DA Den Europæiske Unions Tidende C 311/18

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2010/C 311/09

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»PORC D’AUVERGNE«

EF-Nr.: FR-PGI-0005-0697-02.06.2008

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse:

»Porc d'Auvergne«

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1. Produkttype:

Kategori 1.1. Kød (og slagteaffald), fersk

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

»Porc d'Auvergne« (svinekød fra Auvergne) er kød fra fritgående grise, der er karakteriseret ved fastheden, den røde ensartede farve, der hverken er for mørk eller for lys, og den pletvise forekomst af rygspæk. Efter tilberedning udmærker kødet i »Porc d'Auvergne« sig ved at være mørt og saftigt med en smag, der er typisk for godt svinekød. Svinet, der anvendes hertil, slagtes efter mindst 26 uger. Svineslagtekroppene skal veje mindst 75 kg. Musklerne skal udgøre mellem 53 og 64 % af slagtekroppens vægt. »Porc d'Auvergne« sælges som hele eller halve svineslagtekroppe, halvgros efter en primær udskæring, i stykker efter en sekundær udskæring eller i portionsstørrelser. Det kan sælges fersk eller frosset.

3.3. Råvarer (udelukkende for forarbejdede produkter):

—

3.4. Foder (udelukkende for produkter af animalsk oprindelse):

Efter 12 uger fodres svinene med en blanding, der består af mindst 75 % korn eller kornprodukter og skal indeholde mindst 1,7 % linolsyre.

Maniok og søde kartofler må ikke anvendes.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Fødsel, fravænning og opfedning af svinene »Porc d'Auvergne« skal finde sted i det geografiske område for den beskyttede geografiske betegnelse »Porc d'Auvergne«, der består af 1 808 kommuner (jf. punkt 4).

3.6. Særlige regler vedrørende tilskæring, rivning, emballering m.v.:

—

3.7. Specifikke mærkningsregler:

Når »Porc d'Auvergne« sælges i detailhandelen fersk eller frosset, skal forbrugeren have mulighed for at kende produktets oprindelse. Derfor skal mærkningen angive produktets beskyttede geografiske betegnelse: »Porc d’Auvergne«.

Mærkningen skal blandt andet angive:

— betegnelsen »Porc d'Auvergne«; denne betegnelse kan indgå i et fælles varemærke

— logoet for det fælles varemærke

— logoet, der angiver kvaliteten og oprindelsen af produktet.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Det geografiske område for den beskyttede geografiske betegnelse »Porc d'Auvergne« består af kantoner og kommuner:

— i Allier (03): alle kantoner

— i Puy de Dôme (63): alle kantoner med undtagelse af kommunerne Aigueperse, Aubiat, Aulnat, Bas-et-Lezat, La Bourboule, Bussières-et-Pruns, Cellule, Chappes, Chastreix, Chavaroux, Le Cheix, Clerlande, Effiat, Égliseneuve-d’Entraigues, Ennezat, Entraigues, Espinchal, Gerzat, La Godivelle, La Tour-d’Auvergne, Lussat, Malintrat, Les Martres-d’Artière, Les Martres-sur-Morge, Mont-Dore, Montpensier, La Moutade, Murat-le-Quaire, Pessat-Villeneuve, Picherande, Pont-du-Château, Saint-André-le-Coq, Saint-Beauzire, Saint-Clément-de-Régnat, Saint-Donat, Saint-Genès-Champespe, Saint-Ignat, Saint-Laure, Sardon, Surat, Thuret, Varennes-sur-Morge og Villeneuve-les-Cerfs

— i Haute Loire (43): alle kantoner

— i Cantal (15): alle kantoner med undtagelse af kommunerne Anglards-de-Salers, Apchon, Badailhac, Brezons, Cheylade, Le Claux, Collandres, Dienne, Le Falgoux, Le Fau, Fontanges, Giou-de-Mamou, Girgols, Jou-sous-Monjou, Lacapelle-Barres, Laroquevieille, Lascelle, Laveissière, Lavigerie, Malbo, Mandailles-Saint-Julien, Marmanhac, Pailherols, Polminhac, Raulhac, Saint-Bonnet-de-Salers, Saint-Cernin, Saint-Chamant, Saint-Cirgues-de-Jordanne, Saint-Clément, Saint-Étienne-de-Carlat, Saint-Hippolyte, Saint-Jacques-des-Blats, Saint-Martin-Valmeroux, Saint-Paul-de-Salers, Saint-Projet-de-Salers, Saint-Simon, Saint-Vincent-de-Salers, Salers, Thiézac, Tournemire, Trizac, Le Vaulmier, Velzic, Vic-sur-Cère og Yolet

— i Nièvre (58): — Kantonen Dornes: kommunerne Dornes og Toury-sur-Jour — Kantonen Fours: kommunerne Charrin, Montambert og Saint-Hilaire-Fontaine

— i Saône et Loire (71): — Kantonerne Bourbon-Lancy, Digoin, Gueugnon og Issy-l’Evêque: alle kommuner — Kantonen Marcigny: kommunerne Artaix, Bourg-le-Comte, Céron, Chambilly, Chenay-le-Châtel, Melay, Montceaux-l’Étoile og Vindecy — Kantonen Paray-le-Monial: kommunen L’Hôpital-le-Mercier

— i Loire (42): — Kantonerne Noirétable, La Pacaudière, Saint-Bonnet-le-Château, Saint-Georges-en-Couzan, Saint-Haon-le-Châtel, Saint-Jean-Soleymieux og Saint-Just-en-Chevalet: alle kommuner — Kantonen Boën: kommunerne Ailleux, Boën, Cezay, Débats-Rivière-d’Orpra, L’Hôpital-sous-Rochefort, Leigneux, Marcilly-le-Châtel, Marcoux, Pralong, Saint-Laurent-Rochefort, Saint-Sixte og Trelins — Kantonen Firminy: kommunen Caloire — Kantonen Montbrison: kommunerne Bard, Écotay-l’Olme, Essertines-en-Châtelneuf, Lérigneux, Lézigneux, Roche, Saint-Thomas-la-Garde og Verrières-en-Forez — Kantonen Roanne-Nord: kommunerne La Bénisson-Dieu, Briennon, Mably — Kantonen Roanne-Sud: kommunerne Lentigny, Ouches, Pouilly-les-Nonains, Riorges, Saint-Jean-Saint-Maurice-sur-Loire, Saint-Léger-sur-Roanne, Villemontais og Villerest — Kantonen Saint-Germain-Laval: kommunerne Amions, Bully, Dancé, Grézolles, Luré, Nollieux, Saint-Germain-Laval, Saint-Georges-de-Baroille, Saint-Julien-d’Oddes, Saint-Martin-la-Sauveté, Saint-Paul-de-Vézelin, Saint-Polgues og Souternon — Kantonen Saint-Just-Saint-Rambert: kommunen Chambles

— i Ardèche (07): — Kantonen Annonay-Sud: kommunen Saint-Julien-Vocance — Kantonen Coucouron: kommunerne Coucouron, Issarlès, Lachapelle-Graillouse og Lespéron — Kantonen Montpezat-sous-Bauzon: kommunen Le Béage — Kantonen Saint-Agrève: kommunerne Devesset, Mars, Saint-Agrève og Saint-André-en-Vivarais — Kantonen Saint-Martin-de-Valamas: kommunerne Borée, La Rochette og Saint-Clément — Kantonen Satillieu: kommunen Saint-Pierre-sur-Doux

— i Lozère (48): — Kantonerne Aumont-Aubrac, Châteauneuf-de-Randon, Fournels, Grandrieu, Langogne, Le Malzieu-Ville, Nasbinals, Saint-Amans, Saint-Alban-sur-Limagnole og Saint-Chély-d’Apcher: alle kommuner — Kantonen Marvejols: kommunerne Antrenas, Le Buisson, Gabrias, Recoules-de-Fumas, Saint-Laurent-de-Muret og Saint-Léger-de-Peyre — Kantonen Mende-Nord: kommunerne Le Born, Chastel-Nouvel og Pelouse — Kantonen Saint-Germain-du-Teil: kommunerne Les Hermaux, Les Salces og Trélans — Kantonen Villefort: kommunen La Bastide-Puylaurent

— i Aveyron (12): — Kantonerne Aubin, Decazeville, Entraygues-sur-Tuyère, Espalion, Mur-de-Barrez og Saint-Amans-des-Cots: alle kommuner — Kantonen Capdenac-Gare: kommunen Bouillac — Kantonen Conques: kommunerne Conques, Grand-Vabre, Noailhac, Saint-Félix-de-Lunel og Sénergues — Kantonen Estaing: kommunerne Campuac, Coubisou, Estaing, Le Nayrac og Sébrazac — Kantonen Laguiole: kommunerne Montpeyroux og Soulages-Bonneval — Kantonen Saint-Geniez-d’Olt: kommunerne Aurelle-Verlac, Pierrefiche, Pomayrols, Sainte-Eulalie-d’Olt og Saint-Geniez-d’Olt — Kantonen Sainte-Geneviève-sur-Argence: kommunerne Cantoin, Graissac, Sainte-Geneviève-sur-Argence og Vitrac-en-Viadène

— i Lot (46): — Kantonerne Figeac-Est, Sousceyrac og La Tronquière: alle kommuner — Kantonen Bretenoux: kommunerne Belmont-Bretenoux, Cahus, Cornac, Estal, Gagnac-sur-Cère, Glanes, Laval-de-Cère og Teyssieu — Kantonen Figeac-Ouest: kommunen Figeac-Ouest — Kantonen Lacapelle-Marival: kommunerne Labathude, Molières, Saint-Maurice-en-Quercy og Sainte-Colombe — Kantonen Saint-Céré: kommunerne Bannes, Frayssinhes, Latouille-Lentillac, Saint-Céré, Saint-Laurent-les-Tours og Saint-Paul-de-Vern

— i Corrèze (19): — Kantonerne Mercoeur, Saint-Privat: alle kommuner — Kantonen Bort-les-Orgues: kommunen Bort-les-Orgues

— i Creuse (23): — Kantonerne Ahun, Aubusson, Auzances, Bellegarde-en-Marche, Bonnat, Boussac, Chambon-sur-Voueize, Châtelus-Malvaleix, Chénérailles, Evaux-les-Bains, Jarnages og Saint-Sulpice-les-Champs: alle kommuner — Kantonen Crocq: kommunerne Basville, Crocq, La Mazière-aux-Bons-Hommes, Mérinchal, Pontcharraud, Saint-Agnant-près-Crocq, Saint-Bard, Saint-Georges-Nigremont, Saint-Maurice-près-Crocq, Saint-Oradoux-près-Crocq, Saint-Pardoux-d’Arnet, La Villeneuve og La Villetelle — Kantonen Felletin: kommunerne Felletin, Moutier-Rozeille, Sainte-Feyre-la-Montagne, Saint-Frion, Saint-Quentin-la-Chabanne og Vallière — Kantonen Guéret-Nord: kommunerne Ladapeyre, Ajain, Glénic, Jouillat og Saint-Fiel — Kantonen Guéret-Sud-Est: kommunerne Saint-Laurent, Sainte-Feyre og La Saunière

— i Cher (18): — Kantonen Charenton-du-Cher: kommunen Coust — Kantonerne Chateaumeillant, Le Chatelet og Saulzais-le-Potier: alle kommuner — Kantonen Châteauneuf-sur-Cher: kommunerne Chambon, Saint-Symphorien og Vallenay — Kantonen Lignières: kommunerne La Celle-Condé, Ineuil, Lignières, Saint-Hilaire-en-Lignières og Touchay — Kantonen Saint-Amand-Montrond: kommunerne Bouzais, Colombiers, Drevant, Farges-Allichamps, La Groutte, Marçais, Nozières, Orcennais, Orval og Saint-Amand-Montrond

— i Indre (36): — Kantonerne Aigurande og Sainte-Sévère-sur-Indre: alle kommuner — Kantonen La Châtre: kommunerne La Berthenoux, Briantes, Champillet, Chassignoles, La Châtre, Lacs, Lourouer-Saint-Laurent, Le Magny, Montgivray, Montlevicq, La Motte-Feuilly, Néret, Nohant-Vic, Saint-Chartier, Saint-Christophe-en-Boucherie, Thevet-Saint-Julien, Verneuil-sur-Igneraie og Vicq-Exemplet — Kantonen Neuvy-Saint-Sépulchre: kommunerne Fougerolles og Sarzay

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart:

Svinet er et dyr, der fra naturens hånd er udstyret med en tryne, som den kan anvende til at rode i jorden med. Jorderne bør være af en sådan beskaffenhed, at svinene kan bevæge sig frit under gode forhold. Svinet er ligeledes et dyr, der let påvirkes af den omgivende fugtighed. Et svin, der går på friland, skal kunne bevæge sig på sunde jorde, og uden at fugtighedsgraden er for høj.

Produktionsområdet for »Porc d'Auvergne« består af regionen Auvergne og grænseområder og udgøres af:

— bakker og dale, hvor klimaforholdene er specifikke, i læ for vinden og beskyttet af påvirkningerne fra havet ved nord-syd barrieren i bjergområdet Massif Central, og derfor er den begrænsede nedbørsmængde gunstig med hensyn til opdræt af svin på friland

— jorderne er solide og består for størstedelens vedkommende af overfladejorde i en vis højde, andosol og jorde med vulkansk oprindelse, med en stor udsivningskapacitet, og en mindre del af de hydromorfe jorde omfatter begrænsede arealer med stor dræningskapacitet. De solide jorde består for størstedelen af jorde med begrænsede muligheder for at drive landbrug, og derfor er det her interessant at udvikle opdræt af frilandssvin, som kan udgøre en ekstra indtægtskilde.

Jorderne bør især være sunde og med gode muligheder for udsivning af regnvandet.

Sammenhængen mellem nedbørsmængden og jorderne udgør perfekte forhold til opdræt af frilandssvin.

5.2. Produktets egenart:

Produktets egenart baserer sig på:

— dets renommé

— kvaliteten, der skyldes opdrætsmetoden med svin på friland, og landbrugernes ekspertise med hensyn til opdrætsformen.

a) Dets renommé

Regionen Auvergne har en lang tradition for svineopdræt. Allerede i romertiden blev svinekød købt og solgt. Indtil begyndelsen af det tyvende århundrede var Auvergne traditionelt en højborg for svineproduktionen i Frankrig. Svinekød var det grundlæggende element i maden i Auvergne. Svineproduktionen var baseret på fritgående svin, hvilket talrige skrifter fra det fjortende århundrede vidner om. Svinene gik frit omkring på markerne eller i skovene for at søge føde og fik i kosttilskud en dej af korn. Denne tradition med opdræt på friland, der drog nytte af de lokale ressourcer, er fremtrædende indtil begyndelsen af det tyvende århundrede. Der eksisterede desuden en svinerace, der var tilpasset denne form for opdræt, men den er nu uddød. Den traditionelle form for opdræt begyndte at gå tilbage fra 1965. Omkring slutningen af 1980’erne organiserede branchen sig med det formål at udbrede kendskabet til produktet »Porc d'Auvergne«.

I dag deltager repræsentanter for denne branche, når der afholdes messer og handelsfremstød som »Sommet de l'Elevage« i Clermont-Ferrand, SIRHA i Lyon eller den internationale landbrugsmesse i Paris. Produktet er også omtalt i talrige lokale og specialiserede tidsskrifter og medier. I 2008 blev det hyldet ved den første nationale messe for oprindelses- og kvalitetsprodukter, hvor en slagter, der har arbejdet med svin fra Auvergne i 19 år, blev prisbelønnet. I 2009 var det en anden slagter fra Paris, der havde solgt svinekød fra Auvergne i 10 år, der blev belønnet i den anden udgave af en national konkurrence. Svinekød fra Auvergne er et yndet produkt hos restauratørerne, hvad enten de kommer fra Auvergne (samlet i foreningen af kokke fra Auvergne) eller fra andre regioner (PCA, Alsace, Paris…).

b) Kvaliteten, der skyldes opdrætsmetoden med svin på friland, og landbrugernes ekspertise med hensyn til opdrætsformen

Svin fra Auvergne opdrættes på friland. De har adgang til et frit område i opfedningsperioden før slagtning (de skal være mindst 182 dage gammel), hvor de råder over 83m2/svin. For svinets sundhed og gode udvikling er valget af dette område meget vigtigt. Det udvælges af opdrætterne på grundlag af kendskabet til bedriftens jorde, plantearter og jordbundsforhold. Opdrætteren skal ligeledes vide, hvordan disse områder forvaltes, idet områderne regelmæssigt skal holdes fri for svin og eventuelt sås til med græs.

Det endelige produkt har en fin ensartet rød farve, hvilket skyldes et større indhold af hæmjern (myoglobin). Denne farve har relation til metoden for svineopdræt i Auvergne og slagtealderen. Opdræt på frilandsarealer giver svinene større fysiske udfoldelsesmuligheder, end hvis svinene ikke har adgang til frilandsarealer, og det vides, at indholdet af myoglobin øges med dyrenes alder og den fysiske udfoldelse. På den anden side giver en senere slagtning mere modent kød på det fysiologiske plan, hvilket forstærker smagen og forbedrer sammenhængskraften i charcuterivarer.

Produktet har også et lidt tykkere ydre fedtlag, hvilket skyldes svinenes tilpasning til de udendørs forhold. At svinene i opfedningsperioden får et fodertilskud af korn eller kornprodukter medvirker til, at det endelige produkt er rigere på essentielle fedtsyrer (flerumættede) i fedtet, end hvad der er tilfældet normalt.

En undersøgelse hos slagtere, der fremstiller charcuterivarer eller arbejder i restauranter, har vist, at svinekød fra Auvergne anses som godt kød, da det er mørt og saftigt med fast hvidt fedt, farven er intens, der går ikke så meget tabt ved stegning, dens egenskaber bibeholdes, og smagen er karakteristisk.

Dette understøttes af analyser udført over en periode på 10 år, der konkluderer, at svinekød fra Auvergne er et kraftfuldt produkt, både med hensyn til kød og fedt, med en stærk duft og meget saftig smag, og en tekstur, der er kendetegnende for mørt kød. Smagen er desuden ganske karakteristisk.

I de sidste 20 år har produktionen af svinekød fra Auvergne fortsat sin udvikling. Dets egenskaber og produktionsmåden gør det til et yndet produkt blandt slagtere og forbrugere. I slutningen af 2008 kunne man finde svinekød fra Auvergne i 190 slagterbutikker, charcuterier og restauranter i hele Frankrig.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Den oparbejdede ekspertise med hensyn til svineproduktion er blevet taget i brug for at udvikle denne tradition i Auvergne, og hertil er der gjort brug af de særlige pedoklimatiske forhold, der er gunstig for produktionen af fritgående svin i Auvergne.

Det geografiske område er præget af pedoklimatiske forhold, der gavner produktionen af svin på friland, hvilket også er en tradition i området. Opdrætterne drager nytte af deres ekspertise, når de forvalter områderne, og anvender deres gode viden om de geografiske forhold.

Produktionsmetoden med svin på friland, opdrætternes ekspertise og områdets pedoklimatiske forhold, der gør en sådan produktion mulig, giver kød af særlig god kvalitet, hvilket især kan ses ved den røde farve, der er tegn på et stort indhold af hæmjern, og et lidt tykkere lag fedt udenpå. Disse tegn vidner om kød, der er mere modent, hvilket skyldes metoden for opdræt og den større slagtealder, og giver kødet en karakteristisk smag.

Svin fra Auvergne er resultatet af en lang tradition, der altid forbindes med et bestemt område, og sådan har det været i flere hundrede år. At produktet præsenteres på messer, at det vinder priser, og at store kokke anvender det, vidner om, at det er et yndet produkt blandt fagfolk og forbrugere.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCPorcDAuvergne.pdf

(1) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.