MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Retningslinjerne for statsstøtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter

(2022/C 485/01)

Indholdsfortegnelse

DEL I FÆLLES BESTEMMELSER 4

KAPITEL 1 Indledning 4

KAPITEL 2. Anvendelsesområde og definitioner 4

2.1. Den fælles landbrugspolitiks indvirkning på anvendelsesområdet 6

2.2. Anvendelsesområde 7

2.3. Horisontale regler og støtteinstrumenter, der finder anvendelse på støtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter 9

2.4. Definitioner 10

KAPITEL 3 Forenelighedsvurdering i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c) 15

3.1. Første betingelse: støtten fremmer udviklingen af en økonomisk aktivitet 16

3.1.1. Støttet økonomisk aktivitet 16

3.1.2. Tilskyndelsesvirkning 17

3.1.3. Ingen overtrædelse af relevante EU-retlige bestemmelser og principper 19

3.2. Anden betingelse: støtten påvirker ikke samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse 20

3.2.1. Behov for statslig indgriben 20

3.2.2. Støttens egnethed 21

3.2.3. Støttens proportionalitet 22

3.2.4. Gennemsigtighed 25

3.2.5. Undgåelse af negative virkninger for konkurrence og samhandel 26

3.2.6. Vurdering af støttens positive og negative virkninger (afvejningstest) 28

DEL II. STØTTEKATEGORIER 30

KAPITEL 1. Støtte til virksomheder, der beskæftiger sig med primær produktion, forarbejdning eller afsætning af landbrugsprodukter 30

1.1. Landdistriktslignende foranstaltninger 30

1.1.1. Investeringsstøtte 30

1.1.1.1. Støtte til investeringer i landbrugsbedrifter i forbindelse med primær landbrugsproduktion 30

1.1.1.2. Støtte til investeringer i bevarelse af kultur- og naturarv på landbrugsbedrifter 34

1.1.1.3 Støtte til investeringer i forbindelse med forarbejdning af landbrugsprodukter eller afsætning af landbrugsprodukter 35

1.1.2. Etableringsstøtte til unge landbrugere og etableringsstøtte til landbrugsmæssige aktiviteter 36

1.1.3. Etableringsstøtte til producentsammenslutninger og -organisationer i landbrugssektoren 36

1.1.4. Støtte til opfyldelse af miljø- og klimavenlige landbrugsforpligtelser 38

1.1.5. Støtte til forpligtelser vedrørende dyrevelfærd 40

1.1.6. Støtte til områdespecifikke ulemper, der følger af visse obligatoriske krav 42

1.1.7. Støtte til områder med naturbetingede eller andre områdespecifikke begrænsninger 43

1.1.8. Støtte til økologisk landbrug 43

1.1.9. Støtte til landbrugsproducenters deltagelse i kvalitetsordninger 45

1.1.10. Støtte til teknisk bistand i landbrugssektoren. 46

1.1.10.1 Støtte til videnudvekslings- og informationsaktioner 46

1.1.10.2 Støtte til konsulentbistand 47

1.1.10.3 Støtte til vikarordninger i landbruget 49

1.1.11. Støtte til samarbejde i landbrugssektoren 49

1.2. Risiko- og krisestyring 51

1.2.1. Støtte til kompensation for skader på landbrugsproduktionen eller produktionsmidlerne i landbruget og til forebyggelse af skader 51

1.2.1.1 Støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer eller andre usædvanlige begivenheder 51

1.2.1.2 Støtte til kompensation for skader forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe 54

1.2.1.3 Støtte til dækning af omkostningerne ved forebyggelse, bekæmpelse og udryddelse af dyresygdomme, planteskadegørere og invasive ikkehjemmehørende arter samt støtte til at råde bod på skader forårsaget af dyresygdomme, planteskadegørere og invasive ikkehjemmehørende arter 56

1.2.1.4 Støtte til døde dyr 58

1.2.1.5 Støtte til kompensation for skader forvoldt af beskyttede dyr 59

1.2.1.6 Støtte til betaling af forsikringspræmier 61

1.2.1.7 Støtte til finansielle bidrag til gensidige fonde 61

1.3. Andre former for støtte i landbrugssektoren 62

1.3.1. Støtte til nedlæggelse af produktionskapacitet 62

1.3.1.1 Støtte til kapacitetsnedlæggelse begrundet i dyresundheds-, plantesundheds-, folkesundheds- eller hygiejnehensyn, etiske hensyn eller miljø- eller klimahensyn 62

1.3.1.2. Støtte til kapacitetsnedlæggelse af andre årsager 64

1.3.2. Støtte til flytning af landbrugsaktiviteter 64

1.3.3. Støtte til husdyrbrug 65

1.3.4. Støtte til fremstød for landbrugsprodukter 66

1.3.5. Støtte til regionerne i den yderste periferi og de mindre øer i Det Ægæiske Hav 69

1.3.6. Støtte til jordfordeling i landbruget 70

1.3.7. Støtte til forskning og udvikling i landbrugssektoren 70

KAPITEL 2. Støtte til skovbrugssektoren 71

2.1. Investeringer i udvikling af skovområder og forbedring af skoves levedygtighed 72

2.1.1. Støtte til skovrejsning og etablering af skovområder 72

2.1.2. Støtte til etablering, regenerering eller renovering af skovlandbrugssystemer 74

2.1.3. Støtte til forebyggelse og genopretning af skader på skove 74

2.1.4. Støtte til investeringer i forbedring af skovøkosystemers tilpasningsevne og miljømæssige værdi 75

2.1.5. Støtte til investeringer i skovbrugsteknologi og i forarbejdning, mobilisering og afsætning af skovprodukter 76

2.1.6. Støtte til infrastrukturinvesteringer med henblik på udvikling, modernisering eller tilpasning i skovbrugssektoren 76

2.1.7. Støtte til investeringer i bevarelse af kultur- og naturarv i skove 76

2.1.8. Støtte til finansielle bidrag til gensidige fonde i skovbrugssektoren 77

2.2. Støtte til områdespecifikke ulemper, der følger af visse obligatoriske krav i skovområder 78

2.3. Støtte til miljø- og klimavenligt skovbrug og skovbevarelse 78

2.4. Støtte til videnudvekslings- og informationsaktioner i skovbrugssektoren 79

2.5. Støtte til konsulentbistand i skovbrugssektoren 80

2.6. Støtte til samarbejde i skovbrugssektoren 80

2.7. Etableringsstøtte til producentsammenslutninger og -organisationer i skovbrugssektoren 82

2.8. Andre former for støtte til skovbrugssektoren med økologiske, beskyttende og rekreative formål 83

2.8.1. Støtte til specifikke aktiviteter og interventioner i skovbruget, hvis primære formål er at bidrage til bevarelse eller genoprettelse af skovøkosystemer og biodiversitet eller traditionelle landskaber 83

2.8.2. Støtte i skovbrugssektoren til opretholdelse og forbedring af jordbundskvaliteten og sikring af sund og afbalanceret trævækst 83

2.8.3. Støtte til genetablering og vedligeholdelse af naturlige stier, landskabselementer og naturlige levesteder for dyr i skovbrugssektoren 84

2.8.4. Støtte til vedligeholdelse af veje til forebyggelse af skovbrande 84

2.8.5. Støtte til at råde bod på skader i skove forvoldt af beskyttede dyr 84

2.9. Støtte i skovbrugssektoren efter samme regler som for landbrugsstøtte 85

2.9.1. Støtte til forskning og udvikling i skovbrugssektoren 85

2.9.2. Støtte til jordfordeling i skovbruget 87

KAPITEL 3. Støtte i landdistrikter, som medfinansieres af ELFUL eller ydes som supplerende national finansiering af sådanne medfinansierede interventioner 87

DEL III. PROCEDURER 87

1. Støtteordningers varighed og evaluering 88

2. Revisionsklausul 89

3. Rapportering og overvågning 89

4. Anvendelse af retningslinjerne 90

5. Forslag til passende foranstaltninger 90

DEL I

FÆLLES BESTEMMELSER

KAPITEL 1

Indledning

(1) I artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter »traktaten«) fastsættes det, at »bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.« Selv om der i traktaten fastlægges et princip om, at statsstøtte er forbudt, kan en sådan støtte i bestemte tilfælde være forenelig med det indre marked på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 2 og 3.

(2) I henhold til traktatens artikel 107, stk. 2, litra b), er statsstøtte ydet med det formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder i landbrugs- og skovbrugssektoren forenelig med det indre marked.

(3) I henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), kan Kommissionen anse statsstøtte til fremme af den økonomiske udvikling i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter for forenelig med det indre marked, forudsat at den ikke påvirker samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

(4) I henhold til traktatens artikel 42 gælder, at konkurrencereglerne, som omfatter regler om statsstøtte, kun finder anvendelse på produktion af og handel med landbrugsprodukter, i det omfang Europa-Parlamentet og Rådet beslutter dette samt under hensyntagen til målsætningerne for den fælles landbrugspolitik, som er fastsat i traktatens artikel 39.

(5) I disse retningslinjer fastsætter Kommissionen kriterierne for identificering af støtte, der opfylder betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 3, og som kan anses som forenelig med det indre marked. For støtte ydet efter traktatens artikel 107, stk. 2, litra b), opstilles i disse retningslinjer betingelserne for, hvornår en foranstaltning, der har til formål at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer eller usædvanlige begivenheder, er forenelig med det indre marked.

(6) Statsstøtte til fremme af den økonomiske udvikling i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter indgår som et led i den bredere fælles landbrugspolitik. Inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik yder EU økonomisk støtte til landbrugs- og skovbrugssektoren samt i landdistrikter. Da en støttes økonomiske virkninger ikke afhænger af, om den finansieres af EU (også blot delvis) eller af en medlemsstat alene, finder Kommissionen, at der bør være overensstemmelse og sammenhæng mellem dens politik for kontrol af statsstøtte og den støtte, der ydes i henhold til EU’s egen fælles landbrugspolitik. Ved anvendelsen og fortolkningen af reglerne i disse retningslinjer i relation til konkrete støtteordninger og individuel støtte vil Kommissionen derfor tage hensyn til reglerne i den fælles landbrugspolitik.

(7) Følgende EU-retsakter er særlig relevante for statsstøtte i relation til den fælles landbrugspolitik: (a) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1144/2014 (1) (b) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 228/2013 (2) og (EU) nr. 229/2013 (3) (c) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2115 (4) (d) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2116 (5) (e) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (6).

(8) Den fælles landbrugspolitik hviler på to søjler (Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)), som tilsammen danner en basisstøtte til EU’s landbrugere og landdistrikter og dermed danner grundlaget for bevarelse af et bæredygtigt landbrug i hele Unionen.

(9) I henhold til traktatens artikel 39, stk. 1, har den fælles landbrugspolitik til formål at forøge landbrugets produktivitet, sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, stabilisere markederne, sikre forsyningerne og sikre forbrugerne rimelige priser på landbrugsvarer. I henhold til traktatens artikel 39, stk. 2, skal der ved udarbejdelsen af den fælles landbrugspolitik og de særlige foranstaltninger, som den kan medføre, tages hensyn til: (a) landbrugserhvervets særlige karakter, der følger af landbrugets sociale struktur og af de strukturelle og naturbetingede forskelle mellem de forskellige landbrugsområder (b) nødvendigheden af, at ønskelige tilpasninger gennemføres gradvis (c) den kendsgerning, at landbruget i medlemsstaterne udgør en sektor, som er snævert forbundet med økonomien som helhed.

(10) Med det formål yderligere at styrke en bæredygtig udvikling af landbruget, fødevaresektoren og landdistrikterne, lægges der i den fælles landbrugspolitiks overordnede målsætninger efter 2020 særlig vægt på at fremme en intelligent, konkurrencedygtig, modstandsdygtig og diversificeret landbrugssektor og dermed garantere fødevaresikkerheden på lang sigt, at støtte miljøbeskyttelsen og klimaindsatsen, at bidrage til opfyldelsen af Unionens miljø- og klimarelaterede målsætninger samt at styrke landdistrikternes socioøkonomiske struktur. Disse generelle målsætninger komplementeres af den tværgående målsætning om at modernisere sektoren ved at fremme og udveksle viden, innovation og digitalisering i landbruget, skovbruget og i landdistrikterne og tilskynde til udbredelsen heraf. Opfyldelsen af de overordnede målsætninger for den fælles landbrugspolitik forfølges ved hjælp af følgende specifikke målsætninger: a) støtte en bæredygtig landbrugsindkomst og modstandsdygtighed i landbrugssektoren i hele Unionen med henblik på øget fødevaresikkerhed og landbrugsmæssig diversitet på lang sigt samt at sikre den økonomiske bæredygtighed af landbrugsproduktionen i Unionen b) styrke markedsorienteringen og øge bedrifternes konkurrenceevne både på kort og lang sigt, herunder større fokus på forskning, teknologi og digitalisering c) forbedre landbrugernes position i værdikæden d) bidrage til modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, herunder ved at reducere drivhusgasemissioner og øge kulstofbinding, og at fremme bæredygtig energi e) fremme bæredygtig udvikling og effektiv forvaltning af naturressourcer såsom vand, jord og luft, herunder ved at mindske afhængigheden af kemikalier f) bidrage til at standse og vende biodiversitetstab, forbedre økosystemtjenesterne og bevare levesteder og landskaber g) tiltrække og fastholde unge landbrugere og andre nye landbrugere og fremme bæredygtig virksomhedsudvikling i landdistrikterne h) fremme beskæftigelse, vækst, kønsligestilling, herunder kvinders deltagelse i landbruget, social inklusion og lokal udvikling i landdistrikterne, herunder cirkulær bioøkonomi og bæredygtigt skovbrug i) forbedre den måde, hvorpå landbruget i Unionen reagerer på samfundets krav til fødevarer og sundhed, herunder vedrørende sikre og nærende fødevarer af høj kvalitet, der er produceret på bæredygtig vis, samt mindske madspild, forbedre dyrevelfærd og bekæmpe antimikrobiel resistens.

KAPITEL 2

Anvendelsesområde og definitioner

2.1. Den fælles landbrugspolitiks indvirkning på anvendelsesområdet

(11) I henhold til traktatens artikel 42 gælder, at for de landbrugsprodukter, der er opført i bilag I til traktaten, finder statsstøttereglerne i traktatens artikel 107, 108 og 109 kun anvendelse, i det omfang hvor Europa-Parlamentet og Rådet beslutter det og under hensyntagen til målsætningerne for den fælles landbrugspolitik som fastsat i traktatens artikel 39.

(12) I henhold til artikel 145, stk. 1, i forordning (EU) 2021/2115 og artikel 211, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013 finder statsstøttereglerne anvendelse på produktion af og handel med landbrugsprodukter. Der er imidlertid en række undtagelser fra dette hovedprincip, og de er bl.a. fastsat i artikel 23 i forordning (EU) nr. 228/2013, artikel 17 i forordning (EU) nr. 229/2013, artikel 145, stk. 2, i forordning (EU) 2021/2115, artikel 211, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013 og artikel 27 i forordning (EU) nr. 1144/2014.

(13) Hvad angår støtte, der ydes i henhold til forordning (EU) 2021/2115, gælder det i henhold til nævnte forordnings artikel 145, stk. 2, at statsstøttereglerne ikke finder anvendelse hverken på støtte, som medlemsstaterne yder i medfør af og i overensstemmelse med nævnte forordning, eller på supplerende national finansiering inden for rammerne af traktatens artikel 42.

(14) Statsstøttereglerne finder således hverken anvendelse på medfinansieringen af støtte til udvikling af landdistrikterne (det gælder både ELFUL-delen og den nationale del) eller på supplerende national finansiering udover en sådan støtte, forudsat at den pågældende intervention relaterer til en landbrugsaktivitet, som falder ind under traktatens artikel 42 og indgår i en strategisk plan.

(15) Derimod finder statsstøttereglerne fuld anvendelse på alle medfinansierede interventioner (både ELFUL-delen og den nationale del) samt på supplerende national finansiering til sådanne interventioner, som ikke falder ind under traktatens artikel 42, men som er omfattet af forordning (EU) 2021/2115, dvs. i følgende tilfælde: a) interventioner til støtte for aktiviteter i landdistrikter og b) interventioner i skovbrugssektoren.

(16) Statsstøttereglerne finder anvendelse, hvis en medlemsstat har til hensigt at finansiere en foranstaltning, som i vid udstrækning er udformet i overensstemmelse med betingelserne for en given landdistriktsintervention (»en landdistriktslignende foranstaltning«), udelukkende med nationale midler (dvs. uden medfinansiering fra ELFUL), uanset om foranstaltningen falder ind under traktatens artikel 42 eller ej.

2.2. Anvendelsesområde

(17) Kommissionen anvender disse retningslinjer på støtteordninger og individuel støtte.

(18) Kommissionen vil anvende disse retningslinjer på statsstøtte til primær landbrugsproduktion, til forarbejdning af landbrugsprodukter, hvorved der frembringes et andet landbrugsprodukt, og til afsætning af landbrugsprodukter.

(19) På grundlag af de generelle betragtninger i afsnit 2.1 i nærværende del er det af hensyn til sammenhængen med landdistriktspolitikken og for at lette overholdelsen af statsstøttereglerne fundet mest hensigtsmæssigt også at lade visse landdistriktsinterventioner, der falder uden for rammerne af traktatens artikel 42, hvad enten de medfinansieres af ELFUL eller finansieres med supplerende nationale midler, samt landdistriktslignende foranstaltninger, som udelukkende finansieres med nationale midler, indgå i disse retningslinjer. Udover forenelighedskriterier for støtte i landbrugssektoren opstiller nærværende retningslinjer derfor også kriterier for statsstøtte til skovbrugssektoren og støtte til virksomheder i landdistrikter, som ikke falder ind under traktatens artikel 42.

(20) I sin vurdering af statsstøtteforanstaltninger og deres forenelighed med det indre marked i overensstemmelse med de generelle statsstøtteprincipper, der er fastsat i del I, kapitel 3, i disse retningslinjer, vil Kommissionen så vidt muligt tage hensyn til de betingelser, der er fastsat i forordning (EU) 2021/2115 og de delegerede retsakter og gennemførelsesretsakterne hertil.

(21) Følgende kategorier af støtte er omfattet af disse retningslinjer: (a) en af følgende foranstaltninger i landbrugssektoren, som udelukkende finansieres med nationale midler: i) landdistriktslignende foranstaltninger uden for rammerne af de strategiske planer (del II, afsnit 1.1) ii) andre foranstaltninger end de i nr. i) nævnte, som ikke falder ind under forordning (EU) 2021/2115, såsom visse risiko- og krisestyringsforanstaltninger, støtte til husdyrsektoren og visse salgsfremstødsforanstaltninger (del II, afsnit 1.2 og 1.3) (b) støtte til skovbrugssektoren (del II, kapitel 2), som enten: i) ydes inden for rammerne af en strategisk plan eller som supplerende national finansiering til en sådan landdistriktsintervention, eller ii) udelukkende finansieres med nationale midler (c) støtte til virksomheder, som er aktive i landdistrikter, der ydes på en af følgende måder: i) en intervention, der indgår i en strategisk plan, og som medfinansieres af ELFUL i medfør af og i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/2115, når den anmeldelsespligtige støtteforanstaltning er identisk med interventionen i en strategisk plan (del II, kapitel 3), ii) supplerende national finansiering i tilknytning til en intervention inden for rammerne af en strategisk plan (del II, kapitel 3).

(22) Disse retningslinjer gælder for støtte til små og mellemstore virksomheder (SMV’er) og i princippet også for store virksomheder. Store virksomheder påvirkes dog normalt mindre af markedssvigt end SMV’er. Desuden vil store virksomheder i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter med større sandsynlighed være stærke aktører på deres marked, hvilket betyder, at hvis der ydes støtte til store virksomheder, kan det i konkrete tilfælde få særligt store konkurrence- og handelsfordrejende virkninger i det indre marked. Eftersom støtte til store virksomheder i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter og til andre store virksomheder vil kunne få tilsvarende konkurrencefordrejende virkninger, afstemmes statsstøttereglerne for store virksomheder i disse retningslinjer med de generelle statsstøtteregler og underlægges en forenelighedsvurdering efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), som beskrevet i kapitel 3 i nærværende del. Med hensyn til støtteforanstaltninger i husdyrsektoren, jf. del II, afsnit 1.3.1, i disse retningslinjer, som ikke er omfattet af forordning (EU) 2021/2115, fastholder Kommissionen sin hidtidige politik, hvorefter store virksomheder bør være i stand til selv at finansiere omkostningerne ved disse foranstaltninger. Støtte til husdyrsektoren bør derfor fortsat være forbeholdt små og mellemstore virksomheder.

(23) Disse retningslinjer finder ikke anvendelse på kriseramte virksomheder, med forbehold af de undtagelser, der anføres i dette punkt. Kommissionen finder, at når en virksomhed er kriseramt, er det selve virksomhedens overlevelse, der er truet, og den kan derfor ikke betragtes som et velegnet instrument til at fremme andre overordnede politiske mål, før der er skabt sikkerhed for dens levedygtighed. Hvis støttemodtageren er en kriseramt virksomhed, jf. definitionen i punkt (33), nr. 63), vil støtten derfor blive vurderet på grundlag af rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder ( 7 ) . Princippet om ikke at yde støtte til kriseramte virksomheder gælder dog ikke for støtte til kompensation for skader forårsaget af naturkatastrofer og usædvanlige begivenheder, jf. del II, afsnit 1.2.1.1 og 2.1.3, forudsat at støtten er forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 2, litra b). Hvis en landbrugs- eller skovbrugsvirksomhed er blevet kriseramt på grund af en risikobegivenheder som omhandlet i del II, afsnit 1.2.1.2, 1.2.1.3, 1.2.1.5, 2.1.3, 2.8.1 eller 2.8.5, kan der efter disse retningslinjer ydes støtte til kompensation for tab eller skader forårsaget af disse risikobegivenheder og til dækning af omkostningerne ved udryddelse af planteskadegørere, og støtte hertil vil stadig kunne blive anset for at være forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c). Desuden bør der af folkesundhedshensyn og på grund af situationens hastende karakter i forbindelse med sådan støtte under visse omstændigheder ses bort fra en virksomheds økonomiske situation i forbindelse med støtte til destruktion og bortskaffelse af døde dyr efter del II, afsnit 1.2.1.4, og støtte til forebyggelses-, bekæmpelses- og udryddelsesforanstaltninger ved dyresygdomme eller planteskadegørere efter del II, afsnit 1.2.1.3, punkt ((370)) og ((371)). Princippet finder desuden ikke anvendelse på informationsaktioner efter del II, afsnit 1.1.10.1 og 2.4, eller på fremstødsaktioner af generisk karakter efter del II, afsnit 1.3.4.

(24) Støtte til landbrugsprodukter som omhandlet i bilag 1 til WTO-aftalen om landbrug, der udgør eksportsubsidier som defineret i nævnte aftale, er ikke omfattet af disse retningslinjer. På samme måde er støtte til sådanne produkter, som udgør eksportfinansieringsstøtte ydet af et statsligt eller et andet offentligt organ inden for rammerne af WTO’s ministerafgørelse om eksportkonkurrence af 19. december 2015 ( 8 ) , heller ikke omfattet af disse retningslinjer, hvis den ikke opfylder de relevante betingelser i nævnte afgørelses punkt 15 om maksimal løbetid og selvfinansiering.

(25) Ved vurderingen af støtte til en virksomhed, der ikke har efterkommet et påbud om tilbagebetaling af støtte, som Kommissionen ved en tidligere afgørelse har fundet ulovlig og uforenelig med det indre marked, vil Kommissionen tage hensyn til det støttebeløb, der endnu ikke er tilbagebetalt ( 9 ) . Dette gælder ikke for ydelse af støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder efter traktatens artikel 107, stk. 2, litra b), eller støtte til dækning af omkostningerne ved forebyggelse, bekæmpelse og udryddelse af dyresygdomme, jf. del II, afsnit 1.2.1.3, punkt (370) og (371).

(26) Medlemsstaterne bør være opmærksomme på, at finansieringsmåden, f.eks. hvor støtten finansieres med parafiskale afgifter, skal anmeldes, når den udgør en integrerende del af støtteforanstaltningen ( 10 )

(27) Kommissionen vil vurdere enhver støtteforanstaltning, som ikke er omfattet af disse retningslinjer eller andre relevante statsstøtteregler, fra sag til sag og direkte på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 2, litra b), og artikel 107, stk. 3, under hensyntagen til reglerne i traktatens artikel 107, 108 og 109 og den fælles landbrugspolitik, og anvende disse retningslinjer analogt, hvor det er muligt. Ved anmeldelse af statsstøtte, som ikke er omfattet af disse retningslinjer, vil medlemsstaterne skulle godtgøre, at den pågældende statsstøtte er forenelig med traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), som fastsat i kapitel 3 i nærværende del. Kommissionen vil kun godkende sådanne foranstaltninger, hvis deres positive bidrag til udviklingen af sektoren klart er større end risikoen for konkurrencefordrejninger og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstater.

(28) For støtte ydet i Nordirland, hvor en foranstaltning skal opfylde betingelserne i forordning (EU) 2021/2115, skal anmeldelsen til Kommissionen i henhold til traktatens artikel 108, stk. 3, indeholde tilsvarende oplysninger.

2.3. Horisontale regler og støtteinstrumenter, der finder anvendelse på støtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter

(30) De horisontale instrumenter, der er nævnt i punkt (29), finder anvendelse på produktion, forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter, medmindre nærværende retningslinjer fastsætter særlige regler. Nærværende retningslinjer indeholder specifikke regler vedrørende miljøstøtteforanstaltninger, f.eks. støtte til miljø- og klimavenlige landbrugsforpligtelser og forpligtelser vedrørende dyrevelfærd (del II, afsnit 1.1.4 og 1.1.5), støtte til områdespecifikke ulemper, der følger af visse obligatoriske krav (del II, afsnit 1.1.6) og støtte til økologisk landbrug (del II, afsnit 1.1.8). Støtte til investeringer med miljømæssige formål inden for primær landbrugsproduktion vurderes efter reglerne i del II, afsnit 1.1.1.1. Støtte til miljøbeskyttelse til fordel for virksomheder, der beskæftiger sig med forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter, kan erklæres forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), hvis den opfylder alle betingelserne i retningslinjerne for støtte til klima, miljøbeskyttelse og energi 2022. Støtte til investeringer i energieffektivitet, biobrændstoffer og energi fra vedvarende energikilder falder ikke ind under del II, kapitel 2 og 3, idet støtte hertil skal opfylde betingelserne i retningslinjerne for støtte til klima, miljøbeskyttelse og energi 2022, medmindre den er fritaget for anmeldelsespligt. Støtte til investeringer inden for primær landbrugsproduktion i forbindelse med produktion af energi fra vedvarende energikilder eller produktion af biobrændstoffer på bedrifter kan dog falde ind under disse retningslinjer, forudsat at denne produktion ikke overstiger landbrugsbedriftens gennemsnitlige årsforbrug af brændstoffer eller energi (del II, afsnit 1.1.1.1).

(31) Regionalstøtteretningslinjerne ( 19 ) finder ikke anvendelse på støtte til primær produktion af landbrugsprodukter på grund af de særlige forhold, der gør sig gældende for denne sektor. De finder dog anvendelse på forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter, i det omfang det er fastsat i disse retningslinjer.

(32) Både de generelle statsstøtteregler og de mere specifikke bestemmelser i disse retningslinjer kan omfatte virksomheder i skovbrugssektoren eller i landdistrikter. Støtte til virksomheder, der er aktive i skovbrugssektoren eller i landdistrikter, vil muligvis også kunne anses for at være forenelig med det indre marked efter de generelle EU-regler for statsstøtte (især regionalstøtteretningslinjerne, rammebestemmelserne for statsstøtte til forskning, udvikling og innovation samt retningslinjerne for klima, miljøbeskyttelse og energi 2022).

2.4. Definitioner

(33) I disse retningslinjer forstås ved: (1) »aktiv landbruger«: en landbruger som fastsat af en medlemsstat i dennes strategiske plan (20) i overensstemmelse med artikel 4, stk. 5, i forordning (EU) 2021/2115 (2) »ad hoc-støtte«: støtte, der ikke ydes inden for rammerne af en støtteordning (3) »ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe«: ugunstige vejrforhold såsom frost, storm, hagl, is, kraftig eller vedvarende regn eller alvorlig tørke, som i landbrugssektoren ødelægger over 30 % af den gennemsnitlige produktion beregnet på grundlag af den forudgående treårsperiode eller fireårsperiode eller af et treårsgennemsnit baseret på den forudgående femår- eller otteårsperiode, idet det bedste og det dårligste år ikke medregnes; i skovbrugssektoren skal mere end 20 % af skovpotentialet være ødelagt (4) »konsulentbistand«: udførlig rådgivning inden for rammerne af en og samme kontrakt (5) »landbrugsaktivitet«: en aktivitet som fastsat af en medlemsstat i dennes strategiske plan i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, i forordning (EU) 2021/2115 (6) »landbrugsareal«: et areal som fastsat af en medlemsstat i dennes strategiske plan i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, i forordning (EU) 2021/2115 (7) »landbrugsbedrift«: en driftsenhed bestående af jord, bygninger og anlæg, der anvendes til primær produktion af landbrugsprodukter (8) »landbrugsprodukter«: produkter opført i traktatens bilag I med undtagelse af de fiskevarer og akvakulturprodukter, der er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 (21) (9) »landbrugssektoren«: alle virksomheder, der er aktive inden for primær landbrugsproduktion eller forarbejdning eller afsætning af landbrugsprodukter (10) »skovlandbrugssystemer«: arealanvendelsessystemer, hvor der dyrkes træer sammen med landbrug på samme areal (11) »støtte«: enhver foranstaltning, der opfylder alle kriterierne i traktatens artikel 107, stk. 1 (12) »støtteintensitet«: bruttostøttebeløbet udtrykt i procent af de støtteberettigede omkostninger, før ethvert fradrag af skat og andre afgifter (13) »støtteordning«: enhver retsakt, på grundlag af hvilken der, uden at der kræves yderligere gennemførelsesforanstaltninger, kan ydes individuel støtte til virksomheder, som i akten er defineret på en generel og abstrakt måde, og enhver retsakt, på grundlag af hvilken der til en eller flere virksomheder kan ydes støtte, som ikke er knyttet til et specifikt projekt, i en ikke nærmere defineret periode og på et ikke nærmere defineret beløb (14) »armslængdevilkår«: betingelserne for transaktionen mellem de kontraherende parter adskiller sig ikke fra dem, der ville være blevet aftalt mellem uafhængige virksomheder, og omfatter ikke noget element af ulovlig samordning; enhver transaktion indgået ved en åben, gennemsigtig og betingelsesløs udbudsprocedure anses for at opfylde armslængdeprincippet (15) »biosikring«: håndteringsforanstaltninger og fysiske foranstaltninger til begrænsning af risikoen for introduktion, udvikling og spredning af sygdomme til, fra og inden for: a) en dyrebestand eller b) en virksomhed, en zone, et kompartment, et transportmiddel eller en hvilken som helst anden facilitet, lokalitet eller et hvilket som helst andet sted (16) »stambog«: en stambog som defineret i artikel 2, nr. 12), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1012 (22) (17) »strategisk plan«: en strategisk plan under den fælles landbrugspolitik som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2021/2115 (18) »anlægsarbejder«: arbejder iværksat af landbrugeren selv eller dennes medhjælpere, som skaber et aktiv (19) »ordninger vedrørende kulstofbindende dyrkning«: støtteordninger relateret til arealforvaltningspraksis, som fører til øget kulstofbinding i levende biomasse, dødt organisk materiale og i jordbunden ved at øge kulstofopsamlingen og/eller reducere frigivelsen af kulstof til atmosfæren (20) »katastrofal hændelse«: en uforudset hændelse af biotisk eller abiotisk art forårsaget af menneskelig aktivitet, som fører til betydelige forstyrrelser i skovstrukturer og på sigt forårsager betydelige økonomiske skader i skovbrugssektoren (21) »klynge«: en gruppe af selvstændige virksomheder, herunder nyoprettede virksomheder, små, mellemstore og store virksomheder samt rådgivende organer eller forskningsinstitutioner, som skal stimulere økonomiske og innovative aktiviteter ved at fremme et intensivt samspil, deling af faciliteter og udveksling af viden og ekspertise samt ved at bidrage til videnoverførsel, netværkssamarbejde og informationsformidling mellem virksomhederne i klyngen (22) »bekæmpelses- og udryddelsesforanstaltninger«: foranstaltninger til bekæmpelse og udryddelse af dyresygdomme, hvis udbrud er officielt anerkendt af en medlemsstats kompetente myndighed, eller angreb af planteskadegørere eller invasive ikkehjemmehørende arter, hvis indtræden er officielt anerkendt af en medlemsstats kompetent myndighed (23) »dato for støttens tildeling«: den dato, hvor støttemodtageren gives ret til at modtage støtten i henhold til de gældende nationale retsregler (24) »miljøhændelse«: en specifik forekomst af forurening, forgiftning eller forringelse af miljøkvaliteten i forbindelse med en specifik hændelse og af begrænset geografisk omfang, som ødelægger over 30 % af en given landbrugsbedrifts gennemsnitlige årlige produktion i den forudgående treårsperiode eller i et treårsgennemsnit baseret på den foregående femårsperiode, idet det bedste og det dårligste år ikke medregnes; i skovbrugssektoren skal mere end 20 % af skovpotentialet være ødelagt. Dette omfatter ikke generelle miljørisici, der ikke er forbundet med en specifik hændelse som f.eks. klimaforandringer eller luftforurening (25) »evalueringsplan«: et dokument, der omfatter en eller flere støtteordninger, og som mindst indeholder følgende: målene med den støtteordning, der skal evalueres, evalueringsspørgsmålene, resultatindikatorerne, den metode, der planlægges anvendt ved evalueringen, kravene til dataindsamling, den foreslåede tidsplan for evalueringen, herunder datoen for indgivelse af den mellemliggende og den endelige evalueringsrapport, en beskrivelse af det uafhængige organ, der skal foretage evalueringen, eller de kriterier, der vil blive anvendt ved udvælgelsen af organet, samt den fremgangsmåde, der vil blive fulgt for at sikre, at evalueringen offentliggøres (26) »døde dyr«: dyr, som er blevet aflivet med eller uden endelig diagnose eller er døde (inklusive dødfødte og ufødte dyr) på en bedrift eller et andet sted eller under transport, men ikke er blevet slagtet til konsum (27) »hurtigtvoksende træer«: træer med kort omdrift, hvor minimumperioden før fældning er sat til mindst 8 år og maksimumperioden før fældning til højst 20 år (28) »efterfølgerordning på skatteområdet«: en ordning i form af skattefordele, som udgør en ændret udgave af og erstatter en tidligere eksisterende ordning i form af skattefordele (29) »fødevare- og foderbaserede biobrændstoffer«: biobrændstoffer, der er fremstillet af fødevare- og foderafgrøder som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (23) (30) »fødevarer«: fødevarer, som ikke er landbrugsprodukter, og som er opført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (24) (31) »skov«: landområde på over 0,5 ha bevokset med træer af en højde på over 5 m og med en kronedækningsgrad på mindst 10 % af arealet, eller træbevoksning, der kan nå disse højder på lokaliteten, og som ikke omfatter landområder, der hovedsagelig anvendes til landbrugsmæssige eller bymæssige formål; eller skov som defineret og anvendt af en medlemsstat eller en region på grundlag af eksisterende national lovgivning eller det nationale opgørelsessystem og som meddelt Kommissionen i anmeldelsen; samt, for landdistriktsinterventioners vedkommende, som fastlagt i den strategiske plan (32) »bruttosubventionsækvivalent«: den beløbsværdi, støtten ville have, hvis den var blevet ydet i form at et tilskud til støttemodtageren, før ethvert fradrag af skatter og afgifter (33) »individuel støtte«: ad hoc-støtte og støtte ydet til individuelle støttemodtagere på grundlag af en støtteordning (34) »immaterielle aktiver«: aktiver, der ikke er materialiseret i et fysisk eller finansielt aktiv, såsom patenter, licenser, knowhow eller anden intellektuel ejendom (35) »invasive ikkehjemmehørende arter«: invasive ikkehjemmehørende arter, som er problematiske på EU-plan, og invasive ikkehjemmehørende arter, som er problematiske på medlemsstatsplan, som defineret i artikel 3, nr. 3) og 4), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 (25) (36) »store virksomheder«: virksomheder, der ikke opfylder kriterierne i bilag I til Kommissionens forordning (EU) 2022/2472 (26) (37) »lokale markeder«: (a) markeder, som ligger inden for radius på 75 km fra produktets oprindelsesbedrift, inden for hvilket forarbejdningen og salget til den endelige forbruger skal finde sted, eller (b) markeder inden for en radius på højst 100 km, for hvilke medlemsstaterne har fastlagt en overbevisende alternativ definition (38) »afsætning af landbrugsprodukter«: opbevaring eller udstilling med henblik på salg, udbydelse til salg, levering eller enhver anden form for markedsføring, med undtagelse af en landbrugers første salg til forhandlere eller forarbejdningsvirksomheder og enhver aktivitet til forberedelse af et produkt til et sådant første salg; en primærproducents salg til endelige forbrugere betragtes som afsætning af landbrugsprodukter, hvis det finder sted i særskilte lokaler eller faciliteter, der er indrettet til dette formål (39) »gensidig fond«: en ordning, som en medlemsstat har godkendt i henhold til sin nationale ret, og som giver de tilsluttede landbrugere, skovbrugere og skovforvaltere mulighed for at forsikre sig selv, hvorved der ydes kompensation til de tilsluttede landbrugere, skovbrugere eller skovforvaltere, der oplever økonomiske tab (40) »ikkeproduktive investeringer«: investeringer, der ikke fører til en væsentlig nettoforøgelse af bedriftens værdi eller rentabilitet (41) »arbejdsprocesser, der går forud for den industrielle forarbejdning«: fældning, partering, opskæring, lagring, beskyttende behandling og tørring af træ og alle andre arbejdsprocesser, der går forud for den industrielle savning af træ på et savværk; omfatter også savarbejde, hvor den maksimale kapacitet er på 20 000 m3 rundtømmer om året (42) »andre ugunstige vejrforhold«: ugunstige vejrforhold, som ikke udgør ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe (43) »regioner i den yderste periferi«: de regioner, der er omhandlet i traktatens artikel 349, første afsnit (44) »planteskadegørere«, enhver art, stamme eller biotype af planter, dyr eller patogener, der er skadelig for planter eller planteprodukter (45) »forebyggende foranstaltninger«: foranstaltninger, der træffes over for en dyresygdom, en planteskadegører eller en invasiv ikkehjemmehørende art, som endnu ikke er indtruffet (46) »primær landbrugsproduktion«: produktion af de produkter fra jordbrug og husdyrbrug, som er opført i bilag I til traktaten, uden at der udføres nogen anden handling, der ændrer disse produkters karakter (47) »forarbejdning af landbrugsprodukter«: enhver handling, hvorved et landbrugsprodukt omdannes til et andet landbrugsprodukt, undtagen aktiviteter på bedriften, der er nødvendige for at forberede et animalsk produkt eller et planteprodukt til det første salg (48) »producentsammenslutning eller -organisation«: en sammenslutning eller organisation, der er oprettet med mindst et af følgende formål: (a) at tilpasse medlemmernes produktion og output til markedskravene (b) i fællesskab at markedsføre varer, herunder forberedelse til salg, centralisering af salg og levering til grossister (c) at fastsætte fælles regler for produktionsinformation, især med hensyn til høst og disponibilitet (d) at varetage andre aktiviteter, som kan gennemføres af producentsammenslutninger eller -organisationer, f.eks. udvikling af erhvervs- og afsætningsfærdigheder, tilrettelæggelse og fremme af innovationsprocesser, fælles forvaltning af medlemmernes jord, anvendelse af miljøvenlige dyrknings- og produktionsmetoder, god praksis og gode teknikker inden for dyrevelfærd (49) »beskyttet dyr«: ethvert dyr, der er beskyttet ved enten EU-lovgivning eller national lovgivning, herunder dyrearter, for hvilke den nationale lovgivning indeholder særlige regler til bevarelse af bestanden (50) »tilbagebetalingspligtigt forskud«: et lån til et projekt, der udbetales i en eller flere rater, og hvor betingelserne for tilbagebetalingen afhænger af projekts resultater (51) »forsknings- og videnformidlingsorganisation«: en enhed, (f.eks. en højere læreanstalt eller et forskningsinstitut, et teknologioverførselsagentur, en innovationsformidler, en forskningsorienteret fysisk og/eller virtuel samarbejdsenhed), uanset dens retlige status eller finansieringsform, hvis primære mål er at drive grundforskning eller industriel forskning eller foretage eksperimentel udvikling, som defineret i rammebestemmelserne for støtte til forskning, udvikling og innovation, og formidle resultaterne heraf til en bredere kreds gennem undervisning, offentliggørelse eller videnoverførsel; hvis organisationen tillige udøver økonomiske aktiviteter, skal der føres særskilte regnskaber for omkostninger og indtægter ved disse økonomiske aktiviteter. Virksomheder, som kan øve afgørende indflydelse på en sådan enhed, for eksempel i deres egenskab af aktionærer eller medlemmer, må ikke have privilegeret adgang til de resultater, enheden opnår (52) »kort forsyningskæde«: en forsyningskæde med et begrænset antal økonomiske aktører, der virker for samarbejde, lokal økonomisk udvikling og nære geografiske og sociale forbindelser mellem producenter, forarbejdere og forbrugere (53) »mindre infrastruktur«: infrastruktur, hvortil de støtteberettigede omkostninger er begrænset til 2 mio. EUR (54) »små aktører«: mikrovirksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361 (27) eller fysiske personer, som på tidspunktet for støtteansøgningen ikke udøver økonomisk aktivitet (55) »mindre øer i Det Ægæiske Hav«: de mindre øer, der er nævnt i artikel 1, stk. 2, i forordning (EU) nr. 229/2013 (56) »SMV'er« eller »mikrovirksomheder, små virksomheder og mellemstore virksomheder«: virksomheder, der opfylder kriterierne i bilag I til Kommissionens forordning (EU) 2022/2472 (57) »projektets eller aktivitetens påbegyndelse«: enten påbegyndelsen af aktiviteten eller af anlægsarbejdet i forbindelse med investeringen eller det første retligt bindende tilsagn om køb af udstyr eller tjenester eller indgåelse af andre forpligtelser, som gør projektet eller aktiviteten irreversibel, alt efter hvad der indtræffer først; køb af jord og forberedende arbejde såsom indhentning af tilladelser og gennemførlighedsundersøgelser betragtes ikke som en påbegyndelse af arbejdet eller aktiviteten; køb af jord som omhandlet i punkt (153), litra a) og punkt (502), litra c), hvor de støtteberettigede omkostninger til jordkøbet udgør 100 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger, betragtes som en påbegyndelse af projektet eller aktiviteten (58) »bæredygtig skovforvaltning«: forvaltning og anvendelse af skove og skovområder på en måde og i et omfang, der bevarer deres biodiversitet, produktivitet, gendannelsesevne og vitalitet samt deres muligheder for nu og i fremtiden at opfylde relevante økologiske, økonomiske og samfundsmæssige funktioner på lokalt, nationalt og globalt niveau uden at skade andre økosystemer (59) »materielle aktiver«: aktiver i form af jord, bygninger og anlæg, maskiner og udstyr (60) »transaktionsomkostninger«: yderligere omkostninger, som er knyttet til opfyldelsen af en forpligtelse, men ikke er direkte knyttet til dens gennemførelse, eller som ikke indgår i de omkostninger eller det indtægtstab, som der ydes direkte kompensation for, og som kan beregnes på grundlag af standardomkostninger (61) »udgifter til test for transmissibel spongiform encephalopati (TSE) og bovin spongiform encephalopati (BSE)«: alle udgifter, herunder til testpakker, prøveudtagning, transport, undersøgelse, opbevaring og destruktion af prøver til tester, der gennemføres i henhold til kapitel C i bilag X til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 (28) (62) »træer til lavskov med kort omdriftstid«: af medlemsstaterne nærmere fastlagte træarter henhørende under KN-kode 06 02 9041, bestående af træagtige, flerårige afgrøder, hvis rodnet eller stubbe forbliver i jorden efter høst, hvorfra der vokser nye skud det følgende år, og som har en af medlemsstaterne nærmere fastsat maksimal omdriftstid (63) »kriseramt virksomhed«: en virksomhed, der opfylder kriterierne i afsnit 2.2 i Kommissionens rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte ikkefinansielle virksomheder (64) »EU-standarder«: obligatoriske standarder, der udgør en del af Den Europæiske Unions lovgivning og fastsætter det niveau, den enkelte virksomhed skal nå op på, især hvad angår miljø, hygiejne og dyrevelfærd; standarder eller mål fastsat på EU-plan, som er obligatoriske for medlemsstaten, men ikke for den enkelte virksomhed, betragtes dog ikke som obligatoriske EU-standarder (65) »ung landbruger«: en landbruger som fastsat af en medlemsstat i dennes strategiske plan i overensstemmelse med artikel 4, stk. 6, i forordning (EU) 2021/2115 (66) i forbindelse med bevarelse af genetiske ressourcer i landbruget og skovbruget: a) »bevarelse på levestedet« i landbruget: bevarelse af genetisk materiale i økosystemer og naturlige habitater og bevarelse og genindvinding af levedygtige populationer af arter eller vildtlevende racer i deres naturlige omgivelser og, for så vidt angår tamdyreracer eller dyrkede plantearter, i det driftsmiljø, hvor de har udviklet deres distinkte egenskaber b) »bevarelse på levestedet« i skovbruget: bevarelse af genetisk materiale i økosystemer og naturlige habitater og bevarelse og genindvinding af levedygtige populationer af arter i deres naturlige omgivelser c) »bevarelse på bedriftsniveau«: bevarelse på levestedet og udvikling på bedriftsniveau eller skovbrugsniveau d) »bevarelse uden for levestedet«: bevarelse af genetisk materiale i landbruget eller skovbruget uden for det naturlige habitat e) »samling uden for levestedet«: en samling af genetisk materiale til landbruget eller skovbruget uden for det naturlige habitat.

2.5. Anmeldelsespligtig støtte

(34) Når betingelserne i traktatens artikel 107, stk. 1, er opfyldt, skal medlemsstaterne anmelde støtte til landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter til Kommissionen efter traktatens artikel 108, stk. 3. Medlemsstaterne må ikke iværksætte den anmeldte foranstaltning, før anmeldelsesproceduren i traktatens artikel 108, stk. 2, har ført til en endelig afgørelse, medmindre der er tale om foranstaltninger, der opfylder betingelserne i forordning (EU) 2022/2472.

(35) Individuel støtte ydet inden for rammerne af en støtteordning er fortsat underlagt anmeldelsespligten i traktatens artikel 108, stk. 3, hvis støtten overstiger følgende anmeldelsestærskler: (a) for individuel investeringsstøtte til forarbejdning af landbrugsprodukter og afsætning af landbrugsprodukter, jf. del II, afsnit 1.1.1.3: støtteberettigede omkostninger på over 25 mio. EUR eller en bruttosubventionsækvivalent på over 12 mio. EUR (b) for støtte til fremstødsaktiviteter, jf. del II, afsnit 1.3.4: fremstødsaktiviteter med et årligt budget på over 5 mio. EUR.

KAPITEL 3

Forenelighedsvurdering i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c)

(36) På grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), kan Kommissionen betragte statsstøtte til fremme af udviklingen af visse økonomiske aktiviteter som forenelig med det indre marked, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

(37) For at vurdere, om statsstøtte i landbrugs- og skovbrugssektoren samt i landdistrikter kan betragtes som forenelig med det indre marked, vil Kommissionen mere specifikt afgøre, om støtteforanstaltningen fremmer udviklingen af visse økonomiske aktiviteter (første betingelse) og ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse (anden betingelse).

(38) I dette afsnit præciserer Kommissionen, hvordan den foretager forenelighedsvurderingen. Der fastsættes generelle forenelighedsbetingelser, og, hvor det er relevant, særlige betingelser for støtteordninger og supplerende betingelser for individuel støtte, som er underlagt anmeldelsespligten.

(39) I forbindelse med den vurdering, der er omhandlet i punkt (37), tager Kommissionen følgende i betragtning: (a) Første betingelse: støtten fremmer udviklingen af en økonomisk aktivitet: i) afgrænsning af den berørte økonomiske aktivitet (afsnit 3.1.1) ii) tilskyndelsesvirkning: støtten skal ændre den berørte virksomheds/de berørte virksomheders adfærd på en sådan måde, at den/de iværksætter yderligere aktiviteter, som den/de ikke ville have iværksat uden støtten eller ville have iværksat i mere begrænset omfang eller på en anden måde (afsnit 3.1.2) iii) støtten er ikke i strid med relevante EU-retlige bestemmelser og principper (afsnit 3.1.3). (b) Anden betingelse: støtten påvirker ikke samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse: i) behov for statslig indgriben: støtteforanstaltningen skal føre til en væsentlig forbedring, som markedsmekanismerne ikke i sig selv kan give, f.eks. ved at afhjælpe et markedssvigt eller et retfærdigheds- eller samhørighedsproblem, alt efter omstændighederne (afsnit 3.2.1) ii) støtteforanstaltningens egnethed: den foreslåede støtteforanstaltning skal være et politikredskab, der egner sig til at fremme den økonomiske aktivitet (afsnit 3.2.2) iii) støttens proportionalitet (begrænsning til det nødvendige minimum): støttebeløbet og -intensiteten skal være begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at fremkalde den ekstra investering eller aktivitet hos den/de berørte virksomheder (afsnit 3.2.3) iv) tøttens gennemsigtighed: medlemsstaterne, Kommissionen, de økonomiske aktører og offentligheden skal have let adgang til alle relevante retsakter og til relevante oplysninger om støtte, som ydes i henhold til disse (afsnit 3.2.4) v) undgåelse af støttens negative virkninger på konkurrencen og samhandelen (afsnit 3.2.5) vi) afvejning af de positive og negative virkninger, som støtten kan have for konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne (afvejningstest) (afsnit 3.2.6).

(40) Visse kategorier af støtteordninger vil desuden kunne blive underlagt krav om efterfølgende evaluering af deres overordnede virkninger, jf. punkt (639)-(645). I sådanne tilfælde kan Kommissionen begrænse ordningernes varighed (sædvanligvis til højst fire år) med mulighed for efterfølgende genanmeldelse af deres forlængelse.

(41) Disse generelle forenelighedskriterier gælder for al støtte, der falder ind under disse retningslinjer, medmindre der i denne del, afsnit 3.1. og 3.2, er fastsat særlige undtagelser på grund af særlige forhold i landbrugssektoren.

3.1. Første betingelse: støtten fremmer udviklingen af en økonomisk aktivitet

3.1.1. Støttet økonomisk aktivitet

(42) Kommissionen undersøger på baggrund af oplysninger fra medlemsstaten, hvilken økonomisk aktivitet der vil blive støttet af den anmeldte foranstaltning.

(43) Medlemsstaten skal godtgøre, at støtten tager sigte på at fremme udviklingen af den pågældende økonomiske aktivitet.

(44) Medlemsstaterne skal også redegøre for, om, og i givet fald hvordan, støtten bidrager til at nå målene for den fælles landbrugspolitik, og i den forbindelse målene for forordning (EU) 2021/2115, og mere specifikt om de forventede fordele ved støtten.

(45) Kommissionen mener, at støtte ydet til risiko- og krisestyringsforanstaltninger i overensstemmelse med del II, afsnit 1.2, kan fremme udviklingen af den afgrænsede økonomiske aktivitet eller det afgrænsede område, da denne udvikling uden støtten muligvis ikke vil ske i samme omfang.

Yderligere betingelser for individuelt anmeldelsespligtig støtte ydet inden for rammerne af en støtteordning

(46) Hvor der er tale om støtte ydet inden for rammerne af en støtteordning til investeringsprojekter, der skal anmeldes individuelt, jf. punkt (35), skal den støtteydende myndighed godtgøre, at det udvalgte projekt vil bidrage til realisering af ordningens mål og dermed målene for statsstøtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter. Med henblik herpå vil medlemsstaterne kunne henvise til de oplysninger, som støtteansøgeren har givet i sin ansøgning, der skal indeholde en redegørelse for investeringens positive virkninger i det pågældende område.

3.1.2. Tilskyndelsesvirkning

(47) Støtte i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter kan kun anses for at være forenelig med det indre marked, hvis den har en tilskyndelsesvirkning. Med tilskyndelsesvirkning menes, at støtten ændrer en virksomheds adfærd på en sådan måde, at virksomheden iværksætter yderligere aktiviteter, der bidrager til udviklingen af sektoren, og som den ikke ville have iværksat uden støtten, eller som den kun ville have iværksat i mere begrænset omfang eller et på en anden måde. Støtten må imidlertid ikke gå til dækning af omkostningerne ved en aktivitet, som virksomheden under alle omstændigheder ville have iværksat, eller kompensere for den normale forretningsmæssige risiko ved en økonomisk aktivitet.

(48) Medmindre der udtrykkelig er fastsat undtagelser i EU-lovgivningen eller i nærværende retningslinjer, anses statsstøtteforanstaltninger, som blot har til formål at forbedre virksomheders økonomiske situation, men som på ingen måde bidrager til sektorens udvikling, og navnlig støtte, som udelukkende ydes på grundlag af pris, mængde, produktionsenhed eller produktionsmiddelenhed, for at udgøre driftsstøtte, der er uforenelig med det indre marked. Desuden vil en sådan støtte i sagens natur sandsynligvis også forstyrre de mekanismer, der regulerer det indre marked.

(49) Støtte ydet efter del II, afsnit 1.2 og 2.8.5, bør være begrænset til at hjælpe virksomheder, som er aktive i landbrugs- og skovbrugssektoren, med at overvinde særlige vanskeligheder, som de påføres, til trods for at de har truffet enhver rimelig foranstaltning for at mindske risikoen herfor. Statsstøtte bør ikke bevirke, at støttemodtagerne forledes til at løbe unødige risici. Virksomheder i landbrugs- og skovbrugssektoren bør selv bære konsekvenserne af uforsigtige valg af produktionsmetoder eller produkter.

(50) Af de årsager, der er nævnt i punkt (47), finder Kommissionen, at en støtte ikke er forbundet med nogen tilskyndelsesvirkning for støttemodtageren, når arbejdet med det relevante projekt eller den relevante aktivitet allerede er påbegyndt, før støttemodtageren har indgivet støtteansøgningen til de nationale myndigheder.

(51) Støtteansøgningen skal mindst indeholde ansøgerens navn og virksomhedens størrelse, en beskrivelse af projektet eller aktiviteten, herunder gennemførelsesstedet samt start- og afslutningsdato, det beløb, der er nødvendigt for dets/dens gennemførelse samt de støtteberettigede omkostninger.

(52) Store virksomheder skal desuden i ansøgningen beskrive, hvad situationen ville have været uden støtte, dvs. det kontrafaktiske scenario eller den alternative aktivitet eller det alternative projekt, og fremlægge dokumentation for det kontrafaktiske scenario, der beskrives i ansøgningen. Denne betingelse gælder ikke for kommuner, som er selvstyrende lokale forvaltninger med et årligt budget på mindre end 10 mio. EUR og færre end 5 000 indbyggere.

(53) Ved modtagelsen af en ansøgning skal den støtteydende myndighed kontrollere troværdigheden af denne beskrivelse af det kontrafaktiske scenario og forvisse sig om, at støtten har den krævede tilskyndelsesvirkning. Beskrivelsen af det kontrafaktiske scenario er troværdig, hvis den er realistisk og baseret på de beslutningsparametre, der var gældende på det tidspunkt, hvor støttemodtageren besluttede at iværksætte projektet eller aktiviteten.

(54) Støtte i form af skattefordele anses for at have en tilskyndelsesvirkning, hvis støtteordningen giver ret til støtte efter objektive kriterier, og uden at medlemsstaten skal tage yderligere stilling dertil, og hvis de var vedtaget og trådt i kraft, før arbejdet med det projekt eller den aktivitet, hvortil der ydes støtte, er påbegyndt. Sidstnævnte krav gælder dog ikke, hvis det drejer sig om efterfølgerordninger på skatteområdet, hvis foranstaltningen allerede var omfattet af de foregående skattefordelsordninger.

(55) Uanset punkt (50)-(54) gælder kravet om tilskyndelsesvirkning ikke, eller en tilskyndelsesvirkning formodes at bestå, for følgende kategorier af støtte: (a) støtteordninger med støtte til jordfordeling, jf. del II, afsnit 1.3.6 og 2.9.2, og støtteordninger med økologisk, beskyttende og rekreativt sigte efter del II, afsnit 2.8, hvor følgende betingelser er opfyldt: i) støtteordningen giver ret til støtte efter objektive kriterier, og uden at medlemsstaten skal tage yderligere stilling dertil ii) støtteordningen er vedtaget og trådt i kraft, før støttemodtageren har afholdt de i del II, afsnit 1.3.6, 2.8 og 2.9.2 omhandlede støtteberettigede omkostninger iii) støtteordningen omfatter kun SMV'er (b) støtte til områdespecifikke ulemper, der følger af visse obligatoriske krav, jf. del II, afsnit 1.1.6 (c) støtte til områder med naturbetingede eller andre specifikke begrænsninger efter del II, afsnit 1.1.7 (d) støtte til informationsaktioner i landbrugssektoren, jf. del II, afsnit 1.1.10.1, som består i at formidle oplysningerne til et ikke nærmere defineret antal støttemodtagere (e) støtte til at råde bod på skader forårsaget af naturkatastrofer eller usædvanlige begivenheder efter del II, afsnit 1.2.1.1 (f) støtte til at råde bod på skader forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe efter del II, afsnit 1.2.1.2 (g) støtte til kompensation for udgifter til forebyggelse, bekæmpelse og udryddelse af dyresygdomme og planteskadegørere samt tab forårsaget af disse dyresygdomme eller planteskadegørere efter del II, afsnit 1.2.1.3 (h) støtte til dækning af omkostningerne ved bortskaffelse og destruktion af døde dyr efter del II, afsnit 1.2.1.4 (i) støtte til kompensation for skader forvoldt af beskyttede dyr efter del II, afsnit 1.2.1.5 (j) støtte til at råde bod på skader på skove forvoldt af lovregulerede dyr efter del II, afsnit 2.8.5 (k) støtte til informationsaktioner i skovbrugssektoren efter del II, afsnit 2.4, som består i at formidle oplysningerne til et ikke nærmere defineret antal støttemodtagere (l) støtte til investeringer i bevarelse af kultur- og naturarv på landbrugsbedriften efter del II, afsnit 1.1.1.2, med undtagelse af individuel støtte, der overstiger 500 000 EUR pr. virksomhed og pr. investeringsprojekt (m) støtte til fremstødsaktiviteter efter punkt (468), litra b), c) og d) (n) støtte til kompensation for yderligere transportomkostninger efter punkt (480) og (481) (o) støtte til forskning og udvikling i landbrugs- og skovbrugssektoren efter del II, afsnit 1.3.7 og 2.9.1 (p) støtte til genopretning af skader på skove efter skovbrande, naturkatastrofer, ugunstige vejrforhold, planteskadegørere, dyresygdomme, katastrofale hændelser og klimarelaterede hændelser efter del II, afsnit 2.1.3 (q) støtte til dækning af omkostningerne ved behandling mod og forebyggelse af spredning af skadegørere og træsygdomme og støtte til at råde bod på skader forårsaget af disse skadegørere og træsygdomme efter del II, afsnit 2.8.1.

Yderligere betingelser for individuelt anmeldt investeringsstøtte

(56) Foruden de betingelser, der er fastsat i dette afsnit, skal medlemsstaten ved anmeldelse af individuel støtte fremlægge klar dokumentation for, at støtten har en reel indvirkning på investeringsbeslutningen. For at Kommissionen kan foretage en grundig vurdering, skal medlemsstaten ikke blot fremlægge oplysninger om det støttemodtagende projekt, men også give en udtømmende beskrivelse af det kontrafaktiske scenario, dvs. den situation, hvor virksomheden ikke modtager støtte fra nogen offentlig myndighed.

(57) I den forbindelse opfordres medlemsstaterne til at fremlægge bl.a. officielle bestyrelsesdokumenter, risikoanalyser (herunder en vurdering af lokaliseringsspecifikke risici), finansielle rapporter, interne forretningsplaner, ekspertudtalelser samt andre undersøgelser vedrørende det pågældende investeringsprojekt. Disse dokumenter skal stamme fra det tidspunkt, hvor der blev truffet beslutning om investeringen eller dens placering. Også efterspørgselsprognoser, omkostningsprognoser, finansielle prognoser, dokumenter, der forelægges et investeringsudvalg, og hvori der gøres rede for forskellige investeringsscenarioer, samt dokumenter, der stilles til rådighed for de finansielle markeder, kan hjælpe medlemsstaterne med at dokumentere tilskyndelsesvirkningen.

(58) I denne sammenhæng vil rentabilitetsvurderingen kunne baseres på almindeligt anvendte metoder inden for den pågældende sektor, f.eks. metoder til at evaluere projektets nettonutidsværdi (NNV) ( 29 ) , det interne afkast (IRR) ( 30 ) eller det gennemsnitlige afkast af den investerede kapital (ROCE). Projektets rentabilitet skal sammenholdes med støttemodtagerens normale krav til afkast ved andre investeringsprojekter af samme type. Hvis der ikke findes et sådant benchmark, skal projektets rentabilitet sammenholdes med virksomhedens samlede kapitalomkostninger eller det sædvanlige afkast i den pågældende sektor.

(59) Hvis der ikke findes noget konkret kontrafaktisk scenario, kan der formodes at bestå en tilskyndelsesvirkning, hvis der er et finansieringsgab. Det er tilfældet, når investeringsomkostningerne overstiger nettonutidsværdien af investeringens forventede driftsoverskud beregnet på grundlag af en på forhånd udarbejdet forretningsplan.

(60) Hvis støtten ikke fører til nogen ændring af støttemodtagerens adfærd ved at tilskynde til yderligere investering, har den ingen positive virkninger for udviklingen i den pågældende sektor. Støtten vil derfor ikke blive anset for at være forenelig med det indre marked i tilfælde, hvor den samme investering må antages at ville være blevet gennemført uden støtten.

3.1.3. Ingen overtrædelse af relevante EU-retlige bestemmelser og principper

(61) Hvis en statsstøtteforanstaltning, de betingelser, der er knyttet hertil (herunder dens finansieringsmetode, når den udgør en integreret del af statsstøtteforanstaltningen), eller den aktivitet, den finansierer, medfører en overtrædelse af en relevant EU-retlig bestemmelse, kan støtten ikke erklæres forenelig med det indre marked ( 31 )

(62) På grund af de særlige forhold, der gør sig gældende for landbrugssektoren ( 32 ) , gælder, at selv om statsstøttereglerne generelt finder anvendelse på denne sektor, er anvendelsen heraf ikke desto mindre underlagt de bestemmelser, der er fastsat under den fælles landbrugspolitiks første søjle. Det betyder med andre ord, at en medlemsstats ønske om at gøre brug af statsstøtteforanstaltninger ikke kan have forrang for forordning (EU) nr. 1308/2013 ( 33 ) . Kommissionen vil derfor ikke godkende statsstøtte, som er uforenelig med bestemmelserne for den fælles markedsordning, eller som kan lægge hindringer i vejen for, at den fælles markedsordning fungerer på tilfredsstillende vis.

(63) Derudover kan en støtte ikke erklæres forenelig med det indre marked, hvis ydelsen heraf er betinget af, at den støttemodtagende virksomhed gør brug af nationale produkter eller tjenester, eller hvis den begrænser den støttemodtagende virksomheds mulighed for at udnytte forsknings-, udviklings- og innovationsresultaterne i andre medlemsstater.

(64) Kommissionen vil ikke godkende støtte til eksportrelaterede aktiviteter rettet mod tredjelande eller medlemsstater, der er direkte knyttet til de eksporterede mængder, støtte, som er betinget af anvendelse af indenlandske frem for importerede produkter, eller støtte til oprettelse og drift af et distributionsnet eller til afholdelse af alle andre udgifter i forbindelse med eksportvirksomhed. Støtte til deltagelse i varemesser eller til undersøgelser eller konsulenttjenester, der er nødvendige for lancering af et nyt eller eksisterende produkt på et nyt marked, betragtes normalt ikke som eksportstøtte.

3.2. Anden betingelse: støtten påvirker ikke samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse

(65) I henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), kan støtte til fremme af udviklingen af visse økonomiske aktiviteter eller økonomiske regioner betragtes som forenelig med det indre marked, når den »ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse«.

(66) I dette afsnit fastsættes metoden, hvorefter Kommissionen udøver sin skønsbeføjelse til at foretage vurderinger ud fra den anden betingelse for forenelighedsvurderingen i punkt (39), litra b).

(67) Det ligger grundlæggende i statsstøtteforanstaltningers natur, at de fører til konkurrencefordrejninger og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. For at fastslå, om støttens fordrejende virkninger er begrænset til et minimum, undersøger Kommissionen, om støtten er nødvendig, velegnet, forholdsmæssig og gennemsigtig.

(68) Derefter undersøger Kommissionen den pågældende støttes virkninger på konkurrencen og samhandelsvilkårene. Kommissionen foretager derefter en afvejning af støttens positive og negative virkninger på konkurrencen og samhandelen. Hvis de positive virkninger opvejer de negative, erklærer Kommissionen støtten forenelig med det indre marked.

(69) Støttens overensstemmelse med betingelserne i afsnit 3.2.1-3.2.5 i dette kapitel skal vurderes i specifik sammenhæng med reglerne for den fælles landbrugspolitik.

3.2.1. Behov for statslig indgriben

(70) For at kunne vurdere, om statsstøtte er nødvendig for at opfylde det tiltænkte mål, er det først nødvendigt at diagnosticere problemet. Statsstøtte skal målrettes de situationer, hvor støtten kan føre til en væsentlig udvikling, som markedsmekanismerne ikke i sig selv kan give. Der kan f.eks. være tale om afhjælpning af et markedssvigt, som påvirker den støttede aktivitet eller investering. Statsstøtteforanstaltninger kan under visse omstændigheder korrigere markedssvigt og derved gøre markederne mere velfungerende og øge konkurrenceevnen.

(71) I forbindelse med disse retningslinjer finder Kommissionen, at markedet kan anses for ikke at give de ønskede resultater uden statens indgriben, når en støtteforanstaltning opfylder de specifikke betingelser i del I. Derfor bør en sådan støtte anses for nødvendig.

3.2.2. Støttens egnethed

(72) Den planlagte støtteforanstaltning skal være et politikredskab, der egner sig til at opfylde det pågældende politiske mål. Det er vigtigt at holde sig for øje, at der kan findes andre og bedre egnede instrumenter til at nå målene, f.eks. lovgivning, markedsbaserede instrumenter, infrastrukturudvikling og forbedring af de erhvervsmæssige rammer i sektoren. Derfor skal medlemsstaten godtgøre, at støtten og dens udformning er egnet til at nå målet for den foranstaltning, som støtten er rettet mod.

Egnethed i forhold til alternative politikinstrumenter

(73) Kommissionen anser støtte ydet i landbrugs- og skovbrugssektoren, som opfylder de specifikke betingelser i de relevante afsnit i del II, for at være et velegnet politisk virkemiddel.

(74) Hvis en medlemsstat ønsker at indføre en landdistriktslignende støtteforanstaltning, som udelukkende finansieres med nationale midler, samtidig med at den samme intervention indgår i den relevante strategiske plan, bør medlemsstaten fremlægge dokumentation for de fordele, denne nationale støtteordning giver i forhold til den pågældende intervention i den strategiske plan.

Egnethed i forhold til andre støtteinstrumenter

(75) En støtte kan ydes under forskellige former. Men medlemsstaten skal sikre, at støtten ydes under den form, der må antages at skabe færrest samhandels- og konkurrencefordrejninger.

(76) Hvor der for en støtteforanstaltning som beskrevet i del II fastsættes en bestemt støtteform, anses denne form i relation til disse retningslinjer for at være et velegnet instrument.

(77) Hvis støtten ydes til den endelige støttemodtager i form af en subsidieret tjeneste, dvs. indirekte, i naturalier, og betales til udbyderen af den pågældende tjeneste eller aktivitet, gælder forenelighedsvurderingen efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), som fastsat i denne del samt de specifikke betingelser i disse retningslinjer for den endelige støttemodtager.

(78) Kommissionen finder, at støtte ydet under den form, der er fastlagt i de relevante landdistriktsinterventioner, og som medfinansieres af ELFUL eller ydes som supplerende national finansiering af sådanne medfinansierede landdistriktsinterventioner, er et velegnet instrument.

(79) For investeringsstøtte, som ikke indgår i en strategisk plan og ikke ydes som supplerende national finansiering af sådanne landdistriktsinterventioner, gælder, at hvis støtten ydes i en form, hvor der er tale om en direkte økonomisk fordel (f.eks. direkte tilskud, fritagelser for eller nedsættelser af afgifter eller socialsikrings- eller andre obligatoriske bidrag osv.), skal medlemsstaten godtgøre, hvorfor andre, potentielt mindre fordrejende former for støtte, såsom tilbagebetalingspligtige forskud eller støtteformer baseret på lån eller kapitalinstrumenter (f.eks. rentelettede lån eller rentetilskud, statsgarantier, eller alternative kapitaltilførsler på favorable vilkår) er mindre egnede.

(80) For skovbrugsforanstaltninger efter del II, afsnit 2.8, skal medlemsstaterne dokumentere, at de økologiske, beskyttende og rekreative formål, de tager sigte på, ikke kan realiseres med de landdistriktslignende skovbrugsforanstaltninger, der er omhandlet i del II, afsnit 2.1-2.7.

(81) Ved flere støttekategorier, såsom støtte til omkostningerne ved markedsundersøgelser, produktudformning og produktdesign samt udarbejdelse af ansøgninger om anerkendelse af kvalitetsordninger, støtte til videnoverførsels- og informationsaktioner, støtte til konsulentbistand, støtte til vikarordninger i landbruget, støtte til fremstødsaktiviteter, støtte til kompensation for omkostningerne ved forebyggelse og bekæmpelse af dyresygdomme, planteskadegørere og invasive ikkehjemmehørende arter samt støtte til husdyrbrug, skal støtten ydes indirekte til de endelige støttemodtagere i form af subsidierede tjenester. I disse tilfælde skal støtten udbetales til udbyderen af den pågældende tjeneste eller aktivitet.

(82) Vurderingen af en støtteforanstaltnings forenelighed med det indre marked berører ikke de gældende regler om offentlige udbud og principperne om en gennemsigtig, åben og ikkediskriminerende udvælgelse af tjenesteudbyderen.

3.2.3. Støttens proportionalitet

(83) Støtten anses for at være proportional, når støttebeløbet til den enkelte modtager er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at gennemføre den støttede aktivitet.

Maksimale støtteintensiteter og støttebeløb

(84) For at en støtte kan anses for at være proportional, finder Kommissionen principielt, at støttebeløbet ikke må overstige de støtteberettigede omkostninger. Dette gælder dog med forbehold af de regler for miljøincitamenter eller andre samfundspolitiske incitamenter, der er udtrykkeligt fastsat i del II, afsnit 1.2.2, 2.1.4 og 2.3.

(85) For at skabe forudsigelighed og lige vilkår har Kommissionen i disse retningslinjer desuden fastsat maksimale støtteintensiteter. Hvor der ikke kan fastsættes maksimale støtteintensiteter, f.eks. i forbindelse med etableringsstøtte til unge landbrugere og udvikling af små bedrifter, er der fastsat nominelle maksimumstøttebeløb for at sikre, at støtten er proportional.

(86) Når de støtteberettigede omkostninger er korrekt beregnet, og de maksimale støtteintensiteter i del II er overholdt, anses proportionalitetskriteriet for at være opfyldt.

(87) Den støtteydende myndighed skal ved støttens tildeling beregne den maksimale støtteintensitet og det maksimale støttebeløb. Der skal foreligge klar, specificeret og aktuel dokumentation for de støtteberettigede omkostninger. Ved beregningen af støtteintensiteten og de støtteberettigede omkostninger skal alle anvendte tal opgøres inden ethvert fradrag af skat eller andre afgifter.

(88) Merværdiafgift (moms) er ikke en støtteberettiget omkostning, medmindre momsen ikke er refusionsberettiget efter national momslovgivning.

(89) Hvis støtten ydes som andet end tilskud, er støttebeløbet støttens bruttosubventionsækvivalent.

(90) Støtte, der udbetales i flere rater, tilbagediskonteres til værdien på det tidspunkt, hvor den blev ydet. De støtteberettigede omkostninger tilbagediskonteres til deres værdi på det tidspunkt, hvor støtten blev tildelt. Den rentesats, der anvendes til tilbagediskonteringsformål, er den gældende kalkulationsrente på støttetidspunktet.

(91) Støtte, der skal udbetales i fremtiden, herunder støtte der udbetales i flere rater, diskonteres til sin værdi på det tidspunkt, hvor den ydes.

(92) Når støtten ydes i form af skattefordele, sker tilbagediskonteringen af støttetrancher på grundlag af de diskonteringssatser, der gælder på de forskellige tidspunkter, hvor skattefordelen får virkning.

(93) Medlemsstaterne kan for de foranstaltninger eller operationer, der er omhandlet i del II, afsnit 1.1.4, 1.1.5, 1.1.6, 1.1.7, 1.1.8, 2.1.1, 2.1.2, 2.1.4, 2.2 og 2.3, fastsætte støttebeløbet på grundlag af standardantagelser om meromkostninger og indkomsttab. Medlemsstaterne bør sikre, at beregningerne og det beregnede støttebeløb opfylder alle følgende betingelser: a) kun indeholder elementer, der er verificerbare b) er baseret på tal, der er fastlagt med den fornødne ekspertise c) tydeligt angiver kilden til tallene d) er differentierede under hensyn til de regionale eller lokale vilkår på stedet og den faktiske arealanvendelse, hvis det er relevant og e) ikke indeholder elementer af investeringsomkostninger.

(94) Uanset punkt (93) kan støtte, bortset fra den i del II, afsnit 1.2 og 2.8.5 omhandlede støtte, ydes efter følgende forenklede omkostningsmuligheder: (a) enhedsomkostninger (b) faste beløb (c) finansiering efter fast takst.

(95) Støttebeløbet i punkt (94) fastsættes på en af følgende måder: (a) en rimelig, retfærdig og kontrollerbar beregningsmetode baseret på et eller flere af følgende datasæt: i) statistiske data, andre objektive oplysninger eller en sagkyndig vurdering ii) verificerede historiske data for individuelle støttemodtagere iii) anvendelse af individuelle støttemodtageres sædvanlige praksis for omkostningsberegning (b) i overensstemmelse med de regler for anvendelse af tilsvarende enhedsomkostninger, faste beløb og faste takster, der gælder i EU-politikker for en lignende type operation.

(96) Ved medfinansierede foranstaltninger kan de støtteberettigede omkostninger beregnes i overensstemmelse med de forenklede omkostningsmodeller, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 ( 34 ) og forordning (EU) 2021/2115.

(97) Ved vurdering af støttens forenelighed vil Kommissionen desuden se på, om støttemodtageren har tegnet eller kunne have tegnet en forsikring. Ved støtte til kompensation for tab forårsaget af ugunstige vejrforhold, der kan sidestilles med en naturkatastrofe, bør den maksimale støtteintensitet for at undgå risikoen for konkurrencefordrejninger kun gælde for en virksomhed, der ikke kan opnå dækning for sådanne tab gennem en forsikring. Støttemodtagerne bør tilskyndes til så vidt muligt at tegne forsikringer for derigennem at fremme en bedre risikostyring.

Yderligere betingelser for individuelt anmeldt investeringsstøtte og investeringsstøtte til store virksomheder under anmeldte støtteordninger

(98) Som hovedregel anses anmeldelsespligtig individuel investeringsstøtte for at være begrænset til det nødvendige minimum, hvis støttebeløbet svarer til de nettomeromkostninger, der er forbundet med at gennemføre investeringen i det pågældende område, i forhold til det kontrafaktiske scenario uden støtten ( 35 ) med de maksimale støtteintensiteter som loft. Ved investeringsstøtte, der ydes til store virksomheder inden for rammerne af en anmeldt støtteordning, skal medlemsstaterne ligeledes sikre sig, at støtten begrænses til et minimum ud fra en »nettomeromkostningsbetragtning« med de maksimale støtteintensiteter som loft.

(99) Støttebeløbet bør ikke overstige det minimum, der er nødvendigt for at gøre projektet tilstrækkeligt rentabelt. F.eks. må støtten ikke generere et større internt afkast, end virksomheden normalt opnår ved andre investeringsprojekter af samme type, eller hvor der ikke foreligger oplysninger om et sådant afkast, et større internt afkast end virksomhedens samlede kapitalomkostninger eller det sædvanlige afkast i den pågældende sektor.

(100) Ved ydelse af investeringsstøtte til store virksomheder inden for rammerne af en anmeldt ordning skal medlemsstaten sikre, at støttebeløbet svarer til de nettomeromkostninger, der er forbundet med at gennemføre investeringen i det pågældende område, i forhold til den kontrafaktiske situation uden støtten. Den metode, der er fastsat i punkt (99), skal bruges med de maksimale støtteintensiteter som loft.

(101) Ved anmeldelser af individuel investeringsstøtte vil Kommissionen kontrollere, at støttebeløbet ikke overstiger det minimum, der er nødvendigt for at gøre projektet tilstrækkeligt rentabelt, efter den metode, der er beskrevet i punkt (99). Vurderingen af støttens proportionalitet kan også baseres på beregninger til vurdering af støttens tilskyndelsesvirkning. Medlemsstaten skal godtgøre, at støtten står i et rimeligt forhold til formålet, ved at fremlægge dokumentation herfor, f.eks. af den i punkt (57) omhandlede art.

(102) Punkt (98)-(101) gælder ikke for kommuner, som er selvstyrende lokale forvaltninger med et årligt budget på mindre end 10 mio. EUR og færre end 5 000 indbyggere.

Kumulering af støtte

(103) Der kan ydes støtte sideløbende under flere støtteordninger, eller den kan kumuleres med ad hoc-støtte, forudsat at det samlede beløb i statsstøtte til en aktivitet eller et projekt holdes inden for rammerne af de støttelofter, der er fastsat i disse retningslinjer.

(104) Støtte med identificerbare støtteberettigede omkostninger kan kumuleres med anden statsstøtte, så længe denne støtte vedrører andre identificerbare støtteberettigede omkostninger. Støtte med identificerbare støtteberettigede omkostninger kan kun kumuleres med anden statsstøtte til de samme støtteberettigede omkostninger, hvad enten de overlapper delvist eller helt, på betingelse af, at en sådan kumulering ikke medfører en overskridelse af den maksimale støtteintensitet eller det maksimale støttebeløb, der finder anvendelse på denne type støtte i henhold til disse retningslinjer.

(105) Støtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger, som ydes efter del II, afsnit 1.1.2, kan kumuleres med enhver anden statsstøtte med identificerbare støtteberettigede omkostninger. Støtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger kan kumuleres med anden statsstøtte uden identificerbare støtteberettigede omkostninger op til den højeste relevante finansieringstærskel, som under de særlige omstændigheder i hvert enkelt tilfælde gælder i henhold til disse retningslinjer eller andre statsstøtteretningslinjer eller -rammebestemmelser, gruppefritagelsesforordninger eller afgørelser vedtaget af Kommissionen.

(106) Statsstøtte til landbrugssektoren må ikke kumuleres med betalinger efter artikel 145 og 146 i forordning (EU) 2021/2115 til de samme støtteberettigede omkostninger, hvis en sådan kumulering vil medføre en overskridelse af de maksimale støtteintensiteter eller støttebeløb, der er fastsat i disse retningslinjer.

(107) Støtte ydet efter del II, afsnit 1.1.4, 1.1.5 og 1.1.8, må ikke kumuleres med betalinger efter artikel 31 i forordning (EU) 2021/2115 til de samme støtteberettigede omkostninger, hvis en sådan kumulering vil medføre en overskridelse af de maksimale støtteintensiteter eller støttebeløb, der er fastsat i disse retningslinjer.

(108) Når EU-finansiering, der forvaltes centralt af EU-institutioner, EU-forvaltningsorganer, EU-fællesforetagender eller andre organer i EU, og som ikke direkte eller indirekte er underlagt medlemsstatens kontrol, kombineres med statsstøtte, er det kun statsstøtten, der skal tages i betragtning ved vurderingen af, om anmeldelsestærsklerne og de maksimale støtteintensiteter og støttelofter er overholdt. Dog må den samlede offentlige finansiering af de samme støtteberettigede omkostninger ikke overstige de mest favorable finansieringssatser, der er fastsat i de gældende EU-bestemmelser.

(109) Støtte, der godkendes efter disse retningslinjer, må ikke kumuleres med de minimis-støtte til de samme støtteberettigede omkostninger, hvis en sådan kumulering vil føre til en støtteintensitet eller et støttebeløb, der er højere, end hvad der er fastsat i disse retningslinjer.

(110) Støtte til investeringer i genopretning af landbrugsproduktionspotentiale, jf. punkt (152), litra d), må ikke kumuleres med støtte til kompensation for materiel skade efter del II, afsnit 1.2.1.1, 1.2.1.2 og 1.2.1.3.

(111) Etableringsstøtte til producentsammenslutninger og -organisationer i landbrugssektoren efter del II, afsnit 1.1.3 må ikke kumuleres med tilsvarende støtte til producentsammenslutninger og -organisationer i landbrugssektoren efter artikel 77 i forordning (EU) 2021/2115. Etableringsstøtte til unge landbrugere, etableringsstøtte til udvikling af små bedrifter og etableringsstøtte til landbrugsaktiviteter efter del II, afsnit 1.1.2, må ikke kumuleres med tilsvarende støtte efter artikel 75 i forordning (EU) 2021/2115, hvis en sådan kumulering vil medføre en overskridelse af de støttebeløb, der er fastlagt i disse retningslinjer.

3.2.4. Gennemsigtighed

(112) Medlemsstaterne skal sørge for at offentliggøre følgende oplysninger i Kommissionens modul for gennemsigtighed i statsstøtte ( 36 ) eller på et centralt nationalt eller regionalt statsstøttewebsted: (a) støtteordningens fulde ordlyd og gennemførelsesbestemmelser eller den individuelle støttes retsgrundlag eller et link hertil (b) navnet på de(n) støtteydende myndighed(er) (c) de enkelte støttemodtageres identitet (37), støttens form og støttebeløb ydet til hver enkelt støttemodtager, støttetildelingsdato, virksomhedstype (SMV/stor virksomhed), støttemodtagerens region (på NUTS II-niveau) og primære aktivitetssektor (NACE, på koncernplan). Der kan gives dispensation for dette krav ved tildelinger af individuel støtte på ikke over: i) 10 000 EUR til støttemodtagere, der beskæftiger sig med primær landbrugsproduktion ii) 100 000 EUR til støttemodtagere, der er aktive inden for forarbejdning af landbrugsprodukter, afsætning af landbrugsprodukter eller i skovbrugssektoren, eller til aktiviteter, der falder uden for traktatens artikel 42.

(113) Hvis der er tale om støtteordninger i form af skattefordele, kan oplysningerne om individuel støtte gives inden for følgende trancher (i mio. EUR): 0,01-0,1 kun ved støtte til primær landbrugsproduktion; 0,1-0,5; 0,5-1; 1-2; 2-5; 5-10; 10-30; og 30 og derover.

(114) Disse oplysninger skal offentliggøres efter vedtagelsen af støtteafgørelsen, opbevares i mindst 10 år og være frit tilgængelige for den almindelige offentlighed ( 38 )

(115) Af hensyn til gennemsigtigheden skal medlemsstaterne foretage de rapporteringer og revisioner, der er omhandlet i del III, kapitel 2.

3.2.5. Undgåelse af negative virkninger for konkurrence og samhandel

(116) Støtte til landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter kan potentielt resultere i fordrejning af produktmarkederne. Hvis støtten skal kunne anses for at være forenelig med det indre marked, skal støtteforanstaltningens negative virkninger i form af konkurrencefordrejninger og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne være begrænsede.

(117) Kommissionen udpeger de(t) marked(er), der påvirkes af støtten, under hensyntagen til oplysningerne fra medlemsstaterne om de berørte produktmarkeder, dvs. de markeder, der påvirkes af støttemodtagerens adfærdsændring. I sin vurdering af støtteforanstaltningens negative virkninger vil Kommissionen koncentrere sin analyse af konkurrencefordrejninger om, hvilke virkninger støtten i landbrugs- og skovbrugssektoren og i landdistrikter har for konkurrencen mellem virksomheder på de berørte produktmarkeder ( 39 )

(118) Som udgangspunkt gælder, at når støtten er målrettet, proportional og begrænset til nettomeromkostningerne, vil dens negative virkninger være mindre, og risikoen for konkurrencefordrejninger vil være mere begrænset. For det andet skal Kommissionen fastslå maksimale støtteintensiteter eller støttebeløb. Formålet er at forhindre brug af statsstøtte til projekter, hvor støttebeløbet udgør en meget stor andel af de støtteberettigede omkostninger og dermed kan virke særligt konkurrencefordrejende. Generelt gælder, at jo større positive virkninger det støttede projekt kan forventes at give, og jo større støttebehovet er, desto højere er loftet over støtteintensiteten.

(119) Men selv hvor støtten er nødvendig og proportional, kan den føre til ændringer i støttemodtagernes adfærd, som kan fordreje konkurrencen. Sandsynligheden herfor er særlig stor i landbrugssektoren, som adskiller sig fra andre markeder, idet den primære produktion er kendetegnet af særlige strukturer med et stort antal små virksomheder. På sådanne markeder er der stor risiko for konkurrencefordrejninger, også selv om der kun er tale om små støttebeløb.

Ordninger for investeringsstøtte til forarbejdning af landbrugsprodukter og afsætning af landbrugsprodukter i skovbrugssektoren og i landdistrikter

(120) Da investeringsstøtte til virksomheder, der er aktive inden for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter, har tendens til at have nogenlunde samme fordrejende virkninger for konkurrence og samhandel som støtte til virksomheder, der er aktive i andre sektorer, f.eks. inden for fødevareforarbejdning, bør de almindelige konkurrencepolitiske principper angående konkurrencefordrejning og samhandelspåvirkning også finde anvendelse på disse sektorer. Ved investeringsstøtte til forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter samt til afsætning af landbrugsprodukter og i landdistrikter skal de betingelser, der er beskrevet i punkt (121)-(133), derfor overholdes.

(121) Investeringsstøtteordninger må ikke føre til betydelige konkurrence- og handelsfordrejninger. Selv hvor sådanne fordrejninger (når alle betingelser for investeringsstøtte er opfyldt) kan anses for at være begrænsede på et individuelt plan, kan investeringsstøtteordninger stadigvæk føre til betydelige fordrejninger på det kumulative plan. For investeringsstøtteordninger, der er målrettet mod bestemte sektorer, kan risikoen for sådanne fordrejninger være endnu mere udtalt.

(122) Medlemsstaten skal derfor dokumentere, at enhver negativ virkning vil blive begrænset mest muligt, bl.a. i relation til de enkelte projekters størrelse, det individuelle og de kumulative støttebeløb, de forventede støttemodtagere samt de støttemodtagende sektorer. Den kan indsende eventuelle konsekvensanalyser og efterfølgende evalueringer af tilsvarende tidligere ordninger for at sætte Kommissionen i stand til at vurdere de sandsynlige negative virkninger.

Individuelt anmeldelsespligtig investeringsstøtte til forarbejdning af landbrugsprodukter og afsætning af landbrugsprodukter i skovbrugssektoren

(123) I sin vurdering af de negative virkninger af individuel investeringsstøtte lægger Kommissionen særlig vægt på negative virkninger i relation til opbygning af overkapacitet på markeder i tilbagegang, exitbarrierer og begrebet betydelig markedsstyrke. Disse negative konsekvenser er beskrevet nedenfor i punkt (124)-(133) og skal vejes op imod støttens positive virkninger.

(124) Med henblik på identificering og vurdering af de potentielle konkurrence- og handelsfordrejninger skal medlemsstaterne indsende dokumentation, som sætter Kommissionen i stand til at identificere det relevante produktmarked (dvs. de produkter, der påvirkes af en adfærdsændring hos støttemodtageren) og identificere de berørte konkurrenter og kunder/forbrugere. Det relevante produkt er normalt det produkt, som investeringsprojektet omfatter ( 40 ) . Når projektet vedrører et mellemprodukt, og en betydelig del af produktionen ikke afsættes på markedet, kan »det relevante produkt« også omfatte produkter fremstillet i efterfølgende produktionsled. Det relevante produktmarked omfatter det relevante produkt og de produkter, der betragtes som substituerbare herfor af enten forbrugeren (i kraft af produktets egenskaber, pris og anvendelsesformål) eller producenten (i kraft af fleksibel anvendelse af produktionsudstyret).

(125) Kommissionen vurderer de potentielle fordrejninger ud fra forskellige kriterier, bl.a. markedsforholdene for det pågældende produkt, situationen på markedet (vækstmarked eller marked i tilbagegang), processen for udvælgelsen af støttemodtageren, barrierer for adgang til og udtræden fra markedet og produktdifferentiering.

(126) Hvis en virksomhed systematisk har haft behov for statsstøtte, kan det være et tegn på, at den ikke er i stand til at klare sig i konkurrencen på egen hånd, eller at den begunstiges urimeligt i forhold til sine konkurrenter.

(127) Kommissionen sondrer mellem to hovedkategorier af potentielle negative virkninger på produktmarkeder: (a) de tilfælde, hvor der sker en betydelig kapacitetsudvidelse, som fører til overkapacitet eller øger en eksisterende overkapacitet, især på markeder i tilbagegang, (b) og de tilfælde, hvor støttemodtageren har betydelig markedsstyrke.

(128) Ved vurderingen af, om støtten kan medvirke til at skabe eller opretholde ineffektive markedsstrukturer, vil Kommissionen se på, hvor stor en forøgelse af produktionskapaciteten projektet er med til at skabe, og om markedet er underpræsterende.

(129) Er der tale om et marked i vækst, er der normalt mindre grund til bekymring for, at støtten vil hæmme de dynamiske incitamenter eller lægge hindringer i vejen for at komme ind på eller træde ud af markedet.

(130) Der er større grund til bekymring, hvor der er tale om markeder i tilbagegang. Kommissionen sondrer mellem de tilfælde, hvor markedet i et langsigtet perspektiv er præget af strukturel tilbagegang (dvs. er præget af en faldende efterspørgsel), og de tilfælde, hvor markedet er i relativ tilbagegang (dvs. har en positiv vækstrate, men ikke kommer op over en benchmarkvækst).

(131) Hvorvidt et marked er underpræsterende, vil normalt blive fastslået ved sammenligning med BNP for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) over de tre år, der går forud for projektets start (benchmarksats). Det kan også fastslås på baggrund af vækstprognoser for de kommende tre til fem år. Indikatorerne herfor kan være den forventede fremtidige vækst på det pågældende marked og den hermed forbundne udnyttelse af kapaciteten, samt den virkning, kapacitetsforøgelsen kan forventes af få på konkurrenterne som følge af indvirkningen på priser og avancer.

(132) I nogle tilfælde vil en vurdering af vækstraten på det pågældende produktmarked i EØS ikke være en fyldestgørende målestok for, hvilke virkninger støtten vil få – det gælder navnlig, hvis markedet er globalt. I sådanne tilfælde vil Kommissionen se på støttens virkninger for de pågældende markedsstrukturer og især risikoen for fortrængning af EØS-producenter.

(133) Ved vurderingen af, om der består en betydelig markedsstyrke, vil Kommissionen tage hensyn til, hvilken position på markedet støttemodtageren havde over en vis periode før støtten, og hvilken position virksomheden ventes at få efter investeringens afslutning. Kommissionen vil således tage hensyn til støttemodtagerens markedsandel såvel som konkurrenternes markedsandele og andre relevante faktorer. Den vil f.eks. undersøge markedets struktur, hvor den vil se på koncentrationsgraden på markedet, eventuelle adgangsbarrierer ( 41 ) , købermagt ( 42 ) og hindringer for ekspansion eller udtræden.

3.2.6. Vurdering af støttens positive og negative virkninger (afvejningstest)

(134) Kommissionen foretager en vurdering af, om støtteforanstaltningens positive virkninger opvejer de konstaterede negative virkninger på konkurrence- og samhandelsvilkårene. Kommissionen konkluderer kun, at støtteforanstaltningen er forenelig med det indre marked, hvis de positive virkninger opvejer de negative.

(135) I tilfælde, hvor den foreslåede støtteforanstaltning ikke afhjælper et veldefineret markedssvigt på en velegnet og proportional måde, vil de negative konkurrencefordrejende virkninger typisk opveje foranstaltningens positive virkninger; Kommissionen vil således være tilbøjelig til at fastslå, at den foreslåede støtteforanstaltning er uforenelig med det indre marked.

(136) Som led i sin vurdering af støttens positive og negative virkninger tager Kommissionen hensyn til støttens indvirkning på opfyldelsen af den fælles landbrugspolitiks overordnede og specifikke målsætninger som fastsat i artikel 5 og 6 i forordning (EU) 2021/2115, som er at fremme en intelligent, konkurrencedygtig, modstandsdygtig og diversificeret landbrugssektor, støtte og styrke miljøbeskyttelsen, herunder biodiversitet, og klimaindsatsen og bidrage til opfyldelsen af Unionens miljø- og klimarelaterede målsætninger samt at styrke den socioøkonomiske struktur i landdistrikterne.

(137) På grund af de positive virkninger for udviklingen i sektoren finder Kommissionen principielt, at når en støtte opfylder betingelserne og holdes inden for rammerne af de maksimale støtteintensiteter, der er fastsat i de relevante afsnit i del II, er dens negative virkninger for konkurrence og samhandel begrænset til et minimum.

(138) For statsstøtte, der medfinansieres i medfør af forordning (EU) 2021/2115, eller som finansieres over EU-budgettet, vil Kommissionen gå ud fra, at der er fastslået positive virkninger.

(139) Alle anmeldelser af statsstøtte bør indeholde en vurdering af, hvorvidt den støttede aktivitet forventes at have en indvirkning på miljøet og/eller klimaet, idet der tages hensyn til miljøbeskyttelseslovgivningen ( 43 ) , og normerne for god landbrugs- og miljømæssig stand (GLM-normerne) i henhold til forordning (EU) 2021/2115. Når det kan påvises, at støtten har positive virkninger for miljøet og klimaet, vil Kommissionen gå ud fra, at der er fastslået positive virkninger. I henhold til traktatens artikel 11 gælder, at »miljøbeskyttelseskrav skal integreres i udformningen og gennemførelsen af Unionens politikker og aktioner, især med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling« . I Unionens mål om beskyttelse af miljøet som fastsat i traktatens artikel 11 indgår også et princip om, at det er forureneren, der skal betale. I fremtidige statsstøtteanmeldelser skal der derfor også redegøres for miljø- og klimaspørgsmål.

(141) Når der ydes støtte til investeringer efter disse retningslinjer, vil Kommissionen også tage særligt hensyn til artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 ( 50 ) , herunder princippet om ikke at gøre væsentligt skade, eller andre sammenlignelige metoder.

DEL II

STØTTEKATEGORIER

KAPITEL 1

Støtte til virksomheder, der beskæftiger sig med primær produktion, forarbejdning eller afsætning af landbrugsprodukter

1.1. Landdistriktslignende foranstaltninger

1.1.1. Investeringsstøtte

(142) Dette afsnit gælder for investeringer i landbrugsbedrifter i forbindelse med primær produktion af landbrugsprodukter og investeringer i forarbejdning af landbrugsprodukter og afsætning af landbrugsprodukter.

(143) Al støtte til investeringer efter afsnit 1.1.1.1, 1.1.1.2 og 1.1.1.3 i denne del må ikke ydes i strid med forbud eller restriktioner, som er fastsat i forordning (EU) nr. 1308/2013, heller ikke selv om sådanne forbud og restriktioner kun tager sigte på EU-støtte ydet i henhold til nævnte forordning.

1.1.1.1. Støtte til investeringer i landbrugsbedrifter i forbindelse med primær landbrugsproduktion

(144) Kommissionen vil anse støtte til investeringer i landbrugsbedrifter i forbindelse med primær landbrugsproduktion for at være forenelig med det indre marked efter traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), hvis den stemmer overens med del I, kapitel 3, i disse retningslinjer og de generelle betingelser for investeringsstøtte i punkt (134) samt betingelserne i nærværende afsnit.

(145) Dette afsnit finder anvendelse på støtte til materielle og immaterielle investeringer i landbrugsbedrifter med henblik på primær landbrugsproduktion. Investeringerne skal gennemføres af en eller flere støttemodtagere eller vedrøre et materielt eller immaterielt aktiv, som bruges af en eller flere støttemodtagere.

(146) Dette afsnit gælder også for investeringer i materielle og immaterielle aktiver med henblik på produktion af biobrændstoffer eller produktion af energi fra vedvarende energikilder på bedrifter, når en af følgende betingelser er opfyldt: (a) hvis der investeres i produktion af biobrændstoffer som defineret i artikel 2, nr. 33) i direktiv (EU) 2018/2001 på landbrugsbedriften, er investeringer i anlæg til produktion af vedvarende energi kun støtteberettigede, når anlæggenes årlige produktionskapacitet ikke overstiger den pågældende bedrifts gennemsnitlige årlige brændstofforbrug; de producerede biobrændstoffer må ikke sælges på markedet (b) hvis der investeres i produktion af termisk energi og/eller elektricitet på basis af vedvarende energi i landbrugsbedriften, er investeringer i anlæg til produktion af vedvarende energi kun støtteberettigede, når formålet er at dække bedriftens eget energibehov, og anlæggenes årlige produktionskapacitet ikke overstiger det samlede gennemsnitlige årlige forbrug af termisk energi og elektricitet på den pågældende bedrift, herunder landbrugshusholdningen; for elektricitets vedkommende er det tilladt at sælge elektricitet til nettet, forudsat at loftet over det årlige gennemsnitlige egetforbrug er overholdt.

(147) Hvis investeringen i produktion af energi fra vedvarende energikilder med henblik på dækning af eget energibehov eller produktion af biobrændstoffer på bedrifter foretages af mere end én landbrugsbedrift, svarer det årlige gennemsnitsforbrug til alle støttemodtagernes årlige gennemsnitsforbrug.

(148) Medlemsstaterne skal kræve minimumsstandarderne for energieffektivitet overholdt i forbindelse med investeringer i vedvarende energiinfrastruktur, som forbruger eller producerer energi, hvor der findes sådanne nationale standarder.

(149) Investeringer i anlæg, der primært tager sigte på produktion af elektricitet på basis af biomasse, er ikke støtteberettigede, medmindre en af medlemsstaterne nærmere fastsat procentdel af varmen udnyttes.

(150) Medlemsstaterne skal fastsætte maksimumstærskler for den andel, som korn og andre stivelsesrige afgrøder, sukker og olieholdige afgrøder må tegne sig for ved produktion af bioenergi, herunder biobrændstoffer, i forskellige typer anlæg, jf. artikel 26 i direktiv (EU) 2018/2001. Støtte til bioenergiprojekter må kun ydes til bioenergi, der opfylder bæredygtighedskriterierne og kriterierne for besparelser af drivhusgasemissioner i EU-lovgivningen, herunder artikel 29 i direktiv (EU) 2018/2001.

(151) Hvis anlæggets produktionskapacitet overstiger støt