[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 1.10.2007

KOM(2007) 543 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Årsberetning fra Europa-Kommissionen til Europa-Parlamentet om, hvordan europaskolesystemet fungerede i 2006 {SEK(2007) 1199}

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning 3

2. Vigtige udviklinger i 2006 3

2.1. Overblik over den nuværende situation i Europaskolerne 3

2.1.1. Fortsat overbelægning i Bruxelles 4

2.1.2. Yderligere forsinkelser i Luxembourg 4

2.1.3. Andre skoler – mange problemer med overbelægning 5

2.2. Problemområder 6

3. Budget og finansiel reform 6

3.1. 2006-budgettet 6

3.2. Den nye finansforordning 7

3.3. Beslutningen om 2007-budgettet 7

3.4. Indefrysning af en del af bidraget til generalsekretærens kontor for 2006 7

4. Forvaltningspraksis 8

4.1. Konferencen i Noordwijk og ministermødet 8

4.1.1. Resultaterne af ministermødet: åbning og styrkelse af europaskolesystemet 8

4.2. Oprettelsen af den centrale optagelsesmyndighed 9

4.3. Kommunikation, information og dialog 10

4.4. Undersøgelse: Van Dijk-rapporten om fire små skoler 10

4.5. Godkendelse 10

5. Kommende udfordringer for 2007 og derefter 11

5.1. Fremtidig opfølgning efter ministermødet 11

5.2. Åbning af Berkendael/Laeken i Bruxelles 11

5.3. Medlemsstaternes forpligtelser 12

BILAG 1

BILAG 2

BILAG 3

1. INDLEDNING

Denne rapport fokuserer på de vigtigste begivenheder og udviklinger, som har berørt europaskolesystemet, og den rolle, som Europa-Kommissionen har spillet, i 2006.

I løbet af året er der sket en række ting, som har betydning for systemets fremtid. Den store konference på højt niveau i Noordwijk i foråret 2006 var en milepæl for den reformproces, som har været i gang på forskellige niveauer. I slutningen af året blev den efterfulgt af et uformelt ministermøde, som bragte debatten om skolernes fremtid op på et højt politisk niveau. Europaskolernes Øverste Råd har nu den udfordrende opgave at omsætte de politiske hensigter i praksis.

Hverdagen i visse skoler er imidlertid stadig meget vanskelig på grund af overbelægningen og den manglende politiske vilje i visse værtslande til at træffe de nødvendige hasteforanstaltninger og foretage de stærkt tiltrængte investeringer i infrastruktur eller, i de værste tilfælde, overhovedet at stille en passende infrastruktur til rådighed.

Generelt er Kommissionen bekymret over, at en række medlemsstater ikke lever op til deres forpligtelser som værtslande for EU-institutionerne og Europaskolerne, både når det drejer sig om at stille infrastruktur til rådighed og med hensyn til at udstationere lærere. Det direkte resultat heraf er en væsentlig forringelse af undervisningsforholdene og den daglige livskvalitet for eleverne og skolernes personale.

Kombinationen af disse to problemer udgør en reel fare for Europaskolerne på længere sigt. Kommissionen er udmærket klar over, at visse ansatte forsøger at finde alternative undervisningsmuligheder for deres børn, ofte med beklagelse, fordi europaskolesystemet ikke altid kan tilbyde dem en tilfredsstillende løsning for deres børn. Det er vigtigt, at alle berørte parter tager problemet med overbelægning meget alvorligt, og Kommissionen vil blive ved med at lægge pres på de pågældende værtslande for at tilskynde dem til at opfylde deres forpligtelse.

2. VIGTIGE UDVIKLINGER I 2006

2.1. Overblik over den nuværende situation i Europaskolerne

Skolerne var fortsat et populært valg for mange forældre og elever, og det samlede elevtal på de 13 skoler nåede op på 20 582. Skolerne har afgørende betydning for midlertidigt ansatte, da det er nødvendigt, at deres børn fortsætter deres skolegang på deres modersmål, indtil de vender tilbage til hjemlandet. Med tiltrædelsen af to nye medlemsstater, Bulgarien og Rumænien, i januar 2007 er forskelligartetheden og kravene til europaskolesystemet blevet endnu større. Der gives detaljerede statistiske oplysninger i årsberetningen fra generalsekretæren[1].

2.1.1. Fortsat overbelægning i Bruxelles

Den restriktive optagelsespolitik for 2006/2007 betød, at de nye elever blev sendt til skolen i Uccle, den eneste skole med ledig kapacitet. Mange familier opgav derfor at indskrive deres børn i Uccle med den begrundelse, at dette ville have betydet, at deres børn fik en uacceptabelt lang transporttid. Alle de tre eksisterende skoler i Bruxelles er nu fyldt helt op. Elevtallet på alle de tre skoler ligger langt over deres normale kapacitet, hvilket går ud over elevernes hverdag. I april 2006 besluttede Det Øverste Råd, hvilke sprogsektioner der skal begynde i Laeken, når denne skole åbner i 2009[2]. Kommissionen understregede flere gange, at de belgiske myndigheder burde stille en midlertidig skole til rådighed i nærheden af Laeken, som kunne tages i brug i begyndelsen af skoleåret 2007. I juli foreslog den belgiske stat én mulighed, nemlig Berkendael, der ligger i den modsatte ende af byen, i det sydlige Bruxelles. Som en midlertidig løsning, indtil skolen i Laeken, der ligger i det nordlige Bruxelles, kan tages i brug, var dette efter Kommissionens og forældrerepræsentanternes mening et meget utilfredsstillende og usammenhængende forslag, som risikerede at skabe den samme situation som ved optagelsen i 2006/2007, der allerede fik mange familier til at fravælge europaskolesystemet.

I efteråret 2006 tilsluttede Det Øverste Råd sig Kommissionens holdning og krævede tre gange, at de belgiske myndigheder fremsatte yderligere forslag til en midlertidig placering. Beklageligvis blev dette forslag ikke fulgt op. I november 2006 var Det Øverste Råd derfor nødt til at træffe en beslutning, fordi det var absolut nødvendigt at skaffe plads til de nye elever i september 2007. Kommissionen fremsatte en erklæring, hvori den fremlagde sin holdning[3].

2.1.2. Yderligere forsinkelser i Luxembourg

Der er stadig overbelægning på Luxembourg I-skolen, specielt på sekundærniveau, hvor der er 2 134 elever i syv sektioner, på trods af, at primærskoleklasserne for otte sektioner gradvis er blevet overflyttet til den anden skole. Der er stadig akut behov for en permanent bygning, der kan huse Luxembourg II. De luxembourgske myndigheder oplyste i 2006, at den nye bygning først vil kunne tages i brug i 2011. Kommissionen er stadig meget bekymret over forsinkelserne og har rejst spørgsmålet over for premierministeren og understreget, at der er behov for en øjeblikkelig indsats.

Den beslutning om fordelingen af eleverne på Luxembourg I og II, som Det Øverste Råd traf i 2003, blev igen drøftet i løbet af året, og i begyndelsen af januar 2007 blev der på initiativ af forældreforeningerne og det lokale personaleudvalg afholdt et rundbordsmøde med alle de relevante parter. Placeringen af den anden skole (Bertrange-Mamer) og fordelingen på de to skoler blev drøftet på dette møde.

Der blev iværksat et udbud om driften af kantinen og cafeteriet, som nu er taget i brug.

2.1.3. Andre skoler – mange problemer med overbelægning

Varese

I Varese var der stadig problemer med overbelægning, og det er meget skuffende, at skolens reelle behov ikke er blevet opfyldt i form af yderligere infrastruktur. Kommissionen skrev i årets løb til den italienske regering og krævede akut finansiering, og den har for nylig igen forelagt spørgsmålet for den ansvarlige minister og venter på et svar.

En procedure, der sigter mod at overføre forvaltningen af kantinen til et forældrekooperativ, som er blevet oprettet på initiativ af det lokale personaleudvalg for Det Fælles Forskningscenter i Ispra, vil efter planen blive gennemført i 2007/2008. De nærmere regler for en sådan overførsel skal godkendes af bestyrelsen for skolen i første halvår af 2007.

Frankfurt

Elevtallet stiger støt (7 % i 2006) på grund af tilstedeværelsen af Den Europæiske Centralbank (ECB), som medfører en tilstrømning af elever. Der er foretaget en række forbedringer i den nuværende skole for at opfylde behovene for nye børnehaveklasser, men skolens maksimale kapacitet er næsten nået. ECB har planer om at flytte til nye lokaler i den gamle Großmarkthalle i Frankfurt, hvilket vil få indvirkning på fremtidige beslutninger vedrørende skolen.

Alicante

I Alicante gik den første klasse op til studentereksamen i 2006; beståelsesprocenten var 97,7 %. De spanske myndigheder har godkendt en ny lov, som endnu ikke er trådt i kraft, der vil fjerne kravet om, at elever fra udenlandske systemer skal bestå en udvælgelsesprøve ( selectividad ) for at få adgang til de videregående uddannelser i Spanien.

Andelen af børn af EU-ansatte i Europaskolen i Alicante steg en smule sidste år (36,8 %), men er stadig langt under de krævede 50 %[4].

München

Der er i årets løb udført byggearbejde for at forbedre situationen med overbelægning i børnehaveklassernes bygninger, men der er stadig pladsproblemer. De tyske myndigheder har planer om yderligere byggearbejde, som skolen har anmodet om på det nuværende sted, men det vil være nødvendigt at finde en ny placering for at opfylde Europaskolens behov.

Bergen, Culham, Mol and Karlsruhe

Disse fire skoler har været genstand for en ekstern undersøgelse, "Van Dijk-rapporten", som blev udarbejdet i 2005/2006 på anmodning af Kommissionen for at se nærmere på disse skolers fremtid på længere sigt. I rapporten anbefales det, at skolen i Culham gradvis lukkes, da dens eksistensgrundlag vil forsvinde med flytningen af Joint European Torus (JET) til Cadarache i Frankrig, der efter planen vil finde sted i 2016.

Skolerne i Bergen, Mol og Karlsruhe underviser børn af ansatte ved de fælles forskningscentre (ligesom skolen i Varese), og i rapporten fremsættes der forslag vedrørende effektiv ledelse og omkostningseffektivitet i disse skoler. Kommissionen støtter disse henstillinger. Den er dog ikke enig i henstillingen i undersøgelsen om, at værtslandenes sprogsektion skal nedlægges.

2.2. Problemområder

Kommissionen er meget bekymret over, at visse medlemsstater ikke lever op til deres forpligtelser som værtslande for institutionerne med hensyn til at stille passende infrastruktur til rådighed, så Europaskolerne kan fungere ordentligt. Der er en række problemer, hvoraf det alvorligste er tilvejebringelse af passende infrastruktur i rette tid; dette er især et stort problem i Belgien, men også i Luxembourg og Italien.

Men dette er ikke det eneste problemområde. Europa-Kommissionen har formelt anmodet de belgiske myndigheder om at betale deres løbende gæld til systemet, hvoraf en del går tilbage til 1995.

Kommissionen er også meget bekymret over antallet af stillinger som udstationerede lærere, som visse medlemsstater ikke har udfyldt. Det medfører, at de ledige stillinger må besættes med lokalt ansatte deltidslærere, hvis løn udelukkende dækkes af EU's del af budgettet og derfor uden for det bidrag, som medlemsstaterne er forpligtet til at betale til budgettet. Desuden beklager Kommissionen tidspunktet for visse udstationeringer af lærere, som ikke tager hensyn til, hvornår skoleåret normalt begynder, hvilket gør det sværere at integrere lærerne og gør skoleårets begyndelse vanskeligt for de elever, som starter, uden at der er udpeget en lærer. Kommissionen har gjort Europaskolernes generalsekretær opmærksom på problemet og har sendt flere formelle breve til de nationale myndigheder i visse berørte medlemsstater.

3. BUDGET OG FINANSIEL REFORM

3.1. 2006-budgettet

Det bidrag, som EU's budgetmyndighed oprindelig havde afsat til Europaskolerne i 2006, var på 127,126 mio. EUR. Den seneste opdeling af de forskellige bidrag til det samlede beløb ser således ud:

- 56 % fra EU-budgettet

- 22,5 % fra medlemsstaterne

- 6,5 % fra Den Europæiske Patentmyndighed[5]

- resten fra kategori II– og III-elevernes skolepenge og andre kilder.

Europaskolerne modtog det samlede bidrag, som var afsat i 2006, og afsluttede deres årlige budget med et overskud på ca. 12,2 mio. EUR.

Den del af budgettet, som er afsat til børn med særlige behov, er steget med 24 % i de sidste to år. Kommissionen har understreget, at årsberetningen om dette spørgsmål bør omfatte en mere kvalitativ analyse af situationen, så man kan skabe et solidt grundlag for fremtidige forbedringer. På trods af den store indsats, som bliver gjort, er det ikke altid muligt at integrere elever med alvorlige indlæringsvanskeligheder. Familierne er nødt til at finde et alternativ, hvilket er sværere, når modersmålet ikke er et af de sprog, som tales i værtslandet.

3.2. Den nye finansforordning

Kommissionen deltog aktivt i og ydede stor støtte til udarbejdelsen af den nye finansforordning for Europaskolerne, som i vidt omfang bygger på de forordninger, der gælder for institutionerne, og som er tilpasset til de særlige forhold, der præger europaskolesystemet. Kommissionen var yderst tilfreds med, at den nye finansforordning blev vedtaget i 2006 (med enstemmighed minus Østrig, som undlod at stemme). Hovedparten af de nye regler trådte i kraft den 1. januar 2007. Aspekterne vedrørende revisionsfunktionen og reglerne om offentlige indkøb vil blive gennemført gradvis, henholdsvis den 1. juli 2007 og den 1. januar 2008.

3.3. Beslutningen om 2007-budgettet

For 2007 besluttede Kommissionen og Generalsekretærens kontor at foretage en detaljeret analyse af grundene til den gentagne underudnyttelse og det gentagne overskud i de seneste år. På grund af denne situation anmodede Kommissionen om et bidrag for 2007 svarende til bidraget for 2006: 127,13 mio. EUR til de eksisterende skoler og Generalsekretærens kontor og 2,54 mio. EUR til den kommende Bruxelles IV-skole, der midlertidigt placeres i Berkendael.

3.4. Indefrysning af en del af bidraget til Generalsekretærens kontor for 2006

80 % af de midler, som er afsat til Generalsekretærens kontor, kommer fra EU-budgettet. I december 2005 besluttede budgetmyndigheden at indefryse 25 % af dette bidrag i 2006 for at tilskynde Generalsekretærens kontor til at:

- finde løsninger på problemet med overbelægning i Europaskolerne

- forbedre forvaltningen og ledelsen af Europaskolerne.

Kommissionen sendte denne beslutning til generalsekretæren og foreslog, at dens tjenestegrene kunne hjælpe Generalsekretærens kontor med at træffe de krævede foranstaltninger og organisere kontakter med Europa-Parlamentet.

I maj 2006 anså Kommissionen og Parlamentet, at de krævede foranstaltninger var blevet truffet, og Parlamentet frigav derfor 15 % af bidraget. Efterfølgende har Generalsekretærens kontors samarbejde med Kommissionen om arbejdet med at revidere finansforordningen overbevist Parlamentet om, at de resterende 10 % kan frigives.

4. FORVALTNINGSPRAKSIS

Spørgsmålet om forvaltningspraksis blev drøftet på et generelt plan i forbindelse med fremtiden for og reformen af systemet, men også på et mere praktisk plan, f.eks. i forbindelse med oprettelsen af den centrale optagelsesmyndighed i Bruxelles.

4.1. Konferencen i Noordwijk og ministermødet

Både næstformand Siim Kallas og den nederlandske undervisningsminister Maria van der Hoeven (der varetog formandskabet for europaskolesystemet i 2005-2006) mente, at der var behov for politiske udspil, som kunne sætte gang i overvejelserne om hele systemets fremtid. De tog derfor initiativ til at indbyde repræsentanter for alle medlemsstaterne til at deltage i en konference i Nederlandene i maj 2006. Der blev nedsat en gruppe på højt niveau, som Kommissionen deltog yderst aktivt i, med henblik på at forberede de muligheder, der skulle drøftes på konferencen.

Konferencen blev afholdt den 15. og 16. maj i Noordwijk med deltagelse af næstformand Siim Kallas, undervisningsminister Maria van der Hoeven og den portugisiske undervisningsminister Jorge Pedreira (Portugal overtog formandskabet for Europaskolerne fra august 2006).

Konferencen gjorde det muligt at skabe en ny politisk dynamik omkring diskussionen om Europaskolernes fremtid. Efter denne konference fortsatte en gruppe på højt niveau bestående af personer, der havde deltaget i konferencen, arbejdet ved at forberede et møde for ministrene med ansvar for Europaskolerne fra alle medlemsstaterne.

Næstformand Siim Kallas, som er den EU-kommissær, der har ansvaret for Europaskolerne, og de 25 ministre fra medlemsstaterne mødtes den 13. november 2006 for at drøfte reformprocessen for Europaskolerne. Mødet resulterede i bred enighed om de vigtigste idéer, der skal gøre det muligt for systemet at klare de udfordringer, som et udvidet EU udgør. Der er nu fastlagt en klar politisk ramme, hvori der udstikkes retningslinjer for påbegyndelsen af den følgende fase. Det Øverste Råd har ansvaret for at træffe de konkrete foranstaltninger, som skal gøre det muligt at gennemføre reformen. (Se formandskabets konklusioner i bilag 2.)

4.1.1. Resultaterne af ministermødet: åbning og styrkelse af europaskolesystemet

Et stort flertal af EU-ministrene og Kommissionen var enige om, at der er behov for et mere smidigt koncept for europaskolesystemet, som fremover kan anvendes på tre typer skoler: de eksisterende klassiske Europaskoler[6], nationale eller internationale skoler, som tilbyder børn af EU-ansatte europæisk undervisning på steder, hvor der skal oprettes europæiske agenturer, og som kan få tilladelse til at tilbyde den europæiske studentereksamen (type II-skoler), og en tredje type skoler, hvor en medlemsstat for egen regning beslutter at tage et sådant initiativ, uanset om der findes et EU-agentur eller en EU-institution i medlemsstaten (type III-skole).

Type II- og type III-skolerne skal tilbyde europæisk undervisning på grundlag af en "fælles læseplan", så vidt muligt med undervisning på modersmålet. Denne fælles læseplan skal overholde de krav, som europaskolesystemet har fastsat vedrørende pædagogiske mål, og opfylde kravene vedrørende eksaminer og godkendelse. Der bør indgås resultatkontrakter for de pædagogiske, administrative og finansielle krav for at sikre den nødvendige sammenhæng, kvalitet og ansvarlighed i europaskolesystemet.

Der var også bred enighed blandt mødedeltagerne om, at der er behov for en reform af forvaltningspraksis med henblik på at øge skolernes selvstændighed, men at dette bør opvejes af større ansvarlighed inden for pædagogiske spørgsmål og ledelses- og finansieringsspørgsmål.

4.2. Oprettelsen af den centrale optagelsesmyndighed

Det Øverste Råd oprettede på sit møde i Haag i april 2006 en central optagelsesmyndighed[7], der skal træffe beslutninger om optagelsen på Europaskolerne i Bruxelles. Det Øverste Råd besluttede, at "for at befolke de nye sektioner i Bruxelles IV … vil optagelsen på de andre skoler blive strengt begrænset". Dette var blevet nødvendigt på grund af situationen med overbelægning på de nuværende skoler og Det Øverste Råds beslutning om at acceptere Berkendael som midlertidig placering af og kerne for Bruxelles IV (Laeken). Den centrale optagelsesmyndighed fik derfor følgende mål:

1. At udarbejde og offentliggøre en klar optagelsespolitik hvert år, der vil sikre, at de mål, som er anført nedenfor, nås på den mest retfærdige og gennemsigtige måde.

2. At fastlægge listen over elever, der skal optages på hver af skolerne i Bruxelles. Listerne vil blive foreslået af direktørerne for hver skole.

3. At sikre en afbalanceret fordeling af eleverne på skolerne i Bruxelles generelt set og på sprogsektionerne og at sikre den bedst mulige brug af skolernes ressourcer for at opfylde elevernes behov og sikre pædagogisk kontinuitet. I den første periode vil et yderligere mål for politikken være at sikre, at Bruxelles IV fyldes.

4. At sikre, at alle elever, som er børn af EU-ansatte, og som ansøger om optagelse i Bruxelles, garanteres en plads i en Europaskole i Bruxelles.

5. At sikre, at søskende optages i den samme skole.

6. At foretage en løbende overvågning af udviklingen i elevpopulationerne i de forskellige sprogsektioner og på de forskellige skoler.

Enkelthederne vedrørende sammensætningen af og procedurerne for denne myndighed og dens præcise mandat blev fastlagt af Det Øverste Råd på dets møde i oktober 2006. Kommissionen har understreget, at der bør anvendes en vis fleksibel intelligens i denne vanskelige proces, og at spørgsmålet om antallet af SWALS (elever uden sprogsektion) i forhold til antallet af modersmålselever i hver klasse bør overvåges. Det Øverste Råd understregede også betydningen af klar og direkte kommunikation og dialog med de pågældende forældre. Den centrale optagelsesmyndighed traf en række beslutninger vedrørende optagelsen i Bruxelles for skoleåret 2007/2008 i overensstemmelse med ovennævnte mål og beslutninger truffet af Det Øverste Råd. Ifølge disse beslutninger vil de nye elever, for hvilke der er en sprogsektion og det relevante niveau i Berkendael, blive optaget på denne skole (undtagen søskende til elever, der allerede er optaget på en anden skole i Bruxelles). Hvis den pågældende sprogsektion og det relevante niveau ikke findes i Berkendael, vil de nye elever så vidt muligt blive optaget på en skole efter eget valg.

4.3. Kommunikation, information og dialog

På grund af den store aktivitet i løbet af året og de mange vigtige beslutninger, som blev truffet af Det Øverste Råd, sendte generaldirektøren for GD ADMIN hele syv direkte mailmeddelelser til alle ansatte for at holde dem underrettet. Der var fem uafsluttede sager, som blev behandlet af Den Europæiske Ombudsmand, hvor Kommissionen gav forklaringer eller begrundelser, og 19 formelle skriftlige og mundtlige forespørgsler fra Europa-Parlamentet. Formand José Manuel Barroso drøftede spørgsmålet om Europaskolerne med forskellige statschefer, og næstformand Siim Kallas drøftede flere gange spørgsmålet med Parlamentet og også med personalerepræsentanter og en række andre interesserede parter. Kommissionens tjenestegrene mødes regelmæssigt med forældreforeningerne og det lokale personaleudvalg for at sikre, at der er en klar og direkte dialog.

Som følge af den negative holdning hos det værtsland, hvor der er flest skoler, tilskyndede Kommissionen i november Det Øverste Råd til at sende et brev til de belgiske myndigheder for at anmode om et møde. Formålet skulle være, at de direkte gennem en dialog med familierne fra institutionerne i Bruxelles skulle forklare deres standpunkt vedrørende deres skuffende holdning i forbindelse med den midlertidige placering. Formandskabet sendte dette brev i november. Det Øverste Råd og særlig Kommissionen venter desværre stadig på svar fra de belgiske myndigheder.

4.4. Undersøgelse: Van Dijk-rapporten om fire små skoler

Den såkaldte "Van Dijk-undersøgelse" om fire små skoler i Bergen, Culham, Mol og Karlsruhe blev fremlagt af den eksterne konsulent i 2006 (se afsnit 2.1.3 " Andre skoler "). Det Øverste Råd drøftede denne undersøgelse to gange i 2007 og besluttede, at skolen i Culham gradvis skal nedlægges over syv år. Skolerne i Bergen, Mol og Karlsruhe vil blive opretholdt som klassiske Europaskoler.

4.5. Godkendelse

Det Øverste Råd besluttede med Kommissionens fulde støtte at godkende den undervisning, som gives på skolen i Parma i Italien og på skolen i Dunslaughlin i Irland, og i 2007 skal der indgås en godkendelses- og samarbejdsaftale med de kompetente myndigheder for de to skoler. Kommissionen støtter fuldt ud denne proces. Børnene af de ansatte ved Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, som ligger i Parma, og børnene af Kommissionens medarbejdere i Grange (GD SANCO) vil så kunne få en europæisk undervisning, der svarer til den undervisning, som gives i europaskolesystemet; på nuværende tidspunkt har skolerne endnu ikke ret til at tilbyde den europæiske studentereksamen (godkendelse indtil 5. år af sekundærniveauet). Det Øverste Råd besluttede også at godkende første skridt af processen med henblik på en kommende anmodning om godkendelse af skolen i Heraklion i Grækenland, der ligger tæt på Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed.

5. KOMMENDE UDFORDRINGER FOR 2007 OG DEREFTER

5.1. Fremtidig opfølgning efter ministermødet

Det Øverste Råd er nu i gang med at omsætte de instrukser, som blev fastsat i formandskabets konklusioner[8] efter det uformelle ministermøde, i praksis og foreslår en strategi, der skal drøftes for at komme videre med reformprocessen på det praktiske plan. Der skal bl.a. fremsættes forslag med henblik på at forbedre forvaltningspraksis i overensstemmelse med de vedtagne retningslinjer og derved give skolernes ledelse større beslutningsbeføjelser, herunder finansielle beføjelser, som skal opvejes af større ansvarlighed, og forvaltningsstrukturen skal forbedres for at nå målene for forvaltningen på skoleniveau og den overordnede forvaltning.

Der skal også arbejdes videre med idéerne om at åbne europaskolesystemet, foranstaltningerne og den praktiske gennemførelse i forbindelse med type II-skoler skal analyseres, og der skal tages de nødvendige skridt til forbedring og videreudvikling heraf.

Desuden skal den europæiske studentereksamen opgraderes til internationale standarder, herunder forskellige aspekter af organisation, administration og kvalitetssikring, begyndende med en ekstern ekspertevaluering, som generalsekretæren vil iværksætte.

En arbejdsgruppe vil undersøge spørgsmålet om omkostningsdeling for de lærere, som medlemsstaterne udstationerer i de klassiske Europaskoler. Det Øverste Råd vil derfor overveje, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at sikre, at omkostningerne til udstationering af lærere fordeles retfærdigt på medlemsstaterne.

For at komme videre med pilotprojektet vedrørende "type III-skoler" bør der udarbejdes specifikationer, som omfatter højst ti skoler. Pilotprojektet bør ideelt begynde i skoleåret 2007/2008. Disse projekter vil blive overvåget af Det Øverste Råd og vil blive evalueret hvert andet år.

5.2. Åbning af Berkendael/Laeken i Bruxelles

Det Øverste Råd beklagede, at det var nødt til at acceptere den midlertidige skole i Berkendael, da de belgiske myndigheder nægtede at samarbejde og stille en midlertidig skole til rådighed, som opfyldte de nødvendige geografiske kriterier. Kommissionen bestrider ikke, at skolen i sig selv er en passende bygning, men den rejser fortsat spørgsmålet om beliggenheden og de konsekvenser, den vil få for familierne.

Efter at Det Øverste Råd nødtvungent havde truffet beslutning i slutningen af 2006, åbnede skolen i Berkendael dørene for de nye elever i september 2007. Det er derfor afgørende, at de nødvendige strukturelle ændringer foretages hurtigt, og at den nyudnævnte direktør hurtigt gør skolen klar til at byde de nye elever velkommen. De nuværende direktører i Bruxelles har spillet en afgørende og konstruktiv rolle under de forberedende drøftelser. De tre eksisterende forældreforeninger i Bruxelles har påtaget sig den meget nyttige rolle at hjælpe den nye skole med organisering af skolebusser, kantinedrift og andre praktiske spørgsmål. Ifølge værtslandsaftalen er de belgiske myndigheder ansvarlige for den indledende indretning af skolen og har dermed chancen for at udvise reel politisk vilje ved at sikre, at denne proces forløber gnidningsfrit.

5.3. Medlemsstaternes forpligtelser

Kommissionen vil lægge stor vægt på at fortsætte arbejdet med at løse problemerne vedrørende visse værtslandes manglende opfyldelse af en række forpligtelser og vil tage de nødvendige retsskridt, hvis og når dette viser sig at være hensigtsmæssigt.

[1] Reference: 2912-D-2006-en-1. Se http://www.eursc.eu/index.php?id=134.

[2] Skolen i Laeken kommer til at bestå af følgende: FR, EN, DE, IT, NL samt RO og BG (de sidste to som SWALS og senere som sprogsektioner).

[3] Se hele teksten til erklæringen i bilag 1.

[4] Se henvisningen i sidste års beretning, KOM(2006) 451 endelig.

[5] For Europaskolen i München svarer Den Europæiske Patentmyndigheds andel af budgettet til Kommissionens andel vedrørende de andre Europaskoler.

[6] Der er for øjeblikket 13 Europaskoler i syv medlemsstater.

[7] Den centrale optagelsesmyndighed består af generalsekretæren for Europaskolerne (formand), en repræsentant for Europa-Kommissionen (som repræsenterer EU-institutionerne), direktørerne for de tre (fire) Europaskoler i Bruxelles, en forældrerepræsentant og en repræsentant for værtslandets myndigheder. Desuden deltager den udpegede generalsekretær, to (tre) forældrerepræsentanter (for at sikre, at forældreforeningerne for alle skolerne i Bruxelles er repræsenteret), en repræsentant for personaleudvalget i Bruxelles og endnu en repræsentant for Belgien (således at de belgiske sprogsamfund er repræsenteret) som observatører.

[8] Se bilag 2 og 3.