KOMVII SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
•COM(93) 663 endelig udg. 
Bruxelles, den 15. december 1993 
Forslag t i I 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om fastsættelse for perioden 1994-1997 af forvaltningsmål 
og -strategier for visse fiskerier og fiskerigrupper 
(forelagt af Kommissionen) 
BEGRUNDELSE 
Dette forslag til rådsforordning vedrører fastsættelsen for perioden 1994-1997 af 
forvaltningsmålene for visse fiskerier og fiskerigrupper samt strategierne for at nå disse. Dette 
falder ind under Fællesskabets enekompetence, jf. forpligtelserne i artikel 8, stk. 4, i Rådets 
forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 19921. 
Forslaget afspejler det råd, videnskabsmændene ofte har givet om en genopbygning af visse 
bestande, der befinder sig i en meget prekær situation, f.eks. rundfisk. Der er dog også blevet 
taget hensyn til nødvendigheden af at indføre foranstaltningerne gradvis, således at 
fiskeindustrien ikke for pålagt for stor en byrde og får mulighed for gradvis at tilpasse sig den 
nye situation. 
Hvad angår de bestande, det står bedre til med, går målene ud på at forhindre en forværret 
situation, der opstår, hvis fiskeriindsatsen stiger ud over bestemte grænser. De pågældende 
strategier fastsættes, således at der gives førsteprioritet til en stabil fiskeriindsats. I nogle 
tilfælde (jomfruhummerfiskeri) skulle strategien gerne gradvis føre til direkte overvågning af 
fiskeriindsatsen. Der åbnes også mulighed for - hvor det er muligt og ønskeligt - gradvis at 
indføres forvaltningsinstrumenter på et flerårigt grundlag. 
I alle tilfælde lægges der særlig vægt på beskyttelse af ungfisk. Denne beskyttelse bør 
betragtes som en investering, der giver gevinst på mellemlang sigt, når fiskene bliver voksne 
og bliver en del af gydefiskbestanden, som kan bidrage til at genopbygge den del af 
bestanden, der må fiskes. 
Der stilles også forslag om et system til overvågning af udviklingen i 4-årsperioden. På den 
måde bliver der om nødvendigt mulighed for tilpasninger af strategierne for at sikre, at 
målene for perioden nås. 
EFTnr. L 389 af 31.12.1992, s. 1. 
STRATEGY/EXPOSE/d«/fvl 
RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. /93 
af 
om fastsættelse for perioden 1994-1997 af forvaltningsmål 
og -strategier for visse fiskerier og fiskerigrupper 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 1992 om en 
fællesskabsordning for fiskeri og akvakultur1, særlig artikel 8, stk. 3, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen2, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet3, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg4, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Principperne for og bestemte procedurer ved fiskeriforvaltningen må fastsættes på 
fællesskabsniveau, så medlemsstaterne kan varetage forvaltningen af flåderne under deres flag 
eller jurisdiktion; 
1 EFT nr. L24 af 27.1.1983, s. 1. 
2 EFTnr. 
5 Udtalelse afgivet den 
4 Udtalelse afgivet den 
1CU 
STRATEGY/TEXTE6WM 
efter artikel 4 i forordning (EØF) nr. 3760/92 skal Rådet på grundlag af den foreliggende 
videnskabelige rådgivning, herunder især rapporten fra Den Videnskabelige, Tekniske og 
Økonomiske Komité for Fiskeri, fastlægge de bestemmelser, der er nødvendige for at sikre 
virkeliggørelsen af målene i artikel 1 i nævnte forordning; 
efter artikel 8, stk. 2 og 3, i forordning (EØF) nr. 3760/92 skal Rådet, hvis det viser sig 
nødvendigt at begrænse udnyttelsesraterne, på et flerårigt grundlag fastsætte forvaltningsmål 
for visse fiskerier eller fiskerigrupper under hensyntagen til de særlige forhold, der gør sig 
gældende for de pågældende ressourcer; Rådet skal også fastsætte passende 
forvaltningsstrategier, for at disse måle kan nås; 
Fællesskabet skal overholde forpligtelserne over for tredjelande med hensyn til fiskeri efter 
ressourcer, der forvaltes i fællesskab med de pågældende tredjelande; 
Fællesskabet har undertegnet De Forenede Nationers havretskonvention, som indeholder 
principper og regler for bevarelse og forvaltning af havenes levende ressourcer; 
der kan ikke med den nuværende viden fastsættes yderligere forvaltningsforanstaltninger på 
et flerartsgrundlag; et flerårigt forvaltningsgrundlag, der giver fiskeindustrien den fornødne 
fleksibilitet, kan i visse tilfælde indføres sammen med relevante kontrolforanstaltninger; 
der bør tages hensyn til nødvendigheden af, at ønskelige tilpasninger gennemføres gradvis, 
jf. traktatens artikel 39, stk. 2, litra b) -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
Forvaltningsmålene for visse fiskerier og fiskerigrupper og de forvaltningsstrategier, hvorved 
de skal nås, fastsættes for perioden 1994-1997 som angivet i bilag I og II. 
I forbindelse med de fælles bestande, der er indgået forvaltningsaftale om med tredjelande, 
skal forvaltningsmålene og -strategierne danne grundlag for Fællesskabets holdning under de 
pågældende konsultationer om gensidige fiskerirettigheder. 
2 
STRATEGY/TEXTEAWM 
Artikel 2 
Inden den 31. oktober 1996 skal Kommissionen på grundlag af den på det tidspunkt 
foreliggende videnskabelige viden aflægge rapport til Rådet om strategiernes egnethed, i 
forhold til i hvilket omfang forvaltningsmålene er nået. 
Rapporten skal i givet fald omfatte forslag til Rådet om revision af strategierne med henblik 
på at sikre, at forvaltningsmålene nås senest den 31. december 1997. 
Rådet skal træffe beslutning om de pågældende forslag inden den 31. december 1996 jf. 
traktatens artikel 8, stk. 3 i forordning (EØF) nr. 3760/92. 
Artikel 3 
Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 1993 
På Rådets vegne 
Formand 
CTRATBGY/rEXTE/da/M 
BILAG I 
FORVALTNINGSMÀL FOR VISSE FISKERIER OG FISKERIGRUPPER 
FOR PERIODEN 1994-1997 
1) DEMERSALE FISKERIER I REGION 25 
1.1. Torsk og kuller i Norsøen6 og mørksej i Nordsøen, Skagerrak og Kattegat: 
Mål: a) Reducere fiskeridødeligheden med 30% af det nuværende niveau 
b) Opretholde eller genopbygge gydebiomasserne til 100 000 t (torsk), 100 000 
t (kuller) og 100 000 t (mørksej). 
1.2. Torsk i Skagerrak og Kattegat: 
Mål: a) Reducere fiskeridødeligheden med 30% af det nuværende niveau 
b) Genopbygge gydebiomasserne til 20 000 t (torsk i Skagerrak) og 10 000 t 
(torsk i Kattegat). 
1.3. Torsk, kuller, mørksej og hvilling vest for Skotland (ICES-underområde VI): 
Mål: a) Reducere fiskeridødeligheden med 30% af det nuværende niveau 
b) Opretholde eller genopbygge gydebiomasserne til 30 000 t (torsk), 45 000 t 
(kuller), 25 000 t (mørksej) og 25 000 t (hvilling). 
Definitionen af de ICES- og CECAF-omrider, hvortil der henvises i denne forordning, findes i henholdsvis meddelelse fra 
Kommissionen 85/C 347/05 (EFT nr. C 347 af 31.12.1985, s. 14) og meddelelse fra Kommissionen 85/C 335/02 (EFT nr. C 
335 af 24.12.1985, s. 2). 
I denne forordning forstis ved Nordsoen ICES-underområde IV og den del af ICES-afsnit Illa, der ikke er omfattet af Skagerrak 
som fastlagt i denne artikel. 
I denne forordning afgrænses Skagerrak mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til Lindesnes fyr og mod syd af en ret linje 
fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og derfra til det nærmeste punkt pi den svenske kyst. 
I denne forordning afgrænses Kattegat mod nord af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og derfra til det nærmeste punkt 
pA den svenske kyst og mod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gnibens spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved 
til Kullen. 
CTRATEGY/TEXTE/da/fvl 
1.4. Torsk og hvilling i Irske Hav (ICES-afsnit Vila): 
Mål: a) Reducere fiskeridødeligheden med 30% af det nuværende niveau 
b) Opretholde eller genopbygge gydebiomasserne til 8 0001 (torsk) og 10 
000 t (hvilling). 
1.5. Jomfruhummer (alle bestande): 
Mål: a) Forhindre stigninger i fiskeriindsatsen. 
1.6. Tunge og rødspætte i Nordsøen (ICES-underområde IV): 
Mål: a) Nå op på eller opretholde en fiskeridødelighed på under 1,25 gange F^-
værdien 
b) Nå op på eller opretholde gydebiomasserne på over 35 0001 (tunge) og 
350 000 t (rødspætte). 
1.7. Alle andre demersale bestande, for hvilke der løbende kan gennemføres 
analytiske skøn (af typen "udbytte pr. rekrut"): 
Mål: a) Opretholde en fiskeridødelighed på under 1,25 gange F^-værdien 
1.8. Alle andre demersale bestande: 
Mål: a) Forhindre stigninger i fiskeriindsatsen. 
2) PELAGISKE FISKERIER I REGION 2 
2.1. Brisling i Skagerrak og Kattegat: 
Mål: a) Nå op på og fastholde et direkte fiskeri efter brisling med bifangst af 
beskyttede arter på under 10%. 
SXRATECY/TEXTEAU/M 
2.2. Vestmakrellen (ifølge Den Rådgivende Komité for Forvaltning af Fiskeriet 
(ACFM) under ICES). Herunder makrel fra ICES-afsnit Vffl a og b: 
Mål: a) Opretholde gydebiomassen på over 1 800 000 t. 
2.3. Sild i Nordsøen: 
Mål: a) Opretholde gydebiomassen på over 800 000 t 
b) Opretholde fiskeridødeligheden på under 0,4%. 
2.4. Andre sildebestande: 
Mål: a) Opretholde eller reducere fiskeridødeligheden til under 0,4%. 
2.5. Industrifiskeri i Nordsøen (underområde IV), Skagerrak og Kattegat (ICES-afsnit 
ma): 
Mål: a) Forhindre stigninger i fiskeriindsatsen. 
3) DEMERSALE FISKERIER I REGION 3 
3.1. Kulmule 
Mål: a) Reducere eller opretholde fiskeridødeligheden på under 1,25 gange F^-
værdien 
b) Øge gydebiomassen og holde den på et niveau over middelværdien i perioden 
1978-1988. 
3.2. Alle andre demersale bestande, for hvilke der løbende kan gennemføres 
analytiske skøn (af typen "udbytte pr. rekrut"): 
Mål: a) Reducere eller opretholde fiskeridødeligheden på under 1,25 gange F,^-
værdien. 
STRATEGY/TEXTE/d«/Jvl 
4) PELAGISKE FISKERIER I REGION 3 
4.1. Ansjos i ICES-underområde VIII: 
Mål: a) Opretholde gydebiomassen på over 15 000 t. 
5) FISKERIER I MIDDELHAVET 
5.1. Ansjos: 
Mål: a) Forhindre stigninger i fiskeriindsatsen. 
6) DYBHAVSARTER I ALLE REGIONER 
6.1. Hellefisk, orange savbug, langhaler, hajer, rødfisk, strømpebåndsfisk og 
dybhavskrebsdyr: 
Mål: a) Forhindre stigninger i fiskeriindsatsen. 
STTRATEOY/TEXTEAWM 
BILAG II 
STRATEGIER FOR AT NÀ DE FASTSATTE 
FORVALTNINGSMÀL FOR PERIODEN 1994-1997 
I. Strategier for rundfisk (inkl. kulmule) 
LI. Der bør årligt fastsættes TAC, der svarer til et gradvis fald i fiskeridødeligheden 
under hensyntagen til den tilsigtede og forventede reduktion ved periodens slutning. 
• TAC skal fastsættes på et niveau, der giver mulighed for en forøgelse af 
gydebiomassen, hvis der er behov for det. Fiskeridødeligheden kan reduceres ved, at 
TAC videreføres uændret fra det foregående år, hvis de nye rekrutteringer er gode. 
1.2. Fiskeriindsatsen hos de flåder, der udnytter ressourcerne som målarter, bør også 
tilpasses gradvis. Reduktion af fiskeriindsatsen opnås ved hjælp af en kombination af 
nedskæringer af både fiskerikapaciteten og fiskeriaktiviteten, men helst førstnævnte. 
Fiskerikapaciteten må under ingen omstændigheder stige. 
1.3. Kvotetildelingen bør foregå så detaljeret som muligt, helst til det enkelte fartøj. Der 
bør tildeles fiskerilicenser på grundlag af den pågældende kvote. 
1.4. Fangst af ungfisk af de berørte arter må undgås ved hjælp af større maskestørrelser, 
beskyttede zoner og tidsbestemte fiskeriforbud. Når de individuelle flåder tildeles 
fiskerimuligheder, bør de, der anvender selektive redskaber, prioriteres højest. Der 
bør udvikles handelsmæssige strategier, der skal modvirke forbruget af ungfisk. 
H. Strategier for fladfisk, makrel og sild 
II. 1. Der bør årligt fastsættes TAC, der svarer til en uændret fiskeridødelighed. Hvis dette 
medfører større TAC, fastsættes en konstant TAC, såfremt der er behov for en 
reduceret fiskeridødelighed. Årlige udsving i TAC bør så vidt muligt udlignes ved 
hjælp af kontrolforanstaltninger, der åbner mulighed for overførsler fra år til år. 
STRATEGY/TEXTE/Ua/fvl 
11.2. Kvotetildelingen bør foregå så detaljeret som muligt, helst til det enkelte fartøj. 
Fiskeriaktiviteten bør kontrolleres. Stigninger i fiskerikapaciteten bør undgås. 
11.3. Det bør forhindres, at der fiskes i områder og/eller på tidspunkter, hvor gydefisk eller 
ungfisk samler sig og bliver mere sårbare. 
n.4. Der bør fastsættes en konstant TAC for makrel på det nuværende niveau. 
IH. Strategier for jomfruhummer 
III-1. Der bør fastsættes en konstant TAC pr. bestand på det nuværende niveau. Der bør 
gennemføres kontrolbestemmelser, der åbner mulighed for kvoteoverførsel fra år til 
år (maksimalt 10%). 
in.2. Kvotetildelingen bør foregå så detaljeret som muligt. Flådernes fiskeriaktivitet bør 
kontrolleres nøje for det enkelte fartøjs vedkommende. 
III.3. Selektivt fiskeri bør fremmes, navnlig ved hjælp af separationsanordninger, der giver 
små fisk mulighed for at slippe ud af nettet. 
IV. Strategier for opretholdelse af brislingefiskeriet i Skagerrak og Kattegat: 
IV. 1. Den nuværende TAC for blandede sildefisk bør nedsættes gradvis (med 10 000 t om 
året). Fiskerilicenser til dette fiskeri bør udstedes i overensstemmelse hermed. 
IV.2. Brislingbestandene og deres forekomst i stimer, der er isoleret fra andre arter, bør 
overvåges. 
IV.3. Der bør kun fastsættes en TAC for brisling, hvis der kan gennemføres et rent fiskeri 
(50% brisling, under 10% af beskyttede arter). TAC-niveauet bør give mulighed for 
en øget bestand. Fiskerilicenser bør udstedes i overensstemmelse hermed. 
STRATEGY/TEXTEAWfvl 
V. Strategier for industrifiskeriet 
V. 1. Der bør foretages en udvikling og forbedring af stikprøvemetoderne til bestemmelse 
af artssammensætningen af industribifangster, også når fangster om bord er usorteret. 
V.2. Industrifiskerfartøjer bør tildeles kvoter af beskyttede arter på mindre end 10% af 
deres kvoter af industriarter. 
V.3. Der bør indføres en ordning, der indebærer, at bifangster af beskyttede arter under 
TAC altid anmeldes og trækkes fra de tildelte kvoter. Dette bør foregå i forbindelse 
med de stikprøvemetoder, der er udviklet, jf. punkt VI. 1. Hvis en kvote for bifangster 
er opbrugt, trækkes bifangsterne fra målartskvoten under anvendelse af passende 
ækvivalens- og sanktionskoefficienter. 
10 
STRATEGY/TEXTEAta/M 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 663 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 
Katalognummer : CB-CO-93-724-DA-C 
ISBN 92-77-62875-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
AA