ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
34.

ønsker i overensstemmelse med sin resolution af 28. november 2003 en mere intensiv inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i Euro-Middelhavspartnerskabet, hvilket indebærer, at der oprettes et organ blandt Euro-Middelhavspartnerskabets institutioner til at repræsentere de lokale og regionale myndigheder, og at det decentrale samarbejde i dette partnerskab bliver en selvstændig søjle i Barcelona-processen og kædes sammen med retningslinjerne for tværregionalt samarbejde hen over landegrænserne mellem lokale myndigheder i Middelhavsregionen; i den forbindelse bør man især fokusere på specifikke uddannelsesprogrammer, der sigter mod administrative færdigheder;
17.

bifalder Kommissionens erklærede planer om at sætte skub i virkeliggørelsen af et videnbaseret samfund via EU's rammeprogram for forskning, teknologiudvikling og demonstrationstiltag for perioden 2007-2013 (7. rammeprogram for forskning og udvikling) og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation. Udvalget understreger, at der bør indsættes et regionalt kapitel i det 7. rammeprogram med henblik på at fremme regionale initiativer, som bidrager til virkeliggørelsen af det europæiske forskningsrum og påpeger endvidere, at der bør indføres en mekanisme til interaktiv »læring«, som giver alle regioner mulighed for at drage fordel af de øgede investeringer i forskning og innovation;
29.

støtter i øvrigt gennemførelsen af konsekvensanalyser for bedre at kunne identificere statsstøtte, som har begrænset indvirkning på konkurrence og handel på EU-niveau, men kan tænkes at afhjælpe egentlige metodesvigt på markedet, bidrage til udviklingen i regioner, der halter bagefter, og befordre iværksætterkultur. Endelig tilskynder Regionsudvalget Kommissionen til at fortsætte sin indsats for at sikre de lokale og regionale myndigheder større juridisk sikkerhed og gennemsigtighed i finansieringen og forvaltningen af forsyningspligtydelser.
6)

forventer, at lovpakken om reform af den offentlige forvaltning, herunder navnlig rammeloven om reform af den offentlige sektor, en lov om provinsforvaltning og en lov om land- og bykommuner, vedtages hurtigt efter bred konsultation af de lokale og regionale myndigheders organisationer og af civilsamfundet, og efter at overensstemmelse med forfatningen er bekræftet; understreger, at de relevante lokale myndigheder skal tildeles de økonomiske og menneskelige ressourcer, som er nødvendige for fuldt ud at gennemføre reformerne, at Tyrkiet bør være særlig opmærksom på den økonomiske og sociale udvikling af de mindst begunstigede regioner, og at der skal oprettes en lovgivningsmæssig ramme for regionaludviklingspolitikken;
6.3

udtrykker tilfredshed med den nye vægt, som Europa-Kommissionen lægger på tilpasningen til klimaændringerne, da nogle af klimaændringens virkninger ikke længere kan undgås, understreger, at det er nødvendigt at anskue EU's politikker under hensyntagen til disse ændringer, anser det for en prioriteret opgave at styrke forskningen i klimaændringens økonomiske, økologiske og sociale virkninger i de forskellige regioner og at informere borgerne om disse virkninger og deres omkostninger og anmoder Kommissionen om at fremme udveksling af god praksis på området for at sætte de lokale og regionale myndigheder i stand til at udvikle tilpasningsmetoder, som kan finde anvendelse på de forskellige situationer, de forskellige europæiske byer og regioner befinder sig i.
4.

opfordrer medlemsstaterne til at afvise alle krav om at begrænse EU-budgettet og foreslår i stedet, at medlemsstaterne sørger for at sikre EU et budget, som gør det muligt at handle effektivt på områder, hvor dette har en klar merværdi for EU's borgere; bemærker, at det vil kræve stærkt lederskab og en løbende offentlig diskussion i de kommende måneder at fastlægge, på hvilke områder EU har en merværdi;
21.2

Kommissionen til at iværksætte den samarbejdsprotokol, som blev undertegnet i november 2005 (4), navnlig for så vidt angår en mere proaktiv rolle for udvalget i fællesskabsindsatsens første faser og større synergieffekt på kommunikationsområdet med henblik på at bringe EU tættere på borgerne, hvilket, når Kommissionen har vedtaget sin hvidbog om kommunikation, bør føre til tilføjelsen af et addendum til samarbejdsprotokollen. Regionsudvalget vil desuden arbejde på at indføre en spørgetid under sine plenarforsamlinger med mulighed for at rette forespørgsler til Kommissionen for at fremme dialogen mellem de to institutioner om grundlæggende europæiske spørgsmål, og for at de lokale og regionale myndigheder kan få større indflydelse på den europæiske beslutningsproces;
14.

fremhæver de nye muligheder, der er skabt af Den Europæiske Gruppe for Territorialt Samarbejde (EGTS), og som gør det muligt for nationale, regionale og lokale myndigheder at etablere et tættere territorialt samarbejde om en bedre, mere sammenhængende og mere effektiv gennemførelse af Lissabon-målsætningerne inden for et givent område ved at udvikle konkrete projekter i grænseregioner i lighed med dem, som gennemføres inden for rammerne af det tværnationale og interregionale samarbejde;
29.

understreger sin rolle som nøgleinstitution i EU's indsats for at kommunikere med borgerne og minder Kommissionen om, at udvalget via sine medlemmer har direkte forbindelse til Europas lokale og regionale myndigheder, hvilket skaber et værdifuldt netværk, som giver mulighed for at oplyse borgerne om fordelene ved EU og lytte til deres problemer; minder Kommissionen og medlemsstaterne om, at EU-institutionerne samt nationale, regionale og lokale folkevalgte repræsentanter, der befinder sig på græsrodsniveau tæt på borgerne, har et fælles ansvar for at integrere den europæiske dimension i den daglige indsats og kommunikere på et forståeligt sprog;
26.

opfordrer til, at der i den nuværende programmeringsperiode indføres mere fleksibilitet i anvendelsen af strukturfondene, og går bl.a. ind for at give strukturfondene mere tid til tilrettelæggelse, nemlig fra referenceåret plus 2 (N+2) til referenceåret plus 3 (N+3), med henblik på at sikre, at kvalitetsprojekter, som forventes at levere effektive løsninger, ikke unødigt udsættes for risikoen for at miste EU-finansiering;
34.

bemærker, at Borgmesteraftalen ved at fremme bæredygtig energi og energieffektivitet kan anspore byer og regioner til at indføre forandringer for at beskytte deres mest sårbare borgere, især borgere med lave indkomster, eller som modtager en fast ydelse, mod følgerne af høje energipriser og mod »energifattigdom«. Arbejdet må dog udføres på en sådan måde, at tilskudsbaseret energianvendelse undgås, og at stærke incitamenter får lov til at virke, så energianvendelsen effektiviseres og så vidt muligt mindskes;
8.

understreger det vigtige i initiativer, som bevarer arbejdspladser og afbøder krisens sociale virkninger for arbejdstagere og berørte beskæftigelsesområder, navnlig ved at udvide og lette adgangen til Den Europæiske Socialfond og til Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, og fremhæver det vigtige i gennem opgradering af kvalifikationer at fremme arbejdstagernes beskæftigelsesegnethed,
49.

ser frem til opdateringen af ordningen for tjenester af almindelig økonomisk interesse og statsstøtte, som bl.a. vil udvide anvendelsesområdet for fritagelsen for anmeldelse af statsstøtte, når der er tale om socialydelser af almen interesse og forventer, at den reviderede ordning vil leve op til kravene om lokalt selvstyre og overholdelse af nærhedsprincippet, der er fastlagt i EUF-traktatens protokol 26. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at sikre, at der er sammenhæng mellem denne opdatering og den bebudede meddelelse om en kvalitetsramme for tjenester af almen interesse og opfordrer derfor Kommissionen til at fremskynde offentliggørelsen af sidstnævnte meddelelse til 2011;
32.

opfordrer til, at partnerskabsaktiviteter mellem EU's medlemsstater og lokale og regionale myndigheder i udviklingslande og nye vækstøkonomier fremmes og udvikles. RU henstiller i den henseende indtrængende til, at de europæiske lokale og regionale myndigheder tager udgangspunkt i den gældende lovgivning for decentraliseret samarbejde og udvider denne til et samarbejde med subnationale myndigheder i udviklingslandene om at øge bevidstheden, udveksle bedste praksis, overføre teknologi og sikre, at de finansielle tilsagn fra København investeres effektivt;
81.

gentager, at det har forpligtet sig til at fremme og anspore til demokratisk deltagelse i EU's beslutningsproces gennem sine medlemmer og deres aktiviteter hjemme i deres byer, kommuner og regioner. Lokal- og regionalpolitikerne har en vigtig rolle at spille i opbygningen af denne Europæiske Union af to grunde: for det første for at sikre, at der tages højde for den territoriale dimension over en bred bank, når EU-lovgivningen udformes, og for det andet for at gå i dialog med deres medborgere om merværdien af den europæiske integration; hævder atter sit centrale ansvar for effektivt at formidle kendskabet til disse to roller;
56.

opfordrer i lyset af behovet for at opdatere forordningen om kompensation for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (SGEI) (Almunia-pakken) endnu en gang til, at det årlige loft for de minimis-undtagelser hæves til 800 000 EUR for at øge mulighederne for undtagelse af sociale tjenesteydelser, for at fjerne det befolkningsrelaterede undtagelseskriterium og for at opgive planen om at give Kommissionen mandat til at måle effektiviteten af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse;
25.

påpeger, at hvis EU skal være en troværdig drivkraft bag forandringer, må det foregå med et godt eksempel ved bl.a. at vedtage og gennemføre ambitiøse og bindende mål som dem for nedbringelse af CO2-udledningen, for vedvarende energi og for energieffektivitet;
20.

understreger det vigtige i at fremme samhandelen med og investeringerne i disse lande og i at yde mikrolångivningsfaciliteter til etablering af mindre virksomheder som et middel til at sætte disse lande i stand til at opbygge deres egen økonomiske vækst og nedbringe fattigdommen; øget samhandel med Nordafrika vil også være til gavn for Europa og resultere i et stort antal europæiske arbejdspladser og økonomisk vækst for EU; opfordrer derfor til en fælles indsats for i det nødvendige omfang at nedbryde resterende handelsskranker;
8.

opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne til at nå til enighed om fælles kriterier og en umiddelbar lancering af omfattende risiko- og sikkerhedsvurderinger (»stresstest«) for eksisterende og kommende værker, herunder deres indvirkning på tilgrænsende medlemsstater og regioner. Regionsudvalget fremhæver, at lande uden for EU, der enten allerede har eller planlægger at få nukleare anlæg, ligeledes skal inddrages i denne proces, og at de nødvendige foranstaltninger skal træffes med henblik på at forbedre de allerede eksisterende grænseoverskridende mekanismer for udveksling af information om sikkerhedsrelaterede spørgsmål vedrørende nukleare anlæg og de særlige grænseoverskridende aspekter af krisestyring og katastrofebistand. Udvalget understreger, at sådanne »stresstest« bør indgå i fremtidige tiltrædelsesforhandlinger, og at nabolandene og naboregionerne bør inddrages stærkere i godkendelsesproceduren. Endelig opfordrer Regionsudvalget til, at ethvert nukleart anlæg, som ikke består en sådan »stresstest«, straks tages ud af drift.
8.

bifalder Det Europæiske Råds konklusioner (2), som betoner, at "de muligheder, som EU's eksisterende finanspolitiske rammer giver for at finde balancen mellem behovene for produktive offentlige investeringer og målene vedrørende finanspolitisk disciplin" bør "udnyttes" yderligere i den præventive del af stabilitets- og vækstpakken. Denne målsætning er endnu mere relevant på baggrund af de nye konstateringer fra Den Internationale Valutafond om, at de såkaldte fiskale multiplikatorer, der måler budgetkonsolideringens negative virkninger på væksten, var "væsentligt højere" end forventet af analytikerne under gældskrisen; forventer derfor, at Kommissionen vil arbejde videre med dette i den bebudede meddelelse om kvaliteten af de offentlige udgifter, der bl.a. bør undersøge spørgsmålet om adskillelse af løbende udgifter og investeringer i beregningerne over budgetunderskuddet med henblik på at undgå, at offentlige investeringer, der bringer fordele på lang sigt, hindres;
9.

glæder sig i denne henseende over, at Kommissionen foreslår indførelsen af et europæisk erhvervspas med sigte på at forenkle procedurerne for anerkendelsen af faglige kvalifikationer; betoner i den forbindelse, at erhvervspraktikker, der er en del af uddannelsen i regulerede erhverv, uanset om de er lønnede, bør anerkendes i hele EU og være omfattet af en kontrakt; dette er vigtigt for unge EU-borgere, der i bekymrende grad er ramt af arbejdsløshed, og for hvem arbejdsmobilitet er en realistisk måde at komme ind på arbejdsmarkedet for første gang eller igen;
33.

forventer, at de lokale og regionale myndigheder inddrages fuldt ud i udformningen af partnerskabsaftalerne for at imødekomme behovet for en bottom-up, integreret tilgang til de regionale udviklingsstrategier. Det opfordrer medlemsstaterne til at påbegynde den strategiske planlægning af samhørighedspolitikken, så de er klar til at gå i gang med at planlægge programmer under FSR-fondene den 1. januar 2014, og anmoder i den henseende Kommissionen om at holde nøje øje med udarbejdelsen af disse aftaler for at sikre mod, at programplanlægningen bliver styret ovenfra og sektorbaseret;
42.

forventer, at revisionen af EU's politik for luftkvalitet vil styrke direktivet om nationale emissionslofter med det formål at reducere baggrundskoncentrationerne. Udvalget støtter de skærpede standarder for køretøjer og opfordrer til, at der ses på emissionerne fra søfart, luftfart og landbrug, samtidig med at indikatorer og kriterier for måling forenkles. Udvalget opfordrer ligeledes til, at EU's politik for luftkvalitet integreres med andre politikområder, navnlig transport, bolig, industri, energi og klima;
10.

henviser til de udtalelser om Kommissionens forskellige lovforslag, som det har vedtaget siden begyndelsen af 2012, og gentager, at a. det med hensyn til underudgiftsområde 1a, 1b og fondene under den fælles strategiske ramme (FSR) — støtter flere midler til forskning og innovation; — opfordrer til, at man vender tilbage til det oprindelig forslag til budget for Connecting Europe-faciliteten til finansiering af investeringer i transeuropæiske net, og støtter etableringen af en FSR for de to strukturfonde og Samhørighedsfonden, ELFUL og EHFF; — gentager, at det er klart og stærkt imod enhver form for makroøkonomiske betingelser; — glæder sig over, at forslaget om at etablere en ny kategori af »overgangsregioner« og behovet for at tage hensyn til den specifikke og helt særlige situation i regionerne i den yderste periferi er blevet taget op; — gentager, at der for alle regioner, som ikke er omfattet af konvergensmålet, må være et sikkerhedsnet på to tredjedele af de nuværende midler; — går ind for, at niveauet for tildeling af midler til mindre udviklede regioner og medlemsstater opretholdes, og at ulighederne i de gennemsnitlige støtteintensiteter pr. indbygger skal reduceres; da disse er prioriterede mål for samhørighedspolitikken; — beklager, at der i udkastet til Det Europæiske Råds konklusioner foreslås en nedskæring på 26 % i forbindelse med målet om »territorial samhørighed i EU«; dog glæder det sig over, at der er blevet lyttet til Regionsudvalgets opfordring til at hæve satsen for samfinansiering til 85 %; — støtter, at der fastlægges en sats for samfinansiering, der er 10 procentpoint højere for medlemsstater med midlertidige budgetvanskeligheder; — støtter, at ikke-refusionsberettiget moms bliver en udgift, der er støtteberettiget under FSR-fondene; — gentager, at det er imod den foreslåede resultatreserve; b. og at det med hensyn til udgiftsområde 2: — finder det dybt beklageligt, at der i udkastet til Det Europæiske Råds konklusioner foreslås en frivillig ordning for medlemsstaternes øvre lofter for direkte betalinger; — opfordrer til, at den direkte støtte fordeles mere ligeligt mellem de medlemsstater med direkte betalinger pr. hektar på under 90 % af EU-gennemsnittet i løbet af den næste periode, således at der kan indledes en dynamisk proces i retning af en udligning af forskellen allerede ved begyndelsen af næste planlægningsperiode og således at EU-gennemsnittet nås midtvejs i de næste finansielle overslag; — hilser en økologisering på 30 % velkommen; — bakker op om muligheden for at overføre budgetmidler fra 1. til 2. søjle; — støtter, at overgangsregioner omfattes af forordningen om landdistriktudvikling; — er imod etableringen af en ny reserve til kriser i landbrugssektoren, navnlig forslaget om at refundere ubrugte midler som direkte betalinger;
45.

forventer, at ambitionsniveauerne og tidshorisonterne for EU's (kildebaserede) emissionspolitik og immissionspolitik afstemmes i denne evaluering, og at navnlig NEC-direktivet (nationale emissionslofter) styrkes med henblik på at reducere baggrundskoncentrationerne, at standarderne for køretøjers udledning af NO2/NOx og partikler skærpes, og at der ligeledes ses på emissionerne fra søfart, luftfart og landbrug, samtidig med at indikatorer og kriterier for måling forenkles. Regionsudvalget opfordrer ligeledes til, at EU's politik for luftkvalitet integreres med andre politikområder, navnlig transport, bolig, industri, energi og klima;
13.

understreger, at informationsformidling er en opgave, der i sagens natur påhviler EU-institutionerne, idet formidling af grundlæggende viden om EU's strukturer og politikker i allerhøjeste grad er i Unionens egen interesse. Dette fremgår ikke mindst af anvendelsen af artikel 49, stk. 6, i finansforordningen som retsgrundlag. Europe Direct-informationscentrenes indsats er dermed også underlagt en række rammebetingelser af indholdsmæssig og forvaltningsteknisk art, som er udstukket af Kommissionen. Det er i denne sammenhæng en afgørende forudsætning for Europe Direct-informationscentrenes succes, at også de myndigheder og organisationer, i hvis regi de drives, føler sig forpligtede over for målsætningen om at fremme den europapolitiske oplysnings- og informationsindsats og er parate til at yde betydelige tilskud hertil. På denne baggrund forekommer det nuværende støtteniveau imidlertid godt at kunne forhøjes;
16.

bifalder målet om at sikre en stadig tættere koordinering af økonomiske politikker og gentager udtrykkeligt de regionale og lokale myndigheders centrale rolle i den europæiske økonomi (2); opfordrer derfor de kontraherende parter til at: a) indføje en henvisning i den nye traktat til regionale og lokale myndigheders retlige kompetencer inden for væsentlige områder af offentlige finanser og økonomisk styring i tråd med nærhedsprincippet som fastlagt i EU-traktaterne; b) sikre, at ‧planer om udstedelse af gældsbeviser‧, ‧økonomiske partnerskabsprogrammer‧ og ‧europluspagtforpligtelser‧ alle udarbejdes i de enkelte medlemsstater i tæt samarbejde med de regionale og lokale myndigheder gennem effektive ordninger for flerniveaustyring (3); c) høre de regionale og lokale myndigheder forud for hvert enkelt eurotopmøde, hvor dette er relevant; d) inddrage Regionsudvalget i de i den nye traktat nævnte kommende konferencer mellem Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter om emner, der vedrører økonomisk styring, og fremhæve, at de nationale parlamenter bør høre deres relevante regionale forsamlinger og inddrage dem i processen, hvor dette er hensigtsmæssigt; e) udvide bestemmelsen vedrørende respekt for nationale parlamenters ansvarsområder til at omfatte regionale parlamenter med lovgivningsbeføjelser; f) sørge for, at regionale og lokale myndigheder får lejlighed til at bidrage til udvekslingen af bedste praksis inden for større reformer af den økonomiske politik, og muliggøre et system til benchmarking af fremskridt; g) notere sig, at den retlige forpligtelse til at omsætte kravet om balance eller overskud på centralregeringers budgetter til national lovgivning ("reglen om budgetbalance") har alvorlige budgetmæssige følger for de regionale og lokale myndigheder; h) gøre sig klart, at gennemførelsen af en sådan regel uden oprettelse af parallelle ordninger for flerniveaustyring og partnerskaber risikerer at blive startskuddet til en ny centraliseringsproces på nationalt plan gennem øget topstyret budgetkoordinering i de enkelte medlemsstater.
46.

bifalder forslaget og planerne om et europæisk år for udvikling i 2015, som skal sikre, at der følges op på årtusindudviklingsmålene og lancere den nye internationale dagsorden for bæredygtig udvikling; minder om, at det er nødvendigt, at de lokale og regionale myndigheder inddrages fuldt ud i gennemførelsen af både den kommende dagsorden for tiden efter 2015 og det europæiske år for udvikling i 2015; gentager derfor sin anmodning om, at der i budgettet afsættes tilstrækkeligt med finansielle midler til de lokale og regionale myndigheders initiativer.
24.

pålægger Regionsudvalgets formand at forelægge denne resolution for Europa-Parlamentets formand, formanden for Det Europæiske Råd, Kommissionens formand, det litauiske EU-formandskab og sekretariatet for FN's rammekonvention om klimaændringer.
—

mener, at det nye instrument bør være et supplement til de samhørighedspolitiske instrumenter, og har derfor nogle forbehold over for det nye instruments navn, da der er et vist sammenfald mellem udtrykkene "konvergens" og "samhørighed", som kunne indikere et overlap;
42.

anmoder Kommissionen om at søsætte flere initiativer under køreplanen for ressourceeffektivitet (4) i 2014, såsom fastlæggelse af supplerende indikatorer for ressourceeffektivitet ved siden af hovedindikatoren for ressourceproduktivitet til måling af køreplanens vigtigste mål — forbedring af det økonomiske resultat ved et mindre pres på naturressourcerne, fastlæggelse af en ny hovedindikator for naturkapital og miljøpåvirkninger fra ressourceanvendelse og videreførelse af målet baseret på disse indikatorer, som er at kunne måle fremskridt mht. forbedring af ressourceeffektiviteten løbende og med ringe omkostninger. Udvalget gentager sin anmodning til Kommissionen om, at der fastsættes bindende mål for grønne offentlige indkøb, under hensyntagen til at andre vigtige faktorer spiller ind ved offentlige indkøb (5);
21.

glæder sig over, at Kommissionen har til hensigt at anerkende målsætningen om at »skabe bæredygtige og modstandsdygtige byer« som drivkraft for bæredygtig vækst; anbefaler, at de fremtidige målsætninger for bæredygtig udvikling omfatter konkrete mål om byers bæredygtighed; opfordrer EU til at fortsætte arbejdet med de vigtige spørgsmål om bæredygtige levevilkår i byerne og at støtte myndighederne i byerne og på subnationalt niveau i deres indsats for at tilpasse klimaændringerne og udvikle deres modstandskraft over for katastrofer og beredskabskapacitet, med udgangspunkt i de nødvendige kompetencer og ressourcer, da de oftest står i første række i reaktionen på naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer;
25.

er enig i, at en effektiv og rettidig gennemførelse af EU’s regler for offentlige indkøb, herunder for innovative partnerskaber, og fremme af elektroniske indkøbsværktøjer vil forbedre betingelserne for investering. Udvalget understreger i den henseende, at mange ordregivende myndigheder i dag ikke har de fornødne faciliteter til at håndtere elektroniske fakturaer, hvorfor en række medlemsstater bør sigte mod at udvikle passende it-systemer og råde bod på de eksisterende mangler;
3.5.

glæder sig over, at Europa-Parlamentet stadig oftere hører Regionsudvalget, og forventer som et positivt resultat af det politiske samarbejde, der er kommet i stand via samarbejdsaftalen, at det bliver muligt for ordførerne fra begge institutioner systematisk at deltage i de respektive (under)udvalgs aktiviteter;
4.30.

Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag om ændring af loven vedrørende valg til Europa-Parlamentet med henblik på at styrke anerkendelsen af Europa-Parlamentets demokratiske funktion, f.eks. ved at opstille en fælles tærskel for repræsentation i Europa-Parlamentet, der gælder i hele EU, og gøre det lettere at udøve stemmeretten ved at stille forslag om et europæisk vælgerregister;