C 226/30 DA 8.8.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Regionsudvalgets udtalelse om »Sjette periodiske rapport om den socioøkonomiske situation og
regionaludviklingen i Den Europæiske Union«
(2000/C 226/10)
REGIONSUDVALGET har —
under henvisning til den sjette periodiske rapport om den socioøkonomiske situation og regionaludvik-
lingen i Den Europæiske Union (SEK(1999) 66 endelig udg.);
under henvisning til Kommissionens beslutning af 1. september 1999 om under henvisning til EF-
traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode Regionsudvalget om udtalelse;
under henvisning til præsidiets beslutning af 2. juni 1999 om at henvise det forberedende arbejde til
Underudvalg 1 »Regionalpolitik, Strukturfondene, Økonomisk og Social Samhørighed, Grænseover-
skridende og Interregionalt Samarbejde«;
under henvisning til forslag til udtalelse (CdR 388/99 rev. 2), som blev vedtaget af Underudvalg 1 den
1. december 1999 med Jean-François Bazin, Regionalrådsmedlem, Bourgogne, F/PPE som ordfører —
på den 33. plenarforsamling den 12.-13. april 2000, mødet den 12. april 2000, vedtaget følgende
udtalelse.
1.Indledning 1.4. Herved bliver det muligt at danne sig et så objektivt
billede som muligt af hovedtendenserne i regionerne i det
tyvende århundredes sidste tiår i henseende til økonomi,arbejdsmarked og demografiske ændringer; at analysere kon-1.1. I den sjette periodiske rapport om den socioøkonomi-kurrenceevnen i regionerne; at evaluere den stedfundne udvik-ske situation og regionaludviklingen i Den Europæiske Unionling i både de regioner, som støttes, og de, der ikke støttesanalyseres og kommenteres regionalpolitikkens virkninger iaf de europæiske strukturfonde; at få kendskab til og atDen Europæiske Union samt resultaterne af samhørighedspro-sammenligne de eksisterende forhold i de ti central- ogcessen. Også udviklingen i de ti central- og østeuropæiskeøsteuropæiske lande samt i Cypern.lande samt Cypern behandles.
1.5. Regionsudvalget ser derfor generelt med tilfredshed på
det arbejde, som er udført i forbindelse med den sjette1.2. Rapporten, som Kommissionen offentliggjorde denperiodiske rapport om den socioøkonomiske situation og28. juli 1999, er den sidste i den række dokumenter, somregionaludviklingen i Den Europæiske Union. Rapporten mar-Kommissionen offentliggør hvert tredje år. I henhold tilkerer overskridelsen af en tærskel i analysen af de regionaleMaastricht-traktatens artikel 130 B (
1) skal Kommissionendata og påviser de fremskridt, som er gjort på dette felt sidenfremover hvert tredje år udfærdige rapporter om den økonomi-den femte periodiske rapports offentliggørelse i 1995. Derske og sociale samhørighed omfattende analyser, som tidligereresterer fortsat en stor indsats med hensyn til fremskaffelse afindgik i den periodiske rapport. Den første samhørighedsrap-viden, men banen ser nu ud til at være kridtet op, forudsatport blev forelagt og vedtaget i 1996.bestræbelserne på at skabe sammenhæng i det europæiske
statistiske apparat videreføres, og forudsat de undersøgelser,
som ledsager EFFU’s indsats, formår at holde alle deres løfter.
1.3. Et nøje, detaljeret og regelmæssigt ajourført kendskab Et hovedelement fortjener at blive fremdraget; der sigtes til
til økonomiske og sociale data for hele Den Europæiske Union relevansen af behandlingen af konkurrenceevnen (rapportens
er en nødvendighed. Den rapport, som den foreliggende del 2), som åbner nye perspektiver for forståelsen og afhjælp-
udtalelse omhandler, udgør et stort fremskridt i forhold til ningen af de regionale udviklingsforskelle i Europa.
de tidligere rapporter, idet den ud over ajourføringen af
oplysningerne åbner nye og interessante perspektiver forøkonomiens internationalisering, informationssamfundets ud-
vikling, overgangen til euroen, EU’s udvidelse mod øst, regio-2.Analyserammens relevansnaløkonomi samt arbejdsmarked.
2.1. Rapporten bygger på regionerne. En regionbaseret
analyse anses for den eneste, der gør det muligt at samle
oplysninger og at foretage sammenligninger, men det er
samtidig indlysende, at der mellem regionerne indbyrdes består (1) Artikel 159, stk. 2, i Amsterdam-traktaten.
8.8.2000 DA C 226/31 De Europæiske Fællesskabers Tidende
betydelige forskelle af enhver art. Nogle regioner er historisk derne mellem regionerne. I rapporten evalueres disse fænome-
ner hovedsageligt med udgangspunkt i BNP pr. indbygger i betingede, mens andre er blevet dannet for nylig af mindre
enheder, på stærkt forskellige tidspunkter og med kompetencer den pågældende region set i forhold til BNP pr. indbygger for
samtlige regioner under ét. Der er her tale om en ret og beføjelser — herunder økonomiske — der ikke er identiske.
Det må konstateres, at det tit er vanskeligt at sammenligne så summarisk metode, på baggrund af de mere effektive
måleværktøjer, som vore dages økonomiske videnskab råder enheder, der er svært sammenlignelige i historisk, kulturel,
administrativ, politisk og økonomisk henseende. over. Man kan således sætte spørgsmålstegn ved det relevante
i hovedsagelig at operere med kvantitative, finansielle kriterier,når samfundet er inde i en anderledes udvikling, hvor hoved-
vægten lægges på andre værdinormer. I det 21. århundrede
kan man nemlig forestille sig udvikling af en individuel ellersamfundsmæssig »efterspørgsel«, som i højere grad er rettet 2.2. Analysens begrænsninger træder især frem, når man
mod en åndelig stræben, solidaritetsidealer, økologiske målsæt- henholder sig til den økonomiske teori, hvor der sondres
ninger, mere opmærksomhed mod fødevarekvalitet, behov, mellem polariserede regioner (som har et aktivt centrum,
som vedrører den fysiske sundhed, livskvaliteten, osv. der tiltrækker aktivitet fra det omkringliggende område) og
homogene regioner (som består af delregioner, der mindersærdeles meget om hinanden). Eksempelvis er nogle NUTS
2-regioner polariserede, mens andre er homogene. Denne 2.6. Endvidere henstiller Regionsudvalget, at man fremover
sondring foretages ikke i rapporten, undtagen implicit under eliminerer den virkning, som udsving i regionernes befolkning
omtalen af byområder med en stor servicesektor, industriregio- indebærer. BNP pr. indbygger har den fordel, at det er muligt
ner med mellemstore byer og landdistrikter. Det er imidlertid at evaluere regionernes situation på baggrund af antallet af
svært at sammenligne polariserede regioner og homogene fysiske personer, men har samtidig den mangel, at udviklingen
regioner. En sammenligning af byer og regioner må endvidere i situationen i en hel region udglattes på baggrund af udvik-
anses for atypisk. lingen i antallet af indbyggere. Hvis der eksempelvis er tale om
en region, som er blevet rigere og samtidig har tiltrukket flerearbejdssøgende personer, har denne region tilsyneladende
opnået færre fremskridt i henseende til BNP pr. indbygger end
udtrykt i det regionale BNP. Tallet BNP pr. indbygger kanderfor være tilbøjelig til at undervurdere skævheder. Dette 2.3. En uheldig, men uundgåelig statistisk virkning fordrejer
svage punkt ved analysen af BNP pr. indbygger opvejes undertiden analyserne af skævhederne regionerne imellem. Jo
imidlertid af en nærmere undersøgelse af de faktorer, som er større og tættere befolkede regionerne er, jo mere dækker
med til at udgøre BNP, og som medvirker til regionernes indikatorerne over et gennemsnit, der i realiteten kan skjule
konkurrenceevne (rapportens del 2). store interne skævheder. En region, der betegnes som rig,
omfatter tit og ofte fattigdomsøer. Det tilkommer nok de
enkelte EU-lande at opstille deres egne retfærdighedsprincip-per, men EU kan ikke se bort fra disse situationer, som tit
får den offentlige opinion på lokalt plan til at tvivle på
3.Fortsat stor arbejdsløshed og midlerne til at bekæmpe fællesskabstanken, fordi EU får skylden. Der skal her mindes
den om, at NUTS 2-region-opdelingen beror på afgørelser truffet
af de enkelte lande, og at den ikke i alle tilfælde kan foregive at
stemme overens med de kriterier om optimal virkning, somEU-myndighederne har fastsat. Regionsudvalget ytrer ønske 3.1. Arbejdsløsheden og underbeskæftigelsen er de forhold,
om, at der vil blive afsat de nødvendige midler til gradvist at som Regionsudvalget ser på med størst bekymring. Derfor
udarbejde mere nuancerede statistiske oplysninger, som kan behandles denne del af rapporten i første række. Selv om
give et bedre billede af skævhederne i EU’s enkelte regioner. forholdene er i bedring på visse punkter, er der i EU fortsat
Regionsudvalget kunne eventuelt inddrages snævert i arbejdet tale om en stor ledighed med ca. 16,5 mio. arbejdsløse;
hermed. arbejdsløsheden medfører store menneskelige omkostninger
og alvorlige onder i samfundet samt økonomiske skævhederi den geografiske fordeling af produktionen af varer og
tjenesteydelser.
2.4. Oplysningerne om de ti central- og østeuropæiske
lande og Cypern er, uagtet de statistiske fremskridt, der måtte 3.2. Det understreges i rapporten, at arbejdsløsheden fortsat
være gjort i den seneste periode, fortsat i mange tilfælde eksisterer i de samme områder, og at eventuelle fald i
summariske og undertiden helt upålidelige. Gennem et evt. ledigheden ikke formår at opveje stigningerne. Arbejdsløsheds-
partnerskab bør man forbedre denne viden, som bliver et øerne bør fortsat være genstand for prioriteret opmærksom-
nødvendigt led i et udvidet EU, og som er en forudsætning for, hed. Arbejdsløsheden er meget ulige fordelt i EU. De 25 regio-
at man kan have tillid til en fremtidig regionalpolitik. ner, som er bedst stillet på dette punkt, er de samme som for
ti år siden. I de regioner, hvor adgangen til arbejde og
beskæftigelse er ringest, steg ledighedsprocenten i sammeperiode fra 20 til 24 %, mod 4 % for de førstnævnte regioners
vedkommende. Langtidsledigheden griber om sig, og det
samme gælder arbejdsløsheden blandt førstegangs arbejdssø- 2.5. Regionsudvalget går ind for, at der benyttes mere
nuancerede og mere pålidelige indikatorer til måling af skævhe- gende unge.
C 226/32 DA 8.8.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
3.3. Det nævnes i rapporten, at ca. halvdelen af arbejdsløs- 3.7. Det anføres flere steder i rapporten, at den høje andel
af beskæftigede inden for landbruget og beslægtede erhverv heden skyldes strukturforhold, som beror på en skævhed
mellem strukturen i udbuddet af og efterspørgslen efter optræder sideløbende med arbejdsløshed, hvorfor det anbefales
disse regioner at tilstræbe en diversificering i retning af industri arbejde. Regionsudvalget er enig i denne analyse, men mener
dog, at man i rapporten kunne have draget nogle tydeligere og tjenesteydelser. Denne vurdering kan ikke anses for helt
korrekt, idet man bør undgå enhver afstandtagen fra landbrugs- konklusioner med hensyn til følgende:
aktiviteter, nedvurdering af landbrugets økonomiske og sam-
fundsmæssige betydning og generalisering af en alt for produk-tivitetsbaseret model. Udviklingen i retning af et landbrug,— den nødvendige udbygning af basisuddannelse og efterud-som er knapt så intensivt og mere miljøvenligt, og somdannelse, som er nøglen til en tilpasning til arbejdsmar-imødekommer forbrugernes efterspørgsel efter naturproduk-kedets behov og til dettes stærke udvikling i vore dage;ter, skulle kunne gøre det muligt at opretholde og skabe
arbejdspladser i Europa. Det er ikke alle regioner, der har de
samme muligheder for at fremstille fødevarer, og ved at sætte
— formidling af oplysninger om arbejdsmarkedet, det væreskub i uundgåelige omlægninger mellem produktionsformersig om virksomheder eller beskæftigelsessøgende, specieltog ved at forberede fremtiden kan man sætte visse regioner iinden for EU;stand til at specialisere sig og derved opnå en økonomisk og
samfundsmæssig gevinst.
— foranstaltninger til sikring af et mere velfungerende ar-
bejdsmarked.3.8. Det nævnes i rapporten med rette, at man bør styrke de
dårligst stillede regioners økonomiske grundlag, dvs. udbygge
aktiviteter, som er rettet mod den omkringliggende verden. En
sådan tanke kan nok accepteres, når det gælder en regions3.4. Rapporten er ikke særlig imødekommende over formikroøkonomi, men man må være bevidst om grænserne forkvinders beskæftigelse. Det konstateres, at kvinder, som oftedet regionale økonomiske grundlag, idet de samlede fordelehar forsørgerbyrder, bør have adgang til deltids- eller flekstids-for EU især opnås ved at eksportere til tredjelande.arbejde. Dette gør det sværere for kvinder, som har en familie
at tage vare på, at opnå ansvarsfulde poster. Regionsudvalget
vurderer, at dette spørgsmål kræver en mere beslutsom indsats
med det sigte at tilvejebringe lige muligheder for mænd ogkvinder, hvad beskæftigelse og adgangen til økonomisk og
socialt ansvar angår; endvidere bør der anstilles overvejelser 4.De demografiske tendenser er faretruende
over de negative og positive virkninger, som de former for
positiv forskelsbehandling, der er indført i nogle landes
familiepolitik, indebærer for kvinder. Sideløbende fremdrager4.1. De demografiske tendenser er i realiteten stærkt foruro-rapporten sammenhængen mellem ringe arbejdsløshed ogligende og bør sætte alarmklokker i gang. Rapportens frem-kvinders høje erhvervsfrekvens: kvinders deltidsarbejde ellerskrivninger går frem til midten af 2020’erne og bygger på denforskudte arbejdstid er en del af forklaringen herpå, idet detnuværende udvikling, der opfattes som varig. Det anses derforanføres i rapporten, at 80 % af kvinderne med deltidsarbejdefor sandsynligt:selv havde valgt deltid, fordi der i effektive økonomier er behov
for deltid, forskudt tid og flekstid; da kvinder vælger dennearbejdsform hyppigere end mænd, opnår de en højere er-— at lave fødselsrater vil resultere i befolkningens aldring,hvervsfrekvens.med alle de deraf følgende sociale og økonomiske konse-
kvenser;
3.5. Med hensyn til skævhederne mellem regionerne anfø-— at den erhvervsaktive befolkning også vil blive ældre,res det i rapporten, at der i nogle regioner er stor efterspørgselhvilket vil medføre særligt alvorlige problemer med hensynefter arbejdskraft, som ikke kan fremskaffes, mens det omvend-til konkurrenceevne og den europæiske befolknings tilpas-te er tilfældet i andre regioner. Dette fænomen bør søgesning til en verden under forandring;afhjulpet gennem foranstaltninger til fremme af mobiliteten
(indlæring af et nyt fremmedsprog, et mere velfungerende
ejendomsmarked, distancearbejde osv.).— at arbejdskraftudbuddet og nedgangen i den erhvervsaktive
befolkning vil aftage allerede fra 2005/2010, formentlig
med en skæv fordeling, bl.a. afhængig af medlemsstaternesog EU’s indvandringspolitik.3.6. Rapporten kunne have skabt større klarhed over
Kommissionens holdning til forbindelserne mellem arbejdssø-
gendes sociale beskyttelse og de faktorer, som ligger til grundfor arbejdsløshed, idet den ikke indeholder ret meget om Samhørigheden kan meget vel i løbet af ganske kort tid blive
et spørgsmål, som kræver en helt anden indfaldsvinkel til mindsteløn, arbejdsløshedsydelser og mere generelt arbejdsta-
gerbistand og -beskyttelse. Dette spørgsmål er ikke genstand befolkningsspørgsmål, foryngelse og balance mellem genera-
tionerne. for nogen klar holdning hverken i teorien eller i praksis.
8.8.2000 DA C 226/33 De Europæiske Fællesskabers Tidende
4.2. Rapporten nævner virkningerne af den erhvervsaktive 5.3. Regionsudvalget udtrykker tilfredshed med de frem-
skridt, som en række af de dårligere stillede europæiske befolknings aldring for arbejdstagernes manglende tilpasnings-
evne til nye teknologier. Undersøgelse af tiltag til fremme af regioner har opnået gennem de seneste år. Der ser ud til at
være gjort betydelige og hurtige fremskridt i perioden 1991- efteruddannelse, kendskab til så mange af disse teknologier
som muligt samt indførelse af ledelsesmetoder, som er tilpasset 1996, men det skyldes for en stor dels vedkommende udvik-
lingen i de nye tyske delstater, selvom nedgangen i tidsrummet en ældre erhvervsaktiv befolkning, er altsammen forhold, som
bør prioriteres, hvis det skal lykkes at opretholde arbejdsstyr- 1986-1991 havde samme oprindelse, men med modsat for-
tegn. Hvis man lader de nye delstater ude af billedet, er der i kens dynamik.
realiteten tale om en stort set konstant fremgang.
4.3. Rapporten fremhæver meget rigtigt, at der vil blive tale 5.4. Alt i alt kan der konstateres tre hovedfænomener:
om afhængighed af en ældre arbejdsstyrke. Denne indvirkning fortsættelse af en kraftig vækst i den bymæssige og industrielle
på EU-landenes socialregnskaber må der naturligvis tages højde akse, som går diagonalt gennem Den Europæiske Union, med
for i de kommende år, da konsekvenserne vil blive betydelige. en styrkelse af polerne; en uensartet indhentning af efterslæbet
for de forskellige geografiske områder, der omfattes af mål 1;ringe vækst i en lang række såkaldte perifere regioner, som
ikke er støtteberettigede inden for mål 1.
4.4. EU har brug for ungdommen, for en dynamisk fornyel-
se af generationerne og for en fertilitetspolitik; ellers vilaldringen blive for omfattende, og EU vil miste sin evne til den5.5. Brugen af et gennemsnit må anses for uheldig, når detnødvendige foryngelse af arbejdsstyrken.gælder analyserne af konvergensen pr. land. I den sammenblan-
ding af tal for de fire samhørighedslande, der benyttes til at
påvise konvergens, overser man, således som det fremgår aftabel 1 i bilaget til den sjette rapport, at Grækenland og
Spanien i perioden 1991-1996 opnåede en vækst, der lå
lavere end EU-gennemsnittet (henholdsvis + 1 % og + 1,3 %gennemsnitlig årlig vækst mod et EU-gennemsnit på + 1,5 %).
Det er givet, at medregningen af den kraftige udvikling i Irland5.Fremskridt i konvergensen, men fortsatte efterslæb(+ 7,1 % i årligt gennemsnit) gør det muligt at fremvise en
gennemsnitlig vækst, som ligger langt højere for de fire
samhørighedslande (+ 1,7 % mod + 1,5 %). Brug af et gen-
nemsnit er i dette tilfælde mere end diskutabelt.
5.1. Det konstateres i rapporten, at der er sket en reel
konvergens, idet det bemærkes, at BNP i de ti regioner med det
laveste BNP i løbet af det sidste tiår er steget fra 41 % af EU-gennemsnittet til 50 %; i samme tidsrum steg BNP for de 25
fattigste regioner fra 52 til 59 % af EU-gennemsnittet; BNP for
de fire såkaldte samhørighedslande steg fra 65 til 76,5 % af
6.Konkurrenceevnen gennemsnittet (tallet anslås til 78 % i 1999). Det konstateres
bl.a., at samhandelen mellem disse fire lande og de øvrige EU-
lande blev fordoblet i løbet af den seneste tiårsperiode, forhvilken der foreligger oplysninger.
6.1. I rapporten har man valgt at måle regionernes konkur-
renceevne ud fra forholdet mellem BNP og indbyggertallet,
dvs. i BNP pr. indbygger, der i forvejen anvendes som målestokfor regionernes udviklingsniveau. Dette viser sig at ligge
temmelig langt fra de to definitioner på konkurrenceevne, som 5.2. Der er dog fortsat tale om efterslæb, og det er
indlysende, at byer/hovedstæder — selv i samhørighedslande- forslås i samme rapport, nemlig »evnen hos virksomheder,
brancher, regioner, nationer og overnationale regioner til at ne, hvor de konstaterede resultater lægger op til en ny politik
— fortsat vil tiltrække en større andel af BNP på bekostning af skabe forholdsvis høje indkomst- og beskæftigelsesniveauer i
en international konkurrencesituation« og navnlig »evnen til landdistrikterne. Tages der hensyn til de sociale spændinger,
som opstår på grund af denne tiltrækning, der er stærkt ulige at fremstille varer og tjenesteydelser, der kan stå sig på
internationale markeder, samtidig med at de opretholder høje fordelt i alle EU-lande, og som EU bruger og fortsat vil
bruge store pengemidler på, må iværksætteriveren — som vi og bæredygtige indkomstniveauer«. Svaret på dette spørgsmål
finder man imidlertid næppe ved at måle BNP pr. indbygger. naturligvis lægger stor vægt på — selvsagt ikke føre til, at der
opstår alt for store skævheder i væksten mellem de forskellige Konkurrenceevne består således i at producere til priser, som
svarer til eller ligger under verdensmarkedspriserne. Rapporten europæiske regioner. Den Europæiske Unions regionalpolitik
må ikke være begrænset til blot at bekæmpe skævheder, som behandler ikke så meget konkurrenceevnen, som den foretager
en vis beskrivende opløsning af forskellene pr. indbygger. Selv er en følge af koncentrationer, globalisering, virksomhedsflyt-
ninger, osv., men skal tværtimod medvirke til at forebygge om analysen alligevel kan have interesse, kræver den en række
kommentarer. sådanne skævheder.
C 226/34 DA 8.8.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
6.2. Ifølge rapporten er BNP/Indbyggertal således lig med 6.7. Direkte udenlandske investeringer behandles i rappor-
ten på en konkret og neutral måde. Det må konstateres, at de (BNB/Beskæftigelse) x (Beskæftigelse/Befolkning i erhvervsaktiv
alder) x (Befolkning i erhvervsaktiv alder/Samlede befolkning). kan spille en vigtig rolle for udviklingen af alle regioner, da de
er med til at øge produktionskapaciteten og produktiviteten. Det sidste element i opløsningen, nemlig forholdet mellem
befolkning i den erhvervsaktive alder og den samlede befolk- Ved at skabe stabile beskæftigelsesforhold og tilvejebringe gode
uddannelsesmuligheder i virksomhederne kan udenlandske ning, gås der let henover, da det anses for at bidrage forholdsvis
lidt til den samlede variation og for ikke at være særlig investeringer også være med til at forbedre de sociale forhold.
Man bør dog modvirke uheldige indvirkninger på den europæi- modtagelig for politisk påvirkning. Alligevel anføres det på et
tidligere sted, at dette forhold mindskes med tiden. ske erhvervskultur og beskæftigelsen, hvis sådanne skævheder
skulle vise sig.
6.3. Rapporten benytter således primært de to øvrige
elementer som forklaring på konkurrenceevnen, nemlig dels 6.8. Udviklingen af transport- og kommunikationsinfra-
forholdet mellem BNP og beskæftigelse — dvs. arbejdskraftens strukturer er en uomgængelig forudsætning for skabelsen af en
produktivitet — og dels forholdet mellem beskæftigelse og europæisk Union på hele kontinentet. Tilbage står så at
befolkning i den erhvervsaktive alder — dvs. beskæftigelsesgra- fastlægge, hvilke regioner og transportformer der må komme
den. Imidlertid synes man i rapportens 3. del at anlægge et i første række. Såvel det personlige samkvem som udvekslingen
synspunkt, som afviger herfra, idet beskæftigelsesgraden hér af varer og tjenesteydelser har præget hele den europæiske
ikke betragtes som en eksogen faktor, men som en funktion af civilisations historie. Ved at fremme denne udvikling bidrager
produktiviteten. Det anføres således, at konkurrenceevnen nok man konkret til EU-samarbejdet.
afhænger af produktiviteten, men samtidig betegnes øget
produktivitet som en forudsætning for øget beskæftigelse.
Arbejdskraftens produktivitet influerer således utvivlsomt på
konkurrenceevnen, som medfører øget produktion og dermedbeskæftigelse, men samtidig medfører produktivitetsgevinsten, 6.9. Geografisk set bør EU navnlig satse på etablering af
at der anvendes færre arbejdstagere til den samme produktion. moderne transport- og kommunikationsforbindelser på hele
det europæiske område. Det er absolut nødvendigt med
forbindelser mellem Øst og Vest som markering af den
samhørighed, der skal tilvejebringes mellem EU og de central-og østeuropæiske ansøgerlande. EU bør ligeledes medvirke til6.4. Med hensyn til produktiviteten og aktivitetsgradenat udfylde hullerne i Nord/Syd-aksen i Vesteuropa, uden dogkan arbejdskraftens produktivitet tilsyneladende betegnes somat glemme regionerne i EU’s yderste periferi, især øerne, dertilfredsstillende, hvilket er opmuntrende. Den fulde beskæfti-har brug for passende transport- og kommunikationsmidler.gelse, som hele samfundet har sat som mål, er derimod fortsat
vanskelig at opnå. I rapporten undersøges en række forklarende
faktorer, blandt hvilke kan nævnes: den økonomiske aktivitets
struktur, omfanget af innovationsvirksomhed, tilgængelighedsamt arbejdsstyrkens kvalifikationer. Mens erhvervsstrukturen6.10. Hvad angår de enkelte transportformer og samspilletkun kan udvikles langsomt, lader omfanget af innovationsvirk-mellem dem, må EU på grundlag af nutidens avanceredesomhed sig forbedre hurtigere via EU-tiltag som f.eks. et bedreteknologier gennemføre en revolution på transport- og kom-patentsystem eller andre foranstaltninger, der kan hjælpemunikationsområdet svarende til den, der fandt sted i 1800-med til at udmønte innovationen i markedsegnede varer ogtallet. I første række må der fastlægges en strategi for heletjenesteydelser.Europa, og derefter kan man prioritere enkeltprojekter, som er
i tråd med denne strategi. Såvel landeveje og jernbaner somskibsfart, kystskibsfart, flod- og kanalsejlads og luftfart har en
rolle at spille i fremtiden, og dét i et samspil, som på den ene
side tilgodeser miljøet, men som samtidig tager højde for, at 6.5. Det pointeres i rapporten, at innovationer ikke udbre-
transport og kommunikation er en del af livskvaliteten og selve des tilstrækkelig hurtigt i Europa — i modsætning til situatio-
ideen bag enhver civilisation. Det er klart, at persontrafikken og nen i navnlig USA. Efter Regionsudvalgets opfattelse er det
godstransporten fremover må holdes langt skarpere adskilt og nødvendigt for alle regioner i EU, at forskning, innovation og
udvikles hver for sig. Dette er en vigtig udfordring for EU, som teknologisk udvikling forbedres.
Regionsudvalget vil være med til at tage op.
6.6. Rapporten påpeger, at små og mellemstore virksom-
heder på den ene side anses for at spille en afgørende rolle for 6.11. Energien behandles temmelig neutralt i rapporten,
selv om emnet er et af de mest ømtålelige i vore dage. jobskabelsen, men at det på den anden side er vanskeligt at få
et klart indtryk af deres bidrag, fordi de besluttende myndighe- Bortset fra den vedvarende energi kommer man ikke ind på
spørgsmålet om energikilder. Navnlig det kontroversielle der ikke råder over præcise statistiske oplysninger om de
enkelte virksomheder. Generelt halter EU bagefter, når det a-kraftproblem forbigås. Som noget interessant peger rappor-
ten på, at energiintensiteten (målt på energiforbrug pr. BNP- gælder risikokapital og finansiel støtte til højteknologiske
SMV’er. enhed) er højere i de dårligst stillede regioner. Det er således
8.8.2000 DA C 226/35 De Europæiske Fællesskabers Tidende
ikke nok at udvikle energiinfrastrukturerne og mindske afhæn- decentralisering altid er den mest effektive løsning. Under alle
omstændigheder forudsætter den bestemte konkurrencevilkår gigheden af energiimport. Det er også nødvendigt med energi-
sparetiltag. De mindst udviklede regioner bruger nok mindre (transparens, fuldstændig information, aktørernes nærhed),
som ikke altid er til stede. Præstationsledelse i den offentlige energi pr. indbygger med tilsvarende mindre forurening til
følge, men de bruger til gengæld mere fossilt brændsel. sektor er ikke nogen decideret nyhed og er, som det siges i
rapporten, vanskelig at skelne fra centralt styret planøkonomi; Rapporten foreslår, at man satser på vedvarende energikilder.
Dette er kun realistisk i de regioner i Sydeuropa, som har dens effektivitet er derfor ikke en given ting. Det forekommer
også optimistisk, når man i rapporten hævder, at privat/offent- mange solskinstimer, eller i regioner med kraftig vind, og det
kræver under alle omstændigheder store ledige jordarealer, ligt partnerskab medfører en mere effektiv offentlig ledelse.
Der opstår tit uheldige ledsagefænomener som f.eks. pressions- som ikke bruges til landbrugsformål, idet vedvarende sol- og
vindenergi er særdeles pladskrævende, i det mindste hvis man grupper, tendens til korruption samt monopolistiske skævhe-
der, fordi de store firmaer har større indflydelse end SMV’erne, tilstræber en energiproduktion i større målestok.
hvortil yderligere kan nævnes presset fra bank- og finanssyste-
met. Som nævnt risikerer den horisontale ledelsesmodel at
blive temmelig ufleksibel; meget ofte konstaterer man, at
netværk af denne type primært er kompromissøgende, dvs.6.12. Rapporten giver interessante oplysninger om tele-søger at videreføre det bestående.kommunikation, dækningsgrad (antallet af telefonlinjer pr.
indbygger) og tjenestens kvalitet (digitaliseringsgrad). Men man
kommer ikke ind på et nyt fænomen som GSM- eller6.16. Alt i alt må der udtrykkes tilfredshed med densatellitmobiltelefoner, som ellers yder et vigtigt bidrag tilsamlede kvalitet af den periodiske rapports andel del. Denerhvervsinfrastrukturen i områder med et udviklingsefterslæb,rummer nogle særdeles interessante perspektiver med hensynder ofte forsømmes af teleoperatørerne. De nye teknologier ertil målet om et reelt oplæg til en velafbalanceret udvikling afselve porten til den moderne verden, og de regioner, som erhele det europæiske område. Det kapitel, der bærer titlenbagud på dette område, er også dem, der hyppigst lades i»Hvordan forklares konkurrenceevne: fælles træk for frem-stikken af marked og igangsættere.gangsrige regioner«, vil utvivlsomt medføre supplerende un-
dersøgelser i de kommende måneder. Påvisningerne af de fire
faktorer, som bidrager mest til BNP-vækst, er dog overbevi-sende:6.13. Vandressourcerne afhænger i meget høj grad af de
geografiske forhold, og vandproblemet bliver en af EU’s
a) Den økonomiske aktivitets struktur er et hovedelement, store udfordringer i fremtiden. Rapportens oplysninger om
som kræver ganske særlige politiske bestræbelser med vandreserverne pr. indbygger i de enkelte lande peger i retning
hensyn til det europæiske produktionsapparats fordeling af, at situationen tager sig værst ud i de mest udviklede lande,
og med hensyn til midlerne til at nå frem til en bedre og at det derfor er dem, som må afsætte flest penge til
balance. formålet. I rapporten anføres med rette, at genanvendelse af
husholdningsaffald set ud fra et miljøsynspunkt må anses forden bedste metode, selv om en sådan genanvendelse er ogb) Omfanget af innovationsvirksomhed er lige så overbevisen-bliver kostbar.de. Også på dette punkt er det i politisk henseende
vigtigt med en bedre nuancering mellem forsknings-og udviklingspolitik og økonomisk, social og geografisk
samhørighed. Dette understreges i øvrigt ganske særligt i
6.14. Med hensyn til de menneskelige ressourcer afdækker kapitlet om FTU.
rapporten forskellene mellem de enkelte lande på et område,
hvor udviklingen nødvendigvis må gå langsomt. Derimod står
c) Regionsudvalget kan kun udtrykke tilfredshed med, at der næsten intet om sammenhængen mellem menneskelige
man tager hensyn til indikatoren tilgængelighed. Denne ressourcer og økonomiske præstationer, selv om det er en
indikators snævre sammenhæng med BNP kommer næppe velkendt sag, at de menneskelige ressourcer kan føre til
som en overraskelse, men fortjener at blive bekræftet. voksende udbytte — som så til gengæld kan komme i konflikt
Forhåbentlig vil de supplerende undersøgelser, som bebu- med konvergensprocessen, hvis man tilslutter sig teorien om
des gennemført i den nærmeste fremtid, bevirke, at der »endogen vækst.«
snarest vil blive taget hensyn til denne faktor, som har så
stor betydning for regionalpolitikkernes iværksættelse,
men også for de transeuropæiske transportnet (revision af
TEN-T) og samtlige transportpolitikkerne.6.15. Hvad angår institutionerne og de samfundsmæssige
ressourcer, forekommer det optimistisk, når rapporten hævder,
at »den europæiske integration (er) en afgørende faktor, idet d) Endelig må kvalifikationer anses for et særdeles relevant
område, som nødvendiggør en bedre nuancering af de den stiller regionerne overfor institutionstyper og konkurrence
fra hele Unionen.« Med hensyn til de offentlige institutioners tiltag, der falder inden for Regionalfonden, og dem, der
henhører under Socialfonden. Europa-Kommissionen har struktur befinder regionerne sig således i et nationalt afhængig-
hedsforhold, og deres spillerum er ofte ret begrænset. Når det allerede tit slået til lyd herfor, uden at dette dog er
gennemført i tilstrækkelig grad i programmeringsdoku- gælder firmaernes institutionelle struktur, bliver meget få
afgørende beslutninger truffet lokalt, med mindre der er tale menterne og EF-støtterammerne. Der er givetvis baggrund
for nye tiltag på dette felt. om SMV’er med regional ledelse. Det er ikke bevist, at
C 226/36 DA 8.8.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Som afslutning på dette punkt skal der udtrykkes tilfredshed 7.5. De foreliggende undersøgelser viser, at strukturfondene
har haft en gavnlig virkning i de regioner, der har modtaget med resultaterne af rapportens kort 29, som giver et fortrinligt
billede af forholdet mellem centrum og periferi i Den Europæi- støtte, hvilket har udlignet de regionale forskelle. Regionsudval-
get betragter denne virkning positivt. ske Union. Der kan næppe forelægges nogen mere overbevisen-
de påvisning af, at en indikator af denne type bør tages med ibilledet i strukturpolitikkerne. Udviklingen i disse fire nøgleva-
riabler, i sammenhæng med BNP, vil desuden udgøre et godt7.6. Konvergensen rejser imidlertid et vigtigt økonomiskgrundlag for en evaluering af udviklingen i forholdet mellemspørgsmål i forbindelse med diskussionen om på den ene side:centrum og periferi i EU.
— at søge størst mulig vækst overordnet set og på den anden
side
— at give regionerne lige muligheder for vækst eller udvikling.
7.Samhørighedspolitikkens virkning
Af retfærdighedsgrunde vil man forsøge at give mest muligt til
de dårligst stillede regioner, samtidig med at man forbliver
effektiv, det vil sige at man sikrer størst mulig udvikling 7.1. Denne udtalelse omhandler ikke de enkelte regioners
overordnet set. Men lighed er ikke altid ensbetydende med specifikke situation i EU, for det ville være ensbetydende med
effektivitet, og det er ikke altid i forsøget på at udvikle at skulle opremse hver enkelt regions bemærkninger, ønsker
regionerne lige meget, at man opnår den størst mulige og krav, hvilket ikke er Regionsudvalgets opgave med denne
udvikling globalt set. Det betyder ikke, at det ikke er muligt at udtalelse.
nå frem til lighed mellem regionerne, men blot at man skal
holde sig for øje, at arbejdet hen imod regional lighed kan få
konsekvenser for den samlede udvikling.
7.2. På trods af betydelige fremskridt inden for den seneste
periode lægges der i rapporten ikke skjul på, at den politik, derskal skabe regional samhørighed, stadig ikke er tilstrækkelig 7.7. Som indikator for det ønskede resultat kunne man
virkningsfuld. Der er fortsat store forskelle, hvis man sammen- vurdere udviklingen i strukturstøtten i forhold til den globale
ligner et enkelts lands regioner, men også hvis man betragter vækst, ikke for at sætte spørgsmålstegn ved støtten, men
samtlige regioner. Det skal understreges, at målsætningen er fordi det ville være naturligt at have en indikator, eftersom
meget ambitiøs og ny i den europæiske historie: det er strukturfondene har til formål at skabe en ensartet udvikling.
vanskeligt at vurdere resultaterne efter så kort tid. Strukturfon-
dene har tilsyneladende bidraget positivt til at mindske ulighe-
der i EU, navnlig til gavn for Grækenland, Irland, Portugal og7.8. Det kunne ligeledes være interessant at måle multipli-Spanien samlet set. I rapporten nævnes med rette, at det erkationseffekten af de tilførte beløb (det vil sige forholdetsvært at vurdere strukturfondenes virkning, fordi så mangemellem væksten i BNP for regionen, som kan tilskrivesandre faktorer spiller ind, som er vanskelige at tage højde for istrukturfondens tiltag, og det beløb, den pågældende regionvurderingen.har modtaget fra strukturfondene). Selvom en sådan indikator
kun giver et overordnet billede af resultatet, ville den alligevel
være en nyttig rettesnor for strukturfondene ved siden af
rapportens oplysninger om BNP og fald i arbejdsløsheden.7.3. I mål 1- og mål 6-regionerne er arbejdsløsheden trods
mange tiltag fortsat høj, men BNP pr. indbygger bevæger sigmod gennemsnittet. I rapporten tales hovedsageligt om lav7.9. Målsætningen om at skabe ensartet udvikling i regio-beskæftigelsesgrad i forbindelse med arbejdsløshed, men det ernerne er mere krævende end målsætningen om samme væk-snarere en konstatering end et forsøg på at finde årsagen tilstrate, da førstnævnte forudsætter konvergens, hvilket betyder,fænomenet. Visse regioner har nydt godt af udviklingsstøtten.at de ringest stillede regioner skal vokse endnu hurtigere endSom det foreslås i rapporten, er det sikkert nyttigt at målede førende regioner.virkningen af den økonomiske bistand objektivt for at kunne
give hver af de dårligt stillede regioner den samme mulighed
for fremskridt.
8.Udvidelsen
7.4. For mål 2-regionerne ser situationen overordnet bedre
ud, selvom de ofte forbliver udsatte (produktionsenheder
flytter eller nedlægges). I mål 5b-regionerne har stigningen i 8.1. Det fremgår af rapporten, at de øst- og centraleuro-
pæiske lande samt Cypern, som EU overvejer at optage som den erhvervsaktive befolkning betydet, at arbejdsløsheden
overordnet set ikke er faldet, selvom der er skabt flere job. Det medlemmer, stort set er klar til tiltrædelse i kraft af deres
politiske valg, udvikling mod markedsøkonomi og de resulta- skyldes, at der er sket en aktivitetsspredning i den førhen
landbrugsdominerede erhvervsstruktur. ter, de allerede har nået i løbet af et årti.
8.8.2000 DA C 226/37 De Europæiske Fællesskabers Tidende
8.2. Selv om det ikke er Regionsudvalgets opgave at træffe ansøgerlande. En optagelse i EU afhænger ikke kun af økono-
miske kriterier, og navnlig ikke kun af en harmonisk udvikling beslutning herom, vil udvalget gerne gøre opmærksom på:
mellem disse landes regioner. Ansøgerlandene har meget at
— at de pågældende lande ikke udgør alle de lande, der kan indhente: i forbindelse med deres tiltrædelse af EU må det
tænkes at anmode om optagelse i EU; regionale aspekt således vige for de nationale spørgsmål,
selvom en harmonisk territorial udvikling naturligvis er at— at man ikke kan se bort fra en lang række praktiske forholdforetrække.af politisk, økonomisk, social, kulturel og ideologisk art,
der har tilknytning til disse landes nutid, fortid og fremtid,8.4. Det fører til den uomgåelige diskussion om vækstog som ikke hovedsageligt kommer til udtryk ved et BNPkontra ensartet udvikling af regionerne. Skal disse landefor regionen, men ved nogle nationale målsætninger, derudvikle sig hurtigst muligt for at nå det niveau, en tiltrædelsevanskeligt lader sig definere;af EU forudsætter? Eller skal de forsøge at skabe en ensartet,
men til gengæld langsommere udvikling i de forskellige — at EU ikke må skabe urealistiske forhåbninger, således at
regioner (vel vidende at man, som nævnt i rapporten, langt fra man er sikker på efterfølgende at kunne føre dem ud i
er kommet sig over chokket på overgangen fra forrige til livet, og EU skal derfor kende de utallige indenrigs-
nuværende periode med et fald i BNP og BNP pr. indbygger)? og udenrigspolitiske konsekvenser, disse landes optagelse
utvivlsomt vil få, og kunne vurdere både EU’s og disse
ansøgerlandes reelle evne til at forme et fremtidigt og reelt 8.5. Af rapporten fremgår det, at de central- og østeuropæi-
solidarisk Europa; ske lande nyder godt af betydelige udenlandske investeringer,
men at investeringerne kun foretages i bestemte lande og kun
— at EU skal kunne føre en fremadrettet og ansvarlig dialog kommer fra visse lande i EU. Det er og bliver et ømt punkt, og
med disse lande uden at glemme, at fundamentet — dvs.århundredes europæisk historie har lært os at træde varsomt.den europæiske enhed — kun er politisk og moralsk og
baseret på frie og solidariske samfund: Europa skal først og8.6. I rapporten tages det for givet, at disse lande arbejderfremmest være en forestilling om samfund med fælles målhen imod en samfundsmodel, der ligner den vesteuropæiske,for fremtiden, og det kan kun lykkes, hvis projektet ermen i virkeligheden arbejder de hen imod en model, der endnureelt;ikke er færdigudviklet. Regionsudvalget mener, at det spiller
en vigtig rolle i denne sammenhæng, for det Europa, Regions-— at vi på ingen måde indtager en skeptisk holdning tiludvalget ønsker, må bygges på både decentralisering ogudvidelsen, men det er en betingelse, at denne krones medsamhørighed og baseres på fælles værdier.held, da der i modsat fald vil opstå større vanskeligheder i
Den Europæiske Union og i ansøgerlandene: det ville være
8.7. Regionsudvalget ser gerne, at ansøgerlandene skaber en fordel, om man i den forberedende etape i højere grad
sig nogle politiske og administrative strukturer i regionerne, inddrog Regionsudvalget, der som repræsentant for de
der gør det muligt at drøfte de samme spørgsmål inden regionale myndigheder formår at tilvejebringe og udvikle
for samme institutionelle ramme. Regionsudvalget vil gerne det grundlæggende samarbejde og berede jordbunden for
involveres i gennemførelsen af ansøgerlandenes regionale dette forehavendes succes. Specielt må et lands ansøgning
strategier. om EU-medlemskab ikke afføde et alt for voldsomt pres
på befolkningen i henseende til økonomisk tilpasning og
tilpasning af leveform, da der ellers vil kunne blive tale om 8.8. Cypern er helt klart et særligt tilfælde. De økonomiske
kriterier lægger op til en optagelse i EU. BNP i Cypern en afvisende holdning fra befolkningens side.
udgør 75 % af gennemsnittet i EU. Arbejdsløsheden er lav,
beskæftigelsen høj, men produktiviteten tilsvarende lav, og det 8.3. Ifølge rapporten er der med enkelte undtagelser store
forskelle mellem EU’s regioner og regionerne i ovennævnte er dette område, der skal sættes ind på.
Bruxelles, den 12. april 2000.
Jos CHABERT
Formand for
Regionsudvalget