ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 206 
 
 
 
Vol. 1984/0102 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(84) 206 endelig udg.  
Bruxelles,den 12 april 1984.
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET 
VEDRØRENDE MILJØBESKYTTELSE I MIDDELHAVSBAEKKENET
KOM(84) 206 endelig udg.

INDHOLDSFORTEGNELSE
I.
II.
III.INDLEDNING
1. Generelle karakteristika ved bassinet
2. Miljø
3. Socio-økonomiske betragtninger
4. Fremtidsudsigter
FÆLLESSKABETS AKTION 
3. Miljøpolitik
EN STRATEGI OG EN HANDLINGSPLAN FOR BESKYTTELSE AFMILJØETSide 
1 - 3
3-4
I MIDDELHAVSOMRÅDET 3-10
6.Aktionens målsætninger
7.Kortsigtede aktioner
8.Langsigtede aktioner
9.Finansielle og personalemæssige behov
IV.KONKLUSION 10 - 11
10.Strategi
11.Forslag til øjeblikkelige aktioner
BILAG I
Problemer i tilknytning til vandressourcernes kvantitet og kvalitet
BILAG II
Problemer i tilknytning til forvaltning af affald
BILAG III
Problemer i tilknytning til rationel forvaltning af arealer
BILAG IV
En :International strategi

-  2 -
BILAG V
Særforanstaltning nr. 1
Seminarer om de juridiske, administrative og tekniske problemer i forbindelse 
med gennemførelsen af fællesskabsdirektiverne for forvaltning og beskyttelse 
af ferskvands- og havområder.
Særforanstaltning nr. 2
Kurser i forvaltning af vandressourcerne i Middelhavsbækkenet.
Særforanstaltning nr. 3
Udnyttelse af vandførende lag med ringe ydeevne.
Særforanstaltning nr. 4
Genanvendelse af vand fra renseanlæg. Anvendelse af spildevand i landbruget 
som middel til at undgå eutrofiering af kystområderne i Abruzzi.
Særforanstaltning nr. 5
Vandforsyning på Sicilien.
Særforanstaltning nr. 6
Grækenland.
Særforanstaltning nr. 7
Seminar om de juridiske, administrative, tekniske og økonomiske problemer i 
forbindelse med integreret forvaltning af arealer og naturressourcer (syste­
matisk indsamling af oplysninger vedrørende miljøet, forvaltning af naturlige 
vokse- og levesteder, undersøgelser af indvirkningen på miljøet).
Særforanstaltning nr. 8
Kurser i undersøgelser af indvirkningen på miljøet og integreret forvaltning 
af naturressourcerne.
Særforanstaltning nr. 9
Udarbejdelse af planer for integreret forvaltning i områder med biotoper, der 
er typiske for middelhavsområdet, og som er af særlig betydning for Fællesskabet.
Særforanstaltning nr. 10
Aktioner af folkeoplysende karakter.

- 3 -
Særforanstaltning n^ 11
Afholdelse af et møde i Bruxelles for de kontraherende parter i handlingsplanen 
for Middelhavet.
BILAG VI
Det rådgivende Udvalg for miljøaktioner i middelhavsområdet.
BILAG VII
Finansieringsoversigt.

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÄDET VEDRØRENDE MILJØBESKYTTELSE  
I MIDDELHAVSBÆKKENET
i. - INDLEDNING
1. - Generelle karakteristika ved området
1.1. - Fællesskabets middelhavskyster strækker sig over ca. 22 000 km 
ud af en samlet kyststrækning på ca. 40 000 km. Fællesskabets 
fremtidige berøringsflade med Middelhavet vil blive udvidet med 
Spaniens tiltræden.
1.2. - Middelhavsbækkenet frembyder særlige fysiske, socio-økonomiske 
og kulturelle karakteristika, og områdets problemer og potentiel 
kræver en helt speciel hensyntagen i Fællesskabets politik.
1.3. - Dette område er af afgørende betydning for Fællesskabet på såvel 
økonomisk, politisk, historisk som kulturelt plan. Det har lige­
ledes en stigende strategisk betydning, bl.a. på grund af den 
udvikling, der har fundet sted i nogle af de sydlige middelhavs­
lande som følge af disses olie- og naturgasressourcer.
Middelhavet er i økologisk henseende allerede udsat for et meget 
hårdt pres, der bl.a. skyldes befolkningstætheden i de omkring­
liggende lande, den stigende industrialisering ved dets kyster, 
den hurtige (og ujævnt fordelte) vækst i turismen og den betyde­
lige skibsfart.
2.2. - Dette giver sig udslag i forskellige former for forurening, hvoraf 
de vigtigste er:
- mikrobiologisk forurening forårsaget af udledning af spildevand 
fra byområder; vandet udledes ofte direkte i havet eller i floder, 
der udmunder i Middelhavet.2. - Miljø 
2.1.  -

-  2 -
- industriforurening; industriaffaldet berører me^e vidtstrakte områder 
på grund af dette affalds ringe nedbrydelighed og på grund af dumpning 
i rum sø;
- olieforurening forårsaget af udslip fra olieraffinaderier og fra olie- 
lagre samt udledninger fra skibe og ulovlig udledning af ballastvand 
fra visse olietankere.
Disse former for forurening antager en særlig alvorlig karakter i Middel­
havet, da det er et indhav med ringe vandgennemstrømning.
2.3. - Miljøproblemerne er imidlertid ikke begrænset til vandets kvalitet. De
- heldigvis sjældnere - tilfælde af alvorlig luftforurening bør lige­
ledes nævnes.
Men først og fremmest bør man understrege den stigende risiko for de 
forskellige dyre- og plantearter - bl.a. som følge af den gradvise øde­
læggelse af de vilde arter - samt for områdets landskabsværdier og kul­
turelle arv.
2.4. - Endelig indebærer jordbundens morfologi, de klimatiske forhold og man­
gelen på ferskvandsressourcer problemer, som indvirker på miljøet i 
middelhavsområdet, og som kræver iværksættelse af metoder til forvalt­
ning af jordbunden og af området.
3. - Socio-økonomiske betragtninger
3.1. - De økonomiske og sociale problemer, som består i de fleste middelhavs­
regioner, har langt fra gjort det lettere for de berørte lande at gen­
nemføre en passende miljøbeskyttelse. Selv om middelhavsregionerne er 
blandt de mindst udviklede i Fællesskabet, har visse sektorer (f.eks. 
turisme, transport og virksomhed i tilknytning til olieudvinding) ikke 
desto mindre været præget af hurtig vækst. Denne vækst har medført al­
vorlige problemer, der er til fare for miljøet, og som bør løses hurtigst 
muligt.
<
3.2. - Løses disse problemer, vil middelhavsmiljøet, såfremt dets ressourcer
udnyttes forsvarligt i bl.a. turistmæssig henseende, kunne bidrage til 
løsningen af visse økonomiske og beskæftigelsesmæssige problemer i dette 
område.

- 3 -
4. - Fremtidsudsigter
4.1. - Alle disse omstændigheder taler for en specifik fællesskabsaktion med
sigte på miljøbeskyttelse ikke blot i Fællesskabets middelhavsregioner, 
men i hele Middelhavsbækkenet.
4.2. - I denne meddelelse analyseres mulighederne for egnede foranstaltninger.
II.- FÆLLESSKABSAKTIONER
5. - Miljøpolitik
3.1. - I handlingsprogrammet for De europæiske Fællesskaber på miljøområdet
(1982-1986), som blev vedtaget af Kommissionen den 4. oktober 1982, 
godkendt af Rådet den 17. december 1982 og vedtaget den 20. februar 
1983, anføres det udtrykkeligt, at miljøet skal betragtes som et grund­
lag, der fastsætter grænserne for den socio-økonomiske udvikling; det 
siges videre, at Fællesskabet i videst mulig udstrækning bør inddrage 
miljøhensyn i planlægningen og udviklingen af visse økonomiske aktivi­
teter, således at det fremmer udformningen af en helhedsstrategi, bl. 
a. inden for landbrug, fiskeri, industri og turisme.
3.2. - Det bør tillige bemærkes, at der i det ovennævnte program lægges stor
vægt på den plads, middelhavsområdet indtager i Fællesskabets miljø­
politik, og på nødvendigheden af, at miljøbeskyttelsesforanstaltninger­
ne bidrager effektivt og specifikt til en forsvarlig forvaltning af 
ressourcerne i dette område. Rådet betragter i øvrigt i sin resolution 
om vedtagelse af programmet følgende passage som værende af særlig 
betydning: "Miljøbeskyttelse i middelhavsområdet under særlig hensyn­
tagen til områdets særlige aspekter ved gennemførelsen af handlings­
programmet" .

- 4 -
5.3. - Det er således nødvendigt at tage hensyn til miljøet i udviklingen
af alle de aktiviteter inden for landbrug, fiskeri, energi og indu­
stri, der bl.a. planlægges inden for rammerne af aktionerne til 
fordel for middelhavsregionerne, hvis man vil undgå, at der opstår 
uforudsete gener og økologiske konsekvenser, som det er meget van­
skeligt og bekosteligt at udbedre.
5.4. - Kommissionen havde den 17. marts 1983 foreslået Rådet et omfattende
program for middelhavsområdet (de integrerede middelhavsprogrammer 
(K0M(83)24 endelig udg.)). Dette forslag er nu til behandling i Rådet. 
Det er i denne henseende vigtigt at sørge for, at de påtænkte aktio­
ner ikke blot tager sigte på miljøbeskyttelse, men også på miljøfor­
bedring.
5.5. - Fællesskabet er kontraherende part i Barcelona-konventionen om beskyt­
telse af Middelhavet mod forurening og deltager aktivt i arbejdet 
inden for rammerne af denne konvention.

- 5 -
III.- EN STRATEGI OG EN HANDLINGSPLAN FOR MILJØBESKYTTELSE I MIDDELHAVSOMRÅDET
6. - Målsætningerne for aktionen
6.1. - Miljøet i middelhavsområdet lider ikke blot under vanskelige økologiske
betingelser, en for voldsom geografisk eller sæsonmæssig koncentration 
af visse økonomiske aktiviteter, men også under en forsinket udvikling 
af de tekniske og administrative strukturer, som er nødvendige til løs­
ning af de ofte uhyre komplekse problemer.
6.2. - En handlingsplan på dette område kan derfor ikke være begrænset til
visse enkeltstående foranstaltninger, men kræver, at der udarbejdes 
en række sammenhængende aktioner, der kan skabe gunstige vilkår for 
en harmonisk udvikling af de socio-økonomiske aktiviteter i området. 
Disse aktioner bør fastla;gges i snævert samarbejde med de regionale 
eller lokale myndigheder på et passende niveau.
6.3. - I denne langsigtede strategi må det imidlertid ikke glemmes, at der
til visse påtrængende problemer er behov for en hurtig løsning. Det 
drejer sig bl.a. om at udnytte resultaterne af allerede gennemførte 
eller igangværende undersøgelser, at fuldstændiggøre visse allerede 
eksisterende infrastrukturer,  som ikke virker tilstrækkeligt effek­
tivt, samt at gennemføre en hurtig og energisk foranstaltning med 
henblik på uddannelse af "miljøforvaltere".
6.4. - Handlingsplanen bør om nødvendigt kunne støtte sig på specifikke viden­
skabelige eller tekniske forskningsaktioner, der er rettet mod de mest 
presserende problemer i området. Fællesskabets forskningsprogram på 
miljøområdet omfatter allerede nu en række projekter vedrørende miljøet 
i middelhavsområdet, der enten udføres af Det fælles Forskningscenter 
eller på grundlag af kontrakter indgået med organer i kyststaterne.
Denne aktion bør udbygges og koncentreres om veldefinerede målsætninger, 
idet der ydes yderligere midler hertil, som vil kunne tildeles inden 
for rammerne af handlingsplanen.

-  6 -
6.5. - Der foreslås således en række sideløbende aktioner:
- kortsigtede aktioner, der skal afbøde de alvorligste og mest 
påtrængende problemer, og med hensyn til hvilke Kommissionens 
tjenestegrene allerede sidder inde med tilstrækkelig detaljerede 
oplysninger.
- langsigtede aktioner, der tager sigte på at udbedre visse struk­
turelle mangler, som måske ligger til grund for visse miljøskader.

- 7 -
7. - Kortsigtede aktioner
7.1. - Forskellige andre særforanstaltninger er anført som bilag til denne
meddelelse. Det drejer sig om
- problemer i tilknytning til vandressourcernes kvalitet og kvantitet 
(BILAG I)
- problemer i tilknytning til forvaltning af affald (BILAG II)
- problemer i tilknytning til rationel forvaltning af arealer 
(BILAG III)
- en international strategi (BILAG IV)
- forskellige særforanstaltninger, der allerede er udformet i detal­
jer, og som svarer til præcise behov (BILAG V).
7.2. - I disse bilag anføres det, at de områder, hvor der er størst behov
for miljøforanstaltninger, er:
i. Øget adgang til og beskyttelse af vandressourcerne;
ii„ Forbedring af systemerne til forvaltning og behandling af byaffald, 
spildevand, industri- og landbrugsaffald, udledninger fra skibe 
(navnlig af olie);
iii. Bedre planlægning af udnyttelsen af arealer, beskyttelse af 
følsomme områder og kontrol med udviklingen;
iv. Udvikling af fællesskabsinitiativer inden for rammerne af handlings­
planen for middelhavsområdet eller samarbejdsaftaler.

-  8 -
8. - Langsigtede aktioner
8.1. - De i stk. 7 foreslåede aktioner berører kun nogle af problemerne i
middelhavsområdet. En detaljeret undersøgelse af alle de spørgsmål, 
der vedrører miljøbeskyttelse, kan kun gennemføres i samarbejde med 
de berørte lande og regioner.
8.2. - En sådan undersøgelse forudsætter et samlet overblik over miljøprob­
lemerne, en vurdering af de igangværende foranstaltninger og en under­
søgelse af den planlagte socio-økonomiske udvikling for disse egne.
For at undgå overlapninger bør der i denne indledende fase nødvendig-
1)vis tages hensyn til andre planer på området
8.3. - Der bør snarest muligt nedsættes et rådgivende udvalg, som kan bidrage
til indsamling af oplysninger og afgive udtalelser om udviklingen af 
den langsigtede strategi, om handlingsplanen og om de særforanstaltnin­
ger, der skal træffes inden for dennes rammer; Kommissionen skal i 
givet fald være formand for dette udvalg og udpege medlemmerne i sam­
råd med medlemsstaterne. Udvalget bør tælle personer med udstrakt 
erfaring og fremragende teknisk viden på alle de områder, planen 
omfatter. Bilag VI indeholder en beskrivelse af og målsætningerne 
for dette udvalg.
1) Det drejer sig bl.a. om "Den blå Plan", der er under udarbejdelse inden 
for rammerne af handlingsplanen for middelhavsområdet (jf. bilag IV).

- 9 -
8.4. - Udvalget skal i første omgang:
i. Samle oplysninger om de nuværende og forudsigelige miljø­
problemer og om igangværende eller påtænkte miljøforanstalt­
ninger.
ii. Fastlægge de nødvendige gennemførlighedsundersøgelser og 
pilotprojekter.
iii. Vælge en gruppe konsulenter, som kan opfordres til at forbe­
rede mere specifikke forslag på grundlag af de indsamlede 
oplysninger.
8.5. - I den efterfølgende fase bør udvalget tage sigte på undersøgelser
af problemer, der kræver mere -hensigtsmæssige aktioner, og som kun 
kan føre til resultater på længere sigt Cjf. bilag VI).
9. - Finansielle og personalemæssige behov
9.1. - De finansielle midler vil i første omgang være begrænset til udvik­
ling og forvaltning af det foreslåede udvalg og gennemførelse af 
de indledende undersøgelser.
Efterhånden som arbejdet skrider frem, vil der imidlertid på 
grundlag af øgede finansielle midler blive gennemført særforan­
staltninger af mere konkret art, til støtte for miljøbeskyttelses- 
aktioner inden for rammerne af Fællesskabets deltagelse. Der bør 
derfor oprettes en ny budgetkonto til dækning af udgifterne i 
forbindelse med handlingsplanen for beskyttelse af middelhavs­
området.

-  10  -
9.2. - De finansielle behov i den første periode er anført i bilag VII.
De andrager 808.400 ECU for det første år (1985).
9.3. - Fællesskabets deltagelse i UNEP's handlingsplan for Middelhavet
(jf. bilag VI, stk. 2.1.) er opført under artikel 6620, som har 
et mere specifikt internationalt sigte.
9.4. - Det vil endvidere være nødvendigt at udvide personalet i GD XI,
som skal tilrettelægge det foreslåede udvalgs arbejde og sikre
.S**·-· .
gennemførelsen af de påtænkte projekter. Der vil til dette ar­
bejde være behov for 1A, IB og IC.
IV.- KONKLUSION
10.- Strategi
10.1. - Der er behov for at indkredse miljøbeskyttelsesproblemerne i
middelhavsområdet og iværksætte egnede forslag med henblik på 
at beskytte miljøet i dette stærkt truede område, der er udsat 
for et kraftigt økologisk pres som følge af koncentrationen 
af de økonomiske aktiviteter inden for et begrænset kystområde.
10.2. - En strategi og en handlingsplan for beskyttelse af middelhavs­
området bør imidlertid udvikles i snævert samarbejde med de 
kompetente myndigheder i de berørte medlemsstater med henblik 
på at udarbejde en samlet plan og fastlægge de nødvendige sær­
foranstaltninger, såsom gennemførlighedsundersøgelser, udvikling 
og udbygning af lovgivningen, vurdering af indvirkningen på

- 11 -
miljøet, erhvervsuddannelse, nødvendige investeringer, de strukturer, 
der kræves til gennemførelse af disse aktioner, samt oplysningsvirk­
somhed.
10.3.- På grundlag af denne strategi og denne handlingsplan vil det være 
muligt efterhånden at fastlægge de aktioner, der bør integreres i 
allerede eksisterende eller foreslåede fællesskabsaktioner eller 
-politikker, samt de aktioner, der rækker ud over planens målsæt­
ninger, og som derfor kan gennemføres med andre finansielle midler. 
Disse aktioner tager sigte på at udbygge Fællesskabets bidrag til 
handlingsplanen for middelhavsområdet inden for rammerne af Barce- 
lona-konventionen.
11.- Forslag til øjeblikkelige foranstaltninger
11.1. - Et første skridt i denne strategi og handlingsplan vil kunne bestå
i gennemførelse af de forslag og aktioner, der er beskrevet i bila­
gene, navnlig i bilag VI (Det rådgivende Udvalg).
11.2. - Udvalgets mandat samt bevillings- og personalebehovet er anført i
bilag VI og VII.
11.3. - Det foreslåede handlingsprogram vil kunne iværksættes tre måneder
efter tildelingen af de bevillinger og det personale, hvorom der 
anmodes.
For 1984 anvendes de bevillinger, der er disponible på allerede 
eksisterende konti (konto 251 og 6600). For 1985 anmodes der om 
oprettelse af en særlig budgetpost for dette program (konto 665).

Bilag I
PROBLEMER I TILKNYTNING TIL VANDRESSOURCERNES KVANTITET OG KVALITET
1. Vandressourcer
1.1 Tilstrækkelige vandressourcer er af væsentlig betydning for livskvali­
teten, men er ligeledes en betingelse for udviklingen i industri, land­
brug og turisme.
Da klimaet i middelhavsområdet som helhed er af den semi-aride type, 
er vandressourcerne sparsomme. De store sæsonbetingede svingninger 
i nedbøren og dennes koncentration i forholdsvis få nedbørsperioder 
bevirker, at de naturlige vandtilførsler varierer stærkt: floderne 
er udtørrede om sommeren, medens der i den tidlige vinter og om for­
året ofte indtræder voldsomme oversvømmelser. De kraftige sæsonbetin­
gede forskelle skærpes endvidere af lige så voldsomme svingninger fra 
år til år.
Der bør i denne forbindelse ofres særlig opmærksomhed på kystområderne, 
hvor der hvert år i turistsæsonen opstår konflikter mellem stigende 
vandbehov og de beskedne vandressourcer. Der rejser sig endelig sær­
lige problemer for middelhavsøerne som følge af de ressourcebegræns­
ninger, der skyldes deres isolerede beliggenhed, deres ringe størrelse 
og den regelmæssigt tilbagevendende befolkningsforøgelse.
1.2 Vandmanglen i dette område viser nødvendigheden af en rationel forvalt­
ning af alle udnyttelige vandressourcer, hvori der både tages sigte på 
den bedst mulige anvendelse af vandet og dets bevarelse.

Bilag I
-  2 -
En rationel forvaltning hviler nødvendigvis på:
I.  Øget grundlæggende viden om de disponible ressourcer
Navnlig må det fremhæves, at selv om kendskabet til grundvandets 
beliggenhed og hydrogeologiske karakteristika generelt er forholds­
vis omfattende, anvendes denne viden endnu i for ringe grad til en 
rationel planlægning af udnyttelsen af vandressourcerne. Vurderingen 
af det nuværende vandforbrug er ofte for unøjagtig i mangel af en 
præcis registrering af vandboringer og en effektiv kontrol med ud­
nyttelsen heraf.
II.  Uddannelse af specialiseret personale
Et væsentligt middel til at forbedre forvaltningen af vandressourcer­
ne er oprettelse af uddannelsescentre, der kan stimulere undervisning 
og forskning.
III.  Anvendelse af egnede teknologier
Denne foranstaltning tager sigte på at nedbringe vandforbruget ved at 
anvende mere effektive overrislingsmetoder i landbruget og ved i indu­
strisektoren at udføre processer, der omfatter genanvendelse eller- 
andre forbrugsbegrænsende metoder.
IV. Skabelse af nye infrastrukturer 
Disse bør bl.a. åbne mulighed for:
- regulering af den naturlige afvanding med henblik på bedre tidsmæssig 
og arealmæssig udnyttelse af vandet;
- valg mellem udnyttelse af overfladevand og grundvand eller muligheden 
for at kombinere og harmonisere disse to muligheder;
- opsamling af grundvand, der udløber direkte i havet.

- 3 -Bilag I
1.3. Et andet forhold, der begrænser vandressourcernes anvendelighed, er 
forringelsen af vandets kvalitet.
For bedre at kunne indkredse forureningsproblemet må man i denne 
henseende først og fremmest kende forureningens oprindelse, art og 
virkninger. Dernæst bør man indkredse interventionsområderne for 
at definere behovet for nye infrastrukturer (kloaknet, renseanlæg), 
men først og fremmest for at optimere de eksisterende infrastrukturer.
2. Problemer i tilknytning til havforureningen
2.1. Middelhavet er særlig sårbart over for forurening, fordi det næsten 
har samme karakteristika som et indhav, og fordi kystegnene er tæt 
befolkede. Talrige industri- og landbrugsaktiviteter samt den stigende 
udvikling i turismen bidrager til en gradvis forringelse af havvandets 
kvalitet, navnlig i flodmundinger, bugter og i nærheden af større by- 
koncentrationer.
2.2. Denne forringelse, som er særlig alvorlig i de vandområder, der er 
udsat for eutrofiering, kan dels medføre en mindskelse af turist­
strømmen, dels en forringelse af fiskeressourcerne og af artsrigdom­
men i havet. Der bør derfor gøres en indsats for at standse denne 
udvikling og genoprette den truede økologiske balance.
2.3. Fællesskabet og dets medlemsstater må i deres miljøsaneringsaktioner 
ligeledes tage hensyn til den forurening, der skyldes aktiviteter i 
de europæiske middelhavslande, og som kan skade de lande, der ligger 
syd for Middelhavet.

Bilag I
- 4 -
3. Mulige metoder til løsning af vanskelighederne
3.1. Gennemførelse og forbedring af love og administrative bestemmelser
Kommissionen bør først og fremmest sammen med medlemsstaterne gennemgå 
de juridiske og administrative problemer i forbindelse med anvendelsen 
af EF-direktiverne på ferskvands- og havområder.
På grundlag af de muligheder, som findes i kraft af de disponible 
eller opnåelige finansielle midler bør Kommissionen undersøge de 
tilfælde, hvor støtte fra Fællesskabet vil kunne hjælpe medlemssta­
terne til at udarbejde og gennemføre udviklingsplaner, hvori der 
tages hensyn i EF-direktivernes målsætninger.
Middelhavsområderne bør på deres side gøre en yderligere indsats 
for at gennemføre bestemmelserne i direktiv 76/464/EØF om udledning 
af stoffer henhørende under liste II, bl.a. hvad angår phosphor- 
og nitrogen-forbindelser. Dette ville åbne mulighed for effektiv 
bekæmpelse af eutrofieringen af ferskvands- og kystområderne, som 
bl.a. i Adriaterhavet har nået et foruroligende omfang.
Hvad ferskvandsområderne angår, bør man vurdere effektiviteten af 
bestemmelserne vedrørende kunstig vanding og udvikle foranstaltninger, 
der tager sigte på at standse rovdriften på grundvandsressourcerne og 
begrænse vandforbruget i industrien og landbruget.
For Middelhavsbækkenet som helhed er det endvidere vigtigt, at der 
iværksættes en lovgivning, som giver mulighed for at gennemføre de 
internationale konventioner vedrørende havforurening, navnlig olie­
forurening.

- 5 -Bilag I
3.2. Valg af investeringer, der skal støttes
Fællesskabets investeringsstøtte til middelhavsegnene har ikke altid 
givet det ventede udbytte.
Årsagen hertil har til tider været, at støtten har været utilstrækkelig 
eller er blevet ydet for sent. En dybereliggende årsag er utvivlsomt 
visse finansielle interventioners fragmentariske karakter; de er util­
strækkeligt koordinerede og indgår ikke i en fremadskridende overordnet 
planlægning.
Fællesskabet bør i fremtiden først og fremmest finansiere bredt anlagte, 
progressive investeringer med anvendelsen af alle de midler, det har 
til rådighed. Det bør ligeledes sikre sig, at myndighederne i medlems­
staterne bidrager væsentligt til de projekter, hvortil der ydes støtte, 
og at de er i stand til at opfølge disse projekter.
Som anført i afsnit 1 og 2 bør fællesskabsstøtten ydes til installering 
af udstyr med sigte på forsyning, rensning og indskrænket brug af vand, 
forbedrede overrislingsmetoder samt forebyggelse af havforurening.
3.3. Uddannelse af ledende personale
Rensningsanlæg, anlæg til fremstilling af drikkevand, vandtilførselsnet 
og anlæg til udledning af ballastvand kan ikke forvaltes forsvarligt 
uden ingeniører og teknikere. Der er behov for analytikere til at bestem­
me de nuværende og fremtidige behov for brugsvand og til at foreslå en 
række sammenhængende foranstaltninger i overensstemmelse hermed. Et ud­
viklingsprogram bør derfor omfatte erhvervsuddannelse af specialister 
på forskellige niveauer. I visse tilfælde vil det være nødvendigt at 
planlægge og forvalte komplekse hydrauliske systemer, hvortil der er 
behov for specifik uddannelse.

-  6 -Bilag I
De nærmere bestemmelser for finansieringen af disse uddannelses­
aktioner skal vedtages inden for rammerne af de nye fællesskabs­
foranstaltninger for erhvervsuddannelse af miljøspecialister.
3.4. Udbredelse af den erhvervede viden om vandressourcerne
I Fællesskabets middelhavslande gennemføres der i flere undersøgelses-, 
planlægnings- og forskningscentre projekter vedrørende vandressourcer. 
Disse centres omfang og midler er generelt utilstrækkelige til gennem­
førelse af en effektiv aktion. Fællesskabet vil derfor kunne yde støtte 
til visse allerede eksisterende organer med henblik på bedre centrali­
sering og udbredelse af den eksisterende viden på dette område.
Kommissionen vil i øvrigt kunne gøre medlemsstaterne i middelhavs­
området delagtige i de erfaringer, der er indhentet i lande med 
tilsvarende problemer. De resultater, der er opnået i den vestlige 
del af De forenede Stater, i Sydafrika og i Israel, vil således kunne 
øge vor viden om disse spørgsmål.

Bilag II
Problemer i tilknytning til forvaltning af affald
Forvaltningen af affald i middelhavsegnene lider under alvorlige mangler.
1. Byaffald
Aflæsning af affald på ikke-kontrollerede lossepladser og til tider 
systematisk illegal deponering af affald praktiseres desværre i vid 
udstrækning i disse egne.
De heraf følgende risici for miljøet og sundheden kan være meget alvor­
lige. Årsagerne til denne situation skal søges i manglende oplysning 
af befolkningen, i utilstrækkelige eller uegnede strukturer til ind­
samling af affald, utilsvarende udstyr samt uegnede deponeringssteder. 
Mulighederne for genanvendelse af affaldet er i øvrigt uhyre ringe 
udnyttet (der er f.eks. ingen anlæg til genanvendelse og i hele Syd- 
italien afbrændes kun 9% af affaldet - i øvrigt uden varmeindvinding).
En hurtig indsats på dette område bør tage sigte på:
- øget bevidstgørelse af offentligheden og myndighederne med hensyn 
til forvaltning af affald,
- bekæmpelse af ulovlig affaldsdeponering og udvikling af mere effek­
tive strukturer til indsamling og bortskaffelse af affald,
- sanering af de talrige ikke-kontrollerede og uegnede lossepladser
- fremme af en bedre forvaltning af affald med henblik på genanvendelse 
i form af kompost, brændsel og sekundære råstoffer.
2. Industriaffald
Selv om produktionen af giftigt og farligt affald utvivlsomt er mindre 
i middelhavsområdet end i de højt industrialiserede egne, bør problemet
imed hensyn til forsvarlig bortskaffelse af dette affald ikke undervurderes.

-  2 -Bilag II
Utilstrækkelige kontrolstrukturer, en vis mangel på forståelse for 
problemet, manglen på behandlingscentre og de eksisterende centres 
ucentrale placering i industriområderne er alle faktorer, der kan 
føre til for ringe og til tider miljøødelæggende forvaltning af dette 
affald.
Der bør gøres en indsats for at oprette behandlingscentre og/eller 
centre for særdeponering.
3. Slam fra spildevands renseanlæg
En forsvarlig forvaltning af vandressourcerne er naturligvis væsentlig 
for disse middelhavsegne, der alle lider under vandmangel. Rensning af 
spildevand bør spille en vigtig rolle i dette omrade. Men det er klart, 
at spildevandsrensning kun vil skabe et nyt problem, såfremt der ikke 
sørges for en egnet forvaltning af renseslammet.
I betragtning af de særlige karakteristika ved dette slam, som i disse 
egne generelt har et mindre indhold af metal end i de stærkt industri­
aliserede områder, og i betragtning af at det drejer sig om landbrugs­
områder, bør der gøres en helt speciel indsats til fremme af en risiko­
fri, Landbrugsmæssig anvendelse heraf.
Forvaltning, kontrol, forsvarlig bortskaffelse eller salg af spildevands­
slammet bør derfor tilrettelægges sideløbende med programmerne for idrift 
sættelse af renseanlæggene.

Bilag III
PROBLEMER I TILKNYTNING TIL RATIONEL FORVALTNING AF AREALER
1. Hvis man vil sikre sig, at den økonomiske udvikling i middelhavsegnene 
finder sted uden at skabe alvorlige problemer på mellemlang eller lang 
sigt, er det vigtigt, at den baseres på en planlægning, hvori de for­
skellige dele af miljøet bevares i deres egenskab af nødvendige ressour­
cer, der er bestemmende for enhver yderligere udvikling.
2. Fællesskabsinterventionen skal derfor
- bidrage effektivt til opbygningen af en rationel forvaltning af natur­
ressourcerne i de berørte egne;
- først og fremmest satse på projekter, der tager sigte på at genoprette 
balancen mellem økologisk kapacitet og socio-økonomisk efterspørgsel i 
de områder, hvor denne balance er truet som følge af den tidligere ud­
vikling.
3. Til gennemførelse af en sådan velafbalanceret udvikling bør bl.a. følgen­
de aktioner iværksættes:
3.1.- Beskrivelse af naturressourcerne:
For at kunne vurdere konsekvenserne af udviklingsprogrammerne bør der 
haves kendskab til det miljø, hvori de skal gennemføres. Beskrivelsen 
skal ligeledes tjene til at identificere de områder, hvor miljøforrin­
gelsen er så alvorlig, at der behøves særlige redningsaktioner (f.eks. 
forurenede bugter, hvor befolkninger er afhængige af turisme eller 
fiskeri, eller historiske mindesmærker, der trues af den industrielle 
udvikling).
,  Beskrivelsen skal ligeledes omfatte de områder, der er karakteriseret 
ved et særligt miljø, hvis bevarelse er af interesse på nationalt 
plan, fællesskabsplan eller internationalt plan, og som derfor under 
alle omstændigheder skal beskyttes mod de aktiviteter, der kan skade 
miljøet i disse områder (f.eks. vådområder).

-  2 -Bilag III
Kommissionens tjenestegrene har udviklet en metodik til udarbejdelse 
af et informationssystem om miljøet og naturressourcerne ("økologisk 
kortlægning"), som bør kunne danne en egnet ramme for indsamling af 
data, der er sammenlignelige, og som nemt kan udnyttes af de ansvar­
lige myndigheder.
3.2. - Bevarelse eller genoprettelse af områder med særlige miljøkarakteri­
stika, som er af betydning på regionalt plan, nationalt plan eller 
fællesskabsplan.
Der er behov for forebyggende foranstaltninger, eftersom den forventede 
udvikling kan forårsage uoprettelig skade på disse områder eller endog 
deres definitive forsvinden. Foranstaltningerne kan for visse områder 
bestå i totalfredning; for størstedelen af områderne vil der blive 
tale om udarbejdelse af planer for integreret forvaltning med angi­
velse af de betingelser, de økonomiske aktiviteter bør underkastes, 
hvis disse områder skal kunne bevares. Der er allerede iværksat pilot­
undersøgelser med henblik på at forberede udviklingen af disse forvalt­
ningsplaner. På grundlag af resultaterne heraf kan der allerede iværk­
sættes projekter i de vigtigste eller værst truede områder.
I denne forbindelse bør der lægges særlig stor vægt på problemerne i 
tilknytning til den turistmæssige udvikling. Der bør således udvikles 
økonomisk rentable, men miljøorienterede former for turisme (økoturisme).
3.3. - Systematisk vurdering af udviklingsprojekternes indvirkning på miljøet
På grund af miljøets sårbarhed i middelhavsområdet generelt og den lokale 
rovdrift på naturressourcerne, som kan konstateres i flere regioner, bør 
der hurtigt udvikles et system til vurdering af offentlige og private 
projekters indvirkning på miljøet efter retningslinjerne i det direktiv­
forslag, Kommissionen fremsatte i 1980, og som endnu er til behandling 
i Rådet.

- 3 -Bilag III
En sådan systematisk vurdering af indvirkningen på miljøet er i øvrigt 
også nødvendig i udarbejdelsen af planer og programmer for udvikling, 
og fysisk planlægning.
Det er især vigtigt at tage hensyn til miljøproblemerne på det tidligst 
mulige stadium i planlægnings- og beslutningsprocesserne, hvis man vil 
undgå miljøskader, som det sædvanligvis er dyrere for samfundet at ud­
bedre (hvis dette er muligt) end forebygge.
For at opnå de ønskede resultater må man derfor
- indføre egnede procedurer på de forskellige aktionsniveauer;
- fremme udviklingen af vurderingsmetoder, der er tilpasset de særlige 
problemer i Middelhavsbækkenet.
Kommissionen bør under alle omstændigheder sikre, at der foretages en 
forudgående vurdering af samtlige de udviklingsprogrammer og -projekter, 
hvortil Fællesskabet yder finansiel støtte, og som kan indvirke betyde­
ligt på miljøet.
3.4.- Uddannelse af specialister og udbredelse af viden
Integreret planlægning og forvaltning af arealer og naturressourcer i 
middelhavsområdet vil utvivlsomt rejse problemer som følge af utilstræk­
kelig fagkundskab og for langsom udbredelse af oplysninger og viden om 
den eksisterende know-how inden for planlægningsmetoder.

- 4 -Bilag III
Den kendsgerning, at Fællesskabet efterhånden vil kræve indførelse 
af disse metoder i de programmer og projekter, hvortil det yder 
støtte, vil skabe erhvervsmæssige forventninger til, at der tages 
hensyn hertil i uddannelse og arbejdsfordeling.
Disse tendenser bør naturligvis styrkes og udbygges med specifikke 
aktioner, såsom tilrettelæggelse af seminarer, specialiserede studie- 
kurser, udveksling osv. Det vil endvidere være nyttigt at fremme 
udgivelse og udbredelse af håndbøger om metoder til forvaltning af 
arealer og naturressourcer.

Bilag IV
EN INTERNATIONAL STRATEGI
1. Aktionsområde
Middelhavet er af afgørende betydning for Fællesskabet, hvilket til dels 
skyldes den stigende betydning, visse lande på Middelhavets sydkyst er 
i færd med at få i kraft af deres olie- og gasressourcer.
Beskyttelse af et indhav som Middelhavet er kun mulig i multilateral 
sammenhæng med inddragelse af alle kyststaterne.
Det er derfor vigtigt, at Fællesskabets aktion for beskyttelse af 
Middelhavet omfatter hele området, og at der dertil anvendes alle de 
instrumenter, som er blevet udviklet af de berørte internationale 
organisationer samt inden for rammerne af de samarbejdsaftaler, Fælles­
skabet har indgået med de sydlige middelhavslande.
Det drejer sig navnlig om:
1.1. Handlingsplanen for Middelhavet, som omfatter følgende tre dele:
a) en rammekonvention om beskyttelse af Middelhavet og fire særpro- 
tokoiler (forebyggelse af forurening som følge af dumpning fra 
skibe og luftfartøjer, samarbejde om bekæmpelse af olieforurening, 
landbaseret forurening og særligt beskyttede områder i Middelhavet);
b) integreret planlægning af udviklingen og forvaltningen af ressour­
cerne i middelhavsområdet ("Den blå Plan" og programmet for prio­
riterede aktioner);
c) et koordineret program for kontinuerlig overvågning og forskning 
vedrørende forurening af Middelhavet (MED-POL).
1.2. Bilaterale samarbejdsaftaler indgået af Fællesskabet siden 1972 inden
for rammerne af dens generelle politik.

-  2 -Bilag IV
Disse aftaler, der er forsynet med finansprotokoller, omfatter bl.a. 
samarbejde på miljøområdet.
1.3.- Specifikke aktiviteter, der gennemføres af forskellige internationale 
organisationer, såsom:
- UNESCO, der inden for rammerne af sit program MAB gennemfører en 
række aktioner for bekæmpelse af sedimentation og erosion, og som 
beskæftiger sig med følsomme og udsatte områder, jord-vand-systemer 
og de menneskelige aktiviteters indvirkning på disse miljøer:
- UNEP, som har deltaget i finansieringen af visse prioriterede pro­
jekter inden for nye energikilder og akvakultur.
2. Fællesskabets deltagelse i de internationale aktiviteter
2.1.- Handlingsplan for Middelhavet udgør en multilateral ramme, som giver 
mange og interessante muligheder for samarbejde mellem middelhavs­
landene.
Fællesskabet har lige fra begyndelsen deltaget i udviklingen af denne 
ramme, idet det har stillet sin erfaring til rådighed og ydet et næs­
ten symbolsk beløb (30 000 US $), der blev forhøjet i 1982 (400 000 US$), 
og som i 1983 blev sat op til 550 000 US $.
Fællesskabets finansielle deltagelse bør derfor befæstes og budget­
proceduren bør normaliseres via en passende aktion pa politisk plan.
2.2.- En udvidet deltagelse fra Fællesskabets side i handlingsplanen for 
Middelhavet ville blive yderst gunstigt modtaget af områdets lande 
og ville kunne indvirke positivt på dets forbindelser med disse lande.

- 3 -Bilag IV
Det ville endvidere understrege den interesse,  de øvrige medlemsstater nærer 
for en bevarelse af miljøet i Middelhavet, som af politiske, økonomiske, 
kulturelle og turistmæssige grunde er en fælles arv for hele Europa.
2.3.- Denne deltagelse vil på videnskabeligt plan kunne udmøntes i medvirken 
i følgende aktioner:
2.3.1. Et mere aktivt bidrag til den anden fase i MED-POL (forebyggelse, 
nedbringelse og bekæmpelse af forurening; beskyttelse for forbed­
ring af havmiljøet). I denne forbindelse ville FFC's projekt for 
teledetektion af forurenende stoffer "Archimede" kunne udbygges.
2.3.2. Tilbundsgående undersøgelse af landbaseret forurening og fænomener 
i forbindelse med forureningens spredning, bl.a. i flodmundinger 
og omgivende kystområder. FFC gennemfører for tiden et forsknings­
projekt vedrørende prognoser for forureningens transport i kyst­
områder .
2.3.3. Udarbejdelse af gennemførlighedsprojekter for opførelse af modtage­
anlæg for ballastvand i de havne, hvor behovet herfor er mest på­
trængende, på basis af konklusionerne af Kommissionens nylige under­
søgelse, som analyserede behovene for installering af denne type 
anlæg i Middelhavet.
Visse af disse projekter vil kunne finansieres over Regionalfonden. 
Hvad angår de egne, der er beliggende uden for Fællesskabet, vil 
Kommissionen kunne spille en rolle som katalysator i eftersøgningen 
efter finansiering hos de internationale organisationer (CIDIE,
UNEP. . . ) .
2.3.4. Snævrere samarbejde med Maltas regionale center for bekæmpelse af 
olieforurening via programmet for prioriterede aktioner og Den blå 
Plan.
De møder, der for nylig har fundet sted mellem på den ene side de 
ansvarlige for Den blå Plan og for programmet fer prioriterede ak­
tioner og på den anden side Kommissionens tjenestegrene, har vist 
nytten ved et bedre samarbejde på dette område.

- 4 -Bilag IV
2.4.- Problemerne i middelhavsområdet gør i øvrigt ud over det økologiske
aspekt. Som følge af behovet for forureningsbekæmpelse og beskyttelse 
af Middelhavet er der - på trods af de bestående spændinger - ved at 
udvikle sig et relativt snævert samarbejde mellem lande med indbyrdes 
forskelligartede politiske strukturer og økonomiske forhold. Man kan 
i denne sammenhæng nævne, at Israel har sæde ved samme bord som de 
arabiske lande i møderne vedrørende handlingsplanen for Middelhavet.
2.4.1. Betydningen af miljøspørgsmålene i middelhavsområdet har også 
pådraget sig opmærksomheden i Sovjetunionen, som gentagne gange 
uden held har søgt at opnå status som observatør i møderne inden 
for rammerne af handlingsplanen.
2.4.2. Miljøaspektet i forbindelse med middelhavsområdet indgår i øvrigt 
i Helsinki-aftalens slutakt.
2.4.3. Fællesskabet, der i dette område både deltager i det multilaterale 
samarbejde inden for handlingsplanen og i det bilaterale samarbejds­
net med landene på Middelhavets sydkyst, har endnu ikke draget nytte 
af denne priviligerede placering.
Som følge af de gode forbindelser med vore samarbejdspartnere burde 
vi kunne formå disse lande til at vælge visse miljøbeskyttelsespro­
jekter blandt de udviklingsprojekter, der finansieres via samarbejds­
aftalerne. Dette ville yde et betragteligt bidrag til forurenings­
bekæmpelsen i middelhavsområdet.
2.4.4. Det er i øvrigt til Fællesskabets store beklagelse, at der med de 
sydlige middelhavslande af politiske grunde ikke kan gennemføres et 
samarbejde i lighed med Lomé-aftalen. I kraft af Fællesskabets 
deltagelse i det multilaterale samarbejde inden for rammerne af 
handlingsplanen for Middelhavet kan det udvide fællesskabsaktionen 
på miljøområdet til også at omfatte disse lande.

- 5 -Bilag IV
2.4.5. Det møde, der er planlagt afholdt i Bruxelles i 1984 om samarbejde 
mellem de kontraherende parter i handlingsplanen for Middelhavet, 
og som blandt deltagerne vil tælle vore partnere i det bilaterale 
samarbejde på Middelhavets sydkyst, vil være en glimrende lejlig­
hed til at iværksætte en koordineret handlingsstrategi for beva­
relse af miljøet i Middelhavsbækkenet.
2.4.6. Der er i dette øjemed behov for et snævert samarbejde mellem Kommis­
sionens forskellige tjenestegrene, således at samarbejdsmulighederne 
samt de muligheder, som de forskellige EF-finansieringsinstrumenter 
indebærer, kan gribes an samtidig fra flere forskellige sider.
2.4.7. Det bør endvidere nævnes, at man i 1985 kan fejre tiåret for hand­
lingsplanen for Middelhavet.
Såfremt resultaterne af det ovennævnte møde bliver tilfredsstillende, 
vil man ved denne lejlighed kunne påtænke at afholde mødet for de 
kontraherende pareer (i Geneve) på ministerplan, for dermed i politisk 
og konkret henseende at give miljøbeskyttelsen i middelhavsområdet 
en fornyet saltvandsindsprøjtning.

BILAG V
Særforanstaltning nr. 1
1. Titel
Seminarer om de juridiske, administrative og tekniske problemer i forbindelse 
med gennemførelsen af fællesskabsdirektiverne vedrørende forvaltning og be­
skyttelse af ferskvands- og havområder.
2. Begrundelse
Forståelsen af, hvor betydningsfuldt det er at beskytte ferskvands- og hav- 
ressourcerne, medfører, at der vedtages bestemmelser med henblik på at bevare 
vandressourcernes kvalitet og undgå spild i en bestemt social og økonomisk 
kontekst. Regler og foranstaltninger på nationalt plan eller fællesskabsplan 
sætter i sagens natur visse grænser for den frie udfoldelse, og det er abso­
lut nødvendigt, at Kommissionen har adgang til en regelmæssig ajourført vur­
dering såvel af konsekvenserne af disse regler, love eller forordninger som 
af de forskellige bestemmelsers overensstemmelse med den videnskabelige 
udvikling.
3. Forventede resultater af interventionen
Seminarerne skal løbende fremskaffe grundlaget for en sådan vurdering vedrø­
rende emner af fællesskabsinteresse.
Seminarerne skal endvidere hjælpe de medlemsstater, der anmoder om fællesskabs­
støtte over de disponible ressourcer med at udarbejde og gennemføre arealudvik­
lingsplaner, hvori der tages hensyn til målsætningerne i fællesskabsdirektiverne.
4. Tilrettelæggelse af interventionen
I disse stående seminarer skal deltage repræsentanter for administrationerne, 
forbrugerne, offentligheden og naturligvis Kommissionen; de vil blive afholdt 
regelmæssigt (f.eks. én gang om året) og være af forholdsvis kort varighed 
(2-3 dage). Tilrettelæggelsen heraf bør overdrages et institut, der har praktiske

Bilag V
-  2 -
muligheder for at gennemføre et sådant forehavende samt muligheder for 
at kontakte de personer, hvis deltagelse ønskes.
5. Omkostninger
- Budgetpost 665
- Fællesskabsfinansiering: 10035 af de samlede omkostninger 
Pr. møde og for i alt 20 deltagere:
- Transport- og opholdsudgifter: .................. 25 000 ECU
- Organisationsudgifter: ........ ................  10 Q00 ECU
35
 000 ECU

- 3 - Bilag V
Særforanstaltning nr. 2
1. Titel
Kurser i forvaltning af vandressourcerne i Middelhavsbækkenet.
2. Begrundelse
Inden for rammerne af Fællesskabets aktioner, der tager sigte på at påvise 
behovet for specialiseret personale til forvaltning af vandressourcerne, 
har der klart vist sig behov for, at der på europæisk plan iværksættes 
kurser for specialister på forskellige administrative niveauer. I middel­
havsområdet har der vist sig et særlig stort behov for ansvarshavende på 
højt niveau, der skal træffe beslutninger vedrørende forvaltningen af vand­
ressourcerne.
3. Forventede resultater af interventionen
Det vil være hensigtsmæssigt at afholde kurser baseret på sammenlignende 
undervisning, der gennemføres som ugelange modulkurser, hvor kandidater 
fra EF-middelhavslandene ydes økonomisk støtte.
I første omgang vil der blive gennemført et fuldskalauddannelsesforsøg 
af en uges varighed vedrørende et emne, som er af uomtvistelig interesse, 
og hvori der endnu ikke gives traditionel undervisning. Et emne af særlig 
interesse ville være en undersøgelse af de forskellige aspekter af et 
fællesskabsdirektiv for beskyttelse af vandressourcerne, lige fra direkti­
vets udarbejdelse til dets gennemførelse og følgerne heraf.
4. Tilrettelæggelse af interventionen
Dette forsøgskursus af en uges varighed skal tælle ca. 30 deltagere, inkl.  
kursusledere.
Tilrettelæggelsen heraf bør overdrages et institut, der har praktiske  
muligheder for at gennemføre at sådant forehavende samt muligheder for  
at kontakte de personer, hvis deltagelse ønskes.

- 4 -Bilag V
5. Omkostninger
- Budgetpost 665
- Fællesskabsfinansiering: 100?o af de samlede omkostninger
- Udgifter til kursusledernes rejse, ophold og honorarer: 34 000 ECU
- Kursusdeltagernes rejse- og opholdsudgifter: 20 000 ECU
- Organisationsudgifter: 10 000 ECU
64 000 ECU

- 5 -Bilag V
Særforanstaltning nr. 3
1. Titel
Lokal udnyttelse af vandførende lag med ringe ydeevne.
2. Begrundelse
Visse kystegne og større øer i Middelhavet er karakteriseret ved en undergrund 
bestående af sprækkefyldte granitbjergarter. Denne undergrund indeholder grund­
vandsreservoirer med en meget uregelmæssig vandmængde. De kan imidlertid udgøre 
en vigtig lokal vandkilde til kunstig vanding eller til oprettelse af industri­
virksomhed. Der bør foretages en vurdering af disse vandførende lags potentiel.
3. Forventede resultater af interventionen 
Undersøgelsen bør resultere i:
- Udarbejdelse af en fortegnelse over områder, der er karakteriseret ved 
den pågældende type vandførende lag (hydrogeologi, vandlagets dybde, 
klippetype, vandmængde osv.);
- Valg af et repræsentativt vandførende lag;
- Fastlæggelse af en metodik, hvori der tages hensyn til de nødvendige 
parametre for udnyttelse af vandlaget;
- Cost/benefit-analyse af en sådan udnyttelse sammenlignet med nuværende 
omkostninger til transport af vandet.
Alle disse oplysninger vil kunne give det nødvendige grundlag for en 
beslutning om eventuel udnyttelse af det specifikke vandlag, der under­
søges, samt metoderne til udnyttelse af denne type akvifere lag i 
middelhavsområdet.

-  6 -Bilag V
4. Tilrettelæggelse af interventionen
Undersøgelsen bør overdrages et konsulentfirma, der udpeges efter fælles 
aftale mellem de lokale myndigheder og Kommissionens tjenestegrene; det 
pågældende firma har et år til rådighed til gennemførelse af arbejdet.
5. Omkostninger
- Budgetpost: 665
- Fællesskabsfinansiering: 100% af de samlede omkostninger.
- Fordeling af de samlede omkostninger:
12 mand/måneder: 30 000 ECU
Rejseudgifter: 7 000 ECU
Generelle udgifter og kopieringsudgifter: 3 000 ECU
40 000 ECU

- 7 -Bilag V
Særforanstaltning nr. 4
1. Titel
Genanvendelse af vand fra rensningsanlæg. Anvendelse heraf i landbruget som 
middel til at undgå eutrofiering af Abruzzis kystvande.
2. Begrundelse
I en foreløbig undersøgelse gennemført på Kommissionens vegne med henblik 
på at analysere de forskellige aktionsmuligheder for at begrænse eller om 
muligt helt undgå eutrofiering af kystvandene i Abruzzi blev tre løsninger 
taget op til overvejelse:
a) behandling og udledning af spildevandet via et net bestående af fem 
afledningskanaler;
b) kunstig genopfyldning af grundvandslaget med behandlet spildevand;
c) genanvendelse af renset spildevand i landbruget.
Denne tredje mulighed, eventuelt kombineret med den anden mulighed i perioder 
uden kunstig vanding (efterår-vinter), fortjener en tilbundsgående undersøgelse 
med hensyn til de forskellige tekniske, sundhedsmæssige og økonomiske aspekter.
3. Forventede resultater af interventionen 
Undersøgelsen bør resultere i:
- analyse af vandets karakteristika;
- analyse af de forskellige problemer i forbindelse med anvendelsen af dette 
vand i landbruget og af fænomenerne i forbindelse med denne anvendelse;
- indkredsning af de områder i Abruzzi, der egner sig til genanvendelse af 
spildevand i landbruget;

Bilag V
_  8 -
- vurdering af situationen med hensyn til vandforsyning til landbrugsformål 
i det berørte område;
- efterforskning efter og undersøgelse af mulighederne for alternative løs­
ninger i perioder med lavt vandforbrug i landbruget (opfyldning af de 
vandførende lag osv.);
- beskrivelse af de nødvendige anlægsarbejder og vurdering af de nødvendige 
investeringer.
4. Tilrettelæggelse af interventionen
Undersøgelsen bør overdrages et konsulentfirma, der udpeges efter fælles 
aftale mellem de lokale myndigheder og Kommissionens tjenestegrene, og 
som råder over et personale med specialviden inden for kemi og agronomi; 
firmaet skal have to år til rådighed til at udføre arbejdet.
5. Omkostninger
- Budgetpost: 665
- Fællesskabsfinansiering: 50 %af de samlede omkostninger
- Fordeling af de samlede omkostninger:
3 teknikere i 6 måneder å 2 000 ECU/måned:
1 kemiker i 6 måneder å 2 000 ECU/måned:
1 agronom i 12 måneder å 2 500 ECU/måned:
1 vandbygningsingeniør i 12 måneder å 3 000 ECU/måned: 
Rejseudgifter:
Generelle udgifter:36 000 ECU
12 000 ECU
30 000 ECU
36 000 ECU
10 000 ECU
18 000 ECU
142 000 ECU
Fællesskabets finansielle deltagelse: 71.000 ECU.

- 9 -Bilag V
Særforanstaltning nr. 5
1. Titel
Vandforsyning på Sicilien.
2. Begrundelse
Kommissionen har på anmodning af Europa-Parlamentet overdraget et firma 
at gennemføre en kontraktundersøgelse med følgende sigte:
- beskrivelse, på grundlag af tilgængelige oplysninger, af den nuværende 
situation med hensyn til forvaltningen af Siciliens vandressourcer, bl.a. 
under hensyntagen til vanddistributionssystemerne i landbruget;
- forelæggelse af en række aktionsforslag til forbedret forvaltning af 
vandressourcerne under hensyntagen til en eventuel medvirken fra 
Fællesskabets side.
Resultaterne af undersøgelsen har vist, at der er behov for interventioner 
på to områder:
a) undersøgelser af integreret forvaltning af vandforsyningssystemerne,
b) gennemførlighedsundersøgelser og aktioner med henblik på forbedring 
af visse eksisterende vandbygningsanlæg og opførelse af nye anlæg.
3. De forventede resultater af interventionen
Hvad pkt. a) angår, vil det være nødvendigt at koordinere og fuldføre prog­
noserne vedrørende vandbehov og -ressourcer under hensyntagen til alle de 
faktorer, herunder rentabilisering, genanvendelse og vandbesparelser, som 
kan give mulighed for rationel anvendelse af vandressourcerne.
Under stk. b) drejer det sig om at udbedre de eksisterende vandbygnings­
anlæg for at optimere deres effektivitet. I denne forbindelse vil det være 
nødvendigt at fastlægge prioriterede aktioner, først og fremmest hvad 
angår drikkevandsforsyningen i visse byer.

-  10  -Bilag V
De to undersøgelser kan også tjene som model for lignende tilfælde i 
andre områder af fællesskabet.
4. Tilrettelæggelse af interventionen
Undersøgelsen bør overdrages et konsulentfirma, der udpeges efter fælles 
aftale mellem de nationale og lokale myndigheder og Kommissionens tjene­
stegrene, og som har to år til rådighed til at udføre arbejdet (1984-85).
5. Omkostninger 
Budgetpost: 665
Fællesskabets finansiering: 50?o af de samlede omkostninger 
Fordeling af de samlede omkostninger:
48 mand/måned .....
Rejs
eudgifter .....
Gene
relle udgifter .120 000 ECU
15 000 ECU
20 000 ECU
155 000 ECU
Kommissionens finansielle deltagelse: 77 500 ECU.

Bilag V
- 11 -
Særforanstaltning nr. 6 vedrørende Grækenland
Aktionsforslagene nedenfor er blevet meddelt af de græske myndigheder.
De vedrører:
1. Undersøgelse vedrørende kortlægning af jordbundserosionen på øerne 
i Det ægæiske Hav
Erosionen i disse områder er et meget væsentligt problem, eftersom 
store produktive områder hvert år går tabt som følge heraf. Aktionen 
vil blive gennemført i to etaper:
a) udarbejdelse af geomorfologiske kort over erosionen på Ægæerhavs- 
øerne med henblik på at indsamle oplysninger om jordbunden, udvik­
lingens fart, erosionstype og de naturlige og menneskelige faktorer, 
der har indflydelse på dette fænomen, samt de mulige foranstaltninger 
til at bremse erosionen;
b) pilotprojekt til gennemførelse af de erosionsbegrænsende foranstalt­
ninger på 1-3 repræsentative øer.
Varigheden af fase 2: 3 år.
Anslåede omkostninger :  (6.000.000 dr.) 80.000 E C U  
Fællesskabets finansiering :  100 %  af omkostningerne.
2. Pilotundersøgelse vedrørende styring og forvaltning af afvandingsområdet 
i Thessalien
Formålet med denne undersøgelse er at udnytte mulighederne for styring 
af vandets kvalitet på grundlag af et forvaltningssystem af typen 
"Water Authority".
Varighed: 1 år.
Anslåede omkostninger: (2 000 000 dr.) 26 700 ECU.
F æ l lesskabets finansiering :  100 %  af omkostningerne.

Bilag V
-  12  -
3. Undersøgelse af forvaltningen (behandling og oplagring) af affald 
hidrørende fra svineopdræt i provinsen Arta
Som følge af den betydelige koncentration af svineopdræt i denne 
provins, svineopdrættets betydning for egnens økonomi og forurenings­
problemerne er der behov for en specifik undersøgelse med henblik på
a) optælling af svineopdræt;
b) vurdering af deres økonomiske betydning for området;
c) udarbejdelse af forslag til rationel planlægning (geografisk spredning
d) behandling og oplagring af flydende affald.
Varighed: 18 måneder
Anslåede omkostninger: (3.000.000 dr.) 40.000 ECU
Fællesskabets finansiering :  50 % af omkostningerne.
4. Teknisk-økonomisk undersøgelse af affald fra nikkelmalm
Undersøgelse af de bedste tekniske midler til bortskaffelse og oplagring 
af affald fra den fabrik, der anvender dette malm og undersøgelse af for­
skellige alternative løsninger.
Varighed: 1 år
Anslåede omkostninger: (1 000 000 dr.) 13 400 ECU 
Fællesskabets finansiering :  50 % af omkostningerne.
Budgetpost :  665
§S!!!i£^£_22!!i2§iDiD2££ :  160.100 ECU
Kommissionens financielle deltagelse :  133.400 ECU

- 13 -Bilag V
Særforanstaltning nr. 7
1. Titel
Seminar om de juridiske, administrative, tekniske og økonomiske 
problemer i forbindelse med integreret forvaltning af arealer og 
naturressourcer (systematisk indsamling af oplysninger vedrørende 
miljøet, forvaltning af vokse- og levesteder, undersøgelser af 
indvirkningen på miljøet).
2. Begrundelse
Betydningen af uddannelse og udbredelse af den eksisterende viden 
om miljøforvaltning er omhandlet i bilag III, 3.3. Det er således 
nødvendigt, at Kommissionen løbende kan vurdere de problemer, der 
opstår på dette område, bl.a. hvad angår tilpasning til de indhen­
tede erfaringer af allerede vedtagne eller planlagte foranstaltninger.
3. Forventede resultater af interventionen:
Seminaret har til formål at fremskaffe grundlaget for en sådan vur­
dering af emner af fællesskabsinteresse.
Seminarerne bør endvidere hjælpe de medlemsstater, der anmoder om 
fællesskabsstøtte over de disponible ressourcer, med at udarbejde 
og gennemføre arealforvaltningsplaner, hvori der tages hensyn til 
de på fællesskabsplan fastsatte målsætninger.
4. Tilrettelæggelse af interventionen
I de stående seminarer skal deltage repræsentanter for administratio­
nerne, forbrugerne, offentligheden og naturligvis Kommissionen; de 
vil blive afholdt regelmæssigt og være af forholdsvis kort varighed 
(2-3 dage). Tilrettelæggelsen heraf bør overdrages institutter eller 
konsulenter, der har praktiske muligheder for at gennemføre dette 
foretagende samt muligheder for at kontakte de personer, hvis delta­
gelse ønskes.

- 14 -Bilag V
5. Omkostninger 
Budgetpost: 665
Fællesskabets finansiering: 100% af de samlede omkostninger 
Pr. møde og for ca. 20 deltagere:
- transport- og opholdsudgifter: ........................  50 000 ECU
- 
organisationsudgifter: ................................  20 000 ECU
I 
ALT 70 ooo ECU

Bilag V
- 15 -
Særforanstaltning nr. 8
1. Titel
Kursus i undersøgelser af indvirkningen på miljøet og integreret 
forvaltning af naturressourcerne.
2. Begrundelse
I forbindelse med Fællesskabets aktioner, der tager sigte på at 
påvise behovet for specialiseret personale til forvaltning af 
naturressourcerne, har der klart vist sig behov for, at der på 
europæisk plan iværksættes kurser for specialister på forskellige 
administrative niveauer. I middelhavsområdet har der vist sig et 
særlig stort behov for ansvarshavende på højt niveau, der skal 
træffe beslutninger vedrørende integreret forvaltning af natur­
ressourcerne (systematisk indsamling af oplysninger, undersøgel­
ser af indvirkningen på miljøet, forvaltning af biotoper, kyst­
og bjergegne).
3. Forventede resultater af interventionen
Det vil være hensigtsmæssigt at afholde kurser baseret på sammen­
lignende undervisning, der gennemføres som ugelange modulkurser, 
hvor kandidater fra EF-middelhavslandene ydes økonomisk støtte.
I første omgang vil der blive gennemført et fuldskalauddannelses­
forsøg af en uges varighed vedrørende et emne, som er af uomtvis­
telig interesse, og hvori der endnu ikke gives traditionel under­
visning. Emner af særlig interesse ville være afkortet gentagelse 
eller simulering af undersøgelser af indvirkningen af særlige 
projekter eller af planer for integreret forvaltning i områder med 
biotoper af betydning for Fællesskabet.
4. Omkostninger
- Budgetpost: 663
- Fællesskabsfinansiering: 100% af de samlede omkostninger
- Udgifter til kursusledernes rejser, ophold og honorarer: 68 000 ECU
- De studerendes rejse- og opholdsudgifter: 40 000 ECU
- Organisationsudgifter: 20 000 ECU
I ALT 128 000 ECU

- 16 -Bilag V
Særforanstaltning nr. 9
1. Titel
Udarbejdelse af planer for integreret forvaltning i områder med bio­
toper, der er typiske for middelhavsområdet, og som er af særlig be­
tydning for Fællesskabet.
2. Begrundelse
Som anført i bilag III, 3.3., må allerede nu alt iværksættes for at 
forebygge en uoprettelig ødelæggelse af biotoper af betydning for 
Fællesskabet, samtidig med at der i disse områder gives mulighed for 
en økonomisk udvikling, som er i overensstemmelse med de miljømæssige 
hensyn.
Det bedste middel til at opnå disse resultater er at udarbejde planer 
for integreret forvaltning, hvori grænserne og betingelserne for men­
neskelig virksomhed i disse områder nøje angives.
Kommissionen har allerede gennemført undersøgelser vedrørende metoderne 
hertil. Disse metoder bør nu anvendes på de forskellige karakteristika 
ved middelhavsegne, idet de tilpasses efter de konkrete behov.
Der bør i denne henseende iværksættes et arbejdsprogram, som på grund­
lag af to til tre projekter pr. år dækker samtlige områder med biotoper 
af stor betydning for Fællesskabet. I dette program tages der hensyn 
til andre lignende aktioner, der allerede er iværksat eller er planlagt 
inden for rammerne af andre fællesskabsaktioner, idet de suppleres på 
systematisk vis.
3. Forventede resultater af interventionen 
Dette arbejde- bør bidrage til
- udarbejdelse af forvaltningsplaner for de udvalgte områder, hvorved 
der straks kan fremskaffes nødvendige oplysninger vedrørende de udvik­
lingsaktioner, der er i overensstemmelse med miljøhensynene i de be­
rørte områder;

Bilag V
- 17 -
- supplering, forbedring og tilpasning af metoderne hertil;
- uddannelse af en række eksperter;
- udbredelse af den viden, der indhentes i forbindelse med udarbejdelsen 
af programmerne.
Stederne vælges på grundlag af den dokumentation, Kommissionen allerede 
har indsamlet vedrørende de biotoper og levesteder, der er af særlig 
betydning for Fællesskabet, idet der navnlig tages hensyn til anmodnin­
ger fra de berørte medlemsstater og disses indstilling til at deltage 
i iværksættelsen af planerne.
Udarbejdelsen af disse planer skal overdrages konsulentinstitutter eller 
-firmaer, der udvælges efter fælles overenskomst mellem de nationale 
myndigheder og Kommissionens tjenestegrene.
Arbejdets varighed vil formodentlig ikke overskride to år for hver plan, 
men afhænger naturligvis af omfanget af allerede tilgængelige oplysninger.
5. Omkostninger 
Budgetpost: 665
Fællesskabets financiering: 75% af de samlede omkostninger for to 
projekter pr. år.4. Tilrettelæggelse af interventionen
120 mand/måned .....
rejs
eudgifter ......
almindelige 
udgifter 
I ALT.  150 000 ECU
.  30 000 ECU
.  20 000 ECU
200 000 ECU
150 000 ECU Kommissionens finansielle deltagelse

Bilag V
- 18 -
Særforanstaltning nr. 10 
Oplysning og bevidstgørelse af offentligheden
Fællesskabet bør i tilknytning til handlingsplanen for Middelhavet deltage 
i aktioner med henblik på at oplyse og motivere offentligheden for at vække 
forståelse for miljøsituationen, for de farer, der truer miljøet, og for 
mulighederne for at bevare dette, idet der tages sigte på, at offentlig­
heden deltager i forvaltningen og beskyttelsen af miljøet.
Disse aktioner kan bl.a. bestå i:
- offentliggørelse og udbredelse af en brochure til offentligheden om de
farer, der truer middelhavsområdet, og om den adfærd, der kræves for  
at beskytte dette område 10 000 ERE
- deltagelse i tilrettelæggelsen af informationskampagner via forskellige
medier (aviser, udstillinger osv.) 10 000 ERE
- finansielt bidrag til kollokvier; seminarer; møder mellem forvaltnings­
personale, administrativt personale og lokale myndigheder om de tekni­
ske aspekter af miljøbeskyttelsen i middelhavsområdet 10 000 ERE
- tilrettelæggelse af "en dag om året for Middelhavet" i samarbejde med
handlingsplanen BEE og de lokale myndigheder 10 000 ERE
- oplysningsvirksomhed i skolerne i de berørte lande 10 000 ERE
I ALT 50 000 ERE
Fællesskabets finansiering :  100 %  af de samlede omkostninger

Bilag V
- 19 -
Særforanstaltning nr. 11
Tilrettelæggelse af et møde i Bruxelles for de kontraherende parter i 
handlingsplanen for Middelhavet.
1. - Som følge af beslutningerne på det sidste møde for de kontraherende
parter, som blev afholdt i Dubrovnik, vil der i begyndelsen af 1984 
blive afholdt et møde i Bruxelles med henblik på at undersøge de 
bilaterale og multilaterale middelhavsprogrammers bidrag til gennem­
førelsen af målsætningerne for handlingsplanen.
2. - Det drejer sig om en aktionsmulighed, som bør udnyttes på basis af
et snævert samarbejde mellem generaldirektoraterne for henholdsvis 
miljø, forbindelser med tredjelande, udvikling og fiskeri.
Afholdelsen af et sådant møde i Bruxelles vil kunne have flere posi­
tive virkninger:
- tilknytning mellem handlingsplanen og det bilaterale samarbejde,
- de generaldirektorater og tjenestegrene, der er involveret i det 
bilaterale samarbejde, kan gøres bekendt med problemerne i forbin­
delse med miljøbeskyttelse i middelhavsområdet,
- bedre kendskab til problemerne og behovene i de lande, der deltage 
i handlingsplanen, således at Fællesskabets muligheder for at imød 
komme disse behov kan undersøges.
3.- Omkostningerne til mødet vil indgå i Fællesskabets årlige bidrag til 
handlingsplanen for Middelhavet (for tiden budgetpost 662).

Bilag VI
Rådgivende udvalg vedrørende miljøaktioner i middelhavsområdet
1. Beskrivelse og målsætning
Inden for rammerne af Fællesskabets politik for miljøbeskyttelse i middel­
havsområdet bør der nedsættes et udvalg bestående af højt kvalificerede 
eksperter fra medlemsstaterne.
2. Mandat
Udvalget skal have til opgave at bistå Kommissionens tjenestegrene og de 
ansvarlige myndigheder i fastlæggelsen og gennemførelsen af de ovennævnte 
foranstaltninger. Det foreslås, at udvalgets mandat varer 5 år, og at det 
kan forlænges ved Kommissionens beslutning.
2.1. Specifikke opgaver
Udvalget skal rådgive Kommissionen og medlemsstaterne vedrørende de 
oplysninger, der skal indsamles, de undersøgelser, der skal gennemfø­
res, den strategi, der skal vedtages, samt vedrørende kriterierne for 
udvælgelse af de specifikke projekter, der skal gennemføres med hen­
blik på at sikre en forsvarlig forvaltning af miljøressourcerne i 
middelhavsområdet.
2.2. Forvaltningsmetoder
Sideløbende hermed bør udvalget på grundlag af de tilgængelige oplys­
ninger udvikle metoder til integreret forvaltning af de komplekse 
miljøsystemer. De ansvarshavende vil på dette grundlag nemmere kunne 
effektivisere de eksisterende anlæg og rationalisere programmerne 
for opførelse af nye anlæg. Man vil således bedre kunne vurdere de 
disponible midler og behovene og undgå overlapninger og manglende 
funktionsdygtighed som følge af en uhensigtsmæssig fordeling af 
midlerne mellem de forskellige påtænkte investeringsområder.

-  2 -Bilag VI
2.3. Vurdering af resultaterne
Udvalget vil på anmodning af Kommissionen eller medlemsstaterne vurdere 
resultaterne af igangværende eller gennemførte programmer. Udvalget vil 
i denne forbindelse kunne anbefale indgåelse af undersøgelses- eller 
konsulentkontrakter.
2.4. Samarbejde med andre rådgivende udvalg
Udvalget bør samarbejde med de andre rådgivende udvalg, der er nedsat 
af Kommissionen, f.eks. de udvalg, der beskæftiger sig med olieforurening 
af havet og forvaltning af affald. Det bør ligeledes udveksle oplysninger 
af gensidig interesse med de grupper, der har til opgave at forberede og 
opfølge de integrerede middelhavsprogrammer.
3. Sammensætning
Udvalgets formandskab skal varetages af en repræsentant for GD XI udpeget 
af det kommissionsmedlem, der har miljø som forretningsområde. GD XI på­
tager sig også sekretariatsopgaverne. Udvalget vil blive sammensat af 
højst 12 højt kvalificerede specialister, der er eksperter inden for de 
i bilag I—IV nævnte spørgsmål, fordelt således: to eksperter fra henholds­
vis Grækenland, Italien og Frankrig og en ekspert fra de andre medlems­
lande, der ikke støder ud til Middelhavet. Disse eksperter vil blive ud­
nævnt af Kommissionen efter høring af medlemsstaterne.
Eksperterne udnævnes for 3 år. Hvis Spanien og/eller Portugal tiltræder 
Fællesskabet i dette tidsrum, kan Kommissionen udnævne supplerende med­
lemmer .
Repræsentanter fra GD V, VI, XII, XIV og XVI vil blive knyttet permanent til 
udvalgets arbejde. Udvalget kan indbyde uafhængige eksperter eller repræ­
sentanter fra andre af Kommissionens tjenestegrene. Udvalget kan endvidere 
nedsætte specialiserede grupper.

Bilag VI
- 3 -
4. Arbejdsgang og ressourcer
Udvalget vil afholde 2 - 4  møder pr. år, herunder møder i dets eventuell 
specialgrupper. Det bør kunne disponere over driftsbevillinger i overens 
stemmelse hermed.
Udvalget vil kunne opfordre til gennemførelse af studier eller ekspert- 
undersøgelser, for hvilke de finansielle midler i givet fald bør fast­
sættes.

Bilag VII
FINANSIEL OVERSIGT
1.- Budgetpost 
1984
Grundlæggende undersøgelser vedrørende miljøbeskyttelse
Kapitel :  66
Artikel :  660
Konto :  6600
og
Udgifter til udvalgsmøder 
Kapitel :  25
Artikel :  251
1985/1988
Ny budgetpost 
Kapitel :  66
Artikel :  665
Titel :  Særforanstaltninger vedrørende miljøbeskyttelse i Middelhavs­
bækkenet
og
Udgifter til udvalgsmøder 
'  Kapitel :  25
Artikel :  251

-  2 -Bilag VII
2. - Retsgrundlag
Resolution vedtaget af Rådet for De europæiske Fællesskaber og repræsen­
tanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 7. februar 
1983 om videreførelse og gennemførelse af en politik og et handlingsprogram 
for De europæiske Fællesskaber på miljøområdet (1982 - 1986) (EFT C 46 af 
17. februar 1983).
3. - Forslag om klassificering af udgifterne som ikke-obligatoriske udgifter
I overensstemmelse med bilaget til den fælles erklæring som fastsat for 
alle de andre udgifter under kapitel 66.
4. - Beskrivelse af og begrundelse for aktionen
4.1. - Målsætninger
Udarbejdelse af en række sammenhængende foranstaltninger for 
miljøbeskyttelse i Middelhavsbækkenet, som kan skabe gunstige 
betingelser for en harmonisk udvikling af de socio-økonomiske 
aktiviteter i området.
4.2. - Berørte personer
Kystbefolkningerne i Fællesskabets middelhavsregioner.
3.- Udgifternes art og beregning
3.1. - Udgifternes art
For 1984 drejer det sig hovedsagelig om bevillinger til undersøgelser 
og ekspertbistand; for årene 1985/1987 er der tale om tilrettelæggelse 
af seminarer, kurser til uddannelse af specialister, undersøgelser og 
pilotprojekter.
5.2. - Beregning

Bilag VII
- 3 -
Budgetåret 1984
1. Udvalgets driftsbevillinger
konto 251 ................................................ 20 000 ECU
2. Undersøgelsesbevillinger (6 kontrakter)
konto 6600 ............................................... 300 000 ECU
3. Bevillinger til ekspertbistand (3 konsulenter til udarbej­
delse af de specifikke forslag til beskyttelse af Middel­
havsbækkenet og til sikring af disse projekters opfølgning)
konto 6600 ........ .........  60 000 ECU
38
0 000 ECU
Budgetåret 1985
Nybudgetpost: 665
1.Særforanstaltning nr. 1 ....................... .........  35 000 ECU
2.S
ærforanstaltning nr. 2 .................... ..........  64 000 ECU
3.Sær
foranstaltning nr. 3 ....................... .........  40 000 ECU
4.Sær
foranstaltning nr. 4 ....................... .........  71 000 ECU
5.Særforan
staltning nr. 5 ....................... .........  77 500 ECU
6.Sæ
rforanstaltning nr. 6 ....................... .........  133 400 ECU
7.Sæ
rforanstaltning nr. 7 ............ ....................  70 000 ECU
8.Sær
foranstaltning nr. 8 ....................... .........  128 000 ECU
9.Særforan
staltning nr. 9 ....................... .........  150 000 ECU
10
.Særforanstaltning nr. 10 ....................... ........ . 50 000 ECU
Særforanstaltninger I ALT....................... .........  808 400 ECU
11
.Udvalgets driftsbevillinger (konto 251) ....... .........  25 000 ECU
I ALT 1985 ........ .........  833 400 ECU

Bilag VII
- 4 -
Regnskabaår 1986
Konto 665 .....................................................
(fordeles under hensyntagen til udviklingen i foranstaltningerne 
og anmodningerne fra medlemsstaternes side).
Regnskabsår 1987
Konto 665 .....................................................
(fordeles under hensyntagen til udviklingen i foranstaltningerne 
og anmodningerne fra medlemsstaternes side).
Regnskabsår 1988
Konto 665 .....................................................
(fo
rdeles under hensyntagen til udviklingen i foranstaltningerne 
og anmodningerne fra medlemsstaternes side).
6.- Anvendelse af interventionsbevillinger til aktionen
6.1. - Ingen forfaldsplan for forpligtelsesbevillinger og betalings­
bevillinger, eftersom det drejer sig om ikke-opdelte bevillinger.
6.2. - Fællesskabets finansielle deltagelse (i ?o) i de samlede omkost­
ninger til aktionen:
100?i for 1984.
Hvad angår særforanstaltningerne for 1985, svinger Kommissionens 
deltagelse mellem 50 og 100?o af de samlede omkostninger og vil 
gennemsnitligt ligge på 77% Denne procentdel bør kunne reduceres 
i 1986 og de følgende regnskabsår.1 000 000 ECU
2 000 000 ECU
1 000 000 ECU

Bilag VII
- 5 -
7. - Bemærkninger
8. - Personale- og driftsudgifter
8.1.- Personalebehov til gennemførelse af arbejdet og bevillinger 
til dette personale
1 A7 ......................................... 21 370,81 ECU
1 B3 ......................................... 18 644,82 ECU
1 C5 ......................................... 11 328,30 ECU

Bilag VII
-  6
I disse beløb er medtaget vederlag (kapitel 11) for det andet halvår 
af 1984 samt udgifter i forbindelse med ansættelse (kapitel 12).
Iværksættelse af den foreslåede handlingsplan for beskyttelse af 
Middelhavet indebærer følgende opgaver:
For lønklasse A
- Regelmæssige kontakter med myndighederne i de berørte lande og 
tilrettelæggelse af Det rådgivende Udvalgs arbejde.
- Forhandling, indgåelse af og kontrol med de indledende undersø­
gelseskontrakter og pilotprojekterne.
- Deltagelse i arbejdet i de internationale organisationer, der er 
aktive med hensyn til beskyttelse af Middelhavet.
For lønklasse B:
- Tilrettelæggelse af Det rådgivende Udvalgs møder og varetagelse af 
sekretariatsopgaver for udvalget.
- Administrativ forvaltning af undersøgelseskontrakter og pilotaktioner.
For lønklasse C
- Maskinskrivnings- og arkiveringsarbejde.
8.2.- De nødvendige driftsbevillinger
Disse bevillinger vil blive inkluderet i Kommissionens samlede anmod­
ninger.