[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 14.11.2005

KOM(2005)571 endelig

2005/0224 (CNS)

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om makrofinansiel bistand til Georgien (SEK(2005)1449)

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET |

110 | Begrundelse og mål Kommissionen foreslår at tildele Georgien makrofinansiel gavebistand med henblik på at støtte regeringens økonomiske reformprogram og hjælpe landet med at mindske sin eksterne gæld og dermed forbedre den eksterne balance og økonomiske holdbarhed på mellemlang sigt. Den foreslåede makrofinansielle bistand vil være tidsbegrænset, fungere som supplement til støtte fra Bretton Woods-institutionerne, bilaterale bistandsydere og Paris-klubben og bliver gjort betinget især af gennemførelsen af den IMF-støttede PRGF-ordning. Denne transaktion finder sted, mens forbindelserne mellem EU og Georgien er ved at blive tættere som følge af, at Georgien nu indgår i EU's naboskabspolitik. |

120 | Generel baggrund Efter revolutionen i november 2003 er der iværksat en gennemgribende økonomisk reformproces i Georgien med henblik på at genoprette væksten, forbedre erhvervsmiljøet og mindske fattigdommen. Der er blevet lagt særlig vægt på at bekæmpe korruption og at styrke retsstaten. På trods af de hidtidige fremskridt står Georgien fortsat over for et stort underskud på de løbende poster og et højt gældsniveau i forhold til BNP, som i høj grad tynger budgettet, selv om det gradvis falder. Underskuddet på de løbende poster forventes i 2005 at stige til omkring 12 % af BNP (7,6 % i 2004) som følge af stor importefterspørgsel inden for rørledninger og andre investeringsprojekter. Underskuddet forventes at falde tilbage til omkring 7 % i 2006. Forventede privatiseringsprojekter kan give en væsentlig kapitaltilstrømning, som kan være med til at finansiere underskuddet på de løbende poster. Den eksterne og statsgaranterede gæld ligger nominelt forholdsvis stabilt på omkring 1,850 mia. USD, svarende til 36 % af BNP ultimo 2004. Den indenlandske offentlige gæld, som består af statsgældsbeviser og gæld til Georgiens nationalbank, udgjorde 9 % af BNP i 2004. Renteudgifter og -afdrag udgjorde cirka 13 % af de offentlige udgifter i 2004, hvilket svarer til 2,5 % af BNP. Ubetalte indenlandske udgifter, som svarede til næsten 5 % af BNP før revolutionen, forventes at være fuldt ud betalt inden udgangen af 2006. Den reale BNP-vækst udgjorde 6,2 % i 2004 og forventes at nå 8,5 % i 2005 (i første halvår af 2005 udgjorde BNP-væksten 6,8 % på årsbasis). Da den nuværende impuls fra opførelsen af olie- og gasrørledninger gradvis vil forsvinde, er det nødvendigt at opretholde strukturreformerne, så den kraftige økonomiske vækst støttes. På årsbasis er inflationen steget noget og lå på 7,5 % ved udgangen af 2004. For 2005 satser myndighederne på at nå en inflation på 7 % ved årets udgang. Dette kræver forsigtig styring af statens diskretionære forbrug, samtidig med at nationalbanken opretholder en tilpas stram pengepolitik. De finansielle resultater blev forbedret væsentligt i 2004, men der er truffet beslutning om en mere ekspansiv politik for 2005. I 2004 lykkedes det regeringen at øge skatteindtægterne med ikke mindre end 4 procentpoint af BNP (fra 14,5 til 18,2 % af BNP), hvilket understreger de georgiske myndigheders bemærkelsesværdige kamp mod korruption. Af denne årsag udviste statsfinanserne et overskud på 2,3 % af BNP på bevillingsbasis, mens der på kontantbasis var et underskud på 0,2 % som følge af efterbetaling af udgifter. For 2005 er der planer om væsentlige udgiftsstigninger på baggrund af forventede privatiseringsindtægter. Det offentlige underskud forventes at stige til 4,8 % af BNP på kontantbasis. Som følge af øget investortillid er den effektive rente på statsgældsbeviser faldet til omkring 10 % fra over 50 % i slutningen af 2003. Formålet med strukturreformerne er hovedsageligt at styrke erhvervsmiljøet, at mindske underskuddet i energisektoren, der delvis er statsfinansieret, og at bekæmpe fattigdommen. Den nye strømlinede skattelovgivning, som fik virkning i januar 2005, var en af de første større reformer, som den nye regering satte i værk med henblik på at forbedre erhvervsmiljøet. En ny toldlov er under forberedelse, og der barsles ligeledes med en dybtgående reform af licenssystemet. Der er foretaget væsentlige nedskæringer i embedsstanden i de indledende faser af den nye reformproces, hvilket har givet mulighed for højere lønninger i den offentlige sektor. Privatiseringsprocessen er atter gået i gang i stort omfang, og heri indgår jord og tilbageværende større industriaktiver. At genoprette energisektorens tekniske og finansielle bæredygtighed er muligvis den største udfordring. Det vurderes, at de delvis statsfinansierede tab i energisektoren udgør omkring 4,5 % af BNP. Da den del af befolkningen, der lever under fattigdomsgrænsen, stort set er uændret på 52,5 %, står bekæmpelse af fattigdommen centralt på regeringens reformprogram for social beskyttelse, sundhed og uddannelse, der er baseret på et forbedret økonomisk grundlag. Georgiens strategi til bekæmpelse af fattigdommen (program for økonomisk udvikling og bekæmpelse af fattigdom) blev fremlagt af den tidligere regering for IDA's og IMF's direktion i september 2003. Hvad angår EU's naboskabspolitik, er det overvejende sandsynligt, at forbindelserne mellem EU og Georgien vil blive tættere på grund af mere økonomisk integration. I handlingsplanen for europæisk naboskab, som skal aftales mellem EU og Georgien, forventes der blandt prioritetsområderne at indgå makroøkonomisk stabilitet, foranstaltninger til forbedring af investeringsklimaet samt lovgivnings- og reguleringsmæssig tilnærmelse til EU. I juni 2004 godkendte Den Internationale Valutafond (IMF) en treårig ordning efter fattigdomsbekæmpelses- og vækstfaciliteten (Poverty Reduction and Growth Facility, PRGF) på i alt 98 mio. SDR. Derefter godkendte kreditorerne i Paris-klubben i juli 2004 en omlægning af Georgiens bilaterale statsgæld på Houston-vilkårene. Med aftalen i Paris-klubben bliver der konsolideret omkring 160 mio. USD, som er forfaldne på bilateral statsgæld, som Georgien har optaget før november 1999, og som består af ubetalte fordringer og gæld, der forfalder til betaling mellem juni 2004 og december 2006. Georgiens nye regering fik også kraftig opbakning fra det internationale samfund på en bidragsyderkonference, der blev afholdt i juni 2004 med Europa-Kommissionen og Verdensbanken i formandsstolen. På denne konference lovede Kommissionen samlet bistand på i alt 125 mio. EUR, herunder et vejledende beløb på 33,5 mio. EUR i form af makrofinansiel bistand for 2005/2006, hvilket dog skulle godkendes af medlemsstaterne. I årene 1998-2004 bevilgede Kommissionen ekstraordinær bistand til Georgien i form af et lån på 110 mio. EUR (udbetalt i juli 1998, efter at Georgien havde afregnet udeståender på 131 mio. EUR til Fællesskabet) og samlet støtte på 65 mio. EUR (hvoraf kun 31,5 mio. EUR var blevet tildelt og udbetalt ved udgangen af 2004). I det meste af denne periode havde de georgiske myndigheder ingen færdig finansieringsordning med IMF, eller de opfyldte ikke alle specifikke EF-betingelser om struktur reformer, mens det IMF-støttede program var gældende. Den politiske situation opfordrede ikke til reformer før revolutionen i november 2003. Kommissionen var derfor ikke i stand til at frigive gavedelen af bistanden som oprindeligt planlagt, og Georgiens udestående gæld til Fællesskabet (85,5 mio. EUR) lå således væsentligt over de mål, der var fastsat ved forberedelsen af den ekstraordinære finansielle bistand. Efter det politiske systemskifte ved udgangen af 2003 begyndte regeringen på et drastisk justerings- og reformprogram. Blandt de væsentligste komponenter i regeringens økonomisk-politiske program indgår finansiel konsolidering og fornuftig styring af de offentlige udgifter, omstrukturering og reform af den offentlige administration, genoptagelse af privatiseringsprocessen og genoprettelse af energisektoren. Der er blevet taget afgørende initiativer til bekæmpelse af korruption og skatteunddragelse. En ny liberal skattelov trådte i kraft i januar 2005, og regeringsprogrammet indeholder yderligere foranstaltninger til forbedring af erhvervsmiljøet. Den makroøkonomiske stabilitet er blevet opretholdt med solid vækst og lav inflation. Denne reformproces lover godt for gennemførelsen af strategien for bekæmpelse af fattigdommen. På grund af disse prisværdige forbedringer i det samlede økonomisk-politiske miljø finder Kommissionen det hensigtsmæssigt at tildele Georgien makrofinansiel gavebistand ved omprogrammering af det ubevilgede beløb på 33,5 mio. EUR. |

130 | Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører Rådets afgørelse af 17. november 1997 om ekstraordinær finansiel bistand til Armenien og Georgien (97/787/EF) Rådets afgørelse af 20. marts 2000 om ændring af afgørelse 97/787/EF om ekstraordinær finansiel bistand til Armenien og Georgien med henblik på at udvide den til at omfatte Tadsjikistan (2000/244/EF) Det nuværende forslag om et nyt retsgrundlag for finansiel bistand til Georgien indebærer omprogrammering af det ubevilgede og ubetalte gavebeløb på 33,5 mio. EUR ud af 65 mio. EUR, som var øremærket til Georgien efter det samlede loft på 130 mio. EUR (artikel 1, stk. 3, som ændret ved afgørelse 2000/244/EF). |

140 | Overensstemmelse med EU's øvrige politikker og målsætninger Forbindelserne mellem EU og Georgien er ved at blive tættere som følge af Georgiens optagelse i EU's naboskabspolitik. EF's bistand til Georgien via det makrofinansielle bistandsinstrument vil medvirke til at styrke de bilaterale forbindelser, mens handlingsplanen for det europæiske naboskab, som er ved at blive forhandlet, går ind i gennemførelsesfasen. Efter planen vil Georgien fra 2007 få adgang til EU's nabo- og partnerskabsinstrument, hvilket også giver mulighed for bistand i form af budgetstøtte, mens det makrofinansielle bistandsinstrument vil blive anvendt i mellemtiden med henblik på at forbedre gældssituationens holdbarhed på mellemlang sigt og at støtte regeringens reformprogram. |

HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE |

Høring af interesserede parter |

219 | Myndighederne i Georgien udbad sig yderligere makrofinansiel bistand fra EF i 2004. Kommissionens tjenestegrene har haft kontakt med disse myndigheder og IMF under udarbejdelsen af Kommissionens nuværende forslag, så omstændighederne ved støtten kunne diskuteres. Kommissionen har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, før forslaget blev fremsat. Efter vedtagelsen af Rådets afgørelse vil Kommissionens tjenestegrene forhandle en hensigtserklæring sammen med de georgiske myndigheder med henblik på at fastsætte gennemførelsesbestemmelser for bistanden. |

Indsamling og brug af ekspertise |

229 | Der har ikke været behov for ekstern ekspertise. |

230 | Konsekvensanalyse Da den makroøkonomiske bistand er et politikbaseret instrument, er det særlig velegnet til at understøtte den georgiske regerings bestræbelser på at forbedre udlands- og statsgældens holdbarhed på kort til mellemlang sigt. Ved at give yderligere makrofinansiel gavebistand vil Fællesskabet fortsat støtte Georgiens økonomiske reformprogrammer. På kort sigt vil den makrofinansielle bistand hjælpe myndighederne med at forbedre Georgiens eksterne finansielle stilling ved at lette landets gældssituation over for Fællesskabet. På mellemlang sigt vil den makrofinansielle bistand styrke udlands- og statsgældens holdbarhed ved at opmuntre myndighederne til at gennemføre passende makroøkonomiske og strukturelle politikker. |

RETLIGE ASPEKTER VED FORSLAGET |

305 | Forslaget i hovedtræk Fællesskabet giver Georgien makrofinansiel gavebistand i en periode på to år. Bistanden vil blive frigivet i to trancher i tidsrummet 2006-2007 på betingelse af, (i) at der gennemføres en række foranstaltninger, som aftales sammen med regeringen, og (ii) at Georgien på tilfredsstillende vis gennemfører det IMF-støttede økonomiske program. Gavebetalingerne er også betinget af, at Georgien tilbagebetaler sin gæld til Fællesskabet før tiden. Bistanden forvaltes af Kommissionen, som sammen med myndighederne aftaler de specifikke økonomisk-politiske og finansielle betingelser for betaling af bistandstrancherne. Der vil således blive taget hensyn til specifikke bestemmelser om forebyggelse af svig og andre uregelmæssigheder, hvilket er i overensstemmelse med finansforordningen. |

310 | Retsgrundlag Traktatens artikel 308. |

329 | Nærhedsprincippet Forslaget falder ind under Fællesskabets enekompetence. Nærhedsprincippet finder derfor ikke anvendelse. |

Proportionalitetsprincippet Forslaget overholder proportionalitetsprincippet af følgende grunde: |

331 | Bistanden er fuldt ud i overensstemmelse med de makroøkonomiske mål, der allerede er udstukket i den PRGF-ordning, der støttes af IMF. Hvad angår de specifikke betingelser for udbetaling af trancherne, agter Kommissionen at fokusere på et begrænset antal områder, især den offentlige finansstyring. |

332 | Bistandens størrelse omprogrammeres, efter gennemførelsesperioden for den ekstraordinære finansielle bistand til Georgien er udløbet, og holder sig derfor inden for det loft, der var fastsat i det tidligere retsgrundlag. Dette vurderes som en passende fordeling af byrderne for Fællesskabet på baggrund af den bistand, som Georgien modtager fra bilaterale donorer og det internationale donorsamfund i almindelighed. |

Valg af instrumenter |

341 | Foreslåede instrumenter: Andet. |

342 | Andre metoder ville af følgende grund ikke være tilstrækkelige: I mangel af en rammeforordning om det makrofinansielle støtteinstrument er ad hoc-beslutninger i Rådet efter traktatens artikel 308 det eneste retlige instrument, der kan anvendes for denne bistand. |

BUDGETKONSEKVENSER |

401 | 33,5 mio. EUR, der bevilges på budgetpost 01 03 02 01 "Makroøkonomisk bistand til partnerstaterne i Østeuropa og Centralasien". |

YDERLIGERE OPLYSNINGER: |

Revision/udløbsklausul |

533 | Forslaget indeholder en udløbsklausul. |

- 2005/0224(CNS)

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om makrofinansiel bistand til Georgien

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 308,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[1],

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [2], og

ud fra følgende betragtninger:

2. I Rådets afgørelse 97/787/EF[3] bevilgedes der ekstraordinær finansiel bistand til Armenien og Georgien i form af langfristede lån og gavebistand.

3. I Rådets afgørelse 2000/244/EF[4] om ændring af Rådets afgørelse 97/787/EF bevilgedes der ekstraordinær finansiel bistand til Tadsjikistan, og gennemførelsesperioden for bistand til Armenien og Georgien blev udvidet til 2004.

4. For Georgiens vedkommende er målene for bistanden ikke fuldt ud blevet nået, hvilket skyldes utilfredsstillende omstændigheder for den økonomiske politik i landet i størstedelen af gennemførelsesperioden.

5. Derfor blev kun 31,5 mio. EUR af den samlede bistandstildeling på 65 mio. EUR bevilget og udbetalt som led i den ekstraordinære finansielle bistand.

6. De nuværende myndigheder i Georgien arbejder på økonomisk stabilisering og strukturreformer, som støttes af Den Internationale Valutafond (IMF) ved en treårig ordning efter fattigdomsbekæmpelses- og vækstfaciliteten (PRGF) på i alt 98 mio. SDR, der blev godkendt den 4. juni 2004. Derefter godkendte kreditorerne i Paris-klubben den 21. juli 2004 en omlægning af Georgiens bilaterale statsgæld på Houston-vilkårene.

7. Georgiens nye regering fik også kraftig opbakning fra det internationale samfund på en bidragsyderkonference, der blev afholdt i Bruxelles den 16. juni 2004.

8. I juni 2004 godkendte Verdensbanken en reformstøttekredit (RSC) på 24 mio. USD, og den vil fortsat støtte Georgien som led i en ny partnerskabsstrategi i form af støtteoperationer til bekæmpelse af fattigdommen (PRSO).

9. Georgiens myndigheder har erklæret, at de agter at tilbagebetale deres gæld til Fællesskabet før tiden med henblik på at forbedre gældssituationens holdbarhed.

10. Da forbindelserne mellem EU og Georgien udvikler sig inden for EU's naboskabspolitik, som forventes at føre til dybere økonomisk integration, betragtes Fællesskabets støtte til regeringens økonomiske reformprogram som hensigtsmæssig.

11. Frigivelsen af et beløb svarende til det uudnyttede gaveelement i den ekstraordinære finansielle bistand, som vil støtte landets økonomiske reformer og medvirke til at mindske den eksterne gæld, er et hensigtsmæssigt bidrag fra Fællesskabet til gennemførelsen af fattigdomsbekæmpende og vækstfremmende strategier i Georgien.

12. For at sikre en mere effektiv beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser i forbindelse med denne makrofinansielle bistand er det nødvendigt, at der fastlægges hensigtsmæssige foranstaltninger, som Georgien skal tage for at forebygge og i øvrigt bekæmpe svig, korruption og andre uregelmæssigheder i forbindelse med denne bistand, og derudover kontrol og revision, der udføres af henholdsvis Kommissionen og Revisionsretten.

13. Kommissionens tjenestegrene udførte med behørigt udpegede eksterne eksperter i oktober 2004 en driftsmæssig vurdering af de finansielle kredsløb og administrative procedurer i Georgiens finansministerium og nationalbank med henblik på at konstatere, om der forelå en ramme for fornuftig finansstyring.

14. Frigivelsen af denne gavebistand sker med forbehold af budgetmyndighedens bemyndigelse.

15. Kommissionen har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, før forslaget blev fremsat.

16. Traktaten hjemler ikke anden bemyndigelse for vedtagelsen af denne afgørelse end artikel 308 -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

17. Fællesskabet stiller makrofinansiel bistand til rådighed for Georgien i form af direkte gavebistand på op til 33,5 mio. EUR med henblik på at støtte de økonomiske reformer og hjælpe landet med at forbedre sin gældsholdbarhed.

18. Denne finansielle bistand fra Fællesskabet forvaltes af Kommissionen i samråd med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg og i fuld overensstemmelse med de aftaler, der er indgået mellem IMF og Georgien.

19. Fællesskabets finansielle bistand stilles til rådighed i to år fra dagen for denne afgørelses ikrafttræden. Hvis omstændighederne imidlertid gør det nødvendigt, kan Kommissionen efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg beslutte at udvide perioden i op til ét år.

Artikel 2

20. Kommissionen bemyndiges til efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg og sammen med Georgiens regering at aftale de økonomisk-politiske og finansielle betingelser, der knytter sig til denne støtte, som fastlægges i et aftalememorandum. Disse betingelser skal være i overensstemmelse med de aftaler, der er nævnt i artikel 1, stk. 2.

21. Under gennemførelsen af EF-bistanden overvåger Kommissionen, om Georgien har fornuftige finansielle kredsløb, administrative procedurer samt interne og eksterne kontrolmekanismer, der har relevans for denne makrofinansielle bistand fra Fællesskabet.

22. Kommissionen kontrollerer jævnligt, om regeringens økonomiske politik er i overensstemmelse med denne bistands målsætninger, og at de aftalte økonomisk-politiske og finansielle betingelser opfyldes.

23. Bistandsbeløbet stilles til rådighed for Georgien i mindst to trancher, såfremt modtagerens nettogældsposition over for Fællesskabet principielt er blevet mindsket, som minimum med et tilsvarende beløb.

Artikel 3

24. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, frigives første bistandstranche efter tilfredsstillende gennemførelse af det økonomiske program, der støttes af IMF som led i fattigdoms- og vækstfaciliteten. Anden tranche og eventuelle efterfølgende trancher frigives efter tilfredsstillende gennemførelse af det IMF-støttede økonomiske program og eventuelle øvrige foranstaltninger, der er aftalt med Kommissionen, som beskrevet i artikel 2, stk. 1, og i øvrigt tidligst ét kvartal efter frigivelsen af den foregående tranche.

25. Midlerne udbetales til Georgiens nationalbank. Den endelige modtager af midlerne bliver Georgiens finansministerium.

Artikel 4

Gennemførelsen af denne bistand sker i overensstemmelse med finansforordningens bestemmelser om De Europæiske Fællesskabers almindelige budget og gennemførelsesreglerne. Især gælder det, at det aftalememorandum, der skal fastlægges sammen med Georgiens myndigheder, skal indeholde hensigtsmæssige foranstaltninger, som Georgien skal træffe med hensyn til forebyggelse og bekæmpelse af svig, korruption og eventuelle andre uregelmæssigheder i forbindelse med denne støtte. Det vil også indeholde bestemmelser om kontrol, der udføres af Kommissionen, herunder Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), med retten til at udføre kontrol og inspektion på stedet og revision, der udføres af Revisionsretten, i relevante tilfælde på stedet.

Artikel 5

Kommissionen forelægger mindst én gang om året før september en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet, hvori der skal indgå en vurdering af gennemførelsen af denne afgørelse i det foregående år.

Artikel 6

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

Politikområde: Afsnit 01 - Økonomiske og finansielle anliggender Aktivitet: 03 - Internationale økonomiske og finansielle spørgsmål |

TITEL: MAKROFINANSIEL BISTAND TIL GEORGIEN |

1. BUDGETPOST (NUMMER OG BETEGNELSE)

01 03 02 01 "Makroøkonomisk bistand til partnerstaterne i Østeuropa og Centralasien"

2. SAMLEDE TAL

2.1. Samlet rammebevilling (del B): mio. EUR som forpligtelsesbevilling :

42 050 mio. EUR (2005) ; i dette beløb indgår det oprindelige budget (24,200 mio. EUR) og en intern overførsel, som er under udarbejdelse (17,850 mio. EUR).

2.2. Gennemførelsesperiode:

Begyndelsesår: 2005, afslutningsår: 2007

2.3. Samlet flerårigt skøn over udgifterne:

(a) Forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillinger (finansieringstilskud) (jf. punkt 6.1.1)

Mio. EUR ( 3 decimaler )

2005 | 2006 | 2007 | I alt |

Forpligtelser | 33,500 | 33,500 |

Betalinger | 19,000 | 14,500 | 33,500 |

(b) Teknisk og administrativ bistand og støtteudgifter (jf. punkt 6.1.2)

Forpligtelser | 0,050 | 0,050 | 0,100 |

Betalinger | 0,050 | 0,050 | 0,100 |

a+b i alt |

Forpligtelser | 33,500 | 0,050 | 0,050 | 33,600 |

Betalinger | 19,050 | 14,550 | 33,600 |

(c) Personale- og andre driftsudgifters samlede budgetvirkninger (jf. punkt 7.2 og 7.3)

Forpligtelser/ Betalinger | 0,165 | 0,165 | 0,330 |

a+b+c i alt |

Forpligtelser | 33,500 | 0,215 | 0,215 | 33,930 |

Betalinger | 19,215 | 14,715 | 33,930 |

2.4. Forenelighed med den finansielle programmering og de finansielle overslag

Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering

2.5. Virkninger for budgettets indtægtsside

Forslaget har ingen indflydelse på indtægterne

3. BUDGETSPECIFIKATIONER

Udgifternes art | Nye | EFTA-deltagelse | Kandidatlandenes deltagelse | Udgiftsområde i de finansielle overslag |

IOU | Opdelt | NEJ | NEJ | NEJ | Nr. 4 |

4. RETSGRUNDLAG

Traktatens artikel 308.

5. BESKRIVELSE OG BEGRUNDELSE

5.1. Behov for EU-foranstaltninger[5]

5.1.1. Mål

Den foreslåede bistand har til formål at støtte de økonomiske reformer og hjælpe Georgien med yderligere at mindske sin nettogæld til Fællesskabet, hvilket vil styrke gældskvoten og den økonomiske holdbarhed på mellemlang sigt. Denne støtte er et supplement til de midler, som de internationale finansielle institutioner og bilaterale donorer stiller til rådighed.

5.1.2. Dispositioner, der er truffet på grundlag af forhåndsevalueringen

Kommissionens tjenestegrene udførte i september 2004 en forhåndsevaluering, der blev opdateret i juli 2005.

5.1.3. Dispositioner, der er truffet på grundlag af den efterfølgende evaluering

Der er endnu ikke foretaget en efterfølgende evaluering af Fællesskabets makrofinansielle bistand til Georgien. En vurdering af lignende bistand til Armenien, der blev udført for nylig, antyder, at på trods af bistandens kortsigtede positive virkning for gældens holdbarhed er der mindre tydelige tegn på, at den har betydning for strukturreformer på længere sigt. Disse konklusioner understreger behovet for at fokusere betingelserne for støtte fra Fællesskabet på et mindre antal hovedreformer, hvor der opretholdes hensigtsmæssig overvågning og tæt politisk dialog under gennemførelsen.

5.2. Indsatsområder og nærmere bestemmelser for støtten

Bistanden gives i form af ren gavebistand på op til 33,5 mio. EUR (der finansieres over det almindelige budget), som frigives i mindst to trancher. Udbetalingerne gøres betinget af tilfredsstillende resultater ved gennemførelsen af den nuværende treårsaftale mellem Georgien og IMF som led i fattigdoms- og vækstfaciliteten (PRGF). Før hver enkelt tranche frigives, undersøger Kommissionens tjenestegrene i samarbejde med de nationale myndigheder og IMF's personale, om den nævnte aftale udføres planmæssigt.

Derudover aftaler Kommissionen med de georgiske myndigheder en række specifikke politiske betingelser, som skal opfyldes, før den anden samt eventuelle efterfølgende trancher frigives. Disse betingelser skal være i overensstemmelse med de aftaler, Georgien har indgået med IMF.

Gaveelementerne frigives kun, såfremt Georgien før tiden afdrager på sin nuværende gæld til Fællesskabet. Gældsafdragenes nøjagtige størrelse, som skal aftales med Georgiens myndigheder i et aftalememorandum, skal som hovedregel mindst tilsvare beløbet for gavetrancherne.

5.3. Gennemførelsesmetoder

Denne bistandstransaktion gennemføres ved centraliseret direkte forvaltning af Kommissionen ved brug af almindeligt personale.

6. FINANSIELLE VIRKNINGER

6.1. Samlede finansielle virkninger for budgettets del B (hele programperioden)

Det samlede gavebeløb svarer til den ubevilgede del af den ekstraordinære finansielle bistand til Georgien efter Rådets afgørelse 97/787/EF og 2000/244/EF. Det samlede loft i det forudgående retsgrundlag overskrides derfor ikke i dette forslag.

6.1.1. Finansieringsstøtte

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

Fordeling | 2005 | 2006 | 2007 | I alt |

Gavetrancher til Georgien | 33,500 | 33,500 |

I ALT | 33,500 | 33,500 |

6.1.2. Teknisk og administrativ bistand, støtteudgifter og it-udgifter (forpligtelsesbevillinger)

2005 | 2006 | 2007 | I alt |

1) Teknisk og administrativ bistand: |

2) Støtteudgifter: |

a) Studier (driftsmæssige vurderinger) | 0,050 | 0,050 | 0,100 |

b) Ekspertmøder: |

c) Informations- og publikationsvirksomhed |

I ALT | 0,050 | 0,050 | 0,100 |

7. VIRKNINGER FOR PERSONALERESSOURCER OG ADMINISTRATIONSUDGIFTER

7.1. Personalemæssige virkninger

Opgaver med forvaltning af bistanden vil om nødvendigt blive gennemført ved omfordeling af personale og vil ikke indebære stigninger i antallet af ansatte i Kommissionen.

Stillingstyper | Eksisterende og/eller nyt personale til forvaltning af foranstaltningen | I alt | Opgavebeskrivelse |

Faste stillinger | Midlertidige stillinger |

Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte | A B C | 1/3 | 1/3 | F.eks. udarbejdelse af aftalememoranda/bistandsaftaler, forbindelser med myndighederne og internationale finansielle institutioner samt med eksterne eksperter ved driftsvurderinger, revisionstjensterejser, udarbejdelse af rapporter fra Kommissionens tjenestegrene, Kommissionens procedurer ved forvaltning af bistanden. |

Andre personaleressourcer |

I alt | 1/3 | 1/3 |

7.2. Samlede finansielle virkninger af personaleforbruget

Arten af personaleressourcer | Beløb i EUR | Beregningsmetode* |

Tjenestemænd Midlertidigt ansatte | 30 500 | 1/3 x gennemsnitlige årlige udgifter til en tjenestemand i lønramme A*5-A*12 |

Andre personaleressourcer (oplys budgetpost) |

I alt | 30 500 |

Beløbene modsvarer de samlede udgifter i en tolvmåneders periode.

7.3. Andre administrative udgifter som følge af foranstaltningen

Budgetpost (nummer og betegnelse) | Beløb i EUR | Beregningsmetode |

Samlet bevilling (afsnit A7) A0701 – Tjenesterejser A07030 – Møder A07031 – Udvalg, der skal høres1 A07032 – Udvalg, som det ikke er obligatorisk at høre1 A07040 – Konferencer A0705 – Undersøgelser og høringer Andre udgifter (specificeres) - Ex-post vurdering | 10 000 125 000 | To tjenesterejser pr. år for to personer Forventede samlede udgifter til servicekontrakt: 250 000 EUR |

Informationssystemer (A-5001/A-4300) |

Andre udgifter - del A (specificeres) |

I alt | 135 000 |

Beløbene modsvarer de samlede udgifter i en tolvmåneders periode.

1 Det specificeres, hvilken udvalgstype der er tale om, og hvilken gruppe det tilhører.

I. Samlet årligt beløb (7.2 + 7.3) II. Foranstaltningens varighed III. Foranstaltningens samlede omkostninger (I x II) | 165 500 EUR 2 år 331 000 EUR |

8. RESULTATOPFØLGNING OG EVALUERING

8.1. Resultatopfølgningssystem

Denne bistand er makroøkonomisk, og den er opbygget i overensstemmelse med det IMF-støttede økonomiske program. Overvågningen finder sted på grundlag af udviklingen i PRGF-ordningen og de specifikke reformer, der skal indgå i et aftalememorandum. Myndighederne skal regelmæssigt indberette en række indikatorer.

Kommissionens tjenestegrene vil løbende overvåge den offentlige finansforvaltning efter den driftsmæssige vurdering af de finansielle kredsløb og administrative procedurer, der blev udført ved udarbejdelsen af dette forslag. Europa-Kommissionens delegation i Georgien vil foretage regelmæssige indberetninger om emner, der er relevante for overvågningen af bistanden. Kommissionens tjenestegrene vil holde tæt kontakt med IMF og Verdensbanken.

8.2. Hvordan og hvor ofte skal der evalueres

Ifølge forslaget til Rådets afgørelse skal der udarbejdes en årlig rapport til Europa-Parlamentet og Rådet med en vurdering af foranstaltningens gennemførelse. Desuden er det planlagt, at Kommissionen eller dens bemyndigede repræsentanter efter gennemførelsen af støtten skal udføre en vurdering, når gennemførelsesperioden er udløbet.

9. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Kommissionens tjenestegrene har iværksat et igangværende program med driftsmæssige vurderinger af de finansielle kredsløb og administrative procedurer i alle tredjelande, der modtager makrofinansiel bistand. Dette sker for at opfylde finansforordningens krav, som gælder for De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. Der tages ligeledes hensyn til samtlige konklusioner i de relevante rapporter fra IMF og Verdensbanken.

I Georgien har Kommissionens tjenestegrene med støtte fra de bemyndigede eksterne eksperter i oktober 2004 udført en driftsmæssig vurdering af de finansielle kredsløb og administrative procedurer i Georgiens finansministerium og nationalbank. Denne gennemgang omfattede områder som ledelsesstruktur og organisation, ressourcestyring og -kontrol, it-sikkerhed, intern og ekstern revisionskapacitet samt centralbankens uafhængighed. Det blev konkluderet, at rammerne for god finansiel styring i finansministeriet fungerer effektivt, for så vidt angår budgetkontrollen, men at der er behov for stramninger og udvikling med hensyn til intern kontrol inden for budgetorganisationer samt intern og ekstern revision. Systemet for god finansiel styring i Georgiens nationalbank fungerer effektivt.

Retsgrundlaget for forslaget om makrofinansiel bistand til Georgien indeholder en bestemmelse om foranstaltninger til forebyggelse af svig. Disse foranstaltninger vil blive yderligere uddybet i et aftalememorandum. Efter planen vil der blive knyttet specifikke politiske betingelser til støtten med henblik på øget effektivitet, gennemsigtighed og ansvar.

Den makrofinansielle bistand vil blive verificeret, kontrolleret og revideret på Kommissionens ansvar, herunder af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret.

[1] EUT C […] af […], s. […].

[2] EUT C […] af […], s. […].

[3] EFT L 322 af 25.11.1997, s. 37.

[4] EFT L 77 af 28.3.2000, s. 11.

[5] Nærmere oplysninger i særskilt orienterende dokument.