P6_TA(2006)0520

Særprogrammet "Kapacitet" (EF's syvende rammeprogram) *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning om forslag til Rådets beslutning om særprogrammet "Kapacitet" til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0443 — C6-0384/2005 — 2005/0188(CNS))

(Høringsprocedure)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (KOM(2005)0443) [1] og det ændrede forslag (KOM(2005)0443/2) [1],

- der henviser til EF-traktatens artikel 166, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C6-0384/2005),

- der henviser til forretningsordenens artikel 51,

- der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Budgetudvalget og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A6-0371/2006),

1. godkender Kommissionens forslag som ændret;

2. finder, at det vejledende finansielle referencebeløb, der er angivet i lovgivningsforslaget, skal være foreneligt med loftet for udgiftsområde 1a i den finansielle ramme for 2007-2013, og påpeger, at det årlige beløb vil blive fastsat under den årlige budgetprocedure i overensstemmelse med bestemmelserne i punkt 38 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning [2];

3. opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. EF-traktatens artikel 250, stk. 2;

4. opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt;

5. anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad;

6. pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen.

KOMMISSIONENS FORSLAG | ÆNDRINGER |

Ændring 1

Betragtning 4

(4) Rammeprogrammet bør være et supplement til medlemsstaternes aktiviteter og andre fællesskabstiltag, som — foruden navnlig satsningerne på strukturfonde, landbrug, uddannelse, konkurrenceevne og innovation, erhvervspolitik, sundhed, orbrugerbeskyttelse, beskæftigelse, energi, transport og miljø — er nødvendige led i den samlede strategiske satsning på Lissabon-målene. | (4) Rammeprogrammet bør være et supplement til aktiviteter, der gennemføres i medlemsstaterne og af medlemsstaterne gennem deltagelse i europæiske mellemstatslige forskningsorganisationer, og andre fællesskabstiltag, som — foruden navnlig satsningerne på strukturfonde, landbrug, uddannelse, kultur, konkurrenceevne og innovation, erhvervspolitik, sundhed, forbrugerbeskyttelse, beskæftigelse, energi, transport og miljø — er nødvendige led i den samlede strategiske satsning på Lissabon-målene. |

Ændring 2

Betragtning 9

(9) Forskningsaktiviteter under dette program bør gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper, herunder dem, der kommer til udtryk i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. | (9) Forskningsaktiviteter under dette program bør gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper, herunder dem, der kommer til udtryk i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og bekræfte forskningens samfundsmæssige og humanistiske værdi med respekt for den etniske og kulturelle mangfoldighed. |

Ændring 3

Betragtning 10

(10) Rammeprogrammet bør fremme en bæredygtig udvikling. | (10) Rammeprogrammet skal fremme en bæredygtig udvikling. |

Ændring 4

Betragtning 11 a (ny)

| (11 a) For at forenkle udbuddene og reducere omkostningerne bør Kommissionen oprette en database for at skabe forudsætning for underretning af deltagerne i udbudsproceduren. |

Ændring 5

Artikel 3 a (ny), stk. 1 (nyt)

| Artikel 3 a 1. Kommissionen træffer alle nødvendige foranstaltninger for at verificere, at de finansierede aktioner gennemføres effektivt og i overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002. |

Ændring 6

Artikel 3 a, stk. 2 (nyt)

| 2. De samlede administrative udgifter til særprogrammet, herunder Det Fælles Forskningscenters interne udgifter og driftsudgifterne, bør svare til de aktioner, der udføres i medfør af særprogrammet, og skal godkendes af budgetmyndigheden og den lovgivende myndighed. |

Ændring 7

Artikel 3 a, stk. 3 (nyt)

| 3. Budgetbevillingerne anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, dvs. i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet, effektivitet og proportionalitet. |

Ændring 8

Artikel 5, stk. 3

3. Bilag IV til dette særprogram indeholder et initiativ til fælles gennemførelse af nationale forskningsprogrammer, som vil skulle vedtages særskilt med hjemmel i traktatens artikel 169. | 3. Bilag IV til dette særprogram indeholder et muligt initiativ til fælles gennemførelse af nationale forskningsprogrammer, som vil skulle vedtages særskilt med hjemmel i traktatens artikel 169. |

Ændring 9

Artikel 5 a (ny)

| Artikel 5 a Agter Kommissionen at ændre den fordeling af udgifterne, der er fastsat i anmærkningerne og bilaget til Den Europæiske Unions almindelige budget, underretter den på forhånd budgetmyndigheden herom. |

Ændring 10

Artikel 6, stk. 2

2. I arbejdsprogrammet tages der hensyn til relevante forskningsaktiviteter, som gennemføres af medlemsstaterne, associerede lande eller europæiske eller internationale organisationer. Det ajourføres efter behov. | 2. I arbejdsprogrammet tages der hensyn til relevante forskningsaktiviteter, som gennemføres af medlemsstaterne, associerede lande eller europæiske eller internationale organisationer med det formål at styrke samspillet med sådanne aktiviteter, at skabe en europæisk merværdi, at påvirke erhvervslivets konkurrenceevne og fortsat at være relevante for andre fællesskabspolitikker. Det ajourføres efter behov. |

Ændring 11

Artikel 7, stk. 3 a (nyt)

| 3 a. Kommissionen sikrer, at forskningsresultaterne evalueres og udarbejder en rapport om, hvordan de kan bidrage til et dynamisk vidensamfund i Europa. |

Ændring 12

Artikel 8, stk. 5

5. Kommissionen underretter regelmæssigt udvalget om, hvordan det går med gennemførelsen af særprogrammet som helhed, og om alle FTU-aktiviteter, som får tilskud under programmet. | 5. Kommissionen underretter regelmæssigt udvalget og Europa-Parlamentets korresponderende udvalg om, hvordan det går med gennemførelsen af særprogrammet som helhed, og om alle FTU-aktiviteter, som får tilskud under programmet. |

Ændring 13

Artikel 8, stk. 5 a (nyt)

| 5 a. Kommissionens rapport skal omfatte en vurdering af, om den økonomiske forvaltning har været forsvarlig, og en evaluering af, om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning af særprogrammet har været produktiv og formelt rigtig. |

Ændring 14

Artikel 8 a (nyt)

| Artikel 8 a Kommissionen forelægger denne beslutning samt en rapport om gennemførelsen af særprogrammet for de kompetente organer med henblik på en revision i så god tid, at proceduren med henblik på ændring af denne retsakt kan være afsluttet ved udgangen af 2010. |

Ændring 15

Bilag I, "Indledning", afsnit 1, led 5

—bringe videnskab og samfund tættere på hinanden med henblik på en harmonisk integrering af videnskab og teknologi i det europæiske samfund | —bringe videnskab og samfund tættere på hinanden med henblik på en harmonisk integrering af videnskab og teknologi i det europæiske samfund; sætte eksisterende europæiske, nationale eller regionale informationstjenester i stand til at give små og mellemstore virksomheder, erhvervsliv og videninstitutioner alle nødvendige oplysninger om rammeprogrammet, om rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation samt om strukturfondene |

Ændring 16

Bilag I, "Indledning", afsnit 1, led 6

—gennemføre horisontale foranstaltninger og tiltag til støtte for internationalt samarbejde. | —gennemføre horisontale foranstaltninger og tiltag til støtte for internationalt samarbejde, herunder grænseoverskridende og tværregionalt samarbejde. |

Ændring 17

Bilag I, "Indledning", afsnit 4

Samordning af andre programmer end EU-programmer kan indgå i det foreliggende særprogram med brug af ERA-NETsystemet og via EU's deltagelse i nationale forskningsprogrammer, der gennemføres i fællesskab (traktatens artikel 169), som beskrevet i særprogrammet "Samarbejde". | Samordning af andre programmer end EU-programmer kan indgå i det foreliggende særprogram med brug af ERA-NETsystemet og via EU's deltagelse i nationale forskningsprogrammer, der gennemføres i fællesskab (traktatens artikel 169), som beskrevet i særprogrammet "Samarbejde". Aktionerne vil også tjene til at styrke komplementariteten og synergien mellem rammeprogrammet og de aktiviteter, der gennemføres inden for rammerne af mellemstatslige strukturer. |

Ændring 18

Bilag I, "Indledning", "Sammenhængende udvikling af forskningspolitikker", afsnit 3, punkt 1, afsnit 1, led 2

—Et system til overvågning af erhvervslivets forskningsinvesteringer for at få en pålidelig og komplementær informationskilde som en hjælp til at udstikke retningslinjer for den offentlige politik og gøre det muligt for virksomhederne at måle resultaterne af deres F&U-investeringsstrategier. Det omfatter periodiske "resultattavler" for F&U-investeringer i de enkelte virksomheder og sektorer, undersøgelser af tendenserne i private F&U-investeringer, analyse af de faktorer, der indvirker på virksomhedernes beslutninger og praksis i relation til F&Uinvesteringer, analyse af de økonomiske virkninger og vurdering af de forskellige politikkers konsekvenser. | —Et system til overvågning af erhvervslivets forskningsinvesteringer for at få en pålidelig og komplementær informationskilde som en hjælp til at udstikke retningslinjer for den offentlige politik og gøre det muligt for virksomheder inden for sektorer af central interesse for EU's økonomi at måle resultaterne af deres F&U-investeringsstrategier. Det omfatter periodiske "resultattavler" for F&U-investeringer i de enkelte virksomheder og sektorer, undersøgelser af tendenserne i private F&U-investeringer, analyse af de faktorer, der indvirker på virksomhedernes beslutninger og praksis i relation til F&Uinvesteringer, analyse af de økonomiske virkninger og vurdering af de forskellige politikkers konsekvenser. |

Ændring 19

Bilag I, "Indledning", "Sammenhængende udvikling af forskningspolitikker", afsnit 3, punkt 2, afsnit 1

Målet er at opnå en bedre koordinering af forskningspolitikkerne gennem aktioner til støtte for (i) implementeringen af den åbne koordineringsmetode og (ii) fælles bottom-up-initiativer fra flere lande og regioner, eventuelt med deltagelse af andre aktører (bl.a. erhvervslivet, europæiske organisationer og organisationer fra civilsamfundet). | Målet er at opnå en bedre koordinering af forskningspolitikkerne, hvor dette klart kan skabe merværdi for forskningsog innovationssystemerne, gennem aktioner til støtte for (i) implementeringen af den åbne koordineringsmetode og (ii) fælles bottom-up-initiativer fra flere lande og regioner, eventuelt med deltagelse af andre aktører (bl.a. erhvervslivet, europæiske organisationer og organisationer fra civilsamfundet). |

Ændring 20

Bilag I, "Indledning", "Sammenhængende udvikling af forskningspolitikker", afsnit 3, punkt 2, afsnit 3 a (nyt)

| Opmærksomheden bør især rettes mod: synergi ved udviklingen af forskningspotentiale kombineret med innovationsdrevne programmer og strukturfondeen reducering af de administrative og fysiske hindringer for et effektivt grænseoverskridende samarbejde mellem regioner i de forskellige medlemsstaterudvikling af en kombineret forsknings- og innovationskapacitet. |

Ændring 21

Bilag I, del 1, "Hovedlinjer", afsnit 1

Hvis Europa skal blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, kræver det moderne og effektiv forskningsinfrastruktur, der kan sikre Europas førerposition på det videnskabelige og teknologiske område. Forskningsinfrastruktur spiller en afgørende rolle for skabelsen, formidlingen og udbredelsen af viden og dens anvendelse og udnyttelse og dermed for innovation. Det bliver stadigt vigtigere inden for alle videnskabelige og teknologiske områder, at der er den nødvendige adgang til forskningsinfrastruktur. Meget forskningsinfrastruktur er med udgangspunkt i større faciliteter, der næsten udelukkende har været beregnet til et bestemt fagområde, videreudviklet til at fungere som servicefaciliteter til brug for en bred kreds af forskere. Godt hjulpet af informations- og kommunikationsteknologien kan den nyeste infrastruktur nu udbygges til at omfatte distribuerede hardware-, software- og indholdssystemer med en enorm kumuleret værdi som videnbaser inden for mange forskellige discipliner. | Hvis Europa skal blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, kræver det moderne og effektiv forskningsinfrastruktur, der kan sikre Europas førerposition på det videnskabelige og teknologiske område. Forskningsinfrastruktur spiller en afgørende rolle for erhvervelsen, formidlingen og udbredelsen af viden og dens anvendelse og udnyttelse og dermed for innovation. Det bliver stadigt vigtigere inden for alle områder af videnskab, teknologi og velunderbygget politikformulering, at der er den nødvendige adgang til forskningsinfrastruktur. Meget forskningsinfrastruktur er med udgangspunkt i større faciliteter, der næsten udelukkende har været beregnet til et bestemt fagområde, videreudviklet til at fungere som servicefaciliteter til brug for en bred kreds af forskere. Godt hjulpet af informations- og kommunikationsteknologien kan den nyeste infrastruktur nu udbygges til at omfatte distribuerede hardware-, software- og indholdssystemer med en enorm kumuleret værdi som videnbaser inden for mange forskellige discipliner og for mange forskellige brugersamfund. |

Ændring 22

Bilag I, del 1, "Hovedlinjer", afsnit 2

Aktionerne under dette tema skal navnlig bidrage til udvikling, udnyttelse og sikring af viden via støtten til forskningsinfrastruktur på grundlag af en ekspertbaseret og målrettet bottomupmetode. Den strategiske opgradering af informations- og kommunikationsbaseret infrastruktur vil ligeledes medvirke til at ændre den måde, hvorpå der drives forskning. | Aktionerne under dette tema skal navnlig bidrage til udvikling, udnyttelse og sikring af viden via støtten til forskningsinfrastruktur på grundlag af en ekspertbaseret og målrettet bottomupmetode, der er i overensstemmelse med de forhåndenværende ressourcer og centrale europæiske prioriteter. Den strategiske opgradering af informations- og kommunikationsbaseret e-infrastruktur og virtuel infrastruktur vil ligeledes medvirke kraftigt til at ændre den måde, hvorpå forskning drives og støttes af betragtelige investeringer fra offentlige og private aktører overalt i Europa. Koordinering med medlemsstaterne er vigtig med henblik på udvikling og finansiering af infrastrukturer. |

Ændring 23

Bilag I, del 1, "Hovedlinjer", afsnit 3, indledning

Udtrykket "forskningsinfrastruktur" refererer i forbindelse med rammeprogrammet til faciliteter, ressourcer og tjenester, som er nødvendige for forskningen inden for alle videnskabelige og teknologiske områder. Definitionen dækker — ud over de dertil hørende menneskelige ressourcer — følgende: | Udtrykket "forskningsinfrastruktur" refererer i forbindelse med rammeprogrammet til faciliteter, ressourcer og tjenester, som er nødvendige for forskningsverdenen på det offentlige, private og civilsamfundsmæssige felt til gennemførelse af forskning inden for alle videnskabelige og teknologiske områder. Definitionen dækker — ud over de dertil hørende menneskelige ressourcer — følgende: |

Ændring 24

Bilag I, del 1, "Hovedlinjer", Aktiviteter 1, led 1

—optimering af eksisterende forskningsinfrastrukturs udnyttelse og ydeevne | —som en prioritet optimering af eksisterende forskningsinfrastrukturs udnyttelse og ydeevne |

Ændring 25

Bilag I, del 1, "Aktiviteter", afsnit 1, led 2 og 3

—etablering af ny forskningsinfrastruktur (eller omfattende modernisering af eksisterende) af fælleseuropæisk betydning på grundlag af ESFRI's undersøgelser (Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastruktur) | —etablering af ny forskningsinfrastruktur (eller omfattende modernisering af eksisterende) af fælleseuropæisk betydning, herunder især ESFRI's undersøgelser (Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastruktur) |

—støtteforanstaltninger, herunder støtte til dækning af nye behov. | —støtteforanstaltninger, herunder støtte til dækning af nye behov og teknologisk udviklingskapacitet i konvergensregionerne. |

Ændring 26

Bilag I, del 1, "Aktiviteter", punkt 1.1.1.

1.1.1. Vil man have forskningsinfrastruktur i verdensklasse, kræver det meget store og langsigtede investeringer i ressourcer (menneskelige og finansielle). Infrastrukturen bør derfor anvendes af så stor en kreds som muligt af forskere og kundevirksomheder på europæisk plan. EU bør bidrage til opfyldelsen af denne målsætning ved at tilskynde til adgang på tværs af landegrænser. Det giver forskergrupper ny mulighed for at få adgang til den bedste forskningsinfrastruktur; det gælder også forskere fra EU's perifert beliggende regioner og fjernområder. Eksterne brugere vil således kunne få enten personlig adgang eller adgang via egnede elektroniske kommunikationsmidler. Der kan også blive tale om at etablere videnskabelige fjerntjenester. Det skal ske via "bottom-up-indkaldelser" af forslag, der er åbne for alle forsknings- og teknologiområder på lige fod. | 1.1.1. Vil man have forskningsinfrastruktur i verdensklasse, kræver det meget store og langsigtede investeringer i ressourcer (menneskelige og finansielle). Infrastrukturen bør derfor anvendes af så stor en kreds som muligt af forskere og kundevirksomheder på europæisk plan. EU bør bidrage til opfyldelsen af denne målsætning ved at tilskynde til adgang på tværs af landegrænser. Det giver forskergrupper, herunder forskergrupper fra perifert beliggende regioner og fjernområder, ny mulighed for at få adgang til den bedste forskningsinfrastruktur. Eksterne brugere vil således kunne få enten personlig adgang eller adgang via egnede elektroniske kommunikationsmidler. Der kan også blive tale om at etablere videnskabelige fjerntjenester. Det skal ske via "bottom-up-indkaldelser" af forslag, der er åbne for alle forsknings- og teknologiområder på lige fod. |

Ændring 27

Bilag I, del 1, "Aktiviteter", punkt 1.1.2., afsnit 2, led 1

—"bottom-up-indkaldelser" af forslag til projekter, der kan virke som katalysatorer for den gensidige koordinering og samling af ressourcer hos dem, der står for driften af infrastrukturen, så de bliver tilskyndet til at samarbejde. Aktiviteterne skal desuden sigte mod en bedre strukturering i europæisk målestok af den måde, hvorpå forskningsinfrastrukturen fungerer, give tilskyndelse til at udvikle den i fællesskab i relation til kapacitet og ydeevne og understøtte en mere sammenhængende og tværfaglig udnyttelse | —"bottom-up-indkaldelser" af forslag til projekter, der kan virke som katalysatorer for den gensidige koordinering og samling af ressourcer hos dem, der står for driften af infrastrukturen, så de bliver tilskyndet til at samarbejde. Aktiviteterne skal desuden sigte mod en bedre strukturering i europæisk målestok af den måde, hvorpå forskningsinfrastrukturen fungerer, tydeliggøre for potentielle brugere, hvordan den fungerer, og hvad adgangsbetingelserne er, og give tilskyndelse til at udvikle den i fællesskab i relation til kapacitet og ydeevne og understøtte en mere sammenhængende og tværfaglig udnyttelse |

Ændring 74

Bilag I, del 1, "Aktiviteter", punkt 1.1.2., afsnit 2, led 2

—"målrettede indkaldelser" af projektforslag i de tilfælde, hvor sådanne mere specifikke aktioner vil være en klar fordel, når det gælder om at støtte potentielt vigtig forskningsinfrastruktur på længere sigt og fremskynde etablering af ny infrastruktur på EU-plan. De gennemføres i tæt samordning med aktiviteterne under de forskellige temaer for at sikre, at alle aktioner, der gennemføres på europæisk plan inden for EU's rammer, imødekommer behovene for forskningsinfrastruktur inden for de respektive områder. Der kan allerede nu peges på områder, hvor der kan opnås en bedre udnyttelse og styrkelse af eksisterende europæisk infrastruktur med henblik på opfyldelse af langsigtede strategiske behov dels hos aktører med interesse i forskning fra akademiske kredse, det offentlige og erhvervslivet, dels i samfundet som helhed, f.eks. i relation til biovidenskaberne og deres anvendelse, ikt, udvikling af industriforskning inden for bl.a. metrologi, støtte til bæredygtig udvikling, men især inden for miljø, samfundsvidenskaber og humaniora. | —"målrettede indkaldelser" af projektforslag i de tilfælde, hvor sådanne mere specifikke aktioner vil være en klar fordel, når det gælder om at støtte potentielt vigtig forskningsinfrastruktur på længere sigt og fremskynde etablering af ny infrastruktur på EU-plan. De gennemføres i tæt samordning med aktiviteterne under de forskellige temaer for at sikre, at alle aktioner, der gennemføres på europæisk plan inden for EU's rammer, imødekommer behovene for forskningsinfrastruktur inden for de respektive områder. Der kan allerede nu peges på områder, hvor der kan opnås en bedre udnyttelse og styrkelse af eksisterende europæisk infrastruktur med henblik på opfyldelse af langsigtede strategiske behov dels hos aktører med interesse i forskning fra akademiske kredse, det offentlige og erhvervslivet, dels i samfundet som helhed, f.eks. i relation til biovidenskaberne og deres anvendelse, som f.eks. infrastrukturer for klinisk forskning/netværk for pædiatriske sygdomme, ikt, udvikling af industriforskning inden for bl.a. metrologi, støtte til bæredygtig udvikling, men især inden for miljø, samfundsvidenskaber og humaniora. |

Ændring 28

Bilag I, del 1, "Aktiviteter", punkt 1.1.3., afsnit 1

1.1.3. Udbredelsen af e-infrastruktur sikrer forskerverdenen varige faciliteter baseret på komplekse processer, der har til formål at formidle distribuerede ikt-baserede ressourcer (edb, konnektivitet, instrumentering) til virtuelle grupper. Styrkelsen af en europæisk løsningsmodel og dertil hørende europæiske aktiviteter på dette område kan bidrage markant til at fremme det europæiske forskningspotentiale, sikre, at det udnyttes bedre, og konsolidere e-infrastruktur som en hjørnesten i det europæiske forskningsområde og som forløber for tværfaglig innovation og en afgørende faktor for forandringer i den måde, hvorpå der drives forskning. Det kan samtidig bidrage til at integrere forskergrupper fra EU's perifert beliggende regioner og fjernområder. | 1.1.3. Udbredelsen af e-infrastruktur sikrer forskerverdenen vigtige faciliteter baseret på processer, der har til formål at formidle distribuerede ikt-baserede ressourcer (edb, konnektivitet, instrumentering) til virtuelle grupper. Styrkelsen af en europæisk løsningsmodel og dertil hørende europæiske aktiviteter på dette område kan bidrage markant til at fremme det europæiske forskningspotentiale, sikre, at det udnyttes bedre, og konsolidere e-infrastruktur som en hjørnesten i det europæiske forskningsområde og som forløber for tværfaglig innovation og en afgørende faktor for forandringer i den måde, hvorpå der drives forskning. Det er også vigtigt at integrere forskergrupper fra EU's perifert beliggende regioner og fjernområder under anvendelse af denne proces. |

Ændring 29

Bilag I, del 1, "Aktiviteter", punkt 1.1.3, afsnit 3

Det er nødvendigt at sikre koordineret støtte til digitale biblioteker, arkiver, datalagre og datasikring samt den nødvendige sammenlægning af ressourcer på europæisk plan for at etablere datalagre til brug for forskerkredse og kommende generationer af videnskabsfolk. Også spørgsmålet om større tillid til e-infrastruktur skal tages op. De foreslåede aktiviteter skal desuden tage sigte på at foregribe og integrere nye krav og løsninger for at lette opførelsen af prøveanlæg i stor målestok til forsøg med nye disruptive teknologier og imødekomme nye brugerbehov, bl.a. e-læring. Refleksionsgruppen vedrørende e-infrastruktur (eIRG) vil løbende bistå med strategiske anbefalinger. | Det er nødvendigt at sikre koordineret støtte til digitale biblioteker (med henblik på at oprette et europæisk digitalt bibliotek), arkiver, datalagre og datasikring samt den nødvendige sammenlægning af ressourcer på europæisk plan for at etablere datalagre til brug for forskerkredse og kommende generationer af videnskabsfolk. Også spørgsmålet om større tillid til e-infrastruktur skal tages op under hensyntagen til det forhold, at også fremtidige generationer skal kunne få adgang til oplysningerne. De foreslåede aktiviteter skal desuden tage sigte på at foregribe og integrere nye krav og løsninger for at lette opførelsen af prøveanlæg i stor målestok til forsøg med nye disruptive teknologier og imødekomme nye brugerbehov, bl.a. e-læring. Refleksionsgruppen vedrørende e-infrastruktur (eIRG) vil løbende bistå med strategiske anbefalinger. |

Ændring 30

Bilag I, del 1, "Aktiviteter", punkt 1.2, afsnit 1 a (nyt)

| Både ESFRI, teknologiplatformene, de fælles teknologiinitiativer og Det Europæiske Forskningsråd vil udtrykkeligt blive bedt om at angive deres behov for forskningsinfrastrukturer. |

Ændring 31

Bilag I, del 1, "Aktiviteter", punkt

1.2.2., afsnit 1 og 2, indledning 1.2.2. Det drejer sig om at få etableret ny forskningsinfrastruktur med afsæt i ESFRI's undersøgelser i forbindelse med udarbejdelsen af en europæisk overordnet plan for ny forskningsinfrastruktur. Kommissionen vil udvælge prioriterede projekter, hvortil der eventuelt kan ydes EU-støtte under rammeprogrammet. | 1.2.2. Det drejer sig om at få etableret ny forskningsinfrastruktur på linje med princippet "variabel geometri", navnlig ESFRI's undersøgelser i forbindelse med udarbejdelsen af en europæisk overordnet plan for ny forskningsinfrastruktur. Arbejdsprogrammet vil inkludere udvalgte prioriterede projekter, hvortil der eventuelt kan ydes EU-støtte. |

Aktiviteten vedrørende etablering af ny forskningsinfrastruktur er opdelt i to etaper: | Aktiviteten vedrørende etablering af ny forskningsinfrastruktur er opdelt i to etaper på basis af en liste over kriterier, som er opstillet i det syvende rammeprogram: |

Ændring 32

Bilag I, del 1, "Aktiviteter", punkt 1.2.2, punkt 2

I anden fase, der er baseret på resultaterne af de tekniske, juridiske, administrative og finansielle undersøgelser og drøftelser, hvor man især har udnyttet komplementariteten mellem nationale finansieringsinstrumenter og EU-finansieringsinstrumenter (f.eks. strukturfondene og Den Europæiske Investeringsbank), skal konstruktionsplanerne gennemføres. Rammeprogrammet kan eventuelt yde finansiel støtte til konstruktionsfasen for prioriterede projekter, hvortil der er kritisk behov for en sådan støtte. I disse tilfælde træffes afgørelserne i henhold til en ordning, som vil afhænger af karakteren og størrelsen af den nødvendige støtte (f.eks. direkte tilskud eller lån fra Den Europæiske Investeringsbank, eventuelt via finansieringsfaciliteten for risikodeling (jf. bilag III), eller støtte baseret på traktatens artikel 171). | I anden fase, der er baseret på resultaterne af de tekniske, juridiske, administrative og finansielle undersøgelser og drøftelser, hvor man især har udnyttet komplementariteten mellem nationale finansieringsinstrumenter og EU-finansieringsinstrumenter (f.eks. strukturfondene og Den Europæiske Investeringsbank), skal konstruktionsplanerne gennemføres under inddragelse af relevante private finansielle institutioner. Rammeprogrammet kan eventuelt yde finansiel støtte til konstruktionsfasen for prioriterede projekter, hvortil der er kritisk behov for en sådan støtte. I disse tilfælde træffes afgørelserne i henhold til en ordning, som vil afhænger af karakteren og størrelsen af den nødvendige støtte (f.eks. direkte tilskud eller lån fra Den Europæiske Investeringsbank, eventuelt via finansieringsfaciliteten for risikodeling (jf. bilag III), eller støtte baseret på traktatens artikel 171). |

Ændring 33

Bilag I, del 1, "Aktiviteter", punkt 1.2.2 a (nyt)

| 1.2.2 a Centre for "åben innovation" Det drejer sig om at sikre autonom gennemførelse af større samarbejdsprojekter inden for industriel forskning og udvikling, hvor konsortiumpartnere midlertidigt udstationerer deres personale og/eller sikrer adgang til forskningsinfrastrukturer og tjenester på basis af facilitetsdeling. |

Ændring 34

Bilag I, del 1, "Aktiviteter", punkt 1.2.2 b (nyt)

| 1.2.2 b Deling af forskningsresultater Det drejer sig om at etablere en server for videnskabelige metoder, som yder et væsentligt bidrag til en effektivisering af forskningsmetoderne ved at gøre resultaterne af en række forskningsetaper tilgængelige under sammenlignelige forhold. |

Ændring 35

Bilag I, del 2, "Hovedlinjer", afsnit 2

Der gennemføres specifikke aktioner til støtte for smv'er eller sammenslutninger af smv'er, der er nødt til at lade forskningsopgaver udføre på universiteter og forskningscentre ("forskningsaktører"). Aktionerne skal dække samtlige forsknings- og teknologiområder. Der vil ved evalueringen af projektforslagene blive taget behørigt hensyn til de forventede økonomiske virkninger for smv'er. Der ydes økonomisk støtte i henhold til to forskellige ordninger: forskning for smv'er og forskning for smv-sammenslutninger. Førstnævnte ordning tager primært sigte på lav- og mellemteknologiske smv'er med ringe eller ingen forskningskapacitet, men også forskningsintensive smv'er, der har behov for at lade forskningsopgaver udføre eksternt for at supplere deres kerneforskningskapacitet, kan deltage. Den anden ordning tager sigte på smv-sammenslutninger, som normalt er bedst i stand til at vurdere, hvilke tekniske problemer der er fælles for deres medlemmer, agere på deres vegne og sikre en effektiv videreformidling og opfølgning af resultaterne. | Der gennemføres specifikke aktioner til støtte for smv'er eller sammenslutninger af smv'er, der er nødt til at lade forskningsopgaver udføre af "FTU-aktører", f.eks. universiteter, forskningscentre og forskningsintensive smv'er. Aktionerne skal dække samtlige forsknings- og teknologiområder. Der vil ved evalueringen af projektforslagene blive taget behørigt hensyn til de forventede økonomiske virkninger for smv'er. Der ydes økonomisk støtte i henhold til to forskellige ordninger: forskning for smv'er og forskning for smv-sammenslutninger. Førstnævnte ordning tager primært sigte på lav- og mellemteknologiske smv'er med ringe eller ingen forskningskapacitet, men også smv'er med teknologisk kapacitet og fra traditionelle sektorer, der har behov for at lade forskningsopgaver udføre eksternt for at supplere deres centrale teknologiske forskningskapacitet, kan deltage. Den anden ordning tager sigte på smv-sammenslutninger, som normalt er bedst i stand til at vurdere, hvilke tekniske problemer der er fælles for deres medlemmer, agere på deres vegne og sikre en effektiv videreformidling og opfølgning af resultaterne. |

Ændring 36

Bilag I, del 2, "Hovedlinjer", afsnit 3

Ud over disse specifikke aktioner skal der sættes ind for at støtte og lette smv'ers deltagelse i rammeprogrammet generelt. Der er taget behørigt hensyn til smv'ers forskningsbehov og -potentiale i forbindelse med fastlæggelsen af indholdet af temaerne i særprogrammet "Samarbejde", som implementeres via projekter af forskellig størrelse og rækkevidde, afhængigt af forskningsområde og emne. | Ud over disse specifikke aktioner skal der sættes ind for at støtte og lette smv'ers deltagelse i rammeprogrammet generelt. Navnlig vil de administrative procedurer for smv'erne blive forenklet og tydeliggjort og omkostningerne for smv'er, der har fordel af rammeprogrammet, vil blive reduceret. Der er taget behørigt hensyn til smv'ers forskningsbehov og -potentiale i forbindelse med fastlæggelsen af indholdet af temaerne i særprogrammet "Samarbejde", som implementeres via projekter af forskellig størrelse og rækkevidde, afhængigt af forskningsområde og emne. |

| Til opfyldelse af denne målsætning vil der blive truffet foranstaltninger med henblik på at fremme smv'ers deltagelse individuelt eller i klynger i projekter vedrørende samarbejdsprogrammets prioriterede emner og i teknologiske platforme. |

| Ved finansieringen af projekter med deltagelse af smv'er bør der udfoldes bestræbelser på at sikre det størst mulige bidrag fra alle fællesskabsinstitutionerne, herunder EIB og EIF. |

Ændring 37

Bilag I, del 2, "Hovedlinjer", afsnit 4

Der vil under implementeringen af FTU-rammeprogrammet blive sikret den nødvendige synergi med aktionerne under programmet for konkurrenceevne og innovation for at støtte og lette smv'ers deltagelse i FTU-rammeprogrammet. | Der vil under implementeringen af FTU-rammeprogrammet blive sikret den nødvendige synergi med aktionerne under programmet for konkurrenceevne og innovation for at støtte og lette smv'ers deltagelse i FTU-rammeprogrammet. Der vil også blive tilstræbt koordinering med relevante nationale forskningsprogrammer som supplement til de forskningsaktiviteter, der er skitseret nedenfor. Med dette for øje vil der også blive tilstræbt en mulig fælles gennemførelse af teknologiske udviklingsprogrammer, som tager sigte på smv'er under Eureka, med henblik på at fremme innovative projekter, der er tilpasset markedets krav. Målene vil være at anspore smv'er til at deltage i og fremme deres adgang til rammeprogrammet ogat sikre, at smv'er kan opnå den fulde fordel af de finansieringsmuligheder, som er til stede under rammeprogrammet. |

| Der vil blive indført enkle, korte projekter efter en hasteprocedure, der ikke indebærer komplekse finansielle principper eller unødig rapportering. Der vil blive anvendt almindelige anvendelses- og kontraktprincipper i både rammeprogrammet og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, hvor dette er muligt. |

Ændring 38

Bilag I, del 2, "Hovedlinjer", afsnit 4 a

| Der vil også blive indført mekanismer for samarbejde med nationale og regionale støtteprogrammer for smv'er inden for F&U, der skal sigte mod at yde en mere lokal tjeneste, som er tilpasset smv'ernes behov, og at styrke den kritiske masse og de forskellige nationale støtteordningers europæiske dimension. |

Ændring 39

Bilag I, del 2, "Aktiviteter", afsnit 1, punkt 1

Denne ordning skal hjælpe mindre grupper af innovative smv'er til at løse fælles eller komplementære teknologiske problemer. Projekterne skal være relativt kortvarige og fokusere på behovene hos smv'er, der lægger forskningsopgaver ud til universiteter og forskningscentre; de pågældende smv'er skal desuden kunne dokumentere et klart potentiale for udnyttelse af forskningsresultaterne. | Denne ordning skal bidrage til oprettelsen af mindre grupper af innovative smv'er og håndværksvirksomheder med henblik på løsning af fælles eller komplementære teknologiske problemer og at støtte dem i dette arbejde. Projekterne skal være relativt kortvarige og fokusere på behovene hos smv'er, der lægger forskningsopgaver ud til universiteter og forskningscentre; de pågældende smv'er skal desuden kunne dokumentere et klart potentiale for udnyttelse af forskningsresultaterne. |

Ændring 40

Bilag I, del 2, "Aktiviteter", afsnit 1, punkt 2 a (nyt)

| -Forskning for små grupper af smv'er.Små grupper af innovative smv'er støttes i forbindelse med løsningen af fælles eller komplementære teknologiske problemer gennem rammeprogrammet og/eller mellemstatslige finansieringsordninger, f.eks. Kommissionens, EIB's Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udviklings (EBRD) Jeremie- og Jasper-initiativer. |

Ændring 41

Bilag I, del 2, "Aktiviteter", "Fælles træk ved de to ordninger", led 3 a (nyt)

| -Med henblik på at stimulere F&U i smv'er med et højt vækstpotentiale på et bæredygtigt grundlag, der driver forskning, kan Kommissionen også fremsætte et forslag til et i medfør af traktatens artikel 169 i samarbejde med Eureka (f.eks. "Eurostars-initiativet") |

Ændring 42

Bilag I, del 3, "Hovedlinjer", afsnit 3

Temaet "Videnbaserede regioner" har til formål at støtte formuleringen og implementeringen af optimale politikker og strategier for udvikling af F&U-kompetenceklynger. Aktionen skal navnlig gøre regionale forskningsdagsordener mere relevante og effektive via erfarings- og videnudveksling, fremme og intensivere samarbejdet mellem kompetenceklynger, understøtte bæredygtig videreudvikling af eksisterende kompetenceklynger og bidrage til etablering af nye sådanne klynger. Der skal især ydes støtte til behovsbaserede og problemorienterede projekter med sigte på specifikke teknologiske områder eller sektorer. | Temaet "Videnbaserede regioner" har til formål at støtte formuleringen og implementeringen af optimale politikker og strategier for udvikling af F&U-kompetenceklynger. Aktionen skal navnlig gøre regionale forskningsdagsordener mere relevante og effektive via erfarings- og videnudveksling, fremme og intensivere samarbejdet mellem kompetenceklynger, understøtte bæredygtig videreudvikling af eksisterende kompetenceklynger og bidrage til etablering af nye sådanne klynger. Der skal især ydes støtte til behovsbaserede og problemorienterede projekter med sigte på specifikke teknologiske områder eller sektorer, især hvor disse allerede frembyder integrering mellem regionale myndigheder, udviklingsorganer, universiteter, forskningscentre og erhvervsliv. |

Ændring 43

Bilag I, del 3, "Hovedlinjer", afsnit 4 a (nyt)

| Opmærksomheden bør specifikt rettes mod samarbejdet mellem naboregioner i forskellige medlemsstater. Som det er tilfældet med Interreg III-programmerne i EU og på basis af den territoriale målsætning for strukturfondene, skal programmet "Videnbaserede regioner" også omfatte løsninger vedrørende grænseoverskridende hindringer og mekanismer til fremme af grænseoverskridende regionalt samarbejde på forskningsområdet, hvad enten de er omfattet af et konvergensmål eller et mål for regional konkurrenceevne. |

Ændring 44

Bilag I, del 3, "Aktiviteter", afsnit 1, punkt 2

-"Mentor-ordninger" baseret på etablering af F&U-kompetenceklynger, hvor regioner med en mindre udviklet forskningsprofil vejledes af regioner med et højt forskningsniveau. Tværnationale regionale konsortier skal mobilisere og samle forskningsaktører fra universitetsverdenen, erhvervslivet og det offentlige, som kan tilbyde de teknologisk mindre udviklede regioner relevante løsninger og vejledning. | -"Mentor-ordninger" baseret på etablering af F&U-kompetenceklynger, hvor regioner med en mindre udviklet forskningsprofil vejledes af regioner med et højt forskningsniveau, eller bedre integrering af eksisterende klynger på det globale marked. Tværnationale regionale konsortier skal mobilisere og samle forskningsaktører fra universitetsverdenen, erhvervslivet og det offentlige, som kan tilbyde de teknologisk mindre udviklede regioner relevante løsninger og vejledning. Mentor-ordningerne bør omfatte foranstaltninger med henblik på at styrke samarbejdet med de videnskabelige kredse i de nye medlemsstater. |

Ændring 45

Bilag I, del 3, "Aktiviteter", afsnit 1, punkt 3

-Initiativer med henblik på integrering af forskningsaktører og -institutioner i regionale økonomier via deres samarbejde inden for kompetenceklyngerne. Det skal omfatte tværnationale aktiviteter for at skabe tættere kontakt mellem forskningsaktørerne og lokale erhvervskredse samt relevante aktiviteter mellem kompetenceklyngerne. | -Initiativer med henblik på integrering af forskningsaktører og -institutioner i regionale økonomier via deres samarbejde inden for kompetenceklyngerne. Det skal omfatte tværnationale aktiviteter for at skabe tættere kontakt mellem forskningsaktørerne og lokale erhvervskredse samt relevante aktiviteter mellem kompetenceklyngerne. Disse aktiviteter kan bidrage til at kortlægge komplementære FTU-aktiviteter med henblik på at demonstrere fordelene ved integration. |

Ændring 46

Bilag I, del 3, "Aktiviteter", afsnit 2

Der ydes desuden støtte til aktiviteter, der skal fremme systematisk informationsudveksling og samspil med lignende projekter og eventuelt aktioner under andre relevante EU-programmer (f.eks. analyser og sammenfattende workshopper, rundbordskonferencer, publikationer). | Der ydes desuden støtte til aktiviteter, der skal fremme systematisk informationsudveksling og samspil med lignende projekter og eventuelt aktioner under andre relevante EU-programmer (f.eks. analyser og sammenfattende workshopper, rundbordskonferencer, publikationer), og inddragelse af tredjelande, hvor dette er væsentligt for opfyldelsen af projektets mål. |

Ændring 47

Bilag I, del 4, "Aktiviteter", afsnit 1, punkt 1

-Knowhow og erfaring skal videreformidles via gensidig udveksling af forskningspersonale på tværs af grænserne mellem udvalgte centre i konvergensregionerne og en eller flere partnerorganisationer i et andet EU-land med indbygget krav om, at det udsendte personale fra de udvalgte centre i konvergensregionerne vender hjem efter udsendelsen. | -Knowhow og erfaring skal videreformidles via gensidig udveksling af forskningspersonale, herunder ledere, på tværs af grænserne mellem udvalgte centre i konvergensregionerne og en eller flere partnerorganisationer i en medlemsstat, et associeret land, et naboland eller et tredjeland med indbygget krav om, at det udsendte personale fra de udvalgte centre i konvergensregionerne vender hjem efter udsendelsen. |

Ændring 48

Bilag I, del 4, "Aktiviteter", afsnit 1, punkt 4

-Der skal afholdes workshopper og konferencer med sigte på at fremme overførsel af viden på nationalt og internationalt plan med inddragelse af både de udvalgte centres eget forskningspersonale og gæsteforskere fra andre lande for at udvikle centrenes internationale uddannelseskapacitet og renommé. Desuden skal forskningspersonale fra de centre, der udvælges under ordningen, deltage i internationale konferencer eller korterevarende kurser og seminarer for at fremme udveksling af viden og opbygningen af netværk og blive mere fortrolige med internationale forskningsmiljøer. | -Der skal afholdes workshopper og konferencer med sigte på at fremme overførsel af viden på nationalt, regionalt og internationalt plan med inddragelse af både de udvalgte centres eget forskningspersonale og gæsteforskere fra andre lande for at udvikle centrenes internationale uddannelseskapacitet og renommé. Desuden skal forskningspersonale fra de centre, der udvælges under ordningen, deltage i internationale konferencer eller korterevarende kurser og seminarer for at fremme udveksling af viden og opbygningen af netværk og blive mere fortrolige med internationale forskningsmiljøer. |

Ændring 49

Bilag I, del 5, "Mål", afsnit 1 a (nyt)

| Videnskabelig viden og social udvikling vil påvirke hinanden gensidigt, især inden for miljøpolitikken. Endvidere er der et behov for flere kvantitative elementer i den offentlige debat til imødegåelse af irrationelle og pseudovidenskabelige argumenter. |

Ændring 50

Bilag I, del 5, "Hovedlinjer", afsnit 2

Samfundsudviklingen i Europa afhænger i vidt omfang af evnen til at generere, udnytte og udbrede viden og dermed evnen til innovation. Videnskabelig forskning spiller en væsentlig rolle i den sammenhæng og bør fortsat være en af drivkræfterne i bestræbelserne på at skabe vækst, velfærd og bæredygtig udvikling. | Samfundsudviklingen i Europa afhænger i vidt omfang af evnen til at generere, udnytte og udbrede viden og dermed evnen til innovation. Ny viden udvikles i samfundet som helhed, men "videntrekanten" forskning, uddannelse og innovation spiller en hovedrolle med hensyn til dens frembringelse. Videnskabelig forskning spiller en væsentlig rolle i den sammenhæng og bør fortsat være en af drivkræfterne i bestræbelserne på at skabe vækst, velfærd og bæredygtig udvikling. |

Ændring 51

Bilag I, del 5, "Hovedlinjer", afsnit 3

Det er en afgørende forudsætning for at nå dette mål, at der er skabt et socialt og kulturelt miljø, som kan fremme en effektiv forskning, hvis resultater kan udnyttes i praksis. Det er ensbetydende med, at legitime samfundsmæssige hensyn og behov skal indgå i de politiske overvejelser med en deraf følgende demokratisk debat med en mere engageret og velinformeret offentlighed og bedre forudsætninger for kollektive valg i relation til forskningsmæssige spørgsmål. Det skulle desuden skabe et gunstigt klima for videnskabsbetonede fag, øge forskningsinvesteringerne og sikre den efterfølgende videreformidling af viden, hvilket er et af grundelementerne i Lissabon-strategien. | Det er en afgørende forudsætning for at nå dette mål, at der er skabt et socialt og kulturelt miljø, som kan fremme en effektiv forskning, hvis resultater kan udnyttes i praksis. Det er ensbetydende med, at legitime samfundsmæssige hensyn og behov skal indgå i de politiske overvejelser med en deraf følgende demokratisk debat med en mere engageret og velinformeret offentlighed og bedre forudsætninger for kollektive valg i relation til forskningsmæssige spørgsmål. Civilsamfundsorganisationer vil få mulighed for at udlicitere forskningsopgaver. Det skulle desuden skabe et gunstigt klima for videnskabsbetonede fag, øge forskningsinvesteringerne og sikre den efterfølgende videreformidling af viden, hvilket er et af grundelementerne i Lissabonstrategien. Denne aktivitet vil også søge at sikre fuld integrering af kvinder i forskerverdenen. Temaer i forbindelse med "videnskab og samfund" (f.eks. forholdet mellem teknologi, beskæftigelse og arbejdspladser eller vigtige beslutninger på energi-, miljø eller sundhedsområdet) skal have en stadig mere omfattende europæisk dimension. |

Ændring 52

Bilag I, del 5, "Hovedlinjer", afsnit 7, led 4

-bygge bro mellem dem, der har en videnskabelig uddannelse, og resten af befolkningen og fremme en positiv holdning til en videnskabs- og forskningskultur tæt på alle borgere (med inddragelse af lokale og regionale forvaltninger, institutter, forskningscentre m.m.) | -bygge bro mellem dem, der har en videnskabelig uddannelse, og resten af befolkningen og fremme en positiv holdning til en videnskabs- og forskningskultur tæt på alle borgere (med inddragelse af lokale og regionale forvaltninger, institutter, forskningscentre, museer, civilsamfundsorganisationer m.m.) |

Ændring 53

Bilag I, del 5, "Hovedlinjer", afsnit 7, led 4 a (nyt)

| -tilskynde til debat og refleksion i forskerverdenen om de samfundsmæssige aspekter af forskningen |

Ændring 54

Bilag I, del 5, "Hovedlinjer", afsnit 7, led 4 b (nyt)

| -udforske midler, som sikrer en bedre styring af det europæiske forsknings- og innovationssystem |

Ændring 55

Bilag I, del 5, "Hovedlinjer", afsnit 7, led 6

-skabe et billede af videnskabsfolk og forskere, som er mere meningsfuldt for alle, navnlig de unge | -portrættere og skabe et billede af videnskabsfolk og forskere, som er troværdigt og meningsfuldt for alle, navnlig de unge |

Ændring 56

Bilag I, del 5, "Hovedlinjer", afsnit 7, led 7

—hjælpe kvinder til fortsat at gøre sig mere gældende inden for forskning og videnskab og udnytte deres evner på dette felt til gavn for hele samfundet | —styrke kvinders position inden for forskning og videnskab og udnytte deres evner på dette felt til gavn for hele samfundet |

Ændring 57

Bilag I, del 5, Hovedlinjer, afsnit 7, led 8

—modernisere videnskabelig kommunikation og formidling med brug af moderne hjælpemidler for at opnå større effekt og hjælpe videnskabsfolk til at få tættere kontakt til fagfolk i medieverdenen. | —modernisere videnskabelig kommunikation og formidling med brug af moderne hjælpemidler for at opnå større effekt og hjælpe videnskabsfolk til at få tættere kontakt til fagfolk i medieverdenen, navnlig inden for de nye IKT-teknologier. |

Ændring 58

Bilag I, del 5, "Hovedlinjer", afsnit 7, led 8 a (nyt)

| —samarbejde med almennyttige initiativer til udvikling af lægemidler |

Ændring 59

Bilag I, del 5, "Hovedlinjer", "Første aktivitet", punkt 1, led 1

—bedre udnyttelse af og kontrol med virkningerne af videnskabelig rådgivning og ekspertise til brug for de politiske beslutningstagere i Europa samt udvikling af relevante praktiske værktøjer og systemer (f.eks. elektroniske netværk) | —bistå med efter- og videreuddannelse og genopfriskningskurser for fagfolk og embedsfolk, der forvalter hjælpe- og forskningsprogrammer i medlemsstaterne og -regionerne, idet det tilstræbes at sikre ensartede metoder og fortrolighed med bedste praksis |

Ændring 60

Bilag I, del 5, "Hovedlinjer", "Første aktivitet", punkt 1, led 2

—fremme af gensidig tillid og selvregulering i forskerverdenen | —fremme af demokratisk kontrol, gensidig tillid og selvregulering i forskerverdenen ved en omdefinering og formidling af de grundlæggende kriterier for videnskabelige garantier |

Ændring 61

Bilag I, del 5, "Hovedlinjer", "Første aktivitet", punkt 2, led 2 a (nyt)

| —større vægt på debat i forskerverdenen om de samfundsmæssige aspekter af forskningen |

Ændring 62

Bilag I, del 5, "Hovedlinjer", "Første aktivitet", punkt 3

For at få belyst forholdet mellem videnskab og samfund via fornuftige politikker må den viden, der er akkumuleret inden for historie, sociologi og videnskabsfilosofi udbygges, konsolideres og udbredes i hele Europa. Til dette formål skal videnskabsfolk fra de nævnte fagområder etablere netværk for at kunne strukturere en forskning og debat, der kan vise videnskabens konkrete bidrag til opbygningen af det europæiske samfund og den europæiske identitet med vægt på især følgende: | For at få belyst forholdet mellem videnskab og samfund via fornuftige politikker må den viden, der er akkumuleret gennem hele historien, i den videnskabelige og teknologiske arv og inden for sociologi og videnskabsfilosofi udbygges, konsolideres og udbredes i hele Europa. Til dette formål skal videnskabsfolk fra de nævnte fagområder etablere netværk for at kunne strukturere en forskning og debat, der kan vise og bidrage til efleksion over videnskabens konkrete bidrag til opbygningen af det europæiske samfund og den europæiske identitet med vægt på især følgende: |

— samspillet mellem videnskab, demokrati og lovgivning | — samspillet mellem videnskab, demokrati og lovgivning |

— forskning i videnskabs- og teknologietik | — forskning i videnskabs- og teknologietik |

— videnskabens og kulturens gensidige påvirkning | — videnskabens og kulturens gensidige påvirkning |

— forskernes rolle og image. | — mænds og kvinders rolle og image inden for videnskaben. |

| —risikovurderinger og forvaltningsmetoder som redskaber for beslutningstagning for at begrænse irrationelle reaktioner i samfundet |

| —metoder til at gøre videnskaben mere forståelig for samfundet og fremme offentlig debat |

Ændring 63

Bilag I, del 5, "Hovedlinjer", "Anden aktivitet", "De unge og videnskaben", indledning

Der skal udvikles aktiviteter med henblik på at tiltrække flere unge til videnskabelige karrierer, skabe bedre kontakt mellem generationerne og højne det videnskabelige niveau generelt. Europæiske udvekslinger og samarbejde skal centreres omkring undervisningsmetoder inden for naturvidenskab, der er tilpasset et ungt publikum, støtte til lærere i naturvidenskabelige fag (koncepter, materiale) og flere kontakter mellem skoler og erhvervsliv. Der kan desuden eventuelt ydes støtte til arrangementer med et bredt europæisk sigte og med deltagelse af velrenommerede videnskabsfolk — som "rollemodeller" — og unge, der sigter mod en forskerkarriere. Det skal undersøges, hvordan man fremmer den naturvidenskabelige forskning under hensyntagen til sociale sammenhænge og kulturelle værdier. Der lægges vægt på tre aspekter: | Der skal udvikles aktiviteter med henblik på at tiltrække flere unge til videnskabelige karrierer, skabe bedre kontakt mellem generationerne, højne det videnskabelige niveau generelt og navnlig analysere de faktorer, der afskrækker de unge fra at vælge en karriere inden for de videnskabelige og teknologiske fag. Europæiske udvekslinger og samarbejde skal centreres omkring undervisningsmetoder inden for naturvidenskab, der er tilpasset et ungt publikum, støtte til lærere i naturvidenskabelige fag (koncepter, materiale) og flere kontakter mellem skoler og erhvervsliv. Der kan desuden eventuelt ydes støtte til arrangementer med et bredt europæisk sigte og med deltagelse af velrenommerede videnskabsfolk — som "rollemodeller" — og unge, der sigter mod en forskerkarriere. Det skal undersøges, hvordan man fremmer den naturvidenskabelige forskning under hensyntagen til sociale sammenhænge og kulturelle værdier. Der lægges vægt på tre aspekter: |

Ændring 64

Bilag I, del 5, "Hovedlinjer", "Anden aktivitet", "De unge og videnskaben", led 3 a (nyt)

| —intensivering af den videnskabelige uddannelse på alle uddannelsesniveauer i de nationale systemer i EU; |

Ændring 65

Bilag I, del 5, "Hovedlinjer", Tredje aktivitet, led 5

—støtte til avanceret forskning på tværs af grænserne og øget kommunikation forskerne imellem ved hjælp af eftertragtede forskningspriser | —støtte til avanceret forskning på tværs af grænserne og øget kommunikation forskerne imellem ved hjælp af eftertragtede forskningspriser og indførelse af en videnskabsuge. |

Ændring 66

Bilag I, del 5, "Hovedlinjer", "Tredje aktivitet", led 6 a og 6 b (nye)

| —en forbedret formidling af forskningsresultater og forskningsrelaterede problemstillinger fra den videnskabelige verden til både politiske beslutningstagere og offentligheden med henblik på at yde et kvalificeret bidrag til den videnskabspolitiske debat |

| —tilskyndelse til, at forskerne i kommunikationen med resten af samfundet er åbne, når det gælder grundlæggende antagelser og værdier, usikkerhed og eventuelle økonomiske interesser i deres forskning |

Ændring 67

Bilag I, del 5, "Hovedlinjer", "Tredje aktivitet" a (ny)

| Tredje aktivitet (a): Flersprogethed Foranstaltningerne skal inden for det område, der er omfattet af rammeprogrammet, styrke F&U- aktiviteter i tilknytning til informationssamfundets teknologier på det sproglige område og fremme videnskab og teknologi inden for flersprogethed. |

Ændring 68

Bilag I, del 6, "Mål", afsnit 2 a (ny)

| Der udarbejdes en overordnet strategi for internationalt samarbejde, som omfatter alle de internationale aktioner, der gennemføres i forbindelse med de forskellige særprogrammer under rammeprogrammet. |

Ændring 69

Bilag I, del 6, "Hovedlinjer", afsnit 1, indledning

Af hensyn til udvælgelsen af forskningsemner af gensidig interesse og til gensidig fordel for EU og de pågældende tredjelande (partnerlande i internationalt forskningssamarbejde24) med henblik på specifikke samarbejdsaktioner under særprogrammet "Samarbejde" skal den løbende politiske dialog og de eksisterende partnerskabsnetværk med de forskellige regioner i disse lande intensiveres for at give input til implementeringen af sådanne aktioner. Sammenhængen med nationale aktiviteter vedrørende internationalt samarbejde søges styrket gennem støtte til samordningen af nationale programmer (medlemsstater, kandidatlande, associerede lande) via multilateral samordning af nationale FTU-politikker og -aktiviteter. Samarbejdet med tredjelande under rammeprogrammet er navnlig rettet mod følgende landegrupper: | Af hensyn til udvælgelsen af forskningsemner af gensidig interesse og til gensidig fordel for EU og de pågældende tredjelande (partnerlande i internationalt forskningssamarbejde24) med henblik på specifikke samarbejdsaktioner under særprogrammet "Samarbejde" skal den løbende politiske dialog og de eksisterende partnerskabsnetværk med de forskellige regioner i disse lande intensiveres for at give input til implementeringen af sådanne aktioner, og der vil blive givet mulighed for samordning med medlemsstaternes internationale aktiviteter, således at der skabes synergi. Sammenhængen med nationale aktiviteter vedrørende internationalt samarbejde søges styrket gennem støtte til samordningen af nationale programmer (medlemsstater, kandidatlande, associerede lande) via multilateral samordning af nationale FTU-politikker og -aktiviteter. Samarbejdet med tredjelande under rammeprogrammet er navnlig rettet mod følgende landegrupper: |

Ændring 70

Bilag I, del 6, "Hovedlinjer", afsnit 2

De temarelaterede forskningsaktioner vedrørende internationalt samarbejde gennemføres under særprogrammet "Samarbejde". Internationalt samarbejde under temaet "Det menneskelige potentiale" gennemføres under særprogrammet "Mennesker". De horisontale støtteforanstaltninger omkring internationalt samarbejde er beskrevet i det foreliggende særprogram. Der vil blive sørget for den nødvendige overordnede samordning af aktioner vedrørende internationalt samarbejde under de forskellige programmer. | De temarelaterede forskningsaktioner vedrørende internationalt samarbejde gennemføres under særprogrammet "Samarbejde". Internationalt samarbejde og særlige samarbejdsaktiviteter, herunder foranstaltninger til støtte af gennemførelsen af den europæiske strategi for internationalt samarbejde inden for videnskab, er beskrevet i det foreliggende program. Der vil blive sørget for den nødvendige overordnede samordning af aktioner vedrørende internationalt samarbejde under de forskellige programmer. |

Ændring 71

Bilag III, afsnit 1

I henhold til bilag II yder Det Europæiske Fællesskab et tilskud (samordnings- og støtteaktion) til Den Europæiske Investeringsbank (EIB). Dette tilskud skal bidrage til opfyldelsen af EF-målsætningen om at fremme den private sektors investeringer i forskning ved øge bankens kapacitet i relation til risikostyring og således give mulighed for (i) mere omfattende EIB-långivning op til et vist risikoniveau og (ii) finansiering af mere risikobehæftede europæiske FTU-aktioner, end det ville have været muligt uden en sådan EF-støtte. | I henhold til bilag II yder Det Europæiske Fællesskab et tilskud (samordnings- og støtteaktion) til Den Europæiske Investeringsbank (EIB), der også vil dele risici. Dette tilskud skal bidrage til opfyldelsen af EF-målsætningen om at fremme den private sektors investeringer i FTU og demonstration ved øge bankens kapacitet i relation til risikostyring og således give mulighed for (i) mere omfattende EIB-långivning og garantier op til et vist risikoniveau og (ii) finansiering af mere risikobehæftede europæiske FTU-aktioner, end det ville have været muligt uden en sådan EF-støtte. |

Ændring 72

Bilag III, afsnit 2

EIB yder lån med midler hidrørende fra internationale kapitalmarkeder i overensstemmelse med bankens normale regler, regulativer og procedurer. Den anvender EF-tilskuddet tillige med sine egne midler til henlæggelser og kapitaltilførsler i banken selv til dækning af en del af de risici, der er forbundet med bankens udlån til større europæiske FTU-aktioner. | EIB yder lån med midler hidrørende fra internationale kapitalmarkeder i overensstemmelse med bankens normale regler, regulativer og procedurer. Den anvender EF-tilskuddet tillige med sine egne midler til henlæggelser og kapitaltilførsler i banken selv til dækning af en del af de risici, der er forbundet med bankens udlån til europæiske FTU-aktioner. |

Ændring 73

Bilag III, afsnit 5, punkt 2

—Større europæiske FTU-aktioner, der kan komme i betragtning: Medmindre andet bestemmes, er udvikling af forskningsinfrastruktur, der finansieres af Det Europæiske Fællesskab under det foreliggende særprogram, automatisk berettiget til at blive omfattet af finansieringsfaciliteten. Også anden forskningsinfrastruktur kan komme i betragtning. I overensstemmelse med den i henhold til traktatens artikel 167 vedtagne forordning vil de nærmere bestemmelser om procedurerne ligeledes fremgå af tilskudsaftalen, der desuden sikrer Det Europæiske Fællesskab mulighed for under visse omstændigheder at nedlægge veto mod, at tilskuddet anvendes til dækning af lån til et projekt, der er indstillet af EIB. | —Europæiske FTU-aktioner, der kan komme i betragtning: Medmindre andet bestemmes, er udvikling af forskningsinfrastruktur, der finansieres af Det Europæiske Fællesskab under det foreliggende særprogram, automatisk berettiget til at blive omfattet af finansieringsfaciliteten. Også anden forskningsinfrastruktur kan komme i betragtning. Uanset størrelse kan ansøgerne (inklusive smv'er) drage fordel af dette instrument til finansieringen af deres aktiviteter. Ioverensstemmelse med den i henhold til traktatens artikel 167 vedtagne forordning vil de nærmere bestemmelser om procedurerne ligeledes fremgå af tilskudsaftalen, der desuden sikrer Det Europæiske Fællesskab mulighed for under visse omstændigheder at nedlægge veto mod, at tilskuddet anvendes til dækning af lån til et projekt, der er indstillet af EIB. |

[1] Endnu ikke offentliggjort i EUT.

[2] EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

--------------------------------------------------