturering af landbrug 
Det civile samfund og demokratisering 
Livsvigtig hjaelp 
Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning 
Miljo og nuklear sikkerhed 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 
Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger 
Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed 
Andre sektorer 
I alt 0 
0 
0 
37,3 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
37,3 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 9 
0 
0 
125 
1 
0 
0 
3 
0 
2 
140 9 
0 
0 
162,3 
1 
0 
0 
3 
0 
2 
177,3 
Bulgarien 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
& 
r-Offentlige institutioner. admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning, forbrugerbeskyttelse 
Omstrukturering af landbrug 
Det civile samfund og dernokratisering 
Livsvigtig hjaelp 
Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning 
Miljo og nuklear sikkerhed 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 
Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger 
Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed 
Andre sektorer 
I alt 0 
51 
0 
25 
13 
38,3 
26 
52,5 
17,5 
0 
223,3 16 
0 
0 
0 
17,5 
10,8 
13,9 
11 
14,5 
1,5 
85,2 1,2 
0 
1.2 
0 
12 
5 
62,6 
3 
0 
0 
85 2 
5 
0 
0 
21 
7 
48 
0 
0 
0 
83 2 
0 
1,5 
0 
12 
6 
40 
1 
0 
0 
62,5 21,2 
56 
2,7 
25 
75,5 
67,1 
190,5 
67,5 
32 
1,5 
539 
Den Tjekkiske Republik 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
Offentlige institutioner, admin, reformer. tMnaermetse af lovgivning, forbrugerbeskyttelse 
Omstrukturering af landbrug 
Det civile samfund og demokratisering 
Livsvigtig hjaelp 
Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning 
Miljo og nuklear sikkerhed 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 
Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger 
Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed 
Andre sektorer 
I alt 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
8 
0 
9 
27 
8 
8 
60 11 
4,5 
0 
0 
5,5 
0 
25 
0 
14 
0 
60 7 
0 
0 
0 
8 
0 
91 
1 
2 
1 
110 0 
0 
0 
0 
7,5 
5 
34 
7,5 
0 
0 
54 18 
4,5 
0 
0 
29 
5 
159 
35,5 
24 
9 
284 
Estland 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
Offentlige institutioner, admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning, forbrugerbeskyttelse 
Omstrukturering af landbrug 
Det civile samfund og demokratisering 
Livsvigtig hjaelp 
Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning 
Miljo og nuklear sikkerhed 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 
Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger 
Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed 
Andre sektorec 
I alt 0 
0 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
0 
9 
10 0 
0 
0 
0 
1,5 
0 
0 
0 
0 
10,5 
12 0 
0 
0 
0 
4.5 
2,5 
6 
8 
0 
1.5 
22,5 2.8 
0 
0 
0 
4.2 
0 
5 
9,1 
2,9 
0 
24 25,3 
3 
0 
0 
4 
1 
18,3 
9 
0 
1,2 
61,8 28,1 
3 
0 
0 
15,2 
3,5 
29,3 
26,1 
2,9 
22,2 
130,3 
J3 
TJRM 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
Offentlige institutioner, admin, reformer, tiinaermeise af lovgivning, forbrugerbeskyttelse 
Omstrukturering af landbrug 
Det civile samfund og demokratisering 
Livsvigtig hjaelp 
Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning 
Miljo og nuklear sikkerhed 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 
Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger 
Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed 
Andre sektorer 
I alt 0 
0 
0 
10 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
10 0 
0 
0 
25 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
25 2 
0 
0 
23 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
25 0 
0 
0 
25 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
25 4,1 
3,9 
0 
0 
2 
0 
10 
4,8 
0 
0,2 
25 6,1 
3,9 
0 
83 
2 
0 
10 
4,8 
0 
0,2 
110 
Ungarn 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
0? Offentlige institutioner, admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning. forbrugerbeskyttelse 
Omstrukturering af landbrug 
Det civile samfund og demokratisering 
Livsvigtig hjaelp 
Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning 
Miljo og nuklear sikkerhed 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 
Privatsektor, finanssektor. integrerede regionale foranstaltninger 
Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed 
Andre sektorer 
1 alt 22,5 
38 
0 
0 
45,5 
47 
8,3 
111,5 
29 
5 
306,8 1.5 
30,5 
0 
0 
26 
0 
0 
31 
10 
0 
99 0 
0 
0 
0 
24 
15,5 
29 
16,5 
0 
0 
85 3 
10 
0 
0 
16 
12 
36 
11 
2 
2 
92 18,5 
0 
0 
0 
10 
0 
26 
46,5 
0 
0 
101 45,5 
78,5 
0 
0 
121.5 
74,5 
99,3 
216,5 
41 
7 
683,8 
Letland 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
Offentlige institutioner, admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning, forbrugerbeskyttelse 
Omstrukturering af landbrug 
Det civile samfund og demokratisering 
Livsvigtig hjaelp 
Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning 
Miljo og nuklear sikkerhed 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 
Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger 
Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed 
Andre sektorer 
1 alt 0 
0 
0 
0 
1,5 
0 
0 
0 
0 
13,5 
15 0 
0 
0 
0 
2 
0 
0 
0 
0 
16 
18 0 
0 
0 
0 
5 
5,5 
0 
14,5 
0 
4,5 
29,5 1,3 
0 
0 
0 
2 
0 
9,2 
10,8 
9,2 
0 
32,5 16 
0,8 
0 
0 
3,6 
1,1 
7,1 
6,1 
2,4 
0 
37 17,3 
0,8 
0 
0 
14,1 
6,6 
16,3 
31,4 
11,6 
34 
132 
Litauen 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
r\tg ir *!«- MI j • »• *•..*. >•• 
unenaige institutioner, admin, reformer, tirnaefmetse af lovgivning, forbrugerbeskyttelse 
Omstrukturering af landbrug 
Det civile samfund og demokratisering 
Livsvigtig hjaelp 
Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning 
Milj0 og nuklear sikkerhed 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 
Privatsektor. finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger 
Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed 
Andre sektorer 
I ait 0 
0 
0 
0 
1,5 
0 
0 
9,5 
0 
9 
20 0 
0 
0 
0 
2,5 
0 
0 
0 
0 
22,5 
25 0 
0 
0 
0 
6 
1 
16,5 
14,5 
0 
1 
39 5,5 
0 
0 
0 
3,5 
0 
19 
9,6 
4,4 
0 
42 12,8 
4.5 
0,5 
0 
5.7 
2,5 
16,6 
7,7 
2.8 
0 
53 18,3 
4.5 
0,5 
0 
19,2 
3,5 
52,1 
41,3 
7,2 
32,5 
179 
(^9 Polen 
C? 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
Offentlige institutioner. admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning, 
Omstrukturering af landbrug 
Det civile samfund og demokratisering 
Livsvigtig hjaelp 
Almen, ertivervsmaessig uddannelse og forskning 
Milje og nuklear sikkerhed 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) forbrugerbeskyttelse 
Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger 
Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed 
Andre sektorer 
I alt 26,7 
135 
0 
0 
59,3 
75 
42,4 
191,2 
45,2 
3 
577,8 32 
30 
0 
0 
45 
0 
63 
28 
0 
27 
225 21,5 
2,5 
0 
0 
39 
12 
93,8 
31 
9 
0 
208,8 2 
13 
0 
0 
37 
22 
91 
9 
0 
0 
174 0 
14 
0 
0 
30 
5 
117 
37 
0 
0 
203 82,2 
194,5 
0 
0 
210,3 
114 
407,2 
296,2 
54,2 
30 
1388,5 
Rumænien 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
OffentBge institutioner. admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning. forbrugerbeskyttelse 
Omstrukturering af landbrug 
Det civile samfund og demokratisering 
Livsvigtig hjaelp 
Almen, erhvervsmaessig uddannelse og forskning 
Miljo og nuklear sikkerhed 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 
Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger 
Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed 
Andre sektorer 
I art 0 
66 
0 
71,8 
23 
5 
9 
45 
40 
42 
301,8 10 
5 
0 
9,9 
18 
0 
0 
70 
0 
27 
139,9 9,6 
0 
5 
0 
37 
0 
25 
23,4 
0 
0 
100 0 
10 
0 
0 
18 
0 
38 
0 
0 
0 
66 0 
0 
0 
0 
23 
8,4 
75.5 
8 
0 
3,5 
118,4 19,6 
81 
5 
81.7 
119 
13.4 
147.5 
146,4 
40 
72,5 
726,1 
Slovakiet 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
Offentlige institutioner, admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning. forbrugerbeskyttelse 
Omstrukturering af landbrug 
Det civile samfund og demokratisering 
Livsvigtig hjaelp 
Almen, erhvervsmaessig uddannelse og forskning 
Milje og nuklear sikkerhed 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 
Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger 
Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed 
Andre sektorer 
I alt 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
3 
0 
0 
5 
0 
5 
19 
3 
5 
40 4 
5 
0 
0 
9 
0 
6,5 
5 
5,5 
5 
40 5 
2,6 
0,5 
0 
5 
1 
8,2 
18,7 
4,4 
0,6 
46 0 
0 
0 
0 
4,5 
0 
0 
0 
0 
0 
4,5 9 
10,6 
0,5 
0 
23,5 
1 
19,7 
42,7 
12,9 
10,6 
130,5 
Slovenien 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 
Multinationale programmer 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 
alt 276,7 112 86 104 1996 
1996 
125,5 lait 
Offentlige institutioner, admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning, forbrugerbeskyttelse 
Omstrukturering af landbrug 
Det civile samfund og demokratisering 
Livsvigtig hjaelp 
Almen, erhvervsmaessig uddannelse og forskning 
Miljo og nuklear sikkerhed 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 
Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger 
Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed 
Andre sektorer 
lalt 0 
0 
0 
0 
2.3 
0 
0 
0 
0 
6.7 
9 0 
0 
0 
0 
3,5 
0 
0 
0 
0 
7,5 
11 0 
0 
0 
0 
5,5 
0 
6 
12,5 
0 
0 
24 0 
0 
0 
0 
2.6 
0 
7,4 
3 
4,4 
7,6 
25 8,3 
0 
0 
0 
1,3 
0 
3,9 
6.6 
2 
0 
22 8.3 
0 
0 
0 
15.2 
0 
17.3 
22.1 
6.4 
21,8 
91 
I alt 
Offenttige institutioner, admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning. forbrugerbeskyttelse 
Omstrukturering af landbrug 
Det civile samfund og demokratisering 
Livsvigtig hjaelp 
Almen, erhvervsmaessig uddannelse og forskning 
Miljo og nuklear sikkerhed 
Infrastruktur (energi. transport, telekommunikation) 
Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger 
Social udvikling. beskaeftigelse, folkesundhed 
Andre sektorer 12.5 
0 
0 
51 
73.4 
69,5 
35 
33.8 
0 
1.5 10 
0 
0 
0 
20.8 
20 
24 
37,3 
0 
0 25 
0 
0 
0 
13 
13 
31 
4 
0 
0 0 
0 
0 
0 
8.5 
20 
70,5 
5 
0 
0 22 
0 
0 
0 
5 
10 
39 
49 
0 
0.5 69.5 
0 
0 
51 
120,7 
132,5 
199,5 
129,1 
0 
2 
704,2 
Andre områder 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
Offentiige institutioner. admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning. forbrugerbeskyttelse 
Omstrukturering af landbrug 
Det civile samfund og demokratisering 
Livsvigtig hjaelp 
Almen, erhvervsmaessig uddannelse og forskning 
Miljo og nuklear sikkerhed 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 
Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger 
Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed 
Andre sektorer 
I alt 0 
0 
5 
37,7 
7,3 
20 
0 
0 
0 
73,8 
143,8 0 
0 
10 
0 
9.9 
0 
0 
0 
0 
54.4 
74,3 7 
0 
10 
0 
7 
23 
2 
21 
6 
43,1 
119,1 2 
0 
10 
0 
17,8 
20 
0 
106 
20 
67,4 
243,2 32 
0 
21,7 
0 
12,9 
15 
0 
0 
10,5 
70,1 
162,2 41 
0 
56,7 
37,7 
54.9 
78 
2 
127 
36.5 
308,8 
742,6 
0) 
«0 Tjekkoslovakiet 
Støtte opgjort efter sektor 1990-1996 (i mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
Offentlige institutioner. admin, reformer, tilnaermelse af lovgivning, forbrugerbeskyttelse 
Omstrukturering af landbrug 
Det civile samfund og demokratisering 
Livsvigtig hjaelp 
Almen, erhvervsmaessig uddannelse og forskning 
Milje og nuklear sikkerhed 
Infrastruktur (energi, transport, telekommunikation) 
Privatsektor, finanssektor, integrerede regionale foranstaltninger 
Social udvikling, beskaeftigelse, folkesundhed 
Andre sektorer 
I alt 0 
0 
4 
0 
38 
35 
21 
70 
15 
50 
233 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
4 
0 
38 
35 
21 
70 
15 
50 
233 
Bemærkning: Fra og med 1993 blev Pharc-støtten ydet særskin «I Den Tjekkiske Republik og Siovakiet 
V9 
D Offentlige institutioner, administrative 
reformer, tilnærmelse af lovgivning, 
forbrugerbeskyttelse 
Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i 
mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Den Tjekkiske Republik 
EstJand 
TJRM 
Ungam 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumaenien 
Slovakiet 
Slovenien 
Multinationaie programmer 
Andre omrader 
I alt 0 
0 
0 
0 
0 
0 
22,5 
0 
0 
26,7 
0 
0 
0 
12,5 
0 
61,6 1,2 
0 
16 
0 
0 
0 
1,5 
0 
0 
32 
10 
0 
0 
10 
0 
70,7 4.6 
0 
1,2 
11 
0 
2 
0 
0 
0 
21,5 
9,6 
4 
0 
25 
7 
85,9 0 
0 
2 
7 
2.8 
0 
3 
1.3 
5,5 
2 
0 
5 
0 
0 
2 
30,6 8,8 
9 
2 
0 
25,3 
4,1 
18,5 
16 
12,8 
0 
0 
0 
8,3 
22 
32 
125.2 14,6 
9 
21,2 
18 
28,1 
6,1 
45,5 
17,3 
18,3 
82,2 
19,6 
9 
8,3 
69,5 
41 
407,7 
Omstrukturering af landbrug 
Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i 
mio.ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
\ 
0 
-^ Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
TJRM 
Ungarn 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Multinationale programmer 
Andre områder 
lait 15 
0 
51 
0 
0 
0 
38 
0 
0 
135 
66 
0 
0 
0 
0 
305 10 
0 
0 
0 
0 
0 
30,5 
0 
0 
30 
5 
3 
0 
0 
0 
78,5 5 
0 
0 
4.5 
0 
0 
0 
0 
0 
2,5 
0 
5 
0 
0 
0 
17 0 
0 
5 
0 
0 
0 
10 
0 
0 
13 
10 
2,6 
0 
0 
0 
40,6 1.7 
0 
0 
0 
3 
3,9 
0 
0,8 
4,5 
14 
0 
0 
0 
0 
0 
27,9 31,7 
0 
56 
4,5 
3 
3,9 
78,5 
0,8 
4,5 
194,5 
81 
10,6 
0 
0 
0 
469 
Det civile samfund og demokratisering 
Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i 
mio.ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
0 
<N> Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
TJRM 
Ungarn 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Multinationale programmer 
Andre områder 
lait 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
5 
5 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
10 
10 0 
0 
1.2 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
5 
0 
0 
0 
10 
16,2 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0,5 
0 
0 
10 
10,5 0 
0 
1.5 
0 
0 
0 
0 
0 
0,5 
0 
0 
0 
0 
0 
21,7 
23,7 0 
0 
2,7 
0 
0 
0 
0 
0 
0,5 
0 
5 
0,5 
0 
0 
56,7 
65,4 
A 
O 
(^ Livsvigtig hjælp 
Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i 
mio.ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
TJRM 
Ungarn 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumaenien 
Slovakiet 
Slovenien 
Multinationale programmer 
Andre omrader 
I alt 60 
37,3 
25 
0 
0 
10 
0 
0 
0 
0 
71.8 
0 
0 
51 
37,7 
292,8 10 
0 
0 
0 
0 
25 
0 
0 
0 
0 
9,9 
0 
0 
0 
0 
44,9 7 
0 
0 
0 
0 
23 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
30 0 
0 
0 
0 
0 
25 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
25 0 
125 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
125 77 
162,3 
25 
0 
0 
83 
0 
0 
0 
0 
81,7 
0 
0 
51 
37,7 
517,7 
Almen, erhvervsmæssig uddannelse og 
forskning 
Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i 
mio. ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
i, 
0 
-C Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
TJRM 
Ungarn 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumaenien 
Slovakiet 
Slovenien 
Multinationale programmer 
Andre omrader 
I alt 1.2 
0 
13 
0 
1 
0 
45,5 
1,5 
1.5 
59,3 
23 
0 
2,3 
73,4 
7,3 
229 2,5 
0 
17,5 
8 
1.5 
0 
26 
2 
2.5 
45 
18 
5 
3,5 
20,8 
9.9 
162,2 2,4 
0 
12 
5.5 
4,5 
0 
24 
5 
6 
39 
37 
9 
5,5 
13 
7 
169,9 3,5 
0 
21 
8 
4,2 
0 
16 
2 
3,5 
37 
18 
5 
2,6 
8,5 
17,8 
147,1 4 
1 
12 
7,5 
4 
2 
10 
3,6 
5,7 
30 
23 
4,5 
1.3 
5 
12,9 
126,4 13,6 
1 
75,5 
29 
15,2 
2 
121,5 
14,1 
19,2 
210,3 
119 
23,5 
15,2 
120,7 
54,9 
834,7 
Miljø og nuklear sikkerhed 
Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i 
mio.ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
^ 
0 
H> Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
TJRM 
Ungarn 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Multinationale programmer 
Andre områder 
lait 0 
0 
38,3 
0 
0 
0 
47 
0 
0 
75 
5 
0 
0 
69,5 
20 
254,8 3,3 
0 
10,8 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
20 
0 
34,1 0 
0 
5 
0 
2,5 
0 
15,5 
5,5 
1 
12 
0 
0 
0 
13 
23 
77,5 0 
0 
7 
0 
0 
0 
12 
0 
0 
22 
0 
1 
0 
20 
20 
82 1,5 
0 
6 
5 
1 
0 
0 
1.1 
2,5 
5 
8,4 
0 
0 
10 
15 
55,5 4,8 
0 
67,1 
5 
3,5 
0 
74,5 
6,6 
3,5 
114 
13,4 
1 
0 
132,5 
78 
503,9 
o Infrastruktur (energi, transport, 
telekommunikation) 
Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i 
mio.ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
TJRM 
Ungam 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumaenien 
Slovakiet 
Slovenien 
Multinationale programmer 
Andre omrader 
I alt 4,4 
0 
26 
0 
0 
0 
8.3 
0 
0 
42.4 
9 
0 
0 
35 
0 
125,1 0 
0 
13,9 
9 
0 
0 
0 
0 
0 
63 
0 
5 
0 
24 
0 
114,9 23 
0 
62,6 
25 
6 
0 
29 
0 
16,5 
93,8 
25 
6,5 
6 
31 
2 
326,4 34 
0 
48 
91 
5 
0 
36 
9,2 
19 
91 
38 
8,2 
7,4 
70,5 
0 
457,3 37 
0 
40 
34 
18,3 
10 
26 
7.1 
16,6 
117 
75,5 
0 
3,9 
39 
0 
424,4 98,4 
0 
190,5 
159 
29,3 
10 
99,3 
16,3 
52,1 
407,2 
147,5 
19,7 
17,3 
199,5 
2 
1448 
Privatsektor, finanssektor, integrerede 
regionale foranstaltninger 
Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i 
mio.ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
^ 
0 
-P 1 Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
TJRM 
Ungarn 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Multinationale programmer 
Andre områder 
lait 35 
0 
52,5 
0 
0 
0 
111,5 
0 
9,5 
191,2 
45 
0 
0 
33,8 
0 
478,5 42 
0 
11 
27 
0 
0 
31 
0 
0 
28 
70 
19 
0 
37,3 
0 
265,3 0 
0 
3 
0 
8 
0 
16,5 
14,5 
14,5 
31 
23,4 
5 
12,5 
4 
21 
153,4 43,5 
0 
0 
1 
9,1 
0 
11 
10,8 
9,6 
9 
0 
18,7 
3 
5 
106 
226,7 0 
3 
1 
7,5 
9 
4,8 
46,5 
6,1 
7,7 
37 
8 
0 
6,6 
49 
0 
186,2 120,5 
3 
67,5 
35,5 
26,1 
4,8 
216,5 
31,4 
41,3 
296,2 
146,4 
42,7 
22,1 
129,1 
127 
1310 
o Social udvikling, beskæftigelse, 
folkesundhed 
Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i 
mio.ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
TJRM 
Ungam 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumaenien 
Slovakiet 
Sloven ien 
Multinationale programmer 
Andre omrader 
I alt 0 
0 
17,5 
0 
0 
0 
29 
0 
0 
45,2 
40 
0 
0 
0 
0 
131,7 6 
0 
14,5 
8 
0 
0 
10 
0 
0 
0 
0 
3 
0 
0 
0 
41,5 7 
0 
0 
14 
0 
0 
0 
0 
0 
9 
0 
5,5 
0 
0 
6 
41,5 0 
0 
0 
2 
2,9 
0 
2 
9.2 
4,4 
0 
0 
4,4 
4,4 
0 
20 
49,3 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
2,4 
2,8 
0 
0 
0 
2 
0 
10,5 
17,7 13 
0 
32 
24 
2,9 
0 
41 
11,6 
7,2 
54,2 
40 
12,9 
6,4 
0 
36,5 
281,7 
Andre sektorer 
Støtte opgjort efter land 1990-1996 (i 
mio.ECU) 1990-1992 1993 1994 1995 1996 lait 
2* 
0 
(U Albanien 
Bosnien-Hercegovina 
Bulgarien 
Den Tjekkiske Republik 
Estland 
TJRM 
Ungarn 
Letland 
Litauen 
Polen 
Rumænien 
Slovakiet 
Slovenien 
Multinationale programmer 
Andre områder 
lait 4,4 
0 
0 
0 
9 
0 
5 
13,5 
9 
3 
42 
0 
6,7 
1,5 
73,8 
167,9 0 
0 
1.5 
8 
10,5 
0 
0 
16 
22,5 
27 
27 
5 
7,5 
0 
54,4 
179,4 0 
0 
0 
0 
1.5 
0 
0 
4,5 
1 
0 
0 
5 
0 
0 
43,1 
55,1 7 
0 
0 
1 
0 
0 
2 
0 
0 
0 
0 
0,6 
7,6 
0 
67,4 
85,6 0 
2 
0 
0 
1,2 
0,2 
0 
0 
0 
0 
3,5 
0 
0 
0,5 
70,1 
77,5 11,4 
2 
1,5 
9 
22,2 
0,2 
7 
34 
32,5 
30 
72,5 
10,6 
21,8 
2 
308,8 
565,5 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 178 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 17 
Katalognummer : CB-CO-98-178-DA-C 
ISBN 92-78-32352-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
/Mo