Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om bekæmpelse af korruption inden for sport

(2019/C 416/03)

RÅDET OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM ANERKENDER, AT:

1. Sport bygger grundlæggende på glæden ved at yde en indsats, den pædagogiske værdi af gode forbilleder, socialt ansvar og respekten for de universelle grundlæggende etiske principper ( 1 )

2. Korruption inden for sport er ikke noget nyt fænomen. Stadig flere sager er blevet afsløret i løbet af de seneste 20 år på grund af betydelige ændringer inden for sportssektoren, hovedsagelig i forbindelse med den stigende kommercialisering og mediedækningen af sporten og den deraf følgende stigning i indtægter og finansielle strømme.

3. Bekæmpelsen af korruption inden for sport har antaget mange former på grund af forskellige aktører, og der er gennem årene opnået gode resultater.

4. Højtprofilerede korruptionssager har vist, hvor negativ korruption potentielt kan være for sportens omdømme for integritet og fairplay. Desuden gør den det muligt for økonomisk ineffektivitet at trives og undergraver tilliden til regeringerne, de offentlige institutioner og demokratiet generelt.

5. Både på konkurrence- og ledelsesplan forekommer der korruption inden for sport ( 2 ) . Korruption inden for sport forekommer i mange former, f.eks. som bestikkelse, handel med indflydelse, misbrug af funktioner, manipulation af sportskonkurrencer og hvidvask af penge. Korruptionen muliggøres ved manglen på regler eller ved utilstrækkelig gennemførelse af gældende regler om interessekonflikter eller svingdøre mellem den offentlige og den private sektor. Desuden kan korruption kædes sammen med doping.

6. Korruption inden for sport har vist sig i forskellige sammenhænge lige fra almennyttige aktiviteter til aktiviteter, der involverer højtprofilerede internationale begivenheder. Den komplekse karakter af korruption inden for sport har skabt betydelige udfordringer for sportsledelser og politiske beslutningstagere med hensyn til at indkredse, hvor problemerne ligger, og udvikle tiltag til at løse disse problemer og beskytte sportens integritet.

7. På FN-plan, navnlig i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, har det internationale samfund anerkendt, at sport er en vigtig katalysator for bæredygtig udvikling ( 3 ) , men også at korruption skader den økonomiske og sociale udvikling, og har givet tilsagn om væsentligt at begrænse korruption og bestikkelse i alle deres former ( 4 ) . Bekæmpelse af korruption og samarbejde med partnerlande om fremme af foranstaltninger til bekæmpelse af korruption indgår i EU's og medlemsstaternes politik for udviklingssamarbejde ( 5 )

FINDER, AT

8. Selv om specifikke former for korruption inden for sport har været på dagsordenen for samarbejdet på EU-plan i flere år, er der ingen generel EU-tilgang til, hvordan korruption bekæmpes inden for sport.

9. En vellykket reaktion på dette komplekse spørgsmål inden for sport kræver en langsigtet strategi med bl.a. fastlæggelse af en fælles EU-tilgang til bekæmpelse af korruption inden for sport og indkredsning af risiciene for korruption, deres grundlæggende årsager og de eksisterende retlige rammer og mekanismer.

UNDERSTREGER FØLGENDE:

10. Alle interessenter på sportsområdet har et fælles ansvar for og en fælles interesse i at bekæmpe korruption inden for sport, herunder nationale, europæiske og internationale sportsorganisationer, sportsklubber, andre relevante civilsamfundsorganisationer, offentlige forvaltninger, retshåndhævende myndigheder, sportsagenter, sportsudøvere og kredsen omkring dem, spilleindustrien, laboratorier, sponsorer og medierne.

11. Mangler i forvaltningen af sportsorganisationer samt i den offentlige sektor kan være til hinder for, om de kan forebygge og bekæmpe korruption og hindre sportsudøveres deltagelse og arbejdsvilkår.

12. Beskyttelse af whistleblowere er et afgørende element i bekæmpelsen af korruption, navnlig når det drejer sig om at identificere og afsløre korruption inden for sport.

13. De grundlæggende principper for god forvaltningspraksis inden for sport omfatter som minimum demokratiske strukturer, regelmæssige og åbne valgprocedurer, en kompetent og etisk organisation og ledelse, ansvarlighed og gennemsigtighed i beslutningstagningen og finansielle operationer samt retfærdighed i forbindelse med medlemskab, herunder for så vidt angår ligestilling og solidaritet ( 6 )

14. Traktaterne anerkender korruption, ulovlig narkotikahandel, hvidvask af penge og organiseret kriminalitet som nogle »områder med kriminalitet af særlig grov karakter, der har en grænseoverskridende dimension som følge af overtrædelsernes karakter eller konsekvenser eller af et særligt behov for at bekæmpe dem på fælles grundlag«, for hvilke der kan fastsættes minimumsregler for definitionen af lovovertrædelser og sanktioner ( 7 ) . Det er i den fælles interesse at sikre, at alle medlemsstater har effektive politikker til bekæmpelse af korruption, og EU støtter medlemsstaternes fortsatte arbejde med dette, herunder inden for sport.

15. Sportens styrende organer bør have udstrakt autonomi til at varetage deres rolle på alle sportens områder. Dette indebærer en implicit erkendelse af, at enhver sådan autonomi skal opnås gennem god forvaltningspraksis og ved at opretholde de højeste standarder for integritet inden for deres sport ( 8 ) . Gennem flere år har sportsbevægelsen iværksat projekter, netværk og andre initiativer til bekæmpelse af korruption inden for sport. Dette arbejde bør tages i betragtning og videreudvikles, når der overvejes yderligere foranstaltninger.

16. Europæiske og internationale organisationer, f.eks. De Forenede Nationer, OECD, Europarådet, INTERPOL og Europol samt G20 ( 9 ) har indført foranstaltninger til bekæmpelse af korruption generelt og mere specifikt til bekæmpelse af korruption inden for sport. EU's tiltag bør bygge på det eksisterende internationale samarbejde og fremme og supplere dette samarbejde, hvor der kan findes en merværdi.

17. Eksisterende og nye former for netværk kan fremme det fælles mål om at forebygge korruption og fremme god forvaltningspraksis ved at samle mellemstatslige organisationer, internationale sportsorganisationer og regeringer og kombinere de forskellige interessenters indsats i bekæmpelsen af korruption inden for sport. Det internationale partnerskab mod korruption inden for sport (IPACS) er et potentielt eksempel på et sådant uformelt fremtidigt samarbejde.

18. Medlemsstaterne har en vigtig rolle at spille i gennemførelsen af internationale forpligtelser. De bør i samarbejde med sportsorganisationer fremme og støtte gennemførelsen af principper for god forvaltningspraksis på nationalt, regionalt og lokalt plan, navnlig ved at føre en nultolerancepolitik over for korruption inden for sport, ved at overvåge gennemførelsen af principperne for god forvaltningspraksis i deres nationale sportsbevægelser eller ved at medtage god forvaltningspraksis i kriterierne for tildeling af offentlige tilskud til sport.

19. Et effektivt samarbejde mellem relevante eksisterende strukturer og en kombination af ressourcer vil være nødvendigt for en vellykket gennemførelse af foranstaltningerne til bekæmpelse af korruption på alle niveauer.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL I OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET OG PÅ DE RELEVANTE NIVEAUER

20. At styrke indsatsen for at forebygge og bekæmpe korruption inden for sport, herunder ved at sikre, at der findes passende lovgivningsmæssige og retshåndhævende foranstaltninger.

21. At tilskynde til og fremme foranstaltninger og aktiviteter med henblik på at forebygge og forbyde repressalier og indføre beskyttelsesforanstaltninger, som beskytter whistleblowere mod at blive suspenderet, degraderet og intimideret eller udsat for andre former for repressalier, idet alle parters rettigheder samtidig respekteres til fulde.

22. I samarbejde med sportsorganisationer at udarbejde eller revidere nationale handlingsplaner og/eller instrumenter til forebyggelse og bekæmpelse af korruption inden for sport og med henblik på at håndhæve en nultolerancepolitik over for korruption inden for sport.

23. At fremme en korrekt gennemførelse og overvågning af principperne for god forvaltningspraksis i sportsbevægelsen for at forhindre korruption inden for sport.

24. At gennemgå eventuelle foranstaltninger i forbindelse med tildeling af offentlige midler baseret på organisationernes tilsagn om at gennemføre foranstaltninger vedrørende god forvaltningspraksis og bekæmpelse af korruption.

25. At øge bevidstheden om og sikre indledende og løbende uddannelse af relevante embedsmænd, bl.a. inden for retshåndhævelse, og interessenter, der er involveret i sportsrelevante politikker til bekæmpelse af korruption.

26. At undersøge, hvordan man sammen med Kommissionen kan løse den fastlåste situation med hensyn til Europarådets konvention om manipulation af idrætskonkurrencer, som trådte i kraft den 1. september 2019, så EU og alle dets medlemsstater kan afslutte deres respektive ratifikationsprocesser og snarest muligt tiltræde konventionen.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL

27. I lyset af tidligere arbejde på dette område at fremsætte et forslag til en sammenhængende, tværsektoriel handlingsplan, herunder eventuelt et forslag til en rådshenstilling om korruption på konkurrence- og ledelsesplan inden for sport.

28. At fremme samarbejde og synergier med og mellem medlemsstaterne samt med andre internationale organisationer og netværk, navnlig Europarådet, og øge kendskabet til dette samarbejde og resultaterne heraf.

29. At sørge for og styrke dialogen mellem offentlige myndigheder og sportsbevægelsen om bekæmpelse af korruption inden for sport og sammen med internationale sportsorganisationer at støtte initiativer til forebyggelse af korruption ved internationale begivenheder og grænseoverskridende konkurrencer.

30. At vurdere, hvordan programmerne og instrumenterne i den næste flerårige finansielle ramme (FFR) kan støtte gennemførelsen af foranstaltninger til bekæmpelse af korruption inden for sport.

31. At gøre brug af de sportsrelaterede finansieringsdele i Erasmus+-programmet samt andre relevante finansieringsprogrammer til at fremme forebyggende foranstaltninger vedrørende bekæmpelse af korruption og god forvaltningspraksis inden for sport samt udveksling af god praksis og politikker mellem medlemsstater og interessenter.

32. At overveje at inddrage korruption inden for sport i EU's program for udveksling af erfaringer om korruptionsbekæmpelse ( 10 ) og integrere sport i Kommissionens initiativer vedrørende bekæmpelse af korruption.

33. Fortsat at bistå medlemsstaternes myndigheder gennem Strukturreformtjenesten, så de kan forbedre forebyggelsen og bekæmpelsen af korruption inden for sport.

OPFORDRER SPORTSBEVÆGELSEN TIL

34. At gøre mere for at beskytte sportens integritet og engagere sig yderligere i forebyggelse og bekæmpelse af korruption inden for sport ved at tage initiativer vedrørende effektive foranstaltninger til bekæmpelse af korruption og sanktioner på grundlag af en risikovurdering og gennemførelse heraf ved en nultolerancetilgang fra græsrods- til topniveau.

35. At vedtage bæredygtige tilgange og forpligte sig til en adfærdskodeks for god praksis, herunder et solidt overholdelsessystem medovervågning, sanktioner og kapacitetsopbygning.

36. At øge kendskabet, sørge for indledende og løbende uddannelse, indføre henstillinger og udbrede bedste praksis om forebyggelse af korruption inden for sport, herunder god forvaltningspraksis, på alle niveauer.

37. At vedtage passende disciplinære bestemmelser og procedurer for at straffe dem, der er involveret i korruption, og passende foranstaltninger til beskyttelse af whistleblowere, samtidig med at alle parters rettigheder til fulde respekteres.

38. Med henblik på offentlig finansiering at samarbejde med de offentlige myndigheder om at skabe standarder for god forvaltningspraksis og vurdere, om disse standarder opfyldes.

39. At samarbejde med retshåndhævende myndigheder, agenturer og organisationer med ansvar for korruptionsbekæmpelse.

(1) Fundamental Principles of Olympism, Den Internationale Olympiske Komité, september 2015.

(2) Se definitionerne i bilaget.

(3) FN's resolutioner 70/1 — Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling (punkt 37) og 73/24 — Sport som en katalysator for bæredygtig udvikling.

(4) 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, mål 16 (delmål 16.5) https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld.

(5) Punkt 50 og afsnit 2.4 i den nye europæiske konsensus om udvikling (2017).

(6) Jf. Europarådets henstilling CM/Rec(2005)8 fra Ministerkomitéen til medlemsstaterne om dommere.

(7) Artikel 83, stk. 1, i TEUF.

(8) Future of Global Sport, 2019 ASOIF. Jf. også COM(2011) 12 final Udvikling af sportens europæiske dimension.

(9) På topmødet i Hamborg i 2017 forpligtede G20-lederne sig til at fortsætte deres arbejde med at sikre integritet inden for sport og opfordrede indtrængende internationale sportsorganisationer til at intensivere deres bekæmpelse af korruption ved at opnå de højeste standarder for global integritet og bekæmpelse af korruption. I denne forbindelse forpligtede G20-lederne sig til at stræbe efter en fælles forståelse af risiciene for korruption i forbindelse med tilbud om at arrangere store sportsbegivenheder.

(10) Programmet for udveksling af erfaringer blev lanceret af Europa-Kommissionen i 2015 for at støtte medlemsstaterne, lokale NGO'er og andre interessenter i at tackle de specifikke udfordringer, der er udpeget i EU's rapport om bekæmpelse af korruption (rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet — Rapport om bekæmpelse af korruption i EU. COM(2014) 38 final af 3.2.2014).