ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3) Kommissionens evaluering af det 7. miljøhandlingsprogram (24) konkluderede, at visionen for 2050 og de prioriterede mål stadig er gældende; at programmet har bidraget til at sikre en mere forudsigelig, hurtigere og bedre koordineret indsats inden for miljøpolitikken; og at dets struktur og gunstige rammer har bidraget til at skabe synergier og dermed gøre miljøpolitikken mere virkningsfuld og effektiv. I evalueringen blev det endvidere konkluderet, at det 7. miljøhandlingsprogram foregreb FN's 2030-dagsorden ved at insistere på, at økonomisk vækst og social velfærd afhænger af et sundt naturressourcegrundlag, og at målene for bæredygtig udvikling fremmes. Det gjorde det også muligt for Unionen at tale med én stemme om klima- og miljøspørgsmål på den globale scene. I sin evaluering af det 7. miljøhandlingsprogram konkluderede Kommissionen også, at fremskridt vedrørende naturbeskyttelse, sundhed og politisk integration ikke var tilstrækkelige.

(3) Kommissionens evaluering af det 7. miljøhandlingsprogram (24) konkluderede, at visionen for 2050 og de prioriterede mål stadig er gældende; at programmet har bidraget til at sikre en mere forudsigelig, hurtigere og bedre koordineret indsats inden for miljøpolitikken; og at dets struktur og gunstige rammer har bidraget til at skabe synergier og dermed gøre miljøpolitikken mere virkningsfuld og effektiv. I evalueringen blev det endvidere konkluderet, at det 7. miljøhandlingsprogram foregreb FN's 2030-dagsorden ved at insistere på, at økonomisk vækst og social velfærd afhænger af et sundt naturressourcegrundlag, og at målene for bæredygtig udvikling fremmes. Det gjorde det også muligt for Unionen at tale med én stemme om klima- og miljøspørgsmål på den globale scene. I sin evaluering af det 7. miljøhandlingsprogram konkluderede Kommissionen også, at fremskridt vedrørende naturbeskyttelse, sundhed og integration af miljøhensyn i andre politikområder ikke var tilstrækkelige. Den fandt endvidere, at der i det 7. miljøhandlingsprogram kunne have været taget større hensyn til sociale spørgsmål ved at bygge på de eksisterende bånd mellem miljø- og socialpolitik, eksempelvis for så vidt angår indvirkningen på sårbare grupper, arbejdspladser, social inklusion og ulighed. Desuden bemærkede Kommissionen i sin evaluering, at investeringerne i miljøbeskyttelse trods stadigt mere ambitiøse miljømål inden for mange politikområder gennem mange år fortsat har været lave i Europa (omkring 2 % af BNP), og at den manglende gennemførelse af miljølovgivningen hvert år koster Unionens økonomi omkring 55 mia. EUR i sundhedsudgifter og direkte omkostninger for miljøet. I evalueringen blev det bemærket, at en stærkere overvågningsmekanisme kunne have styrket gennemførelsen af det 7. miljøhandlingsprogram.
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 8. november 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
P9_TC1-COD(2021)0215

Europa-Parlamentets holdning som vedtaget ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på at vedtage Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/… om ændring af forordning (EU) nr. 1286/2014 for så vidt angår forlængelse af overgangsordningen for administrationsselskaber, investeringsselskaber og personer, der rådgiver om eller sælger andele i institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og andre institutter end investeringsinstitutter

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/2259.)
(2) På baggrund af erfaringerne fra den nuværende covid-19-pandemi og for at fremme passende EU-dækkende beredskab og indsats over for alle grænseoverskridende sundhedstrusler bør den retlige ramme for epidemiologisk overvågning, monitorering, tidlig varsling og bekæmpelse af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler, jf. afgørelse nr. 1082/2013/EU, udvides hvad angår yderligere indberetningskrav og analyser af indikatorer for sundhedssystemer og medlemsstaternes samarbejde med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC). For at sikre en effektiv EU-indsats over for nye grænseoverskridende sundhedstrusler bør den retlige ramme for bekæmpelse af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler desuden gøre det muligt straks at vedtage case-definitioner til overvågning af nye trusler, og den bør sikre, at der oprettes et netværk af EU-referencelaboratorier og et netværk til støtte for monitorering af sygdomsudbrud, der er relevante for stoffer af menneskelig oprindelse. Kapaciteten til kontaktopsporing bør styrkes ved hjælp af et automatiseret system, der anvender moderne teknologi.

(2) På baggrund af erfaringerne fra den nuværende covid-19-pandemi og for at fremme passende EU-dækkende forebyggelse, beredskab og indsats over for alle grænseoverskridende sundhedstrusler , herunder zoonotisk relaterede trusler, bør den retlige ramme for epidemiologisk overvågning, monitorering, tidlig varsling og bekæmpelse af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler, jf. afgørelse nr. 1082/2013/EU, udvides hvad angår yderligere indberetningskrav og analyser af indikatorer for sundhedssystemer og samarbejdet mellem medlemsstaterne og Unionens agenturer, navnlig Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) , Den Europæiske Sundhedsberedskabsmyndighed (HERA) og Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA), og internationale organisationer, navnlig Verdenssundhedsorganisationen (WHO) . For at sikre en effektiv EU-indsats over for nye grænseoverskridende sundhedstrusler bør den retlige ramme for bekæmpelse af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler desuden gøre det muligt straks at vedtage case-definitioner til overvågning af nye trusler, og den bør sikre, at der oprettes et netværk af EU-referencelaboratorier og et netværk til støtte for monitorering af sygdomsudbrud, der er relevante for stoffer af menneskelig oprindelse. Kapaciteten til kontaktopsporing bør styrkes ved hjælp af et automatiseret system, der anvender moderne teknologi , under overholdelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (»GDPR«) (1a).
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 30. juni 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 8. oktober 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
—

der henviser til Formandskonferencens afgørelse af 16. oktober 2019 om at tillade Økonomi- og Valutaudvalget at opdele ovennævnte forslag fra Kommissionen og udarbejde to særskilte lovgivningsmæssige betænkninger på grundlag heraf,
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæring fra Kommissionen om Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/103/EF

Kommissionen er fortsat fast besluttet på at forsvare et højt beskyttelsesniveau for ofre inden for rammerne af direktivet om motorkøretøjsforsikring. Vores mål er at sikre, at ofre, herunder i grænseoverskridende situationer, får erstatning så hurtigt som muligt og ikke underlægges uforholdsmæssige proceduremæssige krav, som kan vanskeliggøre deres adgang til erstatning. Effektiviteten af erstatningen afhænger i høj grad af, om den sker på en rettidig måde. Vi noterer os i den forbindelse de betænkeligheder, som Europa-Parlamentet gentagne gange har givet udtryk for med hensyn til de forskelle, som findes mellem medlemsstaterne med hensyn til forældelsesfrister, dvs. det relevante tidsrum, inden for hvilket en skadelidt kan fremsætte et krav. Kommissionen vil nøje overveje dette spørgsmål og undersøge mulighederne for, hvordan dette eventuelt kan afhjælpes, med henblik på at styrke beskyttelsen af ofre yderligere, hvis det viser sig, at det er hensigtsmæssigt med en indsats på EU-plan.
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæring fra Kommissionen

Kommissionen er fortsat fast besluttet på at sikre, at EU overholder sine internationale forpligtelser i spørgsmål vedrørende Århuskonventionen, og anerkender i den forbindelse komitéen til overvågning af overholdelse af Århuskonventionens betænkeligheder og konklusioner i sag ACCC/C/2015/128 (1) af 17. marts 2021 for så vidt angår statsstøtte. I konklusionerne opfordres EU til at »træffe de lovgivningsmæssige, reguleringsmæssige og andre foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at Århusforordningen ændres, eller vedtage ny EU-lovgivning for klart at give medlemmer af offentligheden adgang til administrative eller retslige procedurer med henblik på at kunne anfægte afgørelser om statsstøtteforanstaltninger truffet af Europa-Kommissionen i henhold til artikel 108, stk. 2, i TEUF, som er i strid med EU-retten på miljøområdet, i overensstemmelse med konventionens artikel 9, stk. 3 og 4«.

Kommissionen er i øjeblikket i færd med at analysere konklusionernes betydning og vurdere de muligheder, der er til rådighed. Kommissionen vil afslutte og offentliggøre denne vurdering inden udgangen af 2022. Om nødvendigt vil Kommissionen inden udgangen af 2023 foreslå foranstaltninger til at løse problemet i lyset af EU's og medlemsstaternes forpligtelser efter Århuskonventionen og under hensyntagen til EU-rettens regler om statsstøtte.

(1) Se https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union, punkt 131.
(2) På baggrund af erfaringerne fra den nuværende covid-19-pandemi og for at fremme passende EU-dækkende beredskab og indsats over for alle grænseoverskridende sundhedstrusler bør den retlige ramme for epidemiologisk overvågning, monitorering, tidlig varsling og bekæmpelse af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler, jf. afgørelse nr. 1082/2013/EU, udvides hvad angår yderligere indberetningskrav og analyser af indikatorer for sundhedssystemer og medlemsstaternes samarbejde med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC). For at sikre en effektiv EU-indsats over for nye grænseoverskridende sundhedstrusler bør den retlige ramme for bekæmpelse af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler desuden gøre det muligt straks at vedtage case-definitioner til overvågning af nye trusler, og den bør sikre, at der oprettes et netværk af EU-referencelaboratorier og et netværk til støtte for monitorering af sygdomsudbrud, der er relevante for stoffer af menneskelig oprindelse. Kapaciteten til kontaktopsporing bør styrkes ved hjælp af et automatiseret system, der anvender moderne teknologi.

(2) På baggrund af erfaringerne fra den nuværende covid-19-pandemi og for at fremme passende EU-dækkende forebyggelse, beredskab og indsats over for alle grænseoverskridende sundhedstrusler , særlig zoonotisk relaterede trusler, bør den retlige ramme for epidemiologisk overvågning, monitorering, tidlig varsling og bekæmpelse af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler, jf. afgørelse nr. 1082/2013/EU, udvides hvad angår yderligere indberetningskrav og analyser af indikatorer for sundhedssystemer og samarbejdet mellem medlemsstaterne og Unionens agenturer, navnlig Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) og Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA), og internationale organisationer, navnlig Verdenssundhedsorganisationen (WHO) . For at sikre en effektiv EU-indsats over for nye grænseoverskridende sundhedstrusler bør den retlige ramme for bekæmpelse af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler desuden gøre det muligt straks at vedtage case-definitioner til overvågning af nye trusler, og den bør sikre, at der oprettes et netværk af EU-referencelaboratorier og et netværk til støtte for monitorering af sygdomsudbrud, der er relevante for stoffer af menneskelig oprindelse. Kapaciteten til kontaktopsporing bør styrkes ved hjælp af et automatiseret system, der anvender moderne teknologi , under overholdelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (»GDPR«) (1 bis).
(6)

I den forbindelse bør centret have til opgave at levere rettidige epidemiologiske oplysninger og analyse heraf, epidemiologiske modeller, foregribelse og prognoser, relevante risikovurderinger og anbefalinger, som opstiller muligheder for forebyggelse og bekæmpelse af overførbare sygdomme. Centrets aktiviteter bør være i overensstemmelse med en One Health-tilgang, der anerkender de indbyrdes forbindelser mellem menneskers og dyrs sundhed og miljøet , eftersom mange sygdomme er af zoonotisk oprindelse . Det bør monitorere , vurdere og støtte de nationale sundhedssystemers kapacitet til at reagere på trusler fra overførbare sygdomme, navnlig i betragtning af betydningen af sådanne oplysninger i udarbejdelsen af de nationale beredskabs- og indsatsplaner , med henblik på at sætte medlemsstaterne i stand til at forbedre deres sundhedssystemers kapacitet . Sådanne planer bør omfatte anbefalinger til politiske tiltag til modvirkning af overførbare sygdommes konsekvenser for sundhedsvæsenet og sundhedsydelser, navnlig med hensyn til situationen for personer med alvorlige ikkeoverførbare sygdomme. Overvågningen af medlemsstaternes sundhedssystemers kapacitet bør være baseret på fælles indikatorer og definitioner for at sikre sammenlignelighed. Centret bør have ret til at arrangere regelmæssige besøg i medlemsstaterne for at vurdere sundhedssystemernes kapacitet til at håndtere sundhedskriser og ad hoc-inspektioner i medlemsstaterne for at kontrollere beredskabs- og indsatsplaner. Centret bør understøtte gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres af Unionens relevante finansieringsprogrammer og -instrumenter og vedrører overførbare sygdomme, udstikke retningslinjer for behandling og håndtering af tilfælde på grundlag af en grundig vurdering af den seneste dokumentation, understøtte indsatsen over for epidemier og udbrud i medlemsstaterne og tredjelande, herunder indsats i felten og uddannelse af personale , og levere rettidige, objektive, pålidelige og lettilgængelige oplysninger om overførbare sygdomme til offentligheden. Centret bør også etablere klare procedurer for samarbejde med folkesundhedsaktører i tredjelande samt internationale organisationer, der har kompetence inden for folkesundhed, og dermed bidrage til EU's engagement i at styrke partnernes beredskabs- og indsatskapacitet.
P9_TC1-COD(2021)0228

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 15. september 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/… om ændring af forordning (EU) 2020/2222 med henblik på at forlænge gyldighedsperioden for sikkerhedscertifikater og licenser til jerbanevirksomheder der anvender den faste forbindelse under Den Engelske Kanal

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/1701.)
3. Hvis Kommissionen som følge af undersøgelsen konkluderer , at foranstaltninger eller praksis af påstået restriktiv eller diskriminerende karakter i forbindelse med offentlige udbud ikke opretholdes, eller at de ikke fører til restriktioner i adgangen for EU's erhvervsdrivende eller for varer og tjenesteydelser til markederne for offentlige udbud eller koncessioner i det pågældende tredjeland , afslutter Kommissionen undersøgelsen.

3. Hvis Kommissionen efter sin undersøgelse finder , at den påståede foranstaltning eller praksis i et tredjeland ikke opretholdes, eller at den ikke medfører en alvorlig og tilbagevendende forringelse af adgangen for Unionens erhvervsdrivende eller varer eller tjenesteydelser til tredjelandets marked for offentlige udbud eller koncessioner, afslutter Kommissionen undersøgelsen og offentliggør en meddelelse om afslutning i Den Europæiske Unions Tidende .
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 17. november 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet om finansieringen af det europæiske ungdomsår (2022) — afgørelse (EU) 2021/2316

Europa-Parlamentet og Rådet er enige om, at minimumsdriftsbudgettet for gennemførelsen af det europæiske ungdomsår (2022) fastsættes til 8 mio. EUR. Af dette beløb vil 3 mio. EUR komme fra det årlige budget for 2022 for Det Europæiske Solidaritetskorps, og 5 mio. EUR vil komme fra det årlige budget for Erasmus+-programmet for 2022.

Desuden er medlovgiverne fast besluttet på at efterlade et varigt eftermæle fra det europæiske år efter 2022. Uden at dette berører budgetmyndighedens beføjelser, bør enhver yderligere finansiering efter 2022 i overensstemmelse med artikel 314 i TEUF fastsættes inden for FFR 2021-2027.

Erklæring fra Kommissionen om finansieringen af det europæiske ungdomsår (2022) — afgørelse (EU) 2021/2316

Kommissionen noterer sig medlovgivernes aftale om at indføre et minimumsdriftsbudget på 8 mio. EUR til gennemførelse af det europæiske ungdomsår (2022), uden at dette berører muligheden for supplerende bidrag fra andre relevante EU-programmer og -instrumenter ud over dette beløb på 8 mio. EUR.

Desuden vil Kommissionen i løbet af året foretage en kortlægning, som den regelmæssigt ajourfører, hvori den angiver de mulige og faktiske bidrag fra EU-programmer og -instrumenter til gennemførelsen af det europæiske ungdomsår og rapporterer om aktiviteterne. Fremskridtene med hensyn til anvendelsen af bidrag fra EU-programmer vil regelmæssigt blive forelagt Europa-Parlamentet og Rådet. Disse bidrag bør betragtes som supplerende og tilføjes minimumsdriftsbudgettet på 8 mio. EUR.
1. Selv om Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 (11) har skabt et solidt og stabilt grundlag for EU's finansieringsmekanismer, synes forbedringer af bestemmelserne om overdragelse af egne indtægter at være ønskelige for at øge forudsigeligheden for medlemsstaterne og indføre procedurer for tvistbilæggelse .

1. Selv om Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 (11) har skabt et solidt og stabilt grundlag for EU's finansieringsmekanismer, synes forbedringer af visse bestemmelser om overdragelse af egne indtægter at være ønskelige for at øge forudsigeligheden for medlemsstaterne.
P9_TA(2021)0498

Overgangsbestemmelser for visse former for medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik og udskydelse af anvendelsen af krav til internt udstyr ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 15. december 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2017/746 for så vidt angår overgangsbestemmelser for visse former for medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik og udskydelse af anvendelsen af krav til internt udstyr (COM(2021)0627 — C9-0381/2021 — 2021/0323(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 251/32)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0627),

— der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 og artikel 168, stk. 4, litra c) i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0381/2021),

— der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

— der henviser til udtalelse af 8. december 2021 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

— der henviser til høring af Regionsudvalget,

— der henviser til at Rådets repræsentant ved skrivelse af 24. november 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

— der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 163,

1. vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling;

2. anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag;

3. pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter.

(1) Endnu ikke offentliggjort i EUT.
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Europa-Parlamentets erklæring om Det Europæiske Råds rolle med hensyn til lovgivningsmæssige elementer i den fælles landbrugspolitik

Europa-Parlamentet beklager, at Det Europæiske Råd i sine konklusioner af 21. juli 2020 traf beslutninger om lovgivningsmæssige elementer i den fælles landbrugspolitik, som skulle have været vedtaget efter den almindelige lovgivningsprocedure i overensstemmelse med traktaterne. Europa-Parlamentet mener, at disse ensidige foregribende beslutninger er uacceptable, og at de gør indgreb i Europa-Parlamentets rettigheder som medlovgiver på lige fod med Rådet.

Europa-Parlamentet beklager, at Rådet derfor ikke var indstillet på at indlede meningsfulde forhandlinger med Europa-Parlamentet om disse elementer med den begrundelse, at de allerede var blevet besluttet af Det Europæiske Råd.

Europa-Parlamentet noterer sig navnlig, at Rådet ikke gik ind i meningsfulde forhandlinger om de bestemmelser om lofter og gradvis nedsættelse, der er fastsat i artikel 17, og om fleksibiliteten mellem tildelinger til direkte betalinger og ELFUL-tildelinger som fastsat i artikel 96, og mener, at resultatet af forhandlingerne om disse artikler er utilfredsstillende.

Europa-Parlamentet beklager dybt Rådets tilgang og mener, at den underminerer den almindelige lovgivningsprocedures korrekte funktion. Europa-Parlamentet understreger derfor, at dette ikke bør gentage sig i fremtidige forhandlinger inden for rammerne af den almindelige lovgivningsprocedure.

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet og Rådet om den sociale dimension i den fælles landbrugspolitik

Europa-Parlamentet og Rådet opfordrer Kommissionen til via en undersøgelse, der skal gennemføres to år efter de første to års anvendelse af social konditionalitet i alle medlemsstater, at overvåge mekanismens indvirkning på arbejdstagernes vilkår og sanktionssystemets funktion og, hvor det er relevant, at fremsætte forslag til at styrke den fælles landbrugspolitiks sociale dimension.

Senest i 2025 vil Kommissionen vurdere muligheden for at medtage artikel 7, stk. 1, i forordning (EU) nr. 492/2011 om arbejdskraftens frie bevægelighed i bilag XX og om nødvendigt fremsætte forslag herom.

Erklæring fra Kommissionen om Belgiens mulighed for at forelægge to strategiske planer under den fælles landbrugspolitik

På baggrund af bestemmelserne i artikel 104 i forordningen om strategiske planer under den fælles landbrugspolitik, som medlovgiverne er nået til enighed om, og under hensyntagen til Belgiens særlige forfatningsmæssige rammer bekræfter Kommissionen, at den vil acceptere, at Belgien forelægger en strategisk plan for hver af sine relevante føderale enheder. Dette berører eller ændrer ikke Belgiens retlige forpligtelser i henhold til forordningen om strategiske planer under den fælles landbrugspolitik.
P9_TC1-COD(2021)0219

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 23. november 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/… om ændring af direktiv 2009/65/EF for så vidt angår anvendelsen af dokumenter med central information af administrationsselskaber for institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter)

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2021/2261.)
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 10. december 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,