Særberetning Beretning om 
2014-opfølgningen af Den 
Europæiske Revisionsrets 
særberetningerDA 2016  nr. 02
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren ( http://europa.eu )
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2016
Print ISBN 978-92-872-3959-4 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/7484 QJ-AB-15-026-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-3940-2 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/84410 QJ-AB-15-026-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-3937-2 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/107465 QJ-AB-15-026-DA-E
© Den Europæiske Union, 2016
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Beretning om 
2014-opfølgningen af Den 
Europæiske Revisionsrets 
særberetninger
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2016  nr. 02
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner vedrø -
rende specifikke EU-budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. Med henblik på at opnå maksimal effekt udvælger og 
udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til resultatopnåelse eller 
regeloverholdelse, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den politiske og 
offentlige interesse.
Denne forvaltningsrevision blev udført af CEAD-Afdelingen (koordinering, evaluering, revisionserklæring og udvikling), 
der ledes af Igors Ludboržs, medlem af Revisionsretten.
Revisionen blev ledet af ledende administrator John Sweeney og opgaveansvarlig Csaba Hatvani med støtte og bistand 
fra direktør Neil Usher, direktør Philippe Froidure, ledende administrator Paul Stafford, ledende administrator Emmanuel 
Rauch samt Jukka Nurmio, ElisabethTürk-Saggel, Eddy Struyvelt, Katja Mattfolk, Hubert Deville, Stéphane Clot, Ivo Kop -
pelmaa, Ramona Bortnowschi, Carlos Sanchez Rivero, Jesús Nieto Muñoz, Maciej Szymura, Niels Sørensen, Alison Ballanti -
ne-Smith, Danielle Pottier, Gediminas Macys og Shane Enright.
Den ansvarlige ordfører i forbindelse med denne opgave var Kevin Cardiff, medlem af Revisionsretten.
Fra venstre til højre: K. Cardiff, J. Sweeney, H. Deville, Cs. Hatvani, J. Nurmio.
03
 Indhold
Punkt
 Akronymer og forkortelser
I – VI Resumé
1 – 4 Indledning
5 – 8 Omfang og metode
9 – 12 Kommissionens implementering af 44 anbefalinger
9 – 11 Indledning
12 Implementeringen af anbefalingerne har ført til forbedringer af den økonomiske forvaltning, 
men der er behov for yderligere tiltag
13 – 23 Revision af Kommissionens opfølgningssystemer og -procedurer
13 – 15 Indledning
16 – 18 Kommissionens interne kontrolordninger
19 Kommissionen har forbedret sit opfølgningssystem og sine opfølgningsprocedurer, men der er 
stadig mangler
20 Ledelsesoplysningernes tilstrækkelighed og pålidelighed
21 – 23 Overvågning af delvis implementerede anbefalinger
24 – 25 Bedste praksis i forbindelse med andre systemer og procedurer
26 – 29 Konklusion og anbefalinger
04 Indhold  
 
 Bilag I — Oversigt over de anbefalinger, Retten gennemgik
 Bilag II  — Landbrug: Forvaltningsinstrumenterne på markedet for mælk og mejeriprodukter
 Bilag III — Landbrug: Reformen af sukkermarkedet
 Bilag IV  —  Landbrug: Særlige foranstaltninger til fordel for EU’s fjernområder og øerne i Det 
Ægæiske Hav
 Bilag V  — Samhørighed: Midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere
 Bilag VI  — Eksterne aktioner: Bidrag, der kanaliseres gennem FN-organisationer
 Bilag VII  — Eksterne aktioner: Fødevaresikkerhed
 Bilag VIII  — Eksterne aktioner: CRIS
 Bilag IX  — Interne politikker: Statsstøtte
 Bilag X  — Generelle kriterier for et effektivt opfølgningssystem
 Kommissionens svar
05
 Akronymer  
og forkortelser
ABAC : Kommissionens omkostningsbaserede regnskabssystem
CRIS : Det fælles Relexinformationssystem
EUF : Den Europæiske Udviklingsfond
IAS: Kommissionens Interne Revisionstjeneste
POSEI : »Programme d’Options Spécifiques à l’Éloignement et l’Insularité« - EU’s fjernområder er omfattet af POSEI-
ordninger for landbrugssektoren
RAD : »Recommendations, Actions, Discharge« - et IT-værktøj til overvågning
SB : Særberetning
TEUF : Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
06
 Resumé
I
I denne beretning præsenteres resultaterne af vores fjerde gennemgang af Kommissionens opfølgning af anbefalin -
gerne i vores tidligere særberetninger. Vi offentliggjorde konsoliderede beretninger om vores 2011-opfølgning (SB 
nr. 19/2012) og vores 2012-opfølgning (SB nr. 19/2013), mens resultaterne af vores opfølgning i 2013 blev sammenfat -
tet i punkt 10.53-10.55 i årsberetningen for det år.
II
I forbindelse med denne fjerde gennemgang stillede vi to delspørgsmål for at vurdere, om Kommissionen havde 
truffet de nødvendige foranstaltninger til at sikre en hensigtsmæssig forvaltning og opfølgning af Rettens anbefa -
linger: Har Kommissionen behandlet revisionsanbefalingerne i de udvalgte særberetninger fyldestgørende, og er 
Kommissionens opfølgningssystem solidt?
III
Vi undersøgte Kommissionens opfølgning af en stikprøve på 44 anbefalinger fra otte af vores særberetninger fra 
perioden 2009-2012. Vi vurderede status for implementeringen af disse anbefalinger og Kommissionens ledelsesin -
formation om dem.
IV
Vores gennemgang viste, at Kommissionen havde implementeret 60 % af Rettens anbefalinger fuldt ud, mens 
29 % var implementeret i de fleste henseender, 8 % var implementeret i nogle henseender, og 3 % ikke var 
implementeret.
V
Kommissionen har forbedret sit opfølgningssystem og sine opfølgningsprocedurer. Navnlig er den IT-applikation, 
der bruges til opfølgning, blevet forbedret hvad angår udformning, oplysninger, regeloverholdelse og brugerven -
lighed. På nuværende tidspunkt sikrer systemet imidlertid ikke et fuldt tilstrækkeligt revisionsspor for de trufne 
foranstaltninger, og det foreskriver hverken, at der skal foretages en intern vurdering af disse foranstaltningers 
hensigtsmæssighed, eller at delvis implementerede anbefalinger skal overvåges.
VI
I lyset af de konstaterede mangler i Kommissionens nuværende opfølgningssystem og dens tidligere erkendelse af 
behovet for forbedringer bør den foretage de nødvendige forbedringer (særberetning nr. 19/2013), så dens praksis 
bringes i overensstemmelse med de relevante standarder for intern kontrol.
07
 Indledning
01 
Ifølge de internationale revisionsstandarder er opfølgning af revisionsberetnin -
ger sidste trin i cyklussen i en forvaltningsrevision, der består af planlægning, 
udførelse og opfølgning. Opfølgningen af vores beretninger om forvaltningsre -
vision er et nødvendigt element i forbindelse med ansvarlighed og bidrager til at 
sikre, at Kommissionen implementerer vores anbefalinger effektivt.
02 
Dette er den tredje konsoliderede beretning om Rettens opfølgning. Bemærknin -
gerne fra 2013-opfølgningen blev offentliggjort som et sammendrag i årsberet -
ningen for 2013.
03 
I vores første opfølgningsberetning fra 2012 (SB nr. 19/2012) bemærkede vi, at 
Kommissionens opfølgning af vores anbefalinger burde styrkes. I vores anden 
opfølgningsberetning fra 2013 (SB nr. 19/2013) anbefalede vi Kommissionen at 
justere sit IT-værktøj til overvågning, RAD (»Recommendations, Actions, Dischar -
ge«), så det kunne give et bedre billede af de anbefalinger, der kun var delvis 
implementeret.
04 
I denne beretning præsenteres resultaterne af vores 2014-gennemgang af dels 
Kommissionens opfølgning af anbefalingerne i vores tidligere særberetninger, 
dels ændringerne i RAD-applikationen.
08
 Omfang og metode
05 
Vi havde to mål: a) at foretage en begrænset gennemgang af Kommissionens 
opfølgningsforanstaltninger vedrørende en stikprøve af Rettens SB-anbefalinger 
og b) at foretage en revision for at vurdere soliditeten af Kommissionens opfølg -
ningssystem (teknisk og proceduremæssigt) ved at efterprøve det nuværende 
systems tilstrækkelighed og pålidelighed og identificere områder, hvor der kan 
ske forbedringer.
06 
Ved revisionen af Kommissionens system undersøgte vi de ændringer, der er 
foretaget i systemet (RAD) siden vores seneste gennemgang i 2012. Med henblik 
på at identificere gode praksis sammenlignede vi også RAD-systemets operatio -
ner og funktioner med andre opfølgningssystemer i Kommissionens tjenester.
07 
Formålet med vores gennemgang af opfølgningsforanstaltningerne vedrørende 
vores tidligere anbefalinger var at gøre status over implementeringen, vurdere 
dens rettidighed og identificere eventuelle udestående og/eller nye forhold, der 
bør behandles. Vi udvalgte otte særberetninger ud fra to kriterier: For det første 
skulle der være gået mindst to år siden deres offentliggørelse, så Kommissionen 
havde haft tid nok til at behandle anbefalingerne, og for det andet skulle anbefa -
lingerne stadig være relevante. De pågældende beretninger er anført i  tabel 1 .
08 
Ved vurderingen af anbefalingernes implementeringsstatus anvender vi følgende 
kategorier: fuldt ud implementeret, implementeret i de fleste henseender, imple -
menteret i nogle henseender, ikke implementeret, uverificerbar og ikke længere 
relevant.
09 Omfang og metode  
 
Liste over de udvalgte særberetninger
Nr. Beretning nr. Titel
1 SB nr. 14/2009 Har forvaltningsinstrumenterne på markedet for mælk og mejeriprodukter opfyldt deres vigtigste mål?
2 SB nr. 6/2010 Har reformen af sukkermarkedet opfyldt de væsentligste mål?
3 SB nr. 10/2010 De særlige foranstaltninger til fordel for landbruget i EU’s fjernområder og på de mindre øer i Det Ægæiske Hav
4 SB nr. 25/2012 Er der indført værktøjer med henblik på at overvåge, om midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere anvendes effektivt?
5 SB nr. 3/2011 Produktiviteten og effektiviteten af EU-bidrag, der kanaliseres gennem De Forenede Nationers organisationer i konfliktramte lande
6 SB nr. 1/2012 Effektiviteten af Den Europæiske Unions udviklingsbistand til fødevaresikkerhed i Afrika syd for Sahara
7 SB nr. 5/2012 Det fælles Relexinformationssystem (CRIS)
8 SB nr. 15/2011 Sikrer Kommissionens procedurer en effektiv forvaltning af statsstøttekontrollen?Tabel 1
10
 Kommissionens 
implementering af 
44 anbefalinger
Indledning
09 
I denne del præsenteres resultaterne af Rettens gennemgang af Kommissionens 
implementering af en stikprøve på 44 anbefalinger fra de otte udvalgte særbe -
retninger, som Retten udsendte i perioden 2009-2012. Bilag I  viser vurderingsre -
sultatet for hver af de 44 anbefalinger, mens bilag II  til IX giver et kort resumé af 
de relevante revisioner, anbefalingerne og Kommissionens efterfølgende opfølg -
ningsforanstaltninger samt eventuelle forhold, der endnu ikke er behandlet.
10 
Tre af de 44 undersøgte anbefalinger var ikke længere relevante1, og opfølgnings -
foranstaltningerne vedrørende tre anbefalinger kunne ikke verificeres, da den 
nødvendige dokumentation kun eller hovedsagelig fandtes i medlemsstaterne2.
11 
Af de resterende 38 anbefalinger, der kunne vurderes, konstaterede vi, at Kom -
missionen havde implementeret 60 % af vores anbefalinger fuldt ud3, mens 29 % 
var implementeret i de fleste henseender, 8 % var implementeret i nogle hense -
ender, og 3 % ikke var implementeret.
Implementeringen af anbefalingerne har ført til 
forbedringer af den økonomiske forvaltning, men der 
er behov for yderligere tiltag
12 
I det følgende gives der eksempler på de forbedringer, der er opnået ved imple -
mentering af vores anbefalinger, og på de udfordringer, der stadig findes. Tekstboks 1Bedre regulering og overvågning (jf.  bilag II og III )
Vi konstaterede, at der i mælkesektoren og sukkersektoren var sikret bedre regulering og tættere overvåg -
ning. Kombineret med Kommissionens tilsyn og en værktøjskasse med foranstaltninger, som medlemsstater -
ne kan bruge, har den gradvise deregulering af mælkemarkedet betydet, at EU’s mælkeproduktion bedre kan 
tilpasse sig efterspørgslen på markedet, og bidraget til at undgå en ny situation med støttet, strukturel over -
produktion. På kort sigt kan mælkeproducenterne dog stadig opleve udsving i efterspørgsel og priser. Kom -
missionen overvåger stadig mælke- og sukkerpriserne tæt, men dens indflydelse på disse priser er begrænset.1 Anbefaling 1 i SB nr. 6/2010 
omhandler 
sukkerkvoteordningen, der 
udløber i 2016/2017, 
anbefaling 3 i SB nr. 5/2012 er 
ikke længere relevant, fordi 
Kommissionen har vedtaget 
en ny, anderledes IT-strategi, 
og for så vidt angår 
anbefaling 1 i SB nr. 5/2012 vil 
CRIS blive erstattet af 
ABAC-regnskabssystemet.
2 Anbefaling 3 i SB nr. 10/2010 
og anbefaling 5 og 6 i SB 
nr. 6/2010.
3 Herunder en anbefaling 
(anbefaling 11 i SB nr. 15/2011), 
som Kommissionen oprindelig 
afviste.
11 Kommissionens implementering af 44 anbefalinger  
 Tekstboks 2 Tekstboks 3Bedre datakvalitet
a) Det er afgørende, at de tjenestemænd i FN og Kommissionen, der er ansvarlige for at gennemføre 
EU-programmer, får tilstrækkelig information og uddannelse. Vores anbefalinger har f.eks. ført til, at de 
relevante aktører i forbindelse med fødevaresikkerhedsforanstaltninger nu regelmæssigt får information 
og uddannelse om emner vedrørende bekæmpelse af sult (jf.  bilag VII ). Endvidere forelægges der nu 
også oplysninger om omkostningerne ved at kanalisere midler gennem FN’s organisationer i konfliktram -
te lande, så finansieringskanalernes omkostningseffektivitet kan overvejes i forbindelse med fremtidige 
aktioner (jf.  bilag VI )
b) Dataforvaltning får stadig større betydning i forvaltningen af EU’s politikker og programmer. Som eksem -
pler kan følgende nævnes:
i) I det fælles Relexinformationssystem (CRIS), som Kommissionen har indført til forvaltningen af eks -
terne aktioner, er datakvalitetskontrollerne blevet styrket, og ansvaret for forvaltningen af datasik -
kerheden er blevet præciseret (jf.  bilag VIII )
ii) Der er nu bedre IT-systemer til rådighed for statsstøttekontrollen, bl.a. den forbedrede »Project 
Expense Time Reporting Application« (PETRA) til tids- og forvaltningsrapportering og »State Aid Re -
porting Interface« (SARI), et værktøj til kommunikation mellem medlemsstaterne og Kommissionen, 
som har været i brug siden 2012 (jf.  bilag IX ).
Bedre oplysninger om resultater
a) Nogle af de resultatstyringssystemer, der anvendes i forbindelse med POSEI-programmerne i Det Ægæi -
ske Hav, programmerne for ældre arbejdsløse arbejdstagere og programmerne vedrørende fødevaresik -
kerhed, er blevet forbedret væsentligt ved anvendelse af obligatoriske resultatindikatorer i medlemssta -
ternes årlige rapportering.
 For medlemsstaterne er der imidlertid udfordringer forbundet med at skulle levere tilstrækkelige og kon -
sekvent pålidelige data (jf.  bilag IV, V, og VII )
b) På fødevaresikkerhedsområdet (jf.  bilag VII ) findes der nu 50 detaljerede landeprofiler, som giver et sam -
let overblik over hvert land og har indikatorer, der dækker fødevaresikkerhedskonteksten. I forbindelse 
med programmerne for ældre arbejdstagere (jf.  bilag V ) har Kommissionen sikret bedre dokumentation 
af sin kontrol ved at indføre nye tjeklister for perioden 2014-2020 og dermed forbedret aktionernes dæk -
ning og dokumentation
c) Vi anbefalede forbedringer af rapporteringskravene vedrørende EU-bidrag, der kanaliseres gennem 
FN-organisationer, herunder anvendelse af SMART-indikatorer, sammenlignende rapporter, detaljerede 
arbejdsplaner og forståelige, detaljerede budgetter. Disse krav er nu fastsat i de fælles retningslinjer, der 
blev udsendt i 2011 (jf.  bilag VI ).
12
 Revision af Kommissionens 
opfølgningssystemer 
og -procedurer
Indledning
13 
Ifølge Kommissionens interne kontrolstandarder4 (ICS) skal Kommissionens ledel -
se træffe overvågningsforanstaltninger med henblik på at sikre, at dens aktivite -
ter gennemføres produktivt og effektivt og i overensstemmelse med de gælden -
de bestemmelser (ICS nr. 9 »Management Supervision«). Det kræves bl.a.:
a) at ledelsen holder fokus på væsentlige forhold og følger op på accep -
terede anbefalinger fra revisioner og andre kilder, samt at dens tilsyn 
dækker såvel lovlighed og formel rigtighed som operationelle resulta -
ter og omfatter tilsyn med eksterne organer, der har fået overdraget 
budgetgennemførelsesopgaver
b) at generaldirektørerne oplyser den ansvarlige kommissær om potentielt 
væsentlige forhold vedrørende intern kontrol og revision samt betydelige 
budgetmæssige og finansielle forhold, der kan indvirke på den forsvarlige 
forvaltning af bevillingerne eller begrænse opfyldelsen af de fastsatte mål.
14 
Endvidere udpeger standarden bl.a. følgende kriterier, som ledelsen kan overveje 
at bruge ved vurderingen af kontroleffektiviteten:
a) om der foretages systematisk opfølgning af væsentlige forhold konstateret 
i forbindelse med tilsynsaktiviteter
b) om Kommissionens ansvarlige tjenester har sørget for passende tilsyn eller 
opfølgning i de tilfælde, hvor gennemførelsesorganer (f.eks. medlemsstater -
ne eller agenturer) er ansvarlige for at træffe foranstaltninger.
15 
Endvidere fastsætter praksisvejledningen i de internationale standarder for 
professionel udøvelse af intern revision5, at interne revisorer skal vurdere, om 
ledelsen har truffet tilstrækkelige, effektive og rettidige foranstaltninger vedrø -
rende de rapporterede bemærkninger og anbefalinger, herunder bemærkninger 
og anbefalinger fra eksterne revisorer og andre.4 Intern kontrol er en proces, der 
har til formål at give rimelig 
vished for, at organisationen 
opfylder sine mål hvad angår 
operationernes effektivitet og 
produktivitet, den finansielle 
rapporterings pålidelighed og 
overholdelsen af love og 
bestemmelser. http://www.
coso.org/resources.htm  
(Committee of Sponsoring 
Organisations of the Treadway 
Commission). Kommissionens 
interne kontrolstandarder og 
den underliggende 
kontrolstruktur kan findes 
i dette dokument: 
»Communication to the 
Commission: Revision of the 
Internal Control Standards and 
Underlying Framework - 
Strengthening Control 
Effectiveness« (SEC(2007)1341).
5 »International Standards for 
the Professional Practice of 
Internal Auditing (Standards)«. 
»Primary Related Standard 
2500.A1« og »Practice 
Advisory 2500.A1.1: Follow-up 
process«. Kommissionens 
Interne Revisionstjeneste 
udfører sit arbejde 
i overensstemmelse med disse 
standarder.
13 Revision af Kommissionens opfølgningssystemer   
og -procedurer
Kommissionens interne kontrolordninger
16 
Ifølge ICS nr. 9 er det i første omgang ledelsen selv, der skal overvåge Rettens an -
befalinger. Oplysningerne om opfølgningen af vores anbefalinger og anmodnin -
gerne fra dechargemyndigheden indlæses af Kommissionens tjenester i RAD-ap -
plikationen, som danner grundlag for udarbejdelsen af det afsnit i den årlige 
aktivitetsrapport6, der omhandler opfølgning af anbefalinger og anmodninger.
17 
Kommissionen udarbejder også en årlig beretning om de anmodninger, Euro -
pa-Parlamentet og Rådet7 har fremsat i deres egenskab af dechargemyndighed 
for Den Europæiske Unions budget. Flere af Kommissionens tjenester8 bruger 
også lokale applikationer til at overvåge revisionsanbefalinger og revisionsre -
sultater vedrørende deres ansvarsområder (jf. punkt 24 og 25). De forskellige 
moduler i de lokale applikationer understøtter forvaltningen (bl.a. planlægning, 
overvågning og rapportering) og gennemførelsen af foranstaltninger som reak -
tion på anbefalinger og anmodninger fra relevante aktører (IAS, Revisionsretten, 
Europa-Parlamentet, Rådet) ved at gøre de forskellige oplysninger og handlings -
planer for GD’erne og tjenesterne tilgængelige et enkelt sted. De understøtter 
også de interne (ICS-relaterede) kontrolaktiviteter og den efterfølgende kontrol.
18 
Indtil marts 2015 havde hvert GD en intern revisionsfunktion og en intern kon -
trolkoordinator, der bl.a. skulle holde GD’ets ledelse underrettet om, hvorvidt for -
anstaltningerne til implementering af Rettens anbefalinger var tilstrækkelige, og 
hvor langt gennemførelsen var kommet. I november 2014 vedtog Kommissionen 
at centralisere sin interne revision, hvilket betød, at de interne revisionsfunktio -
ner blev nedlagt, og at kun IAS foretager intern revision i Kommissionen og dens 
forvaltningsorganer9.6 http://ec.europa.eu/atwork/
key-documents/
index_en.htm .
7 Artikel 166, stk. 2 i Europa-
Parlamentets og Rådets 
forordning (EU, Euratom) 
nr. 966/2012 af 
25. oktober 2012 om de 
finansielle regler vedrørende 
Unionens almindelige budget 
og om ophævelse af Rådets 
forordning (EF, Euratom) 
nr. 1605/2002 
(finansforordningen) 
(EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1).
8 Bl.a. IAS, GD for Landbrug og 
Udvikling af Landdistrikter, 
GD for Naboskabspolitik og 
Udvidelsesforhandlinger og 
GD for Forskning og 
Innovation.
9 http://ec.europa.eu/dgs/
internal_audit/about/history/
index_en.htm
14 Revision af Kommissionens opfølgningssystemer   
og -procedurer
Kommissionen har forbedret sit opfølgningssystem og 
sine opfølgningsprocedurer, men der er stadig 
mangler
19 
Et hensigtsmæssigt ledelsesinformationssystem, som registrerer revisionsanbe -
falinger og opfølgningsforanstaltninger, bør styrke ansvarligheden over for både 
eksterne og interne interessenter og overvåge forbedringer af den økonomiske 
forvaltning. De registrerede oplysninger bør være pålidelige, der bør være fastsat 
prioriteter for foranstaltningerne, og der bør være et revisionsspor for at gøre det 
muligt at dokumentere de trufne foranstaltninger såvel som de tilfælde, hvor der 
ikke eller kun i begrænset omfang er truffet foranstaltninger, samt årsagerne her -
til, så ledelsen på et kvalificeret grundlag kan træffe beslutning om eventuelt at 
påtage sig risikoen ved ikke at implementere anbefalingerne. Systemet bør også 
gøre det muligt for ledelsen at danne sig et rettidigt overblik over de forhold, 
dens revisorer (både interne og eksterne) har fremhævet, hvad angår konstatere -
de risici og mangler samt anbefalede foranstaltninger, og det bør understøtte de 
ansvarlige forvalteres opfølgningsforanstaltninger såvel som den efterfølgende 
overvågning og kontrol af disse foranstaltninger.
Ledelsesoplysningernes tilstrækkelighed og 
pålidelighed
20 
Ledelsesoplysningerne i RAD var generelt pålidelige. Ved vurderingen af opfølg -
ningssystemets effektivitet konstaterede vi imidlertid svagheder ud fra 11 af de 
24 anvendte kriterier ( bilag X ). Blandt disse svagheder var følgende:
a) Med hensyn til revisionsspor konstaterede vi, at databasen kun i nogle få 
tilfælde indeholdt underliggende dokumenter (f.eks. handlingsplaner ved -
rørende opgaver, der skulle udføres som reaktion på anbefalingerne). Disse 
oplysninger er vigtige, eftersom der i de svar fra Kommissionen, der offentlig -
gøres sammen med særeberetningerne, kan være angivet konkrete foran -
staltninger, der skal træffes som reaktion på anbefalingerne
b) Selv om anbefalinger til medlemsstaterne generelt er indført i RAD og klassi -
ficeret som enten »accepteret« eller »afvist«, følger Kommissionen dem ikke 
op. Ifølge ICS nr. 9 »Management Supervision« bør Kommissionens ansvarlige 
tjenester sørge for passende tilsyn eller opfølgning, når medlemsstaterne og 
agenturerne er ansvarlige for at træffe foranstaltninger som reaktion på vores 
anbefalinger
c) Anbefalingernes implementeringsgrad kan være overdrevet i RAD10. Af de 
39 anbefalinger, der ifølge RAD var fuldt ud implementeret (»afsluttet«), vur -
derede vi f.eks., at 14 (36 %) kun var delvis implementeret (»i de fleste hense -
ender« eller »i nogle henseender«)10 Denne forskel mellem 
Kommissionens og Rettens 
vurdering kan delvis forklares 
med, at RAD før 2015 kun 
havde fire 
vurderingskategorier. 
Systemet kunne derfor ikke 
registrere delvis 
implementering af 
anbefalinger.
15 Revision af Kommissionens opfølgningssystemer   
og -procedurer
d) Bortset fra de overordnede oplysninger i GD’ernes årlige aktivitetsrapporter11 
er der ikke udarbejdet rapporter og indikatorer, som giver konkrete oplys -
ninger om, om foranstaltningerne vedrørende vores revisionsanbefalinger er 
tilstrækkelige, effektive og rettidige, selv om det er anbefalet i standarderne 
for intern revision.
Overvågning af delvis implementerede anbefalinger
21 
Kommissionen har taget flere skridt til at forbedre systemets overvågningskapa -
citet, bl.a. udviklet årsplaner for overvågning af implementeringen. I 2014 ind -
førte den en ny kategori for anbefalinger: »delvis implementeret«. På nuværende 
tidspunkt anvendes denne kategori imidlertid kun i begrænset omfang.
22 
Anbefalinger, der af Retten anses for »delvis implementeret«, men er registreret 
som »gennemført« i RAD, bliver ikke genåbnet og omklassificeret af Kommissio -
nen. Endvidere er der ingen procedure for vurdering af, om gamle udestående 
anbefalinger i databasen stadig er relevante. Derfor er ingen af de 86 anbefalin -
ger fra 21 særberetninger, som Retten tidligere har vurderet som »delvis imple -
menteret«, blevet omklassificeret i RAD.
23 
Kommissionen erkendte allerede i sine svar til vores opfølgningsberetning i 2013 
(SB nr. 19/2013), at der var behov for at undersøge muligheden for harmonisering 
af de kategorier, som Kommissionen og Revisionsretten bruger til at vurdere 
implementeringen, og for yderligere at udvikle RAD-funktionen for at forbedre 
ledelsesinformationen. På grund af andre prioriteter har Kommissionen imidlertid 
ikke kunnet gøre fremskridt på disse områder.11 Og siden juni 2015 i »RAD 
Business Objects«.
16
 Bedste praksis i forbindelse 
med andre systemer og 
procedurer
24 
Med henblik på at identificere gode praksis foretog vi en systematisk sammenlig -
ning af, hvordan Rettens og IAS’ anbefalinger behandles i en række af Kommis -
sionens generaldirektorater. Vi udtog bl.a. en stikprøve af anbefalinger fra vores 
revisionsberetninger og undersøgte de opfølgningssystemer og -procedurer, der 
var blevet brugt til opfølgningen af dem i seks GD’er - GD for Landbrug og Ud -
vikling af Landdistrikter, GD for Internationalt Samarbejde og Udvikling, GD for 
Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, GD for 
Naboskabspolitik og Udvidelsesforhandlinger, GD for Regionalpolitik og Bypolitik 
og GD for Forskning og Innovation - så vi kunne sammenligne systemernes funk -
tionalitet12. Der gives et overblik over systemernes funktionalitet i  tekstboks 4 .
25 
Disse forskellige opfølgningssystemer i Kommissionen er blevet udviklet for at 
tilgodese de pågældende GD’ers individuelle og specifikke behov. Vores gen -
nemgang af systemerne viste, at de sammenlignet med RAD-applikationen har 
mange gode funktioner, der fremmer ansvarlighed og god ledelse. Tekstboks 4Eksempler på andre opfølgningssystemer i Kommissionens tjenester
a) Den opfølgningsapplikation, der bruges af Kommissionens Interne Revisionstjeneste (IAS), »GRC Issue 
Track«, er et solidt system, som registrerer alle forhold og løbende følger dem op. Der rapporteres hvert 
kvartal, og der fokuseres på forhold, som er forbundet med høj risiko, og hvis behandling er forsinket. 
Handlingsplanerne og alle de underliggende dokumenter er direkte tilgængelige i systemet. Der fore -
ligger flere forskellige rapporter, herunder den interne revisors årsberetning (ARIA), IAS’ årlige aktivi -
tetsrapport og revisionsopfølgningsudvalgets rapporter. I forbindelse med opfølgning foretages der en 
vurdering af restrisikoen, hvorefter anbefalingens væsentlighed eventuelt nedjusteres. De reviderede 
enheder bliver konstant mindet om de udestående forhold, hvilket sikrer høj synlighed og regelmæssig 
opfølgning
b) Kommissionens GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter bruger værktøjet »Internal Control 
Management« (ICM), som er en samarbejdsplatform. Værktøjet gør det muligt at overføre udvalgte data 
fra RAD hver måned. På flere punkter er det bedre end RAD, f.eks. er det mere brugervenligt (både for re -
visorer og ledelse), det sikrer en bedre forvaltning af handlingsplaner og relaterede foranstaltninger, det 
angiver både den reviderede enheds og revisors vurdering af implementeringsstatus, og der er adskillige 
modelrapporter vedrørende anbefalinger, som er ved at udløbe, eller hvis implementering er forsinket. 
ICM hjælper de reviderede enheder til at udarbejde klare, realistiske og tidsbestemte handlingsplaner. 
Det indeholder også rapporter, der illustrerer situationen vedrørende revisionsanbefalinger fra de interne 
revisionsfunktioner, IAS og Revisionsretten samt anmodninger fra Europa-Parlamentet og Rådet. Disse 
rapporter ajourføres automatisk hver dag, så de altid har de seneste oplysninger
c) Systemerne »ASUR« i GD for Forskning og Innovation og »ARGO« i GD for Naboskabspolitik og Udvidel -
sesforhandlinger har funktioner, der ikke findes i RAD. F.eks. er det et krav, at der udarbejdes en stan -
dardhandlingsplan, og håndteringen af frister og underliggende dokumenter er hensigtsmæssig. Begge 
systemer har et modul til planlægning og risikoanalyse, og de er begge fleksible og lette at justere.12 Det er kun »Internal Control 
Management« (ICM) i GD for 
Landbrug og Udvikling af 
Landdistrikter, der indeholder 
Rettens anbefalinger. Der 
overføres data fra RAD hver 
måned.
17
 Konklusion og anbefalinger
26 
Vores gennemgang af Kommissionens opfølgning af 44 anbefalinger fra vores 
særberetninger viser, at Kommissionen har implementeret 60 % af Rettens anbe -
falinger fuldt ud, mens 29 % var implementeret i de fleste henseender, og 8 % var 
implementeret i nogle henseender, og at dette har bidraget til at forbedre den 
økonomiske forvaltning på en række af EU-budgettets områder (jf. punkt 12 og 
bilag II-IX ).
27 
Vores revision til undersøgelse af, om Kommissionens RAD-applikation var til -
strækkelig og pålidelig, viste, at oplysningerne i RAD-applikationen generelt var 
pålidelige. Der er dog stadig svagheder i applikationen, f.eks. mangler der kon -
krete oplysninger om trufne foranstaltninger (punkt 20 a)), der mangler passende 
tilsyn og opfølgning i forbindelse med anbefalinger, hvor medlemsstaterne er 
ansvarlige for at træffe foranstaltninger (punkt 20 b)), og der mangler efterføl -
gende overvågning og omklassificering af delvis implementerede anbefalinger 
(punkt 20 c)).
28 
I overensstemmelse med sine standarder for intern kontrol og vejledninger 
i bedste praksis for intern revision bør Kommissionen have et samlet overblik 
over de foranstaltninger, der er truffet som reaktion på de svagheder, Retten og 
dechargemyndigheden har identificeret i forbindelse med kontrol og tilsyn. Som 
Kommissionen tidligere har erkendt, er der behov for at harmonisere de katego -
rier, der bruges til at vurdere tilstrækkeligheden af de trufne foranstaltninger, og 
for at udvikle RAD-applikationen med henblik på at forbedre ledelsesinforma -
tionen. Som supplement hertil er der behov for bedre opfølgning, som fører til 
en bedre rapportering om, om de korrigerende foranstaltninger, der er truffet, 
er tilstrækkelige og rettidige, og Kommissionen bør udpege en tjenestegren 
til at udføre denne opgave. Hvis dette sker, vil et forbedret opfølgningssystem 
give tilstrækkelige, pålidelige og relevante oplysninger om de forbedringer, der 
skyldes Rettens revisionsanbefalinger, og dermed bidrage til at sikre en forsvarlig 
økonomisk forvaltning af EU-budgettet.
18 Konklusion og anbefalinger  
 
29 
I lyset af de konstaterede mangler i dens nuværende opfølgningssystem og dens 
tidligere erkendelse af behovet for forbedringer (særberetning nr. 19/201313) 
anbefaler vi, at den foretager de nødvendige forbedringer af sine systemer, så 
dens praksis bringes i overensstemmelse med de relevante standarder for intern 
kontrol, og det bl.a. sikres:
a) at den forklarer og/eller dokumenterer den aktuelle status for foranstaltnin -
ger vedrørende anbefalinger
b) at den gennemgår medlemsstaternes og agenturernes foranstaltninger ved -
rørende revisionsanbefalinger
c) at den i de årlige aktivitetsrapporter eller andre steder rapporterer mere 
udførligt om foranstaltninger vedrørende anbefalinger
d) at den omklassificerer anbefalinger, der af Retten er vurderet som delvis 
implementeret, så deres status angives korrekt.
Vedtaget af CEAD-Afdelingen, der ledes af Igors LUDBORŽS, medlem af 
Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 19. januar 2016.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand
13 Jf. punkt VI i resuméet.
19
 Bilag Bilag IOversigt over de anbefalinger, Retten gennemgik
SB Anbefaling Punkt RADFuldt ud im -
plementeretImplementeretIkke imple -
menteretUverificer -
barIkke 
længere 
relevantI de fleste 
henseenderI nogle 
henseender
SB nr. 14/2009
Mælk1 66 Gennemført X
2 67 Gennemført X
3 69 Gennemført X
4 72 Gennemført X
SB nr. 6/2010
Sukker1 99/1 Gennemført X
2 99/2 Gennemført X
3 101 Gennemført X
4 102 Gennemført X
5 108 Afvist X
6 108 Afvist X
SB nr. 10/2010
Fjernområder1 80 Gennemført X
2 81 Gennemført X
3 82 Gennemført X
4 83 Gennemført X
5 84 Gennemført X
SB nr. 25/2012
Ældre 
arbejdstagere1 62 Gennemført X
2 62 Gennemført X
3 63 Gennemført X
4 64 Gennemført X
5 64 Gennemført X
SB nr. 3/2011
FN1 48 Gennemført X
2 50 Gennemført X
3 52 Gennemført X
SB nr. 1/2012  
Fødevaresikker -
hed1 68 Gennemført X
2 68 Gennemført X
3 68 Gennemført X
4 68 Gennemført X
5 68 Gennemført X
6 68 Gennemført X
20 Bilag  
 Bilag ISB Anbefaling Punkt RADFuldt ud im -
plementeretImplementeretIkke imple -
menteretUverificer -
barIkke 
længere 
relevantI de fleste 
henseenderI nogle 
henseender
SB nr. 5/2012
CRIS1 76 Gennemført X
2 79 Gennemført X
3 80 Annulleret X
4 81 Gennemført X
SB nr. 15/2011  
Statsstøtte1 96 a) Gennemført X
2 96 b) Gennemført X
3 96 c) Gennemført X
4 98 a) Afvist X
5 98 b) Gennemført X
6 98 c) Gennemført X
7 98 d) Gennemført X
8 98 e) Gennemført X
9 98 f) Gennemført X
10 100 a) Gennemført X
11 100 b) Afvist X
I ALT 44 44 23 11 3 1 3 3
VURDERET 38 60 % 29 % 8 % 3 %
21 Bilag  
 Bilag IILandbrug: Forvaltningsinstrumenterne på markedet for mælk og mejeriprodukter
1. I særberetning nr. 14/2009 undersøgte Retten, om forvaltningsinstrumenterne på markedet for mælk 
og mejeriprodukter havde opfyldt deres vigtigste mål.
I pressemeddelelsen blev det fremhævet, at mælk spiller en vigtig rolle i Den Europæiske Unions landbrugs -
økonomi, at over én million producenter på årsbasis leverer 148 millioner ton mælk til en værdi af 41 milli -
arder  euro fra deres bedrifter, og at sektoren for mælkeforarbejdning (der primært producerer ost, smør og 
konsummælk) beskæftiger ca. 400 000 mennesker og genererer en omsætning på 120 milliarder euro.
(Kilde:  Pressemeddelelse ECA/09/63).
2. I beretningen vurderes det, hvor effektivt Kommissionen har forvaltet markedet for mælk og mejeriproduk -
ter siden indførelsen af mælkekvoterne i 1984, set i forhold til de vigtigste mål for EU’s mælkepolitik. Endvi -
dere fremhæves de forhold, som det er vigtigst at tage højde for i forbindelse med den gradvise deregule -
ring af mejerisektoren, der blev påbegyndt i 2003.
3. EU’s mælkepolitik blev udformet med henblik på at opfylde en række komplekse mål, navnlig a) at skabe 
ligevægt på markedet, b) at stabilisere priserne på mælk og mejeriprodukter, c) at sikre mælkeproducenterne 
en rimelig levestandard og d) at øge konkurrenceevnen.
22 Bilag  
 Bilag IIRettens anbefalinger
AnbefalingImplemente -
ringsstatusRettens vurdering
1)  Kommissionen bør fortsat føre tilsyn med udviklingen på 
markedet for mælk og mejeriprodukter og iværksætte 
de foranstaltninger, som er nødvendige for at undgå, at 
dereguleringen af sektoren fører til en ny situation med 
overproduktion. Hvis dette slår fejl, kan det hurtigt vise 
sig umuligt for Kommissionen at opfylde sit mål om at 
begrænse reguleringen til det minimum, som kræves for at 
garantere et sikkerhedsnet.Fuldt ud 
implementeretDereguleringen af markedet og Kommissionens markedsorien -
terede tilgang har betydet, at EU’s mælkeproduktion bedre kan 
tilpasse sig efterspørgslen på markedet, og dermed bidraget til at 
opfylde Kommissionens mål om at stabilisere markedet for mælk 
og mejeriprodukter og undgå en ny situation med overproduktion, 
navnlig en permanent, støttet, strukturel overproduktion.
2)  Retten erkender, at prisdannelsen på fødevareområdet er 
meget kompleks, men mener, at Kommissionen bør føre 
løbende tilsyn med den. Kommissionen og medlemsstater -
ne bør sikre sig, at koncentrationen af forarbejdnings- og 
distributionsvirksomheder ikke reducerer mælkeproducen -
terne til veritable pristagere (price-takers) og begrænser 
muligheden for, at de endelige forbrugere får et rimeligt 
udbytte af eventuelle prisfald.Implementeret i de 
fleste henseenderDet nyligt oprettede mælkemarkedsobservatorium (MMO) er en 
omfattende, let tilgængelig og nyttig kilde til data om mælkesek -
toren, som alle interessenter kan bruge til overvågning, analyse og 
potentielle markedsinterventioner. Mælkeproducenterne har fået 
en værktøjskasse med foranstaltninger (f.eks. til oprettelse af pro -
ducentorganisationer), der kan styrke deres position i mælkeforsy -
ningskæden og give dem mere indflydelse på producentpriserne. 
De første positive eksempler på udnyttelse af disse muligheder er 
allerede blevet bemærket (f.eks. i gennemførelsesrapporten om 
»mælkepakken«).
Vi mener dog, at Kommissionen mere aktivt kunne fremme »mæl -
kepakkens« foranstaltninger til styrkelse af mælkeproducenterne 
position i mælkeforsyningskæden, da de på nuværende tidspunkt 
kun anvendes i begrænset omfang. Et andet problem er, at Kom -
missionen har meget begrænset indflydelse på forbrugerpriserne, 
hvilket skyldes en række forhold såsom markedsorienteringspoli -
tikken, den komplekse prisdannelse i sektoren, især for mejeripro -
dukter, og den begrænsede afsmitning mellem producentpriserne 
for mælk og forbrugerpriserne for mejeriprodukter.
3)  For mejerisektoren gælder det, at hverken den gamle 
prisstøttepolitik eller den aktuelle indkomststøttepolitik 
i praksis havde nogen social eller regional målretning. I be -
tragtning af mælkeproduktionens betydning for landbrugs -
økonomien og landskabsanvendelsen anbefaler Retten, at 
Kommissionen mere indgående overvejer, hvilke strategier 
der kan sættes i værk for at tackle:
 ο de specifikke problemer i de regioner, hvor mælkeprodukti -
onen er mest sårbar, især i bjergområder
 ο de miljømæssige konsekvenser af, at mælkeproduktionen 
koncentreres geografisk.Implementeret i de 
fleste henseenderKommissionen har fokuseret på ugunstigt stillede landbrugsom -
råder og landbrugspolitikkens miljøaspekter siden SB nr. 14/2009. 
Kommissionen har ajourført og udviklet EU’s retlige ramme, som 
indeholder en »værktøjskasse« med lovgivningsredskaber for 
medlemsstater (navnlig er der indført en »miljøkomponent«).
Men under hensyntagen til a) det forhold, at mange mælkebedrif -
ter ligger i ugunstigt stillede områder, og at de aktuelle og fremti -
dige strukturjusteringer i sektoren kan få alvorlige konsekvenser, 
og b) det forhold, at Kommissionen lod medlemsstaterne selv 
bestemme, om de ville bruge foranstaltningerne i værktøjskassen, 
har vi konstateret, at de risici, der blev påpeget i punkt 69 i SB 
nr. 14/2009, fortsat eksisterer, og at den aktuelle politikramme 
måske ikke kan sikre bevarelse af produktionen i ugunstigt stillede 
områder.
4)  For EU’s mejerisektor vil verdensmarkedet forblive et 
sekundært marked, som kun er tilgængeligt i perioder med 
høje verdensmarkedspriser. Kun producenter af ost og andre 
produkter med stor værditilvækst vil kunne erobre og bevare 
markedsandele. Kommissionen og medlemsstaterne er 
derfor nødt til at fortsætte deres bestræbelser på at omstille 
mælkeproduktionen, idet de primært fokuserer på at dække 
efterspørgslen på EU’s hjemmemarked og supplerer ved at 
fremme produktionen af ost og andre produkter med stor 
værditilvækst, som kan eksporteres uden støtte fra budgettet.Fuldt ud 
implementeretSom følge af den voksende efterspørgsel på verdensmarkedet 
og EU’s gennemførelse af markedsorienterede politikker er EU 
siden SB nr. 14/2009 blevet en af verdens førende eksportører af 
mejeriprodukter uden eksportrestitutioner.
23 Bilag  
 Bilag IIILandbrug: Reformen af sukkermarkedet
1. Særberetning nr. 6/2010 omhandlede reformen af sukkermarkedet.
EU havde i 2006 iværksat en større reform af sin sukkersektor med henblik på at øge markedsorienteringen, 
stabilisere markedet og sikre overholdelse af de internationale forpligtelser. Retten foretog en revision af re -
formen og konkluderede, at selv om målet havde været at give de mindst konkurrencedygtige sukkerprodu -
center et incitament til at afgive kvoter, var der også konkurrencedygtige fabrikker, der afgav kvoter. EU var 
i stigende grad afhængig af import, det var tvivlsomt, om de faldende priser ville komme de endelige for -
brugere til gode, og der var vedvarende forsinkelser i gennemførelsen af diversificerings- og miljøforanstalt -
ningerne. Retten bemærkede også en øget risiko for udflytning af produktionsfaciliteter. Sukkerreformen 
havde ført til et prisfald og en nedsættelse af produktionskvoterne med 30 %, hvilket betød, at 80 fabrikker 
lukkede. Der var blevet oprettet en omstruktureringsfond, som sammen med støtte til diversificering skulle 
afbøde de sociale og økonomiske virkninger af disse foranstaltninger. Retten vurderede, i hvilket omfang 
reformens mål var blevet nået.
(Kilde:  Pressemeddelelse ECA/10/30).
Rettens anbefalinger
2. Retten fremsatte to anbefalinger med henblik på at sikre konkurrenceevnen, to anbefalinger med henblik på 
at stabilisere markederne og sikre sukkerforsyningerne og endelig to anbefalinger med henblik på at afhjæl -
pe og lette tilpasningsproblemerne.
24 Bilag  
 Bilag IIIAnbefaling Implementeringsstatus Rettens vurdering
1)  Det eksisterende eksterne pres kan nødvendiggøre, at 
Kommissionen foreslår yderligere justeringer af den interne 
produktion. Retten vil i givet fald anbefale, at instrumen -
terne og foranstaltningerne udformes således, at de sikrer 
overordnet sammenhæng, og at de baseres på dybtgående 
tekniske vurderinger af behov og ikke-diskriminerende 
kriterier.Ikke længere relevantAnbefaling 1 omtalte nødvendigheden af, at Kommis -
sionen foreslog yderligere justeringer af den interne 
produktion på grund af eksternt pres. Efter reformen 
foreslog Kommissionen imidlertid ingen væsentlige 
yderligere justeringer af den interne produktion og kvo -
terne. Denne anbefaling vil ikke længere være relevant, 
når sukkerkvoteordningen udløber i 2017 .
2)  I lyset af den vigtige rolle, som sukkerproduktionen spiller 
i landbrugsøkonomien, anbefaler Retten, at Kommissio -
nen foreslår foranstaltninger, der fjerner de stivheder og 
restriktioner i det nuværende kvotesystem, som indvirker 
negativt på avlernes og producenternes konkurrenceevne.Fuldt ud implementeretKommissionens 2011-forslag om at afskaffe kvotesy -
stemet med alle dets stivheder og restriktioner blev 
godkendt.
3)  Retten anbefaler, at der i eventuelle fremtidige afgørelser, 
som har effekt på EU’s sukkerproduktion, tages hensyn 
til den interne sukkerproduktion, der anses for at være 
nødvendig for at opfylde traktatens mål om at sikre 
forsyningerne.Implementeret i de fleste 
henseenderForordning (EU) nr. 1308/2013 giver Kommissionen 
de lovgivningsmæssige beføjelser og værktøjer til at 
intervenere på sukkermarkedet i tilfælde af over- eller 
underforsyning. For nylig har rapporter dokumenteret, 
at Kommissionen regelmæssigt overvåger produktion og 
forbrug, import og eksport samt primo- og ultimolagre 
for i overensstemmelse med traktatens mål at sikre 
sukkerforsyningen på EU-markedet. Retten identifice -
rede imidlertid den store afhængighed af importeret 
sukker som den væsentligste faktor, der kunne påvirke 
sukkerforsyningen og markedsstabiliteten i EU. EU er 
i dag stadig nettoimportør og producerer ca. 83 %-88 % 
af den mængde, der forbruges i EU.
4)  Retten erkender, at prisdannelsen i fødevaresektoren er 
meget kompleks, og anbefaler, at Kommissionen overvåger 
den regelmæssigt. Kommissionen og medlemsstaterne må 
sikre, at konkurrenceretten håndhæves korrekt i sektoren, 
således at traktatens mål om at sikre forbrugerne rimelige 
priser på landbrugesvarer nås.Implementeret i de fleste 
henseenderKommissionen overvåger sukkerpriserne på måneds -
basis. Der er ikke umiddelbart noget at bemærke med 
hensyn til sukkerprisernes rimelighed eller sukkerforsy -
ningen. Kommissionen har også iværksat en undersø -
gelse af prisafsmitning på sukkermarkedet. Inden for 
rammerne af sit mandat kunne den imidlertid have gjort 
mere for at sikre håndhævelse af konkurrenceretten 
ved at opfølge usædvanligt lave eller høje sukkerpriser, 
vurdere koncentrationen af sukkerproducenter og 
dens betydning for konkurrencereglernes funktion og 
overveje en strategi til forbedring af den vertikale prisaf -
smitning, så eventuelle fald i producentpriserne kommer 
forbrugerne til gode i et rimeligt omfang.
5)  Retten anbefaler, at Kommissionen og medlemsstaterne 
iværksætter hasteforanstaltninger for at sikre, at diversifi -
ceringsforanstaltningerne hurtigt bliver operationelle og 
giver den forventede effekt, nemlig at fremme alternativer 
til sukkerroe- og sukkerproduktion.UverificerbarKommissionen afviste anbefaling 5 og 6 med det 
argument, at ansvaret for a) at gennemføre diversifi -
ceringsforanstaltningerne og b) at sikre opfyldelsen 
af de miljømæssige forpligtelser i forbindelse med 
fabrikslukninger ligger hos medlemsstaterne i medfør 
af nærhedsprincippet. Disse anbefalingers implemente -
ringsstatus kunne ikke verificeres, fordi Kommissionens 
gennemgang af medlemsstaternes opfølgning var 
begrænset.6)  Retten anbefaler, at Kommissionen og medlemsstaterne 
mere aktivt engagerer sig i at sikre, at de miljømæssige 
forpligtelser, som de lukkede fabrikker har indgået, bliver 
opfyldt fuldt ud.Uverificerbar
25 Bilag  
 Bilag IVLandbrug: Særlige foranstaltninger til fordel for EU’s fjernområder og øerne i  
Det Ægæiske Hav
1. Særberetning nr. 10/2010 omhandlede gennemførelsen af de særlige foranstaltninger til fordel for 
landbruget i EU’s fjernområder og på øerne i Det Ægæiske Hav.
2. De særlige foranstaltninger til fordel for landbruget i EU’s fjernområder og på de mindre øer i Det Ægæiske 
Hav blev indført for at tage hensyn til disse regioners strukturelle, sociale og økonomiske situation.
3. Efter reformen af disse særlige foranstaltninger i 2006 vurderede Retten deres effektivitet.
4. Reformen indebar, at man gik over til større regional deltagelse samt decentralisering og fleksibilitet 
i beslutningstagningen på grundlag af programmer, som medlemsstaterne forelagde Kommissionen til 
godkendelse.
(Kilde:  Pressemeddelelse ECA/10/39).
Rettens anbefalinger
5. Vi fremsatte to anbefalinger om dækning af særlige behov, to anbefalinger om gennemførelsen af 2006-re -
formen, og én anbefaling om overvågning.
26 Bilag  
 Bilag IVAnbefaling Implementeringsstatus Rettens vurdering
1)  I forbindelse med fremtidig programmering af de særlige 
foranstaltninger bør Kommissionen støtte medlemssta -
ternes udarbejdelse af programmer ved at udbrede god 
praksis og fastlægge harmoniserede indikatorer til brug 
ved overvågning af programmernes resultater. Indika -
torerne bør som minimum omfatte oplysninger om den 
økonomiske udvikling (f.eks. værdien af produktionen, 
merværdi) og den sociale udvikling (f.eks. nye eller bevare -
de arbejdspladser).Implementeret i de fleste 
henseenderFor at støtte medlemsstaterne fastlagde Kommissionen 
en ramme med fælles indikatorer til brug ved overvåg -
ning af programmernes resultater og indføjede i 2014 
listen over resultatindikatorer i fællesskabslovgivningen.
De aktuelle gennemførelsesbestemmelser indeholder 
harmoniserede fælles resultatindikatorer med relation 
til målene for POSEI-programmerne i Det Ægæiske 
Hav. Medlemsstaterne er forpligtet til at bruge disse 
indikatorer i deres årlige rapporter til Kommissionen om 
gennemførelsen af programmerne.
Det har imidlertid været vanskeligt for medlemsstaterne 
at fremskaffe tilstrækkelige data vedrørende alle indi -
katorerne, og indholdet i de årlige gennemførelsesrap -
porter opfylder ikke altid Kommissionens anmodning på 
dette punkt. Generelt forelå der ingen formel dokumen -
tation for Kommissionens yderligere bestræbelser på at 
udbrede god praksis.
2)  Kommissionen bør tage fristen for formel godkendelse 
af programændringer den 1. august år n-1 op til fornyet 
overvejelse med henblik på at sikre, at medlemsstaterne 
har pålidelige oplysninger om det foregående års udgifter, 
når de udarbejder forslag til ændringer.Fuldt ud implementeretMedlemsstaterne kan nu foreslå ændringer ved hjælp 
af en fleksibel procedure, der enten udsætter eller helt 
fjerner fristen den 1. august år n-1.
3)  Medlemsstaterne bør ved hjælp af bottom-up-metoden og 
med inddragelse af de berørte parter på stedet ændre de 
nævnte foranstaltninger for at afhjælpe de svagheder, der 
er omtalt i punkt 44-67 . Også Kommissionens evaluerings -
rapport bør danne grundlag for identificering af foran -
staltninger, som ikke er effektive, og hvis udformning bør 
forbedres.UverificerbarAnbefaling 3 var hovedsagelig henvendt til medlems -
staterne, og dens implementering kan ikke verificeres, 
fordi Kommissionens opfølgning er begrænset. I sin eva -
lueringsrapport identificerede Kommissionen dog for -
anstaltninger, der ikke opfyldte deres mål (punkt 4.3.1), 
og foreslog medlemsstaterne forbedringer, som Retten 
havde anbefalet (kapitel 8).
4)  Medlemsstaterne bør udforme kontrolprocedurer, som er 
tilpasset hver enkelt foranstaltningstype. De bør navnlig 
sørge for, at deres system til identificering af marker ajour -
føres regelmæssigt. Kommissionen bør sikre sig, at disse 
kontrolprocedurer fungerer effektivt.Implementeret i de fleste 
henseenderKommissionens nye flerårige program for 2014-2017 
fastsætter, at der hvert år skal foretages mindst to 
revisioner af POSEI-programmerne i Det Ægæiske Hav, 
det indeholder de nye retningslinjer, der skal sikre, at 
medlemsstaterne præsenterer deres kontrolstatistikker 
på en mere gennemsigtig måde, og det indeholder be -
stemmelser om Kommissionens igangværende arbejde 
med at indsamle oplysninger om og foretage en skrive -
bordsgennemgang af kontrolprocedurerne vedrørende 
POSEI-programmerne i Det Ægæiske Hav. I de seneste 
år har Kommissionens revisioner imidlertid ikke været 
hyppige nok, og somme tider dækkede de ikke de mest 
relevante områder og/eller foranstaltninger.
5)  Kommissionen bør overvåge resultaterne af programmerne 
på årsbasis ved hjælp af medlemsstaternes oplysninger, 
herunder de oplysninger, der allerede foreligger, men skal 
suppleres.Implementeret i de fleste 
henseenderSiden indførelsen af de fælles indikatorer for POSEI-pro -
grammerne og programmerne for de mindre øer har 
Kommissionen på årsbasis analyseret medlemsstater -
nes oplysninger i de årlige gennemførelsesrapporter. 
Medlemsstaternes anvender imidlertid indikatorerne 
forskelligt i deres årlige rapporter, og rapporternes 
indhold bør forbedres.
27 Bilag  
 Bilag VSamhørighed: Midlerne fra Socialfonden til ældre arbejdstagere
1. I særberetning nr. 25/2012 om Socialfonden undersøgte Retten, om der var indført værktøjer med 
henblik på at overvåge, om midlerne blev anvendt effektivt.
2. Den Europæiske Socialfond (ESF) er et nøgleinstrument, som er udformet til at hjælpe medlemsstaterne med 
at opfylde EU’s beskæftigelsespolitiske mål. Dets formål er at fremme arbejdsløses og dårligt stillede perso -
ners integration på arbejdsmarkedet, primært via uddannelsesforanstaltninger.
3. Målet for revisionen var at undersøge, om og i hvilken udstrækning medlemsstaterne og Kommissionen 
udviklede og anvendte redskaber, som gjorde det muligt at vurdere, om de planlagte mål var blevet opfyldt. 
Med henblik herpå udvalgte Retten en af de vigtigste dårligt stillede grupper, nemlig ældre arbejdstagere.
28 Bilag  
 Bilag VRettens anbefalinger
Anbefaling Implementeringsstatus Rettens vurdering
1)  Kommissionen bør pålægge medlemsstaterne at udforme 
deres operationelle programmer (OP’er) på en sådan måde, 
at de resultater, der opnås ved hjælp af ESF-midlerne, kan 
måles. Målgrupperne bør defineres utvetydigt, og der bør 
opstilles relevante, kvantificerede operationelle mål og 
indikatorer til måling af output, resultater og specifikke 
virkninger på målgruppeniveau. Der bør opstilles foreløbi -
ge milepæle, og målværdierne bør indsættes i et hierarki. 
De resultater og specifikke effektmål, OP’erne skal opnå, 
bør indskrives i projekterne, da dette vil kunne hjælpe med 
til at sikre, at målværdierne opfyldes, og gøre det muligt at 
knytte betalingerne sammen med de opnåede resultater.Implementeret i de fleste 
henseender
Disse to anbefalinger var implementeret i de fleste 
henseender. Målingen af resultater er et centralt 
element i forordningen for perioden 2014-2020, og 
anvendelsen af fælles output- og resultatindikatorer er 
gjort obligatorisk i forbindelse med de mere sædvanlige 
politikker. Der er imidlertid stadig ikke fokus på de 
støttede målgrupper, undtagen unge arbejdsløse, og på 
at måle aktionernes effektivitet på målgruppeniveau. 
Kommissionen mangler stadig at bevise, at den overvå -
ger resultaterne på projektniveau og udarbejdelsen af 
kontrafaktiske evalueringer.2)  Kommissionen bør pålægge medlemsstaterne at udforme 
deres overvågnings- og evalueringssystemer på en sådan 
måde, at de fremskridt, der gøres med hensyn til at opfylde 
samtlige fastsatte målværdier, med passende mellemrum 
kan måles rettidigt og på en måde, der er let at forstå, så 
der kan træffes korrigerende foranstaltninger og indhøstes 
erfaringer til brug for den fremtidige beslutningstag -
ning. Dette kræver, at der i god tid indsamles relevante 
og kontrollerbare data, velfungerende elektroniske 
databehandlingssystemer, løbende evalueringer, herunder 
også på målgruppeniveau, og for de ESF-foranstaltningers 
vedkommende, som har til formål at øge beskæftigelsen, 
at nettoeffekten på beskæftigelsen måles.Implementeret i de fleste 
henseender
3)  For at Kommissionen kan give fyldestgørende oplysninger 
om de midler, der er stillet til rådighed, og de resultater, 
der er opnået ved hjælp af ESF, skal den have sammen -
hængende og pålidelige oplysninger fra medlemsstaterne. 
Nærmere bestemt bør Kommissionen fastlægge obligatori -
ske fælles indikatorer, som medlemsstaterne skal indskrive 
i deres OP’er. EU’s prioriterede temaer bør være i overens -
stemmelse med EU’s strategier, og lovgiver bør definere 
deres indhold klart.Fuldt ud implementeretMed henblik på perioden 2014-2020 blev ESF tilpasset 
Europa 2020-strategien, og der blev indført obligatoriske 
fælles output- og resultatindikatorer.
4)  Kommissionen bør analysere resultataspekterne indgåen -
de, når den tilrettelægger sin vurdering af overvågnings- 
og kontrolsystemerne.Fuldt ud implementeretDe planlagte revisioner vedrørende resultatdata og de 
udsendte revisorvejledninger viser, at der i højere grad 
lægges vægt på ansvarlighed og pligten til at have et 
pålideligt system til indsamling, registrering og opbeva -
ring af resultatdata.
5)  Kommissionen bør dokumentere sin kontrol bedre ved at 
sørge for, at der er et kontrolspor, som gør det muligt at 
vurdere kontrollens omfang og ensartethed.Fuldt ud implementeretDe nye tjeklister for perioden 2014-2020 forbedrer 
aktionernes dækning og dokumentation.
29 Bilag  
 Bilag VIEksterne aktioner: Bidrag, der kanaliseres gennem FN-organisationer
1. Særberetning nr. 3/2011 omhandlede produktiviteten og effektiviteten af EU-bidrag, der kanaliseres 
gennem FN’s organisationer i konfliktramte lande.
2. Europa-Kommissionen har intensiveret sit samarbejde med De Forenede Nationer som led i sin forpligtelse 
til at forbedre bistandskoordineringen. De EuropeAidmidler, der kanaliseres gennem De Forenede Nationers 
organisationer, steg fra 144 millioner euro i 2001 til 935 millioner euro i 2009, og de var på deres højeste 
i 2006 med 1 milliard euro.
3. Dette var anden fase af en todelt revision. I anden fase evaluerede Retten målopfyldelsen.
4. Det overordnede spørgsmål, som revisionen søgte at besvare, var, om Kommissionen sikrer det bedst mulige 
forhold mellem pris og kvalitet, når den kanaliserer midler gennem De Forenede Nationer.
30 Bilag  
 Bilag VIRettens anbefalinger
5. Retten anbefalede Kommissionen at foretage følgende ændringer med hensyn til projektudformning, effek -
tivitet og bæredygtighed samt produktivitet:
Anbefaling Implementeringsstatus Rettens vurdering
1)  Kommissionen bør foretage følgende forbedringer med 
hensyn til projektudformning:
 ο Kommissionen bør sikre, at der opstilles klare, konkrete mål 
for de projekter, som dens midler afsættes til. Målene bør 
så vidt muligt kvantificeres, så det bliver lettere at gen -
nemføre og overvåge projekterne og at give Kommissionen 
nyttig feedback. Sammenhængen mellem projektaktivite -
terne, projektets mål og de mere overordnede målsætnin -
ger bør angives klart
 ο Den tidsramme, der fastsættes i bidragsaftalen, bør 
i højere grad tilpasses de forhold, som de enkelte projekter 
gennemføres under, for at undgå tidskrævende og dyre for -
længelser af gennemførelsesperioden på et senere stadium
 ο Da detaljeringsgraden i budgettet danner grundlag for de 
senere rapporter, bør budgettet indeholde alle de oplysnin -
ger, der er nødvendige for at vurdere især produktiviteten 
af de finansierede aktiviteter.Fuldt ud implementeretDe nye 2011-retningslinjer om rapporteringskrav under 
den finansielle og administrative rammeaftale mellem 
Europa-Kommissionen og FN:
 ο minder om, at indikatorerne skal være SMART, at 
rapporterne skal gøre det muligt at sammenligne 
med alle aspekter af den oprindelige aktionsbe -
skrivelse, og at de skal give Kommissionen nyttig 
feedback med henblik på aktioner af samme type 
(vidensstyring)
 ο understreger betydningen af de detaljerede 
arbejdsplaner og fastlægger principperne for 
ajourføring af dem
 ο fastlægger principper og procedurer til at sikre, 
at FN-organisationen og Kommissionen forstår 
alle detaljer i budgettet på samme måde, og at 
informationsniveauet er højt nok til at muliggøre 
sammenligning med aktionsbeskrivelsen.
Der henvises til retningslinjerne i alle fælles EU/FN-kur -
ser. Kravene forklares også i forbindelse med regelmæs -
sige kurser.
2)  Kommissionen bør foretage følgende forbedringer med 
hensyn til effektivitet og bæredygtighed:
 ο Kommissionen bør insistere på at modtage de nødvendige 
rapporter til tiden og fortsætte sine bestræbelser på at 
sikre, at disse rapporter indeholder de oplysninger, som 
den har brug for til at vurdere fremskridt og resultater
 ο Kommissionens opfølgning bør være rettidig, syste -
matisk, klart dokumenteret og dækkende under hele 
projektforløbet
 ο Efter hvert projekt bør Kommissionen identificere de 
erfaringer, der er opnået, og som kan anvendes i forbindel -
se med fremtidige interventioner, navnlig med hensyn til 
aspektet bæredygtighed.Fuldt ud implementeretRetningslinjerne:
 ο understreger betydningen af at levere rettidige 
rapporter baseret på detaljerede arbejdsplaner og 
fastlægger principper til at sikre, at de ikke bliver 
forsinket, at Kommissionen holdes underrettet, og 
at de giver alle de detaljer, der er nødvendige for at 
vurdere aktionernes gennemførelse
 ο fastlægger principper og procedurer til at sikre, 
at de nødvendige oplysninger sendes rettidigt til 
Kommissionen, og at eventuelle vanskeligheder 
analyseres og afhjælpes, når de opstår
 ο indeholder (i den seneste udgave af skabelonen 
til aktionsdokumenter) et obligatorisk under -
punkt om de opnåede erfaringer og aktionens 
bæredygtighed.
31 Bilag  
 Bilag VIAnbefaling Implementeringsstatus Rettens vurdering
3)  Kommissionen bør foretage følgende forbedringer med 
hensyn til produktivitet:
 ο Der bør foretages en systematisk vurdering af omkostnin -
gerne, og resultaterne bør dokumenteres tilstrækkeligt. 
Der bør i højere grad fokuseres på produktivitet, og 
vurderingen af omkostninger bør ikke være begrænset til 
spørgsmålet om støtteberettigelse
 ο Hvis det er muligt, bør der opstilles benchmarks for fælles 
omkostningselementer for at gøre det nemmere at vurdere 
omkostningerne i projektforslag og finansielle rapporter.Første del fuldt ud 
implementeret
Anden del implementeret 
i nogle henseenderRetningslinjerne fastlægger principper og procedurer til 
at sikre, at informationsniveauet er højt nok til at mulig -
gøre en vurdering af, om de foreslåede omkostninger er 
støtteberettigede og nødvendige, og en sammenligning 
med aktionsbeskrivelsen.
Anbefaling 3, anden del, om opstilling af benchmarks 
for fælles omkostningselementer (implementeret i nogle 
henseender).
Kommissionen har pålagt de anvisningsberettigede at 
vurdere omkostningernes rimelighed, når de finansierer 
projekter. Nogle EU-delegationer udarbejder omkost -
ningssammenligninger på grundlag af lokale økonomi -
ske undersøgelser. Kommissionen anmoder desuden de 
anvisningsberettigede om i forbindelse med registrering 
af tilskud og kontrakter i CRIS at angive årsagerne til, 
at de vælger at indgå kontrakt med en international 
organisation.
Kommissionen vurderer imidlertid ikke direkte projek -
tomkostningernes rimelighed, men forlader sig på de 
internationale organisationers markedskendskab.
»Hvis det er muligt« skal i forbindelse med denne anbe -
faling forstås som »Hvis der findes tilsvarende tilfælde, 
og hvis der er rimelig adgang til oplysninger om dem«. 
De endelige omkostninger afhænger af mængderne og 
enhedsomkostningerne. Hvis enhedsomkostningerne 
ikke er kendt, vil det i det mindste være muligt at foreta -
ge en mængdesammenligning med tilsvarende aktioner, 
der er blevet finansieret tidligere, for at vurdere, om en 
ny aktion er rimelig. Hvis dette ikke sker, forlader Kom -
missionen sig på en tredjeparts erklæring uden nogen 
kontrol, selv om den råder over relevant dokumentation.
32 Bilag  
 Bilag VIIEksterne aktioner: Fødevaresikkerhed
1. Særberetning nr. 1/2012 omhandlede effektiviteten af EU’s udviklingsbistand til fødevaresikkerhed 
i lande syd for Sahara
2. Fødevaresikkerhed er et stort problem i Afrika syd for Sahara, hvor 30 % af befolkningen sulter.
3. Retten undersøgte, om Den Europæiske Unions udviklingsbistand til fødevaresikkerhed i Afrika syd for Sa -
hara er effektiv: om EU’s udviklingsbistand til fødevaresikkerhed er relevant i forhold til landenes behov og 
prioriteter, og om EU-interventionerne er effektive.
4. Revisionen havde fokus på EU’s direkte udviklingsstøtte vedrørende fødevaresikkerhedens tre dimensioner – 
fødevaretilgængelighed, adgang til fødevarer og ernæringsmæssig udnyttelse af fødevarer. Retten under -
søgte ikke, om fødevaresikkerhed var integreret i foranstaltningerne på alle de relevante EU-samarbejdsom -
råder, f.eks. sundhed, uddannelse og vand og sanitet.
33 Bilag  
 Bilag VIIRettens anbefalinger
Anbefaling Implementeringsstatus Rettens vurdering
1)  Kommissionen og Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil bør 
foretage en struktureret vurdering af situationen med hen -
syn til fødevaresikkerhed i hvert enkelt land og systematisk 
overveje mulighederne for EU-støtte på dette område (med 
henblik på programmeringsperioden efter 2013).Fuldt ud implementeretRettens anbefaling har givet anledning til, at der er 
udarbejdet 50 detaljerede, landespecifikke faktabla -
de om fødevaresikkerhed baseret på internationale 
indikatorer, som primært er hentet fra FN-agenturer 
(FAO, UNICEF …) og NGO’er. Disse faktablade giver 
et samlet overblik over det enkelte land ved hjælp af 
beregnede indikatorer og dækker områder med relevans 
for fødevaresikkerheden, f.eks. landets placering på 
udviklingsindekset og dets situation med hensyn til 
ernæring, miljø og landbrug.
2)  Kommissionen og Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil 
bør - eventuelt sammen med andre udviklingspartnere - 
undersøge, om det er muligt at oprette et permanent 
instrument til finansiering af hasteforanstaltninger og 
supplerende tiltag, der kan modvirke konsekvenserne af 
fremtidige fødevarekriser i udviklingslande.Fuldt ud implementeretKommissionens tjenester har udviklet en fødevare -
sikkerhedsmekanisme med et vejledende budget på 
525 millioner euro (2014-2020) og en tilhørende metode 
til teknisk analyse af fødevare- og ernæringsusikkerhed, 
som skal anvendes årligt med henblik på at identificere 
relevante lande og stille forslag til udgifter. Denne 
mekanisme må forventes at give næsten de samme 
resultater som et permanent instrument.
3)  Kommissionen og Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil bør 
prioritere ernæring tilstrækkelig højt, når de fastlægger 
samarbejdsstrategier, identificerer og udformer interven -
tioner og fører politisk dialog med partnerregeringerne, 
navnlig i forbindelse med budgetstøtteprogrammer.Fuldt ud implementeretKommissionen har givet en klar politisk impuls ved at 
afsætte 3,5 milliarder euro til finansiel støtte og opstille 
specifikke mål for bekæmpelsen af underernæring. 
Handlingsplanen for ernæring angiver, hvordan den 
finansielle støtte skal ydes.
4)  Herudover bør Kommissionen:  
fastsætte tilstrækkelig præcise interventionsmål, der kan 
måles ved hjælp af resultatindikatorer. Den bør sørge for, 
at målene er realistiske ved at foretage en bedre vurdering 
af risici og antagelser vedrørende forudsætningerne for en 
vellykket gennemførelse af interventionerne.Fuldt ud implementeretReferencedokumenterne fastsætter målbare mål 
og specifikke indikatorer samt den metode, der skal 
bruges til at opfylde målene. Disse dokumenter angiver 
desuden de strategiske prioriteter baseret på en analyse 
af risici og udfordringer.
Der gennemføres regelmæssigt flere forskellige aktivi -
teter for at informere og uddanne de relevante aktører 
i forbindelse med bekæmpelse af sult.
5)  Kommissionen bør yde bedre støtte til den finansielle 
bæredygtighed af programmer for landbrug og sociale 
overførsler. I den forbindelse bør den lægge mere vægt 
på udvikling af effektive landbrugskonsulenttjenester, 
infrastruktur til brug efter høst og lånemuligheder 
i landdistrikterne.Fuldt ud implementeretKommissionen bidrager til forummer og organisationer, 
der yder specifikke tjenester til landbrugere. (Dette er 
anbefaling 5 a) i SB nr. 1/2012).
6)  Kommissionen bør yde bedre støtte til den finansielle 
bæredygtighed af programmer for landbrug og sociale 
overførsler. I den forbindelse bør den sikre, at program -
merne for sociale overførsler i tilstrækkelig grad støtter 
udviklingen af støttemodtagernes indtægtsmuligheder.Fuldt ud implementeretReferencedokumentet »Social Transfers in the fight 
against hunger« indeholder metoder, prioriteter, 
målsætninger, mål og veldefinerede nøgleindikatorer. 
I dokumentet henvises der til praksisorienterede doku -
menter, der kan støtte i forbindelse med alle aspekter af 
processen.
Der gennemføres regelmæssigt aktiviteter for at 
informere og uddanne de relevante aktører. (Dette er 
anbefaling 5 b) i SB nr. 1/2012).
34 Bilag  
 Bilag VIIIEksterne aktioner: CRIS
1. Særberetning nr. 5/2012 omhandlede det fælles Relexinformationssystem (CRIS).
2. CRIS er det informationssystem, Kommissionen har indført til forvaltningen af eksterne aktioner.
3. Det leverer data vedrørende de forskellige faser i forvaltningen, fra programmering over forberedelse til 
overvågning, og dækker både operationelle og finansielle aspekter ved aktionerne. Det leverer også finan -
sielle data til Kommissionens regnskabssystem ABAC.
4. I særberetning nr. 5/2012 undersøgte Retten, om CRIS effektivt opfyldte Kommissionens behov for oplys -
ninger. Retten vurderede især, om CRIS var udformet til at opfylde Kommissionens behov effektivt, og om 
oplysningerne fra systemet var pålidelige.
35 Bilag  
 Bilag VIIIRettens anbefalinger
5. Retten fremsatte følgende fire anbefalinger:
Anbefaling Implementeringsstatus Rettens vurdering
1) C RIS’ rolle som informationssystem bør defineres, navnlig 
i forhold til Kommissionens ABAC -regnskabssystem. 
Kommissionen bør specifikt bestræbe sig på at reducere 
de tilfælde, hvor ABAC -funktioner også udføres i CRIS.Ikke længere relevantCRIS’ rolle som informationssystem, navnlig i forhold til 
Kommissionens ABAC -regnskabssystem, var endnu ikke 
defineret.
2)  CRIS’ datakodelister bør rationaliseres, således at de 
er unikke, og deres dataværdier udelukker hinanden. 
Endvidere bør de nuværende datakvalitetskontroller (tjek, 
processer) revideres og styrkes med henblik på en effektiv 
beskyttelse, der sikrer pålidelige data. Disse foranstaltnin -
ger bør navnlig tage sigte på at sikre, at CRIS effektivt og 
produktivt leverer aggregerede oplysninger pr. modtager -
land, politikområde og finansielt instrument.Implementeret i de fleste 
henseenderVi konstaterede, at GD for Internationalt Samarbejde og 
Udvikling var i gang med flere initiativer til rationalise -
ring af CRIS’ datakodelister (udvikling af et referenceda -
tasystem, rationalisering af datakoder og etablering af 
en dataordbog). Initiativerne til rationalisering af CRIS’ 
datakoder var imidlertid endnu ikke færdigudformet.
CRIS’ datakvalitetskontroller var blevet styrket, f.eks. var 
der fastlagt en datakvalitetsstrategi og en datakvalitets -
masterplan og udpeget et datakvalitetshold.
3)  I betragtning af den store og meget blandede population 
af CRIS-brugere bør der gøres en indsats for at forbedre 
systemets brugervenlighed i de fremtidige udviklinger af 
CRIS.Ikke længere relevantDe fleste projekter til forbedring af CRIS’ brugervenlig -
hed blev indstillet i begyndelsen af 2013 for at afvente 
vedtagelsen og gennemførelsen af en ny IT-strategi for 
GD for Internationalt Samarbejde og Udvikling.
4)  Ansvaret for forvaltningen af datasikkerheden i CRIS bør 
placeres. Der bør gennemføres en generel IT-risikovur -
dering. Der bør navnlig gøres en indsats med henblik på 
beskyttelse af personoplysninger og finansielle data.Implementeret i nogle 
henseenderAnsvaret for forvaltningen af datasikkerheden i CRIS er 
blevet placeret.
Mellem 2012 og 2014 blev der foretaget nogle begræn -
sede IT-risikovurderinger, men der mangler stadig en 
samlet vurdering af IT-risiciene i GD for Internationalt 
Samarbejde og Udvikling. Uden en sådan vurdering er 
der ikke noget klart overblik over risiciene vedrørende 
beskyttelse af personoplysninger og finansielle data 
i GD for Internationalt Samarbejde og Udviklings 
informationssystemer.
36 Bilag  
 Bilag IXInterne politikker: Statsstøtte
1. I særberetning nr. 15/2011 undersøgte Retten, om Kommissionens procedurer sikrede en effektiv 
forvaltning af statsstøttekontrollen.
2. Statsstøtte er defineret i artikel 107 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde, og det er vigtigt, 
at der foretages statsstøttekontrol for at garantere det indre markeds funktion. Kommissionen har det samle -
de ansvar for statsstøttekontrollen. For at sikre, at statsstøtte ydet af medlemsstaterne er forenelig med Den 
Europæiske Unions indre marked, skal medlemsstaterne anmelde statsstøtteforanstaltninger til Kommissio -
nen og indhente Kommissionens godkendelse, før de yder statsstøtte.
3. Vi undersøgte i særberetningen, om Kommissionen have indført procedurer til effektiv forvaltning af stats -
støttekontrollen. Revisionen fokuserede på Kommissionens organisation og beslutnings- og overvågnings -
processer i perioden 2008-2010.
37 Bilag  
 Bilag IXRettens anbefalinger
4. Vi anbefalede Kommissionen at tage fordelingen og anvendelsen af de ressourcer, der var afsat til forvaltnin -
gen af statsstøtte, op til revision med henblik på at:
Anbefaling Implementeringsstatus Rettens vurdering
1)  indtage en mere proaktiv holdning i forholdet til medlems -
staterne og gøre en større indsats for at øge kendskabet til 
statsstøttereglerne ved at udbrede bedste praksis og yde 
mere praktisk vejledningFuldt ud implementeretGD for Konkurrence har iværksat en række initiativer, 
bl.a. etableret et net af landekontaktpunkter, arrangeret 
kurser og højniveaumøder i samarbejde med med -
lemsstaterne, offentliggjort vejledning om begrebet 
statsstøtte og skabt en platform, hvor medlemsstaterne 
kan stille spørgsmål om fortolkning og gennemførelse.
2)  optrappe sine overvågningsaktiviteter, både med hensyn 
til stikprøvestørrelse og omfangFuldt ud implementeretKommissionen har gradvis optrappet sine overvågnings -
aktiviteter ved at øge stikprøvestørrelsen og inddrage de 
sagsbehandlende enheder.
3)  tilrettelægge sine ex officio-undersøgelser mere systema -
tisk og målrettet, således at ulovlig støtte afsløres.Fuldt ud implementeretVedtagelsen og anvendelsen af nye retlige instrumenter 
i forbindelse med skatteundersøgelser har ført til flere 
dybtgående undersøgelser.
4)  Vi anbefalede også følgende:  
Med henblik på at øge gennemsigtigheden og fremskynde 
beslutningsprocessen bør Kommissionen bindende for -
pligte sig til at afslutte den foreløbige undersøgelse enten 
ved at træffe en beslutning eller ved at indlede en formel 
undersøgelsesprocedure inden for et år efter, at den har 
modtaget den oprindelige anmeldelse.Ikke implementeretRetten hilser det velkommen, at ledelsen er mere 
opmærksom på foreløbige undersøgelser, der varer 
over ni måneder, men den nuværende retlige ramme 
giver stadig Kommissionen mulighed for at fortsætte 
den foreløbige undersøgelse, så længe den betragter 
anmeldelsen som ufuldstændig, og udsætte en mere 
gennemsigtig formel undersøgelsesprocedure.
5)  Kommissionen bør minimere antallet af anmodninger 
om oplysninger, der sendes til medlemsstaterne, og kun 
anmode om oplysninger, der er strengt nødvendige for 
beslutningstagningen.Fuldt ud implementeretAntallet af anmodninger til medlemsstaterne er blevet 
begrænset som anbefalet ved at sikre løbende rapporte -
ring om efterslæb til vicegeneraldirektøren med ansvar 
for statstøtte og indføre en bestemmelse om, at han skal 
give sin godkendelse, før der for tredje gang sendes en 
anmodning om yderligere oplysninger.
6)  For at give mere retssikkerhed til alle berørte parter bør 
Kommissionen behandle ubegrundede klager hurtigt.Implementeret i de fleste 
henseenderFiltrene i artikel 20 i den nye procedureforordning bør 
reducere antallet af ubegrundede klager væsentligt. Ikke 
desto mindre er effekten af denne ændring endnu ikke 
fuldt synlig.
7)  Kommissionen bør regelmæssigt informere klageren, 
medlemsstaten og modtageren om fremskridt (eller 
mangel på fremskridt) i de enkelte sager og om udfaldet af 
undersøgelsen.Fuldt ud implementeretSom anbefalet sendes der nu breve for regelmæssigt at 
informere klageren, medlemsstaten og modtageren om 
fremskridtene i de enkelte sager.
38 Bilag  
 Bilag IXAnbefaling Implementeringsstatus Rettens vurdering
8)  Kommissionen bør overveje, om den kan drage nytte af 
erfaringerne fra sin håndtering af den finansielle krise til at 
forbedre sine normale arbejdsmetoder.Fuldt ud implementeretGD for Konkurrence har taget behørigt hensyn til erfarin -
gerne fra sin håndtering af foranstaltninger vedrørende 
den finansielle krise. Den væsentligste erfaring var en 
erkendelse af behovet for at accelerere analyse- og 
beslutningsprocessen. Inden for rammerne af sit projekt 
til modernisering af statsstøttepolitikken har GD for 
Konkurrence truffet flere foranstaltninger til at accelere -
re analyse- og beslutningsprocessen i forbindelse med 
sager, der ikke er kriserelaterede.
9)  Kommissionen bør implementere et forbedret system til 
tidsregistrering og ledelsesrapportering, så den effektivt 
kan overvåge tidsforbruget på de enkelte sager og arbejds -
byrden for den enkelte sagsbehandler med henblik på at 
optimere anvendelsen af ressourcerne.Fuldt ud implementeretGD for Konkurrence har indført et forbedret system 
til tids- og forvaltningsrapportering (PETRA: »Project 
Expense Time Reporting Application«).
10)  Og endelig anbefalede vi følgende:  
Kommissionen bør forbedre produktiviteten og pålidelig -
heden af sin dataindsamlingsproces.Implementeret i nogle 
henseenderSARI (»State Aid Reporting Interface«) har været i brug 
siden 2012 som værktøj til kommunikation mellem med -
lemsstaterne og GD for Konkurrence, men der mangler 
stadig en række forbedringer af systemets pålidelighed, 
bl.a. a) valideringsregler til at sikre, at der ikke indlæses 
ufuldstændige oplysninger fra medlemsstaterne, b) re -
gistrering af brugernes forskellige valideringshandlinger 
og c) forbedringer af søgefunktionerne.
11)  Kommissionen bør med jævne mellemrum foretage en 
efterfølgende vurdering af effekten af statsstøtte og stats -
støttekontrol på virksomheder, markeder og den samlede 
økonomi.Fuldt ud implementeretMed henblik på efterfølgende vurdering af effekten af 
statsstøtte har Kommissionen bl.a. offentliggjort en 
fælles metode til evaluering af statsstøtte og i de nye 
retningslinjer for statsstøtte indført muligheden for at 
stille krav om evalueringer.  
NB: Denne anbefaling blev oprindelig afvist af 
Kommissionen.
39 Bilag  
 Bilag XGenerelle kriterier for et effektivt opfølgningssystem
Spørgsmål KravRAD
Helt 
opfyldtDelvis 
opfyldtIkke 
opfyldt
1.  Er systemet udformet med 
henblik på at levere de 
nødvendige oplysninger?a) Systemets rolle i Kommissionens arkitetur for informationssystemer 
er defineret, dokumenteret og godkendt. X
b) Informationsbehovene er identificeret, analyseret og dokumenteret 
på en systematisk måde. X
c) Systemets arkitektur og udformning er dokumenteret og afspejler de 
identificerede behov. X
2.  Er systemet udformet med 
henblik på at overholde 
dokumentationskravene 
vedrørende finansielle 
informationssystemer?a) Systemets tekniske dokumentation indeholder en beskrivelse af 
indholdet i hvert enkelt datafelt. X
b) Systemets tekniske dokumentation indeholder en beskrivelse af, 
hvordan systemet behandler hver enkelt operation. X
c) Systemet sikrer, at der findes et fuldstændigt revisionsspor for hver 
operation. X
3.  Er systemet udformet med 
henblik på at overholde 
kravene vedrørende oplysnin -
gers fortrolighed, tilgænge -
lighed og integritet?a) De tekniske og organisatoriske foranstaltninger, der skal sikre fortro -
ligheden, er identificeret og dokumenteret, idet der er taget hensyn 
til deres gennemførelsesomkostninger og de risici, der er forbundet 
med behandlingen og arten af dataene i systemet. X
b) Procedurerne for tildeling, vedligeholdelse og fjernelse af adgangs -
rettigheder er godkendt og dokumenteret. X
c) Målene for systemets tilgængelighedsniveau er fastsat, godkendt og 
dokumenteret. X
d) Tilgængeligheden er genstand for overvågning og rapportering, og 
der træffes passende foranstaltninger med henblik på at opfylde 
målene. X
e) Der findes en godkendt og dokumenteret plan for databackup; den er 
implementeret og testes regelmæssigt. X
f) Der findes en godkendt og dokumenteret plan for datagenopretning. X
g) Hvor det er relevant, anvender systemet »business rules« (automati -
ske inputkontroller) til at forbedre kvaliteten af transaktionsdata. De 
suppleres af fyldestgørende »manuelle« kontroller. X
h) Der er oprettet relevante datakategorier og udarbejdet retnings -
linjer, der sikrer og gør det let for brugerne at opnå ensartethed 
i forbindelse med input, udtræk, statistisk analyse og rapportering af 
data. X
i) Datakvaliteten overvåges regelmæssigt på systemniveau, og der 
træffes passende foranstaltninger til at korrigere de konstaterede 
svagheder på en kontrolleret måde.Ikke relevant1
j) De ledelsesrapporter og indikatorer, der anvender data fra dette 
system, er genstand for fyldestgørende kvalitetskontrol. X
1 Vi kunne ikke kontrollere disse kriterier på grundlag af de disponible oplysninger.
40 Bilag  
 Bilag XSpørgsmål KravRAD
Helt 
opfyldtDelvis 
opfyldtIkke 
opfyldt
4.  Er systemet udformet 
med henblik på at være 
brugervenligt?a) Der findes en fuldstændig og ajourført brugerdokumentation eller 
tilsvarende hjælpefiler. X
b) Brugernes tilfredshed overvåges regelmæssigt, og der tages hensyn 
til feedback fra brugerne. X
c) Brugerne har let adgang til at udtrække oplysninger ved hjælp af 
effektive værktøjer til datasøgning og -rapportering. X
5.  Giver systemet fuldstændige 
oplysninger?a) Alle transaktioner registreres kun én gang. X
b) Alle relevante datafelter er udfyldt. X
6.  Giver systemet ensartede 
oplysninger?Data optræder ikke med forskellige værdier i forskellige dele af informati -
onssystemet (intern ensartethed).X
7.  Giver systemet korrekte 
oplysninger?De oplysninger, der er registreret i systemet, afspejler de faktiske forhold 
(papirdossier eller direkte observation på stedet).X
8.  Giver systemet ajourførte 
oplysninger?Oplysningerne registreres rettidigt i systemet. X
41 Kommissionens  
svar
Resumé
IV
Kommissionen er indstillet på at sikre, at de anbefalinger, som Revisionsretten fremsætter i sine særberetninger, og 
som Kommissionen accepterer, systematisk gennemføres og følges op.
Kommissionen fremhæver, at 3 % af de anbefalinger, som blev vurderet til at være » ikke implementeret «, kun vedrø -
rer én anbefaling i særberetning nr. 15/2011, som Kommissionen afviste.
V
Procedurerne i RAD-applikationen (Recommendation, Action, Discharge) er defineret, dokumenteret og godkendt. 
Kodningen af data sker på ansvar af de relevante generaldirektorater (GD’er) og tjenestegrene i overensstemmelse 
med klare regler for relevante høringer mellem tjenestegrene samt validerings- og godkendelsesarbejdsgange på 
passende hierarkiske niveauer. GD’erne og tjenestegrenene har mulighed for at uploade støttedokumenter til deres 
svar. RAD-applikationen giver også mulighed for at gøre status over Kommissionens aktioner. Den ekstra anbefa -
lingsstatus » delvist implementeret « blev indført og fungerer. Kommissionen og Revisionsretten kan dog nå frem til 
forskellige konklusioner med hensyn til effektiviteten af anbefalingens implementering.
Kommissionen aflægger rapport om opfølgningen af Revisionsrettens anbefalinger til Kommissionen i generaldirek -
toraternes og tjenestegrenenes årlige aktivitetsrapporter og i Kommissionens årlige rapport til Europa-Parlamentet 
og Rådet om opfølgningen på decharge for det relevante regnskabsår.
VI
Det er Kommissionens overbevisning, at dens kontrolordninger er i overensstemmelse med internationale kontrol -
standarder og bedste praksis.
Kommissionen er imidlertid indstillet på at håndtere yderligere udfordringer vedrørende opfølgningssystemet 
og -procedurerne for decharge.
Kommissionens svar 42
Indledning
03
Kommissionen er indstillet på at sikre, at de anbefalinger, som Revisionsretten fremsætter i sine særberetninger, 
og som Kommissionen accepterer, systematisk implementeres og følges op. Den ekstra anbefalingsstatus » delvist 
implementeret « er udviklet og leveret af systemleverandøren i Kommissionen og er godkendt.
Kommissionens implementering af 44 anbefalinger
09
Kommissionens opfølgningssystem og -procedurer for decharge dækker alle særberetninger fra Revisionsretten af 
relevans for Kommissionen.
11
Kommissionen er indstillet på at sikre, at de anbefalinger, som Revisionsretten fremsætter i sine særberetninger, og 
som Kommissionen accepterer, systematisk implementeres og følges op.
Kommissionen fremhæver, at 3 % af de anbefalinger, som blev vurderet til at være » ikke implementeret «, kun vedrø -
rer én anbefaling i særberetning nr. 15/2011, som Kommissionen afviste.
Tekstboks 1 – Bedre regulering og overvågning (jf.  bilag II og III )
Kommissionens begrænsede indflydelse på priser er en logisk følge af den markedsorienterede tilgang og skiftet 
i den fælles landbrugspolitik fra prisstøtte til indkomststøtte som besluttet af Europa-Parlamentet og Rådet.
Overvågning af sukkerpriser er kun en del af den samlede vurdering af sukkermarkedet, hvis sigte er at opfylde 
målsætningerne i både den fælles landbrugspolitik og sukkerreformen af 2006. Disse målsætninger vedrører ikke 
påvirkning af priser.
Kommissionens svar 43
Revision af Kommissionens opfølgningssystemer og -procedurer
Kommissionens fælles svar på punkt 13 og 14:
Kommissionens rammer for intern kontrol og dertil relaterede kontrolsystemer er udviklet specifikt til Kommissi -
onens miljø. De er baseret på international god praksis og inspireret af COSO’s rammer (Committee of Sponsoring 
Organizations of the Treadway Commission).
Det fremgår klart af Kommissionens rammer for intern kontrol, at ansvaret for den systemiske opfølgning af forhold 
af betydning, som er blevet identificeret gennem tilsynsmyndighederne, påhviler ledelsen.
15
Kommissionen fremhæver, at praksisvejledningerne er en anbefalet rådgivning, jf. de internationale rammer for 
faglig praksis (IPPF), der er udstedt af Institute for Internal Auditors (IIA).
Se også Kommissionens svar på punkt 28.
18
Se Kommissionens svar på punkt 28.
20
RAD-applikationen er udformet med henblik på dechargeprocedurens behov og formål. Den giver pålidelig og 
relevant information om status for de aktioner, som Kommissionen gennemfører i relation til opfølgningen af 
dechargen. Den er løbende blevet forbedret på grundlag af bl.a. Revisionsrettens anbefalinger og anmodninger 
fra Kommissionens tjenestegrene. Kommissionen vil, når den træffer beslutning om videreudvikling af RAD, fortsat 
tage hensyn til Revisionsrettens anbefalinger.
20 a)
Procedurerne i RAD-applikationen, herunder forbindelser til Revisionsrettens særberetninger og de tjenestegrene 
hos Kommissionen, som er ansvarlige for implementeringen af anbefalingerne, er defineret, dokumenteret og god -
kendt. Alle data er kodede på ansvar af de relevante GD’er og tjenestegrene og i overensstemmelse med klare regler 
for de relevante høringer mellem tjenestegrene samt validerings- og godkendelsesarbejdsgange på passende hie -
rarkiske niveauer. GD’erne og tjenestegrenene har mulighed for at uploade støttedokumenter til deres svar.
20 b)
I overensstemmelse med Kommissionens interne kontrolrammer og dertil relaterede kontrolsystemer vil den for de 
specifikke sager under delt forvaltning, hvor den har en tilsynsfunktion, gennemgå forhold af betydning med med -
lemsstaterne. Revisionsrettens og Kommissionens fælles arbejdsgruppe har til opgave at undersøge mulighederne 
for bedre overvågning, implementering og opfølgning af Revisionsrettens anbefalinger.
Kommissionens svar 44
20 c)
Kommissionen og Revisionsretten kan nå frem til forskellige konklusioner med hensyn til implementeringen af 
accepterede SB-anbefalinger. RAD-applikationen giver mulighed for at beskrive status med hensyn til Kommissio -
nens tjenestegrenes aktioner, herunder i forhold til den forventede afslutningsdato.
20 d)
Kommissionen aflægger rapport om opfølgningen af Revisionsrettens anbefalinger til Kommissionen i generaldirek -
toraternes og tjenestegrenenes årlige aktivitetsrapporter og i Kommissionens årlige rapport til Europa-Parlamentet 
og Rådet om opfølgningen på decharge for det relevante regnskabsår.
Kommissionen erkender dog, at rapporteringen kan forbedres yderligere.
21
I notat af 16. oktober 2014 om udgivelse af version 6.4 af RAD-applikationen fik GD’erne og tjenestegrenene klare 
instrukser vedrørende den nye funktion med » delvist implementerede anbefalinger «. Alle GD’er og tjenestegrene blev 
informeret om og fik undervisning i den nye anbefalingsstatus » delvist implementeret «.
Kommissionen mener, at GD’erne og tjenestegrenene anvender denne nye funktion, når og hvis det er relevant.
22
Kommissionen er indstillet på at sikre, at Revisionsrettens SB-anbefalinger systematisk implementeres og følges op.
Kommissionen og Revisionsretten kan nå frem til forskellige konklusioner med hensyn til effektiviteten af anbefa -
lingernes implementering. Kommissionen erkender, at opfølgningsprocessen kan forbedres for anbefalinger, hvis 
implementeringsstatus de to institutioner er enige om.
23
Som det fremgår af Kommissionens svar på punkt 26 i opfølgningsrapporten i 2013 (SB nr. 19/2013), kan en harmo -
nisering af kategorierne for vurdering af de aktioner, der er genstand for Revisionsrettens anbefalinger, og som 
Kommissionen og Revisionsretten anvender, gøres til genstand for drøftelser mellem de to institutioner på et senere 
tidspunkt.
Kommissionens svar 45
Bedste praksis i forbindelse med andre systemer og procedurer
25
RAD-applikationen er udviklet til at styre koordineringen af tjenestegrenene i dechargeproceduren, de relevante 
svar fra Kommissionen i årenes løb og den dermed forbundne tilrettelæggelse af samarbejdet mellem Kommissio -
nens tjenestegrene. Selv om der kan opnås yderligere forbedringer, og IT-applikationerne kan blive videreudviklet, 
mener Kommissionen, at RAD-applikationen er et velegnet værktøj, der bidrager til at opfylde kravene til ansvarlig -
hed og forvaltning i relation til dechargeproceduren.
Konklusion og anbefalinger
26
Kommissionen er indstillet på at sikre, at de anbefalinger, som Revisionsretten fremsætter i sine særberetninger, og 
som Kommissionen accepterer, systematisk implementeres og følges op.
Kommissionens opfølgningssystem og -procedurer for decharge dækker alle særberetninger fra Revisionsretten af 
relevans for Kommissionen.
27
Se Kommissionens svar på punkt 20 a), 20 b) og 20 c).
28
Kommissionen mener, at RAD-applikationen giver et overblik over alle anbefalinger og anmodninger rettet til Kom -
missionen i relation til dechargeproceduren.
Som det fremgår af Kommissionens svar på punkt 26 i opfølgningssærberetning nr. 19/2013, kan en harmonisering 
af kategorierne for vurdering af de aktioner, der er genstand for Revisionsrettens anbefalinger, og som Kommissio -
nen og Revisionsretten anvender, gøres til genstand for drøftelser mellem de to institutioner på et senere tidspunkt.
Med hensyn til opfølgningen af Revisionsrettens anbefalinger har Kommissionen besluttet, at dette er et ledelses -
ansvar, og at det, hvis denne opgave blev pålagt IAS, ville udgøre en risiko for IAS’ uafhængighed.
Kommissionens svar 46
29
Det er Kommissionens overbevisning, at dens kontrolordninger er i overensstemmelse med internationale kontrol -
standarder og bedste praksis. Kommissionen er imidlertid indstillet på at håndtere yderligere udfordringer vedrø -
rende opfølgningssystemet og -procedurerne for decharge.
Se også Kommissionens svar på punkt 28.
29 a)
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Kommissionen vil vurdere muligheden af at forbedre informationen om gennemførelsesstatus for de trufne 
foranstaltninger.
29 b)
Kommissionen accepterer denne anbefaling for de særlige tilfælde, der er omfattet af delt forvaltning, og hvor den 
har en tilsynsfunktion. Kommissionen vil på en passende måde kontrollere tilfælde af betydning med medlems -
staterne. Revisionsrettens og Kommissionens fælles arbejdsgruppe har til opgave at undersøge mulighederne for 
bedre overvågning, implementering og opfølgning af Revisionsrettens anbefalinger.
29 c)
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Kommissionen vil foretage yderligere forbedringer af rapporteringen om aktionerne i de årlige aktivitetsrapporter.
29 d)
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Kommissionen vil foretage en opfølgning med alle berørte GD’er og tjenestegrene.
Kommissionens svar 47
Bilag
Bilag II
Landbrug: forvaltningsinstrumenterne på markedet for mælk og mejeriprodukter
Kommissionens svar på Revisionsrettens anbefalinger 2)
Kommissionen mener, at denne anbefaling er fuldt ud implementeret.
Oprettelsen af (nye) producentorganisationer kræver tid og en kraftig dynamik, som skal komme fra landmændene 
selv, f.eks. til at oprette producentorganisationer og i næste fase at iværksætte kollektive forhandlinger. De gun -
stige markedsudviklinger og udsigter i 2012 og 2013 har muligvis ikke tilskyndet landmændene til at tilmelde sig en 
producentorganisation.
Ud over mange drøftelser med medlemsstaterne på kommissions- og rådsniveau om gennemførelsen af den 
såkaldte mælkepakke på medlemsstatsniveau (af myndigheder og interesserede parter) har Kommissionen ved 
adskillige formelle og uformelle lejligheder aktivt gjort fremstød for foranstaltningerne blandt interesserede parter, 
især landmænd og landbrugsorganisationer (f.eks. ved præsentationer foretaget af Kommissionens repræsentanter 
ved møder og arrangementer).
»Mælkepakken« er regelmæssigt blevet diskuteret med interesserede parter i de rådgivende grupper for mælk, hvor 
landmændenes organisationer (Copa-Cogeca, European Coordination Via Campesina og European Milk Board) har 
en række forsæder. Mælkepakken blev også drøftet på de fælles møder i forvaltningskomiteen for mælk og den råd -
givende gruppe for mælk i 2011 og 2012. Desuden har Kommissionen deltaget i to seminarer (i 2012 og 2014, afholdt 
af Copa-Cogeca om gennemførelsen af mælkepakken), hvor den tilskyndede landmændene (organisationerne) til at 
udnytte mælkepakken (producentorganisationer osv.). Dertil kommer konferencen »THE EU DAIRY SECTOR: DEVEL -
OPING BEYOND 2015« i 2013, hvor alle interesserede parter deltog. Her var mælkepakken blandt de emner, der blev 
drøftet.
Kommissionens svar på Revisionsrettens anbefalinger 3)
Kommissionen mener, at denne anbefaling er fuldt ud implementeret.
I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet fandt lovgiverne, at det alene påhviler medlemsstaterne at 
identificere de landbrugsformer eller landbrugssektorer, som skal støttes med direkte betalinger på grund af deres 
særlige problemer. De blev anset for at være de bedst egnede til at identificere regioner eller sektorer med proble -
mer i deres område og at prioritere de forskellige behov for målrettet støtte under hensyntagen til sektorspecialise -
ringen i regionerne.
Lovgiverne har bestemt, at medlemsstaterne i hvert program til udvikling af landdistrikterne skal medtage en 
SWOT-analyse af situationen og fastlægge behovene i det geografiske område, der er omfattet af programmet. 
Programmet skal bl.a. omfatte en beskrivelse af strategien, der viser, at der tages hensyn til specifikke behov knyttet 
til specifikke forhold på regionalt eller subregionalt niveau, og at de søges løst gennem passende kombinationer af 
foranstaltninger eller tematiske underprogrammer. Det er op til medlemsstaterne at beskrive eventuelle svagheder 
og trusler for mælkesektoren og udvikle foranstaltninger som hjælp til, at landmændenes behov kan blive opfyldt.
Med hensyn til krydsoverensstemmelse og nye grønnere direkte betalinger skal medlemsstaterne have en vis 
handlefrihed, således at de kan tage hensyn til lokale behov og begrænsninger samt specifikke miljøforhold. Dette 
princip er derfor blevet og vil fortsat blive fulgt i EU-lovgivningen.
Kommissionens svar 48
Bilag III
Landbrug: reform af sukkermarkedet
Kommissionens svar på Revisionsrettens anbefalinger 3)
Kommissionen mener, at denne anbefaling er fuldt ud implementeret.
En af målsætningerne for sukkerreformen af 2006 var at opfylde Unionens forpligtelser i henhold til internationale 
aftaler og at afspejle internationale ordninger, såsom den afgifts- og kvotefrie adgang for de mindst udviklede 
lande, som var et resultat af Unionens internationale handels- og udviklingspolitik. Revisionsrettens vurdering – at 
EU nu er nettoimportør og afhængig af sukkerimport – kan derfor ikke betragtes som i strid med traktatens målsæt -
ning om at sikre sukkerforsyningen.
Kommissionens svar på Revisionsrettens anbefalinger 4)
Kommissionen mener, at denne anbefaling er fuldt ud implementeret.
Kommissionen har igangsat en undersøgelse af eventuel karteldannelse, og medlemsstaterne har foretaget de nød -
vendige undersøgelser vedrørende konkurrencen i sukkersektoren. På grundlag af den enkle kendsgerning, at EU’s 
sukkerpriser i 2015 var på det laveste niveau siden reformen, kan det desuden med rimelighed antages, at traktatens 
målsætning med hensyn til forsyning af sukker til rimelige forbrugerpriser er opfyldt.
Fælles svar på anbefaling 5) og 6)
I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet påhviler ansvaret for implementeringen af disse anbefalinger 
medlemsstaterne.
Bilag IV
Landbrug: særlige foranstaltninger til fordel for EU’s fjernområder og øerne i det 
ægæiske hav
Kommissionens svar på Revisionsrettens anbefalinger 1)
Kommissionen mener, at denne anbefaling er fuldt ud implementeret.
De fælles indikatorer (som defineret i bilag VIII til forordning (EU) nr. 180/2014) skulle indsamles efter fremlæggelsen 
af årsrapporterne for 2013, som skulle fremlægges i 2014. 2013 var et overgangsår. Selv om der manglede nogle indi -
katorer i disse rapporter for 2013 (70 % af indikatorerne), er alle indikatorer medtaget i rapporterne for 2014 (modta -
get i 2015), om end der dog stadig skal foretages visse forbedringer i fremtidige rapporter.
Der afholdes regelmæssigt bilaterale møder, især i forbindelse med programændringer. Det er ved disse lej -
ligheder, at Kommissionens tjenestegrene beskriver eksempler på bedste praksis, som medlemsstaterne skal 
følge, såsom hvilke oplysninger modtagerne skal have samt vigtigheden af at kunne verificere og kontrollere nye 
foranstaltninger.
De standardiserede indberetningsskemaer til kontrolstatistik (POSEI/SAI), som skal bruges fra og med rapporterin -
gen for 2014, blev fremlagt for Forvaltningskomitéen for Direkte Betalinger den 9.  juli 2014, og der har efterfølgende 
været informationsudvekslinger med medlemsstaterne om retningslinjerne for indsamlingen af disse data. Disse 
data indgår nu i årsrapporten.
Kommissionens svar 49
Kommissionens svar på Revisionsrettens anbefalinger 4)
Kommissionen mener, at denne anbefaling er fuldt ud implementeret.
Kommissionen understreger, at revisionsprincipperne er fastlagt i overensstemmelse med de centrale risikoanalyser 
og tilgængelige revisionsressourcer. Kommissionen fremhæver, at revisionsintensiteten for POSEI-foranstaltninger 
er øget i de sidste to år, hvor alle relevante medlemsstater og foranstaltninger (væsentlighed) er blevet revideret.
Kommissionens svar på Revisionsrettens anbefalinger 5)
Kommissionen mener, at denne anbefaling er fuldt ud implementeret.
De fælles indikatorer (som defineret i bilag VIII til forordning (EU) nr. 180/2014) skulle indsamles efter fremlæggel -
sen af årsrapporterne for 2013, som skulle fremlægges i 2014. 2013 var et overgangsår. Selv om der manglede nogle 
indikatorer i disse rapporter for 2013 (70 % af indikatorerne), er alle indikatorerne medtaget i rapporterne for 2014 
(modtaget i 2015), om end der dog stadig skal foretages visse forbedringer i fremtidige rapporter.
Kommissionen analyserer årligt disse data og anmoder om nødvendigt medlemsstaterne om yderligere oplysninger 
for at forbedre deres data.
På to år er medlemsstaternes fremlæggelse af de fælles indikatorer blevet betydeligt bedre og sker nu på et bredt 
plan.
Bilag V
Samhørighed: midler fra socialfondene til ældre arbejdstagere
Kommissionens svar på Revisionsrettens anbefalinger 1)
Kommissionen mener, at denne anbefaling er fuldt ud implementeret.
I ESF-forordningen for 2014-2020 fastlægges de forskellige målgrupper, hvor det er relevant, i investeringspriorite -
terne. En relevant investeringsprioritet henviser til »aktiv og sund aldring«. Når forvaltningsmyndigheder fastlæg -
ger deres investeringsprioritet, skal de for at definere den specifikke målsætning, f.eks. i overensstemmelse med 
en landespecifik anbefaling, fastlægge mål for output og resultater på dette niveau. Den årlige indberetning (årlig 
gennemførelsesrapport) omfatter fælles indikatorer, som bl.a. er relateret til aldersgruppe og arbejdsmarkedsstatus 
(f.eks. ESF’s fælles, mere langsigtede indikator: »deltagere over 54 år, der er i arbejde, herunder som selvstændige 
erhvervsdrivende, seks måneder efter deltagelsen« [operationen]). Kommissionen mener, at den har information 
nok til at måle effektiviteten af aktioner for ældre arbejdstagere på samme måde som for unge arbejdsløse.
Princippet med delt forvaltning, som gælder for medlemsstaternes gennemførelse af de operationelle programmer, 
giver ikke mulighed for en ordentlig overvågning af resultatmål på projektniveau. Forordningen om fælles bestem -
melser – forordning (EU) nr. 1303/2013, der tillader brug af metoden med forenklede omkostninger – vil hjælpe 
forvaltningsmyndigheder og modtagere med at fokusere på resultater på projektniveau.
Siden 2011 har Kommissionen sammen med medlemsstaterne afholdt informations- og kapacitetsopbygningsarran -
gementer om udarbejdelsen af kontrafaktiske konsekvensanalyser. For at yde metodologisk støtte til medlemssta -
terne oprettede man i 2013 et center for forskning i konsekvensanalyser (Centre for Research on Impact Evaluation) 
ved Det Fælles Forskningscenter i Ispra.
Kommissionens svar 50
Dette emne diskuteres regelmæssigt med forvaltningsmyndighederne inden for rammerne af ekspertgruppen ESF 
Evaluation Partnership.
Kommissionen finansierede otte kontrafaktiske pilotkonsekvensanalyser om ESF-foranstaltninger i Spanien, Italien 
(to projekter), Estland, Portugal (to projekter), Litauen og Slovakiet. Resultaterne er blevet formidlet i forskellige fora 
og på en konference i Bruxelles.
Kommissionens svar på Revisionsrettens anbefalinger 2)
Kommissionen mener, at denne anbefaling er fuldt ud implementeret.
Data om alle indikatorer – både fælles og programspecifikke – sendes elektronisk som et sæt strukturerede data 
til Kommissionen i de årlige gennemførelsesrapporter, rapporten om initiativet til bekæmpelse af ungdomsar -
bejdsløshed 2015 og den endelige rapport. Disse data vil sætte Kommissionen i stand til årligt at overvåge frem -
skridt med målværdier pr. målgruppe, og gennemførelsesprocenten kan beregnes på investeringsprioritetsniveau 
(omkostninger/output/resultater).
Indvirkningen på beskæftigelsen vil blive målt gennem de dermed relaterede fælles, mere langsigtede resultatindi -
katorer. Nettovirkningen for beskæftigelsen kan måles ved hjælp af kontrafaktiske konsekvensanalyser.
Forvaltningsmyndighederne skal gennemføre konsekvensanalyser, dog ikke nødvendigvis kontrafaktiske evalue -
ringer. Kommissionen har imidlertid tilskyndet til brug af kontrafaktiske konsekvensanalyser ved informations- og 
kapacitetsopbygningsarrangementer og med oprettelsen af centret for forskning i konsekvensanalyser. En række 
uddannelsesseminarer og regionale workshopper er blevet afholdt i medlemsstaterne. Kommissionen vil fortsat yde 
støtte i form af administration og drift af et fællesskab af praksis vedrørende kontrafaktiske konsekvensanalyser.
Bilag VI
Eksterne aktioner: bidrag, der kanaliseres gennem FN-organisationer
Kommissionens svar på Revisionsrettens anbefalinger 3)
Svar på andet led:
Kommissionen mener ikke, at det er muligt at gennemføre et sådant informationssystem om benchmarks i konflikt -
ramte lande. Årsagerne er både problemer med at sikre konsekvente data (som skal være fuldstændige og pålide -
lige og løbende ajourføres) og de relativt høje omkostninger samt det negative forhold mellem omkostninger og 
effektivitet. Kommissionen mener derfor, at andet led af denne anbefaling er implementeret.
Bilag VIII
Eksterne aktioner: CRIS
Kommissionens svar på Revisionsrettens anbefalinger 1)
Formålet med CRIS som informationssystem, især med hensyn til Kommissionens regnskabssystem ABAC, er fastlagt 
i forbindelse med den nye strategi for Kommissionens informationssystemer.
Den 12. juni 2014 vedtog Kommissionen en ny strategi med bl.a. følgende indhold:
- CRIS’ finansfunktioner overføres i videst muligt omfang til ABAC i overensstemmelse med Kommissionens rati -
onaliseringsstrategi. Dynamiske vedligeholdelsesaktiviteter fastfryses for moduler, der overføres til ABAC, dog 
ikke dynamiske vedligeholdelsesaktiviteter, der bidrager til at forbedre datakvalitet, rapportering, gennemførel -
se af forenklingsforanstaltninger og reduktion af vedligeholdelsesomkostninger.
Kommissionens svar 51
- De af CRIS’ funktioner, der ikke kan overføres til ABAC, vil indgå i et kommende operationelt system baseret på 
en moderne teknologi, der opfylder operationelle behov, herunder krav til gennemsigtighed (betegnet OPSYS).
Denne strategi gennemføres i overensstemmelse med følgende køreplan:
- Siden 1. januar 2014 er forvaltningen af garantier udelukkende sket i ABAC.
- Financial Forecasting: Et nyt værktøj (BPC) er blevet implementeret siden december 2014 og erstatter det tidli -
gere prognosemodul i CRIS.
- Finansmodulerne i CRIS (fakturaer, betalinger, debetnotaer og forventede indtægter) udfases i april 2016. 
Finansmodulerne i ABAC vil blive taget i anvendelse fra denne dato. For de operationelle moduler Contracts og 
Decisions pågår der for indeværende en analyse af mangler med det formål at integrere det i andre systemer 
(SYGMA og e-procurement).
Kommissionens svar på Revisionsrettens anbefalinger 2)
Rationaliseringen af CRIS-datakoder foregår løbende.
Kommissionen gennemgår for indeværende forvaltningen af regionale geografiske data. Man undersøger p.t. en 
tretrinsproces, hvor kodning af geografiske områder kun sker på landeniveau (ikke længere på regionsniveau) med 
det formål automatisk at fratrække DAC-området fra modtagerområdet og sikre konsekvens i kodningen af det sted, 
hvor foranstaltningen gennemføres.
Kommissionen gennemgår også listen over områder og vil forbinde denne reducerede liste med de budgetposter, 
som Kommissionens tjenestegrene nu anvender i CRIS.
Rationaliseringen af CRIS i april 2016 vil også i praksis medføre en rationalisering af koderne (brug af ABAC-koder).
Kommissionens svar på Revisionsrettens anbefalinger 4)
Kommissionen mener, at implementeringsstatussen nu er »fuldt ud implementeret«.
Kommissionen underskrev en specifik kontrakt (referencenr. 84) den 21.  oktober  2014. Denne vurdering fremhæ -
vede sikkerhedstrusler og Kommissionens sårbarheder og fastlagde afbødende foranstaltninger. En særberetning 
med fokus på personalets sikkerhed og finansdata blev fremlagt den 18. december 2014. Den fuldstændige sikker -
hedsvurderingsrapport blev indleveret den 30.  september  2015.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET
Opfølgning af Rettens særberetninger er et nødvendigt 
element i forbindelse med ansvarlighed og bidrager til at 
sikre, at Kommissionen og medlemsstaterne 
implementerer særberetningernes anbefalinger effektivt. 
I denne fjerde opfølgningsberetning præsenteres 
resultaterne af vores gennemgang af Kommissionens 
opfølgning af en stikprøve på 44 anbefalinger fra otte 
særberetninger offentliggjort i perioden 2009-2012. Vores 
gennemgang viste, at Kommissionen havde 
implementeret 89 % af anbefalingerne fuldt ud eller i de 
fleste henseender, at 8 % var implementeret i nogle 
henseender, og at 3 % ikke var implementeret.
Vi anbefaler i beretningen, at Kommissionen foretager 
forbedringer af sine opfølgningspraksis.