Forslag til RÅDETS FORORDNING om fastsættelse for 2003 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

I dette forslag til en rådsforordning fastsættes for 2003 Fællesskabets fiskerimuligheder på en række fangstpladser og tredjelandsfartøjers fiskerimuligheder i EF-farvande samt betingelserne for udnyttelsen af disse fiskerimuligheder. Fællesskabet har enekompetence til at fastsætte og fordele fiskerimulighederne, jf. forpligtelserne i artikel 8, stk. 4, i Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 1992.

De samlede tilladte fangstmængder (TAC) er baseret på de seneste videnskabelige udtalelser og i visse tilfælde ændret af hensyn til behovet for en vis kontinuitet i erhvervsaktiviteterne de pågældende fiskerier, hvor dette er foreneligt med en væsentlig nedsat risiko for de mest truede fiskebestande.

Den seneste rapport fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES), som bakkes op af Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF), viser, at mange demersale fiskebestande og nogle pelagiske fiskebestande udnyttes i for høj grad og befinder sig uden for de sikre biologiske grænser. I nogle tilfælde er der en umiddelbar fare for, at bestandene bryder sammen. Afhængigt af, hvilken bestand der er tale om, har ICES anbefalet foranstaltninger, der indebærer anvendelse af meget restriktive TAC, og det er der taget hensyn til i nærværende forslag.

For nogle torskebestande har ICES i sine videnskabelige udtalelser anbefalet, at der udstedes forbud mod fiskeri med torsk som målart eller som bifangst. Det skyldes den meget høje biologiske risiko for et sammenbrud af disse bestande sammenholdt med erfaringer, der viser, at det er yderst vanskeligt at regulere lave fiskeridødeligheder alene ved hjælp af TAC.

For at undgå en fuldstændig standsning af erhvervsaktiviteterne i visse fiskeriafhængige kystsamfund foreslår Kommissionen for disse bestande nogle TAC, som er forenelige med en lav fiskeridødelighed for torsk. Hvor andre bestande tages sammen med torsk (navnlig kuller, hvilling, rødspætte, tunge og sej), foretages der tilsvarende nedsættelser af TAC for disse arter.

Disse lave TAC vil imidlertid kun virke bevarende, hvis de ledsages af begrænsninger af fiskeriindsatsen og af passende kontrolforanstaltninger. Kommissionen går ud fra, at Rådet inden udgangen af 2002 vil nå til et positivt resultat med hensyn til vedtagelsen af forslaget om foranstaltninger til genopretning af torske- og kulmulebestande (KOM(2001) 724 endelig udg.). Hvis der ikke vedtages sådanne foranstaltninger, vil Kommissionen være tvunget til at tilbagekalde sit forslag til TAC for de pågældende arter og i stedet foreslå en standsning af de pågældende fiskerier ved hjælp af TAC på 0.

Kommissionen finder, at de alvorlige tab på kort sigt, som disse forslag medfører, er indsatsen værd med henblik på en genopretning af torske- og kulmulebestandene, så disse igen kan give et årligt udbytte på over 200 000 tons fødevarer af bedste kvalitet. Yderligere tab på kort sigt inden for andre fiskerier er også nødvendige for at undgå, at der opstår en tilsvarende kritisk situation for andre fiskebestande.

Hvad angår de bestande, der alene forvaltes af EF, hvor Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) har baseret sin udtalelse på analytiske vurderinger, og hvor EF's Videnskabelige, Tekniske og Økonomisk Komité for Fiskeri (STECF) yderligere har revideret udtalelsen fra ICES, er de foreslåede TAC baseret på disse organers henstillinger.

Hvad den generelle fremgangsmåde ved fastsættelsen af TAC for EF-farvande angår, er der anvendt nedennævnte kriterier for følgende kategorier af bestande.

Bestande, hvor ICES har anbefalet en standsning af fiskeriet

For de torskebestande, hvor ICES har anbefalet et moratorium, foreslår Kommissionen at fastsætte TAC, der svarer til en reduktion af fiskeriindsatsen med 80 % i forhold til de niveauer, ICES har anvendt for 2002. Dette niveau indebærer accept af en betydelig risiko for, at torskebestandene ikke genoprettes, og kan endog i betragtning af usikkerhederne med hensyn til den nuværende situation føre til en yderligere forringelse af bestandenes tilstand. Kommissionen finder det imidlertid vigtigt at opretholde en vis kontinuitet i erhvervsaktiviteterne i de pågældende fiskerier, hvilket er grunden til, at den i dette tilfælde foreslår ikke at følge de videnskabelige råd til punkt og prikke.

Denne løsning indebærer til trods herfor meget betydelige nedsættelser af TAC for bestande, der tages i de samme fiskerier som torskebestandene. I modsat fald ville resultatet blive fangster ud over den begrænsede tilladte fangst for torsk og en uacceptabel risiko for, at der ikke opnås en genopretning for torsk.

De berørte bestande er:

Torsk i underområde IV (Nordsøen), Afsnit VIId (den østlige del af Kanalen) og afsnit IIIa (Skagerrak).

Torsk i afsnit VIa (farvandene vest for Skotland).

Torsk i afsnit VIIa (Det Irske Hav).

Kommissionen går ind for en tilsvarende nedbringelse af fiskeridødeligheden for Torsk i Kattegat, så der opretholdes en ensartet og konsekvent fremgangsmåde ved genopretning af bestande.

ICES har udtalt, at der i fiskerier efter en række andre arter også tages torsk, og at det er nødvendigt at standse disse fiskerier eller at nedbringe fangsterne væsentligt. Det drejer sig om bestandene kuller, hvilling, rødspætte og tunge i Nordsøen og rødspætte i Skagerrak og Kattegat. For disse bestande isoleret set (uden at tage hensyn til behovet for at beskytte torsk) ville ICES anbefale nedsættelser af fiskeridødeligheden med 40 % for kuller, hvilling og rødspætte, 25 % for tunge i Nordsøen og 15 % for rødspætte i Skagerrak og Kattegat.

Kommissionen finder på grundlag af en kvantitativ analyse fra STECF af disse fiskerier indbyrdes påvirkning, at nedsættelser af fiskeridødeligheden med 40 % for rødspætte, 30 % for tunge, 75 % for hvilling og 80 % for kuller vil være forenelige med målet om en 80 % nedsættelse af fiskeridødeligheden for torsk. Hvis fangsterne af de andre arter overstiger de hertil svarende TAC, vil fiskeridødeligheden for torsk blive højere end tilsigtet, og torskene vil enten blive genudsat eller landet ulovligt. For Nordsøens vedkommende skal sådanne foranstaltninger aftales med Norge.

En lignende fremgangsmåde vil blive benyttet for de autonome TAC for blandede fiskerier i EF-farvande (anvendelse af tilsvarende procentvise nedsættelser for kuller, hvilling, sej, rødspætte og tunge i andre områder, hvor disse arter tages sammen med torsk).

Bestande, hvor ICES og STECF har anbefalet en nedsættelse til det lavest mulige niveau eller en genopretningsplan

For disse bestande vil Kommissionen foreslå en TAC, der kan medføre en betydelig forøgelse af bestandens størrelse, afhængigt af den pågældende bestand, og som vil føre til en forøgelse af gydebiomassen på ikke mindre end 20 % i 2003. Kommissionen vil dog ikke foreslå en TAC, der svarer til en fiskeridødelighed, som ligger over den fiskeridødelighed, Fpa, der er beregnet på grundlag af forsigtighedsprincippet.

For nordlig kulmule i afsnit IIIa, underområde IV, VI og VII, og afsnit VIIIab foreslår Kommissionen en TAC svarende til en 10 % forøgelse af gydebiomassen, hvilket er foreneligt med de præventive muligheder, som STECF har foreslået.

De andre berørte bestande er:

Hvilling i afsnit VIIa (Det Irske Hav).

Kuller i afsnit VIb (Rockall).

Kulmule - den sydlige bestand (afsnit VIIIc og IXa).

Tunge i afsnit VIIe (den vestlige del af Kanalen).

Tunge i afsnit VIIIab (Biscaya-bugten).

Kuller i afsnit VIa (farvandene vest for Skotland).

Hvilling i afsnit VIa (farvandene vest for Skotland).

Kuller i afsnit VIIa (Det Irske Hav).

Jomfruhummer - afsnit VIIIc.

Jomfruhummer - afsnit IXa.

Selvfølgelig ville det være ønskeligt også at udarbejde genopretningsplaner for alle bestandene i denne kategori. Kommissionen har til hensigt at foreslå genopretningsplaner for disse bestande i 2003.

For at opnå den størst mulige stabilitet, der er forenelig med god bevarelsespraksis, vil Kommissionen søge at begrænse nedskæringerne af fangstmængderne, så de ikke overstiger 50 % i forhold til 2002.

Bestande med tilknytning til en bestand, for hvilken ICES og STECF har anbefalet lukning eller nedskæring af fiskeriet til det lavest mulige niveau

For sådanne bestande (som f.eks. omfatter jomfruhummer taget sammen med torsk og kulmule, og havtaske, glashvarre og jomfruhummer i de sydlige farvande) foreslår Kommissionen en TAC, der svarer til en 10 % nedsættelse af fiskeridødeligheden i forhold til 2002.

Hvor der ikke foreligger detaljerede udtalelser om tilknytningen mellem de pågældende bestande, har Kommissionen valgt at foreslå en 10 % nedsættelse af fiskeridødeligheden som en foreløbig foranstaltning. Mere specificerede videnskabelige udtalelser vil kunne føre til fremtidige justeringer af dette tal.

For disse bestande vil Kommissionen søge at begrænse nedskæringerne af fangstniveauerne, så de ikke overstiger 40 % i forhold til 2002, hvor dette er muligt uden at overskride Fpa.

Bestande, hvor ICES og STECF har udtalt, at bestandene befinder sig uden for de sikre biologiske grænser, og anbefalet en væsentlig nedbringelse af fiskeridødeligheden

For bestande, der befinder sig uden for de sikre biologiske grænser, men som ikke tilhører ovennævnte kategorier, foreslår Kommissionen at følge de videnskabelige råd, bortset fra at nedsættelserne eller forhøjelserne af TAC normalt vil blive begrænset til højst 40 % årligt i forhold til TAC for 2002.

Kommissionen vil foreslå en TAC svarende til den kortsigtede fangstoption, som enten ICES eller STECF eller begge har anbefalet, idet Kommissionen dog for at begrænse virkningerne af usikkerheden ved vurderingerne og for at muliggøre en større stabilitet på markederne og i fiskeriet vil begrænse alle ændringer af TAC, så de ikke overstiger 40 % i forhold TAC for 2002, hvor dette kan gøres uden at overskride Fpa. (Enkelte tilfælde inden for denne kategori, hvor ICES-anbefalingen forekommer problematisk eller subjektiv, tages op til fornyet overvejelse).

Bestande, der befinder sig inden for de sikre biologiske grænser, og som ikke har tilknytning til en bestand, for hvilken ICES og STECF har anbefalet en lukning eller nedskæring af fiskeriet til det lavest mulige niveau

Hvis det vurderes, at bestanden befinder sig inden for de sikre biologiske grænser, vil der som grundlag for den foreslåede TAC blive valgt en fangstoption, der ikke inden for en overskuelig fremtid forventes at ville medføre, at bestanden overskrider en sikker biologisk grænse (enten den på forsigtighedprincippet baserede biomasse, Bpa, eller den på forsigtighedsprincippet baserede fiskeridødelighed, Fpa).

Kommissionen foreslår TAC svarende til den kortsigtede fangstoption, som er blevet anbefalet af ICES og bakket op af STECF. For at begrænse virkningerne af usikkerheden ved vurderingerne og for at muliggøre en større stabilitet i fiskerisektoren vil Kommissionen begrænse alle forhøjelser eller nedsættelser af TAC, så de ikke overstiger 40 % i forhold til TAC for 2002, hvor dette kan gøres uden at overskride Fpa. I tilfælde af en forhøjelse af TAC kan Kommissionen foretage en yderligere begrænsning af forøgelsen for at opnå en større stabilitet på markederne og i fiskeriet.

Hvor der foreligger udtalelser om de langsigtede virkninger, som viser, at enten en anden grænseværdi for TAC-ændringer vil være hensigtsmæssig, eller at en ændring af fiskeridødeligheden vil muliggøre et bedre udbytte uden at kompromittere den biologiske risiko, tager Kommissionen hensyn til sådanne udtalelser ved fremsættelsen af sit forslag til TAC.

Bestande, for hvilke der ikke foreligger nogen vurdering

Hvad angår de autonome bestande, som der ikke foreligger analytiske vurderinger for, er der foreslået TAC (præventive TAC). I disse tilfælde har Kommissionen enten baseret sit forslag på udtalelser fra ICES eller fra STECF, når disse organer har opgivet specifikke tal for TAC.

For de såkaldte "præventive TAC", hvor der ikke foreligger hverken vurdering eller anbefalinger, vil Kommissionen generelt foreslå en TAC for 2003 svarende til den for 2002 vedtagne TAC, hvis det af de rapporterede landinger fremgår, at der har været en høj udnyttelse af kvoterne.

Hvor udnyttelsen af en "præventiv TAC" er lav, vil Kommissionen tage hensyn til, om dette har været begrundet i en mangel på egentlige fiskerimuligheder (dvs. at der har været tale om "papirfisk"). Hvis dette har været tilfældet, vil Kommissionen foreslå en nedsættelse af TAC, så de pågældende TAC bedre afspejler (og dermed på lang sigt bedre beskytter) sådanne fiskerimuligheder. Medmindre andet findes hensigtsmæssigt, vil Kommissionen i sådanne tilfælde foreslå en 20 % nedsættelse af TAC med henblik på en gradvis nedbringelse af fiskeridødeligheden til niveauet for de konstaterede landinger i de seneste år.

Forbindelse med genopretningsplaner

Sideløbende med dette forslag foreslår Kommissionen en ændring af forslaget om en genopretningsplan for torske- og kulmulebestande (KOM(2001) 724 endelig udg.).

De foreslåede TAC for nordlig kulmule og torsk i Kattegat, Nordsøen, Skagerrak, den østlige del af Kanalen, farvandene vest for Skotland og Det Irske Hav har forbindelse med vedtagelsen af disse genopretningsplaner. Hvis sådanne genopretningsplaner ikke gennemføres, navnlig ordningen for begrænsning af fiskeriindsatsen, bør ovennævnte TAC reduceres i overensstemmelse med de videnskabelige udtalelser.

Fordelingen af kvoterne mellem medlemsstaterne

Fra den 1. januar 2003, hvor overgangsperioderne i tiltrædelsesakterne af 1985 og 1994 udløber, vil fiskerfartøjer fra Spanien, Portugal og Finland have ret til at drive fiskeri i Nordsøen under iagttagelse af EF-bestemmelserne om adgangen til farvande, f.eks. restriktionerne vedrørende Shetlandsområdet, og om adgangen til fiskeressourcer.

De spanske, portugisiske og finske fiskerfartøjers adgang til fiskeressourcerne i Nordsøen fra 2003 afhænger af, om de pågældende fiskebestande er undergivet EF-forvaltning ("regulerede").

Hvad angår adgangen til uregulerede eller ikke-tildelte ressourcer, kan fiskerfartøjer fra enhver medlemsstat drive fiskeri efter sådanne ressourcer, indtil EF måtte beslutte at forvalte et sådant fiskeri gennem fastsættelse af fangstbegrænsninger for målarterne eller for de andre arter, der tages som bifangst. Kommissionen har ingen umiddelbare planer om at foreslå sådanne bestemmelser for uregulerede arter i Nordsøen. Fiskerier af denne art, som måtte udvikle sig, vil imidlertid blive overvåget med henblik på at vurdere deres indflydelse på fiskeriet efter andre arter, og hvor det måtte vise sig hensigtsmæssigt, vil Kommissionen fremsætte nye forslag på grundlag af overvågningsrapporterne og eventuelle relevante videnskabelige udtalelser.

Hvad adgangen til regulerede ressourcer angår, gælder følgende regler:

a) Tildelinger af regulerede bestande, som er foretaget inden en medlemsstats tiltrædelse, indgår som en del af EF-retten, der er accepteret af den tiltrædende medlemsstat, og udløbet af overgangsperioden ændrer derfor intet herved.

b) I forbindelse med bestande, for hvilke der er foretaget en første tildeling i løbet af overgangsperioden (1985 eller 1995-2002), hvor de spanske, portugisiske og finske fartøjer blev udelukket fra Nordsøen, må der tages hensyn til disse medlemsstaters interesser ved fremtidige tildelinger.

Den oprindelige fordeling mellem de medlemsstater, der har adgang til Nordsøen, blev dengang baseret på den forudgående fiskeriaktivitet vedrørende de pågældende bestande, den såkaldte "track record", som fremgik af statistikkerne over landinger. Rådet kan selvfølgelig ved beslutningen om fordelingen af ressourcerne frit tage hensyn til andre faktorer end denne track record, f.eks. behovet i fiskeriafhængige områder eller mistede fiskerimuligheder i andre farvande. Hvis Rådet gør det i dette tilfælde og dermed ændrer grundlaget for fordelingen af disse bestande, vil dette imidlertid indebære en risiko for de økonomiske interesser for de etablerede fiskere, som havde en track record inden den første fordeling, og som siden da har haft rettigheder baseret på denne track record. Dette synes at være i strid med princippet om relativ stabilitet. I en situation med aftagende fiskeressourcer er fiskernes afhængighed af de bestående fiskerimuligheder og den foreliggende kvotefordeling større end nogensinde. Samtidigt vil det være vanskeligt at argumentere for, at nytilkomne skulle være afhængige af ressourcer i områder, hvor de ikke tidligere har haft adgang til at drive fiskeri.

c) Fra den 1. januar 2003 kan Rådet tage hensyn til Spaniens, Portugals og Finlands interesser ved enhver fordeling af nye fiskerimuligheder, dvs. fiskerimuligheder der ikke allerede er omfattet af en fordeling. Medlemsstaternes interesser bestemmes normalt under henvisning til fiskeriet i en umiddelbart forudgående periode, en "track record", der fremgår af statistikkerne over landinger. Rådet kan imidlertid beslutte at foretage tildelinger til medlemsstater, der ikke har en sådan track record. Det kunne være relevant i tilfælde, hvor medlemsstater af retlige grunde ikke har kunnet udarbejde en track record.

Af ovennævnte grunde foreslår Kommissionen ingen ændring i fordelingen af bestandene i Nordsøen.

Andre bestande

Kommissionen foreslår for første gang en ikke-tildelt TAC for almindelig bars svarende til de gennemsnitlige landinger i de seneste år, og den gør dette for at begrænse indsatsen i fiskeriet efter denne art som anbefalet af ICES.

Visse bestande forvaltes af regionale fiskeriorganisationer eller efter bilaterale konsultationer med tredjelande. For disse bestandes vedkommende afspejler forslaget de beslutninger, der er truffet inden for disse rammer. Et lille antal beslutninger er dog endnu ikke truffet. En udsættelse af forelæggelsen af nærværende forslag, indtil disse beslutninger er truffet, ville gøre det umuligt at forelægge forslaget så betids, at Rådet kan nå at behandle det inden vedtagelsen i december.

I betragtning af, at visse tekniske foranstaltninger bør iværksættes pr. 1. januar 2003, er de medtaget i forslaget i form af midlertidige undtagelser fra eller tilføjelser til de generelle bestemmelser i afventning af, at de pågældende bestemmelser ændres tilsvarende. Som en supplerende foranstaltning vil Kommissionen foreslå en årlig turnusordning med genåbning af de lukkede områder, som der tidligere er opnået enighed om med henblik på beskyttelse af torskebestande.

Hvad Middelhavet angår, foreslår Kommissionen på grundlag af videnskabelige oplysninger og en udtalelse fra STECF at afskaffe undtagelsen for "gangui"-fiskeriet på grund af dets ødelæggende virkninger for beskyttede habitater i kystområderne og bifangsterne af yngel af adskillige arter. Med hensyn til de øvrige fiskerier, som der for tiden gælder undtagelser for indtil udgangen af 2002, foreslår Kommissionen en midlertidig forlængelse af de nuværende undtagelser, indtil der er vedtaget en ny forordning. Det bør ske i løbet af de første måneder af 2003, så Kommissionen får mulighed for at fastlægge de betingelser, på hvilke visse fiskerier kan for fortsætte, mens andre må indstilles.

Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 847/96 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år skal Rådet beslutte, hvilke bestande der skal underkastes de forskellige foranstaltninger, der er fastsat deri. Dette aspekt er behandlet i bilag III til dette forslag.

På sit årsmøde fra den 28. oktober til den 4. november 2002 fastsatte ICCAT kvoter for Det Europæiske Fællesskab for 2003 for blåfinnet tun i det østlige Atlanterhav (18 582 t), sværdfisk i det nordlige Atlanterhav (6 665 t), sværdfisk i det sydlige Atlanterhav (5 950 t), nordlig hvid tun (28 712 t), storøjet tun (26 672 t), blå marlin (103 t) og hvid marlin (46,53 t).

På årsmødet vedtog ICCAT desuden tabeller, der viser de kontraherende parters under- eller overudnyttelse af deres fiskerimuligheder. I den forbindelse vedtog ICCAT en beslutning, som viser, at Det Europæiske Fællesskab i 2001 underudnyttede sin kvote med 649,7 t for blåfinnet tun i det østlige Atlanterhav, med 52 t for sværdfisk i det sydlige Atlanterhav, med 80,6 t for sværdfisk i det nordlige Atlanterhav, med 9 925,6 t for hvid tun i det nordlige Atlanterhav, med 1 047,8 t for hvid tun i det sydlige Atlanterhav og med 10 168 t for storøjet tun. For at overholde justeringerne af de kvoter, ICCAT har fastsat for EF, er det nødvendigt at fordele underudnyttelsen på grundlag af de enkelte medlemsstaters andel i underudnyttelsen uden at ændre den fastsatte fordelingsnøgle i henhold til artikel xxx i nærværende forordning vedrørende den årlige fordeling af TAC.

Endelig skal det med hensyn til de bestande, der forvaltes i fællesskab med Norge og Færøerne, erindres, at der i forslaget er anført pm (pro memoria), da forhandlingerne med disse lande endnu ikke er afsluttede. Så snart aftalerne med disse lande er blevet afsluttet, vil de pågældende tal blive indarbejdet i forslaget.

Forslag til RÅDETS FORORDNING om fastsættelse for 2003 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 1992 om en fællesskabsordning for fiskeri og akvakultur [1], særlig artikel 8, stk. 4,

[1] EFT L 389 af 31.12.1992, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 1181/98 (EFT L 164 af 9.6.1998, s. 1).

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 66/98 af 18. december 1997 om visse bevarelses- og kontrolforanstaltninger gældende for fiskeriaktiviteter i Antarktis og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2113/96 [2], særlig artikel 21,

[2] EFT L 6 af 10.1.1998, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 2742/99 (EFT L 341 af 31.12.1999, s. 1).

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Ifølge artikel 4 i forordning (EØF) nr. 3760/92 skal Rådet på grundlag af den foreliggende videnskabelige rådgivning, herunder især rapporten fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri, vedtage de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre en rationel og ansvarlig udnyttelse af ressourcerne på et bæredygtigt grundlag.

(2) Ifølge artikel 8, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 3760/92 skal Rådet i overensstemmelse med artikel 4 i nævnte forordning fastsætte de samlede tilladte fangstmængder (TAC) for de enkelte fiskerier eller fiskerigrupper. Fiskerimulighederne bør tildeles medlemsstaterne og tredjelande i overensstemmelse med artikel 8, stk. 4, nr. ii) og vi), i nævnte forordning.

(3) For at disse TAC og kvoter kan forvaltes effektivt, bør der fastsættes særlige betingelser for fiskeriet.

(4) Principperne og visse procedurer for fiskeriforvaltningen bør fastlægges på fællesskabsplan, således at medlemsstaterne kan sikre forvaltningen af de fartøjer, der fører deres flag.

(5) Ifølge artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år [3] er det nødvendigt at fastslå, hvilke bestande der omfattes af de forskellige foranstaltninger, som er fastsat i nævnte forordning.

[3] EFT L 115 af 9.5.1996, s. 3.

(6) I overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i fiskeriaftalerne og -protokollerne, har Fællesskabet forhandlet fiskerirettigheder med Kongeriget Norge [4], Danmarks regering og Færøernes landsstyre [5] og Grønlands hjemmestyre [6], Republikken Island [7], Republikken Letland [8], Republikken Litauen [9] og Republikken Estland [10].

[4] EFT L 226 af 29.8.1980, s. 48.

[5] EFT L 226 af 29.8.1980, s. 12.

[6] EFT L 29 af 1.2.1985, s. 9.

[7] EFT L 161 af 2.7.1993, s. 1.

[8] EFT L 332 af 20.12.1996, s. 1.

[9] EFT L 332 af 20.12.1996, s. 6.

[10] EFT L 332 af 20.12.1996, s. 16.

(7) I henhold til tiltrædelsesaktens artikel 124 forvaltes de fiskeriaftaler, Kongeriget Sverige og Republikken Finland har indgået med tredjelande, af Fællesskabet. Fællesskabet har således i overensstemmelse med disse aftaler ført forhandlinger med Republikken Polen og med Den Russiske Føderation.

(8) Fællesskabet er kontraherende part i en række regionale fiskeriorganisationer. Disse fiskeriorganisationer har anbefalet, at der fastsættes fangstbegrænsninger og andre bevarelsesbestemmelser for visse arter, og Fællesskabet bør derfor følge disse anbefalinger.

(9) Udnyttelsen af fiskerimuligheder bør ske i overensstemmelse med den gældende fællesskabslovgivning herom, navnlig Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik [11], Rådets forordning (EF) nr. 1626/94 af 27. juni 1994 om tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Middelhavet [12], Rådets forordning (EF) nr. 1627/94 af 27. juni 1994 om generelle bestemmelser for de særlige fiskeritilladelser [13], forordning (EF) nr. 66/98, Rådets forordning (EF) nr. 88/98 af 18. december 1997 om fastsættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund [14] og Rådets forordning (EF) nr. 850/98 af 30. marts 1998 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer [15].

[11] EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Forordningen er senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1965/2001 (EFT L 268 af 9.10.2001, s. 23).

[12] EFT L 171 af 6.7.1994, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 973/2001 (EFT L 137 af 19.5.2001, s. 1).

[13] EFT L 171 af 6.7.1994, s. 7.

[14] EFT L 9 af 15.1.1998, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 1520/98 (EFT L 201 af 17.7.1998, s. 1).

[15] EFT L 125 af 27.4.1998, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 973/2001 (EFT L 137 af 19.5.2001, s. 1).

(10) For visse bestemmelsers vedkommende er anvendelsesperioden begrænset, idet det skal være muligt for Kommissionen at vedtage gennemførelsesbestemmelser til artikel 28c i forordning (EØF) nr. 2847/93.

(11) TAC for bestande med genopretningsplaner for 2003 bør svare til den genoprettelsesstrategi, der er fastlagt i Rådets forordning om foranstaltninger til genopretning af torske-og kulmulebestande (XXX).

(12) Som hjælp til bevarelsen af fiskebestandene bør der i år 2003 iværksættes en række supplerende kontrolforanstaltninger og tekniske fiskeribestemmelser.

(13) Med henblik på overholdelse af de internationale forpligtelser, som Fællesskabet har påtaget sig som kontraherende part i konventionen om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis (CCAMLR), herunder forpligtelsen til at anvende de foranstaltninger, der vedtages af CCAMLR-Kommissionen, er de relevante anvendelsesdatoer dem, der svarer til begyndelsen af de respektive anvendelsesperioder for TAC som anført i bilag IG.

(14) Desuden vedtog ICCAT på sit årsmøde tabeller, der viser de kontraherende parters under- eller overudnyttelse af deres fiskerimuligheder. I den forbindelse vedtog ICCAT en beslutning, som viser, at Det Europæiske Fællesskab i 2001 underudnyttede sine kvoter for flere bestande.

(15) For at overholde de justeringer af EF's kvoter, som ICCAT har fastsat, er det nødvendigt at fordele underudnyttelsen på grundlag af de enkelte medlemsstaters respektive andele i underudnyttelsen uden at ændre den i denne forordning fastsatte fordelingsnøgle for den årlige fordeling af TAC.

(16) For at sikre EF-fiskernes udkomme er det vigtigt at åbne for disse fiskerier fra den 1. januar 2003. På grund af sagens hastende karakter er det absolut nødvendigt at indrømme en undtagelse fra den periode på seks uger, der er nævnt i punkt I, nr. 3, i protokollen om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til traktaten om den Europæiske Union og traktaterne om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I Anvendelsesområde og definitioner

Artikel 1

1. I denne forordning fastsættes for år 2003 fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, gældende:

a) for fartøjer, der fører en medlemsstats flag og er registreret i en medlemsstat, i det følgende benævnt "EF-fartøjer", i områder med fangstbegrænsninger, og

b) for fartøjer, der fører et tredjelands flag og er registreret i et tredjeland, i det følgende benævnt "tredjelandsfartøjer", i farvande, der hører under en medlemsstats højhedsområde eller jurisdiktion, i det følgende benævnt "EF-farvande",

samt de særlige betingelser, der gælder for udnyttelsen af disse fiskerimuligheder.

For visse bestande i Antarktis fastsættes fiskerimulighederne dog for den periode, der er anført i bilag IG.

2. I forbindelse med denne forordning kan fiskerimuligheder have form af:

a) TAC eller antal fartøjer, der har tilladelse til at fiske, og/eller sådanne tilladelsers varighed

b) TAC-andele, der er til rådighed for Fællesskabet

c) kvoter tildelt Fællesskabet i tredjelandes farvande

d) tildeling af EF-fiskerimuligheder som omhandlet i litra b) og c) til medlemsstater i form af kvoter

e) tildeling til tredjelande af kvoter i EF-farvande.

Artikel 2

1. Definitionerne af ICES- [16], CECAF- [17] (østlige centrale Atlanterhav eller FAO-område 34), NAFO- [18] og CCAMLR- [19]områder er angivet i henholdsvis Rådets forordning (EØF) nr. 3880/91 af 17. december 1991 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i det nordøstlige Atlanterhav [20], Rådets forordning (EØF) nr. 2597/95 af 23. oktober 1995 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i visse områder uden for det nordlige Atlanterhav [21], Rådets forordning (EØF) nr. 2018/93 af 30. juni 1993 om indberetning af statistiske oplysninger om medlemsstaternes fangster og fiskeriaktiviteter i det nordvestlige Atlanterhav [22] og forordning (EF) nr. 66/98.

[16] Det Internationale Havundersøgelsesråd.

[17] Komitéen for Fiskeriet i Det Østlige Centrale Atlanterhav

[18] Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav.

[19] Konventionen om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis.

[20] EFT L 365 af 31.12.1991, s. 1. Forordningen er ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1637/2001 (EFT L 222 af 17.8.2001, s. 20).

[21] EFT L 270 af 13.11.1995, s. 1. Forordningen er ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1638/2001 (EFT L 222 af 17.8.2001, s. 29).

[22] EFT L 186 af 28.7.1993, s. 1. Forordningen er senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1636/2001 (EFT L 222 af 17.8.2001, s. 1).

2. I forbindelse med nærværende forordning anvendes følgende definitioner:

a) Internationale farvande er dem, der ikke omfattes af nogen stats højhedsområde eller jurisdiktion.

b) Det NAFO-regulerede område er det område under NAFO-konventionen, der ikke omfattes af kyststaternes højhedsområde eller jurisdiktion.

c) Skagerrak afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til Lindesnes fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst.

d) Kattegat afgrænses mod nord af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og derfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst og mod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gnibens Spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen.

e) Nordsøen dækker ICES-underområde IV og den del af ICES-afsnit IIIa, som ikke omfattes af den i litra c) givne definition af Skagerrak.

f) Forvaltningsenhed 3 omfatter ICES-underafsnit 30 og 31 og den del af underafsnit 29, der ligger nord for 59° 30' N.

KAPITEL II Fiskerimuligheder og tilknyttede betingelser for EF-fartøjer

Artikel 3

1. Fiskerimulighederne for EF-fartøjer i EF-farvande og i visse ikke-EF-farvande og fordelingen af disse fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne fastsættes herved som anført i bilag I og II.

2. EF-fartøjer har under iagttagelse af betingelserne i artikel 7 og 12 og under overholdelse af de kvoter, der er fastsat i bilag I, tilladelse til at tage fangster i farvande under Færøernes, Grønlands, Islands, Estlands, Letlands, Litauens og Norges fiskerijurisdiktion og i fiskeriområderne omkring Jan Mayen og Den Russiske Føderation.

3. I henhold til fiskeriaftalerne mellem Det Europæiske Fællesskab og republikkerne Estland, Letland og Litauen skal der for år 2003 betales følgende beløb:

Land // Beløb

Estland // 314 600 EUR

Letland // 203 560 EUR

Litauen // 401 522 EUR

Beløbene skal indbetales på de konti, der oplyses af myndighederne i de pågældende lande.

Artikel 4

Fiskerimulighederne fordeles blandt medlemsstaterne med forbehold af:

1. udvekslinger i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 3760/92

2. nye tildelinger i henhold til artikel 21, stk. 4, artikel 23, stk. 1, og artikel 32, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2847/93

3. supplerende landinger, der er tilladt i medfør af artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96

4. mængder, der tilbageholdes i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96

5. nedsættelser i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 847/96.

Artikel 5 Kvotefleksibilitet

I bilag III fastsættes for 2003 de bestande, for hvilke der gælder en præventiv eller en analytisk TAC, de bestande, som ikke er omfattet af de årsbaserede fleksibilitetsbetingelser, der er fastsat i artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96, og de bestande, som er omfattet af de straffekoefficienter, der er fastsat i artikel 5, stk. 2, i samme forordning.

Artikel 6 Betingelser for landing af fangster og bifangster

1. Fisk fra bestande, for hvilke der er fastsat fiskerimuligheder, må ikke opbevares om bord eller landes, medmindre:

i) fangsterne er taget af fartøjer fra en medlemsstat eller et tredjeland, der har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt, eller

ii) Fællesskabets andel af TAC ikke er blevet fordelt som kvoter mellem medlemsstaterne, og Fællesskabets andel ikke er opbrugt, eller

iii) fangsterne, for så vidt angår alle andre arter end sild og makrel, er blandet med andre arter og er taget med redskaber, hvis maskestørrelse er på under 32 mm i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 850/98, og hverken sorteres om bord eller ved landingen, eller

iv) fangsterne, for så vidt angår sild, er i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 1434/98 af 29. juni 1998 om de nærmere betingelser for landing af sild til industrien, bortset fra fødevareindustrien [23], eller

[23] EFT L 191 af 7.7.1998, s. 10.

v) fangsterne, for så vidt angår makrel, er blandet med hestemakrel eller sardin, og makrelmængden ikke overstiger 10 vægtprocent af den samlede mængde makrel, hestemakrel og sardin om bord, og fangsterne ikke sorteres, eller

vi) fangsterne er taget som led i videnskabelige undersøgelser, som gennemføres i henhold til forordning (EF) nr. 850/98.

Samtlige landinger afskrives på kvoterne eller, såfremt Fællesskabets andel ikke er blevet fordelt på kvoter mellem medlemsstaterne, på Fællesskabets andel, medmindre det drejer sig om fangster i henhold til nr. iii), iv), v) og vi).

2. Når en af fiskerimulighederne i bilag II er udtømt, er det uanset stk. 1 forbudt for fartøjer, der udøver de fiskerier, som disse fangstbegrænsninger gælder for, at lande usorterede fangster, der indeholder sild.

3. Beregningen af den procentvise andel af bifangster og anvendelsen af dem sker i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 850/98.

Artikel 7 Adgangsbegrænsninger

1. EF-fartøjer må ikke fiske i Skagerrak inden for 12 sømil fra Norges basislinje. Fartøjer, der fører dansk eller svensk flag, må dog fiske indtil 4 sømil fra Norges basislinjer.

2. EF-fartøjers fiskeri i farvande, der henhører under Islands jurisdiktion, er begrænset til det område, der er afgrænset af de rette linjer mellem følgende skæringspunkter:

Det sydvestlige område

1. 63°12' N og 23°05' V gennem 62°00' N og 26°00' V

2. 62°58' N og 22°25' V

3. 63°06' N og 21°30' V

4. 63°03' N og 21°00' V derfra 180°00' S

Det sydøstlige område

1. 63°14' N og 10°40' V

2. 63°14' N og 11°23' V

3. 63°35' N og 12°21' V

4. 64°00' N og 12°30' V

5. 63°53' N og 13°30' V

6. 63°36' N og 14°30' V

7. 63° 10' N og 17° 00' V derfra 180° 00' S.

Artikel 8 Særlige betingelser for fiskeri efter sild i Nordsøen

De i bilag IV fastsatte foranstaltninger gælder for fangst, sortering og landing af sild fra Nordsøen, Skagerrak og Kattegat.

Artikel 9 Andre tekniske foranstaltninger og kontrolforanstaltninger

De tekniske foranstaltninger, der er fastsat i bilag V, gælder i 2003 ud over dem, der er fastsat i forordning (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 88/98, (EF) nr. 1626/94 og (EF) nr. 973/2001.

KAPITEL III Fiskerimuligheder og tilknyttede betingelser for tredjelandsfartøjer

Artikel 10

Det tillades herved fartøjer, der sejler under Barbados', Estlands, Guyanas, Japans, Sydkoreas, Letlands, Litauens, Norges, Polens, Den Russiske Føderations, Surinams, Trinidads og Tobagos og Venezuelas flag, og fartøjer, der er registreret på Færøerne, at tage fangster i EF-farvande inden for de i bilag I fastsatte kvoter og under overholdelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 11 og 13.

Artikel 11

Uden at dette berører de adgangsbegrænsninger, der er fastsat i EF-lovgivningen, begrænses fiskeri med fartøjer, der fører:

i) Norges flag, eller som er registreret på Færøerne, til de dele af fiskerizonen på 200 sømil, som ligger mere end 12 sømil fra medlemsstaternes basislinjer i Nordsøen, Kattegat, Østersøen og Atlanterhavet nord for 43°00' N; fiskeri i Skagerrak med fartøjer, der fører norsk flag, er tilladt i områder, der ligger mere end 4 sømil fra Danmarks og Sveriges basislinjer

ii) Estlands, Letlands eller Litauens flag til de dele af fiskerizonen på 200 sømil, som ligger mere end 12 sømil fra medlemsstaternes basislinjer i Østersøen syd for 59°30' N

iii) Polens eller Den Russiske Føderations flag til de dele af den svenske del af fiskerizonen på 200 sømil, som ligger mere end 12 sømil fra Sveriges basislinjer i Østersøen syd for 59° 30' N

iv) Barbados', Guyanas, Japans, Sydkoreas, Surinams, Trinidads og Tobagos eller Venezuelas flag til de dele af fiskerizonen på 200 sømil, som ligger mere end 12 sømil fra det franske departement Guyanas basislinjer.

KAPITEL IV Licensordninger for EF-fartøjer

Artikel 12

1. Uanset de generelle bestemmelser om fiskerilicenser og særlige fiskeritilladelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1627/94, kræves der til fiskeri i tredjelandes farvande en licens, som er udstedt af tredjelandets myndigheder. Disse bestemmelser gælder imidlertid ikke ved fiskeri i Norges del af Nordsøen med:

a) fartøjer med en tonnage på 200 BT eller derunder

b) fartøjer, der fisker efter andre arter til konsum end makrel

c) svenske fartøjer i henhold til den etablerede praksis.

2. Det maksimale antal licenser og andre tilknyttede betingelser fastsættes herved som anført i bilag VI. Licensansøgningerne, som medlemsstaternes myndigheder skal sende til Kommissionen, skal indeholde oplysninger om fiskeritype og navnet på og en beskrivelse af det fartøj, som licensen skal udstedes til. Kommissionen forelægger disse ansøgninger for myndighederne i det pågældende tredjeland.

3. EF-fartøjer skal overholde de bevarelses- og kontrolforanstaltninger og alle de andre bestemmelser, der gælder for det område, hvor de udøver fiskeri.

4. EF-fartøjer, som har licens til direkte fiskeri efter en bestemt art i færøske farvande, kan foretage direkte fiskeri efter andre arter, forudsat at de færøske myndigheder på forhånd får meddelelse om ændringen.

KAPITEL V Licensordninger for tredjelandsfartøjer

Artikel 13

1. Uanset artikel 28b i forordning (EØF) nr. 2847/93 er norske fartøjer på under 200 BT fritaget for forpligtelsen til at have en licens og en fiskeritilladelse.

2. I forbindelse med ansøgninger om licenser og særlige fiskeritilladelser, som tredjelandes myndigheder indgiver til Kommissionen, skal der gives følgende oplysninger:

a) fartøjets navn

b) registreringsnummer

c) havnekendingsbogstaver og -nummer

d) registreringshavn

e) ejerens eller befragterens navn og adresse

f) bruttotonnage og længde overalt

g) maskinkraft

h) kaldesignal og radiofrekvens

i) planlagt fangstmetode

j) planlagt fangstområde

k) arter, der vil blive fisket efter

l) periode, for hvilken der ansøges om licens.

3. Licenser og særlige fiskeritilladelser skal opbevares om bord. Fartøjer registreret på Færøerne eller i Norge er fritaget for denne forpligtelse.

4. Udstedelsen af licenser til fiskeri i det franske departement Guyanas farvande er betinget af, at rederen forpligter sig til på anmodning af Kommissionen at give tilladelse til, at der tages en observatør om bord.

5. Antallet af licenser og særlige tilknyttede betingelser fastsættes herved som anført i bilag VI, del II.

6. Fartøjer fra tredjelande, som har tilladelse til at fiske den 31. december 2002, kan fortsætte med at fiske i år 2003, indtil listen over fartøjer, der har fiskeritilladelse, er forelagt for og godkendt af Kommissionen.

7. Licenser og særlige fiskeritilladelser kan tilbagekaldes med henblik på udstedelse af nye licenser og særlige fiskeritilladelser. Tilbagekaldelser får virkning dagen forud for datoen for Kommissionens udstedelse af nye licenser og særlige fiskeritilladelser. Nye licenser og særlige fiskeritilladelser får virkning fra udstedelsesdatoen.

8. Licenser og særlige fiskeritilladelser tilbagekaldes helt eller delvis inden udløbsdatoen, hvis den i bilag I fastsatte kvote for den pågældende bestand er opbrugt.

9. Licensen og den særlige fiskeritilladelse tilbagekaldes i tilfælde af manglende overholdelse af forpligtelserne i henhold til denne forordning.

10. For en periode på højst tolv måneder udstedes der ikke licens og særlig fiskeritilladelse til fartøjer, for hvilke forpligtelserne i henhold til denne forordning ikke er blevet overholdt.

11. Kommissionen meddeler myndighederne i det berørte tredjeland navnene på og en beskrivelse af de fartøjer, som med virkning fra den (de) efterfølgende måned(er) ikke vil have tilladelse til at fiske i EF-fiskeriområdet som følge af overtrædelser af de gældende regler.

Artikel 14

1. Tredjelandsfartøjer skal overholde de bevarelses- og kontrolforanstaltninger og øvrige bestemmelser, der gælder for EF-fartøjers fiskeri i det område, som de driver fisker i, herunder forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94, (EF) nr. 88/98, (EF) nr. 850/98 og Kommissionens forordning (EØF) nr. 1381/87 af 20. maj 1987 om fastsættelse af mærknings- og dokumentationsbestemmelser for fiskerfartøjer [24].

[24] EFT L 132 af 21.5.1987, s. 9.

2. Førere af fartøjer, hvortil der er udstedt en licens til fiskeri efter finnefisk eller tun i det franske departement Guyanas farvande, indgiver i forbindelse med landinger efter hver fangstrejses afslutning til de franske myndigheder en opgørelse, hvis nøjagtighed skibsføreren er eneansvarlig for, med angivelse af de mængder rejer, der er taget og beholdt om bord siden sidste opgørelse. Opgørelsen udfærdiges under anvendelse af formularen i bilag VI, del III.

De franske myndigheder træffer de fornødne foranstaltninger for at kontrollere opgørelsernes nøjagtighed, navnlig ved at sammenholde dem med den i stk. 3 omhandlede logbog. Efter kontrollen underskrives opgørelsen af den kompetente tjenestemand.

De franske myndigheder sender inden udgangen af hver måned Kommissionen alle opgørelser vedrørende den foregående måned.

3. De i stk. 1 nævnte fartøjer skal føre en logbog, hvori de i bilag VII, del I, anførte oplysninger indføres.

De fartøjer, der fisker i det franske departement Guyanas farvande, skal dog føre en logbog svarende til modellen i bilag VII, del II. En kopi af denne logbog sendes til Kommissionen gennem de franske myndigheder senest 30 dage efter den sidste dag af hver fangstrejse.

4. Tredjelandsfartøjer, undtagen norske fartøjer, der fisker i ICES-afsnit IIIa, skal i overensstemmelse med reglerne i bilag VIII fremsende de i nævnte bilag anførte oplysninger til Kommissionen.

Hvis Kommissionen for en periode på en måned ikke modtager oplysninger vedrørende et fartøj, der har licens til fiskeri i det franske departement Guyanas farvande, inddrages det pågældende fartøjs licens.

KAPITEL VI Særlige bestemmelser for EF-fartøjers fiskeri i områder under regionale fiskeriorganisationer

Artikel 15 NAFO-området - EF-deltagelse

1. Medlemsstaterne sender Kommissionen en liste over alle fartøjer, der fører deres flag og er registreret i Fællesskabet, og som forventes at deltage i fiskeri i det NAFO-regulerede område, senest den 20. januar 2003, eller derefter, senest tredive dage inden den forventede påbegyndelse af fiskeriet. Oplysningerne skal omfatte:

a) fartøjets navn

b) det officielle registreringsnummer, som de kompetente nationale myndigheder har tildelt fartøjet

c) fartøjets registreringshavn

d) navnet på fartøjets ejer eller befragter

e) en erklæring om, at skibsføreren har fået udleveret et eksemplar af de bestemmelser, der gælder i det NAFO-regulerede område

f) de væsentligste arter, som fartøjet fisker efter i det NAFO-regulerede område

g) de underområder, hvor fartøjet forventes at udøve fiskeri.

2. For fartøjer, der midlertidigt fører en medlemsstats flag (bare boat charter), skal oplysningerne omfatte:

a) den dato, fra hvilken fartøjet har fået tilladelse til at føre medlemsstatens flag

b) den dato, fra hvilken fartøjet har fået medlemsstatens tilladelse til at udøve fiskeri i det NAFO-regulerede område

c) navnet på den stat, hvor fartøjet er registreret eller tidligere var registreret, og den dato, fra hvilken det er ophørt med at føre den pågældende stats flag

d) fartøjets navn

e) det officielle registreringsnummer, som de kompetente nationale myndigheder har tildelt fartøjet

f) fartøjets registreringshavn efter overførslen

g) navnet på fartøjets ejer eller befragter

h) en erklæring om, at skibsføreren har fået udleveret et eksemplar af de bestemmelser, der gælder i det NAFO-regulerede område

i) de væsentligste arter, som fartøjet fisker efter i det NAFO-regulerede område

j) de underområder, hvor fartøjet kan forventes at udøve fiskeri.

Artikel 16 Hellefiskfiskeri

Medlemsstaterne giver Kommissionen underretning om deres fangstplan for hellefiskfiskeriet i det NAFO-regulerede område senest den 20. januar 2003, eller derefter, senest 30 dage inden den forventede påbegyndelse af fiskeriet. Fangstplanen skal bl.a. indeholde oplysninger om det eller de fartøjer, som deltager i dette fiskeri. Fangstplanen skal angive den samlede planlagte fiskeriindsats i dette fiskeri i forhold til omfanget af de fiskerimuligheder, der er til rådighed for den medlemsstat, der giver underretning.

Medlemsstaterne skal senest den 31. december 2003 underrette Kommissionen om gennemførelsen af deres fangstplaner med angivelse af antallet af fartøjer, som har deltaget i fiskeriet, og det samlede antal fiskedage.

Artikel 17 Tekniske foranstaltninger i det NAFO-regulerede område

1. Maskestørrelse

Anvendelse af trawl, som på noget sted i nettet har masker af en størrelse, der er mindre end 130 mm, er forbudt ved direkte fiskeri efter de i bilag IX nævnte arter. Denne maskestørrelse kan nedsættes til 60 mm for direkte fiskeri efter tiarmet blæksprutte (Illex illecebrosus). For direkte fiskeri efter rokker (Rajidae) skal maskestørrelsen øges til mindst 280 mm i fangstposen og 220 mm i alle trawlets andre dele.

Fartøjer, som fisker efter rejer (Pandalus borealis), skal anvende net med en mindstemaskestørrelse på 40 mm.

2. Fastgørelse af anordninger på nettene

Anvendelse af andre anordninger eller metoder end de i dette stykke nævnte, som lukker maskerne i et net eller formindsker deres størrelse, er forbudt.

Sejldug, net eller andet materiale kan fastgøres på undersiden af fangstposen med det formål at mindske eller forhindre beskadigelse. Sorteringsriste?

Anordninger kan fastgøres på fangstposens overside, såfremt de ikke lukker dens masker. Anvendelse af slidgarn på oversiden skal begrænses til dem, der er anført i bilag X.

Fartøjer, som fisker efter rejer (Pandalus borealis), skal anvende sorteringsriste med en største afstand mellem stængerne på 22 mm.

3. Bifangster

Skibsførere må ikke foretage direkte fiskeri efter arter, der er omfattet af bifangstbegrænsninger. Der foretages direkte fiskeri efter en art, hvis den pågældende art tegner sig for den største vægtprocent i et hvert træk.

Bifangster af de arter, der er opført i bilag IE, for hvilke Fællesskabet ikke har fastsat nogen kvote for en del af det NAFO-regulerede område, og som tages i denne del i forbindelse med direkte fiskeri efter en anden art, må for hver art ikke overstige 2 500 kg eller 10 vægtprocent af alle ombordværende fangster, hvis sidstnævnte mængde er større. I en del af det regulerede område, hvor direkte fiskeri efter visse arter er forbudt, må bifangsten af hver af de arter, der er opført i bilag IE, dog ikke overstige henholdsvis 1 250 kg eller 5%.

I de tilfælde, hvor den samlede mængde af de arter, der er omfattet af bifangstbegrænsninger, i et træk overstiger de ovenfor fastsatte begrænsninger, uanset hvilken bestemmelse der er tale om, skal fartøjet omgående skifte fiskefelt og sejle mindst fem sømil bort fra det sted, hvor det seneste træk blev foretaget. Hvis den samlede mængde af de arter, der er omfattet af bifangstbegrænsninger, i et af de efterfølgende træk overstiger de fastsatte begrænsninger, skal fartøjet igen omgående skifte fiskefelt og sejle mindst fem sømil bort fra det sted, hvor det seneste træk blev foretaget.

Fartøjer, som fisker efter rejer (Pandalus borealis), skal i tilfælde af, at samtlige bifangster af alle arter, som er opført i bilag IE, i et givet træk overstiger 5 vægtprocent, omgående skifte fiskefelt (minimum 5 sømil) med henblik på at undgå yderligere bifangster af disse arter.

Rejefangster medregnes ikke ved beregningen af bifangsten af bundfiskearter.

4. Mindstemål

Fisk, der stammer fra det NAFO-regulerede område, og som ikke opfylder de mindstemål, der er fastsat i bilag XI, må ikke forarbejdes, opbevares om bord, omlades, landes, transporteres, opbevares, sælges, frembydes eller udbydes til salg, men skal straks genudsættes. Hvis den andel af fangsten, som ikke opfylder mindstemålene, på visse fangststeder overstiger 10% af den samlede mængde, skal fartøjet sejle mindst 5 sømil bort, inden fiskeriet genoptages. Forarbejdet fisk af en art, som der er fastsat et mindstemål for i bilag XI, og som er under den i bilag XII fastsatte størrelse, anses for at stamme fra fisk, som er mindre end mindstemålet.

Artikel 18 Kontrolforanstaltninger

1. Foruden at overholde artikel 6, 8, 11 og 12 i forordning (EØF) nr. 2847/93 skal skibsførerne indføre de i bilag XIII nævnte oplysninger i logbogen.

2. Ved direkte fiskeri efter en eller flere af de arter, der er anført i bilag IX, må fartøjer ikke medføre net, hvis maskestørrelse er mindre end den, der er fastsat i artikel 17, stk. 1. Fartøjer, der under samme fangstrejse driver fiskeri i andre områder end det NAFO-regulerede område, kan dog medføre sådanne net, forudsat at de er forsvarligt fastsurret og stuvet og ikke er umiddelbart tilgængelige til brug, dvs.:

a) at redskaber og lignende skal være hægtet af skovle og af slæbeliner og trawlwirer, og

b) at redskaber, som befinder sig på eller over dækket, skal være sikkert fastsurret til en del af overbygningen.

3. Førerne af fiskerfartøjer, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Fællesskabet, skal opfylde følgende forpligtelser i forbindelse med fangster af de arter, der er opført i bilag IE:

a) de skal føre en produktionslogbog med oplysning om den samlede produktion for hver art og hvert forarbejdet produkt, eller

b) de skal udarbejde en stuveplan for de forarbejdede produkter, som gør det muligt for hver art at se, hvor i lastrummet produkterne befinder sig.

Førerne skal yde den nødvendige bistand, så det bliver muligt at kontrollere de mængder, der er anført i logbogen, og de forarbejdede produkter, der opbevares om bord.

4. Fartøjer, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Fællesskabet, må ikke foretage omladninger i det NAFO-regulerede område, medmindre de forinden har fået tilladelse hertil af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvis flag fartøjet fører, eller i hvilken fartøjet er registreret.

5 Medlemsstaterne skal dagligt give Kommissionen meddelelse om de mængder dybhavsrejer (Pandalus borealis), som fartøjer, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Fællesskabet, har taget i afsnit 3L i det NAFO-regulerede område.

Artikel 19 Rødfiskfiskeri

1. Førerne af fiskerfartøjer, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Fællesskabet, og som driver fiskeri efter rødfisk i område 3M i det NAFO-regulerede område, underretter hver anden mandag de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvis flag fartøjet fører, eller i hvilken det er registreret, om de mængder rødfisk, der er fanget i område 3M i den periode på to uger, der sluttede kl. 24 den foregående søndag.

2. Medlemsstaterne skal hver anden tirsdag inden kl. 12 for de 14 dage, der sluttede kl. 24 den foregående søndag, underrette Kommissionen om de mængder rødfisk, som fartøjer, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Fællesskabet, har taget i underområde 2 og afsnit IF, 3K og 3M i det NAFO-regulerede område.

Artikel 20 Videnskabelige og statistiske oplysninger

1. Medlemsstaterne indsender for de fartøjer, der fører deres flag og er registreret i Fællesskabet, og som fisker efter ising i afsnit 3LNO i det NAFO-regulerede område, følgende:

a) månedlige statistikker over nominelle fangster og genudsætninger fordelt på arealenheder på højst 1 breddegrad og 1 længdegrad og udarbejdet på grundlag af de relevante oplysninger i logbøgerne i henhold til artikel 18, stk. 1

b) månedlige oversigter over stikprøvevise målinger af fiskenes længde for både nominelle fangster og genudsætninger, specificeret på samme måde som i litra a).

2. Medlemsstaterne indsender for de fartøjer, der fører deres flag og er registreret i Fællesskabet, og som fisker efter rødfisk og fladfisk ved Flemish Cap i det NAFO-regulerede område, følgende:

a) ud over de normale rapporter månedlige statistikker over genudsætninger af torsk udarbejdet på grundlag af de relevante oplysninger i logbøgerne i henhold til artikel 18, stk. 1

b) særskilte månedlige oversigter over stikprøvevise målinger af længden af torsk for hver af de to typer fiskeri med oplysninger om dybde for hver stikprøve.

3. Stikprøverne ved længdemåling tages fra alle dele af de respektive fangster af hver af de pågældende arter, således at der tages mindst en statistisk signifikant stikprøve fra det første træk hver dag. Fiskens størrelse måles fra snudespidsen til halefinnens spids.

Længdestikprøver udtaget som beskrevet i første afsnit anses for at være repræsentative for alle fangster af de berørte arter.

Artikel 21 CCAMLR-området

Direkte fiskeri efter de arter, der er anført i bilag XIV, er forbudt i de områder og perioder, der er anført i nævnte bilag.

KAPITEL VII Afsluttende bestemmelser

Artikel 22

Ifølge forordning (EØF) nr. 2847/93 skal medlemsstaterne sende data vedrørende de landede fangstmængder af de enkelte bestande til Kommissionen i et elektronisk format og under anvendelse af de koder for bestandene, der er fastlagt i bilag XVI.

Artikel 23

Denne forordning træder i kraft den 1 januar 2003.

Hvor der er fastsat TAC for CCAMLR-området for perioder, der begynder inden den 1. januar 2003, finder artikel 21 anvendelse fra begyndelsen af de pågældende perioder for anvendelse af TAC.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den [...]

På Rådets vegne

Formand

[...]

BILAG I FISKERIMULIGHEDERNE FOR EF-FARTØJER I OMRÅDER, HVOR DER GÆLDER FANGSTBEGRÆNSNINGER, OG FOR TREDJELANDSFARTØJER I EF-FARVANDE, ANGIVET PR. ART OG PR. OMRÅDE (I TONS LEVENDE VÆGT, MEDMINDRE ANDET ER ANFØRT)

Alle fangstbegrænsninger i dette bilag betragtes som kvoter efter artikel 7 og er derfor undergivet bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 2847/93, særlig artikel 14 og 15.

Fiskebestandene er for hvert område anført i alfabetisk rækkefølge efter arternes latinske navne. Nedenfor gives en oversigt over de almindeligt anvendte navne og de latinske navne til brug i forbindelse med denne forordning.

Almindeligt anvendt navn // Latinsk navn

Berycider // Beryx spp.

Håising // Hippoglossoides platessoides

Ansjos // Engraulis encrasicolus

Havtaske // Lophiidae

Antarktisk isfisk // Champsocephalus gunnari

Antarktisk torsk // Dissostichus elegnoides

Havkat // Anarhichas lupus

Helleflynder // Hippoglossus hippoglossus

Laks // Salmo salar

Brugde // Cetorhinus maximus

Storøjet tun // Thunnus obesus

Sort sabelfisk // Aphanopus carbo

Sortfinnet isfisk // Chaenocephalus aceratus

Byrkelange // Molva dypterigia

Blå marlin // Makaira nigricans

Blåhvilling // Micromesistius poutassou

Almindelig tun // Thunnus thynnus

Lodde // Mallotus villosus

Torsk // Gadus morhua

Tunge // Solea solea

Krabbe // Paralomis spp.

Ising // Limanda limanda

Fladfisk // Pleuronectiformes

Skrubbe // Platichthys flesus

Skælbrosme // Phycis spp.

Guldlaks // Argentina silus

Hellefisk // Reinhardtius hippoglossoides

Langhaleslægt // Macrourus spp.

Grå antarktisk torsk // Lepidonothen squamifrons

Kuller // Melanogrammus aeglefinus

Kulmule // Merluccius merluccius

Sild // Clupea harengus

Hestemakrel // Trachurus spp.

Krumrygget antarktisk torsk // Gobionotothen gibberifrons

Antarktisk lyskrebs // Euphausia superba

Prikfisk // Electrona carlsbergi

Rødtunge // Microstomus kitt

Lange // Molva molva

Makrel // Scomber scombrus

Marmoreret antarktisk torsk // Notothenia rossii

Glashvarre // Lepidorhombus spp.

Dybhavsreje // Pandalus borealis

Jomfruhummer // Nephrops norvegicus

Sperling // Trisopterus esmarki

Orange savbug // Hoplostethus atlanticus

Rejer 'Penaeus' // Penaeus spp

Rødspætte // Pleuronectes platessa

Polartorsk // Boreogadus saida

Lubbe // Pollachius pollachius

Sildehaj // Lamna nasus

Rødfisk // Sebastes spp.

Spidstandet blankesten // Pagellus bogaraveo

Nordlig skolæst // Macrouris berglax

Skolæst // Coryphaenoides rupestris

Sej // Pollachius virens

Tobis // Ammodytidae

Almindelig bars // Dicentrarchus labrax

Tiarmet blæksprutte // Illex illecebrosus

Rokker // Rajidae

Georgia-isfisk // Pseudochaenichthys georgianus

Middelhavslange // Molva macrophthalma

Brisling // Sprattus sprattus

Pighaj // Squalus acanthias

Sværdfisk // Xiphias gladius

Antarktisk torsk // Dissostichus eleginoides

Pighvar // Psetta maxima

Brosme // Brosme brosme

Langsnudet isfisk // Channichthys rhinoceratus

Hvid marlin // Tetrapturus alba

Hvilling // Merlangius merlangus

Skærising // Glyptocephalus cynoglossus

Gulfinnet tun // Thunnus albacares

Ising // Limanda ferruginea

BILAG IA ØSTERSØEN

Alle TAC for dette område, undtagen for rødspætte, vedtages inden for rammerne af IBSFC.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG IB SKAGERRAK OG KATTEGAT OG NORDSØEN

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG IC DET NORDØSTLIGE ATLANTERHAV OG GRØNLAND ICES-område I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV og NAFO 0, 1 (grønlandske farvande)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG ID DE VESTLIGE EF-FARVANDE ICES-område Vb (EF-farvande), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (EF-farvande) og Fransk Guyana

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG IE DET NORDVESTLIGE ATLANTERHAV NAFO-området

Alle TAC og tilknyttede betingelser vedtages inden for rammerne af NAFO.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG IF STÆRKT VANDRENDE FISKEARTER Alle områder

TAC på dette område vedtages inden for rammerne af internationale fiskeriorganisationer for tunfiskeri, såsom ICCAT og IATTC.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG IG ANTARKTISKE FARVANDE CCAMLR-området

Disse TAC, der vedtages af CCAMLR, er ikke tildelt medlemmerne af CCAMLR. Fællesskabets andel er således ikke fastsat. Fangsterne overvåges af CCAMLR-sekretariatet, som vil meddele, når fiskeriet skal indstilles som følge af opbrugte TAC.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG II De i 2003 gældende fiskerimuligheder for sild, der landes usorteret til andre formål end konsum (i tons levende vægt)

Alle fangstbegrænsninger i dette bilag betragtes som kvoter efter artikel 7 og er derfor undergivet reglerne i forordning (EF) nr. 2847/93, særlig a

>TABELPOSITION>

rtikel 14 og 15.

BILAG III BESTANDE UNDERGIVET DE FORSKELLIGE FORANSTALTNINGER I FORORDNING (EF) Nr. 847/96

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG IV SÆRLIGE FORANSTALTNINGER FOR SILD TAGET I NORDSØEN

Medlemsstaterne vedtager særlige foranstaltninger vedrørende fangst, sortering og landing af sild taget i Nordsøen eller i Skagerrak og Kattegat, så det sikres, at fangstbegrænsningerne, navnlig de i bilag II fastsatte, overholdes. Disse foranstaltninger omfatter bl.a.:

* særlige kontrol- og inspektionsprogrammer

* planer for fiskeriindsats, herunder fortegnelser over fartøjer med fiskeritilladelse og, hvis det skønnes nødvendigt på grund af en kvoteudnyttelse på over 70%, begrænsninger af sådanne fartøjers aktivitet

* kontrol med omladning og fremgangsmåder, der indebærer genudsætning

* om muligt et midlertidigt forbud mod fiskeri i områder, hvor det er konstateret, at sild, især yngel, udgør en stor andel af bifangsterne.

1. Medlemsstater, hvor der landes sild, som ikke er sorteret fra den øvrige fangst, skal sikre, at der etableres behørige stikprøveordninger, så alle landinger af bifangster af sild overvåges effektivt. Det er forbudt at lande fangster, der indeholder usorterede sild, i havne, hvor der ikke er etableret sådanne stikprøveordninger.

2. Inspektører fra Kommissionen udfører i henhold til artikel 29 i forordning (EØF) nr. 2847/93, og når Kommissionen finder det nødvendigt i forbindelse med punkt 1 og 2, uafhængige inspektioner for at kontrollere de kompetente myndigheders gennemførelse af prøveudtagningsprogrammerne og af de nærmere foranstaltninger, der er nævnt i punkt 1.

3. Kommissionen forbyder landinger af sild, hvis det skønnes, at de i punkt 1 og 2 nævnte foranstaltninger ikke sikrer en streng kontrol med fiskeridødeligheden for sild i alle fiskerier.

4. Alle landinger af sild, der er taget i ICES-område IIIa, IV og VIId af fartøjer, som, mens de tager disse fangster i de pågældende områder, udelukkende medbringer slæberedskaber med en maskestørrelse på 32 mm eller derover, vil blive fratrukket i den relevante kvote, der fremgår af bilag I til denne forordning.

5. Alle landinger af sild, der er taget i ICES-område IIIa, IV og VIId af fartøjer, som, mens de tager disse fangster i de pågældende områder, medbringer slæberedskaber med en maskestørrelse på under 32 mm, vil blive fratrukket i den relevante kvote, der fremgår af bilag II til denne forordning. Sild landet af fartøjer, der udøver fiskeri på disse betingelser, må ikke udbydes til konsum.

BILAG V TEKNISKE OVERGANGSFORANSTALTNINGER

1. Redskaber, der er tilladt til torskefiskeri i Østersøen

1.1 Slæberedskaber

1.1.1 Uden sorteringsvinduer

Som en undtagelse fra de bestemmelser om en mindstemaskestørrelse på 120 mm, der i bilag IV til Rådets forordning (EF) nr. 88/98 er fastsat for trawl, snurrevod og lignende redskaber, er mindstemaskestørrelsen på 130 mm indtil den 31. august 2003. Fra den 1. september 2003 er mindstemaskestørrelsen på 140 mm, og den gælder for hele fangstposen og for mindst de sidste otte meter af nettet, målt fra bindestrikken med maskerne udstrakt i længderetningen. Den maksimale trådtykkelse er 6 mm, hvis der anvendes enkeltgarn, og 4 mm, hvis der anvendes dobbeltgarn. Maskestørrelsen og trådtykkelsen gælder for alle fangstposer og mellemstykker, der befinder sig om bord på et fiskerfartøj, og som er fastgjort på eller kan fastgøres på slæberedskaber.

1.1.2 Med sorteringsvinduer

Som en undtagelse fra de særlige selektivitetsbestemmelser i bilag V til Rådets forordning (EF) nr. 88/98 gælder bestemmelserne i tillæg 1 til nærværende bilag.

1.2 Hildingsgarn

Som en undtagelse fra bestemmelserne i bilag IV til Rådets forordning (EF) nr. 88/98 er mindstemaskestørrelsen for hildingsgarn 110 mm.

Nettenes maksimale længde, som ikke må overskrides, er på 12 km for fartøjer med en længde overalt på indtil 12 meter.

Nettenes maksimale længde, som ikke må overskrides, er på 24 km for fartøjer med en længde overalt på over 12 meter.

Trækketiden for nettene må ikke overstige 48 timer, regnet fra det tidspunkt, hvor nettene for første gang sættes i havet, til det tidspunkt, hvor de igen fuldstændigt er bragt om bord på fiskerfartøjet.

2. Bifangster af torsk i Østersøen

Som en undtagelse fra artikel 3, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 88/98 må bifangsten af torsk ved fiskeri efter sild og brisling med maskestørrelser på 32 mm eller derunder ikke overstige 3% af vægten. Af sådanne bifangster må der højst beholdes 5 % undermålstorsk om bord.

Bifangsten af torsk må ikke overstige 10 % ved fiskeri efter andre arter end sild og brisling med trawl og snurrevod med mindre maskestørrelser end de i punkt 1 nævnte og uden sorteringsvindue som omhandlet i punkt 1.1.2.

3. Mindstemål for torsk i Østersøen

Som en undtagelse fra bestemmelserne om mindstemål for torsk, der er fastsat i bilag III til Rådets forordning (EF) nr. 88/98, er mindstemålet 38 cm.

4. Forbud mod fiskeri efter torsk i Østersøen i sommerperioden

Fiskeri efter torsk er forbudt i Østersøen, Bælterne og Øresund fra 1. juni til og med 31. august 2003.

5. Lukning af Bornholmsgattet

Alt fiskeri er forbudt fra 15. maj til 31. august 2003 i et område, der er afgrænset ved rette linjer gennem følgende punkter:

* 55° 30' N bredde, 15° 30' Ø længde

* 55° 30' N bredde, 16° 10' Ø længde

* 55° 15' N bredde, 16° 10' Ø længde

* 55° 15' N bredde, 15° 30' Ø længde

6. Tekniske bevarelsesforanstaltninger i Skagerrak og Kattegat

Uanset betingelserne i bilag IV til Rådets forordning (EF) nr. 850/98 gælder følgende regler i 2003:

a) Ved fiskeri efter rejer (Pandalus borealis) skal der anvendes en maskestørrelse på 35 mm.

b) Ved fiskeri efter guldlaks (Argentina spp.) skal der anvendes en maskestørrelse på 30 mm.

c) Ved fiskeri efter hvilling med en maskestørrelse på 70-89 mm må bifangsten ikke overstige 30% for følgende arter: torsk, kuller, kulmule, rødspætte, skærising, rødtunge, pighvar, slethvar, skrubbe, glashvarre, hvilling, ising, sej og hummer.

d) Ved fiskeri efter jomfruhummer med en maskestørrelse på 70-89 mm må bifangsterne ikke overstige 60% for følgende arter: torsk, kulmule, rødspætte, skærising, rødtunge, pighvar, slethvar, skrubbe, glashvarre, hvilling, ising, sej og hummer.

e) Ved fiskeri efter rejer (Pandalus borealis) med en maskestørrelse på 35-69 mm må bifangsterne ikke overstige 50% for følgende arter: torsk, kuller, kulmule, rødspætte, skærising, rødtunge, pighvar, slethvar, skrubbe, sild, makrel, glashvarre, hvilling, ising, sej, jomfruhummer og hummer.

f) Ved alt fiskeri, bortset fra det i litra c), d) og e) anførte, hvor der anvendes en maskestørrelse på under 90 mm, må bifangsterne ikke overstige 10% for følgende arter: torsk, kuller, kulmule, rødspætte, skærising, rødtunge, pighvar, slethvar, skrubbe, makrel, glashvarre, hvilling, ising, sej, jomfruhummer og hummer.

7. Kullerkasse

Alt fiskeri, undtagen med langliner, forbydes i EF-farvandene og farvandene uden for områderne under medlemsstaternes nationale jurisdiktion i en kasse, der er afgrænset ved rette linjer gennem følgende punkter:

Punkt nr. Breddegrad Længdegrad

1 57° 00' N 15° 00' V

2 57° 00' N 14° 00' V

3 56° 30' N 14° 00' V

4 56° 30' N 15° 00' V

8. Sildefiskeri i område IIa (EF-farvande)

Fiskeri med slæberedskaber med en maskestørrelse på under 54 mm eller med snurpenot i område IIa (EF-farvande) er kun tilladt fra 1. marts til 30. juni.

9. Tekniske bevaringsforanstaltninger i Middelhavet

9.1 Trawlfiskeri udført med fiskeredskaber klassificeret som "Gangui" og omfattet af undtagelserne fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 1626/94, er forbudt fra 1 januar 2003.

9.2 All øvrige fiskerie omfattet af undtagelserne fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 2550/2000, vil midleretidig kunne fortsætte deres aktiviteter i 2003.

Tillæg 1 til bilag V

Specifikationer for topvindue-fangstposen "BACOMA"

Specifikation for vindue med kvadratmasker på 120 mm, målt som invendig diameteråbning, i en fangstpose med en 105 mm eller større maskestørrelse i trawl, snurrevod eller lignende trukne redskaber.

Vinduet skal være et rektangulært netstykke, som monteres i fangstposen. Der må kun være et vindue. Vinduet må ikke på nogen måde blokeres af ekstraudstyr på nettets inder- eller yderside.

Størrelse af trawlets fangstpose, mellemstykke og bagende

Fangstposen konstrueres af to lige store paneler, der sammenføjes med sømliner, en på hver side.

Det forbydes om bord at have et net, der har mere end 100 åbne diamantmasker i nogen omkreds af fangstposen, eksklusive sammenføjningen eller sømlinerne.

Antallet af åbne diamantmasker, eksklusive maskerne i sømlinerne, må ikke på noget punkt i nogen omkreds af et mellem- eller forlængelsesstykke være lavere eller højere end det højeste antal masker i omkredsen af forenden af fangstposen og bagenden af den tilspidsede del af trawlet, eksklusive maskerne i sømlinerne (figur 1).

Vinduernes placering

Vinduet monteres i fangstposens toppanel. Vinduet slutter højst 4 masker fra bindestrikken, inklusive den håndknyttede række masker, som bindestrikken føres igennem (figur 2).

Vinduernes størrelse

Vinduets bredde, udtrykt i antal maskestolper, skal være lig med antallet af åbne diamantmasker i toppanelet divideret med to. Om nødvendigt tillades det at bevare højst 20% af antallet af åbne diamantmasker i toppanelet fordelt ligeligt på begge sider af vinduespanelet (figur 3).

Vinduets længde skal være mindst 3,5 meter.

Vinduets net

Maskerne skal have en maskeåbning på mindst 120 millimeter. Maskerne skal være kvadratmasker, dvs. at alle fire sider i vinduet skæres stolperet. Nettet skal monteres sådan, at stolperne er parallelle med og vinkelrette på fangstposens længderetning. Nettet skal være knudeløst knyttet enkeltgarn eller et net med tilsvarende godtgjorte selektionsegenskaber. Enkeltgarnets diameter skal være mindst 4,9 millimeter.

Andre specifikationer

Monteringsspecifikationerne fremgår af figur 4a-c. Løftestroppens længde skal være mindst 4 m.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 1. Et trawlredskab kan inddeles i tre forskellige dele efter disses form og funktion. Trawllegemet er altid en tilspidset del, ofte mellem 10 og 40 m lang. Mellemstykket er en utilspidset del normalt fremstillet af enten et eller to 49,5 masker lange netstykker, der giver en strakt længde på 6-12 m. Fangstposen er også en utilspidset del, ofte fremstillet af dobbeltgarn for at opnå bedre slidstyrke. Fangstposens længde er ofte 49,5 masker, dvs. ca. 6 meter, selv om der forekommer kortere fangstposer (2-4 m) på mindre fartøjer. Delen under løftestroppen kaldes løfteposen.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 2. Vinduespanelets afstand fra bindestrikken er 4 masker. Der er 3,5 diamantmasker i overpanelet og en 0,5 maske dyb håndknyttet "bindestrikke"-række.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 3. Tyve procent diamantmasker i overpanelet langs en perpendikulær række, der går fra en sømline til en anden, kan bevares. For eksempel (som i figur 3) hvis overpanelet er 30 åbne masker bredt, er 20 % heraf 6 masker. De fordeles så med tre åbne masker på hver side af vinduespanelet. Vinduespanelets bredde bliver følgelig 12 maskestolper (30 - 6 = 24 diamantmasker divideret med to er 12 maskestolper).

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Underpanel

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

AN

Diamantmaskepanel

49 ½ md

105 mm indvendigt

1 række bindestrikkemasker

Figur 4a: Viser konstruktionen af underpanel fremstillet af 49,5 masker dybt net

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Overpanel

(uden diamantmasker mellem sømline og kvadratmaskepanel)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

AN

Samling: 2 diamantmasker/

1 stolpe i kvadratpanel

105 mm indvendigt 16 ½ md

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Samling: 1 stolpe i kvadratpanel/

2 diamantmasker

AN

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

1 række bindestrikkemasker

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 4b: Overpanelets konstruktion, vinduespanelets størrelse og placering i tilfælde, hvor selektionspanelet går fra sømline til sømline

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Overpanel

(med diamantmasker mellem sømline og kvadratmaskepanel)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

105 mm indvendigt 16 ½ md

Samling: 2 diamantmasker/ 1 stolpe i kvadratpanel

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

2 knuder ved fastgørelse af kvadratpanelet til max 5 åbne diamantmasker på begge sider af kvadratpanelet

AN

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

(29 ½ md) 3,54 met

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Samling: 1 stolpe i kvadratpanel/ 2 diamantmasker/

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

1 række bindestrikkemasker

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 4c: Overpanelets konstruktion i tilfælde af, at 20% diamantmasker i overpanelet bevares og fordeles ligeligt på begge sider af vinduet

BILAG VI

Del I KVANTITATIVE BEGRÆNSNINGER AF LICENSER OG FISKERITILLADELSER TIL EF-FARTØJER, DER UDØVER FISKERI I TREDJELANDSFARVANDE

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

DEL II Kvantitative begrænsninger af licenser og fiskeritilladelser til tredjelandsfartøjer, der udøver fiskeri i EF-farvande.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

DEL III Opgørelse i henhold til artikel 14, stk. 2

LANDINGSOPGØRELSE 1

>TABELPOSITION>

Landede mængder rejer (levende vægt) //

Hovedløse rejer: kg

eller ( x 1,6) = kg (hele rejer) //

Hele rejer: kg //

Tun (Thunnidae): kg // Snapper (Lutjanidae): kg

Haj: kg // Andet: kg

1 En kopi er beregnet til skibsføreren, en kopi opbevares af den kontrolførende, og en kopi sendes til Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber."

BILAG VII Del I Oplysninger, der skal indføres i logbogen

Når der fiskes inden for den fiskerizone på 200 sømil ud for EF-medlemsstaternes kyster, som er omfattet af Fællesskabets fiskeriforskrifter, indføres nedennævnte oplysninger i logbogen umiddelbart efter de nævnte begivenheder:

Efter hvert træk:

1.1. fangstmængde pr. art (i kg levende vægt)

1.2. dato og klokkeslæt for trækket

1.3. fangstposition

1.4. fangstmetode

Efter hver omladning til eller fra et andet fartøj:

2.1. angivelsen "modtaget fra" eller "overført til"

2.2. omladet mængde pr. art (i kg levende vægt)

2.3. navn og havnekendingsbogstaver og -nummer for det fartøj, til eller fra hvilket omladningen fandt sted

2.4. omladning af torsk er ikke tilladt

Efter hver landing i en havn i Fællesskabet:

3.1. havnens navn

3.2. mængde pr. landet art (i kg levende vægt).

Efter hver fremsendelse af oplysninger til Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber:

4.1. dato og klokkeslæt for fremsendelsen

4.2. meddelelsens art: IN, OUT, ICES, WKL eller 2 WKL

4.3. i tilfælde af radiotransmission: radiostationens navn

Del II

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

BILAG VIII INDHOLD OG NÆRMERE REGLER VED FREMSENDELSE AF OPLYSNINGER TIL KOMMISSIONEN

Følgende oplysninger fremsendes til Kommissionen for de Europæiske Fællesskaber efter nedenstående tidsplan:

1.1 Ved hver indsejling i de fiskerizoner på 200 sømil ud for EF-medlemsstaternes kyster, som omfattes af Fællesskabets fiskeriforskrifter:

a) de under punkt 1.5 anførte oplysninger

b) last af hver art (i kg)

c) dato og ICES-afsnit, i hvilket føreren har til hensigt at begynde fiskeri.

Hvis fiskeriet kræver mere end én indsejling i den under punkt 1.1 nævnte zone på en given dag, er det tilstrækkeligt at give indberetning ved første indsejling.

1.2. Ved hver udsejling fra den under punkt 1.1 nævnte zone:

a) de under punkt 1.5 anførte oplysninger

b) last af hver art (i kg levende vægt)

c) mængde (i kg levende vægt) af hver art fanget siden fremsendelsen af forrige meddelelse

d) det ICES-afsnit, hvor fangsterne er taget

e) mængde (i kg levende vægt) af hver art, omladet til og/eller fra andre fartøjer siden indsejlingen i zonen og modtagerfartøjets havnekendingsbogstaver og -nummer

f) mængde (i kg levende vægt) af hver art landet i en fællesskabshavn siden indsejlingen i zonen.

Hvis fiskeriet kræver mere end én indsejling i den under punkt 1.1 nævnte zone på en given dag, er det tilstrækkeligt at give indberetning ved seneste udsejling.

1.3. Hver tredje dag begyndende på tredjedagen efter første indsejling i den under punkt 1.1 nævnte zone, når der fiskes efter sild og makrel, og hver uge begyndende på syvendedagen efter første indsejling i den under punkt 1.1 nævnte zone, når der fiskes efter andre arter end sild og makrel:

a) de under punkt 1.5 anførte oplysninger

b) mængde (i kg levende vægt) af hver art fanget siden fremsendelsen af forrige meddelelse

c) det ICES-afsnit, hvor fangsterne er taget.

1.4. Hver gang fartøjet sejler fra ét ICES-afsnit til et andet:

a) de under punkt 1.5 anførte oplysninger

b) mængde (i kg levende vægt) af hver art fanget siden fremsendelsen af forrige meddelelse

c) det ICES-afsnit, hvor fangsterne er taget.

1.5. a) Skibets navn, radiokaldesignal, havnekendingsbogstaver og -nummer og førerens navn

b) licensnummer, hvis fartøjet har en licens

c) meddelelsens løbenummer for den pågældende fangstrejse

d) meddelelsesform

e) dato, klokkeslæt og position.

2.1. De under punkt 1 anførte oplysninger fremsendes til Kommissionen for de Europæiske Fællesskaber i Bruxelles (telex 24189 FISEU-B) via en af de under punkt 3 angivne radiostationer og i den under punkt 4 beskrevne form.

2.2. Hvis meddelelsen på grund af force majeure ikke kan fremsendes af det pågældende fartøj, kan fremsendelsen ske via et andet fartøj på førstnævnte fartøjs vegne.

3. Radiostationens navn Radiostationens kaldesignal

Lyngby // OXZ

Land's End // GLD

Valentia // EJK

Malin Head // EJM

Torshavn // OXJ

Bergen // LGN

Farsund // LGZ

Florø // LGL

Rogaland // LGQ

Tjøme // LGT

Ålesund // LGA

Ørlandet // LFO

Bodø // LPG

Svalbard // LGS

Blåvand // OXB

Gryt // GRYT RADIO

Göteborg // SOG

Turku // OFK

4. Meddelelsernes form

De under punkt 1 omhandlede oplysninger skal indeholde følgende enkeltheder, der meddeles i nedenstående rækkefølge:

* fartøjets navn

* radiokaldesignal

* havnekendingsbogstaver og -nummer

* løbenummer for meddelelsen for den pågældende fangstrejse

* angivelse af meddelelsens art efter følgende kode:

- meddelelse ved indsejling i en af de under punkt 1.1 nævnte zoner: "IN"

- meddelelse ved udsejling af en af de under punkt 1.1 nævnte zoner: "OUT"

- meddelelse ved udsejling af et ICES-afsnit og indsejling i et andet: "ICES"

- ugentlig meddelelse: "WKL"

- meddelelse hver tredje dag: "2 WKL"

* dato, klokkeslæt og position;

* det ICES-afsnit/underområde, hvor fiskeriet forventes påbegyndt

* dato for fiskeriets forventede påbegyndelse

* last (i kg levende vægt) af hver art under anvendelse af den i punkt 5 anførte kode

* mængde (i kg levende vægt) af hver art fanget siden fremsendelsen af forrige meddelelse under anvendelse af den i punkt 5 anførte kode

* det ICES-afsnit/underområde, hvor fangsterne er taget

* mængde (i kg levende vægt) af hver art omladet til og/eller fra andre fartøjer siden fremsendelsen af forrige meddelelse

* navn og kaldesignal for det fartøj til og/eller fra hvilket der er omladet

* mængde (i kg levende vægt) af hver art landet i en fællesskabshavn siden fremsendelsen af forrige meddelelse

* førerens navn.

5. Kode til oplysning om de arter, lasten omfatter, i henhold til punkt 1.4:

Berycider (Beryx spp.) // ALF

Håising (Hypoglossoides platessoides) // PLA

Ansjos (Engraulis encrasicholus) // ANE

Havtaske (Lophius spp.) // MNZ

Guldlaks (Argentina silus) // ARG

Havbrasen (Brama brama) // POA

Brugde (Cetorinhus maximus) // BSK

Sort sabelfisk (Aphanopus carbo) // BSF

Byrkelange (Molva dypterygia) // BLI

Blåhvilling (Micromesistius poutassou) // WHB

Bob rejer (Xyphopenaeus kroyerii) // BOB

Torsk (Gadus morhua) // COD

Hestereje (Crangon crangon) // CSH

Blækspruttte (Loligo spp.) // SQC

Pighaj (Squalus acanthias) // DGS

Skælbrosme (Phycis spp.) // FOR

Hellefisk (Reinhardtius hippoglossoides) // GHL

Kuller (Melanogrammus aeglefinus) // HAD

Kulmule (Merluccius merluccius) // HKE

Helleflynder (Hippoglossus hippoglossus) // HAL

Sild (Clupea harengus) // HER

Hestemakrel (Trachurus trachurus) // HOM

Lange (Molva molva) // LIN

Makrel (Scomber scombrus) // MAC

Glashvarre (Lepidorhombus spp.) // LEZ

Dybhavsreje (Pandalus boralis) // PRA

Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) // NEP

Sperling (Trisopterus esmarkii) // NOP

Orange savbug (Hoplostethus atlanticus) // ORY

Andre arter // OTH

Rødspætte (Pleuronectes platessa) // PLE

Lubbe (Pollachius pollachius) // POL

Sildehaj (Lamma nasus) // POR

Rødfisk (Sebastes spp.) // RED

Spidstandet blankesten (Pagellus bogaraveo) // SBR

Skolæst (Coryphænoides rupestris) // RNG

Sej (Pollachius virens) // POK

Laks (Salmo salar) // SAL

Tobis (Ammodytes spp.) // SAN

Sardin (Sardina pilchardus) // PIL

Haj (Selachii, Pleurotremata) // SKH

Rejer 'Penaeus' (Penaeidae) // PEZ

Brisling (Sprattus sprattus) // SPR

Blæksprutte (Illex spp.) // SQX

Tunfisk (Thunnidae) // TUN

Brosme (Brosme brosme) // USK

Hvilling (Merlangius merlangus) // WHG

Ising (Limanda ferruginea) // YEL

BILAG IX LISTE OVER ARTER I DET NAFO-REGULEREDE OMRÅDE

>TABELPOSITION>

BILAG X SLIDGARN GODKENDT TIL ANBRINGELSE PÅ OVERSIDEN AF TRAWL

Slidgarn af ICNAF-typen

Et rektangulært netstykke, der fastgøres på oversiden af fangstposen med det formål at mindske eller forhindre beskadigelse af den, og som opfylder følgende betingelser:

a) nettets maskestørrelse må ikke være mindre end den, der gælder for selve trawlet

b) nettet må kun fastgøres til fangstposen langs nettets forkant og sidekanter og dette på en sådan måde, at det ikke strækker sig mere end fire masker ud over delestroppen og slutter mindst fire masker foran fangstposens bundmaske; hvor der ikke anvendes delestrop, må nettet ikke dække mere end en tredjedel af fangstposen, målt mindst fire masker fra fangstposens bundmaske

c) antallet af masker i nettets bredde skal være mindst halvanden gang antallet af masker i bredden i den dækkede del af fangstposen, idet begge bredder måles vinkelret på fangstposens længdeakse.

Flerstykkede slidgarn

Stykker af net, der såvel i våd som i tør tilstand ingen steder har en maskestørrelse, der er mindre end maskestørrelsen i det trawl, hvortil de fastgøres, under forudsætning af, at:

i) hvert netstykke:

a) kun fastgøres langs dets forkant tværs henover fangstposen vinkelret på dennes længdeakse

b) er af en bredde, der mindst er lig med fangstposens bredde (idet bredden måles vinkelret på fangstposens længdeakse på fastgørelsesstedet)

c) ikke er af en længde på over ti masker

ii) den samlede længde af de således fastgjorte netstykker ikke overstiger to tredjedele af fangstposens længde.

Stormasket slidgarn (af modificeret polsk type)

Et rektangulært netstykke knyttet af samme materiale som fangstposen eller af et enkelttrådet tykt materiale uden knuder, som fastgøres til den bageste del af fangstposens overside og helt eller delvis dækker denne, som i våd tilstand overalt har en maskestørrelse, der er det dobbelte af maskestørrelsen i fangstposen, og som kun fastgøres til fangstposen langs nettets forkant, sidekanter og bagkant, på en sådan måde, at hver maske i nettet nøjagtig falder sammen med fire masker i fangstposen.

BILAG XI Mindstemål for fisk, der landes

>TABELPOSITION>

BILAG XII Mindstemål for forarbejdede fisk, der landes

>TABELPOSITION>

BILAG XIII Oplysninger, der skal fremgå af logbogen

>TABELPOSITION>

Standardforkortelser for de vigtigste arter i NAFO-området

>TABELPOSITION>

Standardforkortelser for redskaber

>TABELPOSITION>

BILAG XIV Forbud mod fiskeri i CCAMLR-området

>TABELPOSITION>

BILAG XV Fangstbegrænsninger for bifangster ved nyt fiskeri og forsøgsfiskeri i CCAMLR-området i 2002/03

>TABELPOSITION>

Regler for fangstbegrænsninger for bifangster:

- Rokker: 5 % af fangstbegrænsningen for Dissostichus spp. eller 50 tons, alt efter

hvilken mængde er størst

- Macrourus spp. : 16 % af fangstbegrænsningen for Dissostichus spp.

- Andre arter: 20 tons pr. SSRU.

BILAG XVI

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

FINANSIERINGSOVERSIGT

1. Foranstaltningens betegnelse

Forslag til Rådets forordning om fastsættelse for 2003 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger, og om ændring af forordning (EF) nr. 66/98.

2. Budgetpost

B7-800

3. Retsgrundlag

Artikel 8, stk. 4, i Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92

4. Beskrivelse af foranstaltningen

4.1. Foranstaltningens generelle mål

- at opretholde og udvikle EF-fiskernes traditionelle fiskeriaktiviteter i de lettiske, litauiske og estiske farvande

- at skaffe forsyninger til EF-markedet

- at mindske fiskeriindsatsen i EF-farvandene

- at fastlægge de endelige fiskekvoter, der skal tildeles Norge i de grønlandske farvande i forbindelse med de aftaler om gensidig adgang til fiskerimuligheder, der er indgået mellem EF og Norge for 2003.

4.2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse

1. januar til 31. december 2003

5. Klassifikation af udgifterne/indtægterne

5.1. Obligatoriske udgifter

5.2. Opdelte bevillinger

6. Udgifternes/indtægternes art

Finansiel godtgørelse for fiskerimuligheder i de estiske, litauiske og lettiske farvande og for supplerende fangstmuligheder tilbudt af Grønland i henhold til artikel 8 i fiskeriaftalen mellem EØF på den ene side og den danske regering og det grønlandske hjemmestyre på den anden.

7. Finansielle virkninger

Aftalen med Estland: 314 600 EUR

Den finansielle godtgørelse, som er omhandlet i artikel 4 i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Estland (314 600 EUR), er blevet forhandlet på grundlag af de gennemsnitlige landingspriser i 2001 i EF-havnene i Østersøen. Formålet er at støtte udviklingen af den estiske fiskerisektor.

Aftalen med Letland: 203 560 EUR

Den finansielle godtgørelse, som er omhandlet i artikel 4 i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Letland (203 560 EUR), er blevet forhandlet på grundlag af de gennemsnitlige landingspriser i 2001 i EF-havnene i Østersøen. Formålet er at finansiere Den Lettiske Fiskefond og at fremme det bilaterale og multilaterale samarbejde på fiskeriområdet.

Aftalen med Litauen: 401 522 EUR

Den finansielle godtgørelse, som er omhandlet i artikel 4 i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Litauen (401 522 EUR), er blevet forhandlet på grundlag af de gennemsnitlige landingspriser i 2001 i EF-havnene i Østersøen. Formålet er at støtte udviklingen af den litauiske fiskerisektor. Dette beløb skal anvendes til udvikling af fiskeriet, forskning, uddannelse og rejseudgifter i forbindelse med vigtige begivenheder på fiskeriområdet.

Aftalen med Grønland: Minimumsbeløb: 42 820 000 EUR

Maksimumsbeløb: 43 095 427EUR

Det beløb, der skal indgås forpligtelser for i 2003, er beregnet på grundlag af et bidrag på 369,70 EUR pr. ton torskeækvivalent.

7.1. Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen (forholdet mellem omkostningerne pr. enhed og de samlede omkostninger)

Aftalerne med Estland, Letland og Litauen:

>TABELPOSITION>

1 Pm tons tildelt i estiske, litauiske og lettiske farvande og pm tons overført til EF-farvande.

Finansiel godtgørelse i alt: 919 682 EUR (afrundet til 919 700 EUR)

Gennemsnitspris EUR/ton: 1.405

Aftalen med Grønland:

Minimumsbeløb:

0 tons torskeækvivalent x 369,70 = 0 EUR

Maksimumsbeløb:

745 tons torskeækvivalent x 369,70 = 275.427 EUR

8. Forholdsregler mod svig

Fællesskabets finansielle bidrag skal af Estland, Letland og Litauen anvendes til udvikling af det pågældende lands fiskerisektor, jf. artikel 4 i aftalerne. Beløbet administreres af det nationale fiskeriråd under Letlands landbrugsministerium og af fiskeridirektoratet under Litauens landbrugsministerium.

I henhold til fiskeriaftalen mellem Fællesskabet og Grønland er der ikke fastsat nogen særlige bestemmelser om den endelige anvendelse af Kommissionens finansielle bidrag.

9. Oplysninger om omkostningseffektivitet

Aftalen med Estland:

EF-flåden i Østersøen er blevet hårdt ramt af de reducerede fangstmuligheder. Enhver forøgelse af fiskerimulighederne ud over de nuværende kritiske fangstniveauer vil medvirke til at forhindre, at flåden og de tilknyttede industrier og tjenester på land bryder sammen og forsvinder. En sådan forøgelse vil også i et vist omfang medvirke til at forhindre udbetalinger under oplægningsordninger og sociale programmer.

Erfaringerne viser, at den finansielle godtgørelse, der er af samme størrelsesorden som i tidligere år, hovedsagelig er blevet anvendt af Estland til fortsat at forbedre fiskeriforskningen og uddannelsen inden for fiskeriforvaltningen og til kontrolaktiviteter. Dette har medført en bedre videnskabelig vurdering og håndhævelse i Estlands fiskerizone og har bidraget til en mere rationel udnyttelse af bestandene til gavn for alle parter i Østersøen.

De foreslåede udgifter indgår i budgetplanlægningen for den pågældende periode.

Aftalen med Letland:

EF-flåden i Østersøen er blevet hårdt ramt af de reducerede fangstmuligheder. Enhver forøgelse af fiskerimulighederne ud over de nuværende kritiske fangstniveauer vil medvirke til at forhindre, at flåden og de tilknyttede industrier og tjenester på land bryder sammen og forsvinder. En sådan forøgelse vil også i et vist omfang medvirke til at forhindre udbetalinger under oplægningsordninger og sociale programmer.

Erfaringerne viser, at den finansielle godtgørelse, der er af samme størrelsesorden som i tidligere år, hovedsagelig er blevet anvendt af Letland til fortsat at forbedre fiskeriforskningen og uddannelsen inden for fiskeriforvaltningen og til kontrolaktiviteter. Dette medfører en bedre videnskabelig vurdering og håndhævelse i Letlands fiskerizoner og bidrager til en mere rationel udnyttelse af bestandene til gavn for alle parter i Østersøen.

De foreslåede udgifter indgår i budgetplanlægningen for den pågældende periode.

Aftalen med Litauen:

EF-flåden i Østersøen er blevet hårdt ramt af de reducerede fangstmuligheder. Enhver forøgelse af fiskerimulighederne ud over de nuværende kritiske fangstniveauer vil medvirke til at forhindre, at flåden og de tilknyttede industrier og tjenester på land bryder sammen og forsvinder. En sådan forøgelse vil også i et vist omfang medvirke til at forhindre udbetalinger under oplægningsordninger og sociale programmer.

Erfaringerne viser, at den finansielle godtgørelse, der er af samme størrelsesorden som i tidligere år, hovedsagelig er blevet anvendt af Litauen til fortsat at forbedre fiskeriforskningen og uddannelsen inden for fiskeriforvaltningen og til kontrolaktiviteter. Dette medfører en bedre videnskabelig vurdering og håndhævelse i Litauens fiskerizoner og bidrager til en mere rationel udnyttelse af bestandene til gavn for alle parter i Østersøen.

De foreslåede udgifter indgår i budgetplanlægningen for den pågældende periode.

Aftalen med Grønland:

Den bilaterale aftale om gensidig adgang mellem Fællesskabet og Norge forvaltes på årsbasis ved at beregne balancen mellem Fællesskabets fangstmuligheder i norske farvande og de norske fangstmuligheder i EF-farvandene for forskellige arter. Dette arrangement kan ændres årligt på grundlag af situationen for de forskellige berørte fiskebestande. For år 2003 er det vanskeligt at indgå aftalen med Norge på grund af den dårlige tilstand, de vigtigste fiskebestande i EF-farvandene befinder sig i. Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) henstiller, at TAC for 2003 for bestande som torsk, kuller og sej reduceres yderligere eller holdes på et lavt niveau af hensyn til en genopretning af bestandene. Dette gør det vanskeligt at yde kompensation for EF-fartøjers adgang til norske ressourcer i form af norsk adgang til de ringe EF-ressourcer.

Disse grunde gør det nødvendigt at give kompensation til Norge i form af nogle af de fangstmuligheder, Fællesskabet har adgang til i henhold til fiskeriaftalen med Grønland. For at undgå at bringe bevarelsen af fiskebestandene i EF-farvandene i fare, samtidig med at medlemsstaternes fiskeriaktiviteter så vidt muligt opretholdes, er køb af supplerende fangstmuligheder fra Grønland den eneste måde til sikring af et afbalanceret arrangement for gensidig adgang med Norge for år 2003.

10. Udgifter til administration (Budgettets sektion III, del A)

Forslaget kræver ingen udvidelse af Kommissionens personale og ingen ekstra administrationsomkostninger.