om fastsættelse for 2016 af fiskerimulighederne for visse fiskebestande i Sortehavet

BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

Begrundelse og formål

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF tager sigte på at sikre, at levende akvatiske ressourcer udnyttes under bæredygtige økonomiske, miljømæssige og sociale forhold. Den årlige fastsættelse af fiskerimuligheder i form af samlede tilladte fangstmængder (TAC'er), kvoter og begrænsninger af fiskeriindsatsen er et vigtigt værktøj i den henseende.

Formålet med forslaget er at fastsætte medlemsstaternes fiskerimuligheder for de kommercielt vigtigste fiskebestande i Sortehavet for 2016.

Generel baggrund

De sortehavsbestande, som Bulgarien og Rumænien udnytter, deles med tredjelande, f.eks. Tyrkiet, Ukraine, Georgien og Den Russiske Føderation. Der er dog ikke truffet beslutning på regionalt plan mellem EU-landene og tredjelandene om de samlede tilladte fangstmængder (TAC'er). Hvert år siden 2008 har Den Europæiske Union fastsat autonome TAC'er for pighvar- og brislingebestandene i Sortehavet for at bidrage til at sikre, at reglerne i den fælles fiskeripolitik anvendes.

Da EU-landenes andel af fangsterne af pighvar i Sortehavet kun udgør 6 %, har behovet for at få fastlagt en international genopretningsplan for pighvar for hele Sortehavet været en af Kommissionens prioriteter i de seneste år. Der skete fremskridt på området på det seneste møde i Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM), hvor EU's forslag til foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri efter pighvar i Sortehavet blev vedtaget.

I henhold til den videnskabelige vurdering, som Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) har foretaget, blev bestanden af pighaj i Sortehavet i 2014 klassificeret som en bestand, der ikke udnyttes bæredygtigt, og som i er fare for at bryde sammen. Almindelig pighaj er en art, der har en lang levetid, bliver sent kønsmoden og har en lav reproduktionsrate, hvilket betyder, at bestanden har en meget begrænset evne til at genoprette sig hurtigt, når den først er blevet nedfisket. Landingerne af almindelig pighaj i hele Sortehavet er faldet drastisk, siden der blev indført en forpligtelse til at indberette landingerne, fra over 6 000 ton i 1989 til blot 80 ton i 2013. Det første skridt i retning af at genoprette populationen af almindelig pighaj var vedtagelsen af GFCM's henstilling om en række forvaltningsstandarder for almindelig pighaj i Sortehavet. I betragtning af den bekymrende situation, som bestanden, der kan være på randen af sammenbrud, befinder sig i, foreslås det, at fiskerimulighederne udtrykkes som fangstbegrænsninger.

I Kommissionens meddelelse om høring om fiskerimuligheder for 2016 (COM(2015) 239 final) beskrives baggrunden for forslaget.

Fiskerimulighederne i dette forslag er anført som "pm" (pro memoria). Dette skyldes, at rådgivningen om bestandene i Sortehavet ikke vil foreligge på det tidspunkt, hvor forslaget forventes vedtaget. STECF vil yde videnskabelig rådgivning om fiskerimulighederne i Sortehavet i 2016 på det møde, der finder sted fra den 28. september til den 2. oktober 2015. Forslaget skal ajourføres, når de relevante oplysninger og den ventede rådgivning foreligger.

Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører

Fiskerimulighederne og den måde, hvorpå disse fordeles på medlemsstaterne, reguleres årligt. Den seneste regulering blev foretaget ved Rådets forordning (EU) 2015/106 af 19. januar 2015 om fastsættelse for 2015 af fiskerimulighederne for visse fiskebestande i Sortehavet.

Ud over de årlige fiskerimuligheder skal følgende foranstaltninger, der er relevante for fiskeriet i Sortehavet og omfattet af dette forslag, nævnes:

–Mindstestørrelse for bevarelse og mindstemaskestørrelser for pighvarfiskeri i Sortehavet, er fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 227/2013 af 13. marts 2013 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer og (EF) nr. 1434/98 om de nærmere betingelser for landing af sild til industrien, bortset fra fødevareindustrien.

–Henstilling GFCM/37/2013/2 om en række minimumsstandarder for fiskeri med bundsat hildingsgarn efter pighvar og bevarelse af hvaler i Sortehavet vedtaget af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM) på dens 37. møde (Split, maj 2013).

–Henstilling GFCM/39/2015/3 om en række foranstaltninger til at forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri efter pighvar i Sortehavet vedtaget af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM) på dens 39. møde (Milano, maj 2015).

–Henstilling GFCM/39/2015/4 om forvaltningsforanstaltninger for almindelig pighaj i Sortehavet vedtaget af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM) på dens 39. møde (Milano, maj 2015).

Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål