P6_TA(2007)0156

Periodisk rapport 2006 om Kroatien

Europa-Parlamentets beslutning af 25. april 2007 om periodisk rapport 2006 om Kroatiens fremskridt mod tiltrædelse (2006/2288(INI))

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Rådets beslutning af 3. oktober 2005 om indledning af tiltrædelsesforhandlinger med Kroatien,

- der henviser til periodisk rapport 2006 om Kroatiens fremskridt mod tiltrædelse, offentliggjort af Kommissionen den 8. november 2006 (SEK(2006)1385),

- der henviser til henstillinger fra mødet i Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Kroatien den 3.- 4. oktober 2006,

- der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 14.- 15. december 2006,

- der henviser til sin beslutning af 13. december 2006 om Kommissionens meddelelse om udvidelsesstrategien og de vigtigste udfordringer 2006-2007 [1],

- der henviser til henstillingerne fra Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Kroatien af 20.- 21. marts 2007,

- der henviser til forretningsordenens artikel 45,

- der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A6-0092/2007),

A. der henviser til, at Kroatien har fortsat de gode fremskridt til overholdelse af de politiske og økonomiske kriterier og af gældende EU-lovgivning, og tilføjer, at landet bør lykønskes med de vigtige skridt, det har taget på mange områder for at tilpasse dets lovgivning i lyset af screeningsprocessen,

B. der henviser til, at forhandlingerne bør fortsættes ufortøvet og munde ud i, at Kroatien under forudsætning af, at landet tager de udestående udfordringer op og udvikler en hensigtsmæssig administrativ kapacitet samt tiltræder Den Europæiske Union uden yderligere forsinkelse, så snart alle kriterier er blevet opfyldt, og forhandlingerne er afsluttet,

C. der henviser til, at Kroatien bør gøre sit yderste for at gennemføre de nødvendige reformer, således at forhandlingerne kan afsluttes i så god tid, at Europa-Parlamentet kan afgive samstemmende udtalelse inden det næste valg til Europa-Parlamentet i juni 2009,

D. der henviser til, at Kroatiens udsigter til medlemskab har en regional dimension, da de er et håndgribeligt tegn på, at fremtiden for alle landene på Vestbalkan virkelig ligger i Den Europæiske Union, som det fremgår af konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki i 2003, og som det er bekræftet i en række af Europa-Parlamentets beslutninger,

E. der henviser til, at Kroatien stærkt støtter dets naboers opfattelse af, at disse landes fremtid ligger i Den Europæiske Union,

F. der henviser til, at den tidligere udvidelsesrunde har vist, at hvert land bør vurderes efter sine egne resultater, at tempoet i tiltrædelsesforhandlingerne bør være afhængigt af den reelle opfyldelse af Københavns-kriterierne, og at spørgsmålet om, i hvilket omfang disse kriterier er opfyldt, også bør være afgørende for den endelige tiltrædelsesdato,

G. der henviser til, at Nice-traktaten ikke frembyder et passende grundlag for yderligere udvidelser, og at de væsentlige dele af traktaten om en forfatning for Europa derfor bør træde i kraft ved udgangen af 2008 for at skabe de nødvendige betingelser for fremtidige udvidelser og sætte EU i stand til at arbejde mere effektivt, mere åbent og mere demokratisk, hvilket også er en forudsætning for yderligere udvidelsesrunder; der endvidere henviser til, at Kommissionen og Rådet skal arbejde intensivt på at skabe de nødvendige forhåndsbetingelser for udvidelser, og især for Kroatiens medlemskab af EU,

H. der henviser til, at ansvaret for at sikre, at EU er i stand til at gennemføre yderligere vellykkede udvidelsesrunder, ligger hos EU selv og ikke hos kandidatlandene,

I. der henviser til, at den fælles screeningsproces blev afsluttet med et positivt resultat i oktober 2006, og at der herefter kunne indledes bilaterale forhandlinger med Kroatien om specifikke aspekter af gældende EU-lovgivning,

J. der henviser til, at seks forskellige kapitler i den gældende EU-lovgivning hidtil er blevet åbnet, og at to — vedrørende videnskab og forskning samt uddannelse og kultur — er blevet lukket midlertidigt,

K. der henviser til, at Kommissionen allerede har gjort brug af benchmarks for at overvåge de kroatiske myndigheders fremskridt på vigtige og følsomme områder som konkurrencepolitik, offentlige udbud, frie kapitalbevægelser, retsvæsenet, frihed og sikkerhed, socialpolitik og beskæftigelse,

L. der henviser til, at Kroatiens bestræbelser på at opfylde tiltrædelseskriterierne skal fortsættes og ledsages af effektive gennemførelsesforanstaltninger og passende overvågningsmekanismer,

M. der henviser til, at en gennemgribende reform af den offentlige forvaltning og retsvæsenet tillige med politiet er afgørende og en nødvendig forudsætning for at nå de normer, der kræves for EU-medlemskab,

N. der henviser til, at en grundig og objektiv analyse af regionens nyere historie, ægte forsoning mellem de forskellige folk og etablering af gode naborelationer kan bidrage stærkt til en virkelig europæisk integrationsproces,

O. der henviser til, at retsforfølgning af krigsforbrydelser og reintegration af flygtninge og fordrevne er grundlæggende elementer i forsoningsprocessen,

1. fastslår, at Kroatien allerede har gjort betydelige fremskridt på vej mod EU-medlemskab;

2. mener i lighed med synspunkterne i Kommissionens meddelelse om udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2006-2007 (KOM(2006)0649), at Kroatien fortsat opfylder de politiske kriterier for tiltrædelse, og at landet kan betragtes som en fungerende markedsøkonomi, som bør være i stand til at klare konkurrencen og tackle markedskræfterne i EU på mellemlang sigt under forudsætning af, at det energisk gennemfører sit reformprogram for at udbedre de betydelige mangler, der fortsat eksisterer;

3. lykønsker de kroatiske myndigheder med de hurtige fremskridt, der hidtil er gjort i tiltrædelsesforhandlingerne, navnlig vedtagelsen af nøgleelementer i lovgivningen på afgørende områder, som f.eks. offentlig forvaltning, forvaltning af domstolene og bekæmpelse af korruption;

4. støtter regeringen og oppositionen i deres bestræbelser, på trods af de kommende valg, på at træffe de nødvendige og om end nogle gange vanskelige afgørelser især vedrørende konkurrencepolitik og statsstøtte, og understreger, at de pågældende afgørelser i sidste instans vil komme alle kroatiske borgere til gode;

5. anmoder den kroatiske regering om at styrke sin kapacitet til at gennemføre de love, der er omsat fra gældende EU-lovgivning i national lovgivning på alle områder, især miljøområdet;

6. opfordrer i denne forbindelse indtrængende de kroatiske myndigheder til at tage behørigt hensyn til de betænkeligheder, som lokalsamfundene og offentligheden har givet udtryk for med hensyn til kontroversielle industriprojekter, som kunne udgøre en trussel mod miljøet eller folkesundheden, og opfordrer myndighederne til at indføre en klar og gennemskuelig procedure til underretning og høring af samtlige aktører og ikke kun investorer;

7. opfordrer den kroatiske regering til i den forbindelse at overholde og gennemføre internationale dokumenter såsom Århus-konventionen fuldt ud og med tiden ratificere Kyoto-protokollen i overensstemmelse med de seneste EU-miljøstrategier;

8. er bekymret over den faldende opbakning omkring EU-medlemskab i Kroatien og finder det glædeligt, at regeringen og oppositionen gør en fælles indsats for at forklare offentligheden om de økonomiske, politiske, sociale og kulturelle fordele, som tiltrædelsesprocessen vil munde ud i; anmoder Kommissionen om at styrke sin egen informationsvirksomhed vedrørende ovennævnte fordele;

9. understreger, at det er nødvendigt, at de hidtil vedtagne reformer gennemføres hurtigt og effektivt for at modernisere Kroatien yderligere og derved styrke og stabilisere demokratiet og den sociale markedsøkonomi endnu mere; fremsætter i den forbindelse følgende tilkendegivelser:

a) noterer sig, at bestemmelserne i loven om offentligt ansatte, hvorved der indføres åbenhed og objektivitet i procedurerne for udnævnelse og bedømmelse af offentligt ansatte, først vil træde i kraft efter næste valg; noterer sig endvidere, at denne beslutning kunne give indtryk af, at dette vigtige område er omfattet af forsinkelser, og dermed fremme det synspunkt, at regeringen langt fra helhjertet søger at reformere den offentlige forvaltning, selv om det er af største vigtighed for den siddende regering, at der ikke længere sker politisk indblanding i den offentlige forvaltning;

b) noterer sig, at den kroatiske justitsminister bestræber sig på som bebudet at fortsætte rationaliseringen af antallet af domstole i landet med det formål at gøre dem mere professionelle og effektive; minder ministeren om, at denne proces skal ledsages af fastlæggelsen af hensigtsmæssige procedurer og kriterier for udnævnelse og bedømmelse af ansatte inden for retsvæsenet med det formål at skabe tilstrækkelige garantier for et professionelt og uafhængigt retsvæsen; finder det i den forbindelse glædeligt, at der er nedsat en arbejdsgruppe til udvikling af nye rammekriterier for bedømmelse af dommere, og at domstolsloven er blevet ændret på en sådan måde, at dommerne er forpligtet til at oplyse deres indtægter, og at det er muligt at overføre dommere til overbebyrdede domstole; er overbevist om, at den store sagspukkel bør afvikles ved at fremme alternative metoder til tvistbilæggelse med det formål at opnå et effektivt retssystem;

c) roser Kroatien, fordi det i fuld udstrækning samarbejder med Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende Det Tidligere Jugoslavien (ICTY); er imidlertid bekymret over, at en effektiv retsforfølgning af krigsforbrydelser — som det fremgår af nylige retsafgørelser — kan undergraves af en fjendtlig holdning på lokalt plan, vedvarende fordomme blandt nogle af de ansatte inden for retsvæsenet over for ikke-kroatiske borgere og utilstrækkelig beskyttelse af vidner mod intimidering; opfordrer den kroatiske regering til fortsat at tilskynde og aktivt støtte retsforfølgning af krigsforbrydelser, uanset de pågældendes nationalitet; er i den forbindelse også bekymret over visse initiativer fra regeringens side, især dens tilbud om at yde støtte til dækning af omkostningerne til forsvar af hærens generaler og dens anmodning om at deltage som amicus curiae i verserende sager ved ICTY;

d) finder, at alle kroatiske institutioner og partier bør modvirke offentlighedens opfattelse af ICTY som en fjendtlig institution og gøre opmærksom på den rolle, som ICTY spiller ved retsforfølgning af forbrydelser begået mod kroatiske borgere;

e) bemærker, at der er indført en passende lovgivningsramme til beskyttelse af mindretal, og at der er udvist vilje til at integrere mindretal i det politiske system; gentager, at det er vigtigt at garantere, at disse mindretal er behørigt repræsenteret inden for den offentlige forvaltning, politiet og retsvæsenet, og at ligestillingsprincippet finder anvendelse i spørgsmål om ejendom og økonomi; slår til lyd for, at der på alle niveauer af statsadministrationen udarbejdes en konkret handlingsplan, der sikrer mindretallene forholdsrepræsentation, i overensstemmelse med bestemmelserne i forfatningsloven og på grundlag af passende kontrolbestemmelser;

f) bemærker med tilfredshed, at bestræbelserne på at sikre, at flygtninge og fordrevne han vende hjem, er kendetegnet af en positiv udvikling; opfordrer regeringen til at fremme denne proces yderligere ved at finde frem til rimelige, effektive og varige løsninger på bolig- og beskæftigelsesproblemerne, der giver anledning til de største bekymringer hos de kommende repatrierede; anmoder de kroatiske myndigheder om at give garanti for vand- og elektricitetsforsyning til alle de berørte landsbyer;

g) bifalder regeringens nye femårsplan til løsning af genhusningsproblemerne for tidligere lejere af boliger uden for områder af særlig statsinteresse; understreger i den forbindelse, at det er nødvendigt, at der sættes yderligere gang i gennemførelsen af den nye handlingsplan, således at den pågældende befolknings presserende behov kan imødekommes;

h) opfordrer endnu en gang de kroatiske myndigheder til at forlænge fristen for anerkendelse af arbejdsår for personer, der arbejdede i den såkaldte "Republika Srpska Krajina" under konflikten, og også give disse borgere, der ikke har bopæl på territoriet, tilladelse til at ansøge om denne anerkendelse; minder myndighederne om, at dette ville være et synligt tegn på Kroatiens vilje til at nedbryde de kløfter, konflikten har efterladt, og fremme forsoning i landet;

i) glæder sig over Kroatiens støt stigende økonomiske vækst, der er baseret på et ambitiøst reformprogram og omfattende private investeringer, og håber, at dette snart vil udmønte sig i flere og bedre job;

j) minder de kroatiske myndigheder om, at en åben, konkurrencedygtig markedsøkonomi er et grundlæggende krav til EU-medlemskab; tilskynder derfor kraftigt myndighederne til mere seriøst og i et meget hurtigere tempo at gennemføre de aftalte mål for salg af minoritets- og majoritetsandele af statsejede interesser i selskaber og for nedsættelse af statsstøtten, navnlig i skibsbygnings- og stålsektoren; mener, at der bør gøres mere for at åbne det kroatiske marked for udenlandske investorer og tjenesteudbydere, og at de bør have de samme vilkår som nationale operatører; appellerer til Kroatien om, idet det i fuld udstrækning udnytter de eksisterende procedurer på hensigtsmæssig vis, at give EU-borgere tilladelse til at erhverve fast ejendom bortset fra områder omfattet af dispensation; minder om, at ovennævnte målsætninger allerede er indeholdt i stabiliserings- og associeringsaftalen med Kroatien;

k) opfordrer den kroatiske regering til at styrke sin administrative kapacitet for at kunne drage fuld nytte af førtiltrædelsesstøtten;

10. roser Kroatien for den positive og ledende rolle, som landet spiller i det sydøstlige Europa, og glæder sig over den kroatiske regerings indsats i dens aktuelle rolle som formand for den sydøsteuropæiske samarbejdsprocessamarbejdsproces; opfordrer Kroatien og dets nabolande til at løse de udestående grænsespørgsmål én gang for alle;

11. tilskynder navnlig den kroatiske og den slovenske regering til at udnytte alle forhåndenværende muligheder for at nå frem til en aftale om alle udestående grænsespørgsmål under hensyntagen til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 17. og 18. juni 2004 og opfordrer dem til at afholde sig fra enhver unilateral handling, som kunne undergrave en sådan aftale;

12. kræver, at der gøres brug af en tredjeparts tjenester, når de udestående grænsekonflikter ikke kan løses med nabolandene;

13. anmoder Kommissionen om yderligere at tilskynde til og støtte en bred sandheds- og forsoningsproces i Kroatien og på hele Vestbalkan og om fornødent lade andre nabolande være omfattet heraf; er af den faste overbevisning, at denne proces bør omfatte civilsamfundet, politiske aktører og kulturpersonligheder, og at den bør lægge grunden til varig fred og stabilitet i regionen; mener, at forsoningsprocessen navnlig skal have unge mennesker som målgruppe, og at den bør omfatte en tilbundsgående gennemgang af skolebøger og læseplaner, der anvendes i historieundervisningen;

14. bifalder i denne forbindelse alle bestræbelser fra det kroatiske civilsamfunds side på at engagere offentligheden i debatter om Vestbalkans nyere fortid og gøre offentligheden mere bevidst herom; understreger, at kroatiske ikke-statslige organisationer er et grundlæggende og nødvendigt element i et ægte pluralistisk som fremmer gensidige forståelse;

15. anmoder de nye medlemsstater om at spille en aktiv rolle i Kroatiens bestræbelser på at opnå medlemskab og i den forbindelse gøre det muligt for Kroatien at udnytte landets erfaringer fra reformarbejdet;

16. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen samt medlemsstaternes og Kroatiens regeringer og parlamenter.

[1] "Vedtagne tekster", P6_TA(2006)0568.

--------------------------------------------------