[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, 13.6.2007

SEK(2007) 774

KOMMISSIONENS ARBEJDSDOKUMENT

Ledsagende dokument til Forslag til RÅDETS FORORDNING OM OPRETTELSE AF FÆLLESFORETAGENDET "CLEAN SKY" Analyse af følgerne af et fælles teknologiinitiativ (JTI) inden for LUFTFART og LUFTTRANSPORT SAMMENFATNING AF KONSEKVENSANALYSEN {KOM(2007) 315 endelig}{SEK(2007) 773}

Baggrund

Dette dokument er en konsekvensanalyse af det fælles teknologiinitiativ Clean Sky.

Med det syvende forskningsrammeprogram (FP7, 2007-2013)[1] indføres begrebet fælles teknologiinitiativer (JTI), der har til formål at imødekomme industriens og andre interessenters behov. De fælles teknologiinitiativer gennemføres i form af offentlig-private partnerskaber. Via de fælles teknologiinitiativer tilbyder Fællesskabet nu retlige og organisatoriske rammer, som gør det muligt at samle ressourcer fra den offentlige og private sektor på tværs af alle interessenter inden for et specifikt område af forskning og udvikling. De fælles teknologiinitiativer skal være rettet mod aktiviteter, der er af fælles europæisk interesse[2], og dermed bidrage til at opfylde Lissabon-strategiens målsætning om konkurrenceevne og Barcelona-målene for forskningsudgifter[3].

Luftfart og lufttransport er af Kommissionen blevet identificeret som et af de områder, hvor der kan etableres et fælles teknologiinitiativ[4]. Hovedformålet er at gøre fremskridt i retning af at opfylde de ambitiøse mål, der er fastlagt af ACARE (Det Rådgivende Udvalg for Luftfartsforskning i Europa), som konkluderer, at der er behov for trinvise teknologiske ændringer, hvis det skal være muligt inden 2020 at nå de vedtagne mål på miljøområdet: reduktion af CO2-emissioner med 50 % og NOx med 80 %, det subjektive udvendige støjniveau med halvdelen og flys og dertil knyttede produkters livscyklus indvirkning på miljøet[5].

PROCEDURESPØRGSMÅL OG HØRING AF INTERESSEREDE PARTER

Konsekvensanalysen af Clean Sky er baseret på to dokumenter samt input fra to høringer, hvor man drøftede relevansen af dokumentationen bag konsekvensanalysen.

Det første dokument, "Report on the Assessment Exercise on the "Clean Sky" Final Proposal", er udarbejdet af en uafhængig ekspertgruppe nedsat af nationalstaterne. Eksperternes rapport handlede om markedssituationen for europæisk luftfart, målene for Clean Sky, politiske scenarier og en analyse af den samfundsøkonomiske indvirkning.

Det andet dokument med titlen "Clean Sky, a Joint Technology Initiative for Aeronautics and Air Transport – Executive Summary" er udarbejdet af repræsentanter for industrien som reaktion på Kommissionens anmodning om en redegørelse for de såkaldte nøgler til succes (markedssvigt, additionalitet, forvaltning og medlemsstaternes rolle).

I forslaget og især i de forvaltningsmæssige aspekter er der taget hensyn til de input, som nationalstaterne har fremsat på en række workshops arrangeret af Kommissionen. Forslaget til forvaltningsstruktur har fået støtte fra både industrien og nationalstaterne.

Markedssvigt berettiger økonomisk støtte fra Fællesskabet

Luftfartsektoren står over for store udfordringer i det 21. århundrede: industrien skal reducere sit bidrag til klimaændringer, emissioner og støj omkring lufthavnene .

EU's luftfartindustri er udsat for kraftig international konkurrence . Den 20. december 2006 vedtog den amerikanske regering en bekendtgørelse om den første amerikanske politik for forskning og udvikling med det formål at sikre USA en førende position inden for luftfartsteknologi.

Offentlig økonomisk støtte er berettiget, fordi det er tvingende nødvendigt at håndtere de forskellige kilder til markedssvigt, idet manglende finansiering hæmmer forskning i reduktion af fremtidens luftfartøjers brændstofforbrug, emissioner og støj.

For så vidt angår luftfartsforskning, antager markedssvigt[6] , der hæmmer en optimal udvikling af teknologien, mange forskellige former :

1) Der er et højere risikoniveau, og der går længere tid, før projektresultaterne giver et udbytte af investeringen, der er så positivt , at industrien og finansverdenen kan acceptere det.

2) De trinvise ændringer, der er en forudsætning for gennemførelsen af ACARE SRA-2 for grønnere lufttransport, kan kun foretages samordnet gennem en innovativ, integreret, tværfaglig strategi .

3) Der er mange eksterne faktorer , både i forbindelse med investeringer i forskning og udvikling af luftfart og luftfartens rolle i klimaændringerne.

Investeringer i forskning i og udvikling af luftfart skaber en positiv ekstern faktor : Også andre end det innovative selskab får udbytte af dets investeringer i forskning og udvikling på grund af den utilsigtede videnformidling gennem forskellige kanaler, da udbyttet af investeringer i forskning og udvikling er højere for samfundet end for erhvervslivet som sådant. Kløften mellem udbyttet af investeringer i forskning og udvikling for hhv. samfund og erhvervsliv er særligt bred på luftfartsområdet .

Civil luftfart skaber en negativ ekstern faktor : Operatørerne og fabrikanterne bærer ikke de fulde miljømæssige omkostninger for samfundet. Det fører til lavere investeringer i og udbredelse af nye, miljøvenlige teknologier end det optimale.

Målsætninger for Clean Sky

Hovedmålsætningen er at fremskynde udviklingen i EU af rene lufttransportteknologier med henblik på anvendelse snarest muligt [7], da det vil bidrage til at opfylde Europas strategiske prioriteringer[8] for miljø og samfund i kombination med en bæredygtig økonomisk vækst.

Specifikt: Gennemføre et omfattende program, som fremmer prækonkurrerende forskning i og udvikling af luftfart i EU for at muliggøre de store teknologiske fremskridt, der er nødvendige, hvis det skal være muligt inden 2020 at sikre en betydelig reduktion af CO 2 - og NOx-emissioner, larm forårsaget af luftfart og et produkts livscyklus' indvirkning på miljøet. En sådan politik tager sigte på at maksimere effektiviteten af EU's forskning i luftfart ved at udnytte stordriftsfordele i forskning og udvikling og øge industriens evne til hurtig udnyttelse af de potentielle trinvise ændringer i ren luftfartsteknologi.

Overensstemmelse med andre EU-politikker

Fremme af forskning i og udvikling af luftfart er et supplement til foranstaltninger såsom forslaget om at medtage luftfart i EU's ordning med handel med emissionskvoter (ETS). Dette støttes af ETS-konsekvensanalysen[9].

Det vil blive mere attraktivt at operere med nye, grønne flytyper, der udvikles som følge af Clean Sky og indføres fra og med 2015. Et positivt incitament kan fremskynde luftfartsselskabernes anvendelse af disse fly, f.eks. i form af en grøn præmie for at anvende fly, der bruger renere brændstof.

Alternative politiske scenarier

Følgende scenarier blev gennemgået:

- Ingen foranstaltninger på EU-plan

- Foranstaltninger af EUREKA-typen

- Kun EU-foranstaltninger under rammeprogrammet (brug af traditionelle værktøjer som samarbejdsforskning)

- Det fælles teknologiinitiativ Clean Sky

Ingen foranstaltninger på EU-plan (dvs. hverken på medlemsstats- eller EU-plan)

Dette scenario blev afvist, da det ikke er muligt alene at overlade det til markedsmekanismerne at sikre de store innovationer, der er nødvendige for at skabe miljøvenlige flytyper.

Foranstaltninger af EUREKA-typen

Dette scenario blev ikke fundet hensigtsmæssigt, fordi det ikke med det tilgængelige budget vil være muligt at overvinde de risici, der hæmmer private investeringer i udvikling af miljøvenlig luftfartsteknologi. Endvidere er EUREKA et mellemstatsligt program og dermed ikke tilstrækkeligt til at fremskynde udviklingen og indførelsen af miljøvenlige lufttransportteknologier.

Kun EU-foranstaltninger under rammeprogrammet

Traditionelle værktøjer såsom samarbejdsforskning betragtes som de mest effektive til at fremme grundforskning og validering på (del-)systemplan, men de er ikke optimale med hensyn til at fremskynde udviklingen af miljøvenlige lufttransportteknologier i EU til anvendelse snarest muligt , da dette kræver demonstration af fuldstændige teknologier. Selv hvis der blev afsat et stort budget til de forskellige samarbejdsforskningsprojekter, som så skulle gennemføres inden for samme tidshorisont, vil målet med inden 2020 at udvikle teknologi, der kan reducere CO2-og NOx-emissioner og larm, ikke kunne opfyldes.

Det fælles teknologiinitiativ Clean Sky

Clean Sky er et fælles teknologiinitiativ, der sigter mod at fremskynde udviklingen og indførelsen af større teknologiske ændringer for at opnå en betydelig miljøforbedring med den næste generation af luftfartøjer, rotorfly og dertil knyttet udstyr. Det er centreret omkring 6 integrerede teknologidemonstratorer, ITD'er. Der er tre ITD'er for fartøjer (fastvingefly, regionalfly og rotorfly) og to støtte-ITD'er (motorer og systemer), som skal komme med input til fartøjs-ITD'erne. En ITD om miljøvenlige konstruktioner vil endvidere danne baggrund for andre ITD'er i henseende til at frembringe en grønnere livscyklus for materialer. Alle ITD'er udvikler demonstratorer i fuld størrelse som fysiske projektleverancer.

Strukturen i Clean Sky er et fællesforetagende , som bliver en retlig enhed, der oprettes som et fællesskabsorgan i medfør af EF-traktatens artikel 171.

Clean Sky forventes inden 2020 at have nedbragt luftfartøjers CO2-emissioner med 20-40 %, NOx med 60 % og larm med 10-20 db. Det samlede budget er 1,6 mia. EUR over en syvårsperiode. Programmet vil udløse yderligere 800 mio. EUR fra industrien til investeringer i forskning og udvikling, hvilket svarer til 50 % af budgettet til Clean Sky.

Konsekvensanalyse af Clean Sky

Clean Sky vil få en betydelig indvirkning på mange områder. Det vil mindske miljøpåvirkningen fra luftfarten på globalt plan. Effektivitetsforbedring fremmer udviklingen af markedet . Jobskabelse vil styrke EU's økonomi. Passagertilfredsheden vil stige, og mobiliteten øges. Trinvise ændringer i teknologi og resultater på miljøområdet giver mulighed for at takle miljøproblemerne og samtidig beskytte og styrke europæisk industris konkurrenceevne.

De fleste miljøfordele opnås gennem lavere brændstofforbrug, hvorved man kombinerer miljøfordele og effektivitetsforbedringer. Industrien har afsat mange ressourcer til dette formål, og derved sikres det også, at forskningsresultaterne udnyttes. Det er hensigten, at nye generationer af smal- og bredkroppede fly, regionale fly og rotorfly skal udnytte de teknologiske fremskridt, der opnås med Clean Sky.

Skønt Clean Sky er et grønt program, kan de økonomiske fordele i sig selv berettige denne betydelige investering af offentlige midler . En flyflådes livscyklus er omkring 20-25 år. I 2010 vil omkring en tredjedel af flyene have nået deres forventede levealder, hvorfor der opstår et presserende behov for udskiftning. Smalkroppede fly udgør 60 % af luftfartsegmentet. Det er af afgørende vigtighed, at et nyt, smalkroppet produkt, som udnytter den teknologiske udvikling, der muliggør trinvise ændringer i miljøbeskyttelsen, står klar, når flyflåden skal fornyes.

Mere effektive fly vil hjælpe luftfartsselskaberne med at sænke deres driftsomkostninger og dermed styrke handel og turisme.

Europas innovations- og forskningspotentiale styrkes, da et projekt som Clean Sky samler alle relevante aktører fra industrien og dermed får indvirkning på både andre initiativer og andre industrier.

Der er udledt skøn over værditilførsel og økonomisk additionalitet i Europa fra både markedsprognoser på højt plan og data fra enkeltstående virksomheder, som er krydstjekket af Oxford Economic Forecasting. De overordnede tal er integreret over 20 år (2010-2030) for forskning og udvikling, og en periode på yderligere 20 år, der forskydes med fem år (2015-2035) for markedsindvirkning.

Den samlede værditilvækst for EU i perioden 2010-2035 i tilknytning til Clean Sky er summen af den direkte og indirekte værditilførsel for industrien (350 mia. EUR) og følgevirkninger (450 mia. EUR), i alt 800 mia. EUR .

Clean Sky's indvirkning på samfundet

Enhver positiv indvirkning på miljøet har en positiv indvirkning på folkesundheden . Den øgede effektivitet inden for flydrift vil få en enorm indvirkning på samfundet på grund af den øgede mobilitet .

Den positive indvirkning på beskæftigelsen vil også bidrage til at hæve levestandarden. Samfundet får stort udbytte af investeringer i forskning på grund af den afsmittende virkning på andre industrier, og de øger dermed de europæiske borgeres livskvalitet.

Samfundets faldende udgifter til emissioner er til gavn for hele samfundet. I henseende til CO2 kan Clean Sky medføre en samlet forbedring på 30 %. Det anslås, at Clean Sky kan sænke kulstofmængden med 2-3 mia. ton. Det vil betyde samfundsbesparelser på flere hundrede milliarder euro[10].

Clean Sky's additionalitet

Clean Sky forventes at få stor indvirkning i form af "additionalitet" på fællesskabsplan. Den europæiske luftfartsindustri forventes at investere yderligere 800 mio. EUR i forskning og udvikling for at reducere luftfartens indvirkning på miljøet. Et langsigtet EU-program med projekter i stor skala, som resulterer i demonstratorer (dvs. i et højtudviklet teknologisk niveau, der er klar til anvendelse i praksis), vil få betydning for omfanget af private investeringer i forskning i og udvikling af produktudviklingsprogrammer. Værdien af forskning og udvikling, der finansieres af industrien og gennemføres i EU i perioden 2010-2030, og som er rettet mod udvikling af nye produkter, der omfatter Clean Sky-teknologier, forventes at ligge på omkring 100 mia. EUR.

Clean Sky vil også styrke og ensrette de nationale regeringers programmer for luftfartsforskning vedrørende miljøproblemer. Sektorens cykliske præg betyder, at grundlaget for at vurdere Clean Sky varierer betydeligt fra år til år, mens et forsknings- og udviklingsprogram med fokus på innovationsteknologi i sig selv vil være mere stabilt.

Endelig kan additionalitet også måles i det direkte bidrag til den samlede "værditilvækst" for EU fra udviklingen og udnyttelsen af teknologier, hvortil der er ydet støtte under Clear sky. Det direkte bidrag fra Clean Sky anslås til omkring 160 mia. EUR, sammenholdt med 800 mio. EUR offentlige midler, som skal investeres i programmet.

Risici i tilknytning til Clean Sky

Forskellige scenarier er blevet overvejet:

- Enkeltstående ITD'er, som ikke opfylder deres målsætninger fuldt ud: Selv om dette ikke kan udelukkes, kan de fastlagte mål også resultere i, at målene bliver mere end opfyldt, fordi den indbyrdes sammenhæng mellem forskellige ITD'er øger Clean Sky's overordnede sammenhæng.

- Målene opfyldes ikke: Den indbyrdes sammenhæng mellem ITD'er er en garanti for succes.

- Konsortiet bag det fælles teknologiinitiativ ophæves (f.eks. fordi en af de centrale partnere trækker sig ud): I lyset af hver af ITD-ledernes store engagement er dette scenario temmelig usandsynligt. Alle deltagende selskaber vil søge at udnytte deres investeringer hurtigt og effektivt. Der findes dog en yderligere sikkerhed i, at hvert ITD ledes i fællesskab af to medlemmer.

Generelt er det indtrykket, at forvaltningen og de interne og eksterne kontrolmekanismer sikrer, at der hurtigt kan indføres foranstaltninger til afhjælpning af problemer, hvis det skulle blive nødvendigt.

Overvågning og evaluering

Intern evaluering foretages gennem Clean Sky's forvaltningsstruktur. ITD-styringsudvalget forvalter, overvåger og evaluerer det arbejde, der udføres af deltagerne i de integrerede teknologidemonstratorer. Dette udvalg rapporterer til direktoratet, hvor ITD'ernes arbejde evalueres. En bestyrelse bestående af Europa-Kommissionen og de væsentligste medlemmer af Clean Sky foretager en strategisk evaluering.

Transportprogramudvalget og gruppen af repræsentanter for nationalstaterne er de to vigtigste eksterne revisionsgrupper . Sidstnævntes hovedopgave er at overvåge projektets fremskridt i forhold til de oprindelige mål. ACARE vil navnlig fokusere på fremskridt i forhold til den strategiske forskningsdagsorden, som målsætningerne for Clean Sky er i tråd med.

Desuden er det forventningen, at et rådgivende udvalg vil støtte det fælles foretagende med alle videnskabelige, tekniske, forvaltningsmæssige og administrative spørgsmål. Dette udvalg vil bestå af uvildige eksperter, herunder lovgivere.

Måling af fremskridt

Bedømmelse af det tekniske fremskridt forudsætter en evaluering af, i hvilket omfang projektet er i overensstemmelse med de fastlagte mål. Clean Sky udvikler demonstratorer i fuld størrelse som fysiske projektleverancer.

Det vigtigste redskab til at måle fremskridt er den teknologiske evalueringsekspert, der sikrer sammenhæng i det tekniske samarbejde mellem ITD'erne. Evalueringseksperten måler alle de seks ITD'ers arbejde i forhold til den tekniske projektplan og ACARE's mål og sikrer sammenhæng mellem ITD-aktiviteterne samt en dybtgående vurdering af de miljømæssige fordele.

De detaljerede tekniske delmålsætninger måles af ITD-styringsudvalget og i direktoratet for fælles teknologiinitiativer, hvor der er en ansvarlig tjenestemand for hvert af de seks ITD'er. Resultaterne af de overordnede analyser af forløbet vil blive evalueret på bestyrelsesniveau og videreformidlet til de eksterne evalueringsorganer via Europa-Kommissionen.

Forvaltningen overvåges af de styrende organer under Clean Sky: ITD'ernes styringsudvalg, direktoratet og bestyrelsen. Disse organer har også ansvar for den administrative, forvaltningsmæssige projektovervågning, idet de analyserer rapporterne fra de lavere forvaltningsniveauer og måler fremskridt i forhold til den detaljerede projektplan.

Direktøren er den juridiske repræsentant for projektet. Denne vil sammen med sine medarbejdere indsamle al relevant information fra ITD'erne og udarbejde størsteparten af rapporterne. Direktøren rapporterer direkte til bestyrelsen.

Gruppen af repræsentanter for nationalstater og det rådgivende udvalg kan varetage en kontinuerlig overvågning af de finansielle og administrative mål for Clean Sky. Finansieringen fra Kommissionen anvendes i overensstemmelse med offentlighedens interesse, hvilket bl.a. sikres ved, at Kommissionen har vetoret i forbindelse med spørgsmål af strategisk vigtighed.

Alle er repræsenteret på lige fod. Forslagsindkaldelsesprocessen er klar til at blive iværksat, og udvælgelsen vil være åben og blive afviklet på en måde, der kan tilfredsstille alle interessenter. Det vil blive sikret, at virksomheder, som endnu ikke indgår i forsyningskæden, får lige muligheder, hvis de har kompetencer af relevans for projektet.

Naturaliebidrag vil blive evalueret efter følgende principper:

- Overordnet strategi baseret på FP7's modus operandi vurderes på revisionsniveau.

- Finansforordningens gennemførelsesbestemmelser som rettesnor.

- Yderligere punkter dækkes af International Accounting Standards.

- Vurdering af bidrag i overensstemmelse med normal praksis hos de oprindelige erhvervspartnere.

- Kontrol udført af en uafhængig revisor.

[1] Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013).

[2] SEK(88) 1882.

[3] KOM(2005) 488. "Mere forskning og innovation - Investering i vækst og beskæftigelse - En fælles tilgang" - Konsekvensanalyse.

[4] Rådets beslutning af 19. december 2006 om særprogrammet Samarbejde til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013).

[5] SRA-2, s. 17.

[6] En definition af markedssvigt findes i SEK(2005) 800, s. 11.

[7] Jf. KOM(2007) 2, s. 2.

[8] Europa-Parlamentet og Det Europæiske Råd bekræftede i foråret 2005 på ny EU-målet om at begrænse den globale temperaturstigning til højst 2 °C (2 °-målet).

[9] http://ec.europa.eu/environment/climat/pdf/aviation/sec_2006_1684_en.pdf, se også afsnit 5 i KOM(2005) 35.

[10] The Social Costs of Carbon Review – Methodological Approaches for Using SCC Estimates in Policy Assessment”, AEA Technology Report for DEFRA (UK Govt), december 2005.