Samlet og sammenfattende rapport om den kontrol, medlemsstaterne har foretaget på foderstofområdet i 2001

(2003/C 30/03)

(EØS-relevant tekst)

1. Indledning

I Rådets direktiv 95/53/EF af 25. oktober 1995(1) fastsættes principperne for tilrettelæggelse af offentlig kontrol på foderstofområdet. I henhold til artikel 22, stk. 2, i direktivet skal medlemsstaterne inden den 1. april 2002 sende Kommissionen de fornødne oplysninger om følgende kontrol på foderstofområdet:

- gennemførelsen af programmerne for de nationale foranstaltninger, der skal træffes for 2001

- gennemførelsen af de samordnede overvågningsprogrammer for 2001, jf. Kommissionens henstilling af 5. juni 2001(2).

Kun tre medlemsstater havde sendt Kommissionen de relevante oplysninger inden for fristen (den 1. april 2002). Den 24. maj og den 25. juni 2002 mindede Kommissionens repræsentant i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed de øvrige medlemsstaters delegationer om, at rapporterne skulle indsendes. Der foreligger nu 14 rapporter, der er blevet afsendt på følgende datoer:

>TABELPOSITION>

2. Samlede og sammenfattende resultater

Medlemsstaterne anvender ikke et ensartet rapporteringsformat i deres nationale rapporter. Oplysningernes art og format er ret varierende, hvilket begrænser mulighederne for at samle data fra nationale kilder til én samlet og sammenfattende rapport.

Ud over rapporternes forskelligartethed er oplysningerne i de enkelte rapporter af og til ufuldstændige eller uklare, f.eks.:

- to forskellige tal for det samme forhold forskellige steder i rapporten

- angivelse af prøveantallet uden angivelse af resultatet

- oplysninger om resultater uden angivelse af prøveantallet

- antal positive og negative resultater, der er forskelligt fra det analyserede antal prøver

- samling af resultater for forskellige stoffer under samme tal

- andre uklare oplysninger.

Kun enkelte medlemsstater giver oplysninger om den indenlandske produktion af foderstoffer og om import fra tredjelande.

På grund af disse problemer i forbindelse med rapporteringen er det meget begrænset, hvad der kan samles af resultater for alle medlemsstaterne tilsammen, og det er kun udtryk for et udsnit af det samlede kontrolsystem. Som følge af manglen på data kan der ikke drages relevante konklusioner. De samme bemærkninger blev fremsat i konklusionerne i den samlede og sammenfattende rapport om resultaterne i 2000.

Problemerne løses ved indførelsen af en harmoniseret rapportmodel, der er under udarbejdelse, og som forventes at blive gennemført i forbindelse med kontrollen i 2003. Modellen bør tilvejebringe relevante oplysninger, men den bør samtidig være så enkel, at den kan udfyldes af de enkelte ansvarlige myndigheder.

3. Resultater i detaljer

De vigtigste resultater af det samordnede kontrolprogram for 2001 fremgår af skema 1-10.

Nogle af medlemsstaterne fremlægger ikke resultaterne af det årlige program særskilt fra resultaterne af det samordnede program. Endvidere er det i nogle tilfælde ikke angivet, om resultaterne vedrører det samordnede program eller ej. På trods af sådanne mangler kombinerer skemaerne alle resultater, der foreligger for hvert område.

Skema 1: Produktion af foderstoffer bestemt til salg (1000 tons)

>TABELPOSITION>

Skema 2: Import af foderstoffer (1000 tons)

>TABELPOSITION>

Skema 3: Antal prøver udtaget af import og indenlandsk produktion

>TABELPOSITION>

Bemærkninger til skema 1, 2 og 3:

Det er småt med samlede tal for produktion og import af foderstoffer.

De fleste medlemsstater oplyser om antallet af udtagne prøver. Prøverne kategoriseres imidlertid efter forskellige kriterier.

Manglen på oplysninger gør, at man ikke kan sammenligne på tværs af skemaer for at vurdere prøveudtagningshyppigheden.

Skema 4: Metoder anvendt til laboratorietest

>TABELPOSITION>

Bemærkninger til skema 4:

Finland oplyser om de anvendte metoder. Nogle medlemsstater nævner, at de har anvendt identificering af og skøn over indhold af animalske bestanddele i foderstoffer ved mikroskopi.

Skema 5: Dioxin og PCB

>TABELPOSITION>

Bemærkninger til skema 5:

Belgien har gennemført en omfattende kontrol for dioxin og PCB. Det meste foregik som led i det nationale system til overvågning af forurenende stoffer.

Sverige har gennemført et projekt, der fokuserede på fisk og fiskevarer, hvilket kunne forklare den høje forekomst af prøver med høj koncentration af dioxin.

Andre medlemsstater har fundet relativt færre unormale forhold.

Skema 6: Tungmetaller

>TABELPOSITION>

Bemærkninger til skema 6:

Antallet af prøver, der ikke er i overensstemmelse med reglerne, er lille, undtaget for så vidt angår resultaterne fra Frankrig (kviksølv i fisk) og Belgien.

Skema 7: Salmonella

>TABELPOSITION>

Bemærkninger til skema 7:

Skønt det i Kommissionens henstilling om et samordnet program anføres, at salmonella-kontrollen skal omfatte vegetabilske fodermidler, er det i visse tilfælde ikke muligt at afgøre, om medlemsstaternes resultater udelukkende vedrører denne type foder. Derfor omfatter resultaterne i skemaet alle disponible resultater vedrørende salmonella.

Der er et relativt stort antal prøver (fra under 1 % til 5,4 %), der er forurenet med salmonella.

Skema 8: Fodertilsætningsstoffer med grænseværdi (korrekt anvendelse)

>TABELPOSITION>

Bemærkninger til skema 8

I Irland var andelen af prøver, der ikke var i overensstemmelse med reglerne, lille, men undersøgelsen blev udelukkende gennemført ved kontrol af mærkning.

Resultaterne fra Belgien og Tyskland, som gennemførte analyser, viser en meget større andel af manglende overensstemmelse.

Skema 9: Antibiotika, der er forbudt som vækstfremmere

>TABELPOSITION>

Bemærkninger til skema 9

Det er vanskeligt at sammenligne resultaterne, fordi medlemsstaterne hver især søgte efter forskellige stoffer. Oplysningerne viser imidlertid, at der i et betydeligt antal prøver er fundet forbudte antibiotika anvendt som vækstfremmere.

Skema 10: Animalske bestanddele

>TABELPOSITION>

Bemærkninger til skema 10

Det er vanskeligt at sammenligne resultaterne, fordi medlemsstaterne ikke gennemfører identiske overvågningsprogrammer; f.eks. kan målrettethed, antal prøver og analysemetodernes følsomhed være forskellige. Dertil kommer, at det ikke altid er klart, om prøver, der ikke er i overensstemmelse med reglerne, vedrører kød- og benmel og/eller fiskemel.

Det skal dog understreges, at det højeste antal prøver, der ikke var i overensstemmelse med reglerne om forekomst af animalske bestanddele i foderblandinger, blev fundet i begyndelsen af 2001. Siden da er antallet af prøver, der ikke er i overensstemmelse med reglerne, faldet betydeligt i andet halvår af 2001, og tendensen fortsatte i begyndelsen af 2002.

4. Konklusion

De indsendte rapporter har ikke et ensartet format, og det er ikke muligt fra de gennemførte foranstaltninger at drage klare konklusioner om, hvor der er behov for en samordnet indsats på fællesskabsplan.

Resultaterne af kontrollen af tungmetaller viser dog et generelt lavt antal overtrædelser, hvilket ikke er tilfældet ved kontrol af forekomsten af antibiotika, der er forbudt at anvende som vækstfremmere i foderstoffer, idet antallet af prøver, der ikke var i overensstemmelse med reglerne, her var betydeligt ifølge de modtagne oplysninger.

Det er nødvendigt, at man arbejder videre med at indføre en harmoniseret model for rapportering af de årlige resultater af den nationale kontrol på foderstofområdet.

Indtil da bør følgende målrettede kontroller efter Kommissionens opfattelse indgå i henstillingen om et samordnet program for 2003:

- restriktioner vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidler

- dioxinkontaminering af visse industribiprodukter som et resultat af en forarbejdning

- forekomst af antibiotika, der er forbudt som vækstfremmere.

Disse tre emner bør gøres til genstand for intensiveret og samordnet kontrol, fordi de er en aktuel kilde til foruroligelse, når det gælder fødevaresikkerhed. For det første skal det sikres, at restriktionerne vedrørende produktion og anvendelse af animalske fodermidler anvendes effektivt. For det andet har nyere tilfælde af dioxinkontaminering af foder vist, at visse faser af produktionsprocessen indebærer højere risiko, så bestemte fodermidler bør underkastes særlig målrettet kontrol. For det tredje skal det sikres, at forbudte antibiotika ikke anvendes som vækstfremmere i foderet.

(1) EFT L 265 af 8.11.1995, s. 17. Direktivet er senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/77/EF (EFT L 333 af 29.12.2000, s. 81).

(2) EFT L 161 af 16.6.2001, s. 42.