I den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 blev Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen enige om, at "tilbagebetalingen af hovedstolen af sådanne midler, der skal anvendes til udgifter i forbindelse med EU-genopretningsinstrumentet, og de påløbne renter vil skulle finansieres over Unionens almindelige budget, herunder ved hjælp af et tilstrækkeligt provenu fra nye egne indtægter, som indføres efter 2021". Desuden anerkendte de tre institutioner betydningen af konteksten for EU-genopretningsinstrumentet og erklærede, at "udgifter i Unionens budget vedrørende tilbagebetalingen af EU-genopretningsinstrumentet ikke bør føre til en uretmæssig reduktion i programudgifter eller investeringsinstrumenter inden for FFR". I den interinstitutionelle aftale fastsættes det endvidere, at "det også er ønskeligt at begrænse stigningerne i medlemsstaternes egne BNI-baserede indtægter".

I sine konklusioner af 21. juli 2020 erklærede Det Europæiske Råd, at provenuet fra de nye egne indtægter, som indføres efter 2021, vil blive anvendt til tilbagebetaling af lån optaget under NextGenerationEU. Endvidere blev Kommissionen opfordret til at "foreslå en revision af FFR med henblik herpå til den tid".

Den foreslåede indførelse af et nyt emissionshandelssystem for bygninger og vejtransport udgør en vigtig del af indsatsen for at opfylde EU's ambitiøse klimamål. Det skal bidrage til at afhjælpe den hidtidige mangel på emissionsreduktioner i disse sektorer på den mest omkostningseffektive måde. Systemet vil desuden bidrage til nye egne indtægter på Unionens budget. Samtidig forventes de nødvendige tilpasninger i disse sektorer på kort sigt at have direkte konsekvenser for sårbare husholdninger og mikrovirksomheder i hele EU, da de er afhængige af kulstofintensive transport- og opvarmningsformer. For at bidrage til at håndtere disse sociale konsekvenser har Kommissionen fremsat et nyt initiativ: den sociale klimafond.

De foreslåede forhøjelser af loftet for forpligtelser vil medføre en forøgelse af betalingsbehovene. Kommissionen foreslår derfor at revidere betalingsloftet for årene 2025, 2026 og 2027 med henholdsvis 2 176 mio. EUR, 9 132 mio. EUR og 8 786 mio. EUR i 2018-priser.

Hvad angår den sociale klimafond foreslår Kommissionen at forhøje loftet for forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 3 "Naturressourcer og miljø" med 2 176 mio. EUR i 2025, 9 132 mio. EUR i 2026 og 8 786 mio. EUR i 2027 (i 2018-priser).

Den budgetmæssige virkning af den specifikke årlige justering baseret på nye egne indtægter får virkning fra 2024. Beløbet vil svare til det faktiske provenu fra nye egne indtægter, der er opkrævet i det foregående år, som opført i det foreløbige årsregnskab, og vil blive begrænset til et årligt beløb på 15 mia. EUR i 2018-priser. For 2027 vil der ved beregningen af justeringen blive fratrukket et fast beløb på 8 mia. EUR (2018-priser).

Justeringsmekanismen baseret på nye egne indtægter vil blive ledsaget af et forslag til ændringsbudget for om nødvendigt at forhøje en eller flere udgiftsposter på budgettet for det år, hvor mekanismen anvendes.

Et beløb på 15 mia. EUR svarer til en lineær tilbagebetalingsprofil over EU-budgettet for ikketilbagebetalingspligtig støtte baseret på Kommissionens planlægning af udstedelser for NextGenerationEU, herunder løbetidsstrukturen.

–loftet i den flerårige finansielle ramme for underudgiftsområde 2b for forpligtelsesbevillinger og loftet for betalingsbevillinger justeres årligt svarende til det faktiske provenu fra nye egne indtægter, der er opkrævet i det foregående år, som opført i Kommissionens foreløbige årsregnskab i henhold til finansforordningens artikel 245, stk. 3

For at gøre det muligt at tilbagebetale lån optaget under NextGenerationEU foreslår Kommissionen en mekanisme for automatisk justering af lofterne i den flerårige finansielle ramme.

Som led i lovgivningspakken Fit for 55 har Kommissionen foreslået, at der oprettes en social klimafond ("fonden"), der skal bidrage til at håndtere de sociale konsekvenser af emissionshandelen for sektorerne bygninger og vejtransport. Fonden skal yde finansiering til medlemsstaterne til støtte for foranstaltninger og investeringer i energieffektivitet, nye opvarmnings- og kølingssystemer, renere mobilitet samt midlertidig direkte indkomststøtte.

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om ændring af forordning (EU, Euratom) 2020/2093 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 312,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106a,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

efter en særlig lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

(1)Inden for rammerne af den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter forpligtede Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen sig til at gennemføre en køreplan for indførelse af nye egne indtægter i hele perioden for den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 og til at arbejde hen imod indførelse af tilstrækkelige nye egne indtægter for at dække et beløb svarende til de forventede udgifter til tilbagebetalingen af NextGenerationEU.

(2)Der bør fastlægges en mekanisme, der giver mulighed for tilbagebetaling af omkostningerne til finansiering af NextGenerationEU i perioden for den flerårige finansielle ramme for årene 2024-2027 med beløb svarende til de nye egne indtægter, der opkræves i overensstemmelse med Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 ("afgørelsen om egne indtægter"), og som opføres i det foreløbige årsregnskab, uden at udgifterne til EU-programmer reduceres.

(3)Indførelsen af EU-emissionshandel for sektorerne bygninger og vejtransport i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF kan få kortsigtede sociale konsekvenser. For at imødegå denne udfordring blev der ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [XXX] final oprettet en social klimafond, der skal finansieres over Unionens almindelige budget under den flerårige finansielle ramme. Loftet for forpligtelsesbevillinger under udgiftsområde 3 "Naturressourcer og miljø" og loftet for betalingsbevillinger bør derfor tilpasses for årene 2025, 2026 og 2027.

(4)Forordning (EU, Euratom) 2020/2093 bør derfor ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EU, Euratom) 2020/2093 foretages følgende ændringer:

(1)Artikel 4, stk. 4, affattes således:

"4. Der må ikke foretages andre tekniske justeringer for det pågældende år, hverken i løbet af regnskabsåret eller i form af efterfølgende korrektioner i følgende regnskabsår, jf. dog artikel 4a, 6 og 7.".