DA Den Europæiske Unions Tidende C 105/12

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2010/C 105/05

Denne offentliggørelse giver ret til indsigelse mod ændringsansøgningen i henhold til artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde inden seks måneder efter datoen for denne offentliggørelse.

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

Ansøgning om ændring i henhold til artikel 9

»LIMONE DI SORRENTO«

EF-Nr.: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

BGB ( X ) BOB ( )

1. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen:

—  Produktets betegnelse —  Varebeskrivelse —  Geografisk område —  Bevis for oprindelse — Produktionsmetode — Tilknytning — Mærkning — Krav i nationale bestemmelser — Andet

2. Type ændring:

— Ændring af enhedsdokument eller resuméark —  Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort —  Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) —  Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3. Ændringer:

3.1. Produktionsmetode:

— I artikel 4, tredje stykke, i varespecifikationen er beskrivelsen af de stolpekonstruktioner, som citrontræerne med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« dyrkes under, ændret. Stolper af kastanjetræ foretrækkes stadig, men det er også tilladt at anvende stolper af trætyper og/eller metallegeringer (eftersom træmaterialet i stolpekonstruktionen ikke har indvirkning på produktets kvalitet).

Eftersom det af ordlyden i den gældende varespecifikation ikke fremgår, at den traditionelle dyrkningsmetode for »Limone di Sorrento« består i, at træerne skal dyrkes under overdækkede stolpekonstruktioner eller i skyggen af andre trætyper, er rækkefølgen af elementerne i teksten blevet ændret for at tydeliggøre metoden.

— I artikel 4, stk. 5, og i artikel 5, stk. 4, er datoen for, hvornår frugtplukningen påbegyndes, ændret. På grund af de seneste års forandringer i klimaet på verdensplan har længden af frugtens reelle modningsperiode ændret sig. For at tilpasse varespecifikationen til disse forandringer er datoen for påbegyndelsen af frugtplukningen blevet fremskyndet med en måned til 1. januar i stedet for 1. februar.

— I artikel 4, næstsidste stykke, er højst tilladte produktion af frugter pr. ha ændret. Siden den beskyttede geografiske betegnelse blev godkendt er produktionspotentialet for »Limone di Sorrento« forbedret takket være forbedring af traditionelle dyrkningsteknikker, bistand fra de af konsortiet udpegede agronomer og ændrede klimaforhold. Derudover har udskiftningen af aldrende eller sygdomsangrebne citrontræer med nye, der allerede er fuldt produktive, og tilbagevenden til organisk gødning gjort, at man nu opnår et meget højere gennemsnitligt udbytte pr. træ samtidig med at produktets kvalitet er uændret.

Den højst tilladte citronproduktion pr. hektar ifølge varespecifikationen er nu ajourført til de nuværende muligheder og er derfor forhøjet fra 35 til 45 tons.

— I artikel 6, sidste punkt, er saftens sukkerindhold ændret fra 30 % til 25 %. Ved kontrol af produktionsarealernes udbytte i forbindelse med maskinel presning og regulering af presningstrykket for at begrænse indholdet af fast materiale og dermed hårdannelser er der lejlighedsvis registreret udbytter på mindre end 30 %, men ikke under 25 %. Det har derfor været nødvendigt at opdatere oplysningen på den gældende varespecifikation.

3.2. Tilknytning:

— Ændringen indebærer omformulering af punkt 4.6 i den offentliggjorte ansøgning i De Europæiske Fællesskabers Tidende (EFT C 77 af 17.3.2000, s. 5).

Der indføjes elementer, som dokumenterer »Limone di Sorrentos« tilstedeværelse på Sorrento-halvøen siden antikken og den betydning, som dyrkningen har haft for den stedlige befolkning, og endelig udgår henvisninger til, hvilken trætype der skal anvendes til opførelsen af stolpekonstruktionen.

Fjernelsen af kravet om, at stolpekonstruktionen skal opføres af kastanjetræ, er en logisk følge af, at det ifølge de foreslåede ændringer af produktionsmetoden også er tilladt at anvende stolpekonstruktioner og stolper af andet materiale end kastanjetræ til opførelsen af stolpekontruktionen, også kaldet pergolaen. Ændringen begrundes med, at landskabet siden 1800-tallet har været kendetegnet ved dyrkning af citronlunde under stolpekonstruktioner eller i skyggen af højstammede træer, der beskytter hvert enkelt citrontræ mod vinterstorme.

Henvisningen til kastanjestolper er alene at opfatte som en teknisk og historisk detalje i forbindelse med dyrkningsmetoden for »Limone di Sorrento« og har ikke vist sig at have nogen betydning for sammenhængen mellem det geografiske område og produktet. Det bør i den forbindelse understreges, at landskabet og det geografiske område er formet intuitivt af de lokale jordbrugere, som gennem deres kunnen har formået at udtænke og bygge træstolpestrukturer med de bedste materialer, som fandtes, og som beskyttede citronlundene og sikrede, at frugterne modnede korrekt. Jordbrugerne valgte kastanjetræ på grund af træets tekniske egenskaber: det var hårdere, lettere at forarbejde og mere holdbart end el og var derfor bedre egnet til fremstilling af de stolper, der skulle anvendes til opførelsen af stolpekonstruktionen. Sammenhængen mellem naturmiljøet og »Limone di Sorrento« er derfor hovedsagelig anvendelsen af disse stolpekonstruktioner. De har altid været en integreret del af dyrkningsmetoden, eftersom de har til formål at beskytte frugterne og garantere en gradvis modning. Det virker derfor velbegrundet at betragte henvisningerne til den trætype, der anvendtes til at fremstille stolperne, som historiske referencer, der er adskilt fra den årsagsmæssige forbindelse mellem geografisk område og kvaliteten af »Limone di Sorrento«.

På baggrund af disse betragtninger må det derfor konkluderes, at den foreslåede omformulering af punkt 5.3 i enhedsdokumentet er i tråd med betingelserne for registrering af den geografiske betegnelse.

3.3. Mærkning:

— I artikel 7, stk. 1, er der foretaget en præcisering angående produktets overgang til forbrug. I den gældende varespecifikation angives det, at produktet skal markedsføres i »beholdere af stift materiale«, mens det i dag især hvad angår frugt og grøntsager er udbredt praksis at markedsføre produktet i løs vægt.

Bestemmelsen om, at »Limone di Sorrento« må markedsføres i løs vægt, indebærer, at der må fastlægges mærkningsregler for produktet, for at forbrugerne nemmere kan identificere produktet og for at fremme sporbarheden. I den ændrede version af varespecifikationen fastsættes det derfor, at såfremt produktet med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« bringes på markedet i løs vægt, skal 80 % af frugterne være mærket enkeltvis.

— I artikel 7 har det i sammenhæng med »forarbejdede produkter« også været nødvendigt at slette »bestanddele« for at give afsnittet den rette betydning og undgå fejlfortolkninger. I den gældende varespecifikation henvises der til anvendelsen af den beskyttede betegnelse på de forarbejdede produkters etiketter og ikke, som den aktuelle varespecifikation fejlagtigt kunne give anledning til, at »Limone di Sorrento« nævnes som et af det forarbejdede produkts ingredienser.

Tilstedeværelsen af »bestanddele« i den gældende varespecifikation beror på en skrivefejl ved udfærdigelsen af specifikationen. Det ses tydeligt ved, at det efterfølgende afsnit korrekt lyder »kontrol af den korrekte anvendelse af den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« for bearbejdede og/eller forarbejdede produkter«.

— I næstsidste stykke i punkt 7 fjernes ordet »consorzi« fra listen over mulige oplysninger på etiketten for den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento«. I den italienske lovgivning vedrørende konsortier til beskyttelse af geografiske betegnelser og nærmere betegnet lov nr. 526/1999 af 21. december 1999 er det fastlagt, at der kun udpeges ét beskyttelsesorgan for hver betegnelse. Da der for betegnelsen »Limone di Sorrento« allerede findes et sådant anerkendt beskyttelsesorgan i henhold til nævnte lov, vil angivelse af andre organer på etiketten derfor stride mod den italienske lovgivning.

— Endelig rettes i artikel 7 begrebet »Limoni« (citroner), som forekommer i logoet for den geografiske betegnelse og i den tilhørende beskrivelse, til entalsformen »Limone«, som er den korrekte betegnelse, der er registreret ved forordning (EF) nr. 2446/2000 af 6. november 2000. Ved anvendelsen af flertalsformen er der tale om en skrivefejl, eftersom der i den gældende varespecifikation kun tales om »Limoni di Sorrento« i beskrivelsen af logoet, mens der i resten af teksten korrekt står »Limone di Sorrento«.

3.4. Krav i nationale bestemmelser:

— I andet og i femte stykke i artikel 4 i den gældende varespecifikation er to formuleringer om, at regionen automatisk havde beføjelser til at ændre varespecifikationen, slettet.

I andet stykke i artikel 4 slettes den sætning, som giver de regionale tekniske organer bemyndigelse til at give tilladelse til andre dyrkningsmetoder for »Limone di Sorrento« end de tilladte i henhold til varespecifikationen.

I femte stykke i artiklen slettes den sætning, som tillagde regionen Campanien bemyndigelse til ved dekret og under hensyntagen til klimaets forandring at ændre tidsrummet for, hvornår frugtplukningen må finde sted.

Sletningen af de to nævnte sætninger i den gældende varespecifikation var påkrævet, fordi de uretmæssigt tillagde regionen og ikke Europa-Kommissionen bemyndigelse til at ændre varespecifikationen.

— I artikel 5 er første stykke ændret og andet stykke slettet. I begge sætninger blev regionen Campanien tillagt beføjelser, der ligger hos kontrolorganet. I første stykke i artikel 5 blev den oprindelige ordlyd »register, som føres og opdateres af regionen Campanien, direkte (…) denne artikel« erstattet med teksten: »fortegnelse, som føres af kontrolorganet«, som i det foreliggende tilfælde er IS.ME.CERT.

At ordet »register« (albo) er blevet erstattet med »fortegnelse« (elenco) i samme artikel, stk. 3, og i artikel 7.4, følger logisk af ovennævnte.

3.5. Andet:

— Endelig fjernes artikel 8 fra den gældende varespecifikation, eftersom den angiver, at sanktioner pålægges »i henhold til loven« i tilfælde af uretmæssig anvendelse af produktet. Artiklen er taget ud, fordi den er overflødig. Det er indlysende, at personer, der gør sig skyldig i svindel, straffes i henhold til lovgivningen. I lovdekret nr. 297/2004 er fastlagt »Sanktionsbestemmelser i forbindelse med anvendelse af forordning (EØF) nr. 2081/92«, som nu er forordning (EF) nr. 510/2006.

Ændringen af varespecifikationen foreslås af beskyttelseskonsortiet Consorzio di Tutela Limone di Sorrento I.G.P., Vico Equense 80069 (NA), Via Domenico Caccioppoli 25. Konsortiet er anerkendt i henhold til lov nr. 525/1999 og har som sammenslutning af producenter af citroner med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« en berettiget interesse i ændringen af varespecifikationen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»LIMONE DI SORRENTO«

EF-Nr.: IT-PGI-0105-0098-06.11.2007

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse:

»Limone di Sorrento«

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Italien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1. Produkttype:

Kategori 1.6 — Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Ved markedsføringen har produktet med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« følgende egenskaber: elliptisk form, symmetrisk, lap ved bladstilk lettere fremstående og af middelstørrelse ved basen.

Frugtens dimensioner: middel til stor, vægt mindst 85 gram. Citroner på under 85 gram, men som har alle de øvrige karakteristika, må anvendes til forarbejdning.

Blomsterstilken er hvad angår tykkelse og længde af middelstørrelse, fæstningen på stilken er fast. Frugtens spids er tilspidset, ingen hulning i spidsen og ingen rest af bladstilk. Frugtbladsaksen er rund, middelstor og delvis hul.

Skallen på citronen med den beskyttede geografiske betegnelse er citrongul på mindst 50 % af overfladen, af middel tykkelse (den gule og hvide). Den gule skal, som er meget olieholdig, har en kraftig aroma og duft. Frugtkødet er bleggult og af middel tekstur. Saften er bleggul og rigelig (udbytte ikke under 25 %) og med et højt syreindhold (ikke under 3,5 g/100 ml).

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

—

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

—

3.7. Specifikke mærkningsregler:

Produktet med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« bringes på markedet i enten løs vægt, hvor mindst 80 % af frugterne er mærket enkeltvis, eller det markedsføres i beholdere af stift materiale på mindst 0,5 kg og højst 15 kg udført i materialer af vegetabilsk oprindelse, pap eller andet genbrugeligt materiale, der i alle tilfælde er godkendt i henhold til fællesskabslovgivningen.

På pakninger, der er mærket med BGB (beskyttet geografisk betegnelse) eller på etiketterne hertil, skal der med tydelige og letlæselige bogstaver af samme størrelse stå følgende: »Limone di Sorrento« og »Indicazione Geografica Protetta« (eller forkortelsen I.G.P. (beskyttet geografisk betegnelse)) såvel som navn, firmabetegnelse og adresse på produktionsvirksomheden og pakkevirksomheden. Den faktiske mængde af produktet i pakningen skal være udtrykt i overensstemmelse med gældende regler.

Desuden anføres det grafiske symbol for det kunstnerisk udførte, specifikke og entydige logo, der uadskilleligt anvendes sammen med den beskyttede geografiske betegnelse. Det grafiske symbol består af tre citroner med blade, hvoraf de to er små og nærmest ligger på siden, og den tredje er stor. Sidstnævnte har indeni et panorama af den sorrentinske kyst til Punta Scutolo. Landskabet er grønt (360 CV efter Pantone-systemet), bladene er grønne (362 CV); de to små citroner og rammen omkring med indskriften »Limone di Sorrento« er gule (Pantone Process Yellow), havet er blåt (Pantone 284 CV), indskriften »Limone di Sorrento« er stort.

Afledte produkter, der er frembragt ved forarbejdning af frugten, kan i forbindelse med angivelsen henvise til det geografiske navn »Sorrento« på følgende betingelser:

— kun citroner med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« må anvendes til fremstilling af produktet

— vægtforholdet mellem den anvendte mængde af frugter med den beskyttede geografiske betegnelse og den opnåede mængde af det forarbejdede produkt skal nøje anføres

— tilberedning og/eller forarbejdning af frugterne må kun foregå på de kommuners område, der er anført i punkt 4

— anvendelsen af frugter med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« skal påvises ved erhvervelse og opbevaring af kvitteringer for køb foretaget af producenter, der er opført i registret, og efterfølgende påtegning på officielle dokumenter.

Til den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« må der ikke tilføjes andre beskrivende udtryk ud over »tipo«, »gusto«, »selezionato«, »scelto« og lignende (type, smag, brug, udvalgt).

Dog er det tilladt at anføre henvisninger til virksomheder, personnavne, firmanavne eller private mærker, blot de ikke er anprisende eller vildledende.

Angivelserne må anbringes på etiketten med bogstaver, der er højst halvt så høje og brede som dem, der benyttes til angivelse af den beskyttede geografiske betegnelse.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Produktionsområdet for citroner med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« omfatter kommunerne Vico Equense, Meta, Piano di Sorrento, Sant’Agnello, Sorrento, Massa Lubrense, Capri og Anacapri.

5. Tilknytning til det geografiske område:

5.1. Det geografiske områdes egenart:

Sorrento-halvøen består af en smal landtunge, som mellem Napoli-bugten og Salerno-bugten strækker sig ud mod Det Tyrrenske Hav. Dens centrale akse er en bjergryg med nogle højere bjerge som Monte Comune og Monge Vico Alvano og mod øst lukkes den af bjergmassivet Monte Faito og Sant’Angelo.

Geologisk set veksler området mellem kalkmatrix og banker af gråt sorrentinsk tuf på Piano di Sorrento, et sletteområde, der strækker sig fra Meta til Sorrento; i visse områder (som Massa Lubrense og Sorrento) forekommer også sandsten. Overfladen består hovedsagelig af forskellige nedbrydningslag af pyroklastisk materiale (andosol). Forekomsten af banker af lavagrus gør, at markerne er veldrænede.

Dyrkningsarealernes vulkaniske oprindelse betyder, at der er en god kationbytningskapacitet. Det sikrer tilførsel af mineraler som kalium, kalcium og silicium, som giver landbrugsprodukter af høj kvalitet, især fordi det muliggør dannelsen af høje sukkerindhold.

Hvad angår de klimatiske forhold, er området kendetegnet ved rigelig nedbør (ca. 800 mm/år), der overvejende falder om efteråret og foråret. Området er derfor ikke tørt, hvilket betyder, at det egner sig til dyrkning af citrusfrugter uden omfattende kunstvanding.

Temperaturen kommer sjældent under frysepunktet om vinteren, og om sommeren bevirker en mild havbrise, at temperaturen normalt holder sig under 30 °C.

5.2. Produktets egenart:

»Limone di Sorrento« er rigtblomstrende. Den har fem hovedblomstringer og er i biologisk henseende speciel ved, at den er udpræget polymorf (flerformet).

Frugten varierer meget med hensyn til form, størrelse, skallens tykkelse, epicarpens (hudens) finhed og antallet af frø. Uensartetheden skyldes ud over forskellige blomstringsperioder forskellige kloner og dyrkningsområdets særlige jordbundforhold og klima.

Nævnte elementer ændrer imidlertid ikke »Limone di Sorrentos« typiske organoleptiske (sensoriske) og reologiske egenskaber. De er kendetegnet ved et fint afbalanceret forhold mellem opløselige sukkerstoffer og organiske syrer (citronsyre og æblesyre). Den høje optagelse af kalium, som dyrkningsarealerne er rige på, gør, at der er et højt indhold af værdifulde æteriske olier i skallens oliekirtler.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

»Limone di Sorrento« har igennem århundreder haft et fint omdømme, ikke bare i produktionsområdet, men også i det øvrige Italien og uden for landets grænser. Produktet er en integreret del af Italiens kultur og historie og gennem de typiske beskyttende stolpekonstruktioner, pergolaer, som anvendes ved dyrkningen, også et karakteristisk element i Sorrento-halvøens landskab.

Der har været dyrket citrusfrugter på Sorrento-halvøen siden antikken. To smukke citrontræer, som er tydeligt afbildet på antikke romerske mosaikker, som er fundet i »Casa del frutteto« i det arkæologiske område ved Pompei og dateres tilbage til år 79 før Kristi fødsel, er blevet sammenlignet med den »Limone di Sorrento« der dyrkes i dag. På Sorrento-halvøen findes gouachemalerier fra det attende århundrede, der viser citroner og appelsiner ved siden af nødder, oliven og druer. Allerede dengang begyndte citronproduktionen at blive eksporteret via søvejen til landene på den anden side af Atlanten.

Intensiveringen af citrondyrkningen tog sin begyndelse i starten af 1800-tallet med indførslen af den sorrentinske pergola, den beskyttende stolpekonstruktion, som kun anvendtes i dyrkningsområdet.

I 1900-tallet blev citroner fra Sorrento eksporteret i kasser af poppeltræ fra Europa til Amerika (hvilket fremgår af utallige handels- og transportdokumenter fra perioden). Citroneksporten udgjorde en kilde til velstand, som gjorde det muligt at foretage store investeringer i udviklingen af turismen.

Den klassiske sorrentinske citronhave, hvor citrontræer er blandet med appelsintræer, var i denne periode bestemmende for billedet af byen Sorrento og dens tiltrækningskraft på turister. Allerede i 1800-tallet i perioden med dannelsesrejser kaldte Goethe fra sin rejse i Italien Sorrento for »landet, hvor citrontræerne blomstrer«.

På markedet har »Limone di Sorrento« altid indbragt en højere pris end citroner fra andre produktionsområder, hvilket afspejler frugtens værdi og særlige egenskaber. Takket være skallens exceptionelt aromatiske egenskaber anvendes den også i fremstillingen af den traditionelle »limoncello«, en likør fremstillet af citroner fra Sorrento.

De særlige kvaliteter ved citroner med den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« er et samspil af tre faktorer: områdets specielle jordbundsforhold og klima, dyrkningen under pergola eller højstammede træer og forædlingsmetoder, som i århundreder er foretaget af lokale bønder. Disse faktorer ligger til grund for produktionen af en frugt med et usædvanligt højt indhold af æteriske olier i skallen, og hvis saft har et afbalanceret indhold af syrer og sukkerstoffer, som giver de karakteristiske organoleptiske egenskaber og gør det muligt at indtage den uden tilsætning af sukker.

Gennem produktionsmetoden og de mange blomstringer bibeholdes disse exceptionelle egenskaber i hele afplukningsperioden.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

De italienske myndigheder har indledt den nationale indsigelsesprocedure med offentliggørelse af forslaget om anerkendelse af den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Sorrento« i Gazzetta Ufficiale (den italienske stats tidende) nr. 81 af 6. april 2007.

Den konsoliderede udgave af varespecifikationen kan ses på webstedet:

— http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg eller

— direkte på ministeriets websted (http://www.politicheagricole.it) ved at klikke på »Prodotti di Qualità« (i skærmens venstre side) og derefter på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 509/2006 e (CE) n. 510/2006]«.

(1) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.