VEDTAGNE TEKSTER
1. Livslang uddannelse (forretningsordenens artikel 62)
A5-0322/2001
Europa-Parlamentets beslutning om Kommissionens memorandum om livslang uddannelse
(SEK(2000)1832 hdash C5-0192/2001 hdash 2001/2088(COS))
Europa-Parlamentet,
xdash der henviser til Kommissionens memorandum (SEK(2000) 1832 xdash C5-0192/2001),xdash der henviser til Det Europæiske År for Livslang Uddannelse (1996) og til sin beslutning af 8. septem-
ber 2000 om beretningen om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af Det Euro-pæiske År for Livslang Uddannelse (1996) (
1),
xdash der henviser til, at Det Europæiske Råds møde i Luxembourg (1997) i beskæftigelsesretningslinjerne
indførte øget anvendelighed og tilpasningsmuligheder gennem uddannelse som et prioriteret emne,
xdash der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon, Feira og Stockholm,
xdash der henviser til OECD’s publikation »Education policy analysis«,
xdash der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 14, der
giver enhver ret til uddannelse samt til adgang til erhvervsuddannelser og efter-og videreuddannelse,
xdash der henviser til EF-traktatens artikel 149 og 150,
xdash der henviser til forretningsordenens artikel 47, stk. 1,
xdash der henviser til, at bemyndigelse til at træffe afgørelse i henhold til forretningsordenens artikel 62 er
overdraget Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse, Medier og Sport,
xdash der henviser til betænkningen fra Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse, Medier og Sport samt til
udtalelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A5-0322/2001),
A. der henviser til, at vi lever i et hurtigt udviklende vidensamfund, der kendetegnes ved en konstant
indførelse af nye teknologier, en stærkt stigende mængde af information og til den hurtighed, hvormeddisse spredes,
B. der henviser til, at vidensamfundet i væsentlig grad kan forbedre enhver persons liv og arbejde under
forudsætning af, at der samtidig træffes politiske foranstaltninger, der sikrer lige muligheder for enhvertil at deltage aktivt i dette samfund,
C. der henviser til, at den nuværende økonomi, som først og fremmest er baseret på viden og mobilitet,
indebærer, at den enkelte skal kunne supplere sin viden for at kunne imødegå nye risici og usikkerhedi forbindelse med samfundets hurtige udvikling og de nye teknologier; der desuden henviser til, atnavnlig erhvervelsen af et eksamensbevis alene ikke længere bestemmer karriereforløbet for resten af
livet og til, at det klassiske livsforløb som uddannelse, arbejde og pension vil komme under stadig
større pres,
D. der henviser til, at højtuddannede ifølge OECD’s undersøgelser nemmere får adgang til livslang
uddannelse, videreuddannelse, efteruddannelse og skoling, og at det derfor er nødvendigt at forbedreadgangen til information om den uddannelse, der tilbydes personer, der ikke har fået en højereuddannelse,
E. der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon, som vil gøre EU til verdens
mest konkurrencedygtige videnbaserede økonomi og samfund,
(1) EFT C 135 af 7.5.2001, s. 304.9.5.2002 DA C 112 E/89 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Tirsdag, den 23. oktober 2001
F. der henviser til, at det europæiske projekt for livslang uddannelse henhører under en bredere politisk
ramme for den fremtidige undervisning og de fremtidige uddannelsesmål, og at dette europæiske pro-jekt ikke må ses isoleret fra de andre konkrete europæiske emner som beskæftigelse, socialpolitik,mobilitet, IKT og e-uddannelse,
G. der henviser til, at livslang uddannelse berører alle socioøkonomiske sektorer, hvad enten det drejer sig
om arbejdere, funktionærer, universitetsfolk, virksomhedsledere, forskere eller andre videnskabsmænd,og at EU og medlemsstaterne skal tage hensyn til denne spredning, når uddannelsesprogrammer ogderes finansiering fastlægges,
H. der henviser til, at udvidelsen vil ændre arbejdsmarkedet og den erhvervsfaglige uddannelse,I. der henviser til, at livslang uddannelse anføres som én af prioriteringerne i retningslinjerne for beskæf-
tigelse, der siden 1997 koordinerer medlemsstaternes beskæftigelsespolitik og til, at medlemsstaterne iretningslinjerne anmodes om inden 2001 at fastlægge måltal for 25-64-åriges deltagelse i livslanguddannelse, og at arbejdsmarkedets parter opfordres til at forhandle om spørgsmål som deltagelse ierhvervsuddannelse,
1. tilslutter sig Kommissionens foreslåede strategi om at indlede en bred samfundsdebat om livslang
uddannelse;
2. er overbevist om, at livslang uddannelse ikke blot er en samfundsmæssig nødvendighed, men også en
samfundsmæssig ret for den enkelte;
3. opfordrer Kommissionen til i de konkrete aktioner vedrørende livslang uddannelse at gå ud fra føl-
gende principper:
a) demokratiserings-og lighedsprincippet: livslang uddannelse bør erstatte princippet om (i de fleste
tilfælde) en enkelt uddannelsesmulighed med princippet om flere muligheder for uddannelse ogerhvervelse af ny viden hele livet igennem, med andre ord skabelsen af »livschancer«, hvor den enkelte
bør have lige muligheder for livslang uddannelse,
b) individuel udfoldelse: livslang uddannelse bør være et svar på det enkelte menneskes behov for at
supplere og udvide sin viden og for indre berigelse,
c) det enkelte menneskes ret til livslang uddannelse: den enkeltes ret til livslang uddannelse bør udmøntes
konkret i uddannelse og videreuddannelse;
d) personlig ansvarsbevidsthed: livslang uddannelse bør også sigte mod øget samfundsbevidsthed og
ansvarsbevidsthed hos den enkelte;
e) en helhedsorienteret fremgangsmåde i forbindelse med uddannelse: »uddannelse« må ikke kun dreje sig
om forøgelse af viden og om en udelukkende funktionel fremgangsmåde f.eks. med henblik på beskæf-tigelse; uddannelse bør snarere være rettet mod at udvikle en egen holdning;
4. gør opmærksom på, at livslang uddannelse somme tider kræver en radikal forandring af undervis-
nings-, erhvervsuddannelses- og arbejdsmarkedspolitikken, og at dette måske kræver støtteforanstaltninger,som f.eks.:
a) udvikling af prioriterede aktionsområder baseret på en nødvendig balance mellem økonomiske bevæg-
grunde (den enkeltes anvendelighed) og sociale, kulturelle bevæggrunde (den enkeltes selvudfoldelse)samt integrationen i samfundet,
b) integrering af begrebet livslang uddannelse i skoleundervisningen, således at et eksamensbevis ikke
betragtes som det sidste, inden arbejdslivet begynder, men som det første på det pågældende område,og at der kan følge andre i løbet af arbejdslivet uanset aktivitetsområde,
c) udtrykkelig hensyntagen til de mest sårbare grupper, der ikke har umiddelbar adgang til information
om mulighederne for livslang uddannelse,
d) integration af aspektet »glæden ved at lære« i indlæringsprocessen navnlig gennem undervisningsmeto-
der, der lægger vægt på ledsagende støtte og vejledning;C 112 E/90 DA 9.5.2002 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Tirsdag, den 23. oktober 2001
e) aktiv understøttelse af undervisnings-og uddannelsesprojekter for voksne, som giver alle lige mulig-
heder uanset alder og køn,
f) fremme af nye indlæringsmetoder ved siden af den traditionelle indlæring i undervisningscentre, aner-
kendelse og certificering af opnåede erfaringer og kvalifikationer, også af dem, der er erhvervet i enikke-formel ramme, og anerkendelse af den erfaring, der opnås i udlandet (ligestilling mellem eksa-mensbeviser af enhver art),
g) bedre samfundsmæssig anerkendelse af enkeltpersoner, der gennem livslange uddannelsesprojekter for-
bedrer deres vidensniveau,
h) tilskyndelse til, at alle implicerede dels betragter livslang uddannelse som et fremskridt for samfundet
og den enkelte, dels lever op til deres ansvar (finansiering af uddannelse, disponibel tid, anerkendelse aferhvervet viden osv.): dette gælder både medlemsstaternes regeringer, EU, erhvervslivet og den enkelte,
i) tilvejebringelse af passende finansiering til fremme og gennemførelse af programmer for livslang
uddannelse gennem ESF, EFRU, strukturfondene, EIB osv.;
5. påpeger, at en effektiv livslang uddannelse forudsætter, at der skelnes mellem de væsentlige elemen-
ter, der indgår heri, således at der kan tilrettelægges programmer med en klart defineret profil og konse-kvente målsætninger; henviser endvidere til, at der skal sondres mellem undervisning, som tager sigte påintegrering af ny viden inden for de forskellige erhverv, og undervisning med henblik på formidling af denviden, der er nødvendig for at kunne integrere sig i samfundet;
6. er af den opfattelse, at Unionens, medlemsstaternes og regionernes indsats med hensyn til livslang
uddannelse via den åbne koordineringsmetode bør tilpasses fælles mål, retningslinjer, indikatorer og bench-marking på grundlag af bedste praksis i medlemsstaterne med periodisk kontrol og evaluering af den
fremgang, der kan konstateres; anmoder Kommissionen om at formulere forslag, som medlemsstaterne
kan reagere på, og opfordrer til, at Parlamentet inddrages i dette arbejde;
7. anmoder Kommissionen om i sine fremtidige forslag klart at definere begreberne inden for livslang
uddannelse ved at skelne mellem:
xdash uddannelse, der afhjælper manglende eller utilstrækkelig skolegang samt giver ugunstigt stillede
grupper eller mindretal mulighed for at få almendannelse og en grunduddannelse,
xdash fjernundervisning for voksne i fag, der bidrager til den almene og kulturelle uddannelse, herunder nye
teknologier,
xdash faglige kvalifikationer inden for lovreguleret og ikke-lovreguleret undervisning,
xdash uddannelse, der tager sigte på beskæftigelse og integrering på arbejdsmarkedet uanset alder,xdash erhvervelse af nye kvalifikationer med henblik på tilpasning og fornyelse af teknikker som følge af
kravene på det nye arbejdsmarked, herunder nye teknologier,
xdash livslang uddannelse for faguddannede, undervisere og forskere med henblik på at føre disses viden up
to date;
8. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en bedre koordinering af den eksisterende
finansiering for på optimal vis at garantere den enkelte borgers ret til uddannelse samt adgang til erhvervs-uddannelse og videreuddannelse;
9. anmoder medlemsstaterne om i forbindelse med beskæftigelsesretningslinjerne for 2002 at opstille
konkrete mål og iværksætte konkrete foranstaltninger med henblik på deltagelse i uddannelses-og under-visningsprojekter for de enkelte alderskategorier og uddannelsesniveauer;
10. opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2001 at forelægge den påtænkte handlingsplan på
området livslang uddannelse og inddrage Parlamentet i overvejelserne;
11. opfordrer indtrængende arbejdsmarkedets parter til under gennemførelsen af beskæftigelsesretnings-
linjerne og den sociale dagsorden at træffe bindende aftaler med hensyn til retten til livslang uddannelse påeuropæisk niveau;9.5.2002 DA C 112 E/91 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Tirsdag, den 23. oktober 2001
12. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til med den åbne koordineringsmetode at udarbejde et
system, der i vid udstrækning er baseret på »anerkendelsespunkter«, og som samler de eksisterende evalue-rings-og anerkendelsesinstrumenter i én sammenhængende, transparent ordning, der både omfatter aner-kendelse af regulære, ikke-regulære og uformelle erfaringer;
13. opfordrer Kommissionen til også med hensyn til livslang uddannelsespolitik at anvende mainstrea-
mingtanken, således at livslang uddannelse integreres horisontalt i ESF’s og fællesskabsprogrammernesfunktion;
14. opfordrer Kommissionen til også at lade arbejdstagere, der ikke er statsborgere i en medlemsstat,
men som har opnået arbejdstilladelse, være omfattet af foranstaltningerne for livslang uddannelse;
15. anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at formulere forslag til finansiering af projektet for
livslang uddannelse; anmoder indtrængende om, at EIB inddrages i disse forslag i betragtning af, atudviklingen af den menneskelige kapital udgør en integreret bestanddel af EIB’s nye opgaver;
16. anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om i fælles ansvar og på grundlag af bedste praksis at
iværksætte støtteforanstaltninger på individuelt plan; understøtter i denne forbindelse systemet med »indi-vidual learning accounts«, således som det f.eks. anvendes i Det Forenede Kongerige og i Sverige;
17. understreger udvidelsens konsekvenser for arbejdsmarkedet og uddannelsessektoren og opfordrer
Kommissionen til at tage hensyn til dette ved prioriteringen og iværksættelsen af foranstaltninger indenfor livslang uddannelse;
Livslang uddannelse og beskæftigelse
18. understreger, at tilpasningen af uddannelses-og indlæringssystemerne med henblik på integrering af
begrebet livslang uddannelse hovedsageligt xdash i overensstemmelse med nærhedsprincippet xdash er et anlig-gende for medlemsstaterne; mener imidlertid, at en fælles koordineret indsats på EU-plan er ønskelig for atgive medlemsstaterne mulighed for at udveksle eksempler på god praksis; er derfor af den opfattelse, at denåbne koordineringsmetode er den rigtige ramme for fastsættelse af fælles mål for indsatsen for livslanguddannelse;
19. mener, at det først og fremmest er manglende aftaler og grundlæggende uenighed om finansierings-
former og prioriteringer, der hæmmer udviklingen af systemer for livslang uddannelse;
20. anser det for vigtigt at kortlægge eksisterende valgmuligheder og problemer ved fastlæggelse af
prioriteringer, således at den politiske indsats kan fokusere på de vigtigste spørgsmål;
21. mener, at der er en direkte sammenhæng mellem arbejdets kvalitet og livslang uddannelse og opfor-
drer derfor Kommissionen til at redegøre for, hvordan politikkerne for livslang uddannelse, kvalitet i arbej-det og arbejdets tilrettelæggelse kan understøtte hinanden;
22. anser det for vigtigt, at livslang uddannelse klart medtages blandt prioriteringerne for en politisk
indsats for at opnå den beskæftigelsesegnethed, som er en afgørende forudsætning for et aktivt borgerskab,og at der skabes mulighed for at opnå økonomisk vækst, hvor den vigtigste ressource er mennesker, ogsamt social udstødelse bekæmpes;
23. forventer, at også situationen inden for uddannelse og undervisning i de forskellige ansøgerlande
kortlægges og indgår i det samlede billede;
24. anser det for nødvendigt at udvikle et integreret samfund, som giver alle mennesker lige muligheder
for adgang til livslang uddannelse af høj kvalitet;
Grundskolesystemer
25. rejser spørgsmålet om, hvordan de grundlæggende uddannelsessystemer i medlemslandene, som er
udgangspunktet for den livslange uddannelse, kan forbedres med hensyn til kvalitet og omlægges, så debliver i stand til at opfylde såvel de aktuelle som de fremtidige behov;C 112 E/92 DA 9.5.2002 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Tirsdag, den 23. oktober 2001
26. henviser til behovet for moderne skoler af en passende størrelse med udstyr, der er i overens-
stemmelse med moderne uddannelsesstandarder, og xdash af hensyn til undervisningen xdash behovet for lavereklassekvotienter, adgang til nye teknologier, brug af pc’er, kendskab til programmer samt adgang tilInternet;
27. mener, at lærerne som nøglepersoner i et videnbaseret samfund skal have adgang til faciliteter, som
gør det muligt for dem at øge deres viden; endvidere er det nødvendigt med et større tilbud om efter-uddannelse, som er tilpasset samfundets behov, og en passende løn og anerkendelse af deres arbejde underhensyntagen til betydningen af deres rolle i samfundet;
28. mener, at der er et generelt behov for at afbureaukratisere og decentralisere uddannelsesorganisatio-
nerne og åbne dem mod det omgivende samfund;
29. understreger, at større initiativret for lærerne og større og mere aktiv inddragelse af elever og
forældre kan forbedre uddannelsestilbuddets kvalitet;
30. efterlyser forslag til, hvordan skolerne kan omdannes til åbne og attraktive lokale uddannelsescentre,
således at der kan sikres en god sammenhæng mellem uddannelsessystemet og de lokale arbejdsmarkeder;
31. henviser til behovet for at fremme livslang uddannelse på lokalt og regionalt plan gennem
etablering af effektive fællesskabsnetværk;
Voksenuddannelsessystemer
32. erkender, at voksenuddannelsessystemerne er vigtige såvel for erhvervslivet og beskæftigelsen som
for vores velfærd, kultur og personlige udvikling, og at de derfor må udbygges, fornys og varieres for atkunne opfylde de mange nye behov;
33. understreger, at enhver større arbejdsgiver skal have en plan for efteruddannelse og udvikling af
faglige kvalifikationer, der aftales mellem arbejdsmarkedets parter og forvaltes i fællesskab i overens-
stemmelse med gældende overenskomster og national lovgivning;
34. erkender, at livslang uddannelse er vigtig hele livet igennem og ikke kun i forbindelse med lønnet
beskæftigelse eller arbejdsmarkedet; understreger, at begrebet livslang uddannelse også bør gælde for tiden
efter pensioneringen, og at det bør gøres lettere for ældre mennesker xdash hvad enten de er pensioneredeeller erhvervsaktive xdash at få adgang til systemer for livslang uddannelse;
35. opfordrer medlemsstaterne til at sørge for, at ældre medborgere, handicappede og andre, som står
uden for arbejdslivet, får tilbud om efteruddannelse, således at de kan opfylde personlige uddannelsesambi-tioner og deltage i kulturelle aktiviteter;
36. understreger, at uddannelsessystemerne i EU bl.a. skal understøtte arbejdsmarkedet og udvikles til et
egentligt europæisk arbejdsmarked, som medfører større grænseoverskridende bevægelighed; opfordrer iden forbindelse til gensidig anerkendelse af eksamensbeviser;
Finansiering
37. slår fast, at den nødvendige kvalitetsforøgelse inden for grunduddannelserne uundgåeligt vil inde-
bære betydelige, i visse tilfælde endda meget betydelige, udgiftsforøgelser;
38. gør opmærksom på, at erhvervs-og efteruddannelser samt højere uddannelser har større søgning
end andre dele af uddannelsessystemet og ligeledes kræver betydeligt flere finansielle midler;
39. opfordrer til debat om, hvordan disse udgifter kan fordeles på den enkelte, arbejdsgiverne og de
offentlige myndigheder i medlemsstaterne på en måde, der er både effektiv og solidarisk;
40. betragter omkostninger til efteruddannelse og oplæring af personalet på jobbet som investeringer i
menneskelige ressourcer og går ud fra, at de finansielle ressourcer, budgettet, uddannelsesmålene og denødvendige foranstaltninger fastlægges og tilrettelægges med deltagelse af arbejdsmarkedets parter ogandre relevante samfundsgrupper og i overensstemmelse med nationale arbejdsmarkedsbestemmelser;9.5.2002 DA C 112 E/93 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Tirsdag, den 23. oktober 2001
41. understreger, at de fleste medlemslande helt eller delvist mangler finansieringsformer for omskoling
fra et arbejde til et andet, hvilket er særlig påkrævet i forbindelse med krisesituationer og industriomlæg-ninger;
42. henviser til forslaget om, at alle skal have ret til et vist antal års offentlig uddannelse, sådan at
mennesker med kortvarig skolegang senere i livet har ret til supplerende uddannelse med henblik på at
opnå de nødvendige erhvervsmæssige kvalifikationer, der sætter disse mennesker i stand til at spille en
aktiv rolle i samfundet og få adgang til arbejdsmarkedet;
43. betoner sammenhængen mellem uddannelsesomkostninger som investering og som kilde til værdi-
tilvækst og mener, at forståelsen heraf bør være retningslinjen for en politik, der går ind for en langsigtetuddannelsesfinansiering;
Den Europæiske Unions rolle
44. opfordrer til åben politisk diskussion af de tre forskellige strategier for uddannelse og beskæftigelse,
som besluttedes samtidig på Det Europæiske Råds møde i Lissabon, og påpeger, at prioriteringsproblemetendnu ikke er løst;
45. støtter forslaget om, at den åbne koordineringsmetode tillempes området for livslang uddannelse og
betoner det særlige behov for retningslinjer for ressourcer, organisering og sammenhæng mellem de for-skellige uddannelsesinstitutioner;
46. ser gerne, at den åbne koordineringsmetode udformes som en »bottom-up«-proces snarere end en
»top-down«-proces, som kendetegnede beskæftigelsespolitikken, og opfordrer til en større indsats for atskabe en positiv holdning til livslang uddannelse blandt de sociale randgrupper;
47. understreger den afgørende betydning af beherskelse af to sprog for samarbejdet over grænserne i
Europa og i verden;
48. peger på behovet for samordning mellem landene xdash under hensyntagen til medlemsstaternes auto-
nomi på området xdash om uddannelsesforløb, de studerendes og lærerernes mobilitet, gensidig anerkendelse
af eksamensbeviser, kriterier for adgang til erhvervs-og efteruddannelseskurser og udveksling af bedstepraksis;
49. forventer, at Kommissionen vil være opmærksom på disse synspunkter og tager hensyn til dem i det
videre forberedende arbejde med den kommende handlingsplan for livslang uddannelse.
*
**
50. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet, medlemsstaternes
regeringer og parlamenter og de europæiske arbejdsmarkedsparter.
2. Stabile produkter af humant blod eller plasma ***I (procedure uden
betænkning)
C5-0382/2001
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 93/42/EØF, som
ændret ved direktiv 2000/70/EF for så vidt angår medicinsk udstyr, som indeholder stabile
produkter af humant blod eller plasma (KOM(2001)480 hdash C5-0382/2001 hdash 2001/0186(COD)).
(Fælles beslutningsprocedure: førstebehandling)
Forslaget godkendt.C 112 E/94 DA 9.5.2002 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Tirsdag, den 23. oktober 2001