30. 12. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 329/31 
dets sprog. Dette fjerner dog ikke behovet for på alle 
forudgående uddannelsestrin at have en intensiv frem­
medsprogsundervisning. 
I den forbindelse bør det også undersøges, hvilke speci­
elle sproglige krav der må opfyldes inden for bestemte 
fag, herunder bestemte teknologiske terminologier, så 
man kan udarbejde og eventuelt udveksle læseplaner 
og undervisningsmateriale. Dermed kan man bedre for­
midle et fagligt stof på fremmedsproget, og på den 
måde føres studenterne igen via deres faglige interesse 
til at beskæftige sig med fremmedsproget. 
Udvekslingsstudenternes samfundsmæssige og kulturel­
le forberedelse må også omfatte vejledning i studiernes 
opbygning og i omgangen med værtslandets administra­
tive organer. Det indebærer foruden sproglig hjælp også 
faglig vejledning og udnyttelse af tidligere udvekslings­
studenters erfaringer. 
2.6. ØSU støtter stærkt Kommissionens opfattelse, 
at man bør tilstræbe, at studieopholdene i et andet medlemsland bliver af længere varighed, f.eks. et helt 
akademisk år. Men i tilfælde, hvor det er rimeligt, bør 
der også for fremtiden kunne ydes støtte til studieop­
hold af kortere varighed. 
2.7. ØSU ønsker, at det i lighed med Rådet og Euro­
pa-Parlamentet får tilsendt kommende rapporter om 
ERASMUS-programmets forløb. 
3. Konklusioner 
3.1. Uafhængigt af de muligheder ERASMUS-pro-
grammet indebærer, bør antallet af pladser på alle 
universiteter i Fællesskabet øges, så flere studenter kan 
udveksles. 
3.2. Afslutningsvis påpeger ØSU, at Kommissionen 
ikke kun skal udfolde bestræbelser på at forbedre mu­
lighederne for udveksling af akademikere, men også af 
skoleelever, undervisere, arbejdstagere og erhvervs- og 
samfundslivets ledere. 
Bryssel, den 18. oktober 1989. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om forslaget til Rådets forordning (EØF) om prisdannelse for godstransport ad 
landevej mellem medlemsstaterne {l) 
(89/C 329/13) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 5. juni 1989 under henvisning til EØF-
traktatens artikel 75 om at anmode Det økonomiske og sociale Udvalgs omtalelse om det 
ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for transport og kommunikation, som 
udpegede G.B. Cavazzutti til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 11. oktober 1989. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 270. plenarforsamling den 19. oktober 1989 
med 76 stemmer for, 44 imod og 5 hverken for eller imod følgende udtalelse. 
1. Indledende bemærkninger 
1.1. En række faktorer taler for en ensartet EF-ord-
ning for fastsættelse af vejgodstariffer. 
(') EFT nr. C 152 af 20. 6. 1989, s. 8. For det første er der helt klart en institutionel og politisk 
begrundelse, som har at gøre med gennemførelsen af 
enhedsmarkedet, nemlig at fjerne enhver hindring for 
den økonomiske integrationsproces i EF. 
Nr. C 329/32 De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 12. 89 
ØSU er sig fuldt bevidst, at en ensartet prisdannelses-
ordning for vejtransporten er vigtig i lyset af enheds­
markedets etablering i 1992. 
1.2. En anden lige så vigtig begrundelse er den udvik­
ling, der kan spores både generelt i vejgodstransporten 
og mere specifikt med hensyn til pris- og tarifdannelsen 
inden for vejgodstransporten i medlemslandene. 
Trods spændinger og skævheder aftegner der sig gene­
relt i vejgodstransporten en positiv udvikling hen imod 
en øget integration af de forskellige transportformer 
(bane, vej og vandveje). 
Som flere gange understreget af ØSU i tidligere udtalel­
ser, er det derfor nødvendigt med integrerede aktioner 
og en global politik på EF-plan. 
1.3. De kommende år vil derfor blive præget af kraf­
tige spændinger mellem på den ene side en generel 
tendens til øget integration mellem transportformerne 
i godstransporten (bl.a. dikteret af kravet om en bedre 
totaløkonomi og miljøhensyn) og på den anden side 
udviklingen inden for subsektorerne; specielt inden for 
vejgodstransporten, fremkaldt af ukontrolleret konkur­
rence og kraftige forvridninger. 
Vejgodstransporten vil komme til at opleve gennemgri­
bende forandringer i forbindelse med en mere generel 
udvikling inden for godstransportsystemerne. 
Denne udvikling skyldes dels rationalisering inden for 
og bedre koordinering mellem de forskellige varetrans­
portsystemer, dels produktionsmæssige, økonomiske og 
ledelsesmæssige omstruktureringer, som kan iagttages 
i samtlige erhvervssektorer. 
1.4. ØSU har allerede flere gange i de seneste år 
understreget behovet for en EF-transportpolitik, hvori 
der tages højde for de stedfindende forandringer. 
ØSU skal navnlig minde om, at det allerede i sine 
udtalelser af 29. decembr 1983 og 17. december 1987 
tilkendegav sine synspunkter med hensyn til pris- og 
tariffastsættelserne inden for international vejgods­
transport. 
I disse udtalelser pegede ØSU bl.a. på sammenhængen 
mellem transporttariffer/-kapacitet og forskellen i af­
gifts- og beskatningsordningerne i de 12 medlemslande. 
I sin udtalelse af december 1983 støttede ØSU tanken 
om indførelse af referencetariffer, om obligatorisk ind­beretning af anvendelsen af eventuelle lavere tariffer 
samt om nærmere angivelse af transportomkostninger­
ne og deres » struktur «. 
ØSU understreger, at de fremførte argumenter fortsat 
har deres gyldighed. 
2. Generelle bemærkninger 
2.1. En harmonisering på EF-plan af pris- og tarif­
dannelse inden for vejgodstransport er et vigtigt element 
i en EF-transportpolitik som følge af den nuværende 
udvikling i denne sektor og de sporbare tendenser i EF 
i retning af en gradvis omlægning af de obligatoriske 
tariffer til referencetariffer, idet der vil blive tale om en 
mellemliggende fase, hvor begge ordninger eksisterer 
side om side. 
2.2. ØSU finder ikke, at Kommissionens forslag om 
en total liberalisering af pris- og tarifsystemet i vejgods­
transport er hensigtsmæssigt, da man dermed opgiver 
ikke blot det oprindelige system med obligatoriske tarif­
fer, men også det nyere system med referencetariffer. 
2.3. Dette rejser en række problemer, som kræver 
velovervejede, konkrete løsninger. 
2.4. ØSU vil i det efterfølgende navnlig beskæftige 
sig med betydningen af en række specifikke spørgsmål 
i forbindelse med pris- og tarifdannelsen inden for 
vejgodstransport. 
2.4.1. Der er for det første pris- og tarifsystemets 
økonomiske kompatibilitet. 
Med forslaget om fuld liberalisering tages der ikke 
hensyn til behovet for, at prisdannelsesprocessen i sti­
gende grad bringes i overensstemmelse med behovene i 
denne sektor, som er karakteriseret ved et integreret 
godstransportsystem baseret på øget intermodal trans­
port og koordinering af transportformer (bane, vej og 
vandveje). Fuld liberalisering kan derfor vise sig at være 
meget lidt forligelig med målsætningerne om generel 
effektivitet i transportsektoren. 
2.4.2. Endelig må der forventes alvorlige indvirk­
ninger på de sociale og beskæftigelsesmæssige betingel­
ser for de beskæftigede i sektoren, dvs. såvel arbejdsta­
gere som selvstændige, da den helt ukontrollerede kon­
kurrence vil få både store og små virksomheder til, i et 
forsøg på at bevare konkurrenceevnen og en passende 
profitmargen, at skære ned på omkostningerne, hvor 
det er muligt, og specielt på lønomkostningerne. En 
lignende tendens kunne tænkes at gøre sig gældende 
med hensyn til køretøjerne (vedligeholdelse, reservedele 
osv.) med de foruroligende konsekvenser, dette ville få 
for sikkerheden. 
30. 12. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 329/33 
2.4.3. Alt i alt vil en fuldstændig liberalisering på 
prisområdet som det foreslåede derfor snarere forventes 
at skade end gavne alle de berørte parter, og det gælder 
både de generelle og speficikke forhold. 
3. Forslag 
3.1. På baggrund af det, som er blevet fremført i 
udtalelserne af 1983 og 1987 og ovenfor, og set i lyset af 
Kommissionens ledsagende argumenter til dens forslag, 
mener ØSU, at der forud for en fuldstændig deregule­
ring af prisdannelsessystemet bør indføres referenceta­
riffer. 
ØSU foreslår derfor, at der for denne sektor udformes 
en helt ny, etapevis ordning, som baseres på et forslag, 
som — omend kun delvis — afviger fra Kommissionens. 
Det bør indeholde målsætninger, der sikrer gennemsig­
tighed, konkurrencedygtighed, pluralitet og sikkerhed, 
samtidig med at den kompetente EF-myndighed fortsat 
får mulighed for at bevare en operativ og vejledende 
rolle, hvilket dog ikke skal føre til yderligere bureau­
krati. 
Denne nye ordning skal bl.a. omfatte: 
— en ajourføring af det nuværende referencetarifsy­
stem, hvori der indgår nye ordninger med om-
kostningsindeksering, denne indekseringsordning skal være det vigtigste 
referencepunkt for pris- og tarifdannelse i vejgods­
transporten, 
indførelsen af organer (f.eks. et handelskammersy­
stem), som udarbejder disse indekser under overvåg­
ning af offentlige myndigheder, helst EF-myn-
digheder, og medinddragelse af samtlige berørte 
parter (transportvirksomheder, brugere og arbejds­
tagere), 
mulighed for, at de pågældende offentlige myn­
digheder kan undersøge de rent faktiske priser (arti­
kel 5 i Kommissionens forslag), 
3.2. ØSU benytter mere generelt lejligheden til at 
understrege behovet for en rammeforordning, hvormed 
der kan skabes et grundlag for og en sammenhæng i 
den nye transportpolitik, som der, set i lyset af 1992 og 
de eksisterende skævheder (som vil uddybes yderligere 
som følge af manglende tiltag), er et stadig voksende 
behv for. 
Der bør under alle omstændigheder indføres en over­
gangsperiode, hvor der skal finde regelmæssig kontrol 
sted. ØSU ser meget gerne, at overgangsfasen udløber 
senest 31. december 1992. 
Bryssel, den 19. oktober 1989. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
A. Følgende ændringsforslag, som tager form af en modudtalelse, fremsat på grundlag af sektionens udtalelse 
i overenesstemmelse med forretningsordenen, blev forkastet under forhandlingerne: 
Udtalelsens samlede tekst erstattes med følgende: 
1.1. ØSU tilkendegav sit syn på prisdannelsen inden for vejtransporten i sine udtalelser af 29. december 
1983 og 17. december 1987. 
Der blev i disse udtalelser peget på en korrelation mellem transporttariffer/-kapacitet og de forskellige 
beskatningsregler i De Tolv. I sin udtalelse af december 1983 støttede ØSU indførelsen af referencetariffer og 
obligatorisk meddelelse om enhver underbydelse af priser. Man betonede især betydningen af at få kortlagt 
transportomkostningerne og deres »struktur«. 
Nr. C 329/34 De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 12. 89 
1.2. ØSU kan imidlertid konstatere, at der er 6 medlemsstater, som aldrig har benyttet de obligatoriske 
tariffer, og at de andre 6 har opgivet disse, da man fandt dem administrativt besværlige og medvirkende til 
at fremme ineffektivitet. 
1.3. ØSU erkender i denne forbindelse, at Kommissionen formelt er nødt til at indse, at det er forbi med 
de obligatoriske tariffer, da der inden 31. december 1989 skal gøres noget ved priserne for tjenesteydelser på 
vejtransportområdet. 
1.4. ØSU er dog af den opfattelse, at det er acceptabelt og ønskeligt, at erhvervsorganisationerne rådgiver 
deres medlemmer med hensyn til vejtransportomkostninger, og ser med tilfredshed, at Kommissionen 
accepterer denne situation. 
1.5. ØSU godkender derfor, med forbehold af de særlige bemærkninger under punkt 2, Kommissionens 
forslag. 
2. Særlige bemærkninger 
2.1. Artikel 5 
ØSU erkender det ønskelige i, at Kommissionen løbende bliver holdt orienteret om tarifferne, men foreslår, 
at denne artikel ændres på en måde, der sikrer, at kravet om oplysninger — specielt vedrørende små 
og mellemstore vejtransportfirmaer — ikke bliver for omfattende og administrativt besværligt — og at 
enkeltvirksomheder ikke anmoder om at udlevere oplysninger, der helt åbenbart er følsomme kommercielt 
set. 
3. Konklusioner 
3.1. ØSU accepterer, at det er nødvendigt, at man formelt opgiver anerkendelsen af obligatoriske tariffer. 
Det anmoder Kommissionen om at sørge for en nøje overvågning af virkningerne af den fri prisdannelse. 
ØSU henstiller navnlig, at man især har opmærksomheden rettet mod vejtariffernes indvirkning på: 
— de fjernere regioner i EF, 
— landdistrikterne i EF, 
— de økonomisk ugunstigt stillede regioner i EF, 
— de små og mellemstore virksomheder. 
Afstemningsresultat 
47 stemte for, 74 stemte imod, 9 stemte hverken for eller imod. 
B. Følgende ændringsforslag, fremsat på grundlag af sektionens udtalelse i overensstemmelse med forretnings­
ordenen, blev forkastet under forhandlingerne; disse ændringsforslag, som under ét tager form af en 
modudtalelse, blev behandlet samlet og sat under afstemning som en helhed: 
Side 1 — pkt. 1.1 — 3. afsnit 
Udgår. 
Begrundelse 
Det fremgår klart af forslaget, at prisdannelsesordningerne ikke fungerer. Det er derfor ikke korrekt, når det 
fremføres, at sådanne ordninger er af betydning for gennemførelsen af det indre marked, hvor det drejer sig 
om at afskaffe kontrol. 
Dertil kommer, at sådanne tariffer (obligatoriske eller referencetariffer) ikke finder anvendelse på transport 
mellem alle medlemsstater, f.eks. kyststater. 
Side 2 — pkt. 2.1 
Udgår. 
Begrundelse 
Fremgår af foregående ændringsforslag til side 1, punkt 1.1. 
Side 2 — pkt. 2.2 
Affattes således: 
»Sektionen godkender Kommissionens forslag om en total liberalisering af pris- og tarifsystemet i 
vejgodstransporten, da man dermed opgiver ... (resten uændret).« 
30. 12. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 329/35 
Begrundelse 
Dette er i overensstemmelse med ØSU's positive holdning til gennemførelsen af det indre marked og 
udviklingen af en fælles transportpolitik. 
Side 3 og 4 — pkt. 2.3 til 2.4.4 inklusive 
Udgår. 
Begrundelse 
En logisk følge af ændringsforslaget til punkt 2.2. 
Side 4 — Forslag 
Ændres således: 
»Sektionen godkender Kommissionens forslag, som den finder et vigtigt led i udviklingen af et integreret 
transportsystem og et fremskridt hen imod gennemførelsen af det indre marked. 
Sektionen konstaterer især og er enig i, at de nuværende prisdannelsesordninger ikke fungerer efter hensigten. « 
Afstemningsresultat 
53 stemte for, 70 stemte imod, 7 stemte hverken for eller imod. 
Udtalelse om de sociale følger af grænseoverskridende virksomhedssammenslutninger inden 
for EF 
(89/C 329/14) 
Det økonomiske og sociale Udvalg besluttede den 24. november 1988 i henhold til forretnings­
ordenens artikel 20, stk. 4, at udarbejde en udtalelse om de sociale følger af grænseoverskriden­
de virksomhedssammenslutninger inden for EF. 
Det forberedende arbejde henvistes til sektionen for social-, familie-, uddannelses- og kultur­
spørgsmål, som udpegede Klaus Schmitz til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 14. 
september 1989. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 270. plenarforsamling den 18. oktober 1989 
med 79 stemmer for, 51 imod , mens 12 hverken stemte for eller imod, følgende udtalelse 
(afstemning med navneangivelse). 
1. Indledning 
1.1. Med gennemførelsen af det europæiske indre 
marked må der ventes en stærk stigning i antallet af 
virksomhedssammenslutninger. Dette spørgsmål skal 
ikke blot betragtes ud fra konkurrencepolitiske, men 
også ud fra økonomiske, socialretlige og socialpolitiske 
synspunkter. Kommissionsmedlem Peter Sutherland be­
kræftede i sin begrundelse for forslaget til forordning 
om kontrol med virksomhedssammenslutninger (*) ud­
trykkeligt, at dette forslag ikke skulle tage hensyn til 
de sociale og arbejdsmarkedsmæssige aspekter, som 
måtte finde deres løsning i andre retsakter (2). 
(*) EFT nr. C 22 af 28. 1. 1989, s. 14 ff. 
(2) Jf. referat af forhandlingerne på plenarforsamlingen 2. juni 
1988. Debatten om udtalelse CES 588/88 (EFT nr. C 208 af 
8. 8. 1988). 1.2. Principielt ser ØSU ikke negativt på internatio­
nale virksomhedssammenslutninger. Ikke mindst for at 
styrke den europæiske økonomis konkurrenceevne er 
de ofte nødvendige. Også som foranstaltninger, der 
kan sikre og skabe arbejdspladser, er de til gavn for 
arbejdstagerne. De kan imidlertid også have negative 
konsekvenser for arbejdstagerne, f.eks. i form af 
— omplacering af produktionen inden for koncernen, 
— forskydning af investeringsmæssigt tyngdepunkt til 
andre koncerndele, 
— rationaliseringer, 
— nedlæggelse af visse koncerndele,