18. 2. 91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 41/29 
ØSU opfordrer den tyske Forbundsregering til på ny at 
tage et første skridt og til at give Det Europæiske 
Råd en redegørelse for de finanspolitiske beslutninger 
vedrørende finansieringen af de byrder, der opstår som 
følge af Tysklands forening, og samtidig oplyse, hvilke konsekvenser foreningen får for andre medlemslande 
på det makroøkonomiske plan. Et sådant skridt ville 
givetvis fjerne mange bekymringer og i høj grad bidrage 
til at øge det tillidsfulde samarbejde mellem Fællesska­
bets medlemslande også på det økonomiske område. 
Bryssel, den 20. november 1990. 
Fran?ois STAEDELIN 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets direktiv om beskyttelse af kvindelige arbejds­
tagere under graviditet og efter barsel (!) 
(91/C 41/08) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 22. oktober 1990 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 118 A at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
om det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for social-, familie-, uddannelses- og 
kulturspørgsmål, som udpegede Beatrice Rangoni Machiavelli til ordfører. Sektionen vedtog 
sin udtalelse den 15. november 1990. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 281. plenarforsamling, den 20. november 
1990, uden stemmer imod, mens 5 hverken stemte for eller imod følgende udtalelse. 
1. Generelle bemærkninger 
1.1. ØSU støtter forslaget, der med rette sammenkæ­
der den sundheds- og sikkerhedsmæssige beskyttelse af 
kvinder i forbindelse med graviditet og barsel med 
bevarelsen af deres rettigheder til beskæftigelse og ind­
komst. Det anses også for positivt, at forslaget indehol­
der foranstaltninger, som kan gøre det lettere for kvin­
derne at have børn, og som kan hjælpe med til at rette 
op på den demografiske uligevægt, herunder be­
folkningens aldring, der kendetegner de fleste medlems­
stater i EF. 1.2. Forslaget ligger på linje med de rettigheder og 
foranstaltninger, der er fastsat i Fællesskabspagten og 
det ledsagende handlingsprogram, og det falder også i 
tråd med de synspunkter, ØSU har givet udtryk for i 
forskellige udtalelser vedrørende følgende spørgsmål: 
— grundlæggende arbejdsmarkedsmæssige og sociale 
rettigheder i Fællesskabet (2), hvori der lægges særlig 
vægt på »barnets, moderens og familiens ret til 
juridisk og økonomisk beskyttelse«, 
— bevisbyrden (3), hvori det erklæres, at passende an­
sættelsesprocedurer og anvendelse af moderne tek­
nikker inden for personaleledelse er nødvendige for 
at modvirke den potentielle forskelsbehandling på 
grundlag af køn, 
C1) EFT nr. C 281 af 9. 11. 1990, s. 3. (2) EFT nr. C 126 af 23. 5. 1989, punkt III Al. 
(3) EFT nr. C 337 af 31. 12. 1988, punkt 1.3., litra d. 
Nr. C 41/30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 2. 91 
— forældreorlov (1), hvori det anføres, at forældreor­
lov sammenkædet med beskæftigelsesgarantier er 
en ikke særligt udgiftskrævende måde, hvorpå man 
kan lette en tilbagevenden til arbejdsmarkedet og 
samtidig gøre investeringer i erhvervsuddannelse 
mere rentable, når man tager i betragtning, at mange 
kvinder ofte ikke vender tilbage, eller ikke altid kan 
vende tilbage til deres job, når de har fået et barn, 
— sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, i hvilken 
forbindelse ØSU konsekvent gør sig til talsmand 
for, at alle arbejdstagere har behov for at være 
omfattet af forebyggende sundheds- og sikkerheds­
foranstaltninger på arbejdspladsen. 
1.3. De foreliggende forslag fra Kommissionen ved­
rørende barselsorlov, rettigheder i forbindelse med ar­
bejdet og afskedigelse, natarbejde og beskyttelse mod 
visse agenser og arbejdsprocesser, udgør en sammen­
hængende pakke af sundheds- og sikkerhedsbestemmel­
ser. Gravide kvinders indlysende sundhedsmæssige 
behov for barselsorlov bør for eksempel ikke være 
underlagt eller kunne tilsidesættes af en eventuel afske­
digelse af årsager, som vedrører deres graviditet. Ligele­
des bør de mulige sundhedsfarer for gravide kvinder, 
der for eksempel arbejder ved skærm, ikke være til 
hinder for de pågældende kvinders fortsatte ansættelse 
under andre midlertidige tjeneste- og/eller lønvilkår. 
For kvinder, der nyligt har født, og som midlertidigt 
kan have behov for mere fleksible arbejdstider eller et 
alternativ til natarbejde, gælder de samme sundheds-
og sikkerhedshensyn i forbindelse med de med arbejdet 
forbundne rettigheder. 
1.4. Der er behov for på EF-plan at bekræfte disse 
grundlæggende sociale rettigheder, der har væsentlig 
betydning for de berørte kvinders sundhed og sikker­
hed, navnlig med henblik på 1992, hvor de nationale 
hindringer for beskæftigelse, forretningsvirksomhed og 
fri bevægelse ophæves. De foreslåede foranstaltninger, 
hvorved der i EF fastsættes minimumskrav på dette 
komplicerede område, som arbejdsmiljøet udgør, er i 
overensstemmelse med bestemmelserne i Den Europæi­
ske Fællesakt, og de lever også op til målet om social 
samhørighed og et » Borgernes Europa « i egentlig for­
stand. Forslaget overlader — som rimeligt er — rigeligt 
råderum og ansvar på dette område til medlemsstater­
nes regeringer og de kompetente myndigheder i hele EF 
såvel som til arbejdsmarkedets parter. ØSU finder det 
nødvendigt for på mere fuldstændig måde at sikre sund­
hedsbeskyttelse for kvinder under graviditet og efter 
barsel og for ikke at stille dem ufordelagtigt på arbejds­
markedet at anvende foranstaltninger til sygdomsfore­
byggelse og til sundhedsbeskyttelse, for så vidt angår 
reproduktionsevnen, såvel for kvinders som for mænds 
vedkommende. ØSU opfordrer derfor Kommissionen 
til at foreslå ændringer i så henseende til rammedirektiv 
89/391/EØF. 
(*) EFT nr. C 206 af 6. 8.1984, punkt 2.3. 1.5. ØSU glæder sig over, at der ved udarbejdelsen 
af forslaget er taget udgangspunkt i relevante internatio­
nale akter, navnlig af Den internationale Arbejdsorgani­
sation (ILO) konventioner, som Kommissionen har an­
vendt og henviser til. 
1.6. ØSU hilser Kommissionens vedlagte vurdering 
af forslagets sandsynlige følger for små og mellemstore 
virksomheder velkommen. Det er især vigtigt, at de 
foranstaltninger, medlemsstaterne træffer, ikke pålæg­
ger disse virksomheder for store omkostninger. Visse 
andre erhvervssektorer (for eksempel landbrug og de 
liberale erhverv) kunne gøres til genstand for en lignen­
de vurdering. Direktivet bør finde anvendelse på kvin­
der, der udfører deltidsarbejde og er ansat på fast 
kontrakt. 
1.7. ØSU er overbevist om, at forslaget vil bidrage 
til at sikre og fremme mere fleksible, mere socialt bevid­
ste og derfor mere hensigtsmæssige former for arbejds­
ledelse, således at der kan skabes bedre betingelser i 
hele EF for kvindelige arbejdstageres adgang til og 
forbliven på et arbejdsmarked i rivende udvikling. I de 
seneste tiår har der i EF været en vækst i antallet af 
udearbejdende mødre, og der er mange eksempler på, 
at gode betingelser i forbindelse med graviditet og barsel 
ikke afskrækker arbejdsgivere fra at ansætte kvinder. 
En sådan god praksis på beskæftigelsesområdet kan 
hjælpe med til at sikre kvinder et reelt frit valg, når de 
kan sige ja til retten til moderskab og det dermed 
forbundne ansvar samtidig med, at de udøver deres ret 
til beskæftigelse under sikre og sunde forhold. 
2. Særlige bemærkninger 
2.1. På baggrund af ovennævnte generelle be­
mærkninger støttes forslagets retsgrundlag (artikel 118 
A), idet denne artikel er et passende grundlag for et 
direktiv, der navnlig omhandler arbejdstageres sundhed 
og sikkerhed. 
2.2. ArtikelS 
ØSU tillægger de evalueringer, der er fastsat i artikel 3, 
stk. 1, vedrørende gravide kvinders eksponering for 
kemiske, fysiske eller biologiske agenser og endvidere 
vedrørende arbejdsbevægelser og -stillinger samt fysisk 
og psykisk træthed i forbindelse med udførelsen af 
arbejdsopgaverne særlig stor betydning. Imidlertid kan 
ordlyden af den foreslåede artikel 3, stk. 1, give anled­
ning til, at der indføres forskellige normer i de enkelte 
medlemsstater. Formuleringen bør derfor tages op til 
fornyet overvejelse. En effektiv forebyggende indsats 
forudsætter, at såvel arbejdsgivere som arbejdstagere 
bliver mere opmærksomme på mulige risici af denne 
art, som er forbundet med arbejdsforholdene. 
18. 2. 91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 41/31 
Andet afsnit affattes således: »Artikel 3, stk. 3, der 
sikrer et alternativ til natarbejde under graviditeten og 
ammeperioden, tillægges særlig betydning og får ØSU's 
fulde støtte.« 
» Medlemsstaterne skal træffe foranstaltninger, som 
sikrer, at kvinder 
a) under graviditeten og 
b) i en bestemt periode efter fødslen, som ikke kan 
være kortere end ammeperioden, under ingen 
omstændigheder forpligtes til at udføre natar­
bejde.« ikke er til hinder for, at de medlemsstater, der måtte 
ønske det, går endnu længere i deres lovgivning, hvilket 
også er påpeget i begrundelsen. Forslaget burde også 
ledsages af eller suppleres med retningslinjer og foran­
staltninger med henblik på at fremme bedre børne­
pasningsmuligheder, således at mødre, der er i arbejde, 
kan beholde deres job efter graviditeten i stedet for at 
være tvunget til at blive hjemmegående. ØSU mener 
endvidere, at en opdeling af barselsorloven skal ske på 
baggrund af de kompetente myndigheders undersøgelse 
af de risici og fysiske anstrengelser, der er forbundet 
med arbejdet. Udtrykket » eventuelle sygedage i denne 
periode«, der anvendes i artikel 5, stk. 1, bør defineres 
nærmere. 
2.3. Artikel 5 
Den foreslåede barselsorlov på mindst 14 på hinanden 
følgende uger synes at være en rimelig grundlæggende 
sikring, eftersom en periode af denne — og i visse 
tilfælde længere — varighed allerede ydes i de fleste 
medlemsstater, hvoraf nogle dog har en bestemmelse 
om, at den gravide skal have været ansat i en vis periode 
for at kunne nyde godt af reglerne om barselsorlov, og 
sådanne bestemmelser berøres ikke af dette direktiv. 
Det foreslåede niveau med hensyn til løn og/eller ydelse 
støttes. Det burde imidlertid i selve direktivet fastsættes 
tydeligere, at der er tale om minimumsforskrifter, som 2.4. Artikler 6 og 7 
Artikel 6, stk. 2, bør affattes således: 
» Medlemsstaterne bør tage passende forholdsregler 
til af forbyde, at de i artikel 2 omhandlede kvinder 
afskediges.« 
ØSU opfordrer atter til vedtagelse af forslagene til 
direktiv om ændring af kravene vedrørende bevisbyrde 
og om forældreorlov, som ville bidrage til at styrke 
de foreliggende minimumsforskrifter med hensyn til 
afskedigelse og de særlige vilkår for de i dette forslag 
omhandlede kvindelige arbejdstagere. 
Bryssel, den 20. november 1990. 
Francois STAEDELIN 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
Følgende ændringsforslag, som fik mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer, forkastedes under debatten: 
Punkt 2.1 
Følgende punktum indføjes: 
»Derimod er retsgrundlaget måske ikke egnet, når det drejer sig om særlige bestemmelser vedrørende 
lovfæstede rettigheder til beskæftigelse samt lønvilkår.« 
Begrundelse 
I artikel 118 A henvises der specielt og udelukkende til bestræbelser på »at forbedre navnlig arbejdsmiljøet 
for at beskytte arbejdstagernes sikkerhed og sundhed«. Den indbefatter ikke arbejdstagernes rettigheder til 
beskæftigelse og indkomst. 
Resultat af afstemningen 
Stemmer for: 47, stemmer imod: 85, stemmer hverken for eller imod: 4.