[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 23.2.2009

KOM(2009)81 endelig

2009/0023 (CNS)

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af protokollen om, hvilken lov der finder anvendelse på underholdspligt

BEGRUNDELSE

1. FORMÅL

Forslaget vedrører Fællesskabets indgåelse af protokollen om, hvilken lov der finder anvendelse på underholdspligt, som blev indgået den 23. november 2007 under Haagerkonferencen om International Privatret. Protokollen har til formål at sikre større retssikkerhed og retlig forudsigelighed for bidragsberettigede og bidragspligtige. Eftersom langt de fleste krav om underholdsbidrag vedrører børn, er protokollen i første række en foranstaltning, der skal beskytte børn.

2. UDVIKLING AF ET FÆLLES RETSOMRÅDE INDEN FOR FÆLLESSKABET

Det Europæiske Fællesskab har sat sig selv det mål at skabe et virkeligt retsområde, der er baseret på princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelser.

Rådet vedtog den 18. december 2008 forordning (EF) nr. 4/2009 om retternes kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og samarbejde vedrørende underholdspligt[1]. I henhold til forordningens artikel 15 fastlægges den lov, der skal anvendes på underholdspligt, i overensstemmelse med Haagerprotokollen af 23. november 2007 om, hvilken lov der finder anvendelse på underholdspligt, i de medlemsstater, der er bundet af dette instrument.

Protokollens anvendelse i Fællesskabet vil sikre anvendelse af ensartede og harmoniserede lovvalgsregler i medlemsstaterne i sager om underhold.

Hertil kommer, at harmoniserede lovvalgsregler er en forudsætning for afskaffelse af fuldbyrdelsesproceduren for retsafgørelser om underholdspligt. Som følge heraf vil der for retsafgørelser afsagt i medlemsstater, som er bundet af protokollen, være fri bevægelighed i andre medlemsstater uden nogen form for kontrol med hensyn til sagens realitet i den medlemsstat, hvor afgørelsen søges fuldbyrdet. Herved kan man nå det politiske mål, der har været på dagsordenen siden Det Europæiske Råds møde i Tammerfors i 1999.

På grund af den tætte forbindelse mellem formålet med forordning (EF) nr. 4/2009 og lovvalgsreglerne bør protokollen senest tages i anvendelse i Fællesskabet på forordningens anvendelsesdato, dvs. den 18. juni 2011.

3. PROTOKOLLEN FRA 2007 OM, HVILKEN LOV DER FINDER ANVENDELSE PÅ UNDERHOLDSPLIGT

Formålet med protokollen er at øge retssikkerheden og den retlige forudsigelighed ved indførelse af fælles bestemmelser om, hvilken lov der finder anvendelse på underholdspligt. Det vigtigste mål med harmoniseringen af lovvalgsreglerne er at gøre det muligt for de bidragsberettigede at handle med fuldt kendskab til situationen uden at være underkastet forskellige nationale ordninger. Det forsøges med protokollen at finde en balance mellem rettighederne for den bidragsberettigede og den bidragspligtige.

Protokollen fastsætter, hvilken lov der finder anvendelse på underholdspligt som følge af familie-, slægtskabs-, ægteskabs- eller svogerskabsforhold, herunder underholdspligt over for et barn uanset forældrenes civilstand (artikel 1, stk. 1).

Protokollen fastsætter, at underholdspligt generelt reguleres af loven i den stat, hvor den bidragsberettigede har sin sædvanlige bopæl (artikel 3, stk. 1). Særlige regler beskytter den bidragsberettigede i situationer, hvor han eller hun ikke kan opnå underholdsbidrag efter lovgivningen i den stat, hvor han eller hun har sin sædvanlige bopæl (artikel 4). Er der tale om underholdspligt mellem ægtefæller, kan en af parterne anmode om, at loven i en anden stat, som har en tættere tilknytning til ægteskabet, finder anvendelse (artikel 5). En særlig indsigelsesregel giver den bidragspligtige mulighed for i visse tilfælde at bestride et krav om underholdsbidrag med den begrundelse, at der ikke består en sådan underholdspligt, hverken efter loven i den stat, på hvis område den bidragspligtige har sin sædvanlige bopæl, eller efter loven i den stat, hvis nationalitet begge parter har, hvis en sådan findes (artikel 6). Parterne kan endelig vælge den lov, der skal finde anvendelse på enten et underholdskrav i forbindelse med en bestemt sag (artikel 7) eller generelt (artikel 8).

Anvendelse af den lov, der er fastsat efter protokollen, kan kun afvises, hvis dens virkninger er åbenbart uforenelige med de grundlæggende retsprincipper ("ordre public") i domstolslandet (artikel 13). Ved fastsættelse af underholdsbidragets størrelse skal der tages hensyn til den bidragsberettigedes behov og den bidragspligtiges midler, også selv om den gældende lov bestemmer andet (artikel 14).

Organisationer for regional økonomisk integration kan blive parter i protokollen (artikel 24).

4. KOMMISSIONENS FORSLAG

Ifølge Domstolens retspraksis[2] har Fællesskabet erhvervet ekstern enekompetence på de områder, der er omfattet af forordning (EF) nr. 4/2009. Denne forordning fastsætter, at lovvalgsreglerne fastsættes i overensstemmelse med protokollen, og at den finder anvendelse i medlemsstaterne senest på datoen for forordnings anvendelse. Kommissionen foreslår derfor, at Fællesskabet indgår protokollen alene.

Protokollens artikel 24 giver Det Europæiske Fællesskab mulighed for på tidspunktet for undertegnelsen, accepten, godkendelsen eller tiltrædelsen at erklære, at det har kompetence på alle de områder, som protokollen regulerer, og at de medlemsstater, der har overført kompetence til det, vil være bundet af protokollen. Kommissionen foreslår, at der afgives en sådan erklæring.

Forordningens artikel 76 fastsætter, at forordningen finder anvendelse fra 18. juni 2011 under forudsætning af, at Haagerprotokollen af 2007 finder anvendelse i Fællesskabet på denne dato. Sker dette ikke, anvendes forordningen fra datoen for protokollens anvendelse i Fællesskabet.

Efter protokollens artikel 25 træder protokollen i kraft efter en fastsat periode efter deponering af det andet ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument. Protokollen er endnu ikke ratificeret af nogen stat. Fællesskabet kan således være den første part, der indgår protokollen.

Eftersom protokollen bør anvendes i Fællesskabet senest på forordningens anvendelsesdato, dvs. den 18. juni 2011, foreslår Kommissionen at gøre brug af mekanismen for foreløbig anvendelse af en international aftale inden dennes ikrafttrædelse. Foreløbig anvendelse er omhandlet i artikel 300, stk. 2, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Kommissionen foreslår, at der afgives en ensidig erklæring herom ved protokollens indgåelse.

Efter artikel 22 i protokollen finder protokollen ikke anvendelse på underholdskrav i en kontraherende stat, der vedrører en periode før protokollens ikrafttrædelse i denne stat. I Fællesskabet anvendes den nye forordning (EF) nr. 4/2009 om underholdspligt på retssager, der er anlagt, på retsforlig, der er godkendt eller indgået, og på officielt bekræftede dokumenter, der er udarbejdet efter datoen for forordningens anvendelse (artikel 75). Forordningen kan således også finde anvendelse i tilfælde, hvor der kræves underholdsbidrag for en periode før forordningens anvendelse. Anvendelse af forordningen sammen med artikel 22 i protokollen ville have den uheldige virkning, at kravet eventuelt ville være omfattet af forskellige love afhængigt af, for hvilken periode der kræves underholdsbidrag. Aftalen om afskaffelse af fuldbyrdelsesproceduren vedrører desuden kun afgørelser, som træffes på grundlag af de harmoniserede lovvalgsregler. Kommissionen foreslår også at anvende protokollens regler, når der kræves underholdsbidrag på grundlag af forordningen for en periode, der ligger før protokollens anvendelse i Fællesskabet, og at der afgives en ensidig erklæring herom ved protokollens indgåelse.

Kommissionens forslag til Rådets forordning om retternes kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og samarbejde vedrørende underholdspligt, der blev vedtaget den 15. december 2005, var ledsaget af en konsekvensvurdering. Eftersom konsekvensvurderingen omfattede den foreslåede harmonisering af lovvalgsreglerne, er der ikke behov for at foretage en ny konsekvensvurdering.

2009/0023 (CNS)

Forslag til

RÅDETS AFGØRELSE

om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af protokollen om, hvilken lov der finder anvendelse på underholdspligt

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 61, litra c), sammenholdt med artikel 300, stk. 2 og 3,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[3],

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[4], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Det Europæiske Fællesskab ønsker at skabe et fælles retsområde baseret på princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelser.

(2) I henhold til forordning (EF) nr. 4/2009 om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og samarbejde vedrørende underholdspligt (i det følgende benævnt "forordningen"), der blev vedtaget den 18. december 2008, fastlægges den lov, der finder anvendelse på underholdspligt, efter Haagerprotokollen af 23. november 2007 om, hvilken lov der finder anvendelse på underholdspligt (i det følgende benævnt "protokollen") i de medlemsstater, der er bundet af dette instrument.

(3) Protokollen er et værdifuldt bidrag til større retssikkerhed og retlig forudsigelighed for bidragsberettigede og bidragspligtige. Anvendelse af ensartede lovvalgsregler vil sikre fri bevægelighed for retsafgørelser om underholdsbidrag i Fællesskabet, uden nogen form for kontrol i de medlemsstater, hvor de søges fuldbyrdet.

(4) Protokollens artikel 24 giver Fællesskabet mulighed for at undertegne, acceptere, godkende eller tiltræde protokollen.

(5) Fællesskabet har enekompetence på alle de områder, der er reguleret af protokollen.

(6) Protokollen bør anvendes mellem medlemsstaterne senest den 18. juni 2011, som er anvendelsesdatoen for rådsforordningen.

(7) På grund af den tætte forbindelse mellem protokollen og forordningen bør protokollen anvendes foreløbigt i Fællesskabet, hvis den ikke er trådt i kraft på forordningens anvendelsesdato den 18. juni 2011. Der bør ved protokollens indgåelse afgives en ensidig erklæring herom.

(8) Protokollen bør finde anvendelse på alle retsafgørelser, som kan anerkendes og fuldbyrdes efter forordningens bestemmelser om afskaffelse af fuldbyrdelsesproceduren for fremmede retsafgørelser, herunder om underholdsbidrag, der er rejst krav om i medlemsstaterne for en periode, der ligger før protokollens ikrafttrædelse i Fællesskabet. Der bør ved protokollens afgørelse afgives en ensidig erklæring herom.

(9) I overensstemmelse med artikel 3 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Irland i vedtagelsen og anvendelsen af denne afgørelse. [Det Forenede Kongerige deltager ikke i vedtagelsen af denne afgørelse.]

(10) Danmark deltager i medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark -

VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Protokollen om, hvilken lov der finder anvendelse på underholdspligt, godkendes på Fællesskabets vegne.

Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den (de) person(er), der er beføjet til undertegne protokollen med bindende virkning for Fællesskabet.

Teksten til protokollen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Ved indgåelsen af protokollen afgiver Fællesskabet følgende erklæring i henhold til protokollens artikel 24:

"Det Europæiske Fællesskab erklærer i henhold til protokollens artikel 24, at det har kompetence på alle de områder, der er reguleret af protokollen. Dets medlemsstater undertegner, accepterer, godkender eller tiltræder ikke protokollen, men vil være bundet af protokollen i kraft af Det Europæiske Fællesskabs indgåelse heraf.

I forbindelse med denne erklæring omfatter udtrykket "Det Europæiske Fællesskab" ikke Danmark i medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab [, eller Det Forenede Kongerige i medfør af artikel 3 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab]."

Artikel 3

Protokollen finder foreløbig anvendelse fra den 18. juni 2011, hvis den endnu ikke er trådt i kraft på denne dato. Ved indgåelsen af protokollen erklærer Fællesskabet følgende:

"Det Europæiske Fællesskab erklærer, at protokollen anvendes foreløbigt fra den 18. juni 2011, som er anvendelsesdatoen for forordning (EF) nr. 4/2009 om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og samarbejde vedrørende underholdspligt, hvis protokollen endnu ikke er trådt i kraft på denne dato."

Artikel 4

I Fællesskabet anvendes protokollen også på underholdsbidrag, der er rejst krav om i medlemsstaterne for en periode, der ligger før protokollens foreløbige ikrafttrædelse i Fællesskabet, i situationer, hvor retssag er anlagt, retsforlig er godkendt eller indgået, eller officielt bekræftede dokumenter er udarbejdet efter den 18. juni 2011, som er forordningens anvendelsesdato.

Ved indgåelse af protokollen erklærer Fællesskabet følgende:

"Det Europæiske Fællesskab erklærer, at protokollen også anvendes på underholdsbidrag, der er krævet i medlemsstaterne for en periode, der ligger før protokollens ikrafttrædelse eller foreløbige anvendelse i Fællesskabet, i situationer, hvor retssag er anlagt, retsforlig er godkendt eller indgået, eller officielt bekræftede dokumenter er udarbejdet efter den 18. juni 2011, som er anvendelsesdatoen for forordning EF) nr. 4/2009 om kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og samarbejde vedrørende underholdspligt om retternes kompetence, lovvalg, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser og samarbejde vedrørende underholdspligt."

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

[1] EUT L 7 af 10.1.2009, s. 1.

[2] Domstolens udtalelse 1/03 af 7. februar 2006 om Fællesskabets kompetence til at indgå den nye Lugano-konvention om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område.

[3] EUT C […] af […], s. […].

[4] EUT C […] af […], s. […].