EUROPA-PARLAMENTETS BESLUTNING
af 24. april 2007
med bemærkningerne, der er en integrerende del af afgørelsen om decharge for gennemførelsen af
Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2005, Sektion III —Kommissionen
EUROPA-PARLAMENTET,
— der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2005 (1),
— der henviser til De Europæiske Fællesskabers endelige årsregnskab for regnskabsåret 2005 —Bind I —
(SEK(2006)0916 —C6-0263/2006, SEK(2006)0915 —C6-0262/2006) (2),
— der henviser til Kommissionens beretning til dechargemyndigheden om opfølgning af dechargeafgørel-
serne for 2004 (KOM(2006)0642, KOM(2006)0641) og arbejdsdokumentet fra Kommissionenstjenestegrene, der er vedføjet Kommissionens beretning til Europa-Parlamentet om opfølgning afdechargeafgørelserne for 2004 (SEK(2006)1376, SEK(2006)1377),
— der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale
Udvalg og Regionsudvalget »Resultater med de forskellige politikker i 2005« (KOM(2006)0124),
— der henviser til Kommissionens meddelelse »En sammenfatning over Kommissionens resultater på
management-området i 2005« (KOM(2006)0277),
— der henviser til Kommissionens årlige beretning til dechargemyndigheden om de interne revisioner, der er
foretaget i 2005 (KOM(2006)0279),
— der henviser til Kommissionens sammenfattende rapport »Medlemsstaternes svar på Revisionsrettens
årsberetning 2004« (KOM(2006)0184),
— der henviser til grønbogen om et europæisk åbenhedsinitiativ vedtaget af Kommissionen den 3. maj
2006 (KOM(2006)0194),
— der henviser til Revisionsrettens udtalelse nr. 2/2004 om indførelse af »én enkelt revisionsmodel« (og et
forslag til en struktur for intern kontrol i Fællesskabet) (
3),
— der henviser til Kommissionens meddelelse om en køreplan for indførelse af en integreret struktur for
intern kontrol (KOM(2005)0252),
— der henviser til Kommissionens handlingsplan for en integreret struktur for intern kontrol (KOM(2006)
0009),
— der henviser til første beretning om resultattavlen for Kommissionens handlingsplan for en integreret
struktur for intern kontrol af 19. juli 2006 (SEK(2006)1009),
— der henviser til beretningen fra House of Lords' Europaudvalg af 13. november 2006 om »Financial
Management and Fraud in the European Union: Perceptions, Facts and Proposals«,
— der henviser til Revisionsrettens årsberetning om gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret 2005 (4)
og dens særberetninger med de kontrollerede institutioners svar,15.7.2008 DA Den Europæiske Unions Tidende L 187/25
(1) EUT L 60 af 8.3.2005.
(2) EUT C 264 af 31.10.2006, s. 1.
(3) EUT C 107 af 30.4.2004, s. 1.
(4) EUT C 263 af 31.10.2006, s. 1.
— der henviser til Revisionsrettens erklæring om regnskabernes rigtighed og de underliggende
transaktioners lovlighed og formelle rigtighed, jf. EF-traktatens artikel 248 (5),
— der henviser til Rådets henstilling af 27. februar 2007 (5710/2007 —C6-0081/2007),
— der henviser til EF-traktatens artikel 274, 275 og 276 samt Euratom-traktatens artikel 179 a og 180 b,
— der henviser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen
vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (6), særlig artikel 145, 146 og 147,
— der henviser til Revisionsrettens udtalelse nr. 4/2006 om forslag til Rådets forordning om ændring af
forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (7),
— der henviser til forretningsordenens artikel 70 og bilag V,
— der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelser fra de øvrige berørte udvalg
(A6-0095/2007),
A. der henviser til, at Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 274 gennemfører budgettet på eget
ansvar i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og i samarbejde med
medlemsstaterne,
B. der henviser til, at den mest effektive måde, hvorpå Kommissionen kan vise sin sande vilje til åbenhed og
forsvarlig økonomisk forvaltning, er ved at gøre alt, hvad der står i dens magt, og fuldt ud støtte de
initiativer, der tager sigte på at forbedre den økonomiske forvaltning, for at få Revisionsretten til at afgiveen positiv revisionserklæring (DAS) (den franske betegnelse »Déclaration d'assurance«),
C. der henviser til, at forbedringer i den økonomiske forvaltning i EU skal følges op og styrkes af en nøje
kontrol med fremskridtene i Kommissionen og i medlemsstaterne,
D. der henviser til, at gennemførelsen af EU's politikker især er karakteriseret ved den såkaldte delteforvaltning af EU-budgettet mellem Kommissionen og medlemsstaterne, hvilket indebærer, at 80 % af
udgifterne administreres af medlemsstaterne,
E. der henviser til, at den omstændighed, at medlemsstaterne har påtaget sig kontrolansvaret for
udarbejdelsen af finansielle oplysninger, og især kravet i henhold til punkt 44 i den interinstitutionelle
aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin ogforsvarlig økonomisk forvaltning (
8) (IIA) om fremlæggelse af en oversigt over de foreliggende revisioner
og erklæringer bør bidrage væsentligt til en bedre forvaltning af EU-budgettet og dermed dels tilindførelse af en integreret struktur for intern kontrol i EU og dels til opnåelse af en positivrevisionserklæring,
F. der henviser til, at det i sine dechargebeslutninger for regnskabsårene 2003 og 2004 af henholdsvis
12. april 2005 (9) og 27. april 2006 (10) foreslog, at de enkelte medlemsstater skulle forelægge ex ante-
oplysninger i en formel oplysende erklæring og en årlig ex-post-revisionserklæring vedrørendeanvendelsen af EU-midler,L 187/26 DA Den Europæiske Unions Tidende 15.7.2008
(5) EUT C 263 af 31.10.2006, s. 10.
(6) EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. Ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006 (EUT L 390 af 30.12.2006, s. 1.).
(7) EUT C 273 af 9.11.2006, s. 2.
(8) EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.
(9) EUT L 196 af 27.7.2005, s. 1.
(10) EUT L 340 af 6.12.2006, s. 5.
G. der henviser til, at det overordnede princip, Parlamentet går efter, er, at der i overensstemmelse med EF-
traktatens bestemmelser til fulde leves op til såvel det endelige ansvar, Kommissionen har for
forvaltningen af EU-budgettet, som medlemsstaternes beføjelser til at forvalte de midler, de har fået stillettil rådighed,
H. der henviser til, at Økofin-Rådet i sine konklusioner fra den 8. november 2005 tog afstand fra
Parlamentets forslag om erklæringer fra nationalt hold (11),
I. der henviser til, at det i punkt 44 i IIA fastslås, at de relevante revisionsmyndigheder i medlemsstaterne
foretager en vurdering af, hvorvidt forvaltnings- og kontrolordningerne er i overensstemmelse med
Fællesskabets lovgivning, og at medlemsstaterne forpligter sig til på det relevante nationale plan atfremlægge en årlig oversigt over de foreliggende revisioner og erklæringer,
J. der henviser til, at princippet om produktiv intern kontrol indgår i budgetprincipperne i
finansforordningen som ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1995/2006, således som
Kommissionen foreslog i ovennævnte handlingsplan,
K. der henviser til, at Revisionsretten i årsberetningen for 2005, punkt 2.10, for så vidt angår indførelse af
en integreret struktur for intern kontrol, påpeger, at »proportionalitet og omkostningseffektivitet i
kontrollerne er et af de vigtigste af de mål, som Kommissionen har vedtaget«, og i den sammenhænganfører, at forenkling (dvs. øget brug af tariffer baseret på enhedsomkostninger og faste beløb, forenklederegler om aftaler og tilskud) og anvendelse af revisionsattester og revisionserklæringer fra tredjeparter,som er ansvarlige for budgetgennemførelsesopgaver, vil kunne spille en væsentlig rolle,
L. der henviser til, at Økofin-Rådet i ovennævnte konklusioner fra samlingen den 8. november 2005
ligeledes tillagde indførelse af en integreret intern kontrol samt klarhed og forenkling i lovgivningen
vedrørende kontroller afgørende betydning, og opfordrede »Kommissionen til at vurdere kontrolom-kostningerne fordelt på udgiftsområder« (punkt 5),
M. der henviser til, at Budgetkontroludvalgets arbejde generelt og dechargeproceduren specielt er en proces,
som har til formål: 1) at fastslå det fulde ansvar, der i henhold til traktaten dels påhviler Kommissionen
som sådan samt de enkelte kommissærer, dels de øvrige vigtige aktører, for så vidt angår EU'søkonomiske forvaltning, 2) at følge en årlig procedure, som har dette mål som sigte, og som giverParlamentet mulighed for direkte kontakt med de vigtigste ansvarlige for denne forvaltning, og 3) atforbedre den økonomiske forvaltning i EU under hensyntagen til resultaterne af Revisionsrettensrevisioner, for derigennem at skabe et mere solidt grundlag for beslutningstagningen,
N. der henviser til, at Budgetudvalget bør tage behørigt hensyn til de resultater og anbefalinger, som
dechargeproceduren for 2005 munder ud i, under den kommende budgetprocedure,
O. der henviser til, at Kommissionens afgørelse af 22. september 2004 om forlængelse af beordret sygeorlov
blev annulleret ved EU-Personalerettens dom af 13. december 2006 i sag F-17/05, Carvalho,
HORISONTALE SPØRGSMÅL
Revisionserklæring
Regnskabernes rigtighed
1. tager til efterretning, at det endelige årsregnskab for De Europæiske Fællesskaber, bortset fra de påpegede
undtagelser i bemærkningerne, efter Revisionsrettens opfattelse giver et retvisende billede afFællesskabernes finansielle stilling pr. 31. december 2005, og af resultaterne af transaktioner ogpengestrømme i det afsluttede regnskabsår (kapitel 1, punkt V-VIII i DAS); anmoder Revisionsretten omi kommende årsberetninger at gøre nærmere rede for de politikområder og medlemsstater, som i særlig15.7.2008 DA Den Europæiske Unions Tidende L 187/27
(11) Se Rådets dokument 14138/05.
grad er berørt;
2. påskønner i særdeleshed den indsats, Kommissionens tjenestegrene har gjort, for at afslutte
regnskabsføringen inden for de i finansforordningen fastsatte frister for udarbejdelsen af årsregnskabet;
3. er dog betænkelig ved Revisionsrettens bemærkninger med hensyn til fejl i de beløb, der er registreret i
regnskabssystemet (for høj ansættelse af beløbet for kortfristede kreditorer og det samlede beløb forlang- og kortfristet forfinansiering) samt fejl i regnskabssystemerne i nogle af Kommissionensgeneraldirektorater;
4. anmoder Kommissionen om med det samme at afhjælpe disse mangler påpeget af Revisionsretten for at
forhindre, at de får konsekvenser for 2006-regnskabets rigtighed;
5. glæder sig over, at der i finansforordningens nye artikel 61, således som Parlamentet gentagne gange har
anmodet om, er skabt grundlag for, at Kommissionens regnskabsfører underskriver regnskaberne og harfået beføjelse til at kontrollere de modtagne oplysninger samt til at tage forbehold; understreger, atregnskabsføreren har brug for en klar og tydelig tildeling af beføjelse til at påtage sig dette ansvar, isærmed hensyn til at foretage kontrol; opfordrer Kommissionen til at orientere Budgetkontroludvalget om,hvilke organisatoriske ændringer, den har foretaget eller agter at foretage for at give regnskabsførerenmulighed for at varetage sine opgaver i henhold til den nye artikel 61;
6. konstaterer, at Kommissionen som følge af decharge-beslutningen for 2004 har forelagt oplysninger om
de skjulte bankkonti; beklager, at de forelagte oplysninger endnu ikke har gjort transaktionerne på dissekonti gennemskuelige; mener, at de midler, der krediteres på disse konti, bør tilbageføres til budgettetsom andre indtægter; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at gøre rede for årsagerne til, atdriftskontiene for Economat-supermarkedet, der føres uden for budgettet, endnu ikke er blevetinkorporeret i dette;
7. beklager, at regnskabsføreren som påpeget af Revisionsretten i årsberetningen for 2005 (punkt 1.49)
ikke overholdt regnskabsregel nr. 2 og nr. 12 fuldt ud med hensyn til balancens nye struktur ogopstilling og den reviderede behandling af Fællesskabernes pensionsforpligtelser; tager til efterretning, atKommissionens regnskabsfører i oktober 2006 tilpassede regnskabsregel nr. 2 og 12;
8. er foruroliget over, at Revisionsretten har konstateret fejl i bogføringen af forfinansieringsbeløb, og
opfordrer Kommissionen til straks at afhjælpe disse mangler, således at regnskabet giver et så retvisendebillede som muligt af Fællesskabernes finansielle stilling; minder Kommissionen om sin forpligtelse tilhvert halve år at informere budgetmyndigheden om forvaltningen af forfinansieringer;
Forvaltningen af budgettet
9. er foruroliget over den nye stigning i uindfriede forpligtelser og kræver en højere udnyttelsesgrad i de
kommende tre år;
10. minder om, at de fleste af de forpligtelser, der bortfalder i henhold til år n + 2-reglen, vedrører Den
Europæiske Socialfond (ESF); opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at anmodninger om betalingersendes hurtigere til Kommissionen, idet foranstaltninger, der finansieres af ESF, skal forbedrebeskæftigelsesevnen, opbygge de menneskelige ressourcer og bidrage væsentligt til gennemførelse afLissabon-målene; mener, at en langsom udnyttelsesgrad er højst betænkelig, netop på baggrund af dennye europæiske globaliseringsfond og dennes målsætninger;
11. opfordrer Kommissionen og Revisionsretten til behørigt at registrere støttemodtagere, der ansøger om
relativt små beløb til projekter, eller organisationer, som på grund af deres størrelse ikke er i stand til atansætte de nødvendige revisions- og evalueringseksperter, for at skabe den rette balance mellemprojektudgifter og udgifter og arbejdskraft i forbindelse med revision og indberetning;L 187/28 DA Den Europæiske Unions Tidende 15.7.2008
De underliggende transaktioners lovlighed
12. mærker sig Revisionsrettens bemærkninger om, at transaktionerne på de områder, hvor Kommissionens
overvågnings- og kontrolsystemer har været passende, generelt må konstateres at være lovlige og formeltrigtige (kapitel 1, punkt IX, i DAS);
13. beklager imidlertid, at Revisionsretten på meget vigtige områder af forvaltningen af Fællesskabets
udgifter (udgifter til den fælles landbrugspolitik, som ikke er underkastet det integrerede forvaltnings- ogkontrolsystem (IFKS), strukturfondene, interne politikker, foranstaltninger udadtil, Sapard) har fastslået,at disse overvågnings- og kontrolsystemer bør gøres mere effektive, fordi der fortsat er tale om mangler,
som forhindrer, at der kan afgives en positiv DAS på disse områder (kapitel 1, punkt IX-XI, i
revisionserklæringen);
14. er temmelig foruroliget over det store antal fejl, som Revisionsretten har påvist i forbindelse med
transaktioner på støttemodtagerniveau, og påpeger her, at forebyggelse, konstatering og rettelse af fejl på
dette niveau henhører under medlemsstaterne i tilfælde af delt forvaltning, samtidig med atKommissionen er ansvarlig for at give medlemsstaterne klare, produktive og effektive retningslinjerfor, hvordan sådanne fejl kan forebygges, konstateres og korrigeres;
15. opfordrer Kommissionen til yderligere at forbedre sin effektive overvågning af de kontroller, der er
uddelegeret til medlemsstaterne, og forlanger, at Kommissionen i de tilfælde, hvor medlemsstaterneskontrolsystemer fortsat er utilstrækkelige, indfører klare frister og iværksætter sanktioner, hvis disse ikkeoverholdes;
16. mener, at det centrale spørgsmål, der bør stilles i forbindelse med DAS, er, om overvågnings- og
kontrolsystemerne anvendes korrekt på begge planer, dvs. på fællesskabsplan og på nationalt plan, ogom de sikrer de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed;
17. mener, at Revisionsrettens revision med et sådan udgangspunkt vil gøre det muligt at fastslå årsagerne til
de konstaterede fejl og mangler og vil bidrage til at afhjælpe begrænsningerne i langt højere grad endgennem en simpel konstatering af fejl ved transaktionerne;
18. glæder sig over den ændring af DAS-metoden, som Revisionsretten har arbejdet på at få indført siden
2002, og især den seneste ændring vedtaget i februar 2006 (
12), som vil blive taget i brug første gang i
forbindelse med årsberetningen for 2006;
Nationale forvaltningserklæringer
19. henviser til, at alle medlemsstaterne i medfør af EF-traktatens artikel 274 i fuldt omfang bør påtage sig
deres forvaltningsansvar og føre de foranstaltninger, der er nødvendige for at minimere risikoen for fejl ide underliggende transaktioner, ud i livet;
20. glæder sig over den enighed, der er opnået i IIA, om, at medlemsstaterne hvert år skal fremlægge en
oversigt over de foreliggende revisioner og erklæringer, som et første skridt i retning af nationaleforvaltningserklæringer;
21. understreger, at der er et presserende behov for at indføre nationale erklæringer for det relevante
politikområde, som omfatter alle EU-midler under delt forvaltning, således som Parlamentet slog til lydfor i sine dechargebeslutninger for 2003 og 2004;
22. understreger endvidere betydningen af handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol og
bakker fuldt ud op omkring Kommissionens forslag under aktion 5 i denne handlingsplan, i henhold tilhvilket »medlemsstaterne bør udpege et nationalt koordineringsorgan pr. politikområde«, som kan giveet overblik over revisionssikkerheden vedrørende EU-aktioner henhørende under de enkeltemedlemsstater;15.7.2008 DA Den Europæiske Unions Tidende L 187/29
(12) Punkt 1.59 i Revisionsrettens årsberetning for 2005.
23. henviser til, at det er medlemsstaterne og ikke regionerne, der er medlemmer af EU; finder det derfor
uacceptabelt, at en medlemsstat tager afstand fra de nationale erklæringer under henvisning til sinterritoriale opbygning, og mener, at de enkelte medlemsstater skal kunne påtage sig ansvaret forforvaltningen af de modtagne EU-midler enten ved hjælp af en enkelt national forvaltningserklæringeller i form af flere erklæringer inden for en national ramme;
24. er sikker på, at de nationale forvaltningserklæringer, som kunne være udformet på den måde, at de
bestod af flere erklæringer inden for en national ramme i stedet for kun af én erklæring underhensyntagen til de føderale og decentrale politiske systemer i visse medlemsstater, jf. beslutningen af2. februar 2006 om de nationale forvaltningserklæringer (
13), vil forbedre kvaliteten af de relevante
nationale overvågnings- og kontrolsystemer og vil kunne gøre det lettere at opnå en positiv DAS fraRevisionsretten, uden at dette berører dennes uafhængighed, da sådanne erklæringer er en afgørendefaktor i forsøget på at skabe en integreret intern kontrolramme i EU og som sådan vil være et vigtigtskridt i retning af at opnå en positiv DAS;
25. glæder sig over det initiativ, den nederlandske regering har taget, idet den har vedtaget at indføre en
national erklæring om forvaltning af fællesskabsmidler, som er baseret på delerklæringer svarende til deforskellige udgiftsområder, og som på den nederlandske regerings vegne undertegnes af finansministerensom sidste instans;
26. glæder sig ligeledes over Det Forenede Kongeriges og Sveriges beslutning om at ville tage de første
indledende skridt til at indføre sådanne nationale forvaltningserklæringer, som for Det ForenedeKongeriges vedkommende ifølge planen skal undertegnes af en højtstående embedsmand medkompetence på området; påpeger endvidere, at det nationale danske revisionsorgan vil afgive enrevisionserklæring om forvaltning af EU-midler under delt forvaltning;
27. konstaterer med foruroligelse, at et flertal af medlemsstaterne trods disse positive initiativer med henblik
på at indføre nationale erklæringer stadig er modstandere heraf;
28. anmoder imidlertid Kommissionen om inden udgangen af 2007 at forelægge Rådet et forslag til national
(forvaltnings)erklæring, som omfatter alle EU-midler under delt forvaltning, og som er baseret pådelerklæringer fra de forskellige nationale udgiftsforvaltende organer; mener, at en fælles strategi forindførelse og udformning af nationale erklæringer, som følger samme principper og om muligt sikrerdeltagelse fra de nationale revisionsorganers side, er en forudsætning for, at de nationale erklæringer fården nødvendige værdi for Kommissionen og Revisionsretten;
29. opfordrer Rådet til uden yderligere forsinkelse at genoptage debatten om dette spørgsmål;30. opfordrer de nationale parlamenter (og især de nationale budgetkontroludvalg og udvalgene til
Konferencen af de Europæiske Parlamenters Europaudvalg (COSAC)) til at drøfte indførelsen af nationaleerklæringer og til at holde Parlamentet orienteret om resultatet af disse drøftelser;
Punkt 44 i IIA
31. påpeger, at det i henhold til punkt 44 i IIA påhviler de relevante revisionsmyndigheder i
medlemsstaterne at foretage en vurdering af, hvorvidt forvaltnings- og kontrolordningerne er ioverensstemmelse med Fællesskabets lovgivning, og at medlemsstaterne derfor har forpligtet sig til pådet relevante nationale plan at fremlægge en årlig oversigt over de foreliggende revisioner og erklæringer;
32. mener, at de i ovennævnte punkt 44 omtalte revisionsmyndigheder skal påtage sig det nye ansvar, de har
fået pålagt, med hensyn til anvendelsen på lokalt plan af EU-midlerne, og at denne kontrol på nationaltplan bør være det grundlag, som de nationale myndigheder arbejder ud fra, når de afgiver deresnationale forvaltningserklæringer;L 187/30 DA Den Europæiske Unions Tidende 15.7.2008
(13) EUT C 288 E af 25.11.2006, s. 83.
33. understreger, at de nationale erklæringer kun vil have reel værdi, hvis de bygger på et sådant grundlag,
og at de efter Parlamentets opfattelse bør være en egentlig garanti for, at de nationale forvaltnings- ogkontrolsystemer fungerer korrekt;
34. opfordrer Kommissionen til at anmode medlemsstaterne om de oplysninger, der er omtalt i punkt 44 i
IIA, og til på grundlag heraf at udarbejde et dokument, hvori der foretages en analyse af styrker ogsvagheder i de enkelte medlemsstaters forvaltnings- og kontrolsystemer for EU-midler og af resultaterneaf de foretagne revisioner, og til at fremsende dette dokument til Parlamentet og Rådet;
35. mener, at det vil være overordentlig formålstjenligt, hvis Økofin-Rådet på grundlag af dette endelige
dokument fra Kommissionen vil foretage en sammenlignende vurdering og tage initiativ til en debat om,
hvor hensigtsmæssigt medlemsstaternes systemer til kontrol med EU-midlernes anvendelse fungerer;
Suspension af betalinger og finansielle korrektioner
36. henviser til Kommissionens meddelelse af 15. juni 2005 om en køreplan for indførelse af en integreret
struktur for intern kontrol (KOM(2005)0252), hvori det i afsnit B fastslås som følger: »Når enmedlemsstat ikke gør nok for at begrænse risikoen for fejl, vil Kommissionen beskytte fællesskabs-budgettet ved fuldt ud at anvende de eksisterende bestemmelser om suspension af betalinger ogfinansielle korrektioner«;
Suspension af betalinger
37. støtter fuld ud Kommissionen med hensyn til en konsekvent håndhævelse af lovgivningen om
suspension af betalinger og påskønner de allerede iværksatte initiativer med sigte på ikke at overføre
midler, medmindre Kommissionen har en fuldstændig garanti for, at den støttemodtagende medlemsstatråder over pålidelige forvaltnings- og kontrolsystemer;
38. mener, at suspension af betalinger som pressionsmiddel i tilfælde, hvor der flere gange er taget forbehold
over for en bestemt medlemsstat i forbindelse med udgiftskrævende programmer, i højere grad viltilskynde medlemsstaterne til en korrekt anvendelse af de modtagne EU-midler;
39. opfordrer Kommissionen til at forenkle reglerne og anvende de gældende bestemmelser om suspension
af betalinger i de tilfælde, hvor det måtte være nødvendigt, og til i god tid at informere Rådet,Parlamentet og Revisionsretten om sådanne suspenderinger og om resultaterne heraf;
40. forlanger, at betalinger suspenderes helt eller delvis, hvis medlemsstater ikke opfylder de grundlæggende
krav, som det er tilfældet med IFKS i Grækenland, og hvor de græske myndigheder ikke afhjælper deeksisterende problemer inden for de frister, der er fastsat i den handlingsplan, som er vedtaget ifællesskab, og som Kommissionen har krævet af de græske myndigheder for at gøre IFKS fuldtfunktionsdygtigt;
41. mener, at det vil skade EU's image, hvis de enkelte medlemsstater kan anvende forskellige
kontrolstandarder;
Finansielle korrektioner og flerårige programmer
42. er af den opfattelse, at Kommissionen, når der er tale om delt eller decentral forvaltning, i fuldt omfang
bør bringe artikel 53, stk. 5, i finansforordningen i anvendelse, hvorefter den kan påtage sig sit endeligeansvar for gennemførelsen af budgettet i henhold til EF-traktatens artikel 274 ved hjælp af »procedurerfor regnskabsafslutning eller regler for beregning af finansielle korrektioner«;
43. understreger, at Kommissionen på grund af, at udgifterne i fællesskabsprogrammerne skal afholdes over
flere år, først ved afslutningen af de flerårige perioder kan anvende disse »procedurer forregnskabsafslutning eller regler for beregning af finansielle korrektioner«, som har til formålefterfølgende at korrigere påviste fejl, og kun hvis der foreligger omfattende samt klar og logiskdokumentation om programmernes gennemførelse; understreger endvidere, at det er nødvendigt at gørebrug af finansielle korrektioner, lige så snart medlemsstaterne registrerer ikke-korrigerede uregel-mæssigheder uden at afvente afslutningen af den flerårige periode;15.7.2008 DA Den Europæiske Unions Tidende L 187/31
44. konstaterer, at Revisionsretten stiller sig overordentlig kritisk over for de finansielle korrektioner, som
Kommissionen har anvendt, idet den anfører, at disse ikke tjener »til sikring af, at fejl forebygges,konstateres og korrigeres i rette tid«, ikke i tilstrækkelig grad tager højde for de påviste mangler ved deunderliggende transaktioner, dvs. på støttemodtagerniveau, og »at medlemsstaterne ikke tilskyndes til atbestræbe sig på at forebygge uregelmæssigheder eller forbedre deres forvaltnings- og kontrolsystemer«(punkt 1.64 og 6.35 i Revisionsrettens årsberetning);
45. påpeger, at formålet med de endelige korrigerende foranstaltninger og beslutningerne herom (
14) er at
fjerne fællesskabsfinansieringen fra udgifter, som ikke er afholdt i overensstemmelse med fællesskabs-bestemmelserne, og at disse beslutninger, som henhører under Kommissionens kompetence, bør være etvigtigt instrument i overvågnings- og kontrolsystemerne;
46. konstaterer, at de endelige finansielle korrektioner, når de ikke direkte pålægges transaktionerne på
støttemodtagerniveau —som anført af Revisionsretten —i praksis har den effekt, at omkostningerne
forbundet med de ulovlige/uregelmæssige transaktioner overføres fra EU-budgettet til skatteyderne imedlemsstaterne som helhed, og ikke til den endelige støttemodtager, som har begået fejlen (punkt 1.65i Revisionsrettens årsberetning); påpeger, at disse korrektioner følgelig kun har en begrænset præventivog afskrækkende virkning over for støttemodtagerne og forvaltningsorganerne;
47. understreger derfor, at det er overordentlig vigtigt, at medlemsstaterne råder over hensigtsmæssige
systemer til forbedring af forebyggelse og konstatering af fejl på støttemodtagerniveau, som gør detmindre nødvendigt for Kommissionen at anvende finansielle korrektioner;
48. fastslår, at en effektiv tilbagesøgning er en nødvendig følge af princippet om produktiv og effektiv
anvendelse af bevillingerne; er af den opfattelse, at en bedre tilbagesøgning vil være udtryk for EU-sanktionernes effektivitet og vil styrke EU-institutionernes troværdighed yderligere;
49. påpeger, at en effektiv tilbagesøgning kun kan finde sted via medlemsstaternes håndhævende organer;
opfordrer derfor til, at der i forbindelse med tilbagesøgning tages hensyn til medlemsstaternesomkostninger til disse håndhævende organer;
50. er overbevist om, at der vil kunne opnås en bedre tilbagesøgningsrate gennem offentliggørelse af
navnene på debitorer, som er blevet dømt ved en retskraftig dom, men som alligevel er uvillige til atbetale;
51. konkluderer, at Kommissionen på sin side på baggrund af Revisionsrettens hårde kritik er nødt til at
træffe de nødvendige foranstaltninger til at forhindre, at der i det hele taget opstår fejl oguregelmæssigheder, og beklager, at Kommissionen tilsyneladende lægger større vægt på mekanismernefor endelige finansielle korrektioner, der som påpeget af Revisionsretten lider af alvorlige svagheder og»ikke kan betragtes som mekanismer til sikring af, at fejl forebygges, konstateres og korrigeres i rette tid«(punkt 1.64 i Revisionsrettens årsberetning);
52. beklager Kommissionens kritik af Revisionsretten med hensyn til tallene for de finansielle korrektioner,
Kommissionen har foretaget i 2005, som især kom til udtryk under forelæggelsen af Revisionsrettens
årsberetning for Budgetkontroludvalget den 23. oktober 2006, idet borgernes tillid til EU-
institutionernes evne til at fungere bl.a. er baseret på, at Revisionsretten som eksternt revisionsorganer sikret uafhængighed;
53. anmoder Kommissionen om at forelægge Parlamentet og Revisionsretten en fyldestgørende definition
på de forskellige begreber, som udtrykket »finansielle korrektioner« omfatter, og ligeledes oplyse denøjagtige beløb på de korrektioner, som rent faktisk blev foretaget i 2005;L 187/32 DA Den Europæiske Unions Tidende 15.7.2008
(14) Regnskabsafslutning for EUGFL's Garantisektion, afslutning af de operationelle programmer under strukturfondene og
afslutning af revisionerne i forbindelse med den decentrale forvaltning af foranstaltningerne udadtil.
54. opfordrer endvidere Kommissionen til fremover at forelægge en detaljeret årlig rapport med beløbene på
de endelige finansielle korrektioner, der rent faktisk foretages;
Kommissionens interne kontrolsystem
Handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol
55. glæder sig over, at Kommissionen den 17. januar 2006 vedtog sin meddelelse til Rådet, Europa-
Parlamentet og Revisionsretten om handlingsplanen for en integreret struktur for intern kontrol(KOM(2006)0009 og SEK(2006)0049), hvori der er fastlagt 16 konkrete aktioner, som bør iværksættesmed henblik på at bidrage til sikring af en mere effektiv intern kontrol med EU-midlerne;
56. glæder sig endvidere over forelæggelsen af Kommissionens første halvårlige resultattavle den 19. juli
2006 (SEK(2006)1001) om fremskridtene i forbindelse med iværksættelsen af foranstaltningerne ihandlingsplanen, hvilket Parlamentet havde anmodet om i sin dechargebeslutning for regnskabsåret2004; forventer, at anden halvårlige resultattavle vil blive forelagt Parlamentet inden 1. januar 2008;
57. beklager imidlertid, at visse aktioner ifølge denne rapport end ikke er påbegyndt, og derfor allerede i et
vist omfang er forsinkede i forhold til den fastlagte tidsplan; henviser til, at dette især gælder aktion 7, 9og 10 (
15);
Valuta for pengene —Analyse af forholdet mellem de operationelle udgifter og udgifterne til kontrolsystemer —
Fejlindeks eller acceptabel fejlmargen
58. understreger, at Revisionsretten i årsberetningen for 2005, for så vidt angår indførelse af en integreret
struktur for intern kontrol, påpeger, at »proportionalitet og omkostningseffektivitet i kontrollerne er etaf de vigtigste af de mål, som Kommissionen har vedtaget« (punkt 2.9 og 2.10),
59. henviser endvidere til, at Økofin-Rådet på samlingen den 8. november 2005 som nævnt ovenfor anså
iværksættelse af en integreret intern kontrol for at være af afgørende betydning og påpegede, at detmente, »at det i overensstemmelse med Revisionsrettens udtalelse nr. 2/2004 [burde] nå til enighed medEuropa-Parlamentet om, hvilke risici der [ville] kunne accepteres i forbindelse med de underliggendetransaktioner under hensyn til kontrollens cost-benefit-forhold på de forskellige politikområder og tilomfanget af de pågældende udgifter«; forventer, at Rådet ufortøvet omsætter sin egen afgørelse tilpraksis;
60. henleder opmærksomheden på aktion 4 i ovennævnte handlingsplan, som i tråd med Parlamentets
anbefalinger slår til lyd for, at der indledes »en interinstitutionel dialog« om »de risici, der bør tolereres iforbindelse med de underliggende transaktioner«;
61. henleder ligeledes opmærksomheden på aktion 10, hvor det foreslås at udarbejde »et overslag over
kontroludgifterne«, eftersom »der var behov for at nå frem til en passende balance mellem udgifter ogudbytte på kontrolområdet«, og hvori det udtales, at det er hensigten at forelægge resultaterne ibegyndelsen af 2007; konstaterer imidlertid, at iværksættelsen af denne aktion dårligt nok er påbegyndt;
62. understreger i den forbindelse betydningen af Revisionsrettens udtalelse nr. 2/2004 om indførelse af »én
enkelt revisionsmodel«, især hvad angår nødvendigheden af at sikre overensstemmelse mellem detmyndighedsniveau, som henholdsvis lovgiver, finansierer og drager fordel af kontrollen (punkt 24), enrimelig balance mellem de omkostninger, der er forbundet med kontrollen, og det udbytte, den giver(punkt 25), og gennemsigtighed i forbindelse med kontrollen (punkt 26);
63. er enig med Revisionsretten i dens beklagelse —i udtalelse nr. 4/2006 —af, at forholdet mellem det
acceptable risikoniveau og cost-benefit-forholdet for kontroller endnu ikke er nærmere defineret, og at
det, selv om dette er et af de grundlæggende elementer i en integreret intern kontrolramme, endnu ikke
står klart, hvordan »det tolerable risikoniveau« skal fastlægges;15.7.2008 DA Den Europæiske Unions Tidende L 187/33
(15) Aktion 7: Fremme af bedste praksis til forbedring af cost/benefit-forholdet ved revision på projektniveau; Aktion 9:
Indførelse af effektive redskaber til at dele revisions- og kontrolresultater og fremme af strategien med én enkeltrevisionsmodel; Aktion 10: Udarbejdelse af en indledende undersøgelse af og et foreløbigt overslag overkontroludgifterne.
64. mener derfor, at Kommissionen i overensstemmelse med principperne om proportionalitet og
omkostningseffektivitet (valuta for pengene) i kontrolsystemerne bør vurdere forholdet mellem på denene side de midler, der er til rådighed til de enkelte politikker, og på den anden side den del af dissemidler, som anvendes i kontrolsystemerne for hvert enkelt udgiftsområde, og de midler, der eventueltgår tabt som følge af således påviste fejl;
65. opfordrer Kommissionen til at orientere offentligheden indgående om de metoder, den bruger til at
fastslå fejlprocenter, og tilskynder den til at føre en interinstitutionel dialog om revisionsmetoden;
66. finder det vigtigt, at Kommissionen har en troværdig køreplan for opnåelse af en positiv DAS;67. opfordrer Kommissionen til at foretage en sådan sammenlignende undersøgelse, da kun en sådan vil
gøre det muligt at fastlægge et acceptabelt risikoniveau, og til at forelægge resultaterne heraf forParlamentet, Rådet og Revisionsretten og dermed efterkomme Økofin-Rådets ønsker;
68. er af den opfattelse, at det nuværende cost-benefit-forhold mellem de midler, der anvendes til
kontrolaktiviteter, og resultatet af disse kontroller er en vigtig faktor, som Revisionsretten bør tage med ibetragtning, når den udarbejder sin revisionserklæring;
Politisk ansvar og forvaltningsansvar i Kommissionen
69. gør opmærksom på, at det forskellige informationsindhold i tjenestegrenenes årlige aktivitetsrapporter
er en hindring for denne proces; er betænkelig ved, at Revisionsretten fastholder, at nogle af disserapporter endnu ikke kan anvendes som tilstrækkeligt revisionsbevis for dens revisionserklæring(punkt 2.15, 2.18 og 2.19 i årsberetningen for 2005);
70. opfordrer Kommissionen til i de årlige aktivitetsrapporter og erklæringer at gå mere i dybden —på
medlemsstatsniveau, hvor dette er muligt —i evalueringen af de eksisterende systemer, af de svagheder,
som disse systemer har påvist, og af de økonomiske konsekvenser heraf;
71. anmoder endnu en gang Kommissionen om at drage omsorg for, at dens generalsekretær i forbindelse
med udarbejdelsen af Kommissionens sammenfatning formulerer en revisionserklæring, hvor derhenvises til erklæringerne fra de enkelte generaldirektører, med det formål klart og tydeligt at nævnedisses bistand til kommissærerne i forbindelse med vedtagelsen af denne sammenfattende rapport;
Kommissærernes deltagelse
72. fremhæver den vægtige udtalelse fra Kommissionens interne revisor i den årlige beretning om de interne
revisioner om »at det vil forbedre den generelle håndtering af risici og dermed planlægningen,ressourceallokeringen og gennemførelsen af forskellige politikker, hvis kommissærerne inddrages fuldtog helt i evalueringen af politiske risici« (
16);
73. noterer sig den fremsatte kritik gående ud på, at kommissærerne ikke er inddraget i fuldt omfang;
opfordrer Kommissionen til at bestemme, hvilke skridt der vil være nødvendige for at sikre fuldinddragelse af kommissærerne, således som den interne revisor slår til lyd for, og samtidig afklareforholdet mellem generaldirektørerne og kommissærerne, og informere Parlamentet indgående herom;
74. beklager, at kommissærernes redegørelser i Budgetkontroludvalget er af varierende kvalitet, og håber, at
dette ikke afspejler den betydning, de enkelte kommissærer tillægger en forsvarlig økonomiskforvaltning på deres respektive ansvarsområder; insisterer på, at der er behov for, at kommissærerne mednogle få undtagelser bliver bedre forberedt til høringerne om dechargeproceduren 2006;L 187/34 DA Den Europæiske Unions Tidende 15.7.2008
(16) Årsberetning til dechargemyndigheden om intern revision i 2005 (art. 86, stk. 4, i finansforordningen), KOM(2006)
0279, punkt 2.1, s. 4.
Etiske retningslinjer
75. glæder sig i høj grad over ovenomtalte europæiske åbenhedsinitiativ fra Kommissionen, hvor det foreslås
at lancere »en debat med de andre EU-institutioner om [...] fagetiske regler og standarder vedrørendepolitiske embeder i EU's institutioner«; opfordrer til, at denne debat indledes hurtigt, således at eventuellenødvendige foranstaltninger kan sættes i værk fra begyndelsen af Parlamentets nye valgperiode i juni2009 og Kommissionens nye mandatperiode i november 2009;
76. går ind for en sådan debat og opfordrer Kommissionen til at udfylde det eksisterende tomrum ved at
sørge for, at der i den bindende adfærdskodeks for kommissærer indføjes de nødvendige etiske regler ogretningslinjer, som kommissærerne skal overholde ved udøvelse af deres hverv, og navnlig vedudnævnelse af medarbejdere til især i deres kabinetter;
77. opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på og foreslå løsninger som led i
åbenhedsinitiativet af det forhold, at et betydeligt antal tidligere og nuværende højtstående medlemmeraf personalet i følsomme stillinger har forladt Kommissionen, sommetider ved at tage orlov uden løn,for at tilslutte sig lobbyister og advokatfirmaer, der f.eks. repræsenterer klienter, som GD Konkurrencehar indledt undersøgelse mod, eller som har anket afgørelser om bøder;
Åbenhed
78. glæder sig over Kommissionens åbenhedsinitiativ og forventer, at det vil føre til konkrete aktioner og
lovgivningsinitiativer, som igen vil føre til åbenhed, hvad angår anvendelsen og forvaltningen af EU-midler; forventer, at medlemsstaterne støtter og udbygger dette vigtige initiativ ved på deres side at sikrefuld åbenhed i anvendelsen af EU-midler;
79. forventer, at dets administration i samarbejde med Budgetkontroludvalget inddrages i den videre
drøftelse af udformningen af de konkrete lovgivningsinitiativer;
80. opfordrer på det kraftigste Kommissionen til at gøre alt, hvad der står i dens magt, for at tilskynde
medlemsstaterne til at give offentligheden adgang til oplysninger om projekter og modtagere af alle EU-midler, der er underlagt delt forvaltning;
81. forventer, at adgangen til alle disse oplysninger gøres let og gennemskuelig via en central og let
tilgængelig hjemmeside;
82. glæder sig over Kommissionens initiativer, der skal sikre, at de midler, der udbetales under Fællesskabets
landbrugsstøtteordninger, nu bliver offentliggjort;
83. forventer, at Kommissionen hurtigst muligt pålægger medlemslandene at standardisere de oplysninger
om landbrugsstøtte, som lægges ud på nettet, så de kan sammenlignes på tværs af medlemsstaterne;
84. glæder sig over, at Kommissionen har erkendt behovet for at give adgang til oplysninger om de
forskellige former for ekspertgrupper, den bruger i sit arbejde;
85. opfordrer på det kraftigste Kommissionen til at fuldføre processen hen imod større åbenhed ved at gøre
oplysningerne om, hvem der er repræsenteret i disse grupper, samt hvad de beskæftiger sig med, lettilgængelige;
86. opfordrer Kommissionen til at offentliggøre navnene på de personer, som deltager i disse grupper, samt
navnene på de særlige rådgivere, der er tilknyttet de enkelte kommissærer og/eller generaldirektorater og/eller kabinetter;15.7.2008 DA Den Europæiske Unions Tidende L 187/35
SEKTORRELATEREDE SPØRGSMÅL
Indtægter
87. tager med tilfredshed til efterretning, at Revisionsretten ved revisionen ikke fandt væsentlige
uregelmæssigheder, for så vidt angik medlemsstaternes betalinger af moms- og BNI-indtægter;
MOMSINDTÆGTER
88. beklager, at Revisionsretten gør opmærksom på det høje antal eksisterende forbehold vedrørende
medlemsstaternes momsopgørelser i 2005, og at der ikke findes et instrument, som effektivt kan sikre,at medlemsstaterne giver tilstrækkelige oplysninger, så Kommissionen kan træffe afgørelse om, hvorvidtforbeholdene skal bibeholdes eller ej (punkt 4.13-4.15 i årsberetningen);
89. anmoder Kommissionen om at tage dette spørgsmål op til behandling med medlemsstaterne som led i
de regelmæssige møder i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter og orientere Parlamentetskompetente udvalg om de foranstaltninger, der er eller vil blive truffet med henblik på i sidste ende at fåelimineret disse forbehold;
BNI-INDTÆGTER
90. beklager Revisionsrettens konstatering i årsberetningen for 2005 af, at Kommissionens kontrol af de
underliggende nationale regnskaber stadig var for begrænset, og at dens kontrol inden for rammerne afovervågnings- og kontrolsystemerne var begrænset til dokumentkontrol (punkt 4.16);
91. noterer sig ligeledes, at der siden 2005 ifølge Revisionsretten har været anvendt nye regler for
fordelingen af indirekte målte finansielle formidlingstjenester, som blev vedtaget allerede i 2002, og somifølge Eurostat burde medføre en væsentlig stigning i BNI; beklager, at Kommissionen endnu ikke harforelagt et forslag for Rådet om at anvende disse ændringer ved beregningen af de egne indtægter(punkt 4.20 og 4.21);
92. misbilliger, at Kommissionen i tilfælde af de indirekte målte finansielle formidlingstjenester øjensynligt
følger en anden strategi end den, der anvendes, når illegale aktiviteter medregnes i BNI (punkt 4.19), somindgår i beregningen af de egne indtægter, selv om der ikke er sikret ensartet anvendelse framedlemsstaternes side, og Kommissionen derfor har taget forbehold, hvilket gør det muligtefterfølgende at foretage en tilpasning af tallene;
93. går ud fra, at de fordelte indirekte målte finansielle formidlingstjenester, for så vidt angår BNI-
indtægterne, automatisk vil blive medtaget i afgørelsen om egne indtægter, eftersom Kommissionen i sitforslag til Rådets afgørelse om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (KOM(2006)0099) ikke har taget nogen form for begrænsende forbehold på dette område;
94. opfordrer Kommissionen til ufortøvet at rette op på de mangler, Revisionsretten har påvist;
Den fælles landbrugspolitik
95. glæder sig i særdeleshed over, at Revisionsretten erkender, at IFKS, når det anvendes korrekt, er et
effektivt system til begrænsning af risikoen for fejl og uregelmæssige udgifter;
96. noterer sig dog med en vis foruroligelse den kritik, Revisionsretten ved flere lejligheder har fremsat, af de
eksisterende procedurer for regnskabsafslutningen i forbindelse med den fælles landbrugspolitik(beretninger fra attesterende organer og overensstemmelsesbeslutninger), som ifølge Revisionsretten ikkeer udformet med henblik på at sikre, at transaktionerne, for så vidt angår betalingerne til de endeligestøttemodtagere (landbrugere og handelsvirksomheder), er lovlige og formelt rigtige;
97. gentager endnu en gang, at det er bydende nødvendigt, at medlemsstaterne samarbejder med
Kommissionen med hensyn til at skabe sikkerhed for, at transaktionerne på støttemodtagerniveau erlovlige og formelt rigtige, og opfordrer på det kraftigste Kommissionen til at intensivere kontrollen efterudbetaling af støtten og sørge for inddrivelse af regelstridige betalinger;L 187/36 DA Den Europæiske Unions Tidende 15.7.2008
98. beklager, at Revisionsretten fortsat konstaterer problemer med anvendelsen af IFKS i Grækenland,
bakker fuldt ud op om den handlingsplan, Kommissionen har anmodet de græske myndigheder om ativærksætte (som indeholder konkrete frister og mål med henblik på at afhjælpe fejlene) og støtterligeledes den strategi, Kommissionen har orienteret Parlamentets kompetente udvalg om, og som går udpå at sikre streng håndhævelse af gældende lovgivning med hensyn til suspension af betalinger, hvis dengræske regering ikke løser de udestående problemer inden for de fastsatte frister;
99. noterer sig, at der er problemer med anvendelsen af IFKS i de nye medlemsstater, hvor Revisionsretten
har foretaget revisioner (lande, hvor systemerne endnu ikke er fuldt pålidelige), og anmoderKommissionen og de pågældende medlemsstater om at gøre alt, hvad der står i deres magt for atafhjælpe disse svagheder;
100. noterer sig ligeledes, at Revisionsretten har påvist alvorlige svagheder i kontrollen vedrørende udvikling
af landdistrikter, eksportrestitutioner og frem for alt olivenoliesektoren i Spanien, Grækenland og Italien,og anmoder Kommissionen om inden udgangen af 2007 at styrke kontrollen på disse områder oginformere Parlamentet om resultatet af denne kontrol inden dechargeproceduren for 2006; konstaterer,at valgmulighederne med hensyn til gennemførelse af den nylige reform af olivenoliesektoren sammenmed den fulde udvikling og iværksættelse af de landbrugsinformationssystemer, der står til rådighed forproducentlandene, minimerer risikoen for uregelmæssigheder i forbindelse med støtte ydet under denfælles markedsordning;
101. finder, at de finansielle korrektioner, Kommissionen har vedtaget for produktionsstøtten til olivenolie, er
hensigtsmæssige, idet de har til formål at begrænse tab for EU-budgettet, og støtter det forslag til
forenkling af denne ordning, som Kommissionen har forelagt Rådet;
Strukturforanstaltninger, beskæftigelse og sociale anliggender
102. påskønner i høj grad, at medlemsstaterne som led i det europæiske åbenhedsinitiativ og i henhold til de
nye strukturfondsforordninger for perioden 2007-2013 skal videreformidle oplysninger om mod-tagerne af EU-støtte, og at Kommissionen skal offentliggøre sådanne oplysninger; opfordrerKommissionen til at offentliggøre alle disse oplysninger samt oplysninger om modtagere af støttesom led i alle andre EU-politikker på en sådan måde, at de er let tilgængelige, også for den bredereoffentlighed, og sikre, at de kan sammenlignes fra medlemsstat til medlemsstat;
103. konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen i henhold til disse nye strukturfondsforordninger for
perioden 2007-2013 ikke godtgør udgifter, medmindre den først har modtaget en skriftlig erklæring fra
et uafhængigt organ, som bekræfter, at de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer er ioverensstemmelse med Fællesskabets bestemmelser (
17);
104. beklager, at Revisionsretten igen i år konstaterer mangler ved de nationale kontrolsystemer og en
væsentlig forekomst af fejl, som gør de endelige udgiftsanmeldelser fra medlemsstaterne mindrepålidelige (punkt 6.26 og 6.29 i årsberetningen); beklager ligeledes, at Kommissionen ifølgeRevisionsretten ikke foretager en effektiv overvågning af de kontroller, der er uddelegeret tilmedlemsstaterne, og anmoder denne om uden yderligere forsinkelse at afhjælpe denne mangel;
105. henviser til, at det vigtigste med henblik på en forsvarlig økonomisk forvaltning og DAS ikke i så høj
grad er de fejl, der påvises, som det faktum, at der findes formålstjenlige overvågningssystemer, som
giver Kommissionen mulighed for på hensigtsmæssig vis at kontrollere risiciene for EU's budget og
anvende dertil svarende finansielle korrektioner;
106. beklager, at der for en mindre gruppe medlemsstaters vedkommende fortsat kan konstateres problemer,
som giver anledning til tilbagevendende forbehold, og henstiller til Kommissionen nøje at overvåge deforanstaltninger, som de nationale myndigheder træffer, at sikre sig, at disse foranstaltninger ertilstrækkelige, og at holde Parlamentets kompetente udvalg nøje orienteret om eventuelle fremskridt;15.7.2008 DA Den Europæiske Unions Tidende L 187/37
(17) Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006, artikel 71 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25).
107. beklager endvidere, at medlemsstaterne ifølge Revisionsretten ikke på korrekt vis har opfyldt
forpligtelsen til systematisk at indsende de foreskrevne oplysninger i form af regelmæssige rapportertil Kommissionen om tilfælde, hvor bidrag er annulleret, og om beløb, der kan inddrives (punkt 6.36 iårsberetningen);
108. anmoder Kommissionen om at gøre sit yderste for at sikre, at medlemsstaterne på korrekt vis opfylder
denne informationspligt, og om ikke at foretage nogen form for betaling, medmindre de nationalemyndigheder har forelagt de fornødne oplysninger;
109. konstaterer, at Kommissionen i perioden 2004-2006 har iværksat foranstaltninger, der tager sigte på
midlertidigt at suspendere betalinger fra EFRU og ESF til visse medlemsstater, hvor der var konstateretfejl, som gav anledning til tilbagevendende forbehold, og bakker op om disse tiltag;
110. anmoder Kommissionen om —i overensstemmelse med punkt 38 ff. i denne beslutning og i tilfælde af
manglende garantier fra en medlemsstats side —at bringe bestemmelserne om suspension af
betalinger (
18) i anvendelse i dens egenskab af den endeligt ansvarlige for en forsvarlig økonomisk
forvaltning af EU-midlerne;
Interne politikker
111. beklager, at der, for så vidt angår Kommissionens direkte forvaltning, ifølge Revisionsretten fortsat består
de samme problemer som i tidligere år (fejl i forbindelse med refunderede udgifter, vanskeligtanvendelige bestemmelser og mangel på effektive sanktionsmuligheder), og anmoder Kommissionen omat fortsætte sine bestræbelser på at forenkle og yderligere præcisere bestemmelserne for programmermed omkostningsdeling, især hvad angår en tidsregistrering, som står i et rimeligt forhold tildokumentationsindsatsen (punkt 7.29 i årsberetningen for 2005), forenkle bestemmelserne,håndbøgerne og formularerne mest muligt på grundlag af en hensigtsmæssig dialog medstøttemodtagerne og sørge for, at de eksisterende sanktionsordninger anvendes effektivt og korrekt,hver gang det måtte være påkrævet (og i givet fald forslå de ændringer, der måtte være nødvendige for atgøre dem mere effektive); anmoder endvidere Kommissionen om at øge omfang, kvalitet og opfølgning iforbindelse med systemrevisionerne i nationale agenturer ved hjælp af bedre information og gensidigudveksling (punkt 7.29 og Parlamentets ændringsforslag til artikel 35 a (ny) til gennemførelsesbestem-melserne til den ændrede finansforordning (
19); opfordrer endelig Kommissionen til i et katalog over
konkrete foranstaltninger over for budgetmyndigheden at gøre rede for, hvordan den i løbet af dennuværende mandatperiode agter at opnå en revisionserklæring uden forbehold på området direkteforvaltning;
Transport og turisme
112. bemærker, at det endeligt vedtagne budget for regnskabsåret 2005 som ændret i løbet af regnskabsåret
omfatter en samlet bevilling til transportpolitikken på EUR 917 200 000 i forpligtelsesbevillinger ogEUR 931 800 000 i betalingsbevillinger; bemærker endvidere, at der heraf var afsat:
— EUR 671 400 000 i forpligtelsesbevillinger til transeuropæiske transportnetværk (TEN-T) og
EUR 747 900 000 i betalingsbevillinger
— EUR 15 900 000 i forpligtelser og EUR 18 100 000 i betalinger til transportsikkerhed
— EUR 30 500 000 i forpligtelser til Marco Polo-programmet og EUR 8 200 000 i betalinger
— EUR 69 000 000 i forpligtelser og EUR 62 000 000 i betalinger til transportagenturer;L 187/38 DA Den Europæiske Unions Tidende 15.7.2008
(18) Artikel 106, stk. 4, i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen og de specifikke sektorrelaterede
bestemmelser i artikel 38, stk. 5, og artikel 39, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1260/1999.
(19) Se vedtagne tekster af 13.2.2007, P6_TA(2007)0027, ændring 10.
113. glæder sig over den fortsat høje udnyttelsesgrad for både forpligtelses- og betalingsbevillinger for TEN-T-
projekter, der begge ligger på næsten 100 %, men beklager, at projektgennemførelsen til trods herforfortsat er langsom og utilfredsstillende, selv om det normalt tager adskillige år at afsluttetransportinfrastrukturprojekter;
114. er bekymret over, at grænsen for EU's bidrag var uklar for samtlige projekter, fordi finansforordningen
ikke præciserer, om grænsen på 10 % i EU-finansiering gælder for udgifter til dato eller projektetssamlede forventede udgifter; konstaterer, at dette har medført, at Revisionsretten har bemærket, at dervar et overforbrug på EUR 146 000 000; glæder sig over, at Kommissionen nu har en klar holdning, oger enig i, at den procentvise grænse skal beregnes som en procentdel af projektets slutomkostninger;
115. glæder sig over, at GD TREN nu reviderer 49 % af samtlige udgifter til TEN-T-projekter, men kræver, at
dette fremskridt støttes med en revision af 20 % af samtlige projekter;
116. er bekymret over den fejlrate, der er påvist for transportforskningskontrakter, som ligger over den
gennemsnitlige fejlrate, og kræver øjeblikkelig handling på dette område; opfordrer Revisionsretten til atundersøge dette i årsberetningen for 2006;
117. er betænkelig ved, at udnyttelsesgraden for betalingsbevillinger til transportsikkerhed udgjorde 74 % af
de disponible bevillinger; er ligeledes foruroliget over, at udnyttelsesgraden for betalingsbevillinger tilMarco Polo lå på 53 %; mener, at disse udnyttelsesgrader inden for områder, der blev betegnet somcentrale områder i hvidbogen om transport, er helt uacceptable, navnlig det bratte fald i udnyttelsen afbetalingsbevillinger;
118. opfordrer Kommissionen til hvert år at sende Parlamentet og Rådet en mere detaljeret beskrivelse af
udgifterne under de enkelte budgetposter med kommentarerne til de enkelte budgetposter;
Miljø, folkesundhed og fødevaresikkerhed
119. mener, at den generelle gennemførelsesgrad for budgetposter vedrørende miljø, folkesundhed og
fødevaresikkerhed har været tilfredsstillende;
120. opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger til at fremme yderligere bistand til ansøgere i
forbindelse med flerårige programmer; bifalder bestræbelserne på at gøre indkaldelserne af bud merespecifikke og yde bedre bistand til ansøgere for at undgå, at der indsendes projektansøgninger, der heltklart ikke er støtteberettigede, eller som er af ringe kvalitet; bemærker, at der er behov for en yderligereindsats for at nå frem til en tilfredsstillende situation; opfordrer Kommissionen til at undersøge deforskellige gennemførelsesfaser med henblik på at fremrykke gennemførelseskredsløbet til tidligere pååret;
121. bemærker, at gennemførelsesgraden for betalinger for politikområderne miljø, folkesundhed og
fødevaresikkerhed lå under 80 %; erkender, at der har været problemer med at planlægge de nødvendigebetalingsbevillinger, da Kommissionen til dels er afhængig af, at fakturaer fra støttemodtagere ogkontraherende parter indgives hurtigt; opfordrer dog Kommissionen til at fortsætte bestræbelserne på atforbedre sine egne procedurer, der indvirker på gennemførelsen af betalingsbevillingerne;
122. håber, at den model, der er blevet indført med den nye finansielle ramme, dvs. at alle aktiviteter inden for
et enkelt politikområde samles under et enkelt program og en enkelt budgetpost, vil sikre en mereeffektiv udnyttelse af bevillingerne;
Kultur og uddannelse
123. anser en yderligere forenkling af de krav, som skal opfyldes af ansøgere under de nye, flerårige
programmer som Aktive unge, Europa for Borgerne og Kultur 2007, for at være et nødvendigt skridt iretning af et mere borgervenligt EU og forventer, at Kommissionen yderligere undersøger sådannemuligheder inden for rammerne af en revideret finansforordning;15.7.2008 DA Den Europæiske Unions Tidende L 187/39
124. anser det for nødvendigt, at Kommissionen i overensstemmelse med finansforordningens bestemmelser
undersøger, om procedurerne for kontrakttildeling bør standardiseres ved hjælp af ordninger med fastebeløb og programmer finansieret på grundlag af kommissionsbeslutninger;
125. tilskynder Kommissionen til at gøre en yderligere indsats for at overvåge arbejdet i hver enkelt af de 99
nationale agenturer, der er involveret i programforvaltningen, og som i en række tilfælde har udvistalvorlige mangler i de anvendte revisionsprocedurer;
126. forventer, at arbejdet i Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur fører til
bedre driftsprocedurer; understreger, at især organisationerne inden for dets ansvarsområde er
afhængige af pålidelige og rettidige oplysninger om projektstøtte; bemærker i den forbindelse, at disse
ansøgere ofte er meget små organisationer eller fysiske personer, der ikke har midler eller ekspertise til atgennemføre en professionel revision;
127. bemærker, at udgifterne til projektrevision på stedet er ekstremt høje; mener dog, eftersom målet er at
holde fejlrisikoen så lav som mulig, at omkostningerne i forbindelse med kontrollen skal stå i et rimeligtforhold til dennes effektivitet, således at der sikres et optimalt forhold mellem de bevillinger, deranvendes til gennemførelsen af EU's politikker, og de bevillinger, der anvendes til kontrol;
128. ønsker at sikre, at støtte til informationskampagner på kommunikationsområdet, som iværksættes i et
samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen, følger additionalitetsprincippet, og anmoderKommissionen om at kræve en attest fra medlemsstaterne på, at støtten ikke blot træder i stedet formedlemsstaternes støtte til nationale foranstaltninger vedrørende EU's informationspolitik;
129. opfordrer Kommissionen til at sikre, at de nationale agenturer ved tildeling af støtte ikke fraviger de
generelle kriterier, som det var tilfældet i Polen i forbindelse med et projekt vedrørende ungehomoseksuelle, at der tages behørigt hensyn til EF-traktatens artikel 13 og at tilbagesøgning af EU-midler overvejes som en mulighed i tilfælde af overtrædelse af programkriterierne.
Kvinders rettigheder og ligestilling
130. påpeger, at fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder i medfør af EF-traktatens artikel 3, stk. 2, er
et grundlæggende princip i EU og et mål, der har relevans for alle fællesskabsaktioner og -politikker;gentager sit krav om, at der i forbindelse med budgetplanlægningen tages behørigt hensyn til integreringaf ligestillingsaspektet som et prioriteret mål i overensstemmelse med princippet om kønsspecifikbudgettering, og opfordrer Kommissionen til at tilvejebringer data til evaluering;
131. gentager sit krav om, at data om politikker vedrørende integrering af ligestillingsaspektet og
kønsspecifikke data medtages i dechargebetænkningerne; beklager, at Kommissionen ikke hartilvejebragt sådanne data;
132. bemærker med bekymring den lave gennemførelsesgrad for Daphne-programmet (58 %); er bekendt
med Kommissionens argumentation om, at projekternes kvalitet skal opretholdes, men bemærker, atmange projekter af høj kvalitet ikke har fået tildelt finansiel støtte, og glæder sig derfor over forhøjelsenaf støtten til tredje fase af Daphne-programmet; er imidlertid foruroliget over den uændredeadministrative kapacitet; kræver følgelig en undersøgelse til belysning af årsagerne til denne lavegennemførelsesgrad for betalingerne;
133. gør opmærksom på, at der ikke foreligger data om de aktioner til fremme af ligestilling, der har
modtaget støtte fra strukturfondene, og opfordrer Kommissionen til at afhjælpe dette forhold;
134. mener, at der bør lægges mere vægt på at fremme kvinders deltagelse i vidensamfundet og dermed også
på at uddanne kvinder på et højt niveau og sikre dem beskæftigelse inden for informations- ogkommunikationsteknologi;L 187/40 DA Den Europæiske Unions Tidende 15.7.2008
135. glæder sig over Kommissionens mærkbare fremskridt med hensyn til de årlige målsætninger for
ansættelse og udnævnelse af kvinder på ledelsesniveau og i andre stillinger på A*/AD-niveau iKommissionens administration; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fortsætte sin indsats pådette område.
Borgernes rettigheder og retlige og indre anliggender
136. glæder sig over, at der er sket visse fremskridt i gennemførelsen af forpligtelserne med hensyn til et
område med frihed, sikkerhed og retfærdighed; beklager den stadigt lavere gennemførelsesgrad forbetalinger (79,8 % ifølge Revisionsretten sammenlignet med 83,8 % i 2004); bemærker, at dennegennemførelsesgrad er en af de laveste i Kommissionen; opfordrer Generaldirektoratet for RetligeAnliggender, Frihed og Sikkerhed til at forbedre budgetgennemførelsen i fremtiden;
Forskning og udvikling
137. beklager, at det som påpeget af Revisionsretten endnu ikke er lykkedes Kommissionen at sikre et
pålideligt system til registrering af personaleomkostninger på forskningsområdet; mener, »at det er helt
afgørende, at tilskudsaftalerne indeholder et klart krav om, at den tid, de ansatte bruger på en indirekte
aktion, skal dokumenteres« (punkt 7.7 i årsberetningen) (
20);
138. er betænkelig ved, at ordningen med revisionspåtegninger trods de høje omkostninger, der er forbundet
hermed, i 2005 endnu ikke har givet den forventede sikkerhed, idet Revisionsretten har konstateretudgiftsanmeldelser med fejl i personaleomkostningerne og de generelle omkostninger, selv om der vargivet en revisionspåtegning uden forbehold; konstaterer imidlertid, at kvaliteten af revisionspåtegnin-gerne er blevet bedre, efter at kravene til disse påtegninger blev offentliggjort; opfordrer Kommissionentil yderligere at udvikle hensigtsmæssige kriterier for revisionspåtegninger med henblik på at gøre dissemere brugbare;
139. tilskynder Kommissionen til at fremskynde iværksættelsen af de planlagte aktioner i handlingsplanen for
en integreret struktur for intern kontrol, navnlig aktion 7 (Fremme af bedste praksis til forbedring afcost/benefit-forholdet ved revision på projektniveau);
140. anmoder Kommissionen om at opfylde syvende rammeprograms betingelser for deltagelse, indføre bl.a.
en ordning med faste beløb og informere Parlamentets kompetente udvalg som led i midtvejs-evalueringen;
141. beklager, at der ifølge Revisionsretten fortsat hersker usikkerhed som følge af, at bestemmelserne i
kontrakterne er for generelle og for uklare, navnlig for så vidt angår støttekriterierne og de påtegnenderevisorers uafhængighed, og mærker sig, at Kommissionen har forpligtet sig (
21) til at forenkle EU's
forskriftsrammer og finjustere brugen af revisionspåtegninger;
142. tager endvidere til efterretning, at der ifølge Kommissionens Interne Revisionstjeneste er risiko for, at
uretmæssigt afholdte beløb ikke bliver konstateret, fordi der ikke findes et effektivt system for kontrolmed frigørelsen af budgetforpligtelser, og anmoder derfor Kommissionen om at indføre hensigtsmæssigekontrolforanstaltninger med dette for øje;
Foranstaltninger udadtil
143. konstaterer, at Revisionsretten ikke har fundet fejl ved gennemgangen af stikprøverne af betalinger
foretaget i delegationerne, men derimod i stikprøverne i forbindelse med udbud og transaktioneriværksat af gennemførelsesorganisationerne;
144. anser det for at være en prioriteret opgave at sikre konsekvens i EU's politikker i udviklingslandene, og
mener derfor, at en afklaring af arbejdsdelingen mellem de generaldirektorater, der forvalterforanstaltningerne udadtil, er påkrævet;15.7.2008 DA Den Europæiske Unions Tidende L 187/41
(20) Se også udtalelse nr. 1/2006 om syvende rammeprogram for forskning og udvikling.
(21) Kommissionens meddelelse »En sammenfatning over Kommissionens resultater på management-området i 2005«.
145. er foruroliget over, at de risikoanalyser, der foretages af EuropaAid, ifølge Revisionsretten ikke tager
højde for risiciene forbundet med de forskellige typer gennemførelsesorganisationer (ngo'er,internationale organisationer, statslige institutioner osv.) og de forskellige finansieringsmåder (tilskud,budgetstøtte, trustfonde osv.); opfordrer Kommissionen til ved hjælp af en mere differentieretrapportering at skabe øget klarhed over, hvor effektive de enkelte støtteinstrumenter er; foreslår medhensyn til støtten til udviklingslandene, at det overvejes at indføre en trindelt ordning, som indebærer, atder på første trin gennem støtte til enkeltprojekter også skabes grundlæggende forudsætninger for at ydebudgetstøtte, dvs. en form for demokratisk budgetkontrol samt uafhængige revisionsstrukturer;
146. beklager især, eftersom EuropeAid-kontrollerne ikke i tilstrækkelig grad dækker transaktioner på
gennemførelsesorganisationernes niveau, at disse kun i begrænset omfang kan bidrage til at givesikkerhed for, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige (punkt 8.12 iårsberetningen);
147. henstiller til EuropeAid at indføre et program for kontrol på gennemførelsesorganisationernes niveau og
sætte alt ind på de efterfølgende revisioner af de forskellige ngo'er, som dette kontor samarbejder med;
148. er, for så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt Tacis-midlerne er anvendt effektivt eller ej, betænkelig ved,
at Kommissionen ifølge Revisionsretten ved udgangen af 2005 stadig ikke var i stand til at afgøre, ihvilket omfang Tacis-programmet havde bidraget til at forbedre sikkerheden i de enkelte kernekraft-anlæg (punkt 8.36 i årsberetningen); finder denne kritik særdeles alvorlig, da den afslører en manglendesikkerhed med hensyn til det grundlæggende og højt prioriterede princip for EU's aktioner, nemlig atdisse skal give valuta for pengene;
149. noterer sig Revisionsrettens kritik med hensyn til, at databasen Common Relex Information System
(CRIS) er mindre brugbar, da de finansielle data, som den mere detaljerede risikoanalyse må baseres på,er ufuldstændige eller ikke eksisterende (punkt 8.8); anmoder Kommissionen om uden yderligereforsinkelse at afhjælpe svaghederne i CRIS-systemet og udnytte hele dets potentiale til at indhente dedata, der er nødvendige for kontrolsystemerne;
150. mærker sig oplysningerne fra Kommissionen (i svar på skriftlig forespørgsel E-4481/06) om, at tre
virksomheder, der har modtaget EU-støtte, er blevet idømt bøder ved Lesothos højesteret i forbindelse
med bedrageri- og bestikkelsesaffæren vedrørende vandprojektet i Lesothos højland, nemlig Schneider
Electric S.A. (Frankrig), Impregilo Spa (Italien) og Lahmeyer International GmbH (Tyskland);
151. stiller sig kritisk over for det faktum, at Kommissionen i forbindelse med denne sag i Lesotho øjensynligt
ikke har truffet nogen afgørelse i medfør af finansforordningens artikel 93, stk. 1, litra e), (udelukkelsefra at deltage i aftaler); forventer, at Kommissionen nu træffer de fornødne afgørelser og orientererherom senest i juni 2007 og senest i september 2007 forelægger Parlamentet og Den EuropæiskeInvesteringsbank (som også er involveret) en detaljeret rapport om sagen, hvoraf det fremgår, hvilkebestræbelser der er gjort for at få pengene tilbagebetalt;
Udvikling
152. glæder sig over, at den del af EU's budgetbevillinger, som anvendes til områderne grundlæggende
sundhed og grundlæggende uddannelse er blevet forhøjet fra 4,98 % til 6,83 %; beklager imidlertid, atdenne del stadig ligger langt fra målet for 2005-budgettet på 20 %; kan ikke acceptere, at Kommissionenbenytter det legitime og nødvendige mål med bedre donorkoordination og arbejdsfordeling mellemdonorerne som undskyldning for ikke at foretage tilstrækkelige investeringer inden for områdernegrundlæggende sundhed og grundlæggende uddannelse, og opfordrer den til omgående at træffeforanstaltninger til at nå op på målet på 20 % samt aflægge skriftlig beretning for Parlamentet mindst togange om året om, hvor langt man er nået med gennemførelsen heraf, og om de faktorer, der indgår iberegningen;
153. beklager, at Kommissionen hidtil ikke har udviklet en omfattende strategi for sammen med
modtagerlandene at gøre områderne sundhed og uddannelse til hovedtemaer i de nye lande-strategidokumenter;L 187/42 DA Den Europæiske Unions Tidende 15.7.2008
154. beklager endvidere på trods af forsikringer fra Kommissionen om det modsatte, at der i de
landestrategidokumenter, der i øjeblikket er under forberedelse, generelt mangler en klar henvisning tilmillenniumudviklingsmålene, for slet ikke at tale om specifikke mål og tidsplaner for opnåelse af deenkelte millenniumudviklingsmål, samt at der heller ikke på passende vis redegøres for Fællesskabetsbidrag til opnåelse af disse mål;
155. glæder sig over Kommissionens erklæringer vedrørende den ufuldstændige gennemførelse af nogle
budgetkonti, især Fællesskabets deltagelse i foranstaltninger til fordel for udviklingslande, somgennemføres af ikke-statslige organisationer (artikel 21 02 03), miljø i udviklingslandene (artikel 21 0205), bekæmpelse af fattigdomsbetingede sygdomme i udviklingslandene (konto 21 02 07 02), bistand tilbefolkningen og reproduktiv sundhedspleje (konto 21 02 07 03) og decentraliseret samarbejde(artikel 21 02 13); opfordrer dog til, at der gøres en yderligere indsats for at opnå en fuldstændiggennemførelse af budgettet;
156. anmoder Kommissionen om i højere grad at overvåge udvandringen af kvalificeret arbejdskraft fra
udviklingslandene til EU-landene og foreslå hensigtsmæssige foranstaltninger, som gør det lettere forkvalificeret arbejdskraft fra udviklingslande at blive i eller vende tilbage til hjemlandet, således atdonorernes foranstaltninger, bl.a. inden for sundhed og uddannelse, på lang sigt kan bidrage effektivt til
bekæmpelsen af fattigdom i udviklingslandene;
157. glæder sig over, at Revisionsretten har konstateret en forbedring i Kommissionens tilsyns- og
kontrolsystemer; beklager dog, at denne forbedring ikke også omfatter tilsyn med og kontrol og revisionaf gennemførelsesorganisationerne; finder det uacceptabelt, at der således på et vigtigt sted i kædenmellem den europæiske skatteyder og den endelige modtager i udviklingslandet fortsat opstår så mangematerielle fejl; opfordrer Kommissionen til at sørge for, at især de foreskrevne udbudsprocedurergennemføres, og at der ikke optræder dobbeltposteringer;
158. opfordrer Kommissionen til at træffe foranstaltninger, således at Revisionsretten får mulighed for at
foretage en effektiv kontrol af EU's finansielle midler afsat til de foranstaltninger, der gennemføres afinternationale organisationer, især FN-organisationer;
159. forventer, at Kommissionen opfordrer sine delegationer i modtagerlandene til i deres beretninger
principielt at redegøre detaljeret for de konkrete resultater af EU-midlernes anvendelse, således atKommissionen kan evaluere og offentliggøre resultaterne af EU's udviklingssamarbejde;
160. opfordrer Kommissionen til at foretage en regelmæssig kontrol med anvendelsen af delegationernes
aktionsbevillinger og foreneligheden mellem deres aktionsområder og Den Europæiske Unionsprioriteringer;
161. glæder sig over Kommissionens bestræbelser på at omsætte strategien for inddragelse af miljøet i
udviklingssamarbejdet til praksis og opfordrer den til yderligere at fremme miljødimensionen iudviklingspolitikken, herunder en miljøvenlig energiforsyning;
162. glæder sig over det positive samlede forløb af Kommissionens humanitære bistand i forbindelse med
tsunami-katastrofen; beklager imidlertid, at katastrofehjælpen ikke blev tilstrækkeligt godt samordnet;opfordrer Kommissionen til dels mere klart at definere GD ECHO'S og GD Miljø's roller(fællesskabsprocedurer for katastrofestyring), dels at udvikle koncepter, som giver garanti for, at depågældende regioner får støtte i forbindelse med samordningen af de forskellige donorer, og glæder sigover, at Kommissionen er rede til regelmæssigt at aflægge skriftlig beretning for Parlamentet om deopnåede fremskridt;
163. konstaterer på ny, at opførelse af Den Europæiske Udviklingsfond på EU-budgettet generelt ville øge
sammenhængen i det europæiske udviklingssamarbejde og bidrage til større gennemsigtighed ogeffektivitet samt muliggøre demokratisk kontrol;
Euro-Middelhavs-partnerskabet
164. glæder sig over, at Kommissionen ifølge Revisionsrettens vurdering har foretaget væsentlige forbedringer
med hensyn til forvaltningen af Meda-programmet; opfordrer indtrængende Kommissionen tilyderligere at øge sin produktivitet og effektivitet og sikre en problemløs overgang til de nye finansielle15.7.2008 DA Den Europæiske Unions Tidende L 187/43
instrumenter; kræver, at Kommissionen holder Parlamentet orienteret om gennemførelsen af de mål, der
er fastsat i strategidokumenterne og de vejledende programmer under de nye instrumenter;
165. opfordrer Kommissionen til at foreslå et mere grundigt evalueringssystem for alle udgifter til ekstern
bistand, hvor sammenhængen mellem udgifter og opnåede politiske resultater eller manglen på sammeer mere gennemsigtig, for at sætte Parlamentet i stand til mere effektivt at varetage sine beføjelser ogforpligtelser som budgetmyndighed;
Nabolandene i øst
166. glæder sig over Kommissionens bestræbelser på yderligere at forbedre forvaltningen af projekter under
Tacis i Rusland og andre modtagerlande; anerkender Kommissionens indsats for at afhjælpe mange af desvagheder, der blev fremhævet i Revisionsrettens særberetning nr. 2/2006;
167. afventer med interesse evalueringen af den indsats til forbedring af sikkerheden i de forskellige
atomkraftværker omfattet af Tacis-programmet, som Kommissionen indledte i 2006;
168. gentager sin anmodning til Kommissionen om med FN-organisationerne af få afklaret, i hvilken
udstrækning Revisionsretten skal have adgang til projekter, der forvaltes, af disse organisationer;
169. anmoder Kommissionen om at kræve, at midler fra Den Europæiske Union til internationale
organisationer som f.eks. FN-organer og Verdensbanken, skal kunne spores, og at forvaltningen herafskal være gennemsigtig, og om at sende oplysninger herom til Parlamentet;
170. mener, at der bør lægges større vægt på Den Europæiske Unions image; opfordrer Kommissionen og
Rådet til at fortsætte overvejelserne vedrørende deres kommunikationsmetoder med henblik på at gøreaf Den Europæiske Unions eksterne politik mere gennemsigtig og synlig.
Førtiltrædelsesstrategi
171. mærker sig Revisionsrettens påvisning af, at der var væsentlige fejl, som indvirkede på de Sapard-
transaktioner, Revisionsretten reviderede, og at der, selv om der ganske vist kunne konstateresforbedringer i overvågnings- og kontrolsystemerne på kommissionsniveau, var fundet alvorligesvagheder på nationalt plan (punkt 9.10 og 9.19);
172. henstiller følgelig til Kommissionen at forbedre kontrollen med de nationale systemer og især rette fokus
på de endelige udgiftsanmeldelser i forbindelse med programmerne generelt og specielt følge deudbetalende Sapard-organer nøje;
173. er bekymret over den forsinkede EDIS-akkrediteringsproces i forbindelse med Phare og Ispa i Bulgarien,
som gør, at processen kun delvist kunne afsluttes inden udvidelsen; bemærker den forlængedeforberedelsesfase fra bulgarsk side, hvor der er gjort fremskridt, men hvor det stadigt er nødvendigt atforbedre overvågnings- og kontrolsystemerne og den administrative kapacitet, der kræves, for atprojekterne kan gennemføres rettidigt og effektivt; opfordrer indtrængende Kommissionen til fortsat atsamarbejde med de bulgarske og rumænske myndigheder for at hjælpe dem med den yderligeretilpasning til EDIS-kravene;
174. glæder sig over, at Revisionsretten har konkluderet, at den decentraliserede forvaltning, der er indført for
CARDS-projekter i Kroatien, ikke har givet anledning til problemer; opfordrer Kommissionen til fortsatat samarbejde med de nationale gennemførelsesorganisationer for at forbedre deres forvaltnings-kapacitet;
175. anerkender betydningen af at samarbejde med internationale finansinstitutioner, men fastholder, at
Kommissionen bør vedtage kun at tage del i fælles projekter, hvis disse sikrer en effektiv anvendelse afmidlerne; mener fortsat, at EU-støtte skal skabe en klar merværdi, og anmoder om, at resultater opnået iforbindelse med fælles projekter overvåges nøje af Kommissionen;L 187/44 DA Den Europæiske Unions Tidende 15.7.2008
176. opfordrer Kommissionen til fortsat at arbejde for en vellykket gennemførelse af kontrolklausulen i
rammeaftalen for finansiering og administration og for fastlæggelse af retningslinjer for det fællesdetaljeringsniveau, der skal gælde, når FN-organer rapporterer om gennemførelsen af projekter, fordermed at sikre EU's økonomiske interesser og Revisionsrettens beføjelser;
Administrationsudgifter
177. konstaterer med tilfredshed, at der ved Revisionsrettens revision ikke blev påvist væsentlige fejl, der
indvirkede på administrationsudgifternes lovlighed;
178. opfordrer Kommissionen til inden udgangen af 2007 at informere Parlamentet om fremskridt i de nye
medlemsstater, især Rumænien og Bulgarien, med hensyn til indførelse af en anti-korruptionslovgivning;beklager, at den anti-korruptionslovgivning, den rumænske regering, og mere specifikt justitsministeren,har forelagt forslag til, er blevet blokeret af det rumænske parlament; bakker fuldt ud op om regeringen idens bestræbelser på at få denne lovgivning vedtaget og iværksat;
179. er dog betænkelig ved de stigende omkostninger i forbindelse med invalidepensioner, og finder det
uacceptabelt at gøre brug af tvungen invalidepension i forbindelse med psykiske lidelser for at løsekonfliktfyldte forhold mellem Kommissionen og de ansatte;
Agenturer
180. mener, at det stadig stigende antal agenturer ikke altid afspejler EU's og borgernes reelle behov; opfordrer
derfor Kommissionen til at forelægge en cost-benefit-analyse, inden der oprettes et nyt agentur, ogRevisionsretten til at afgive udtalelse om disse cost-benefit-analyser, inden Parlamentet træffer sinafgørelse;
181. anmoder Kommissionen om hvert femte år at forelægge en undersøgelse om merværdien i forbindelse
med hvert enkelt agentur; opfordrer alle relevante institutioner til, hvis denne merværdievaluering faldernegativt ud for et bestemt agentur, at tage de nødvendige skridt til at omformulere det pågældendeagenturs mandat eller nedlægge dette;
182. beklager, at der som påpeget af Revisionsretten i årsberetningen for agenturernes vedkommende igen i år
kan konstateres svagheder ved procedurerne for personaleansættelse og for indgåelse af offentligeindkøbsaftaler, idet de stadig ikke har indført aktivitetsbaseret forvaltning;
183. tager til efterretning, at den interne revisor i sin aktivitetsberetning for 2005 tog forbehold, idet han
påpegede, at han ikke rådede over det nødvendige personale til på behørig vis at kunne opfyldeforpligtelsen i henhold til finansforordningen til hvert år at revidere agenturerne; opfordrer den internerevisor til hurtigst muligt over for budgetmyndigheden at gøre rede for, hvor meget yderligere personaleder skal til for at løse denne opgave;
184. finder på baggrund af det stigende antal reguleringsorganer, at det bliver mere og mere nødvendigt at få
fastlagt det ansvar, der påhviler de forskellige institutionelle aktører i EU i forhold til disse agenturer, ogfå fastlagt nogle klare regler på området, herunder om tildeling af kontrolansvar;
185. beklager, at Kommissionen ikke har kunnet komme videre i forhandlingerne om udkastet til
interinstitutionel aftale om rammer for europæiske reguleringsorganer vedtaget i februar 2005(KOM(2005)0059);
186. mærker sig, at agenturerne med den interne revisors bistand er begyndt at etablere deres egne interne
kontroltjenester, og at den interne revisor fremover vil foretage regelmæssige revisioner af disse tjenester;mener, at den interne revisor også bør kontrollere, at disse interne kontrolsystemer i agenturernefungerer korrekt, og orientere Parlamentet om denne kontrol og de i den forbindelse opnåedefremskridt;15.7.2008 DA Den Europæiske Unions Tidende L 187/45
187. anmoder Kommissionen om at overveje muligheden for at indføre en revision for de enkelte agenturers
vedkommende med henblik på en nærmere undersøgelse af deres virksomhed, især hvad angårforvaltningen af menneskelige ressourcer, budgettet og spørgsmålet om, hvorvidt de opgaver, de har fåetpålagt, er blevet løst eller ej;
188. konstaterer, at nogle af agenturerne har oprettet en fælles struktur (den såkaldte fælles supportservice),
der har til opgave at tilpasse økonomistyringssystemerne, så de bliver kompatible med Kommissionenssystemer; konstaterer endvidere, at bidragene til denne service er blevet forvaltet uden for agenturernesbudgetsystemer (punkt 10.27 i årsberetningen); er i lighed med Revisionsretten af den opfattelse, at etsådant samarbejde ikke bør være i strid med principperne om budgettets enhed og om dets klarhed ogåbenhed, og mener derfor, at disse bidrag til den fælles supportservice bør forvaltes somformålsbestemte indtægter under agenturernes budgetsystemer;
189. opfordrer Revisionsretten til i sin årsberetning at indføje et nyt kapitel om agenturerne med henblik på
at give et langt klarere billede af agenturernes brug af EU-midler;
Europaskolerne
190. noterer sig Revisionsrettens positive beretning om Europaskolernes årsregnskaber; konstaterer dog, at
det i denne beretning påpeges, at Europaskolernes interne kontrolsystem ikke følger princippet omadskillelse af funktionerne som anvisningsberettiget og regnskabsfører, og at funktionen somanvisningsberettiget udøves ved delegation af to ledere af enheder for samtlige budgetposter og udenøkonomisk begrænsning; håber, at den nye finansforordning for Europaskolerne, der trådte i kraft den1. januar 2007, vil afhjælpe disse svagheder påpeget af Revisionsretten; håber endvidere, atKommissionen fremover vil påtage sig sit ansvar for en bæredygtig skolepolitik, som i højere gradstår mål med dens andel af Europaskolernes finansiering end med dens formelle stemmerettigheder i deøverste beslutningstagende organer, og at den vil arbejde for en langsigtet og for de berørte parterpålidelig politik, der skaber sikkerhed omkring planlægningen; slår til lyd for, at stemmerettighederne påmellemlang sigt tilpasses finansieringsandelen;
Spørgsmål vedrørende Fællesskabets bygninger
191. mærker sig udtalelsen fra generaldirektøren for Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Bruxelles i dennes
årlige aktivitetsrapport om det strukturelle underskud, som vedligeholdelsesudgifterne for Berlaymont-Bygningen har forårsaget efter restaureringen af denne (
22), samt henvisningerne til en række regnskabs-
og forvaltningsmæssige problemer; mener, at de nævnte problemer med det strukturelle underskud børløses med det samme, og anmoder Kommissionen om at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger medhenblik herpå og efterfølgende holde Parlamentet orienteret;
192. agter også at vende tilbage til andre spørgsmål vedrørende Berlaymont-Bygningen, så snart
Revisionsrettens annoncerede særberetning om bygningspolitikken foreligger;
193. noterer sig Kommissionens rapporter af 21. februar 2007 om et kartel på området elevatorer og
rullende trapper, hvis medlemmer er blevet idømt bøder på over EUR 990 000 000; afventer en rapportfra Kommissionen inden september 2007, hvoraf det fremgår, i hvilket omfang også EU-institutionerneer blevet ofre for dette kartel i forbindelse med deres forskellige byggeprojekter, og hvilke skridt der ertaget for at forlange skadeserstatning;
KONKLUSIONER OM REVISIONSRETTENS SÆRBERETNINGER
Særberetning Nr. 6/2005 om transeuropæiske transportnet
194. påpeger, at den nye finansielle ramme for perioden 2007-2013 vil få betydelige konsekvenser for TEN-T,
eftersom det vedtagne beløb er ca. 40 % lavere end det oprindelige forslag fra Kommissionen; mener, atudvælgelse og prioritering af projekter som følge heraf vil blive så meget mere afgørende;L 187/46 DA Den Europæiske Unions Tidende 15.7.2008
(22) Punkt 2.2.1.2. i den årlige aktivitetsrapport fra dette kontor, Risikostyring, s. 23.
195. mener, at grænseoverskridende dele af prioriterede projekter, der indebærer mere end én medlemsstat,
bør have fortrinsret under den nuværende finansielle ramme;
196. opfordrer medlemsstaterne til at støtte en europæisk tilgangsvinkel, der sikrer merværdi, frem for at
kæmpe for princippet om en »fair andel«;
197. mener, at Kommissionen yderligere bør forbedre samarbejdet med medlemsstaterne ved udvælgelsen af
prioriterede projekter på nationalt plan og på EU-plan;
198. er i den forbindelse dybt foruroliget over den langsomme gennemførelse af prioriterede TEN-T-projekter
og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre samordningen af EU’s finansiering aftransportinfrastruktur i årlige og flerårige programmer;
199. opfordrer Kommissionen til fortsat at yde en indsats for at fastlægge klare juridiske rammer og
procedurer, garantere en nøje overvågning og en grundig evaluering af projekter og programmer ogudarbejde en detaljeret liste over klare kriterier, der gør det muligt at prioritere projekter pågennemskuelig vis;
200. anmoder Kommissionen om at præcisere proceduren for udnævnelsen af de europæiske koordinatorer
ved fastsættelsen af den lovgivningsmæssige ramme for indholdet i deres beretninger;
201. opfordrer Kommissionen til at foretage en klar og gennemskuelig fordeling af det institutionelle ansvar
og fastsætte en ramme for samordningen af aktiviteter mellem GD REGIO og GD TREN med henblik påat undgå dobbeltfinansiering af projekter;
202. konstaterer, at Revisionsretten har forkastet den første cost-benefit-analyse vedrørende oprettelse af et
forvaltningsorgan (Excutive Agency) med den begrundelse, at den var overfladisk; anmoderRevisionsretten om at tage stilling til den følgende analyse, der blev afsluttet i juli 2005, tids nok tilat det kompetente udvalg kan udarbejde sin initiativbetænkning;
203. bemærker, at Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 af 19. december 2002 om vedtægterne for de
forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer (
23), i artikel 3,
stk. 1, kræver, at der gennemføres en cost-benefit-analyse, der tager hensyn til en række faktorer, før derkan anmodes om oprettelse af et forvaltningsorgan; beklager, at Kommissionen ikke var i stand til at
forelægge Revisionsretten en tilfredsstillende cost-benefit-analyse af oprettelsen af et forvaltningsorgan
fra begyndelsen; tvivler ligesom Revisionsretten stadig på kvaliteten af den reviderede udgave af cost-benefit-analysen vedrørende eksternalisering af forvaltningen af Fællesskabets finansielle støtte tilTEN-T-nettene; anmoder Kommissionen om fremover allerede inden fremsendelsen af en ansøgning omoprettelse af et forvaltningsorgan til budgetmyndigheden at indhente en positiv udtalelse om cost-benefit-analysen fra Revisionsretten;
204. mener, at Kommissionen bør overveje at foreslå, at EU's bidrag til TEN-T-posten på budgettet forhøjes
med henblik på grænseoverskridende projekter; glæder sig i den forbindelse over samarbejdsaftalen medDen Europæiske Investeringsbank;
Særberetning Nr. 1/2006 om ESF's bidrag til bekæmpelse af skolefrafald
205. lægger stor vægt på en effektiv og ansvarlig brug af EU-budgettet og på princippet om, at en aktion, der
ikke kan kontrolleres tilstrækkeligt, ikke bør finansieres af offentlige midler, og beklager derfor, at derikke er fastlagt en klar sammenhæng mellem nedbringelse af fænomenet skolefrafald og EU-finansiering;
206. erkender, at Kommissionen har hensigtsmæssige overvågnings- og kontrolordninger til at sikre
overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, men fremhæver, at disse børforbedres i overensstemmelse med, hvad Kommissionen selv har erklæret; opfordrer Kommissionen til atfremlægge planer for, hvad den har tænkt sig at gøre på dette område;15.7.2008 DA Den Europæiske Unions Tidende L 187/47
(23) EFT L 11 af 16.1.2003, s. 1.
207. opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne og deres nationale statistiske kontorer
for at bestemme og identificere omfanget af skolefrafald og opfordre til udveksling af informationer ogbedste praksis mellem samtlige lokale og nationale organisationer, som har kompetence på detteområde;
208. opfordrer til, at der nås til enighed mellem de 27 medlemsstater om fælles kriterier for kvantificering af
og definitioner på skolefrafaldsproblematikken for at sikre, at de nationale data er sammenlignelige, ogom den kvalitetsmæssige beskaffenhed, de skal have for at kunne bruges til at fastslå, omprioriteringerne i Lissabon-strategien på dette område rent faktisk opfyldes eller ej;
209. opfordrer Kommissionen til så hurtigt som muligt at foretage en grundig vurdering i de nye
medlemsstater og tids nok til, at der kan iværksættes forebyggende foranstaltninger, hvor dette ernødvendigt; opfordrer ligeledes Revisionsretten til sideløbende hermed at foretage en gennemgang i denye medlemsstater selv svarende til den, der i sin tid blev foretaget i de 15 medlemsstater, omvirkningerne af skolefrafald;
Særberetning Nr. 2/2006 om resultaterne af de projekter, der finansieres under Tacis i Den
Russiske Føderation
210. bemærker, at Tacis-programmet generelt ikke altid har haft så effektive og bæredygtige konsekvenser,
som det var hensigten, til trods for de positive resultater på mange områder; mærker sig, at deuregelmæssigheder, Revisionsretten har påvist, hovedsagelig drejede sig om dårlig forvaltning fraKommissionens side i programmeringsprocessen;
211. anmoder Kommissionen om at inddrage den russiske regering i et styrket dialog for nøje at fastslå de
nationale behov og afstikke den vej, landet bør følge, og om at gøre en indsats for at definere ogidentificere de prioriteter og mål, som de iværksatte foranstaltninger bør resultere i; mener, atKommissionen bør holde sig princippet om »valuta for pengene« for øje, og henstiller derforindtrængende til Kommissionen at kontrollere og evaluere programmet mere indgående end tidligere;
212. henstiller til Kommissionen at føre en politik, der fokuserer på et begrænse antal sektorer og
programmer, og at ændre sit fokus fra en projektstrategi til en programstrategi, fordi projektstrategienfor ofte har ført til en begrænset dialog, en begrænset inddragelse og begrænset fleksibilitet samt tilenkeltstående projekter, der ikke vil kunne opfylde de bredere og mere langsigtede mål fastsat ipartnerskabs- og samarbejdsaftalerne;
213. anmoder Kommissionen om at tage skridt til at forberede et forslag til retsgrundlag, der gør det muligt at
anvende Tacis-midler til medfinansiering sammen med Den Russiske Føderation, og mener, at finansielinddragelse af regionale og lokale aktører og arbejdsmarkedets parter, ligesom større deltagelse fra denprivate sektors side, er af afgørende betydning;
214. henstiller til Kommissionen dels at tage skridt til at sikre hyppige projektbaserede evalueringer, også efter
projekternes afslutning, for at forbedre feedback fra tidligere erfaringer, dels at sikre klar information omigangværende projekter og de forskellige programmer, der tager sigte på at lette offentlighedens adgangtil information og øge åbenhed og gennemsigtighed omkring anvendelsen af midlerne og beslutnings-tagningen;
Særberetning Nr. 3/2006 om Europa-Kommissionens humanitære bistand efter tsunamien
215. glæder sig over Revisionsrettens overordnet set positive evaluering af den humanitære bistand, som GD
ECHO ydede efter tsunamien;
216. anmoder Kommissionen om nærmere at præcisere den rolle, GD ECHO og GD Miljø (via
civilbeskyttelsesordningen) skal spille som reaktion på humanitære behov med henblik på at sikre enkonsekvent indsats;L 187/48 DA Den Europæiske Unions Tidende 15.7.2008
217. opfordrer Kommissionen til at styrke GD ECHO’s rolle for fortsat at forbedre koordineringen og
indsatskapaciteten med hensyn til hurtigt og effektivt at kunne opfylde de behov, som ofre for fremtidigehumanitære katastrofer måtte have, og til at tage behørigt hensyn til betydningen af at sammenkoblekortsigtet humanitær bistand med rehabilitering og genopbygning på længere sigt; bemærker, at de tofaser på nuværende tidspunkt falder ind under forskellige generaldirektorater, procedurer og mandater;
218. betoner behovet for forsvarlig økonomisk forvaltning og mener, at det er nødvendigt at stille detaljerede
finansielle oplysninger til rådighed for at sikre en effektiv overvågning af projektgennemførelsen;
219. fremhæver Revisionsrettens henstilling til GD ECHO om at styrke overvågningssystemet;
220. forstår, at en stigning i vare- og personaleomkostninger kan være uundgåelig under særlige
omstændigheder; opfordrer dog Kommissionen til at overveje at træffe foranstaltninger, der sigtermod at kontrollere og overvåge omkostningerne i videst muligt omfang;
221. er foruroliget over de mærkefremmende foranstaltninger og den konkurrence om at opnå størst
synlighed, der gør sig gældende blandt donorer under humanitære katastrofer, og som får storopmærksomhed i medierne, eftersom denne praksis har en negativ indvirkning på koordineringen afden humanitære bistand og katastrofeofrenes opfattelse af denne bistand;
222. anmoder Kommissionen om klart at definere, hvad en ngo er.
Særberetning Nr. 4/2006 om Phare-investeringsprojekter i Bulgarien og Rumænien
223. beklager den af Kommissionen fulgte praksis, som indebar, at visse Phare-finansierede projekter ikke
byggede på et på forhånd dokumenteret behov, og at principperne om lovlighed og formel rigtighedsåledes blev tilsidesat;
224. opfordrer Kommissionen til inddrage de bulgarske og rumænske myndigheder i et gensidigt samarbejde,
således at de to landes behov og kapacitet bliver defineret mere præcist, og bestræbe sig på at fastsætte deprioriteter og mål, der skal nås;
225. konstaterer, at der stadig er behov for en yderligere indsats, selv om der er taget visse skridt i retning af at
løse problemet i forbindelse med utilstrækkelig administrativ kapacitet og mangler i de aftaleretligebestemmelser og sikre, at samfinansieringskravene bliver opfyldt;
226. anmoder Kommissionen om at være særlig opmærksom på, at der opbygges administrative strukturer
og informationssystemer i Rumænien og Bulgarien, som vil kunne forvalte og kontrollere EU-midlerne,og nøje følge omstruktureringen af de myndigheder, der står for investeringen af disse midler;
227. anmoder endvidere Kommissionen om at forelægge klare og konkrete oplysninger om de igangværende
projekter og programmer, den samlede forvaltningskapacitet og uafhængige kontrolkapacitet hos de
rumænske og bulgarske myndigheder, og om at sikre øget åbenhed og gennemsigtighed omkring
anvendelsen af midler og beslutningstagningen i den forbindelse;
228. beder Kommissionen om en uafhængig udtalelse om de rumænske og bulgarske myndigheders evne til
at varetage en effektiv og forsvarlig økonomisk forvaltning af EU's bidrag;
Særberetning Nr. 6/2006 om miljøaspektet i Kommissionens udviklingssamarbejde
229. opfordrer indtrængende Kommissionen til på basis af den nye udviklingspolitik, som blev undertegnet i
december 2005, at udarbejde en omfattende miljøstrategi for sit udviklingssamarbejde;15.7.2008 DA Den Europæiske Unions Tidende L 187/49
230. mener, at en sådan strategi ikke kun bør anerkende vigtigheden af at integrere miljøet i alle
udviklingsprogrammer og -projekter, men også af at gøre miljøet til et prioriteret udgiftsområde;
231. mener, at uddannelse i integrering af miljøaspektet bør være obligatorisk for nøglemedarbejdere;
anmoder indtrængende Kommissionen om at færdiggøre manualen om integrering af miljødimensionenså hurtigt som muligt;
232. anmoder Kommissionen om at sikre, at den internt har tilstrækkelig miljømæssig ekspertise, og at der
fastlægges klare procedurer for integrering af miljøet, som også bliver overholdt;
233. anmoder endvidere Kommissionen om at gøre mere omfattende brug af den anerkendte ekspertise, som
findes i de forvaltningsorganer i medlemsstaterne, der står for udviklingsbistand, og i privatevirksomheder, der som partnere til disse forvaltningsorganer har stor ekspertise i at forvaltemiljøprojekter som led i de nationale udviklingssamarbejdsprogrammer;
234. understreger, at projekterne skal planlægges på grundlag af detaljerede specifikationer med klart
definerede mål, og at eksterne kræfter skal engageres til at evaluere resultaterne af hvert enkelt projekt ogtil at konstatere mangler eller svagheder;
Særberetning Nr. 7/2006 om investeringer i udvikling af landdistrikterne: Tages der med disse
investeringer effektivt fat på landdistrikternes problemer?
235. glæder sig over offentliggørelsen af denne beretning og anmoder indtrængende Kommissionen om at
erkende de mangler, som fastslås heri, og som ikke er taget op i den nye forordning om udvikling aflanddistrikterne (eller de detaljerede gennemførelsesbestemmelser hertil), navnlig når den godkender denationale programmer;
236. anmoder især Kommissionen om at fastlægge klarere strategier for, hvordan specifikke mål skal nås, og
at arbejde tæt sammen med medlemsstaterne om at forbedre definitionen af målsætningerne, destøtteberettigede modtagere og områder samt udvælgelsen af de mest egnede projekter og endelig atindarbejde disse aspekter i programmeringsdokumenterne for perioden 2007-2013;
237. mener, at den tidsmæssige ramme for Kommissionens godkendelse af de nationale programmer bør
udvides lidt for at give mulighed for en grundig analyse, eftersom kvaliteten af de nationale programmerfor en stor del vil være afgørende for, om tildelingen af midler til de mest trængende områder er klartbegrundet, og om investeringsforanstaltningernes effektivitet vil kunne måles bedre i fremtiden;
238. gentager, at det lægger vægt på en effektiv og ansvarlig brug af EU's ressourcer og på princippet om, at et
initiativ, der ikke kan verificeres i tilstrækkelig grad, ikke skal finansieres ved hjælp af offentlige midler;
mener, at det i denne sammenhæng er vigtigt at fastlægge klare målsætninger og klare strategier i de
nationale programmer;
239. mener, at investeringsforanstaltningernes dobbelte sigte, dvs. både de strukturelle og landbrugsmæssige
mål, bør opfyldes ved at sikre en rimelig balance mellem det sektorrelaterede aspekt (landbrug) og detterritoriale aspekt (økonomisk og social samhørighed);
240. mener, at den anden søjle i den fælles landbrugspolitik er et uundværligt værktøj i den videre udvikling
af landdistrikterne i EU, og anmoder derfor Kommissionen om at tilskynde medlemsstaterne til atanalysere, hvilke nøglefaktorer der har indflydelse på, om investeringsprojekter giver gode resultater, ogtil at videreformidle eksempler på god praksis;
241. anmoder Kommissionen om at forbedre overvågnings- og evalueringssystemerne i tæt samarbejde med
medlemsstaterne, f.eks. ved at udvikle relevante kvalitative indikatorer, der gør det muligt formedlemsstaterne og Kommissionen selv at vurdere, hvilke foranstaltninger der har været effektive, oghvilke mål der er nået;L 187/50 DA Den Europæiske Unions Tidende 15.7.2008
242. glæder sig over, at drøftelserne om denne særberetning fandt sted samtidig med den første indledende
forelæggelse af Kommissionens forslag til reform af frugt- og grøntsagssektoren, som træder i kraft fra2008;
Særberetning Nr. 8/2006 —En dyrkning af succes? Effektiviteten af Den Europæiske Unions
støtte til driftsprogrammer til fordel for producenter af frugt og grøntsager
243. gentager, at det går ind for, at der ydes EU-støtte til frugt- og grøntsagssektoren i EU, fordi dette er
nødvendigt, hvis sektoren skal gøres såvel mere bæredygtig som mere konkurrencedygtig;
244. understreger, at producentorganisationer er hjørnestenen i den fælles markedsordning for frugt og
grøntsager, og bakker derfor Kommissionen op i dens bestræbelser på at tilskynde avlerne til at oprettesådanne organisationer og støtte dem heri;
245. støtter opgivelsen af interventionsforanstaltninger som tilbagekøb af overskud eller støtte til
forarbejdede produkter, idet det anser disse for at være kontraproduktive i forhold til de mål, der erfastlagt for frugt- og grøntsagssektoren;
246. mener, at ordninger for støtte til driftsprogrammer til fordel for producentorganisationer inden for
frugt- og grøntsagssektoren er et langt mere lovende værktøj end interventionsforanstaltninger;
247. glæder sig over den planlagte evalueringsundersøgelse, hvis resultater forventes at foreligge i 2009, og
opfordrer Kommissionen til at indføre en passende overvågnings- og kontrolmekanisme for frugt- oggrøntsagssektoren for at sikre, at principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning overholdes;
248. bifalder Kommissionens udtalelse om, at den vil forbedre sine muligheder for at indsamle data og
udvikle de relevante kvalitative og kvantitative indikatorer med henblik på at måle produktivitet ogeffektivitet; mener, at disse indikatorer bør omfatte flere af de fordele, der er forbundet medprogrammerne, der bør følges på et højere aggregationsniveau; foreslår endvidere, at Kommissionensnarest muligt undersøger, hvor formålstjenlige og præcise de eksisterende indikatorer og statistikker er;
249. er enig med Revisionsretten i, at det nuværende system skal overvåges nøje for at forbedre
produktiviteten og effektiviteten; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til nøje atkontrollere og øge produktiviteten og effektiviteten af producenternes driftsprogramordning og til atundersøge succesfaktorerne i forbindelse med de mere lovende resultater, der er opnået, og dragekonklusioner på dette grundlag for at forbedre gennemførelsen på nationalt plan, især i de mindrevelorganiserede regioner;
250. støtter Revisionsrettens henstilling om at præcisere og forenkle kriterierne for støtteberettigelse for at
øge gennemskueligheden og nedbringe administrationsomkostningerne i forbindelse med betalings-ordningerne;
251. anmoder Kommissionen om at bringe procedurerne og reglerne for støtteordningen på linje med dem,
der gælder for Fonden for Udvikling af Landdistrikterne, således at der skabes klarhed over, hvornår disseenten kan supplere hinanden, eller hvornår de udelukker hinanden;
252. opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge og kontrollere gennemførelsen af ordningen i nye
medlemsstater;
Særberetning Nr. 9/2006 om Kommissionens, Parlamentets og Rådets udgifter til oversættelse
253. understreger, at de samlede udgifter for samtlige sprogtjenester i EU-institutionerne —dvs. både
oversættelse og tolkning —kun udgør 1 % af det samlede EU-budget;15.7.2008 DA Den Europæiske Unions Tidende L 187/51
254. er overrasket over, at institutionerne til dato hverken har beregnet deres samlede udgifter til
oversættelse (24) eller udgifterne pr. side; konstaterer, at der i 2005 blev oversat i alt 1 324 000 sider i
Kommissionen (1 450 oversættere), 1 080 000 sider i Parlamentet (550 oversættere) og 475 000 sider iRådet (660 oversættere); konstaterer endvidere, at Revisionsretten har beregnet de samledeoversættelsesudgifter i 2003 til EUR 414 200 000, nemlig EUR 214 800 000 i Kommissionen,EUR 99 000 000 i Parlamentet og EUR 100 400 000 i Rådet; henviser til, at den gennemsnitlige udgiftpr. side for samme år beløb sig til EUR 166,37, eller EUR 150,2 i Kommissionen, EUR 149,7 iParlamentet og EUR 251,8 i Rådet;
255. finder, at EU-institutionerne bør træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at øge
produktiviteten i oversættelsesenhederne i forhold til den private sektor;
256. mener, at det bør afklares, hvorfor Parlamentet i gennemsnit betaler freelanceoversættere 12 % mere end
Kommissionen;
257. glæder sig over, at det er lykkedes Kommissionen og Rådet at begrænse stigningen i over-
sættelsesmængden efter EU-10-udvidelsen og holde en eventuel omkostningsstigning i ave;
258. anser det for nødvendigt, at de tre institutioner fastlægger oversættelsesudgifterne på årsbasis og
anvender ensartede beregningskriterier og -metoder; er af den opfattelse, at de indhentede data ikkealene bør bruges i budgetmæssig sammenhæng, men også til at bevidstgøre brugerne om deomkostninger, der er forbundet med oversættelse;
259. påskønner Kommissionens beredvillighed med hensyn til at anvende godkendelsesproceduren og
screeningen af oversættelsesanmodninger i 2006; glæder sig ligeledes over, at Rådet i 2003 opstillede enliste over kernedokumenter, hvilket medførte en begrænsning i oversættelsen af andre tekster;
260. anbefaler, at der i højere grad fastsættes begrænsninger for dokumenternes og resuméernes længde;261. tilskynder Parlamentets udvalg og delegationer til kun at forelægge tekster på udvalgsmedlemmernes og
deres stedfortræderes sprog; foreslår, at der skal kunne tilvejebringes versioner på andre sprog, hvis derspecifikt anmodes herom;
262. finder helt generelt, at institutionerne må tage de nødvendige skridt til at sikre oversættelser af høj
kvalitet; mener derfor, at Rådet, Parlamentet og Kommissionen bør informere Revisionsretten ogBudgetkontroludvalget om de foranstaltninger, der er truffet for at kontrollere og forbedre kvaliteten afoversættelserne, i tilstrækkelig god tid inden dechargeproceduren for 2006;
263. mener, at institutionerne bør forbedre de oplysninger, der stilles til administrationens rådighed med
henblik på kontrol af oversættelsesprocessen, idet der tages højde for de resultatindikatorer,Revisionsretten foreslår (
25);
264. mener endvidere, at Rådet, Parlamentet og Kommissionen bør udnytte de interne og eksterne ressourcer
såsom databaser, computerstøttet oversættelse, telearbejde og outsourcing på effektiv og produktiv vis;
265. mener, at de enkelte institutioner, inden de outsourcer oversættelser, bør undersøge, om der er ledig
oversættelseskapacitet i de øvrige to institutioner;
Særberetning Nr. 10/2006 om efterfølgende evalueringer af mål 1- og mål 3-programmer i
perioden 1994-1999 (strukturfondene)
266. opfordrer Kommissionen til at påvise, i hvilken grad den anvendte metodologi i forbindelse med
forhåndsevalueringen, interimsevalueringen og den efterfølgende evaluering er blevet konsolideret med
henblik på så vidt muligt at undgå de logiske fejl, der blev konstateret i Revisionsrettens særberetning, i
forbindelse med den efterfølgende evaluering for perioden 2000-2006;L 187/52 DA Den Europæiske Unions Tidende 15.7.2008
(24) Ifølge Revisionsretten omfatter de samlede omkostninger udgifter til oversættere, sekretærer, ledelse, støttefunktioner,
planlægning, bygninger, it og forvaltning af menneskelige ressourcer (dvs. uddannelse).
(25) Se punkt 53 og 88 i Revisionsrettens beretning.
267. foreslår, at samarbejdet mellem GD REGIO og GD EMPL styrkes på de punkter, hvor evaluerings-
metoderne er sammenfaldende;
268. konstaterer, at metodologien forbundet med den nuværende anvendelse af HERMIN-modellen skaber
alvorlige problemer; er bekymret over, at den nuværende metodologi ikke giver mulighed for at tagetilstrækkelig højde for den tertiære sektors betydning for visse økonomier, såsom turismen; frygter, atdet vil blive meget vanskeligt at evaluere strukturfondene i de lande, der blev medlemmer af EU i 2004,som følge af de særlige vilkår, der gør sig gældende for de nye markedsøkonomier; anmoderKommissionen om at redegøre for, i hvilket omfang den har taget højde for denne kritik og ændretmetodologien, inden evalueringen for perioden 2000-2006 påbegyndes;
269. anmoder ligeledes om, at metodologien tilføres en yderligere dimension med henblik på at måle de
mikroøkonomiske virkninger; mener, at de private investeringer er vigtige for strukturfondenesindvirkning på lang sigt og for jobskabelsen; kræver, at der tages højde herfor i forbindelse med denefterfølgende evaluering for perioden 2000-2006;
270. anmoder Kommissionen om at tage hensyn til konklusionerne i Revisionsrettens særberetning i
forbindelse med fremtidige forhåndsevalueringer, interimsevalueringer og efterfølgende evalueringer forprogrammeringsperioderne 2000-2006, 2007-2013 og herefter med henblik på at sikre ensammenhængende tilgang til evalueringen af strukturfondene generelt;
271. støtter idéen om, at evalueringen af strukturfondene skal opfattes som en kontinuerlig proces med
konstant input i form af konklusioner fra de forskellige forhåndsevalueringer, interimsevalueringer ogefterfølgende evalueringer; slår til lyd for, at medlemsstaterne deltager i denne proces, og opfordrerKommissionen til at redegøre for, hvorledes den agter så hurtigt som muligt at omsætte disse idéer tilpraksis;
272. mener, at der i forbindelse med fremtidige evalueringer også bør fokuseres på strukturfondenes indirekte
virkninger med henblik på at henlede borgernes opmærksomhed på strukturfondenes europæiskemerværdi;
273. anmoder Kommissionen om, for så vidt angår styringsgruppen for den efterfølgende evaluering for
perioden 2000-2006, at undersøge mulighederne for et øget samarbejde med den akademiske verden,herunder inddrage udtalelser fra eksterne eksperter, i form af partnerskaber med specialiserede institutterog undersøgelser af specifikke emner
274. mener, at et sådant samarbejde vil gøre det muligt at optimere evalueringen og i højere grad udnytte
strukturfondenes potentiale; opfordrer Kommissionen til at følge denne strategi med henblik på at skabeen forbilledlig model for evaluering af foranstaltninger til fremme af økonomisk, social og territorialsamhørighed, dvs. en virkelig europæisk model, som dog også vil kunne tjene som forbillede på globaltplan.15.7.2008 DA Den Europæiske Unions Tidende L 187/53