A4-0001/96

Beslutning om Kommissionens tolvte beretning til Europa-Parlamentet om kontrollen med gennemfoerelsen af faellesskabsretten (1994) (KOM(95)0500 - C4-0233/95)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til erklaering nr. 19 om gennemfoerelsen af faellesskabsret- ten, der optraeder som bilag til slutakten til traktaten om Den Euro- paeiske Union og blev vedtaget paa konferencen mellem repraesentanterne for medlemsstaternes regeringer den 7. februar 1992,

- der henviser til Raadets resolution af 7. december 1992 om den praktiske gennemfoerelse af det indre marked ((EFT C 334 af 18.12.1992, s. 1.)),

- der henviser til Raadets resolution af 8. juni 1993 om kvaliteten af affattelsen af EF-lovgivningen ((EFT C 166 af 17.06.1993, s. 1.)),

- der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. februar 1994 til Raadet og Europa-Parlamentet om udbygning af det administrative samarbejde i forbindelse med gennemfoerelsen og haandhaevelsen af EU-lovgivningen i det indre marked (KOM(94)0029 - C3-0108/94),

- der henviser til Raadets resolution af 16. juni 1994 om udbygning af det administrative samarbejde i forbindelse med gennemfoerelsen og haandhae- velsen af EF-lovgivningen i det indre marked ((EFT C 179 af 01.07.1994, s. 1.)),

- der henviser til Raadets resolution af 20. juni 1994 om elektronisk formidling af faellesskabsretten og de nationale gennemfoerelsesbestem- melser samt om forbedring af adgangsbetingelserne ((EFT C 179 af 01.07.1994, s. 3.)),

- der henviser til den interinstitutionelle aftale af 20. december 1994 om en hurtig arbejdsmetode, som forenkler beslutningsmekanismerne ved officiel kodifikation af lovtekster ((EFT C 293 af 08.02.1995, s. 2.)),

- der henviser til en raekke forslag, som er indeholdt i den saakaldte MOLITOR-gruppes rapport om lovgivningsmaessig og administrativ for- enkling, der blev forelagt Det Europaeiske Raad i Cannes i juni 1995,

- der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. maj 1995 til Raadet og Europa-Parlamentet om betydningen af sanktioner for gennemfoerelsen af faellesskabslovgivningen vedroerende det indre marked (KOM(95)0162),

- der henviser til Raadets resolution af 29. juni 1995 om en ensartet og effektiv gennemfoerelse af faellesskabsretten og om sanktioner i tilfaelde af overtraedelse af dens bestemmelser vedroerende det indre marked ((EFT C 188 af 22.07.1995, s. 1.)),

- der henviser til beretning fra Kommissionen af 15. juni 1995 til Raadet og Europa-Parlamentet om det indre marked 1994 (KOM(95)0238 - C4- 0239/95),

- der henviser til de droeftelser, som fandt sted den 21. juni 1995 i Bruxelles i forbindelse med Retsudvalgets symposium om forbindelserne mellem folkeretten, faellesskabsretten og medlemsstaternes nationale ret,

- der henviser til visse andragender til Udvalget for Andragender om en uhensigtsmaessig gennemfoerelse af visse faellesskabsdirektiver,

- der henviser til de droeftelser, der fandt sted paa moedet den 27. og 28. september 1995 i Bruxelles mellem Udvalget om Retlige Anliggender og Borgernes Rettigheder og repraesentanter for de nationale parlamenter, navnlig om kontrollen med gennemfoerelsen af faellesskabsretten,

- der henviser til Kommissionens tolvte aarsberetning til Europa-Parlamen- tet og Raadet om kontrollen med gennemfoerelsen af faellesskabsretten i medlemsstaterne (1994) (KOM(95)0500 - C4-0233/95) ((EFT C 254 af 29.09.1995, s. 1.)),

- der henviser til Raadets adfaerdskodeks for offentliggoerelse af Raadets protokoller og erklaeringer til optagelse i protokollerne af 2. oktober 1995 og Europa-Parlamentets beslutning af 12. oktober 1995 ((EFT C 287 af 30.10.1995, s. 179.)) om aaben- hed i Raadets beslutningstagning og Faellesskabets lovgivningsprocedure,

- der henviser til forretningsordenens artikel 44,

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Retlige Anliggender og Borgernes Rettigheder samt udtalelser fra Udvalget om Landbrug og Ud- vikling af Landdistrikter, Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik, Udvalget om Forskning, Teknologisk Udvikling og Ener- gi, Udvalget om Eksterne OEkonomiske Forbindelser, Udvalget om Transport og Turisme, Udvalget for Andragender og Udvalget om Miljoe- og Sundheds- anliggender og Forbrugerbeskyttelse (A4-0001/96),

A. der henviser til, at Det Europaeiske Faellesskab er et retssamfund, og at dets lovgivning derfor boer vaere et resultat af en gennemskuelig beslut- ningsproces, hvor teksterne har et hoejt kvalitetsniveau, saaledes at de er saa laeservenlige som muligt for maalgruppen,

B. der henviser til, at det er en ubestridelig kendsgerning, at institu- tionerne har pligt til at goere en stor indsats for at forbedre kvalite- ten af Faellesskabets lovtekster,

C. der i denne forbindelse henviser til, at den indsats, der hidtil er gjort for at skabe aabenhed omkring beslutningsprocessen, men ogsaa for at forenkle og kodificere faellesskabsretten, har vaeret utilstraekkelig,

D. der henviser til de overvejelser og synspunkter, visse nationale parla- menter og politikere har offentliggjort som optakt til regeringskon- ferencen i 1996,

E. der henviser til, at disse overvejelser ikke kan anfaegte faellesskabs- retten og de grundlaeggende principper for Faellesskabets retsorden, saaledes som de fremgaar af Domstolens retspraksis,

F. der henviser til de domme, nationale forfatningsdomstole har afsagt vedroerende traktaten om Den Europaeiske Union,

G. der henviser til, at de aarlige beretninger om kontrollen med gennem- foerelsen af faellesskabsretten aabner mulighed for ikke alene at vurdere Kommissionens varetagelse af sin rolle som traktaternes vogter, men ogsaa for at vurdere faellesskabsrettens udvikling og situationen blandt de nationale dommere, der anvender faellesskabsretten,

H. der henviser til, at faellesskabstraktaterne har etableret en ny retsor- den, hvilket indebaerer, at medlemsstaterne i stadig stoerre udstraekning har indskraenket deres suveraene rettigheder, og at ikke blot medlemssta- terne, men ogsaa deres statsborgere er underlagt denne retsorden,

I. der henviser til, at de grundlaeggende kendetegn ved Faellesskabets retsorden foerst og fremmest er, at faellesskabsretten har forrang frem for de enkelte medlemsstaters lovgivning, og at der foreligger en hel raekke bestemmelser, som finder direkte anvendelse paa medlemsstaternes statsborgere og medlemsstaterne selv,

J. der henviser til, at traktaten om Den Europaeiske Union udtrykkeligt fastslaar, at faellesskabsretten i sin helhed skal bibeholdes og videre- udvikles hen mod en stadig taettere union mellem Europas folk, inden for hvis rammer beslutningerne traeffes saa taet som muligt paa borgerne,

K. der henviser til, at de seneste aar har vist, at privatpersoners bestrae- belser paa at sikre deres rettigheder har afgoerende betydning for med- lemsstaternes korrekte overholdelse af faellesskabsretten, fordi der saaledes sker en effektiv kontrol ved siden af den kontrol, Kommissionen varetager i henhold til EF-traktatens artikel 169,

L. der henviser til den vigtige rolle, Domstolen spiller i denne forbin- delse, navnlig i kraft af de afgoerelser, der er truffet i medfoer af EF- traktatens artikel 177,

Faellesskabsrettens karakter

1. henleder opmaerksomheden paa, at forfatningsdomstolenes eventuelle kon- trol af EF-retsakternes gyldighed i forhold til de respektive forfat- ninger indebaerer en risiko for, at faellesskabsretten ikke gennemfoeres og fortolkes ensartet;

2. henviser til, at Faellesskaberne baserer sig paa princippet om tillagte befoejelser, jf. artikel A i traktaten om Den Europaeiske Union og arti- kel 3 B i EF-traktaten, og at det forudsaettes, at der kun kan traeffes afgoerelse om nye befoejelser til Unionen ved en aendring af traktaterne (TEU artikel N) og en senere ratificering i de nationale parlamenter;

3. fremhaever, at dersom en faellesskabsretsakt teoretisk set overskred Faellesskabernes befoejelser som defineret i traktaterne, ville det i sidste instans tilkomme Domstolen som vogter af retsakternes lovlighed at annullere denne; i denne sammenhaeng udgoer de eksisterende sam- arbejdsrelationer mellem de nationale retsvaesener og Domstolen et ef- fektivt middel; det tilkommer tillige Domstolen at overvaage institutio- nernes og medlemsstaternes overholdelse af de grundlaeggende rettigheder og generelle retsprincipper, naar deres aktiviteter finder sted som led i gennemfoerelsen af faellesskabsretten;

4. opfordrer Kommissionen til, af hensyn til borgerne i EU og borgere fra tredjelande, der lovligt opholder sig i Unionen, at intensivere sine bestraebelser paa at gennemfoere en dynamisk fortolkning af bestemmelserne i faellesskabsretten, eventuelt ogsaa ved Domstolen for at drage stoerst mulig fordel af de muligheder, de indeholder;

AAbenhed i beslutningsprocessen

5. finder, at aabenhed i beslutningsprocessen er et integrerende element i Den Europaeiske Unions demokratiske karakter og en forudsaetning for, at borgerne kan naere uindskraenket tillid til institutionerne og Unionens fremtid;

6. mener, at alle institutionerne boer vaere bevidste om dette krav om aaben- hed og vise politisk vilje til at gennemfoere det i praksis;

7. gentager sine tidligere krav om, at Raadet fremover vedtager lovgivnin- gen i fuld offentlighed;

8. fordoemmer Raadets praksis, som gaar ud paa i protokollerne at indfoeje ensidige erklaeringer om den lovgivning, som er under vedtagelse, bl.a. som led i den faelles beslutningsprocedure; udtrykker sin undren over, at Kommissionen mener at kunne tilslutte sig Raadet i forbindelse med disse erklaeringer og anmoder Kommissionen om at goere en ende paa denne praksis, som er i strid med dens gentagne hensigtserklaeringer om at skabe «et Faellesskab, der er taettere paa dets borgere» (Bulletin for De Europaeiske Faellesskaber nr. 10.1992, s. 9);

9. mener, at institutionerne ikke boer naegte offentligheden adgang til dokumenter, som vedroerer Faellesskabets lovgivningsproces, medmindre der er tale om absolutte undtagelsestilfaelde, hvor offentliggoerelse kunne skade beskyttelsen af almenvellet eller enkeltpersoners privatliv, og at den paagaeldende institution i saadanne tilfaelde boer begrunde sit af- slag og fortolke disse begreber restriktivt;

10. tager i denne forbindelse Raadets ovennaevnte adfaerdskodeks af 2. oktober 1995 for offentliggoerelse af Raadets protokoller og erklaeringer til optagelse i protokollerne, naar Raadet optraeder som lovgivende myndighed, til efterretning og mener, at denne tekst paa ingen maade opfylder maal- saetningen om at sikre den noedvendige aabenhed i Raadets lovgivningsarbej- de og goere dets arbejde mere tilgaengeligt for borgerne i Faellesskabet (se formuleringen i Raadets skrivelse til Europa-Parlamentet af 4. okto- ber 1995); anmoder derfor Raadet om at tage sin holdning op til fornyet overvejelse snarest muligt, og erklaerer sig allerede nu parat til at deltage i udarbejdelsen af en interinstitutionel aftale herom;

Faellesskabsbestemmelsernes kvalitet

11. kraever, at Kommissionen snarest muligt forelaegger alle de forslag til officiel kodifikation, der blev varslet i lovgivningsprogrammet for 1995;

12. opfordrer Kommissionen til med henblik paa at forbedre faellesskabslov- givningens kvalitet ved forelaeggelsen af forslag til aendring af bestaa- ende faelleslovgivning fremover at trykke den eksisterende tekst og den af Kommissionen foreslaaede tekst i deres helhed ved siden af hinanden og fremsende den konsoliderede tekst til Raadet og Europa-Parlamentet;

Indholdet af aarsberetningen

13. beklager, at Kommissionen foerst har fremsendt den tolvte beretning til Europa-Parlamentet den 19. juni 1995, og at den ikke offentliggjordes i De Europaeiske Faellesskabers Tidende foer den 29. september 1995; mener, at denne forsinkelse til dels overfloediggoer behandlingen af disse be- retninger, og at Kommissionen burde vaere sig dette bevidst; kraever derfor paa ny, at aarsberetningen for 1995 fremsendes til Parlamentet senest i marts 1996;

14. konstaterer, at Kommissionen i sin aarsberetning ikke har gennemfoert en samlet evaluering af faellesskabsrettens gennemfoerelse, som det var tilfaeldet i de foregaaende beretninger; en saadan evaluering burde inde- holde de vigtigste oplysninger om gennemfoerelsen af faellesskabsretten i det paagaeldende aar og isaer de konkrete forslag, som Kommissionen paataen- ker at fremsaette til forbedring af situationen i de mest problematiske sektorer, og de foranstaltninger, som boer traeffes ikke alene af med- lemsstaterne, men ogsaa af Europa-Parlamentet og Raadet; kun saaledes vil det vaere muligt at gennemfoere en virkelig konstruktiv politisk dialog mellem institutionerne og medlemsstaterne frem for en forsinket behand- ling og en tekst, som med Kommissionens ord «noedvendigvis (maa) blive noget rutinepraeget» (se forordet, tredje afsnit); mener, at den omtalte samlede vurdering i forbindelse med Kommissionens aktuelle bestraebelser paa at udarbejde en reel informationspolitik burde indgaa heri og formid- les til den brede offentlighed i betragtning af de negative foelger af en utilstraekkelig gennemfoerelse af faellesskabsretten;

15. konstaterer, at der er sket en vis forbedring med hensyn til gennem- foerelsen af faellesskabsretten, men beklager, at der fortsat optraeder forsinkelser inden for visse sektorer (miljoe, offentlige kontrakter, forsikring, intellektuel ejendomsret og laegemidler);

16. mener, at hvert parlament eventuelt kunne udarbejde interne procedurer med henblik paa at kontrollere gennemfoerelsen af faellesskabsretten og i givet fald at traeffe effektive foranstaltninger over for regeringerne, naar disse er ansvarlige for omsaettelse til national ret og gennemfoerel- se af forpligtelser paalagt af Faellesskabet, bl.a. naar der rejses und- ladelsessoegsmaal ved Domstolen, eller naar denne har afsagt en dom; der skal i denne forbindelse henvises til ERKLAERING (nr. 14) som bilag til slutakten i EU-traktaten fra regeringskonferencen i Maastricht om ind- kaldelse til parlamentskonferencen med henblik paa ivaerksaettelse af en regelmaessig politisk dialog mellem Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter;

17. tager bilag 15 til formandskabets konklusioner fra Det Europaeiske Raad i Madrid til efterretning, ifoelge hvilken der med henblik paa en stoerre gennemsigtighed i Unionen i forbindelse med et lovgivningsmaessigt for- slag skal ske en orientering af de nationale parlamenter, som skal have dokumenterne forelagt paa deres officielle sprog i god tid, saa de kan foere relevante droeftelser fra starten af lovgivningsprocessen;

18. konstaterer med hensyn til det indre marked, at offentlige indkoeb tyde- ligvis udgoer et problem med et hastigt stigende antal overtraedelses- sager; det samme er tilfaeldet med moms, hvor der fortsat er et stort antal tilfaelde med manglende overholdelse af faellesskabsretten; disse problemer blev taget op i Parlamentets beslutning af 15. november 1995 ((PV af denne dato, del II, punkt 10.)) om Kommissionens beretning om gennemfoerelsen af det indre mar- ked i 1994; desuden findes der omraader, som endnu ikke er omfattet af faellesskabsbestemmelser, men hvor der stadig er lakuner i lovgivningen om det indre marked: som et eksempel kan naevnes samordningen af den indirekte beskatning;

19. konstaterer med hensyn til miljoeomraadet, at anvendelsen i praksis af en raekke direktiver i visse medlemsstater er slaaet fejl og anmoder Kommis- sionen om i sin naeste aarsberetning at medtage detaljerede oplysninger om aarsagerne til den forkerte anvendelse af de forskellige direktiver;

20. konstaterer, at direktiv 85/337/EOEF af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning paa miljoeet ((EFT L 175 af 05.07.1985, s. 40.)) ogsaa i 1994 gav anledning til de fleste problemer; dette rent ud sagt skuffen- de resultat skyldes delvis den uklare formulering af det paagaeldende direktiv; der goeres derfor opmaerksom paa, at aendringen af direktivet skal resultere i en i juridisk forstand klar tekst; hvad angaar vand- direktiverne maa det konstateres, at overholdelsen i mange tilfaelde lader meget tilbage at oenske, selv om denne lovgivning allerede har eksisteret i naesten 20 aar;

21. finder, hvad landbrugssektoren angaar, at de forskellige medlemsstater boer goere en yderligere indsats for at fremme gennemfoerelsen af de direktiver, der vedroerer vaesentlige aspekter af landbrugsbestemmelser- ne: foder, de veterinaere og fytosanitaere regler, froe; uden en saadan indsats risikerer det indre marked og den frie bevaegelighed for land- brugsvarer at stoede paa vanskeligheder og hindringer foraarsaget af kom- plekse bureaukratiske og administrative procedurer om ikke af forsoeget paa i ly af saadanne paaskud at beskytte det nationale marked mod import fra Unionens andre medlemsstater;

22. konstaterer, at der inden for transportsektoren isaer har vaeret proble- mer med gennemfoerelsen af Raadets direktiv 90/314/EOEF af 13. juni 1990 om pakkerejser, herunder pakkeferier og pakketure ((EFT L 158 af 23.06.1990, s. 9.)), Raadets direktiv 91/440/EOEF af 29. juli 1991 om udvikling af Faellesskabets jernbaner ((EFT L 237 af 24.08.1991, s. 25.)) og Raadets direktiv 92/106/EOEF af 7. december 1992 om indfoerelse af faelles regler for visse former for kombineret godstransport mellem medlemsstaterne ((EFT L 368 af 17.12.1992, s. 38.));

23. opfordrer Kommissionen til paa teknologiomraadet noeje at overvaage, at medlemsstaterne gennemfoerer Raadets direktiv 90/219/EOEF af 23. april 1990 om indesluttet anvendelse af genetisk modificerede organismer ((EFT L 117 af 08.05.1990, s. 1.)) og Raadets direktiv 90/220/EOEF af 23. april 1990 om udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede organismer ((EFT L 117 af 08.05.1990, s. 15.)), som allerede i nogle aar har vaeret i kraft inden for faellesskabsretten, men som endnu ikke er gennemfoert i medlemsstaternes nationale ret;

24. oensker, at Kommissionen med hensyn til Unionens eksterne oekonomiske og handelsmaessige forbindelser aendrer dispositionen i sin beretning og indfoejer en status over gennemfoerelsen af denne del af faellesskabsret- ten;

Kommissionens behandling af klager og andragender

25. opfordrer med hensyn til Kommissionens behandling af individuelle kla- ger og andragender denne til at fremskynde behandlingen af disse og at gennemfoere en strengere kontrol med medlemsstaternes svartider, den tid der gennemsnitligt forloeber fra afsendelse af en aabningsskrivelse til afgivelse af en begrundet udtalelse og fra afgivelse af en saadan be- grundet udtalelse til afslutningen paa traktatbrudsproceduren eller en henvisning til Domstolen;

26. opfordrer i oevrigt Kommissionen og Udvalget for Andragender til i fael- lesskab at udarbejde nye arbejdsmetoder for at fremskynde behandlingen af andragender og forbedre niveau og kvalitet af orienteringen om bor- gernes ret til at indgive andragender;

Proceduren i henhold til EF-traktatens artikel 169

27. konstaterer, at det af Domstolens domme fremgaar, at Kommissionen er alt for laenge om at sende aabningsskrivelser, begrundede udtalelser og even- tuelt indlede traktatbrudssager mod de medlemsstater, der forhaler gennemfoerelsen; tilsyneladende varer den administrative fase i gennem- snit et aar, hvilket i hoej grad modvirker en ensartet udoevelse af fael- lesskabsretten paa hele Unionens omraade;

Medlemsstaternes manglende gennemfoerelse af Domstolens domme

28. fordoemmer, at visse medlemsstater endnu ikke har efterkommet Domstolens domme, hvoraf nogle er afsagt for mere end tretten aar sidem, og insi- sterer paa, at Kommissionen, ufortoevet og i samtlige tilfaelde, goer brug af EF-traktatens artikel 171, stk. 2, som giver Domstolen ret til at paalaegge tvangsboeder;

Orientering af privatpersoner om deres rettigheder

29. noterer sig de seneste domme, Domstolen har afsagt, og mener, at Kom- missionen snarest muligt boer udarbejde en praktisk vejledning for pri- vatpersoner, der boer oversaettes til alle faellesskabssprog, og som boer indeholde en oversigt over de vigtigste rettigheder og forpligtelser inden for faellesskabsretten og de virkemidler, der kan tages i anven- delse for at sikre overholdelsen heraf;

Domstolens rolle i praejudicielle sager

30. anerkender, at Domstolen spiller en vigtig rolle, navnlig naar nationale retsinstanser indbringer sager til praejudiciel afgoerelse, men er be- taenkelig ved, at proceduren i henhold til EF-traktatens artikel 177 er saa langstrakt;

31. konstaterer, at der i nogle medlemsstater naesten ikke rejses praejudici- elle spoergsmaal i henhold til EF-traktatens artikel 177 fra retsvaesenets side, mens der fra andre medlemsstater rettes langt flere forespoerg- sler, og anmoder Kommissionen om at undersoege aarsagerne til disse for- skelle, som noedvendigvis maa skyldes, at de nationale domstole og advo- katerne ikke har samme kendskab til faellesskabsretten;

Adgang til Faellesskabets retsinstanser

32. er sig de praktiske vanskeligheder, som privatpersoner har ved at faa adgang til Faellesskabets retsinstanser, bevidst, og opfordrer Kommis- sionen til at udarbejde en undersoegelse om dette spoergsmaal og overveje oprettelse af en faellesskabsfond med henblik paa at forbedre forholdene;

Uddannelse i faellesskabsret

33. beklager, at Kommissionen ikke goer en stoerre indsats for at uddanne og orientere jurister om faellesskabsretten, og kraever, at Kommissionen snarest muligt forelaegger et program paa dette omraade og med henblik herpaa faar adgang til de noedvendige oekonomiske ressourcer; opfordrer desuden Kommissionen til at stoette initiativer i medlemsstaterne og paa universiteter og tilsvarende institutioner, hvis formaal er at uddanne jurister i faellesskabsretten;

34. anbefaler medlemsstaterne at stille krav om, at discipliner inden for faellesskabsretten bliver en obligatorisk del af vordende juristers pensum;

Sanktionernes betydning

35. tilslutter sig i princippet de retningslinjer, der er indeholdt i Kom- missionens meddelelse til Raadet og Europa-Parlamentet om betydningen af sanktioner for gennemfoerelsen af faellesskabslovgivningen vedroerende det indre marked;

36. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen, Domstolen og Revisionsretten samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.