Nr. C 214/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 8. 88 
Artikel 2 
Medlemsstaterne sætter efter samråd med Kommissionen 
de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft 
for at efterkomme dette direktiv inden den 1. juli 1989. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de 
vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det 
område, der er omfattet af dette direktiv. 
Artikel 3 
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. 
Ændret forslag til Rådets afgørelse om en fællesskabsaktion vedrørende anvendelse af 
informationsteknologi og telekommunikation i sundhedssektoren — Avanceret informatik på det 
medicinske område (AIM) — Sonderende aktion 
KOM(88) 315 endelig udg. — SYN 95 
(Forelagt af Kommissionen i henhold til EØF-Traktaten, artikel 149, stk. 3, den 9. juni 1 
(88/C 214/02) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 130Q, 
stk. 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen ('), 
i samarbejde med Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg støtter initiativer på 
dette område; 
med udviklingen af avancerede mobilkommunikationstje­
nester og den gradvise indførelse af edb i sundhedssektoren 
opstår der grobund for betydelige forbedringer inden for 
sundhedsplejen, og muligheder for forbedret omkostnings­
effektivitet kan forudses; 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Fællesskabet har til opgave at fremme en harmonisk 
udvikling af den økonomiske virksomhed i Fællesskabet 
som helhed og en tættere tilknytning mellem medlemssta­
terne ved at oprette et fælles marked og gradvis harmonise­
re medlemsstaternes økonomiske politik; 
stats- og regeringscheferne har understreget sundheds­
sektorens betydning som en vigtig faktor for økonomisk 
vækst og social udvikling; 
i vurderingen af den nuværende situation og de fremtidige 
tendenser understregede Europa-Parlamentet den rolle, 
samarbejde inden for sundhedssektoren og beslægtede 
områder har for den fremtidige politiske, sociale og 
økonomiske udvikling i Fællesskabet; 
Europa-Parlamentet understregede i sin vurdering af 
bioteknologien i Europa vigtigheden af medicinsk biotek­
nologi og bioinformatik (2); det er vigtigt for at øge kvaliteten, fleksibiliteten og 
tilgængeligheden af sundhedspleje i Fællesskabet, at der er 
tilstrækkelig konsultering af organisationerne, der arbejder 
inden for dette område; 
der må især rettes opmærksomhed på spørgsmål vedrøren­
de ukrænkelighed, konfidentialitet og databeskyttelse; 
dette kan bygge på tilsvarende arbejde udført inden for 
rammerne af ESPRIT og RACE; 
udviklingen inden for sundhedsplejen vil gavne befolk­
ningen som helhed og opbygningen af en konkurrencedyg­
tig europæisk industri for udvikling og bevaring af fordele i 
sundhedspleje; 
fremskridt inden for sundhedsplejen vil bidrage til løsning 
afpresserende sociale behov i tilknytning til befolkningens 
stigende gennemsnitsalder i Fællesskabet, og til den tidligst 
mulige erkendelse af nye sygdomme og problemer i 
sundhedspleje; 
(!) EFT nr. C 355 af 31.12.1987, s. 10. 
(2) EFT nr. C 76 af 23.3.1987, s. 25. samordnede bestræbelser på dette område vil bidrage til 
virkeliggørelsen af det indre marked og forhindre, at der 
16. 8. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 214/3 
opstår nye grænser imellem de enkelte medlemsstaters 
sundhedssektorer; 
med udviklingen af fælles funktionsspecifikationer for 
udstyr og tjenester får de mindre udviklede områder 
mulighed for fuldt ud at drage nytte af indsatsen i de 
medlemsstater, der fører an i udviklingen inden for 
sundhedspleje, forvaltning og infrastrukturer i Fællesska­
bet; 
udviklingen af fælles funktionsspecifikationer for udstyr og 
tjenester vil muliggøre en bedre målretning af bestræbelser­
ne og brug af knappe ressourcer; 
udviklingen af en europæisk sundhedspleje infrastruktur 
teknologi vil opmuntre og trække på det bedste arbejde i 
Fællesskabet og vil sikre tilgangen af sådant arbejde i 
udførslerne af sundhedspleje; 
udviklingen inden for infrastrukturteknologi i sundheds­
sektoren giver de små og mellemstore virksomheder en lang 
række muligheder for at fremstille udstyr og yde specialice-
rede tjenester for sundhedspleje tilvejebringelse i Fællesska­
bet; 
samarbejde inden for standardforberedende og prækon­
kurrencemæssig F&U med sigte på udvikling af standarder 
kan give et betydeligt bidrag, navnlig ved tillige at befordre 
udviklingen henimod en mere effektiv sundhedspleje på 
regionalt og lokalt plan; 
ved afgørelsen 87/516/Euratom/EØF (!) har Rådet vedta­
get et rammeprogram for Fællesskabets forskning og 
teknologiske udvikling (1987-1991) skabt grundlag for at 
forskning kan blive udført inden for anvendelsen af 
informationsteknologi og telekommunikation for at 
imødekomme fælles sociale behov; rammeprogrammet 
indeholder særlige bestemmelser for en fællesskabsaktion 
inden for mediko- og bio-informatik (2); 
betingelserne i Traktatens artikel 130K foreskriver, at 
implementeringen af rammeprogrammet skal udføres ved 
hjælp af specifikke programmer udviklet inden for hver af 
dets aktions linjer; 
Rådet har ved dets afgørelse af 28. september 1987 
vedrørende Rammeprogrammet for fællesskabsaktiviteter 
inden for forskning, teknologi og udvikling (5) skabt 
grundlag for, at et bestemt mål for fællesskabsforskning 
skal være at styrke det videnskablige og teknologiske 
grundlag for europæisk industri specielt inden for 
strategiske højteknologiområder og stimulere denne til at 
blive mere konkurrencedygtig på internationalt niveau, og 
hvor den samme beslutning endvidere retfærdiggør 
aktiviteter for Fællesskabet, hvor forskning bidrager 
gensidigt til styrkelse af den økonomiske og sociale helhed 
(!) EFT nr. L 302 af 24.10.1987, s. 1. 
(2) Aktionslinje II/S — »Nye tjenester af fælles interesse«. af Fællesskabet og forfremmelse af dets generelle udvik­
ling; forudsætningen er dog, at den videnskabelige og 
tekniske kvalitet skal bevares; det er hensigten, at AIM-
programmet kan bidrage til opnåelsen af disse målsæt­
ninger; 
behovet er erkendt for at konstruere en specifik europæisk 
infrastruktur, i hvilken eksisterende og avancerede tekno­
logier kan udvikles og fokuseres for at løse sundheds­
plejeproblemer; den individuelle patient skal drage 
fordelene heraf; 
opbygningen af denne infrastruktur og udførelsen af de 
humane målsætninger er en presserende nødvendighed; 
opfyldelsen af disse målsætninger nås bedst ved at forene 
bestræbelserne fra sundhedspleje-leverandørerne, forsk­
ningsinstitutter, virksomheder, herunder små og mellem­
store erhvervsvirksomheder, og andre organer i Fællesska­
bet; 
sonderende undersøgelser har bekræftet behovet for og 
fordelene ved opbygningen af et program i fællesskabssam-
arbejde på dette område; 
det er i Fællesskabets interesse at befæste det videnskabe­
lige og finansielle grundlag for den europæiske forskning 
ved i højere grad at inddrage deltagere fra europæiske 
tredjelande i visse fællesskabsprogrammer, herunder 
navnlig samarbejdsprogrammer vedrørende medicinsk 
bioinformatik; 
i AIM-sonderingsaktionen vil der blive draget nytte af 
resultaterne af ESPRIT og RACE såvel som af den 
igangværende standardiseringsindsats; 
Fællesskabets program for bioteknologi (1985-1989) vil 
omfatte anvendelse af medicinsk bioinformatik og trække 
på resultaterne af det fremtidige arbejde under AIM; 
der er behov for snæver samordning med foranstaltninger 
på nationalt plan samt regelmæssige opgørelser over 
arbejdets udvikling; til gennemførelse af sonderings-
aktionen er det derfor nødvendigt, at Kommissionen bistås 
af et udvalg; 
samordnede aktioner inden for rammerne af COST er 
væsentlige som supplement til industrielt orienterede F&U-
projekter; 
Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning 
(CREST) 'har afgivet udtalelse — 
UDSTEDT FØLGENDE BESLUTNING: 
Artikel 1 
1. En sonderende fællesskabsaktion på området informa­
tionsteknologi og telekommunikation i sundhedssektoren, 
benævnt AIM, vedtages for en indledende periode på 18 
måneder fra den 1. januar 1988. 
2. Fællesskabsaktionen er udlagt således, at borgerne og 
sundhedssektoren hurtigst og billigst muligt kan få adgang 
Nr. C 214/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 8. 88 
til forbedringerne inden for sundhedsplejen og hermed 
bidrage til sociale og økonomiske målsætninger. 
3. Fællesskabsaktionen er udlagt til at fremme udvik­
lingen af en europæisk infrastruktur og rammerne, inden 
for hvilke eksisterende udvikling og nye fordele kan blive 
givet til sundhedssektoren gennem et samarbejde mellem 
offentlige og private aktiviteter på nationalt og internatio­
nalt plan. 
Artikel 2 
1. Aktionen tager sigte på at udvikle en fælles begrebs­
ramme for samarbejde, standardforberedende arbejde og 
teknologiorienterede undersøgelser samt gennemgang af de 
ikke-teknologiske faktorer, der er en forudsætning for 
samordning af Europas bestræbelser på at forbedre 
sundhedsplejen ved hjælp af mediko- og bioinformatik. 
2. Aktionens hensigt er at frembringe omkostnings­
effektive fordele i sundhedsplejen af den individuelle borger 
og i udvikling, planlægning og styring af sundhedsplejetje­
nester. I arbejde relateret til patientinformation vil 
aktionen give prioritet til udvikling af sikre og pålidelige 
metoder til beskyttelse af medicinske journaler mod 
bortkommeise, korrumpering eller uautoriseret adgang. 
3. Anvendelsesområdet, som denne aktion dækker, 
omfatter: 
1) Udvikling af en gensidigt konceptuel ramme for 
samarbejde; 
2) Medikoinformatisk miljø; 
3) Datastrukturer og medicinske journaler; 
4) Kommunikation og funktionel integration; 
5) Integration af viden-baserede systemer i sundhedspleje; 
6) Avanceret instrumentering, udstyr og tjenester til 
sundhedspleje og medicinsk forskningsmiljø; 
7) Ikke- tekniske faktorer. 
Sammenfatningen og målsætningerne for AIM er beskrevet 
mere detaljeret i bilag II. 
Artikel 3 
1. Projekterne under programmet skal gennemføres på 
grundlag af kontrakter med omkostningsdeling. Kontra­
henterne forventes at bære en væsentlig del af omkostnin­
gerne, normalt mindst 50 % af de samlede udgifter. 
Som et alternativ kan Fællesskabet afholde op til 100 % af 
de supplerende omkostninger for universiteter og forsk­
ningsinstitutter, der gennemfører projekter eller aktioner. 2. Projektforslagene skal normalt indsendes som svar på 
en åben invitation og have deltagelse af mindst to 
uafhængige partnere, som ikke er etableret i den samme 
medlemsstat. En af partnerne skal være et industriforeta­
gende. Inden for hvert projekt skal mindst én partner 
repræsentere sundhedsplejeinteresse. Projektindkaldelse 
skal publiceres i EF-Tidende. 
3. I særlige tilfælde vedrørende projekter, der er nødven­
dige for at implementere nøgleområder af arbejdsplanen, 
og 
— hvor et forslag indebærer: 
i) en urimelig byrde for deltagerne, specielt SME og 
forskningsinstitutter; 
ii) kun én uafhængig partner; 
iii) kun partnere etableret i samme medlemsstat, eller 
— hvor en åben udbudsprocedure vil være meningsløs af 
omkostningsmæssige grunde, eller 
— hvor fællesskabsbidraget bliver mindre end 0,25 
millioner ECU, 
— kan der blive tale om at fravige fra de generelle regler fra 
stk. 1 og 2 i denne artikel og anvende artikel 8. 
4. Kontrakterne, der indgås med alle parterne, herunder 
små og mellemstore virksomheder, forlag, universiteter, 
forskningsanstalter og andre organer etableret i Fællesska­
bet 
Artikel 4 
Er der indgået rammeaftaler om videnskabeligt og teknisk 
samarbejde mellem europæiske tredjelande og Det Euro­
pæiske Fællesskab, kan organisationer og virksomheder 
med sæde i disse lande blive partnere i et projekt, der 
gennemføres under denne aktion. 
Artikel 5 
1. Størrelsen af Fællesskabets bidrag til sonderings-
aktionens gennemførelse anslås til 20 millioner ECU over 
en 18-måneders periode, heri medberegnet personaleudgif­
ter (9 midlertidigt ansatte i kategori A, 2 i kategori B og 4 i 
kategori C). 
2. Den vejledende fordeling af midlerne er anført i bilag I. 
16. 8. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 214/5 
Artikel 6 
1. Kommissionen drager omsorg for, at aktionen gen­
nemføres korrekt, og træffer de hertil fornødne foranstalt­
ninger. 
2. Kommissionen skal udarbejde en arbejdsplan, der 
definerer de detaljerede mål, planlagte projekter og 
aktioner, og de dertil svarende budgetter. 
3. Fremgangsmåden i artikel 8 anvendes på: 
— udarbejdelse af arbejdsplanen nævnt i stk 2 i denne 
artikel 3, stk. 2, 
— enhver afvigelse fra de generelle bestemmelser i artikel 
3, stk. 1, og i artikel 3, stk. 2, 
— evalueringen af det arbejde, som inden for programmets 
dele udføres af passende organisationer, grupper eller 
andre organer, 
— vurderingen af foreslåede projekter til gennemførelse og 
af Fællesskabets finansielle bidrag til et projekt, dersom 
dette bidrag overstiger 0,4 millioner ECU, 
— europæiske organisationers og virksomheders deltagel­
se i et hvilket som helst projekt, når de ikke er etableret i 
Fællesskabet, som beskrevet i artikel 4. 
4. Kommissionen kan høre den Komité, der er nævnt i 
artikel 7, om ethvert spørgsmål, som falder inden for 
rammerne af denne beslutning. 
Artikel 7 
Kommissionen bistås i udførelsen af opgaverne af et 
udvalg, i det følgende benævnt Komitéen. Udvalget, som 
består af to repræsentanter for hver medlemsstat, skal 
etableres af Kommissionen på basis af indstillinger fra 
medlemslandene. 
Komitéens medlemmer kan bistås af eksperter eller 
rådgivere afhængigt af arten af de spørgsmål, der 
behandles. 
En repræsentant fra Kommissionen er formand for 
Komitéen. 
Komitéens forhandlinger er fortrolige. Komitéen fastsætter 
selv sin forretningsorden. Kommissionen varetager sekre­
tariatsfunktionen. 
Artikel 8 
1. Når der henvises til fremgangsmåden i denne artikel, 
indbringer formanden sagen for Komitéen, enten på eget 
initiativ eller på foranledning af et af dens medlemmer. 
2. I henhold til denne fremgangsmåde forelægger Kom­
missionens repræsentant, i sin egenskab af formand, 
Komitéen udkastet til de foranstaltninger, der skal træffes. Komitéen afgiver udtalelse inden for et tidsrum på normalt 
en måned og højst to måneder. Ved afgørelser, som Rådet 
skal træffe på forslag af Kommissionen, skal udtalelsen 
vedtages med det i Traktatens artikel 148, stk. 2, nævnte 
flertal, idet medlemsstaternes repræsentanters stemmer 
tildeles den vægt, der er fastsat i samme artikel. Formanden 
deltager ikke i afstemningen. 
3. Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks 
finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med 
den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Rådet dog 
straks af Kommissionen om disse foranstaltninger. I så fald 
gælder følgende: 
— Kommissionen kan udsætte gennemførelsen af de 
foranstaltninger, den har truffet afgørelse om, i et 
tidsrum på højst en måned regnet fra datoen for denne 
underretning, 
— Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden 
afgørelse inden for det tidsrum, der er nævnt i 
ovenstående afsnit. 
Artikel 9 
1. Resultatet af aktionen skal revideres af Kommissionen 
efter 12 måneder. Kommissionen underretter Rådet og 
Europa-Parlamentet om resultatet af denne evaluering. 
2. Ved afslutningen af aktionen tilsender Kommissionen 
en rapport over udviklingen og resultaterne til Rådet og 
Europa-Parlamentet. 
3. Ovennævnte rapport skal udføres i henhold til de 
præcise mål opstillet i bilag II til denne forordning og i 
henhold til betingelserne i artikel 2, stk. 2 i Rammepro­
grammet. 
Artikel 10 
Med henblik på de koordinationsaktiviteter, der er anført i 
artikel l,stk. 2, udveksler medlemsstaterne og Kommissio­
nen alle relevante oplysninger, som de har adgang til, og 
som de frit kan fremlægge vedrørende aktiviteter på de 
områder, der er omfattet af denne forordning, hvad enten 
disse aktiviteter er planlagt eller gennemført under deres 
tilsyn eller ikke. 
Udveksling af oplysninger sker i henhold til en procedure, 
der vil blive fastlagt af Kommissionen efter høring af 
udvalget, og oplysninger vil blive behandlet som fortrolige, 
såfremt den, der giver oplysningerne, ønsker det. 
Artikel 11 
Denne beslutning træder i kraft den 1. juni 1988. 
Artikel 12 
Denne beslutning gælder umiddelbart i hver medlemsstat. 
Nr. C 214/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 8. 88 
BILAG l 
SONDERENDE AKTION AIM 
Aktionslinje I 
EFFEKTIVISERING AF OFFENTLIGE OG PRIVATE FORANSTALTNINGER 
1. Udvikling af et fælles begrebsapparat for samarbejdet 
Aktionslinje II 
STYRKELSE AF EUROPAS STILLING INDEN FOR MBI I SUNDHEDSVÆSENET 
2. Det medicinske informatikmiljø 
3. Datastrukturer og lægejournaler 
4. Kommunikation og funktionel integration 
5. Integration af videnbaserede systemer inden for sundhedsvæsenet 
6. Avancerede instrumenter, udstyr og tjenester til sundhedsvæsenet og medicinsk forskning 
Aktionslinje III 
SKABELSE AF ET MILJØ, DER FREMMER HURTIG INTRODUKTION OG 
HENSIGTSMÆSSIG ANVENDELSE AF MBI INDEN FOR SUNDHEDSVÆSENET 
7. Ikke-teknologiske faktorer 
Personaleomkostninget 
Administrative omkostninger 
I alt 
(!) Skønnet fællesskabsbidrag i millioner ECU. 
BILAG II 
PROGRAMOVERSIGT OG MÅLSÆTINGER 
1. BAGGRUND 
Såfremt et system, som skal være et effektivt hjælpemiddel til opfyldelse af samfundets sundhedsbehov, skal 
blive en succes, er det absolut nødvendigt, at man har en præcis forståelse af, hvilken form, rolle og hvilken 
anvendelse informationen skal have i sundhedssektoren. Dette skyldes, at sundhedssektoren er inde i en løbende 
udviklingsproces, og det samme gælder den teknologi, der anvendes i sundhedssektoren. De informations-
relaterede aktiviteter vokser hastigt, og udgifterne til sådanne aktiviteter er blevet meget betydelige inden for 
mange grene af sundhedsvæsenet. 
Ønsket om en gradvis gennemførelse af et integreret sundhedsmiljø (IHE) på nationalt og internationalt plan 
skyldes forskellige faktorer. 
For det første: de stigende udgifter til sygebehandling, hvor den største udgift skyldes hospitalsbehandlingen. 
I forbindelse med en effektiv udnyttelse af ressourcerne til sygebehandling er der et stærkt behov for: 4,80 (') 
10,70 (!) 
2,25 (!) 
1,69(1) 
0,56 (!) 
20,00 f1) 
16. 8. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 214/7 
— at få hensigtsmæssige indikatorer for behandlingens effektivitet og kvalitet, 
— at gøre disse indikatorer disponible og sammenlignelige i computersystemer med henblik på en klarere 
forståelse af forskellene i omkostningerne, både med hensyn til behandlingspraksis og behandlings­
resultater, 
— at forsyne den primære sundhedstjenestes læger med de avancerede IT-værktøjer, der er nødvendige for, at 
de kan udføre deres »kontrolløropgave«, ved kun at henvise patienter, der har behov for 
hospitalsbehandling eller speciallægeundersøgelse, 
— at definere behovene, således at der kan gøres fremskridt i forsyningen med hospitalsinformationsydelser. I 
dag fungerer dette system ikke optimalt, fordi de kliniske og administrative processer og procedurer giver 
mange forskellige journaler for den enkelte patient, hvilket komplicerer arkivering, genfinding og analyse af 
den nødvendige information til støtte for hospitalsfunktionerne, 
— at forkorte fristerne i behandlingsprocessen ved at øge samspillet mellem de forskellige behandlere. Dette 
kan ske ved at lette strømmen og udnyttelsen af de fagkundskaber og strukturer, systemet rummer 
(specialistdisponibilitet, kliniske data, sundheds- og lægemiddelinformation, administrativ post, 
fagdokumentation ...). 
For det andet: den hurtige udvikling inden for informationsteknologi og telekommunikation giver store 
muligheder for at forbedre kvaliteten af sundhedsvæsenets ydelser, både med hensyn til kvalitet, effektivitet, 
økonomi og adgangen til at modtage disse ydelser. Men dette kan kun gennemføres, såfremt en gradvis 
standardisering afpasses efter væksten i den computerbaserede information inden for sundhedsvæsenet, som nu 
fører til skabelsen af selvstændige systemer i Europa. International, eller i det mindste europæisk, 
standardisering betyder ikke fuldstændig ensartethed med hensyn til målesystemer, men snarere en øget 
overensstemmelse mellem fremgangsmåderne, fordi resultaterne er mere gennemsigtige, og der sker mere 
systematisk udveksling af sammenlignelige oplysninger. Jo tidligere der opnås enighed mellem sektoraktørerne 
om åbne standarder og krav til støtte for gennemførelse af et integreret sundhedsmiljø (IHE), jo større 
gennemsigtighed vil der blive opnået med hensyn til metoder, resultater og udgifter inden for sundhedsvæsenet; 
og dette betyder samtidig et større potentielt marked i Europa, stordriftsfordele for producenterne og en 
formindskelse af investeringsrisiciene. 
2. GLOBALE MÅLSÆTNINGER OG PROJEKTLEVERANCER 
Udviklingen og anvendelsen af avancerede teknologier inden for sundhedsvæsenet vil betyde en forøgelse af 
sundhedsvæsenets ydeevne, en væsentlig stigning i produktiviteten inden for medicinsk og bio(tekno)logisk 
forskning og udvikling, og en væsentlig mindskelse af vækstraten for udgifterne til sundhedsvæsenet. 
AIM vil skabe en ramme for eventuel offentlig støtte til fremme af gennemførelsen af potentielt gunstige 
udviklingsmuligheder både inden for forsyningen og forvaltningen af sundhedsydelser i Europa. 
AIM vil yde et betydeligt bidrag til skabelsen af et integreret sundhedsmiljø (IHE). Dette betyder, at det vil 
komme til at omfatte alle former for sundhedsydelser, dvs. både præventiv medicin, ydelser i den primære såvel 
som den sekundære sundhedstjeneste. 
Dette fællesskabsprogram vil i første omgang fokusere på de almindelige brugeres behov samt de teknologiske 
og funktionelle muligheder for udvikling og anvendelse af avanceret teknologi i sundhedsvæsenet. Arbejdet vil 
blive koncentreret om at supplere de samarbejdsbestræbelser, som allerede er i gang mellem forskningsinstitu­
tioner, hospitaler og industri, samtidig med at der vil blive taget hensyn til den offentlige forvaltnings behov. 
Desuden vil man bestræbe sig på at harmonisere industriens og sundhedsvæsenets prioriteter med henblik på at 
fremme det standardforberedende arbejde, der er en forudsætning for, at et integreret sundhedsmiljø (IHE) for 
sundhedsvæsenet kan gennemføres i hele Europa. 
Såvel industrien som sundhedsprofessionerne har behov for og har selv anmodet om bistand fra de offentlige 
myndigheder, fordi de nye systemer, som skal indføres, kræver: 
-— fælles standarder på europæisk niveau og om muligt på internationalt niveau, 
— design, udvikling og management, 
— godkendelse af de systemer, der vedrører det offentlige sundhedsvæsen, databeskyttelse og etiske aspekter 
generelt, 
— offentlig og politisk accept, som fastlægges i forskriftmæssige bestemmelser. 
Nr. C 214/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 8. 88 
Målet for AIM er en stadig forbedring af sundhedsvæsenet i Fællesskabet inden for økonomisk acceptable 
grænser, ved at de muligheder, der ligger i medicin- og bioinformatik (MBI), udnyttes. 
På baggrund af denne generelle målsætning vil AIM tage sigte på følgende mål: 
1. Forbedre sundhedssektorens kvalitet og fleksibilitet samt adgangen til ydelser; 
2. Øge effektiviteten i patientplejen, således at enhedsudgifterne reduceres; 
3. Bidrage til fastlæggelse af minimumsstandarder og fælles funktionsspecifikationer; 
4. Bidrage til etablering af kodeks for god adfærd og praksis, sikring af tavshedspligten samt pålidelighed; 
5. Stimulere samarbejde og samråd i forbindelse med kortlægning af MBI's begrænsninger og 
anvendelsesmuligheder; 
6. Bidrage til en fælles tilpasning af de forskellige regelsæt til de fremskridt, der gøres inden for 
sundhedsvæsenet. 
Disse mål nås bedst ved en etapevis fremgangsmåde; denne aktion omfatter pilotfasen, som er koncentreret om 
identificering af brugerbehovene, F&U-systemer, der belyser cost-benefits, såvel som valget af teknologiske 
muligheder samt udvikling af egnede evalueringsværktøjer. 
Projektleverancerne og de nærmere målsætninger for AIM-pilotfasen omfatter: 
— Udvikling af en praktisk fremgangsmåde for tværfagligt arbejde på europæisk plan inden for dette område. 
Dette omfatter de forskellige aktører, der er involveret i sundhedsvæsenet, og betyder skabelse af de 
fornødne fora, som kan fastlægge fælles behov, definere de bedste løsninger og opnå enighed. 
— Udvikling af en begrebsmodel for sundhedsvæsenets informationssystemer med identificering af funktioner, 
komponenter, krav og interrelationer. Denne model skal dække de forskellige administrative niveauer (den 
primære, sekundære og tertiære sundhedstjeneste) og skal danne grundlag for en fælles forståelse af 
sundhedsvæsenet, som kan føre til yderligere udvikling af indbyrdes forenelige procedurer, ydelser og 
systemer. 
— Definition af databehov og informationsflow på de forskellige niveauer i sundhedsvæsenet, under 
hensyntagen til de specifikke behov og begrænsninger, der eksisterer på patientniveau og på det kliniske, 
videnskabelige og administrative niveau. Dette skal føre til en undersøgelse af den måde, hvorpå journalerne 
udformes, og vil blive opfulgt af en evaluering af de forskellige kodificeringssystemer og deres nuværende 
udviklingsstade i de forskellige lande samt opnåelse af enighed om fælles kodificeringssystemer. 
— Identificering og definition af de minimumsstandarder, henstillinger og fælles aftalte fremgangsmåder, der 
er nødvendige for at fremme en harmonisk udvikling af hospitalinformationssystemer. Dette arbejde bør 
gennemføres i nært samarbejde med andre internationale organisationer på dette område. 
— Tilpasning af eksisterende teknologier og af teknologier, der er under udvikling, med henblik på deres 
indførelse og godkendelse i sundhedsvæsenet. Dette arbejde vil fokusere på specifikke forudsætninger, som 
f.eks. den menneskelige faktor, integrationen af systemerne samt deres godkendelse og praktiske anvendelse 
i det daglige arbejde. De forskellige anvendelser af videnbaserede systemer og avanceret instrumentering vil 
bive undersøgt. 
— Gennemførelse af pilotprojekter, der går ud på at afprøve anvendelsen og integreringen af 
udviklingsteknologier og metodologier inden for sundhedsvæsenet. 
— Detaljeret evaluering af de etiske, sociale og økonomiske virkninger af anvendelsen af avancerede 
teknologier inden for sundhedsvæsenet. Denne evaluering vil især vedrøre sikring af tavshedspligten, 
autoriseret adgang til systemer, datasikkerhed, virkninger for forholdet mellem patient og læge, 
hensyntagen til den menneskelige faktor ved systemudformningen, som kan lette accepten af de nye 
systemer, samt de lovgivningsmæssige aspekter i forbindelse med spørgsmål vedrørende ansvar og praktisk 
anvendelse af avancerede systemer i sundhedsvæsenet. 
16. 8. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 214/9 
Disse projektleverancer, som er anført i udkastet til arbejdsplanen, vil være nyttige resultater i sig selv. 
Derudover er arbejdets omfang og formål blevet valgt med henblik på at forberede og lette et fremtidigt 
europæisk samarbejde på dette område, uanset inden for hvilke rammer dette vil finde sted. 
Ændret forslag til Rådets direktiv om tredje ændring af direktiv 75/726/EØF om tilnærmelse af 
medlemsstaternes lovgivning om frugtsaft og visse lignende produkter 
KOM(88) 319 endelig udg. 
(Forelagt af Kommissionen i henbold til EØF-Traktatens artikel 149, stk. 3, den 9. juni 1 
(88/C 214/03) 
Efter Europa-Parlamentets udtalelse af 13. april 1988 vedrørende det direktivforslag (J), som 
Kommissionen har forelagt Rådet om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om 
frugtsaft og visse lignende produkter, samt under henvisning til EØF-Traktatens artikel 149, stk. 3, 
har Kommissionen besluttet at ændre ovennævnte forslag som følger: 
Femte betragtning udgår. 
(!) EFT nr. C 24 af 31.1.1987, s. 12. 
Ændret forslag til Rådets direktiv om fjerde ændring af direktiv 76/768/EØF om indbyrdes 
tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om kosmetiske midler (*) 
KOM(88) 323 endelig udg. — SYN 84 
(Forelagt af Kommissionen i medfør af EØF-Traktatens artikel 149, stk. 3, den 15. juni 1 
(88/C 214/04) 
(!) EFTnr. C 86 af 1.4. 1987, s. 3. 
OPRINDELIG TEKST 
Udkast til Rådets direktiv om fjerde ændring af direktiv 76/ 
768/EØF om kosmetiske midler ÆNDRET TEKST 
Ændret forslag til Rådets direktiv om fjerde ændring af 
direktiv 76/768/EØF 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 100, under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 100A, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, i samarbejde med Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske og 
sociale Udvalg, og