Sammendrag Det spanske retssystem står over for udfordringer med hensyn til effektivitet og lange behandlingstider for retssager. For at løse dette problem og fremskynde behandlingen af straffesager er man nu i færd med at udarbejde en ny strafferetsplejelov og et lovforslag om processuelle og teknologiske foranstaltninger. Anvendelsen af elektroniske værktøjer er veletableret i retssystemet, og der indføres nu yderligere forbedringer, mens andre problemer endnu ikke er afhjulpet, især med hensyn til interoperabilitet mellem de systemer, der anvendes i landets forskellige regioner. Domstolsrådets situation udgør en yderligere udfordring, især fordi de nye medlemmer endnu ikke er blevet udpeget. Forholdet mellem rigsadvokaten og den udøvende magt er til diskussion, navnlig udnævnelsesproceduren og mandatperiodens varighed for rigsadvokaten samt registreringen af kommunikationen med justitsministeren. Spanien har styrket sine rammer for korruptionsbekæmpelse i de seneste år, både med hensyn til forebyggelse og bekæmpelse. Spanien har ikke en overordnet strategi for korruptionsbekæmpelse, men den nationale strategi for bekæmpelse af alvorlig og organiseret kriminalitet, der blev vedtaget i februar 2019, sigter mod at øge efterforskningskapaciteten og adgangen til finansielle databaser samt at forbedre samarbejdet mellem de forskellige instanser. Selv om straffeloven og strafferetsplejeloven blev revideret i februar 2019, er man i færd med at udarbejde et nyt lovforslag om ændring af sidstnævnte. Spanien har således forbedret den retlige ramme for integritet i den offentlige sektor, styrket integritetsmekanismerne i parlamentet og strammet op på ordningen for indberetning af aktiver, interessekonflikter og inkompatibilitet for højtstående embedsmænd i centraladministrationen. Forældelsesfristen for alvorlige lovovertrædelser er blevet forlænget, og korruptionsrelaterede forbrydelser kan straffes hårdere, bl.a. med en længere periode med udelukkelse fra at kunne bestride et offentligt embede. Der er stillet forslag til lovændringer vedrørende lobbyisme, en styrkelse af beskyttelsen af informanter og en omnibuslov om korruptionsbekæmpelse, men disse er endnu ikke vedtaget. I april 2019 blev der vedtaget en ny etisk kodeks for medlemmer af parlamentet, og der oprettes et parlamentarisk kontor for interessekonflikter, som skal føre tilsyn med gennemførelsen af kodeksen. Forfatningen sikrer ytrings- og mediefriheden samt retten til information. Tv- og radiosektoren er underlagt større krav om gennemsigtighed med hensyn til ejerskab, men dette er ikke tilfældet for sektoren for trykte medier. De oplysninger, der er tilgængelige i virksomhedsregistret (registrao mercantil), er de samme som for alle andre typer virksomheder i Spanien og er vanskelige at forstå for offentligheden. Der er udtrykt bekymring over en ny lovgivning om offentlig sikkerhed, som angiveligt begrænser informations- og ytringsfriheden. Processen for vedtagelse af lovgivning indeholder garantier for gennemsigtighed og inddragelse af interessenter, navnlig gennem offentlige høringer. Rammerne for gennemsigtighed er endnu ikke fuldt gennemført, og alle spanske regioner har nu deres egne retlige rammer på dette område. Regeringens lovgivningsinitiativ og ret til at udstede lovdekreter er underlagt parlamentets og forfatningsdomstolens kontrol. Ombudsmanden har et omfattende mandat, som den pågældende kan udøve i forbindelse med sit forsvar af borgernes rettigheder. Regeringen har udviklet offentlige politikker for at inddrage borgerne yderligere i udformningen af disse politikker.



I.Retssystemet

Det spanske retssystem består af almindelige domstole og særlige domstole og er struktureret i overensstemmelse med landets territoriale struktur. Den øverste domstol er den højeste retsinstans inden for alle retsområder. Forfatningsdomstolen har kompetence i forfatningsanliggender og ved individuelle anmodninger om overholdelse af de grundlæggende rettigheder. Domstolsrådet, som er oprettet ved den spanske forfatning, er et selvstyrende organ, der sikrer domstolenes og dommernes uafhængighed . Det er som sådan ikke en del af selve retsvæsenet. Det træffer disciplinære foranstaltninger og har kompetence til at udnævne, forflytte og forfremme dommere, samtidig med at det har ansvaret for uddannelse og rekruttering af dommere. Anklagemyndigheden er en fuldt selvstændig del af retsvæsenet, der arbejder for at fremme retfærdighed og forsvarer lovgivningen, borgernes rettigheder og offentlighedens interesser. Rigsadvokaten udpeges af kongen på forslag af regeringen og efter høring af domstolsrådet . De lokale advokatsamfund er offentligretlige, faglige organisationer, som er selvstændige i forhold til den offentlige forvaltning og ikke afhængige af de offentlige myndigheders budgetter, og deres aktiver er ikke offentlige. De har beføjelse til at tilrettelægge deres erhverv og deres adfærdskodeks samt vedtage deres egen etiske kodeks.

Uafhængighed

Domstolsrådet har siden december 2018 udøvet sine funktioner på et foreløbigt grundlag. Ifølge forfatningen består domstolsrådet af præsidenten for den øverste domstol (der er formand) og 20 personer — 12 dommere eller anklagere og otte advokater eller andre jurister med anerkendt kompetence og over 15 års erhvervserfaring . Parlamentet er ansvarligt for at udnævne de juridiske medlemmer af domstolsrådet , hvilket sker på baggrund af en liste fra domstolsrådet over kandidater, som støttes af enten en dommersammenslutning eller 25 dommere . Nye medlemmer af domstolsrådet udnævnes ved kvalificeret flertal på tre femtedele. I forbindelse med de to parlamentsvalg i 2019 blev der ikke opnået flertal, og domstolsrådets medlemmer sidder derfor på et foreløbigt grundlag, indtil der vælges et nyt råd. Faglige sammenslutninger har opfordret til en fornyelse af rådet og har retligt anfægtet det fungerende råds kompetence til fortsat at udnævne personer til ledende stillinger inden for retsvæsenet . Det er fastsat i loven, at domstolsrådet skal være fuldt funktionsdygtigt, indtil et nyt er udnævnt , men rådet besluttede i januar 2020 at suspendere udnævnelserne til stillinger i retsvæsenet . I maj 2020 genoptog rådet imidlertid udnævnelserne . Den fungerende formand for domstolsrådet har gentagne gange gjort parlamentet opmærksom på nødvendigheden af at få udnævnt rådets medlemmer . Den fungerende formand har også henvist til de nuværende omstændigheder som en "institutionel anomali" og advaret om, at hvis denne situation trækker ud, kan det bringe domstolsrådet i miskredit . Europarådet har bemærket, at denne udvikling bekræfter vigtigheden af at sikre, at domstolsrådet ikke opfattes som værende sårbart over for politisering .

Retsvæsenets uafhængighed opfattes som gennemsnitlig. Siden 2016 har der været store udsving i borgernes og virksomhedernes opfattelse af domstolenes og dommernes uafhængighed. I 2020 skete der en mindre forbedring sammenlignet med det foregående år, både i den brede offentlighed (44 % opfatter den som "meget god" eller "rimelig god") og hos virksomhederne (42 % opfatter den som "meget god" eller "rimelig god") .

Forholdet mellem rigsadvokaten og den udøvende magt er til diskussion. Rigsadvokaten udpeges af kongen på forslag af regeringen blandt fremtrædende spanske jurister, der har mere end 15 års effektiv praksis bag sig. Før regeringen foreslår en kandidat, skal den have hørt domstolsrådet, og kandidatens egnethed skal vurderes af det relevante udvalg i deputeretkammeret . Den øverste domstol kan efterfølgende kontrollere, om udnævnelsen er lovlig. Regeringen har ikke beføjelse til at afskedige rigsadvokaten. Rigsadvokatens mandat udløber samtidig med regeringens . Dette system har været genstand for kritik, navnlig fordi sammenfaldet i embedsperioden kan påvirke opfattelsen af uafhængighed . Europarådet har fremhævet, at det af hensyn til offentlighedens tillid ikke kun er afgørende, at anklagemyndigheden, er, men også synes at være upartisk, objektiv og fri for enhver form for indflydelse, navnlig af politisk karakter . Europarådet anerkendte, at dette spørgsmål var blevet drøftet indgående, men opfordrede indtrængende myndighederne til at foretage mere omfattende forbedringer for at opnå større selvstændighed for anklagemyndigheden, navnlig med hensyn til gennemsigtighed i kommunikationen med regeringen . Rigsadvokaten handler uafhængigt og upartisk og kan ikke modtage instrukser eller ordrer fra regeringen eller nogen anden forvaltning eller retslig myndighed. Regeringen kan dog henlede rigsadvokatens opmærksomhed på relevante foranstaltninger til beskyttelse af offentlighedens interesser . Selv om loven fastslår, at al kommunikation mellem den udøvende myndighed og anklagemyndigheden skal foregå mellem justitsministeren og rigsadvokaten , er der ikke noget krav om, at denne kommunikation skal offentliggøres, eller at den skal registreres skriftligt. Dette er også blevet påpeget af Sammenslutningen af Stater mod Korruption (Greco) . Det ser dog ud til, at der er praksis for at offentliggøre nogle af disse meddelelser gennem pressemeddelelser på justitsministeriets websted . Interessenter gør opmærksom på vigtigheden af at sikre denne offentliggørelse for at fjerne ethvert indtryk af politisk indblanding i anklagemyndigheden fra den udøvende magts side og styrke offentlighedens tillid til det strafferetlige system .

Kvalitet

Forslag til lovgivning om ændring af strafferetsplejeloven er under udarbejdelse. Justitsministeriet indledte i april 2020 en revision af strafferetsplejeloven. Navnlig overvejer man at foretage en gennemgribende ændring af efterforskningsfasen, som vil gøre det muligt for anklagere at lede den retslige efterforskning. I øjeblikket har undersøgelsesdommeren beføjelse til at lede undersøgelsen, mens anklagerne kun kan kræve, at dommeren træffer forebyggende eller efterforskningsmæssige foranstaltninger . De berørte parter kritiserer det nuværende system og mener, at dette er årsagen til den manglende effektivitet i straffesager . Allerede i juli 2020 blev artikel 324 i strafferetsplejeloven ændret med henblik på at forlænge efterforskningsfristerne. Interessenterne havde opfordret til denne revision, da man mente, at de stramme tidsfrister betød, at der ikke kunne udvises den nødvendige omhu ved efterforskning af komplekse sager

Anvendelsen af IKT-værktøjer er veletableret i retssystemet, og der investeres fortsat i digitalisering. Navnlig projektet "Justicia Digital", der især har fokus på modernisering af administrationen og brug af digitale løsninger i retsplejen, er gennemført fuldt ud. Det er imidlertid fortsat problemer med interoperabiliteten mellem de forvaltningssystemer, der anvendes i de forskellige selvstyrende regioner. Formålet med projektet "Justicia 2030" er at sikre en mere effektiv integration af IKT-tjenester på det retslige område og at udvikle en ny model for kommunikation med borgerne, der automatisk og proaktivt kan levere de ønskede tjenester. Projektet omfatter også udvikling af alternative metoder til tvistbilæggelse. Selv om den digitale omstilling af retsvæsenet i Spanien skal forbedres yderligere, er der bred adgang til IKT til sagsstyring . Spanien er også blandt de medlemsstater, der har indført flest systemer til udarbejdelse af maskinlæsbare retsafgørelser . Spanien har fået støtte fra Europa-Kommissionen til at øge adgangen til og kvaliteten af retsvæsenet ved at fremme elektronisk sagsbehandling gennem en strategisk, videncentreret tilgang samt en omfattende ændring af forvaltningen og strømlining af eller fuld interoperabilitet mellem de respektive IKT-systemer hos justitsministeriet og de selvstyrende regioner. Spanien har også fået støtte fra Den Europæiske Union og Europarådet til at forbedre indsamlingen af statistik på retsområdet og øge kapaciteten i kontoret for støtte til ofre (IKT og institutionel støtte) . I projektets anden og nuværende fase vil Europarådet støtte nogle af projekterne under Justicia 2030, såsom muligheden for at indføre elektroniske processuelle normer og udarbejde en håndbog i gennemførelsen af digitale projekter.

Covid-19-pandemien har påvirket retssystemets funktion. Spanien indførte nødretstilstand den 14. marts . Derefter blev domstolenes virke begrænset i de tre måneder, hvor den var i kraft, der blev kun truffet procesafgørelser i hastesager, og de processuelle frister blev suspenderet. Interessenter udtrykte bekymring over, at disse foranstaltninger kan påvirke retssystemets kapacitet til at håndtere det deraf følgende efterslæb og den forventede stigning i antallet af retstvister, navnlig i lyset af de allerede eksisterende udfordringer med hensyn til effektivitet . Der gøres en indsats for at minimere covid-19-pandemiens indvirkning på retssystemet. Der er navnlig vedtaget ny lovgivning med særlige processuelle og organisatoriske foranstaltninger , men også specifikke regler for konkursprocedurer . De planlagte foranstaltninger omfatter desuden en mere udbredt anvendelse af digitale teknologier i forbindelse med procesafgørelser.

Effektivitet

Retssager tager længere og længere tid i Spanien. Behandlingstiden for civil-, handels- og forvaltningsretlige sager i første instans har været stigende siden 2016 . For civile og handelsretlige sager ved den øverste domstol er behandlingstiden særligt lang, over 600 dage . Desuden falder andelen af afsluttede sager. I civile og handelsretlige sager faldt gennemførelsesprocenten til 86,7 % i 2018 Også ved forvaltningsdomstolene i første instans er denne faldet til under 100 %. I takt med at der kommer flere sager ind i systemet, end der afsluttes, skaber dette en stigende ophobning af sager . Spanien har et godt effektivitetsniveau inden for visse specifikke områder af EU-retten. Navnlig for så vidt angår sager om krænkelse af EU-varemærker blev sagsbehandlingstiden halveret i 2018 . Med hensyn til forbrugerbeskyttelse er den gennemsnitlige varighed af domstolsprøvelsen kort og stabil .

Spanien træffer foranstaltninger for at øge domstolenes effektivitet. Navnlig har man påbegyndt udarbejdelsen af en ny strafferetsplejelov, som skal fremskynde behandlingen af straffesager. Justitsministeriet arbejder ligeledes på et lovforslag om processuelle og teknologiske foranstaltninger samt indførelse af alternative tvistbilæggelsesprocedurer. Formålet med disse foranstaltninger er at fremskynde sagsbehandlingen ved domstolene, forbedre effektiviteten og gennemføre foranstaltninger, der garanterer, at det nuværende retsplejesystem rimeligt og effektivt sikrer borgerne retsbeskyttelse .

II. Ramme for bekæmpelse af korruption