ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.2

I betragtning af den kløft, der pga. krisen er ved at opstå mellem borgere, ledere og de europæiske politikere, advarer EØSU således Kommissionen mod de negative og uønskede konsekvenser af en uhensigtsmæssig tilgang, der udelukkende fokuserer på europæiske politiske »foreningers« specifikke og uafhængige rettigheder uden at indrømme tilsvarende rettigheder over for andre europæiske foreninger. EØSU vil især gerne minde om, at selve konsolideringen af et politisk Europa fortsat hænger uløseligt sammen med et borgernes og civilsamfundets Europa, der støtter sig til sammenslutninger og organisationer, der råder over passende, effektive og fælles retsinstrumenter på dette niveau.
4.6

Bekæmpe usikre ansættelsesforhold: EØSU har allerede udtalt sig om flexicurity ved flere lejligheder. Udvalget glæder sig over, at erfaringerne med krisen har medført, at »flexicuritystrategien« er blevet udvidet. Hidtil har debatten om flexicurity ikke i tilstrækkeligt omfang fokuseret på større intern fleksibilitet. Tidsbegrænsede ansættelser og deltidsbeskæftigelse kan på kort sigt muliggøre overgange og kan i nogle situationer være nødvendige for at give særligt dårligt stillede grupper lettere adgang til arbejdsmarkedet. Den deraf følgende jobusikkerhed må dog kun være midlertidig, og den skal ledsages af foranstaltninger til social sikring. Hvad angår ungdomsarbejdsløshed fraråder EØSU endvidere, at der satses på for mange midlertidige og udsigtsløse løsninger ved integrationen på arbejdsmarkedet. I stedet for usikre ansættelsesforhold bør der gennemføres foranstaltninger, som sikrer, at tidsbegrænsede ansættelser og job med lav løn og ringe social sikring ikke bliver normen for unge.
5.10

Udvalget er ligesom Kommissionen bekymret over konstateringen af, at den nuværende administration af toldunionen og navnlig de fælles processer har nået grænserne for effektivitet. Det er udvalgets opfattelse, at toldadministrationerne skal have et moderne og effektivt fungerende administrationssystem stillet til rådighed for fortsat at kunne arbejde effektivt og omkostningseffektivt.
3.6

Det første filter er handel og konkurrenceevne. Hvis en medlemsstat iværksætter vellykkede reformforanstaltninger for at forbedre sin egen konkurrenceevne, kan det ikke udelukkes, at forbedringen sker på bekostning af andre medlemsstater. I meddelelsen skal der redegøres nøje for betingelserne for, at Kommissionen griber ind og fraråder en medlemsstat at iværksætte denne type foranstaltninger. Desuden må man spørge, om dette er en ensidig tilgang? Ville Kommissionen fremsætte henstillinger til en medlemsstat, som tidligere har truffet foranstaltninger for at styrke sin konkurrenceevne, hvilket nu giver store overskud på bekostning af euroområdet?
2.1

For at sikre at beløbene til finansiering af den fælles landbrugspolitik er i overensstemmelse med den flerårige finansielle ramme, justerer en mekanisme til sikring af finansiel disciplin niveauet for de direkte betalinger, når prognoserne viser, at det årlige underloft for markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger under udgiftsområde 2 i den flerårige finansielle ramme vil blive overskredet.
4.4

Som følge af, at medlemsstaterne i høj grad er afhængige af hinanden for at kunne tilvejebringe NIS i hele EU og af, at omkostningerne ved NIS-fejlhændelser potentielt kan blive meget høje for alle berørte parter, ser EØSU gerne, at der i lovgivningen fastlægges eksplicitte og proportionelle sanktioner for manglende overholdelse. Disse sanktioner skal være harmoniserede for at afspejle ansvarets fælleseuropæiske dimension og omfanget af de skader, som kan forvoldes på ikke blot hjemmemarkedet, men i hele EU. Direktivforslagets artikel 17, som omhandler sanktioner, er af generel karakter og giver medlemsstaterne for meget frirum til at fastlægge sanktioner. Den indeholder desuden ikke tilstrækkelige retningslinjer, som tager højde for grænseoverskridende og fælleseuropæiske indvirkninger.
4.19

Ikt-industrien er domineret af amerikanske og asiatiske selskaber. Europa har slet ikke haft held med at støtte ikt-innovation og skabe markedsførende megaselskaber som Google, Microsoft, Apple og Samsung. Udvalget bifalder planen om en ny industriel strategi inden for mikro- og nanoelektronik for at gøre Europa mere attraktivt for investeringer i udformning og produktion og øge den globale markedsandel. Der er dog behov for et markant skifte i EU's politik for at sikre de europæiske selskaber et gunstigt erhvervsklima, så de kan blive førende inden for ikt-teknologier og –tjenester på det internationale marked.
4.2

Udvalget er også bekymret over anvendelsen af fortrolighedsbestemmelser, som vil kunne stå i vejen for bedre information om bestanddele eller farlige produkter, som kan skade helbredet, den personlige sikkerhed eller miljøets kvalitet, f.eks. i tilfælde af fabrikshemmeligheder. De offentlige interesser går som regel forud for de private, der ville nyde overdreven beskyttelse ved en alt for stringent opfattelse af »fortrolighed«. Oplysninger skal under alle omstændigheder cirkulere mellem medlemsstaternes instanser og de EU-organer, som har ansvaret for overvågnings- og kontrolsystemet. Man skal dog respektere de personlige oplysninger, som er beskyttet af loven, og ikke kompromittere igangværende undersøgelser.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 271/154

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond [til ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006 og Rådets forordning (EF) nr. 861/2006 og Rådets forordning nr. XXX/2011 om integreret havpolitik]«

COM(2013) 245 final – 2011/0380 (COD)

og om »Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, som er omfattet af den fælles strategiske ramme, om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006«

COM(2013) 246 final – 2011/0276 (COD)

2013/C 271/32

Rådet besluttede den 7. maj 2013 under henvisning til artikel 42, artikel 43, stk. 2, artikel 91, stk. 1, artikel 100, stk. 2, artikel 173, stk. 3, artikel 175, artikel 188, artikel 192, stk. 1, artikel 194, stk. 2, og artikel 195, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om

»Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond [til ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1198/2000 og Rådets forordning (EF) nr. 861/2006 og Rådets forordning nr. XXX/2011 om integreret havpolitik]«

COM(2013) 245 final – 2011/0380 (COD)

og om

»Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, som er omfattet af den fælles strategiske ramme, om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006«

COM(2013) 246 final – 2011/0276 (COD).

Da EØSU går ind for forslagets indhold, som består af en tilpasning af EHFF til det eksisterende regelsæt for samhørighedspolitikken, og som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 490. plenarforsamling den 22.-23. maj 2013 (mødet den 22. maj) med 161 stemmer for, 2 imod og 5 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det pågældende forslag.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 271/153

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i Den Europæiske Union og om erstatning af Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 617/2010«

COM(2013) 153 final

2013/C 271/31

Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet besluttede henholdsvis den 20. marts, 15. april og 16. april 2013 under henvisning til artikel 194, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i Den Europæiske Union og om erstatning af Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 617/2010«

COM(2013) 153 final.

Da EØSU går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 490. plenarforsamling den 22.-23. maj 2013, mødet den 22. maj, med 161 stemmer for, 2 imod og 5 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.
3.10

EØSU erkender, at dette forslags rangordning af straffe alt efter det beslaglagte beløb (især artikel 5, stk. 2) delvis gør det muligt at tage hensyn til disse tilfælde. Det ændrer efter udvalgets mening dog ikke ved, at direktivforslaget ikke yder nogen beskyttelse mod risikoen for at krænke de individuelle frihedsrettigheder alvorligt. Forslaget synes således ikke at tage hensyn til de mange forskellige retssystemer og -traditioner inden for EU, navnlig ikke de inkvisitoriske systemers særlige karakter, hvor den sigtede, også når det gælder lovovertrædelser af mindre alvorlig art, kan tilbageholdes af politiet i ganske lang tid, inden pågældende stilles for en dommer.
Kommissionen bør tillige tage højde for disse metoders internationale dimension inden for rammerne af sin repræsentation ved OECD (12). EU og medlemsstaterne opfordres til at indlede drøftelser med OECD om at udvide OECD's retningslinjer for beskyttelse af forbrugerne mod svigagtig handelspraksis på tværs af grænser (Guidelines for Protecting Consumers from Fraudulent Commercial Practices Across Borders) til også at omfatte B2B.

EØSU foreslår, at EUROPOL igangsætter et forskningsprojekt vedrørende massemarkedsføringssvig i EU, der ser på omfanget af de økonomiske konsekvenser, og hvor mange der rammes, og undersøger den rolle som de største grænseoverskridende aktører spiller, og om overskud herfra eventuelt bruges til at finansiere andre ikke-lovlige aktiviteter eller foretagender.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 271/152

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 450/2008 om EF-toldkodeksen (moderniseret toldkodeks) for så vidt angår dens anvendelsesdato«

COM(2013) 193 final – 2013/0104 (COD)

2013/C 271/30

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 15. april og den 18. april 2013 under henvisning til artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) Nr. 450/2008 om EF-toldkodeksen (moderniseret toldkodeks) for så vidt angår dens anvendelsesdato«

COM(2013) 193 final – 2013/0104 (COD).

Da EØSU går ind for forslagets indhold og allerede har behandlet dette emne i sin udtalelse CESE 12974/2012 af 23. maj 2012 (1), besluttede det på sin 490. plenarforsamling den 22.-23. maj 2013, mødet den 22. maj 2013, med 161 stemmer for, 2 imod og 5 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter Kommissionens forslag, og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokument.

Bruxelles, den 22. maj 2013 Henri MALOSSE Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EUT C 229 af 31. juli 2012, s. 68.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 198/77

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/58/EØF, 92/85/EØF, 94/33/EF, 98/24/EF og Europa Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF for at tilpasse dem til forordning (EF) nr. 1272/2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger

COM(2013) 102 final — 2013/0062 (COD)

2013/C 198/13

Europa-Parlamentet og Rådet besluttede henholdsvis den 12. marts og den 15. marts 2013 under henvisning til artikel 153, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/58/EØF, 92/85/EØF, 94/33/EF, 98/24/EF og Europa Parlamentets og Rådets direktiv 2004/37/EF for at tilpasse dem til forordning (EF) nr. 1272/2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger"

COM(2013) 102 final – 2013/0062 (COD).

Da EØSU allerede har behandlet dette emne i sin udtalelse CESE 493/2008 af 12. marts 2008 (1), besluttede det på sin 489. plenarforsamling den 17.-18. april 2013, mødet den 17. april, med 178 stemmer for, 3 imod og 10 hverken for eller imod ikke at afgive udtalelse om emnet, men at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokument.

Bruxelles, den 17. april 2013 Henri MALOSSE Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EØSU's udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring af direktiv 67/548/EØF og forordning (EF) nr. 1907/2006, COM(2007) 355 final – 2007/0121 (COD), EUT C 204 af 9.8.2008, s. 47-56).
4.6

EØSU glæder sig over lanceringen af "TIN on EUROPA"-webportalen. Dette instrument gør det muligt for tredjemand og navnlig de finansielle institutioner hurtigt, let og korrekt at identificere og registrere skatteregistreringsnumrene (TIN – tax identification number). Derudover kan dette instrument bruges til at forbedre effektiviteten i den automatiske udveksling af oplysninger. I lyset af Kommissionens beslutning om at undersøge mulighederne for at indføre et europæisk TIN-system gentager EØSU den anmodning, det allerede har rettet til medlemsstaterne i flere udtalelser, om at harmonisere systemet for indirekte beskatning. Det opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag desangående. En sådan harmonisering ville parallelt med indførelsen af et europæisk TIN-system gøre det muligt massivt at mindske den såkaldte karruselsvig, og dette system kan i fremtiden blive et entydigt skatteyder-ID for alle typer skat.
3.6

En delegeret retsakt træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
4.2

Nogle former for detailhandel er udtryk for den kultur eller levevis, der findes i et givent geografisk område. Disse former – og kun disse – bør kunne konkurrere inden for et system af virksomheder af samme slags, hvor kvaliteten og effektiviteten hele tiden søges forbedret i forbrugernes interesse. Udsættes disse forretninger for risikoen for at blive kørt i sænk af de store organisationer, er det måske nok en virkeliggørelse af principperne for det frie marked på kort sigt, men vi mister en kulturarv og levevis, som bliver svær at få igen, og lokalsamfundet og området svækkes økonomisk.
2.10

Rådet for Den Europæiske Union anmodede i sin resolution af 25. september 2008 om en global europæisk plan for bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering om, at Rådets forordning (EF) nr. 1383/2003 af 22. juli 2003 om toldmyndighedernes indgriben over for varer, der mistænkes for at krænke visse intellektuelle ejendomsrettigheder, og om de foranstaltninger, som skal træffes over for varer, der krænker sådanne rettigheder, bliver revideret (3). EØSU håber, at der vil blive indført forbedringer i den retlige ramme for at styrke toldmyndighedernes kontrol med beskyttelsen af de intellektuelle rettigheder og for at sikre tilstrækkelig retssikkerhed
2.3.2

Forordningen foreslår følgende lovbestemmelser for at opnå de fastlagte mål: — Adgang til eksisterende fysisk infrastruktur: Alle netoperatører (ejere af infrastruktur inden for såvel som uden for telekommunikationsområdet – I forordningen er "netoperatør" en udbyder af elektroniske kommunikationsnet samt en virksomhed, som stiller fysisk infrastruktur til rådighed, der er beregnet til at levere: en tjeneste i forbindelse med produktion, transport eller distribution af gas, elektricitet, herunder offentlig belysning, opvarmning, vand, herunder deponering eller behandling af spildevand; transporttjenester, herunder jernbaner, veje, havne og lufthavne) har ret til at tilbyde adgang og en forpligtelse til at imødekomme alle rimelige ønsker om adgang til deres fysiske infrastruktur med henblik på installation af højhastighedsnet til elektronisk kommunikation, være det faste eller trådløse net. — Oplysninger om eksisterende infrastrukturer: Bredbåndsleverandører får ret til at få adgang via en central dokumentationstjeneste til et minimum af oplysninger om eksisterende fysiske infrastrukturer og ret til at udføre anlægsopmålinger af eksisterende infrastruktur. — Samordning af anlægsarbejder: Alle netoperatører har ret til at forhandle aftaler om koordinering af anlægsarbejder med virksomheder, der har tilladelse til at udbyde elementer af højhastighedsbredbåndsnet. Med henblik på en bedre koordinering af anlægsarbejder skal alle netoperatører efter anmodning give et minimum af oplysninger vedrørende igangværende eller planlagte anlægsarbejder i forbindelse med deres fysiske infrastruktur. — Udstedelse af tilladelser: Alle bredbåndsleverandører har ret til at få adgang via en central dokumentationstjeneste til alle oplysninger om de vilkår og procedurer, der gælder for udstedelse af tilladelser til anlægsarbejder og til elektronisk at indgive ansøgninger om tilladelser til anlægsarbejder via samme dokumentationstjeneste. De kompetente myndigheder skal udstede tilladelse eller give afslag, senest seks måneder efter at de har modtaget ansøgningen. — Bygningsinternt udstyr: Alle nyopførte bygninger og bygninger, hvor der udføres større renoveringsarbejder, skal være udstyret med højhastighedsforberedt bygningsintern fysisk infrastruktur, der når frem til nettermineringspunkterne.
5.1

Arbejdsmarkedsdialog er afgørende for den økonomiske udvikling og for at sikre den sociale samhørighed, som Serbien har brug for. I 2008 blev der indgået en generel kollektiv overenskomst. I april 2011 tiltrådte Serbiens Sociale og Økonomiske Råd en ny socialøkonomisk aftale underskrevet af lederne for arbejdsmarkedets organisationer og premierministeren, hvorunder parterne forpligter sig på vigtige punkter. Aftalen slog fast, at arbejdsmarkedsdialog er en forudsætning for at nå fælles udviklingsmål, for med held at overvinde problemerne knyttet til den økonomiske krise og for at få skabt økonomiske og sociale fremskridt i Serbien. I 2012 underskrev Det Sociale og Økonomiske Råd en aftale om mindsteløn. På sektorplan blev der i 2011 og 2012 indgået fire kollektive sektoroverenskomster for landbruget, byggeriet, kemikalieindustrien og metalindustrien. Beskæftigelsesministeren udvidede disse kollektive overenskomster til alle statsansatte. Størstedelen af den offentlige sektor er også dækket af kollektive overenskomster, herunder ansatte i sundhedssektoren, ved lokale og nationale myndigheder, inden for kultur og uddannelse samt i politiet.
3.3.3

Med henblik på langsigtet opsparing og skattesystemet konstaterer Kommissionen, at det er vigtigt at sikre et stabilt, passende udbud af opsparing og incitamenter, der er nødvendige for at sikre dette udbud. I nogle medlemsstater har man tilskyndet til pensions- og anden opsparing ved at anvende skattesystemet snedigt, hvilket har givet relativt gode resultater. Borgerne er ikke ligefrem imødekommende over for forestillingen om først at betale skat af indkomsten og derefter endnu mere skat af de langsigtede opsparinger, som betales af nettoindkomsten. Det bør være muligt at udforme og markedsføre fornuftige opsparingsprodukter med lav eller ingen skat og med passende årlige grænser for at opmuntre til bedre langsigtet økonomisk planlægning.
5.3

Det er forståeligt, at rejser til og fra tredjelande bør være underlagt lofter, som afhænger af rejseafstanden for at tage hensyn til de praktiske problemer, som luftfartsselskaberne får, når de skal håndtere årsager til forsinkelser i fjerntliggende lufthavne. EØSU anser ikke desto mindre de foreslåede tidsgrænser på ni eller 12 timer for at være for lange og mener, at Kommissionen bør fortsætte sin indsats for at finde incitamenter, der kan få luftfartsselskaberne til at levere resultater, der ligger betydeligt under disse lofter. De ovennævnte lofter for forsinkelser bør reduceres yderligere for handicappede eller bevægelseshæmmede personer med henblik på at tage højde for de særlige omkostninger som en lang forsinkelse skaber for denne persongruppe. EØSU mener, at en effektiv og rettidig gennemførelse af SES II+-lovgivningspakken er et vigtigt værktøj til at reducere luftfartsselskabernes omkostninger og give dem større fleksibilitet til at finansiere de lavere lofter.
1.3

EØSU er klar over, at det er svært at finde fælles løsninger for medlemsstaterne, og ser Kommissionens forslag som et første og vigtigt skridt i retning mod mere ambitiøse samarbejdsmål. De meget store militære interesser i programmet gør det særdeles vanskeligt at skabe den fælles infrastruktur, som EØSU håber, vil kunne virkeliggøres så hurtigt som muligt startende med dette initiativ. Det er dog positivt at begynde at skabe grundlaget for dette samarbejde mellem civile og militære strukturer, hvori ESA, Det Europæiske Forsvarsagentur og Direktoratet for Krisestyring og Planlægning bør deltage.