Særberetning AVS-EU-energifacilitetens 
støtte til fremme af 
vedvarende energi 
i ØstafrikaDA 2015  nr. 15
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren ( http://europa.eu )
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2015
Print ISBN 978-92-872-3073-7 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/027137 QJ-AB-15-014-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-3038-6 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/204499 QJ-AB-15-014-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-3031-7 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/481313 QJ-AB-15-014-DA-E
© Den Europæiske Union, 2015
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Tilladelse til at anvende eller gengive foto 1 skal indhentes direkte hos indehaveren af ophavsretten.
Printed in Luxembourg
AVS-EU-energifacilitetens 
støtte til fremme af 
vedvarende energi 
i Østafrika
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2015  nr. 15
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk‑kritiske revisioner vedrø ‑
rende specifikke EU‑budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. Med henblik på at opnå maksimal effekt udvælger og 
udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til forvaltningens resultat ‑
opnåelse eller regeloverholdelsen, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den 
politiske og offentlige interesse.
Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling III ‑ der ledes af Karel Pinxten, medlem af Revisionsretten ‑ 
hvis speciale er udgiftsområderne vedrørende foranstaltninger udadtil. Revisionsarbejdet blev ledet af Klaus‑Heiner Lehne, 
medlem af Revisionsretten, med støtte fra kabinetchef Michael Weiss, kontorchef Gérald Locatelli, holdleder Thierry 
Cozier og revisorerne Ruurd De Jong, Myriam Cazzaniga, Joao Nuno Coelho og Jean‑Louis De Neve.
03
 Indhold
Punkt
 Glossar og akronymer
I  –  VII Resumé
1  –  9 Indledning
1  –  2 Adgang til energitjenester er afgørende for at gøre fremskridt hen imod udviklingsmålene
3  –  9 AVS-EU-energifaciliteten blev oprettet med henblik på hurtigt at levere konkrete resultater
10  –  11 Revisionens omfang og revisionsmetoden
12  –  40 Bemærkninger
12  –  19 Kommissionen prioriterede støtten fra energifaciliteten hensigtsmæssigt, men en fjerdedel af de 
undersøgte projekter havde alvorlige svagheder i udformningen
13  –  14 Udvælgelsesprocessen resulterede i støtte til projekter, der var i overensstemmelse med energifacilitetens 
prioriteter
15  –  19 En fjerdedel af de undersøgte projekter blev finansieret, selv om der ved vurderingen var blevet fundet 
væsentlige svagheder i deres udformning
20  –  31 Kommissionen overvågede ikke alle projekterne godt nok
21  –  25 Gennemførelsespartnernes rapporter var af ujævn kvalitet
26  –  31 Vedrørende nogle projekter med alvorlige gennemførelsesvanskeligheder traf Kommissionen ikke 
hensigtsmæssige og rettidige foranstaltninger
32  –  40 De fleste af de undersøgte projekter var vellykkede og havde gode udsigter til bæredygtighed
33  –  36 En fjerdedel af de undersøgte projekter leverede ikke hovedparten af de forventede resultater
37  –  40 Næsten alle de vellykkede projekter, vi undersøgte, havde gode udsigter til bæredygtighed
04 Indhold
41  –  44 Konklusioner og anbefalinger  
 Bilag I — Undersøgte projekter
 Bilag II  — Bedømmelsesmetode
 Bilag III — Projekter under EUEI-PDF og målsektorer under 11. EUF opstillet efter lande
 Bilag IV  — De undersøgte projekters gennemførelsesperiode, mål og resultater
 Bilag V — Overvågning af de undersøgte projekter
 Bilag VI  — Bedømmelse af de undersøgte projekter
 Kommissionens svar
05
 Glossar og akronymer
AVS -landene : Landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet.
Energifaciliteten : AVS‑EU‑Energifaciliteten.
Et finansieringsinstrument, der blev oprettet i 2005 med henblik på at støtte bedre adgang til bæredygtige og økonomisk 
overkommelige energitjenester for fattige befolkningsgrupper i AVS‑landenes landdistrikter og bynære områder.
Energy Facility I : Den første energifacilitet, finansieret under 9. EUF.
Energy Facility II : Den anden energifacilitet, finansieret under 10. EUF.
EUEI : EU’s energiinitiativ for fattigdomsudryddelse og bæredygtig udvikling.
EUEI er en fælles indsats fra Kommissionen og medlemsstaterne, der skal skabe synergi mellem disse aktørers respektive 
udviklingspolitikker og ‑ aktiviteter. EUEI’s formål er at bidrage til opfyldelsen af årtusindudviklingsmålene (MDG‑målene) 
ved at levere tilstrækkelig, økonomisk overkommelig og bæredygtig energi til fattige befolkningsgrupper. Dette initiativ 
er også en del af EU’s indsats inden for rammerne af FN‑initiativet Bæredygtig energi for alle (SE4All).
EUEI-PDF : EU‑energiinitiativets »Partnership Dialogue Facility«.
Denne facilitet blev oprettet i 2005 af Kommissionen og seks medlemsstater (Østrig, Finland, Frankrig, Tyskland, Neder ‑
landene og Sverige) med henblik på at forbedre forvaltningen i energisektoren. Dette gøres ved at hjælpe partnerlandene 
med at udvikle hensigtsmæssige energipolitikker og ‑ strategier.
EUF : De europæiske udviklingsfonde.
EUF er hovedinstrumentet for EU’s bistand til udviklingssamarbejde med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet 
(AVS‑landene) og de oversøiske lande og territorier (OLT). Den partnerskabsaftale, der blev undertegnet i Cotonou den 
23. juni 2000 for en periode på 20 år (»Cotonouaftalen«), er den nuværende ramme for Den Europæiske Unions forbin ‑
delser med AVS‑staterne og OLT. Den er navnlig koncentreret om at mindske og med tiden udrydde fattigdom. 9. EUF 
dækker perioden 2000 ‑2007, og 10. EUF dækker perioden 2008 ‑2013.
FN: De Forenede Nationer.
GD DEVCO : I Kommissionen har Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling ansvaret for:
‑ at formulere EU’s udviklingspolitik og definere sektorpolitikker for ekstern bistand
‑ sammen med Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil at udarbejde den flerårige planlægning af de instrumenter for 
ekstern bistand, der finansieres over EUF og det almindelige budget
‑ at implementere disse instrumenter
‑ at fremme koordinering mellem EU og medlemsstaterne i forbindelse med udviklingssamarbejde og repræsentere 
EU udadtil på dette område.
GIZ : Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH (det tyske agentur for internationalt 
samarbejde).
kW: Kilowatt (effektenhed) ‑ én kW er 1 000 watt.
MDG -målene : Årtusindudviklingsmålene.
MDG‑målene er otte internationale udviklingsmål, der blev fastsat i FN’s millenniumerklæring efter millenniumtopmødet 
i 2000. De spænder fra halvering af ekstrem fattigdom og hungersnød til grundskoleuddannelse for alle og sikring af mil ‑
jømæssig bæredygtighed. Alle FN’s medlemsstater og mange internationale organisationer har forpligtet sig til at arbejde 
for, at disse mål kan opfyldes i 2015.
NGO : Ikkestatslig organisation.
06 Glossar og akronymer
OECD : Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling.
OECD har til opgave at fremme politikker, som forbedrer den økonomiske og sociale velfærd for mennesker i hele verden.
ROM : Resultatorienteret overvågning.
ROM‑systemet blev etableret af GD DEVCO i 2000. Det er baseret på korte og målrettede vurderinger på stedet foretaget 
af eksterne eksperter. Der anvendes en struktureret og konsekvent metodologi til at vurdere projektresultater ud fra fem 
kriterier: relevans, produktivitet, effektivitet, potentiel effekt og sandsynlig bæredygtighed.
SE4ALL : Bæredygtig energi for alle.
Dette initiativ blev iværksat af FN’s generalsekretær i 2011. Det har tre indbyrdes forbundne målsætninger, der skal være 
opfyldt i 2030: i) sikring af universel adgang til moderne energitjenester, ii) fordobling af den globale forbedring af ener ‑
gieffektiviteten og iii) fordobling af andelen af vedvarende energi i det globale energimiks.
SMART : Specifikke, målelige, attraktive, realistiske og tidsbestemte.
WSSD : Verdenstopmødet om bæredygtig udvikling.
På WSSD i Johannesburg i 2002 blev bæredygtig udvikling bekræftet som et centralt element på den internationale 
dagsorden. En bred vifte af mål og forpligtelser blev vedtaget og bekræftet af regeringerne. Navnlig opfordrede WSSD til 
gennemførelse af tiltag, der væsentligt øger anvendelsen af vedvarende energi.
07
 Resumé
I
På verdenstopmødet om bæredygtig udvikling (WSSD) 
i Johannesburg i 2002 og i andre internationale 
drøftelser om udvikling er det blevet fremhævet, at 
adgang til energitjenester er afgørende for at gøre 
fremskridt hen imod udviklingsmålene. I 2004 havde 
næsten to milliarder mennesker, hovedsagelig bosat 
i udviklingslandenes landdistrikter og bynære områ ‑
der, ikke adgang til tilstrækkelige, økonomisk over ‑
kommelige og bæredygtige energitjenester.
II
I juni 2005 godkendte AVS‑EU‑Ministerrådet oprettelsen 
af AVS‑EU‑energifaciliteten, hvis mål er at fremme 
adgangen til moderne energitjenester for fattige 
befolkningsgrupper, med stærkt fokus på Afrika syd 
for Sahara og på vedvarende energi. I perioden 2006 ‑
2013 blev der afsat 475 millioner euro til energifacili ‑
teten under 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond, og 
de fleste af midlerne blev givet som tilskud til pro ‑
jekter, der blev udvalgt efter indkaldelser af forslag. 
Da vi påbegyndte vores revision, var der i alt tildelt 
268,2  millioner  euro under de to første indkaldelser af 
forslag, heraf 106 millioner euro til projekter i Østafrika, 
som er den afrikanske region, hvor befolkningen har 
langt den ringeste adgang til elektricitet.
III
Vi konstaterede, at det for det meste lykkedes Kommis ‑
sionen at bruge energifaciliteten til at øge adgangen 
til vedvarende energi for fattige befolkningsgrupper 
i Østafrika, men at den kunne have gjort det bedre.
IV
Kommissionen tildelte støtten til fremme af vedva ‑
rende energi i henhold til en hensigtsmæssig priori ‑
tering. Manglende stringens i udvælgelsesprocessen 
medførte imidlertid, at en fjerdedel af de undersøgte 
projekter fik tilskud, selv om der var konstateret 
væsentlige svagheder i deres udformning.V
Kommissionen overvågede ikke alle projekterne 
godt nok. Gennemførelsespartnernes rapporter var 
af ujævn kvalitet, og Kommissionen forsøgte ikke at 
håndhæve deres rapporteringsforpligtelser. Vedrø ‑
rende nogle projekter sørgede den ikke i tilstrækkeligt 
omfang for selv at supplere gennemførelsespartnernes 
oplysninger ved at foretage besøg på stedet og 
resultatorienteret overvågning, især når det var kendt, 
at projekterne havde alvorlige vanskeligheder. Vedrø ‑
rende nogle projekter med alvorlige gennemførelses ‑
vanskeligheder traf Kommissionen ikke hensigtsmæs ‑
sige og rettidige foranstaltninger.
VI
De fleste af de undersøgte projekter var vellykkede 
og vil sandsynligvis være bæredygtige, hvis de nød ‑
vendige foranstaltninger gennemføres som planlagt, 
og omstændighederne ikke forringes for meget. En 
fjerdedel at de undersøgte projekter leverede ikke 
hovedparten af de forventede resultater, hvilket 
hovedsagelig skyldtes, at der var svagheder i udform ‑
ningen, som ikke blev afhjulpet, og at Kommissionens 
overvågning var utilstrækkelig.
VII
Vi fremsætter en række anbefalinger, der kan bidrage 
til at sikre mere stringens i projektudvælgelsen, styrke 
projektovervågningen og forbedre projekternes 
udsigter til bæredygtighed.
08
 Indledning
Adgang til energitjenester 
er afgørende for at gøre 
fremskridt hen imod 
udviklingsmålene
01 
I 2004 havde næsten to milliarder 
mennesker, hovedsagelig i udviklings ‑
landenes landdistrikter og bynære 
områder, ikke adgang til tilstrækkelige, 
økonomisk overkommelige og bære ‑
dygtige energitjenester1. De ustabile 
brændselspriser på det internationale 
marked, den stigende energiefterspørg ‑
sel i udviklings ‑ og vækstlandene samt 
hensynet til klimaændringer stiller 
særlige udfordringer med hensyn til at 
øge adgangen til energitjenester.02 
Mens medlemslandene i Organisationen 
for Økonomisk Samarbejde og Udvik ‑
ling (OECD) arbejder på at reducere 
deres eksponering over for stigende 
energipriser, har de fleste udviklings ‑
lande øget denne eksponering på 
grund af energisektorens uattraktive 
investeringsklima og lave proceseffektivi ‑
tet2. På verdenstopmødet om bære ‑
dygtig udvikling (WSSD) i Johannes ‑
burg i 2002 og i andre internationale 
drøftelser om udvikling er det blevet 
fremhævet, at der er en sammenhæng 
mellem manglende adgang til økono ‑
misk overkommelige og bæredygtige 
energitjenester og problemer med 
at gøre klare fremskridt hen imod de 
fleste af udviklingsmålene.Foto 1
Natbillede af Europa og Afrika.
© The Visible Earth, NASA.1 COM(2004) 711 final af 
26. oktober 2004 »Meddelelse 
fra Kommissionen til Rådet og 
Europa‑Parlamentet om den 
fremtidige udvikling af EU’s 
energiinitiativ og de nærmere 
vilkår for oprettelsen af en 
energiordning for 
AVS‑landene«, s. 2.
2 Udviklingslandenes 
olieforbrug pr. 
produktionsenhed er 
i gennemsnit dobbelt så stort 
som OECD‑landenes 
(COM(2004) 711).
09 Indledning
AVS -EU-energifaciliteten 
blev oprettet med henblik 
på hurtigt at levere 
konkrete resultater
03 
I forbindelse med WSSD lancerede 
Kommissionen og medlemsstaterne 
i fællesskab EU’s energiinitiativ (EUEI) 
for fattigdomsudryddelse og bæredyg ‑
tig udvikling. Dets formål er at bidrage 
til opfyldelsen af årtusindudviklings ‑
målene (MDG‑målene) ved at levere 
tilstrækkelig, økonomisk overkomme ‑
lig og bæredygtig energi til fattige 
befolkningsgrupper i socioøkonomisk 
dårligt stillede områder. Under EUEI er 
der blevet indledt en dialog med ud ‑
viklingslandene for at fremme energi ‑
sektorreformer, teknologioverførsel og 
investeringer samt for at støtte initiativer 
til modvirkning af klimaændringer.04 
I 2002 og 2003 fremhævede Kom ‑
missionen finansieringsbehovet 
i udviklingslandenes energisektor3. 
Medlemsstaterne og AVS‑landene 
anerkendte dette og foreslog at 
oprette en AVS‑EU‑energifacilitet4. På 
forslag fra Kommissionen5 godkend ‑
te AVS‑EU‑Ministerrådet i juni 2005 
oprettelsen af energifaciliteten på 
grundlag af et sæt hovedprincipper 
(jf. tekstboks 1 ).
Hovedprincipperne for AVS -EU-energifaciliteten
Energifacilitetens aktiviteter skulle:
i) rettes mod de AVS‑lande, som allerede havde en fornuftig energipolitik eller på overbevisende måde havde 
vist, at de ønskede at indføre en sådan politik baseret på god forvaltningsskik
ii) fremme medbestemmelse på nationalt plan (og om muligt på tværs af grænserne) ved at sikre overens ‑
stemmelse med de relevante sektorpolitikker og en samlet strategi for bekæmpelse af fattigdom
iii) muliggøre fleksibilitet ved hjælp af medfinansieringsmekanismer, der kan involvere medlemsstater, lånein ‑
stitutioner og private enheder, offentlige enheder eller civilsamfundsorganisationer
iv) fremme innovation med henblik på at løse det problem, det er at sikre fattige befolkningsgrupper adgang 
til bæredygtige og økonomisk overkommelige energitjenester.Tekstboks 13 KOM(2002) 408 endelig af 
17. juli 2002 
»Energisamarbejdet med 
udviklingslandene« og 
KOM(2003) 829 endelig af 
23. december 2003 »Et år efter 
verdenstopmødet om 
bæredygtig udvikling: 
opfyldelse af vores 
forpligtelser«.
4 På konferencen »Energi for 
Afrika« i Nairobi 
i november 2003 og på 
AVS‑EU‑Ministerrådets møde 
i Gaborone i maj 2004. Som en 
nyttig model blev der henvist 
til AVS‑EU‑vandfaciliteten, hvis 
hovedformål er at levere rent 
drikkevand og basal sanitet til 
fattige befolkningsgrupper.
5 KOM(2004) 711.
10 Indledning
05 
Energifacilitetens hovedmål var at 
fremme adgangen til moderne energi ‑
tjenester for fattige befolkningsgrup ‑
per i landdistrikter og bynære områ ‑
der, med stærkt geografisk fokus på 
Afrika syd for Sahara. Energifaciliteten 
skulle også støtte bedre forvaltning 
i energisektoren ‑  og dermed gøre 
sektoren mere attraktiv for investorer ‑  
muliggøre store investeringer i græn ‑
seoverskridende energiinfrastruktur 
og fremme anvendelse af vedvarende 
energikilder samt gennemførelse af 
energieffektivitetsforanstaltninger.
06 
Der blev afsat 475 millioner euro til 
energifaciliteten i perioden 2006 ‑
2013: 220 millioner euro til den første 
facilitet (Energy Facility I), der blev 
finansieret under 9. EUF, og 255 millio ‑
ner euro til den anden facilitet (Energy 
Facility II), der blev finansieret under 
10. EUF. Næsten 90 % af disse midler 
(415,7 millioner euro) blev givet som 
tilskud til projekter, der blev udvalgt 
efter indkaldelser af forslag6. Resten 
af midlerne blev ydet som støtte til 
EUEI’s »Partnership Dialogue Facility« 
(EUEI‑PDF)7, til en poolingmekanisme, 
der finansierer mellemstore investe ‑
ringsprojekter8, til Infrastrukturpart ‑
nerskabet mellem EU og Afrika9 og til 
andre aktiviteter10.
07 
Da vi påbegyndte vores revision 
i juni 2014, var der i alt tildelt 268,2 mil‑
lioner  euro til 142 projekter under 
de to første indkaldelser af forslag: 
169 millioner euro til 74 projekter fra 
den indkaldelse af forslag, der blev 
iværksat i maj 2006 under Energy Faci ‑
lity I, og 99,2 millioner euro til 68 pro ‑
jekter fra den første indkaldelse under 
Energy Facility II i november 200911.08 
Ca. 85 % af de projekter, der blev 
udvalgt efter de to første indkaldelser 
af forslag, angår vedvarende energi ‑
kilder, 12 % angår hybride systemer 
(vedvarende og fossile kilder), og 3 % 
angår fossile kilder. På grundlag af 
deres hovedaktiviteter kan projekterne 
kategoriseres som følger: elproduktion 
i mindre omfang uden for elnettet12 
(42 %), sammenkobling af elnet samt 
overførsel og distribution af elektrici ‑
tet (42 %), forvaltning/kapacitetsop ‑
bygning13 (9 %), energi til madlavning 
og andet (7 %).
09 
Der blev i alt givet tilskud på 106 mil ‑
lioner euro til 50 projekter i Østafrika. 
Under 20 % af befolkningen i denne 
region har adgang til elektricitet, 
hvilket er langt den ringeste adgang 
i Afrika14. Det samme gælder ikkefast 
brændsel til madlavning, som under 
10 % af befolkningen i denne region 
har adgang til, sammenlignet med ca. 
20 % i det vestlige og centrale Afrika 
og over 40 % i det sydlige Afrika15.6 Indkaldelser af forslag anvendes 
ikke kun i forbindelse med 
energifaciliteten. For yderligere 
oplysninger, jf. GD DEVCO’s 
websted http://ec.europa.eu/
europeaid/prag/ .
7 I overensstemmelse med en 
delegeringsaftale kanaliseres 
EU’s bidrag på 3,5 millioner euro 
til Gesellschaft für 
Internationale Zusammenarbeit 
(GIZ) (det tyske agentur for 
internationalt samarbejde), som 
forvalter projektets ca. 
16,5  millioner  euro. Andre 
bidrag kommer fra Østrig, 
Frankrig, Tyskland, 
Nederlandene, Sverige og 
Finland. EUEI‑PDF har til formål 
at opbygge institutionel 
kapacitet og forbedre 
investeringsklimaet for private 
investeringer i energisektoren.
8 Efter den oprindelige plan 
skulle mekanismen råde over 
op til 40 millioner euro, og den 
har bidraget med 
24,8 millioner euro til seks 
projekter.
9 Et bidrag på 17 millioner euro, 
der primært skulle fremme 
grænseoverskridende 
forbindelser mellem nationale 
net.
10 Konsulentbistand og 
tjenesteydelser i forbindelse 
med vurdering af forslag, 
overvågning, evaluering og 
revision af projekter samt 
uforudsete udgifter.
11 De to sidste indkaldelser af 
forslag under Energi Facility II 
i henholdsvis marts og 
oktober 2013 blev afsluttet 
i december 2014. Der blev i alt 
givet tilskud på 
147,5  millioner  euro til 
31 projekter.
12 Dvs. et forholdsvis lille anlæg til 
elproduktion, som forsyner et 
distributionsnet, der ikke er 
forbundet med hovednettet.
13 Alle projekterne i de andre 
kategorier omfatter også 
kapacitetsopbygningsele ‑
menter.
14 Adgangen til elektricitet i de 
andre afrikanske regioner ligger 
mellem 34 % og 44 %. For 
yderligere oplysninger, jf. 
rapporten om 
Afrika‑EU‑Energipartnerskabet 
i 2011/2012 ( http://www.
euei‑pdf.org/
support ‑to‑the ‑africa ‑eu‑
energy‑partnership‑aeep).
11
 Revisionens omfang 
og revisionsmetoden
10 
Vi forsøgte at vurdere, om det var 
lykkedes Kommissionen at bruge ener ‑
gifaciliteten til at øge adgangen til ved ‑
varende energi for fattige befolknings ‑
grupper i Østafrika. Vores revision var 
koncentreret om tre hovedspørgsmål:
a) Tildelte Kommissionen energifacili ‑
tetens støtte til fremme af vedva ‑
rende energi til godt udformede 
projekter i henhold til en hensigts ‑
mæssig prioritering?
b) Overvågede Kommissionen projek ‑
terne godt nok?
c) Opfyldte projekterne deres mål?
11 
Revisionen var koncentreret om projek ‑
ter til fremme af vedvarende energi16 
finansieret under de to første indkaldel ‑
ser af forslag i tolv østafrikanske lande17. 
Den blev udført mellem juni 2014 og 
februar 2015 og omfattede:
a) en gennemgang af EU‑politikdoku ‑
menter med relation til udviklings ‑
landenes energisektor, EUF’s sam ‑
arbejdsstrategi og energifaciliteten
b) samtaler med tjenestemænd 
i GD DEVCO og repræsentanter for 
kontraktpartnere
c) en gennemgang af 16 projekter, 
der blev gennemført i fem lande: 
Kenya, Madagaskar, Mozambique, 
Tanzania og Zambia (jf. bilag I )18. 
Vores udvælgelseskriterier var bl.a., 
om projekterne havde et væsentligt 
omfang19, om de dækkede alle 
de anvendte teknologier, og om 
de involverede alle de forskellige 
typer gennemførelsespartnere og 
operative partnere20. Formålet med 
denne gennemgang var at vurdere 
effektiviteten af projekterne, som 
blev bedømt ved hjælp af Kommis ‑
sionens metode til resultatbaseret 
overvågning (ROM) (jf. bilag II )d) besøg i Madagaskar fra 13. til 
23. oktober 2014 og i Zambia 
og Tanzania fra 3. til 20. novem ‑
ber 2014, hvor vi havde samtaler 
med personale i EU‑delegationer ‑
ne, repræsentanter for offentlige 
enheder i modtagerlandene og 
gennemførelsespartnere samt 
besøgte otte projekter på stedet.15 Ikkefast brændsel til 
madlavning er hovedsagelig 
flaskegas eller petroleum, der 
bruges i stedet for brænde og 
kul.
16 Solceller, vindkraft, vandkraft 
og biomasse.
17 De omfattede østafrikanske 
lande er: Burundi, Djibouti, 
Eritrea, Etiopien, Kenya, 
Madagaskar, Malawi, 
Mozambique, Rwanda, 
Tanzania, Uganda og Zambia.
18 Når projekterne nævnes 
i bemærkningerne, angives 
det nummer og det korte 
navn, der er anvendt 
i bilagene.
19 Dvs. om bidraget fra 
energifaciliteten var på mindst 
0,5 millioner  euro.
20 Ikkestatslige organisationer 
(NGO’er), halvoffentlige 
organer og private firmaer.
12
 Bemærkninger
Kommissionen 
prioriterede støtten fra 
energifaciliteten 
hensigtsmæssigt, men en 
fjerdedel af de 
undersøgte projekter 
havde alvorlige 
svagheder 
i udformningen
12 
Vi undersøgte, om Kommissionen 
havde prioriteret støtten fra energifa ‑
ciliteten hensigtsmæssigt, og om den 
havde tildelt støtten til godt udformede 
projekter.Udvælgelsesprocessen 
resulterede i støtte 
til projekter, der var 
i overensstemmelse med 
energifacilitetens prioriteter
13 
Ordningen med indkaldelser af forslag 
omfatter en gennemsigtig og vel ‑
dokumenteret udvælgelsesproces 
(jf. tekstboks 2 ).
Udvælgelse af projektforslag
For at sikre mange deltagere, gennemsigtighed og en efterspørgselsbaseret tilgang bliver indkaldelsen af 
forslag og retningslinjerne for ansøgere offentliggjort bredt. Retningslinjerne indeholder praktiske oplysnin ‑
ger til ansøgerne samt indkaldelsens mål og prioriteter. Der skal indsendes en kort generel beskrivelse af de 
vigtigste elementer i det foreslåede projekt og en fuld ansøgning med en udførlig beskrivelse af de foreslåede 
tiltag samt et budget og detaljerede oplysninger om ansøgeren.
Indkaldelsen af forslag overvåges af et vurderingsudvalg21, hvis opgave er at vurdere forslagene på grundlag 
af de udvælgelses ‑ og tildelingskriterier, der er fastsat i retningslinjerne for indkaldelsen.
Både den generelle beskrivelse og den fulde ansøgning vurderes af to personer, i de fleste tilfælde en ekstern 
konsulent og en repræsentant for den berørte EU‑delegation22. Vurderingerne foretages ved hjælp af et 
bedømmelsessystem med standardiserede vurderingsskemaer og kriterier, der navnlig vedrører projekternes 
relevans, gennemførlighed, effektivitet, bæredygtighed og omkostningseffektivitet.
Hvis der er væsentlig uenighed mellem de to bedømmere, foretager vurderingsudvalget en tredje vurdering 
for at fastlægge den endelige bedømmelse.
Der gives tilskud til de projekter, der har fået de højeste bedømmelser.
21 I forbindelse med indkaldelser af forslag under energifaciliteten består vurderingsudvalget af repræsentanter for Kommissionen (GD DEVCO, 
GD for Miljø, GD for Forskning og Innovation, GD for Energi) og AVS‑sekretariatet.
22 Når et projekt vedrører aktioner i mere end ét land, vurderes det af en ekstern konsulent og en repræsentant for det relevante regionale 
direktorat i GD DEVCO.Tekstboks 2
13 Bemærkninger
14 
I forbindelse med de to første indkal ‑
delser af forslag under energifacili ‑
teten blev der indsendt 975 forslag, 
hvoraf 142 blev udvalgt (15 %). Med 
hensyn til relevans sikrede udvæl ‑
gelseskriterierne, at projekterne var 
i overensstemmelse med energifacili ‑
tetens prioriteter og de to indkaldelser 
af forslag:
a) Alle de 12 østafrikanske lande, der 
var omfattet af revisionen, havde 
eller var ved at udarbejde en natio ‑
nal energipolitik. 11 af disse lande 
fik også støtte under EUEI‑PDF 
(jf. punkt 6) med det formål at 
styrke den institutionelle kapacitet og forbedre erhvervsmiljøet for 
at fremme private investeringer 
i energisektoren (jf. bilag III )23.
b) Der blev givet høj prioritet til 
projekter vedrørende anvendel ‑
se af vedvarende energikilder, 
og sådanne projekter tegner 
sig for 85 % af de tildelte tilskud 
(jf. punkt 8).
c) Projekterne afhjælper veldefinerede 
behov med hensyn til adgang til 
moderne energitjenester (jf. tekst -
boks 3 ) i landdistrikter og bynære 
områder, hvor der hovedsagelig 
bor mennesker, som er fattige eller 
kun har en beskeden indkomst.
Fattige befolkningsgruppers grundlæggende energibehov
I landdistrikter og bynære områder gælder husholdningernes prioriterede elbehov generelt belysning, mobil ‑
telefonopladning, radio eller TV og luftcirkulation samt om muligt et køleskab, et klimaanlæg eller andre 
apparater. For landsbyer og lokalsamfund er førsteprioriteten normalt elektricitet til lægecentre efterfulgt af 
administrationsbygninger, skoler og, hvor det er relevant, vandpumpestationer. Blandt de vigtigste økonomiske 
aktiviteter, som bliver mulige, når der kommer elektricitet, kan nævnes formaling af korn, afskalning af ris, 
udsavning af træ, nedkøling af føde ‑ og drikkevarer, skræddervirksomhed og telekommunikation.
Energi til madlavning kommer i langt de fleste tilfælde stadig fra brænde eller kul. Anvendelsen af industri ‑
fremstillede ovne, der gør det muligt at spare brændsel, og en forsvarlig skovbrugsforvaltning er de første 
skridt hen imod en mere effektiv udnyttelse og produktion af energi. Blandt moderne energiløsninger til 
madlavning kan nævnes adgang til økonomisk overkommelige og sikre gasflasker eller produktion af biogas 
tæt på anvendelsesstedet. ( Kilder : forskellige projektdokumenter og rapporten »Poor people’s energy outlook 
2013«. http://practicalaction.org/ppeo2013 ‑pr).Tekstboks 3 Foto 2
Skilt, der synliggør EU’s støtte til projektet »Up‑scaling access 
to integrated modern energy services for poverty reduction« 
(Matadi, Sihadistriktet, Tanzania).
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.23 For otte landes vedkommende 
var energi desuden en 
målsektor 
i samarbejdsstrategierne 
under 11. EUF.
14 Bemærkninger
En fjerdedel af de 
undersøgte projekter blev 
finansieret, selv om der 
ved vurderingen var blevet 
fundet væsentlige svagheder 
i deres udformning
15 
Med hensyn til projekternes udformning 
blev der anvendt passende kriterier til 
at vurdere deres:
i) operationelle levedygtighed (på 
grundlag af partnernes kapacitet 
og gennemførelsesmetoden)
ii) bæredygtighed (i socioøkonomisk, 
finansiel, teknisk og miljømæssig 
henseende)
iii) omkostningseffektivitet (dvs. 
forholdet mellem omkostninger og 
forventede resultater)
iv) reproducerbarhed (dvs. om pro ‑
jekterne har eksempelværdi og vil 
kunne kopieres).
16 
I forbindelse med elleve af de under ‑
søgte projekter var der overensstem ‑
melse mellem bedømmelsen og begge 
bedømmeres analytiske kommen ‑
tarer. Det var der ikke i forbindelse 
med de fem resterende projekter, 
hvor vurderingsudvalget ikke havde 
opdaget den manglende konsekvens 
i udvælgelsesprocessen:
a) I ét tilfælde24 var den eksterne 
konsulents høje bedømmelse ikke 
logisk i betragtning af, at han havde 
konstateret alvorlige mangler i ud ‑
formningen og en høj risiko for, at 
projektet ville slå fejl25. Eftersom 
begge bedømmeres bedømmelse 
lå over den fastsatte tærskel, blev 
projektet udvalgt.b) I forbindelse med de fire andre 
projekter26 måtte forslagene sen ‑
des til en tredje vurdering, fordi de 
eksterne bedømmere påpegede 
alvorlige svagheder i udformnin ‑
gen, som indebar en høj risiko for 
projekterne (f.eks. at ansøgerne 
manglede ekspertise, at målene 
var overambitiøse, at gennemførel ‑
sesplanlægningen var urealistisk, 
at der var risici med hensyn til pri ‑
mærressourcernes bæredygtighed, 
at omkostningseffektiviteten ikke 
var favorabel, og at forretningspla ‑
nen var overoptimistisk og/eller 
uklar). Trods dette blev der ved 
den tredje vurdering, som anbefa ‑
lede tildeling af tilskud, ikke taget 
behørigt hensyn til de konstatere ‑
de risici og fraværet af passende 
modforanstaltninger.
17 
I fire af disse fem tilfælde27 var de 
alvorlige svagheder i udformningen 
hovedårsagen til, at projekterne slog 
fejl (jf. punkt 36).
18 
Udvælgelsesprocessen omfattede en 
vurdering af, om hvert enkelt projekt 
havde en hensigtsmæssig logisk ram ‑
me28. Projekternes målsætninger var 
SMART29, men fordi der ikke var foreta ‑
get egentlige feasibilityundersøgelser, 
var de resultatindikatorer, der var 
opstillet med henblik på at overvåge 
opfyldelsen af dem, ikke altid baseret 
på korrekte referencer og veldefinerede 
mål.24 Projekt 5 (Up‑scaling).
25 F.eks. var projektet 
overambitiøst og baseret på 
meget optimistiske antagelser 
og en meget optimistisk 
forretningsplan, og det 
pilotprojekt, der var i gang, 
havde ikke demonstreret 
projektets egnethed.
26 Projekt 2 (Best Ray), 
6 (Bioenergelec), 13 (Nice 
Roll‑out) og 16 (Wood and 
charcoal).
27 Projekt 5 (Up‑scaling), 
6 (Bioenergelec), 13 (Nice 
Roll‑out) og 16 (Wood and 
charcoal). Jf. bilag VI , 
kolonnen »Udformning«, 
projekter med 
bedømmelsen C eller D.
28 Den logiske ramme beskriver 
forholdet mellem de 
socioøkonomiske behov, 
projektet skal dække, og dets 
mål, input, aktiviteter og 
resultater.
29 Specifikke, målelige, attraktive, 
realistiske og tidsbestemte.
15 Bemærkninger
19 
I fem af de 13 projekter, der var af ‑
sluttet eller næsten afsluttet, havde 
det været nødvendigt at foretage en 
væsentlig justering af resultatindikato ‑
rerne for at tilpasse dem til de faktiske 
forhold på stedet30, for at optimere de 
tekniske muligheder31 eller for at tage 
højde for en uforudset begivenhed32 
(jf. bilag IV ). Dette gjaldt hovedsagelig 
projekter under Energy Facility I. Med 
hensyn til projekterne under Energy 
Facility II afhjalp Kommissionen dette 
problem. I den første indkaldelse af 
forslag under Energy Facility II blev det 
anbefalet at foretage en feasibilityun ‑
dersøgelse, før forslaget blev indsendt, 
og i den anden indkaldelse blev det 
gjort til et krav.
Kommissionen 
overvågede ikke alle 
projekterne godt nok
20 
Vi undersøgte, om Kommissionen fik 
tilstrækkelige oplysninger fra projek ‑
ternes rapporter til at overvåge frem ‑
skridtene, og om den traf hensigts ‑
mæssige og rettidige foranstaltninger, 
når det var påkrævet.
Gennemførelsespartnernes 
rapporter var af ujævn 
kvalitet
21 
Bestemmelserne i de tilskudskontrak ‑
ter, der indgås med gennemførelses ‑
partnere, fastsætter, at tilskudsraterne 
udbetales, når EU‑delegationen har 
godkendt de foreløbige og de endelige 
beskrivende og finansielle rapporter. 
Disse rapporter skal udarbejdes efter 
en model, der er beskrevet i tilskuds ‑
kontrakten: De skal indeholde en liste 
over de gennemførte aktiviteter, for ‑
klare, hvorfor nogle af de planlagte ak ‑
tiviteter ikke har kunnet gennemføres, give en nærmere beskrivelse af, hvilke 
problemer man stødte på, og hvordan 
de blev håndteret, samt vurdere de 
opnåede resultater.
22 
Rapporteringen vedrørende fem af de 
16 undersøgte projekter var rettidig og 
af den forventede kvalitet. Disse fem 
projekter blev alle gennemført af erfar ‑
ne udviklingspartnere33. Med hensyn 
til de andre projekter konstaterede vi:
a) at de beskrivende rapporter regel ‑
mæssigt manglede oplysninger 
om mellemliggende fremskridt 
hen imod opfyldelsen af målene
b) at når fremskridtene ikke var 
tilfredsstillende, indeholdt rap ‑
porterne ofte kun begrænsede 
oplysninger om de planlagte eller 
gennemførte foranstaltninger
c) at væsentlige forsinkelser i gen ‑
nemførelsen førte til sjældnere 
indsendelse af betalingsanmod ‑
ninger og dertil hørende rapporter, 
så EU‑delegationerne fik endnu 
mindre information.30 I projekt 5 (Up‑scaling) blev 
det konstateret, at de 
disponible ressourcer ikke 
passede til den geografiske 
fordeling og antallet af 
installationssteder. I projekt 15 
(Boreale) blev det konstateret, 
at vindkraftanlæggenes pris 
og tekniske kompleksitet ikke 
passede til de lokale 
forudsætninger, og i én 
landsby (af otte) var 
befolkningen ikke stor nok til 
at gøre projektet bæredygtigt.
31 I projekt 8 (Sahambano) viste 
den topografiske 
undersøgelse, at der var 
700 kW vandkraft til rådighed 
i stedet for de planlagte 
460 kW. I projekt 7 (rHYviere) 
blev den installerede 
vandkraft øget til 890 kW 
i stedet for de planlagte 
600 kW.
32 I projekt 6 (Bioenergelec) blev 
skovbrugsressourcerne ved 
det ene installationssted (af 
fem planlagte) ødelagt af en 
cyklon, før anlægget til 
elproduktion var blevet 
opført.
33 Projekt 2 (Best Ray), 4 (Biogas), 
7 (rHYviere), 9 (Resouth) og 
15 (Boreale).
16 Bemærkninger
23 
GD DEVCO indgik kontrakt med et 
konsulentfirma om at bistå EU‑delega ‑
tionerne med at vurdere gennemførel ‑
sespartnernes rapportering, registrere 
data om fremskridtene i gennemførel ‑
sen, udforme et struktureret overvåg ‑
ningsværktøj til energifaciliteten og 
udarbejde rapporter om dens sam ‑
lede resultater. Når konsulentfirmaet 
konstaterede svagheder med hensyn 
til rapporternes rettidighed, kvalitet 
eller fuldstændighed, informerede 
firmaet gennemførelsespartneren og 
EU‑delegationen og kom med anbefa ‑
linger til at lette gennemførelsen, hvor 
det var relevant. Dets gennemgang 
af partnernes rapporter var normalt 
afsluttet én til fem måneder efter den 
periode, som rapporterne dækkede. 
Eftersom forlængelsen af kontrakten 
med firmaet blev foretaget sent, måtte 
det imidlertid indstille sine aktiviteter 
i flere måneder, hvilket i nogle tilfælde 
forsinkede gennemgangen betydeligt 
(jf. bilag V ).
24 
Denne standardiserede gennemgang 
foretaget af et enkelt firma var nyttig 
til i nogen grad at harmonisere og 
forbedre gennemførelsespartner ‑
nes rapportering. Konsulentfirmaet 
havde imidlertid ingen beføjelser til at 
håndhæve sine anbefalinger, og kontrak ‑
ten gav ikke firmaet ressourcer til at 
kontrollere gennemførelsespartnernes 
oplysninger på stedet. Disse kunne 
kun verificeres, når der var andre infor ‑
mationskilder til rådighed34.25 
Det var fastsat i budgettet for de under ‑
søgte projekter, at gennemførelsespart ‑
nerne skulle arrangere midtvejsevalu ‑
eringer og endelige evalueringer og få 
eksterne konsulenter til at udføre dem. 
Kun halvdelen af midtvejsevaluerin ‑
gerne blev udført. Fem af de 11 under ‑
søgte projekter under Energy Facility I 
var ikke blevet midtvejsevalueret, selv 
om de startede i 2008 og kun var ca. et 
år fra deres afslutning, da revisionen 
fandt sted35. Ét af projekterne under 
Energy Facility II36 havde været i gang 
i ca. tre år og skulle afsluttes inden for 
mindre end et år, men var heller ikke 
blevet midtvejsevalueret (jf.  bilag V ).
Vedrørende nogle projekter 
med alvorlige gennem -
førelsesvanskeligheder 
traf Kommissionen ikke 
hensigtsmæssige og 
rettidige foranstaltninger
26 
Svaghederne i projektrapporteringen 
blev fremhævet i rapporten fra fe ‑
bruar 2012 om midtvejsevalueringen 
af GD DEVCO’s første indkaldelse af 
forslag37. Kommissionen fulgte ikke op 
på denne konstatering ved at plan ‑
lægge afhjælpende foranstaltninger, 
udarbejde en tidsplan og fordele 
ansvarsområder38.34 Rapporter om besøg på stedet 
foretaget af EU‑delegationens 
programforvalter, rapporter 
om resultatorienteret 
overvågning og eksterne 
evalueringer.
35 Midtvejsevalueringen af 
projekt 6 (Bioenergelec) blev 
foretaget i marts 2013, dvs. 
fem år efter påbegyndelsen af 
en gennemførelsesperiode, 
der efter planen skulle vare 
tre år.
36 Projekt 16 (Wood and 
charcoal).
37 Midtvejsevalueringen af den 
første indkaldelse af forslag 
vedrørende energifaciliteten 
under 9. EUF.
38 Det gælder ikke kun 
i forbindelse med denne 
evaluering. Som nævnt 
i særberetning nr. 18/2014 
»EuropeAids systemer til 
evaluering og 
resultatorienteret 
overvågning« er der 
svagheder i opfølgningen af 
evalueringsresultater 
(punkt 56 ‑60).
17 Bemærkninger
27 
Kontrakterne fastsætter, at hvis gen ‑
nemførelsespartnerne ikke opfylder 
deres rapporteringsforpligtelser, har 
GD DEVCO ret til når som helst at bede 
om yderligere oplysninger, der skal 
leveres inden for en måned, samt til at 
opsige kontrakterne og kræve tilbage ‑
betaling af allerede udbetalte beløb 
vedrørende udokumenterede udgifter. 
GD DEVCO har ikke gjort hensigtsmæs ‑
sig brug af disse muligheder.
28 
I de tre undersøgte EU‑delegationer 
var der ikke meget, der tydede på, 
at programforvalterne regelmæssigt 
besøgte projekterne på stedet, selv 
når EU‑delegationerne vidste, at der 
var alvorlige vanskeligheder, hvilket 
gjaldt begge de fejlslagne projekter 
under Energy Facility I39. Delegationer ‑
ne forklarede dette med, at de havde 
begrænsede ressourcer, og at pro ‑
jekter under energifaciliteten havde 
lavere prioritet end programmer under 
EUF‑samarbejdsstrategierne med 
partnerlandene40.
29 
Med hensyn til projekter, der sjældent 
bliver besøgt af EU‑delegationernes 
personale, kan programforvalterne 
i delegationerne bede GD DEVCO om 
at planlægge et besøg med henblik 
på resultatorienteret overvågning 
(ROM). 10 af de 16 undersøgte pro ‑
jekter havde været genstand for 
mindst én ROM‑undersøgelse41 
(jf. bilag V ). Denne mulighed blev 
imidlertid ikke udnyttet tilstrække ‑
ligt i forbindelse med de projekter, 
som man vidste havde alvorlige 
gennemførelsesvanskeligheder:
a) Projekt 5 (Up‑scaling), som star ‑
tede i januar 2008, var kun gen ‑
stand for én ROM‑undersøgelse 
i juni 2013. Rapporten beskrev 
den kaotiske situation, men det 
var for sent at træffe afhjælpende 
foranstaltninger.b) Project 6 (Bioenergelec), som 
startede i april 2008, havde aldrig 
været genstand for en ROM‑un ‑
dersøgelse trods store forsinkel ‑
ser i gennemførelsen42 og ringe 
resultater.
30 
Hvis Kommissionen ikke længere me ‑
ner, at en kontrakt kan gennemføres 
effektivt eller hensigtsmæssigt, kan 
den forsøge at nå til enighed med gen ‑
nemførelsespartneren om en løsning 
og opsige kontrakten, hvis en sådan 
løsning ikke kan findes. Kommissionen 
fulgte ikke denne fremgangsmåde, 
da det omkring midten af 2010 stod 
klart, at de to projekter, der er nævnt 
i punkt 29, ikke længere kunne gennem ‑
føres som planlagt:
a) Med hensyn til projekt 5 (Up‑sca ‑
ling) kunne det have været en 
mulighed at foretage en væsent ‑
lig reduktion af det geografiske 
omfang og antallet af landsbyer, 
hvor der skulle installeres udstyr, 
samt at overveje, om ordningen 
for dyrkning af jatropha skulle 
videreføres43.
b) Med hensyn til projekt 6 (Bioener ‑
gelec) kunne man måske have 
revurderet projektplanen i lyset af 
de dårlige resultater fra et tidligere, 
lignende projekt, der var blevet 
gennemført af samme partner ‑  
også i Madagaskar44.39 I projekt 5 (Up‑scaling) og 
6 (Bioenergelec) blev 
gennemførelsesperioderne 
forlænget til henholdsvis 78 
og 81 måneder (jf. bilag V ). 
Med hensyn til projekt 6 
(Bioenergelec) forelå der 
ingen dokumentation for et 
besøg på stedet, som Retten 
kunne gennemgå.
40 Problemet med for få besøg 
på stedet findes ikke kun 
i forbindelse med 
energifaciliteten. Det fremgår 
af GD DEVCO’s årlige 
aktivitetsrapport for 2014, at 
generaldirektoratet ikke 
nåede sit mål om at aflægge 
besøg vedrørende mindst 
80 % af de igangværende 
projekter og kontrakter (s. 112 
og bilag 10, s. 297 ‑299). Det 
samlede resultat for 2014 er 
69 %, hvilket er lavere end 
resultatet for 2013, som var 
72 %. 
Personalebegrænsninger er 
én af de anførte årsager.
41 Tre projekter havde været 
genstand for to 
ROM‑undersøgelser.
42 Gennemførelsesperioden var 
oprindelig 36 måneder, men 
blev forlænget til 81 måneder.
43 Jatropha er en plante, hvis 
olieholdige frø forarbejdes til 
biodiesel.
44 Dette projekt var startet to år 
tidligere og gav ikke 
tilfredsstillende resultater, 
navnlig på grund af upålideligt 
maskineri magen til det, der 
anvendes i projekt 6 
(Bioenergelec).
18 Bemærkninger
31 
Projekt 16 under Energy Facility II 
(Wood and charcoal) gennemføres 
i flere lande af en privat skovbrugs ‑
virksomhed. Det startede i marts 2012, 
og mindre end et år før den planlagte 
afslutning (juli 2015) var der ikke gjort 
fremskridt vedrørende dets innovative 
kulkomponent45, som sandsynligvis ikke 
ville blive realiseret. EU‑delegationerne 
i de berørte lande havde ikke forsøgt 
at identificere årsagerne til, at projek ‑
tet slog fejl, og de havde ikke truffet 
nogen foranstaltninger som reaktion. 
Eftersom den innovative kulkompo ‑
nent var begrundelsen for, at projektet 
var støtteberettiget under energifacili ‑
teten, betyder den manglende levering 
af denne komponent, at Kommissionen 
måske vil kunne få tilbagebetalt en del 
af sin finansiering.
De fleste af de undersøgte 
projekter var vellykkede 
og havde gode udsigter til 
bæredygtighed
32 
Vi undersøgte, om de ønskede projekt ‑
resultater blev leveret som planlagt, og 
om disse resultater var bæredygtige.En fjerdedel af de 
undersøgte projekter 
leverede ikke hovedparten af 
de forventede resultater
33 
I de gennemførelsesperioder, der var 
angivet i projektforslagene, og som 
efterfølgende blev fastsat i tilskudskon ‑
trakterne, havde man generelt under ‑
vurderet, hvor lang tid gennemførelsen 
af projekterne ville tage46. Ni af de 
11 undersøgte projekter under Energy 
Facility I måtte forlænges, og to af dem 
krævede over dobbelt så lang tid som 
oprindeligt planlagt (jf.  bilag IV ).
34 
12 af de 16 undersøgte projekter var 
vellykkede: Fem havde overopfyldt de 
oprindelige mål eller ville sandsynligvis 
gøre det, to havde opfyldt deres mål 
eller ville sandsynligvis gøre det, og 
fem ville sandsynligvis ikke opfylde 
deres mål, men leverede dog rimelige 
resultater47 (jf. bilag IV  og bilag VI , 
kolonnen »Resultater«, projekter med 
bedømmelsen A eller B). I  tekstboks 4  
beskrives to eksempler på vellykkede 
projekter.
Eksempler på vellykkede projekter
Projekt 4 (Biogas)  ‑ formålet med dette projekt i Kenya var at indvinde metangas ved hjælp af gyllebiogasanlæg 
på små gårde med tre til ti malkekøer. Biogassen anvendes som brændsel til madlavning i gårdejernes hus ‑
holdninger. Der opnås besparelser på brænde eller kul, indendørsforureningen reduceres kraftigt, og gyllens 
gødningskvalitet forbedres. Mikroinstitutioner og offentlige projektledere blev inddraget i projektet for at sikre, 
at det blev kopieret. Det lykkedes projektet at installere 765 biogasanlæg i fem kenyanske provinser (målet var 
460).
Projekt 14 (Small -scale solar)  ‑ formålet med dette projekt var at sikre ca. 18 000 mennesker (eller 4 000 fami ‑
lier) adgang til bæredygtig energi fra små solenergianlæg i to landdistrikter i Mozambique. Lygter, der oplades 
ved hjælp af solenergi, kan erstatte anvendelsen af brænde eller petroleum til belysning. Mod et beskedent 
gebyr stilles disse lygter til rådighed af små virksomheder (ladestationer), som drives af lokale iværksættere, 
der har fået en særlig uddannelse i forbindelse med projektet. Der blev installeret 41 ladestationer i 25 lands ‑
byer, og der leveres nu billig og miljøvenlig belysning til 14 760 mennesker (82 % af målet). Halvdelen af 
iværksætterne er kvinder. De soldrevne ladestationer bruges også til at oplade mobiltelefoner og andre små 
apparater, f.eks. radioer og hårklippere.Tekstboks 445 Anvendelse af industriovne 
i stedet for den traditionelle 
produktion, som giver dårligt 
udbytte.
46 F.eks. feasibilityundersøgelser, 
ansøgninger om 
byggetilladelse og 
indkøbsprocesser (jf. også 
punkt 19).
47 Dvs. at resultaterne ligger over 
75 % af målværdierne, eller at 
der er konstateret lovende 
fremskridt efter afslutningen 
af projektet (f.eks. at antallet af 
tilsluttede husholdninger 
fortsætter med at stige).
19 Bemærkninger
35 
De projekter til installering af elektri ‑
citet i landdistrikter, der omfattede 
levering af energitjenester til hushold ‑
ninger og lokale offentlige bygninger 
(ved tilslutning til minidistributionsnet 
i landsbyerne eller ved anvendelse af 
individuelle solenergianlæg i områder 
med spredt bebyggelse), havde en 
meget positiv effekt med hensyn til at 
forbedre landsbysamfundenes daglig ‑
dag, selv når den forventede udvikling 
af nye økonomiske aktiviteter lod vente 
på sig. De nye faciliteter og den for ‑
højede levestandard gjorde det f.eks. 
mere attraktivt for kvalificeret perso ‑
nale som lærere, læger og dommere at 
arbejde i disse fjerntliggende områder. 
Dette har afsmittende virkninger 
såsom bedre adgang til offentlige 
tjenester og skabelse af afledt beskæf ‑
tigelse, hvilket er en forudsætning for 
at kunne bidrage til bekæmpelse af 
fattigdom48.48 F.eks. projekt 2 (Best Ray), 
3 (Majaua), 7 (rHYviere), 
10 (Rural electrification) og 
12 (Green energy).Foto 3 og 4
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
Udvidelse af elnet til bl.a. Kamilamboklinikken ‑ projektet 
»Rural electrification infrastructure and small‑scale proje ‑
cts« (Mumbwadistriktet, Zambia).En lavspændingstransformer tilsluttes distributions ‑
nettet i  landsbyen Sahasinaka ‑  projektet »rHYviere« 
(Fianarantsoaprovinsen, Madagaskar).
20 Bemærkninger
36 
Fire projekter leverede imidlertid ikke 
hovedparten af deres forventede resul ‑
tater, hvilket hovedsagelig skyldtes 
både svagheder i udformningen og 
utilstrækkelig overvågning fra Kom ‑
missionens side under gennemførelsen 
(jf. bilag VI , kolonnen »Resultater«, 
projekter med bedømmelsen D):
a) Efter fem års gennemførelse 
var det kun lykkedes projekt 5 
(Up‑scaling) at sikre 11 af de plan ‑
lagte 120 landsbyer adgang til mo ‑
derne energitjenester49. En del af 
det indkøbte udstyr var endnu ikke 
taget i brug og var snart forældet.
b) Formålet med projekt 6 (Bioener ‑
gelec) var at producere elektrici ‑
tet ved at forbrænde biomasse, 
hovedsagelig træ, i en kedel 
forbundet med en dampmotor, 
der skulle drive en generator. 
Mange af de væsentlige risici, man 
havde identificeret i forbindelse 
med projektudvælgelsen, blev til 
virkelighed50. En af de store risici, 
der blev til virkelighed ‑ en cyklons 
ødelæggelse af en skov ved det ene 
af de fem udvalgte installations ‑
steder ‑  havde man imidlertid ikke 
identificeret på forhånd. Seks år 
efter projektets start stod kun ét 
anlæg færdigt, og det fungerede 
kun sporadisk51. Det var alt for 
tidligt at planlægge fem anlæg, 
før man havde fået overbevisende 
feedback fra et pilotprojekt52.
c) Formålet med projekt 13 (Nice 
Roll‑out) var at tage et allerede 
fungerende solenergidrevet inter ‑
netcenter i Gambia som model 
og oprette tilsvarende centre 
mere end 50 steder i Zambia og 
Tanzania. Projektet måtte bringes 
til ophør på grund af gennem ‑
førelsespartnerens likvidation 
i 2013. Forretningsmodellen med 
inddragelse af den private sektor 
blev anset som en betydelig risiko 
i forbindelse med vurderingen af 
projektforslag.d) Formålet med projekt 16 (Wood 
and charcoal) var at sikre en 
bæredygtig produktion af træ og 
kul i landdistrikter. Gennemførel ‑
sespartneren havde udvist mere 
interesse for den profitable tøm ‑
merindustri end for den innovative 
kulkomponent, som var årsagen til, 
at projektet var berettiget til støtte 
fra energifaciliteten.
Næsten alle de vellykkede 
projekter, vi undersøgte, 
havde gode udsigter til 
bæredygtighed
37 
I forbindelse med ét af de 12 vellyk ‑
kede projekter, vi undersøgte, var der 
grund til bekymring med hensyn til 
bæredygtigheden, fordi den tekniske 
kompleksitet var stor, og der manglede 
lokal kapacitet. Der var en risiko for 
teknisk svigt på kort eller mellemlang 
sigt53. De 11 andre projekter vil sand ‑
synligvis være bæredygtige, hvis de 
nødvendige foranstaltninger gennem ‑
føres som planlagt, og omstændig ‑
hederne54 ikke forringes for meget 
(jf. bilag VI , kolonnen »Bæredygtig ‑
hed«, projekter med bedømmelsen B).49 Dette skyldtes f.eks. 
langvarige indkøbsprocesser, 
logistiske begrænsninger, 
problemer med at mobilisere 
tilstrækkelig efterspørgsel på 
grund af konkurrencen fra 
andre teknologier og 
problemer med ineffektiv 
dyrkning af jatropha. Projektet 
påvirkes desuden af en juridisk 
tvist mellem partneren og en 
leverandør, der ikke opfyldte 
sine forpligtelser, men 
blokerede midlerne.
50 Projektet led også under det 
problematiske forhold mellem 
leverandøren af udstyret og 
det nationale agentur for 
installering af elektricitet 
i landdistrikter (som også var 
partner i projektet).
51 Det brasilianskproducerede 
maskineri er nærmest en 
prototype og kræver meget 
vedligeholdelse af 
producenten.
52 Forslaget omfattede seks 
anlæg, men kun fem blev 
inkluderet 
i tilskudskontrakten.
53 Projekt 9 (Resouth) har fået 
bedømmelsen C på grund af 
vindmøllekomponentens 
kompleksitet og den meget 
afsides beliggenhed.
54 Ydre faktorer, der kan påvirke 
projekterne direkte eller 
indirekte, er f.eks. 
socioøkonomiske forhold, 
sikkerhedssituationen, større 
ændringer i sektorpolitikken 
og miljøødelæggelser.
21 Bemærkninger
38 
I forbindelse med de projekter, der 
omfatter decentral elproduktion og 
netdistribution55, er det en forudsæt ‑
ning for bæredygtigheden, at driften 
(elproduktion og ‑ salg) styres hensigts ‑
mæssigt, og at der foretages regel ‑
mæssig teknisk vedligeholdelse56. I alle 
projekterne blev der leveret uddannelse 
med henblik på at styrke forvaltnings ‑
kapaciteten og den tekniske kapacitet 
hos de fremtidige operatører. I betragt ‑
ning af den lokale kapacitet vil der 
imidlertid stadig være brug for perio ‑
disk uddannelse efter projektafslutnin ‑
gen for at sikre en optimal forvaltning 
af produktionsanlæggene57.55 Projekt 1 (Mwenga), 
3 (Majaua), 7 (rHyviere), 
8 (Sahambano), 9 (Resouth), 
10 (Rural electrification) og 
15 (Boreale).
56 Nogle tilfælde vil kræve særlig 
opmærksomhed, f.eks. på 
grund af mangler i den 
opførte infrastruktur og det 
installerede udstyr.
57 Undertiden har veletablerede 
gennemførelsespartnere ydet 
støtte for egen regning efter 
udløbet af deres kontrakt, 
f.eks. i forbindelse med 
projekt 9 (Resouth).Foto 5 og 6
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
Solcelleanlæg på taget af en skole og anlæggets brugervejledning ‑ projektet »Increased access to electricity 
services« (Kalomodistriktet, Zambia).
22 Bemærkninger
39 
Nogle projekter skabte også opmærk ‑
somhed om miljøspørgsmål (jf. et 
eksempel i  tekstboks 5 ) og leverede 
uddannelse om muligheden for at op ‑
rette mikrovirksomheder efter elektri ‑
citetens ankomst.
40 
I forbindelse med produktionsanlæg, 
der leverer elektricitet til en enkelt 
kunde (dvs. er tilsluttet et hoveddistri ‑
butionsnet, som normalt drives af et 
halvoffentligt organ), kan der fore ‑
komme betalingsmisligholdelser, som 
bringer projekternes bæredygtighed 
i fare58. Dette er en velkendt risiko, og 
reformerne af de nationale energipoli ‑
tikker tager sigte på gradvis at indføre 
bedre praksis og sikre, at de nationale 
netoperatører får en sundere økonomi 
og bliver bedre i stand til at betale 
deres leverandører59.
Bevarelse af den primære energiressource er afgørende for bæredygtigheden
Projekt 7 (rHyviere)  ‑ formålet med projektet var at installere små anlæg til produktion af vandkraft i et 
bakkeområde i Madagaskar. Bæredygtigheden af de højt beliggende vandløb kan kun sikres ved en fornuf ‑
tig forvaltning af den naturlige flora og landbruget i vandløbenes opland, så regnvandet til stadighed kan 
infiltrere underjorden. Med henblik på bevarelse af den primære energiressource (vandløbene) omfattede 
projektet grundlæggende uddannelses ‑ og bevidstgørelseskomponenter samt en nyttig miljøordning med 
deltagelse af myndighederne. Under denne ordning får bønder i vandløbenes opland bl.a. tilskud til at bevare 
floraen ved at tilpasse deres landbrugsmetoder og navnlig undgå yderligere skovrydning ved fældning og 
afbrænding samt skovning med henblik på kulproduktion. De finansielle ressourcer, der på lang sigt skal gives 
som tilskud til de lokale bønder, blev tilvejebragt gennem en særlig afgift (2,5 %) på den vandkraft, der blev 
produceret og solgt til byen i dalen.Tekstboks 558 Projekt 7 (rHYviere, et af 
tre installationssteder) og 
8 (Sahambano).
59 I Tanzania og Madagaskar 
støtter Verdensbanken f.eks. 
store programmer til reform af 
energisektoren.
23
 Konklusioner og 
anbefalinger
41 
Vi konkluderer, at det for det meste 
lykkedes Kommissionen at bruge 
energifaciliteten til at øge adgangen til 
vedvarende energi for fattige befolk ‑
ningsgrupper i Østafrika, men at den 
kunne have gjort det bedre.
42 
Kommissionen tildelte støtten fra ener ‑
gifaciliteten til fremme af vedvarende 
energi i henhold til en hensigtsmæssig 
prioritering. I forbindelse med indkal ‑
delserne af forslag blev der anvendt 
hensigtsmæssige udvælgelseskriterier 
til at sikre, at projekterne var i overens ‑
stemmelse med energifacilitetens prio ‑
riteter. En fjerdedel af de undersøgte 
projekter fik imidlertid tilskud, selv om 
der under udvælgelsesprocessen var 
blevet konstateret alvorlige svagheder 
i deres udformning. Den manglende 
overensstemmelse mellem bedøm ‑
melsen og bedømmernes analytiske 
kommentarer om disse projekter tyder 
på, at udvælgelsesprocessen ikke var 
stringent nok (jf. punkt 12 ‑19).
Anbefaling 1  
Sikring af mere stringens 
i projektudvælgelsen
I forbindelse med indkaldelser af for ‑
slag bør Kommissionen under udvæl ‑
gelsesprocessen styrke sin vurdering:
i) af de risici, der knytter sig til 
aktionernes udformning, og af de 
risikoafbødende foranstaltninger
ii) af partnerens kapacitet i rela ‑
tion til planerne for projektets 
gennemførelse.43 
Kommissionen overvågede ikke alle 
projekterne godt nok. Gennemførel ‑
sespartnernes rapporter var af ujævn 
kvalitet, og støtten fra den konsulent, 
som GD DEVCO havde indgået kontrakt 
med om at forbedre rapporteringen, 
havde en positiv, men begrænset ef ‑
fekt. Vedrørende nogle projekter med 
alvorlige gennemførelsesvanskeligheder 
traf Kommissionen ikke hensigtsmæs ‑
sige og rettidige foranstaltninger:
a) Den forsøgte ikke at håndhæve de 
rapporteringsforpligtelser, der var 
fastsat i tilskudskontrakterne.
b) Den sørgede ikke i tilstrækkeligt 
omfang for selv at supplere gen ‑
nemførelsespartnernes oplysninger 
ved at lade programforvalterne 
i EU‑delegationerne aflægge 
besøg på stedet og ved at foretage 
ROM‑undersøgelser, især når det 
var kendt, at projekterne havde 
alvorlige vanskeligheder.
c) Selv om den vidste, at nogle af de 
undersøgte projekter sandsynligvis 
ikke ville kunne gennemføres som 
planlagt, forsøgte den ikke at nå 
til enighed med gennemførelses ‑
partnerne om en løsning eller at 
bringe projekterne til ophør (jf. 
punkt 20 ‑31).
24 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 2  
Styrkelse af 
projektovervågningen
Kommissionen bør:
i) nøje overvåge opfyldelsen af 
tilskudskontrakternes bestemmel ‑
ser om rettidig indsendelse af de 
finansielle og beskrivende rappor ‑
ter og om rapporternes kvalitet
ii) når disse bestemmelser ikke 
opfyldes, suspendere tilskudsud ‑
betalingerne og bede gennemfø ‑
relsespartnerne om at indsende de 
nødvendige oplysninger
iii) i forbindelse med følsomme 
projekter øge antallet af program ‑
forvalternes besøg på stedet og 
ROM‑undersøgelser på grundlag af 
en risikobaseret metode
iv) forsøge at nå til enighed med 
gennemførelsespartnerne om en 
løsning, når et projekt sandsyn ‑
ligvis ikke vil kunne gennemføres 
som planlagt
v) anlægge en rationel exitstrategi 
med henblik på at opsige kontrak ‑
ten, hvis der ikke kan findes en 
løsning.44 
De fleste af de undersøgte projekter 
var vellykkede og vil sandsynligvis 
være bæredygtige, hvis de nødvendige 
foranstaltninger gennemføres som 
planlagt, og omstændighederne ikke 
forringes for meget. Det gik langsomt 
med at udvikle nye økonomiske akti ‑
viteter i landdistrikterne efter elektri ‑
citetens ankomst, men befolkningens 
livskvalitet blev væsentlig bedre, 
især takket være adgangen til bedre 
offentlige tjenester. En fjerdedel at de 
undersøgte projekter leverede ikke 
hovedparten af deres forventede resul ‑
tater, hvilket hovedsagelig skyldtes, 
at der var svagheder i udformningen, 
som ikke blev afhjulpet, og at Kommis ‑
sionens overvågning var utilstrækkelig 
(jf. punkt 32 ‑40).
Anbefaling 3  
Forbedring af projekternes 
udsigter til bæredygtighed
Efter afslutningen af komplekse projek ‑
ter, især projekter med infrastrukturin ‑
vesteringer, bør Kommissionen:
i) kræve, at gennemførelsespartnerne 
i deres endelige rapport vurderer 
det potentielle behov for fortsat 
teknisk bistand til operatørerne
ii) overveje, om det er muligt at skaffe 
midler til dette formål, f.eks. ved 
en ændring af tilskudskontrakten.
25 Konklusioner og anbefalinger
Vedtaget af Afdeling III, der ledes af Karel PINXTEN, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 6. oktober 2015.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand

26
 Bilag
Undersøgte projekter
Projektnr. 
og 
kort navnCRIS‑nr.ENF‑nr.  
(indkal ‑
delse af 
forslag)Forslagsnr.Forslagsbedøm ‑
melser3 
(i %)Aktionens navn LandBudget 
(millioner 
euro)EU‑bidrag 
(millioner 
euro)EU‑bidrag/  
budgetKort beskrivelseBesøgt  
(eller kun 
undersøgt 
i landet)Besøgte steder
1 
Mwenga2007/195-963 ENF I 78EE: 81,5  
EUD: 86 Mwenga 3 MW Hydro Power Plant Tanzania 7, 81 3,60 46,1  %Opførelse af et minivandkraftværk for at sikre pålidelig 
elektricitetsforsyning til en tevirksomhed og 14 landsbyerjaProjektet i  Mufindi (Iringaregionen),  
møder med lokale myndigheder i  Mafinga
2 
Best Ray2007/195-964 ENF I 132EE: 57  
EUD: 77  
3.B: 72BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian 
Rural Areas) Tanzania 1,50 1,13 75,3  %Installering af solcelleanlæg på 8 050 boliger (og offentli -
ge bygninger) i ni landsbyer. Nogle steder blev der brugt 
mikrovandkraftanlæg med miniforsyningsnet og biogasjaCERC og Mpambanokooperativet i Oldony -
osambu,  
uddannelsescentret i  Mkuru,  
Ngarenyanuki Secondary School i Ol -
kung’wado,  
Arusha Technical College i Arusha
3 
Majaua2007/195-977 ENF I 46EE: 74  
EUD: 75,5Electrificaçao da comunidade de Majaua Mozambique 2,49 1,87 75,1  %Rehabilitering af et (ødelagt) minivandkraftværk 
og etablering af et lokalt elforsyningsnet til 5 000 
husholdningernej Ikke relevant
4 
Biogas2007/195-982 ENF I 244EE: 71,5  
EUD: 74 Up-scaling the smaller biogas plants for agricultural 
producers and processorsKenya 1,97 1,22 61,9  %Anvendelse af biogasteknologi til madlavning i  landdi -
strikter hos 330 landbrugere i fem provinsernej Ikke relevant
5 
Up-scaling2007/195-985 ENF I 214EE: 71  
EUD: 83,5Up-scaling access to integrated modern energy 
services for poverty reductionTanzania 3,05 2,29 75,0  %Installering af polyvalente energitjenestecentre drevet af 
dieselmotorer, der anvender biobrændstof (jatrophaolie), 
i 120 landsbyer i seks regionerjaMFP -projektet i Matadi - Mji Mwema, Sihadi -
striktet - Kilimanjaroregionen,  
lageranlægget i Moshi
6 
Bioenergelec2007/196-004 ENF I 217EE: 65  
EUD: 74  
3.B: 76,5Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskar 3,16 1,96 61,9  %Elektricitetsproduktion til seks landsbyer (i fire regioner) 
ved hjælp af biomasse samt forbedret karbonisering(ja)Ingen installationssteder besøgt1, men 
samtaler gennemført med aktørerne og 
gennemførelsespartneren
7 
rHYviere2007/196-005 ENF I 144EE: 74  
EUD: 81Programme rHYviere - Réseaux hydroélectriques 
villageois et respect de l’environnementMadagaskar 2,30 1,73 75,1  %Opførelse af tre vandkraftværker ved et afstrømnings -
vandløb + etablering af et miniforsyningsnet til otte 
landsbyer i de østlige landdistrikter ja2 af de 3 installationssteder: Sahasinaka og 
Tolongoina
8 
Sahambano2007/196-009 ENF I 54EE: 69,5  
EUD: 68,5 Aménagement hydroélectrique du Site de Befanaova 
sur la rivière SahambanoMadagaskar 3,31 2,48 74,9  %Opførelse af et vandkraftværk ved et afstrømningsvand -
løb + udvidelse af et forsyningsnet til 1 by og 2 landsbyerja 1 installationssted: Ihosy
9 
Resouth2007/196 - 014 ENF I 128EE: 72  
EUD: 78,5Electrification rurale décentralisée par énergi -
es renouvelables dans le Sud de Madagascar 
(RESOUTH)Madagaskar 1,16 0,87 75,0  %Elektricitetsforsyning til to landsbyer i den sydlige region 
ved hjælp af ti vindmøller og solcelleanlæg(ja)Ingen installationssteder besøgt2, men 
samtaler gennemført med aktørerne
10 
Rural 
electrification2008/020-660 ENF I 284EE: 68  
EUD: 78Rural Electrification Infrastructure and Small -Scale 
ProjectsZambia 36,51 10,00 27, 4  %Udvidelse af forsyningsnet samt opførelse af et mini -
vandkraftværk og installering af 2 000 solkraftanlæg på 
boliger med henblik på elforsyning til 27  000 husholdnin -
ger, 700 skoler og sundhedscentreja 1 af de 2 installationssteder: Mumbwa
11 
Increase 
access2008/195-971 ENF I 200EE: 80  
EUD: 75Increased Access to Electricity Services Zambia 33,00 10,00 30,3 %Udvidelse af forsyningsnet med henblik på at lette 
adgangen til vedvarende energikilder i  landdistrikter og 
bynære områder i Zambia (65 000 modtagere)ja3 af de 24 installationssteder: Kabwe, trans -
formerstationen i Kanyama og KalomoBilag I
27 Bilag
Undersøgte projekter
Projektnr. 
og 
kort navnCRIS‑nr.ENF‑nr.  
(indkal ‑
delse af 
forslag)Forslagsnr.Forslagsbedøm ‑
melser3 
(i %)Aktionens navn LandBudget 
(millioner 
euro)EU‑bidrag 
(millioner 
euro)EU‑bidrag/  
budgetKort beskrivelseBesøgt  
(eller kun 
undersøgt 
i landet)Besøgte steder
1 
Mwenga2007/195-963 ENF I 78EE: 81,5  
EUD: 86 Mwenga 3 MW Hydro Power Plant Tanzania 7, 81 3,60 46,1  %Opførelse af et minivandkraftværk for at sikre pålidelig 
elektricitetsforsyning til en tevirksomhed og 14 landsbyerjaProjektet i  Mufindi (Iringaregionen),  
møder med lokale myndigheder i  Mafinga
2 
Best Ray2007/195-964 ENF I 132EE: 57  
EUD: 77  
3.B: 72BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian 
Rural Areas) Tanzania 1,50 1,13 75,3  %Installering af solcelleanlæg på 8 050 boliger (og offentli -
ge bygninger) i ni landsbyer. Nogle steder blev der brugt 
mikrovandkraftanlæg med miniforsyningsnet og biogasjaCERC og Mpambanokooperativet i Oldony -
osambu,  
uddannelsescentret i  Mkuru,  
Ngarenyanuki Secondary School i Ol -
kung’wado,  
Arusha Technical College i Arusha
3 
Majaua2007/195-977 ENF I 46EE: 74  
EUD: 75,5Electrificaçao da comunidade de Majaua Mozambique 2,49 1,87 75,1  %Rehabilitering af et (ødelagt) minivandkraftværk 
og etablering af et lokalt elforsyningsnet til 5 000 
husholdningernej Ikke relevant
4 
Biogas2007/195-982 ENF I 244EE: 71,5  
EUD: 74 Up-scaling the smaller biogas plants for agricultural 
producers and processorsKenya 1,97 1,22 61,9  %Anvendelse af biogasteknologi til madlavning i  landdi -
strikter hos 330 landbrugere i fem provinsernej Ikke relevant
5 
Up-scaling2007/195-985 ENF I 214EE: 71  
EUD: 83,5Up-scaling access to integrated modern energy 
services for poverty reductionTanzania 3,05 2,29 75,0  %Installering af polyvalente energitjenestecentre drevet af 
dieselmotorer, der anvender biobrændstof (jatrophaolie), 
i 120 landsbyer i seks regionerjaMFP -projektet i Matadi - Mji Mwema, Sihadi -
striktet - Kilimanjaroregionen,  
lageranlægget i Moshi
6 
Bioenergelec2007/196-004 ENF I 217EE: 65  
EUD: 74  
3.B: 76,5Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskar 3,16 1,96 61,9  %Elektricitetsproduktion til seks landsbyer (i fire regioner) 
ved hjælp af biomasse samt forbedret karbonisering(ja)Ingen installationssteder besøgt1, men 
samtaler gennemført med aktørerne og 
gennemførelsespartneren
7 
rHYviere2007/196-005 ENF I 144EE: 74  
EUD: 81Programme rHYviere - Réseaux hydroélectriques 
villageois et respect de l’environnementMadagaskar 2,30 1,73 75,1  %Opførelse af tre vandkraftværker ved et afstrømnings -
vandløb + etablering af et miniforsyningsnet til otte 
landsbyer i de østlige landdistrikter ja2 af de 3 installationssteder: Sahasinaka og 
Tolongoina
8 
Sahambano2007/196-009 ENF I 54EE: 69,5  
EUD: 68,5 Aménagement hydroélectrique du Site de Befanaova 
sur la rivière SahambanoMadagaskar 3,31 2,48 74,9  %Opførelse af et vandkraftværk ved et afstrømningsvand -
løb + udvidelse af et forsyningsnet til 1 by og 2 landsbyerja 1 installationssted: Ihosy
9 
Resouth2007/196 - 014 ENF I 128EE: 72  
EUD: 78,5Electrification rurale décentralisée par énergi -
es renouvelables dans le Sud de Madagascar 
(RESOUTH)Madagaskar 1,16 0,87 75,0  %Elektricitetsforsyning til to landsbyer i den sydlige region 
ved hjælp af ti vindmøller og solcelleanlæg(ja)Ingen installationssteder besøgt2, men 
samtaler gennemført med aktørerne
10 
Rural 
electrification2008/020-660 ENF I 284EE: 68  
EUD: 78Rural Electrification Infrastructure and Small -Scale 
ProjectsZambia 36,51 10,00 27, 4  %Udvidelse af forsyningsnet samt opførelse af et mini -
vandkraftværk og installering af 2 000 solkraftanlæg på 
boliger med henblik på elforsyning til 27  000 husholdnin -
ger, 700 skoler og sundhedscentreja 1 af de 2 installationssteder: Mumbwa
11 
Increase 
access2008/195-971 ENF I 200EE: 80  
EUD: 75Increased Access to Electricity Services Zambia 33,00 10,00 30,3 %Udvidelse af forsyningsnet med henblik på at lette 
adgangen til vedvarende energikilder i  landdistrikter og 
bynære områder i Zambia (65 000 modtagere)ja3 af de 24 installationssteder: Kabwe, trans -
formerstationen i Kanyama og Kalomo
28 Bilag
Projektnr. 
og 
kort navnCRIS‑nr.ENF‑nr.  
(indkal ‑
delse af 
forslag)Forslagsnr.Forslagsbedøm ‑
melser3 
(i %)Aktionens navn LandBudget 
(millioner 
euro)EU‑bidrag 
(millioner 
euro)EU‑bidrag/  
budgetKort beskrivelseBesøgt  
(eller kun 
undersøgt 
i landet)Besøgte steder
12 
Green energy2011/231-578ENF II -  
(indkaldel -
se 1)60EE: 71  
EUD: 85Community Based Green Energy Project Kenya 2,32 1,74 75,0  %Installering af solcelleanlæg på 56 skoler og 32 sundheds -
centre i Kenyas landdistrikter nej Ikke relevant
13 
Nice Roll -out2011/231-937ENF II -  
(indkaldel -
se 1)183EE: 47  
EUD: 87  
3.B: 82NICE Roll -outZambia, Tanza -
nia, Gambia8,44 2,50 29,6  %Virksomhedsudvikling ved hjælp af IKT -faciliteter 
drevet af solcelleanlæg (franchiserede NICE -centre i 50 
landdistrikter og bynære områder i Gambia, Tanzania og 
Zambia)nej Ikke relevant
14 
Small scale 
solar2011/232-092ENF II -  
(indkaldel -
se 1)620EE: 83  
EUD: 81Enabling 18 000 people to access sustainable 
small scale solar power in Quissanga district, Cabo 
DelgadoMozambique 0,79 0,59 75,0  %Adgang for 4 000 husholdninger til bæredygtig energi fra 
små solenergianlæg i to distrikternej Ikke relevant
15 
Boreale2011/280-322ENF II -  
(indkaldel -
se 1)534EE: 84  
EUD: 79Best Options for Rural Energy and Access to Light 
and Electricity (BOREALE)Madagaskar 2,30 1,72 74,8  %Installering af solcelleanlæg på 10 skoler, 8 sundhedscen -
tre og 900 boliger i 8 landsbyer i den sydlige region.(ja)Ingen installationssteder besøgt2, men 
samtaler gennemført med aktørerne
16 
Wood and 
charcoal2012/232-680ENF II -  
(indkaldel -
se 1)542EE: 59  
EUD: 87  
3.B: 75Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural 
Mozambique, Malawi and TanzaniaMozambique, 
Tanzania, 
(Malawi)5,33 2,40 45,0  %Bæredygtig biomasse og energieffektivitet ved hjælp af 
uddannelse om træplantning til 2 000 husholdninger og 
opførelse af et kulproduktionsanlægja 
(Tanzania)Plantager og Green Resources -kontorer 
i Sao Hill (Iringaregionen i Tanzania)Bilag I
29 Bilag
Projektnr. 
og 
kort navnCRIS‑nr.ENF‑nr.  
(indkal ‑
delse af 
forslag)Forslagsnr.Forslagsbedøm ‑
melser3 
(i %)Aktionens navn LandBudget 
(millioner 
euro)EU‑bidrag 
(millioner 
euro)EU‑bidrag/  
budgetKort beskrivelseBesøgt  
(eller kun 
undersøgt 
i landet)Besøgte steder
12 
Green energy2011/231-578ENF II -  
(indkaldel -
se 1)60EE: 71  
EUD: 85Community Based Green Energy Project Kenya 2,32 1,74 75,0  %Installering af solcelleanlæg på 56 skoler og 32 sundheds -
centre i Kenyas landdistrikter nej Ikke relevant
13 
Nice Roll -out2011/231-937ENF II -  
(indkaldel -
se 1)183EE: 47  
EUD: 87  
3.B: 82NICE Roll -outZambia, Tanza -
nia, Gambia8,44 2,50 29,6  %Virksomhedsudvikling ved hjælp af IKT -faciliteter 
drevet af solcelleanlæg (franchiserede NICE -centre i 50 
landdistrikter og bynære områder i Gambia, Tanzania og 
Zambia)nej Ikke relevant
14 
Small scale 
solar2011/232-092ENF II -  
(indkaldel -
se 1)620EE: 83  
EUD: 81Enabling 18 000 people to access sustainable 
small scale solar power in Quissanga district, Cabo 
DelgadoMozambique 0,79 0,59 75,0  %Adgang for 4 000 husholdninger til bæredygtig energi fra 
små solenergianlæg i to distrikternej Ikke relevant
15 
Boreale2011/280-322ENF II -  
(indkaldel -
se 1)534EE: 84  
EUD: 79Best Options for Rural Energy and Access to Light 
and Electricity (BOREALE)Madagaskar 2,30 1,72 74,8  %Installering af solcelleanlæg på 10 skoler, 8 sundhedscen -
tre og 900 boliger i 8 landsbyer i den sydlige region.(ja)Ingen installationssteder besøgt2, men 
samtaler gennemført med aktørerne
16 
Wood and 
charcoal2012/232-680ENF II -  
(indkaldel -
se 1)542EE: 59  
EUD: 87  
3.B: 75Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural 
Mozambique, Malawi and TanzaniaMozambique, 
Tanzania, 
(Malawi)5,33 2,40 45,0  %Bæredygtig biomasse og energieffektivitet ved hjælp af 
uddannelse om træplantning til 2 000 husholdninger og 
opførelse af et kulproduktionsanlægja 
(Tanzania)Plantager og Green Resources -kontorer 
i Sao Hill (Iringaregionen i Tanzania)
1  På det besøgte installationssted var gennemførelsen ikke kommet langt nok (kun bygningen stod klar, og der var endnu ikke installeret udstyr til ved ‑
varende energi). Det eneste installationssted, hvor udstyret var klar, lå for afsides til at kunne indpasses i vores rejseplanlægning.
2 Ikke besøgt på grund af sikkerhedsforhold.
3 Forslagene blev bedømt af en ekstern ekspert (EE), EU ‑delegationen (EUD) og i nogle tilfælde af en tredje bedømmer (3.B).
30 Bilag
Bedømmelsesmetode
I forbindelse med denne revision bedømte vi projekternes udformning, resultater og potentielle bæredygtighed 
på grundlag af Kommissionens metode til resultatbaseret overvågning (ROM). De anvendte kriterier er angivet 
herunder:
Udformning
AProjektkonceptet (herunder den valgte teknologi) er realistisk og relevant i betragtning af omstændighederne. Risici og lokale begrænsninger er 
klart identificeret, og de risikoafbødende foranstaltninger, der skal gennemføres, er udtømmende beskrevet. Den logiske ramme er klar og velstruk -
tureret, der er opstillet SMART -målsætninger (det forringer ikke bedømmelsen, hvis reference- og måltallene skal justeres efter en feasibilityunder -
søgelse), og der er foreslået hensigtsmæssige resultatindikatorer.
BInterventionslogikken er hensigtsmæssig. Der konstateres undladelser/bekymringer med hensyn til konceptet eller den valgte teknologi, listen over 
risici og begrænsninger er ikke udtømmende, og/eller de risikoafbødende foranstaltninger er ikke helt overbevisende. Målene og/eller indikatorerne 
kræver ændringer.
CInterventionslogikken er behæftet med problemer, der i væsentlig grad vil kunne indvirke på de forventede resultater, og der konstateres spørgs -
mål/problemer vedrørende ovennævnte elementer.
DInterventionslogikken er mangelfuld og reducerer kraftigt mulighederne for en vellykket gennemførelse af projektet, eller væsentlige spørgsmål/
problemer vil bringe projektet i  fare.
Resultater
AAlle resultaterne er eller vil sandsynligvis blive leveret i god kvalitet og vil dermed bidrage til de planlagte udfald, aktiviteterne overvåges regel -
mæssigt og gennemføres til tiden (der konstateres ingen eller kun mindre og logisk forklarede forsinkelser).
BResultaterne leveres og vil sandsynligvis fortsat blive leveret som planlagt, men der er plads til forbedringer med hensyn til kvaliteten, opnåelsen af 
den forventede mængde eller timingen. Forsinkelserne indvirker dog ikke negativt på leveringen af resultater.
CNogle af resultaterne er ikke blevet/vil ikke blive leveret til tiden, i den forventede mængde eller i god kvalitet. Der er behov for korrigerende foran -
staltninger. Aktiviteterne er forsinkede og i  en vis grad frakoblet interventionslogikken og planerne.
DKvaliteten og leveringen af resultater er eller vil sandsynligvis være behæftet med alvorlige mangler. Større justeringer er nødvendige for at sikre, at 
i det mindste de vigtigste resultater leveres. Der er alvorlige forsinkelser og grundlæggende afkobling af aktiviteterne fra interventionslogikken og 
planerne. Det kan blive nødvendigt at overveje en exitstrategi for at forhindre, at der opstår yderligere problemer.
Bæredygtighed
AResultaterne vil være bæredygtige på lang sigt, og potentialet for kopiering sikres af gunstige omstændigheder og/eller de ledsageforanstaltninger, 
der er truffet i  forbindelse med projektet eller andre interventioner.
BResultaterne (eller de fleste af dem) vil højst sandsynligt være bæredygtige på lang sigt, hvis de nødvendige foranstaltninger gennemføres som 
planlagt, og/eller omstændighederne ikke forringes for meget.
CResultaterne (eller de fleste af dem) vil sandsynligvis ikke være bæredygtige på mellemlang eller lang sigt, hvis de nødvendige foranstaltninger ikke 
styrkes eller suppleres tilstrækkeligt, navnlig hvis omstændighederne tegner til at blive forringet.
DResultaterne (eller de fleste af dem) vil sandsynligvis ikke være bæredygtige på mellemlang sigt, uanset hvilke foranstaltninger der træffes under de 
aktuelle omstændigheder.Bilag II

32 Bilag
Projekter under EUEI -PDF og målsektorer under 11. EUF opstillet efter lande
LandEUEI’s »PARTNERSHIP DIALOGUE FACILITY«11. EUF  
(målsektorerne og de anslåede budgetter, der på tidspunktet for revisionen var vedtaget eller sandsynligvis ville blive vedtaget)
Eksisterende politikker 
vedrørende energiPDF‑projekt i  energisektoren (beskrivelse) Aktører Datoer Målsektor 1Budget 
(millioner 
euro)Målsektor 2Budget  
(millioner 
euro)Målsektor 3Budget  
(millioner 
euro)Målsektor 4Budget  
(millioner 
euro)Uden for 
målsektorBudget  
(millioner 
euro)SAMLET 
BUDGET  
(millioner 
euro)
BurundiJan. 2011 (+ plan for installe -
ring af elektricitet i landdi -
strikter fra 1993, revideret 
i 1997)Bistå Energi- og Mineministeriet i  forbindelse 
med udviklingen af en national politik for energi -
sektoren samt en gennemførelsesstrategi og en 
investeringsplanEnergi- og MineministerietNovember  2009- 
april 2011Bæredygtig 
udvikling af 
landdistrikter 
- ernæring80 Sundhed 87Retsstaten og 
statsskrøbe -
lighed143 Energi 105 Civilsamfundet 17 432
Djibouti 2005Bistå Energiministeriet med Ansvar for Naturressourcer 
(MERN) i forbindelse med udformning af en national 
strategi og handlingsplan for energisektoren samt 
udarbejdelse af et udkast til en elektricitetslovMinisterier, Electricité de Dji -
bouti - tekniske og finansielle 
partnere, donorerNovember 2012-
juli 2014Vand, sanitet 
og fast affald52Fødevaresik -
kerhed35Civilsamfundet 
og støtte til 
nationale 
anvisningsbe -
rettigede18 105
Eritrea 1997 - - -Energi - (ikke 
vedtaget, 
men ønsket af 
regeringen)LandbrugØkonomisk 
styring0
Etiopien 1994  
(revideret i 2012)Bistå den etiopiske regering i forbindelse med 
formulering af en klar langsigtet vision vedrørende 
biomasseenergi og udarbejdelse af en biomasseener -
gistrategi og -handlingsplanMinisteriet for Vand, Kunst -
vanding og EnergiJuli 2012- 
februar 2014Bæredygtigt 
landbrug og 
fødevaresik -
kerhed252 Sundhed 200Veje og over -
gang til energi230 Civilsamfundet 63 745
Kenya 2004 (revideret i 2014)Udforme en støtteintervention, som skal gennemføres 
af langtidstilknyttede eksperter, der yder direkte 
rådgivning om de retlige rammer vedrørende pro -
duktion af vedvarende energi i  mindre omfang med 
henblik på levering til forsyningsnettetEnergiministerietJanuar 2013- 
marts  2014Fødevare -
sikkerhed og 
modstandsdyg -
tighed over for 
klimachok190Bæredygtig 
infrastruktur 
(transport og 
energi)175Ansvarlighed 
i offentlige 
institutioner60 60Støtte til 
nationale 
anvisningsbe -
rettigede10 495
Madagaskar 1974 (gjort til lov i 1998)Ajourføring af Madagaskars politik og nationale 
energistrategi og udarbejdelse af en strategi for 
Madagaskars energisektorEnergiministerietJuli 2014 -  
juli 2015Regerings -
førelse og 
institutioner143Udvikling af 
landdistrikter140Infrastruktur 
(øget adgang 
til energi med 
henblik på 
økonomisk 
udvikling)230Støtte til 
nationale 
anvisnings -
berettigede 
og facilitet 
for teknisk 
samarbejde5 518
Malawi 2003 (revideret i 2009)Støtte til udvikling af en biomasseenergistrategi 
med henblik på at sikre en bæredygtig forsyning 
af biomasseenergi og fremme adgangen til 
moderne brændsler til madlavning og effektive 
biomasseforbrændingsteknologierEnergiministerietfebruar 2008- 
februar 2009Regeringsfø -
relse 120 Uddannelse 110 Landbrug 250 Civilsamfundet 30 510
Mozambique 1998 (revideret 
i 2009 og 2011)Støtte til udformning og gennemførelse af en na -
tional biomasseenergistrategi med særligt fokus på 
kulforsyningskæden og med tiltag vedrørende både 
udbuds- og efterspørgselssidenEnergiministeriet og det 
nationale direktorat for ny og 
vedvarende energiJanuar 2011- 
december 2012God rege -
ringsførelse og 
udvikling367Udvikling af 
landdistrikter 
(herunder 
energi: 50  milli -
oner  euro)330 697Bilag III
33 Bilag
Projekter under EUEI -PDF og målsektorer under 11. EUF opstillet efter lande
LandEUEI’s »PARTNERSHIP DIALOGUE FACILITY«11. EUF  
(målsektorerne og de anslåede budgetter, der på tidspunktet for revisionen var vedtaget eller sandsynligvis ville blive vedtaget)
Eksisterende politikker 
vedrørende energiPDF‑projekt i  energisektoren (beskrivelse) Aktører Datoer Målsektor 1Budget 
(millioner 
euro)Målsektor 2Budget  
(millioner 
euro)Målsektor 3Budget  
(millioner 
euro)Målsektor 4Budget  
(millioner 
euro)Uden for 
målsektorBudget  
(millioner 
euro)SAMLET 
BUDGET  
(millioner 
euro)
BurundiJan. 2011 (+ plan for installe -
ring af elektricitet i landdi -
strikter fra 1993, revideret 
i 1997)Bistå Energi- og Mineministeriet i  forbindelse 
med udviklingen af en national politik for energi -
sektoren samt en gennemførelsesstrategi og en 
investeringsplanEnergi- og MineministerietNovember  2009- 
april 2011Bæredygtig 
udvikling af 
landdistrikter 
- ernæring80 Sundhed 87Retsstaten og 
statsskrøbe -
lighed143 Energi 105 Civilsamfundet 17 432
Djibouti 2005Bistå Energiministeriet med Ansvar for Naturressourcer 
(MERN) i forbindelse med udformning af en national 
strategi og handlingsplan for energisektoren samt 
udarbejdelse af et udkast til en elektricitetslovMinisterier, Electricité de Dji -
bouti - tekniske og finansielle 
partnere, donorerNovember 2012-
juli 2014Vand, sanitet 
og fast affald52Fødevaresik -
kerhed35Civilsamfundet 
og støtte til 
nationale 
anvisningsbe -
rettigede18 105
Eritrea 1997 - - -Energi - (ikke 
vedtaget, 
men ønsket af 
regeringen)LandbrugØkonomisk 
styring0
Etiopien 1994  
(revideret i 2012)Bistå den etiopiske regering i forbindelse med 
formulering af en klar langsigtet vision vedrørende 
biomasseenergi og udarbejdelse af en biomasseener -
gistrategi og -handlingsplanMinisteriet for Vand, Kunst -
vanding og EnergiJuli 2012- 
februar 2014Bæredygtigt 
landbrug og 
fødevaresik -
kerhed252 Sundhed 200Veje og over -
gang til energi230 Civilsamfundet 63 745
Kenya 2004 (revideret i 2014)Udforme en støtteintervention, som skal gennemføres 
af langtidstilknyttede eksperter, der yder direkte 
rådgivning om de retlige rammer vedrørende pro -
duktion af vedvarende energi i  mindre omfang med 
henblik på levering til forsyningsnettetEnergiministerietJanuar 2013- 
marts  2014Fødevare -
sikkerhed og 
modstandsdyg -
tighed over for 
klimachok190Bæredygtig 
infrastruktur 
(transport og 
energi)175Ansvarlighed 
i offentlige 
institutioner60 60Støtte til 
nationale 
anvisningsbe -
rettigede10 495
Madagaskar 1974 (gjort til lov i 1998)Ajourføring af Madagaskars politik og nationale 
energistrategi og udarbejdelse af en strategi for 
Madagaskars energisektorEnergiministerietJuli 2014 -  
juli 2015Regerings -
førelse og 
institutioner143Udvikling af 
landdistrikter140Infrastruktur 
(øget adgang 
til energi med 
henblik på 
økonomisk 
udvikling)230Støtte til 
nationale 
anvisnings -
berettigede 
og facilitet 
for teknisk 
samarbejde5 518
Malawi 2003 (revideret i 2009)Støtte til udvikling af en biomasseenergistrategi 
med henblik på at sikre en bæredygtig forsyning 
af biomasseenergi og fremme adgangen til 
moderne brændsler til madlavning og effektive 
biomasseforbrændingsteknologierEnergiministerietfebruar 2008- 
februar 2009Regeringsfø -
relse 120 Uddannelse 110 Landbrug 250 Civilsamfundet 30 510
Mozambique 1998 (revideret 
i 2009 og 2011)Støtte til udformning og gennemførelse af en na -
tional biomasseenergistrategi med særligt fokus på 
kulforsyningskæden og med tiltag vedrørende både 
udbuds- og efterspørgselssidenEnergiministeriet og det 
nationale direktorat for ny og 
vedvarende energiJanuar 2011- 
december 2012God rege -
ringsførelse og 
udvikling367Udvikling af 
landdistrikter 
(herunder 
energi: 50  milli -
oner  euro)330 697
34 Bilag
LandEUEI’s »PARTNERSHIP DIALOGUE FACILITY«11. EUF  
(målsektorerne og de anslåede budgetter, der på tidspunktet for revisionen var vedtaget eller sandsynligvis ville blive vedtaget)
Eksisterende politikker 
vedrørende energiPDF‑projekt i  energisektoren (beskrivelse) Aktører Datoer Målsektor 1Budget 
(millioner 
euro)Målsektor 2Budget  
(millioner 
euro)Målsektor 3Budget  
(millioner 
euro)Målsektor 4Budget  
(millioner 
euro)Uden for 
målsektorBudget  
(millioner 
euro)SAMLET 
BUDGET  
(millioner 
euro)
Rwanda 2004  
(revideret i 2009)Støtte udviklingen af politikker og strategier for 
undersektoren geotermisk energi og støtte de insti -
tutionelle, retlige og lovgivningsmæssige rammer 
vedrørende geotermisk energi med særligt fokus på 
muligheder for at inddrage den private sektorInfrastrukturministerietdecember 2013- 
januar 2015Bæredygtigt 
landbrug og 
fødevaresik -
kerhed200Bæredygtig 
energi200Ansvarlig 
regeringsførelse40 Civilsamfundet 20 460
Tanzania 1992 (revideret 
i 2003 og 2014)Bistå i forbindelse med udviklingen af en national 
biomassestrategi, der kortlægger fremgangsmåder 
til at sikre en mere bæredygtig forsyning af biomas -
seenergi, til at øge produktionen og udnyttelses -
effektiviten, til at fremme adgangen til alternative 
energikilder og til at sikre gennemførelsesfremmende 
institutionelle rammerFinansministerietMarts 2012- 
april  2014God rege -
ringsførelse og 
udvikling291 Energi 180Bæredygtigt 
landbrug140 Civilsamfundet 15 626
Uganda 2002  
(revideret i 2007)Udarbejde et sæt anbefalinger og en liste over poten -
tielle energiprojekter, der kan støttes under SE4ALL 
(Bæredygtig energi for alle)Energiministeriet, private 
virksomheder, civilsamfun -
det, udviklingspartnereMaj 2012-  
juni  2012Transportinfra -
struktur (energi 
inkluderes 
måske efter 
midtvejsevalu -
eringen)230Fødevare -
sikkerhed og 
landbrug130God 
regeringsførelse168 Civilsamfundet 50 578
Zambia 1994  
(revideret i 2008)Arrangere en høringsproces med henblik på at 
integrere adgang til energitjenester i  den nationale 
udviklingsplan og den nationale langsigtede vision Ministeriet  for Energi- 
og VandudviklingSeptember  2005- 
august 2006Energi 244 Landbrug 110Regeringsfø -
relse100Støtte til 
nationale 
anvisningsbe -
rettigede30 484
ØstafrikaKapacitetsvurdering med henblik på opskalering af 
adgangen til moderne energi i  ØstafrikaDet Østafrikanske Fællesskab November 2010-
juli 2011Ikke relevantBilag III
35 Bilag
LandEUEI’s »PARTNERSHIP DIALOGUE FACILITY«11. EUF  
(målsektorerne og de anslåede budgetter, der på tidspunktet for revisionen var vedtaget eller sandsynligvis ville blive vedtaget)
Eksisterende politikker 
vedrørende energiPDF‑projekt i  energisektoren (beskrivelse) Aktører Datoer Målsektor 1Budget 
(millioner 
euro)Målsektor 2Budget  
(millioner 
euro)Målsektor 3Budget  
(millioner 
euro)Målsektor 4Budget  
(millioner 
euro)Uden for 
målsektorBudget  
(millioner 
euro)SAMLET 
BUDGET  
(millioner 
euro)
Rwanda 2004  
(revideret i 2009)Støtte udviklingen af politikker og strategier for 
undersektoren geotermisk energi og støtte de insti -
tutionelle, retlige og lovgivningsmæssige rammer 
vedrørende geotermisk energi med særligt fokus på 
muligheder for at inddrage den private sektorInfrastrukturministerietdecember 2013- 
januar 2015Bæredygtigt 
landbrug og 
fødevaresik -
kerhed200Bæredygtig 
energi200Ansvarlig 
regeringsførelse40 Civilsamfundet 20 460
Tanzania 1992 (revideret 
i 2003 og 2014)Bistå i forbindelse med udviklingen af en national 
biomassestrategi, der kortlægger fremgangsmåder 
til at sikre en mere bæredygtig forsyning af biomas -
seenergi, til at øge produktionen og udnyttelses -
effektiviten, til at fremme adgangen til alternative 
energikilder og til at sikre gennemførelsesfremmende 
institutionelle rammerFinansministerietMarts 2012- 
april  2014God rege -
ringsførelse og 
udvikling291 Energi 180Bæredygtigt 
landbrug140 Civilsamfundet 15 626
Uganda 2002  
(revideret i 2007)Udarbejde et sæt anbefalinger og en liste over poten -
tielle energiprojekter, der kan støttes under SE4ALL 
(Bæredygtig energi for alle)Energiministeriet, private 
virksomheder, civilsamfun -
det, udviklingspartnereMaj 2012-  
juni  2012Transportinfra -
struktur (energi 
inkluderes 
måske efter 
midtvejsevalu -
eringen)230Fødevare -
sikkerhed og 
landbrug130God 
regeringsførelse168 Civilsamfundet 50 578
Zambia 1994  
(revideret i 2008)Arrangere en høringsproces med henblik på at 
integrere adgang til energitjenester i  den nationale 
udviklingsplan og den nationale langsigtede vision Ministeriet  for Energi- 
og VandudviklingSeptember  2005- 
august 2006Energi 244 Landbrug 110Regeringsfø -
relse100Støtte til 
nationale 
anvisningsbe -
rettigede30 484
ØstafrikaKapacitetsvurdering med henblik på opskalering af 
adgangen til moderne energi i  ØstafrikaDet Østafrikanske Fællesskab November 2010-
juli 2011Ikke relevant
36 Bilag
De undersøgte projekters gennemførelsesperiode, mål og resultater
Projektnr. og  
kort navnENF‑nr.  
(indkal ‑
delse af 
forslag)Aktionens titel Land Startdato Slutdato Forlængelse  
(måneder)Forlæn ‑
gelse 
i %Begrundelse for forlængelseOprindelige mål ændret ‑   
(resultater)
1 
MwengaENF I Mwenga 3 MW Hydro Power Plant Tanzania 22.12.2007 22.12.2012Oprindeligt: 60 mdr. -  
ingen forlængelse0 % Ikke relevantNej - (Der var 14 345 modtagere i stedet for de 
forventede 24 700 (58 %), men tallet er stigende)
2 
Best RayENF I BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural Areas) Tanzania 1.4.2008 30.6.2011Oprindeligt: 36 mdr. - 
forlænget til 39 mdr.8 %Forlængelsen begrundet med et behov for bedre afslut -
ning af centrale projektaktiviteter, hovedsagelig med 
fokus på institutionelle aspekter og bæredygtighedNej - (Der var 7 600 modtagere i stedet for de forven -
tede 8 050 (94,4 %)) 
3 
MajauaENF I Electrificaçao da comunidade de Majaua Mozambique 1.12.2007 30.11.2012Oprindeligt: 36 mdr. - 
forlænget til 60 mdr.67 %Der blev i alt anmodet om tre forlængelser, men den sid -
ste (der ville have forlænget projektet indtil 30.11.2013) 
blev afvist af EU -delegationenNej - (I 2014 anslog EU -delegationen, at over 500 var 
tilsluttet; det vil tage ca. tre år at nå målet  
på 5 000)
4 
BiogasENF IUp-scaling the smaller biogas plants for agricultural producers and 
processorsKenya 1.1.2008 1.1.2011Oprindeligt: 36 mdr. - 
forlænget til 45 mdr.25 %Et ønske om at opfylde de realistiske mål inden for 
budgettetNej - (Oprindeligt mål: installering af 350 biogasanlæg. 
Ved afslutningen af projektet var der installeret 765)
5 
Up-scalingENF IUp-scaling access to integrated modern energy services for poverty 
reductionTanzania 1.1.2008 30.6.2014Oprindeligt: 60 mdr. - 
forlænget til 78 mdr.23 %Et ønske om at indhente forsinkelserne i forhold til 
planlægningenJa - (200 MPESC’er -> 125  
(kun 11 installeret i juni 2013))
6 
BioenergelecENF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskar 1.4.2008 31.12.2015Oprindeligt: 36 mdr. - 
forlænget til 81 mdr. 125 %Kontraktproblem med partnere (9 måneder). Forundersø -
gelse (9 måneder). Udarbejdelse af udbudsmateriale (ikke 
planlagt) og forhandling med ADMIN -ADER (jan. 2010 - 
dec. 2011). ERD -udstyr ikke fuldt ud leveret (manglede på 
tre af de fem installationssteder). Kontraktmæssige spørgs -
mål med ADMIN -ADER (kontrakt underskrevet 9.1.2012)Ja - (Oprindeligt mål1: 5 installationssteder med 
80-100 kW (400-500 kW). Mål i oktober 2014: 4 
installationssteder med 70 kW (280 kW). Budgettet 
reduceret med 100 000 euro (kun 1 installationssted 
udstyret, da revisionen fandt sted))
7 
rHYviereENF IProgramme rHYviere - Réseaux hydroélectriques villageois et respect de 
l’environnementMadagaskar 7.1. 20 0 8 30.12.2015Oprindeligt: 48 mdr. - 
forlænget til 84 mdr. 75 %Tillægskontrakt 1 - den politiske situation (12 måneder). 
Tillægskontrakt 3: cykloner i  regionen og omstrukture -
ring af ADER (12 måneder). Tillægskontrakt 4-5: bankens 
reaktionstid i forbindelse med et lån til en privat investor 
(Tectra) med henblik på anskaffelse af en vindmølle + 
kabeltyveri på en havn (6+6 måneder)Ja - (Oprindeligt mål: 3 installationssteder: T: 2x60, 
S:3x80 A:3x80: 600 kW.  
Mål i oktober 2014: 3 installationssteder: T: 2x50, 
S:2x65 A:2x330: 890 kW (2 installationssteder stod 
færdige, da revisionen fandt sted))
8 
SahambanoENF IAménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur la rivière 
SahambanoMadagaskar 1.3.2008 31.12.2014Oprindeligt: 30 mdr. - 
forlænget til: 82 mdr. 173 %Manglende afgørelse om de 12 tekniske muligheder for 
udvikling af installationsstedet, ny Zecca -projektleder 
i 2009, politisk ustabilitet, dårligt vejr, forsinkelser 
i opnåelsen af koncession, skattefritagelse og tilladelse til 
at bruge dynamit ved udgravning af kanalenJa - (Oprindeligt mål: 460 kW. Mål i oktober 2014: 
700 kW)
9 
ResouthENF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables dans le Sud de 
Madagascar (RESOUTH)Madagaskar 1.1.2008 1.1.2013Oprindeligt: 60 mdr. -  
ingen forlængelse0 % Ikke relevant Nej - (Oprindeligt mål: 5 000 modtagere -> 5 500)
10 
Rural 
electrificationENF I Rural Electrification Infrastructure and Small -Scale Projects Zambia 10.3.2008 31.12.2015Oprindeligt:70 mdr. - 
forlænget til 94 mdr.34 %Feasibilityundersøgelse, gentagelse af fejlslagne CfTen -
ders, forsinkelser i modtagelsen af materialer/udstyr, util -
strækkelig kapacitet hos lokale partnere og entreprenørerNej - (Målene vil ikke være opfyldt ved afslutningen af 
projektet, men fremskridtene vil fortsætte bagefter)Bilag IV
37 Bilag
De undersøgte projekters gennemførelsesperiode, mål og resultater
Projektnr. og  
kort navnENF‑nr.  
(indkal ‑
delse af 
forslag)Aktionens titel Land Startdato Slutdato Forlængelse  
(måneder)Forlæn ‑
gelse 
i %Begrundelse for forlængelseOprindelige mål ændret ‑   
(resultater)
1 
MwengaENF I Mwenga 3 MW Hydro Power Plant Tanzania 22.12.2007 22.12.2012Oprindeligt: 60 mdr. -  
ingen forlængelse0 % Ikke relevantNej - (Der var 14 345 modtagere i stedet for de 
forventede 24 700 (58 %), men tallet er stigende)
2 
Best RayENF I BEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural Areas) Tanzania 1.4.2008 30.6.2011Oprindeligt: 36 mdr. - 
forlænget til 39 mdr.8 %Forlængelsen begrundet med et behov for bedre afslut -
ning af centrale projektaktiviteter, hovedsagelig med 
fokus på institutionelle aspekter og bæredygtighedNej - (Der var 7 600 modtagere i stedet for de forven -
tede 8 050 (94,4 %)) 
3 
MajauaENF I Electrificaçao da comunidade de Majaua Mozambique 1.12.2007 30.11.2012Oprindeligt: 36 mdr. - 
forlænget til 60 mdr.67 %Der blev i alt anmodet om tre forlængelser, men den sid -
ste (der ville have forlænget projektet indtil 30.11.2013) 
blev afvist af EU -delegationenNej - (I 2014 anslog EU -delegationen, at over 500 var 
tilsluttet; det vil tage ca. tre år at nå målet  
på 5 000)
4 
BiogasENF IUp-scaling the smaller biogas plants for agricultural producers and 
processorsKenya 1.1.2008 1.1.2011Oprindeligt: 36 mdr. - 
forlænget til 45 mdr.25 %Et ønske om at opfylde de realistiske mål inden for 
budgettetNej - (Oprindeligt mål: installering af 350 biogasanlæg. 
Ved afslutningen af projektet var der installeret 765)
5 
Up-scalingENF IUp-scaling access to integrated modern energy services for poverty 
reductionTanzania 1.1.2008 30.6.2014Oprindeligt: 60 mdr. - 
forlænget til 78 mdr.23 %Et ønske om at indhente forsinkelserne i forhold til 
planlægningenJa - (200 MPESC’er -> 125  
(kun 11 installeret i juni 2013))
6 
BioenergelecENF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskar 1.4.2008 31.12.2015Oprindeligt: 36 mdr. - 
forlænget til 81 mdr. 125 %Kontraktproblem med partnere (9 måneder). Forundersø -
gelse (9 måneder). Udarbejdelse af udbudsmateriale (ikke 
planlagt) og forhandling med ADMIN -ADER (jan. 2010 - 
dec. 2011). ERD -udstyr ikke fuldt ud leveret (manglede på 
tre af de fem installationssteder). Kontraktmæssige spørgs -
mål med ADMIN -ADER (kontrakt underskrevet 9.1.2012)Ja - (Oprindeligt mål1: 5 installationssteder med 
80-100 kW (400-500 kW). Mål i oktober 2014: 4 
installationssteder med 70 kW (280 kW). Budgettet 
reduceret med 100 000 euro (kun 1 installationssted 
udstyret, da revisionen fandt sted))
7 
rHYviereENF IProgramme rHYviere - Réseaux hydroélectriques villageois et respect de 
l’environnementMadagaskar 7.1. 20 0 8 30.12.2015Oprindeligt: 48 mdr. - 
forlænget til 84 mdr. 75 %Tillægskontrakt 1 - den politiske situation (12 måneder). 
Tillægskontrakt 3: cykloner i  regionen og omstrukture -
ring af ADER (12 måneder). Tillægskontrakt 4-5: bankens 
reaktionstid i forbindelse med et lån til en privat investor 
(Tectra) med henblik på anskaffelse af en vindmølle + 
kabeltyveri på en havn (6+6 måneder)Ja - (Oprindeligt mål: 3 installationssteder: T: 2x60, 
S:3x80 A:3x80: 600 kW.  
Mål i oktober 2014: 3 installationssteder: T: 2x50, 
S:2x65 A:2x330: 890 kW (2 installationssteder stod 
færdige, da revisionen fandt sted))
8 
SahambanoENF IAménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur la rivière 
SahambanoMadagaskar 1.3.2008 31.12.2014Oprindeligt: 30 mdr. - 
forlænget til: 82 mdr. 173 %Manglende afgørelse om de 12 tekniske muligheder for 
udvikling af installationsstedet, ny Zecca -projektleder 
i 2009, politisk ustabilitet, dårligt vejr, forsinkelser 
i opnåelsen af koncession, skattefritagelse og tilladelse til 
at bruge dynamit ved udgravning af kanalenJa - (Oprindeligt mål: 460 kW. Mål i oktober 2014: 
700 kW)
9 
ResouthENF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouvelables dans le Sud de 
Madagascar (RESOUTH)Madagaskar 1.1.2008 1.1.2013Oprindeligt: 60 mdr. -  
ingen forlængelse0 % Ikke relevant Nej - (Oprindeligt mål: 5 000 modtagere -> 5 500)
10 
Rural 
electrificationENF I Rural Electrification Infrastructure and Small -Scale Projects Zambia 10.3.2008 31.12.2015Oprindeligt:70 mdr. - 
forlænget til 94 mdr.34 %Feasibilityundersøgelse, gentagelse af fejlslagne CfTen -
ders, forsinkelser i modtagelsen af materialer/udstyr, util -
strækkelig kapacitet hos lokale partnere og entreprenørerNej - (Målene vil ikke være opfyldt ved afslutningen af 
projektet, men fremskridtene vil fortsætte bagefter)
 De oprindelige mål var overopfyldt eller ville sandsynligvis blive det  De oprindelige mål var opfyldt eller ville sandsynligvis blive det
 Målene ville sandsynligvis ikke blive opfyldt, men de leverede output var rimelige  De forventede output var ikke leveret
38 Bilag
Projektnr. og  
kort navnENF‑nr.  
(indkal ‑
delse af 
forslag)Aktionens titel Land Startdato Slutdato Forlængelse  
(måneder)Forlæn ‑
gelse 
i %Begrundelse for forlængelseOprindelige mål ændret ‑   
(resultater)
11 
Increase accessENF I Increased Access to Electricity Services Zambia 11.12.2008 15.12.2015Oprindeligt: 60 mdr. - 
forlænget til 84 mdr.40 %Feasibilityundersøgelse, indkøbsprocedurens varighed og 
kompleksitet undervurderet af gennemførelsespartneren, 
utilstrækkelig kapacitet hos de lokale partnereNej - (De fleste af de forventede output vil sandsyn -
ligvis være leveret ved udgangen af den forlængede 
gennemførelsesperiode)
12 
Green energyENF II  
(indkaldel -
se 1)Community Based Green Energy Project Kenya 1.11.2011 31.10.2015Oprindeligt: 48 mdr. -  
ingen forlængelse0 % Ikke relevantJa - (Oprindeligt mål: 56 skoler og 32 sundhedscentre 
udstyret med solcelleanlæg. Mål i 2014: 88 skoler og 
42 sundhedscentre)
13 
Nice Roll -outENF II  
(indkaldel -
se 1)NICE Roll -outZambia, 
Tanzania, 
Gambia30.9.2011 30.9.2015Oprindeligt: 48 mdr. -  
ingen forlængelse0 % Ikke relevantNej - (Kun 1 af de 50 centre var installeret,  
da projektet blev standset på grund af partnerens 
likvidation)
14 
Small scale 
solarENF II  
(indkaldel -
se 1)Enabling 18 000 people to access sustainable small scale solar power in 
Quissanga district, Cabo DelgadoMozambique 20.7.2011 19.9.2014Oprindeligt: 36 mdr. - 
forlænget til 38 mdr.6 % Forsinket levering af reservedeleNej2 - (Der var 14 760 modtagere i stedet for de 
forventede 18 000 (82 %)) 
15 
BorealeENF II  
(indkaldel -
se 1)Best Options for Rural Energy and Access to Light and Electricity (BOREALE) Madagaskar 1.3.2012 28.2.2017Oprindeligt: 48 mdr. - 
forlænget til 60 mdr.25 %Den socioøkonomiske undersøgelse forelå et år efter 
projektets startJa - (Vindmølleaspektet blev aflyst,  
og der skulle installeres i 7 landsbyer i stedet for 8)
16 
Wood and 
charcoalENF II  
(indkaldel -
se 1)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural Mozambique, Malawi 
and TanzaniaMozambique, 
Tanzania, 
(Malawi)19.3.2012 31.7.2015Oprindeligt: 39 mdr. -  
ingen forlængelse0 % Ikke relevantNej - (Men der er ringe udsigter til, at  
kulkomponenten vil blive leveret)Bilag IV
39 Bilag
Projektnr. og  
kort navnENF‑nr.  
(indkal ‑
delse af 
forslag)Aktionens titel Land Startdato Slutdato Forlængelse  
(måneder)Forlæn ‑
gelse 
i %Begrundelse for forlængelseOprindelige mål ændret ‑   
(resultater)
11 
Increase accessENF I Increased Access to Electricity Services Zambia 11.12.2008 15.12.2015Oprindeligt: 60 mdr. - 
forlænget til 84 mdr.40 %Feasibilityundersøgelse, indkøbsprocedurens varighed og 
kompleksitet undervurderet af gennemførelsespartneren, 
utilstrækkelig kapacitet hos de lokale partnereNej - (De fleste af de forventede output vil sandsyn -
ligvis være leveret ved udgangen af den forlængede 
gennemførelsesperiode)
12 
Green energyENF II  
(indkaldel -
se 1)Community Based Green Energy Project Kenya 1.11.2011 31.10.2015Oprindeligt: 48 mdr. -  
ingen forlængelse0 % Ikke relevantJa - (Oprindeligt mål: 56 skoler og 32 sundhedscentre 
udstyret med solcelleanlæg. Mål i 2014: 88 skoler og 
42 sundhedscentre)
13 
Nice Roll -outENF II  
(indkaldel -
se 1)NICE Roll -outZambia, 
Tanzania, 
Gambia30.9.2011 30.9.2015Oprindeligt: 48 mdr. -  
ingen forlængelse0 % Ikke relevantNej - (Kun 1 af de 50 centre var installeret,  
da projektet blev standset på grund af partnerens 
likvidation)
14 
Small scale 
solarENF II  
(indkaldel -
se 1)Enabling 18 000 people to access sustainable small scale solar power in 
Quissanga district, Cabo DelgadoMozambique 20.7.2011 19.9.2014Oprindeligt: 36 mdr. - 
forlænget til 38 mdr.6 % Forsinket levering af reservedeleNej2 - (Der var 14 760 modtagere i stedet for de 
forventede 18 000 (82 %)) 
15 
BorealeENF II  
(indkaldel -
se 1)Best Options for Rural Energy and Access to Light and Electricity (BOREALE) Madagaskar 1.3.2012 28.2.2017Oprindeligt: 48 mdr. - 
forlænget til 60 mdr.25 %Den socioøkonomiske undersøgelse forelå et år efter 
projektets startJa - (Vindmølleaspektet blev aflyst,  
og der skulle installeres i 7 landsbyer i stedet for 8)
16 
Wood and 
charcoalENF II  
(indkaldel -
se 1)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural Mozambique, Malawi 
and TanzaniaMozambique, 
Tanzania, 
(Malawi)19.3.2012 31.7.2015Oprindeligt: 39 mdr. -  
ingen forlængelse0 % Ikke relevantNej - (Men der er ringe udsigter til, at  
kulkomponenten vil blive leveret)
1 Forslaget omfattede seks installationssteder, men i tilskudskontrakten blev antallet af installationssteder reduceret til fem.
2 Forslaget opererede med 25 000 modtagere, men i tilskudskontrakten blev antallet af modtagere reduceret til 18 000.
 De oprindelige mål var overopfyldt eller ville sandsynligvis blive det  De oprindelige mål var opfyldt eller ville sandsynligvis blive det
 Målene ville sandsynligvis ikke blive opfyldt, men de leverede output var rimelige  De forventede output var ikke leveret
40 Bilag
Overvågning af de undersøgte projekter
Projektnr. 
og 
kort navnENF‑nr.  
(indkaldelse 
af forslag)Aktionens titel Land Startdato Slutdato Projektva ‑
righed (år)Obligatoriske evalueringer
ROM‑undersø ‑
gelseDanish Management Group (DMG)
Midtvejseva ‑
luering Endelig evalu ‑
ering  
(planlagt)Specifik 
budgetpostAntal beskri ‑
vende rapporter 
fra GPAntal DMG‑gen ‑
nemgangeTidsforbrug til 
gennemgang af 
GP‑rapporterSeneste 
rapport gen ‑
nemgået? (år 
for NR)
1 
MwengaENF I Mwenga 3 MW Hydro Power Plant Tanzania 22.12.2007 22.12.2012 5,0 Nej NejJa (kun endelig 
evaluering er 
omtalt)Juni 2011  
Juni 201312 11 1-16 måneder Ja (2012)
2 
Best RayENF IBEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural 
Areas)Tanzania 1.4.2008 30.6.2011 3,2 Marts 2010 August 2011Ja (kun 2 500 euro 
i alt)Nej 12 7 0,5-7 måneder Ja (2011)
3 
MajauaENF I Electrificaçao da comunidade de Majaua Mozambique 1.12.2007 30.11.2012 5,0 Nej Februar 2014Budgetbilag ikke 
modtagetOktober 2013 5 3 1,3-10 måneder Nej (2014)
4 
BiogasENF IUp-scaling the smaller biogas plants for agricultural 
producers and processorsKenya 1.1.2008 1.1.2011 3,0 April 2010 November 2011Ja (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)November 2009 7 7 0-7 måneder Ja (2011)
5 
Up-scalingENF IUp-scaling access to integrated modern energy services 
for poverty reductionTanzania 1.1.2008 30.6.2014 6,5 Nej NejJa (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)Juni 2013 6 3 4-10 måneder Nej (2014)
6 
BioenergelecENF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskar 1.4.2008 31.12.2015 7, 8 Marts 2013 (Ultimo 2015)Ja (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)Nej 6 2 6-13 måneder Nej (2013)
7 
rHYviereENF IProgramme rHYviere - Réseaux hydroélectriques villa -
geois et respect de l’environnementMadagaskar 7.1. 20 0 8 30.12.2015 8,0 Oktober 2011 (Ultimo 2015)Ja (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)September 2011  
Oktober 20136 3 6-18 måneder Nej (2013)
8 
SahambanoENF IAménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur 
la rivière SahambanoMadagaskar 1.3.2008 31.12.2014 6,8 Nej (Ultimo 2015)Ja (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)Nej 3 1 9 måneder Nej (2014)
9 
ResouthENF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouve -
lables dans le Sud de Madagascar (RESOUTH)Madagaskar 1.1.2008 1.1.2013 5,0 Februar 2011Marts 2013  
(efterfølgende 
evaluering ultimo 
2015)Ja (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)September 2011  
September 20135 4 3,5-9 måneder Nej (2012)
10 
Rural 
electrificationENF IRural Electrification Infrastructure and Small -Scale 
ProjectsZambia 10.3.2008 31.12.2015 7, 8 Juli 2013 NejJa (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)Maj 2010 34 1 1,5 måned Nej (2013)
11 
Increase accessENF I Increased Access to Electricity Services Zambia 11.12.2008 15.12.2015 7, 0December 2011  
januar 2012NejJa (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)Nej 16 5 1-4 måneder Nej (2014)
12 
Green energyENF II -  
(indkaldelse 1)Community Based Green Energy Project Kenya 1.11.2011 31.10.2015 4,0 November 2013 NejJa (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)December 2013 5 2 4 måneder Nej (2014)Bilag V
41 Bilag
Overvågning af de undersøgte projekter
Projektnr. 
og 
kort navnENF‑nr.  
(indkaldelse 
af forslag)Aktionens titel Land Startdato Slutdato Projektva ‑
righed (år)Obligatoriske evalueringer
ROM‑undersø ‑
gelseDanish Management Group (DMG)
Midtvejseva ‑
luering Endelig evalu ‑
ering  
(planlagt)Specifik 
budgetpostAntal beskri ‑
vende rapporter 
fra GPAntal DMG‑gen ‑
nemgangeTidsforbrug til 
gennemgang af 
GP‑rapporterSeneste 
rapport gen ‑
nemgået? (år 
for NR)
1 
MwengaENF I Mwenga 3 MW Hydro Power Plant Tanzania 22.12.2007 22.12.2012 5,0 Nej NejJa (kun endelig 
evaluering er 
omtalt)Juni 2011  
Juni 201312 11 1-16 måneder Ja (2012)
2 
Best RayENF IBEST RAY (Bringing Energy Services to Tanzanian Rural 
Areas)Tanzania 1.4.2008 30.6.2011 3,2 Marts 2010 August 2011Ja (kun 2 500 euro 
i alt)Nej 12 7 0,5-7 måneder Ja (2011)
3 
MajauaENF I Electrificaçao da comunidade de Majaua Mozambique 1.12.2007 30.11.2012 5,0 Nej Februar 2014Budgetbilag ikke 
modtagetOktober 2013 5 3 1,3-10 måneder Nej (2014)
4 
BiogasENF IUp-scaling the smaller biogas plants for agricultural 
producers and processorsKenya 1.1.2008 1.1.2011 3,0 April 2010 November 2011Ja (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)November 2009 7 7 0-7 måneder Ja (2011)
5 
Up-scalingENF IUp-scaling access to integrated modern energy services 
for poverty reductionTanzania 1.1.2008 30.6.2014 6,5 Nej NejJa (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)Juni 2013 6 3 4-10 måneder Nej (2014)
6 
BioenergelecENF I Bioenergelec (bioénergie électricité) Madagaskar 1.4.2008 31.12.2015 7, 8 Marts 2013 (Ultimo 2015)Ja (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)Nej 6 2 6-13 måneder Nej (2013)
7 
rHYviereENF IProgramme rHYviere - Réseaux hydroélectriques villa -
geois et respect de l’environnementMadagaskar 7.1. 20 0 8 30.12.2015 8,0 Oktober 2011 (Ultimo 2015)Ja (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)September 2011  
Oktober 20136 3 6-18 måneder Nej (2013)
8 
SahambanoENF IAménagement hydroélectrique du Site de Befanaova sur 
la rivière SahambanoMadagaskar 1.3.2008 31.12.2014 6,8 Nej (Ultimo 2015)Ja (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)Nej 3 1 9 måneder Nej (2014)
9 
ResouthENF IElectrification rurale décentralisée par énergies renouve -
lables dans le Sud de Madagascar (RESOUTH)Madagaskar 1.1.2008 1.1.2013 5,0 Februar 2011Marts 2013  
(efterfølgende 
evaluering ultimo 
2015)Ja (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)September 2011  
September 20135 4 3,5-9 måneder Nej (2012)
10 
Rural 
electrificationENF IRural Electrification Infrastructure and Small -Scale 
ProjectsZambia 10.3.2008 31.12.2015 7, 8 Juli 2013 NejJa (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)Maj 2010 34 1 1,5 måned Nej (2013)
11 
Increase accessENF I Increased Access to Electricity Services Zambia 11.12.2008 15.12.2015 7, 0December 2011  
januar 2012NejJa (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)Nej 16 5 1-4 måneder Nej (2014)
12 
Green energyENF II -  
(indkaldelse 1)Community Based Green Energy Project Kenya 1.11.2011 31.10.2015 4,0 November 2013 NejJa (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)December 2013 5 2 4 måneder Nej (2014)
42 Bilag
Projektnr. 
og 
kort navnENF‑nr.  
(indkaldelse 
af forslag)Aktionens titel Land Startdato Slutdato Projektva ‑
righed (år)Obligatoriske evalueringer
ROM‑undersø ‑
gelseDanish Management Group (DMG)
Midtvejseva ‑
luering Endelig evalu ‑
ering  
(planlagt)Specifik 
budgetpostAntal beskri ‑
vende rapporter 
fra GPAntal DMG‑gen ‑
nemgangeTidsforbrug til 
gennemgang af 
GP‑rapporterSeneste 
rapport gen ‑
nemgået? (år 
for NR)
13 
Nice Roll -outENF II -  
(indkaldelse 1)NICE Roll -outZambia, Tanza -
nia, Gambia30.9.2011 30.9.2015 4,0 Ikke relevant Ikke relevant Nej Nej 2 2 1-7 måneder Ja (2012)
14 
Small scale 
solarENF II -  
(indkaldelse 1)Enabling 18 000 people to access sustainable small scale 
solar power in Quissanga district, Cabo DelgadoMozambique 20.7.2011 19.9.2014 3,2 Oktober 2013 August 2014Ja (midtvejsevalu -
ering)Juli 2012 4 3 1,5-2 måneder Nej (2014)
15 
BorealeENF II -  
(indkaldelse 1)Best Options for Rural Energy and Access to Light and 
Electricity (BOREALE)Madagaskar 1.3.2012 28.2.2017 5,0 Ultimo 2015 NejJa (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)Nej 3 3 4-5 måneder Ja (2013)
16 
Wood and 
charcoalENF II -  
(indkaldelse 1)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural 
Mozambique, Malawi and TanzaniaMozambique, 
Tanzania, 
(Malawi)19.3.2012 31.7.2015 3,4 Nej NejJa (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)Oktober 2013 5 2 1-4 måneder Ja (2014)Bilag V
43 Bilag
Projektnr. 
og 
kort navnENF‑nr.  
(indkaldelse 
af forslag)Aktionens titel Land Startdato Slutdato Projektva ‑
righed (år)Obligatoriske evalueringer
ROM‑undersø ‑
gelseDanish Management Group (DMG)
Midtvejseva ‑
luering Endelig evalu ‑
ering  
(planlagt)Specifik 
budgetpostAntal beskri ‑
vende rapporter 
fra GPAntal DMG‑gen ‑
nemgangeTidsforbrug til 
gennemgang af 
GP‑rapporterSeneste 
rapport gen ‑
nemgået? (år 
for NR)
13 
Nice Roll -outENF II -  
(indkaldelse 1)NICE Roll -outZambia, Tanza -
nia, Gambia30.9.2011 30.9.2015 4,0 Ikke relevant Ikke relevant Nej Nej 2 2 1-7 måneder Ja (2012)
14 
Small scale 
solarENF II -  
(indkaldelse 1)Enabling 18 000 people to access sustainable small scale 
solar power in Quissanga district, Cabo DelgadoMozambique 20.7.2011 19.9.2014 3,2 Oktober 2013 August 2014Ja (midtvejsevalu -
ering)Juli 2012 4 3 1,5-2 måneder Nej (2014)
15 
BorealeENF II -  
(indkaldelse 1)Best Options for Rural Energy and Access to Light and 
Electricity (BOREALE)Madagaskar 1.3.2012 28.2.2017 5,0 Ultimo 2015 NejJa (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)Nej 3 3 4-5 måneder Ja (2013)
16 
Wood and 
charcoalENF II -  
(indkaldelse 1)Sustainable Wood and Charcoal Production in Rural 
Mozambique, Malawi and TanzaniaMozambique, 
Tanzania, 
(Malawi)19.3.2012 31.7.2015 3,4 Nej NejJa (midtvejseva -
luering + endelig 
evaluering)Oktober 2013 5 2 1-4 måneder Ja (2014)
44 Bilag
Bedømmelse af de undersøgte projekter
Projektnr. 
og 
kort navnENF‑nr.  
(indkal ‑
delse af 
forslag)Aktionens betegnelse LandEU‑bidrag 
(millioner 
euro)Kort beskrivelseUd‑
form ‑
ningResul ‑
taterBære ‑
dyg ‑
tighed
1 
MwengaENF IMwenga 3 MW Hydro 
Power PlantTanzania 3,60Opførelse af et minivandkraftværk 
for at sikre pålidelig elektricitets -
forsyning til en tevirksomhed og 14 
landsbyerA B B
2 
Best RayENF IBEST RAY (Bringing Energy 
Services to Tanzanian 
Rural Areas)Tanzania 1,13Installering af solcelleanlæg på 8 050 
boliger i 9 landsbyerB B B
3 
MajauaENF IElectrificaçao da comunid -
ade de MajauaMozambique 1,87Rehabilitering af et (ødelagt) 
minivandkraftværk og etablering 
af et lokalt elforsyningsnet til 5 000 
husholdningerA B B
4 
BiogasENF IUp-scaling the smal -
ler biogas plants for 
agricultural producers and 
processorsKenya 1,22Anvendelse af biogasteknologi til 
madlavning i landdistrikter hos 
330 landbrugere i fem provinserB A B
5 
Up-scalingENF IUp-scaling access to 
integrated modern energy 
services for poverty 
reductionTanzania 2,29Installering af polyvalente energitje -
nestecentre drevet af dieselmotorer, 
der anvender biobrændstof (jatrop -
haolie), i 120 landsbyer i seks regionerC D i/r
6 
BioenergelecENF IBioenergelec (bioénergie 
électricité)Madagaskar 1,96Elektricitetsproduktion til seks lands -
byer (i fire regioner) ved hjælp af bio -
masse samt forbedret karboniseringD D i/r
7 
rHYviereENF IProgramme rHYviere - 
Réseaux hydroélectriques 
villageois et respect de 
l’environnementMadagaskar 1,73Opførelse af tre vandkraftværker ved 
et afstrømningsvandløb + etablering 
af et miniforsyningsnet til 8 landsbyer 
i de østlige landdistrikter A B B
8 
SahambanoENF IAménagement hy -
droélectrique du Site de 
Befanaova sur la rivière 
SahambanoMadagaskar 2,48Opførelse af et vandkraftværk ved et 
afstrømningsvandløb + udvidelse 
af et forsyningsnet til 1 by og 2 
landsbyerA B B
9 
ResouthENF IElectrification rurale 
décentralisée par énergies 
renouvelables dans le Sud 
de Madagascar (RESOUTH)Madagaskar 0,87Elektricitetsforsyning til to landsbyer 
i den sydlige region ved hjælp af 2 
vindmøller og solcelleanlægB B C
 Kriteriet opfyldt   Alvorlige svagheder  i/r Ikke relevant
 Mindre svagheder   Kriteriet ikke opfyldtBilag VI
45 Bilag Bilag VIProjektnr. 
og 
kort navnENF‑nr.  
(indkal ‑
delse af 
forslag)Aktionens betegnelse LandEU‑bidrag 
(millioner 
euro)Kort beskrivelseUd‑
form ‑
ningResul ‑
taterBære ‑
dyg ‑
tig‑
hed
10 
Rural elec -
trificationENF IRural Electrification Infra -
structure and Small -Scale 
ProjectsZambia 10,00Udvidelse af forsyningsnet samt 
opførelse af et minivandkraftværk og 
installering af 2 000 solkraftanlæg på 
boliger med henblik på elforsyning til 
27 000 husholdninger, 700 skoler og 
sundhedscentreB B B
11 
Increase 
accessENF IIncreased Access to 
Electricity ServicesZambia 10,00Udvidelse af forsyningsnet med 
henblik på at lette adgangen til ved -
varende energikilder i  landdistrikter 
og bynære områder i Zambia (65 000 
modtagere)B B B
12 
Green 
energyENF II  
(indkal -
delse 1)Community Based Green 
Energy ProjectKenya 1,74Installering af solcelleanlæg på 56 
skoler og 32 sundhedscentre i Kenyas 
landdistrikter B A B
13 
Nice 
Roll- outENF II  
(indkal -
delse 1)NICE Roll -outZambia, 
Tanzania, 
Gambia2,50Virksomhedsudvikling ved hjælp af 
IKT-faciliteter drevet af solcelleanlæg 
(franchiserede NICE -centre i 50 
landdistrikter og bynære områder 
i Gambia, Tanzania og Zambia)D D i/r
14 
Small scale 
solarENF II  
(indkal -
delse 1)Enabling 18 000 people 
to access sustainable 
small scale solar power in 
Quissanga district, Cabo 
DelgadoMozambique 0,59Adgang for 4 000 husholdninger til 
bæredygtig energi fra små solener -
gianlæg i to distrikterB B B
15 
BorealeENF II  
(indkal -
delse 1)Best Options for Rural 
Energy and Access to Light 
and Electricity (BOREALE)Madagaskar 1,72Installering af solcelleanlæg på 10 
skoler, 8 sundhedscentre og 900 boli -
ger i 8 landsbyer i den sydlige regionB B B
16 
Wood and 
charcoalENF II  
(indkal -
delse 1)Sustainable Wood and 
Charcoal Production 
in Rural Mozambique, 
Malawi and TanzaniaMozambique, 
Tanzania, 
(Malawi)2,40Bæredygtig biomasse og energi -
effektivitet ved hjælp af uddan -
nelse om træplantning til 2 000 
husholdninger og opførelse af et 
kulproduktionsanlægC D i/r
Forklaring : På grundlag af bedømmelsesmetoden i bilag II  gives følgende bedømmelser: 
 Kriteriet opfyldt   Alvorlige svagheder  i/r Ikke relevant
 Mindre svagheder   Kriteriet ikke opfyldt
46
V
Kommissionen overvågede projekterne ved brug af 
forskellige tilgængelige værktøjer og metoder, herun ‑
der oprettelse af en permanent overvågningsstruktur.
Kommissionen har generelt sørget for tæt opfølgning 
i de mest kritiske gennemførelsesfaser og så vidt 
muligt og i overensstemmelse med de gældende reg ‑
ler og procedurer fremmet løsninger og korrigerende 
foranstaltninger. I bestemte tilfælde kunne overvåg ‑
ningen på stedet have været styrket.
VI
75 % af de projekter, som Revisionsretten har under ‑
søgt, har allerede leveret de forventede resultater 
eller endda bedre resultater end forventet. Visse 
projekter har endnu ikke leveret størstedelen af deres 
forventede resultater, primært som følge af problemer 
med støttemodtagernes kapacitet eller ugunstige 
omstændigheder, der vanskeliggjorde den indledende 
udformning af projekterne og gjorde eventuel plan ‑
lagt risikoafbødning ineffektiv.
Kommissionen bemærker, at kapacitetsproblemer 
i et vist omfang ikke kan udelukkes, især ikke når de 
omhandlede projekter er innovative og ambitiøse, og 
støttemodtagerne samtidig er fattige. Under sådanne 
omstændigheder kan der ikke forventes perfekte 
projekter.
VII
Kommissionen glæder sig over Revisionsrettens 
anbefalinger. Den har allerede truffet en række foran ‑
staltninger for at styrke overvågningen og forbedre 
projekternes bæredygtighed. I denne henseende 
understreger Kommissionen betydningen af følgende 
tiltag, som den allerede har iværksat i overensstem ‑
melse med Revisionsrettens anbefalinger:
‑ de forbedringer, der er indført i den seneste ind ‑
kaldelse af forslag under energifaciliteten, som har 
til formål at sikre projekternes gennemførlighed
‑ styrkelsen af den permanente overvågning 
under energifacilitetenResumé
III
Kommissionen glæder sig over Revisionsrettens 
beretning. Efter oprettelsen af energifaciliteten kunne 
Kommissionen i sit udviklingssamarbejde for første 
gang tage fat om spørgsmålet om energiadgang 
i lyset af udviklingslandenes ekstreme behov (48 mia. 
USD/år)1. Kommissionen har anvendt energifaciliteten 
effektivt, og de fleste af de undersøgte projekter har 
været vellykkede og har gode udsigter til bæredyg ‑
tighed, som det fremgår af Revisionsrettens rapport. 
Dette er et bemærkelsesværdigt resultat i betragtning 
af den vanskelige ramme for udviklingssamarbejdet. 
Kun en fjerdedel af de undersøgte projekter har ikke 
leveret de forventede resultater. Dette skyldtes i et vist 
omfang ugunstige omstændigheder, der vanskelig ‑
gjorde den indledende udformning af projekterne og 
gjorde eventuel planlagt risikoafbødning ineffektiv. 
Kommissionen er også opmærksom på, at der er plads 
til forbedringer, navnlig med hensyn til Kommissionens 
overvågning af projekter på stedet. Kommissionen har 
allerede truffet en række foranstaltninger og vil gen ‑
nemføre yderligere forbedringer i overensstemmelse 
med Revisionsrettens anbefalinger.
IV
Kommissionen anvendte de regler og procedurer, 
der gælder for indkaldelser af forslag, på en sammen ‑
hængende og konsekvent måde og tildelte støtte til 
velprioriterede projekter.
Kommissionen forventede faktisk, at forslag vedrø ‑
rende fremme af innovative løsninger, der kan sikre 
fattige befolkningsgrupper adgang til bæredygtige 
og økonomisk overkommelige energitjenester, under 
energifaciliteten ville rumme både risici og svagheder.
Sådanne risici og svagheder, der var udpeget i de 
vurderede forslag, blev behandlet i det kompetente 
vurderingsudvalg med hensyn til de relevante afbød ‑
ningsforanstaltninger i de indgivne forslag inden den 
endelige bedømmelse, hvor alle de modtagne forslag 
blev rangordnet på en sammenhængende og objektiv 
måde i forhold til de mål og prioriteter, der var anført 
i retningslinjerne for indkaldelsen.
1  Det Internationale Energiagenturs rapport »Energy for all: 
financing access for the poor«, særligt uddrag af World Energy 
Outlook, IEA, 2011.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 47
Kommissionen udvalgte projekter, der skulle modtage 
støtte, baseret på de klare vurderingskriterier, der er 
fastsat i retningslinjerne for indkaldelsen, herunder 
relevans, ansøgerens og partnernes operationelle 
og finansielle kapacitet, gennemførlighed, bæredyg ‑
tighed og omkostningseffektivitet, og tog hensyn 
til, om der var foreslået hensigtsmæssige foranstalt ‑
ninger til afbødning af de risici eller svagheder, 
der kan forekomme i forbindelse med komplekse 
udviklingsprojekter.
16
Med hensyn til de fem projekter, der nævnes af Revi ‑
sionsretten, er hver bedømmers bemærkninger og 
resultater taget i betragtning af vurderingsudvalget, 
som i modsætning til individuelle bedømmere har 
mulighed for at danne sig et komplet overblik over 
alle de forslag, der er indgivet i forbindelse med en 
indkaldelse, og over fordelene ved hvert enkelt forslag 
i forhold til de kriterier, der er fastsat i retningslinjerne 
for indkaldelsen. Kommissionen har indført de kræ ‑
vede procedurer og kontrolmekanismer for at sikre, 
at hvert vurderingsudvalg omhyggeligt overholder 
reglerne for vurdering af forslag og således garanterer 
integriteten af og sammenhængen for den samlede 
vurderingsproces på trods af eventuelle mangler, der 
måtte følge af individuel ekspertvurdering.
16 a)
Bedømmerne vurderede forslaget, som det fremgår 
af deres bedømmelser og bemærkninger til hvert 
vurderingskriterium, der er anført i retningslinjerne 
for indkaldelsen. Bedømmerne konstaterede visse 
svagheder, men de konstaterede også centrale styrker, 
som f.eks. stimulering af erhvervsaktiviteter, godt 
kendskab til landet, særdeles god inddragelse af den 
private sektor, potentiale for finansiel bæredygtig ‑
hed og god inddragelse af lokalsamfundet. De to 
bedømmeres bedømmelse viser, at de ikke anså disse 
betænkeligheder for tilstrækkeligt alvorlige til at afvise 
forslaget.
På grundlag af sin undersøgelse fastlagde vurderings ‑
udvalget den endelige bedømmelse, der tog hensyn 
til både de stærke og svage punkter ved hvert forslag, 
som det også fremgår af Kommissionen svar på 
punkt 16.‑ de nyskabelser, der er indført med det nye 
energisamarbejdsprogram, herunder ElectriFI 
(Electrification Financing Initiative), som blev 
udarbejdet sammen med industri ‑ og udvik ‑
lingsfinansieringsinstitutter, og som har til 
formål at styrke gennemførligheden, bære ‑
dygtigheden og udnyttelsen af EU’s støtte til 
bedre adgang til bæredygtige og økonomisk 
overkommelige energitjenester for fattige 
befolkningsgrupper.
Indledning
04
Siden 2011 har retningslinjerne i »Agenda for Change«, 
der udpeger energi som en af de centrale drivkræfter 
for inklusiv og bæredygtig vækst, ledet EU’s energipo ‑
litik over for udviklingslandene.
05
Efter oprettelsen af energifaciliteten kunne Kommis ‑
sionen i sit udviklingssamarbejde for første gang tage 
fat om spørgsmålet om energiadgang i lyset af udvik ‑
lingslandenes ekstreme behov (48 mia. USD/år ifølge 
Det Internationale Energiagentur).
Bemærkninger
Kommissionen undersøgte grundigt fordelene og 
ulemperne ved hvert enkelt forslag, der blev indgivet 
under energifaciliteten, og prioriterede støtten til 
de bedste blandt disse forslag, som langt overgik de 
generelle kvalitetsstandarder, der var fastsat i retnings ‑
linjerne for hvert forslag.
Selv om der altid er visse risici og svagheder, skal Kom ‑
missionen overveje at støtte innovative og ambitiøse 
projekter, der er udvalgt i overensstemmelse med de 
gældende regler og procedurer, med henblik på at 
opfylde de overordnede mål for hver indkaldelse af 
forslag.
Kommissionens svar 48
22 a)
Efter at have konstateret problemer med rapporte ‑
ringskvaliteten traf Kommissionen de nødvendige 
foranstaltninger for at løse dem, herunder udlevering 
af skabeloner til støttemodtagerne til de foreløbige 
og de endelige beskrivende og finansielle rapporter. 
Kompetencen til at udarbejde rapporter af god kva ‑
litet varierer fra støttemodtager til støttemodtager, 
og forbedrede modeller til beskrivende og finansielle 
rapporter er derfor vedlagt tilskudskontrakten under 
den anden energifacilitet.
22 b)
Se Kommissionens svar på punkt 22, litra a).
22 c)
Se Kommissionens svar på punkt 22, litra a).
23
Kommissionen har rettidigt forlænget kontrakten med 
konsulentfirmaet vedrørende effektiv overvågning af 
igangværende projekter under energifaciliteten og 
projekter, der er udvalgt under de sidste to indkaldel ‑
ser af forslag vedrørende elektricitet og struktursvag ‑
hed i landdistrikter under den anden energifacilitet.
24
En standardiseret gennemgang foretaget af et enkelt 
firma har medvirket til i nogen grad at harmonisere og 
forbedre gennemførelsespartnernes rapportering, og 
kontrakten med konsulentfirmaet kan tilvejebringe 
ressourcer til at kontrollere gennemførelsespartner ‑
nes oplysninger på stedet. Kommissionen har derfor 
truffet de nødvendige foranstaltninger og forlænget 
kontrakten med konsulentfirmaet vedrørende over ‑
vågning af projekterne gennem besøg i de pågæl ‑
dende lande.
Beføjelsen til at håndhæve anbefalinger over for 
støttemodtagere under energifaciliteten ligger dog 
i henhold til bestemmelserne i støtteaftalerne stadig 
hos EU‑delegationerne og kan ikke overdrages til 
konsulentfirmaet.16 b)
Som forklaret ovenfor har vurderingsudvalget i mod ‑
sætning til individuelle bedømmere mulighed for at 
danne sig et komplet overblik over alle de forslag, der 
er indgivet i forbindelse med en indkaldelse, og over 
fordelene ved hvert enkelt forslag i forhold til de krite ‑
rier, der er fastsat i retningslinjerne for indkaldelsen.
For de fire projekter, der nævnes af Revisionsretten, 
foretog det ansvarlige vurderingsudvalg den tredje og 
endelige vurdering og fandt, at der var fastsat accep ‑
table afbødende foranstaltninger for de konstaterede 
risici og svagheder.
17
De projekter, der nævnes af Revisionsretten, opfyldte 
ikke de fastsatte mål, primært som følge af ugunstige 
eksterne faktorer, der ikke kunne kontrolleres (bl.a. 
markedsforhold, teknologisk udvikling, naturforhold 
osv.).
18
I denne henseende understreger Kommissionen 
betydningen af de forbedringer, der er indført i den 
senere indkaldelse af forslag under den anden energi ‑
facilitet, og som kræver, at der indgives en gennem ‑
førlighedsundersøgelse sammen med forslaget.
Kommissionen overvågede projekterne ved brug af 
forskellige tilgængelige værktøjer og metoder, herun ‑
der oprettelse af en permanent overvågningsstruktur. 
I bestemte tilfælde kunne overvågningen på stedet 
have været styrket.
Kvaliteten af gennemførelsespartnernes rapporter var 
svingende, da kvaliteten var afhængig af støttemodta ‑
gerens specifikke rapporteringskompetence.
Kommissionens svar 49
28
Når det er muligt, er regelmæssige besøg på stedet 
vigtige for at overvåge og følge op på et projekt. 
Delegationer kan benytte forskellige metoder til at 
overvåge projekter, herunder ekstern kontrol baseret 
på rapporter, telekonferencer, skrivebordsarbejde, 
dialog med støttemodtagere osv. Tidspunkterne for 
besøg på stedet afhænger bl.a. af arbejdsbyrden, 
projektets placering og adgangsmuligheder, sikker ‑
hed, tilgængelige ressourcer osv. Det er naturligvis 
den ansvarlige delegationsleder, der i hvert enkelt 
tilfælde afgør, hvordan et projekt bedst overvåges/
følges, og hvordan/om medlemmerne af en bestemt 
EU‑delegation aflægger regelmæssige besøg hos et 
projekt under energifaciliteten eller ej, eftersom det 
er delegationslederen, som har det fulde overblik over 
alle de opgaver, der skal løses af delegationen, og den 
prioritering, der skal tildeles hver opgave, under hen ‑
syntagen til de tilgængelige menneskelige ressourcer 
og de forskellige begrænsninger.
29
ROM er kun ét af de værktøjer, der kan bruges til at 
overvåge et projekt, og Kommissionen har i tilstræk ‑
kelig grad anvendt det sammen med andre overvåg ‑
ningsværktøjer, herunder tjenesteydelsesaftalen med 
konsulentfirmaet.
29 a)
Selv om det projekt, der nævnes af Revisionsretten, 
kun var genstand for en ROM‑undersøgelse i 2013, 
havde EU‑delegationen i Tanzania fuldt kendskab til 
projektets situation takket være regelmæssig dialog 
og korrespondance, og den traf de nødvendige 
foranstaltninger for at løse problemerne. Ud over de 
foreløbige rapporter, der skulle indgives i henhold 
til støtteaftalen, udarbejdede projektets gennemfø ‑
relsespartnere halvårlige »interne overvågningsrap ‑
porter« i henhold til den praksis, som delegationen 
indførte i 2012 for at forbedre overvågningen. Dele ‑
gationen var i regelmæssig kontakt med projektet og 
ydede støtte til at fremme løsninger.25
For nogle projekter blev midtvejsevalueringen ikke 
foretaget, da der ikke var blevet gennemført tilstræk ‑
kelige aktiviteter.
Kommissionen anvendte alle de tilgængelige instru ‑
menter til at støtte gennemførelsen af projekterne og 
traf hensigtsmæssige foranstaltninger inden for de 
rammer, der er fastsat i kontraktbestemmelserne.
Der kan dog ikke foretages radikale ændringer af 
projektaktiviteterne i henhold til kontraktbestemmel ‑
serne, der bl.a. anfører, at en »ændring ikke må have 
til formål eller virkning at foretage ændringer i denne 
kontrakt, der kan anfægte beslutningen om ydelse af 
tilskuddet eller indebære tilsidesættelse af princippet 
om ligebehandling af ansøgere«.
26
Anbefalingerne om at forbedre kvaliteten af projekt ‑
rapporteringen blev taget i betragtning ved udform ‑
ningen af de efterfølgende indkaldelser under den 
anden energifacilitet.
27
Kommissionen (og overvågningseksperterne inden 
for deres kontraktområde) har ved flere lejligheder 
anmodet om yderligere oplysninger eller præcise ‑
ringer. I de tilfælde, hvor sådanne anmodninger ikke 
blev imødekommet, blev betalingerne suspenderet 
i overensstemmelse med kontraktbestemmelserne.
Med hensyn til muligheden for at opsige en kontrakt 
er dette en drastisk handling, som kan føre til tab af 
vigtige investeringer eller aktiviteter, der allerede er 
gennemført, og overvejes kun, hvis alle andre alter ‑
native muligheder svigter, idet Kommissionen tager 
hensyn til de endelige støttemodtageres interesser og 
princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning.
Kommissionens svar 50
36
Fire projekter, som Revisionsretten har undersøgt, 
leverede ikke størstedelen af de forventede resulta ‑
ter som følge af problemer med støttemodtagernes 
kapacitet eller ugunstige omstændigheder, der 
vanskeliggjorde den indledende udformning af pro ‑
jekterne og gjorde eventuel planlagt risikoafbødning 
ineffektiv.
Kommissionen bemærker, at kapacitetsproblemer 
i et vist omfang ikke kan udelukkes, især ikke når de 
omhandlede projekter er innovative og ambitiøse, og 
støttemodtagerne samtidig er fattige. Under sådanne 
omstændigheder kan der ikke forventes perfekte 
projekter.
36 c)
Vurderingen af projektet blev gennemført efter den 
gældende procedure, og den private sektors delta ‑
gelse blev anset for at være en styrke for projekternes 
bæredygtighed.29 b)
Projektet blev ikke medtaget på ROM‑listerne for 
2010 og 2011, fordi der på daværende tidspunkt ikke 
var opnået tilstrækkeligt fremskridt. Projektet blev 
i 2012 indledningsvis foreslået optaget på ROM‑listen, 
men det blev ikke optaget på listen, fordi der stadig 
ikke var gennemført et tilstrækkeligt antal aktiviteter 
på stedet, og fordi der i henhold til planerne skulle 
gennemføres en midtvejsevaluering i begyndelsen 
af 2012, efter at gennemførelsesperioden var blevet 
forlænget med 24 måneder.
30
Som forklaret i punkt 27 ovenfor overvejes muligheden 
for at opsige en kontrakt kun, hvis alle andre alter ‑
native muligheder svigter. De tjenestegrene, der er 
ansvarlige for at overvåge de to projekter, der nævnes 
af Revisionsretten, havde endnu ikke konstateret, at 
dette var tilfældet, og at der ikke var andre muligheder 
for at gennemføre disse projekter.
30 a)
Efter at have overvejet de mulige afhjælpende foran ‑
staltninger besluttede den ansvarlige delegation, at 
en reduktion af projektets geografiske omfang ikke 
ville have været den bedste løsning.
31
Delegationen i Mozambique havde hele tiden kend ‑
skab til vanskelighederne med projektet. Opstarten af 
innovative projekter inden for områder, der er relativt 
ukendte i den pågældende lokale sammenhæng, er 
ofte vanskelig. Med tiden blev det dog stadig tydeli ‑
gere, at programmålene ikke kunne opfyldes, og da 
dette var konstateret, gjorde delegationen mange for ‑
søg på at finde hensigtsmæssige løsninger. Adskillige 
forslag til at løse projektets problemer blev drøftet, 
men ingen af de foreslåede løsninger blev anset for 
realistiske, og projektet måtte lukkes. Delegationen 
besøgte stedet (både drift, finansiering og kontrakter) 
i april 2015, og derefter blev lukningen aftalt.
75 % af de projekter, som Revisionsretten har under ‑
søgt, har allerede leveret de forventede resultater eller 
endda bedre resultater end forventet.
Kommissionens svar 51
De risici og svagheder, der var udpeget i de vurderede 
forslag, blev behandlet i det kompetente vurderings ‑
udvalg med hensyn til de relevante afbødningsforan ‑
staltninger i de indgivne forslag inden den endelige 
bedømmelse, hvor alle de modtagne forslag blev 
rangordnet på en sammenhængende og objektiv 
måde i forhold til de mål og prioriteter, der var anført 
i retningslinjerne for indkaldelsen.
Anbefaling 1
Kommissionen accepterer denne anbefaling og har 
truffet hensigtsmæssige foranstaltninger:
i) I overensstemmelse med PRAG 2014‑skabelo ‑
nerne spiller vurderingen af foranstaltningens 
udformning en afgørende rolle for vurderingen 
af forslag. Ud af de 50 mulige point til den gene ‑
relle beskrivelse vedrører de 10 point foranstalt ‑
ningens udformning. Væsentlige svagheder i ud ‑
formningen vil derfor i de fleste tilfælde bevirke, 
at forslaget udelukkes allerede på grundlag af 
den generelle beskrivelse.
ii) Ansøgernes kapacitet til at gennemføre foran ‑
staltningen vurderes ud fra den udførlige beskri ‑
velse. Vurderingen af den operationelle kapacitet 
er blevet udvidet til at omfatte medansøgere og 
tilknyttede enheder. I betragtning af betydningen 
af dette aspekt har Kommissionen indført en mini ‑
mumstærskel i PRAG 2014, hvorefter ansøgerne 
skal opnå mindst 12 ud af 20 mulige point for kapa ‑
citet for at komme i betragtning til støtte.
43
Kommissionen overvågede projekterne ved brug af 
forskellige tilgængelige værktøjer og metoder, herun ‑
der oprettelse af en permanent overvågningsstruktur.
Kommissionen har generelt sørget for tæt opfølgning 
i de mest kritiske gennemførelsesfaser og så vidt 
muligt og i overensstemmelse med de gældende reg ‑
ler og procedurer fremmet løsninger og korrigerende 
foranstaltninger. I bestemte tilfælde kunne overvåg ‑
ningen på stedet have været styrket.Konklusioner og anbefalinger
41
Kommissionen glæder sig over Revisionsrettens 
beretning. Efter oprettelsen af energifaciliteten kunne 
Kommissionen i sit udviklingssamarbejde for første 
gang tage fat om spørgsmålet om energiadgang 
i lyset af udviklingslandenes ekstreme behov (48 mia. 
USD/år)2. Kommissionen har anvendt energifaciliteten 
effektivt, og de fleste af de undersøgte projekter har 
været vellykkede og har gode udsigter til bæredyg ‑
tighed, som det fremgår af Revisionsrettens rapport. 
Dette er et bemærkelsesværdigt resultat i betragtning 
af den vanskelige ramme for udviklingssamarbejdet. 
Kun en fjerdedel af de undersøgte projekter har ikke 
leveret de forventede resultater. Dette skyldtes i et vist 
omfang ugunstige omstændigheder, der vanskelig ‑
gjorde den indledende udformning af projekterne og 
gjorde eventuel planlagt risikoafbødning ineffektiv. 
Kommissionen er også opmærksom på, at der er plads 
til forbedringer, navnlig med hensyn til Kommissionens 
overvågning af projekter på stedet. Kommissionen har 
allerede truffet en række foranstaltninger og vil gen ‑
nemføre yderligere forbedringer i overensstemmelse 
med Revisionsrettens anbefalinger.
42
Kommissionen anvendte de regler og procedurer, 
der gælder for indkaldelser af forslag, på en sammen ‑
hængende og konsekvent måde og tildelte støtte til 
velprioriterede projekter.
Vurderingsudvalget var bekendt med risiciene og 
svaghederne ved hvert enkelt forslag. Risici og svag ‑
heder i forslag var faktisk forventet under energifacili ‑
teten, der bl.a. havde til formål at fremme innovation 
med henblik på at løse det problem, det er at sikre 
fattige befolkningsgrupper adgang til bæredygtige og 
økonomisk overkommelige energitjenester.
2  Det Internationale Energiagenturs rapport »Energy for all: 
financing access for the poor«, særligt uddrag af World Energy 
Outlook, IEA, 2011.
Kommissionens svar 52
44
Kun en fjerdedel af de undersøgte projekter har ikke 
leveret de forventede resultater primært som følge 
af problemer med støttemodtagernes kapacitet eller 
ugunstige omstændigheder, der vanskeliggjorde den 
indledende udformning af projekterne og gjorde 
eventuel planlagt risikoafbødning ineffektiv.
Anbefaling 3
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
En vurdering af behovet for fortsat teknisk bistand kan 
anvendes til at identificere mulige krav til støtte, når 
finansieringen under energifaciliteten udløber. Under 
den nuværende energifacilitet kan det oprindeligt 
tildelte støttebeløb ikke forhøjes. Kommissionen vil 
dog undersøge, hvordan dette kan løses, således at 
værdien af de foretagne investeringer konsolideres. 
Kommissionen vil endvidere undersøge, hvordan 
anbefalingen gennemføres under nye og innovative 
programmer, som f.eks. ElectriFI (Electrification Finan ‑
cing Initiative).43 a)
Kommissionen behandlede rapporteringsproblemerne 
fra kontrakt til kontrakt og indførte forbedrede skabe ‑
loner til de foreløbige og de endelige beskrivende og 
finansielle rapporter.
43 b)
Kommissionen har sørget for tæt opfølgning med 
besøg på stedet og metoder til at overvåge projek ‑
ter, herunder ekstern kontrol baseret på rapporter, 
telekonferencer, skrivebordsarbejde, dialog med 
støttemodtagere osv. Tidspunkterne for besøg på 
stedet afhænger bl.a. af arbejdsbyrden, projektets 
placering og adgangsmuligheder, sikkerhed, tilgæn ‑
gelige ressourcer osv. Den ansvarlige delegationsleder 
afgør i hvert enkelt tilfælde, om der skal aflægges et 
regelmæssigt besøg hos et projekt under energifaci ‑
liteten eller ej, eftersom det er delegationslederen, 
som har det fulde overblik over alle de opgaver, der 
skal løses af delegationen, og den prioritering, der 
skal tildeles hver opgave, under hensyntagen til de 
tilgængelige menneskelige ressourcer og de forskel ‑
lige begrænsninger.
Med hensyn til ROM er det kun ét af de værktø ‑
jer, der kan bruges til at overvåge et projekt, og 
for de projekter, der ikke har været genstand for 
ROM‑undersøgelser, er der blevet benyttet andre 
overvågningsværktøjer.
43 c)
Kommissionen har altid forsøgt at støtte gennemførel ‑
sen af projekterne og identificere løsninger (sammen 
med støttemodtagerne) med henblik på at overvinde 
eventuelle problemer. Opsigelsen af støttekontrakten 
vurderes i denne henseende at være den sidste mulig ‑
hed for ikke at kompromittere investeringerne/aktivi ‑
teterne og fordelene for de endelige støttemodtagere 
under energifaciliteten.
Anbefaling 2- Kommissionens fælles 
svar på nr. i)-v)
Kommissionen accepterer anbefalingen. Der er plads 
til forbedringer med henblik på at styrke overvåg ‑
ningen af projekter. Kommissionen har løbende 
arbejdet med dette og overvejer yderligere foran ‑
staltninger, som vil give delegationerne mulighed for 
at styrke overvågningen af projekter under hen ‑
syntagen til deres finansielle og personalemæssige 
begrænsninger.
SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Adgang til tilstrækkelige, økonomisk overkommelige og 
bæredygtige energitjenester er afgørende for at gøre 
fremskridt hen imod udviklingsmålene. I 2004 havde næsten 
to milliarder mennesker ikke adgang til sådanne tjenester. 
AVS -EU-energifaciliteten blev oprettet i juni 2005 med det 
formål at fremme adgangen til moderne energitjenester for 
fattige befolkningsgrupper i landdistrikter og bynære 
områder, med stærkt fokus på Afrika syd for Sahara og på 
vedvarende energi. I denne beretning konkluderer vi, at det for 
det meste lykkedes Kommissionen at bruge energifaciliteten til 
at øge adgangen til vedvarende energi for fattige 
befolkningsgrupper i Østafrika, men at den kunne have gjort 
det bedre. Vi fremsætter en række anbefalinger, der kan 
bidrage til at sikre mere stringens i projektudvælgelsen, styrke 
projektovervågningen og forbedre projekternes udsigter til 
bæredygtighed.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET