18.6.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 148/5 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Forslag til Rådets afgørelse om en aktion til forberedelse af et forsknings- og udviklingsprogram 
for Fællesskabet inden for telekommunikationsteknologi 
FORSKNING OG UDVIKLING INDEN FOR AVANCERET KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGI 
FOR EUROPA 
(Research and Development in Advanced Communications-technologies for Europe (RACE)) 
DEFINITIONSFASEN 
Forskning og udvikling 
KOM(85) 113 endelig udg. 
(Forelagt Rådet af Kommissionen den 28. marts 1985) 
(85/C 148/07) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det euro­
pæiske økonomiske Fællesskab, særlig artikel 235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og so­
ciale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Fællesskabet har til opgave gennem oprettelsen af et fæl­
les marked og gennem en gradvis tilnærmelse af med­
lemsstaternes økonomiske politik at fremme en harmo­
nisk udvikling af den økonomiske virksomhed i Fælles­
skabet som helhed og snævrere forbindelser mellem de 
stater, som det forener; 
stats- og regeringscheferne understregede på deres mø­
der i Stuttgart, Athen og Fontainebleau vigtigheden af 
telekommunikation som en betydningsfuld kilde til øko­
nomisk vækst og samfundsmæssig udvikling; 
Europa-Parlamentet har i sin vurdering vedrørende situa­
tionen og udviklingen af telekommunikation lagt vægt på 
dennes særdeles vigtige rolle for den fremtidige politiske, 
samfundsmæssige og økonomiske udvikling af Fællesska­
bet (Høring af Europa-Parlamentet om telekommunika­
tion 1983, Leonardi-betænkningen samt Albert & Ballbe-
tænkningen 1982); 
Rådet nåede den 17. december 1984 til enighed om ho-
vedbestandelene i en fællesskabspolitik for telekommuni­
kation, herunder om den målsætning at fremme udviklin­
gen af avancerede telekommunikationstjenester og -net 
ved aktioner på fællesskabsplan; fremkomsten af nye tjenester og den stadig større kon­
vergens inden for telekommunikation, databehandling 
samt medier og underholdning peger frem mod et inte­
greret bredbåndsnet, som dækker hele Europa (Integra­
ted Broadband Communication, IBC), og som vil kunne 
betjene et bredt spektrum af brugere og serviceleveran­
dører; 
udviklingen inden for telekommunikationssektoren vil 
være til gavn for det europæiske erhvervslivs konkurren­
ceevne i almindelighed og for teleindustriernes konkur­
renceevne i særdeleshed; 
den absolutte nødvendighed af fuldt ud at udnytte tele­
kommunikationens økonomiske og markedsmæssige mu­
ligheder har fået Kommissionen til at forelægge et hand­
lingsprogram (x), som Ministerrådet den 21. maj 1984 
godkendte som grundlag for arbejdets fortsættelse; 
forskning og udvikling kan bl.a. yde et væsentligt bidrag 
i retning af fremtidens integrerede bredbåndskommuni­
kation både transnationalt, regionalt og lokalt; 
Rådet har i sin resolution af 25. juli 1983 (2) godkendt 
princippet med rammeprogrammer for forskning, udvik­
ling og demonstration inden for Fællesskabet, de viden­
skabelige og tekniske mål for perioden 1984-1987 og 
navnlig vigtigheden af at tilstræbe en forbedring af indu­
striens konkurrenceevne; 
RACE-definitionsfasen imødekommer et absolut behov 
for en forberedende aktion til undersøgelse af teknolo­
gien inden for telekommunikation og bidrager dermed til 
opbygningen eller konsolideringen af et særligt europæ-
(') Rapport om »De hidtidige overvejelser og arbejde på dette 
område samt de første forslag til Handlingsprogram«; 
(KOM(84) 277 endelig udg. af 18. 5. 1984). 
O EFTnr. C 208 af 4. 8. 1983. 
Nr. C 148/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 6. 85 
isk industripotentiel inden for disse teknologier, hvor det 
er nødvendigt med en snarlig igangsættelse; det bør der­
for navnlig tilgodese teleadministrationerne, forsknings­
institutioner, virksomheder, herunder små og middelstore 
samt andre organer i Fællesskabet, der er egnede til at 
bidrage til virkeliggørelsen af disse mål; 
RACE-definitionsfasen er opbygget af to delområder, 
det ene til udvikling af en referencemodel for IBC og det 
andet til undersøgelse af teknologiske valgmuligheder; 
traktaten indeholder ikke særlig hjemmel til vedtagelse af 
denne afgørelse, hvorfor det er nødvendigt at anvende 
artikel 235 — 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
1. Der vedtages for en periode på højst 18 måneder 
begyndende den 1. juli 1985 en forsknings- og udvik­
lingsaktivitet for Fællesskabet inden for telekommunika­
tionsteknologi som beskrevet i bilaget. 
2. Aktiviteten har til hovedformål at fastlægge præcise 
målsætninger og fremme prækonkurrencemæssigt forsk­
nings- og udviklingssamarbejde på fællesskabsniveau un­
der hensyntagen til nationale programmer inden for tele­
kommunikationsteknologi. 
Artikel 2 
1. Programmet består af to dele. Del I omfatter det til 
udformningen af en referencemodel for integretet bred­
båndskommunikation nødvendige analytiske arbejde, 
som udføres i samråd med relevante organisationer eller, 
hvor det viser sig nødvendigt, på kontraktbasis. 
Programmets del II omfatter prækonkurrencemæssige 
forsknings- og udviklingsprojekter, der gennemføres på 
kontraktbasis, og som er nødvendige for at undersøge og 
klarlægge de teknologiske valgmuligheder. 
Kontrakterne indgås med teleadministrationer, forsk­
ningsinstitutioner, foretagender, herunder små og mid­
delstore virksomheder og andre organer i Fællesskabet, 
herefter kaldet partnere. Arbejdet skal udføres inden for 
Fællesskabet. 
2. Arbejdet omfatter elleve projekter, som anført i li­
sten i bilaget. Projekterne i del II og, hvor det er nød­
vendigt, også i del I, gennemføres ved hjælp af kontrak­
ter med omkostningsdeling, normalt på grundlag af 
mindst 50 % fra kontrahenterne, medens Fællesskabet 
normalt bidrager med resten. 
3. Under arbejdet tages der hensyn til nødvendighe­
den af at udvikle standarder og fælles funktionsspecifika­
tioner for at imødekomme den europæiske industris, 
brugernes og teleadministrationernes interesser på dette 
område. Artikel 3 
1. Kontrakterne vedrørende del I tildeles efter proce­
duren for begrænsede udbud. 
2. Kontrakterne vedrørende del II tildeles efter proce­
duren for offentlige udbud, og der skal deltage mindst to 
uafhængige industrielle partnere, der ikke alle er etable­
ret i samme medlemsstat. Meddelelsen om indkaldelse af 
offentligt udbud sker i De Europæiske Fællesskabers Ti­
dende. 
Artikel 4 
1. Fællesskabet bidrager til gennemførelsen af pro­
grammet inden for rammerne af de bevillinger, der er 
opført til dette formål på De europæiske Fællesskabers 
budget. 
2. Det samlede beløb af de bevillinger, der anslås at 
være nødvendige som Fællesskabets bidrag til gennemfø­
relsen af programmet, er på 22,1 mio ECU for en peri­
ode på 18 måneder og indbefatter udgifter til Kommissi­
onens personale, hvortil omkostningerne ikke må over­
stige 4,5 % af Fællesskabets bidrag. 
Artikel 5 
Kommissionen påser, at programmet gennemføres på 
forsvarlig måde, og udarbejder de nødvendige gennem­
førelsesforanstaltninger og infrastrukturer. 
Artikel 6 
1. Kommissionen bistås ved gennemførelsen af de i ar­
tikel 2 omhandlede opgaver af et udvalg. Udvalget består 
af to repræsentanter for hver medlemsstat og nedsættes 
af Kommissionen efter indstilling fra medlemsstaterne. 
Udvalgets medlemmer kan bistås af eksperter og rådgi­
vere, alt efter hvilket emne, der behandles. 
En repræsentant for Kommissionen er formand for ud­
valget. 
Kommissionen kan høre udvalget om alle sager, der fal­
der ind under denne afgørelses anvendelsesområde. 
2. Udvalgets forhandlinger er fortrolige. 
3. Udvalget fastsætter selv sin forretningsorden. 
4. Udvalgets sekretariatsfunktioner varetages af Kom­
missionen. 
Artikel 7 
Ved det i artikel 1, stk. 2, omhandlende samarbejde ud­
veksler medlemsstaterne og Fællesskabet alle relevante 
oplysninger, som de har adgang til og frit kan videre­
give, vedrørende aktiviteter inden for de af denne afgø­
relse omfattede områder, uanset om disse planlægges og 
udføres under deres ansvar. 
Oplysninger udveksles i henhold til en fremgangsmåde, 
der fastlægges af Kommissionen efter høring af udvalget, 
og de behandles fortroligt, såfremt den, der leverer dem, 
anmoder herom. 
18.6.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 148/7 
BILAG 
OVERSIGT OVER RACE-DEFINITIONSFASEN 
Område 
Udvikling af en IBC-referencemodel 
Udvikling af en referencemodel for IBC-nettet 
Definition af IBC-terminalmiljøet 
Vurdering af fremtidig anvendelse 
Integreret optoelektronik 
Bredbåndsopkobling 
Passive optiske komponenter 
Komponenter til højhastigheds fjernforbindelser 
Dedikeret kommunikationsprogrammel 
Teknologi for store flade skærme 
RACE DEFINITIONSFASEN: ARBEJDSPROGRAM 
INDLEDNING 
Det arbejde, der skal gennemføres i løbet af RACE definitionsfase (RDP), der strækker sig over 18 måne­
der, falder i to hoveddele. Del I omfatter arbejde med sigte på en IBC-referencemodel (') og del II omfat­
ter langsigtet F & U vedrørende analyser og teknisk-økonomiske vurderinger af nøgleområder. 
Hver del er underopdelt i en række arbejdsområder (del I i tre og del II i otte), som tilsammen udgør et 
sammenhængende arbejdsprogram. Skønt hvert område er et forholdsvis selvstændigt »projekt«, er en bety­
delig vekselvirkning mellem dem nødvendig for at bevare den overordnede sammenhæng. 
Arbejdet under RDP har betydning i sig selv, dvs. at det ikke automatisk medfører en forpligtelse til viderefø­
relse, men det bereder ligeledes vejen for det arbejde, der måtte blive stillet forslag om efter yderligere undersø­
gelser. RDP-indsatsen bør derfor betragtes i lyset af det endelige mål, som er IBC; skønt det kun indebærer 
begrænsede forpligtelser, er det absolut nødvendigt som baggrund for den ønskede udvikling og videre 
muligheder for samarbejde og arbejdsdeling i Fællesskabet. 
Arbejdsplanen er et resultat af dybtgående diskussioner med teleadministrationerne og edb-industrier, men 
i lyset af den hastige udvikling vil det være nødvendigt at foretage små justeringer i løbet af dens gennem­
førelse. 
Fordelingen af ressourcer vil blive fulgt op af udvalget omtalt i artikel 6 og på basis af forslag for RDP 
programmets gennemførelse. 
(') IBC: Integreret bredbånds kommunikation. Herved menes en bredbånds infrastruktur, der dækker hele Europa, og 
som muliggør transmission af eksisterende og en lang række nye tjenester inden for stemme, data og billedover-
føring. Det forventes, at denne udvikling tager sit udgangspunkt i de nuværende tjenester og netværks strukturer. DEL I: 
1.1. 
1.2. 
1.3. 
II.3. 
II.4. 
II.5. 
II.6. 
II.7. 
II.8. 
Nr. C 148/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 18.6.85 
DEL I 
UDVIKLING AF EN IBC-REFERENCEMODEL 
Begrundelse 
I betragtning af, at der er behov for 
— bred enighed om udviklingen henimod IBC, 
— en måde, hvorpå de relevante F & U-projekter, der tager sigte på implementering af IBC, kan indkred­
ses, 
— enighed om en fælles definition og opfattelse af IBC-systemet og dets delsystemer blandt de deltagende 
organisationer, 
— retningslinjer for specificeringen af sådanne (del)systemer, 
— at støtte standardiseringsarbejdet i de relevante organer med henblik på at lette indførelsen af IBC 
inden 1995, 
er en referencemodel af den foreslåede integrerede bredbåndskommunikation påkrævet. Denne reference­
model vil udvikle sig, efterhånden som arbejdet skrider frem, men udarbejdelse af en første tilnærmelse til 
en sådan model må udgøre en betydelig aktivitet under RDP. 
Arbejdsområder 
Det samlede IBC-miljø består af tre hovedelementer, nemlig nettet selv, det tilsluttede terminaludstyr og de 
anvendelser/tjenester, som net plus terminaler tilbyder. En detaljeret referencemodel forudsætter, at der 
foretages en nærmere analyse af disse tre elementer og udarbejdes passende scenarier for dem. Derfor 
indeholder RDP-arbejdsprogrammet tre hertil svarende arbejdsområder, som er vist i tabel LI og beskrevet 
i de følgende afsnit, og hvori referencemodellen for IBC- nettet spiller en central rolle. 
Li. Udvikling af en referencemodel for IBC-nettet; 
1.2. Definition af IBC-terminalmiljøet; 
1.3. Vurdering af fremtidige anvendelser. 
Område 1.1: Udvikling af en referencemodel for IBC-nettet 
1. Målsætninger og fremgangsmåde 
Det er hensigten med referencemodellen at gøre rede for driftskravene til IBC-nettet, overgangen fra 
smalbåndet ISDN og funktionskravene til de tilsvarende systemer og delsystemer. 
Driftskravene vil være tidsafhængige, idet 1995 er skæringspunktet for tilvejebringelse af IBC-tjenester. 
Disse krav vil blive udtrykt i afhængighed af nettets topologi under hensyntagen til forskellige antagelser 
om teknologi, trafikintensiteter, særlige kendetegn ved tjenester, terminaltyper, protokoller osv. 
Funktionskravene til delsystemerne, hvormed driftskravene skal opfyldes, består i et hierarki af systemer 
og delsystemer, som kan overføre de pågældende tjenester. Derfor er de tekniske specifikationer og 
standarder for grænseflader og for koblings- og signaleringsdelsystemerne blandt de hovedparametre, 
der skal defineres. 
De forskellige drifts- og systemkrav vil være indbyrdes afhængige, og følgelig vil man med referencemo­
dellen f.eks. kunne ramme et balancepunkt mellem ønsket om at stille avancerede tjenester til rådighed 
for et vidtstrakt samfund og de teknisk/økonomiske muligheder for at tilbyde sådanne tjenester. 
I første omgang vil referencemodellen bestå i enkle drifts- og funktionsbeskrivelser. For at kunne vur­
dere optimalt valg af systemparametre kan det blive nødvendigt at implementere nogle af modellens 
aspekter på en datamat. Dette vil gøre det lettere at vurdere virkningen af alternative antagelser og 
samtidig give en teknisk/økonomisk sammenligning og evaluering. 
18.6.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 148/9 
2. Arbejdsmetode 
Udarbejdelse og udnyttelse af referencemodellen bør foretages af eksperter fra industrien og teleadmini­
strationerne i fællesskab under sidstnævntes ledelse. Det er konstateret, at CEPT/GSLB (') i øjeblikket 
arbejder med beslægtede standarder, og med henblik på at udnytte alle tilgængelige ressourcer mest 
effektivt og nå frem til en fælles europæisk løsning er GSLB blevet anmodet til at bidrage til dette 
område af RDP. Resultaterne af EF-Kommissionen/ETCO's undersøgelse »Transnational Broadband 
Backbone (TBB)« vil, når det er muligt, ligeledes blive anvendt. 
3. Opgaver 
De opgaver, der skal tages fat på under RDP, er følgende: 
1.1.1. Overordnet net 
— krav om tjenester, 
— begrænsninger for nettet (herunder samkøring og ISDN-udvikling samt begrænsninger som følge af 
gældende bestemmelser). 
1.1.2. Driftskrav 
1.1.3. Teknisk/økonomisk vurdering 
— teknisk ydeevne, 
— pris/ydeevnevurdering for vigtige komponenter (herunder etablering af alle de nødvendige bereg­
ningsværktøjer). 
4. Forbindelser til andre RDP-aktiviteter 
For at arbejdet med referencemodellen skal kunne opfylde sine målsætninger, kræves bidrag fra de to 
andre områder af del I. 
Område 1.2 består i undersøgelse af »terminalmiljøet« og vil bidrage med oplysninger om terminalarki­
tektur og brugerkrav, som dernæst fører til fastlæggelse af strukturen i kundernes adgang og i forbin­
delse med område 1.3 giver oplysninger om potentiel terminaltæthed og trafikintensiteter. 
Under område 1.3 vil de potentielle fremtidige anvendelser af IBC blive vurderet, og som allerede anført 
vil det være nødvendigt for at fremskaffe trafikoplysninger, som skal indgå i netmodellen. Der er endvi­
dere behov for topologiske oplysninger vedrørende populationerne af potentielle brugere af de forskel­
lige tjenester, IBC-nettet tilbyder. 
Del II omhandler langsigtet F & U og har mindre relevans for referencemodellen i dennes tidlige faser. 
Afhængigt af, hvilke arbejdsprogrammer, der rent faktisk udvælges, og af målsætningerne for pris/yde­
evne, vil der på længere sigt blive tale om afhængighed af alle de nye teknologier, der er relevante for 
IBC. Til gengæld vil referencemodellen, efterhånden som den udvikler sig, være til hjælp ved udvælgel­
sen af relevante F & U-emner. 
Område 1.2: Definition af IBC-terminalmiljøet 
1. Indledning 
Den fremtidige brug af telekommunikation afhænger ikke blot af tilstedeværelsen af et offentligt net 
men også af terminalernes og tjenesteydelsernes omkostningseffektivitet. Særlig terminalernes omkost­
ningseffektivitet er afgørende for udbredelse; først når der er et stort antal brugere med ønske om og 
mulighed for at benytte tjenesterne, vil nettet virkelig blive benyttet og nye tjenester føjet til. En vigtig 
målsætning er derfor hurtigt at få et voksende antal omkostningseffektive terminaler, som vil blive ac­
cepteret af brugerne. 
Rækken af terminaler strækker sig fra enkle mobile enheder, der via radio er forbundet med nettet, til 
avancerede terminalarbejdspladser til erhvervsbrug. Millioner af brugere vil have enkle, billige terminaler 
til rådighed, medens et mere begrænset antal specialiserede brugere har behov for mere avancerede 
terminaler. Uanset typen vil de vigtigste funktionskrav dog være fælles for alle terminaler, så der even­
tuelt kan drages fordel af generel anvendelighed. 
(') (Groupe Speciel Large Bande). Deltagelsen af CEPT/GSLB i dette arbejde vil give mulighed for andre europæiske 
lande end medlemsstaterne at være med fra starten med udarbejdelsen af en netreferencemodel for bredbåndsnet. 
Nr. C 148/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 18.6.85 
I alle tilfælde skal terminalerne have følgende generelle karakteristika: 
— overensstemmelse med standarderne for såvel integreret bredbåndskommunikation (IBC) som ISDN, 
— let at bruge for almindelige mennesker samt et stigende antal funktioner, hvilket fører til vid ud­
bredelse, 
— lavest mulige levetidsomkostninger for terminalsystemet, afhængigt af typen (i dagens priser af stør­
relsesordenen 100 til 1 000 ECU årligt for den almindelige befolkning, 1 000 til 10 000 ECU om året 
for erhvervsbrugere og 10 000 til 100 000 ECU om året for specialiserede brugere), 
— høj pålidelighed/disponibilitet og i mange tilfælde lavt effektforbrug. 
2. Målsætninger 
Det overordnede mål er maksimal rationalisering af terminalområdet, så der kan drages fordel af højt 
styktal og generel anvendelighed. 
Dette kan ikke til fulde opnås gennem atten måneders forholdsvis beskeden indsats, men under RDP 
kan der opstilles en ramme for fremtidige aktiviteter. Denne ramme kan betegnes en »terminalreference­
model«. Den må være forenelig med netreferencemodellen under område 1.1 og med referencemodellen 
for brugeranvendelser og tjenesteleverandører under område 1.3; tilsammen udgør disse tre modeller 
IBC-referencemodellen. 
Arbejdet vil blive koncentreret om terminaler til bredbåndstjenester, da disse byder på de største udfor­
dringer. Rammen må imidlertid indbefatte og være kompatibel med smalbåndstjenester, især tjenester i 
forbindelse med ISDN. 
Under arbejdet vil der ligeledes blive lagt vægt på terminaler til brug i hjemmet, som, når talen er om 
IBC, sandsynligvis vil udvikle sig ud fra video (fjernsyn), hvad angår kvalitet og nye tjenester. Det 
bemærkes, at ESPRIT-programmet (F & U-område 4.2, Avancerede terminalarbejdspladser, og 4.3, 
Kommunikationssystemer) omfatter arbejde vedrørende terminaler til smalbåndsanvendelser i kontor­
miljøet. For at nå frem til en fælles ramme for alle terminaler må der naturligvis knyttes og opretholdes 
nær forbindelse med de relevante ESPRIT-aktiviteter. RACE skal dog desuden omfatte bredbåndstermi-
naler til erhvervslivet, som ikke er dækket af ESPRIT. 
3. Fremgangsmåde 
Fremgangsmåden består først og fremmest i en funktionelanalyse samt konstruktion og sammenkobling 
af terminaler. Hensigten er altså at identificere terminalernes vigtigste funktioner, at definere grænsefla­
derne mellem funktionerne og at anvise forholdet mellem funktionerne (arkitektur). Dette gælder ikke 
blot materiellet men også funktionskravene til operativsystemer og generisk brugerprogrammel. 
Der vil blive foretaget en generel analyse støttet af mere specifikke undersøgelser af repræsentative 
terminaltyper. På denne måde vil den generelle model blive realistisk, og man vil samtidig få betydelig 
indsigt i, hvorledes nogle hovedgrupper af IBC-terminaler skal konstrueres. Lokal transmission og ind­
byrdes kommunikation, f.eks. i det interne net hos abonnenten, skal indgå i modellen. 
Modellen skal omfatte funktioner svarende til alle niveauer i OSI-modellen. Hermed sikres det, at ter­
minaler bliver kompatible med en lang række tjenester, og at terminaludstyret fungerer korrekt sammen 
og med alle tjenesteydere. Man er klar over, at man sandsynligvis ikke får afsluttet arbejdet i forbindelse 
med alle OSI-niveauer under RDP, men der må ofres nogen opmærksomhed på de øvre lag (f.eks. 
operativsystemer og displayformater). Arbejdet kommer til at bygge på resultaterne dels af igangsvæ-
rende arbejde vedrørende smalbåndsanvendelser, dels af det arbejde inden for radio- og tv-systemer, 
som gennemføres inden for EBU's rammer. 
4. Opgaver 
Arbejdet under RDP's område 1.2 er opdelt i fem opgaver: 
1.2.1. Terminalreferencemodel 
Der skal opstilles en simpel grundmodel til vejledning for de øvrige opgaver inden for dette område. 
Modellen vil dernæst blive forfinet og udbygget på baggrund af de erfaringer, der opnås under de 
øvrige opgaver. 
1.2.2. Flertjenesteterminal (hjem/forretningsarbejdsplads) 
Dette arbejde består i en funktionsbeskrivelse af en terminal, der kan klare tegn, tale, billeder og grafik, 
med særlig henblik på billedbehandling og -lagring til såvel underholdning som kommunikation. 
18.6. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 148/11 
1.2.3. Lokalt net hos abonnenten 
Målsætningerne for denne opgave er en funktionsbeskrivelse af flertjenestebredbåndsbussen (eller en 
anden nettype) til både information og signalering og den funktionelle beskrivelse af komponenter til 
terminalgrænseflader, der sidenhen skal implementeres. 
1.2.4. Digital—TV 
Hovedformålet med denne opgave er en beskrivelse af »hi-fi«-digital-TV under hensyntagen til de nye 
europæiske standarder (MAC-systemer, digital-TV-studie osv.) og at undersøge dets harmonisering med 
en IBC-terminalreferencemodel. 
1.2.5. Højopløsnings-TV(HDTV) 
Der er ingen faste standarder for HDTV, og komponenter hertil er på et udviklingstrin, der er langt fra 
de endelige løsninger. Formålet med denne opgave er imidlertid at skitsere en funktionsbeskrivelse af et 
HDTV-system, især den påkrævede bithastighed og anvendelse af redundansreduktion for at mindske 
bithastighederne. 
Det anbefales, at der etableres og opretholdes nær forbindelse mellem opgaverne, f.eks. (formelle) fælles 
møder, hvor fremskridtene drøftes og der træffes beslutninger om de næste skridt. Der kræves endvidere 
tilknytning til de øvrige områder af RDP's del I og til andre relevante aktiviteter under ESPRIT, 
COST, EBU osv. 
Område 1.3: Vurdering af fremtidige anvendelser 
1. Begrundelse 
Omfanget af fremtidige IBC-markeder, og hvor hurtigt de udvikler sig, afhænger både af anvendelses­
mulighederne og af anvendelsernes følsomhed overfor pris/ydeevneforholdet. Skal omkostningerne re­
duceres er det nødvendigt at udnytte de fordele, der knytter sig til både størrelse og generel anvendelig­
hed, hvilket kræver indgående forståelse af funktionskravenes fælles træk. Denne forståelse, som navnlig 
hænger sammen med IBC-terminalerne, er et vigtigt mål under område 1.2, men der kræves en lignende 
forståelse i den bredere, men nært tilknyttede sammenhæng med brugeranvendelser og -tjenester. 
For at opnå en sådan bredere forståelse bliver det nødvendigt at udvikle en referencemodel for de 
fremtidige IBC-anvendelser og -tjenester. En sådan model må omfatte en funktionel analyse af alle 
forventede anvendelser af de tjenester, der vil blive ydet af IBC, integreret med ISDN og radio- og 
TV-systemerne. Modellen skal også indebære mulighed for at vurdere, i hvor høj grad nye tjenester må 
forventes at ligge i et rimeligt prisleje for de forskellige markedsudsnit. 
Et vigtigt emne, der skal tages hensyn til i referencemodellen, er hvor hurtigt tjenesterne kan forventes 
at blive accepteret af brugerne. Dette kræver en systemanalyse af kravene til tjenestens »kvalitet«. Et 
område, der er særlig relevant i denne forbindelse, er datasikkerheden, databeskyttelsen og de foran­
staltninger, der skal træffes af de organisationer, der behandler informationerne. 
2. Målsætning 
Hovedformålet er at fastlægge metodologien med henblik på definition af referencemodellen for bruger-
anvendelser og tjenesteleverandører, samt anvendelsen og forbedringen af denne model på senere trin i 
programmet. 
De enkelte mål for de udvalgte opgaver består i: 
— at danne sig et billede af og at beskrive fremtidige anvendelser og tjenester; udviklingen heraf samt 
erstatningen af eksisterende anvendelser og tjenester; 
— at nå frem til en række kriterier for udformningen af nye tjenester, som skal indgå i referencemodel­
len for brugeranvendelser og tjenesteydelser; 
— at støtte evalueringen af de metoder og mål, der skal anvendes til markedsundersøgelser og til at 
evaluere teknologiske implementeringer samt vurdere omkostningerne herved og deres økonomiske 
levedygtighed. 
3. Fremgangsmåde 
Det formodes, at gruppen for analyser og prognoser (GAP) vil fremskaffe de fleste af de markedsvurde-
ringsdata og statistiske oplysninger, der er nødvendige for at kunne udføre det her specifiserede arbejde. 
Der skal herefter foretages de fornødne parameteranalyser af hensyn til konstruktionen af referencemo­
dellen. Ud fra referencemodellen kan der så hentes vigtige oplysninger til brug for det arbejde, der er 
omhandlet under område 1.1. og 1.2. 
, Nr. C 148/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 18.6.85 
4. Opgaver og ressourcer 
Opgaverne under dette område omfatter: 
1.3.1. Vurderingsmetodologi 
At fastlægge metodologi og udvælge værktøjer til vurdering af brugeranvendelser og tjenester. Dette 
kræver definition af referencemodellen for brugeranvendelser og tjenesteleverandører, som skal stå i 
direkte relation til IBC-referencemodellen i del I. 
1.3.2. Gennemgang af anvendelser 
At gennemgå alle de anvendelser, der er relevante for et integreret bredbåndskommunikationsnet i 90' 
erne. Ud over forbedringer af de eksisterende anvendelser, og de anvendelser der nu er ved at vinde 
frem, kommer nye, allerede planlagte anvendelser, som også vil udnytte bredbåndsmulighederne inden 
for IBC. 
1.3.3. Gennemgang af nuværende og kommende tjenester 
Ved tjenester forstås i denne sammenhæng de forskellige kommunikationstjenester, der ydes af telead­
ministrationerne eller radio- og fjernsynsselskaber, herunder kabel-tv, og andre leverandører af tje­
nester. Det nuværende udbud af tjenester omfatter tale, data, tekst, billeder, radio og fjernsyn, kabel­
fjernsyn, overvågning osv. 
Der er behov for en undersøgelse af egenskaberne ved og eksistensgrundlaget for alle disse nuværende 
og fremtidige tjenester med henblik på en klassifikation af samtlige tjenester. 
Ved undersøgelsen må der tages hensyn til telekommunikationstjenesternes nationale/internationale 
sigte sat i relation til det lokale præg, der er over de interaktive tjenester, der for øjeblikket indarbejdes i 
kabelfjernsynssystemer — for eksempel teleindkøb. 
1.3.4. Anvendelsernes relevans for IBC-tjenester 
Hovedformålet med denne opgave er at tilpasse anvendelserne og tjenesteydernes krav til IBC-tjene-
sterne. Denne opgave sammenknytter de to foregående opgaver (1.3.2 og 1.3.3), og tilvejebringer græn­
seflader og inddata til referencemodellen for IBC-nettet. 
1.3.5. Tjenestens kvalitet 
Denne opgave går ud på opstille en første række parametre vedrørende tjenestens kvalitet og ydeevne, 
for eksempel: 
— krævet informationshastighed 
— informationsoverførslens pålidelighed 
— grænseflader 
— samtidig brug 
— varigheden af optaget-perioder 
— svartider (ventetid, opkoblingstid og interaktive egenskaber under brugen) 
— operationel lethed 
— brugerens signaleringsmuligheder 
— pålidelighed (tjenestens kontinuitet). 
1.3.6. Markedsanalyse og brugernes reaktioner på omkostningerne 
I RDP vil de metoder og midler, der er nødvendige til en fremtidig markedsundersøgelse, blive fastlagt 
og udvalgt. 
1.3.7. Sikkerhedsaspekter. 
Indførelsen af sikkerhedsaspekter i det samlede integrerede bredbåndsnet kræver en koncentrering om 
følgende emner: 
i) behovet og omfanget af brugerens krav til sikkerhed; 
ii) akceptabel pris for denne sikkerhed, når den er indbygget i nettet; 
iii) administrationens midler og fremgangsmåder til at sikre, at den ydede tjeneste opfylder sikkerheds­
kravene ; 
hvilket indebærer, 
— at de fornødne sikkerhedsforanstaltninger skal inddrages i definitionen af tjenester og fremgangs­
måder, 
— at faktureringsproblemer (overførsel af brugeridentitet, bekræftelse af transaktionernes ægthed osv.) 
skal undersøges. 
Denne opgave vil blive udført i nøje tilknytning til lignende arbejde, der finder sted som led i data­
behandlingsprogrammet. 
18.6.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 148/13 
DEL II 
LANGSIGTET F & U 
Begrundelse 
Der kræves en betydelig teknologisk indsats (både med hensyn til materiel og programmel) for at nå de 
mål for omkostning/ydelse, der skal til for at kunne indføre IBC (inden 1995). En omfattende del af den 
fornødne teknologi er ikke til rådighed i dag, end ikke på et præ-udviklingsniveau. 
Til RACE definitionsfasen er udvalgt nogle F & U-emner, som kan tages op i et tværeuropæisk sam­
arbejde, og som vil forøge den europæiske industris konkurrenceevne på langt sigt på verdensmarkedet. 
Der er nærmere betegnet udvalgt sådanne F & U-områder til RDP, som betragtes som: 
— nøgleområder for virkeliggørelse af IBC målene, til en vis grad uafhængigt af de detaljerede specifi­
kationer for net og systemer, der skal undersøges i del I; 
— de mest hastende, både i betragtning af de tidsmæssige mål og af den nødvendige gennemførelsestid. 
Målsætning 
De resultater, der tilvejebringes i del II af RDP, skal anvendes til at klarlægge de mest lovende teknologi­
ske udviklinger, de skal begrænse valgmulighederne og de skal mindske risikoen for fejlslutninger. De skal 
derved bidrage til undersøgelserne, der udføres i del I og samtidig bekræfte de teknologiske muligheder for 
nye begreber, der bliver resultatet af arbejdet i del I. 
Opgaver 
På basis af de ovenfor nævnte generelle betragtninger og kriterier, er det muligt at opstille følgende otte 
specielle F & U områder: 
II. 1. Højhastigheds integrerede kredsløb 
11.2. Integrerede kredsløb med høj kompleksitet 
11.3. Integreret optoelektronik 
11.4. Bredbåndsopkobling 
11.5. Passive optiske komponenter 
11.6. Komponenter til fjernforbindelser 
11.7. Dedikeret kommunikationsprogrammel 
11.8. Teknologi for store flade skærme. 
Det bør bemærkes, at inden for de her nævnte områder vil RDP blive begrænset til kun at gennemføre 
forberedende F & U inden for de mest lovende teknologiske muligheder. Disse resultaters muligheder i 
relation til pris/ydeevne vil blive kritisk undersøgt i lyset af kravene, der er opstillet for RACE. 
Forbindelse med ESPRIT 
Eventuelt synergi eller overlapning med bestemte områder under ESPRIT-programmet er blevet, og vil 
fortsat blive, grundigt behandlet under udvælgelsesprocessen. Den række opgaver, der er udvalgt til RACE 
definitionsprogrammet overlapper ikke ESPRIT, men ligger tilstrækkelig nær til, at der kan opnås gensi­
dige fordele. Det skal imidlertid bemærkes, at på det tidspunkt, hvor RDP iværksættes, vil en væsentlig del 
af ESPRIT allerede være gennemført, og der vil begynde at fremkomme resultater til det specifikke tele­
kommunikationsarbejde i RDP. Der skal tages hensyn hertil, når detaljerne i RDP-arbejdet færdiggøres. 
Område II. 1: Højhastigheds integrerede kredsløb 
II. 1.1. Ekstremt hurtige kredsløb 
På nogle få områder af IBC-systemet, hovedsagelig i transmissionsdelsystemerne, er ekstremt hurtige kreds­
løb påkrævede, men de udførte funktioner har sædvanligvis begrænset kompleksitet. I denne gruppe kom­
ponenter er hastighed derfor den vigtigste parameter; da disse kredsløb befinder sig i systemets periferi i 
stort antal, må effektafgivelse dog ikke glemmes. 
Nr. C 148/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 18.6.85 
Et antal kredsløb af denne art har været undersøgt eller er endog implementeret til særlige anvendelsesfor­
mål; problemerne er imidlertid på ingen måde løst for IBC og særdeles væsentlige forbedringer er nødven­
dige for at opnå en høj grad af integration kombineret med lavt energiforbrug og lav pris. For at nå dette 
mål må de mest lovende teknologiske muligheder undersøges. 
II. 1.2. Modellering af højhastighedskomponenter med lavt effektforbrug 
Til støtte for førnævnte opgave er en indsats for modellering af højhastighedskomponenter med lavt effekt­
forbrug påkrævet. Målsætningerne er her 
— at udvikle standardmodeller af elektriske komponenter til brug ved simulering af integrerede kredsløb 
med høj hastighed, hvor der anvendes gallium arsenid eller bipolær silicium samt MOS- og CMOS-
teknologier ned til minimumsgeometrier på 1 my, 
— at udvikle standardprocedurer til karakterisering af telekommunikations komponenter og udledning af 
de parametre, simulatoren kræver. 
Inden for området højhastigheds integrerede kredse er der i ESPRIT startet væsentlige projekter. De opga­
ver, der er udvalgt her, vil specifikt udnytte de teknikker, der er udviklet i de pågældende ESPRIT 
projekter. 
Område II.2. Integrerede kredsløb med høj kompleksitet 
11.2.1. Kredsløb med høj kompleksitet til signalbehandling 
En anden gruppe komponenter til IBC vedrører meget komplekse funktioner, dvs. digital behandling af 
videosignalet. Her kan hastigheden i det interne kredsløb nedsættes ved hjælp af parallel behandling, såle­
des at teknologiens vigtigste træk er reduceret effektafgivelse med henblik på at muliggøre integration i 
VLSI-kredsløb. På grund af den store bitstrøm, der skal håndteres, er høj hastighed naturligvis stadig 
påkrævet, men der bør opnås et kompromis mellem behandlingsalgoritme, arbejdshastighed og komponent­
arkitektur. 
Fremkomsten af billige videosignalprocessorer muliggjort af VLSI-teknologi kan få betydelig indflydelse på 
anvendelse af digital teknik inden for TV. I øjeblikket findes universelle digitale signalprocessorer (DSP), 
hvis anvendelse er begrænset til lydsignaler. Der er kun fremstillet meget dyrt udstyr eller meget dyre 
kredsløb af begrænset kompleksitet og med højt effektforbrug, såsom eksperimentelle kredsløb til videofor­
mål, og der kræves en betydelig indsats for at gøre væsentlige tekniske fremskridt på dette felt. 
I RDP er der inkluderet indledende F & U rettet mod en optimal konstruktion og implementering af 
sådanne komponenter. 
11.2.2. Båndbreddereduktion til (HD)TV 
En beslægtet F & U-opgave vedrører algoritmer til datasammentrængning (redundansreduktion) til TV og 
højopløsnings-TV. Begrundelsen herfor er navnlig systemomkostningerne til transmissionskanaler og kob-
lingsudstyr i fremtidige net samt begrænsninger i lagerenhederne. Ved hjælp af redundansreduktion kan 
der fremstilles langt enklere og derfor billigere koblings- og transmissionsudstyr med samme kanalkapaci­
tet. Der vil blive mulighed for billigere systemkonstruktioner, da datahastigheden kan nedsættes. Til gen­
gæld kræves der en del udviklingsarbejde for at gøre abonnentudstyret billigere og mindre komplekst, men 
denne opgave må blive lettere som følge af det forventede prisfald på store lagerenheder. Der må udfoldes 
store bestræbelser for standardisering, hvilket vil blive fremmet af fælles F & U. 
11.2.3. Tilknytning og koordinering vedrørende konstruktionsværktøjer 
Til støtte for ovennævnte opgaver kræves nær tilknytning til andre beslægtede programmer vedrørende 
CAD til komplekse systemer. Målsætningerne her er 
— at skabe tilknytning til beslægtede fællesskabsprojekter (f.eks. mikroelektronikprojekter under forord­
ning (EØF) nr. 3744/81 og ESRIT), 
— at rådgive ovennævnte projekter om koordinering med RACE-programmet, hvad angår tidsplan og 
nødvendige faciliteter, 
— at rådgive EF-Kommissionen om nødvendige udvidelser af ovennævnte projekter. 
18.6.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 148/15 
Område 113: Integreret optoelektronik 
I optiske sendere og modtagere, der i dag anvendes i optiske kommunikationsforbindelser, forbindes 
diskrete optoelektroniske komponenter (laserdioder, fotodioder osv.) med elektroniske kredsløb ((de-)ko-
dere, modulatorer, forstærkere osv.). De potentielle fordele ved integrerede optoelektroniske kredsløb, 
hvor der på en enkelt monolitisk halvlederchip samles flere elektroniske, optiske og optoelektroniske funk­
tioner, erkendes fuldt ud i analogi med integrerede siliciumkredsløbs fortid, nemlig 
— lavere fremstillingsomkostninger som følge af samproduktion, 
— større ydeevne (hastighed, støj), som følge af færre parasitiske kredsløbselementer, 
— forøget pålidelighed. 
Dette F & U-område omhandler den teknologi, som komponentproducenterne før eller senere må be­
herske for at kunne fremstille de nødvendige komponenter til terminalfunktioner i fremtidens lyslederbase-
rede IBC til konkurrencedygtig pris. I RACE-definitionsfasen vil arbejdet inden for dette felt være oriente­
ret mod hurtigere at opnå fremskridt til brug for telekommunikationssystemerne. 
Område 11.4: Bredbåadsopkobling 
Bredbåndsopkobling bliver en af de kritiske dele af fremtidens IBC. Det vil derfor være fordelagtigt at 
iværksætte et hertil hørende særlig dybtgående udviklingsprogram omkring tre hovedemner: 
11.4.1. Teknologi til laveffekts opkobling (space switch) 
Dette opkoblingsprincip vælges som udgangspunkt. Skønt der på teknikkens nuværende stade findes 
egnede komponenter hertil, har de undertiden et meget højt effektforbrug. Den nuværende udviklingsind­
sats må derfor tage sigte på anvendelse af laveffekt teknologi. 
11.4.2. Teknologi til tidsdelt kobling 
Parallelt med førnævnte opgave skal der indledes udviklingsarbejde med komponenter til bredbåndstids-
multipleksning. Sidstnævnte er fra et teknologisk synspunkt uhyre kompliceret, men et gennembrud fra 
»space switching« til tidsmultipleksning, således som det er sket inden for smalbåndsopkobling, vil højst 
sandsynligt føre til en betydelig reduktion af omkostningerne til koblede net. 
11.4.3. Teknologi til optisk kobling 
Gennem de kommende ti år ventes en meget hastig udvikling inden for optisk teknologi. Halvledertekno­
logi vil som bekendt ligeledes vokse hastigt, og en kombination af de to teknologier vil åbne nye mulighe­
der. For at sikre, at det elektrisk baserede koblingsnet fortsætter i den rigtige retning i forhold til den 
ovenfor beskrevne udvikling, skal videre udviklingsarbejde udføres under overskriften »teknologi til optisk 
kobling«. Det nuværende stade for og den gradvise udvikling af optiske koblingsprincipper skal først 
grundfæstes, og når denne viden er erhvervet, skal der indledes aktivt udviklingsarbejde med optiske kom­
ponenter til et koblet net. 
Område II. 5: Passive optiske komponenter 
Hvis IBC skal blive økonomisk levedygtig, er det vigtigt at sænke prisen på optiske komponenter, især i 
lokaldatanet og abonnentnet, hvor den største mængde komponenter kræves. Mere præcist er en sænkning 
af komponentprisen med mindst en faktor 10 sandsynligvis påkrævet. Dette prisfald vil følge af et større 
produktionsvolumen affødt af det voksende IBC-mardet. Det er derfor vigtigt at udvikle komponenter, der 
er egnede til automatisk fabrikation. Det er ligeledes vigtigt at gennemføre forsknings- og udviklingspro­
grammer for at undersøge nye processer, hvormed eksisterende komponenter kan produceres til lavere 
omkostninger. 
Ydeevne og pris for forskellige typer optiske komponenter vil have en kraftig indflydelse på konstruktionen 
af IBCN, og under gennemførelsen af RDP må opmærksomheden også henledes på at opklare de tekniske 
spørgsmål, der er en følge af dette forhold. 
Område II. 6: Komponenter til fjernforbindelser med høj bithastighed 
Af hensyn til den forventede vækst i fjerntrafikken må bithastigheden i hver forbindelse øges til langt over 
den nuværende, og flere optiske kanaler skal multiplekseres på samme lysleder. Disse to foranstaltninger vil 
ved anvendelse på kabler med mange ledere give den ønskede kapacitet. 
Nr. C 148/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 18.6.85 
Arbejdet under RDP skal koncentreres om de to vigtigste forventede udviklingsveje, nemlig 
11.6.1. Systemer med direkte detektion 
Hastighedsforøgelse i nuværende forbindelser, hvor der anvendes direkte detektion (modulation af lysin­
tensiteten). For at øge den nuværende bithastighed til over 2 Gbit/s med direkte detektion er det særdeles 
attraktivt at have en lys-impuls-giver med et meget smalt og stabilt spektrum. Velegnede optiske module-
ringsteknikker er desuden påkrævet. 
11.6.2. Kohærente systemer 
Virkeliggørelse af kohærente forbindelser med homodyn eller heterodyn detektion (modulation af lysets 
elektromagnetiske felt) og modtagere med en lokal oscillator er en særdeles fordelagtig løsning. Sådanne 
forbindelser kunne føre til større afstand mellem fortstærkerne som følge af lavere modtagertærskel og 
forenkling af systemet som følge af anvendelse af optiske forstærkere. Det er derfor påkrævet at intensivere 
undersøgelserne af de vigtigste komponenter, nemlig stabile lyskilder, forstærkere og modulatorer. 
Område II 7: Dedikeret kommunikationsprogrammel 
Fra et programmelsynspunkt har telekommunikationssystemer allerede nået en kompleksitetsgrad, som ikke 
længere kan styres tilstrækkeligt med de nuværende metoder, værktøjer og teknikker. Denne kompleksitet 
er affødt af sådanne systemers grundlæggende natur, idet de har høj grad af samtidighed, er underkastet 
snævre begrænsninger i form af tidstro respons og skal opfylde strenge krav om tilgængelighed. Oven i 
disse vanskeligheder kommer behovet for anlæg med forholdsvis individuelle krav og den meget lange 
levetid, som økonomiske og tekniske begrænsninger påbyder. 
Indførelse af IBC-tjenester vil medføre en væsentlig forøgelse af kompleksiteten i systemets basisfunktioner, 
afføde en overvældende forøgelse af arbejdsbelastningen og kræve respons og robusthed på et endnu 
højere niveau. Gøres der ikke en større indsats for at forbedre metoder, værktøjer og teknikker, således 
at produktiviteten forbedres væsentligt og generalomkostningerne reduceres, er det yderst tvivlsomt, om 
der rentabelt kan produceres programmel i en sådan mængde og af en sådan kvalitet, at disse behov kan 
opfyldes inden for de givne tidsrammer. 
Gennem programmer som f.eks. ESPRIT og visse medlemsstaters nationale programmer foretages allerede 
en betragtelig mængde F & U, som tager sigte på at forbedre programmelproduktions- og -vedligeholdel-
sesprocessen på de centrale områder. Mange af resultaterne herfra kan enten anvendes direkte på telekom­
munikationsområdet eller danne grundlag for yderligere telekommunikationsorienteret F & U. 
Den første helt nødvendige opgave på dette område bliver derfor en kritisk gennemgang af de fremher­
skende og forventede fremtidige programmeludviklingsteknikker, der kommer fra sådanne programmer, i 
forhold til deres potentielle anvendelse inden for telekommunikation gennem de næste 10-15 år. Et vigtigt 
resultat af denne opgave bliver henstillinger vedrørende det detaljerede indhold af yderligere arbejde på 
programmelspørgsmål med relation til telekommunikation og de hertil allokerede ressourcer. 
Under RDP vil opmærksomheden blive rettet mod yderligere tre opgaver, som man allerede har erkendt 
alle er af største betydning for kommunikationsprogrammel: 
11.7.1. Specifikations- og konstruktionsmetoder 
Der kan kun opnås større forbedringer i produktiviteten og i telekommunikationsprogrammellets pålidelig­
hed under forudsætning af 
— at der findes bedre specifikationsmetoder, 
— at der er formelle procedurer for overførsel af specifikationen til en implementering, 
— at der er formelle metoder til efterprøvning af, at implementeringen er i overensstemmelse med specifi­
kationen. 
Specifikation, implementering og efterprøvning hænger sammen, og der kan gøres et stort skridt fremad, 
hvis disse emner behandles under ét. RDP-arbejdet vil blive koncentreret om et første sådant skridt, under 
hensyntagen til de begrænsninger, de efterfølgende skridt sætter. 
11.7.2. En model til beskrivelse af et fuldstændigt system 
Sigtet med denne opgave er at udvikle en metode til beskrivelse af et telekommunikationssystem, så der 
fremkommer en model, der kan manipuleres med henblik på evaluering af mulige implementeringer og 
forskellige konfigurationer, herunder generering af kvantitative data. Metoden vil endvidere naturligt føre 
til udvikling af en standardiseret systemstruktur, som kan sætte gang i afgrænsningen af genanvendelige 
delsystemer i udskiftelige versioner med forskellig kapacitet og hastighed. 
På denne måde vil denne opgave kunne bidrage nyttigt til område 1.1. 
18.6.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 148/17 
II.7.3. Anvendelse af AI-teknikker 
På telekommunikationsområdet kan kunstig intelligens med fordel anvendes på visse områder, herunder 
funktionsmæssig opdeling, chipkonstruktion, projekt/konfigurationsstyring, net- og (del)systemdiagnostik 
samt opbygning af specifikke centraler (programmelproduktion). 
Disse AI-teknikker kan undertiden erstatte andre teknikker og har den fordel, at det implementerede 
system er let at tilpasse. Disse teknikker giver imidlertid desuden mulighed for at tage fat på anvendelser, 
der kun vanskeligt kan implementeres ved hjælp af andre metoder. 
Omrade II. 8.: Teknologi for store Bade skærme 
IBC vil blive et yderst effektivt middel til transmission af levende billeder, således at displaymarkedet kan 
blive stærkt forøget. Hver abonnent, i hjemmet som på kontoret, vil have behov for flere displays, der er 
anbragt forskellige steder og tjener forskellige formål, såsom tekst, stationære billeder og levende billeder 
til information, uddannelse eller underholdning. 
Imidlertid udgør disse nuværende karakteristika (f.eks. vægt, størrelse) set i relation til pris/ydeevnen den 
største hindring for en hurtig anvendelse heraf i større skala. Derfor vil der i RDP blive undersøgt forskel­
lige teknologiske muligheder som samtidig byder på de største fordele.