A4-0307/97

Beslutning indeholdende Europa-Parlamentets forslag til Det Europaeiske Raads ekstraordinaere beskaeftigelsestopmoede (den 20.-21. november 1997) (C4-0389/97)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til beslutningen paa Det Europaeiske Raads moede i Amsterdam den 16.-17. juni 1997 om at indkalde Det Europaeiske Raad til et ekstraordinaert moede under det luxembourgske formandskab for at goere status over de fremskridt, der er gjort med hensyn til at skabe beskaeftigelsesmuligheder (SN 150/97),

- der henviser til skrivelse, fra Juncker, formand for Det Europaeiske Raad, til Gil-Robles Gil-Delgado, formand for Europa-Parlamentet, med anmodning om Parlamentets bidrag til det ekstraordinaere beskaeftigelsestopmoede (C4- 0389/97),

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Beskaeftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra fra Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik, Udvalget om Forskning, Teknologisk Udvikling og Energi, Udvalget om Miljoe- og Sundhedsanliggender og Forbrugerbeskyttelse, Udvalget om Kvinders Rettigheder, Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier, Udvalget om Regionalpolitik og Udvalget om Eksterne OEkonomiske Forbindelser (A4-0307/97),

A. der henviser til, at tegnene paa det oekonomiske opsving i Europa er uafviselige, selv om de stadig er beskedne, og at forventningerne med hensyn til vaekst overalt justeres opad, at i 1997 vil vaeksten i BNP gennemsnitligt naa op paa 2% og i 1998 vaere paa ca. 2,5%-3%, at eftersom forholdet mellem vaeksten i BNP og jobskabelse i strukturel henseende er blevet forbedret, vil denne tilbagevenden til en normal vaekst give sig udslag i en mere markant jobskabelse end under de tidligere konjunkturopsving, selv om den dog ikke vil vaere tilstraekkelig til at reducere arbejdsloesheden og bringe den ned paa et acceptabelt niveau,

1. mener, at beslutningerne om beskaeftigelse fra topmoedet i Amsterdam maa give anledning til, at der paa beskaeftigelsestopmoedet i Luxembourg traeffes konkrete aftaler om beskaeftigelsesfremme i form af kontrollerbare konvergenskriterier med kvantitative maalsaetninger, baseret paa »bench-marking« (kortlaegning) og »best practices« (bedste praksis); medlemsstaternes og EU's faelles indsats maa have som maal at oege den nuvaerende beskaeftigelsesgrad paa 60,4% til 65% i loebet af fem aar og at nedsaette arbejdsloesheden til 7%; ungdomsarbejdsloesheden boer reduceres til 50% af det nuvaerende niveau;

2. understreger den omstaendighed, at uanset de fremskridt, der er opnaaet med fri bevaegelighed for varer og tjenesteydelser, der har skabt nye jobs og forretningsmuligheder, er der stadig meget at goere, foer vore femten nationale markeder er omdannet til ét stort og homogent marked; alt for meget national lovgivning vedtages stadig stykvis, hvilket forvaerrer konkurrencefordrejningerne inden for bl.a. beskatning, sociale forhold, miljoe og forbrugerbeskyttelse; omsaettelsen af direktiver til national lovgivning er i alt for mange tilfaelde utilstraekkelig; alt dette taler for opbakning til Montis forslag vedroerende det indre marked;

3. ser positivt paa tanken om at indfoere en norm baseret paa forholdet mellem beskaeftigede og ledige, der afspejler forholdet mellem den aktive og den del af befolkningen mellem 15 og 65 i de tre medlemsstater, der klarer sig bedst, og anmoder Besskaeftigelses- og Arbejdsmarkedsudvalget om at videreudvikle indikatorer for de forskellige omraader og soerge for, at medlemsstaterne anvender dem; denne norm omfatter kriterier for underrepraesenterede grupper og kaedes sammen med sociale kriterier saasom bestemmelserne i Den Europaeiske Socialpagt, og Faellesskabspagten om Arbejdstagernes Grundlaeggende Arbejdsmarkedsmaessige og Sociale Rettigheder;

4. understreger behovet for en koordinering af de europaeiske politikker paa det oekonomiske, finansielle, indkomstmaessige og monetaere omraade for at opnaa en passende blanding af politikker i EU, der kan bidrage til vaekst, investering og beskaeftigelse; understreger behovet for, at denne koordinering underbygges med en oekonomisk, investeringsmaessig og beskatningsmaessig pagt;

Uddannelse

5. anmoder alle aktoerer om fremover at forbinde programmer til faglig uddannelse og hoejt kvalificeret undervisning med henblik paa at udvikle de arbejdsloeses markedsrelevante faerdigheder for at sikre, at de efteruddannede arbejdsloese faar betalt arbejde i mindst et aar; i den forbindelse maa man vaere saerlig opmaerksom paa grupper, der er specielt haardt ramt af arbejdsloesheden;

6. anmoder medlemsstaterne om i forbindelse med deres uddannelsesaktiviteter at enes om at tilpasse deres nationale budgetter til gennemsnittet af de tre medlemsstater, der klarer sig bedst i oejeblikket, og forpligte sig til at haeve gennemsnittet for, hvad der afsaettes til faglig uddannelse af voksne og til FTU; som foelge heraf skal medlemsstaterne gradvist udnytte de midler, der er afsat til at mildne foelgerne af arbejdsloesheden (passive foranstaltninger) til finansiering af aktive beskaeftigelsesforanstaltninger for at opnaa en foroegelse af beskaeftigelsen uden at bringe de offentlige finanser eller de sociale sikringsordninger i fare;

7. anmoder arbejdsmarkedets parter om at udforme et videreuddannelsessystem, som garanterer, at alle inden for rammerne af »livslang uddannelse« har en ret til videreuddannelse, som kan fordeles over hele det erhvervsaktive liv;

8. opfordrer arbejdsmarkedets parter til at indgaa aftaler om skabelse af jobs, som unge og langtidsledige kan faa efter afsluttet uddannelse, og indgaa aftaler om skabelse af (midlertidige) jobs gennem en kombination af »jobrotation«, »foraeldreorlov« og »livslang uddannelse«; opfordrer medlemsstaterne til navnlig at stoette SMV i forbindelse med denne forpligtelse, og opfordrer arbejdsgiverne til at goere uddannelse af (nyt) personale til en del af deres strategiske planlaegning og investeringsplanlaegning;

Tilrettelaeggelse af arbejdstiden

9. mener, at medlemsstaterne boer goere noget ved spoergsmaalet om at fremme fleksibiliteten paa arbejdsmarkedet med hensyn til arbejdstider, arbejdstidens laengde og arbejdsmoenstre (afbrydelser af karrieren, sabbataar osv.) via en ikke-lovbestemt frivillig proces, der bygger paa social dialog paa virksomhedsplan, navnlig under hensyntagen til de smaa og mellemstore virksomheders betydning inden for jobskabelsen; bemaerker vigtigheden af at oege mobiliteten paa arbejdsmarkedet gennem en forbedret gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og ved overfoersel af pensioner, forsikring og social sikring;

10. opfordrer Kommissionen og arbejdsmarkedets parter til at fremlaegge forslag vedroerende »atypisk« arbejde, saaledes at det ofte forekommende uregelmaessige arbejde her forbindes med tilstraekkelig social sikring og rettigheder for arbejdstagerne, der svarer til den, som fuldtidsansatte har;

Finansielle foranstaltninger

11. oensker indfoerelse af en social eller laveste momssats for arbejdsintensive tjenesteydelser, navnlig i forbindelse med arbejds- og praktikantpladser og det »tredje arbejdsmarked«; topmoedet boer straks tillade forsoeg med denne lave momssats;

12. opfordrer til, at der hurtig traeffes beslutning om at lette beskatningen paa arbejde gennem aftaler paa EF-plan om omlaegning af beskatningen til miljoe, naturlige ressourcer, energi og kapitalintensiv produktion, saaledes som foreslaaet i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse;

13. opfordrer indtraengende til et skift i retning af at nedsaette den samlede skattebyrde for enkeltpersoner og virksomheder;

14. opfordrer medlemsstaterne til at forbedre vekselvirkningen mellem skatte- og velfaerdssystemerne for at mindske modviljen mod at tage imod daarligere betalte jobs og at forske videre i innovationer paa det socialpolitiske omraade, som f.eks. basisindkomst og negativ indkomstskat;

15. anmoder medlemsstaterne om at foretage en omlaegning fra passive til aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger samt at traenge »det graa arbejdsmarked« tilbage;

16. opfordrer indtraengende Kommissionen og medlemsstaterne til i hoejere grad at overvaage ydelsen af virksomhedsstoette og at kontrollere anvendelsen heraf for at sikre, at den reelt bidrager til oprettelsen af sikre arbejdspladser og ikke til omstruktureringer og flytninger, som foerer til afskedigelser, selv om dette er ledsaget af »sociale planer«;

17. kraever stimulering og fremme af F& U gennem passende skattefordele, nem adgang til og raadighed over risikovillig kapital samt et godt graenseoverskridende samarbejde mellem virksomheder, skoler og forskningsinstitutter, fjernelse af de bureaukratiske hindringer for investeringer, en gennemgang og forenkling af de administrative byrder paa de smaa og mellemstore virksomheder og tvungne foranstaltninger til fjernelse af retlige og finansielle hindringer for selvstaendigt virke;

18. opfordrer Kommissionen og Raadet til i fremtiden at vurdere alle relevante planlagte foranstaltninger i lyset af deres indvirkning paa beskaeftigelsen; kraever ogsaa, at Kommissionen foretager en gennemgang af den beskaeftigelsesmaessige virkning af alle sektioner af EU-budgettet, og at den inden for samme ramme tydeligere tilpasser strukturfondene til forebyggelse af arbejdsloeshed og fremmer hoejere faglig uddannelse, ivaerksaetterinitiativer og tilpasningsevne; opfordrer ogsaa indtraengende medlemsstaterne til at oege strukturfondsprogrammernes effektivitet ved at laegge stoerre eftertryk paa beskaeftigelse;

19. opfordrer Raadet af oekonomi- og finansministre til at afsaette sit foerstkommende moede til at stoette og udforme de foranstaltninger, der skal traeffes afgoerelse om paa beskaeftigelsestopmoedet;

20. opfordrer Det Europaeiske Raad til at goere det muligt at overfoere bevillinger fra budgetposter, der ikke udnyttes fuldt ud, og at omfordele dem til interventioner, der skal fremme oprettelse af arbejdspladser, navnlig som led i lokale beskaeftigelsesinitiativer og territoriale pagter for det »tredje arbejdsmarked«, og navnlig om at oprette en garantifond for Den Europaeiske Investeringsbanks laan til smaa og mellemstore virksomheder;

21. opfordrer Det Europaeiske Raad til at tage initiativ til fra og med 1998 at udnytte resten af de reserver, der er opfoert i EKSF-budgettet til finansiering af driftsbudgetterne frem til 2002 til beskaeftigelsesfremmende foranstaltninger, og mener, at der til det formaal boer ske en ekstraordinaer overfoersel til EIB;

Koordinering af den oekonomiske politik

22. opfordrer Det Europaeiske Raad til paa topmoedet i Luxembourg at fastlaegge proceduren for samordningen af den oekonomiske politik, udarbejdelsen af beskaeftigelsesretningslinjerne, overvaagningen og de aarlige rapporter, saaledes at konklusionerne fra topmoedet i Amsterdam paa beskaeftigelsesomraadet umiddelbart foeres ud i livet, og saavel vedvarende oekonomisk vaekst som oekologi, langtidsbeskaeftigelse og social sikring kommer til at udgoere de centrale punkter i Unionens og medlemsstaternes oekonomiske politik; anmoder Det Europaeiske Raad om at erklaere, at Monti-forslagene vedroerende det indre marked hurtigst muligt boer vedtages paa grund af deres forventede meget positive virkning for beskaeftigelsen;

23. opfordrer Det Europaeiske Raad til i hoejere grad at tage hensyn til den indbyrdes oekonomiske afhaengighed mellem medlemsstaterne, som er opstaaet ved omdannelsen af femten nationale markeder til ét stort homogent marked, og som i stigende grad begraenser de rent nationale oekonomiske politikkers virkning; mener, at der ubetinget maa goeres yderligere fremskridt hen imod staerkere komplementaritet mellem medlemsstaternes oekonomiske politikker for at opnaa synergivirkninger med hensyn til stimulering og fremme af innovation og forskning og teknologisk udvikling ved hjaelp af passende skattelettelser for de smaa og mellemstore virksomheder, lettere adgang til og raadighed over risikovillig kapital for de smaa og mellemstore virksomheder, der arbejder inden for F& U-sektorerne, samt fremme af en effektiv forskningsinfrastruktur og et naert tvaernationalt samarbejde mellem virksomheder, hoejere laereanstalter og forskningsinstitutter;

24. anmoder om, at der paa det ekstraordinaere beskaeftigelsestopmoede i Luxembourg indgaas en bindende »europaeisk pagt for beskaeftigelse, baeredygtighed og solidaritet«, som supplement til den stabilitetspagt, der blev indgaaet i Amsterdam;

25. mener, at udvikling af en europaeisk infrastruktur som f.eks. de transeuropaeiske net som foreslaaet i Delors' hvidbog kan aabne beskaeftigelsesperspektiver i EU, fordi det ogsaa fremmer vaeksten og virker ansporende paa investeringer;

26. anmoder medlemsstaterne om at fortsaette og prioritere deres bestraebelser paa at udnytte den manoevremargen, der er opstaaet under reformen af de offentlige finanser, og nedbringe loenomkostninger og flytte skattebyrden fra arbejdet til mobile faktorer; kraever, at der indgaas en europaeisk skattepagt, der saetter en stopper for det ruinerende skattekaploeb i EU, letter arbejdsfaktoren for skatter og andre ikke-loenrelaterede omkostninger og foerer til en oekologisk skattereform;

? ? ?

27. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Det Europaeiske Raads ekstraordinaere topmoede om beskaeftigelse, Raadet, Kommissionen, det europaeiske arbejdsmarkeds parter og til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.