KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 30.04.19% 
KOM(96) 166 endelig udg. 
RAPPORT OM EVALUERINGEN AF 
EF-HANDLINGSPLANEN FOR TURISME 1993-95 
RÅDETS AFGØRELSE 92/421/EØF 
(forelagt af Kommissionen) 

I INDLEDNING 
1. Den treårige EF-handlingsplan for turisme, der blev vedtaget den 13. juli 1992, 
anerkendte den økonomiske og sociale betydning af turismen som fænomen og 
opstillede de rammer, der sætter EU i stand til at starte med specifikt at støtte 
udviklingen af turisme1. I handlingsplanen for turisme (herefter benævnt 
"planen") hed det generelt, at fællesskabsaktioner bør: 
styrke de horisontale tiltag inden for turisme i Fællesskabets og 
medlemsstaternes politik 
sørge for gennemførelse af særforanstaltninger og 
koordinere de foranstaltninger, der iværksættes af andre af 
Kommissionens tjenestegrene. 
Planen anerkendte Fællesskabets rolle med hensyn til at forbedre turismens 
kvalitet og konkurrencedygtighed, samt at fælles foranstaltninger inden for 
turisme iværksat af Fællesskabet og medlemsstaterne kunne fremme en bredere 
udvikling af Fællesskabet både økonomisk og socialt. 
2. Hensigten med dette dokument er at aflægge rapport om evalueringen af planen. 
Dette sker i henhold til artikel 6, hvor det hedder, at Kommissionen skal 
foretage en sådan evaluering og aflægge rapport til Rådet og Europa-
Parlamentet. I henhold til artikel 6 skulle rapporten foreligge den 30.6.1995. 
Denne tidsplan blev ikke overholdt, men forsinkelsen har gjort det muligt at 
udarbejde en mere omfattende evaluering, end hvis den oprindelige tidsplan var 
blevet fulgt. Selv med denne forsinkelse var den eksterne evaluator dog kun i 
stand til fuldt ud at evaluere resultaterne af planens første to år, der 
repræsenterer 55% af planens udgiftsforpligtelser. Foranstaltninger, der blev 
finansieret i planens andet år, blev generelt først tilendebragt i slutningen af 
1995, mens de fleste foranstaltninger finansieret i 1995 blev påbegyndt i 
slutningen af samme år. 
3. Dette dokument er en reaktion på en uafhængig evaluering af planen foretaget 
af eksterne konsulenter. Deres endelige rapport blev godkendt af Kommissionen 
den 26.2.1996 og har følgende opbygning: 
En sammenfatning af resultater og vigtigste anbefalinger 
Del 1: Indledning 
Del 2: Programmodel for planen 
Del 3: Teknisk evaluering af aktionerne 
Del 4: Administrative og operationelle aspekter 
Del 5: Vurdering foretaget af kontrahenter 
Bilag 
Rådets afgørelse 92/421/EØF, EFT L 231 af 13.8.1992 
4. Kommissionen reagerer med denne rapport på konsulenternes evaluering, idet 
der er anvendt de rammer, som konsulenterne opstillede i første del af deres 
rapport "sammenfatning af resultater og vigtigste anbefalinger". Alle de 
punkter, der i detaljer er behandlet i selve rapporten, er med i denne 
sammenfatning og omtales i følgende rækkefølge: 
Programmets indhold (punkt 2-6/s.i) 
Turismeafdelingens rolle og markedspositionering (punkt 7 og 8/s.ii) 
Overensstemmelse med handlingsplanens artikel 4 og opfyldelse af 
målsætningerne (9-12) 
Teknisk evaluering (13-33) 
Administrative og operationelle aspekter (34-41) 
Vigtigste anbefalinger (42-60) 
5. Del II til VII i dette dokument behandler derfor punkt for punkt de forhold, som 
blev taget op af konsulenterne i deres "sammenfatning af resultater og vigtigste 
anbefalinger". I det følgende refererer de opgivne tal til punkter i 
konsulenternes sammenfatning, men mere detaljerede kommentarer kan også 
findes i de efterfølgende dele af deres rapport. I bilag 1 gives der yderligere 
oplysninger om planen og dens forvaltning, bilag 2 viser en opdeling efter 
forskellige kategorier af planens udgiftsforpligtelser og bilag 3 er 
konsulentrapporten. 
6. Konsulenterne var ikke blevet bedt om specielt at undersøge de påstande, der 
var blevet fremsat vedrørende forholdene i turismeafdelingen i perioden før 
marts 1994. Kommissionen, Revisionsretten og andre myndigheder har endnu 
ikke afsluttet deres undersøgelser. Konsulenterne blev dog bedt om at tage 
hensyn til den indvirkning, disse påstande og undersøgelser havde på planens 
generelle effektivitet og gennemførelse. 
II Programmets indhold 
7. Kommissionen ser generelt positivt på konsulenternes evaluering og er enig i 
mange af de behandlede spørgsmål. Dette gælder især konsulenternes analyse af 
programmets indhold. I afsnit 2 til 5 beskrives svaghederne i afgørelsens 
struktur, der gav problemer i hele planens løbetid. BJ.a. følgende: 
i) fragmenterede og usammenhængende foranstaltninger (indeholdt i 
bilaget til planen) 
ii) sammenblanding af mål (eller målsætninger) og midler 
(foranstaltningerne) 
iii) uklarhed om, hvorledes nogle af aktionerne kan bidrage til bredere 
målsætninger 
iv) ufuldstændige foranstaltninger eller foranstaltninger, der overlapper 
hinanden 
v) planen er for ambitiøs i forhold til de disponible ressourcer 
vi) manglende kontinuitet i løbet af de 3 år 
8. Kommissionen er i det store og hele enig i disse kritikpunkter. Kommissionen 
ser dog planen som resultatet af en lang debat, som mundede ud i en række 
modstridende prioriteringer. Der findes ikke en turismepolitik som sådan, og en 
specifik "turismestrategi" på EU-plan er endnu ikke færdigudviklet. 
Medlemsstaternes forskellige synspunkter og prioriteringer, kompleksiteten af 
turismeerhvervenes forskellige interesser, den hidtidige mangel på en specifik 
handling på EU-plan, subsidiaritetsprincippet samt kravet om enstemmighed i 
Rådet har alt sammen været med til give planen form. Kommissionen tager til 
efterretning, at foranstaltningerne med fordel kunne være blevet yderligere 
analyseret både af Kommissionen og styrelsesudvalget inden deres 
iværksættelse. Dette viste sig at være vanskeligt på grund af planens relativt 
korte løbetid og de begrænsninger, som det første års budgetregler satte 
(opdelte bevillinger). 
Kommissionen vil i udkastet til ethvert nyt program overveje alle de forhold, som 
konsulenterne har bemærket. Det drejer sig især om: 
• en utvetydig og logisk forbindelse mellem målsætninger og foranstaltninger 
• et begrænset antal klare og målrettede foranstaltninger 
• et realistisk forhold mellem målsætninger og 
disponible ressourcer 
• en klar værditilvækst som resultat af de eksisterende aktioner, der er iværksat 
af både medlemsstaterne og andre af Kommissionens tjenestegrene 
• koordinering med andre Fællesskabsaktioner 
• overholdelse af subsidiaritetsprincippet 
• et logisk arbejdsprogram, der skal sikre aktionernes kontinuitet 
III TURISMEAFDELINGEN: ROLLE OG "MARKEDSPOSITIONERING" 
9. Afsnit 7 og 8 i konsulentrapporten handler om den rolle, som turismeafdelingen 
spiller og dets mandat. Ifølge konsulenterne var der en mangel på 
markedspositionering. I Kommissionen er der bred enighed om, at dette område 
for fremtiden skal defineres med større opmærksomhed og klarhed, men 
Kommissionen vil også gerne påpege, at rollen og mandatet afhænger af 
indholdet af den afgørelse, der opnås enighed om. De erfaringer, der er opnået 
med både planen og høringerne i forbindelse med grønbogen om Den 
Europæiske Unions betydning for turismen2, har absolut bidraget til definering 
af enhver fremtidig rolle og funktion. I konsulentrapporten nævnes en række 
særlige muligheder for hvilken rolle, turismeafdelingen kan spille. 
Kommissionen vil sikre, at kontoret for turisme hovedsageligt koncentrerer sig om at 
sikre en bedre koordinering mellem alle Fællesskabsaktioner med indvirkning på 
turisme. Dette skal opnås ved: 
• videreudvikling af de interne koordineringsmekanismer 
• aktivt samarbejde og aktive partnerskaber med medlemsstaterne og 
turismeindustrien 
• regelmæssig konstatering af og høringer vedrørende specielle forhold af 
interesse for dette område 
IV OVERENSSTEMMELSE MED ARTIKEL 4 OG OPFYLDELSE AF 
MÅLSÆTNINGER 
10. Det hedder i punkt 9 til 12 i konsulenternes sammenfatning, at målsætningerne 
(som de er beskrvet i planens artikel 4) er meget overordnede og til tider vagt 
formuleret. Konsulenterne fastslår, at der ikke var en klar sammenhæng mellem 
de 11 foranstaltninger ("politiske områder") og målsætningerne, som både lå på 
et meget højt plan og var for brede. Derudover var målsætningerne på 
mellemlang sigt og præstationsindikatorerne enten ikke-eksiterende eller dårligt 
defineret. Kommissionen er enig i denne analyse og erkender, at selve planens 
beskaffenhed gjorde den vanskeligt gennemførlig. Konsulenterne erkender, at 
både midler og rammer gjorde det urealistisk at nå disse høje mål. 
11. Konsulenterne bemærker dog, at særlige initiativer var vellykkede, som f.eks. 
arbejdet med statistikker og koordinering, og at disse vellykkede initiativer 
medvirkede til, at planens målsætninger på mellemlang sigt kunne opfyldes. 
Den "analyse af programmet", som konsulenterne har foretaget, afslører også, 
at målsætninger og mekanismer blev blandet sammen, hvilket navnlig gjorde sig 
gældende for de "tværnationale foranstaltninger", der optrådte som én 
foranstaltning i bilaget til planen. Den nævnte analyse viste, hvor vigtigt det er 
med en fortsat evaluering af målsætningerne. En sådan evaluering omfatter en 
analyse af målsætningerne set i lyset af deres indbyrdes sammenhæng og 
forbindelser til resultatindikatorer og -mål. Kommissionen vil fortløbende 
foretage denne analyse. 
Kom (95) 97 af 4.4.1996 
På grundlag af de opnåede erfaringer skal et nyt programs målsætninger opstilles i 
følgende rangorden: 
• Målsætninger på lang sigt 
• Målsætninger på mellemlang sigt 
• Målsætninger på kort sigt, der knytter sig til bestemte aktiviteter 
• Specifikke resultatindikatorer, der gør det muligt at bedømme de 
målsætninger, der arbejdes henimod 
• Kriterier til bedømmelse af, om målsætningerne er nået 
V TEKNISK EVALUERING 
12. I punkt 13 til 33 i konsulenternes sammenfatning gøres der rede for resultaterne 
af den tekniske evaluering. Herunder en vurdering af alle de projekter, der blev 
finansieret i 1993 og 1994 samt 10 case studies. Konsulenternes vigtigste 
bemærkninger til den tekniske side er, at: 
i) Projekternes kvalitet i 1993 var ringe, men blev væsentligt forbedret i 
1994 
ii) aktionernes virkning var begrænset med hensyn til område, rækkevidde 
og tid 
iii) arbejdet med statistikkerne var vellykket 
iv) undersøgelserne sædvanligvis var velgennemførte trods det, at der 
manglede en klar analyse af behov 
v) man ofte ikke tilstrækkeligt havde overvejet projektets indbyggede 
bæredygtighed efter dets afslutning, og at nogle projekter synes at være 
udtænkt hovedsageligt med det formål at få adgang til EF-midler 
vi) den kommercielle anvendelse af nogle af projekterne tilsyneladende ikke 
er blevet grundigt overvejet 
vii) håndbøger for turister med handicap har givet fremragende resultater 
viii) pilotprojekter om kultur, teknologi og uddannelse har givet varierende 
resultater 
ix) koordineringsarbejdet gjorde det muligt at nå visse mål på mellemlang 
sigt 
x) der i visse aktioner, f.eks. vedrørende teknologi, ikke var taget 
tilstrækkeligt hensyn til SM Ver. 
I det følgende bliver disse 10 resultater gennemgået enkeltvis: 
13. Kommissionen har tiltro til, at den metodologi, som konsulenterne har anvendt, 
har resulteret i en præcis teknisk vurdering. Kommissionen erkender, at 
projekternes kvalitet i 1993 var ringe, og glæder sig over, at projekternes 
kvalitet blev væsentligt forbedret fra 1993 til 1994. Det er også værd at 
bemærke, at konsulenterne anser det for sandsynligt, at der vil ske en yderligere 
forbedring i 1995. Kommissionen mener dog, at en række punkter i 
konsulentrapporten præsenteres på en sådan måde, at indholdet ikke altid 
fremgår helt præcist. For eksempel er der ikke overensstemmelse mellem 
dataene i tabel 3.1 (s. 13) og kommentarerne i 65 (s. 17). Her hedder det, at 
projekternes kvalitet er "ringe til middelgode", mens det af tabkonsulenternes 
synspunkt, at aktionernes virkning var begrænset med hensyn til område, 
rækkevidde og tid og accepterer princippet om, at et mindre antal mere 
omfattende aktioner er ønskeligt. Konsulenterne påpeger dog, at antallet af 
forpligtelser var for stort i forhold til kontorets størrelse, men denne udtalelse 
viser, at der ikke er taget højde for, at mange af forpligtelserne var relaterede 
til samme emne, og at der blev anvendt standardkontrakter, hvilket reducerede 
projektstyringen, fordi projekterne lignede hinanden. For eksempel drejede 40 
ud af 70 forpligtelser i 1995 sig om statistik, og mange projekter blev 
gennemført under identiske betingelser for hver medlemsstat. 
15. Konsulenterne bemærker også i 16, at aktionerne var for små til at have virkelig 
gennemslagskraft. Der bliver dog ikke nævnt noget om, ved hvilket 
fmasieringsniveau aktionerne vil have mere "gennemslagskraft". Denne 
bemærkning bliver så delvis modsagt af PW's erkendelse af, at nogle små 
aktioner har været vellykkede og omkostningseffektive. Kommissionen mener, 
at dette er en noget forenklet fremstilling (i betragtning af de mange variabler, 
der kan have indvirkning på et projekts effektivitet) og mener, at visse typer 
små aktioner kan have stor gennemslagskraft pga. multiplikatoreffekten. 
16. Kommissionen noterer konsulenternes bedømmelse af, at arbejdet med 
statistikkerne var vellykket. Dette arbejde, der blev udført via et partnerskab 
med turismeindustrien, har resulteret i et direktiv om indsamling af 
sammenlignelige data på medlemsstatsniveau i EØS3. Med opfyldelsen af dette 
almindeligt anerkendte behov er et vigtigt resultat nået. Arbejdet på dette 
område vil fortsætte i de kommende år. 
17. Konsulenterne bemærker, at undersøgelserne sædvanligvis var velgennemførte 
trods det, at der manglede en klar analyse af behov. (Her bliver 
"undersøgelser" defineret som forskning, der er 100% finansieret af 
Kommissionen). Kommissionen indrømmer, at dette gjorde sig gældende i 
nogle tilfælde, og at det til dels skyldtes de allerede noterede mangler ved 
planen i sig selv. Endvidere anerkendes det i konsulentrapporten, at man i 
styrelsesudvalget er blevet enige om eller har foreslået undersøgelser og 
sædvanligvis drøftet dem med sektoren. Proceduren for at foreslå og udvælge 
Rådets direktiv 95/57/EF af 23.11.1995 (EFT L 291 af 6.12.1995) 
undersøgelser er blevet ændret, således at der efter 1994 kun er blevet iværksat 
undersøgelser på grundlag af en klar vurdering af behov og resultater. 
18. Konsulenterne noterer, at der ved nogle projekter var en mangel på indbygget 
bæredygtighed efter projektets afslutning. Kommissionen vil gerne gøre 
opmærksom på følgende: 
projekter af den type, der bliver efterlyst, har sædvanligvis karakter af 
demonstrationsprojekter og tilskynder andre til at udføre lignende 
opgaver. De er dog velegnede som mere langsigtede aktioner 
innovative projekter har pga. deres karakter tendens til oftere at slå fejl 
end andre former for initiativer 
mange af projekternes resultater vil vise sig på mellemlang sigt og er 
ikke kommet med i evalueringen, som analyserede direkte målelige 
resultater 
gennemslagskraften er i mange tilfælde afhængig af, at offentligheden på 
en effektiv og vedvarende måde bliver gjort bekendt med projekterne. 
Kommissionen er selvfølgelig interesseret i den bedst mulige virkning af dens 
finansielle støtte. I 1995-projekterne er der taget hensyn til dette forhold, og 
ændrede udvælgelsesprocedurer har forbedret kvaliteten af de udvalgte 
projekter. Konsulenterne noterer også, at håndbøger hurtigt kan blive 
forældede, og Kommissionen er enig i, at sådanne publikationer bør have 
indbygget bæredygtighed. Konsulenterne skønner også, at nogle projekter synes 
at være udtænkt med det formål at få adgang til EF-midler. Dette gælder for et 
mindre antal projekter udvalgt i 1993, der senere viste sig at være af ringe 
kvalitet. Kommissionen er enig heri og vil gerne gøre opmærksom på, at 
slutraterne vedrørende disse projekter endnu ikke er betalt, idet man afventer en 
yderligere vurdering. 
19. Konsulenterne noterer, at den kommercielle anvendelse af nogle projekter 
tilsyneladende ikke er blevet grundigt gennemtænkt. Konsulenterne har i punkt 
18 delt aktionerne op i dem, der fremmer "europæiske" begreber og dem, der 
er "kommercielt interessante". Kommissionen er enig i, at kommercialisering 
kan være ønskelig, men den mener ikke, at det var hovedmålet med planen. 
Netværk og andre initiativer, der fremmer udveksling af oplysninger og større 
viden, er absolut vigtige og kan ikke altid umiddelbart gøres kommercielt 
bæredygtige. Industriens succes er betinget af forhold som f.eks. præcise 
europæiske statistikker og konkret forskning. Den offentlige sektor kan også 
komme til at spille en vigtig rolle på visse områder som f.eks. miljøområdet, 
hvor støtte til bevarelse af de offentlige goder er almindelig anerkendt. 
20. Kommissionen noterer, at håndbøgerne for turister med handicap har givet 
fremragende resultater. Kommissionen vil også gerne tilføje, at forskellige 
andre initiativer som f.eks. turisme- og miljøprisen samt den koordinering med 
andre tjenestegrene, der har fundet sted, også har haft en markant og positiv 
gennemslagskraft. 
21. Konsulenterne fastslår, at pilotprojekterne om kultur, teknologi og uddannelse 
har givet varierende resultater. På disse aktivitetsområder har der været flest 
projekter og betragtelige udgifter, se bilag 2. Konsulenterne giver i rapportens 
hoveddel udtryk for, at de kulturelle projekter har formindsket efterspørgslen 
eller omdirigeret den fra andre områder. Kommissionen stiller spørgsmålstegn 
ved dette synspunkt og mener, at man i øjeblikket ikke med tilstrækkelig 
nøjagtighed kan udtale sig herom, og at der ikke er taget højde for væksten på 
det generelle marked og på nichemarkedet. Konsulenterne noterer, at visse 
teknologiprojekter har haft en positiv effekt ved at fremskynde anvendelsen af 
ny teknologi. Konsulenterne kommenterer de "enkeltstående" 
uddannelsesaktioner, der er iværksat i Central- og Østeuropa (27) og erkender, 
at de muligvis har været virkningsfulde, men at de blev betragtet som isolerede 
tilfælde. Ikke desto mindre mener Kommissionen, at denne type 
uddannelsesaktiviter er gavnlige og finder, at hensigtsmæssig dækning af andre 
tilsvarende regioner er lige så vigtig som opfølgningsaktioner i den region, hvor 
en uddannelse har fundet sted. Kommissionen accepterer dog, at man endnu 
mangler at undersøge forhold vedrørende udbredelse, opfølgning efter 
projektets afslutning og virkninger på lang sigt. Yderligere formidling af 
resultater og videreførelse af partnerskaber, hvor der er hensigtsmæssigt, vil 
skabe opmærksomhed og tilskynde til opfølgningsaktioner. 
22. Et område, der blev positivt evalueret, var koordinering med andre af 
Kommissionens politikker med målsætninger for turismen (se punkt 11). Mange 
anser dette arbejde for at være det vigtigste aspekt ved planen. Resultaterne af 
denne vidtspændende opgave har været varierende, men specielle initiativer 
såsom rapporterne om forhold, der har indvirkning på turismen4, og en række 
aktive partnerskaber med andre tjenester har været særdeles vellykkede. Som 
eksempel kan nævnes koordineringsgruppen inden for turisme for folk med 
specielle behov, der fungerede som et bindeled mellem planen og HELIOS II-
programmet. Kommissionens turismeafdeling er nødt til at øge sin indflydelse 
på andre etablerede fællesskabsprogrammer, der ofte beskæftiger sig med 
forhold af betydning for turismen. For at opnå en bedre koordinering afholder 
Kommissionen nu mere specielle og temaorienterede møder med sektoren, hvor 
man kan drøfte virkningen af de forskellige politikker med de ansvarlige 
tjenester og med uafhængige eksperter. 
23. Konsulenterne bemærker i 33, at forholdet vedrørende teknologiprojekters og 
andre aktioners relevans for SMV'er ikke er blevet tilstrækkeligt belyst. 
Kommissionen erkender, at SMV'er inden for turisme ikke har været mål for en 
speciel indkaldelse af bud, men vil dog påpege, at formålet med noget af 
arbejdet såsom "yield management i små og mellemstore virksomheder inden 
Kom (94) 74 af 6.4.1994 & KOM (96) 29 af 5.2.1996 
for turismeindustrien" var at undersøge, hvordan teknologien kunne anvendes af 
SMV'er. 
24. I 1993 blev der iværksat en større aktion vedrørende markedsføring i 
tredjelande til et beløb af 1 mio. ECU. Aktionen havde til formål at skabe et 
image for Europa og gennemføre en reklamekampagne. Konceptet var at samle 
præsentationen af forskellige fælleseuropæiske temaer under én "hat". Projektet 
led under en manglende koordinering med de andre kampagner, der for 
øjeblikket gennemføres af European Travel Commission (ETC), der er 
repræsentanter for flere af de nationale turistorganisationer. Mens arbejdets 
tekniske kvalitet var høj, var udbyttet i forhold til det anvendte beløb ringe, når 
man ser på de direkte reaktioner. Dette skyldtes især mangel på den 
sponsorering, som var forudset i det oprindelig forslag, men som ikke kunne 
skaffes. I 1994 blev der foretaget en samfinansieret markedsanalyse. Her 
undersøgte man efterspørgslen på de større og de spirende markeder uden for 
Europa, og denne analyse blev af konsulenterne bedømt til indeholde ny 
brugbar viden på dette område. I august 1995 offentliggjordes en indkaldelse af 
forslag vedrørende en markedsføringskampagne i Japan. Man havde håbet, at 
de nødvendige midler kunne overføres fra planens almindelige budgetkonto, 
eller at aktionen kunne finansieres med midler for 1996. Det viste sig, at ingen 
af disse muligheder forelå, og kampagnen blev ikke iværksat, skønt de krævede 
sponsormidler allerede var blevet garanteret. I fremtidige aktioner vil der blive 
taget højde for alle konsulenternes anbefalinger vedrørende markedsføring. 
Kommissionen: 
glæder sig over, at der er sket betydelige forbedringer af projekternes kvalitet 
i planens løbetid 
erkender, at princippet om et mindre antal mere omfattende projekter er 
sundt 
erkender, at man i forbindelse med fremtidige aktiviteter i højere grad skal 
analysere behovet for undersøgelser, projekters bæredygtighed og deres 
kommercielle værdi 
vil tage bemærkningerne om teknologi-, uddannelse- og kulturprojekterne i 
betragtning, når yderligere særaktioner skal sættes i værk for at sikre, at 
projekter af denne type får større gennemslagskraft og skaber værditilvækst. 
vil arbejde videre med formidlingen af projektmaterialet 
har allerede krævet beløb tilbage for visse projekter eller vil gøre det 
VI ADMINISTRATIVE OG OPERATIONELLE ASPEKTER 
10 
25. I marts 1994 blev lederen af kontoret for turisme overflyttet fra GD XXIII til 
anden tjeneste og derefter suspenderet. Dette skete efter en grundig 
undersøgelse af forholdene i GD XXIII og en efterfølgende intern revision 
udført af det generaldirektorat, der er ansvarligt for finanskontrollen. I juli 
1994 blev en midlertidigt ansat også suspenderet. De to medarbejdere blev 
senere afskediget fra Kommissionen. Efter yderligere undersøgelser foretaget af 
Kommissionens tjeneste for bedrageribekæmpelse blev oplysninger om disse 
forhold videregivet til myndighederne i en række medlemsstater, som nu er i 
færd med at undersøge påstande om bedrageri. Resultaterne af de trufne 
foranstaltninger havde stor betydning både for forvaltningen af resten af planen 
og for kvaliteten af nogle af de opgaver, der blev påbegyndt i 1993. 
26. Punkt 34 til 41 i konsulenternes sammenfatning viser resultaterne af den 
administrative evaluering. Heraf fremgår følgende klart: 
i) de administrative forhold og procedurer var ved planens begyndelse 
utilstrækkelige, men er blevet markant forbedret 
ii) den administrative byrde er for stor i forhold til de direkte opgaver 
såsom overvågning af projekter osv. 
iii) Kommunikationslinjerne i GD XXXIII er både lange og langsommelige 
iv) der har været en stor udskiftning i personalet, manglende kendskab til 
turisme, utilstrækkelig uddannelse af personalet og underbemanding i 
den finansielle administration 
v) de procedurer, der blev anvendt til planens iværksættelse, var for 
krævende i forhold til ressourcerne 
vi) den finansielle styring var utilstrækkelig i første halvdel af planens 
løbetid, men er blevet forbedret. 
Kommissionen anerkender disse konklusioner og vil gerne tilføje, at man har 
behandlet mange af disse spørgsmål. Det er også rigtigt, at begivenheder i 
første halvdel af planens løbetid var årsag til betydelige operationelle 
vanskeligheder i resten af perioden. 
27. Med hensyn til de utilstrækkelige administrative forhold og procedurer 
bemærker konsulenterne, at Kommissionen har taget skridt til at sikre en 
forbedring. Herunder ændring og styrkelse af: 
specifikationer for indkaldelse af bud og forslag 
standardkontrakter og -erklæringer 
udvælgelsesprocedurer både for undersøgelser og projekter 
overvågningsmekanismer 
11 
systemer til evaluering af projekterne efter deres afslutning 
systemer til kontrol af betalinger 
28. Disse ændringer har resulteret i et stærkt forbedret operationelt system. Dertil 
kommer, at nogle af de rent administrative byrder er blevet mindre, og der er 
planlagt yderligere ændringer, der vil gøre det muligt for sagsbehandlerne at 
bruge mere tid på direkte projektstyring. Disse foranstaltninger omfatter: 
udarbejdelse af en ekstern håndbog for projektledere 
udarbejdelse af en intern vejledning for sagsbehandlere i kontoret for 
turisme 
ajourføring og forbedring af fortegnelsen over eksterne konsulenter 
etablering af databaser og andre edb-styrede arkiveringssystemer osv. 
29. I punkt 37 bemærker konsulenterne, at kommunikationslinjerne i GD XXIII er 
lange og langsommelige. Der er er fornylig taget fat på dette forhold med 
godkendelse af en ny organisationsstruktur, der vil indebære en række større 
ændringer. Herunder styrkelse af den finansielle administration ved at oprette et 
særskilt kontor på generaldirektoratniveau, der skal tage sig af budgetstyring og 
intern kontrol. Et andet nyt kontor skal være ansvarlig for retlige anliggender 
og kontrakter. Der vil også ske strukturelle ændringer i kontoret for turisme. 
30. Konsulenterne nævner i punkt 38 problemer med stor udskiftning i personalet, 
manglende kendskab til turisme, utilstrækkelig uddannelse af personalet og 
underbemanding i den finansielle administration. Nogle af disse problemer var 
forårsaget eller yderligere vanskeliggjort af begivenheder, der indtraf i første 
halvdel af planens løbetid. Der er i afdelingen sket forbedringer på 
personaleområdet, hvor flere ansatte, suppleret af en række nationale 
turismeeksperter, nu beskæftiger sig med turismeforhold. Personalets 
uddannelsesbehov bliver regelmæssigt taget op til overvejelse. 
31. Med hensyn til de krævende procedurer, der blev anvendt til planens 
iværksættelse, er afdelingen ved at undersøge mulighederne for på effektiv 
måde at tilrettelægge det administrative arbejde, således at der sker en 
yderligere forbedring af resultater og omkostningseffektivitet, samtidig med at 
overensstemmelse med Kommissionens standardprocedurer sikres. Det fremgår 
tydeligt af Kommissionens ovennævnte initiativer, at den finansielle styring, der 
var utilstrækkelig i første halvdel af planens løbetid, nu er blevet væsentligt 
forbedret. 
12 
Sammenfatning af ændringerne i de administrative forhold: 
• en styrkelse af procedurerne i forbindelse med alle forhold vedrørende 
projektudvælgelse 
• en forbedring af overvågnings-, kontrol- og evalueringssystemerne 
• en ny organisationsstruktur med nye kontorer, der er ansvarlige for 
budgetstyring og kontraktforhold 
• en forøgelse af antallet af ansatte, der samarbejder med nationale 
turismeeksperter 
VII VIGTIGSTE ANBEFALINGER 
32. De vigtigste anbefalinger findes i punkt 42 til 60. Konsulenterne bemærker, at 
mange af deres anbefalinger allerede har givet resultater. Da Kommissionen 
allerede har reageret på mange af disse punkter, vil denne del kun beskæftiger 
sig med de områder, der endnu ikke er blevet dækket, dvs.: 
i) behovet for forbedrede partnerskaber og møder med fokus på specifikke 
emner 
ii) formidling af resultater via de eksisterende udvalg 
iii) uafhængige eksperters afdækning af behov 
iv) bedre anvendelse af resultatindikatorer 
v) større selvbestemmelse på visse driftsmæssige områder 
vi) planens årlige cyklus 
vii) prioriteringer for 1996 
viii) retningslinjer for et fremtidigt turismeprogram 
33. Partnerskab er et af de områder, hvor Kommissionen allerede har taget 
yderligere initiativer i 1995. Kommissionen anerkender dog, at det eksisterende 
samarbejde med industrien endnu ikke er ideelt og vil sammen med de 
interesserede parter arbejde for at sikre, at dette samarbejde forbedres. Et tæt 
partnerskab med turismeindustrien vil være et nøgleelement i et hvilket som 
helst nyt program. 
34. Ligeledes er nogle af de forslag til øget samarbejde, der er nævnt i 
konsulentrapporten, allerede blevet sat i værk. Kommissionen er enig i, at et 
vigtigt element af værditilvækst følger med formidlingen af resultater. 
Kommissionen vil sammen med de forskellige udvalg undersøge, hvordan dette 
bedst kan ske. Udvalgene vil fortsat rådgive afdelingen med hensyn til 
afdækning af behov og vil sikre, at EU-midler ikke anvendes til at gentage 
13 
igangværende aktiviteter. Man vil fortsat søge rådgivning hos andre eksperter i 
form af mindre tekniske arbejdsgrupper. Kommissionen er fuldt ud enig i, at 
der skal ske en bedre anvendelse af resultatindikatorer og -mål og vil bygge 
disse ind i ethvert nyt program. 
35. Når det nye organigram er på plads, vil spørgsmålet om afdelingens større 
selvbestemmelse på visse driftsmæssige områder blive taget op. I Kommissionen 
er der bred enighed om, at rent driftsmæssige emner skal behandles af det 
pågældende kontor i det omfang, det er muligt. Planens årlige cyklus er 
allerede blevet undersøgt i 1995, og projekterne har nu fået en længere løbetid 
- op til 3 år, hvilket også skal gælde fremover. Konsulenternes forslag 
vedrørende prioriteringer for 1996 (punkt 59) er allerede blevet realiseret. 
Retningslinjerne for et fremtidigt turismeprogram (punkt 60) er blevet overvejet 
i udkastet til forslaget om et nyt program. 
Kommissionen: 
• ønsker at styrke partnerskabet med turismeindustrien 
• vil sammen med de relevante organer undersøge, hvordan informationer og 
projekter kan offentliggøres på en mere hensigtsmæssig måde og finde 
praktisk anvendelse hos turismeindustrien 
• vil sikre, at behovet for undersøgelser og andet arbejde bliver grundigt 
undersøgt inden offentliggørelsen af udbudsbetingelserne 
• undersøger løbende, hvordan afdelingen kan fungere mere effektivt inden for 
rammerne af den nye organisationsstruktur. 
VIII KONKLUSIONER 
36. Kommissionen er generelt enig i og glæder sig, trods kritikken, over 
konsulentrapportens overordnede vurdering. Turismens kompleksitet på EU-
plan samt medlemsstaternes og Europa-parlamentarikernes divergerende 
opfattelser af, hvordan man bedst kan udvikle en politik på dette område gjorde 
det vanskeligt at få planen til at hænge sammen. Dette afspejlede sig delvis i 
bilaget, der var karakteriseret ved være uensartet og ambitiøst, specielt i lyset af 
det budget, der var til rådighed. 
37. Planens mål var for det første at forbedre koordineringen og viden inden for 
turismeindustrien og for det andet at fremme innovation, skabe yderligere 
aktiviteter og tilskynde til udveksling af oplysninger og overførsel af erfaringer. 
14 
Tilskyndelsen til innovation og overførsel af erfaringer blev hovedsagelig nået 
gennem samfinansiering af pilotprojekter (hvilket altid involverer mindst 2 
tværnationale partnere og almindeligvis flere) samt dannelsen af netværk. 
Arbejdet med at formidle resultaterne af pilotprojekterne vil fortsætte, og 
vedligeholdelsen af netværkene vil tilskynde til udbredelsen af bedste praksis, 
overførsel af erfaringer og koordinering af bestræbelserne i hele Fællesskabet. 
38. Aktionernes tekniske kvalitet var ikke i alle tilfælde lige god. PW mener, at der 
er brug for et mindre antal mere omfattende projekter, der skal dække et 
identificeret behov. Dette kunne forøge den tekniske og politiske effekt af de 
anvendte midler og lette forvaltningen af disse midler for kontoret for turisme. 
De ekstraordinære omstændigheder, der kendetegnede de første 18 måneder af 
planens løbetid, og som resulterede i personaleændringer i kontoret for turisme, 
satte uden tvivl sit præg på den generelle gennemførelse af planen. Dette ses 
tydeligt af det ringe resultat, som visse projekter har givet. Forbedringer i løbet 
af 1994 og 1995 har haft en positiv virkning. 
39. Andre initiativer, der er blevet gennemført i løbet af planens løbetid såsom 
grønbogen om Den Europæiske Unions betydning for turismen og forskellige 
mellemstatlige møder om turisme, har tilskyndet til høringer vedrørende 
turisme. Som følge af disse initiativer er der enighed om det hensigtsmæssige i 
fortsatte fællesskabsaktioner inden for turismeområdet, idet aktiviteterne på 
dette område rationaliseres og muligvis uddybes. 
40. Kommissionen mener, at planen, selv om den havde karakter af et eksperiment, 
opstillede nogle rammer, der var brugbare for praktiske foranstaltninger. Planen 
har været en succes med hensyn til at skabe kontakt mellem Kommissionens 
tjenestegrene, medlemsstaterne og de regionale og branchemæssige interesser. 
Den har også skabt grundlaget for at udvide og videreudvikle partnerskaber 
med turismeindustrien. Det er en udfordring at udvikle solide og effektive 
politikker til støtte for turismen. Turismeindustriens mangfoldighed, egenart og 
store potentiale kræver passende aktioner på mange forskellige niveauer: lokalt, 
regionalt, nationalt og europæisk. Kun overordnede og komplementære 
initiativer vil sikre en konkurrence- og bæredygtig turismeindustri af høj 
kvalitet. 
41. Denne rapport har vist, at der har været mangler ved EF-handlingsplanen for 
turisme, men at den også har haft en positiv virkning. Den har gjort det muligt 
at udpege, hvilken type aktioner, der kan støtte denne betydningsfulde industri. 
Det er på denne baggrund, at Kommissionen fremsætter forslag om den første 
flerårige plan til fordel for turisme, som vedlægges denne rapport. 
15 
BILAG 1 
Baggrunden for EF-handlingsplanen for turisme 
Al. Forud for Rådets afgørelse af 13.7.1992 var de forvaltningsmæssige forhold 
vedrørende turisme baseret på Rådets afgørelse af 22.12.1986 om indførelse af 
en konsultations- og samarbejdsprocedure på turistområdet, mere specifikt et 
rådgivende udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne5. Dette 
udvalg eksisterer fortsat og har arbejdet sideløbende med handlingsplanens 
styrelsesudvalg, 
A2. Planen havde en varighed på 3 år fra den 1.1.1993 og et foreslået budget på 18 
mio. ECU. Foranstaltningerne skulle være i overensstemmelse med 
subsidiaritetsprincippet og iværksættes i henhold til de kriterier, der var nævnt i 
artikel 4. På grund af turismeerhvervenes forskelligartethed beskæftigede 
planen sig med en styrkelse af de horisontale aspekter i almindelighed og en 
bedre koordinering inden for Kommissionen. I planen blev det derfor 
understreget, at der en gang årligt i en rapport skulle foretages en evaluering af 
de af Fællesskabets aktiviteter, der har indvirkning på turismen, og det blev 
endvidere påpeget, at der var behov for andre foranstaltninger i relation hertil. 
Der var også et bilag til planen med en liste over 11 prioriterede 
foranstaltninger, som igen var inddelt i punkter med specifikke aktioner. I dette 
bilag blev det også fastslået, hvilke af disse aktioner, der skulle gennemføres i 
1993. 
A3. I hovedtræk var planens vigtigste målsætning at støtte udviklingen inden for 
turismesektoren ved at fremme og styrke koordineringen af de af 
Kommissionens foranstaltninger, der har indvirkning på turismen, samt at 
gennemføre en række særforanstaltninger. Sidstnævnte skulle iværksættes ved at 
tilskynde til integrerede aktioner, som var tværnationale, innovative og i 
overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. Disse aktioner kriterier skulle 
efter visse kriterier gennemføres i form af pilotprojekter, forskningsprojekter, 
publikationer og andre hensigtsmæssige midler. 
Administrative ordninger 
A4. Med henblik på at bistå Kommissionen med iværksættelse af planen skulle der i 
henhold til Rådets afgørelse nedsættes et styrelsesudvalg bestående af 
repræsentanter for medlemsstaterne. Dette udvalg fastsatte prioriteringerne, 
afgav en udtalelse om de årlige arbejdsprogrammer og ledede specifikke 
aktioner. Styrelsesudvalget mødtes første gang i december 1992 og derefter 10 
gange i løbet af planens 3-årige løbetid (2 gange i 1993 og 4 gange i hvert af de 
følgende 2 år). 
Rådets afgørelse 86/664/EØF, EFT L af 31.12.1986 
16 
A5. I januar 1994 blev udvalget udvidet til også at omfatte de stater, der er 
medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, herunder 
Østrig, Finland, Island, Norge og Sverige. Tre af disse stater, nemlig Østrig, 
Finland og Sverige, blev medlemmer af Den Europæiske Union i januar 1995, 
hvor Liechtenstein også blev medlem af udvalget. 
A6. Forud for planen var der i henhold til Rådets afgørelse af 1986 blevet nedsat et 
rådgivende udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne. 
Styrelsesudvalgets og det rådgivende udvalgs møder lå ofte i forlængelse af 
hinanden og blev som regel efterfulgt af møder med repræsentanter for 
turismeindustrien. Kommissionen organiserede også separate møder med 
repræsentanter for den private turismesektor. Medlemsstaternes repræsentanter 
blev almindeligvis inviteret med til disse møder som observatører. 
A7. Planen blev gennemført ved hjælp af en række årlige arbejdsprogrammer, der 
var baseret på de aktioner, der var nævnt i bilaget til planen og vedtaget af 
styrelsesudvalget. Midlerne blev fordelt ved hjælp af forskellige mekanismer. 
Disse omfattede offentliggørelse af indkaldelser af bud (hovedsagelig på 100% 
finansierede undersøgelser og andre aktioner) og offentliggørelse af indkaldelser 
af forslag (til samfinansierede pilotprojekter med fællesskabsstøtte). Yderligere 
projekter blev støttet gennem det ansvarlige direktorats subsidieudvalg og i 
særlige tilfælde blev midler tildelt ved indgåelse af underhåndskontrakter. 
Udvælgelsen af projekter blev overvejende foretaget af kontoret for turisme, og 
andre tjenestegrene blev opfordret til at deltage i udvælgelsen, hvor det var 
hensigtsmæssigt. Kommissionens tjenestegrene var i næsten alle tilfælde alene 
ansvarlige for udvælgelsen. For at lette koordineringen blev der nedsat en 
intern arbejdsgruppe (Inter-Service group), som mødtes 9 gange (2 gange i 
1993, 3 gange i 1994 og 4 gange i 1995), samt afholdt møder med deltagelse af 
både det rådgivende udvalg og turismesektoren, og hvor man drøftede 
specifikke tekniske emner. 
Personale og finansielle midler 
A8. I gennemsmt var der på kontoret for turisme ansat 16 personer, hvoraf 11 var 
ansat i lønklasse A. Forholdet mellem det fastansatte personale og det samlede 
personale var 5:17 ved planens begyndelse og steg til 11:17 i slutningen af 
1995. Udskiftningen i personalet var på 86%. Kontoret blev lejlighedsvis 
hjulpet af andre af direktoratets ansatte, og i det omfang det var 
hensigtsmæssigt og muligt, støttede kontoret sig til de tilgængelige 
administrative og tekniske tjenester både hos direktoratet og i Kommissionen. 
A9. De disponible finansielle midler blev øget fra 18 mio. ECU i det oprindeligt 
anslåede budget til i alt 21,71 mio. ECU. Dette skyldtes en stigning på 3 mio. 
ECU i budgetmidlerne for 1995 og optagelsen af EØS-medlemsstaterne, der 
bidrog med 566.400 ECU i 1994 og 141.300 ECU i 1995. De finansielle 
17 
forpligtelser beløb sig til i alt 19,75 mio. ECU, hvoraf 1,9 mio. ECU ikke blev 
anvendt (oprindeligt bevilget til markedsføring i Japan). 
De udførte opgaver 
AlO Planen kan inddeles i aktioner til fremme af koordineringen af 
fællesskabsaktioner med indvirkning på turismen og aktioner med tilknytning til 
de 11 foranstaltninger, der er nævnt i bilaget til planen. I flere tilfælde 
omfattede disse foranstaltninger også initiativer til forbedring af 
koordineringen, og målsætningerne for og/eller virkningerne af mange projekter 
var ligeledes at styrke en sådan koordinering både på tværnationalt plan og 
inden for specifikke tekniske områder. 
All. Der blev på forskellige måder gennemført aktiviteter vedrørende koordinering. 
Herunder aktiviteter til forbedring af forbindelserne og koordineringen inden 
for Kommissionen, og aktiviteter rettet mod turismeindustrien eller mod parter, 
der har interesse i udviklingen af turismeindustrien. Aktiviteterne var 
forskellige og nogle af dem var iværksat som et resultat af retlige eller 
institutionelle krav, mens andre var iværksat af praktiske eller tekniske grunde 
eller med henblik på rådgivning. 
Styrelsesudvalget 
Det rådgivende udvalg 
En intern arbejdsgruppe (Inter-Service group) 
Etablering af interne procedurer 
Høring af repræsentanter for turismeindustrien 
Møder med nationale turistorganisationer 
Ad hoc-ekspertgrupper vedrørende specifikke emner 
1994-rapporten om turisme til Rådet og Europa-Parlamentet 
1994-rapporten om turisme til Rådet og Europa-Parlamentet 
Konferencer og udstillinger på turismemesser 
Andre konferencer, præsentationer og publikationer 
Tekniske netværk som grundlag for eller resultatet af projekter 
Høringsprocedurerne i forbindelse med grønbogen 
A12. Det første års arbejdsprogram var specifikt angivet i bilaget til planen, og de 
prioriterede opgaver, iværksat i henholdt til bilaget. I planens andet og tredje år 
foreslog Kommissionen et program baseret på bilaget, det disponible budget og 
de krav, som styrelsesudvalget, turistindustrien og andre interesserede parter 
gav udtryk for. I løbet af hele perioden blev der arbejdet med opgaver inden for 
alle de specificerede foranstaltninger. De enkelte foranstaltninger blev 
gennemført i et omfang, der var bestemt af en række faktorer, herunder de af 
styrelsesudvalget fastlagte prioriteringer, rækkevidden af og ligheden med det 
arbejde, der bliver udført af andre af Kommissionens tjenestegrene og Europa-
Parlamentets bemærkninger til budgettet. 
18 
Al3. På grund af ændrede proriteringer blev der foretaget en række ændringer i de 
årlige programmer. Europa-Parlamentet fandt, at der var behov for at udarbejde 
tekniske løsninger i forbindelse med transportforvaltning inden for turisme, og 
på et rådsmøde (miljø) i Grækenland i 1994 blev der givet udtryk for, at det var 
vigtigt med bedre information om forhold vedrørende turisme/miljø. I 
indkaldelsen af forslag i 1995 blev der taget hensyn til begge dele. Europa-
Parlamentet opfordrede også Kommissionen til at iværksætte en undersøgelse af 
den såkaldte "sexturisme", der indebærer misbrug af mindreårige. 
Kommissionen forelagde derfor arbejdsdokumenterne for styrelsesudvalget og 
rådførte sig med turismesektoren om dette emne. 
19 
BILAG 2 
Udgiftsforpligtelser i forbindelse med planen 
A14. I dette bilag er udgiftsforpligtelserne opdelt i tre kategorier: efter hver af de 11 
kategorier, efter den mekanisme, der var anvendt til udvælgelsen af projekter, 
og efter den organisation der modtog midlerne. Det skal understreges, at disse 
forpligtelser ikke altid afspejler det antal aktioner, der er gennemført. F.eks. 
indebar turisme- og miljøprisen en udbetaling af midler gennem 
underhåndskontrakter til relevante organisationer i de 17 deltagende lande, selv 
om dette dybest set var én aktion, omend en af de større. 
A15. I bilag 2a er der foretaget en opdeling af antallet af forpligtelser og af 
udgiftsniveauet for hvert efter hver af de 11 foranstaltninger, der er nævnt i 
bilaget til planen. Seks af foranstaltningerne lagde beslag på 95 % af budgettet. 
"Forbedring af kendskabet til turisme" udgjorde hovedparten af udgifterne 
(37% af det samlede budget), herunder navnlig udvikling af statistikker, hvor 
man har medregnet udgifterne indtil 1997, og som udgjorde 27% af de samlede 
udgifter. "Tværnationale foranstaltninger" udgjorde yderligere 16% af 
udgifterne; "turisme og miljø" (14%) og "turisme med kulturelt sigte" (13%). 
To andre foranstaltninger, der tegnede sig for en betydelig del af udgifterne var 
"uddannelse" og "markedsføring i tredjelande" (henholdsvis 7% og 8% af de 
samlede forpligtelser): De resterende 5% blev anvendt til de andre 5 
foranstaltninger. 
A16. I bilag 2b er der foretaget en opdeling af udgiftsforpligtelserne efter 
udvælgelsesmekanisme. Indkaldelser af forslag til samfinansierede projekter 
vedrørende tværnationale aktioner blev offentliggjort i hvert af de tre år (årligt), 
turisme med kulturelt sigte (to gange), uddannelse (1 gang) og turisme og miljø 
(1 gang). I alt 43% af planens midler blev tildelt ved hjælp af denne procedure. 
7% af midlerne blev udbetalt gennem direktoratets subsidieudvalg. Offentlige 
indkaldelser af bud blev offentliggjort i hvert af de tre år og drejede sig om 
forskellige undersøgelser, publikationer og større initiativer støttet fuldt ud af 
Kommissionen. I alt 22% af midlerne blev anvendt via denne mekanisme. Ca. 
26% af midlerne blev tildelt via underhåndskontrakter, navnlig til 
medlemsstaterne. 
A17. I bilag 2c har man foretaget en opdeling efter hvilken type organisation, der 
modtog midler. De tre hovedkategorier er: den offentlige sektor; 
NGO'er/foreninger; universiteter/forskningsinstitutter og den private sektor. 
Fordi der findes mange forskellige slags turismeorganer, som er defineret på 
forskellige måder, skal dette bilag læses med visse forbehold. Det fremgår 
heraf, at ca. 33% af midlerne blev bevilget til den offentlige sektor, 14% til 
NGO'er/foreninger, 6% til universiteter og næsten 48% til den private sektor. 
20 
21 
BILAG 2A 
Antal forpligtelser efer 
foranstaltning 
1. Forbedring af Kendskabet 
a) Statistikker 
b) Undersøgelser 
c) Høringer 
Subtotal 
2. Spredning af ferieperioder 
3. Tværnationale foranstaltninger 
a) Tværnationale foranstalt 
b) Teknologi 
c) Central-og Østeuropa 
Subtotal 
i. Turisterne som forbrugere 
5. Turisme med kulturelt sigte 
6. Turisme og miljøet 
a) Prisuddeling 
b) Projekter 
Subtotal 
7. Turisme i landdistrikterne 
8. Turisme med socialt sigte 
9. Ungdomsturisme 
10. Uddannelse 
11.Markedsføring 
12. Uspecificeret/diverse 
Samtlige foranstaltninger 1 alt 1993 
antal Ecus (000) 
2 399 
4: 302 
5 188 
11 \ 889 
I 
o! o 
| 
6 458 
9' 1448 
3 302 
18 2208 
Oi 0 
18 1262 
i 
i; 382 
0; 0 
1 ; 382 
1: 120 
; 
3| 175 
i 
i: 10 
2! 197 
i 
1! 1000 
3l 25 
! 
59| 6268 1994 | 
antal 
1 
2 
3 
6 
2 
0 
1 
2 
3 
1 
12 
17 
1 
78 
1 
0 
2 
10 
1 
2 
58 Ecu (000) 
249 
726 
211 
1186 
80 
0 
114 
61 
775 
161 
1245 
236 
50 
286 
80 
0 
218 
1259 
30 
30 
4750 1995 
antal 
40 
4 
5 
49 
0 
0 
0 
6 
6 
0 
1 
5 
9 
14 
0 
2 
0 
0 
1 
2 
75 Ecus (000) 
4656 
266 
312 
5234 
0 
0 
0 
822 
822 
0 
66 
203 
1829 
2032 
0 
70 
0 
0 
500 
12 
8736 lait 
antal 
43 
10 
13 
66 
2 
6 
10 
11 
27 
1 
31 
23 
10 
33 
2 
5 
3 
12 
3 
7 
192 Ecus (000) 
5304 
1294 
711 
7309 
80 
458 
1562 
1185 
3205 
161 
2573 
821 
1879 
2700 
200 
245 
228 
1456 
1530 
67 % af gennemsnitlige 
budgettet : omkostninger ved aktionerne 
26,9%, 123 
6.6%! 129 
3,6% 55 
37,0% 111 
0.4%! 40 
! 
2,3%; 76 
7.9%: 156 
6.0%: 108 
76,2% 119 
0,8%, 161 
; 
13.0% ; 83 
4.2% 36 
9.5% 188 
13,7% 82 
1.0% 100 
1.2%; 49 
1.2%; 76 
7.4%: 121 
7.7%: 510 
! 
0,3%> 10 
19754J 1«M>% 103 
•Markedføringsprojektet blev påbegyndt i 1993 og beløb sig til 1 mio ECU. Beløbet på 500,000 ECU for 1995 vedrører dette projekt og var at betragte som henlæggelser. 
BILAG 2B 22 
Antal forpligtelser efter 
Udvælgelsesmekanlsme 
100% finansierede aktioner 
Offentligt udbud 
Større initiativer 
Forskning 
Publikationer 
Statistikker 
Subtotal 
Begrænset udbud 
Konferencer 
Underhåndskontrakter (medlemsstater) 
Stastikker 
Miljøpris 
Konferencer 
Subtotal 
Underhåndskontrakter (andre) 
Ekspertgrupper: rejser osv. 
Publikationer 
Andet 
Subtotal 
Subtotal: 100% finansierede aktioner 
Sam finansierede aktioner 
Indaldelser af forelag 
Offentlige: pilotprojekter 
Begrænsede: pilotprojekter 
Subtotal 
Subsidieudvalg 
Pilotprojekter 
Publikationer 
Konferencer 
Andet 
Overige 
Subtotal 
Subtotal: Samfinansierede aktioner 
Alle mekanismer 1 alt 1993 
antal 
2 
1 
4 
2 
9 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
10 
35 
"o 
35 
7 
1 
5 
1 
6 
14 
49 
59 ecu (000) 
1382 
200 
201 
399 
2782 
110 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
2292 
3173 
0 
3173 
684 
23 
"" 85 
11 
0 
803 
3976 
6268 1994 
Antal 
0 
2 
2 
1 
5 
2 
o" 
17 
1 
18 
1 
0 
0 
1 
26 
"23 
2 
25 
2 
0 
" 3 
2 
0 
7 
32 
58 ecu (000) 
0 
726 
329 
249 
7304 
80 
0 
236 
43 
279 
15 
0 
0 
15 
1678 
26Ï8 
61 
2679 
65 
0 
24g 
80 
0 
393 
3072 
4750 1995 
Antal 
2 
2 
0 
0 
4 
1 
40 
0 
1 
41 
4 
2 
3 
9 
55 
_ -g 
0 
16 
0 
0 
0 
3 
4 
20 
75 ecu (000) 
646 
196 
0 
0 
842 
84 
4656 
o 
60 
4716 
57 
70 
75 
202 
5844 
2658 
0 
2658 
0 
0 
28 
0 
206 
234 
2892 
8736 lait 
Antal 
4 
5 
6 
3 
18 
4 
40 
17 
2 
59 
5 
2 
3 
10 
91 
74 
2 
76 
9 
1 
9 
3 
3 
25 
101 
192 ecu (000) 
2028 
1122 
530 
648 
4328 
274 
4656 
236 
103 
4995 
72 
70 
75 
217 
9814 
8449 
61 
8570 
749 
23 
361 
91 
206 
1430 
9940 
19754 ~~~% 
10,3% 
5,7% 
2,7% 
3,3% 
21,9% 
1,4% 
"23,6% 
1,2% 
0,5% 
25,3% 
0,4% 
0,4% 
0,4% 
7,7% 
49,7% 
4278% 
0,3% 
43,7% 
3,8% 
0,1% 
V,8% 
0,5% 
1,0% 
72% 
50,3% 
100,0% 
BILAG 2C 23 
Antal fopllgtelser efter 
modtagende organisation 
Den offentlige sektor 
Styrelsesudvalget 
De nationale statistiske kontorer 
De nationale turistorganisationer 
De regionale/lokale myndigheder 
Subtotal 
NGO'er & foreninger 
NGO'er 
Europæiske foreninger 
Nationale foreninger 
Subtotal 
Universiteter/forskningsinstitutter 
Den private sektor 
Turismerådgivning 
Forvaltningsrådgivning 
Rejsearrangører/rejsebureauer 
Foretagender uden for turismebrachen: 
Konferencearrangører 
TV/forlagsvirksomhed/andre medier 
Teknologi/forbruger 
Almindelig rådgivning 
Subtotal 
Andet 
Eksperter: rejser & møder 
Diverse 
Subtotal 
Alle modtagere 1 alt 1993 
antal 
2 
0 
0 
12 
74 
2 
9 
5 
16 
4 
8 
0 
1 
0 
6 
2 
6 
23 
0 
2 
2 
59 ecu (000) 
198 
0 
0 
893 
1091 
66 
445 
345 ---
320 
1197 
0 
10 
0 
1675 
110 
987 
3979 
0 
22 
22 
6268 1994 
Antal 
11 
0 
8 
2 
27 
2 
6 
3 
11 
5 
12 
2 
2 
0 
1 
1 
2 
20 
1 
0 
7 
58 ecu (000) 
195 
0 
208 
281 
684 
145 
470 
246 
867 
648 
1274 
726 
61 
0 
51 
161 
269 
2542 
15 
0 
75 
4750 1995 
Antal 
5 
31 
4 
5 
45 
0 
2 
1 
3 
1 
8 
2 
1 
3 
3 
2 
2 
21 
4 
1 
5 
75 ecu (000) 
648 
3160 
209 
675 
4692 
0 
789 
189 
958 
153 
1647 
164 
91 
250 
545 
70 
102 
2869 
57 
7 
64 
8736 lait 
Antal 
18 
31 
12 
19 
80 
4 
17 
9 
30 
10 
28 
4 
4 
3 
10 
5 
10 
64 
5 
3 
8 
192 ecu (000) 
1041 
3160 
417 
1849 
6467 
211 
1684 
780 
2675 
1121 
4118 
890 
162 
250 
2271 
341 
1358 
9390 
72 
29 
707 
19754 % 
5,3% 
16,0% 
2,1% 
9,4% 
32,7% 
1,1% 
8,5% 
3,9% 
13,5% 
5,7% 
20,8% 
4,5% 
0,8% 
1,3% 
11,5% 
1,7% 
6,9% 
47,5% 
0,4% 
0,1% 
0,5% 
100,0% 
DEN EUROPÆISKE KOMMISSIONS 
GENERAL DIREKTORAT XXIII 
VIRKSOMHEDS POLITIK, DISTRIBUERINGS FORETAGENDER, 
TURISME OG KOOPERATIVER. 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS 
HANDLINGSPLAN FOR AT ASSISTERE TURISME. 
ENDELIGE RAPPORT 
Udarbejdet af Price Waterhouse 
Februar 1996 
Price Waterhouse 
ft 
GENERAL DIREKTORAT XXIII 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
INDHOLD SirJÊ 
OPSUMMERING AF RESULTATER OG NØGLE ANBEFALINGER i 
AFSNIT 1- INDLEDNING 1 
Omstændighederne ved evalueringen 
1.1- Baggrund og indhold 
1.2 - Mål og hensigter evalueringen 
1.3 - Evalueringens omfang 
1.4 - Metodik 
1.5 - Definitioner 
1.6 - Struktur af Rapporten 
AFSNIT 2 - PROGRAM MODEL AF PLANEN 7 
2.1 - Indledning 
2.2 - Formål 
2.3 - Politik områder 
2.4 - Foranstaltninger 
2.5 - Strategier og instrumenter 
AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER 12 
3.1-Metodik 
3.2 - Samlede points 
3.3 - Case studies 
3.4 - Almindelig vurdering 
AFSNIT 4 - ADMNISTRATIVE OG OPERATIVE ASPEKTER 24 
4.1 - Beskrivelse af administrative og management forholdsregler 
4.2 - Vurdering af foranstaltninger der er på plads 
4.3 - Anbefalinger 
AFSNIT 5 - VURDERING AF KONTRAHENTER 31 
5.1 - Metodik 
5.2 - Analyse 
5.3 - Erfaringer, anbefalinger, forslag og bedste fremgangsmåde 
Endelige rapport - V2.0 
Original text in English 
r 
TILLÆG 
I Beskrivende statistik af handlinger 
II Checkliste for samtaler med nøglekilder 
III Evaluerings fiche for projekt vurdering af PW eksperter 
IV Evaluerings fiche for projekt vurdering af kontrahenter 
V Checkliste for case studies 
VI Rådets afgørelse af 13 juli 1992 
VII Liste over kontakter 
VIII Vurdering af nøgle kilder 
Endelige rapport - V2.0 
Original text in English 
v> 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
OPSUMMERING AF BERETNINGER OG NØGLE ANBEFALINGER • 
OPSUMMERING AF BERETNINGER OG NØGLE ANBEFALINGER 
1 Dette afsnit udgør en opsummering af evalueringen af Fælleskabets handlings plan til at assistere 
turisme (herefter kaldet Planen) udført af Price Waterhouse og giver nøgle anbefalinger. Denne 
opsummering har ubetydelig reference til individuelle handlinger. 
Opsummering Af Resultaterne 
Indholdet Af Programmet 
2 I korte træk ligner Turisme Handlings planen et lappeværk af sammenstykkede initiativer, en 
fragmenteret og undertiden usammenhængende og ufuldendt liste af fragmenterede taktik og 
aktiviteter. De fleste taktikker og forholdsregler i planen kan sandsynligvis forsvares, hvis betragtet i 
isolation, men der mangler helhed og overensstemmelse. 
3 I afsnit 2 præsenterer vi vor analyse af planen baseret på forbindelsen mellem handlinger og deres 
formål. Vi giver nedenfor de vigtigste oplysninger af denne analyse. De er: 
(1) De 11 områder (vi vil kalde dem taktik områder identificeret i Bilaget til Rådets afgørelse af 1992) udgør 
ikke et logisk sammenhængende sæt initiativer 
(2) Der er forvirring meilen formål (mål) og midler (foranstaltninger som for eksempel undersegelser og 
projekter) 
(3) Det er uklart hvorledes vissehandlinger vil bidrage til de foreslåede formål 
(4) Taktikken " tværnationale formål' eftersom det ikke er et mål i sig selv er meget svært af passe ind i en 
logisk ramme. Denne taktik synes at duplikere andre taktikker og dets hensigter er uklare 
(5) Nogle af de 11 taktikker forbinder områder som er aldeles forskellige og ville være bedre adskilt. 
(6) Nogle af taktik kerne synes at være udtalt på en temmelig forblomme t og partisk måde som leder til 
tilsyneladende ufuldkommenhed i de støttende forholdsregler (dette delvis er en afspejlning af 
Fællesskabets kompetence områder og understøttelse) 
(7) Nogle af taktikkerne synes at mangle støtte med hensyn til præcise forholdsregler. 
4 Planen synes også at være for ambitiøs i betragtning af de menneskelige og financielle ressourcer der 
er formidlet til forberedelse og implementation af projekterne. 
5 Den generelle mangel på kontinuitet mellem årene er en anden mangel. 
6 De almindelige resultater af denne analyse er bekræftet ved de vigtigste konklusioner taget fra vores 
samtaler med nøgle kilder. 
Rollen og markeds positionen for turist afdelingen 
7 Afdelingen synes ikke at have en klar og operativ fremsynethed om hvorledes den vil positionere sig 
Endelige rapport • V2.0 
i Original text in English 
If-
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
OPSUMMERING AF BERETNINGER OG NØGLE ANBEFALINGER m 
vis-a-vis konkurrerende og komplimenterende tjenestegrene som for eksempel National Tourism 
Offices (NTOs), egns og internationale organisationer og andre Fællesskabs direktorater. 
8 Forbundet med denne markeds positions sag er definitionen af rollen og mandatet for afdelingen. 
Forskellige muligheder inkluderer: 
a en afdeling der ko-ordinerer EU initiativer i turist branchen 
b et forum gennem hvilket intereresserede partier kan debattere og søge almindelig enighed 
c en regulerende afdeling involveret i at lede aspekter af turistbranchen for eksempel med 
hensyn til priser på værelser, brand sikkerhed og grupperejser 
d en kontrol afdeling (watchdog) der sporer og har indflydelse på begivenheder, for eksempel 
med hensyn til statistikker, identificering af tryk punkter der påvirker turist afdelingen (som f.eks. 
transport, lufttrafik, personale, sæsonbetonethed 
e handle i en kommerciel kapacitet for eksempel med at lede externe fremmende kampagner i 
samarbejde med den private sektor og NTOs 
f En institution der identificerer, støtter og fremmer pilot planer med potentiel europæisk 
betydning eller værdi 
g en institution der yder teknisk tilstand til andre EU institutioner (for eksempel til general 
direktoratet der tager sig af struktur støtte) og sektoren i almindelighed. 
Overensstemmelse med Artikel 4 af handlings planen og opnåelse af målene 
9 Som vores analyse i program modellen af planen antyder (se afsnit 2) er formålet med planen ofte 
defineret på et meget højt plan og er undertiden vag. Dertil kommer at disse er mellemliggende og 
langtids objektiver. Det ville være temmeligt uretfærdigt at vurdere effektiviteten af planen mod disse 
objektiver. Hvis sådan en vurdering skal foretages ville svaret med sikkerhed blive :"Nej planen har 
endnu ikke opnået disse mål hvis den nogensinde vil. Men fællesskabets institutionerne burde 
specificere time skalaen der forudses for en evaluering af sådanne langtids objektiver. 
10 Spørgsmålet må blive skrevet om : bidrog handlinger der blev implementeret under planen til opnåelse 
af disse strategiske langtids objektiver? Med andre ord: lykkedes det disse handlinger (forholdsregler) 
at opnå de associerede mellemtidige objektiver? Igen som vist ved analyse af program modellen 
mangler sådanne midlertidige objektiver ofte, eller er utilstrækkeligt formuleret til at udføre en vurdering 
af effektivitet. 
11 Et antal initiativer har bidraget positivt til opnåelse af visse midlertidige objektiver der er sat op i planen 
(som foreksempel tilvejebringelse af turist statistikker og koordination med de andre EU politikker og 
afdelinger). 
12 Det må understreges imidlertid at turist afdelingen har været udsat for meget vanskelige 
omstændigheder specielt meget alvorlige administrative forstyrrelser som resultat af påstande om 
dårlig ledelse der blev bragt mod to overordnede medlemmer af turist afdelingenspersonale. Det må 
Endelige rapport • V2.0 
Original text in English 
'it 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDEUGE RAPPORT 
OPSUMMERING AF BERETNINGER OG NØGLE ANBEFALINGER • 
også anerkendes at det er i planens natur at det er en meget vanskelig opgave at implementere og 
levere den. 
Teknisk Vurdering 
13 Under disse omstændigheder erdet lettere ( og mere meningsfuldt) at vurdere handlingen (for 
eksempel projekt og studie) stadiet end på et mere generel stadie. Vi udførte to vigtige aktiviteter på 
dette område : en teknisk vurdering af alle 1993-1994 formidlede handlinger og ti casestudies af 
vigtige handlinger. Afsnit 3 udgør resultaterne af den tekniske evaluering af handlinger foretaget under 
planen. 
14 For 1993 og 1994 handlingerne der blev evalueret var de individuelle points fra 1-5 givet hvor et point 
på 5 betyder meget godt. 11993 var gennemsnits points 2.9 for helheds vurdering og 2.7 for 
omkostnings effektivitet. 11994 blev begge points forøget til 3.4 og 3.0 henholdsvis. Med andreord, 
helheds kvaliteten af projekterne blev betydeligt forbedret i 1994 (hvilket afspejler den forbedrede 
udvalgs procedure) og omkostningseffektiviteten blev også forbedret.Antallet der ialt blev vurderet 
godt eller meget godt steg fra 34% til 44%. 
15 Den samlede kvalitet af projektet og studierne der er udført er dårlig til gennemsnitligt (24% af 1993 og 
1994 handlingerne der blev undersøgt er vurderet som meget dårlige eller dårlige Mens kun 14% af 
fuldendte projekter blev vurderetl som værende meget gode. ,Der har imidlertid været en betydelig 
forbedring i 1994. 
16 I de fleste tilfælde er betydningen af handlingen begrænset i rum, rækkevidde og tid. Der var adskillige 
financielle forpligtelser (et samlet på 59 i 1993, 58 i 1994 og 74 i 1995), efter vores mening alt for 
mange i forhold til turisme afdelingens ressourcer til tilstrækkeligt at definere og kontrollere dem. De 
fleste handlinger var for små til at gøre en betydelig forskel skønt et antal af heldige små handlinger var 
meget omkostnings effektive. Gennemsnits størrelsen af handlingerne vi vurderede var ECU 121144 i 
1993, ECU 117030 i 1994 og ECU 127015 i 1995. 
17 General direktoratet XXIIIs præstationer med udviklingen af fælles turist statistikker har været meget 
betydningsfuld.Data indsamling er en nødvendig men dyr procedure i turist afdelingen og 
fremgangsmåden der anvendes af general direktoratet XXIII var passende under omstændighederne. 
Fremgangsmåden i alt væsentligt fokuserede på at opnå enighed over et fælles kerne minimum data 
sæt der skulle indsamles. Rundt om denne fælles kerne er beslægtede men tilvalgte data sæt blevet 
defineret igen med en fælleshed om definition så der ersikret helheds sammenligning. Et direktiv over 
indsamling af statistikker er nyligt blevet udgivet (23/11/1995) og vil komme i kraft i slutningen af 1996) 
og regeringer modtager nu financiel støtte under handlingsplanen for at bringe deres respektive 
systemer i linie med dette. Et samlet beløb på 4,5 MECU er blevet tildelt til denne opgave over en 
periode på tre år. (1995-1997). 
18 De fleste handlinger (projekter og studier) funderet kan klassificeres i to grupper. På den ene side er 
der handlingerne der opfylder politiske objektiver, disse handlinger fremmer Europæiske ideer og 
netværk og har en temmelig høj profil og nyheds værdi. På den anden side er der kommercielt 
interesserede handlinger med bæredygtighed indbygget.Disse to grupper kan lejlighedsvis falde 
sammen. 
19 Fremhjælpning af tværnationale netværk er efter vores mening ikke et objektiv men en måde hvorpå 
man kan opnå et objektiv. Der er en forpligtelse under Artikel 4 af Råds bestemmelsen for 
omkostningseffektive forholdsregler.Politiske hensigter for eksempel med fremhjælpning af 
Endelige rapport • V2.0 
iii Original text in English 
-Zf 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
OPSUMMERING AF BERETNINGER OG NØGLE ANBEFALINGER • 
tværnationale netværk kan opnås bedre og mere omkostnings effektivt ved andre metoder og behøver 
ikke dække eller begrundelse af et pilot projekt som kun lejlighedsvis er virkeligt fornyende. 
20 Et antal studier blev funderet for at se på større foretagender der er af betydning for turist sektoren. 
Disse var i almindelighed godt udført selvom valget af emner (ungsdoms turisme, forretnings og 
konference ledelse for eksempel) ikke forekom at være baseret på omhyggelig analyse af behov når 
eksisterende tilgængelig data blev taget i betragtning. Vi er opmærksomme på at mere tid må 
anvendes på at definere præcist studierne der skal finansieres, og eksisterende studier må tages i 
betragtning, fortløbende forsknings programmer og rejse industriens behov. 
21 Et antal projekter og studier havde som deres objektiv forberedelsen af reference lister, håndbøger og 
vejledninger af mulig interesse for sektoren. Alle disse mangler indbygget post projekt bæredygtighed, 
som er nødvendig, når data skal (og ofte er dyr) opdateres. 
22 Planen gjorde et antal stærke bidrag til turister med handicap. Vejledninger til at gøre Europa mere 
tilgængeligt for turister med handicap er eksempler på fortræffelig og omkostningseffektive studier, der 
fremkom fra planen. 
23 Defleste kulturelle komponenter i planen fokuserede på at opbygge tværnationale ruter og netværk 
baseret på et udvalg af temaer. De fleste var undersøgelser med relativt lave omkostninger, som 
producerede interessante resultater. Men samtidig er bæredygtighed og indvirkningen på turist 
efterspørgsel sandsynligvis begrænset og de største langtids fordele kan komme af at styrke 
forbindelsen mellem egne. Hvis der er ingen hensigt med at sikre en bæredygtig økonom isk fordel, så 
må dette gøres klart og handlinger må dømmes på den basis. Men der er stadig et behov for at være 
omkostnings effektiv. 
24 Det bemærkes også at begrebet om ruter og spor med forbundne destinationer var allerede vel 
etableret før planen og den marginale værdi ved at skabe yderligere ruter/spor kan være begrænset 
og bør bedømmes i dette lys. Den nye ide af general direktoratet XXIII's støttetede spor er deres 
tværnationale design. Den længere indvirknint er stadig ikke kendt, og yderligere forskning er 
nødvendig. 
25 Uddannelses og trænings projekterne har været ret vidt spændende og har inkluderet udvikling af 
netværk kurrikulum definition og identifikation af nye professionelle behov. De netværk projekter som 
forekommer de mest heldige har været de der styrkede eksisterende netværk, mens skabelsen af nye 
netværk menes at være i almindelighed mindre heldige med hensyn til bæredygtighed og andre 
grunde. 
26 Hvor projekter har fokuseret på kurrikulums behov med Europæiske fællesskab har de tjent vældig 
nyttige roller. Mindre heldigt i kontrast har været et antal projekter som har fokuseret på identifikation 
af nye professionelle kategorier. 
27 Der har også været et antal engangs trænings øvelser ( for eksempel i øst og central Europa) som 
skønt i sig selv nyttige, ikke passer ind i en institutionel eller anden ramme, der giver grundlag for 
opfølgning og bæredygtighed. Taget i isolation kan de have været effektive, selvom de ikke passer 
ind i et sammenfattende plan og bør undgås i fremtiden med mindre mekanismer for at sikre 
bæredygtighed kan sættes i værk. 
Endelige rapport - V2.0 
iv Original text in English 
> 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
OPSUMMERING AF BERETNINGER OG NØGLE ANBEFALINGER <H 
28 Teknologi pilot projekterne støttet under planen er stort set enten generisk rettet mod nøgle sager som 
data definitions procedurer for informations udveksling, eller specifik i at søge at anvende ny teknologi 
til specifikke situationer. 
29 Denne skelnen generisk/specifik falder sammen med projekt ansvar med general direktorat XXIH's 
hvor de generiske projekter (som for eksempel CIRT, EDITIN, ETI, TIRS alle gode projekter) betragtes 
som teknologi projekter og er klassificeret under taktik område af tværnationale forholdsregler.Et antal 
projekter idet kulturelle område er domineret af teknologiske løsninger og disse kan drages 
specifikke vigtige konklusioner med relation til deres teknologi. 
30 I kontrast til de kulturelle handlinger der er finansieret, er der tegn på ,at på den ene eller anden måde 
ville mange af de generisk teknologiske projekter der var finansieret med tiden have kørt videre uden 
EC finansiering, eftersom de var rettet mod sager med industriel betydning som globalisering af data 
eller tilgangs fordele. EC finansiering .selvom den meget nyttigt bidrager til at tage sig af disse sager 
kan beskrives som støttende. Det har imidlertid haft en positivindvirkning med atfremskynde 
anvendelsen af nyt eknologi til turist specifikke opgaver (for eksempel 1993 projektet EDITIN). 
31 De specifikke projekter har ikke været specielt vellykkede, for der er en stærk sandsynlighed for at de 
fleste vil visne efter projekt finansiering er fuldendt, da de mangler en indbygget bæredygtighed eller 
kommerciel komponent. Disse projekter forekommer at have været hovedsaligt designed til at få 
adgang til EC støtte end at være rettet mod specifikke benov. 
32 Gennemløbende i mange af de nye teknologi orienterede database projekter er tilsyneladende en 
mangel til at forudse post projekt bæredygtighed. Turist databaser skal til stadighed opdateres ,og 
administrative og financielle mekanismer for at opnå dette, er en lige så vigtig komponent af projekt 
design som de tekniske komponenter. Disse opfølgnings og kommercialiserings spørgsmål var i de 
fleste tilfælde ikke tilfredsstillende behandlet, med det resultat at et antal af interessante projekter blev 
fuldendt men har sandsynligvis ikke noget bæredygtighed bidrag at give til turist sektoren. 
33 Et spørgsmål der ikke blev specielt løst i design af teknologi og andre projekter var spørgsmålet om 
relevans for SMEs. Teknologi giver både en barriere og en mulighed for SMEs og dette spørgsmål er 
ikke blevet tilfredsstillende løst. Visse projekter udelader ethvert led til leverandører i det hele taget, idet 
de koncentrerer sig udelukkende om tur ledere og rejseselskaber og udelader hoteller. Internet med 
dets lave indgangs udgift repræsenterer, det kan hævdes,et stort område af muligheder for SMEs og 
hidtil har der ikke været et eneste, der har rettet sig mod dette område. 
Administrative og operationelle sider 
34 I Afsnit 4 giver vi en oversigt over administrative og styrings arrangementer og procedurer efterfulgt af 
vores vurdering. Vores vigtigste resultater er opsummeret nedenfor. 
35 Administrative arrangementer og procedurer var svage i begyndelsen af implementerings perioden 
men er siden blevet betydeligt bedre i 1994 og 1995. 
36 Medlemmer af personalet som vi har mødt er tydeligt engageret og arbejder hårdt. Personalet er 
overbebyrdet med administrative opgaver hvis fornuft og effektivitet ikke altid er indlysende. Balance 
mellem direkte aktivt (projekt forberedelse, besøg til steder, kontakt med kontrahenter osv) og 
administrative opgaver er ugunstig. 
Endelige rapport • V2.0 
v Original text in English 
^/ 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
OPSUMMERING AF BERETNINGER OG NØGLE ANBEFALINGER • 
37 Kommunikations forbindelser ved direktoratet XXIII er lange .fyldt med procedurer og langsommelige, 
og således er derfor beslutnings processen. Procedurer er imidlertid progressivt blevet forbedret med 
hensyn til sager der har med planen at gøre. 
38 Vi identificerede også de følgende mangler på personale området. Høj omsætning af personale, lav 
procentdel af turist eksperter og i almindelighed utilstrækkeligt kendskab til turist sektoren; ikke 
tilstrækkeligt personale i den finansielle administration, utilstrækkelig uddannelse (for eksempel med 
finansiel og projekt ledelse). 
39 Med de begrænsede personale resourcer ved afdelingen i 1993-95 var det utilrådeligt at implementere 
planen medfinansiering af så stort et antal projekter og studier (hovedsaligt gennem åbne invitationer 
til forslag) på grund af den tunge administrative byrde, der lå i en sådan fremgangsmåde. 
40 Således var kvaliteten af et antal af udvalgte processer dårlig . Projekterne der blev valgt i 1994 viste 
en forbedring ,og resultatet af 1995 invitation til licitation og til forslag viser en tydelig forbedring i 
kvalitet og forventninger om gode resultater er høje. 
41 Finansiel ledelse var dårlig i det første halvdel af implementeringen, men er siden blevet forbedret. Der 
er stadig behov for at styrke denne. Dårlig resultat i området for fianasiel ledelse skyldtes opførslen af 
ledende medlemmer af personalet (som blev flyttet fra afdelingen i den første halvdel af 1994) og 
skyldtes også utilstrækkelige systemer (så som dårlig brug af informationsteknologi) utilstrækkelig 
uddannelse af personalet og utilstrækkeligt personale på adminisstrativt niveau (dvs. grad B). 
Nøgle anbefalinger 
42 Vi giver nu vores vigtigste anbefalinger til turist afdelingen og general direktoratet XXIII. Disse 
anbefalinger er yderligere forstærket i de relevante afsnit i dokumentet. 
Strategiske aspekter 
43 Vi mener at afdelingen skulle begrænse sit omfang af handlinger ved at koncentrere afdelingens 
resourcer på nogle få strategiske områder for at blive mere effektiv. Afdelingen bør søge at opnå en 
klart udtrykt forståelse af sin markeds position , sin opgave og objektiver og bør udvælge sine 
handlingsmåder derefter. 
44 Afdelingen må tage handling til at genopnå kredibilitet og forøge sin turist profil i afdelingen (det 
nuværende personale blev ofte betraget af vores interviewere som ikke at have tilstrækkelig ekspertise 
på området). 
Operative aspekter 
45 Partnership og samarbejde med de forskellige interesserede partier (private og offentlige inklusive 
medlemsstater, nationale turistkontorer og andre industrielle interesser) bør forbedres. 
46 De tre ledelse, rådførende og rådgivende kommiteer kunne blive hoved agenten for udspredning af 
resultaterne af de handlinger der finansieres eller tages af afdelingen. Disse kommiteer må akceptere 
at de har en stor rolle at spille i udspredelse og tage dette ansvar. 
Endelige rapport - V2.0 
vi Original text in English 
31 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME gj/k 
ENDEUGERAPPORT fHF 
OPSUMMERING AF BERETNINGER OG NØGLE ANBEFALINGER 
47 Kommiteer der er opsat kunne også blive anvendt til at hjælpe afdelingen med at identificere behov 
(for eksempel mulige pilot projekter) og med at afgøre om EU finansiering ikke vil duplikere 
eksisterende initiativer. Uafhængige eksperter kunne opfylde en lignende rolle. 
48 I personale området bør der tages korrigerende forholdsregler : at reducere personale omsætning, at 
forbedre turist ekspertisen i afdelingen f.eks. ved forflytning fra NTOs, at sørge for mere uddannelse af 
personalet (på alle niveauer) måske ved midlertidig forflytning til branchen, f.eks. i management, 
finansielle og administrative aspekter af Fællesskabs procedurer. 
49 De eksisterende informations systemer bør gennemgås og betydeligt forbedres f.eks. for at skabe 
mere management information til støtte for personalet. 
50 Afdelingen og hierakiet skulle overveje at kaste et blik over dets administrative arrangementer og 
vælge præstations indikatorer så vidt som muligt (med tilpassende målsætninger) på et antal områder 
.idet der tages hensyn til begrænsninger sat af kommissionens administrative regler. 
51 Enheden bør efterse interne procedurer for at frigøre tid til at forberede, styre og opfølge de handlinger 
der er finansieret. Personalet giver alt for megen tid til uproduktivt papirarbejde. 
52 Der er behov for at styrke styring og vurdering af projekter og mere generelt at design og implementere 
enkelte men effektive procedurer designet fra begyndelsen og ikke sat til senere. Flere beøg til 
stederne bør også finde sted på en regelmæssig basis. Dette er et aspekt som allerede blev forbedret 
i 1994-95. 
53 Der skal også tages handling for at sikre at tilstrækkelig udbredelse/fordeling af projektresultater finder 
sted, for eksempel ved at øremærke resourcerne i projektbudgettet ved det 
forberedende/udvælgende stadie. Disse aspekter var bedre betragtet i1995 invitationer til forslag. 
54 Antallet af projekter og studier finansieret skal betydeligt reduceres for at forøge deres indvirkning og 
for at begrænse administration. 
55 Brug af invitationer til licitation proceduren bør revideres for at reducere administrative byrder og for at 
maksimere effektiviteten af proceduren. Muligheder for at udkontrakte noget af dette arbejde bør tages 
i betragtning. 
56 Forholdet mellem møder organiseret om et emne eller et teknisk spørgsmål bør forøges. 
57 Afdelingen bør gives mere selvbestemmelse på et antal områder ,som for eksempel ledelse af budget 
til missioner.Afdelingen bør være i stand til hurtigt at reagere og være fleksibel for projekt 
implementeringens behov ( besøg, deltagelse i workshop osv) med strenge grænser om et aftalt 
budget. Dette skulle selvfølgelig ikke gøre afdelingen mindre ansvarlig eller åben. 
58 Den årlige cyclus af planen havde en negativ virkning på kvaliteten af de handlinger der blev udvalgt 
og på deres implementering. En længere projekttids periode er nød vendig. (for eksempel 3 år.) 
Endelige rapport - V2.0 
vii Original text in English 
'?"!> 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
OPSUMMERING AF BERETNINGER OG NØGLE ANBEFALINGER «I 
59 På kortere sigt (dvs 1996) føler vi at initiativer skulle fokusere på: 
a udspredning af de bedste udbytter forårsaget af de handlinger der er finansieret, for eksempel 
publikation og udbredelse af fuldendte rapporter. 
b opfølgning af heldige projekter og studier for at drage erfaringer og videreføre bedste 
fremgangsmåde 
c udvikling af forhold med turist industrien og andre interesserede partier 
d fortsættelse af aktiviteter i området med samarbejde med andre general direktorater og til at 
udvikle fællesskabs turist statistikker. 
Vejledninger for et fremtidig turist program 
60 Et fremtidigt turist program skulle: 
a være mere fokuseret (færre prioriteter, færre finansierede handlinger, større 
gennemsnitligts projekt værdi) 
b forøge intern overensstemmelse af programmet 
c inkludere handlinger af en multinational karakter 
d have vel forberedte og specificerede må baseret på en logisk ramme tagende i 
betragtning målelige indikatorer af held, post projekt ejerskab.ansvar og 
bæredygtigheds spørgsmål 
e forbedre procedurene for forberedelse og planlægning, styring og vurdering af 
projekter (både interne og eksterne, dvs. uafhængige) 
f give høj prioritet til udbredelse af resultaterne og opfølgning af handlingerne 
g sikre at de mest heldige bæredygtige handlinger udført i 1993-95 fortsættes og 
styrke de heldige områder. 
Endelige rapport - V2.0 
viii Original text in English 
% 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 1-INTRODUKTION • 
AFSNIT 1-INTRODUKTION 
Omstændighederne ved evalueringen 
Price Waterhouse er klar over visse påstande angående turist afdelingens opførsel i perioden før 
Marts 1994. General direktoratet XXIII gav Price Waterhouse den følgende instruktion om sagen: 
"Generaldirektøren af GD XXIII blev klar over disse påstande i løbet af 1993. Han kastede sig med det 
sammme ud i dybtgående undersøgelser indenfor general direktoratet over disse påstande. Så snart 
han blev klar over, at der var i det mindste nogen sandhed i disse påstande blev andre services 
involveret. Som resultat af disse forskellige undersøgelser blev to medlemmer af turist afdelingen 
suspenderet og senere afskediget fra kommissionen. Komissionen informerede civil autoriteterne i 
flere medlemsstater om de oplysninger der var kommet til hånde og inviterede dem til at udføre deres 
egne forespørgsler." 
Ibetragtning af disse forespørgsler hvoraf nogle stadig er underbehandling blev Price Waterhouse ikke 
inviteret til at investigere påstandene.Men de blev imidlertid bedt om at tage i betragtning den virkning 
som dissepåstande og undersøgelser de medfrrte havde på effektiviteten af planen. 
I betragtning af disse har Price Waterhouse kun kommenteret i deres evaluering af 
omstændighederne, der er påvirket af disse omstændigheder. Det må især bemærkes at i tilslutning til 
undersøgelsen der blev foretaget af GD XXIII selv, involverede de andre undersøgelser personalet i 
afdelingen med at opspore og levere oplysninger. Dette fratog dem betydelig tid som normalt ville have 
være helliget andre pligter. 
En yderligere konsekvens af disse påstande og undersøgelser er at de finansielle og budget 
læggende autoriteter i fællesskabets institutioner blev ganske naturligt meget stramme og præcise i 
forhold til turist afdelingens regler. Turistenafdelingen blev nødt til at følge regler om deres aktiviteter 
ord for ord. Dette førte til betydelig forsinkelse i sagernes udførelse og nogle af disse var enkel rutine. 
Dette var meget frustrerende for turist afdelingen og det kostede igen tid der normalt var helliget 
direkte implementation af planen og forsinkede dennes implementering. 
1.1. Baggrund og Indhold 
Fællesskabets handlingsplan for at assistere turisme (planen) begyndte i Januar 1993 efter rådets 
afgørelse 92/421/EEC af 13 Juli 1992. Planen varede tre år og sluttede i slutningen af December 1995. 
Artikel 6 i planen stipulerede at en evaluering ville blive foretaget. 
Bilaget til handlingsplanen giver 11 specifikke grupper af forholdsregler der angår turisme. Artikel 4 i 
planen udtaler at handlinger foretaget må: 
a være konsekvent med princippet om subisidiaritet 
b være omkostningseffektiv og have en betydelig indflydelse på Fællesskabets turist 
industri 
c Hjælpe med at udvikle branchen med speciel reference til små og mellemstore 
foretagender 
Endelige rapport - V2.0 
Original text in English 
^ 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 1-INTRODUKTION # 
d stimulere konkurrence indenfor Fællesskabet og forøge konkurrenceevnen for Fællesskabets 
turist foretagender på verdensmarkedet 
e medvirke til at bevare og beskytte kvaliteten af naturen, den kulturelle arv og uafhængigheden 
af de lokale befolkninger 
f medvirke til at forbedre tilgang til information og service til beskyttelse af turister 
g hjælpe til at forbedre Fællesskabets turist tjenester 
h blive implementeret gennem samarbejde med de nationale autoriteter og om nødvendigt med 
de egnsmæssige og lokale autoriteter ligeledes, således at betydningen af turisme for egns 
udvikling bliver taget i betragtning 
1.2 - Mål oo hensigter med evalueringen 
7 Den vigtigste hensigt med denne undersøgelse er at foretage en evaluering af planen.Evalueringen 
inkluderer en teknisk evaluering af pilot projekter, undersøgelser og andre initiativer af arbejde 
foretaget i 1993 og 1994 og en vurdering af de (endnu) ikke fuldførte arbejder valgt under 1995 
programmet. 
8 Grundlaget for evalueringen er de generelle kriterier udtrykt ovenfor og de specifikke kriterier udtrykt i 
Bilaget til handlingsplanen og i følgende invitationer til tilbud og forslag. I tilfældet af ad-hoc projekter 
betragtede evalueringen ansøgelsen som sendt. Evalueringen fokuserer på alle forholdsregler i 
handlingsplanen og tager kvantitative og kvalitative aspekter i betragtning. 
1.3 - Evalueringens omfang 
9 Handlinger taget under planen består af et udvalg af horisontale og specifikke initiativer. Disse 
inkluderer: 
a an samarbejds opgave indenfor Kommissionen angående andre politikker med en 
virkning på turismen 
b tværnational pilot projekter formidlet af Kommissionen og andre partier 
c forskningsstudier på specifikke sider af turist branchen 
d konference og netværk med forhold til specifikke sider af turist branchen 
e rapporter og rådgivende dokumenter om turist politik og fremgangsmåde for 
Fællesskabs institutioner og branchen 
10 Bilag I indeholder listen over alle de projekter og studier der er støttet 
11 tilføjelse til evalueringen af disse specifikke handlinger blev vi bedt om at evaluere prioriteterne givet til 
de forskellige foranstaltninger under planen og de administrative foranstaltninger med henhold til 
planen og omfanget og tildeling af midler. 
Endelige rapport - V2.0 
Original text in English 
11 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 1-INTRODUKTION # 
M-MeMIK 
12 I dette afsnit beskriver vi. de vigtigstehandlinger der blev fuldført. Vi præsenterer også de ti case 
studies der blev udvalgt. 
Arbejdsprogram 
13 Arbejdsprogrammet var som følger: 
• Fase 1 - Oversigt over planen. Program af (ansigt til ansigt og telefon) samtaler med ansatte i 
GD XXIII og i andre GD, medlemmer af Ledelses Kommitteen , medlemmer af branchen, 
uafhængige eksperter, lait udførte vi over 60 samtaler (af hvilke 53 var udenfor GD XXIII). 
• Faser 2 og 3 -Analyse af projekter. Vi udførte en teknisk evaluering af alle projekter fuldført i 
1993 og 1994 (fase 2) og af forslagene af de projekter der blev udvalgt i 1995 (fase 3). De fleste 
1993 og 1994 kontrahenter modtog et spørge skema der dækkede de følgende spørgsmål: 
projekt beskrivelse, opnåelse af objektiver, projekt implementation. 
• Fase 4 - Analyse, konklusioner og anbefalinger. 
Aktiviteter fuldført. 
14 Opgaven begyndte den 10 November 1995 (det første møde med GD XXIII). Vor endelige rapport blev 
akcepteret af GD XXIII den 26 februar 1996. Price Waterhouse blev assisteret af Mr. Esmond Devas, 
turistekspert. 
15 I November og December 1995 udførte vi en første runde af samtaler og møder med GD XXIII ansatte. 
Ca. ti samtaler var fuldført ved udgangen af December. Hoved hensigten med denne første runde af 
samtaler var at etablere kontakt med turist afdelingen , og at få en oversigt af handlinger og at 
indsamle synspunkter (tidligere, aktive, nuværende) om rollen for Turist afdelingen. 
16 Derefter kontaktede vi 69 nøgle uafhængige kilder og eksperter (udenfor GD XXIII) og udførte 53 ansigt 
til ansigt eller telefon samtaler. Nøgleemnerne der blev diskuteret var (Se Bilag II for checkliste): 
a Oplysning om turist handlingsplanen 
b Integrering med turist handlingsplanen (samarbejde, komplementær, sammenfaldning osv) 
c Vurdering af fornuften i turist handlingsplanen: er der mening med programmet? 
d Vurdering indvirkning og virkninger: hvad er der sket som et resultat af programmet? 
e Opnåelse af programmet, hensigter: har programmet opnået hvad der var forventet? 
f Alternativer: er der bedre måder at opnå resultater/mål? 
g Erfaringer.anbefalinger, forslag, bedste fremgangsmåde. 
17 Alle medlemmer af Management kommitteen og alle de medlemmer af den rådgivende kommittee 
modtog et brev fra PW der forklarede hensigten med opgaven og opfordrede dem til at kontakte os 
hvis de ønskede at deltage. Vi modtog skrevet svar fra Italien, Irland, Spanien,Frankrig, Finland,Belgien 
og Luxemburg. 
18 Vi opsatte en database der indeholdt beskrivende og finansielle oplysninger for alle handlinger i 1993-
Endelige rapport - V2.0 
3 Original text in English 
^ 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 1- INTRODUKTION «I 
1995 (se bilag I). 
19 77 kontrahenter i 1993 og 1994 projekter modtog et kort spørgeskema der dækkede projekt 
beskrivelse, opnåelse af objektiver, implementering og vurdering af implementeringen. Proformaen 
brugt er givet i Bilag IV. Vi modtog 47 svar som repræsenterer en svars rate på 61%. Vi behandlede 
slutresultaterne fra denne undersøgelse med forsigtighed af hensyn til den mulige tendendiøse natur 
af svarene. 
20 Vi udførte en teknisk vurdering af alle handlinger der var fuldført (1993 og 1994 kontrakter, 90 ialt). For 
at udføre denne vurdering forberedte vi en evaluerings fiche for projekt vurdering (se Bilag III). Vores 
fremgangsmåde til projekt evaluering var så vidt muligt at gå frem i fem trin som følger: 
a grupere projekterne til antagelse ifølge de ansatte der havde ansvaret 
b arrange en første samtale med de ansatte som gav en kort introduktion til projekterne 
c fuldende evaluerings ficherne 
d diskutere ficherne med EC embedsmænd 
e fuldføre fichen og indføre resultatet i databasen 
21 Vi udførte ti casestudies (se tabel 1.1 ). Vi brugte de følgende kriterier til at gøre vores valg som blev 
vedtaget med GD XXIII: 
a nødvendighed at dække alle tre år så vidt muligt 
b nødvendigheden at vælge for hvert år de projekter med de største budgetter 
c nødvendigheden at være repræsentativ af de årlige prioriteter 
d nødvendigheden af balance mellem success og fiasko. 
Endelige rapport • V2.0 
Original text in English 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDEUGERAPPORT 
AFSNIT 1-INTRODUKTION • 
Tabel 1.1 -Casestudies 
Kontrahent 
1. L&R Leisure 
2.HTL 
3. Delvico/Bates 
4. Regione Toscana 
5. Hjøerring Business 
College 
6. FECTO/FOTVE 
7. Arthur Andersen 
8. National institutes of 
Stat. & Others 
9.WTTC 
10. Titel 
Europæiske projekt til 
uddannelse af turist ledere i 
Bulgarien og Slovakia 
Turisme og miljø pris 
Turisme fremmeise i Europa 
som mål for turister i lang 
distance markeder 
ETI - Europæisk turist 
information & bestilling 
Udvikling af en uddannelses 
strategi for ansatte og lærere 
indenfor turist branchen i koldt 
vands regionerne i Nordsøen 
Kunstbyerne i Europa 
programmet 
Udbytte management i små 
og mellemstore foretagender i 
turist branchen 
Tema: Udvikling af 
Fællesskabets Turist 
statistikker 
Tema: analyse af procedurer 
ved analyse af 1995 miljø 
projekter, især projektet 
Europæisk Fællesskab 
netværk for miljø rejse og 
turisme 
Tema: koordination af turist 
sektoren år 
1993 
1993 
1993 
1993 
1994 
1994 
1994 
Fortløbende 
1995 
Fortløbende Støtte 
COOOEcus) 
220 
381 
1000 
200 
195 
195 
392 
4500 
(1995-97) 
631 Område 
Uddanne 
central og 
østeuropa 
Miljø 
Fremhjælpning 
Nye teknologier 
Uddannelse 
Kultur 
Undersøgelse 
Statistikker 
Analyse af 
tilbuds, 
vurdering og 
implemente 
rings metoder 
horisontal 
aktivitet 
22 Vi gennemgik også de administrative aspekter i planen især valg og kontrol procedurer og 
management arrangementer. 
1.5-Definitioner 
23 Planen består af 11 grupper af Fællesskabs foranstaltninger til at assistere turisme (se Bilag VI). Vi 
kalder disse politik områder og reserverer udtrykket foranstaltning til handlinger taget for at 
implementere planen. 
Endelige rapport - V2.0 
Original text in English 
?f 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 1- INTRODUKTION • 
24 Vi skelner mellem tre typer handlinger: 
a studier (100% formidlede handlinger) 
b projekter (fælles formidlede normalt op til et maksimum af 60%) 
c andre aktiviteter som koordination indenfor Kommissionen. 
1.6 -smitøur af Rappellen 
25 Resten af rapporten er delt op i fem hoved afsnit. Afsnit 2 giver vores analyse af planen, baseret på led 
mellem handlinger og deres hensigter. Afsnit 3 opsummerer resultaterne af den tekniske evaluering af 
handlinger (studier, projekter og andre aktiviteter) foretaget under planen. I Afsnit 4 giver vi en oversigt 
over administrative og management arrangementer og procedurer efterfulgt af vor vurdering. Afsnit 5 
giver resultaterne af post undersøgelsen vi udførte for 1993 og 1994 projekterne og studierne. 
26 Bilag VIII indeholder en opsummering af vurderingen af nøgle kilder vi talte med (vi giver en liste over 
kontakter i Bilag VII). Det må pointeres at disse er nødvendigvis ikke Price Waterhouses's synspunkt. 
Endelige rapport - V2.0 
Original text in English 
h. 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 2 - PROGRAM MODEL AF PUNEN • 
AFSNIT 2 - PROGRAM MODEL AF PUNEN 
2.1 - Indledning 
27 En planlagt fremgangsmåde er nødvendig fo rat analysere politik mål og deres resultater på en 
systematisk måde. Vi begyndte vores evaluerings proces med forberedelsen af en profil af planens 
politik og dens komponenter. Dette afsnit giver vores analyse af planen baseret på ideen om en 
program model -en skematisk repræsentation af leddene mellem foranstaltninger (eller handlinger) og 
deres hensigter (dvs et hierak af formål). En program model er et vigtigt instrument ikke kun til at 
kontrollere og evaluere mål men også til strategi planlægning og politik formulering. 
28 Vi brugte en enkel fire trins struktur af mål som kunne blive forbedret og yderligere inddelt. Disse trin 
er: 
29 a de øjeblikkelige mål som henfører til specielle handlinger (foranstaltninger) og som må udtrykkes 
i kvantitative udtryk så vidt som muligt. 
b de midlertidige mål er mere detaljerede og specifikke. De repræsenterer i almindelighed en 
grund og virknings antagelse. 
c de endelige mål (også kaldet endelige eller strategiske mål) af en politik er brede, langtids mål 
for eksempel'til at fremme vækst og beskæftigelse". 
Tabel 2.1 giver et eksempel på et firtrins hieraki af mål. 
Tabel 2.1 - Eksempel på et hieraki af mål. 
Foranstaltninger øjeblikkelige objektiver mellemliggende 
objektiver Endelige 
objektiver 
- kampagne gennemført 
i tre år 
- forbedre brug af 
eksisterende 
infrastrukturer 
- støtte kulturelle 
ruteangivelser 
- uddannelse (f.eks. 
sprog) 
-osv. - at fremme Europa som et 
mål 
- at forbedre kommunikations 
forbindelse (f.eks. forbindelse 
med Japan) 
- at starte nye produkter med 
US og Japanske markeder 
som mål. 
- at forbedre graden af 
services 
-osv. - at forøge konkurrence 
evnen for den 
Europæiske turist 
branche - at skabe 
beskæftigelse og 
vækst i den 
europæiske 
turist branche 
30 Planen synes at være bygget op fra bunden dvs. begynde med individuellle foranstaltninger, der 
forsøger at formulere disse til brede politikområder og kun underforstået at forbinde disse til de 
endelige mål. 
Endelige rapport • V2.0 
Original text in English 
hf 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 2 - PROGRAM MODEL AF PUNEN • 
31 Fremgangsmåden taget her som en prøve på sammenhængen og fuldkommenheden af programmet 
var at analysere programmet fra toppen ned og at spørge ved hvert trin i hierakiet om målene: 
(1) Er punkterne på hvert trin i overensstemmelse med hinanden? (horisontal overensstemmelse) 
(2) bidrager punkterne på det næste trin ned i hierakiet til punkterne på dette trin? (vertikal 
overensstemmelse) 
(3) er punkterne på det næste trin nede de mest effektive til at gøre os i stand til at opnå vores mål eller er 
der andre muligvis mere effektive muligheder? (fuldkommenhed) 
32 Dette afsnit betragter ikke udtrykt overensstemmelse med andre Fællesskabs mål. GD XXIII Må sætte 
disse led klart ud fordi: 
a andre politikker bidrager til målet med at fremme turisme 
b turist politik kan bidrage til politikmålene på andre områder 
c og politik på andre områder kan have en dæmmende virkning på turist politik 
2-2 • Fermai 
33 Figur 2.1 viser en logisk model der fremstiller leddene mellem foranstaltningerne, mellemliggende mål 
og endelige mål (øjeblikkelige mål erblevet udeladet af hensyn til klarhed) der er underforstået i planen 
og de 11 politik områder (grupper af foranstaltninger). 
34 De endelige mål for Fællesskab turist politik synes at være: 
a at fremme økonomisk vækst og beskæftigelse 
b at fremme økonomisk og social samhørighed 
c at fremme europæisk statsborgerskab" 
35 Men programmet kan kun forstås i henhold til andre mål udtrykt i dokumentationen men vedrørende 
andre politik områder især for at beskytte og fremme den naturlige og kulturelle arv og for at beskytte 
forbrugernes interesser. 
36 Der kan være spændinger mellem disse to sæt mål ,der er på et højt plan (for eksempel mellem at 
fremme vækst og beskytte miljøet). 
37 Det er ikke klart hvorledes nogle af de 11 "politikområder" identificeret i Bilag til Rådets beslutning 
bidrager til disse mål på højt plan idet det antages at der er andre underforståede men ubeskrevne 
mål: for eksempel socialturisme (8),betragtet udelukkende som et instrument for at opnå mål, der er på 
et højere plan må dette rangere som meget lav prioritet selvom det kan være vigtigt til støtte for et 
andet (ubeskrevet) socialt mål. 
38 Målene med at fremme konkurrence og med at hjælpe SMEs udtrykt i Rådets afgørelse synes ikke 
klart at være støttet af specifikke foranstaltninger eller politikker. 
39 Andre politikker har kun mening hvis mellemliggende mål er tilføjet for eksempel "til at forbedre 
kendskabet til turist industrien" behøver et øjeblikkeligt mål som for eksempePat forbedre kvaliteten af 
Endelige rapport - V2.0 
8 Original text in English 
Ul 
Measures 
To ensure that the 
environment is more fully 
taken into account in the 
development of tourism 
To highlight the importance of 
the cultural heritage for 
tourism and to promote a 
greater knowledge of the 
culture, traditions and ways of 
life of Europeans Figure 2.1 - Programme Model of the Plan 
Intermediate objectives Ultimate objectives 
To protect and promote 
the natural and cultural 
heritage 
? Tension 
To make Europe a more 
attractive destination for 
tourists from distant countries 
To promote a better seasonal 
distribution of tourism 
To provide support 
for increased 
professionalism 
To develop tourist activities 
in a rural environment 
To facilitate access to 
tourism by groups who have 
difficulty in taking holidays 
To promote 
youth tourism 
To help tourists as 
consumers 
To improve knowledge of 
the tourist industry 
To promote 
transnational initiatives To promote the 
diversification of 
tourist activity 
\ To improve the quality and 
competitiveness of the 
Community's tourism 
services on offer To generate income 
and employment 
To promote the 
development of the 
tourist industry 
To contribute to 
economic and social 
cohesion 
To expand the demand 
for the Community's 
tourism services 
To allow people of all kinds to 
gain a better knowledge of 
Europe's cultural roots and of 
the cultures and ways of life in 
the Member States To foster "European 
Citizenship" 
To protect consumers 
To improve the quality of 
decision making at 
Community, Member State, 
local and private level 
•© 
©-To ensure greater 
consistency of 
Community measures Indirect impact -
feedback via other 
measures 
To preserve free 
competition To promote small 
and medium sized 
enterprises 
8S8S hi 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PLAN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 2 - PROGRAM MODEL AF PUNEN • 
beslutnings processen ved Fællesskabs, medlemsstat, lokal og privat trin" (se Figur 2.1). 
40 Politik området 'Tværnationale foranstaltninger" udviklet til at fremme tværnational turist udviklings 
initiativer eftersom det ikke er et mål men en mekanisme er meget svært at passe ind i sådan en logisk 
ramme. 
2.3-PelitiKQmrâfler 
41 Ordet "politik områder" er brugt her til at referere til de 11 grupper af foranstaltninger identificeret i 
Bilaget til Rådets afgørelse af 1992. 
42 Der er forvirring mellem midler og mål; de 11 politik områder er en blanding af formidlende mål eller 
midler for eksempel "(at fremme) udbredelse af ferier" (2) og typer af forholdsregler eller midler for 
eksempel "tværnationale foranstaltninger", fremmeise i tredie lande". 
43 Nogle af de 11 politik områder kombinerer to områder som er ganske forskellige og ville være bedre 
adskilt, for eksempel: 
(1) "Forbedre kendskabet til turist industrien" og"sikre større overensstemmelse af Fællesskabets 
foranstaltninger" (1) hvor begge disse er vigtige i sig selv vil ingen af dem nødvendigvis føre til den 
anden ej heller vil forholdsreglerne der bidrager til opnåelse af den ene nødvendigvis bidrage til 
opnåelsen af de andre. 
(2) Politikken "tværnationale forholdsregler" synes at duplikere andre politikker og dets mål er uklare. Det 
er en taktik ikke et politik objektiv. 
44 Der er en vis grad af forvirring mellem visse politik områder.For eksempel "støtte til udveksling af 
erfaring i området om besøger management teknik" inkluderet i politikken "kulturel turisme" (5.b) burde 
komme under politikken "turisme og miljøet" (6). 
45 Nogle af politikkerne synes at være udtrykt på en temmelig vag og partisk måde som fører til 
tilsyneladende ufuldkommenhed i de støttende foranstaltninger (dette kan afspejle Fællesskabets 
kompetence områder og subsidiaritet, foreksempel 
(1 ) "for at understrege betydningen af den kulturelle arv for turisme og at fremme et større kendskab til 
kulturene.traditioneme og levemåderne blandt Europæere" (5) dette er udtrykt i bevidsthed snarere 
end i substans (en substans politik ville foreksempel være at "beskytte den kulturelle arv i turismens 
interesse") o g som følge deraf er sådanne vigtige foranstaltninger som handlinger til at beskytte 
fortidsminder udeladt. 
(2) Dette er i kontrast med politik 6 (turisme og miljøet) hvor en meget mere direkte fremgangsmåde er 
taget til miljø beskyttelse og som dermed fører til et mere samhørende sæt foranstaltninger. 
2.4 - Foranstaltninger 
46 Foranstaltningerne (seminarer, projekter og andre handlinger) identificiret i Bilaget til Rådets afgørelse 
af 1992 har i det store hele et logisk forhold til de 11 politik områder. Men der er undtagelser som 
nævnt nedenfor. 
Endelige rapport - V2.0 
9 Original text in English 
LK 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDEUGE RAPPORT 
AFSNIT 2 - PROGRAM MODEL AF PUNEN # 
47 Det er uklart hvorledes nogle foranstaltninger ville bidrage til de fremsatte politikobjektiver for eksempel 
"udviklingen af turistsamarbejde med central og øst europa og Maghreb" (3 c): hvordan fremmer dette 
turisme i Fællesskabet? 
48 Nogle af foranstaltningerne er forvirrede, for eksempel 
(1 ) "(at fremme interesserne) for turister som forbrugere" (4) er en politik der skal implementeres ved 
foranstaltninger for at forbedre information og beskyttelse: " på områder som eksisterende 
klassifikations systemer, skilte symboler, time sharearrangementer.over bestilling og procedurer for 
afhjælpning".Det er uklart om det har til hensigt blot at informere turister om deres rettigheder eller 
styrke disser ettigheder. Disse er ganske forskellige og der bør skelnes mellem dem. 
(2) "konsultation af (sic) turisme professionelle indenfor Fællesskabet" (1 .a): konsultation om hvad og med 
hvilket formål? Hvorfor skulle det gøres uafhængigt af enten udvikling af statistikker (1 .a) eller 
seminarer og strategier (1 .b)? 
(3) politik objektivet " at gøre Europa til et mere attraktivt turistmål for turister fra fjerne lande" (politik 
område 11) indebærer handling til at ændre selve turist produktet. Og de foreslåede foranstaltninger 
forekommer at være begrænset til fremmeise dvs. forøge bevidstheden om produktet i tredie lande.så 
ville der være et meget større udvalg af mulige foranstaltninger som vist i Figur 2.2 som er et eksempel 
på hvordan et område af politik kan analyseres; forholdsreglerne er udelukkende illustrerende. 
Figur 2.2 - Eksempel på lav trins logisk ramme (hieraki af objektiver) for politik område 11 
Foranstaltninger 
-^ 
'For eks. åbne 
et turistkontor 
i Kina 
v ^ 
/F.eks. at fremme \ 
turistinformation 
og videnskab 
på kinesisk Øjeblikkelige objektiver 
Fremme Europa 
som et turist 
mål 
r "\ 
' Gøre Europa 
et lettere (mere 
attraktivt) mål for 
besøgende fra 
4redie lande _y Mellemtidige objektiver 
Forøge antallet 
af besøgende fra 
tredie lande 
J 
49 Nogle af politikkerne synes at mangle støtte med hensyn til specifikke foranstaltninger-dvs. 
foranstaltningerne danner ikke et tilstrækkeligt komplet sæt til at bidrage væsentligt til opnåelse af 
politikken for eksempel 
(1) "sikre større overensstemmelse med Fællesskabs foranstaltninger" (del af Politik 1)forekommer a være 
støttet kun ved foranstaltningen "forberedelse af strategier tilpasset til at holde trit med efterspørgsel" 
(andre foranstaltninger under denne overskrift støttende den anden side af politik 1) dette synes meget 
svagt for hvad der bør være et centralt mål. 
10 Endelige rapport - V2.0 
Original text in English 
U< 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 2 - PROGRAM MODEL AF PUNEN • 
(2) "Ungdoms turisme" -de to foranstaltninger angivet er meget mere specifikke end dem der er i andre 
politik områder.; det kan være at de er meget effektive men er der ikke andre mulige foranstaltninger? 
2.5 - Strategier oo instrumenter 
50 Det kan være muligt at grupere handlingerne efter underliggende strategier: 
a implementering af specifikke forholdsregler, supplerende de der er taget på nationalt plan 
b koordination af forholdsregler taget af Kommissions afdelinger som påvirker turisme og sikrer 
bedre integration af turisme med de forskellige Fællesskabs politikker 
c fremme udviklingen af tværnationale forholdsregler 
d sikre nær samarbejde mellem alle offentlige og private institutioner i branchen. 
51 På lignende måde to typer instrumenter -et politik instrument er en mekanisme valgt til at opnå et 
objektiv - er anvendt: lovgivning og finansiel støtte. I yderligere planer skulle Kommissionen foretage 
en analyse af fuldkommenheden af programmet for hver af politik områderne og en vurdering af de 
passende strategier. 
52 Mere generelt skulle Kommissionen forberede en programmodel for handlinger til at assistere turisme 
idet der fokuseres på et reduceret antal politik områder og forbinde på systematisk måde de elementer 
af modellen, for eksempel instrumenter, foranstaltninger, øjeblikkelige objektiver og endelige 
objektiver. 
53 Produktions og præstations foranstaltninger eller indikatorer og mål (dvs. målte objektiver der skal nås 
indenfor en specificeret fremtidig dato) bør også sættes. Disse skulle være naturlige til hele 
management processen, inkludere planlægning.styring.evaluering og offentlig ansvarlighed. 
Eksempler på indikatorer er: procentdel stigning i antallet af besøgende fra tredielande; antal af pilot 
projekter der fører til kommersiel levedygtige tværnationale produkter; udvikling af EU markeds 
andelen i verdens turisme. 
Endelige rapport - V2.0 
11 Original text in English 
v-
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDEUGERAPPORT 
AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER # 
AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER 
3,1-MetQp-IK 
54 Hvor muligt var vores fremgangsmåde i fem trin, som følger: 
a vi gruperede dokumenterne til betragtning efter EC embedsmanden(mændene) der havde 
ansvaret for dem 
b embedsmændene gav en kort introduktion til handelingerne 
c konsulenterne vurderede handlingerne mod vedtagne kriterier 
d diskuterede hans/hendes evaluering med de relevante EC embedsmænd 
e og så færdiggjorde ficherne 
55 Ialt gennemgik vi 90 arkiver, 531993 handlinger og 37 1994 handlinger. Vi gennemgik også 
seminarene og projekterne valgt i 1995 men eftersom disse handlinger kun er begyndt var vores 
undersøgelse begrænset til kommissorium og kontrahenternes forslag. 
56 Vi udførte også ti case studies af hvilke tre var "tematiske" case studies 
57 Alle handlinger blev undersøgt og gennemgået. Men en vurdering for hver politik område specificeret i 
planen var ikke praktisk eftersom et antal grupper forholdsregler (fordele ferier, turister som 
forbrugere, landlig turisme og ungdoms turisme) indeholder kun meget få rationel vurdering) i de fleste 
af selve projekterne. Disse fire grupper repræsenterede kun 3.2% af det samlede brugt i Planen. I 
denne rapport fokuserer vi på de andre politik områder men gør reference til specifikke handlinger 
inkluderet i disse grupper af 3.2 af foranstaltninger hvor passende. 
3.2 - Samlede points 
58 Tabeller 3.1 til 3.3 giver en opsummering af hoved resultaterne for projekterne og seminarene formidlet 
i 1993 og 1994. For at undgå misfortolkning af disse resultater er det vigtigt at understrege at det 
samlede points tildelt for hver handling er baseret på et stort antal kriterier (se bilag III). Især både den 
logiske begrundelse for projektet (dvs. er der mening med projektet?) og dets effektivitet (opnåelse af 
planlagte mål) er taget i betragtning. Derfor er disse points ikke kun en vurdering af kontrahenten. 
59 Et point på 5 betyder" meget god". Et point på 3 betyder "gennemsnitligt" og mindre "dårligt" eller 
"meget dårligt". Vi klassicificerede en tilfredsstillende handling - som idet vi brugte en eksamens 
metafor vill betyde bestået men uden udmærkelser - sonrï'gennemsnitligt" (3 points). "Gennemsnitligt" 
skal derfor ikke forveksles med en gennemsnitlig i aritmetisk betydning. I den betydning skulle man 
ideelt forvente at de fleste handlinger opnår et point over 3. 
60 Denne tekniske vurdering selvom den er udtrykt for nemheds skyld i kvantitative udtryk er subjektiv. 
Kriterier mod hvilke handlinger bliver vurderet er blandet og handlingerne er selv for nyligt blevet 
fuldført så deres langtids virkning er usikker. Det må bemærkes imidlertid, at vi betragter at kriterierne 
der er anvendt ikke er i tilslutning til dem specificeret i Artikel 4 af Rådets afgørelse men at de er en 
væsentlig del af planen som helhed og underforstået (på rationel vurdering) i de fleste af selve 
projekterne. For eksempel hvordan kan et projekt der involverer database opsættelse være 
omkostnings effektiv (Artikel 4) hvis der ikke er en indbygget mekanisme til at opdatere informationen 
som per definition hurtigt bliver forældet? 
Endelige rapport - V2.0 
12 Original text in English 
v? 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER • 
61 11993 var gennemsnittet 2.9 for generel vurdering og 2.7 for omkostnings effektivitet. 11994 steg 
begge points henholdsvis til 3.4 og 3.0. Med andre ord den generelle kvalitet for projekterne blev 
væsentligt forbedret i 1994 (hvilket afspejler forbedrede udvælgningsmetoder) og 
omkostningseffektiviteten forbedredes også. Det samlede antal der blev vurderet godt eller meget 
godt steg fra 34% til 44%. 
Tabel 3.1 - Teknisk Vurdering af 1993 og 1994 Handlinger. Inddelt ved år (% af samlede) 
1993 
(53 handlinger 
gennemgået) 
1994 
(37 handlinger 
gennemgået) Dårlig eller 
meget dårlig 
36% 
8% Gennemsnitlig 
25% 
46% God 
19% 
30% Meget god 
15% 
14% ikke relevant 
eller ikke 
mulig * 
5% 
2% 
* let mindre antal tilfælde mener vi at det ikke var muligt at give en troværdig/robust vurdering i betragtning af det givne 
materiale 
62 I afsnit 3.4 diskuterer vi hovedfaktorene der forklarer variationerne udtrykt i Tabel 3.1 Tabel 3.2 giver en 
analyse af politik området. Den viser at gruppe foranstaltningerne "forbedre kendskabet til turist 
branchen" har klaret sig bedre i gennemsnit end de andre gruppe foranstaltninger. 11994 var de 
handlinger der blev foretaget i området for kulturel turisme i gennemsnit været af god kvalitet. 
Tabel 3.2 - Samlet Teknisk vurdering af 1993 og 1994 handlinger. Inddelt ved type handling * 
63 1993 
Samlet vurdering 
Omkostnings effektivitet 
Antal handlinger 
1994 
Samlet vurdering 
Omkostnings effektivitet 
Antal handlinger Gruppe 
3.3 
3.3 
9 
Gruppe 
1 
3.8 
3.0 
6 Gruppe 2 
Og 4 
Ingen 
handling 
støttet 
Gruppe 
2 0g4 
3.0 
2.0 
3 Gruppe 3 
2.9 
2.6 
17 
Gruppe 
3 
Kun to 
handlin­
ger Gruppe 
5 
2.8 
2.6 
18 
Gruppe 
5 
3.5 
3.3 
12 Gruppe 
6 til 11 
2.7 
2.6 
9 
Gruppe 
6 9 og 
11 
4.3 
4.5 
4 Gruppe 10 
Kun to 
handlinger 
inkluderet i 
gruppe 6 
til 11 
Gruppe 10 
2.7 
2.2 
10 Alle 
handlinger 
2.9 
2.7 
53 
Alle 
handlinger 
3.4 
3.0 
37 
* Vi rapporterer ikke point på grupper af foranstaltninger med mindre end tre handlinger. 
** 1 =forbedre kendskabet, 2=fordele ferier, 3=tværnational, 4=turister som forbrugere, 5=kulturel turisme,6=turisme og miljø, 
7=landlig turisme, 8=social turisme, 9=ungdoms turisme, 10= uddannelse, 11 =fremhjælpning. Gruppe 3 er en blandet 
gruppe af foranstaltninger, "tværnationale" handlinger fik i gennensnit højere points end de to andre typer handlinger. "Teknologi" 
og "samarbejde med øst og central Europæiske lande". 
Tabel 3.3 giver en analyse efter størrelse udtrykt i ECUs. Det viser at der var i 1993 en meget større 
proportion af små handlinger (38% mod 19% i 1994 og23% i 1995), at i 1994 og 1995 store handlinger 
13 Endelige rapport - V2.0 
Original text in English 
Ljî 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER • 
(over 100000 ECUs) repræsenterede ca. halvdelen af det samlede, og at i 1993 mindre projekter 
opnåede bedre resultater og var mere omkostningseffektive. Men det negative forhold mellem 
størrelse og (omkostnings)effektivitet er mindre tydeligt i 1994. 
Tabel 3.3 • Samlet Teknisk vurdering af 1993 og 1994 handlinger. Inddelt ved størrelse (EC 
1993 
Antal handlinger 
Som % del af det samlede analyseret 
Samlet vurdering 
Omkostnings effektivitet 
Gennemsnitlig størrelse: 121144 
1224 
Antal handlinger 
Som % del af det samlede analyseret 
Samlet vurdering 
Omkostnings effektivitet 
Gennemsnitlig størrelse: 117030 
1995 
Antal handlinger 
Som % del af det samlede 
Gennemsnitlig størrelse:127015 Optil 
50000 
21 
38% 
3.5 
3.9 
7 
19% 
3.9 
4.1 
16 
23% 50001 til 
100000 
11 
20% 
2.9 
1.9 
12 
32% 
3.3 
2.8 
17 
25% 100001 til 
400000 
21 
38% 
2.2 
1.7 
18 
49% 
3.3 
2.6 
33 
48% U) 
Over 
400000 
2 
4% 
0 
3 
4% 
64 3.3-Case studies 
Tabeller 3.4 (del A og B) giver en opsummering af hoved resultaterne af case studies udført. 
14 Endelige rapport • V2.0 
Original text in English 
hi 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PLAN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDEUGERAPPORT 
AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER <H 
Tabel 3.4 - Opsummering af resultater fra case studies (Del A) 
Projekt beskrivelse Vurdering og nøgle lektioner 
Europæisk projekt til Styrker - Betydelig involvering af lokale samfund; heldig pilot, nyt kursus materiale (fuldt 
uddannelse af turist tilpasset) forberedt med mulig udbredelse; præstation indikatorer viser mål var opnået. (Antal af 
vejledere i Bulgarien og tilstedeværende, vurdering af Universitets partner, svar fra deltagere) besøg på stedet besøgt af 
Slovakiet GD XXIII, god presse omtale i Bulgarien 
Svagheder -opfindsomhed begrænset; projektet forsinket på grund af langsomt svar fra GD 
XXIII; projekt finder sted i isolation; ingen opfølgning, ingen strategisk ramme; ingen lokal 
tilstedeværelse af EU delegation;kostbart projekt 
Lekt)pner -bør tage "elevers" behov I betragtning, brug af efterfølgende oversættelse i stedet fo 
rslmultan oversættelse var heldig; post evaluering af Indvirkning er nødvendig; al fremtidig 
handling må ko-ordlneres med PHARE(GDI), brug lokal PR konsulent for synlighed. 
Turisme og Miljø pris Styrker - vigtigt projekt med høj synlighed og mulighed for store resultater i andre retninger; i 
helhed god organisation.god samarbejde med eksperter; hvis gentage og forbedret.kunne løfte 
GD XXIH's profil; brug af EURO info centre var heldig; godt bidrag fra PR film 
Svagheder -Vanskeligheder med samarbejde mellem hoved kontrahent og GD XXIII; mangel på 
erfaring af hovedkontrahenten; ideer og strategi langsomme med at blive udviklet; mobilisation 
af Medlemslande ("StyreGrupper")dårlig i visse tilfælde; svagheder i valg af projekter 
(hovedsalig på grund af et sprogproblem); politisk og geografisk blanding overvejelser; 
forslag/kontrakt specificerede ikke procedurer/foranstaltninger til opfølgning og styring 
Lektioner - For maksimal synlighed er der behov for engageret personale i hvert 
deltagerland;forslag til at ændre formatet til at anvende et "Festival de Cannes" format med 
mange priser; udgivelse af Nyhedsbrev god ide; overvej oversættelse alle de ansøgninger der 
var blandt favoritterne til et fælles sprog; behov for at forbedre checklisten brugt til sortering og 
vurdering; bedre synergy med andre projekter på området; mere ctid bør sættes af til 
ansøgninger der skal forberedes; mere involvering fra eksperter er nødvendig; bør blive et 
fokuseret punkt for GD XXIH's aktiviteter. 
Turistfremmelse af Europa Stvrker - Godt logo og slogan ; konsulenter af høj kaliber brugt; god ide at bruge temaer til at 
som et mål for turister på sælge Europa som et mål for at undgå national følsomhed 
langdistance markeder 
Svagheder- Set afrejsebranchen I almindelighed som spild af tid og penge; intet støtte opnået; 
er logo og slogan passende til alle markeder.? Konflikt med ETC 
Lektioner - "Pilot" spildt eftersom det ikke blev fulgt op; langtids synspunkt og tilstrækkelig 
resourcer nødvendige for en fremmeise til at give resultater; det er en udfordring at sælge 
Europa som et mål; bør anvende eksisterende netværk og at involvere NTOs mere nært; en 
kampagne uden støtte er der ingen mening i. 
ETI-Europæisk turist Stvrker - Godt fællesskabsstruktur og internationalt netværk; standardisering af eksisterende 
information ogbestilling lokale turist information services kan være en nøglefaktor i at opfordre brug af teknologi af 
turister;et syn af Europæisk omspændende netværk der giver standardiseret information for 
turister; forbindelse med andre initiativer som foreksempel EDITIN 
Svagheder -Nyhedskarakteren af den tekniske løsning nu stort set forældet på grund af 
udviklingen af internettet (vi er klar over at internettet kun fornylig er blevet et alternativ); 
bæredygtighed og opfølgning ikke sikret men møde mellem partier planlagt for Marts 1996; ikke 
alle ydelser der var lovet i forslaget bragt frem (eg 60 afsætningsmarkeder); involvering af to af 
partierne var meget begrænset. 
Lektioner - Tekniske pilot studier i ny teknologier bliver hurtigt forældet; dette problem var 
yderligere sammensat af forsinkelse i implementation og således behov for GD XXIII til at støtte 
er uklart med mindre objektiver er at etablere netværk og hæve bevidsthed; har behov for nær 
forbindelse med andre programmer på området (f.eks. TIM); projektet understregede GD XXIII 
som ko-ordinator i helhed , gør det lettere for tvær egns projekter 
15 Endelige rapport - V2.0 
Original text in English 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER • 
Projekt beskrivelse Vurdering og nøgle lektioner 
Udvikling af regler for Stvrker -Stærk logisk begrundelse da det retter sig mod et nøgle problem nemlig ungdoms 
uddannelse af ansatte og arbejdsløhed; mange interessante ideer/begreber og nye løsninger;lang tids indvirkning kan 
uddannere indenfor turist være høj; god opfølgning og stærk lokalstøtte i Danmark. 
branchen i koldt 
vandsegnene i Nordsøen. Svagheder - Forslaget af en meget generel natur ("mål er at udvikle et begreb"), ingen War 
beskrivelse af ydbytte; ikke et pilot projekt; mere som fundamental forskning og netværk 
opbygning; opfølgning i UK, NL og G usikker på grund af svag lokal støtte som illustreret ved 
dårlig tilstedeværelse ved konferencer i Danmark; partiskabet mere ved forskningsstadle og 
intellektuel debat end operativ partiskab til at udvikle pilot planer; kostbart projekt i betragtning af 
ydbytte hovedsaligt er lokale og usikre i andre lande 
Lektioner - GD XXIII støttede udviklingen af netværk mellem partlerne forenet mere ved deres 
lighed i problemer de rettede sig imod end ved en fælles operativ projekt; dette kan være nyttigt 
men er det Planens og GD XXIII' roller? 
"Kunstbyer i Europa" Stvrker -Ny grund ide udviklet på nogle få år til et godt produkt støttet af et stort netværk af byer; 
programmet medlemmer af netværket består af både berømte og mindre velkendte byer som kan drage 
fordel af at være forbundet med de etablerede kulturelle byer.god udbredelse og marketing; 
forbindelse med nøgleoperatører (rejseselskaber.rejseledere); imponerende projekt 
management og effektiv implementering 
Svagheder - Forslaget fokuserede mere på midler end objektiver; et antal nøgle byer og vigtige 
kulturelle institutioner ikke endnu (eller ikkel ængere) i netværket; fordele til desmå byer stadig 
usikker; held delvis afhængig af byernes evne til at skabe flere bestillinger 
Lektioner -1996 vil blive et vigtigt år for projektets fremtid som nu må demonstrere dets 
kommercielle bæredygtighed, dvs. skabe bestillinger.niveau af udvikling af netværk af 
turistkontorer varierer kraftigt fra en by/land til fra den anden, der er således behov for at styrke 
strukturer i visse byer/lande. US markedet må dækkes for at skabe yderligere effekt ikke 
afledning; rejsebureauer og rejseledere må overbevises om den kommrcielle bæredygtighed af 
projektet; behov for at have en nøgleattraktion. 
Udbytte management i Stvrker -Høj kvalitet af endelige rapport med god opsummering til udbredelse af nøgleresultater; 
små og mellemstore begrebet om udbyttemanagement stærkt. 
foretagender i 
turistbranchen Svagheder - Kostbart, især eftersom uklart hvis begrebet er relevant for SMEs. 
Lektioner -dårlig relevans til SMEs skulle have været forudset (f.eks. gennem diskussioner med 
eksperter); undersøgelsen skulle være blevet redefineret for at imødekomme behovene for de 
små hoteller især; hvoraf mange ikke har computer reservations systemer eller on-line 
reservations mulighed. 
3.4-Almindelia vurdering 
Projekter og seminarer foretaget i 1993 og 1994 
65 Den generelle kvalitet af projekterne og undersøgelserne udført er dårlig til gennemsnitlig (24% af 1993 
og 1994 handlingerne gennemgået er vurderet som meget dårlige eller dårlige, 22 ialt) mens 14% (13 
ialt) af fuldførte projekter blev vurderet som meget gode. Der har imidlertid været en betydelig 
forbedring in 1994. 
66 I de fleste tilfælde er virkningen af handlingen begrænset i rum, omfang og tid. Der var adskillige 
finansielle forpligtelser (ialt 59 i 1993, 58 i 1994 og 74 i 1995) efter vores mening alt for mange i forhold 
til turist afdelingens resourcer til tilstrækkeligt af definere og kontrollere dem. De fleste handlinger var 
for små til at have betydelig indvirkning, selvom et antal af heldige små handlinger var meget 
omkostningseffektive. Gennemsnits størrelsen af de handlinger vi vurderede var ECU 121144 i 1993, 
ECU 117030 i 1994 og ECU 127015 i 1995 (se tabel 3.3 ovenfor). 
16 Endelige rapport - V2.0 
Original text in English 
C/ 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER <H 
67 De fleste handlinger kan klassificeres i to grupper. På den ene side er der handlinger der opfylder 
politiske objektiver; disse handlinger fremmer "Europæisk" ideer og samarbejde og er af en temmelig 
høj profil og af nyhedsinteresse, på den anden side er der kommercielt interessante handlinger med 
indbygget bæredygtighed . Disse to grupper kan undertiden falde samme i tilfælde som for eksempel 
projektet "Ruter til Rødder", et 1993 projekt der blev udført af Oldenburgs Universitet. 
68 Fremmeisen af "tværnationale netværk" er efter vores mening ikke et objektiv men et middel til at opnå 
et objektiv. Der er en forpligtelse under Artikel 4 af Rådets afgørelse til omkostnings effektive 
foranstaltninger./ Problemet med dette er at de politiske objektiver for eksempel fremmeisen af 
tværnationale netværk kan opnås meget bedre og mere omkostningseffektivt gennem andre 
foranstaltninger og behøver ikke dække eller berettigelse af et pilot projekt som kun lejlighedsvis er 
virkeligt fornyende. Alternative handlinger som kunne være taget i betragtning for at fremme 
Europæiske begreber og netværk inkluderer et "roadshow" der rejser rund i hvert europæisk land med 
en høj klasse præsentation af Europæiske anliggender og udfordringer for afdelingen og 
indeholdende et Europæisk program; ansætte et public relations firma med passende kommisorium 
og budget; arbejdende med eksisterende database leverandører tværs over Europa for at opbygge en 
konsolideret database af Europæisk forskning; udgive et nyhedsmagasin osv. 
Undersøgelser 
69 Et antal undersøgelser blev formidlet til at se på større sager af vigtighed fo turist afdelingen.Disse var i 
almindelighed godt udført selvom valget af emner (ungdomsturisme, forretnings og konference 
udbytte management, for eksempel) ikke syntes at være baseret på omhyggelig analyse af behov i 
betragtning af eksisterende tilgængelig data. Vi er klar over at emner med relation til undersøgelser var 
foreslået og/eller vedtaget af management kommiteen. Vi tager det standpunkt at mere tid må 
anvendes på at definere præcist de undersøgelser der skal finansieres idet eksisterende 
undersøgelser tages i betragtning , foreløbende forskningsprogrammer og rejse industriens behov. 
70 For eksempel værdien af undersøgelsen over konference og forretnings turisme er begrænset af det 
faktum at dette emne område allerede er godt udforsket. Eksempler på nylige undersøgelser er: 1990 
survey af Europæisk incentive rejse af Touch Ross; 1994 undersøgelsen af Economist Intelligence 
Afdelingen EIU om Det Europæiske konference og møde marked, en 1993 publikation af Maison de 
France om "Tourisme de Congres." 
71 Et andet eksempel er undersøgelsen på ydelses management ( en af vor case studies) hvilket er et 
eksempel på en godt udført undersøgelse. Men dens relevans for begrebet for SMEs er begrænset. 
Undersøgelsen fokuserede på brug af computer system men de fleste foretagender er små og de har 
ikke sådane systemer til reservationer. Samtidig anvender de allerede (til en større ellermindre grad) 
ydelses management for eksempelnår en kunde kan "forhandle" om en favorabel værelses rate til en 
periode udenfor sæsonen. De fleste hoteller og andre foretagender der lejer værelser er uafhængige 
og har temmelig få værelser. De mangler marketing styrke inklusive adgang til computer reservations 
, system.Der er måder de kan hjælpes på for eksempel ved at fremme gruppemarketing foretagender 
som for eksempel Gites de France ordningen. 
72 Et antal projekter og undersøgelser havde som deres objektiv forberedelsen af reference lister af mulig 
interesse til branchen, for eksempel en Hvem er Hvem af personligheder og organisationer, et 
flersproget Thesaurus af turisme udtryk og en database for studenter beskæftigelses muligheder. Alle 
disse manglede en indbygget post projekt bæredygtighed som er vigtig når data behøver ofte og ofte 
dyr opdatering. Nogle af disse projekter og undersøgelser konkurrerede med eksisterende 
kommercielt tilgængelige produkter. Disse undersøgelser har temmelig lav levetid og tjente meget få 
nyttige formål. 
Endelige rapport • V2.0 
17 Original text in English 
£2 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 3 • TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER «I 
73 Vejledninger til at gøre Europa tilgængelig for turister med handicap (en for de handicappede , en for 
turist branchen) og undersøgelsen "Ældre mennesker og mobilitet" er eksempler på fortræffelig og 
omkostnings effektive undersøgelser der fremkom af planen. Vejledningerne for blinde er yderligere 
eksempler på den stærke bidrag gjort gennem planen for turister med handicap. 
Kulturel Turisme 
74 De fleste kulturelle komponenter i Planen fokuserede på at opbygge tværnationale ruter og netværk 
baseret på et udvalg af temaer. De fleste af disse var relativt lave omkostnings opgaver som 
producerede interessante resultater.Samtidig erbæredygtigheden og indvirkningen på turist 
efterspørgsel begrænset og de vigtigste lang tids fordele kan komme af at styrke leddene mellem 
egne. Hvis det ikke er hensigten at sikre en vedvarende økonomisk fordel så må dette gøres klart og 
handlingerne vurderet på den basis. Men behovet for at være omkostningseffektiv eksisterer stadig. 
75 Hvis styrke af leddene er hoved produktet så kan dette opnås på andre mere omkostningseffektive 
måder for eksempel ved at organisere konferencer. At planlægge ruter og spor er i sig selv ikke 
tilstrækkeligt hvor interessante de end kan være for at retfærdiggøre projekt formidling. For eksempel 
ruten der forbinder Wexfordi Ireland med Dover i England,Frankrig, Portugal og Spanien vil 
sandsynligivs have meget begrænset værdi bortset fra at bringe folk sammen. Men det var en dyr 
måde at opnå dette på. 
76 Hvis vi tager post projekt bæredygtighed som en målestang for held så er "Ruterne til rødderne" 
projektet (først formidlet i 1993 med en forlængelse i 1994) bemærkelsesværdig. Det har udviklet en 
kommersiel momentum der tyder på langtidsbæredygtighed. Projektet "Kunstbyer i Europa" (et af 
vores case studies) kan også udvikle sådan en kommersiel momentum selvom det er for tidligt at 
definere præcis hvad det kan være. Et andet eksempel på et heldigt kultur rute projekt var det der blev 
foretaget af Naturfreunde Landesberband Saarland (1993) som forbandt et fornuftigt sæt partier 
tværnationale men i relativ nærhed og skabte et udvalg af interessante ruter med fortræffelige 
muligheder for bæredygtighed. 
77 Provinsen af Nord Holland projektet (1993) er et eksempel på en undersøgelse i dette tilfælde for kultur 
spor der har speciel interesse for militær kulturhistorie i tre egne. Det havde fordelen at deltagernes 
natur (lokale råd der var involveret i turisme) betyder at der er en rimelig mulighed for at det blive støttet 
og holdt i live. 
78 Meget af arbejdet på ruterne kan klassicificeres og betragtes som væsentligt fremmende indenfor 
Europa og dets indvirkning kan stort set blive at omlede eksisterende turister til de ruter der er blevet 
rekklameret for. Indvirkningen af disse ruter er ikke nødvendigvis en tilføjelse. Dette gælder ikke til 
ruterne der har som mål de ikke Europæiske markeder (som for eksempel "Ruterne til Rødderne" der 
har det Nordamerikanske marked til mål. ). Vi er klar over, imidlertid, at spredningen af turist 
destinationer indenfor Europa er også et legitimalt mål. 
79 Det bemærkes også at begrebet ruter og spor af forbundne mål og destinationer var allerede vel 
etableret før Planen og den marginale værdi ved at skabe yderligere ruter/spor er begrænset og skulle 
således vurderes. Nyheds aspektet i GD XXIH's formidlede spor er deres tværnationale design. Den 
længere indvirkning er stadig ukendt og behøver yderligere forskning. 
80 Pilot projekter er per definition prøve sager. Der er ingen grund til at formidle nye og spekulative 
projekter uden ordentlig post projekt opfølgning i detaljer af uafhængige vurderingsmænd efterfulgt af 
publikation og med en yderligere spredning af resultater. Tilsyneladende heldige projekter kan så blive 
replikeret andre steder med en yderligere vurderings process der fører til en endelig konklusion. 
Endelige rapport • V2.0 
Original text in English 
O 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER fif 
Uddenneise 
81 Omfanget af uddannelses og trænings projekter har været ganske vidtrækkende inklusive udviklings 
netværk, kurrikulums definition og identifikation af nye professionale behov. De netværks projekter 
som synes de mest heldige har været de der styrker eksisterende netværk mens skabelsen af nye 
netværk anses i almindelighed mindre heldige i bæredygtighed og andre grunde. 
82 Hvor projekter har fokuseret på kurrikulum behov med Europæisk fælleshed -for eksempel kurrikulum 
udvikling for vedvarende turisme af Universitet i Deusto-Bilbao (1994 projekt) har de tjent meget nyttige 
roller. Mindre heldigt i kontrast har været et antal projekter som har fokuseret på identifikation af nye 
professionelle kategorier for eksempel Club des Métropoles projektet (1993) og The Greta du Golfe 
projektet (1994) og arbejdet af Conzorcio Civita (1994) på nye professionelle kategorier. 
83 Der har også været et antal one-off undervisnings øvelser (for eksempel i Øst og Central Europa) som 
selvom de er nyttige i sig selv ikke passer i en institutionel eller anden ramme der giver basis for 
opfølgning ogbæredygtighed. Selvom i isolation de kan have været effektive selvom de ikke passede 
ind i en samlet plan og er bedst undgået i fremtiden med mindre mekanismer til at sikre 
bæredygtighed er sat på plads. 
84 Et eksempel er 1993 projektet foretaget af L&R Leisure i Bulgarien og Slovakiet. Det var vel udført men 
havde meget lidt nyhed og ingen institutionel formidling for opfølgning af post projekt. The Tourism 
Belarus projektet iværksat af Frotsi du Limousin (1993) var temmelig lignende men dets budget mere 
beskedent. 
Teknologi 
85 Teknologi pilot projekterne støttet under Planen er bredt enten generiske, rettende sig mod nøgle 
sager som data definition procedurer for informations udveksling; eller specifikke i at søge at anvende 
ny teknologi til specifikke situationer. 
86 Denne skelnen mellem generisk/specifik falder stort set sammen med projekt ansvar med GD XXIII 
hvor de væsentlige generiske projekter (som for eksempel CIRT.EDITIN.ETI.TIRS alle gode projekter) 
betragtes som "teknologi" projekter og klassicificeret under politik området "tværnationale 
foranstaltninger". Et antal af projekter i det kulturelle område er domineret af teknologi løsninger og fra 
disse specifikke projekter kan drages vigtige konklusioner der har relation til deres teknologi. 
Specifikke eksempler ofte inkluderer design af multimedia databaser af produkt information så som 
projektet Odyssey af International Interactive Multimedia (1993) og undersøgelsen af musik festivaler 
bySygna(1994). 
87 I kontrast til de kulturelle aktiviteter der er formidlet er der indikationer at på den ene eller anden måde 
ville mange af de "generiske" teknologi projekter formidlet ville have på et eller andet tidspunkt været 
kørt videre uden EC formidling siden de rettede sig mod sager af betydning for erhverslivet såsom 
globalisering af data eller adgangsfordele. EC formidlingen mens den bidrager meget nyttigt til at rette 
sig mod disse sager kunne beskrives som støttende snarere end væsentlig. Det har imidlertid haft en 
positiv indvirkning på at fremskynde anvendelsen af ny teknologi til turist specifikke opgaver (for 
eksempel 1993 projektet EDITIN). 
88 De mere specifikke teknologi rige projekter har hovedsaligt fokuseret på tværnationale databaser ofte 
multimedia. Disse projekter hvor de retter sig mod specifikke opgaver har til en vis grad duplikeret 
hinanden med hensyn til tekniske fremgangsmåder og software brugt til at implementere dem. I denne 
henseende har de mest interessante aspekter været deres tværnnationale karakter og forsøget på at 
anvende ny teknologi til nye områder som foreksempel informations behandling som tidligere udkom 
Endelige rapport • V2.0 
19 Original text in English 
c$ 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER • 
gennem vejledninger og kort. 
89 Disse specifikke projekter har ikke været særlige heldige eftersom der er en stor sandsynlighed for at 
de fleste vil visne efter fuldendelse af projekt formidling fordi de mangler indbyggetbæredygtighed eller 
komponent for at anvende dem kommercielt. Disse projekter synes stort set at være tegnet til at få 
adgang til EC formidlinger snarere end specifikke behov. 
90 1993 projektet for multimedia CD Rom præsentation af byer forbundet til Odyssey (udført af 
International Interactive Multimedia) er teknisk lig det projekt der blev udført af Turinform (EPTIS 1993) 
og FeniciRuten (Consorzio Civita 1993). Alle tre dækker vidt omfangende turistcentre og ingen har 
stærk kommercielle eller vedvarende udsigter. Alle tre giver indtrykket af projekter der er designet 
specielt med rettelse mod EC formidling. Disse projekter kunne være nyttige at opfølge for at 
identificere lektier der kan læres fra dem. 
91 De ovennævntetre projekter kommer dårligt frem i sammenligning med Infonet projektet (TIRS, 1993) 
som er designet rundt om en mere logisk geografisk grupering af partier (Saarland i Tyskland og 
Lorraine i Frankrig) og har en klar forbindelse med eksisterende database systemer, der sikrer lang 
tids bæredygtighed. 
92 Løbende gennem mange af de nye teknologi orienterede database projekter er tilsyneladende en 
mangel i at rettebæredygtighed i post projektet.Turist databaser har behov for konstant opdatering og 
administrative ogf inansielle mekanismer for at opnå dette er lige så vigtigt en komponent i projekt 
design som de tekniske komponenter. 
93 Disse opfølgnings og kommersielle aspekter var i størstedelen a ftilfældene ikke tilfredsstillende sørget 
for med det resultat a et anta af interessante projekter fuldført men sandsynligivs ikke ville have nogen 
langtidsvirkning på turist sektoren. 
94 Nogle af teknologi projekterne var væsentligt feasibilitystudier, undertiden for projekter som havde en 
lang tids objektiv bag dem (for eksempel Sygna om ny teknologi i kulturel turisme). Resultaterne kan 
være interessante men der er spørgsmål tilknyttet med hensyn til ejerskab (især når der var fælles 
finansiel hjælp) og de dermed forbundne fortroligheds spørgsmål. Et yderiigere eksempel på sådan et 
feasibility study er Eurolodging projektet der er udført af AGTE (1993). 
95 Et spørgsmål der ikke blev specielt sørget for i design af teknologi og andre projekter var spørgsmålet 
om relevans for SMEs. Teknologi giver både en barriere og en mulighed for SMEs og dette spørgsmål 
er ikke blevet tilfredsstillende sørget for. Nogle projekter udelader enhver forbindelse med leverandører 
overhovedet idet de koncentrerer på tur ledere og rejse selskaber og udelader hoteller. Internet med 
dets lave omkostning til adgang repræsenterer det kan hævdes et stort område for muligheder for 
SMEs, og alligevel har deri kke været et eneste projekt der heldigt har sørget for de specifikke behov 
for en vigtig SME sektor (Bed og Breakfast og landlig værelses udlejning). 
96 Det bemærkes også at andre direktorater inden for Kommissionen finansierer database projekter der 
er rettet mod turist sektoren (f.eks SAM) og alligevel har kompatabilitet .komplimenterende og 
konkurrerende aspekter af planerne formidlet af GD XXIII er ikke efter vores kendskab blevet tydeligt 
undersøgt i forhold til disse. 
Aktiviteter foretaget i 1995 
97 Vi giver nedenfor kommentarer på et udvalg af aktiviteter påbegyndt i 1995. 
98 Programmet for 1995 er domineret af statistisk program især støtte til individuelle lande og større 
Endelige rapport - V2.0 
20 Original text in English 
& 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 3 • TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER <H 
kontrakter med rådgivningsfirmaer (f.eks. Gruppo Clas) da disse lande får deres statistikker i linie med 
den akcepterede format fremsat i Direktivet. 
99 Der er et demonstrations "Heritage Trails" projekt (udført af CTA)som er interessant. Som et 
pilotprojekt håbes det at bæredygtigheds spørgsmål vil blive fuldt sørget for og at uafhængig post 
projekt gennemgang -der dækker også lignende 1993 og 1994 projekter-vil i rette tid blive foretaget for 
at drage konklusioner og lære lektier. 
100 Et andet betydeligt projekt drejer sig om Kypern hvor objektet er udviklingen af kulturelle og speciel 
interesse turisme med fokus på SMEs. Et andet projekt der rækker udover selve EU dækker 
termalisme i Øst og central Europa og i Middelhavsområdet. En "udveksling af synspunkter" er et af de 
største produkter der er identificeret. Projektet skulle også inkludere en formelt udgivet rapport de 
dokumenterer alle markedets karakterer (efterspørgsel og udbud på Europæisk basis) inklusive en 
beskrivelse af pilot termale anlæggene der skal studeres samten vurdering af fremtidige prospekter for 
dette markeds segment. 
101 Turist netværket og Miljøet (EcoNet) der udvikles af WTTC repræsenterer en større forpligtelse ) hvis 
mulighed for held er styrket af den stærke branche opbakkelse af wttc. dette projekt har høj visibilitet 
og god vedvarenheds prospekter, til hvilken grad wttcs econett vil tjene som et praktisk værktøj, med 
adgang og nyttig ikke blot til store multinational organisationer men også til beskedne turist prægede 
virksomheder (små hoteller, restauranter, steder af interresse) er svært at afgøre på dette stadium. 
102 1995 Programmet dækker andre vigtige emner som transport, management (f.eks Lufthavn i Palma de 
Mallorca) og besøger management. I den sidste kategori er forsknings og pilot sagen foretaget af 
Turistselskabet ("demonstration af muligheden for frivillig finansiel planer indenfor Europa")rette rsig 
imod et meget vigtigtspørgsmål nemlig formidlings mekanismer for miljø beskyttelse. Selvom 
projekterne stadig er på et tidligt stadium som "Mantova Ticket Tour" og"HELLO TurismeH.Vi ville have 
foretrukket at have set tidligere projekter af denne slags (f.eks. i Tyskland, Noritalien og Østrig) 
undergivet en detaljeret uafhængig teknisk og finansiel vurdering før videregå længere ned ad denne 
vej. 
103 Aktiviteter foretaget under Planen er beskrevet i detaljer i forskellige rapporter til Rådet og Det 
Europæiske Parlament foretaget af GD XXIII. 
104 Turist enheden har forberedt to"horisontale rapporter" over Fællesskabs aktiviteter der påvirker 
turismen i 1994 9og 1995.De er omfattende og meget informative. 1994 rapporten er næsten 
udelukkende beskrivende og inkluderer ikke en vurdering af Fællesskabets foranstaltninger; 1995 
rapporten (stadig en kladde da vi foretog vores vurdering af planen) prøver at tage sig af denne 
svaghed. 
105 I tabel 3.4 opsummerer vi resultaterne (vurdering og nøgle lære punkter) fra de tre'lematiske" 
casestudies udført dvs: 
a udviklingen af Fællesskabsturist statistikker 
b udvælgnings procedurer (baseret på 1995 miljø projekter i almindelighed og på 
WTTCs"Eupæiske Fællesskabs Netværk fo Miljø Rejse og Turisme" projektet mere specifikt.) 
c detinterne samarbejde af turist afdelingen med andre General Direktorater i Fællesskabet 
(virksomhed forbundet med forberedelsen af den "horisontalerapport"). 
106 Vi beskriver nedenfor præstationerne i området for Fællesskabs statistikker, hvor præstationerne var 
Endelige rapport - V2.0 
21 Original text in English 
qC 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER • 
betydelige og ko-ordination af GD XXIII effektive. 
107 Fremgangsmåden de rblev taget af GD XXIII til introducering af fælles tatistiske sæt var at arbejde 
nært fra begyndelsen med nøgle eksisterende interesserede partier.Eurostat på Fællesskabs stadiet 
og National Statistical Authorities på national stadie. På national stadie er der praktiske forpligtelser til 
data serier som har varet længe, der reflekterer deres specifikke behov og repræsenterende 
væsentlige investeringer og der er også forskellige vigtigheder der angår data indsamlet som 
reflekterer især geografiske virkeligheder. For eksempel de irske og UK data sæt reflekterer den 
relative lethed hvormed indsamling af efterspørgsels i ø situationer foretages men kontinentale Europa 
har tenderet til at koncentrere mere på udbud side måling. 
108 Data indsamling er en nødvendig men dyr procedure i turistafdelingen og det antages at 
fremgangsmåden der blev anvendt af GD XXIII efterfulgt af en lang periode af forhandling med 
Nationale Regeringer og med Fællesskabets egen statistiske service (Eurostat) var passende under 
omstændighederne. 
109 Fremgangsmåden fokuserede væsentligt på a tblive enige om en fælles minimum data sæt der skulle 
indsamles. Rundt om dette fælles tema nærbeslægtet men valgbar er datasæt blevet defineret igen 
med en fælleshed for definition så helheds kompatabilitet er sikret. 
110 Mens den helheds koordination er blevet foretaget af GD XXIII har fremgangsmåden været hovedsaligt 
tripartie (GD XXIII, Eurostat, ognationaleregeringer) og givet udfordringen repræsenteret i at nå 
enighed om en fælles fremgangsmåde der dækker sådan et vidt område af lande .Præstationen har 
været meget betydelig. Et direktiv over indsamling af statistikker er for nyligt blevet udgivet (23/11/1995 
og vil komme i kraft i slutningen af 1996) og Regeringer modtager nu finansiel støtte under 
Handlingsplanen for at bringe deres respektive systemer i linie med dette.Et samlet 4.5 MECU er 
blevet tildelt til denne opgave over en tre års periode (1995-1997). 
111 Processen med at identificere og definere data sæt og svare til de metodiske problemer og 
forhindringer givet af forskellige omstændigheder i medlemslande har været assisteret af eksterne 
rådgivere valgt af Eurostat og kontraheret på tresidet basis. Rådgivere har også assisteret i definitionen 
af passende udbredelses procedurer især for The Statistical Yearbook for Tourism og med 
publikationen af 'Tourism in Europe". Den mest nylige udgave af denne fortræffelige publikation udkom 
i 1995 og er planlagt for årlig publikation i fremtiden. 
Endelige rapport - V2.0 
22 Original text in English 
9> 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 3 - TEKNISK EVALUERING AF HANDLINGER «I 
mæmkWBBi 
Tabel 3.4 - Opsummering af resultater fra casestudies (Del B) 
Beskrivelse af Handling Vurdering af nøglelektioner 
Temel : Stvrker/præstationer - i det store er præstationerne meget betydelige og 
Udviklina af Fællesskabs fremgangsmåden passende. Direktiv welcome as a first step (velkommen som et 
r fi/L- ,ørste skridt) • ko-0Peratior> med andre organisationer (OECD, WTO, og 
tunstStatlStlkKer selvfølgelig Eurostat og national institut for statistik) finder sted for at undgå 
duplikering af arbejde og udvikle fælles sæt data og metodik; nær med nøgle 
eksisterende interesserede parter. Eurostat på Kommissions niveau og National 
Statistisk Autoriteter på national niveau. 
Svagheder - Metoder til implementering (Eurostat, National Institut af Statistik) 
langsom og bureaukratisk; visse af de interviewede føler at Direktivet har taget 
den laveste fælles faktor ; et antal områder ses som ikke ordentligt dækket, som 
ibundet turisme for lang træks turisme og mere generelt på efterspørgsels siden, 
mangel på ambition, al for konservativ en fremgangsmåde? Men det forstås også 
at gå alt for hurtigt frem kan sætte hele forsøget ud for risiko, politiske faktorer 
langsonimeliggør også processen. 
Erfaringer - Må være et fokus punkt for GD XXIII på grund af klart behov, 
efterspørgsel udtrykt af branchen, enighed blandt medlemslande og industri 
deltagere; brug af private statistiske organisationer løfter polemik der støttes af et 
antal organisationer der repræsenterer den private sektor mens tiisstillet 
spørgsmål fra internationale offentlige organisationer; derer imidlertid almindelig 
enighed om mere samarbejde mellem private/offentlige især for statistikker. 
Teme 2: Udvælgnings Stvrker/præstationer - etablering af netværk vil modtage EU støtte i tre år; 
orocedurer kontrahent er et større internationalt foretagende.dvs. gode forbindelser med 
/K & IQQC v • ut handel og politisk styrke; kontrakt specificerer projekt udbytte og indholdet af 
(baseret på 1995 miljø projekter) fremskridts og Årlige rapporter; årlig finansiel opgørelse skal produceres årligt; 
GDXI, GDXII og turist branchen involveret. 
Svagheder - Hvorledes vil databasen blive opdateret regelmæssigt? Hvad er 
incitamentet for leverandører at give data på en regelmæssig base for at 
opretholde databasen? Præcis hvad udtrykket miljø rejse dækker bør 
specificeres. 
Erfaringer - bør iværksætte mekanisme for at sikre at databasen bliver 
vedligeholdt og regelmæsdsigt opdateret-
Tema 3' Stvrker/præstationer - stigende forståelse af betydningen af ko-ordination med 
Intern ko-ordination af turist ««***} afdelin9er; ln<*r s*7f <f °UP « mHøder regelmæssigt GDXXIII 
god til at organisere, gode bi-laterale kontakter ; der er en permanent flod af 
afdelingen information mellem afdelinger; rådgivning for Grønne papir var en succes; godt 
samarbejde med GDV med Helios Gruppen; General direktører fra GDV og GD 
XXIII skrev sammen forordene til publikationer. 
Svagheder - Deltagere til ISG ikke vel forberedt, men situationen forbedres; 
omsætning af repræsentanter for nogle GD og således mangler kontinuitet. GD 
XXIII personale set som arbejdende for hårdt, ikke altid istand til at klare sagerne. 
Erfaringer - ISG skulle være bedre forberedt af deltagere (GD XXIII sender normalt 
agenda og relevante dokumenter ca. ti arbejdsdage før), interesse i ISG møder 
stigende eftersom deltagere bliver mere kendt med sagerne; tematisk diskussion 
godt modtaget. Forslag om format gjort af en af de interviewede: 1) information 
givet af GD XXIII, 2) rundt bord arbejde i gang i andre afdelinger, 3)optage 
præcise punkter og spørgsmål. Afdelingen behøver flere turist specialister for at 
blive i stand til at spille en ko-ordinerende rolle indenfor EC; behov for at udpege 
en permanent, korrespondent/repræsentant for at sikre god opfølgning. 
23 Endelige rapport - V2.0 
Original text in English 
S' 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDEUGERAPPORT 
AFSNIT 4 - ADMINISTRATIVE OG OPERATIVE ASPEKTER 
AFSNIT 4 - ADMINISTRATIVE OG OPERATIVE ASPEKTER 
4.1 - Beskrivelse af Administrative oo Management Forholdsregler 
112 Administrative forholdsregler.finansielle resourcer og aktiviteter foretaget under Planen er beskrevet i 
detalje i 1994 og 1995 "horisontale" rapporter til Rådet og til Europa Parlamentet udarbejdet af GD 
XXIII. I dette afsnit giver vi en oversigt af de vigtigste forholdsregler der nu er på plads; derefter giver vi 
vores vurdering. 
Management, rådgivende og vejledende Komiteer 
113 Kommissionen assisterede med at implementere Planen af Management Komiteen bestående af 
repræsentanterfra Medlemsstaterne af Det Europæiske Fællesskab (Rådets Afgørelse af 13 juli 1992). 
I januar 1994 blev medlemsskabet af management komiteen udvidet til at inkludere medlemslandene i 
det Økonomiske Europæiske område og i Januar 1995 til at inkludere Liechtenstein. Management 
komiteen mødtes ved ni lejligheder over de tre år, to gange i 1993, fire gange i 1994 og tre gange i 
1995. 
114 En tidligere Afgørelse af Rådet af 22 december 1986 etablerede en råds komite bestående af 
medlemmer udpeget af hver medlemsstat. Opgaven for denne komite var at lette udvekslingen af 
information, rådgivning og samarbejde om turisme og især om at sørge for services for turister. Denne 
komite mødte fire gange i 1994 og tre gange i 1995. Den mødtes ikke i 1993. 
115 Ligeledes før udgivelsen af Planen etablerede Kommissionen en Rådgivende Komite bestående af 
repræsentanter for forskellige indutri interesser. Den Rådgivende Komite har ingen lovlig basis og blev 
oprettet af Kommissionen for at muliggøre dialog og rådgivning med branchen. I løbet af 
implementeringen af Planen mødtes Den Rådgivende Komite ved fem lejligheder, en gang i 1993, to 
gange i 1994 og to gange i 1995. 
Ansatte 
116 Antallet af ansatte i Turistafdelingen (permanent og midlertidig ansatte, alle grader og positioner med 
undtagelse af stagiarer) var 17 i 1993 (11 Grad A, en Grad B og fem Grad C)/14 i 1994 (11 grad A, en 
grad B og to grad C), 16 i 1995 (11 grad A, en grad B, og fire grad C) (situationen den 1 januar). Ved 
slutningen af 1995 var antallet af ansatte 17 (13 grade A, en grad B og tre Grad C). (Grad A ansatte er 
administratorene og over.grad B assistenterne og grad C underordnede. 
117 Et samlet antal på 29 stagiarer var ansat for perioder på tre eller oftere fem måneder. 
118 11994 blev lederen af afdelingen forflyttet og senere afskediget fra Kommissionen efter disciplinære 
afhøringer. Hans fungerende souschef blev suspenderet i 1994 og senere afskediget. 
119 Et samlet antal på 36 forskellige ansatte blev ansat i 1993-95. Kun fem ansatte blev ansat af Afdelingen 
gennem hele 1993-1995 perioden. Omsætningen af ansatte var således høj på 86%. 
120 Forholdet mellem permanente ansatte til samlede ansatte (med undtagelse af stagiarer) var 5:17 ved 
begyndelsen af Planen og steg betydeligt til 11:17 ved udgangen af 1995. 
121 Ud af de 36 ansatte antager vi at ti (28% ) kan blive beskrevet som "turist eksperter" (vi definerer "turist 
eksperter" som en person der er udsendt fra et turist ministerium eller lignende.som har arbejdet i 
branchen eller har en højere eksamen i emnet). Visse andre ansatte har opnået turisterfaring "på 
arbejdet" før de kom til afdelingen. 
Endelige rapport - V2.0 
24 Original text in English 
V 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PLAN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 4 - ADMINISTRATIVE OG OPERATIVE ASPEKTER O 
Implementations mekanismer og administrative procedurer 
122 Planen blev implementeret via tre årlige arbejdsprograrnmer.Erï'timeplan for prioriteter" for 1993 blev 
specificeret i Planen. 
123 Prioriteterne og arbejdsprogrammerne for 1994 og 1995 blev forberedt af GD XXIII og vedtaget med 
Management Komiteen. 
124 Formidlingerne blev uddelt gennem fem forskellige mekanismer: 
a udbud til licitation (udgivet i den Official Journal) for aktiviteter der blev støttet 100%. Et samlet 
antal af 15 projekter blev finansieret gennem denne mekanisme (7 i 1993, 4 i 1994, 4 i 1995) 
hvilket repræsenterede et samlet ECU 3.68 millioner 
b åben invitation til udbud (udgivet i den officielle Journal) for co-finansierede aktiviteter (fælles 
formidlet op til et maksimum af 60%). Ialt var 74 co-finansieret (35 i 1993, 23 i 1994,16M995 ) 
hvilket repræsenterer et samlet ECU 8.45 millioner 
c 25 co-finansierede projekter blev støttet via GDXXII s tilskuds komite dvs.uden den 
konkurrerende process (14 i 1993, 7 i 1994 og 4 i 1995) hvilket repræsenterer et samlet ECU på 
1.43 millioner 
d 73 direkte kontrakter af hvilke 43 var til udvikling af Fællesskabsstatistikker (2 i 1993, 20 i 
1994,og 51 i 1995) hvilket repræsenterer et samlet ECU 5.95 millioner ialt.af hvilke 84% gik til 
Medlems lande 
e og begrænset udvalgsprocedurer blev brugt i fem tilfælde (to pilotprojekter og tre konferencer) 
der beløb sig til ECU 251000. 
4.2 - Vurdering af Foranstaltninger der er på plads 
125 Vores vurdering er baseret på en analyse af procedurer der er sat igang og af personale statistikker; 
på bevis vi indsamlede gennem casestudies og projektarkiv undersøgelser; og fra resultaterne med 
vores samtaler med Turistafdelingens ansatte medlemmer af Management komiteen og medlemmer af 
den rådgivende komite. Vi gennemgik også de fleste møde referater af disse Komiteer. 
Forhold med eksterne institutioner 
126 Kontakten med rejsebureau branchen har ikke væretstærk nok. De vigtigste ikke-regerings kontakter er 
med foreninger og grupper af forskellig slags pressions grupper og med rådgivere. 
127 Afdelingen synes ikke at have en klar og operativ fremsyn af nuværende "markeds positioner" vis-a-vis 
konkurrerende og komplimenterende tjeneste ydere som f.eks. Nationale Turistkontorer (NTOs), 
internationale foreninger af betydning (som f.eks ETC, IATA, WTTC, WTO|) interne konkurrerende og 
komplimenterende tjeneste ydere som f.eks. GD I, GD VIII og andre EU direktorater. 
128 Administrative foranstaltninger og fremgangsmåder var svage ved begyndelsen af implementerings 
perioden men var betydeligt forbedret i 1994 og1995. 
129 Medlemmer af de ansatte er klart meget engagerede og arbejder hårdt. Personalet er overbebyrdet 
med administrative opgaver hvis rationale og effektivitet ikke altid er selv indlysende. Balancen mellem 
kvalitets arbejde (projektforberedelse, besøg, kontakter med kontrahenter osv) og administrative 
Endelige rapport - V2.0 
25 Original text in English 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PLAN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 4 - ADMINISTRATIVE OG OPERATIVE ASPEKTER 
opgaver er ufavorabel. 
130 Kommunikations linier ved GD XXIII er omstændelige, fyldt med procedurer og langsomme og således 
beslutnings processen. 
131 De ansattes morale er temmelig lav og personalet viser en eksemplarisk ukuelighed. Lav morale 
mellem de ansatte kan delvis forklares ved de faktorer beskrevet ovenfor (administrative arbejdsbyrder, 
omstændelige kommunikationslinier osv), men også ved en negativ indvirkning på afdelingen ved de 
påstande om overordnedes opførsel som har plettet dets ry og image, 
132 Vi observerede at Afdelingen har meget administratif arbejde. Afdelingen regner med at de modtager 
ca. 100 eksterne breve om ugen. Telefon opringninger kommer ind hele tiden.Parlamentariske 
spørgsmål kommer ind regelmæssigt normaltmed snævre deadlines. Mange dokumenter skal 
oversættes og ofte sættes i format igen på grund af softwarekonflikt mellem oversættelseskontoret i 
Luxembourg og GD XXIII. 
133 Vi identificerede også de følgende mangler i personale området: 
a stor omsætning 
b lav procentdel af turisteksperter og i almindelighed utilstrækkelig uddannelse og 
erfaring i turistbranchen 
c utilstrækkelig uddannelse(f.eks. i finansiel og projekt management) 
d utilstrækkeligt ansatte til finansiel administration 
e højt antal stagiarer: det tager tid at overvåge dem hvis de skal bruges effektivt 
134 Givet de begrænsede personale resourcer tilgængeligt ved afdelingen var det ikke tilrådeligt at 
implementere Planen gennem formidling af sådan et stort antal projekter og undersøgelser 
(hovedsaligt ved åbne tilbud ) på grund af den store administrative byrde; sådan en fremgangsmåde 
indebar som illustreret ved Tabel 4.1 som giver en analyse af resultaterne af de forskellige tilbud 
udgivet i the Official Journal. 
Tabel 4.1 - Projekt udvælgning - invitation til licitation (delvis støttede projekter) 
1993 
1994 
1995 Stadie 1 
Formelle 
betingelser 
368 
(86 bestod ikke) 
281 
(28 bestod ikke) 
288 
(39 bestod ikke) Stadie 2 
Udvælgning 
282 
(158 bestod ikke). 
253 
(139 bestod ikke) 
249 
(130 bestod ikke) Stadie 3 
Grundig evaluering 
124 
(63 bestod ikke) 
114 
(93 bestod ikke) 
119 
(72 bestod ikke) Endelige 
udvælgning 
61 korn på den 
korte liste 
33 udvalgt 
21 udvalgt 
47 kom på den 
korte liste 
15 valgt 
135 En negativ virkning af utilstrækkelig personale og eksisterende procedurer var at kvaliteten af et antal 
af udvalgte tilbud var dårlig, for eksempel uden klare objektiver, uden et stærkt projekt hold eller med 
et meget begrænset nyt aspekt. Projekterne valgt som et resultat af 1995 invitation til bud og for tilbud 
viser en betydelig forbedring i kvalitet og forventninger om gode resultater er store. 
136 Kravene for 1993 og 1994 Invitationerne til licitation var uklare og meget vage.Især udbytte og 
bæredygtigheds kravene var ikke tilstrækkeligt dækket. Nuværende kontrakter er betydeligt forbedret 
26 Endelige rapport - V2.0 
Original text in English 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME M\k 
ENDELIGE RAPPORT W 
AFSNIT 4 - ADMINISTRATIVE OG OPERATIVE ASPEKTER 
med hensyn til at specificere udbytte men disse kunne stadig blive mere præcise med målelige 
indikatorer f.eks. ved at give etmål nummer af tilstedeværende ved seminarer og konferencer. 
Kontrahenter skulle også blive bedt om så vidt som muligt at svare specifikt til hvert udbytte og mål 
identificeret i deres kontrakt i deres endelige rapport. 
137 Vi forstår at under særlige omstændigheder blev forslag valgt for"politiske" grunde dvs.for at opnå en 
"fair" fordeling af formidlinger tilgængelige for medlemslandene. Mere effektive mekanismer for at 
opnå dette objektiv skulle udarbejdes. 
138 Som illustreret ved casestudies betragtende valget i 1995 af kontrahenten for turisme og miljø projekter 
er procedurene blevet forbedret betydeligt. Stærkt forbedrede procedurer og formularer er blevet 
introduceret inklusive fremgangs rapporter og en midlertidig vurdering af afdelingen ved interim 
rapport fasen. Vurderings proceduren (som beskrevet i et internt forklarende note om vurderings 
procedure) har nu en god struktur. 
139 Men der mangler stadig klarhed i mange områder: 
a om og hvorledes den politiske og geografiske blanding er taget i betragtning ved det første 
stadie 
b rådgivning med andre General Direktorater om de foreslåede projekter før den endelige 
udvælgnlnq 
140 VI var især bekymrede over at evaluering og sortering af projekter finder sted uden noget bidrag fra 
embedsmænd elier eksperter udenfor GD XXIII for den endelige udvmlgnlng. Salvom vi forøtAr at dottø 
«i almindeligt vad Kommibuioneii tager vi det standpunkt at dette er utilstrækkeligt. 
141 Indtil 1995 blev målelige performance indikatorer ikke systematisk defineret ved begyndelsen (f.eks. 
som del af kontrahentens kontrakt). Uden objektive foranstaltninger er det svært både for 
kontrahenterne og de der evaluerer at måle fremgang mod forventninger. 
142 Finansiel management var dårlig i de første år af implementeringen men har siden forbedres.Det 
behøver stadig at blive styrket. Dårlig præstation i området for finansiel management skyldtes ikke kun 
dårlig management af overordnede medlemmer af personalet (som blev afskediget i 1995) men også 
utilstrækkelige systemer (såsom dårlig brug af informationsteknologi) utilstrækkelig personaletræning 
og utilstrækkelig personale (kun en grad B i størstedelen af Plan implementationen). 
4.3 - Anbefalinger 
Forhold med eksterne institutioner 
143 Effektiviteten af Planen kunne blive forbedret ved: 
a forbedre fællesskabet med medlemsstaterne. Afdelingen kunne gøre nogle propositioner til 
medlemmerne af Management Komiteen og sætte dette emne på dagsordenen til et fremtidigt 
møde 
b opfordre til en mere provokativ rolle for de forskellige Komiteer med støtte af eksperter med at 
identificere projekter (nye.tvær-europæiske godt formidlede etc.) 
c forbedre rådgivnings mekanismer med branchen.f.eks.ved at iværksætte ad hoc 
arbejdsgrupper 
Endelige rapport - V2.0 
27 Original text in English 
n 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PLAN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDEUGERAPPORT 
AFSNIT 4 - ADMINISTRATIVE OG OPERATIVE ASPEKTER 
d forbedre NTOs involvering 
e involvere andre General Direktorater i udvælgningsprocessen før den endelige udvælgning 
finder sted af GD XXIII 
f involvere uafhængige og eksterne eksperter i udvælgningsprocessen (en mulighed er at have 
hver medlemsstat til at nominere en eller to eksperter som kunne blive indkaldt for at gennemgå 
forslagene der er sendt ind af mulige kontrahenter fra andre medlemslande). 
144 Mere generelt der er et behov for at udvide deltagelse af relevante interesserede partier/partnere (både 
private ogoffentlige) for at udvide ejerskab og engagement. 
145 Management.rådgivende og vejledende komiteer kunne blive hoved linierne for udbredelse af 
resultaterne af aktiviteterne der er formidlet eller foretaget af afdelingen. 
146 Disse komiteer kunne også blive brugt til at hjælpe turistafdelingen til at identificere behov (f.eks 
mulige pilot projekter) og til at konstatere at EU formidling ikke vil duplikere eksisterende initiativer. 
Uafhængige eksperter kunne opfylde en lignende rolle. 
147 GD XXIII har været meget aktive i området for ko-ordination indenfor Kommissionen.Ko-ordinationen 
med andre GD er en meget vigtig rolle for afdelingen som der må lægges endnu mere vægt på. 
Afdelingen skulle forsøge at sætte standard på dette område. Denne rolle har adskillige sider såsom at 
bringe turisme inden for andre EU programmers virkefelt og informere de der har interesse i turisme 
(både private og offentlige) om udviklingerne der finder sted ved Kommissionen. 
Personale 
148 Indenfor personale området bør der overvejes at foretages visse ændringer 
a at reducere personale omsætning 
b at forbedre den interne tekniske ekspertise indenfor turismen f.eks. ved midlertidlig forflyttelse af 
medarbejdere fra NTOs og desuden ved forbedring af reglerne for uddannelse 
c at sørge for meget mere uddannelse af personalet (på alle niveauer) 
d at se nærmere på eksisterende informations teknologi. 
Administrative foranstaltninger og procedurer 
149 For at etablere administrative standarder skulle afdelingen gennemgå sine administrative 
foranstaltninger for at specificere præstations indikatorer og mål. For eksempel : hvert eksternt brev 
skal anerkendes (ved fax, telefon eller brev) indenfor fem dage og at modtage et svar indenfor f.eks.15 
arbejdsdage (hvis realistisk). 
150 Der er grund til at gennemgå interne procedurer for at frigøre tid til at forberede, sty re og opfølge 
projekter. Personalet anvender tilsyneladende uforholdsmæssig meget tid på uvæsentligt uproduktivt 
papirarbejde. 
151 Der er behov for at styrke kontrol og bedømmelsen af projekter og mere generelt at skabe og 
implementere enkle men effektive procedurer.designet fra begyndelsen og ikke tilpasset senere. Også 
flere besøg på stedet, skulle foretages. Kontrol og vurderings procedurer skulle gennemgås i 
Endelige rapport - V2.0 
28 Original text in English 
M 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPLAN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME Æk 
ENDELIGE RAPPORT W 
AFSNIT 4 - ADMINISTRATIVE OG OPERATIVE ASPEKTER 
følgende retninger, selvom vi er klar over at visse elementer allerede under udvikling: 
a at arrangere enkle procedurer for at kontrollere og vurdere indsatsen efterhånden som den 
implementeres (igangværende kontrol og evaluering) 
b at etablere arbejds grupper for at forberede, styre og vurdere aktiviteter. Disse grupper skulle 
inkludere et mindre antal anerkendte eksperter på området samt repræsentanter for de private 
og offentlige parter der er direkte involveret 
c at udføre en midlertidig evaluering midt i Planens forløb for derved at kunne tage ved lære, 
korrigere og træffe foranstaltninger til fremtidig handling 
d at opnå en meget nærmere involvering af GD XXIII ved at styre (i en ånd af fællesskab) 
kontrahenterne. Dette ville nødvendiggøre flere besøg hos kontrahenterne, tilstedeværelse ved 
nøgle begivenheder (f.eks. konferencer, workshops) og systematisk opfølgning 
e opfølgning på længere sigt af færdige projekter bør finde sted, med besøg eller opføklgniong 
ved telefon. Nøgle aspekter at dække inkluderer:bæredygtighed, udbytte, kommerciel 
anvendelse og udbredelse af resultater 
f afdelingen bør overveje at drage fordel af erfaring af andre GD og programmer ,især på 
området med styring ogevaluering, forsøge at anvende den bedste fremgangsmåde fra andre 
General Direktorater i Kommissionen. For eksempel GDI og GD VIII har standardiseret deres 
fremgangsmåde til projekt design og bruger den såkaldte "Logical Framework" 
fremgangsmåde, fuldt dokumenteret af Kommissionen og brugt til uddannelse af ikke kun EC 
personale men også deres partnere som f.eks. konsulenter. Brug af dette Framework giver et 
standardformat og checkliste gennem hvilken projektdesign, implementering og evaluering 
falder naturlig 
g en kopi af alle styrings og evaluerings formularer forberedt i løbet af en handling skulle arkiveres 
centralt og analyseret på regelmæssig basis (f.eks. hver sjette måned). En kort opsummerings 
rapport samler alle nøgle lektier skulle udarbejdes og cirkuleres inden for GD og de andre 
Direktorater. 
152 Handlinger skulle også tages for at sikre at en tilstrækkelig udbredelse af projekt resultater finder sted. 
Valgmuligheder inkluderer: 
a at mærke resourcer i projektets budget ved forberedelses/udvælgningsstadiet (vi forstår at 
dette er blevet gjort i 1995) 
b i relevante tilfælde at gøre den sidste betaling på betingelse af udbytte der kan publiceres i 
hvilket tilfælde sådan en publikation må tydeligt blive specificeret som udbytte i kontrakten. 
153 En streng og fortsat førregistreringsprocess for alle konsulenter som dækker en vis basis information 
kunne have undgået nogle af de problemer der er opstået fra "fantom" firmaer og have sørget for back 
up med efterfølgende proces og andre problemer. En mulighed er at drive et system der opfordrer 
konsulenter til at bekræfte regelmæssigt (f.eks. årligt) deres interesse i at komme på listen og hvis de 
undlader dette ville deres navne automatisk blive fjernet. 
154 Alle projekter med media udgaver (disc, CD, video, andre) skulle have disse separat evalueret af en 
passende blanding af teknisk og professionelt personale. Nogle af de eksisterende udgaver der er 
nødvendige for projekterne var efter vores kendskab ikke undersøgt. 
Endelige rapport - V2.0 
29 Original text in English 
^< 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 4 - ADMINISTRATIVE OG OPERATIVE ASPEKTER il 
155 Nogle udgaver er ikke-standardformater. GD XXIII skulle specificere udgave format f.eks. en kopi af 
alle videoer i VHS format.discer i PC format med mindre andet er udtrykt. 
156 Andre korrigerende handlinger der skulle tages i betragtning af afdelingen er: 
a at reducere antallet af projekter og undersøgelser for at forøge deres indvirkning og begrænse 
administration 
b at gennemgå invitation til licitation proceduren for at reducere den administrative byrde og for at 
maksimere effektiviteten af proceduren 
c at forøge antallet af møder der er arrangeret om et tema eller et teknisk spørgsmål og drastisk 
at reducere antallet af formelle møder der alt for ofte er karakteriseret af passivitet fra de 
tilstedeværende 
d at udgive et Nyhedsbrev eller lignende om (muligt at inkludere en kopi på internet) for at 
præsentere turist afdelingens aktiviteter. 
157 Der skulle tages handling for at forbedre det interne informations system (som f.eks databaser) så 
mere management information bliver udbragt til personalet og at overveje systematisk og almindelig 
brug af e-mail f.eks. for at forbedre kommunikation indenfor GD og med de andre General Direktorater. 
158 Afdelingen skulle gives mere selvstændighed i et antal strengt operative områder som management af 
budget for missioner. Afdelingen skulle være i stand til at svare hurtigt og fleksibelt til projekt 
implementationens behov (besøg, deltagelse i workshops, etc.) indenfor de strenge grænser af et 
vedtaget budget. Dette skulle selvfølgelig ikke gøre afdelingen mindre ansvarlig eller åben , men 
ganske enkelt mere effektiv. 
Forskelligt 
159 Timing. Den årlige periode havde en negativ indvirkning på kvaliteten af projekter udvalgt og på deres 
implementation. Et længere tidsrum er nødvendigt (f.eks. tre år) og projekter skulle tage betragtning af 
de specielle sæson betonede hensyn i branchen. 
160 Co-finansiering spørgsmål. Der er et antal spørgsmål angående co-finansiering som må ordnes. Det 
maksimale trin af EU bidrag på 60% skulle gennemgås og muligt gøres mere fleksibelt. Andre 
spørgsmål er hvorledes man skal checke at andre bidrag fra andre finansierings kilder er virkelige og 
hvorledes man kan undgå at finansiere projekter der allerede er begyndt eller er fuldført. 
161 EC Logo. Det fortsatte brug af EC logo bør kontrolleres: kun gode projekter skulle have ret til at bruge 
EC logo. Registrerings spørgsmål skulle klargøres og løses. . 
Endelige rapport • V2.0 
30 Original text in English 
es 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 5 - VURDERING AF KONTRAHENTER • 
AFSNIT 5 - VURDERING AF KONTRAHENTER 
5.1 - Metodik 
162 For at opnå en vurdering af kontrahenter af de vigtigste aspekter af projekt (og studier) 
implementeringen sendte vi et kort spørge skema til 77 kontrahenter for 1993 og 1994 projekter. Dette 
spørgeskema dækker de følgende aspekter: 
a projekt beskrivelse 
b opnåelse af objektiver 
c Projekt implementation 
d vurdering af forskellige aspekter ved projekt implementering 
e erfaringer, anbefalinger, forslag og bedste metoder. 
163 Proformaen brugt er givet i Appendix IV. Bemærk at i dette afsnit dækker udtrykket "projekt" både 
projekter og studier støttet under Planen. 
164 Selvom vi fortalte kontrahenterne at deres individuelle svar vil forblive private og fortrolige for Price 
Waterhouse og kun vil blive samlet før diskussion med GD XXIII føler vi at der er en skævhed i den 
samlede vurdering af projektet (Tabeller 5.1 og5.2 nedenfor) på grund af den selv vurderende natur af 
spørgsmålene. For at behandle dette spørgsmål behandlede vi visse svar med forsigtighed. Men vi 
mener ikke at denne skævhed har en betydelig indflydelse på andre aspekter af spørgeskemaet som 
vurderingen af de forskellige aspekter af projekt implementationen. 
5.2 - Analyse 
165 Vi sendte 77 spørgeskemaer og modtog 47svar derved opnåede en svar procent på 61 %. Antallet af 
gyldige svar varierede mellem spørgsmålene men der var typisk mellem 42 og 36 gyldige svar. 
Grad af opnåelse af målsætninger 
166 Vi bad kontrahenterne om at vurdere graden af opnåelse af projek målsætningerne. Mere end 
halvdelen af kontrahenterne mente at de havde været meget heldige med at opnå projekt 
målsætningerne, mens en trediedel af dem svarede at de havde været rimeligt heldige. Ialt 86% af 
svarpersonerne følte at de havde været heldige med at opnå de vigtigste målsætninger af deres 
handlinger. Der er ikke nogen tydelig forskel mellem 1993 og 1994 projekter. Tabel 5.1 nedenfor 
opsummerer resultaterne. 
Tabel 5.1 - Grad a 
1993 
Antal af gyldige 
svar: 19 
1994 
Antal af gyldige 
svar:23 
Samlede 
Antal af gyldige 
svar: 42 f opnåelse af mi 
Overhovedet 
ingen succes 
0 
0 
0 isætninger 
Ikke nogen 
videre succes 
0 
2 
2 
(5%) Rimelig 
succes 
7 
8 
15 
(36%) Stor 
succes 
9 
12 
21 
(50%) Blandet 
2 
1 
3 
(7%) Ikke relevant 
eller intet svar 
1 
0 
1 
(2%) 
31 Endelige rapport - V2.0 
Original text in English 
u 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 5 - VURDERING AF KONTRAHENTER €1 
Tilføjelse: Hvad ville der være sket I fraværelse af Planens støtte 
167 For at opnå et vurdering af Planens kvalitet spurgte vi kontrahenterne hvad der ville være sket i 
fraværelse af EU støtte. Størstedelen af svarpersonerne (58%) mente at EC støtte har været yderligere 
dvs. projektet ville ikke have fundet sted i fraværelse af Planen mens en 36% mente at projektet ville 
have fundet sted senere eller på en mindre skala. 
Projekt implementering 
168 Vi bad også kontrahenterne om at vurdere forskellige aspekter af projekt implementationen og at give 
an samlet vurdering af projektets implementation. Tabeller 5.2 og 5.3 nedenfor giver points, opnåert. 
Tabel 5.2 - Samlet Vurc 
1222 
Antal af gyldige 
svar: 19 
1994 
Antal af gyldige 
svar: 23 
Samlet antal af 
gyldige svar: 42 ering af Projekt 
Dårlig eller 
meget dårlig 
2 
(10%) 
0 
2 
(5%) Implementering 
Gennemsnitlig 
4 
(21%) 
0 
4 
(10%) God 
7 
(37%) 
15 
(65%) 
22 
(52%) Meget 
god 
6 
(32%) 
7 
(31%) 
13 
(31%) Ved ikke 
0 
1 
(4%) 
1 
(2%) Ikke 
relevant 
eller intet 
svar 
0 
0 
0 
169 Tabel 5.2 viser at 83% af svarpersonerne mener at projekt implementeringen har været god eller meget 
god. Denne positive vurdering er ikke overraskende eftersom kontrahenterne i stor grad vurderer 
kvaliteten af deres eget arbejde. Da de blev spurgt om at vurdere de forskellige komponenter af projekt 
implementeringen viser kontrahenternes svar et meget mindre rosenrødt billede af situationen som vist 
ved Tabel 5.3. 
32 Endelige rapport - V2.0 
Original text in English 
n 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDLINGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDEUGE RAPPORT 
AFSNIT 5 - VURDERING AF KONTRAHENTER • 
Tabel 5.3 - Vurdering af Projektimplementering * 
Emner Antal af kontrahenter Som % del af samlet antal 
"utilfredse" * * af gyldige svar 
(Antal af svar) 
A - Planlægning og forberedelse 6 14% 
A1 - klarhed af objektiver 5 12% 
A2 - kvalitet af projekt design 3 7% 
A3 - Effektivitet af partiernes 16 38% 
deltagelse i forberedelse og planlægning 
B-udbredelse 10 24% 
B1 - opfølgning af projekt efter 15 36% 
fuldendelse 
B2 - udbredelse af de vigtigste resultater 13 31 % 
C - Styring af turist afdelingens personale 9 21 % 
C1 - Finansiel og administrativ styring af 12 29% 
turist afdelingens personale 
C2 - Samlet effektivitet af Turist 9 21 % 
afdelingens personale 
C3 - Turist afdeling personales 11 * 26% 
reaktion og 
D - ko-ordination 7 17% 
D1 - Kvalitet af dialog mellem Turist 9 21 % 
afdelings personale og andre partier 
D2 - Ko-ordination med andre EU 8 19% 
afdelinger og ikke EU agenturer 
Flere svarer mulige 
*Målt ved samlet antal af svar i tre kategorier: gennemsnitlig, dårlig, meget dårlig. 
170 Tabel 5.3 ovenfor viser antallet af mangler, svagheder og områder for forbedring. De vigtigste 
mangler/svagheder af projekt implementeringen menes at være i de følgende områder: 
(1) Effektivitet af partiernes deltagelse i forberedelsen og planlægningen af projektet:38% af kontrahenter 
havde vanskeligheder i dette område 
(2) Udbredelse og opfølgning: disse områder menes klart at være det svageste aspekt af projekt 
implementeringen:ca. en trediedel af kontrahenterne tager det synspunkt at opfølgning efter fuldførelse 
og udbredelse af resultaterne ikke har været tilfredsstillende. 
(3) Styring af turist afdelingens personale: mere end en fjerdedel af svarpersonerne var ikke tilfredse med 
kvaliteten af finansiel og administrativ styring og af afdelingens personales reaktion. 
33 Endelige rapport - V2.0 
Original text in English 
(si 
EVALUERING AF FÆLLESSKABETS HANDUNGSPUN PUN TIL AT ASSISTERE TURISME 
ENDELIGE RAPPORT 
AFSNIT 5 - VURDERING AF KONTRAHENTER 
5.3 - Erfaringer. Anbefalinger. Forslag oo Bedste Fremgangsmåde 
171 Et antal af erfaringer/anbefalinger/forslag blev også givet af kontrahenterne som svarede på 
spørgeskemaet. 
Styring og Evaluering 
172 Det er væsentligt at have mere kommunikation mellem afdelingen, projekt lederen og de andre partier 
med interesse i projektet. Især i løbet af forberedelses/planlægnings fasen af projektet er der behov for 
mere samarbejde mellem afdelingen og kontrahenterne. 
173 Der er behov for mere udveksling af information om (tidligere, nuværende) projekter på lignende 
områder. 
174 GD XXIII bør overvåge projekter der er støttet meget nærmere. Der er også behov for mere kontakt 
(som besøg på stedet) af afdelingens personale. 
175 Visere af præstationer og mål bør specificeres (og bestemme kvantiteten af så meget som muligt) ved 
begyndelsen af projektet. 
176 Procedurer fulgt af GD XXIII bør strømlines, blive simplificeret. Især beslutnings tagnings processen 
må gøres meget mere effektiv. 
177 Der må tages skridt til at forbedre GD XXIII personalets reaktion. 
Opfølgning og Udbredelse af Resultater 
178 Forslag blev gjort til at forbedre udbredelsen af resultater: 
a at cirkulære kopier af det der kan leveres til alle kontrahenter 
b at mærke i projekt budgettet et beløb til udbredelse og uddeling af nøgle produkter 
c at inkludere i budgettet, hvor relevant, et element for at markedsføre produktet af 
projektet 
179 Mere opmærksomhed bør gives til handlingernes bæredygtighed. 
Endelige rapport - V2.0 
34 Original text in English 
&1 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM Jlk 
APPENDIX I - DESCRIPTIVE STATISTICS OF ACTIONS W 
This appendix contains the database of the actions implemented under the Plan. 
Kev for Classification of Actions bv Type 
1 = Improving knowledge (includes statistics, studies and consultation) 
2 = Staggering holidays 
31 = Transnational 
32 = Technology 
33 = PECO (Eastern and Central European Countries) 
4 = Tourists as consumers 
5 = Cultural tourism 
6 = Tourism and environment 
7 = Rural tourism 
8 = Social tourism 
9 = Youth tourism 
10 = Training 
11 = Promotion 
Final Report - V2.0 
*-^£? 
APPENDIX EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
TOURISM AC" 
Contract Number 
1993 
93 180001 
93 530001 
93 540004 
93 540007 
93 540009 
93 540010 
93 540012 
93 540013 
93 540014 
93 540015 
93 540017 
93 540018 
93 540019 
93 540020 
93 540021 
93 540022 
93 540023 
93 540024 
93 540027 
93 540028 
93 540029 
93 540030 
93 540031 
93 540032 
93 540035 
93 540036 
93 540037 
93 540039 
93 540040 
93 540041 
93 540043 
93 540044 
93 540045 
93 540046 
93 540047 
93 540048 
93 540054 
93 540055 
93 540056 
93 540058 
93 540059 
93 540060 
93 540062 
93 540063 
93 540064 
93 540066 
93 540068 
93 540069 
93 540071 
93 540072 
93 540076 
93 540077 
93 540079 
93 540080 
93 540081 
No projects 93: 
Total 1993: 
Mean value 93: 
Maximum 93: 
Minimum 93: ION PLAN - PROJECTS & STUDIES 1993-1995 
Matø Contractor 
Delvico Bates 
GIAT 
Forum Dello Svilluppo 
FIPE 
AA-Automobile Association 
International Interactive Multimedia 
GSI Transport Tourism 
Regione Toscana 
GEIST 
Club des Eurométropoles 
TIRS 
Chambre Régionale de Commerce Rhône-Alpes 
AGTE 
CISET 
Province of North-Holland 
Instituto Geogråfico Nacional (IGN/CNIG) 
Wexford County Council 
Regione Emilia-Romagna 
Conselleria de Cultura, Educado, i esports Initiai 
Budget 
(ECU) 
999628 
697800 
23250 
50000 
99000 
120000 
213200 - ._ 
..Type or 
Action 
i 
11 
1 
. 1 
33 
32 
32 
32 
200000 32 
244835 i 32 
1300001 31 
102300; 32 
960001 31 
114000* 32 
61980; 5 
70000! 5 
606061 5 
63600i 5 
460751 5 
900001 5 
EETAA - Hellenic Agency j 136445. S 
Preseli Pembrokeshire 1 29275 i 5 
Universitet Oldenburg j 61000 5 
Interface . j 36oco: s 
Naturfreunde Landesberband Saarland 46000 s 
RED- Ruralité Environnement Dévelopement ! 49659 5 
Royal National Institute for the Blind j 47585 ; 5 
Landkreis Eisleben I 102000, s 
Ministero del Toifismo e dello Spettacolo J 48000 s 
GruppoClas ; 105000 s 
System TV I60000 3 
CEPFAR ! 15000 31 
Fyn Tour j 9840, s 
Eurogites ! 34278 31 
ETAG ' 10200 1 
L & R Leisure PLC 220000 33 
AIT/FIA 11400 1 
Contour , 49000 1 
Mobility International eoooo 8 
Bates &Wacker 42100 1 
Directora General de Turismo 150000 1 
Mobility International ; soooo s 
Associano Nacional de Jovens 10189 9 
ETEN1 ; 1006OO 10 
TURINFORM 154890 32 
Frosti du Limousin 32000 33 
DGF - Deutsche Gesellschaft fur Freizeit , 20000 1 
EFCO 120000 7 
TV5 198000 5 
ITE | 200000 3 
ETEN 2 95750 10 
FEG 20000 12 
CETOS 65000 8 
Agrupacion de Asesores i 199620 i 
Mouvement 110258 1 
HTL Conseil ' 381550 6 
55; 55 
6663; 
1211441 
999628 ! •000 ECU 
ECU 
ECU 
98401 ECU 
-<rf 
APPENDIX I EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
TOURISM AC-
Contract Number 
1994 
94 540011 
94 540018 
94 540019 
94 540023 
94 540024 
94 540025 
94 540026 
94 540027 
94 540028 
94 540029 
94 540031 
94 540032 
94 540033 
94 540034 
94 540035 
94 540036 
94 540037 
94 540039 
94 540043 
94 540044 
94 540045 
94 540046 
94 540047 
94 540048 
94 540049 
94 540050 
94 540051 
94 540053 j 
94 540054 
94 540064 
94 540065 
94 540067 
94 540075 
94 540077 
94 900107 
94 900118 
94 900120 
No projects 94: 
Total 1994: 
Mean value S4: 
Maximum 94: 
Minimum 94: ION PLAN - PROJECTS & STUDIES 1993-1995 
Main Contractor , ,.,..,„„., ,.,.,.,.„ .., , 
• 
Greek National Tourist Organisation (conference) 
Earthwatch Europe 
World Systems Europe 
Gemeinnutziger Verein zûr Forderung der Region Sandl unteres Muhlviertl 
Naturfreunde Saarland Projekt Sanfter Tourismus 
SYGNAA/S 
FOTVE/FECTO - Fédération des Offices du Tourisme des Villes Européennes 
Royal National Institute for the Blind (RNIB) 
BC Brandenburg-Consult GmbH 
Universitflt Oldenburg/FB3 Forschungsstelle Niedersachsische - Nausa 
Baltic Tourism Cooperation 
Il Quartettone 
Foden Fyn Tour 
Arthur Andersen SA 
Horwath Axe Consultants-Tourisme Hôtellerie Loisirs 
Movimento Consumatori 
CTS Centra Turistico Studentesco e Giovanile 
Conference Etalement des Vacances 
Gruppo Clas 
Greta du Golfe 
Lancashire Enterprises 
Universidad de Deusto-Bilbao - Inst. de Esfudios de Ocio 
Fondo Iberico para la Conservaciôn de la Naturaleza 
ITD-lnstitute of Tourism and Services economics 
Hjoerring Business College 
EMI-Effective Management International 
Consorzio Cl vi ta 
(ARIFOC) Association Réunionalse Interprofessionelle pour l'Insertion et la Formation Continue 
Centre Méditérannéen d'Environnement d'Athènes 
ETOA - European Tour Operators Association 
AFI Aipenforschunginstitut 
Ministère de l'Equipement, Transports et Tourisme 
Atlas (Tilburg University) 
Concorde Travel 
Rita de Landtsheer 
European Travel Commission (ETC-CET) 
Agence Européenne pour la Culture - AEC (UNESCO) 
37 
4330 
117030 
392600 
11100 ... Initial 
e«<ijji#t'" 
.. (ECU. 
43200 
50000 
249233 
59694 
94995 
79175 
195000 
71587 
99610 
183300 
129000 
64031 
49800 
392600 
333000 
160610 
167615 
50963 
167000 
146830 
62500 
120000 
127000 
115000 
195200 
78995 
176872 
134416 
102000 
30187 
104040 
63553 
50000 
11100 
71000 
50000 
51000 Type 
Of 
Action 
1 
6 
1 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5I 
5 
5 
1 
1 
4 
9 
2 
5 
10 
10 
10 
10 i 
10 i 
10 j 
10 | 
101 
10 I 
10 I 
11 i 
1j 
•1 
33 I 
33] 
2! 
9I 
5| 
I 
1 37 j 
'000 ECU j j 
ECU 
ECU i 
! 
ECU ! ! 
TL 
APPENDIX I EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
TOURISM AC" 
Contract Number 
1995 
95530001 
95530002 
95530003 
95530004 
95530005 
95530006 
95530008 
95530009 
95530010 
95530011 
95530012 _ 
95530013 " 
95530014 
95530015 
95530016 
95530017 
95530018 
95530019 
95540013 
95540014 
95540015 
95540016 
95540017 
95540018 
95540019 
95540027 
95540028 
95540030 
95540031 
95540032 
95540033 
95540034 
95540035 
95540037 
95540038 
95540039 
95540040 
95540041 
95540042 
95540043 
95540044 
95540045 
95540046 
95540047 
95540048 
95540049 
95540050 
95540054 
95540055 
95540056 
95540057 
95540058 
95540059 
9554006 
95540060 
95540061 
95540062 
95540063 
95540065 
95540066 
95540067 
95540068 
95540069 
95W0O70__ 
95540072 
95540075 
95540076 ~ 
95540079 
95540080 
No projects 95: 
Total 1995: 
Mean value 95: j 
Maximum 95: j 
Minimum 95: ! ION PLAN - PROJECTS & STUDIES 1993-1995 
iMatrt|Cprttractûriii mi M ,....„..,.., 
f r 
• 
Osterreichisch Werbung (A) 
Statistics Finland (FIN) 
Ministère Equipement, Transports et Tourisme (F) 
The Stat. Bureau of Iceland (IS) 
Inst. Nacional de Estadlstica (E) 
Inst. National de Statistiques (B) 
Stat. Norway (N) 
Danmarks Statistik (DK) ...MtUI)+_ Tvce 
BUdfl-1 
ÎECUJ 
40000 
40000 
120000 
40000 
120000 
70000 
40000 
70000 
Stat. Sweden (S) i 40000 
Stat. Portugal (P) 
Central Statistical Office - CSO (UK) 
Istitutb Naz. di Stat. (I) 
Centraal Bureau Voor de Stat. (NL) 
ETI(L) 
Central Statistical Office - CSO (IRL) 
Stat. Bundesamt (D) 70000 
120000 
120000 
70000 
20000 
70000 
120000 
Gruppo Clas (I) 259700 
Nat. Stat. Service of Greece (GR) j 70000 
AFI Alpenforschunginstitut I 27900 
Gugg & Partner 205000 
Delvico Bates 499628 
Ministry of Communications 7500 
Nortra i 9500 Tøf.. 
Action 
1 
1 i 
1 j 
1 i 
1| 
1 • 
ii 
1 ; 
11 
ii 
__JJ 
ii 
1 
*l 
1! 
1 
1! 
1 
1 
1 
11i 
1 ; 
11 
Arthur Andersen 66742 ! 1 \ 
Office Natinal du Tourisme I 7500 
Grand Prix-2e meeting of jury j 22100 
Grand Prix-2e meeting of jury 12000 
HTL Conseil j 146450 
Osterr. Stat. Zent. (A) • 130000 
Inst.Nat. de Stat. (B) i 130000 
Inst.Nat. de Stat. (D) j 230000 
Inst.Nat. de Stat. (DK) i 130000 
Min. Eq. Transp. & Tourism J 230000 
Inst.Nat. de Stat. (GR) ; 
Inst.Nat. de Stat. (IRL) 
Inst.Nat. de Stat. (IS) 130000 _ 
6j 
6! 
6| 
ii 
1! 
1| 
1! 
1 j 
1 I 
130000J 1 j 
70000 I "" fi 
Inst.Nat. de Stat. (I) 2300001 11 
Inst.Nat. de Stat. (L) - ETI ! 
InsLNat. de Stat. (NL) 
InsLNat. de Stat. (UK) ; 40000| 1 i 
130000! 1: 
230000 | 1 : 
Swedish Tourist Authority i 1300001 ii 
Inst.Nat. de Stat. (P) j 130000 j 1} 
InsLNat. de Stat. (N) ! 70000 j 11 
Min. Comercio y Turismo - Secretaria General de Turismo (E) \ 230000 11 
nst.Nat. de Stat. (IRL) i 1300001 ij 
Gruppo Clas j 500240 
Conférence "Livre Vert" du 12/12 - SCIC ; 84478 1 I 
1! 
CTA Economie & Export Analysis j 238792 j 32 j 
Gemeente Budel ! 38630 ! 321 
OING Lumières de la Méditerranée ! 1376701 32 j 
Kienbaum Dev. Services | 156486; 32 i 
ASTER ! 189390 j 321 
WTTC j 6310001 6; 
nst.Nat. de Stat. (FIN) j 130000 j ii 
AENA - Aeropuerto de Palma de Mallorca , 91380 ! 6] 
Nord Info GmbH i 60700 j 32 i 
MEWCAT - Milos European Women's Cooperation for the Advancement in Tourism j 178300 6 
St Andrews Tourism Management Group I 195757 6 
The Tourism Company 1278001 6 
Mobility International , 30000 8 
University of Thessaly_ ; 
Azienda di Promozione Turistica del Mantovano I 
ARGE Sanfte Mobilital ! 
NIT | 
Messe Berlin (ITB) 
BIT, Milano | 
Watch TV 
Pres. Consiqlio Minis. Turismo ! 
nstituto Municipal de Formacion y Empleo (Ayuntamiento de Granada) 
69 
8764 
127015 
631000 
7500 152971 
98552 
190000 
98749 
99840 
66121 
40000 
60000 
163159 6 
j6 
6 
1 
1 
5 
1 
11 
6 
•000 ECU i j 
ECU j ;; ; 
ECU j { 
ECU : " ' V-73 
EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM Jlk 
APPENOIXII - CHECKLIST FOR INTERVIEWS OF KEY INFORMANTS fj|F 
Final Report - V2.0 
74 
EVALUATION OF THE TOURISM ACTION PLAN PROGRAMME - CHECKLIST 
1 - Exposure to Tourism Action Plan 
PROMPTS: 
1.1- How familiar are you with the Tourism Action Plan programme? Please describe your exposure; to 
Tourism Action Plan. 
1.2 - Please describe the objectives, the role of Tourism Action Plan as you perceive them? Did you 
perceive any significant change, evolution, trend? 
1.3 - If relevant, please describe your current involvement in area related to tourism policy. 
2 - interface with Tourism Action Plan (Co-Ordination. Complementarity. Overlap. Etc) 
PROMPTS: 
2.1 - Please describe the objectives of your programme and compare them with Tourism Action Plan in 
terms of: 
- objectives, priorities 
- instruments (means, techniques used) 
- processes. 
2.2 - In what manner and to what extent does Tourism Action Plan complement, duplicate, overlap or 
work at cross-purposes with other programmes? 
2.3 - Please assess the quality of the co-ordination between Tourism Action Plan activities and the 
activities undertaken by your programme. 
3 - Assessment of the Rationale of Tourism Action Plan: Does the Programme Make Sense? 
PROMPTS: 
3.1 - Are the activities and outputs of Tourism Action Plan consistent with its mandate and realistically 
linked to the attainment of objectives? 
3.2- To what extent are the objectives and mandate of Tourism Action Plan relevant (in the past, 
present, future)? 
3.3 - What should Tourism Action Plan's role and activities look like in the future (exercise of wishful 
thinking)? 
4 - Assessment of Impacts and Effects: What Has Happened As A Result of the Programme? 
PROMPTS : 
4.1 - What impacts and effects, both intended and unintended, resulted from carrying out Tourism 
Action Plan? 
4.2 - If relevant: do the (unintended ) negative effects outweigh the benefits of Tourism Action Plan? 
-?<T 
4.3 - Give examples, illustrations of success stories, also failures. 
5 - Achievement of Programme Objectives: Has the Programme Achieved What Was Expected? 
PROMPTS : 
5.1 - In what manner and to what extent were the appropriate objectives achieved as a result of 
Tourism Action Plan? 
5.2 - What are the reasons for failures to meet objectives and can these be remedied? 
See above 4.3 - Give examples, illustrations of success stories, also failures. 
6 - Alternatives: Are There Better Wavs of Achieving the Results/Obiectives? 
PROMPTS : 
6.1 - Are there most cost-effective alternative programmes which might equally achieve the objectives? 
6.2 - Are there more cost-effective ways of delivering the existing programme? 
7 - Lessons. Recommendations. Suggestions. Best Practices 
7.1 - Any key lessons/recommendations/suggestions to convey to Tourism Action Plan staff? 
7.2 - Any best practices from other programmes to convey to Tourism Action Plan staff? 
8 - Overall Assessment 
8.1 - Main strengths of the Tourism Action Plan? 
8.2 - Main weaknesses/shortcomings of the TAP? 
8.3 - What should be done differently? 
-?-£ 
EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX III - EVALUATION FICHE FOR ASSESSMENT BY PW EXPERTS w 
Final Report - V2.0 
-?T 
Price Waterhouse - Evaluation of the TOURISM ACTION PLAN 
Proforma for Assessment by Expert Consultant 
LJ Discussed with Project Official BEFORE completion 
l_l Discussed with Project Offical AFTER completion 
LJ To be completed j 
U Pending issue(s) j Status of Assessment 
Project Title 
Contractants) 
Contract Number 
Project Official 
Documentation Used for Evaluation 
L I Call for Tender 
LJ Proposal by Consultant 
LJ Contract 
liJ Proposal Assessments by DGXXIII 
I I In-House Interim Evaluation 
I I In-House Final Evaluation 
I I Final Report 
I I Interim Report (only if final report not submitted) 
I I Other Evidence 
If other, please specify: 
?* 
1 - Quality of Goal-Setting 
Score Comments 
(1-5) 
1.1- Clarity of objectives 
in call for tender 
1.2- Quality of 
goal-setting in proposal 
1.3 - Degree of innovation 
in the European context 
1.4 - Is the project 
transferable? 
1.5 - Overall quality of 
project design 
Subtotal | 
I I J 
2 - Outputs of the Projects - Incidence of Effects 
i l " ——— . 
Score Comments 
(1-5) ! 
. 1 
2.1 - Degree of achievement ' 
of objectives in terms of 
quantity I 
; I 
i 
2.2 - Degree of achievement | 
of objectives in terms of 
quality 
Subtotal 
2.3 - What if any are the X 
weaknesses of the project? j 
-\ 
2.4 - What if any are the X j 
positive outcomes of the 
project? 
__ I I i 
11 
3 - Final Report/Deliverable & Follow Up 
Score Comments 
(1-5) 
3.1 - Overall quality of 
final report (presentation, 
format) 
3.2 - Overall quality of 
final report/deliverable 
(contents) 
3.3 - Assessment of final 
deliverable in terms of 
distribution/dissemination( 
ie is the final deliverable 
of immediate use?) 
Subtotal 
W 
4 - Compliance with Article 4 of the Council Decision (13 July 19921 
Score Comments 
(1-5) 
4.1 -Cost-effectiveness 
4.2 - Impact on the 
Community tourist 
industry 
4.3 - Facilitate 
development of SMEs 
4.4 - Improve quality of 
tourist services 
4.5 - Encourage 
competition within EU 
4.6 - Increase 
competitiveness of EC 
tourist services 
4.7 - Conducive to 
preserving and protecting 
the environment 
4.8 - Conducive to 
preserving and protecting 
the cultural heritage 
i 
4.9 - Conducive to 
preserving and protecting 
integrity of local 
populations 
4.10 - Conducive to 
improving the provision of 
information and to the 
protection of tourists 
Subtotal 
y 
5 - Overall Assessment of the Project 
Score Comments 
(1-5) 
Overall Assessment of the 
Project 
6 - Other Comments 
7 - Pending Issues. Questions. Queries 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX IV - EVALUATION FICHE FOR ASSESSMENT BY CONTRACTORS m 
Final Report - V2.0 
Price Waterhouse - Evaluation of the TOURISM ACTION PLAN 
Proforma for Assessment by Project Contractors 
Thank you very much for agreeing to help us in this important evaluation commissioned by the 
European Commission (DGXXIII). Please note that individual responses will remain strictly 
confidential to Price Waterhouse and no information about your assessment of individual 
projects will be provided to the European Commission. We will aggregate and analyse the 
results prior to reporting to the European Commission. 
If you consider that a question does not apply to your project, please say so. 
This document contains two sections: Section A - Project Description and 
Section B - Assessment by Contractor. Section B is made of three subsections: Achievement of 
Objectives; Project Implementation; Lessons, Recommendations, Suggestions, Best Practice. 
A - PROJECT DESCRIPTION 
A1 - Project Title 
A2 - Year started: 
A3 - Project Description (full description, maximum 10 lines) 
A4 - Principle contractor - If consortium, please name all participating organisations (give full 
names, not acronyms): 
A5 - If project co-financed, please name other bodies involved in co-financing (give full names, 
not acronyms): 
A6 - Please name other stakeholders and project partners (ie excluding TOURISM ACTION PLAN 
and Other CO-financing bodies) of the project - Stakeholders are groups and individuals that have an interest 
in the outcome of the project, such as: international agencies, national administrations, research institutes, consulting 
firms, project implementing agencies, g__intended beneficiaries. 
•h 
A7 - State of advancement: LJ Not started 
I I Abandoned 
I I Still ongoing but NOT delayed 
I I Still ongoing but delayed 
I I Completed and final report submitted 
I I Completed but no final report submitted 
U Other 
A8 - If project not started, abandoned or delayed, give reasons: 
A9 - If final report submitted, please give date of submission of the final report: 
MONTH: YEAR: 
A10 - If project completed but final report not submitted, give reason and expected date of 
submission: 
A11 - Type of Project: LJ Pilot Project 
I I Research Study 
I I Conference 
I I Publication 
U Other 
A12 - If other, please specify: 
A13 - Countries - Please give specific countries where the project is taking place : 
A14 - Please give other sources of funds (ie other than DGXXIII-TOURISM ACTION PLAN): 
A15 - COMMENTS - Please give any further comments on project description: 
%$ 
B - ASSESSMENT BY CONTRACTOR 
B1 - Achievement of Objectives (including impact) 
B1.1 - If any, please specify target group(s)- Target Groups are the intended beneficiaries of the project, the 
groups that should benefit from it. If no target group(s), please explain why. 
B1.2 - Please specify the main initial objectives of the project, starting with the most important 
one: 
Objective 1 (most important): 
Objective 2: 
Objective 3: 
Other objectives, if any: 
B1.3 - Please rate the degree of attainment of these objectives - Tick only one box 
Attainment of 
Project Objectives 
Objective 1 (as 
defined above) 
Objective 2 (as 
defined above) 
Objective 3 (as 
defined above) 
Objective 4 (as 
defined above) 
Objective 5 (as 
defined above) 
Overall 
Assessment Not at all 
successful Not very 
successful Fairiy 
successful Very 
successful Do not 
know Not 
relevant 
B1.4 - Main Indicators of Achievement 
Please give the main indicators of achievement specified for the project, which may be either 
quantitative (ie expressed in numbers) or qualitative (ie expressed in words): 
Indicator 1 : 
Indicator 2: 
Indicator 3: 
Other indicators, if any: 
1^ 
B1.5 - Degree of Achievement of Performance Indicators 
Please indicate the extent to which the performance indicators have been attained. 
indicator of Achievement 
Indicator 1 (as defined 
above) 
Indicator 2 (as defined 
above) 
Indicator 3 (as defined 
above) 
Other: Target(s) initially 
planned Actual outcome(s) 
at completion Reasons for differences from 
target 
! 
I 
! 
I 
I 
i 
Benefits and Negative Effects Arising from the Project 
B1.6 - Please give the main benefits arising from the project: 
Benefit 1 : 
/ 
Benefit 2: 
Benefit 3: 
Other benefits, if any: 
B1.7 - If any, please give the main negative effects arising from the project: 
Negative effect 1 : 
Negative effect 2: 
Negative effect 3: 
Other negative effects, if any: 
B1.8 - What would have happened in the absence of TOURISM ACTION PLAN funding? 
I I The project would NOT have taken place 
I I The project would have taken place but LATER 
I I The project would have taken place but AT A SMALLER SCALE 
l I Don't know/no opinion 
U Other 
If other, please specify: 
v-
B1.9 - COMMENTS - Please give any further comments on achievement of objectives: 
B2 - Project Implementation 
Changes in Project Design 
B2.1 - Were there significant changes in project design such as changes in scope, objectives, 
target groups, approach? YES NO 
B2.2 - If yes, please specify: 
B2.3 - Please give the reasons for these changes in project design? 
Delays 
B2.4 - Was the start of the project delayed? YES NO 
B2.5 - If yes: By how many months? MONTHS 
B2.6 - If yes: Reasons for these delays? 
B2.7 - Was the project corppletQd on time? YES NO 
B2.8 - If no: By how many months was the project delayed? MONTHS 
B2.9 - If no: Reasons for these delays? 
Cost Overruns 
B2.10 - Was the project completed within the initial budget? YES NO 
B2.11 - If no: Give size of cost overrun (final budget divided by initial budget): 
ECU 
B2.12 - If no: Reasons for cost overruns? 
fl 
B2.13 - An Index for Assessing Prnjact Implementation 
Please help us to assess the implementation of the project. Please tick one box only per row. 
Indicators 
A - Planning & Preparation of Project 
A1 - Clarity of objectives 
A2 - Quality of project design 
A3 - Effectiveness of the partner(s)' 
participation in preparation & planning 
B - Dissemination 
B1 - Follow up of project after 
completion 
B2 - Dissemination of main results 
C - Management by TOURISM ACTION 
PLAN staff 
C1 - Financial & administrative 
monitoring by TOURISM ACTION PLAN 
staff 
C2 - Overall efficiency of TOURISM 
ACTION PLAN staff 
C3 - Responsiveness of TOURISM 
ACTION PLAN staff 
D - Co-ordination 
D1 - Quality of dialogue between 
TOURISM ACTION PLAN staff and 
other partners 
02 - Co-ordination with other EU 
departments and non EU agencies 
Your overall assessment of the project 
implementation Poor Very 
poor Average Good Very 
good Don't 
know 
i 
i 
i 
i ! 
i 
I 
I 
i I 
i Not relevant 
•m 
B2.14 - COMMENTS - Please give any additional comments on project implamentation: 
B3 - LESSONS. RECOMMENDATIONS. SUGGESTIONS. BEST PRACTICE 
B3.1 - Any key lessons/recommendations/suggestions to convey to the TOURISM ACTION 
PLAN staff? 
B3.2 - Any bast praotica to convey to the TOURISM ACTION PLAN staff? 
Have you any comments to make about this proforma? If yes, Price Waterhouse 
would be very grateful if you could indicate how to improve it: 
Completed by; 
Name: 
Position: 
Tel number: 
Fax Number: 
Date: 
Thank you very much for your co-operation 
Please fax the completed document to: 
Price Waterhouse 
Project TOURISM ACTION PLAN - EC SERVICES 
c/o Luc MOENS 
Fax: +44 171 939 3474 
Tel: +44 171 939 3331 
<? O 
EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX V - CHECKUST FOR CASE STUDIES _ut 
Final Report - V2.0 
CASESTUDIES 
ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS 
NAME OF THE CASE STUDY: • 
ASSESSMENT OF PROJECT BY KEY INFORMANTS - CHECKLIST 
Foreword 
A very happy New Year and thank you for your co-operation. You will find below a list of 
prompts/questions for each issue we need to address to complete this case study. The objective of the 
interview we wish to set up with you is j__ to discuss in detail every item in this checklist. We wish to focus 
on the areas where your contribution is most valuable and relevant. 
II your organisation was the main contractor for this project, you will also receive from Price Waterhouse a 
short questionnaire designed to record descriptive information and to collect the contractor's views on 
the project implementation. Please return it completed as soon as possible as we have to report to 
the Commission by the end of January 1996. 
Introduction/Interface with the Case Study 
A. Involvement in the project: since/until when? Role? 
B. Exposure to the Tourism Action Plan: How familiar are you with the Tourism Action Plan 
programme? 
Preparation ft Rationale 
1. Origin of the project: who initiated the project? Brief history/background. 
2. Rationale: principles underlying the project? Justification? Which problems is it addressing? 
Main relevant characteristics of the environment in which project is taking place? i 
3. Describe preparation and planning of the project. 
4. Briefly describe how the consultant contracts have been awarded and the reasons for the 
selection. 
5. Summarise key dates and milestones (including future ones if project not completed), and main 
(realised or expected) outputs/events (reports, key meetings, seminarsArVorkshops, other key 
events). 
Stakeholders & Kev Informants 
6. Please name all important stakeholders and describe their role/contribution. Stakeholders are 
groups and individuals that have an interest in the outcome of the project such as: other EU 
and non-EU international agencies, national administrations, research institutes, consulting 
firms, project implementing agencies, and intended beneficiaries, 
Objectives 
7. If any, please specify target group(s)- Target Groups are the intended beneficiaries of the 
project, the groups that should benefit from it. If no target group(s), please explain why. 
8. Main initial objectives of the project, starting with the most important one: 
9l 
CASESTUDIES 
ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS 
NAME OF THE CASE STUDY: • 
9. Objective 1 (most important): 
Objective 2: 
Objective 3: 
Other objectives, if any: 
Please rate the degree of attainment of these objectives - Tick only one box per row in the table 
below. 
Attainment of 
Project 
Objectives 
Objective 1 (as 
defined above) 
Objective 2 (as 
defined above) 
Objective 3 (as 
defined above) 
Objective 4 (as 
defined above) 
Objective 5 (as 
defined above) 
Overall 
Assessment Not at all 
successful 
> Not very 
successful Fairly 
successful Very 
successful Do not 
Know Not 
Relevant 
Main Indicators of Achievement 
10. Please give the main indicators of achievement spedfied for the project, which may be either 
quantitative (ie expressed in numbers) or qualitative (ie expressed in words): 
Indicator 1 : 
Indicator 2: 
Indicator 3: 
Other indicators, if any: 
i 
CASESTUDIES 
ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS 
NAME OF THE CASE STUDY: • 
11. Please indicate in the table below the extent to which the performance indicators defined above 
have been attained. 
Indicator of 
Achievement 
Indicator 1 (as 
defined above) 
Indicator 2 (as 
defined above) 
Indicator 3 (as 
defined above) 
Other: Target 
(initially planned) Actual 
(at completion) Reasons for differences 
from target 
Interface of Tourism Action Plan with other programmes/policies fCo-Ordinatlon. Comolementarltv. Overlap. 
_!_} 
12. In what manner and to what extent does Tourism Action Plan complement, duplicate, overlap or 
work at cross-purposes with other EU and non-EU programmes? 
13. Please assess the quality of the co-ordination between Tourism Action Plan activities and the 
activities undertaken by other EU and non-EU programmes. 
Impacts and Effects: What Has Happened As A Result of tha Programme? 
14. What positive impacts and effects, both intended and unintended, resulted from carrying out 
the project? 
15. What negative impacts and effects resulted from carrying out the project? 
Project Implementation 
Monitoring & Evaluation 
16. Describe procedures/arrangements to monitor the project implementation 
17. Describe procedures/arrangements to evaluate the project during and after implementation 
*fh 
CASESTUDIES 
ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS 
NAME OF THE CASE STUDY: • 
Changes in Project Design 
18. Were there significant changes in project design? If yes, please specify and give the reasons 
for these changes in project design? 
Delays 
19. Was the start of the project delayed? 
If yes: By how many months? 
If yes: Reasons for these delays? 
20. Was the project completed on time? 
If no: By how many months was the project delayed? 
If no: Reasons for these delays? 
Cost Overruns 
21. Was the project completed within the initial budget? 
If no: Give size of cost overrun (final budget divided by initial budge) 
If no: Reasons for cost overruns? 
Dissemination & Follow Up 
22. Has the project results been disseminated? What was the follow up, and who did it? Has the 
project been replicated? 
23. (If relevant) For how long are the operational cost (partly) covered by Tourism Action Plan? 
What will happen next? 
Lessons. Recommendations. Suggestions. Best Practices 
24. What are the reasons for failures to meet objectives and can these be remedied? 
25. Any key lessons/recommendations/suggestions for future projects? 
26. Which elements can be replicated, under which conditions? 
OVERALL ASSESSMENT 
27. Main strengths of the project? 
28. Main weaknesses/shortcomings of the project? 
29. Contribution/value added by Tourism Action Ran? 
30. What would have happened in the absence of the Tourism Action Plan funding? Would the 
project exist? If yes, would it be different? 
31. What would you do differently? 
V 
EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX VI - COUNCIL DECISION OF 13 JULY 1992 # 
Final Report - V2.0 
$,( 
No L 231726 Official Journal of the European Communities 13. 8. 92 
. COUNCIL DECISION 
. of 13 July 1992 
on a Community action plan to assist tourism 
(92/421/EEC) 
THE COUNCIL OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, 
Having regard to the Treaty establishing the European 
Economic Community, and in particular Article 235 
thereof Whereas, tourism can make an effective contribution to 
achieving economic and social cohesion in the Community 
and whereas it can promote in the Community a 
harmonious development of economic activity, continuous 
and balanced expansion, a higher standard of living and 
closer relations between the States which it links; 
Having regard to the proposal from the Commission ('), 
Having regard to the opinion of the European 
Parliament (*), 
Having regard to the opinion of the Economic and Social 
Committee (J), Whereas the measures tô be implemented under the action 
plan must comply with certain criteria in particular the 
need to comply with the subsidiarity principle; 
Whereas tourism occupies an important place in the 
economy of the Member States, with tourist activities, 
representing a large potential source of employment; 
Whereas tourism allows people of all kinds to gain a better 
knowledge of Europe's cultural roots and of the cultures 
and ways of life in the Member States, thus making a 
contribution to the progress of the idea of 'European 
citizenship'; I 
Whereas the results of the European Year of Tourism 
should be taken into account; Whereas tourism in the Community will have to show 
consideration for local populations and for the natural and 
cultural environment, in order to improve the quality of 
services offered; 
Whereas free competition should be preserved in the sector, 
both for the benefit of consumers, and in order to promote 
small and medium-sized enterprises (SMEs); 
Whereas, in view of the above, Community action 
regarding tourism should take the form of a strengthening 
of the horizontal approach to tourism in Community and 
national policies, and of the implementation of specific 
measures, and whereas.that apporaeh should also include 
coordination of the measures undertaken by Commission 
departments which affect tourism; whereas certain 
Community policies, in particular transport policy, have a 
major impact on tourism in the various regions of the 
Community; Whereas it is necessary to encourage not only better 
integration of tourism into the various Community policies 
but also close cooperation between all public and private 
bodies in' the sector, including- representatives of tourist 
regions, and whereas the implementation at'Community 
level of à number of specific measures, complementary to 
those taken at national level, is the best w.ay of achieving 
such cooperation, while avoiding any distortion of 
competition which may be caused; 
Whereas the Community can contribute to improving the 
quality and competitiveness of the Community's tourism 
services on offer, by encouraging a joint apporaeh to the 
medium-term problems facing European tourism; by 
promoting the development of the tourist industry and the. 
diversification of tourist activity and the development of 
transnational measures, and by developing the promotion 
of European tourism on the main.1 markets' of third 
countries; Whereas statistics on tourism should be developed and 
forward analysis of new types of tourism carried out; 
Whereas a, plan of three years' duration is called for; 
(«) OJ No C 120. 12. 5. IV92. p. 1J. 
(') OJ No C C.7. IC. J. 1992. P, 2J5. 
(J) Oj No C 49. 1<\. 1. 1992. ,.. 'U. Whereas an aruounr of ECU 18 million is deemed necessary 
t<» implement this, plan; 
in 
13. 8. 92 Official Journal of the.European Communities No L 231/27 
Whereas the amounts co be committed for the finandqig of 
the plan will have to come within the Community financial 
framework in force; . 
Whereas procedures should, be laid down.for the exercise of 
the powers for implementing this plan conferred on the 
Commission pursuant to Decision 87/373/EEC(l); ? 
Whereas the Treaty does not provide for any powers for 
the adoption of this Decision other than those mentioned in 
Article 235, 
HAS DECIDED AS FOLLOWS: 
Article I 
A Community action plan to assist tourism shall be drawn 
up. The measures forming the subject of this plan are 
contained in the Annex. • 
j Article 2 
1. The duration of the action plan shall be three years 
from 1 January 1993. The Commission shall refer to the committee referred to in 
paragraph 2 and .the Council those initiatives adopted in 
the framework, of Community policies which haw a major 
effect on tourism. 
2. The Commission shall be assisted in implementing the 
aaion plan by a committee composed of representatives o( 
the Member States and chaired by the representative of the 
Commission. 
The representative of the Commission shall submit to the 
committee .a draft.of the measures to be taken. The 
committee shall deliver its opinion on the draft within a 
time limit which the'chairman may lay down according to 
the urgency of the matter. The opinion shall be delivered 
by the majority laid down in Article 148 (2) of the Treaty 
.in the case of decisions which the Council is required to 
adopt on a proposal from the Commission. The votes of 
the representatives of the Member States within the 
committee shall be_weighted in the manner set out in that 
Article. The chairman "shall not vote. 
The Commission shall adopt measures which shall apply 
immediately. However, if these measures are not in 
accordance with the opinion of the committee, they shall be 
communicated by the Commission to the Council 
forthwith. In that event the Commission shall defer 
application of the measures which it has decided for a 
period of two months from the date of communication. 
2. The Community financial resourcesdeemed necessary 
for its implementation amount to EClQjj^nilllon and shall 
fall within the Community financial framework in force. The Council, acting by a qualified majority, may take a 
different decision within the time limic referred to in the 
previous paragraph. 
3. The budget authority shall determine the appro­
priations available for each financial year, taking into 
account the principles of sound management referred to in 
Article 2 of the Financial Regulation applicable to. the 
general budget of the European Communities. Article 4 
1.' The measures must be consistent with the principle of 
subsidiarity. 
Article J 
1. The Commission shall put the action plan into 
operation. In order to fulfil the objectives of the plan, it 
nay undertake measures other than those set out in the 
\nncx, where, exceptionally, additional, action is required 
n order to carry out one of the measures in full. Such 
tdditional action shall be assessed in relation both to 
.'xisting priorities and to available financial resources. The 
Commission shall coordinate the action with the various 
Community policies, and through the various Dircctbratcs-
»cncral concerned, in accordance with • currcnr 
rocedures. 
) OJ No I. 197. 18. 7, 1987. p. JJ. 2. A selection shall be made,, for the different measures 
proposed, by reference to the following criteria: 
(a)'the measures must be cost-effective and make a 
significant impact on the Community tourist industry; 
(b) they niust facilitate the development of the tourist 
industry with particular reference tu small and 
medium-sized businesses; 
(c) they must help improve the quality of Community 
tourist services; 
(d) they must encourage competition within the 
Community and increase the competitiveness of 
Community tourist services on the world market;. 
jfi 
No L- 231/28 
(c) they musc.be conducive to preserving and protection the 
quality of the .natural environment, the cultural heritage 
and the integrity of local populations; 
(f) they must be conducive to improving the provision of 
information and services and to the protection ot 
tourists. 
3. The measures shall be implemented through 
coordination with the national authorities and, if 
necessary, with the regional or local authorities as well, so 
as to take account of the importance of tourism for 
regional development. Official Journal of the European Communities 13. 8. 92 
Article 6 
The Commission shall regularly evaluate the results of the 
action plan.- This evaluation Will include wherever possible 
measurable outputs of the plan and be in accordance with 
the criteria in' Article.4. The committee will be informed by 
the Commission of the latter's evaluation of the plan, and 
of the results thereof. No later than 30 June 1995, the 
Commission will submit a report on this evaluation to the 
European Parliament and the Council. On the basis of that 
report, the Council shall decide, in accordance with the 
provisions of the Treaty, whether or not to extend the plan 
for a further period. 
Article S Done at Brussels, JL3 July 1992,. 
. Every year from .the date of adoption of the action plan, 
the Commission, in a report to the European Parliament 
and the Council, shall evaluate the Community's activities 
which affect tourism. For the Council 
The President 
J. CUMMER 
6tf 
13. 8; 92 Official. Journal of the European Communities- . . No L 231/29* 
• • ' ANNEX 
\. COMMUNfTY MEASURES TO ASSIST TOURISM 
1.' Improving knowledge of the tourist industry and ensuring greater consisiency of Community 
measures 
Community action is intended to improve the .consistency of the measures taken to assist tourism by 
increasing knowledge of its characteristics, components and development. 
This will be carried out by means of the following measures: 
(a) development of Community statistics on tourism; 
(b) detailed Studies aimed.at improving knowledge of tourism as an activity, assessment of the impact 
of current Community, policies to.assist tourism, forward analysis of new types of tourism, and the 
preparation of strategies adapted to keep pace with demand; 
(c) consultation of tourism professionals within the Community. 
2. Staggering of holidays 
Community action is designed to promote a bener seasonal distribution of tourism. 
This will be carried out by means of the following measures: 
(a) support for the setting-up of an international framework Jtvhose purpose would be to exchange 
information and monitor the activities of governments and the tourist industry; 
(b) support for measures aimed at coordinating actions and strategies to encourage the use of tourism 
infrastructure and facilities outside the' peak season. 
3. Transnational measures 
Community action is designed to promote transnational tourist development initiatives covering many 
different specialist sectors of the industry. 
This will be carried out by means of the following measures: 
(a) support for cooperation between border regions; 
(b) support for transnational -initiatives contributing to the improvement of tourist information, in 
particular those using new technology; 
(c) development of tourist cooperation with Central and Eastern Europe and the Maghreb through the 
transfer of know-how on training and the implementation of strategics for promotion, as well as on 
marketing and the.creation of small and medium-sized tourist enterprises; 
(d) support for tourist and technical cooperation in the context of partnerships between towns; 
(c) support for. pilot projects aimed at cooperation between the public and private sectors for the 
development of traditional tourist regions in decline as well as less developed rural regions. 
4. Tourists as consumers 
Community action aims to support initiatives which improve die information of tourists and their 
protection, in areas such as existing classification systems, ' signposting symbols, time-share 
arrangements, over-booking and procedures (or redress. 
5. Cultural (ourijm 
Community action is designed both to highlight the'importance of the cultural heritage for tourism and 
to promote a greater knowledge of tl«c cultures, traditions and ways of life of Europeans, 
ATX? 
No L 231/30 Official Journal of the European Communities 13.8.92 
•' This will be carried out by means of the following measures: • k j • 
(a) cuppoct for initiatives to develop new European.cultural .tourism routes, in cooperation with the . . 
Member States, .regions arid local authorities concerned, and ito disseminate information on these 
' routes by means of brochures and publications; 
(b) support for the exchange of experience in (he'Held of visitor management techniques; 
(c) promotion and assistance in the use of European networks enabling tourist operators and cultural 
institutions to exchange experience, -especially as regards highlighting the value of cultural 
heritage. 
6. Tourism and the environment 
The aim of Community action in the area of thé interaction between tourism and the environment is to 
ensure that the environment is more fully taken into account. 
This will be carried out by means of the following measures: 
(a) suppon for iniriadves aimed at informing arid increasing rhe awareness of tourists and suppliers of 
services about the interaction between tourism and the environment and in particular through the 
creation of a European environmental prize;' 
(h) support for innovative pilot projects to reconcile tourism and nature protection at local or regional 
level, in particular coastal and mountain areas, nature parks and reserves, e.g. by measures for the 
guidance of visitors; 
(c) support for the development of networks involving transnational exchanges of experience, 
including • experience of environmental problems and their possible solution through visitor 
management at sites; 
(d) support for initiatives''encouraging forms of environment-friendly tourism. 
/ ' 
7. Rural tourism 
Community action in this field is designed to develop tourist activities in a rural environment, notably 
farm tourism, small'family-run hotels or facilities set up by assodations or local authorities. 
( This will be carried out by means of the following measures: 
i 
(a) support for partnership initiatives between operators at local, regional, national or European level, 
to facilitate exchanges of experience and the transfer of good practice through the organisation of 
visits, seminars, exchanges of experts and the.development of transnational pilot schemes, in 
particular in the field of vocational training; . •• 
(b). improved information for rural operators and better access for them to the various Community aid 
schemes available for rural tourism, in -particular through the publication of documents for mass 
circulation and the publication of an operators' manual; 
(c) encouragement for. improving the quality of rural tourism Supply and support for measures to 
facilitate access to tourism in a rural environment. 
8. Social tourism 
Coinmuniry activity in this field seeks, to facilitate access to tourism by groups of people who, for 
various reasons, but especially for social or health reasons, have difficulty in raking holidays. 
This will be carried out by means of the following measures: 
(a) shared information at Community level between public and private sector partners concerning (he 
various methods used in the Member States to encourage -holiday-taking by certain categories of 
tourists; • •'-
(b) support for die coordination'between Member.States of measures aimed at eliminating barriers to 
the development of tourism for the disabled, and for the exchange of information in this field. 
9. Youtlt tourism 
Community action in rhis-field is, through Support for existing Community policies, .limed both at 
promoting young people's knowledge of cultures and lifestyles' in tlic various Member States and at 
making it easier for young (»copie to take holidays. _ 
SU?/( 
13.8.92.. - ;.' .Official journal of the European Communities. ••"• .. No L 231/31' 
This will be carried out by means of the following measures: 
(a) a feasibility study into establishing links between'youth cards'; '•,.-... 
(b) support for research into the need to create a network of exchanges with regard to 'European 
classes' (school travel for pupils from several Member States). ' ' 
10. Training • . : ' • 
Community action in this field is aimed, through suppon for existing.Community policies, at making 
the tourist industry in the Community more competitive through suppon for increased professionalism 
• in Community tourism. 
This will be carried out by means of the following measures: 
(a) dissemination of information among young people on tourist resources and profession; 
(b) support for ongoing measures to draw up professional profiles, for the industry and improvement of 
mutual information on the qualifications attained in the various Member States; 
(c) encouragement of the panidparion of tourist businesses and their employees in existing 
Community training programmes and measures; 
(d) suppon for transnational, cooperadon projects, between universities, tourism schools, tourism 
professionals, or the authorides concerned, especially for training in the fields of rural, cultural and 
environmental tourism; 
(e) suppon for networks aimed at improving the quality of vocational training so as to raise the 
quality of tourism services. 
, 11. Promotion in third countries _ -
| Community action in this field is directed at making Europe, a more attractive destination for tourists 
from distant countries. 
This will be carried out by means of measures confined to pilot projects to promote Europe as a tourist 
destination on the markets of distant countries, particularly North America and Japan, whose growth 
is likely to have an impact on tourism within the Community. 
I ' 
II. TIMETABLE OF PRIORITIES 
When implementing measures in accordance with the procedure laid down in Article 3, priority will be 
given for I993.ro the following measures. 
These priorities may be modified for the financial years 1994/95 according to the procedure referred to in 
Anidc J (2). 
Priority measures for 1993: 
1. Improving knowledge of the tourist industry and ensuring greater consisiency of Community 
measures: 
(a) development of Community statistics on tourism; 
(b) detailed studies aimed at improving knowledge of tourisme as an activity, assessment of the impact 
of current Community policies to assist tourism, forward analysis of new types of tourism and the 
preparation of strategics adapted to keep pace with demand; 
(c) consultation of tourism pofcssiouals within the Community. 
2. Staggering of holidays: 
(a) support for the setting-up of an.international framework whose pruposc would be to exchange 
information and monitor the activities of governments and the. tourist industry. 
/U?l 
•;•-•• • .•••.<•• • ' • . • ••"•';-^".•>;•.:•••.' •'•.<$•;•*.• •/;;• "•', 
• ' " \'^ v ' ' " . • • • . ••.•'. '•'•:••' •• •'.."•'•>•>"• '..••. 
4 • ' • ' * • ',, ' , ' . ..'.,.'".. 'ï. .'. / ": '•.•:'••''. .''....'• : . 
No L 231/32 •'*' Official Journal of the European Communities • .13:8.92 
r3'. Transnational measures: >'.', ..,-'.-
V . (a) support-of cooperation between border regions: . "_;- j'. ' "' 
(b)t suppon for transnational initiatives contributing to the .improvement of tourist information, in ' 
. particular those using new technology; 
(c) development of tourist cooperation with Central and Eastern Europe and the Maghreb, through the 
transfer of know-how on training and the implementation of strategies for promotion, as wclj as on 
marketing arid the creation of small and medium-sized tourist businesses. • •» 
5. Cultural tourism: 
(a) suppon for initiatives to develop new European cultural tourism routes, in cooperation with the 
Member States, regions and local authorities concerned, and to disseminate information on these 
routes by means of brochures and publications; 
(b) suppon for the exchange of experience in the field of visitor management techniques; 
6. Tourism and the environment: 
. (a) suppon for initiatives aimed it informing and increasing the awareness of tourists and suppliers of 
services about the interaction between tourism and the environment and in particular through the 
Creadon of a European environmental prize; 
(b) suppon for innovative pilot projects to reconcile tourism and. nature protection at local or regional 
level, in particular coastal and mountain areas, nature parks and reserves, e.g. by measures for the 
guidance of visitors; 
(c) suppon for the development of networks involving transnational exchanges of experience, 
including experience of environmental problems and their possible solution through visitor 
management at sites; 
(d) support for initiatives encouraging forms of environment-friendly tourism. 
7. Rural tourism: 
(b) improved information for rural operators and better access for them to the various Community aid 
schemes available for rural tourism, in particular through the publication of documents for mass 
drcuiation and the publication of an operators's manual; 
/ 
(c) encouragement for improving the quality of rural tourism supply and suppon for measures to 
- fadlitate access to tourism in a rural environment. 
8. Social tourism: 
(b) suppon for. the coordination between Member States of measures aimed at eliminating barriers to ' 
the development of tourism for the disabled, and for the exchange of information, in this field. 
10. Training: 
(b) suppon for ongoing measures to draw up professional profiles for the industry and improvment of 
mutual information on the qualifications attained in the-various Member States; . 
(c) encouragement of the panicipation of tourist businesses and their employees in existing 
Community.training programmes and measures; 
(d) "support for transnational cooperation projects between universities, tourism schools, tourism', 
professionals, or the authorities concerned, especially for training in the fields of rural, cultural and' 
environmental tourism. ' » 
11. Promotion in third countries: 
Pilot; projects to promote Europe as a tourist destination on the markets of distant countries, 
v particularly North America and Japan, whose growth is likely to have an impact on tourisrii within the 
Community. , -
As*l 
EVALUATION OF THE TOURISM ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX VII - LIST OF CONTACTS • 
Final Report • V2.0 
/U>h 
APPENDIX VII EVALUATION OF THE COMMUNITY ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 
ILIST OF CONTACTS [excluding DG XXIII) 
1 Daniela Hesse-Wagner ETOA 
2 Robert Hollier ETC 
3 Lisa Davles AIT/FIA 
4 De Blust ECTAA 
5 E Giesen Deutscher Stadte und Gemelntebund (D) 
6 W Burnett EUTO 
7 G Llpman WTTC 
8 M Sequarls HOTREC 
9 F H Aldous ECATRA 
10 Mr Smithies IATA 
11 LLlckorish ETAG 
12 Lepage UFTAA 
13 MrFreltag European Travel Monitor (Munich, D) 
14 RZlmmer Luxembourg 
15 BentPilstrôm Finland 
16 JL Peroide France 
17 E Hadzinikolaou Greek National Tourism Organisation 
18 Claude Pirard Belgium 
19 Dr.ssa. Cesarina Misianl Dipartimento del Turismo (I) 
20 Keith Glbbins Department of National Heritage (UK) 
21 Teresa Castillo Mlnlsterlo de Comerclo y Turismo (E) 
22 Shane O'Neill Department of Trade & Tourism (IRL) , 
23 Paul Bates Department of Trade & Tourism (IRL) 
24 Claran Tuite Borde Failte (IRL) 
25 JP Bastos Salazar Leite Directorate General for Tourism (P) 
26 Mr Schneider Bundesministerium fur Wirtschaft (D) 
27 L Harrison European Parliament 
28 E McMillan-Scott European Parliament 
29 P Comelissen European Parliament 
30 Mr Hansen Committee of the Regions 
31 Glacomo Regaldo Economic & Social Committee 
32 Klrohberger DGXXII 
33 Van Hasselt Air Transport Policy - DG VII 
34 E Power DG XVI • Regional Policies 
35 D Glvord Rural Development • DG VI 
36 Comaert DG XI 
37 M Lepelletier DG VII 
38 B Weherns DG V 
39 Manuel Ruiz Sanz DGV 
40 Xavier Coyer DGV 
41 DanaePenn DGVII 
42 Pyrhus Mercouris DGX 
43 Mr Enthoven DGXI 
44 TO'Dwyer DGXXII 
45 G Barrett DG VIII 
46 E Pongas Eurostat 
47 Professor V Middleton . 
48 E Pad World Trade Organisation (WTO) 
49 Mr Dupeyras OECD 
50 Prof John O'Hagan Trinity College (Dublin, IRL) 
51 George Moustakas International Interactive Multimedia 
52 Palle Damkjaer Hjoerrlng Business College (DK) 
53 Rene Ladlges Hjoerrlng Business College (DK) 
54 Elslsabeth de Bodlnat Agence Vitesse (Paris. F) 
55 Christine Bussière Agence Vitesse (Paris, F) 
56 Yves Cornu HTL - Bossard Sociologie (Paris, F) 
57 Sylvie Blangy Expert (Montpellier. F) 
58 Paolo Bongini Regione Toscana (Florence. I) 
59 Gerry Carver L&R Leisure (Haywards Heath, UK) 
60 A de Varax Office du Tourisme (Lyon. F) 
61 Elizabeth Jeffries Greater Manchester (UK) 
62 Hans Domenicus Amsterdam Tourist Office (Amsterdam. NL) 
63 Kai Geiger IfB (Konstanz, D) 
64 Jan Kobernuss Institute fur Freizeit (Cologne, O) 
65 Falco de Clerck Institute for Service Management (Leeuwarden. NL) 
66 Andrew Lennox Central College of Commerce (Glasgow. UK) 
67 Carlos Freite Arthur Andersen (Lisbon, P) 
" r__^na Alonso Pelvico Sates (Madrid. Ë) _____ 
69 Eulogio Bordas^ THR (Barcelona, E) 
SlsVf 
EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM _g__ 
APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS fflF 
In this Appendix, we give a summary of the assessment made by the key Informants (professional 
associations representing industry interests, representatives of the Member States, independent 
experts, Commission officials from other Directorates General). The views expressed are flpj necessarily 
shared by Price Waterhouse. 
Exposure to the Plan 
The vast majority of interviewees are familiar with the Plan, although some of them consider their 
knowledge of the plan stems from extensive contacts and length of time within the industry, rather than 
from the Plan's contact with the tourism organisation. Whilst many interviewees have only a more 
general understanding of the Plan, certain interviewees feel they have more of a knowledge of 
individual projects rather than an understanding of the Plan's strategy itself. 
Many interviewees gained familiarity with the Plan as a result of attending Management or Consultative 
Committees. The degree, of familiarity with the Plan by officials from other Directorates General appear 
to be the lowest. 
An important feature is the background of the interviewees, especially which part of the travel and 
tourism industry they represent. There is a strong tendency for the "major players" in the industry such 
as the organisations representing the European travel agents and tour operators to consider that the 
Plan focuses mainly on peripheral tourism issues (green / social) and not on the key mainstream 
issues such as transport links and infrastructure. 
On the other hand, organisations such as those representing tourist offices in local communities 
consider the Plan only consults major forces in the industry and does not seek or take account of the 
views of other important but less powerful representatives. 
Interface with the Plan 
The interviewees have highlighted a number of organisations, particularly at the "global" level working 
towards the same broad objectives as the Plan: creating jobs by stimulating tourism and developing 
tourism with due regard for the environment. 
Whilst the Plan consults regularly with these organisations through attendance at meetings, advisory 
committees etc, it is felt that there is a need for the Plan to ensure greater coordination with the 
strategies of these other organisations. In particular, difficulties were expressed vis-à-vis the ability to 
co-ordinate what member states are doing with what the EU is doing. 
One interviewee felt that the Plan was a "small scale" model of what an overall strategic programme of 
Travel and Tourism in Europe should be aiming to achieve. 
Another common theme was that the Plan required much greater coordination and integration with the 
infrastructure projects handled by other DGs in the Commission eg air traffic control systems, transport 
measures for vehicles etc. 
Final Report - V2.0 
/l*£ 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM JLk 
APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS ItlF 
Rationale for the Plan 
10 The majority of interviewees expressed a view on whether the Ran made sense. Whilst these 
interviewees generally felt that the overall framework was commendable and "going in the right 
direction", they considered the actual outputs and activities were too fragmented and that the individual 
projects were on too small a scale. 
11 There is a general view that undertaking these small projects spread over a number of different tourism 
aspects has made it difficult to achieve the Plan's objectives. 
12 A number of interviewees to date consider the activities have focused on peripheral issues eg cultural 
and social tourism rather than on the mainstream tourism industry which accounts "for about 80% of all 
tourism activity". Some also felt that the Plan had concentrated too much on theoretical issues and 
research studies. 
13 Even more importantly, many considered that the results of these studies had not been made available 
to a wide enough audience and in particular to those bodies and organisations that could make best 
use of them. 
14 One interviewee felt there was too much emphasis on supporting the public sector's role in tourism 
and that there were insufficient projects related to the private sector's role. 
I 
15 There is a general view that one of Plan's most valuable roles has been to act as a focal point for 
tourism within the EU and to get the many different stakeholders within the Industry together and 
thinking about the same issues. To some extent, the Plan has acted as a catalyst for future action. 
16 Generally, interviewees think that the following factors have contributed to "the small and fragmented 
project" approach: 
a the need to satisfy a very broad framework of objectives ("a patchwork") 
b' / the tendency to attempt to meet the needs of every lobby with an interest in tourism which has 
led to funding fragmented, small projects on a number of areas 
c inadequate funding given the ambitious objectives of the Plan 
d inadequate staffing of the Tourism Unit (both in terms of number and expertise) 
e the lack of top level policy commitment and an insufficient authority vested in DG XXIII to 
enable it to fulfill adequately its coordination role with other EU mainstream policy areas such as 
Agriculture (DG VI) Regional Policy (DG XVI). 
17 These factors have meant that, to date, the Plan has been unable to play a significant role in 
maximising tourism's potential contribution to economic growth and job creation. 
Pinal Report • V2.0 
)*Tr 
EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM 41k 
APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS W 
Assessment of Impacts and Effects 
18 Whilst a majority of interviewees consider that the net effects of the Plan are positive, several of them 
take the view that the negative effects have outweighed the positive effects. 
19 It is generally felt that the overall impact of the Plan on the competitiveness of the EU tourism industry 
has been very limited. 
20 The Plan has had the following positive impacts: 
a brought Member States together for useful discussions on Tourism (catalyst role) 
b increased the awareness of particular key issues amongst Member States, for example the 
environmental aspects 
c enhanced cooperation on Tourism issues amongst Member States (eg through the consultation 
process of the Green Paper) 
d activated several sectoral/regional projects in Europe. 
21 The general opinion is that DG XXIII has done as well as it could have done, given the very broad 
framework for Plan and the constraints on funding. 
22 There is however a minority view that the implementation of the plan has been a "lost opportunity" and 
that the Unit has been ineffective. One reason sometimes given is the lack of tourism experience of 
most staff members. 
23 Travel agents and tour operators generally consider that the Plan has provided few benefits and has 
had little impact on the tourism industry. This sector and the industry generally feel they should have 
been consulted much more on the strategy at the outset. They generally felt that the Plan should have 
concentrated on the mainstream areas of tourism; that there should have been more effective 
coordination internally across the EU directorates responsible for Transport policy etc. as well as those 
responsible for the Structural Funds. There should also have been more coordination between other 
external organisations, especially those responsible for environmental issues. 
24 More emphasis should be placed on the great potential which the Tourism industry has for promoting 
sustainable development, and improving and maintaining the environment. 
25 Most representatives of the Member States contacted think that they need to be involved much more 
directly in the formulation of tourism policy and programmes, so that they take "ownership" of the 
programme and subsequently work actively together to implement it. The Plan has been regarded 
much more as the Commission's plan rather than that of the Member States'. 
26 There is a feeling that the Plan is "caught between two stools", ie in meeting the subsidiarity principle, 
yet still being expected to deal with core issues: if the Plan adheres to subsidiarity, then it may only 
add value in areas not seen as core such as social and green tourism. 
27 There is a view that many of the Plan's initiatives are related to local authority activities and not so much 
to the private sector. 
28 There is no unanimity on the effectiveness of the implementation of the Plan by the Tourism Unit. 
Whilst some interviewees feel that DG XXIII have done as well as they could "given the broad 
Final Report - V2.0 
stt* 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS • 
framework and the constraints or funding", others take the view that the Commission has not been 
effective. The latter group gives evidence such as: cancelation of Conference on Quality of Tourism, 
lack of expertise in tourism, very long and bureaucratic procedures, delays in payment, lack of 
responsiveness of DG XXIII staff, lack of transparency in the selection of projects, poor execution of 
the budget (eg in 1994). 
29 It is also clear from our interviews that the misallocations of funds have given the Plan a "bad name": 
the credibility of the Tourism Unit and of a possible EU tourism policy has been seriously tarnished. It 
has also to some extent created the some of the administrative difficulties and weaknesses referred to 
above. 
Relative Successes and Failures at Project Level 
30 Interviewees cited the following as "successes" at project and study level: 
a Cultural itineraries, such as "Routes to the Roots" and "Art Cities in Europe" 
b Baltic Sea Region Cultural Project 
c A number of projects in the area of Tourism & the Environment (eg Prize) 
l d Certain projects in the area of information technology 
e Projects developed in Greece to develop training modules on training, management and 
technical skills 
f Senior citizens' and youth tourism; both were seen to be examples of projects which were 
expanding tourism in culturally and environmentally sensitive ways 
31 The Directive of Community Statistics and certain conferences organised by the Tourism Unit are other 
activities which appear to have been appreciated. 
32 Interviewees cited the following as relative "failures" at project and study level: 
a The study on "overbooking in hotels etc" was cited as unnecessary since it was looking at an 
issue already being resolved by the industry itself 
b The promotion in the USA, "a monumental worry", a "complete waste of money" 
c The failure of the promotion in Japan (1995 call for tender). 
Role and Activities in the Future 
33 For the future, a number of common themes emerged, although there is no unanimity. Among the 
representatives of the Member States at the Management Committee, examples of common themes 
include: 
a more and better coordination and dialogue (partnership) with: 
(a) the EU directorates responsible for the relevant mainstream programmes such as 
Transport, Regional Policy, issues of Taxation and Single Currency (including a better 
Final Report - V2.0 
/7'f 
EVALUATION OF THE ACTION PLAN TO ASSIST TOURISM Jlk 
APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS t(|F 
use of the existing EU instruments) 
(b) the national tourist strategies and plans 
(c) regional and local authorities, Chambers of Commerce and other industry stakeholders 
b formally recognise Tourism's potential in the areas of economic development and generating 
employment opportunities 
c concentrate on promoting "Europe" to third party countries such as Japan and the Far East -
with individual EU countries left to promote themselves at international, national, regional and 
local level 
d need for planning a Tourism strategy which will have the greatest impact on economic growth 
and job creation within the EU, and for supporting projects which meet these objectives 
e greater involvement of the private sector in both the formation and implementation of policy 
f need to rethink the co-operation with third countries in order to make it consistent with the 
objectives of tourism policy 
g need to publicise the results and the outcomes of seminars, projects etc. ; 
Summary of Findings 
34 We now summarise the findings from our interviews with key informants. Note that these are not 
necessarily the views of Price Waterhouse. 
35 The Plan has given "Tourism" more recognition within the EU. It has brought interested parties and 
stakeholders together to discuss common issues. 
36 But the Plan's framework covers too many objectives. Some of these objectives are on fringe or 
peripheral issues. Consequently, the plan did not include all the mainstream issues, especially 
regarding infrastructure aspects. 
37 It is felt by many key informants interviewed that funding and staffing of the Tourism Unit have not been 
adequate and these are seen as a key factors in limiting the programme's impact. 
38 There is a need for greater consultation of all key parties at the strategy formulation stage. This needs 
to include both the public and private sectors. Both Member States and industry representatives 
consider they were not actively involved in deciding on the Plan's strategy. 
39 There needs to be greater coordination on key issues (such as competitiveness) both internally within 
the Commission and with external bodies to ensure compatibility of policies, especially on transport 
and environmental issues. 
40 Need to be clear what the "high level" key objectives are and ensure that projects are assessed against 
these "key criteria" eg from which areas of the world is the EU trying to attract tourists to come to 
Europe? Which are the target markets? 
41 This leads on to thinking about what needs to be developed eg. high standards and common 
Final Report - V2.0 
/M* 
EVALUATION OF THE ACTION PUN TO ASSIST TOURISM 
APPENDIX VIII - ASSESSMENT BY KEY INFORMANTS • 
classification of these standards for hotels etc across Member States. This is also seen to link with the 
need to develop educational programmes on tourism In colleges etc in the different Member States as 
well as to widen the use and capability of information technology for tourism on a pan - European 
basis. 
Final Report - V2.0 
S{M 

/" ISSN 0254-1459 
KOM(96) 166 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer : CB-CO-96-209-DA-C 
ISBN 92-78-03579-3 
Kontoret for De Europæiske Fellesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
A^l