21. 3. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 77/7 
Udtalelse om erhvervsuddannelsen og de nye teknologier: nye fællesskabsinitiativer perioden 
1983-1987 
Den tekst, som er udtalelsens genstand, er endnu ikke offentliggjort i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. 
A. UDTALELSENS JURIDISKE GRUNDLAG 
Rådet besluttede den 22. juni 1982, i medfør af artikel 128 i traktaten om oprettelse af Det 
europæiske økonomiske Fællesskab, at høre Det økonomiske og sociale Udvalg om det nævnte 
forslag. 
B. DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS UDTALELSE 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog sin udtalelse på sin 204. plenarforsamling afholdt i 
Bruxelles den 26. og 27. januar 1983. 
Udtalelsens ordlyd er følgende: 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det 
europæiske økonomiske Fællesskab, særlig artikel 128, 
under henvisning til anmodning af 22. juni 1982 fra 
Rådet for De europæiske Fællesskaber om udtalelse om 
erhvervsuddannelsen og de nye teknologier: nye fælles­
skabsinitiativer perioden 1983 -1987, 
under henvisning til beslutning truffet af dets præsidium 
den 29. juni 1982 om at pålægge Afdelingen for sociale 
anliggender at udarbejde en udtalelse og en beretning om 
spørgsmålet, 
under henvisning til udtalelse vedtaget af ovennævnte 
afdeling på mødet den 13. januar 1983, 
under henvisning til beretning aflagt af ordføreren, 
Nierhaus, 
under henvisning til forhandlingerne på den 2.04. plenar­
forsamling den 26.-27. januar 1983 (mødet den 26. 
januar) -
og idet 3 undlod at stemme 
VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE: 
Udvalget tager Kommissionens meddelelse til efterretning 
og fremsætter følgende" bemærkninger dertil: 
1. Generelle bemærkninger 
1.1. Udvalget har med stor interesse mærket sig 
Kommissionens meddelelse, som den principielt godken­
der med forbehold af følgende: 
1.2. Udvalget understreger, at de nye informations­
teknologiers produktivitetspotentiel er af stor betydning og må udnyttes fuldt ud af hensyn til konkurrenceevnen. 
Herunder er der imidlertid også mulighed for at tilgodese 
kravene om strukturtilpasning og behovet forbedring af 
arbejdsmiljøet og af arbejdstagernes jobtilfredshed. Dog 
har anvendelsen af de nye teknologier beskæftigelses­
mæssige virkninger, som er af stor politisk betydning ikke 
blot på nationalt, men også på europæisk plan. Derfor må 
alle de problemer, der opstår som følge af den teknolo­
giske udvikling, løses på fællesskabsplan såvel ud fra en 
økonomisk som en social synsvinkel. 
1.3. På kort sigt kan den aktuelle dramatisk høje 
arbejdsløshed, der har mange forskellige årsager, ikke 
mindskes gennem udvidet anvendelse af nye informa­
tionsteknologier. Det forekommer i den forbindelse abso­
lut nødvendigt at holde trit med de førende industrilande 
(USA og Japan) for ikke at bringe eksisterende arbejds­
pladser yderligere i fare. På mellemlang og lang sigt er der 
dog chancer for, at informationsteknologierne kan have 
en positiv indvirkning på beskæftigelsessituationen, hvil­
ket absolut bør udnyttes. 
1.4. Det bør derfor påvises, hvilke hindringer der 
består for innovation inden for udviklingen og anvendel­
sen af nye informationsteknologier, og hvorledes disse 
kan overvindes. 
1.5. For øjeblikket er innovationsfremmende foran­
staltninger i Europa koncentreret om at sikre, at man på 
verdensplan holder trit med de mest avancerede teknolo­
gier. Gennem fremme af teknologioverførsel forsøger 
man også i større omfang at inddrage små og mellemstore 
virksomheder i denne innovationsproces. 
1.6. Den fortsatte udbygning af informationsteknolo­
gier kræver, at der tages hensyn til problemerne i 
tilknytning til arbejdstagernes og fagforeningernes accept 
Nr. C 77/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 3. 83 
heraf. Disse skyldes de negative indvirkninger på beskæf­
tigelsen. For det andet er det videnskabeligt påvist, at 
manglende uddannelse hos arbejdstagerne og virksom­
hedsledelsen hindrer indførelsen af nye informationstek­
nologier. Desuden er man bange for, at de teknologiske 
forandringer kan føre til, at eksisterende kvalifikationer 
overflødiggøres, at der sker en polarisering, og at de 
forskellige kvalifikationsniveauer vil komme ud i indbyr­
des konkurrence. 
1.7. Uddannelsesbarrierer i innovationsprocessen for 
nye informationsteknologier kan tilsyneladende hverken 
overvindes på tilfredsstillende måde af udbyderne eller 
brugerne af disse teknologier (jf. pkt. 1.6). Der er derfor 
behov for en kortfristet tilpasningsstøtte til uddannelse og 
omskoling såvel på virksomhedsplan som virksomheder­
ne imellem. 
1.8. I nogle lande har man i den henseende gjort de 
første tiltag til ordninger for de enkelte virksomheder og 
for grupper af virksomheder for således • at imødegå 
følgerne af ny teknologi (f.eks. teknologiaftaler, omsko­
ling, erhvervsvejledning). 
1.9. Eftersom de nye informationsteknologier på mel­
lemlang og lang sigt også vil afstedkomme sociale ænd­
ringer i samfundet som helhed, må der imidlertid også 
anlægges en bredere synsvinkel, som inddrager hele 
uddannelsessystemet. 
1.10. Selv om de nu foreliggende nye informationstek­
nologier ved udbredt anvendelse skulle bane vejen for det 
såkaldte »informationssamfund«, hvis forudsætninger og 
konsekvenser endnu ikke kan overskues, har der hidtil 
generelt kun været optakt til en »uddannelsespolitisk 
dialog« mellem uddannelsespolitikere og arbejdsmarke­
dets parter. 
2. Generelle retningslinjer i de nye fællesskabs­
initiativer 
2.1. Efter Udvalgets mening kræver den stigende 
indsats på nationalt og EF-plan til fremme af forskning, 
udvikling og innovation inden for de nye 
informationsteknologier, at de berørte institutioner søger 
at vurdere de sociale virkninger, som de nye teknologier 
fremkalder, dersom de skal have mulighed for at forebyg­
ge uønskede følger af de teknologiske forandringer i 
tide. 
2.2. I betragtning af omfanget og intensiteten af de 
sociale ændringer, som de nye informationsteknologier 
afstedkommer, er der på uddannelsesområdet behov for en tilpasset strategi, som kan anvendes tilstrækkelig 
fleksibelt over for uforudsete udviklinger. 
2.3. Med udgangspunkt i disse principper afstikkes i 
resolutionsudkastet nogle retningslinjer, som Udvalget 
hilser med tilfredshed, f.eks.: 
— bredt anlagte, omfattende alsidige uddannelser; 
— særlige uddannelser, der kan sikre den nødvendige 
fleksibilitet ved nye uddannelseskrav; 
— tilpasning af uddannelsesbehovet til den tekniske 
udvikling i form af særlige uddannelses- og videreud-
dannelsesprogrammer for arbejdstagere og ledere 
(uddannelsesmoduler); 
— mulighed for udøvelse af en aktiv funktion for 
arbejdstagere på grundlag af den uddannelse, de har 
erhvervet ved inføreisen af nye informationsteknolo­
gier; 
— lovgivnings- eller kontraktmæssig garanti for vide­
reuddannelses- og omskolingshjælp til de personer, 
der berøres af ny teknik (såvel tidsmæssigt som 
finansielt). 
2.4. Udvalget er enig med Kommissionen i, at myn­
dighederne og arbejdsmarkedets parter bør tilskyndes til 
at styrke samarbejdet om udarbejdelsen af uddannelses­
programmer. Det gør dog opmærksom på, at arbejds­
markedsparterne forud for enhver indførelse af nye 
teknologier bør føre forhandlinger især på virksomheds­
niveau for at finde frem til, hvilke foranstaltninger man 
navnlig på uddannelsesområdet bør iværksætte for at 
sikre arbejdstagerne den nødvendige erhvervsmæssige 
tilpasning eller deres tilbagevenden til erhvervslivet. 
2.5. Var disse retningslinjer blevet fulgt, ville følgende 
akutte problemer ikke være af samme omfang som nu: 
— integrering af unge arbejdsløse i erhvervslivet; 
— uddannelsesflaskehalse for mandlige og kvindelige 
arbejdstagere, navnlig lærere og instruktører. 
2.6. En fleksibel udformning af uddannelsessystemet 
nødvendiggør efter Udvalgets mening et konstant samar­
bejde mellem myndighederne og arbejdsmarkedets par­
ter. 
3. Foranstaltninger i de enkelte medlemsstater og på 
fællesskabsplan 
3.1. Medlemsstaterne opfordres til at træffe foran­
staltninger med henblik på løsningen af ovennævnte 
problemer på grundlag af retningslinjerne fra Kommis-
21. 3. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 77/9 
sionen. Sådanne foranstaltninger er til dels allerede blevet 
iværksat. 
3.2. De af Kommissionen foreslåede foranstaltninger 
sigter mod etableringen af et »net af forsøgsprojekter«, 
der skal løbe som et eksperiment fra 1983 til 1987, og på 
basis af hvilket der skal udledes konklusioner med sigte på 
fremtidigt arbejde. 
3.3. Udvalget hilser denne fremgangsmåde velkom­
men, fordi Fællesskabet herved kan drage fordel af de 
nationale erfaringer; deres almengyldighed kan på denne 
måde afprøves (udveksling af oplysninger om almen og 
teknisk uddannelse). 
Efter Udvalgets opfattelse er det absolut nødvendigt at 
iværksætte disse projekter straks. Så snart forsøgsprojek­
terne giver resultater, bør disse forsøges omsat til praksis 
i EF. 
3.4. Den af Kommissionen foreslåede generelle kon­
taktgruppe skal ikke blot omsætte de indhøstede erfarin­
ger fra projektgrupperne i praksis, men også udvælge og 
udforme forsøgsprojekterne og samtidig opstille priorite­
ter. I den generelle kontaktgruppe skal der være repræ­
sentanter for arbejdsmarkedets parter og for undervis­
ningssektoren. 
3.5. Det europæiske center for udvikling af Erhvervs­
uddannelse (CEDEFOP) deltager i udformningen og 
vurderingen af de foreslåede forsøgsprojekter. 
3.6. Beklageligvis afslører kommissionsforslaget 
ikke, hvilke forsøgsprojekter der konkret vil kunne 
komme i betragtning. 
3.7. De nye informationsteknologier, i forbindelse 
med hvilke det gælder om at påvise og overvinde 
uddannelsesflaskehalsene, opdeles kun i de generelle 
områder »databehandling, elektronik og informations­
teknologier«. Til gengæld er mere konkrete, tekniske 
udviklingslinjer for forsøgsprojekterne (f.eks. CNC-, 
CAD-, CAM-teknologier for produktionsområdet og 
sprog-, tekst- og billedkommunikationsteknologier inden 
for den offentlige forvaltning og servicesektoren) lige så 
nødvendig som en konstatering af, hvor mange erhvervs­
uddannelser der i alt berøres heraf. 
3.8. Forsøgsprojekterne koncentreres om følgende 
prioriterede områder: 
— små og mellemstore virksomheder (herunder land­
brugsorganisationer) , 
— ufaglærte ledige unge, 
— ældre faglærte arbejdere. 
Den tilsvarende analyse af, hvorledes større virksomhe­
der overvinder de uddannelsesflaskehalse, der opstår ved 
indførelse af nye teknologier, kunne give oplysning om brugbare løsninger for de ovenfor anførte målgrupper. 
Udvalget, mener ikke, at kun større virksomheder inden 
for servicesektoren bør indgå i undersøgelsen. 
3.9. Hvis man ønsker at overvinde visse sociale 
gruppers modstand mod det tekniske fremskridt, fore­
kommer det hensigtsmæssigt, at der tilgår offentligheden 
objektive oplysninger om de chancer og risici, der er 
forbundet med indførelsen af de nye informationstekno­
logier. Dette forudsætter dog, at der foreligger velfunde­
ret information om de tekniske konsekvenser, således at 
alle, der berøres af den ny teknologi, kan få et klart 
indtryk af kommende krav og forandringer. 
3.10. Udvalget foreslår endvidere, at der parallelt 
gennemføres undersøgelser af de nye informationstekno­
logiers psykosociale og psykosomatiske konsekvenser for 
de personer, der er uddannet og beskæftiget på dette 
felt. 
3.11. Udvalget ser først og fremmest de foreslåede 
foranstaltninger som et middel til at forsyne arbejdsmar­
kedet med kvalificeret arbejdskraft. Det betimelige i 
denne målsætning drages ikke i tvivl. 
3.12. Men for at overvinde indvendinger mod de nye 
teknologier anbefaler Udvalget, at man i lige så stor 
udstrækning behandler de problemer, der opstår for den 
befolkningsgruppe, der berøres af de tekniske ændrin­
ger. 
4. Særlige bemærkninger 
4.1. Udvalget peger på, at selv om indførelsen af nye 
teknologier skaber problemer med hensyn til uddannel­
seskrav i næsten alle brancher, bør man i denne sammen­
hæng specielt focusere på små og mellemstore virksom­
heder og tilsvarende virksomheder (f.eks. andelsforeta­
gender). 
4.2. Ikke blot større virksomheder i servicesektoren, 
men også i forarbejdsningsindustrien kræver automatise­
ring. Udvalget foreslår derfor, at der ligeledes gennemfø­
res forsøgsprojekter i denne sektor, således at der kan 
indhøstes erfaringer for små og mellemstore industri­
virksomheder. 
4.3. Udvalget ser med velvilje på, at man forsøgsvis vil 
efterprøve mulighederne for at anvende de nye informa­
tionsteknologier som indlæringsredskab i navnlig uddan­
nelsen af ufaglærte ledige unge. 
4.4. En begrænsning af målgruppen »ældre faglærte 
arbejdere, der bliver ledige som følge af strukturomlæg­
ningen« til kun at omfatte de traditionelle forarbejds-
ningsindustrier, specielt jern- og stålindustrien, er efter 
Udvalgets mening for vidtgående. Også i de traditionelle 
servicesektorer findes der lignende problemstillinger. 
Forsøgsprojekterne bør også omfatte disse områder. 
Nr. C 77/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21.3.83 
4.5. Målgrupperne for Kommissionens forsøgspro­
jekter bør ligeledes omfatte kvindelige arbejdstagere, der 
har særlige problemer, og' som især berøres af den 
teknologiske udvikling, eller arbejdsløse, som ikke har 
holdt trit med den teknologiske udvikling, og som ønker 
at komme i arbejde igen. 
4.6. Etableringen af en højere grad af sammenligne­
lighed mellem uddannelserne inden for områderne data­
behandling, elektronik og informationsteknologi inden 
for hele Fællesskabet bør efter Udvalgets mening føre til 
jobbeskrivelser og faguddannelser, som kan opfylde den 
fremtidige udviklings fleksibilitetskrav. 
5. Afsluttende bemærkninger 
5.1. Udvalget støtter Kommissionens forslag om, at 
Socialfondens muligheder udnyttes til gennemførelse af 
forsøgs- og demonstrationsprojekter. Der bør også tages 
hensyn til Kommissionens overvejelser på dette område 
ved revisionen af Socialfonden, så at Fællesskabets 
socialpolitik i fremtiden kan overvinde de hidtidige 
svagheder ved bekæmpelsen af de sociale konsekvenser af 
nye informationsteknologier. 5.2. Udvalget støtter målsætningen i udkastet til 
Rådets resolution. Det har overvejet, om det skulle være 
muligt at understrege betydningen af en løsning på den 
omtalte problemstilling ved at lade dette udkast munde 
ud i et direktiv eller en forordning i stedet for blot en 
resolution. På nuværende tidspunkt synes tiden dog ikke 
at være inde til en sådan bindende retsakt. 
5.3. Et muligt udgangspunkt på dette område kunne 
f.eks. være det samarbejde, der nødvendigvis må være 
mellem de kompetente ministerier og arbejdsmarkedspar­
terne om uddannelsen i forbindelse med nye informa­
tionsteknologier . 
5.4. Derfor bør der redegøres nærmere for, med 
hvilken målsætning Rådet vil drøfte arbejdet med gen­
nemførelsen af denne resolution samt resultaterne heraf 
på basis af oplysninger og rapporter. Resolutionsforsla­
get forekommer Udvalget at være for uforpligtende i sin 
foreliggende udformning. 
5.5. For at få klarhed over, hvorvidt og i hvilken form 
mere forpligtende henstillinger eller forordninger har 
mulighed for at forbedre erhvervsuddannelsen, foreslår 
Udvalget at man inden for rammerne af forsøgsprojek­
terne foretager en international sammenligning af de 
forskellige landes retsgrundlag. 
Bruxelles, den 26. januar 1983. 
Francois CEYRAC 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
Forkastede ændringsforslag 
Følgende ændringsforslag til afdelingens udtalelse, som var indgivet i overensstemmelse med forretnings­
ordenen, blev forkastet under debatten 
Side 3, pkt. 1.6. 
Punktet udgår. 
Begrundelse 
Punktet er for subjektivt formuleret. 
Resultatet af afstemningen 
5 stemte for, et flertal stemte imod, 8 undlod at stemme.