DA    DA  
 EUROPA-
KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 6.5.2013  
SWD(2013) 166 final 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMM ISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Forslag til 
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
om offentlig kontrol og andre officielle ak tiviteter med henblik på anvendelsen af 
fødevare- og foderstoflovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, 
plantesundhed, planteformeringsmateriale og plantebeskyttelsesmidler og om ændring 
af forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr. 1829/2003, (EF) nr. 1831/2003, (EF) nr. 1/2005, 
(EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 834/2007, (EF) nr . 1099/2009, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 
1107/2009, (EU) nr. 1151/2012 og EU nr. [….]/2013 [ Office of Publications, please insert 
number of Regulation laying down provisions for the management of expenditure relating 
to the food chain, animal health  and animal welfare, and relati ng to plant health and plant 
reproductive material ] samt direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF, 
2008/120/EF og 2009/128/EF (forordning en om offentlig kontrol) 
{COM(2013) 265 final} 
{SWD(2013) 167 final}  
 
DA 2   DA ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Forslag til 
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
om offentlig kontrol og andre officielle aktiviteter med henblik på anvendelsen af 
fødevare- og foderstoflovgivningen og reglerne for dyresundhed og dyrevelfærd, 
plantesundhed, planteformeringsmateriale og  plantebeskyttelses midler og om ændring 
af forordning (EF) nr. 999/2001, (EF) nr . 1829/2003, (EF) nr. 1831/2003, (EF) nr. 1/2005, 
(EF) nr. 396/2005, (EF) nr. 834/2007, (EF)  nr. 1099/2009, (EF) nr. 1069/2009, (EF) nr. 
1107/2009, (EU) nr. 1151/2012 og EU nr. [….]/2013 [ Office of Publications, please insert 
number of Regulation laying dow n provisions for the management of expenditure relating 
to the food chain, animal health and animal welf are, and relating to plant health and plant 
reproductive material ] samt direktiv 98/58/EF, 1999/74/EF, 2007/43/EF, 2008/119/EF, 
2008/120/EF og 2009/128/EF (forordning en om offentlig kontrol) 
1. P ROBLEMDEFINITION  
Baggrund  
Ansvaret for at håndhæve Den Europæiske  Unions (EU's) fødevarekædelovgivning 
påhviler medlemsstaterne, hvis myndigheder overvåger, at de tilhørende krav 
gennemføres effektivt i hele EU. Derved ve rificerer de, at operatørernes aktiviteter 
og varer, der markedsføres i EU (enten  produceret i EU eller importeret fra 
tredjelande), opfylder de relevante standard er og krav, der gælder i fødevarekæden. 
Alle operatører er underlagt offentlig kontrol uanset størrelse afhængigt af den risiko, 
som forskellige aktiviteter kan udgøre for sikkerheden i fødevarekæden. Mindre virksomheder, herunder mikrovirksomheder , udgør faktisk over halvdelen af det 
samlede antal operatører i størstedelen af medlemsstaterne og kan rumme alvorlige 
risici trods det beskedne omfang af deres aktiviteter (som det var tilfældet med den 
nylige E. Coli-krise). 
I forordning (EF) nr. 882/2004 (herefte r "forordningen") blev der fastsat 
harmoniserede EU-regler for medlemsstater nes kontrolaktiviteter med det formål at 
skabe en integreret og ensartet tilgang til offentlig kontrol i fødevarekæden. Forordningen udgør en generel ramme for offentlig kontrol inden for foder- og 
fødevarelovgivning og regler for dyresundhed og dyrevelfærd  med fastsættelse af 
regler for både tilrettelæggelse  og finansiering  af denne kontrol.  
Trods denne integrerede tilgang er kontrol, der gennemføres i dyresundhedsøjemed 
(både af indenlandske og importerede va rer), og kontrol af re stkoncentrationer af 
veterinærlægemidler af historiske grunde fo rtsat reguleret hver for sig. Desuden blev 
visse sektorer i tilknytning til fødevare kæden ikke indlemmet i forordningens 
 
DA 3   DA anvendelsesområde, nemlig plantesundhed, planteformeringsmateriale og 
animalske biprodukter , men blev omfattet af specifikke sektorordninger.  
Forordningen har resultere t i vigtige forbedringer af den måde, hvorpå de 
kompetente myndigheder tilrettelægger og gennemfører den offentlige kontrol i 
fødevarekæden, og det danner gr undlag for en mere integr eret og horisontal tilgang.  
Imidlertid tyder materiale, der er indsamlet gennem de sidste fem år (feedback fra 
medlemsstaternes kompetente myndigheder og in teressenter og audit foretaget af GD 
SANCO's Levnedsmiddel- og Veterinærkontor), på mangler som følge af ufuldstændig gennemførelse/opfyldelse af  visse principper/målsætninger og det 
forhold, at den integrerede tilgang til o ffentlig kontrol kun er delvis konsolideret.  
Gennemgangen af forordningen er en del af en pakke, som også omfatter tre andre 
større gennemgange med henblik på at modernisere regelværket om dyresundhed, 
plantesundhed og planteformeringsmateriale
1. Formålet er derfor at modernisere og 
integrere systemet med offentlig kontrol på en måde, som også understøtter moderniseringen af EU's polit ikker på disse områder.  
Identifikation af problemet
 
Selv om medlemsstaterne sikrer et godt gennemførelsesniveau for offentlig kontrol i 
hele fødevarekæden, og der kan konsta teres fremskridt med brugen af 
håndhævelsesredskaberne i forordningen, er  der også konstateret mangler som følge 
af dels udformningen af rammen for den offentlige kontrol , dels usikkerhed med 
hensyn til, om der er tilstrækkelige resso urcer til rådighed til at finansiere den 
offentlige kontrol.  
Udformning af rammen for den offentlige kontrol 1) Forordningens primære fo rmål, som er, at der skal udvikles en integreret og 
ensartet tilgang til offentlig kontrol, er endnu ikke helt opfyldt. EU's regler for 
offentlig kontrol i sektorer uden for foro rdningens anvendelsesområde er ikke 
fuldstændig tilpasset de principper og krav, der er fastlagt i forordningen. Dette 
har resulteret i uoverensstemmelser  og huller i lovgivningen , idet disse 
sektorer mangler vigtige bestemmelser  om sikring af solide og effektive 
håndhævelsesforanstaltninger og ansvar i forbindelse hermed (se eksempler på 
s. 7-8 i rapporten). Kontrolmyndighederne opererer dermed på basis af forskellige tilgange og på forskellige betingelser afhængigt af de givne fødevarekæderegler, som det pålægges dem at håndhæve, uden at forskellene 
er begrundet.  
2) Forordningen kræver, at offentlig kontrol skal være risikobaseret for at 
maksimere de sundhedsbeskyttende kontrolaktiviteters effektivitet. For nuværende er der to områder, hvor ma n stadig ikke bruger denne tilgang, 
nemlig offentlig kontrol ved grænsen af visse varer fra tredjelande  og 
offentlig kontrol af restkoncentrationer af veterinærlægemidler  (se 
eksempler på s. 8-9 i rapporten). Den primære årsag hertil er, at en sådan 
                                                
 
1 Konsekvensanalyserne, der ledsager gennemgangene af dyresundhedslovgivningen og 
plantesundhedslovgivningen, har allerede fået po sitive udtalelser fra konsekvensanalyseudvalget. 
Konsekvensanalysen, der ledsager gennemgangen af  planteformeringsmateri ale, er undervejs.  
 
DA 4   DA kontrol i øjeblikket er base ret på EU-regler, der fa ndtes før forordningens 
ikrafttræden og ikke blev ophævet derved, og ifølge hvilke der ikke er etableret 
egnede mekanismer til vurdering af den faktiske risiko, som en given vare, givne forretningsaktiviteter eller et gi vet tredjeland kan udgøre. Dette betyder, 
at der i alle medlemsstater bliver afsa t ressourcer til kon trol, som ikke er 
begrundet i risikoen, og at der derfor fo regår et betydeligt spild af offentlige 
ressourcer (tid og penge), som kunne bruges bedre på områder, hvor risikoen er større. Den ineffektive brug af ressour cer betyder også unødvendige byrder for 
operatørerne (tid, personale, udstyr og faciliteter mobiliseret i kontroløjemed).   
3) Der lægges unødvendige administrative byrder  på medlemsstaternes 
kompetente myndigheder. Dette anses for at være tilfældet med den pligt, som 
medlemsstaterne har til at sende årli ge ajourføringer af deres planer for 
overvågning af restkoncen trationer af veterinærl ægemidler til Kommissionen 
til godkendelse. På samme område er der specifikke rapporteringsforpligtelser, 
som er overflødige, fordi de er en ge ntagelse af forordningens generelle 
rapporteringskrav. Disse byrder skyl des forpligtelser, der pålægges 
medlemsstaterne i henhold til direktiv 96/23/EF.  
4) Selv om forordningen kr æver, at officielle laborat orier skal akkrediteres i 
overensstemmelse med EN ISO/IEC 17025, er  det desuden ikke tilladt ifølge 
forordningen at lave midlertidige ordninge r til krisesituationer eller tilfælde, 
hvor laboratorierne skal anvende en ny metode, som endnu ikke er omfattet af 
akkrediteringen (se eksempler på s. 10 i rapporten). Ligeledes er der ikke 
indbygget nogen fleksibilitet for små labor atorier, der udfører yderst basale 
undersøgelser (se eksempler på s. 10 i rapporten).  
5) Forordningen indeholder en række vi gtige principper og mekanismer, som i 
øjeblikket gennemføres forskelligt af medlemsstaternes kompetente 
myndigheder eller følger divergerende pr aksis i de forskellige medlemsstater. 
Det gælder især anmodninger om admi nistrativt samarbejde i) mellem 
medlemsstaterne om håndhævelsesaktivitet er på tværs af grænser og ii) mellem 
sundhedsmyndigheder og toldvæsen. Men medlemsstaterne udnytter ikke fuldt 
ud dette redskab, og/eller de støder på vanskeligheder med hensyn til at forstå 
betingelserne for anvendelsen af det (s e eksempler på s. 10 i rapporten). Et 
andet krav, der er genstand for diverger ende praksis i medlemsstaterne, er den 
pligt, der påhviler medlemsstaternes kom petente myndigheder til at sikre en 
"høj grad af gennemsigtighed" i kont rolaktiviteterne over for operatørerne og 
offentligheden. Det skyldes primært, at forordningen ikke giver en omfattende 
vejledning i, hvordan samarbejdet skal fo regå (tidsplan, information, der skal 
udveksles, osv.), og hvilken information der skal gøres tilgængelig for offentligheden. Desuden har Kommissione n ikke beføjelse til at fastlægge 
yderligere detaljer og ensartede gennemførelsesbestemmelser. 
Finansiering af offentlig kontrol 
1) Det kræves af medlemsstat erne, at de sikrer, at der er tilstrækkelige finansielle 
ressourcer til rådighed til at foretage offentlig kontrol. Men oplysninger fra 
medlemsstaterne og fra Levnedsmiddel- og Veterinærkontorets audit viser, at 
der er udbredte vanskeligheder i medlemsstaterne med at sikre ordentlig 
finansiering af kontroltjene sterne. Bilag XV (s. 132 i rapporten) indeholder en 
 
DA 5   DA liste over en række signifikante tilfæl de, hvor EU-inspektører gennem de 
seneste fire år har indberettet, at grunden til de konstaterede mangler i 
kontrolaktiviteterne eller den utilfredsst illende eller utilstrækkelige kontrol 
tillægges manglen eller knapheden på ressourcer  (se eksempler på s. 11 i 
rapporten). Disse vanskeli gheder forværres af den aktuelle økonomiske og 
finansielle krise, og der er risiko for, at  et yderligere pres på de offentlige 
budgetter og de midler, der er til rådighed til offentlig kontrol, skader medlemsstaternes evne til at levere effek tiv offentlig kontrol og dermed også er 
til skade for det beskyttelsesniveau, som EU-retten skulle sikre.  
For at mindske afhængigheden af offen tlig finansiering af kontrollen nævnes i 
forordningen en række kontrolaktivite ter (primært kontrol af kød, mælk og 
fiskevarer og kontrol fore taget ved EU's grænser), som medlemsstaterne skal 
opkræve gebyrer for hos operatøren (obligatorisk gebyr) til dækning af 
kontrolomkostningerne.  I forbindelse med andre kontrolaktiviteter kan 
medlemsstaterne vælge, hvorvidt de vil opkræve et gebyr hos operatøren. 
Men de obligatoriske gebyrer er ikke, som de i øjeblikket reguleres, store nok, 
til at de kompetente myndigheder kan få dækket alle deres omkostninger og dermed til at sikre en stabil strøm af ressourcer til finansiering af gennemførelsen af kontrollen.  
Desuden har en betydelig variation i det beløb, som den enkelte medlemsstat 
opkræver til offentlig kontrol, resulteret i en opfattelse blandt virksomheder i 
hele EU af, at udgiften t il offentlig kontrol ikke er jævnt eller rimeligt fordelt 
på operatørerne i fødevare kæden i EU. Operatørerne klager også over, at det 
nuværende system ikke i tilstrækkelig grad belønner operatørerne for at 
overholde reglerne, og opfordrer t il en tydeligere bonus/malus-ordning. 
2) Når operatørerne skal betale obligator iske gebyrer, kan virkningen af disse 
gebyrer være større for mikrovirksomheder  i kraft af disses lavere 
omsætning/indtjening. Selv om der i øjeblikket ikke foreligger dokumentation for, at de obligatoriske gebyrer, de r opkræves på baggrund af den aktuelle 
ramme, faktisk har forårsaget skadelig e eller uforholdsmæssige virkninger for 
mikrovirksomhederne, bør der ske en afvejning mellem behovet for at dække 
kontrolmyndighedernes omkostninger med he nblik på at sikre tilstrækkelige 
ressourcer til den offentlige kontrol og behovet for at mindske byrden for de 
meget små virksomheder i overensstem melse med Kommissionens nye politik 
om " Mindskelse af de reguleringsmæssige by rder for SMV - Tilpasning af EU's 
regulering til mikrovirksomheders behov "
2. Ifølge denne politik bør 
mikrovirksomheder i princippet fritages fra lovfæstede byrder, medmindre det 
kan påvises, at det er nødvendigt og forholdsmæssigt at opkræve dem.  
2. A NALYSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET  
Det er nødvendigt, at der findes en harm oniseret EU-lovramme for tilrettelæggelse 
og gennemførelse af offentlig kontrol i hele fødevarekæden for at sikre en ensartet 
gennemførelse af fødevarekædereglerne i hele EU og et velfungerende indre marked. 
                                                 
2 KOM(2011) 803 endelig. 
 
DA 6   DA Dette stadig gyldige rationale understøtter de eksisterende regler om offentlig 
kontrol. Da de problemer, der er blevet id entificeret i denne gennemgang, er knyttet 
til den aktuelle udformning af EU's lovr amme, kan medlemsstaterne ikke selv 
gennemføre en reform af den. Det er nødvendigt, at EU-lovgiveren griber ind. 
Merværdien af, at der findes ét sæt ensart ede EU-regler for offentlig kontrol, ligger i 
det forhold, at det giver de nationale retshåndhævende myndigheder en ramme, som 
sikrer, at de kompetente myndigheder kan st ole på de håndhævelsesaktiviteter, der 
foregår i en anden medlemsstat, og på, at  kontrolresultaterne er  reproducerbare og 
videnskabeligt og teknisk holdba re. Den sikrer også, at EU's 
fødevarekædestandarder, som er nødvendi ge for et velfungerende indre marked, 
anvendes ensartet og konse kvent i de forskellige me dlemsstater og sektorer.  
Et effektivt EU-system for offentlig kontro l er vigtigt for både EU's eksport og 
import. EU's evne til at ek sportere til tredjelande bygger på EU-varernes ry for høje 
produktionsstandarder og merværdi i forhol d til varer produceret uden for Europa. 
Dette kan kun opnås i kraft af  et pålideligt og tillidsvække nde system for offentlig 
kontrol, som sikrer, at sikke rheds- og kvalitet sstandarderne i EU's fødevarekæde 
håndhæves konsekvent, og at hand elspartnernes forventninger hertil indfries. For så 
vidt angår import, er det afgør ende, at alle fødevarer på markedet i EU er sikre. Den 
kontrol, som gennemføres af medlemsstater nes kompetente myndigheder af varer fra 
tredjelande, sikrer, at de pågældende tredje lande giver tilstrækkelige garantier for, at 
varerne opfylder et sikkerhedsnive au, der er ækvivalent med EU's. 
For så vidt angår finansieringen af kontro llen, sikrer de fælles EU-regler, at de 
kompetente myndigheder kan regne med en  stabil tilførsel af ressourcer til 
opretholdelse af kontrolindsatsen på et ni veau, der er berettiget ud fra risici og 
håndhævelsesbehov (f.eks. grad en af manglende overholde lse). Bestemmelserne om 
især gebyrer sikrer, at vi rksomheder, der håndterer f oder/fødevarer, som direkte 
nyder godt af effektivt udført kontrol, bidr ager til finansieringen af denne for at 
minimere kontrolindsatsens afhængighed af offentlige midler. Det er også 
nødvendigt med fælles EU-regler for at  forebygge forskelsbehandling mellem 
operatører i en medlemsstat, hvor der er brugerbetaling (og dermed gebyrer), og 
operatører i en medlemsstat, hvor dette i kke er tilfældet. Kun fælles EU-regler kan 
sikre en ensartet tilgang til at forfølge denne målsætning. 
EU-indsatsen bør ikke række ud over, hva d der er nødvendigt for at opfylde de 
fastsatte målsætninger. Denne gennemg ang har omfattet en bred vifte af 
løsningsmodeller, bl.a. såvel harmoniseri ng af gebyrniveauet i medlemsstaterne som 
en deregulering af området. Analysen s kulle munde ud i den mest forholdsmæssige 
løsning på sikring af en tilstrækkelig og stabil tilførsel af ressourcer til offentlig 
kontrol, samtidig med at medlemsstaterne få r tilstrækkelig tid og fleksibilitet til at 
tage hensyn til deres nationale ordninger og de særlige træk ved deres erhvervsliv.  
3. P OLITISKE MÅLSÆTNINGER  
De generelle  målsætninger (som i vidt omfang falder sammen med målsætningerne 
for traktaten) er at: 
1. bidrage til at fremme et  velfungerende indre marked 
 
DA 7   DA 2. opretholde et højt beskytte lsesniveau for menneskers, dyrs og planters sundhed 
og dyrevelfærden og hindre, at dette undermineres af en potentiel manglende gennemførelse af EU-lovgivningen 
3. sikre ordentlig og ensartet ge nnemførelse af EU-lovgivningen. 
De specifikke
 målsætninger fastlægges med sigte på at fjerne de specifikke 
forhindringer, som i analysen er konstateret  at hindre eller hæmme  opfyldelsen af de 
generelle målsætninger på dette område.  
Tabel 1: Specifikke målsætninger og  deres tilknytning til problemerne  
 Problem  Specifikke målsætninger  
Uoverensstemmelser, huller og overlapninger i 
kontrolkravene  Sikre en omfattende og sammenhængende tilgang til offentlig kontrol i hele fødevarekæden
 
Inkonsekvent gennemførelse af risikobaseret tilgang
 Muliggøre effektiv brug af nationale kontrolressourcer
 
Administrativ byrde og uforholdsmæssige krav  Reducere den administrative byrde og fjerne unødvendige krav
 
Forbedre gennemsigtigheden  Udformning af rammen for den 
offentlige kontrol  
Uensartet håndhævelse af samarbejds- og 
gennemsigtighedskrav  
Fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne for at forbedre den offentlige kontrol
 Finansiering af 
offentlig kontrol  Vanskeligheder og uligheder i finansieringen af 
offentlige kontrolaktiviteter  - Sikre tilgængelige ressourcer 
- Sikre lighed og rimelighed i finansieringen af 
offentlig kontrol 
- Forbedre gennemsigtigheden i systemet til 
finansiering af offentlig kontrol  
4. P OLITISKE LØSNINGSMODELLER  
Analysen af de mulige mode ller blev udført i to faser:  
1) I første fase blev der set på den pot entielle virkning af to mulige ændringer i 
forhold til status quo med det specifikke formål at deregulere finansieringen af 
den offentlige kontrol (model 1A) og fritage mikrovirksomheder fra gebyrsystemet (model 1B)
3 
2) Resultatet af analysen under 1 blev de refter brugt til at udforme model 2-4, 
som kombinerer følgende elementer: i) udvide forordningens anvendelsesområde til også at omfatte fødevarekædesektorer , som i øjeblikket 
ikke falder ind derunder (f.eks. plan tesundhed, planteformeringsmateriale og 
animalske biprodukter), ii) forbedre og forenkle lovrammen, iii) sikre fuld 
                                                
 
3 Selv om både model 1A og 1B teoretisk set kunne kombineres med andre elementer af model 2-4, 
præsenteres og vurderes de individuelt på grund af de betydelige ændringer, der ville følge af dem. Begge modeller ville faktisk medføre en stor forandring af den aktuelle ramme, for så vidt angår 
finansiering af nationale kontrolsystemer, og sætte spørgsmålstegn ved principperne derfor. Desuden 
ville kombinationen af model 1A og 1B med andre elementer af model 2-4 ikke udløse betydelige afvejninger og ville derfor ikke ændre cost-b enefit-analysen af model 2-4 i målbart omfang. 
 
DA 8   DA omkostningsdækning gennem gebyrer  og iv) udvide listen over 
kontrolaktiviteter, som det er obligator isk at opkræve gebyr for hos operatøren. 
Udgangssituation:  Systemet med offentlig kontro l er kun delvis integreret i 
fødevarekæden, idet nogle fødevarekædesekt orer ikke falder ind under forordningens 
anvendelsesområde. Offentlig kontrol genne mført ved EU's ydre grænser af visse 
varer, der kommer fra tredjelande, og o ffentlig kontrol af restkoncentrationer af 
veterinærlægemidler er ikke tilpasset den risikobaserede tilgang. Dette vil fortsat skabe omkostninger, som kunne undgås (ved  strengt obligatorisk, ikkerisikobaseret 
kontrol). Manglen på ensartede retningsli njer for, hvordan man gennemfører et 
administrativt samarbejde og sikrer en høj grad af gennemsigtighed, vil føre til uoverensstemmelser og effektivitetsmangler i de nationale myndigheders indsats og 
samarbejde. Der regnes ikke med undtagelser fra kravet om akkreditering af officielle laboratorier.  
Opkrævning af gebyrer er obligatorisk fo r et begrænset antal kontrolaktiviteter. 
Medlemsstaterne kan vælge at opkræve et EU-standardgebyr fastsat i forordningen, som ikke svarer til den faktiske omkos tning ved kontrollen. Dette resulterer i en 
potentiel underforsyning med ressourcer og en risiko for, at kapaciteten i 
kontrolsystemet til at forebygge og begrænse  sundhedsrisici i he le fødevarekæden 
undermineres. 
Model 1A – Ophæve EU-regler for kontrolgebyrer
: Hver medlemsstat skulle 
bestemme den tilgang, den vil følge for fina nsiering af offentlig kontrol, forudsat at 
den sikrer en passende tilførsel af ressourcer til denne kontrol. Dette ville kræve ophævelse af artikel 27-29  i forordningen og især den obligatoriske opkrævning af 
gebyrer på visse områder.  
Model 1B – Obligatorisk fritagelse af mikrovirksomheder fra gebyrer:
 Denne model, 
der er valgt med henblik på Kommissione ns fortsatte indsats for at fremme 
mikrovirksomhedernes konkurrenceevne, ville kr æve, at den type operatører, der skal 
betale obligatoriske gebyrer, define res så præcist, at det udelukker 
mikrovirksomheder. 
Model 2 – Strømlining : Forbedre lovrammen ved at st rømline de regler, der gælder 
for kontrol udført ved EU's ydre grænser af visse varer fra tredjelande , og kontrol 
af restkoncentrationer af veterinærlægemidler , idet kontrollen tilpasses  den 
risikobaserede tilgang . Der skulle indføres mulighed for at etablere ordninger for 
koordinering af kontrol med andre nationa le myndigheder (ved grænserne og andre 
steder) for at udnytte alle potentielle driftsmæssige synergieffekter . 
Bestemmelserne om officielle laboratorier  ville blive forenklet  med mulighed for 
undtagelser i relevant omfang. Over flødig/forældet eksisterende lovgivning  ville 
blive ophævet  for at fjerne overlapninger og den administrative byrde . 
Kommissionen  ville få beføjelse  til ved delegerede 
retsakter/gennemførelsesretsakter at specifi cere de nærmere bestemmelser om visse 
krav, som kræver mere detaljerede regler (f.eks. administrativt samarbejde og 
gennemsigtighed ). 
Hvor der allerede er krav om obligatoriske  gebyrer, ville disse blive opretholdt, og de 
aktuelle hindringer for fuld omkostn ingsdækning (f.eks. EU-harmoniserede 
standardgebyrer ) ville blive fjernet . Medlemsstaterne vill e få mulighed for at  
 
DA 9   DA undtage mikrovirksomheder . Der ville blive fastsat en overgangsperiode på to år  
til gennemførelse af det fulde omkostningsdækningssystem.  
Model 3 – Strømlining + integration : I tillæg til model 2 ville model 3 udvide 
forordningens anvendelsesområde  til også at dække sektor er, der i øjeblikket ikke 
er omfattet (plantesundhed, planteformeri ngsmateriale og animalske biprodukter), og 
fuldføre "integrationen" af offentlig kontro l. For så vidt angår finansieringen af 
offentlig kontrol, ville offentlig kontrol i forbindelse med plantepas  og certificering  
vedrørende planteformeringsmateriale blive føjet til listen over kontrol med 
obligatoriske gebyrer4.  
Model 4 – Strømlining + integration + bredere omkostningsdækning : I tillæg til 
model 3 ville model 4 udvide listen over obligatoriske kontrolgebyrer  til at 
omfatte al kontrol, der gennemføres af foder - og fødevarevirksomheder, som har 
registreringspligt  i overensstemmelse med foder- og fødevaresikkerhedsreglerne . 
Der ville blive fastsat en overgangsperiode på tre år  til gennemførelse af det fulde 
omkostningsdækningssystem med udvidet anvendelsesområde. 
Tabel 2: Overblik over de analyserede modeller  
 Forordningens 
anvendelses-
område  Lovramme  Omkostnings-
dækning  Omfang af obligatoriske 
gebyrer  
Udgangs-situation
 Delvis 
(plantesundhed, 
planteformerings-
materiale og 
animalske 
biprodukter 
udenfor)  Mangler  Delvis  Delvis (kød, mælk, fiskevarer, 
import)  
Model 1A  Status quo  Status quo  Ingen 
(deregulering)  / 
Model 1B  Status quo  Status quo  Status quo  Fritagelse af 
mikrovirksomheder  
Model 2  Status quo  Forbedret  Fuld  Status quo  
Model 3  Udvidelse til at 
omfatte 
plantesundhed og 
planteformerings-
materiale  Forbedret  Fuld TILFØJELSE af plantesundhed 
og planteformeringsmateriale  
Model 4  Udvidelse til at 
omfatte 
plantesundhed og 
planteformerings-
materiale  Forbedret  Fuld  ALLE registrerede operatører 
inden for foder og fødevarer  
5. K ONSEKVENSANALYSE  
Konsekvensanalysen tager fat på de sandsynlige sociale, økonomiske og 
miljømæssige virkninger, såvel direkte som indirekte, af de forskellige 
                                                 
4 Dette for at tage hensyn til den foretrukne model, der er valgt i forbindelse med konsekvensanalysen, 
som ledsager gennemgangen af plantesundheds- og planteformeringsmaterialeordningerne. 
 
DA 10   DA løsningsmodeller. Hver model er blevet  vurderet i forhold til den teoretiske 
udgangssituation, hvor man ikke gør noget, hvo rfor de beskrevne virkninger er nye i 
forhold til den aktuelle st atus quo. Økonomiske virkninger  vurderes ud fra følgende 
kriterier: konkurrenceevne, innovation, bæredygtighed, forenkling og lettelse af 
administrativ byrde . De sociale virkninger er lige så vigtige (især sikkerhed , men 
også ansvar ). Vurderingen af hver model med hensyn til miljøvirkninger og 
virkninger for beskæftigelsen har i kke afdækket nogen betydelige virkninger 
(hverken negative eller positive). 
Model 1A – Ophæve EU-regler for kontrolgebyrer  
Ophævelse af den eksisterende EU-ramme for inspektionsgebyre r vil sandsynligvis 
medføre øget variation i de nationale tilgange og eventu elt nedskæringer i 
budgetmidler til kontrol. 
Selv om virkningen på mængden af de ressour cer, der anvendes, ville afhænge af de 
politiske valg, som hver medlemsstat måtte træffe, og dermed ikke kan forudses og 
analyseres til fulde, vil de problemer, de r er konstateret vedrørende det aktuelle 
gebyrsystem, f.eks. manglende om kostningsdækning og kontrolniveauets 
afhængighed af budgetpolitikken, sandsynligvi s ikke blive løst. På grund af den 
aktuelle økonomiske krise er det muligt,  at problemerne kunne forværres, hvis 
medlemsstaternes beslutninger me dfører et fald i ressourcern e til drift af de nationale 
kontrolsystemer. Dette ville igen medføre stigende vans keligheder for de kompetente 
myndigheder med at opretholde et effe ktivt tilsyn med overholdelsen af 
sikkerhedskravene i fødevarekæden og me d at forebygge og afhjælpe alvorlige 
kriser. 
Ophævelse af EU-rammen ville resulter e i en mere kompleks lovgivning, idet 
forskellene i de nationale regler om fina nsiering af kontrol sandsynligvis ville vokse. 
Dette kunne medføre konkurrenceforvridni ng, hvis operatørerne i en medlemsstat 
afkræves gebyr for kontrol, mens konkurrenter ne i en anden medlemsstat ikke gør, 
med skadelige virkninger for det indre marked til følge. 
Model 1B – Obligatorisk fritagelse af mikrovirksomheder fra gebyrer  
Den obligatoriske fritagelse af mikrovirks omheder fra gebyrer ville, om end den 
nedbringer den finansielle byrde for mikrovirksomhederne, undergrave 
målsætningen om at sikre bæredygti ghed i kontrolsystemet og dermed også 
sikkerheden i fødevarekæden. 
I 16 af de 23 medlemsstater, for hvi lke der findes tilgæ ngelige data, udgør 
mikrovirksomhederne over halvdelen af alle  virksomheder, og i ni af disse (AT, BE, 
CY, FI, IT, NL, PL, SE, SI) er  andelen af mikrovirksomheder oppe på to tredjedele 
(eller mere) af alle operatører. Hvor mikrovirksomheder udgør et overvældende 
flertal af gebyrpligtige operatører, vil fritag elsen af dem fra beta ling af gebyrer have 
en meget negativ virkning for de komp etente myndigheders omkostningsdækning. 
Målsætningen om at sikre en bæredygtig fi nansiering af kontrollen  ved hjælp af fuld 
omkostningsdækning ville blive undermin eret, idet kontrollen stadig skal 
gennemføres hos alle operatører med den hyppighed, som risikoen tilsiger.  
 
DA 11   DA Selv om de kompetente myndigheders in dtægtstab som følge af fritagelsen kunne 
kompenseres af overførsler fr a det generelle budget, vill e dette igen gøre kontrollen 
stærkt afhængig af offentli ge ressourcer og dermed skabe en situation – især i 
krisetider med budgetstramninger – med fina nsiel usikkerhed, som ikke kan forenes 
med målsætningen om at sikre konsekve nte, effektive og risikobaserede 
kontrolaktiviteter i hele fødevarekæden. Lavere indtægter til de kompetente 
myndigheder ville medføre færre kontroller , en højere sandsynlighed for manglende 
overholdelse af EU's fødevarekædelovgi vning og kompromittering af sikkerheden i 
fødevarekæden på grund af den øge de risiko for fødevarekriser.  
Hvis indtægtstabet bliver kompenseret af  højere gebyrer, der opkræves hos større 
virksomheder, ville den obligatoriske fritage lse af mikrovirksomheder fra gebyrer på 
den anden side indebære uretfærdig behandlin g af større operatører og en eventuel 
konkurrenceforvridning.  
På baggrund af ovenstående analyse, som fuldt ud støttes af de hørte kompetente 
myndigheder og repræsentanter for erhvervs livet, menes det, at en automatisk 
fritagelse af mikrovirksomheder (eller SMV' er generelt) fra gebyr er potentielt kan 
underminere målsætningen om at sikre bæ redygtighed i de nationale kontrolsystemer 
og skabe konkurrenceforvridning5. I modellerne nedenfor er fritagelsen af 
mikrovirksomheder fra gebyrer derfor skif tet ud med en mekanisme, som afhjælper 
disse mangler. 
Model 2 – Strømlining  
Øget effektivitet i den risikobasere de anvendelse af kontrolressourcer og 
mobilisering af dedikerede finansielle ressourcer til nedbringelse af presset på de nationale budgetmidler giver mulighed for fremskridt med opfyldelsen af den 
primære målsætning om at opretholde effekt iv kontrol og sikker hed i fødevarekæden. 
Medlemsstaterne kan fritage mikrovirksom heder fra gebyrer helt eller delvist under 
overholdelse af statsstøttereglerne.  
Model 2 ville muliggøre fuld gennemførelse af den risikobaserede tilgang  til 
offentlig kontrol i sektorer, hvor me dlemsstaternes kompetente myndigheder i 
øjeblikket ikke har lov til at tilpasse deres kontrolindsats til den aktuelle risiko (dvs. 
offentlig kontrol, der gennemføres ved EU's grænser af visse varer fra tredjelande og offentlig kontrol af restkoncentrationer af ve terinærlægemidler). Dette ville resultere 
i en bedre tildeling af kontrolressourcer og dermed i et mere effektivt kontrolsystem. 
Hvis man gjorde det muligt for de na tionale myndigheder at rette deres 
kontrolindsats mod manglende overholdels e og højere risici, ville det desuden 
minimere byrden ved den offentlige kont rol for de operatører, der overholder 
reglerne, og dermed få en positiv  virkning for deres konkurrenceevne. 
Imidlertid ville fo rdelene i form af øget effekt ivitet og konkurrenceevne kun være 
delvise, fordi plantesundhed, planteform eringsmateriale og animalske biprodukter 
ikke falder ind under forordningen. Fa ktisk kan den beds te tildeling af 
                                                
 
5 Konklusionen gælder også, hvor der opkræves obligat oriske gebyrer hos alle registrerede operatører 
inden for foder og fødevarer (model 4), idet ande len af mikrovirksomheder i de forskellige led i 
fødevarekæden altid er meget betydelig (data offentlig gjort i april 2012 af Fooddrinkeurope viser, at 
79 % af operatørerne i føde- og drikkevareindustrien er mikrovirksomheder). 
 
DA 12   DA kontrolressourcer kun opnås ve d at sikre, at risikopriori teringen foretages af de 
kompetente myndigheder i alle sektorer i fødevarekæden, herunder de førnævnte. 
Dette hindres af den bestående fragment erede lovgivning for offentlig kontrol. 
For så vidt angår finansiering af offentlig kontrol , ville et krav til 
medlemsstaterne om fuld dækning af omkostn ingerne til kontrol,  når der anvendes 
obligatoriske gebyrer, mobilisere en mere stabil tilførsel af finansielle midler 
opkrævet ved hjælp af disse gebyrer og de rmed mindske presset på de nationale 
budgetter. 
I størstedelen af medlemsstaterne dække s kontrolomkostningerne kun delvis ved 
hjælp af gebyrer, idet dækningsgraden vari erer fra 20 % til over 80 %, mens alle 
kontrolomkostninger dækkes i otte medlemsstat er. Dermed ville indførelsen af fuld 
omkostningsdækning i visse tilf ælde medføre, at en yder ligere del af omkostningerne 
ved kontrollen ville bliver væltet over på og fordelt blandt fødevarekædens 
operatører. Stigningen i de ob ligatoriske gebyrer, som vill e variere afhængigt af den 
aktuelle dækningsgrad, forventes ikke at  udgøre en væsentlig ekstra byrde for 
operatørerne, selv ikke i de sektorer, hvor kontrolo mkostningerne har størst 
indvirkning på operatørernes saml ede produktionsomkostninger, nemlig 
kødinspektion (vi kan ved brug af tallene i boks 6 på s. 31 vurdere, at der afhængigt 
af medlemsstaternes aktuelle omkostnings dækningsgrad ville blive opkrævet ekstra 
gebyrer svarende til ca. 0,2-0,8 % af de n årlige produktionsværdi for en typisk 
operatør). Dette ville til gengæld garantere tilførsel af nye midler på i alt ca. 0,9-
3,4 mia. EUR til offentlig kontrol i alle medlemsstater6. 
Ved at fjerne brugen af EU -standardgebyrer og kræve, at alle gebyrer bliver 
omkostningsbaserede, ville model 2 skabe ensa rtede spilleregler for alle operatører, 
der bliver afkrævet obligatoriske gebyrer. Nye bestemmelser ville sikre, at kontrolfinansieringsmekanismen kan bruge s af medlemsstaterne til at belønne 
virksomheder med gode resultater og lav ri siko, også når der opkræves et fast gebyr 
hos alle operatører, uanset om de faktisk får inspektion i referenceperioden (ved at 
opkræve et lavere gebyr end det, der opkræv es hos operatører, der ikke overholder 
reglerne). 
Kravet om at beregne alle gebyrer på baggrund af omkostningerne forventes at 
indebære en begrænset ekstra administrati v byrde for de medlemsstater, som ikke i 
øjeblikket fastsætter deres gebyr er på basis af de påløbne  omkostninger, da det kan 
være påkrævet med ændringer i deres administrative procedurer. Selv om 
størstedelen af medlemsstaterne udleder i det mindste en del af de obligatoriske 
gebyrer af de faktiske omkostninger, kan et fuldt omkostningsbaseret system kræve 
justering af eksisterende beregnings systemer. De yderligere omkostninger forventes 
at kunne dækkes via offentlige budgetter  (ifølge beregninger indsendt af to 
medlemsstater ville de variere fra nogle få tusinde EUR/år  i fuldtidsækvivalent tid 
til indhentning og samling af data til beregningen og op til højere tal (0,5 mio. EUR 
i engangsudgift ), hvis der oprettes et  dedikeret IT-værktøj, de r kan registrere den tid 
og de ressourcer, der bruges på hver insp ektion (se boks 6 på s. 31 i rapporten). 
Model 2 tager hensyn til dette justeringsbehov ved at give medlemsstaterne to år til 
                                                
 
6 Sektorproduktionsværdi 400 mia. EUR/år. Antal vi rksomheder 60 000 (Eurostat 2008). Gennemsnitlig 
årlig inspektionsudgift pr. operatør ved fuld omkostningsdækning ca. 80 000 EUR/år (branchedata). 
 
DA 13   DA at gøre deres administrative system er klar til den nye beregnings-
/opkrævningsmodel. 
Model 2 ville gøre ansvaret for kontrolak tiviteterne mere s ynligt ved at knytte 
omkostninger og gebyrer tættere til hinand en i kraft af øget gennemsigtighed om 
gebyrmekanismen (operatørerne ville tyde ligt kunne se, hvad opkrævningen går til, 
og hvordan gebyrerne udledes af de kom petente myndigheders omkostninger). 
Denne større klarhed ville være en drivkraft for øget effektivitet i det offentlige kontrolsystem og også gøre det muligt for Kommissionen at føre bedre tilsyn med gennemførelsen. Yderligere ville øget genne msigtighed bidrage til målsætningen om 
at sikre, at gebyrprovenuet ikke går til andet end det ti ltænkte formål (kompensation 
for kontrolomkostninger).  
Medlemsstaternes mulighed
 for at mildne virkningen af den fulde 
omkostningsdækning for mikrovirksomheder ve d at fritage dem helt eller delvis for 
de opkrævede gebyrer på den betingelse, at en tilsvarende sum overføres fra det 
generelle budget til de kompetente myndi gheder, betyder, at de kompetente 
myndigheder ikke berøves de ressource r, som er nødvendige for at udføre 
kontrolopgaverne. 
Model 3 – Strømlining + integration  
Et fuldt integreret system til kontrol i hele fødevarekæden ville maksimere 
håndhævelseseffektiviteten gennem forenkling og synergieffekter og dermed lette 
opfyldelsen af målsætningerne for fødeva rekædelovgivningen. Medlemsstaterne må 
helt eller delvist fritage mikrovirksomheder for gebyrer, forudsat at medlemsstaten 
overfører en tilsvarende sum til den kompet ente myndighed fra det generelle budget.  
Ud over de virkninger, der er belyst under model 2, ville model 3 i kraft af et udvidet 
anvendelsesområde, der også omfatter pl antesundhed, planteformeringsmateriale og 
animalske biprodukter, sikre en harmonise ret tilgang til offentlig kontrol i hele 
fødevarekæden og samtidig tage hensyn til de enkelte sektorers særtræk i nødvendigt 
omfang. Det overordnede system ville bl ive mere sammenhængende og pålideligt, 
idet alle sektorer ville anvende de samme mekanismer og udføre de samme opgaver. 
De oprindelige omkostninger ved de n nye akkrediteringspligt for 
plantesundhedslaboratorier vi l blive dækket af EU (se bilag XIX på s. 194), og der 
fastlægges en overgangsperiode på fem år  til at lette indførelsen af den nye 
forpligtelse. 
Model 4 – Strømlining + integration + bredere omkostningsdækning  
Ved at udvide opkrævningen af oblig atoriske gebyrer til nøgleaktiviteter i 
fødevarekæden ville denne model forbedre  bæredygtigheden i kontrolsystemet som 
helhed og reducere dets samlede afhængighed af budgetdispositioner. Den sikrer også en mere velafbalanceret tilgang til kontro lgebyrer ved at fjerne opfattelsen af, 
at det nuværende system er uretfærdigt,  fordi det kun er visse kategorier af 
operatører, der skal betale gebyrer. Medl emsstaterne må helt eller delvist fritage 
mikrovirksomheder for gebyrer, forudsat at  medlemsstaten overfø rer en tilsvarende 
sum til den kompetente myndighed fra det almindelige budget.  
 
DA 14   DA Den traditionelle begrænsning af obligat oriske gebyrer til (primært) kød- og 
mælkesektoren og grænsekontrol af produkter af  animalsk oprindelse er blevet mere 
og mere vanskelig at begrunde og kilde til en opfattelse af uretfærdighed hos de 
operatører, der skal betale. I kraft af forordningen og kravet til de kompetente 
myndigheder om at vurdere risikoen og at  planlægge og gennemføre kontrol i hele 
fødevarekæden kan det heller ikke længere  forsvares kun at opkræve gebyr i de 
nævnte sektorer. Model 4 sikrer , at obligatoriske gebyrer også anvendes på centrale 
områder i fødevarekæden, hvor foder- og f ødevarevirksomheder nyder direkte gavn 
af effektivt udført offentlig kontrol, idet den hjælper dem med at levere sikkert foder og sikre fødevarer til markedet. En udvidels e af omkostningsdækningskravet til alle 
kontrolaktiviteter med henblik på foder- og fødevaresikkerhed sikrer, at de positive virkninger af model 2 med hensyn til øge t bæredygtighed i kontrollen udbredes i 
større målestok.  
Den økonomiske virkning for den enkelte me dlemsstat og for operatørerne ville 
afhænge af, om (og i hvilket omfang) medl emsstaterne allerede opkræver gebyrer i 
sektorer, som ikke er unde rlagt obligatoriske gebyrer. Data fra medlemsstater, der 
gør dette, viser, at beløbene varierer a lt efter virksomhedens størrelse/omsætning og 
udgør en ubetydelig del af produktionsomkostningerne . F.eks. kan gebyrer, der 
opkræves årligt, uanset om der fak tisk udføres en kontrol i årets løb, variere fra lave 
beløb (84,5 EUR/år for de mindste restauranter i Belgien) til højere, men dog 
ikke betydelige beløb (1 500 EUR/år fo r de største industribagerier i Italien) .  
I medlemsstater, hvor den faktiske om kostning ved hver inspektion opkræves 
gennem gebyret, varierer beløbene alt ef ter timeprisen på kontrolaktiviteterne. 
Hyppigheden af den offentlige kontrol afhænger af risikoen, operatørens 
overholdelseshistorik, pålideligheden af  egenkontrol hos operatøren osv. og af 
sektoren og virksomhedskategorien. Et typisk eksempel  ville være en 
fødevaredetailhandler, som én gang om året kontrolleres af en inspektør, der bruger 
1,5 timer på at foretage kontrollen og 1,5 tim er ved skrivebordet til at forberede den 
og indberette den efterfølgende. En sådan hypotetisk kontrol ville koste  ca. 
50 EUR/år  i Polen og 150 EUR/år  i Italien, hvis den opkræ ves på basis af anvendt 
tid til kontrollen. Inspektioner i en restaurant ville have en lignende hyppighed, men 
ville vare længere tid og koste mellem 30 og 40 % mere (65 EUR/år i Polen og op til 
210 EUR/år i Italien). Samlet set kunne dette indbringe mellem 2,3 mia. EUR og 
flere gange så meget (op til 37 mia. EUR i det tænkte tilfælde, at alle operatører 
afkræves gebyr til de satser, der a nvendes i øjeblikket på de største 
fødevarevirksomheder, dvs. ca. 1 500 EUR)
7. 
Som i model 2 ville model 4 medføre en begr ænset ekstra administrativ byrde for de 
kompetente myndigheder i forbi ndelse med etablering af et 
gebyropkrævningssystem, hvis størrelsesorden sandsynligvis ville svare til systemet i model 2, marginalt forøget på grund af det større beregningsgrundlag. Sådanne 
omkostninger ville falde med tiden, da ge byropkrævningsmekanismerne bliver mere 
strømlinede og effektive. Medlemsstaterne vi lle få en overgangsperiode på tre år.  
                                                
 
7 Kombination af nye gebyrer i sektorer, der i øjeblikket er underlagt obligatorisk gebyr (dvs. 
gebyrforøgelse i kødsektoren i model 2), og gebyrer,  der skal opkræves for første gang i henhold til 
model 4. Antal virksomheder 25 mio. (Eurostat 2008). Typisk gebyrspredning i model 4 – 85-1 500 EUR (se ovenfor). 
 
DA 15   DA 6. S AMMENLIGNING AF LØSNINGSMODELLER  
Tabel 3: Modellerne holdt op mod målsætningerne  
Overordnede målsætninger  Model 1A  Model 1B  Model 2  Model 3  Model 4  
Bidrage til at fremme et 
velfungerende indre marked  (--) Forskellene 
mellem 
medlemsstaterne ville formentlig blive større 
og påvirke 
konkurrencen  (0) (+) Forvridninger på 
grund af forskellig 
praksis (gebyrer) fjernes (hvor der 
aktuelt opkræves 
obligatoriske gebyrer) (++) Som i 2 plus at 
strømlinede regler for 
offentlig kontrol ville gælde på alle
 
fødevarekædens 
områder  (+++)  Som i 3 plus at 
forvridninger som følge af 
gebyrer også fjernes på nye områder, der omfattes 
af obligatoriske gebyrer  
Opretholde et højt beskyttelses-niveau for menneskers, dyrs og 
planters sundhed og dyrevelfærden og hindre, at dette 
undermineres af potentiel 
manglende gennemførelse af EU-lovgivningen
 (-) Eventuelt mindre 
kontrol og ringere 
evne til at reagere på risici (0) (+) Mere risikobaseret 
kontrol ville øge 
effektiviteten og evnen til at reagere på risici  (++) Effektiviteten i 
kontrollen 
maksimeres, og risici for suboptimal 
beskyttelse reduceres (++) Som i 3  
Sikre ordentlig og ensartet 
gennemførelse af EU-retten  (-) Mulig suboptimal 
håndhævelse af loven, 
hvis ressourcerne 
indskrænkes  (0) (+) Klarere liste over 
aktiviteter, der skal 
betales for, og liste 
over omkostninger; 
kun omkostningsbaserede 
gebyrer  (++) Samme krav og 
opgaver i alle  
fødevarekædens 
sektorer  (++) Som i 3  
Sikre en omfattende og 
sammenhængende tilgang til offentlig kontrol i hele 
fødevarekæden (0) (0) (+) Konsekvent 
anvendelse af risikobaseret princip   (++) Samme opgaver 
og mekanismer anvendes i alle 
sektorer   (++) Som i 3  
Muliggøre en mere effektiv brug 
af nationale kontrolressourcer  (0) (0) (+) Fuld risikobaseret 
tilgang   (++) Inddragelse af 
alle fødevarekædens 
områder ville 
muliggøre risikoprioritering på 
tværs af sektorer (++) Som i 3  
Reducere den administrative 
byrde og fjerne unødvendige krav  (0) Fjerner den 
administrative byrde 
som følge af EU-
gebyrregler, men medlemsstaterne ville 
administrere egne 
ordninger (0) (+) Overflødige planer 
og rapporter fjernes   (+) Som i 2  (+) Som i 2  
Fremme tættere samarbejde 
mellem medlemsstaterne for at 
forbedre den offentlige kontrol  (0) (0) (+) Regler om 
administrativt 
samarbejde kan vedtages, og synergier 
udvikles (IAS) (++) Også  synergi-
muligheder med 
sektorerne for plantesundhed og 
planteformerings-
materiale   (++) Som i 3  
Sikre tilgængelige ressourcer  (-) Tilstrækkelig 
finansiering ville 
afhænge af budgetdispositioner – 
manglende sikring af 
omkostningsdækning ville formentlig forværres i krisetider  
 (- -) 
Utilstrække-
lig finan-siering, da 
der ikke 
opkræves gebyr hos mikro-
virksom-
heder
 (++) Da 
omkostningerne ville 
blive dækket via gebyrer, vil 
afhængigheden af og 
presset på de nationale budgetter falde
 (++) Som i 2  (+++)  Som i 2 i større 
målestok  
Sikre lighed og rimelighed i finansieringen af offentlig kontrol (-) Ingen ensartede 
spilleregler garanteret, 
da tilgangen til gebyrer formentlig 
varierer   (-) Ingen 
ensartede 
spilleregler da mikro-
virksomhe-
der 
begunstiges (+) Alle operatører, 
der afkræves 
obligatoriske gebyrer, ville betale den 
faktiske omkostning 
ved kontrollen
 (+) Som i 2  (++) Som i 2, plus at de 
operatører, der har størst 
gavn af kontrollen, alle 
ville betale gebyr  
 
DA 16   DA Forbedre gennemsigtigheden, 
også i systemet til finansiering af 
offentlig kontrol  (0)  (++) Krav til "høj grad 
af gennemsigtighed" 
kan specificeres; gennemsigtigheden i 
gebyrmekanismen 
ville øges   (++) Som i 2   (++) Som i 2  
 
 
DA 17   DA   Model 1.A 
Deregulere 
gebyrer  Model 1.B  
Fritage 
mikro-
virksom-
heder Model 2 
Strømlining  Model 3 
Strømlining + 
integration8 
 Model 4 
Strømlining + 
integration + 
bredere 
omkostnings-
dækning  
  Foranstalt-
ning EUR Foranstalt-
ning EUR Foranstalt-
ning EUR Foran-
stalt-
ning EUR 
Om-
kost-
ning Etablering 
og drift af 
rapportering
sordning for 
beregning 
og 
opkrævning 
af gebyrer  0,5 mio. 
EUR 
engangs-
beløb 
+ 
2 000 
EUR/år 
(pr. 
medlemsstat) Samme 
(som model 
2 + plante-sundhed og 
plante-
formerings-
materiale) Samme  Samme som 
model 2 og 3
 Samme  
Med-
lems-
stat-
ernes 
kompe-
tente 
myndig-
heder   Ge-
vinst Vil afhænge af den enkelte 
medlemsstats valg af, om den 
opkræver gebyr for offentlig kontrol eller ikke (1A), og af, 
om den vil dække 
kontrolomkostningerne ved 
mikrovirksomheder hos andre 
virksomheder og andelen 
heraf (1B) 
Stabil 
finansiering 
på områder 
med eksis-
terende 
gebyr, dvs. 
kødsektoren 
(forøgelse 
af andelen 
af omkost-
ninger, der 
allerede 
dækkes, op 
til fuld om-
kostnings-
dækning ) Afhænger af 
andelen af 
omkostnings-
dækning for 
medlems-
staterne 
Ca. 0,9-3,4 
mia. EUR  i 
nye midler 
om året i alle 
EU-
medlems-
stater9,10 Samme  Samme  Fuld 
omkost
nings-
dæk-
ning for 
al 
offent-
lig 
kontrol 
hos 
registre
rede 
opera-
tører + 
i form 
af forø-
gelse 
som i 
model 
2 Nye 
gebyrer på 
i alt ca. 
2,3-37 
mia. EUR 
/år i alle 
EU-
medlems-
stater11 + 
0,9-3,4 
mia. 
EUR/år 
 
Opera-
tører Om-
kost-
ning Vil afhænge af den enkelte 
medlemsstats valg af, om den 
opkræver gebyr for offentlig 
kontrol eller ikke (1A), og af, 
om den vil dække 
kontrolomkostningerne ved 
mikrovirksomheder hos andre 
virksomheder og andelen heraf (1B) Forøgelse af 
eksisterende 
gebyrer 
(kødsektor) 
til fuld om-
kostnings-
dækning  Afhænger af 
andelen af 
omkostnings-
dækning for 
medlems-
staterne 
Ca. 0,9-3,4 
mia. EUR – 
nye gebyrer 
(alle EU-
medlems-Samme 
(som model 
2 + plante-
sundhed og 
plante-
formerings-
materiale)  Samme  Nye 
omkost
ninger 
for 
opera-
tører, 
der 
aktuelt 
ikke 
betaler 
(ikke Nye 
gebyrer på 
i alt ca. 
2,3-37 
mia. 
EUR/år i 
alle EU-
medlems-
stater + 
0,9-3,4 
mia. 
                                                 
8 For model 3 er cost-benefit-forholdet kn yttet til inddragelsen af plantesundhed, 
planteformeringsmateriale og animalske biprodukt er i forordningens anvendelsesområde, hvoraf 
virkningerne er blevet vurderet i forbindelse med de relevante konsekvensanalyser for disse sektorer, 
som ikke er medtaget her. 
9 Sektorproduktionsværdi 400 mia. EUR/år (GD Erhverv). Antal virksomheder 60 000 (Eurostat 2008). 
Gennemsnitlig årlig inspektionsudgift pr. operatør ved fuld omkostningsdækning ca. 80 000 EUR/år 
(bilag XI til konsekvensanalysen). 
10 De fleste operatører i de enkelte medlemsstater bliver i øjeblikket afkrævet gebyr svarende til 30-80 % 
af inspektionsudgifterne, og nogle betaler 100 %. 
11 Nye gebyrer for de sektorer, der skal afkræves dem for første gang i henhold til model 4. Disse tal 
svarer til de to yderhypoteser, at alle operatører betaler gebyr til de satser, der i øjeblikket anvendes på 
henholdsvis de mindste og de største virksomheder. Antal operatører, som i øjeblikket ikke er underlagt 
gebyr: 25 mio. (Eurostat 2008). 
 
DA 18   DA stater) (ca. 
0,2-0,8  % af 
årlig 
produktions-
værdi i kød-
sektoren12) kød-
sektor) 
+ forø-
gelse 
som i 
model 
2 EUR/år  
Ge-
vinst Risikobase-
ret tilgang 
til veteri-
nærmedi-
cinsk 
kontrol  Besparelse i 
hele EU på 
12,4-98,5 
mio. EUR/år  
(dækket af 
gebyr)  Samme  Samme  Samme 
som 
model 
2 og 3  Samme  
                                                                                                                                                         
12 Baseret på skøn fra britisk erhvervsliv. 
 
DA 19   DA Foretrukken løsningsmodel  
Model 4  anses for at være den bedste måde  at opfylde målsætningerne på (se 
oversigten i tabellen ovenfor).  Selv om den fulde integrat ion af alle fødevarekædens 
sektorer i én enkelt lovramme indebærer en begrænset ekstraomkostning, giver den 
faktisk den bedste tilgang til forenkli ng, klarhed, sammenhæng og lettelse af den 
administrative byrde. Med hensyn til fi nansiering af kontrollen opretholder model 4  
den langsigtede bæredygtighed i de nationale kontrolsystemer ved at reducere deres afhængighed af offentlige midler og risi koen for, at den aktuelle økonomiske og 
finansielle krise påvirker de disponible kontrolressourcer. Den be grænsede yderligere 
omkostning for operatørerne opvejes af mere  effektiv kontrol, mekanismer til 
belønning af regeloverholdelse og øget ansvarlighed hos kontroltjenesterne. 
7. O
VERVÅGNING OG EVALUERING  
Gennemgangen af EU's lovramme for offen tlig kontrol i hele fødevarekæden har til 
formål at forbedre systemets effe ktivitet og sammenhæng og sikre dets 
bæredygtighed på lang sigt. Enhver af mode llerne anses for at kunne præcisere de 
eksisterende regler og gøre dem lettere at anvende for medlemsstaternes kompetente 
myndigheder. For at vurdere de indførte foranstaltningers su cces er følgende 
nøgleindikatorer for fremskridt blevet va lgt i overensstemmelse med de operationelle 
målsætninger for gennemgangen: 
Operationelle mål  Indikatorer  
Etablere én enkelt og enklere lovramme for offentlig 
kontrol  - Antal anmodninger om lovfortolkning modtaget af 
Kommissionen  
- Antal retsakter på EU-plan, der gælder for offentlig 
kontrol, pr. sektor/produkt 
- Den rapporterede ændring i den anmeldte 
gennemsnitlige administrative byrde for erhvervslivet og medlemsstaterne 
Al kontrol, herunder grænsekontrol, skal være risikobaseret Overvågning af medlemsstater med hensyn til, om de ressourcer, der frigives i kraft af denne gennemgang, bliver 
brugt til at gennemføre kontrol på højrisikoområder 
Øge antallet af tilfælde, hvor grænseoverskridende 
håndhævelsessager løses genne m administrativ bistand og 
samarbejde  - Antal kontakter gennem de kontaktpunkter for 
administrativt samarbejde, der er fastlagt i artikel 35 i forordningen 
- Antal klager fra operatøre r over, at me dlemsstaterne 
ikke har koordineret undersøgelser i forbindelse med grænseoverskridende tilfælde af manglende 
overholdelse 
 
Øge antallet af formaliserede instrumenter mellem de 
kompetente myndigheder og toldvæsenet til gennemførelse af offentlig kontrol  Antal formaliserede serviceniveauaftaler mellem de kompetente myndigheder og andre myndigheder, herunder toldvæsenet
 
Reducere forekomsten af utilfredsstillende håndhævelsesresultater i Levnedsmiddel- og 
Veterinærkontorets rapporter, der tilskrives 
ressourcemangler Tendenser i antallet af rapporter fra Levnedsmiddel- og Veterinærkontoret, som på peger ressourcemangel i en 
medlemsstat