1.INDLEDNING

I denne rapport redegøres der for de yderligere fremskridt, der siden november 2017 er gjort med at følge op på de henstillinger, der er fremsat i rapporten fra januar 2017. Som i tidligere år er rapporten resultat af en grundig analyse, som Kommissionen har udført i tæt samarbejde med de bulgarske institutioner og med input fra civilsamfundet og andre berørte parter, herunder andre medlemsstater.

2. DEN GENERELLE SITUATION

I rapporten fra januar 2017 blev det bemærket, at selv om der er gjort fremskridt med benchmarkene for mekanismen for samarbejde og kontrol, blev fremskridtene hæmmet af ugunstige forhold foranlediget af en ustabil regering, en uforudsigelig lovgivningsproces og et mediemiljø, som ikke har været venligt stemt over for reformer. Selv om disse spørgsmål ikke var omfattet af det specifikke anvendelsesområde for mekanismen, har disse faktorer ikke desto mindre haft indvirkning på reformprocessen.

I løbet af det år, der er gået siden november 2017, har regeringen i Bulgarien været stabil, hvilket har hjulpet reformprocessen. Det væsentligste enkeltstående skridt var vedtagelsen i januar 2018 af reformen af den generelle ramme for bekæmpelse af korruption. Der er også fortsat blevet arbejdet på andre områder, bl.a. gennemførelsen af tidligere vedtagne reformer. På visse områder er reformerne eller drøftelserne om den rette tilgang hertil stadig i gang. Den lovgivningsmæssige udvikling har i nogle tilfælde dog fortsat givet anledning til kontroverser. I visse tilfælde har det i lovgivningsprocessen været muligt at reagere og tilpasse sig, mens der i andre tilfælde fortsat er opstået kontroverser efter vedtagelsen af lovgivningen. Overordnet set har det lovgivningsmæssigt dog været muligt at gennemføre reformer på en mere forudsigelig og mindre kontroversiel måde end tidligere.

Internationale observatører har i de seneste år bemærket en væsentlig forværring af det bulgarske medielandskab, som er kendetegnet ved ugennemsigtige ejerforhold og svag håndhævelse af journalistiske standarder. En sådan situation påvirker kvaliteten af den offentlige debat og risikerer derfor på grund af de meget få uafhængige kilder at begrænse offentlighedens adgang til information. Retsvæsenets uafhængighed påvirkes i særlig grad af medielandskabet, hvor der i visse medier med tilknytning til ugennemsigtige interesser foretages målrettede angreb på dommere, og hvor det er vanskeligt at få adgang til effektive klagemuligheder. Det øverste retsråd spiller en vigtig rolle, når det gælder om at forsvare retsvæsenet og princippet om retsvæsenets uafhængighed mod sådanne angreb.

Overordnet set udgør mediernes og civilsamfundets evne til at drage magtudøverne til ansvar i et pluralistisk samfund uden pres et vigtigt grundlag for de reformer, der er omfattet af mekanismen for samarbejde og kontrol, samt for bedre regeringsførelse mere generelt.

3. VURDERING AF FREMSKRIDT MED OPFYLDELSEN AF BENCHMARK I MEKANISMEN FOR SAMARBEJDE OG KONTROL PÅ GRUNDLAG AF HENSTILLINGERNE I DEN RAPPORT FRA JANUAR 2017, DER ER UDARBEJDET SOM LED I MEKANISMEN FOR SAMARBEJDE OG KONTROL

3.1 Første benchmark: Domstolenes uafhængighed

Henstilling 1: Det bør sikres, at det kommende valg af det øverste retsråd bliver gennemsigtigt med en offentlig høring i nationalforsamlingen forud for valget af de politisk indstillede medlemmer og med mulighed for, at civilsamfundet kan fremsætte bemærkninger vedrørende kandidaterne. Henstilling 2: Der bør opnås resultater i form af en gennemsigtig og meritbaseret udnævnelse af personer til ledende juridiske embeder, herunder i forbindelse med den kommende udnævnelse af den nye retspræsident for den øverste forvaltningsdomstol. Henstilling 3: Det bør overvejes at benytte ekstern bistand, f.eks. fra Strukturreformtjenesten og/eller Europarådet, med henblik på at forbedre dels den måde, hvorpå inspektoratet under det øverste retsråd fungerer rent praktisk, dels det øverste retsråds opfølgning på inspektoratets konklusioner, bl.a. vedrørende integritetsproblemer.

I forrige rapport blev valget af det nye øverste retsråd fremhævet som et vigtigt fremskridt i 2017. Valget blev afholdt inden for rammerne af en ny og forbedret forfatnings- og lovgivningsmæssig ramme, idet de medlemmer, der indstilles af retsvæsenet, blev udnævnt direkte, og de medlemmer, der indstilles af parlamentet, blev valgt med to tredjedeles flertal i nationalforsamlingen. Det nye retsråd tiltrådte i oktober sidste år og spiller en vigtig rolle i både den daglige forvaltning af retsvæsenet og den fortsatte reform heraf.

Overordnet set lader det nye retsråd til i en ånd af professionalisme og godt samarbejde at have fundet sig til rette i sin forvaltningsrolle og undgået den stærkt polariserede atmosfære, som ofte kendetegnede det forrige retsråd. Afgørelser om udnævnelser til ledende stillinger inden for retsvæsenet har tidligere udgjort et kritisk spørgsmål på grund af manglende gennemsigtighed og anklager om ubehørig indblanding fra politisk eller økonomisk side, og det blev derfor i rapporten fra januar 2017 bemærket, at det nye øverste retsråd burde indføre en resultatliste over gennemsigtig og meritbaseret beslutningstagning.

I årets løb er der inden for retsvæsenet blevet udnævnt en række ledere, som tilsyneladende ikke har givet anledning til større kontroverser. I marts lykkedes det ikke at udnævne en ny formand for Sofias byret, fordi retsrådets dommerkammer ikke kunne blive enigt. Sofias byret var genstand for store skandaler i 2014 og 2015 og har siden da under ny ledelse gennemgået en generel reorganisering. Siden formanden af personlige årsager trådte tilbage i sommeren 2017, har retten været uden fast ledelse. Det vil være vigtigt for retsrådet at sikre, at denne udnævnelse gennemføres via en åben og gennemsigtig procedure, så både offentligheden og de dommere, der arbejder i retten, kan have tillid til den nye formand. Der også iværksat en procedure for udnævnelse af den nye formand for den særlige domstol for organiseret kriminalitet. Mere generelt er udvælgelsesprøverne for domstolsudnævnelse angiveligt under forberedelse, idet der indledes med udnævnelser til den øverste kassationsret og derefter de underliggende retter for til sidst at dække alle retsniveauer. Sådanne udvælgelsesprøver udgør et vigtigt led i gennemsigtigheden, og det vil være vigtigt for højesteretten at sikre deres effektivitet, ved at de ledige stillinger besættes på en reglementeret måde.

Et andet område, der tidligere har givet anledning til kontroverser, vedrører disciplinærsager. På dette område deler retsrådet ansvarsområde med det uafhængige retsinspektorat, som i januar 2017 fik tildelt yderligere beføjelser til at kontrollere dommernes integritet, bl.a. ved at kontrollere erklæringer om personlige aktiver, samt en mere central rolle i indledningen af disciplinærsager. Som opfølgning på Kommissionens henstilling om at benytte ekstern ekspertise blev der med bistand fra Kommissionens Strukturreformtjeneste og Europarådet for nyligt iværksat et projekt, som forventes afsluttet i 2019.

På grundlag af analysen af første benchmark har Bulgarien gennemført henstilling 1 og næsten gennemført henstilling 2 og 3. Da der stadig forventes visse fremskridt, er det for at bekræfte denne vurdering nødvendigt fortsat at lægge vægt på konkrete resultater for så vidt angår henstilling 2 og 3, men første benchmark kan betragtes som midlertidigt opfyldt.