I'M 
>\V KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 20.03.1996 
KOM(96) 108 endelig udg. 
95/0124 (COD) 
BH 
Ændret forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING 
om et sæt retningslinjer 
for transeuropæiske telenet 
(forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 189 A, stk. 2) 
•• 

BEGRUNDELSE 
1. Indledning 
1.1 Den 31. maj 1995 fremlagde Kommissionen et forslag til Europa-
Parlamentets og Rådets beslutning om et sæt retningslinjer for transeuropæiske 
telenet (KOM (95) 224, endelig udg.). Dette forslag blev fremsendt til Europa-
Parlamentet og Rådet den 8. juni 1995. 
1.2 Det Økonomiske og Sociale Udvalg afgav en positiv udtalelse om dette 
forslag den 22. november 1995. 
1.3 Rådet nåede til politisk enighed om forslaget den 27. november 1995. 
1.4 Regionsudvalget afgav en positiv udtalelse den 18. januar 1996. 
1.5 Europa-Parlamentet vedtog under sin førstebehandling af forslaget den 1. 
februar 1996 at fremsætte 35 ændringsforslag til Kommissionens oprindelige forslag. 
1.6 Kommissionen har accepteret 13 af disse ændringsforslag fuldt ud. 5 andre 
ændringsforslag er delvist accepteret, og 4 forslag er accepteret i princippet. De 
øvrige 13 forslag kan ikke accepteres. 
1.7 Baggrunden for Kommissionens holdning til de forskellige ændringsforslag 
gives i afsnit 3 nedenfor. Bilag 1 indeholder det oprindelige forslag (venstre kolonne) 
og det ændrede forslag (højre kolonne). 
2. Forslagets sigte 
Det er formålet, at Europa-Parlamentet og Rådet efter proceduren med fælles beslut­
ningstagning vedtager et sæt retningslinjer (jf. artikel 129 C i traktaten om den Euro­
pæiske Union), der omfatter mål, prioriteter, hovedlinjer for foranstaltninger og 
projekter af fælles interesse vedrørende transeuropæiske telenet. Inden for 
områderne af fælles interesse, der er udpeget i bilag I til beslutningen, er det tanken, 
at Kommissionen med bistand fra et udvalg (type Ilia) og på grundlag af et 
arbejdsprogram, der ajourføres efter behov (sandsynligvis hvert år), indkalder 
forslag med henblik på at udvælge specifikke projekter af fælles interesse. 
I forslaget prioriteres applikationer af samfundsmæssig interesse, hvor offentlige 
tiltag, navnlig i form af tilskyndelse til partnerskaber mellem offentlige og private 
virksomheder, i forbindelse med sektorens liberalisering kan skaffe borgere, 
virksomheder og administrationer i Fællesskabet en række værktøjer, der er 
nødvendige i forbindelse med overgangen til informationssamfundet. 
3. Kommissionens holdning til Europa-Parlamentets ændringsforslag fremsat 
under førstebehandlingen 
3.1 Accepterede ændringsforslag 
Kommissionen har accepteret ændringsforslag 1,2 (første del), 3,4, 7 (første del), 10, 
11 (med en mindre modifikation), 15,16 (første del), 20,22 (med en mindre 
modifikation), 24, 25, 26, 27 (første del), 28,31 (første del) og 34. 
Ændringsforslag 1 tydeliggør den første betragtning, idet opmærksomheden navnlig 
henledes på små og mellemstore virksomheder samt mindre udviklede områder og 
randområder. 
Første del af ændringsforslag 2 understreger betydningen af Euro-ISDN, der er det 
net, hvorpå de transeuropæiske applikationer vil blive installeret i nær fremtid. 
Med ændringsforslag 3 indføjes en ny betragtning, der med rette understreger 
behovet for koordinering med andre initiativer. Dette behov nævnes igen i bilag 1, 
punkt 4. 
Ændringsforslag 4 udgør en forbedret formulering af samme idé som i det 
oprindelige forslag. 
Første del af ændringsforslag 7 lægger vægt på applikationer, der tilgodeser aktuelle 
behov, der ikke dækkes af markedskræfterne alene. Det er netop sådanne 
applikationer af samfundsmæssig interesse, der foreslås prioriteret. 
Ændringsforslag 10 og 15 bringer forslagets tekst nærmere traktatens. 
Ændringsforslag 11 tydeliggør teksten, blot må ordet "teknisk" om overgangen til 
informationssamfundet udelades, da det er for restriktivt. 
Første del af ændringsforslag 16 er berettiget, da det tydeliggør karakteren af det 
arbejdsprogram, som Kommissionen udarbejder på dette stadium. 
Ændringsforslag 20 minder om, at retningslinjerne vedrører Euro-ISDN, og at de 
vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet. 
Kommissionen accepterer ændringsforslag 22 (første del), da den tekst, der udgår, er 
omfattet af ændringsforslag 23. Anden del af forslaget understreger med rette 
vigtigheden af at råde over producentneutrale værktøjer til udvikling af nye 
applikationer. Det forekommer dog ikke realistisk at kræve, at disse værktøjer stilles 
til rådighed via basistjenesterne. Derfor foreslås det, at udtrykket "stille til rådighed" 
erstattes med ordet "fremme". 
Ændringsforslag 24 tydeliggør punktet "Fjernuddannelse og -undervisning". 
Med ændringsforslag 25 tilføjes under punktet "Transporttelematik" de områder, 
som Parlamentet har prioriteret i forbindelse med vedtagelsen af bestemmelserne 
om de transeuropæiske transportnet. 
Ændringsforslag 26 henleder opmærksomheden på vigtige sociale aspekter af 
distancearbejde. 
Første del af ændringsforslag 27 (dvs. indtil "den gradvise tilnærmelse af 
ansættelsesbetingelser og -vilkår", som forekommer urealistisk) tydeliggør punktet 
om telematiktjenester for arbejdsmarkedet. 
Ændringsforslag 28 tydeliggør punktet om kulturel og sproglig mangfoldighed. 
Første del af ændringsforslag 31 udvider med rette grundlaget for basistjenesterne til 
at omfatte nye net, såvel faste som mobile. 
Ændringsforslag 34 indebærer en acceptabel forenkling. 
3.2. Ændringsforslag, der er accepteret i princippet 
Kommissionen har accepteret ændringsforslag 6, 8, 23 og 35 (anden del) i princippet, 
dvs. ideen i disse forslag er bibeholdt, men i en mere hensigtsmæssig form. 
Ændringsforslag 6 fremhæver på den ene side (med en formulering, der kan 
forbedres) behovet for koordinering af fællesskabsprogrammerne, og på den anden 
side, at projekterne af fælles interesse er rettet mod praktiske applikationer (hvilket 
er berettiget men ikke skal udelukke, at man før den endelige driftsfase i et projekt 
gennemgår en demonstrations- eller valideringsfase for at verificere på et begrænset 
men repræsentativt geografisk grundlag, at applikationen reelt giver den forventede 
tjeneste under økonomiske forhold, der er acceptable for brugerne). 16. betragtning 
foreslås derfor formuleret således: 
"det må sikres, at etableringen af de transeuropæiske telenet, som skal tilgodese virkelige 
praktiske behov og ikke omfatte eksperimentelle projekter, samordnes effektivt med de 
forskellige fællesskabsprogrammer, navnlig særprogrammerne under det fjerde ram­
meprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, programmerne til fordel 
for små og mellemstore virksomheder, informationsindholdsorienterede programmer (som 
f.eks. INFO 2000 og MEDIA 2) og andre informationssamfundsaktiviteter." 
Ændringsforslag 8 omhandler n dvendigheden af at udnytte alle former for st tte, 
der kan gavne foranstaltningerne vedr rende transeuropæiske net, således som 
Kommissionen forudser det i bilag 1, afsnit 5. Blandt andet nævnes strukturfondene 
og mulighederne for at styrke det indre marked samt erhvervslivets 
konkurrenceevne og den konomiske og sociale samh righed, som allerede er 
omtalt andre steder i teksten, og en gentagelse her vil blot g re teksten tungere, Det 
foreslås derfor, at 19. betragtning ændres som f Iger: 
11.... Fællesskabets finansielle st tte inden for transeuropæiske net...; ikke desto 
mindre bør Fællesskabets finansieringsinstrumenter udnyttes i synergi og efter de herfor 
gældende regler, når det kan gavne udviklingen af nye politikker indenfor transeuropæiske 
telenet, med henblik på at drage størst mulig fordel af koordineringen mellem de forskellige 
finansieringskilder, if lge ovennævnte forordning yder de ber rte medlemsstater ..." 
Ændringsforslag 23 samler de dele, der udgår som f lge af ændringsforslag 22 og 29, 
og beskriver applikationerne som helhed. Denne idé finder Kommissionen 
acceptabel, men den del, der vedr rer lokale sprog, skal lade muligheden åben for 
adgang til tjenester af ikke-professionel art på et andet sprog end det lokale. For det 
andet kan man ikke unders ge de sociale og samfundsmæssige f lgevirkninger af 
hver enkelt applikation (se kommentarerne vedr rende dette emne i afsnit 3.3 
nedenfor, ændringsforslag 12, punkt 2), og den del, der vedr rer dette, er derfor for 
restriktiv. Dermed bliver den foreslåede ændring som f lger: 
"For at brugerne over hele EU kan få maksimalt udbytte af applikationerne, skal disse i 
fornødent omfang tage hensyn til lokale sproglige krav og kunne fungere sammen (in-
teroperabilitet). De skal være rettet mod den bredest mulige vifte af brugere og lette 
brugernes adgang til tjenester af samfundsmæssig interesse. " 
Med anden del af ændringsforslag 35 indf jes en definition af projekternes 
tværnationale karakter, som findes i en mere passende form i en erklæring, som 
Kommissionen har afgivet under forhandlingerne i Rådet. Det foreslås derfor at 
ændre Parlamentets forslag som f lger: 
"... i artikel 3. Projekterne skal være tværnationale i den forstand, at de skal være ud­
formet med henblik på at opfylde behov, der eksisterer i flere medlemsstater, og så de kan 
gennemføres i flere medlemsstater. Dette er ikke til hinder for, at de i en indledende 
udbygningsfase, som er udformet med henblik på at kontrollere projektets tekniske og 
kommercielle levedygtighed, iværksættes i en enkelt medlemsstat, hvis det fremgår, at 
betingelserne i denne medlemsstat er repræsentativefor betingelserne i de andre 
medlemsstater, hvor projektet i sidste ende skal gennemføres." 
3.3 Ikke accepterede ændringer 
Her er der tale om ændringsforslag 2 (anden del), 5, 7 (anden del), 9,12,13,14,16 
(anden del), 17,18,19, 21, 27 (anden del), 29,30, 31 (anden del), 32, 33, 35 (f rste del). 
Anden del af ændringsforslag 2, som vedr rer kriterierne for udvælgelse af 
projekter, er un dvendigt, da disse kriterier er anf rt i bilag 2. 
Ændringsforslag 5 giver det indtryk, at der f rst vil være etableret bredbåndsnet i en 
fjern fremtid. Dette er ikke korrekt, selv om nettene stadig er langt fra at være 
alment tilgængelige. 
Anden del af ændringsforslag 7, ændringsforslag 17,18, 21 samt sidste del af 
ændringsforslag 16 modificerer udvalgsproceduren i forslaget og er i modstrid med 
den aftale om en "modus vivendi", der er indgået mellem de tre institutioner. 
Kommissionen foreslår, at man holder sig til denne aftale. Der er derfor indf jet en 
ny betragtning 18 a: 
"Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen nåede den 20. december 1994 til 
enighed om en modus vivendi vedr rende gennemf relsesforanstaltningerne til 
retsakter vedtaget efter fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B" 
F rste del af ændringsforslag 9 er i modstrid med Fællesskabets traditionelle 
fremgangsmåde med hensyn til interoperabilitet, der går ud på at anbefale frivillige 
standarder og kun foretage lovindgreb senere, hvis det viser sig, at frivilligheden 
skaber interoperabilitetsproblemer på transeuropæisk plan. Sidste del af 
ændringsforslaget g r betragtningens rækkevidde for omfattende. 
Ændringsforslag 12 giver anledning til flere bemærkninger: 
1. Kommissionen kan ikke acceptere, at der fastlægges en 
prioriteringsrækkefølge i listen over prioriteter, da det er n dvendigt at bibeholde 
en vis fleksibilitet for at kunne tage hensyn til forholdene i sektoren og den hurtige 
udvikling af kommunikationssystemet, når det årlige arbejdsprogram udarbejdes. 
2. If lge de foreslåede ændringer i starten af litra a) og c) kræves det, at der 
systematisk gennemf res en analyse af de sociale f lgevirkninger, f r en 
basistjeneste eller applikation indf res. Det b r bemærkes, at listen over 
udvælgelseskriterier (bilag 2) omfatter de direkte og indirekte samfunds konomiske 
virkninger af de enkelte projekter. Det forekommer ikke muligt at gå videre og 
gennemf re en social og samfundsmæssig vurdering for hvert enkelt projekt (for så 
vidt som dette overhovedet har nogen mening). Det vil være mere hensigtsmæssigt 
at få et overblik over de mere generelle virkninger ved at vurdere virkningerne af en 
række applikationer - uanset oprindelse - der indf res over et vist tidsrum. 
Endvidere vedr rer ændringsforslaget i slutningen af litra c) specifikke 
applikationer og h rer således hjemme i bilag 1 - ikke i en artikel, der omhandler de 
generelle prioriteter. 
3. Med hensyn til den nye litra h) er betingelserne for samarbejde med 
tredjelande beskrevet i artikel 12. Dette samarbejde skal ses som en fordel i 
forbindelse med gennemf reisen af visse projekter, men ikke som en systematisk 
prioritet. 
Ændringsforslag 13 giver anledning til samme bemærkning som anden del af 
ændringsforslag 2. 
Ændringsforslag 14 vedr rer forbedring af kommunikationen inden for de offentlige 
myndigheder. Dette er imidlertid ikke en generel foranstaltning men derimod et 
indsatsområde, som logisk set h rer hjemme i bilag 1. 
If lge tilf jelsen f r sidste punktum i ændringsforslag 16 kræves, at 
arbejdsprogrammet omfatter konkrete tiltag, der identificeres efter 
samfundsmæssige eller regionale kriterier, med henblik på at sikre borgernes 
integrering i alle områder af informationssamfundet. Dette er en meget ambiti s 
målsætning, der ikke h rer hjemme i forbindelse med arbejdsprogrammet. 
Ændringsforslag 19 fremhæver emnet for st tte- og samordningsforanstaltningerne, 
der mere logisk er omhandlet i bilag 1, punkt 4. 
Anden del af ændringsforslag 27 er ikke realistisk. Hvis man vil harmonisere 
ansættelsesvilkårene i Fællesskabet, kræves der andre tiltag end udvikling af 
transeuropæiske telematiktjenester til jobs gning. 
Ændringsforslag 29, som går ud på at lade punktet "Borgernes adgang til 
tjenesterne" udgå, kan ikke accepteres, da dette er et område af stor social betydning. 
Ændringsforslag 30 vedr rer applikationer, der allerede er omfattet af bilag 1, enten 
under punkt 1, forskningsnet, eller under punkt 2 om basistjenester. 
Anden del af ændringsforslag 31 tilf jer un dige detaljer. 
Ændringsforslag 32 overlapper ændringsforslag 22, der vedr rer samtlige 
basistjenester. 
Ændringsforslag 33 tilf jer un dige detaljer. 
F rste del af ændringsforslag 35 indf jer udvælgelseskriterier (eksempel- og 
incitamentværdi samt multiplikatoreffekt), der er for subjektive. 
4. Konklusion 
Kommissionen anbefaler, at Parlamentet og Rådet godkender det ændrede forslag, 
der er vedlagt som bilag I. 
Ændret forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING 
om et sæt retningslinjer for transeuropæiske telenet Bilag 1 
Oprindeligt forslag Ændret forslag 
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Uændret 
FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR 
under henvisning til traktaten om Uændret 
oprettelse af Det Europæiske 
Fællesskab, særlig artikel 129 D, stk. 1, 
under henvisning til forslag fra 
Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg 
under henvisning til udtalelse fra 
Regionsudvalget, og 
ud fra f lgende betragtninger: 
Implementeringen og udviklingen 1. 
af transeuropæiske telenet sigter 
mod at sikre, at informationer kan 
cirkulere og udveksles over hele 
Unionen; dette er en forudsætning 
for at "informationssamfundet" kan 
få fodfæste, idet et sådant samfund 
vil fremstå i den situation, hvor 
enhver borger, virksomhed eller 
myndighed hvor som helst i 
Unionen kan få fat i de infor­
mationer, de har brug for, uanset 
hvilken form og mængde de skal 
foreligge i; Implementeringen og udviklingen 
af transeuropæiske telenet sigter 
mod at sikre, at informationer kan 
cirkulere og udveksles over hele 
Unionen; dette er en forudsætning 
for at borgerne og erhvervslivet og 
navnlig de små og mellemstore 
virksomheder kan få fuldt udbytte 
af mulighederne på telekommuni­
kationsområdet, så "informations-
samfundet", hvor udviklingen af 
applikationer, tjenester og 
telekommunikationsnet er af 
afg rende betydning, kan få 
fodfæste, og således at enhver 
borger, virksomhed eller 
myndighed hvor som helst i 
Unionen, herunder i de mindre ud­
viklede områder eller random­
råderne kan få fat i de informatio­
ner, de har brug for, uanset hvilken 
form og mængde de skal foreligge 
2. i hvidbogen om vækst, konkurren- Uændret 
ceevne og beskæftigelse 
fremhævede Kommissionen 
betydningen af at få etableret 
informationssamfundet, som, i og 
med at det medf rer, at der opstår 
nye former for konomiske, 
politiske og sociale relationer, vil 
hjælpe med til at Unionen kan tage 
det kommende århundredes nye 
udfordringer op; denne erkendelse 
blev fastslået på Det Europæiske 
Råds m de i Bruxelles i december 
1993; 
3. med det indre marked opstår der Uændret 
et område uden indre grænser, 
hvor det skal sikres, at varer, 
personer, kapital og tjenesteydelser 
kan cirkulere frit, og hvor allerede 
vedtagne og kommende EF-
foranstaltninger indebærer om­
fattende udveksling af 
informationer mellem 
enkeltpersoner, organisationer og 
administrationer; effektive midler 
til udveksling af informationer er 
afg rende for forbedringen af den 
industrielle konkurrenceevne; 
denne informationsudveksling kan 
sikres ved hjælp af 
transeuropæiske telenet; eksi­
stensen af transeuropæiske telenet 
vil styrke den sociale samh righed 
på unionsniveau; 
implementeringen og udviklingen 
af transeuropæiske telenet b r 
sikre at informationer udveksles 
frit mellem enkeltpersoner, 
organisationer og administrationer, 
samtidig med at enkeltpersoners 
privatsfære og intellektuelle og 
industrielle ejendomsrettigheder 
beskyttes; Uændret 
5. i rapporten "Europa og det globale Uændret 
informationssamfund" fra juni 1994 
anbefalede medlemmerne af en 
gruppe fremtrædende 
erhvervsrepræsentanter Det 
Europæiske Råd at etablere trans­
europæiske telenet og at sikre, at 
de kunne sammenkobles med 
samtlige europæiske net; i juni 1994 
udtalte Det Europæiske Råd på 
Korfum det sin generelle 
tilslutning til denne anbefaling; 
6. Kommissionens meddelelse til Uændret 
Rådet og Europa-Parlamentet 
"Europa på vej mod 
informationssamfundet. En hand­
lingsplan" f lger disse 
anbefalinger; konklusionerne fra 
Rådets (industri og 
telekommunikation) m de den 28. 
september 1994 om denne 
handlingsplan understreger, at en 
hastig udvikling af en ydedygtig 
informationsinfrastruktur 
(herunder net, tjenester og 
applikationer) er absolut 
n dvendig for Europa på grundlag 
af en global, sammenhængende og 
afbalanceret politik; 
10 
if lge traktatens artikel 129 C skal 
Fællesskabet opstille et sæt 
retningslinjer omfattende mål og 
prioriteter samt hovedlinjerne i de 
aktioner, der påtænkes gennemf rt 
for transeuropæiske net; i disse 
retningslinjer fastlægges projekter 
af fælles interesse; Uændret 
informationssamfundet kan ikke 
udvikle sig, uden at der står en 
række applikationer til rådighed, 
herunder navnlig applikationer af 
kollektiv interesse, som optimalt 
im dekommer brugernes behov, 
og hvor der i givet fald er taget 
hensyn til ældres og 
handicappedes behov; 
applikationer indgår derfor som en 
vigtig del af projekterne af fælles 
interesse; Uændret 
9. allerede i de eksisterende telenet 9. 
kan projekter af fælles interesse i 
mange tilfælde gennemf res med 
det formål at tilvejebringe 
transeuropæiske applikationer; for 
at sådanne projekter af fælles 
interesse skal kunne udpeges, må 
der opstilles retningslinjer; allerede i de eksisterende telenet, 
især Euro-ISDN, kan projekter af 
fælles interesse i mange tilfælde 
gennemf res med det formål at 
tilvejebringe transeuropæiske 
applikationer; for at sådanne 
projekter af fælles interesse skal 
kunne udpeges, må der opstilles 
retningslinjer; 
9a. 9a. gennemf reisen af de forslag og 
analoge initiativer, der vedtages på 
nationalt eller regionalt plan i 
Unionen, b r koordineres; 
10. ved udvælgelsen 
gennemf reisen af sådanne 
projekter br der både tages 
hensyn til infrastruktur, der 
udbydes af teleselskaber, og til 
alternativ infrastruktur, der 
udbydes af andre; og 10. ved udvælgelsen og 
gennemf reisen af sådanne 
projekter b r der tages hensyn til 
al infrastruktur, der udbydes af nu­
værende og nye leverand rer; 
11 
11. Kommissionen har forelagt Rådet 
et sæt retningslinjer for udvikling 
af et tjenesteintegreret digitalnet 
(ISDN) som et transeuropæisk net; 
Rådet har fastlagt en fælles 
holdning til dette forslag; Uændret 
12. de nuværende net, herunder det 
nuværende ISDN-net, er ved at 
udvikle sig til avancerede net med 
forskellig datakapacitet, herunder 
net med bredbåndskapacitet; 
nettene kan tilpasses til forskellige 
behov, bl.a. således, at de kan 
tilbyde multimedietjenester og 
-applikationer; slutpunktet på 
denne udvikling bliver net for 
integreret 
bredbåndskommunikation (IBC); 
IBC bliver den optimale platform 
for udbygning af 
informationssamfundets 
applikationer; Uændret 
13. resultaterne af særprogrammet for 
forskning og teknologisk udvikling 
inden for 
kommunikationsteknologi (RACE) 
har banet vejen og lagt det 
teknologiske grundlag for 
indf relse af IBC-net i Europa; Uændret 
12 
14. resultaterne af særprogrammet for 
forskning og udvikling inden for 
inden for informationsteknologi 
(ESPRIT) har banet vejen og lagt 
det teknologiske grundlag for 
indf relse af infor­
mationsteknologiske applikationer; Uændret 
15. resultaterne af særprogrammerne 
for forskning og teknologisk 
udvikling inden for 
telematiksystemer af almen 
interesse 1990-1994 og 
telematikapplikationer af almen 
interesse 1994-1998 baner vejen for 
indf relse af driftskompatible 
applikationer af almen interesse 
over hele Europa; Uændret 
16. det må sikres, at de forskellige EU-
programmer samordnes effektivt^ 
herunder ikke mindst med 
programmer til fordel for små og 
mellemstore virksomheder og med 
informationsindholdsorienterede 
programmer (som f.eks. INFO 2000 
og MEDIA 2) og andre 
informa tionssamfundsaktiviteter; 16. det må sikres, at etableringen af de 
transeuropæiske telenet, som skal 
tilgodese virkelige praktiske behov 
og ikke omfatte eksperimentelle 
projekter, samordnes effektivt med 
de forskellige fællesskabs­
programmer, navnlig sær­
programmerne under det fjerde 
rammeprogram for forskning, 
teknologisk udvikling og demon­
stration, programmerne til fordel 
for små og mellemstore 
virksomheder, informationsind-
holdsorienterede programmer 
(som f.eks. INFO 2000 og MEDIA 
2) og andre informationssamfunds-
aktiviteter; 
13 
17. i meddelelsen om forberedende 
foranstaltninger inden for 
tværeuropæiske net: det 
integrerede bredbåndsnet pegede 
Kommissionen på, at der burde 
g res et stykke forberedende 
arbejde sammen med sektorens 
akt rer med henblik på opstilling 
af retningslinjer; resultatet af dette 
arbejde har dannet grundlag for 
retningslinjerne for IBC-net i denne 
beslutning; Uændret 
18. telesektoren er på vej til at blive li­
beraliseret; udviklingen af 
transeuropæiske applikationer, 
tjenester og net påhviler 
hovedsagelig det private initiativ; 
denne udvikling på trans-
europæisk plan skal ndvendigvis 
modsvare behov, der har vist sig 
på markedet; under hensyn hertil 
vil de ber rte akt rer i sektoren 
efter bestemte procedurer, der 
giver dem lige muligheder, blive 
anmodet om at fremsætte forslag 
til specifikke projekter af fælles 
interesse på udvalgte områder-
disse procedurer skal fastlægges og 
der skal vedtages en liste over de 
udvalgte områder; et udvalg skal 
bistå Kommissionen med at ud­
pege de enkelte projekter af fælles 
interesse; 18. telesektoren er på vej til at blive li­
beraliseret; udviklingen af 
transeuropæiske applikationer, 
tjenester og net påhviler 
hovedsagelig det private initiativ; 
denne udvikling på trans-
europæisk plan skal på 
fællesskabsplan n dvendigvis 
modsvare behov, der har vist sig 
på markedet, eller aktuelle og 
betydelige samfundsbehov, som 
ikke dækkes af markedskræfterne 
alene; under hensyn hertil vil de 
ber rte akt rer i sektoren efter 
bestemte procedurer, der giver 
dem lige muligheder, blive 
anmodet om at fremsætte forslag 
til specifikke projekter af fælles 
interesse på udvalgte områder; 
disse procedurer skal fastlægges og 
der skal vedtages en liste over de 
udvalgte områder; et udvalg skal 
bistå Kommissionen med at 
udpege de enkelte projekter af 
fælles interesse; 
18a. 18a. Europa-Parlamentet, Rådet og 
Kommissionen nåede den 20. 
december 1994 til enighed om en 
modus vivendi vedr rende 
gennemf relsesforanstaltningerne 
til retsakter vedtaget efter 
fremgangsmåden i traktatens 
artikel 189 B; 
14 
19. finansieringsst tte fra EF til 
gennemf reisen af projekter af 
fælles interesse, som udpeges i 
medfr af denne beslutning, skal 
overvejes på grundlag af 
forordningen om generelle regler 
for Fællesskabets finansielle sttte 
inden for transeuropæiske net; 
if lge denne forordning yder de 
ber rte medlemsstater en vis st tte 
til projekter af fælles interesse; 19. finansieringsst tte fra EF til 
gennemf reisen af projekter af 
fælles interesse, som udpeges i 
medfr af denne beslutning, skal 
overvejes på grundlag af 
forordningen om generelle regler 
for Fællesskabets finansielle sttte 
inden for transeuropæiske net 
(Rådets forordning (EF) nr. 
2236/95 af 18.9.1995); ikke desto 
mindre b r Fællesskabets 
finansieringsinstrumenter udnyttes 
i synergi og efter de herfor 
gældende regler, når det kan gavne 
udviklingen af nye politikker inden 
for transeuropæiske telenet, med 
henblik på at drage strst mulig 
fordel af koordineringen mellem 
de forskellige finansieringskilder; 
if lge ovennævnte forordning yder 
de ber rte medlemsstater en vis 
sttte til projekter af fælles inter­
esse; 
20. Kommissionen træffer 
foranstaltninger for at sikre 
nettenes interoperabilitet og for at 
samordne de aktiviteter, 
medlemsstaternes iværksætter med 
sigte på implementering af 
transeuropæiske telenet; Uændret 
21. det er vigtigt for informationssam­
fundets udvikling, at der sikres 
effektiv informationsudveksling 
mellem Fællesskabet og 
tredjelande, herunder især 
medlemmerne af Det Europæiske 
Økonomiske Samarbejdsområde; 
derfor er det n dvendigt at fremme 
sammenkobling af og 
interoperabilitet mellem net i 
europæisk skala; Uændret 
15 
22. aktiviteter, der falder inden for Uændret 
disse retningslinjer, er imidlertid 
fuldt ud underlagt 
konkurrencereglerne i traktaten og 
gennemf relsesbestemmelserne -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: 
Artikel 1 
Med denne beslutning fastlægges der 
retningslinjer, som omfatter mål, 
prioriteter og hovedlinjer for 
foranstaltninger på området 
transeuropæiske telenet. Retningslin­
jerne fastlægger dels de områder, inden 
for hvilke der kan udpeges projekter af 
fælles interesse, dels en procedure for 
udpegning af specifikke projekter af 
fælles interesse inden for disse 
områder. Med denne beslutning fastlægges der 
retningslinjer, som omfatter mål, 
prioriteter og hovedlinjer for 
foranstaltninger på området trans­
europæiske infrastrukturnet på 
teleområdet. Retningslinjerne fastlæg­
ger dels de områder, inden for hvilke 
der kan udpeges projekter af fælles 
interesse, dels en procedure for 
udpegning af specifikke projekter af 
fælles interesse inden for disse områder. 
Artikel 2 
Fællesskabet vil sttte sammenkobling 
af telenet, herunder især net for 
integreret bredbåndskommunikation 
(IBC), etablering og udbygning af 
driftskompatible tjenester og 
applikationer og af den forn dne infra­
struktur samt af adgangen til dem med 
f lgende generelle formål: Fællesskabet vil sttte sammenkobling 
af infrastrukturnet på teleområdet, op­
rettelse og udbygning af driftskom­
patible tjenester og applikationer samt 
af adgangen til dem med f lgende 
generelle formål: 
16 
at lette overgangen til 
informationssamfundet, herunder 
især at sttte opfyldelsen af 
samfundsmæssige behov og 
forbedre livskvaliteten; 
at forbedre europæisk industris 
konkurrenceevne og at styrke det 
indre marked; 
at styrke den konomiske og 
sociale samh righed; at lette overgangen til 
informationssamfundet og h ste 
erfaringer med hensyn til 
virkningerne af etableringen af nye 
net og applikationer vedr rende 
sociale aktiviteter samt at st tte op­
fyldelsen af samfundsmæssige 
behov og forbedre livskvaliteten 
at forbedre europæisk industris 
konkurrenceevne og at styrke det 
indre marked; 
at styrke den konomiske og 
sociale samh righed; 
at fremskynde 
aktivitetsudviklingen på nye 
vækstområder for at fremme be­
skæftigelsen. at fremskynde 
aktivitetsudviklingen på nye 
vækstområder for at fremme be­
skæftigelsen. 
Artikel 3 
Med henblik på opfyldelsen af de i Uændret 
artikel 2 nævnte formål fastlægges 
f lgende prioriteter: 
Bekræftelse af gennemf rligheden 
og derpå udbygning af 
applikationer, som st tter 
udviklingen af informations­
samfundet i Fællesskabet, 
herunder navnlig applikationer af 
kollektiv interesse. 
Bekræftelse af gennemf rligheden 
og derpå udbygning af 
applikationer, der bidrager til den 
konomiske og sociale 
samh righed ved at forbedre 
adgangen til informationer over 
hele Unionen på grundlag af den 
kulturelle mangfoldighed i Fælles-
skabet. 
17 
Foranstaltninger med det formål at 
stimulere interregionale aktiviteter, 
således at mindre gunstigt stillede 
regioner inddrages i lanceringen af 
fællesskabsteletjenester og 
applikationer. 
Bekræftelse af gennemf rligheden 
og derpå udbygning af 
applikationer og tjenester, der 
bidrager til at styrke det indre 
marked og beskæftigelsen, her­
under navnlig sådanne applika­
tioner og tjenester, som tilbyder 
små og mellemstore virksomheder 
midler til at forbedre deres 
konkurrenceevne i EU og på 
verdensplan. 
Identificering, bekræftelse af 
gennemf rligheden og derpå 
udbygning af transeuropæiske 
basistjenester, som tilvejebringer 
overgangsfri adgang til alle former 
for information, også i 
landdistrikter og udkantsområder, 
og som kan fungere sammen med 
tilsvarende tjenester på 
verdensplan. 
Bekræftelse af gennemf rligheden 
af nye lyslederhovednet med stor 
båndbredde, hvor dette er 
n dvendigt for sådanne 
applikationer og tjenester, samt 
fremme af sammenkoblingen af 
sådanne net. 
Identificering og eliminering af 
huller og manglende forbindelser, 
der hindrer effektiv 
sammenkobling og intero­
perabilitet mellem alle bestanddele 
af telenettene i Fællesskabet og på 
verdensplan med særlig vægt på 
IBC-net. 
18 
Artikel 4 
Hovedlinjerne for de foranstaltninger, Uændret 
der skal gennemf res for at nå de i 
artikel 2 nævnte mål, vil omfatte: 
Udpegning af projekter af fælles 
interesse. 
Foranstaltninger, der sigter mod at 
ge borgernes, erhvervslivets og 
det offentliges opmærksomhed på 
det udbytte, de kan få af de 
avancerede transeuropæiske 
teletjenester og -applikationer. 
Foranstaltninger, der sigter mod at 
stimulere fælles initiativer fra 
brugere og leverand rer til at 
igangsætte projekter inden for 
transeuropæiske telenet, ikke 
mindst IBC-net. 
Sttte inden for rammerne af de 
midler, der fastlægges af traktaten, 
til bekræftelse af 
gennemf rligheden og derpå 
udbygning af applikationer, især 
applikationer af kollektiv interesse, 
samt tilskyndelse til etablering af 
partnerskaber mellem det 
offentlige og det private. 
Stimulering af udbuddet og brugen 
af tjenester og applikationer for 
små og mellemstore virksomheder 
og brugere inden for de liberale 
erhverv, som udgr en kilde til 
beskæftigelse og vækst. 
19 
Fremme af nettenes indbyrdes 
sammenkobling, af 
bredbåndstjenesters og 
applikationers interoperabilitet og 
af den infrastruktur de 
forudsætter, især hvad angår 
multimedier, samt af intero­
perabilitet mellem eksisterende og 
bredbåndsbaserede tjenester og 
applikationer. 
Artikel 5 
Transeuropæiske telenet udvikles i Transeuropæiske infrastrukturnet på 
medf r af denne beslutning ved teleområdet udvikles i medf r af denne 
gennemf relse af projekter af fælles beslutning ved gennemf relse af 
interesse. De områder, inden for hvilke projekter af fælles interesse. De 
der skal udpeges projekter af fælles områder, inden for hvilke der skal 
interesse, er anf rt i bilag 1. udpeges projekter af fælles interesse, er 
anf rt i bilag I. 
Artikel 6 
I nedenstående artikler 7-9 beskrives Uændret 
proceduren for udpegning af de enkelte 
projekter af fælles interesse inden for de 
områder, der er anf rt i bilag 1, og på 
grundlag af de kriterier, der er anf rt i 
bilag 2. De udpegede projekter kan få 
sttte fra Fællesskabet efter reglerne i 
Rådets forordning om generelle regler 
for Fællesskabets finansielle sttte 
inden for transeuropæiske net. 
20 
Artikel 7 
1. I overensstemmelse med politikken 1. 
for transeuropæiske net på andre 
områder udarbejder 
Kommissionen i samråd med 
akt rerne i sektoren et arbejds­
program for udvælgelse af 
delområder, inden for hvilke der 
kan stilles forslag om projekter af 
fælles interesse, idet disse 
delområder skal falde inden for de 
områder for projekter af fælles 
interesse, der er anfrt i bilag 1. 
Arbejdsprogrammet ajourf res 
efter behov. I overensstemmelse med politikken 
for transeuropæiske net på andre 
områder udarbejder 
Kommissionen i samråd med 
akt rerne i sektoren et udkast til 
arbejdsprogram for udvælgelse af 
delområder, inden for hvilke der 
kan stilles forslag om projekter af 
fælles interesse, idet disse 
delområder skal falde inden for de 
områder for projekter af fælles 
interesse, der er anfrt i bilag 1. 
Arbejdsprogrammet ajourf res 
efter behov. 
2. På grundlag af arbejdsprogrammet Uændret 
udfærdiger Kommissionen 
indkaldelser af forslag til projekter 
af fælles interesse. 
Artikel 8 
1. Kommissionen er ansvarlig for Uændret 
gennemf reisen af den procedure, 
der fastlægges i artikel 7-9. 
2. I de tilfælde, der er anf rt i artikel 
9, stk. 1, bistås Kommissionen af et 
udvalg, der består af 
repræsentanter for 
medlemsstaterne, og som har 
Kommissionens repræsentant som 
formand. 
21 
Kommissionens repræsentant fore­
lægger udvalget et udkast til de 
foranstaltninger, der skal træffes. 
Udvalget afgiver en udtalelse om 
dette udkast inden for en frist, som 
formanden kan fastsætte under 
hensyn til, hvor meget det 
pågældende sp rgsmål haster. Det 
udtaler sig med det flertal, der er 
fastsat i traktatens artikel 148, stk. 
2, for vedtagelse af de afg reiser, 
som Rådet skal træffe på forslag af 
Kommissionen. Ved afstemninger i 
udvalget tillægges de stemmer, der 
afgives af repræsentanterne for 
medlemsstaterne, den vægt, der er 
fastlagt i den nævnte artikel. 
Formanden deltager ikke i 
afstemningen. 
Kommissionen vedtager de 
påtænkte foranstaltninger, når de 
er i overensstemmelse med 
udvalgets udtalelse. 
Er de påtænkte foranstaltninger 
ikke i overensstemmelse med 
udvalgets udtalelse, forelægger 
Kommissionen straks Rådet et 
forslag til de foranstaltninger, der 
skal træffes. Rådet træffer afg relse 
med kvalificeret flertal. 
Har Rådet ved udi bet af en frist 
på en måned, efter at det har fået 
forslaget forelagt, ikke truffet 
nogen afg relse, vedtages de 
foreslåede foranstaltninger af 
Kommissionen. 
22 
1. Den i artikel 8 fastlagte procedure 
anvendes ved: Artikel 9 
Uændret 
udarbejdelse og 
ajourf ring af det i artikel 
7 nævnte arbejdsprogram, 
udpegning af projekter af 
fælles interesse på 
grundlag af en 
indkaldelse af forslag, 
fastlæggelse af 
supplerende st tte- og 
samordningsforanstalt-
ninger, 
foranstaltninger til 
evaluering af ar­
bejdsprogrammets gen­
nemf relse. 
2. For det specielle område for 2. For det specielle område for 
projekter af fælles interesse, der 
vedr rer ISDN (se bilag 1, punkt 3, 
frste led), gælder de 
retningslinjer, som Rådet har 
vedtaget. projekter af fælles interesse, der 
vedr rer Euro-ISDN (se bilag 1, 
punkt 3, frste led), gælder de 
retningslinjer, som Europa-
Parlamentet og Rådet har vedtaget. 
3. Kommissionen underretter på 
hvert m de udvalget om, hvor 
langt man er kommet med 
gennemf reisen af ar­
bejdsprogrammet. Uændret 
23 
Artikel 10 
Medlemsstaterne træffer under Uændret 
overholdelse af Fællesskabets retsregler 
enhver forn den foranstaltning på 
nationalt, regionalt eller lokalt plan for 
at lette og fremskynde gennemf reisen 
af projekter af fælles interesse. 
Eventuelt n dvendige 
godkendelsesprocedurer gennemf res 
på kortest mulig tid. 
Artikel 11 
Denne beslutning ber rer ikke Uændret 
eventuelle konomiske forpligtelser for 
en medlemsstat eller for Fællesskabet. 
Artikel 12 
Rådet kan i hvert enkelt tilfælde Uændret 
godkende deltagelse fra tredjelande, 
navnlig tredjelande, som er parter i 
aftalen om Det Europæiske 
Økonomiske Samarbejdsområde, eller 
som har indgået associeringsaftaler 
med Fællesskabet; godkendelsen sker 
efter den fremgangsmåde, der er fastsat 
i traktatens artikel 228, således at der 
åbnes mulighed for, at tredjelandene 
kan bidrage til gennemf reisen af 
projekter af fælles interesse, og således 
at telenettenes sammenkobling og 
interoperabilitet fremmes. 
24 
Artikel 13 
Hvert andet år forelægger 
Kommissionen en rapport om 
gennemf reisen af denne beslutning for 
Europa-Parlamentet, Rådet, Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg og 
Regionsudvalget. 
Rapporten vil indeholde en vurdering 
af de resultater, der er nået med st tte 
fra Fællesskabet på de forskellige 
projektområder set i forhold til de 
overordnede mål. Uændret 
Artikel 14 
Denne beslutning træder i kraft på 
tredjedagen efter offentligg reisen i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende. Uændret 
Artikel 15 
Denne beslutning er rettet til Uændret 
medlemsstaterne. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
For Europa-Parlamentet 
Formand For Rådet 
Formand 
25 
BILAG 1: OMRÅDER FOR PROJEKTER AF FÆLLES INTERESSE 
De transeuropæiske telenet vil åbne det 
europæiske marked for de nye 
applikationer og tjenester, som br 
blive grundlaget for 
informationssamfundets udvikling. De 
har afg rende betydning for sikringen 
og udviklingen af Europas fremtidige 
velstand, for skabelsen af nye 
arbejdspladser og for styrkelsen af den 
konomiske og sociale samh righed. Uændret 
Der er almindelig enighed om, at trans­
europæiske telenet bedst kan 
anskueligg res ved hjælp af en 
analysemodel i f lgende tre lag: Uændret 
Applikationslaget, som giver 
brugerne tovejsforbindelse med 
basistjenesterne og bærernettet 
med henblik på opfyldelse af 
erhvervsmæssige, ud­
dannelsesmæssige og sociale 
behov. For at brugerne over hele 
EU kan få maksimalt udbytte af 
applikationerne, skal disse kunne 
fungere sammen (interoperabilitet). Applikationslaget, som giver 
brugerne tovejsforbindelse med 
basistjenesterne og bærernettet 
med henblik på opfyldelse af 
erhvervsmæssige, ud­
dannelsesmæssige og sociale 
behov. 
26 
Laget af basistjenester, som 
udg res af kompatible 
basistjenester med tilh rende 
styringselementer. Basistjenesterne 
supplerer applikationerne og 
bidrager til, at de kan fungere sam­
men, ved at sikre, at deres fælles 
krav opfyldes. Laget af basistjenester, som 
udg res af kompatible basistje­
nester med tilh rende styring­
selementer. Basistjenesterne 
supplerer applikationerne og 
bidrager til, at de kan fungere sam­
men, ved at sikre, at deres fælles 
krav opfyldes, og ved at fremme 
fælles producentneutrale værkt jer 
til udvikling og implementering af 
nye applikationer. 
Laget af bærernet, der fysisk set Uændret 
udg r nettenes adgangsveje og 
transportmiddel og indeholder 
deres koblingselementer, herunder 
styring og signalering. Disse 
elementer sikrer sammenkoblingen 
af de transeuropæiske telenet. 
Disse tre lag udgr en 
sarnmenhængende struktur, hvor 
applikationerne hviler på de to nedre 
lag: basistjenester og bærernet. Det 
betyder, at applikationer ikke kan 
tilbydes, hvis bare et af de to andre lag 
mangler. Imidlertid b r hvert lag være 
tilstrækkelig åbent, til at det kan 
underst tte ethvert element i laget 
umiddelbart over det. På denne 
baggrund br projekter af fælles 
interesse udpeges ud fra, i hvor hj 
grad de kan yde praktisk sttte til, at 
formålene med denne beslutning 
opfyldes. Uændret 
27 
Denne beslutning sigter mod at Uændret 
opstille en liste over projekter af 
fælles interesse, ud fra hvilken der vil 
blive udvalgt projekter, som vil få 
økonomisk støtte fra EF i medfør af 
artikel 129 C, stk. 1, tredje led. 
Udvælgelsen vil blive foretaget i 
overensstemmelse med forordningen 
om generelle regler for Fællesskabets 
finansielle støtte inden for 
transeuropæiske net. 
For alle udpegede projekter af fælles 
interesse er der stadig mulighed for at 
benytte andre kilder til EU-finansiering 
på grundlag af de finansieringsregler, 
der gælder for hvert af 
finansieringsinstrumenterne. EUs 
finansieringsst tte ydes under 
overholdelse af de 
konkurrencepolitiske regler, bl.a. dem, 
der gælder for finansieringsst tte til 
F&U-projekter og for statsst tte. Uændret 
I de f lgende afsnit fastlægges de 
områder, inden for hvilke der vil blive 
udpeget projekter af fælles interesse. Uændret 
1. Applikationer 1. Applikationer 
Applikationsprojekter vil blive udpeget For at brugerne over hele EU kan få 
på f lgende områder: maksimalt udbytte af applikationerne, 
skal disse i forn dent omfang tage hen­
syn til lokale sproglige krav og kunne 
fungere sammen (interoperabilitet). De 
skal være rettet mod den bredest 
mulige vifte af brugere og lette 
brugernes adgang til tjenester af 
samfundsmæssig interesse. 
Applikationsprojekter vil blive udpeget 
på f lgende områder: 
28 
Et net for universiteter og forsknings­
centre: Der br oprettes et avanceret 
transeuropæisk net med 
multimedieapplikationer, som 
forbinder universiteter og forsk­
ningscentre over hele Europa med åben 
adgang til deres biblioteker. Uændret 
Fjernuddannelse og -undervisning: 
Alle borgere, skoler, læreanstalter og 
virksomheder b r have adgang til 
avancerede tjenester for 
fjernuddannelse og -undervisning. Der 
b r oprettes centre for kursusmateriale 
og undervisningstjenester, som små og 
mellemstore virksomheder, store 
selskaber, uddannelsessystemer og 
offentlige forvaltninger br kunne 
etablere forbindelse til over hele 
Europa. Nye metoder til faglig 
uddannelse for informationssamfundet 
b r udvikles og fremmes. Fjernuddannelse og -undervisning: 
Alle borgere, skoler, læreanstalter og 
virksomheder br have adgang til 
avancerede tjenester for 
fjernuddannelse og -undervisning. Der 
b r oprettes centre for kursusmateriale 
og undervisningstjenester, som små og 
mellemstore virksomheder, store 
selskaber, uddannelsessystemer og 
offentlige forvaltninger br kunne 
etablere forbindelse til over hele 
Europa. Nye metoder til almen, akade­
misk, faglig og sproglig uddannelse b r 
udvikles og fremmes som led i over­
gangen til informationssamfundet. 
Telematik for sundhedsvæsenet: 
Transeuropæiske net og applikationer 
br udbygges på grundlag af fælles 
standarder; disse net og applikationer 
skal forbinde alle parter i 
sundhedssystemet med hinanden, ikke 
mindst alment praktiserende læger, 
hospitaler og socialcentre. Uændret 
29 
Transporttelematik: Alle muligheder i Transporttelematik: Alle muligheder i 
de transeuropæiske telenet br de transeuropæiske telenet br 
udnyttes til at forbedre styringen af udnyttes til at forbedre styringen af 
transportnettet, den logistiske st tte til transportnettet, den logistiske st tte til 
transporterhvervene og udviklingen af transporterhvervene og udviklingen af 
værdi gende tjenester. Overalt hvor værdi gende tjenester. Integreret 
der er mulighed for det, br tele- multimodal transport, ikke-motoriseret 
matiksystemer og -tjenester også persontransport, offentlig transport og 
benyttes som et redskab i milj venlige transportformer priorite-
gennemf reisen af den fælles res. Overalt hvor der er mulighed for 
transportpolitik; den n dvendige det, b r telematiksystemer og -tjenester 
komplementaritet i forhold til og intero- også benyttes som et redskab i gennem-
perabilitet i det transeuropæiske frelsen af den fælles transportpolitik; 
transportnet vil blive sikret. den n dvendige komplementaritet i 
forhold til og interoperabilitet i det 
transeuropæiske transportnet vil blive 
sikret. 
Telematik for miljøet: Uændret 
Transeuropæiske telenet kan yde et 
vigtigt bidrag til overvågningen og 
forvaltningen af milj et, herunder 
håndtering af katastrofesituationer. 
30 
Distancearbejde: Udvikling af 
distancearbejde (i hjem og 
satellitkontorer) på grundlag af 
avancerede kommunikationssystemer 
vil bidrage til, at der opstår nye former 
for fleksibilitet på arbejdsstedet og i 
arbejdets tilrettelæggelse. Gennem 
decentralisering af erhvervsaktiviteter 
kan distancearbejdet også bidrage til at 
mindske de milj mæssige f lger af den 
daglige pendling til be­
folkningscentrene. 
Telematiktjenester for små og mellem­
store virksomheder: Der sigtes mod 
projekter af fælles interesse, som 
underst tter europæiske små og 
mellemstore virksomheders brug af 
applikationer og tjenester i de 
transeuropæiske telenet, som giver 
forbindelse til myndigheder, 
brancheforeninger, forbrugere, kunder 
og leverand rer, og som også omfatter 
informationstjenester og elektronisk 
handel. Der b r g res en indsats for at 
sprede oplysning om telematikbaserede 
Isninger blandt små og mellemstore 
virksomheder. Distancearbejde: Udvikling af distance­
arbejde i satellitkontorer og eventuelt i 
hjem på grundlag af avancerede 
kommunikationssystemer vil bidrage 
til, at der opstår nye former for 
fleksibilitet på arbejdsstedet og i 
arbejdets tilrettelæggelse. Gennem 
decentralisering af erhvervsaktiviteter 
kan distancearbejdet også bidrage til at 
mindske de milj mæssige f lger af den 
daglige pendling til befolk­
ningscentrene. Der b r etableres 
applikationer, som muliggr denne 
udvikling og samtidig sikrer arbejds­
tagernes rettigheder og imdegår den 
risiko for social isolering, der er for­
bundet med distancearbejde. Der b r 
rettes særlig opmærksomhed mod 
evalueringen af de sociale flgevirk-
ninger af disse applikationer. 
Uændret 
31 
Transeuropæisk net for offentlige ad­
ministrationer: Der br etableres 
indbyrdes forbindelser mellem de 
offentlige forvaltningers net i Europa 
med det formål at lette 
dataudvekslingen mellem administra­
tionerne, især i forbindelse med 
gennemf reisen af EU-regler, og for at 
g re informationsudvekslingen mere 
effektiv og mindre bekostelig. Desuden 
b r der etableres forbindelse mellem de 
offentlige forvaltningers net og 
borgerne i Europa. Uændret 
Elektronisk tilbudsgivning: Der b r Uændret 
etableres et transeuropæisk net for 
elektronisk tilbudsgivning, så der kan 
indf res elektroniske procedurer for 
offentlige indk b mellem offentlige 
administrationer og leverand rer i 
Europa. 
Byinf ormationsnet: Oprettelsen af net Uændret 
og tjenester b r fremmes, således at 
husholdninger, virksomheder, sociale 
institutioner og administrationer 
forbindes indbyrdes og får on-line 
adgang til multimedietjenester for 
information, uddannelse, kultur, under­
holdning og turisme på lokalt, 
regionalt, nationalt og europæisk plan. 
Etablering af forbindelser mellem by-
og regionalnet b r fremmes. 
32 
Bibliotekstjenester: Der br udbygges 
avancerede transeuropæiske 
netforbundne bibliotekstjenester, der 
omfatter alle typer af biblioteker 
(nationalbiblioteker, universitets-
/ forskningsbiblioteker, 
kommunebiblioteker osv.), så der åbnes 
effektiv adgang til både de reserver af 
organiseret viden og det væld af 
kulturrigdomme, som opbevares af 
biblioteker over hele Europa, til st tte 
for det konomiske, sociale, 
uddannelsesmæssige og kulturelle liv i 
EU. Uændret 
Telematiktjenester for 
arbejdsmarkedet: Der br udvikles 
netforbundne tjenester, som f.eks. 
databaser med jobinformation, for at 
underst tte det omskiftelige arbejds­
marked i Europa og hjælpe med til at 
bekæmpe arbejdsl sheden. Telematiktjenester for 
arbejdsmarkedet: Der br udvikles 
netforbundne tjenester, som f.eks. 
databaser med jobinformation, for at 
underst tte det omskiftelige arbejds­
marked i Fællesskabet, offentligg re 
jobmuligheder i hele EU og fremme 
arbejdsstyrkens mobilitet. 
Kulturel og sproglig mangfoldighed: 
Der br tages initiativer til at fremme 
bevaringen af og adgangen til Europas 
kulturarv og til at demonstrere 
informationsinfrastrukturens 
muligheder for at st tte udviklingen af 
lokalt indhold på lokale sprog. Kulturel og sproglig mangfoldighed: 
Der br tages initiativer til at fremme 
bevaringen af og adgangen til Europas 
kulturarv, (herunder sttte til 
multimedienet for museer og kulturelle 
samlingssteder) samt kreativiteten, og 
til at demonstrere informationsinfra­
strukturens muligheder for at stimulere 
og ge kreative udfoldelser og resulta­
ter samt opmuntre til get lokalt 
indhold og udbredelse heraf. 
33 
Borgenes adgang til tjenesterne: Der Uændret 
br etableres applikationer, der viser, 
hvordan borgerne kan få adgang til 
tjenester af kollektiv interesse. Som 
eksempler kunne nævnes kiosker og 
adgangspunkter på offentlige steder 
samt brug af smart cards og elektroniske 
tegneb ger. 
2. Basistjenester 
Projekter af fælles interesse, der 
vedr rer net for basistjenester, vil blive 
udpeget inden for f lgende områder: 
Implementering af operationelle 
transeuropæiske basistjenester: 
Disse tjenester b r især omfatte 
elektronisk post, filoverf rsels-
systemer, on-line adgang til 
elektroniske databaser samt 
videotjenester. Da der er et 
presserende behov for sådanne 
transeuropæiske basistjenester, 
kommer de til at bygge på eksi­
sterende koblede bærernet og 
brugertilslutninger. De b r 
desuden omfatte serviceelementer 
på europæisk plan, herunder 
databeskyttelse, informations­
sikkerhed, transeuropæiske "kiosk-
systemer", netvejvisersystemer osv. Implementering af operationelle 
transeuropæiske basistjenester: 
Disse tjenester b r især omfatte 
elektronisk post, filoverf rsels-
systemer, on-line adgang til 
elektroniske databaser samt 
videotjenester. Da der er et 
presserende behov for sådanne 
transeuropæiske basistjenester, 
kommer de til at bygge på eksi­
sterende og nye fastnet eller 
mobilnet, og brugertilslutninger. 
De b r desuden omfatte serviceele­
menter på europæisk plan, her­
under databeskyttelse, informa­
tionssikkerhed, transeuropæiske 
"kiosksystemer", netvej­
visersystemer osv. 
34 
Gradvis udbygning af basistjene- Uændret 
sterne til et multimediemiljø. 
Disse tjenester giver slutbrugerne 
adgang til multimedietjenester; de 
kunne f.eks. omfatte - men b r ikke 
begrænses til - multimediepost, 
h jhastighedstjenester for 
filoverf rsel og videotjenester, 
herunder bestillingsvideo (video-on 
demand). Der b r tilskyndes til både 
erhvervsmæssig og privat brug af 
sådanne multimedietjenester og til 
indf jelse af nye tjenesteelementer, 
som f.eks. automatisk oversættelse, 
talegenkendelse og grafiske 
brugergrænseflader. 
Indførelse af producentneutrale Uændret 
digitale signaturer som grundlag 
for tilrådighedsstillelse af åbne 
tjenester og mobilitet i 
anvendelsen: Basistjenester 
forudsætter en lang række 
indbyrdes supplerende og 
konkurrerende 
tjenesteleverand rer. Tilrådigheds­
stillelse af åbne tjenester og 
mobilitet i anvendelsen bliver af 
allerst rste betydning og 
forudsætter, at elektroniske navne 
(digitale signaturer) er almindeligt 
udbredt og teknisk underst ttet. 
3. Bærernet Uændret 
Projekter af fælles interesse, der 
vedr rer bærernet, vil blive udpeget 
inden for f lgende områder: 
35 
Euro-ISDN (tjenesteintegrerede Uændret 
digitalnet): ISDN er i dag forret­
ningsmæssigt og teknisk en realitet 
på transeuropæisk plan og er 
derfor det mest hensigtsmæssige 
og effektive digitale koblede 
bærernet, der er i stand til at 
formidle nye tjenester og 
applikationer. Det udviklingsstade, 
det har nået, g r det til en chance 
for Europa, hvis marked og 
geografiske udstrækning vil finde 
deres berettigelse ved 
implementeringen af disse nye 
tjenester og applikationer i 
fælleseuropæisk skala. Det b r dog 
ikke glemmes, at ISDN kun er et 
f rste skridt, og at det efterhånden 
blot bliver et net, der giver 
brugerne adgang til 
bredbåndsbærernet. 
Kommerciel indførelse af styret Uændret 
ATM (Asynchronous Transfer 
Mode) og andre bredbåndsnet: 
Dette område må anses for at være 
af allerst rste fælleseuropæiske 
interesse. 
36 
Interoperabilitet mellem Uændret 
eksisterende kommunikationsnet 
og bredbåndsnet: Eksisterende net 
(til fastnettjenester, mobiltjenester 
og satellitbaserede tjenester) br 
forbindes og samdrives både 
indbyrdes og med ATM-baserede 
h jhastighedsnet med det formål at 
tilvejebringe de konomisk mest 
hensigtsmæssige 1 sninger på de 
forskellige situationer, der vil 
fremstå under etableringen af 
informationssamfundet. Dette 
sprgsmål er centralt for ud­
viklingen af nettet for integreret 
bredbåndskommunikation (IBC), 
og det er særlig relevant for små og 
mellemstore virksomheder samt 
for liberale erhverv og for private 
brugere. 
4. Sttte- og samordningsforanstalt- Uændret 
ninger 
Foruden at yde st tte til projekter af 
fælles interesse b r EF iværksætte en 
række foranstaltninger, der sigter mod 
at tilrettelægge de forn dne rammer. 
Disse foranstaltninger vil bidrage til 
konsensusudviklingen og 
samordningen af nationale og regionale 
aktiviteter, der sigter mod at stimulere 
og fremme nye applikationer og 
tjenester i overensstemmelse med 
gennemf relwsen af programmer på 
andre områder samt til udviklingen af 
bredbåndsbærernet. De vil bl.a. 
indebære h ring af de europæiske 
organisationer for standardisering og 
strategisk planlægning og samordning 
med de foranstaltninger, der finansieres 
af EF's forskellige 
finansieringsinstrumenter. For­
anstaltningerne omfatter: 
37 
Udvikling af målspecifikationer Uændret 
og overgang hen imod disse mål. 
Specifikationerne vil hjælpe 
sektorens akt rer med at træffe 
fornuftige konomiske 
investeringsbeslutninger. Speci­
fikationerne vil blive fastlagt i 
samråd med alle sektorens akt rer, 
herunder teleselskaber, 
kabelvirksomheder, nye 
operat rer, tjenesteleverand rer, 
brancheforeninger og 
forbrugerorganisationer. 
Samrådene gennemf res med 
f lgende formål: 
At finde frem til Uændret 
manglende elementer i og 
flaskehalse i de 
transeuropæiske telenet. 
At udvikle Uændret 
målspecifikationer for de 
tre identificerede netlag. 
Både fastnet, mobilnet og 
satellitbaserede net skal 
være omfattet, og der skal 
også være specifikationer 
for styring og drift på 
europæisk plan. Sektorens 
akt rer vil bygge videre 
på de fælles tekniske 
specifikationer fra RACE 
og telematikprogrammet, 
på arbejdet i EURESCOM 
og andre tekniske 
organisationer, som 
sektorens akt rer har op­
rettet, samt på 
resultaterne af de 
igangværende bredbånds-
fors g og af ESPRIT- og 
IT-programmerne. 
At tilrettelægge netudvik­
lingen hen imod 
målnettene. Uændret 
38 
Uændret At tilskynde til udvikling Uændret 
af åbne, driftskompatible 
og brugervenlige 
systemer. 
Definition af midler til at få 
adgang til bredbåndsnet på de tre 
specificerede lag. 
Etablering af fælles 
specifikationer på grundlag af 
europæiske standarder og 
verdensstandarder. 
Fremme af samarbejdet mellem Uændret 
aktørerne i sektoren, herunder 
navnlig nye og fragmenterede 
operat rer, som f.eks. kabel-tv-net, 
samt samarbejdet med brugere. 
Samarbejde og samordning Uændret 
mellem EU-programmer, 
europæiske programmer og 
nationale programmer. Definition af midler til at få 
adgang til IBC-net. 
39 
Bilag 2 
Kriterier for udpegning af projekter af fælles interesse 
Projekter af fælles interesse udpeges 
blandt de projektforslag, der indsendes 
af interesserede akt rer i sektoren som 
reaktion på en forslagsindkaldelse som 
nævnt i artikel 7. De udpeges på 
grundlag af en vurdering af, hvorvidt 
de opfylder de i artikel 2 og 3 anf rte 
formål og prioriteter. Projekterne skal 
være tværnationale med særlig vægt på 
interregionale projekter. Projekter af fælles interesse udpeges 
blandt de projektforslag, der indsendes 
af interesserede akt rer i sektoren som 
reaktion på en forslagsindkaldelse som 
nævnt i artikel 7. De udpeges på 
grundlag af en vurdering af, hvorvidt 
de opfylder de i artikel 2 og 3 anf rte 
formål og prioriteter. Projekterne skal 
være tværnationale i den forstand, at de 
skal være udformet med henblik på at 
opfylde behov, der eksisterer i flere 
medlemsstater, og så de kan gennem-
fres i flere medlemsstater. Dette er 
ikke til hinder for, at de i en indledende 
udbygningsfase, som er udformet med 
henblik på at kontrollere projektets 
tekniske og kommercielle 
levedygtighed, iværksættes i en enkelt 
medlemsstat, hvis det fremgår, at 
betingelserne i denne medlemsstat er 
repræsentative for betingelserne i de 
andre medlemsstater, hvor projektet i 
sidste ende skal gennemf res. 
Desuden skal der tages hensyn til de Uændret 
konomiske og finansielle kriterier, der 
er fastlagt i forordningen om generelle 
regler for Fællesskabets finansielle 
sttte inden for transeuropæiske net. 
Det drejer sig om f lgende kriterier, 
som efter denne forordnings regler vil 
blive benyttet til at afg re, om der skal 
bevilges konomisk st tte til et bestemt 
projekt: 
40 
projektets potentielle konomiske Uændret 
levedygtighed, som der br være 
sikkerhed for; 
projektets modenhed; Uændret 
EF-tilskuddets katalysatorvirkning Uændret 
i forhold til anden offentlig og 
privat finansiering; 
finansieringspakkens effektivitet; Uændret 
de direkte eller indirekte Uændret 
samfunds konomiske virkninger, 
navnlig virkninger for 
beskæftigelsen; 
f lgerne for milj et; Uændret 
specielt for grænseoverskridende Uændret 
projekter, samordning af tidsf Igen 
for de forskellige dele af et projekt. 
41 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 108 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-96-116-DA-C 
ISBN 92-78-01641-1 
Kontoret for De Europræiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
4-2-