BEGRUNDELSE

1. BAGGRUND FOR FORSLAGET

Begrundelse og formål

Alle forordninger om fiskerimuligheder skal begrænse udnyttelsen af bestandene til niveauer, som skal være i overensstemmelse med de overordnede mål for den fælles fiskeripolitik. I denne forbindelse er det Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik, som fastlægger målene for de årlige forslag for så vidt angår fangst- og fiskeriindsatsbegrænsninger for at sikre, at Unionens fiskeri er miljømæssigt, økonomisk og socialt bæredygtigt.

Det vigtigste særkende ved den årlige fastsættelse af fiskerimulighederne er faktisk, at foranstaltningen løber i så kort tid. Det har først og fremmest historiske årsager og hænger sammen med, hvordan det under den fælles fiskeripolitik fastlægges, hvordan det maritime rum og ressourcerne deri deles mellem de nationale flåder i Unionen. Det er vigtigt at bibeholde en proces med årlig fornyelse af denne EU-dækkende pagt, som er grundlaget for den fælles fiskeripolitik.

Det udelukker dog ikke, at der også indføres mere langsigtede forvaltningstilgange. EU har gjort gode fremskridt på dette område, og der findes nu flerårige forvaltningsplaner for vigtige bestande af kommerciel interesse, og de årlige TAC'er og indsatslofter skal fastsættes i overensstemmelse med disse planer.

Anvendelsesområde

EU har i de seneste år hvert år truffet en afgørelse om fiskerimulighederne for bestandene i Atlanterhavet, Nordsøen og for internationalt fiskeri, som EU-fartøjer deltager i. Dette var den vigtigste forordning om fiskerimuligheder, når man ser på antallet af regulerede bestande, sammen med de andre forordninger om fiskerimuligheder, nemlig for Østersøen, Sortehavet og dybhavsbestande (sidstnævnte hvert andet år).

Med nogle få undtagelser foreligger den videnskabelige rådgivning om bestande, for hvilke Unionen træffer autonome afgørelser, dog allerede i juli. Det er derfor muligt at udarbejde et forslag for EU-bestandene, som der vil kunne opnås enighed om i Rådet på dets samling i november. For at strømlinje og lette afgørelserne om fiskerimuligheder anførte Kommissionen i sin meddelelse om høring om fiskerimuligheder (KOM(2011) 298 endelig)[1], at den havde til hensigt at fremlægge to forslag for det indhold, der tidligere var omfattet af et enkelt forslag.

Nærværende forslag er det første af disse to og omfatter de bestande i Atlanterhavet og Nordsøen, for hvilke Unionen autonomt træffer afgørelse om, hvilket udnyttelsesniveau der skal fastlægges. De fiskerimuligheder, der fremkommer inden for rammerne af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer eller accepteres i konsultationerne med Norge og andre tredjelande (delte bestande), skal behandles senere på året, når resultaterne af de relevante internationale forhandlinger foreligger.

Opdelingen af forslaget vil gøre det muligt at gå over til en enklere og mere struktureret tilgang, hvor afgørelser træffes på grundlag af rådgivningen hurtigst muligt efter, at rådgivningen foreligger. På grundlag af modellen for forordningen om fiskerimuligheder i Østersøen vil dette gøre vedtagelsesprocessen lettere at styre, samtidig med at operatørerne hurtigere opnås vished med hensyn til deres aktiviteter for det følgende år.

Situationen for bestandene

Kommissionen har i de seneste seks år offentliggjort en meddelelse, som gennemgår den aktuelle situation, som forslaget om fiskerimuligheder skal svare til. I år indeholder Kommissionen meddelelse om fiskerimuligheder nogle gode nyheder, idet der er konstateret forbedringer af visse bestandes tilstand. For mange fiskebestande anbefales det dog stadig at nedsætte fangsterne til nul eller så meget, som det nu er muligt. Mange bestande er uden for sikre biologiske grænser. Til trods for de bevaringsforanstaltninger, som den fælles fiskeripolitik pålægger, er der for mange bestande i disse sårbare kategorier, og der er alt for få bestande, som der kan konstateres forbedringer for. Analysen bekræfter, at der er behov for strengere bevaringsforanstaltninger for nedfiskede bestande.

For 2011 understreger rådgivningen fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) og Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) endnu engang den ynkelige tilstand af mange fiskeressourcer i EU-farvandene. Der noteres dog også forbedringer for visse vigtige bestande som torsk i Det Keltiske Hav, kuller og bestanden af sydlig havtaske. Som svar på Kommissionens anmodning har ICES rådgivet om en forvaltningsstrategi, som skal føre frem til et maksimalt bæredygtigt udbytte i 2015. EU har afgivet tilsagn om at nå dette mål, da man tiltrådte konklusionerne af verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg i 2002 og den tilhørende gennemførelsesplan.

Den foreslåede forordning om fiskerimuligheder følger den videnskabelige rådgivning, som Kommissionen har modtaget om bestandenes tilstand, og disse danner grundlag for fastlæggelsen af fangstbegrænsninger, som er i overensstemmelse med de flerårige forvaltningsplaner. For bestande, der ikke er omfattet af sådanne planer, følger de foreslåede TAC'er den videnskabelige rådgivning således, som det er skitseret i meddelelsen KOM(2011) 298 endelig.

Den videnskabelige rådgivning afhænger i bund og grund af data. Det er kun muligt at vurdere bestande, for hvilke der er tilstrækkelige og pålidelige data, så der kan udarbejdes overslag over bestandenes størrelse og prognoser for, hvordan de vil reagere på de forskellige udnyttelsesscenarier (dette kaldes "fangstoptionstabeller"). Dette er alene tilfældet for et antal regulerede bestande. For den resterende del må den tilgang, der skal følges i forvaltningen, fortsat bygge på forsigtighedsprincippet. Desuden er det afgørende at gøre en beslutsom indsats for at rette op på de utilstrækkelige data for disse bestande. Derfor skal de foreslåede foranstaltninger være strenge.

Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål

De foreslåede foranstaltninger er udarbejdet i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks mål og regler og er i overensstemmelse med EU's politik for bæredygtig udvikling.

2. RESULTATET AF HØRINGERNE AF DE INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE

Høring af interesserede parter

a) Høringsmetoder, hovedmålgrupper og respondenternes overordnede profil

Kommissionen har hørt interesserede parter, navnlig gennem de regionale rådgivende råd, og medlemsstaterne om den foreslåede tilgang til de forskellige forslag om fiskerimuligheder på grundlag af sin meddelelse om høring om fiskerimuligheder (KOM(2011) 298 endelig).

Kommissionen har desuden fulgt retningslinjerne i sin meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om forbedret samråd om EF’s fiskeriforvaltning (KOM(2006) 246 endelig), som beskriver principperne for den såkaldte frontloading-proces.

Inden for rammerne af frontloading-processen har Kommissionen udarbejdet to høringsdokumenter om specifikke emner af relevans for dette forslag:

- Opdeling: et non-paper til Komitéen for Fiskeri og Akvakultur om opdeling af hovedforordningen om fiskerimuligheder i 2012.

- Bilag IIB: et non-paper til Komitéen for Fiskeri og Akvakultur om en foreslået revision af bilag IIB om fiskeriindsats i forbindelse med genopretning af visse sydlige kulmulebestande og jomfruhummerbestande.

Dokumenterne om frontloading blev forelagt medlemsstaterne og sendt til de regionale rådgivende råd for at give dem lejlighed til at give feedback. Desuden tilrettelagde Kommissionen den 8. september 2011 et åbent seminar (med deltagelse af medlemsstaterne, medlemmer af Europa-Parlamentet, fiskerieksperter, interesserede parter, pressen og offentligheden), hvor resultaterne af den videnskabelige rådgivning og de væsentligste følger blev fremlagt og drøftet.

b) Sammenfatning af svarene og hvordan der er taget hensyn til dem

Frontloading-processen fokuserer på de tekniske aspekter, medens reaktionen på Kommissionens høring om fiskerimuligheder afspejler medlemsstaternes og de interesserede parters synspunkter om Kommissionens evaluering af ressourcernes tilstand og af, hvordan passende forvaltningsmæssige forholdsregler kan sikres.

Hvad angår medlemsstaterne, har tre medlemsstater sendt deres synspunkter inden for rammerne af den åbne høring.

Hvad angår de regionale rådgivende råd, har fire af dem fremlagt synspunkter som svar på høringsdokumentet. De synspunkter, som hvert af de regionale rådgivende råd, der afgav svar, gjorde gældende, kan sammenfattes på følgende måde:

Sydvestlige farvande(SWWRAC)

- Det regionale rådgivende råd for de sydvestlige farvende støtter vedtagelsen af mere langsigtede forvaltningsplaner.

- Nedsættelsen på 25 % for bestande, for hvilke der findes utilstrækkelige data, er overforenklet og undertiden uretfærdig. Det er nødvendigt med en tilgang, hvor der i højere grad tages hensyn til hvert enkelt tilfælde.

- Årsagerne til, at der mangler data, er muligvis strukturelle, og både Kommissionen og medlemsstaterne bør investere mere i videnskabelig forskning. Især Kommissionen bør udvikle en metode for at udbygge samarbejdet mellem forskere og fagfolk på dette område.

Nordvestlige farvande (NWWRAC)

- Det regionale rådgivende råd for de nordvestlige farvande spørger, hvordan og hvornår samspil mellem arter kan indgå i MSY-overvejelserne.

- Det regionale rådgivende råd bestrider, at der ikke er noget tegn på en betydelig reduktion af overkapacitet, eftersom der efter dets opfattelse er tilstrækkeligt bevis for betydelige indsatsreduktioner.

- Det regionale rådgivende råd er imod nedsættelserne på 25 % i situationer med utilstrækkelige data og ville foretrække, at Kommissionen tager hensyn til tendenser for bestandene på grundlag af ICES-rådgivning.

Pelagiske bestande (PELRAC)

- Det nye høringsdokument om fiskerimuligheder er overforenklet og kan ikke på hensigtsmæssig vis dække de mange forskellige bestande, det omfatter.

- Det regionale rådgivende råd for pelagiske bestande er især bekymret over, at der er anvendt én enkelt løsningsmodel for bestande, for hvilke der ikke foreligger tilstrækkelige data.

Nordsøen (NSRAC)

- Det regionale rådgivende råd for Nordsøen fandt, at tonen i Kommissionens meddelelse var for negativ.

- NSRAC advarede om, at Rådet ønskede en realistisk og gradvis vej hen imod MSY og ikke en direkte gennemførelse i 2012.

- Udviklingen af regionale langsigtede forvaltningsplaner var den fortrukne løsning for de forskellige former for fiskeri i Nordsøen under hensyntagen til fiskeriets blandede art.

- NSRAC var imod nedsættelserne på 25 % for bestande, for hvilke der findes utilstrækkelige data, da det ville straffe fiskeindustrien, mens ansvaret for vurdering primært ligger hos medlemsstaterne; det ville også give anledning til yderligere udsmid.

Kommissionen har overvejet alle ovennævnte synspunkter og har inden for rammerne af, hvad der er foreneligt med en rådsforordning om fiskerimuligheder, søgt at integrere dem. På baggrund af de mange argumenter for en mere ad hoc-baseret tilgang for bestande, for hvilke der ikke foreligger tilstrækkelige data, har Kommissionen ikke anvendt en generel nedsættelse på 25 %, men nedsættelser på 15 % eller 25 % afhængigt af en række faktorer, herunder især tilgængelige oplysninger om tendenser for bestande og betragtninger vedrørende blandet fiskeri.

Ekspertbistand

Hvad angår den anvendte metode, konsulterede Kommissionen to af de vigtigste organisationer/eksperter: ICES, som er et internationalt, uafhængigt videnskabeligt organ, og STECF. Rådgivning fra ICES udarbejdes på grundlag af rådgivningsrammer, der er udviklet af ICES, og som anvendes i overensstemmelse med anmodninger fra organisationens klienter, som også tæller Kommissionen. STECF udarbejder sin rådgivning på grundlag af mandater fra Kommissionen.

Alle STECF-rapporter er tilgængelige på GD MARE's websted, når Kommissionen har godkendt dem formelt. Alle ICES-rapporter findes på ICES' websted.

a) Sammendrag af indkomne og anvendte udtalelser

EU's endelige mål er at opnå fiskeridødelighedsniveauer, som gør det muligt at udnytte bestandene med det maksimale bæredygtige udbytte. Det skal besluttes, hvordan det kan sikres, at dette fiskeridødelighedsniveau nås senest i 2015. I mange tilfælde betyder det, at fiskeridødeligheden skal mindskes, og at fangsterne derfor skal reduceres. Det er dog fortsat op til forvalterne at afgøre, hvor hurtigt eller hvor gradvis disse reduktioner skal gennemføres. De to grundlæggende optioner i denne kontekst er a) at opnå en fiskeridødelighed på MSY-niveau hurtigst muligt (dvs. i 2012) eller b) at opnå dette i 2015 (dvs. en gradvis reduktion over de næste 4 år). ICES henviser til disse to scenarier som henholdsvis "MSY-ramme"-rådgivning og "MSY-overgang"-rådgivning. Der anføres relevante fangstoptioner for hvert scenarie og også for de mellemliggende værdier. ICES anfører dog en præference for det ene eller det andet scenarie for hvert enkelt bestand.

På denne baggrund baseres dette forslag på den foreliggende MSY-rådgivning, idet der foreslås TAC'er, som er i overensstemmelse med en fiskeridødelighed, som halvvejs opfylder MSY-målet i 2012. Kommissionen fandt i sin meddelelse KOM(2011)298 endelig, at det er nødvendigt, at EU opfylder sin forpligtelse til at nå MSY i 2015. Den forslog at sikre dette ved at følge en stringent metode og få fiskeridødeligheden ned på målværdien allerede i 2012. På baggrund af resultaterne af høringen foreslår Kommissionen TAC'er, som muliggør en mere gradvis fremgangsmåde, men som dog fortsat er afgørende for realiseringen af målet. Det er begrundelsen for de midtvejsnedsættelser af fiskeridødeligheden, der her foreslås.

Der foreligger imidlertid kun MSY-rådgivning for et mindretal af bestandene. Dette forslag regulerer fiskerimulighederne for 83 biologiske bestande, men for ca. halvdelen heraf er vurderingsniveauet kun kvalitativt, idet der ikke findes nogen overslag over bestandenes størrelse og derfor heller ikke nogen kvantificerede fangstoptioner med henblik på at nå eventuelle fiskeridødelighedsmål. ICES er i nogle tilfælde i stand til at fremlægge nogle indikationer om, hvorvidt en bestands størrelse måtte være stabil, voksende eller faldende, men i mange tilfælde gives der overhovedet ingen rådgivning, fordi der mangler data. Det er dog værd at bemærke, at der også er mange tilfælde, hvor ICES i år for første gang forelægger rådgivning. Det er gode nyheder, idet det betyder, at der gøres en indsats for at forbedre de data, der ligger til grund for rådgivningen, og for at udnytte de allerede disponible data bedst muligt. Kvantitative vurderinger kræver dataserier over relativt lang tid, så den indsats, der er igangsat i år, må videreføres for at opbygge et solidt grundlag for forvaltningen på mellemlang sigt.

For 13 bestande (over et stort område; hajer og rokker) forelægges rådgivningen i efteråret, og forslaget vil derfor eventuelt skulle ajourføres på det tidspunkt. For 9 bestandes vedkommende bruges rådgivningen med henblik på at gennemføre gældende forvaltningsplaner eller aftalte regler om fangstkontrol.

Hvad angår de aktuelle tendenser, der ses i bestandenes udvikling, kan følgende tilfælde fremhæves:

- Sydlig havtaske (VIIIc): Bestanden er voksende, og det skulle være muligt at nå MSY-niveauerne allerede i 2012, selv med højere fangster end i øjeblikket.

- Torsk i Det Keltiske Hav: 2009-tilvæksten var yderst tilfredsstillende og har øget bestanden betydeligt.

- Kuller vest for Skotland og i Det Keltiske Hav: Kullerbestandene i de vestlige farvande nyder fordel af en stærk 2009-tilvækst efter mange års ugunstige betingelser. Der er dog fortsat et alvorligt problem med denne art i begge områder og i Det Irske Hav.

- Nordlig og sydlig kulmule: Disse bestande opretholder en relativ god tilstand, selv om der i rådgivningen peges på alarmerende høj fiskeridødelighed og eventuel fejlrapportering om fangster.

- Sild i Det Keltiske Hav: Endnu en vigtig bestand, som fortsat viser tegn på en god tilstand, der gør det muligt at forudse øgede fangster i 2012.

Følgende mindre positive tendenser bør fremhæves:

- Tunge i Det Keltiske Hav: Bestanden skønnes at blive befisket på bæredygtige niveauer (MSY), men dens størrelse er mindre end tidligere anslået, da forskerne har revideret deres overslag i år. Det betyder, at det er nødvendigt at nedsætte TAC'erne for fortsat at fiske på MSY-niveauer.

- Hvilling (forskellige bestande i de vestlige farvande): Tilsyneladende var 2009 et godt år for hvidfisk, ligesom det var det for kuller og for torsk i Det Keltiske Hav. Der er tegn på, at hvilling også begunstiges af dette gode år. Hvilling er imidlertid den mindst værdifulde af de tre hvidfiskearter og lider derfor under meget højt udsmid. Landingsdataene er derfor ikke et godt grundlag for vurderingen af, hvordan bestanden udvikler sig, og forskerne kan ikke give nogen ordentlig rådgivning. Det står klart, at man, medmindre der træffes foranstaltninger for at rette op på problemet med udsmid, vil forspilde en storslået mulighed for at genoprette disse bestande fra farvandene vest for Skotland til farvandene i Det Keltiske Hav.

- Torsk vest for Skotland og i Det Irske Hav og Kattegat: Situationen med utilstrækkelige data hæmmer fortsat forvaltningen af disse bestande, og der er ingen tegn på genopretning til trods for successive betydelige TAC-nedskæringer i de seneste år (-25 %).

- Tunge i den østlige del af Den Engelske Kanal: Denne bestand har aldrig før været så lav.

- Jomfruhummer: Situationen er forskellig blandt de forskellige bestandenheder (funktionelle enheder), der forvaltes under hver TAC. I område VII og for Porcupine Bank bemærker ICES, at der er tegn på, at de geografiske og sæsonbestemte foranstaltninger, der siden 2009 er gennemført, muligvis er i færd med at beskytte den nedfiskede bestand, men det betyder, at der skal gøres en yderligere indsats for at rette op på den skade, der er forvoldt i de foregående år. For andre funktionelle enheder i området, og også i de nordlige farvande vest for Skotland, er der tegn på en positiv tendens, men generelt er der for mange funktionelle enheder, for hvilke der fortsat ikke foreligger tilstrækkelige data.

STECF bekræfter og har i nogle tilfælde bygget videre på rådgivningen fra ICES.

b) Tiltag til at gøre ekspertrådgivningen offentligt tilgængelig

Alle STECF-rapporter er tilgængelige på GD MARE's websted, når Kommissionen har godkendt dem formelt. Alle ICES-rapporter findes på ICES' websted.

Konsekvensanalyse

Forordningen om fastsættelse af fiskerimuligheder er ikke længere et instrument, hvormed Rådet på egen hånd kan vedtage komplekse pakker af foranstaltninger, og Rådet må afgrænse sig inden for det råderum, der er fastlagt ved traktatens artikel 43, stk. 3. Den er derfor godt tilpasset til en resultatorienteret forvaltningstilgang. Hvis politikken som helhed fungerer bedre, vil de årlige fiskerimuligheder forhøjes. Dette omfatter især flådeforvaltning, strukturstøtte, kontrol og håndhævelse, regulering af markederne og integration af managementværktøjer i en samlet havpolitik. Det er dog fortsat nødvendigt at anvende dette instrument for at foretage de nødvendige tilpasninger for at sikre ressourcegrundlaget for den europæiske fangst og forarbejdningsindustri og forebygge eller modvirke negative virkninger af en for høj fiskeridødelighed på havmiljøet.

Unionen har vedtaget en række flerårige forvaltningsplaner for bestande af central økonomisk betydning, herunder for kulmule, torsk, fladfisk m.fl. Sådanne planer underkastes krav om, at der foretages en konsekvensanalyse, inden de vedtages. I planerne fastlægges efter ikrafttrædelsen de TAC-niveauer, der skal fastsættes for det givne år med henblik på at opfylde deres langsigtede mål. Kommissionen er pålagt at fremsætte et forslag til TAC'er, der er i overensstemmelse med disse planer. Som følge heraf er mange væsentlige TAC'er, der er omfattet af forslaget, resultatet af den specifikke konsekvensanalyse, som udføres for den plan, de bygger på.

For den resterende del, og trods det faktum at de relevante bestande ikke er omfattet af gældende flerårige planer, tilstræbes det i forslaget at undgå kortsigtede strategier til fordel for mere langsigtede, bæredygtighedsorienterede afgørelser. I mange tilfælde indebærer dette en mere gradvis reduktion af fiskerimulighederne.

Politikken for at opnå MSY, der ligger til grund for Kommissionens langsigtede forvaltningstilgang, har været genstand for en detaljeret analyse og konsekvensvurdering inden for rammerne af reformen af den fælles fiskeripolitik, som har ført til forelæggelsen af en pakke forslag den 13. juli 2011. Ønsket om at opnå en forvaltning af bestandene, som er i overensstemmelse med MSY på mellemlang sigt, er specifikt blevet analyseret i denne forbindelse: I konsekvensanalysen (SEC(2011) 891) identificeres dette mål som en nødvendig betingelse for, at der opnås miljømæssig, økonomisk og social bæredygtighed. På lang sigt er miljømæssig, økonomisk og social bæredygtighed lige vigtige overordnede mål.

Analysen viser, at hvis der skal opnås MSY på det planlagte tidspunkt, vil det på kort sigt indebære økonomiske og sociale omkostninger. Sådanne omkostninger kan dog klart betale sig på længere sigt. Analysen viser imidlertid også klart, at det er afgørende, at videnbasen hurtigst muligt forbedres, hvis der skal opnås vellykkede resultater af den fælles fiskeripolitik. En sådan forbedring skal omfatte både de data, der er nødvendige for den videnskabelige rådgivning om bestandene, og de data, der kræves for at vurdere og indvirke på de økonomiske og sociale aspekter af aktiviteten. Det er på baggrund af denne analyse, at man med dette forslag allerede søger at bevæge sig i den rigtige retning med supplerende og kohærente tilgange. For det første tilstræbes det med forslaget at forfølge MSY-målet på afgørende vis, når der eksisterer et videnskabeligt grundlag herfor, således at den videnskabelige rådgivning udnyttes bedst muligt. For det andet følges der i forslaget for de bestande, for hvilke der mangler data og for hvilke der derfor ikke kan gennemføres en MSY-forvaltning, en stringent tilgang baseret på forsigtighedsbetragtninger. Hvis behovet for forsigtighedsforanstaltninger skal mindskes, indebærer det grundlæggende, at uvisheden i rådgivningen skal mindskes. Det er kun muligt, hvis de berørte nationale administrationer og de interesserede parter indsamler og videregiver de nødvendige data til forskerne.

3. FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER

a) Retsgrundlag

Retsgrundlaget for dette forslag er artikel 43, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

EU’s forpligtelser, når det gælder bæredygtig udnyttelse af de levende akvatiske ressourcer, følger af forpligtelserne i henhold til artikel 2 i forordning (EF) nr. 2371/2002.

b) Resumé af forslaget

I forslaget fastlægges fangst- og indsatsbegrænsningerne for EU-fiskeriet med henblik på at nå den fælles fiskeripolitiks mål om at sikre fiskeri på niveauer, som er miljømæssigt, økonomisk og socialt bæredygtige.

c) Anvendelse

Bestemmelserne på det område, som forslaget vedrører, gælder indtil den 31. december 2012, med undtagelse af visse bestemmelser om fiskeriindsatsbegrænsninger, som gælder indtil 31. januar 2013.

d) Subsidiaritetsprincippet

EU har enekompetence på det område, som forslaget vedrører, jf. artikel 3, stk. 1, litra d), i traktaten. Subsidiaritetsprincippet finder derfor ikke anvendelse.

e) Proportionalitetsprincippet

Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende årsag: Den fælles fiskeripolitik er en fælles politik. I henhold til artikel 43, stk. 3, i traktaten skal Rådet vedtage foranstaltningerne i forbindelse med fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder.

Den foreslåede rådsforordning fordeler fiskerimulighederne mellem medlemsstaterne. Det står medlemsstaterne frit at tildele sådanne fiskerimuligheder til regioner eller operatører efter eget skøn, jf. artikel 20, stk. 3, i forordning 2371/2002. Medlemsstaterne har således rige muligheder for at selv at bestemme, hvilken social/økonomisk model de vil anvende i forbindelse med udnyttelsen af de tildelte fiskerimuligheder.

Forslaget har ingen nye finansielle virkninger for medlemsstaterne. Denne forordning vedtages af Rådet hvert år, og de offentlige og private midler til gennemførelse af den foreligger allerede.

f) Reguleringsmiddel/reguleringsform

Foreslået reguleringsmiddel: Forordning.

4. BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER

Forslaget har ingen konsekvenser for EU's budget.

5. YDERLIGERE OPLYSNINGER

g) Forenkling

Forslaget indebærer en forenkling af de administrative procedurer for de offentlige myndigheder (i EU og medlemsstaterne), især hvad angår indsatsforvaltningen.

h) Fornyet gennemgang/revision/udløbsklausul

Forslaget vedrører en årlig forordning for 2012, og der er derfor ingen revisionsklausul.

i) Nærmere beskrivelse af forslaget

Nærværende forslag er begrænset til fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder og betingelser, som er funktionelt knyttet til udnyttelsen af fiskerimulighederne.

For et stigende antal bestande som f.eks. kulmule, tunge, rødspætte og jomfruhummer er fiskerimulighederne blevet fastsat på basis af reglerne i de relevante flerårige planer. For de bestande, hvor der er foreslået nye flerårige planer (den vestlige hestemakrelbestand), og for de bestande, hvor Rådet og Kommissionen har afgivet tilsagn i form af en erklæring vedtaget på Rådets møde i december 2009 (sild i Det Keltiske Hav og kuller vest for Skotland), følger forslaget de regler, der er fastlagt herfor.

I den videnskabelige rådgivning for torskebestandene i farvandene vest for Skotland, Det Irske Hav og Kattegat bemærkes det, at disse bestande endnu ikke er blevet genoprettet. Kommissionen foreslår ligesom sidste år, at der indføres en strengere foranstaltning end den automatiske TAC-reduktion, der pålægges i kraft af torskeplanens[2] fangstregler for bestande, for hvilke der er utilstrækkelige data. Det er i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, i torskeplanen, som ifølge den forelagte rådgivning gælder i denne situation. Som Kommissionen allerede sidste år bebudede det i sit forslag for 2011, foreslår den en TAC på 0. Dette ledsages dog af en tilladt procentuel bifangst pr. fangstrejse: 1,5 % for at gøre det muligt at lande uundgåelige bifangster, som ellers skulle udsmides. Dette procenttal svarer til det realistiske niveau af uundgåelige fangster, der forventes, under hensyntagen til de selektive redskaber for torsk, der anvendes i det meste af fiskeriet. For så vidt angår fiskeriindsatsforvaltning, er der for torskefiskeriet siden 2009 anvendt et system, som bygger på kW-dage, og som vil blive videreført i 2012.

Med hensyn til fiskeriindsatsforvaltningen for tunge i den vestlige del af Den Engelske Kanal og for sydlig kulmule og jomfruhummer bibeholdes indsatsforvaltningen i 2012, som bygger på havdage pr. fartøjskategori, hvor fartøjerne skal kunne dokumentere, at de har udøvet det pågældende fiskeri, men den foreslåede forordning vil fortsat give medlemsstaterne mulighed for at anvende et system, som bygger på kW-dage, for at udnytte fiskerimulighederne mere effektivt og for at fremme bevarelsesforanstaltninger i samråd med fiskeriet. Særligt med hensyn til fiskeriindsatsreglerne for sydlig kulmule og jomfruhummer vil forslaget rationalisere det system, der gælder for fritagelser fra anvendelsen af tildelte havdage. I øjeblikket er fartøjer, som ikke fanger mere end 5 tons kulmule eller 2,5 tons jomfruhummer, fritaget for indsatsbegrænsningerne. Fartøjer med kulmulefangster på mindre end 3 % af deres samlede fangster er også fritaget. Efter resultaterne af frontloading-processen foreslår Kommissionen, at sidstnævnte fritagelseskriterium revideres, således at det gøres til et incitament til at undgå kulmule. I forslaget vil kulmulefangsterne pr. rejse blive overvåget, og hvis fartøjet fanger mindre end 3 % kulmule (ud af sin samlede fangst) under en fangstrejse, kan den relevante medlemsstat beslutte at undlade at modregne de havdage, der er anvendt på den pågældende rejse, i det samlede maksimale antal havdage, der er fastsat i bilag IIB til forordningen. Denne ordning vil anspore operatørerne til at mindske deres bifangster af kulmule og dermed bidrage til at mindske fiskeridødeligheden for bestand, der er under genopretning.

Endelig fastsættes det ved denne forordning for anden gang i den tid, den årlige fastsættelse af fiskerimulighederne har fundet sted, at medlemsstaterne selv vedtager visse TAC'er, dog med forbehold af at der handles i overensstemmelse med målene for den fælles fiskeripolitik.

2011/0255 (NLE)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om fastsættelse for 2012 af fiskerimuligheder for EU-fartøjer for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der ikke er omfattet af internationale forhandlinger eller aftaler

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen og

ud fra følgende betragtninger:

1. I henhold til traktatens artikel 43, stk. 3, vedtager Rådet på forslag af Kommissionen foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder.

2. Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik[3] skal der træffes foranstaltninger for adgang til farvande og ressourcer og for bæredygtigt fiskeri under hensyntagen til den foreliggende videnskabelige, tekniske og økonomiske rådgivning, herunder især rapporter fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF).

3. Det påhviler Rådet at vedtage foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder opdelt på fiskerier eller fiskerigrupper, herunder visse funktionelt tilknyttede betingelser, hvor det er relevant. Fiskerimulighederne bør fordeles mellem medlemsstaterne på en sådan måde, at hver medlemsstat sikres en relativ stabilitet i fiskeriet efter hver bestand eller for hvert fiskeri, og med behørig hensyntagen til den fælles fiskeripolitiks mål som fastsat i forordning (EF) nr. 2371/2002.

4. Hvad angår anvendelsesområdet for denne forordning, forudså Kommissionen i sin nylige meddelelse om høring om fiskerimuligheder[4] at opdele den årlige hovedforordning om fiskerimuligheder for 2012 i to retsakter. Dette er den første af de to forordninger. TAC'erne for de bestande, der er omfattet heraf, fastlægges alle autonomt af Unionen og gælder kun for EU-fartøjer.

5. Hvis en samlet tilladt fangstmængde (TAC) for en bestand tildeles én medlemsstat, er det hensigtsmæssigt at bemyndige den berørte medlemsstat til at fastlægge niveauet for denne TAC i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i traktaten. Der bør fastsættes bestemmelser for at sikre, at den berørte medlemsstat ved fastlæggelsen af niveauet for TAC'en handler i fuld overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik og sikrer, at den pågældende bestand udnyttes på et niveau, som med størst mulig sandsynlighed frembringer det maksimalt bæredygtige udbytte fra og med 2015, bl.a. ved at træffe de nødvendige foranstaltninger for at indsamle relevante data, vurdere den pågældende bestand og fastslå niveauet for det maksimale bæredygtige udbytte af denne bestand.

6. For visse TAC'ers vedkommende kan medlemsstaterne give fartøjer, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, yderligere tildelinger. Formålet med de pågældende afprøvninger er at teste en fangstkvoteordning med henblik på at undgå udsmid og det affald fra ellers brugbare fiskeressourcer, det medfører; ukontrolleret udsmid af fisk udgør en trussel mod den langsigtede bæredygtighed for fisk som et offentligt gode og dermed mod den fælles fiskeripolitiks mål. Derimod giver fangstkvoteordninger i sig selv fiskerne et incitament til at optimere fangstselektiviteten i deres aktiviteter. For at opnå en rationel forvaltning af udsmid, skal fuldt dokumenteret fiskeri omfatte alle aktiviteter til havs snarere end det, der landes i havn. Betingelserne for, at medlemsstaterne giver sådanne yderligere tildelinger, må derfor omfatte en forpligtelse til at sikre anvendelsen af intern tv-overvågning (CCTV) forbundet med et system af sensorer; det vil gøre det muligt at foretage en nøje registrering af alle opbevarede og udsmidte dele af fangsterne. Et system baseret på menneskelige observatører, som arbejder i realtid om bord, ville være mindre effektivt, dyrere og mindre pålideligt. Derfor er anvendelsen af CCTV en forudsætning for gennemførelsen af ordninger for udsmidsreduktion såsom fuldt dokumenteret fiskeri, forudsat at kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger[5] overholdes.

7. TAC'er bør fastsættes på grundlag af den foreliggende videnskabelige rådgivning og under hensyntagen til biologiske og samfundsøkonomiske aspekter, samtidig med at der sikres en retfærdig behandling af de forskellige fiskerisektorer, og under hensyntagen til de holdninger, som er kommet til udtryk under høringen af interesseparter, herunder navnlig på møder med Den Rådgivende Komité for Fiskeri og Akvakultur og de berørte regionale rådgivende råd.

8. For bestande, som er underlagt specifikke flerårige planer, bør TAC'erne fastsættes i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i disse planer. Følgelig bør TAC'er for bestande af kulmule, jomfruhummer og tunge i Biscayabugten og den vestlige del af Den Engelske Kanal, sild vest for Skotland og torsk i Kattegat, vest for Skotland og i Det Irske Hav fastsættes i overensstemmelse med reglerne i Rådets forordning (EF) nr. 811/2004 af 21. april 2004 om foranstaltninger til genopretning af den nordlige kulmulebestand[6], Rådets forordning (EF) nr. 2166/2005 af 20. december 2005 om foranstaltninger til genopretning af bestandene af sydlig kulmule og jomfruhummer i Det Cantabriske Hav og ud for den vestlige del af Den Iberiske Halvø[7], Rådets forordning (EF) nr. 388/2006 af 23. februar 2006 om en flerårig plan for bæredygtig udnyttelse af tungebestanden i Biscayabugten[8], Rådets forordning (EF) nr. 509/2007 af 7 maj 2007 om en flerårig plan for bæredygtig udnyttelse af tungebestanden i den vestlige del af Den Engelske Kanal[9], Rådets forordning (EF) nr. 1300/2008 af 18. december 2008 om fastlæggelse af en flerårig plan for sildebestanden i området vest for Skotland og fiskeriets udnyttelse af denne bestand[10] og Rådets forordning (EF) nr. 1342/2008 af 18. december 2008 om fastlæggelse af en langsigtet plan for torskebestande og for fiskeri efter disse bestande[11].

9. I den videnskabelige rådgivning for torskebestandene i farvandene vest for Skotland, Det Irske Hav og Kattegat bemærkes det, at disse bestande endnu ikke er blevet genoprettet. Der bør anvendes et strengere TAC-niveau end den automatiske TAC-reduktion, der pålægges i kraft af torskeplanens[12] fangstregler for bestande, for hvilke der er utilstrækkelige data, i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, i nævnte plan.

10. For bestande, for hvilke er ikke foreligger tilstrækkelige eller pålidelige data til at udarbejde størrelsesoverslag, bør forvaltningsforanstaltningerne og TAC-niveauerne følge forsigtighedsprincippet, således som det er defineret i Kommissionens meddelelse om forsigtighedsprincippet[13], samt den tilgang, der er angivet i Kommissionens meddelelse om høring om fiskerimuligheder, samtidig med at der tages hensyn til bestandspecifikke faktorer, herunder især tilgængelige oplysninger om tendenser for bestande og betragtninger vedrørende blandet fiskeri.

11. I overensstemmelse med artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år[14] bør det fastslås, hvilke bestande der omfattes af de forskellige foranstaltninger, der er fastsat i nævnte forordning.

12. For visse arter, såsom visse hajarter, vil selv begrænset fiskeri kunne udgøre en alvorlig risiko for deres bevarelse. Fiskerimulighederne for sådanne arter bør derfor underlægges maksimale restriktioner gennem et generelt forbud mod fiskeri af sådanne arter.

13. Jomfruhummer fanges i et blandet demersalt fiskeri sammen med forskellige andre arter. I et område vest for Irland, der er kendt under navnet Porcupine Bank, er der behov for hurtigt at træffe bevaringsforanstaltninger for at nedbringe fangster af jomfruhummer mest muligt. Fiskerimulighederne i dette område bør derfor begrænses således, at der kun fanges pelagiske arter, for hvilke jomfruhummer ikke fanges som bifangst.

14. Det er nødvendigt at fastlægge den maksimale tilladte fiskeriindsats for 2012 i overensstemmelse med artikel 8 i forordning (EF) nr. 2166/2005, artikel 5 i forordning (EF) nr. 509/2007 og artikel 11 og 12 i forordning (EF) nr. 1342/2008, under samtidig hensyntagen til Rådets forordning (EF) nr. 754/2009 af 27. juli 2009 om undtagelse af visse fartøjsgrupper fra fiskeriindsatsordningen i kapitel III i forordning (EF) nr. 1342/2008[15].

15. Udnyttelsen af de fiskerimuligheder for EU-fartøjer, der fastsættes ved nærværende forordning, er underlagt Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik[16], særlig artikel 33 og 34 om registrering af fangster og indberetning af data om opbrugte fiskerimuligheder. Det er derfor nødvendigt at specificere de koder, som medlemsstaterne benytter til at sende data til Kommissionen om landinger af bestande, der er omfattet af denne forordning.

16. For at undgå afbrydelser i fiskeriaktiviteterne og sikre EU-fiskernes udkomme bør denne forordning finde anvendelse fra den 1. januar 2012 med undtagelse af bestemmelserne vedrørende fiskeriindsatsbegrænsninger, som bør finde anvendelse fra den 1. februar 2012. Denne forordning bør på grund af sin hastende karakter træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen.

17. Fiskerimuligheder bør udnyttes i fuld overensstemmelse med den gældende EU-ret —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

AFSNIT I

ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

ARTIKEL 1 GENSTAND

1. Ved denne forordning fastsættes fiskerimulighederne for EU-fartøjer for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der ikke er omfattet af internationale forhandlinger eller aftaler.

2. De i stk. 1 omhandlede fiskerimuligheder omfatter:

a) fangstbegrænsninger for 2012 og

b) fiskeriindsatsbegrænsninger for perioden fra 1. februar 2012 til 31. januar 2013.

Artikel 2Anvendelsesområde

Denne forordning finder anvendelse på EU-fartøjer.

Artikel 3Definitioner

I denne forordning forstås ved:

a) "EU-fartøj": et fiskerfartøj, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Unionen

b) "EU-farvande": de farvande, der henhører under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion med undtagelse af farvandene omkring de territorier, der er nævnt i bilag II til traktaten

c) "samlet tilladt fangstmængde" (TAC): den mængde, der hvert år kan fanges og landes af hver fiskebestand

d) "kvote": en andel af den TAC, som er tildelt Unionen eller en medlemsstat

e) "internationale farvande": farvande, der ikke omfattes af nogen stats højhedsområde eller jurisdiktion

f) "maskestørrelse": maskestørrelsen i fiskenet som målt i henhold til forordning (EF) nr. 517/200

g) "EU-fiskerflåderegister": det register, der er etableret af Kommissionen i medfør af artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2371/2002

h) "fiskerilogbog": den i artikel 14 i forordning (EF) nr. 1224/2009 omhandlede logbog.

Artikel 4Fiskeriområder

I denne forordning forstås ved:

a) ICES-områder (ICES = Det Internationale Havundersøgelsesråd): områder som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 218/2009 af 11. marts 2009 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i det nordøstlige Atlanterhav

b) "Skagerrak": farvandet, der afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til Lindesnes fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst

c) "Kattegat": farvandet, der afgrænses mod nord af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og derfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst og mod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gnibens Spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen

d) "VII (Porcupine Bank – sektor 16)": området, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter:

– 53° 30' N 15° 00' V

– 53° 30' N 11° 00' V

– 51° 30' N 11° 00' V

– 51° 30' N 13° 00' V

– 51° 00' N 13° 00' V

– 51° 00' N 15° 00' V

– 53° 30' N 15° 00' V

e) "Cadizbugten": den del af ICES-afsnit IXa, der ligger øst for 7° 23' 48″ V

f) CECAF-områder (CECAF: Komitéen for Fiskeriet i Det Østlige Centrale Atlanterhav): områder som defineret i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2009 af 11. marts 2009 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i visse områder uden for det nordlige Atlanterhav[17].

AFSNIT II

FISKERIMULIGHEDER

ARTIKEL 5 TAC'ER OG TILDELINGER

I bilag I fastsættes TAC'er for EU-fartøjer i EU-farvande eller i visse ikke-EU-farvande og fordelingen af disse TAC'er blandt medlemsstaterne samt i givet fald de dertil knyttede betingelser.

Artikel 6Særlige bestemmelser for visse TAC'er

1. TAC'erne for visse fiskebestande fastlægges af den berørte medlemsstat. De pågældende bestande er angivet i bilag I.

2. De TAC'er, en medlemsstat fastlægger, skal:

a) være i overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik, navnlig princippet om bæredygtig udnyttelse af bestanden, og

b) med den højst mulige sandsynlighed give en udnyttelse af bestanden, som er i overensstemmelse med, at der nås et maksimalt bæredygtigt udbytte i 2015 og tiden derefter.

3. Hver af de berørte medlemsstater skal senest den 28. februar 2012 indgive følgende oplysninger til Kommissionen:

a) de vedtagne TAC'er

b) de data, medlemsstaten har indsamlet og vurderet, og som TAC'erne er baseret på, og

c) nærmere oplysninger om, hvorledes de vedtagne TAC'er er i overensstemmelse med stk. 2.

Artikel 7Yderligere tildeling til fartøjer, der deltager i afprøvningervedrørende fuldt dokumenteret fiskeri

18. For så vidt angår visse bestande, kan medlemsstaterne give fartøjer, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, en yderligere tildeling. De pågældende bestande er angivet i bilag I. De yderligere tildelinger må ikke overstige en samlet grænse, der er angivet i bilag I, som en procentdel af den kvote, den pågældende medlemsstat har fået tildelt.

19. De yderligere tildelinger, der er omhandlet i stk. 1, må kun gives på følgende betingelser:

a) fartøjerne skal anvende videoovervågningskameraer (CCTV) forbundet med et system af sensorer, der registrerer alle fiskeri- og forarbejdningsaktiviteter om bord på fartøjerne

b) mængden af den yderligere tildeling til et fartøj må ikke overstige 75 % af udsmidet for den type fartøj, det tilhører, og må ikke i noget tilfælde udgøre mere end en stigning på 30 % af den grundlæggende tildeling til fartøjet og

c) alle fangster af de bestande, der er omfattet af den yderligere tildeling til det pågældende fartøj, skal trækkes fra fartøjets samlede tildeling.

I det omfang registreringerne i henhold til litra a) omfatter behandling af personoplysninger i den betydning, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger[18], gælder direktivet for behandlingen af sådanne oplysninger.

20. Når en medlemsstat konstaterer, at et fartøj, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, ikke overholder betingelserne i stk. 2, trækker medlemsstaten omgående den yderligere tildeling, som det pågældende fartøj har fået, tilbage og udelukker fartøjet fra deltagelse i disse afprøvninger i resten af 2012.

21. Medlemsstaterne skal, før de giver yderligere tildelinger, indgive følgende oplysninger til Kommissionen:

a) listen over fartøjer, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri

b) specifikationerne for det elektroniske fjernovervågningsudstyr, der er installeret om bord på de pågældende fartøjer

c) kapaciteten af, typen af og specifikationerne for de redskaber, som de fartøjer, der deltager i afprøvningerne, anvender

d) skønnet udsmid for hver type fartøj, der deltager i afprøvningerne, og

e) den fangstmængde, de fartøjer, der deltager i afprøvningerne, har taget i 2011 af den bestand, der er underlagt den relevante TAC.

22. Kommissionen kan anmode om, at vurderingen af det skønnede udsmid for fartøjer, jf. stk. 2, litra b), forelægges et videnskabeligt rådgivende organ til fornyet undersøgelse. Hvis vurderingen ikke bekræftes, må den pågældende medlemsstat ikke give de pågældende fartøjer den yderligere tildeling eller skal, hvis den allerede har foretaget tildelingen, trække den tilbage.

Artikel 8Betingelser for landing af fangster og bifangster

Fisk fra bestande, som der er fastsat TAC'er for, må kun opbevares om bord eller landes, hvis:

a) fangsterne er taget af fartøjer fra en medlemsstat, der har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt, eller

b) fangsterne udgør en del af en EU-kvote, der ikke er blevet fordelt som kvoter mellem medlemsstaterne, og denne EU-kvote ikke er opbrugt.

Artikel 9Fiskeriindsatsbegrænsninger

Fra den 1. februar 2012 til den 31. januar 2013 gælder de fiskeriindsatsbegrænsninger, der er fastsat i:

a) bilag IIA for forvaltningen af torskebestande i Kattegat, ICES-afsnit VIIa og Via, og EU-farvande i ICES-afsnit Vb

b) bilag IIB for genopretningen af kulmule- og jomfruhummerbestandene i ICES-afsnit VIIIc og IXa med undtagelse af Cadizbugten

c) bilag IIC for forvaltningen af tungebestandene i ICES-afsnit VIIe.

Artikel 10Særlige bestemmelser om tildeling af fiskerimuligheder

1. Den fordeling af fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne, der er fastsat ved denne forordning, er ikke til hinder for:

a) udveksling, jf. artikel 20, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002

b) omfordelinger efter artikel 37 i forordning (EF) nr. 1224/2009 eller artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1006/2008

c) supplerende landing, jf. artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96

d) tilbageholdelse af mængder, jf. artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96

e) nedsættelse, jf. artikel 37, 105, 106 og 107 i forordning (EF) nr. 1224/2009.

2. Medmindre andet er anført i bilag I til denne forordning, finder artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendelse på bestande, der er underlagt en præventiv TAC, og artikel 3, stk. 2 og 3, samt artikel 4 i den pågældende forordning finder anvendelse på bestande, der er underlagt en analytisk TAC.

Artikel 11Fiskeriforbudsperioder

1. Det er forbudt at fiske efter følgende arter eller at opbevare disse arter om bord i Porcupine Bank i perioden fra 1. maj til 31. juli 2012: torsk, havtaske, glashvarre, kuller, hvilling, kulmule, jomfruhummer, rødspætte, lubbe, rokker, tunge og pighaj.

2. Med henblik på denne artikel omfatter Porcupine Bank det område, der er afgrænset af geodætiske linjer mellem følgende punkter:

Punkt | Breddegrad | Længdegrad |

1 | 52° 27' N | 12° 19' V |

2 | 52° 40' N | 12° 30' V |

3 | 52° 47' N | 12° 39,600' V |

4 | 52° 47' N | 12° 56' V |

5 | 52° 13,5' N | 13° 53,830' V |

6 | 51° 22' N | 14° 24' V |

7 | 51° 22' N | 14° 03' V |

8 | 52° 10' N | 13° 25' V |

9 | 52° 32' N | 13° 07,500' V |

10 | 52° 43' N | 12° 55' V |

11 | 52° 43' N | 12° 43' V |

12 | 52° 38,800' N | 12° 37' V |

13 | 52° 27' N | 12° 23' V |

14 | 52° 27' N | 12° 19' V |

3. Som en undtagelse fra stk. 1 er gennemsejling af Porcupine Bank tilladt for fartøjer, der medfører de i stk. 1 omtalte arter, i overensstemmelse med artikel 50, stk. 3, 4 og 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009.

Artikel 12Forbudte arter

1. Det er forbudt for EU-fartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade eller lande følgende arter:

a) brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i alle EU-farvande og andre farvande

b) sildehaj ( Lamna nasus ) i internationale farvande

c) havengel (Squatina squatina) i EU-farvande

d) skade (Dipturus batis) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde III, IV, VI, VII, VIII, IX og X

e) broget rokke (Raja undulata) og spidsrokke (Rostroraja alba) i EU-farvande i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X

f) guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvande i ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII.

2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges ved et uheld, må de ikke skades. De skal straks genudsættes.

Artikel 13Dataindberetning

Når medlemsstaterne i henhold til artikel 33 og 34 i forordning (EF) nr. 1224/2009 sender Kommissionen data om de landede fangstmængder af de enkelte bestande, skal de anvende de bestandskoder, som er fastsat i bilag I til nærværende forordning.

AFSNIT III

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

ARTIKEL 14 IKRAFTTRÆDELSE OG ANVENDELSE

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Den anvendes fra den 1. januar 2012.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

Formand

LISTE OVER BILAG

- BILAG I: TAC'er for EU-fartøjer i områder, hvor der gælder TAC'er angivet pr. art og pr. område (i tons levende vægt, medmindre andet er anført).

- Del A: Generelle bestemmelser

- Del B: Kattegat, ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV, EU-farvande I CECAF og Fransk Guyanas farvande

- BILAG IIA: Fartøjers fiskeriindsats i forbindelse med forvaltning af torskebestande i Kattegat, ICES-afsnit VIIa og VIa og i EU-farvande i ICES-afsnit Vb

- BILAG IIB: Fartøjers fiskeriindsats i forbindelse med genopretning af visse sydlige kulmulebestande og jomfruhummerbestande i ICES-afsnit VIIIc og IXa, undtagen Cadizbugten

- Bilag IIC: Fartøjers fiskeriindsats i forbindelse med forvaltning af tungebestande i den vestlige del af Den Engelske Kanal i ICES-afsnit VIIe

BILAG I

TAC'ER FOR EU-FARTØJER I OMRÅDER, HVOR DER GÆLDER TAC'ER ANGIVET PR. ART OG PR. OMRÅDE I TONS LEVENDE VÆGT, MEDMINDRE ANDET ER ANFØRT)

DEL IGENERELLE BESTEMMELSER

I skemaerne i del B i dette bilag fastsættes TAC’er og kvoter (i tons levende vægt, medmindre andet er angivet) for hver bestand og funktionelt dertil knyttede betingelser, hvor det er relevant.

Alle fiskerimulighederne i dette bilag er undergivet bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1224/2009, særlig artikel 33 og 34.

Medmindre andet er angivet, er henvisningerne til fiskeriområder henvisninger til ICES-områder. Fiskebestandene er for hvert område anført i alfabetisk rækkefølge efter arternes latinske navn. Nedenfor gives en oversigt over de almindeligt anvendte navne og de latinske navne til brug i forbindelse med denne forordning.

Videnskabeligt navn | Alfa-3-kode | Almindeligt anvendt navn |

Amblyraja radiata | RJR | Tærbe |

Ammodytes spp. | SAN | Tobisarter |

Argentina silus | ARU | Guldlaks |

Beryx spp. | ALF | Beryxarter |

Brosme brosme | USK | Brosme |

Caproidae | BOR | Havgalte |

Centrophorus squamosus | GUQ | Mørk pighaj |

Centroscymnus coelolepis | CYO | Portugisisk pighaj |

Chaceon maritae | CGE | Dybvandskrabbe |

Champsocephalus gunnari | ANI | Båndet isfisk |

Chionoecetes spp. | PCR | Arktiske krabber (Chionoecetes-arter) |

Clupea harengus | HER | Sild |

Coryphaenoides rupestris | RNG | Skolæst |

Dalatias licha | SCK | Chokoladehaj |

Deania calcea | DCA | Næbhaj |

Dipturus batis | RJB | Sortbuget rokke |

Dissostichus eleginoides | TOP | Sort patagonisk isfisk |

Engraulis encrasicolus | ANE | Ansjos |

Etmopterus princeps | ETR | Lyshaj |

Etmopterus pusillus | ETP | Glat lanternehaj |

Euphausia superba | KRI | Antarktisk lyskrebs |

Gadus morhua | COD | Torsk |

Galeorhinus galeus | GAG | Almindelig gråhaj |

Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Skærising |

Hippoglossoides platessoides | PLA | Håising |

Hippoglossus hippoglossus | HAL | Helleflynder |

Hoplostethus atlanticus | ORY | Orange savbug |

Illex illecebrosus | SQI | Nordlig blæksprutte |

Lamna nasus | POR | Sildehaj |

Lepidonotothen squamifrons | NOS | Grå isfisk |

Lepidorhombus spp. | LEZ | Glashvarrearter |

Leucoraja circularis | RJI | Sandrokke |

Leucoraja fullonica | RJF | Gøgerokke |

Leucoraja naevus | RJN | Pletrokke |

Limanda ferruginea | YEL | Gulhalet ising |

Limanda limanda | DAB | Ising |

Lophiidae | ANF | Havtaske |

Macrourus spp. | GRV | Langhalearter |

Makaira nigricans | BUM | Blå marlin |

Mallotus villosus | CAP | Lodde |

Martialia hyadesi | SQS | Blæksprutte |

Melanogrammus aeglefinus | HAD | Kuller |

Merlangius merlangus | WHG | Hvilling |

Merluccius merluccius | HKE | Kulmule |

Micromesistius poutassou | WHB | Blåhvilling |

Microstomus kitt | LEM | Rødtunge |

Molva dypterygia | BLI | Byrkelange |

Molva molva | LIN | Lange |

Nephrops norvegicus | NEP | Jomfruhummer |

Pandalus borealis | PRA | Dybvandsreje |

Paralomis spp. | PAI | Troldkrabber (Paralomis-arter) |

Penaeus spp. | PEN | Rejer (Penaeus-arter) |

Platichthys flesus | FLE | Skrubbe |

Pleuronectes platessa | PLE | Rødspætte |

Pleuronectiformes | FLX | Fladfisk |

Pollachius pollachius | POL | Lubbe |

Pollachius virens | POK | Sej |

Psetta maxima | TUR | Pighvar |

Raja brachyura | RJH | Blond rokke |

Raja clavata | RJC | Sømrokke |

Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Sortbuget rokke |

Raja microocellata | RJE | Småøjet rokke |

Raja montagui | RJM | Storplettet rokke |

Raja undulata | RJU | Broget rokke |

Rajiformes | SRX | Rokker |

Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Hellefisk |

Rostroraja alba | RJA | Spidsrokke |

Scomber scombrus | MAC | Makrel |

Scophthalmus rhombus | BLL | Slethvar |

Sebastes spp. | RED | Rødfiskarter |

Solea solea | SOL | Almindelig tunge |

Solea spp. | SOX | Tungearter |

Sprattus sprattus | SPR | Brisling |

Squalus acanthias | DGS | Almindelig pighaj |

Tetrapturus albidus | WHM | Hvid marlin |

Thunnus maccoyii | SBF | Sydlig tun |

Thunnus obesus | BET | Storøjet tun |

Thunnus thynnus | BFT | Almindelig tun |

Trachurus spp. | JAX | Hestemakrelarter |

Trisopterus esmarkii | NOP | Sperling |

Urophycis tenuis | HKW | Hvid skægbrosme |

Xiphias gladius | SWO | Sværdfisk |

Nedenstående oversigt over de almindeligt anvendte navne og de latinske navne gives udelukkende til orientering.

Beryxarter | ALF | Beryx spp. |

Håising | PLA | Hippoglossoides platessoides |

Ansjos | ANE | Engraulis encrasicolus |

Havtaske | ANF | Lophiidae |

Båndet isfisk | ANI | Champsocephalus gunnari |

Helleflynder | HAL | Hippoglossus hippoglossus |

Storøjet tun | BET | Thunnus obesus |

Næbhaj | DCA | Deania calcea |

Blond rokke | RJH | Raja brachyura |

Byrkelange | BLI | Molva dypterygia |

Blå marlin | BUM | Makaira nigricans |

Blåhvilling | WHB | Micromesistius poutassou |

Almindelig tun | BFT | Thunnus thynnus |

Havgalte | BOR | Caproidae |

Slethvar | BLL | Scophthalmus rhombus |

Lodde | CAP | Mallotus villosus |

Torsk | COD | Gadus morhua |

Sortbuget rokke | RJB | Dipturus batis |

Almindelig tunge | SOL | Solea solea |

Troldkrabber (Paralomis-arter) | PAI | Paralomis spp. |

Pletrokke | RJN | Leucoraja naevus |

Ising | DAB | Limanda limanda |

Dybvandskrabbe | CGE | Chaceon maritae |

Fladfisk | FLX | Pleuronectiformes |

Skrubbe | FLE | Platichthys flesus |

Lyshaj | ETR | Etmopterus princeps |

Guldlaks | ARU | Argentina silus |

Hellefisk | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |

Langhalearter | GRV | Macrourus spp. |

Grå isfisk | NOS | Lepidonotothen squamifrons |

Kuller | HAD | Melanogrammus aeglefinus |

Kulmule | HKE | Merluccius merluccius |

Sild | HER | Clupea harengus |

Hestemakrelarter | JAX | Trachurus spp. |

Chokoladehaj | SCK | Dalatias licha |

Antarktisk lyskrebs | KRI | Euphausia superba |

Mørk pighaj | GUQ | Centrophorus squamosus |

Rødtunge | LEM | Microstomus kitt |

Lange | LIN | Molva molva |

Makrel | MAC | Scomber scombrus |

Glashvarrearter | LEZ | Lepidorhombus spp. |

Dybvandsreje | PRA | Pandalus borealis |

Jomfruhummer | NEP | Nephrops norvegicus |

Sperling | NOP | Trisopterus esmarkii |

Sortbuget rokke | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis |

Orange savbug | ORY | Hoplostethus atlanticus |

Sort patagonisk isfisk | TOP | Dissostichus eleginoides |

Rejer (Penaeus-arter) | PEN | Penaeus spp. |

Rødspætte | PLE | Pleuronectes platessa |

Lubbe | POL | Pollachius pollachius |

Sildehaj | POR | Lamna nasus |

Portugisisk pighaj | CYO | Centroscymnus coelolepis |

Rødfiskarter | RED | Sebastes spp. |

Skolæst | RNG | Coryphaenoides rupestris |

Sej | POK | Pollachius virens |

Tobisarter | SAN | Ammodytes spp. |

Sandrokke | RJI | Leucoraja circularis |

Gøgerokke | RJF | Leucoraja fullonica |

Nordlig blæksprutte | SQI | Illex illecebrosus |

Rokker | SRX | Rajiformes |

Småøjet rokke | RJE | Raja microocellata |

Glat lanternehaj | ETP | Etmopterus pusillus |

Arktiske krabber (Chionoecetes-arter) | PCR | Chionoecetes spp. |

Tungearter | SOX | Solea spp. |

Sydlig tun | SBF | Thunnus maccoyii |

Storplettet rokke | RJM | Raja montagui |

Brisling | SPR | Sprattus sprattus |

Almindelig pighaj | DGS | Squalus acanthias |

Blæksprutte | SQS | Martialia hyadesi |

Tærbe | RJR | Amblyraja radiata |

Sværdfisk | SWO | Xiphias gladius |

Sømrokke | RJC | Raja clavata |

Almindelig gråhaj | GAG | Galeorhinus galeus |

Pighvar | TUR | Psetta maxima |

Brosme | USK | Brosme brosme |

Broget rokke | RJU | Raja undulata |

Hvid skægbrosme | HKW | Urophycis tenuis |

Hvid marlin | WHM | Tetrapturus albidus |

Spidsrokke | RJA | Rostroraja alba |

Hvilling | WHG | Merlangius merlangus |

Skærising | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |

Gulhalet ising | YEL | Limanda ferruginea |

DEL BKATTEGAT, ICES-UNDEROMRÅDE I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XIIOG XIV, EU-FARVANDE I CECAF OG FRANSK GUYANAS FARVANDE

Art: | Guldlaks Argentina silus | Område: | EU-farvande og internationale farvande i I og II (ARU/1/2.) |

Tyskland | 21 | Analytisk TAC |

Frankrig | 7 |

Nederlandene | 17 |

Det Forenede Kongerige | 32 |

EU | 77 |

TAC | 77 |

.

Art: | Guldlaks Argentina silus | Område: | EU-farvande i III og IV (ARU/3/4.) |

Danmark | 781 | Analytisk TAC |

Tyskland | 8 |

Frankrig | 6 |

Irland | 6 |

Nederlandene | 37 |

Sverige | 30 |

Det Forenede Kongerige | 14 |

EU | 882 |

TAC | 882 |

.

Art: | Guldlaks Argentina silus | Område: | EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII (ARU/567.) |

Tyskland | 268 | Analytisk TAC |

Frankrig | 6 |

Irland | 248 |

Nederlandene | 2 799 |

Det Forenede Kongerige | 197 |

EU | 3 518 |

TAC | 3 518 |

.

Art: | Brosme Brosme brosme | Område: | III a, EU-farvande i underområde 22-32 (USK/3A/BCD) |

Danmark | 10 | Analytisk TAC |

Sverige | 5 |

Tyskland | 5 |

EU | 20 |

TAC | 20 |

.

Art: | Havgalte Caproidae | Område: | EU-farvande og internationale farvande i VI, VII og VIII (BOR/678-) |

Danmark | pm | Præventiv TAC |

Irland | pm |

Det Forenede Kongerige | pm |

Sverige | pm |

EU | pm |

TAC | pm |

.

Art: | Sild Clupea harengus | Område: | VII b, VII c; VIaS(1) (HER/6AS7BC) |

Irland | 3 048 | Analytisk TAC |

Nederlandene | 305 |

EU | 3 353 |

TAC | 3 353 |

(1) Vedrører sildebestanden i VI a syd for 56° 00' N og vest for 7° 00' V. |

.

Art: | Sild Clupea harengus | Område: | VI Clyde(1) (HER/06ACL.) |

Det Forenede Kongerige | Skal fastsættes | (2) | Præventiv TAC |

EU | Skal fastsættes | (3) |

TAC | Skal fastsættes | (3) |

(1) Clydebestanden: vedrører sildebestanden i havområdet nordøst for en ret linje mellem Mull of Kintyre og Corsewall Point. (2) Artikel 6 i denne forordning anvendes. (3) Samme mængde som fastsat i overensstemmelse med fodnote 2. |

.

Art: | Sild Clupea harengus | Område: | VIIa(1) (HER/07A/MM) |

Irland | 1 031 | Analytisk TAC |

Det Forenede Kongerige | 2 929 |

EU | 3 960 |

TAC | 3 960 |

(1) Dette område reduceres med det område, der er lagt til VIIg, VIIh, VIIj og VIIk, afgrænset: – mod nord af 52°30' N – mod syd af 52°00' N – mod vest af Irlands kyst – mod øst af Det Forenede Kongeriges kyst. |

.

Art: | Sild Clupea harengus | Område: | VIIe og VIIf (HER/7EF.) |

Frankrig | 416 | Præventiv TAC |

Det Forenede Kongerige | 416 |

EU | 833 |

TAC | 833 |

.

Art: | Sild Clupea harengus | Område: | VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) og VIIk(1) (HER/7G-K.) |

Tyskland | 234 | Analytisk TAC |

Frankrig | 1 302 |

Irland | 18 236 |

Nederlandene | 1 302 |

Det Forenede Kongerige | 26 |

EU | 21 100 |

TAC | 21 100 |

(1) Dette område udvides med området afgrænset: – mod nord af 52°30' N – mod syd af 52°00' N – mod vest af Irlands kyst – mod øst af Det Forenede Kongeriges kyst. |

.

Art: | Ansjos Engraulis encrasicolus | Område: | IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (ANE/9/3411) |

Spanien | 3 090 | Analytisk TAC |

Portugal | 3 370 |

EU | 6 460 |

TAC | 6 460 |

.

Art: | Torsk Gadus morhua | Område: | Kattegat (COD/03AS.) |

Danmark | 0 | Analytisk TAC |

Tyskland | 0 |

Sverige | 0 |

EU | 0 |

TAC | 0 | (1) |

(1) Landing af bifangst af torsk i det område, der er omfattet af denne TAC, er tilladt, såfremt den pågældende fangst ikke udgør mere end 1,5 % af den levende vægt af den samlede fangst, der opbevares om bord for hver enkelt fangstrejse. |

.

Art: | Torsk Gadus morhua | Område: | VIb, EU-farvande og internationale farvande i Vb vest for 12° 00' V og i XII og XIV (COD/5W6-14) |

Belgien | 0 | Præventiv TAC |

Tyskland | 2 |

Frankrig | 19 |

Irland | 7 |

Det Forenede Kongerige | 31 |

EU | 59 |

TAC | 59 |

.

Art: | Torsk Gadus morhua | Område: | VIa; EU-farvande og internationale farvande i Vb øst for 12° 00' V (COD/5BE6A) |

Belgien | 0 | Analytisk TAC |

Tyskland | 0 |

Frankrig | 0 |

Irland | 0 |

Det Forenede Kongerige | 0 |

EU | 0 |

TAC | 0 | (1) |

(1) Landing af bifangst af torsk i det område, der er omfattet af denne TAC, er tilladt, såfremt den pågældende fangst ikke udgør mere end 1,5 % af den levende vægt af den samlede fangst, der opbevares om bord for hver enkelt fangstrejse. |

Art: | Torsk Gadus morhua | Område: | VIIa (COD/07A.) |

Belgien | 0 | Analytisk TAC |

Frankrig | 0 |

Irland | 0 |

Nederlandene | 0 |

Det Forenede Kongerige | 0 |

EU | 0 |

TAC | 0 | (1) |

(1) Landing af bifangst af torsk i det område, der er omfattet af denne TAC, er tilladt, såfremt den pågældende fangst ikke udgør mere end 1,5 % af den levende vægt af den samlede fangst, der opbevares om bord for hver enkelt fangstrejse. |

.

Art: | Torsk Gadus morhua | Område: | VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (COD/7XAD34) |

Belgien | 432 | Analytisk TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. |

Frankrig | 7 080 |

Irland | 1 403 |

Nederlandene | 1 |

Det Forenede Kongerige | 763 |

EU | 9 679 |

TAC | 9 679 |

.

Art: | Sildehaj Lamna nasus | Område: | Fransk Guyanas farvande, Kattegat; EU-farvande i Skagerrak, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV; EU-farvande i CECAF 34.1.1, 34.1.2 og 34.2 (POR/3-1234) |

Danmark | pm | (1) | Analytisk TAC |

Frankrig | pm | (1) |

Tyskland | pm | (1) |

Irland | pm | (1) |

Spanien | pm | (1) |

Det Forenede Kongerige | pm | (1) |

EU | pm | (1) |

(1) |

TAC | pm | (1) |

(1) Når denne art fanges ved et uheld, må den ikke skades. Fangster skal straks genudsættes. |

.

Art: | Glashvarrearter Lepidorhombus spp. | Område: | EU-farvande i IIa og IV (LEZ/2AC4-C) |

Belgien | 5 | Analytisk TAC |

Danmark | 4 |

Tyskland | 4 |

Frankrig | 26 |

Nederlandene | 20 |

Det Forenede Kongerige | 1 509 |

EU | 1 568 |

TAC | 1 568 |

.

Art: | Glashvarrearter Lepidorhombus spp. | Område: | VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (LEZ/56-14) |

Spanien | 327 | Analytisk TAC |

Frankrig | 1 276 |

Irland | 373 |

Det Forenede Kongerige | 903 |

EU | 2 879 |

TAC | 2 879 |

.

Art: | Glashvarrearter Lepidorhombus spp. | Område: | VII (LEZ/07.) |

Belgien | 371 | Analytisk TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. |

Spanien | 4 118 |

Frankrig | 4 996 |

Irland | 2 272 |

Det Forenede Kongerige | 1 968 |

EU | 13 725 |

TAC | 13 725 |

.

Art: | Glashvarrearter Lepidorhombus spp. | Område: | VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (LEZ/8ABDE.) |

Spanien | 750 | Analytisk TAC |

Frankrig | 605 |

EU | 1 355 |

TAC | 1 355 |

.

Art: | Glashvarrearter Lepidorhombus spp. | Område: | VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (LEZ/8C3411) |

Spanien | 1 091 | Analytisk TAC |

Frankrig | 55 |

Portugal | 36 |

EU | 1 182 |

TAC | 1 182 |

.

Art: | Havtaske Lophiidae | Område: | VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (ANF/56-14) |

Belgien | 147 | Analytisk TAC |

Tyskland | 168 |

Spanien | 157 |

Frankrig | 1 810 |

Irland | 409 |

Nederlandene | 142 |

Det Forenede Kongerige | 1 259 |

EU | 4 092 |

TAC | 4 092 |

.

Art: | Havtaske Lophiidae | Område: | VII (ANF/07.) |

Belgien | 2 238 | (1) | Analytisk TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. |

Tyskland | 250 | (1) |

Spanien | 889 | (1) |

Frankrig | 14 362 | (1) |

Irland | 1 835 | (1) |

Nederlandene | 290 | (1) |

Det Forenede Kongerige | 4 355 | (1) |

EU | 24 219 | (1) |

TAC | 24 219 | (1) |

(1) Særlig betingelse: Hvoraf højst 5 % må fanges i VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (ANF/*8ABDE). |

.

Art: | Havtaske Lophiidae | Område: | VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (ANF/8ABDE.) |

Spanien | 989 | Analytisk TAC |

Frankrig | 5 501 |

EU | 6 490 |

TAC | 6 490 |

.

Art: | Havtaske Lophiidae | Område: | VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (ANF/8C3411) |

Spanien | 2 750 | Analytisk TAC |

Frankrig | 3 |

Portugal | 547 |

EU | 3 300 |

TAC | 3 300 |

.

Art: | Kuller Melanogrammus aeglefinus | Område: | EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa (HAD/5BC6A.) |

Belgien | 6 | Analytisk TAC |

Tyskland | 7 |

Frankrig | 276 |

Irland | 197 |

Det Forenede Kongerige | 2 020 |

EU | 2 506 |

TAC | 2 506 |

.

Art: | Kuller Melanogrammus aeglefinus | Område: | VIIb-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (HAD/7X7A34) |

Belgien | 111 | Analytisk TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. |

Frankrig | 6 658 |

Irland | 2 219 |

Det Forenede Kongerige | 999 |

EU | 9 987 |

TAC | 9 987 |

.

Art: | Kuller Melanogrammus aeglefinus | Område: | VIIa (HAD/07A.) |

Belgien | 16 | Analytisk TAC |

Frankrig | 71 |

Irland | 428 |

Det Forenede Kongerige | 473 |

EU | 988 |

TAC | 988 |

.

Art: | Hvilling Merlangius merlangus | Område: | VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (WHG/56-14) |

Tyskland | 1 | Analytisk TAC |

Frankrig | 30 |

Irland | 72 |

Det Forenede Kongerige | 139 |

EU | 242 |

TAC | 242 |

.

Art: | Hvilling Merlangius merlangus | Område: | VIIa (WHG/07A.) |

Belgien | 0 | Analytisk TAC |

Frankrig | 6 |

Irland | 35 |

Nederlandene | 0 |

Det Forenede Kongerige | 48 |

EU | 89 |

TAC | 89 |

.

Art: | Hvilling Merlangius merlangus | Område: | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj og VIIk (WHG/7X7A-C) |

Belgien | 121 | Analytisk TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. |

Frankrig | 7 455 |

Irland | 3 455 |

Nederlandene | 61 |

Det Forenede Kongerige | 1 334 |

EU | 12 426 |

TAC | 12 426 |

.

Art: | Hvilling Merlangius merlangus | Område: | VIII (WHG/08.) |

Spanien | 1 080 | Præventiv TAC |

Frankrig | 1 619 |

EU | 2 699 |

TAC | 2 699 |

.

Art: | Hvilling Merlangius merlangus | Område: | IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (WHG/9/3411) |

Portugal | Skal fastsættes | (1) | Præventiv TAC |

EU | Skal fastsættes | (2) |

TAC | Skal fastsættes | (2) |

(1) Artikel 6 i denne forordning anvendes. (2) Samme mængde som fastsat i overensstemmelse med fodnote 1. |

.

Art: | Kulmule Merluccius merluccius | Område: | IIIa; EU-farvande i underområde 22-32 (HKE/3A/BCD) |

Danmark | 1 366 | Analytisk TAC |

Sverige | 116 |

EU | 1 482 |

TAC | 1 482 | (1) |

(1) Inden for en samlet TAC på 49 175 tons for den nordlige kulmulebestand. |

.

Art: | Kulmule Merluccius merluccius | Område: | EU-farvande i IIa og IV (HKE/2AC4-C) |

Belgien | 25 | Analytisk TAC |

Danmark | 997 |

Tyskland | 115 |

Frankrig | 221 |

Nederlandene | 57 |

Det Forenede Kongerige | 311 |

EU | 1 726 |

TAC | 1 726 | (1) |

(1) Inden for en samlet TAC på 49 175 tons for den nordlige kulmulebestand. |

.

Art: | Kulmule Merluccius merluccius | Område: | VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (HKE/571214) |

Belgien | 253 | (1) | Analytisk TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. |

Spanien | 8 129 |

Frankrig | 12 552 | (1) |

Irland | 1 521 |

Nederlandene | 164 | (1) |

Det Forenede Kongerige | 4 956 | (1) |

EU | 27 575 |

TAC | 27 575 | (2) |

(1) Der kan foretages overførsler fra denne kvote til EU-farvande i II a og IV. Kommissionen skal dog underrettes om sådanne overførsler i forvejen. (2) Inden for en samlet TAC på 49 175 tons for den nordlige kulmulebestand. |

Særlig betingelse: |

Inden for ovennævnte kvoter må der i nedenstående områder højst fanges følgende mængder: |

VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (HKE/*8ABDE) |

Belgien | 33 |

Spanien | 1 311 |

Frankrig | 1 311 |

Irland | 164 |

Nederlandene | 16 |

Det Forenede Kongerige | 738 |

EU | 3573 |

.

Art: | Kulmule Merluccius merluccius | Område: | VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (HKE/8ABDE.) |

Belgien | 8 | (1) | Analytisk TAC |

Spanien | 5 659 |

Frankrig | 12 708 |

Nederlandene | 16 | (1) |

EU | 18 391 |

TAC | 18 391 | (2) |

(1) Der kan foretages overførsler af denne kvote til IV og EU-farvande i IIa. Kommissionen skal dog underrettes om sådanne overførsler i forvejen. (2) Inden for en samlet TAC på 49 175 tons for den nordlige kulmulebestand. |

Særlig betingelse: |

Inden for ovennævnte kvoter må der i nedenstående områder højst fanges følgende mængder: |

VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (HKE/*57-14) |

Belgien | 2 |

Spanien | 1 639 |

Frankrig | 2 950 |

Nederlandene | 5 |

EU | 4596 |

.

Art: | Kulmule Merluccius merluccius | Område: | VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (HKE/8C3411) |

Spanien | 7 870 | Analytisk TAC |

Frankrig | 756 |

Portugal | 3 673 |

EU | 12 299 |

TAC | 12 299 |

.

Art: | Byrkelange Molva dypterygia | Område: | Internationale farvande i XII (BLI/12INT-)(1) |

Estland | 1 | Analytisk TAC |

Spanien | 582 |

Frankrig | 14 |

Litauen | 5 |

Det Forenede Kongerige | 5 |

Andre | 1 | (1) |

EU | 611 |

TAC | 611 |

(1) Kun for bifangster. Direkte fiskeri under denne kvote er forbudt. |

.

Art: | Lange Molva molva | Område: | IIIa; EU-farvande i IIIbcd (LIN/3A/BCD) |

Belgien | 6 | (1) | Analytisk TAC |

Danmark | 43 |

Tyskland | 6 | (1) |

Sverige | 17 |

Det Forenede Kongerige | 6 | (1) |

EU | 78 |

TAC | 78 |

(1) Kvoten må kun fiskes i EU-farvande i IIIa og EU-farvande i IIIbcd. |

.

Art: | Jomfruhummer Nephrops norvegicus | Område: | EU-farvande i IIa og IV (NEP/2AC4-C) |

Belgien | 1 091 | Analytisk TAC |

Danmark | 1 091 |

Tyskland | 16 |

Frankrig | 32 |

Nederlandene | 561 |

Det Forenede Kongerige | 18 058 |

EU | 20 849 |

TAC | 20 849 |

.

Art: | Jomfruhummer Nephrops norvegicus | Område: | VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb (NEP/5BC6.) |

Spanien | 28 | Analytisk TAC |

Frankrig | 113 |

Irland | 189 |

Det Forenede Kongerige | 13 620 |

EU | 13 950 |

TAC | 13 950 |

.

Art: | Jomfruhummer Nephrops norvegicus | Område: | VII (NEP/07.) |

Spanien | 1 053 | (1) | Analytisk TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. |

Frankrig | 4 268 | (1) |

Irland | 6 473 | (1) |

Det Forenede Kongerige | 5 757 | (1) |

EU | 17 551 | (1) |

TAC | 17 551 | (1) |

(1) Særlig betingelse: Hvoraf der i VII (Porcupine Bank - sektor 16) (NEP/*07U16) ikke må tages mere end følgende kvoter: |

Spanien | 285 |

Frankrig | 179 |

Irland | 342 |

Det Forenede Kongerige | 139 |

EU | 945 |

.

Art: | Jomfruhummer Nephrops norvegicus | Område: | VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (NEP/8ABDE.) |

Spanien | 199 | Analytisk TAC |

Frankrig | 3 115 |

EU | 3 314 |

TAC | 3 314 |

.

Art: | Jomfruhummer Nephrops norvegicus | Område: | VIIIc (NEP/08C.) |

Spanien | 79 | Analytisk TAC |

Frankrig | 3 |

EU | 82 |

TAC | 82 |

.

Art: | Jomfruhummer Nephrops norvegicus | Område: | IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (NEP/9/3411) |

Spanien | 68 | Analytisk TAC |

Portugal | 205 |

EU | 273 |

TAC | 273 |

.

Art: | Rejer (Penaeus-arter) Penaeus spp. | Område: | Fransk Guyanas farvande (PEN/FGU.) |

Frankrig | Skal fastsættes | (1) (2) | Præventiv TAC |

EU | Skal fastsættes | (2) (3) |

TAC | Skal fastsættes | (2) (3) |

(1) Artikel 6 i denne forordning anvendes. (2) Fiskeri efter rejer Penaeus subtilis og Penaeus brasiliensis er forbudt i farvande med en dybde på under 30 meter. (3) Samme mængde som fastsat i overensstemmelse med fodnote 1. |

.

Art: | Rødspætte Pleuronectes platessa | Område: | VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (PLE/56-14) |

Frankrig | 16 | Præventiv TAC |

Irland | 215 |

Det Forenede Kongerige | 358 |

EU | 589 |

TAC | 589 |

.

Art: | Rødspætte Pleuronectes platessa | Område: | VIIa (PLE/07A.) |

Belgien | 62 | Analytisk TAC |

Frankrig | 27 |

Irland | 488 |

Nederlandene | 19 |

Det Forenede Kongerige | 624 |

EU | 1 220 |

TAC | 1 220 |

.

Art: | Rødspætte Pleuronectes platessa | Område: | VIIb og VIIc (PLE/7BC.) |

Frankrig | 13 | Præventiv TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. |

Irland | 53 |

EU | 66 |

TAC | 66 |

.

Art: | Rødspætte Pleuronectes platessa | Område: | VIId og VIIe (PLE/7DE.) |

Belgien | 684 | Analytisk TAC |

Frankrig | 2 279 |

Det Forenede Kongerige | 1 216 |

EU | 4 179 |

TAC | 4 179 |

.

Art: | Rødspætte Pleuronectes platessa | Område: | VIIf og VIIg (PLE/7FG.) |

Belgien | 76 | Analytisk TAC |

Frankrig | 139 |

Irland | 21 |

Det Forenede Kongerige | 72 |

EU | 308 |

TAC | 308 |

.

Art: | Rødspætte Pleuronectes platessa | Område: | VIIh, VIIj og VIIk (PLE/7HJK.) |

Belgien | 9 | Analytisk TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. |

Frankrig | 17 |

Irland | 61 |

Nederlandene | 35 |

Det Forenede Kongerige | 17 |

EU | 139 |

TAC | 139 |

.

Art: | Rødspætte Pleuronectes platessa | Område: | VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (PLE/8/3411) |

Spanien | 56 | Præventiv TAC |

Frankrig | 224 |

Portugal | 56 |

EU | 336 |

TAC | 336 |

.

Art: | Lubbe Pollachius pollachius | Område: | VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (POL/56-14) |

Spanien | 4 | Præventiv TAC |

Frankrig | 143 |

Irland | 42 |

Det Forenede Kongerige | 109 |

EU | 298 |

TAC | 298 |

.

Art: | Lubbe Pollachius pollachius | Område: | VII (POL/07.) |

Belgien | 315 | Præventiv TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. |

Spanien | 19 |

Frankrig | 7 249 |

Irland | 773 |

Det Forenede Kongerige | 1 765 |

EU | 10 121 |

TAC | 10 121 |

.

Art: | Lubbe Pollachius pollachius | Område: | VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (POL/8ABDE.) |

Spanien | 214 | Præventiv TAC |

Frankrig | 1 046 |

EU | 1 260 |

TAC | 1 260 |

.

Art: | Lubbe Pollachius pollachius | Område: | VIIIc (POL/08C.) |

Spanien | 176 | Præventiv TAC |

Frankrig | 20 |

EU | 196 |

TAC | 196 |

.

Art: | Lubbe Pollachius pollachius | Område: | IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (POL/9/3411) |

Spanien | 232 | Præventiv TAC |

Portugal | 8 |

EU | 240 |

TAC | 240 |

.

Art: | Sej Pollachius virens | Område: | VII, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (POK/7/3411) |

Belgien | 7 | Præventiv TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. |

Frankrig | 1 599 |

Irland | 800 |

Det Forenede Kongerige | 436 |

EU | 2 842 |

TAC | 2 842 |

.

Art: | Rokker Rajiformes | Område: | EU-farvande i IIa og IV (SRX/2AC4-C) |

Belgien | pm | (1) (2)(3) | Analytisk TAC |

Danmark | pm | (1) (2)(3) |

Tyskland | pm | (1) (2)(3) |

Frankrig | pm | (1) (2)(3) |

Nederlandene | pm | (1) (2)(3) |

Det Forenede Kongerige | pm | (1) (2)(3) |

EU | pm | (1)(3) |

TAC | pm | (3) |

(1) Fangster af pletrokke (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), sømrokke (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blond rokke (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), storplettet rokke (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) og tærbe (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) rapporteres særskilt. (2) Bifangstkvote. Disse arter må højst udgøre 25 % af den ombordværende fangst (udtrykt i levende vægt) pr. fangstrejse. Denne bestemmelse gælder kun for fartøjer med en længde overalt på over 15 meter. (3) Gælder ikke for skade (Dipturus batis). Når disse arter fanges ved et uheld, må de ikke skades. Fangster skal straks genudsættes. Fiskerne opfordres til at udvikle og anvende metoder og udstyr, der muliggør hurtig og sikker udsætning af sådanne arter. |

.

Art: | Rokker Rajiformes | Område: | EU-farvande i IIIa (SRX/03A-C.) |

Danmark | pm | (1) (2) | Analytisk TAC |

Sverige | pm | (1) (2) |

EU | pm | (1)(2) |

TAC | pm | (2) |

(1) Fangster af pletrokke (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), sømrokke (Raja clavata) (RJC/03A-C.), blond rokke (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), storplettet rokke (Raja montagui) (RJM/03A-C.) og tærbe (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) rapporteres særskilt. (2) Gælder ikke for skade (Dipturus batis). Når denne art fanges ved et uheld, må den ikke skades. Fangster skal straks genudsættes. Fiskerne opfordres til at udvikle og anvende metoder og udstyr, der muliggør hurtig og sikker udsætning af sådanne arter. |

.

Art: | Rokker Rajiformes | Område: | EU-farvande i VIa, VIb, VIIa-c og VIIe-k (SRX/67AKXD) |

Belgien | pm | (1) (2) (3) | Analytisk TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. |

Estland | pm | (1) (2) (3) |

Frankrig | pm | (1) (2) (3) |

Tyskland | pm | (1) (2) (3) |

Irland | pm | (1) (2) (3) |

Litauen | pm | (1) (2) (3) |

Nederlandene | pm | (1) (2) (3) |

Portugal | pm | (1) (2) (3) |

Spanien | pm | (1) (2) (3) |

Det Forenede Kongerige | pm | (1) (2) (3) |

EU | pm | (1) (2) (3) |

TAC | pm | (2) |

(1) Fangster af pletrokke (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), sømrokke (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blond rokke (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), storplettet rokke (Raja montagui) (RJM/ 67AKXD), småøjet rokke (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), sandrokke (Leucoraja circularis) (RJI/67AKXD) og gøgerokke (Leucoraja fullonica) (RJF/67AKXD) rapporteres særskilt. (2) Gælder ikke for broget rokke (Raja undulata), skade (Dipturus batis), sortbuget rokke (Raja (Dipturus) nidarosiensis) og spidsrokke (Rostroraja alba). Når disse arter fanges ved et uheld, må de ikke skades. Fangster skal straks genudsættes. Fiskerne opfordres til at udvikle og anvende metoder og udstyr, der muliggør hurtig og sikker udsætning af sådanne arter. (3) Særlig betingelse: Hvoraf op til 5 % kan fiskes i EU-farvande i VIId (SRX/*07D.). |

.

Art: | Rokker Rajiformes | Område: | EU-farvande i VIId (SRX/07D.) |

Belgien | pm | (1) (2) (3) | Analytisk TAC |

Frankrig | pm | (1) (2) (3) |

Nederlandene | pm | (1) (2) (3) |

Det Forenede Kongerige | pm | (1) (2) (3) |

EU | pm | (1) (2) (3) |

TAC | pm | (2) |

(1) Fangster af pletrokke (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), sømrokke (Raja clavata) (RJC/07D.), blond rokke (Raja brachyura) (RJH/07D.), storplettet rokke (Raja montagui) (RJM/07D.) og tærbe (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) rapporteres særskilt. (2) Gælder ikke for skade (Dipturus batis) og broget rokke (Raja undulata). Når denne art fanges ved et uheld, må den ikke skades. Fangster skal straks genudsættes. Fiskerne opfordres til at udvikle og anvende metoder og udstyr, der muliggør hurtig og sikker udsætning af sådanne arter. (3) Særlig betingelse: Hvoraf op til 5 % kan fiskes i EU-farvande i VIa, VIb, VIIa-c og VIIe-k (SRX/*67AKD). |

.

Art: | Rokker Rajiformes | Område: | EU-farvande i VIII og IX (SRX/89-C.) |

Belgien | pm | (1) (2) | Analytisk TAC |

Frankrig | pm | (1) (2) |

Portugal | pm | (1) (2) |

Spanien | pm | (1) (2) |

Det Forenede Kongerige | pm | (1) (2) |

EU | pm | (1) (2) |

TAC | pm | (2) |

(1) Fangster af pletrokke (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.) og sømrokke (Raja clavata) (RJC/89-C.) rapporteres særskilt. (2) Gælder ikke for broget rokke (Raja undulata), skade (Dipturus batis) og spidsrokke (Rostroraja alba). Når denne art fanges ved et uheld, må den ikke skades. Fangster skal straks genudsættes. Fiskerne opfordres til at udvikle og anvende metoder og udstyr, der muliggør hurtig og sikker udsætning af sådanne arter. |

.

Art: | Almindelig tunge Solea solea | Område: | IIIa; EU-farvande i underområde 22-32 (SOL/3A/BCD) |

Danmark | 437 | Analytisk TAC |

Tyskland | 25 | (1) |

Nederlandene | 42 | (1) |

Sverige | 16 |

EU | 520 |

TAC | 520 | (2) |

(1) Kvoten må kun fiskes i EU-farvande i IIIa, underområde 22-32. (2) Særlig betingelse: Hvoraf højst 461 tons må fiskes i IIIa. |

.

Art: | Almindelig tunge Solea solea | Område: | VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (SOL/56-14) |

Irland | 41 | Præventiv TAC |

Det Forenede Kongerige | 10 |

EU | 51 |

TAC | 51 |

.

Art: | Almindelig tunge Solea solea | Område: | VIIa (SOL/07A.) |

Belgien | 109 | Analytisk TAC |

Frankrig | 1 |

Irland | 27 |

Nederlandene | 34 |

Det Forenede Kongerige | 49 |

EU | 220 |

TAC | 220 |

.

Art: | Almindelig tunge Solea solea | Område: | VIIb og VIIc (SOL/7BC.) |

Frankrig | 6 | Præventiv TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. |

Irland | 31 |

EU | 37 |

TAC | 37 |

.

Art: | Almindelig tunge Solea solea | Område: | VIId (SOL/07D.) |

Belgien | 1 427 | Analytisk TAC |

Frankrig | 2 854 |

Det Forenede Kongerige | 1 019 |

EU | 5 300 |

TAC | 5 300 |

.

Art: | Almindelig tunge Solea solea | Område: | VIIe (SOL/07E.) |

Belgien | 27 | (1) | Analytisk TAC |

Frankrig | 293 | (1) |

Det Forenede Kongerige | 457 | (1) |

EU | 777 |

TAC | 777 |

(1) Ud over denne kvote kan en medlemsstat give fartøjer, der deltager i forsøg vedrørende fuldt dokumenterede fiskerier, yderligere tildelinger inden for den samlede grænse på ekstra 5 % af den kvote, som den pågældende medlemsstat har fået tildelt, på de betingelser, der er fastsat i artikel 7 i denne forordning. |

.

Art: | Almindelig tunge Solea solea | Område: | VIIf og VIIg (SOL/7FG.) |

Belgien | 663 | Analytisk TAC |

Frankrig | 66 |

Irland | 33 |

Det Forenede Kongerige | 298 |

EU | 1 060 |

TAC | 1 060 |

.

Art: | Almindelig tunge Solea solea | Område: | VIIh, VIIj og VIIk (SOL/7HJK.) |

Belgien | 30 | Analytisk TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. |

Frankrig | 60 |

Irland | 162 |

Nederlandene | 48 |

Det Forenede Kongerige | 60 |

EU | 360 |

TAC | 360 |

.

Art: | Almindelig tunge Solea solea | Område: | VIIIa og VIIIb (SOL/8AB.) |

Belgien | 47 | Analytisk TAC |

Spanien | 8 |

Frankrig | 3 442 |

Nederlandene | 258 |

EU | 3 755 |

TAC | 3 755 |

.

Art: | Tungearter Solea spp. | Område: | VIIIc, VIIId, VIIIe, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (SOX/8CDE34) |

Spanien | 343 | Præventiv TAC |

Portugal | 568 |

EU | 911 |

TAC | 911 |

.

Art: | Brisling Sprattus sprattus | Område: | VIId og VIIe (SPR/7DE.) |

Belgien | 20 | Præventiv TAC |

Danmark | 1 321 |

Tyskland | 20 |

Frankrig | 285 |

Nederlandene | 285 |

Det Forenede Kongerige | 2 135 |

EU | 4 066 |

TAC | 4 066 |

.

Art: | Almindelig pighaj Squalus acanthias | Område: | EU-farvande i IIIa (DGS/03A-C.) |

Danmark | pm | Analytisk TAC |

Sverige | pm |

EU | pm |

TAC | pm |

.

Art: | Almindelig pighaj Squalus acanthias | Område: | EU-farvande i IIa og IV (DGS/2AC4-C) |

Belgien | pm | (1) | Analytisk TAC |

Danmark | pm | (1) |

Tyskland | pm | (1) |

Frankrig | pm | (1) |

Nederlandene | pm | (1) |

Sverige | pm | (1) |

Det Forenede Kongerige | pm | (1) |

EU | (1) |

TAC | pm | (1) |

(1) [Fangster taget med langline af gråhaj (Galeorhinus galeus), chokoladehaj (Dalatias licha), næbhaj (Deania calcea), brun pighaj (Centrophorus squamosus), lyshaj (Etmopterus princeps), sorthaj (Etmopterus pusillus), portugisisk pighaj (Centroscymnus coelolepis) og pighaj (Squalus acanthias) inkluderes. Når disse arter fanges ved et uheld, må de ikke skades. Fangster skal straks genudsættes.] |

.

Art: | Almindelig pighaj Squalus acanthias | Område: | EU-farvande og internationale farvande i I, V, VI, VII, VIII, XII og XIV (DGS/15X14) |

Belgien | pm | (1) | Analytisk TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. |

Tyskland | pm | (1) |

Spanien | pm | (1) |

Frankrig | pm | (1) |

Irland | pm | (1) |

Nederlandene | pm | (1) |

Portugal | pm | (1) |

Det Forenede Kongerige | pm | (1) |

EU | pm | (1) |

TAC | pm | (1) |

(1) [Fangster taget med langline af gråhaj (Galeorhinus galeus), chokoladehaj (Dalatias licha), næbhaj (Deania calcea), brun pighaj (Centrophorus squamosus), lyshaj (Etmopterus princeps), sorthaj (Etmopterus pusillus), portugisisk pighaj (Centroscymnus coelolepis) og pighaj (Squalus acanthias) inkluderes. Når disse arter fanges ved et uheld, må de ikke skades. Fangster skal straks genudsættes.] |

.

Art: | Hestemakrelarter Trachurus spp. | Område: | VIIIc (JAX/08C.) |

Spanien | pm | (1) (2) | Analytisk TAC |

Frankrig | pm | (1) |

Portugal | pm | (1) (2) |

EU | pm |

TAC | pm |

(1) Hvoraf højst 5 % må bestå af hestemakrel mellem 12 og 14 cm uanset artikel 19 i forordning (EF) nr. 850/98[19]. I forbindelse med kontrol af denne mængde anvendes en omregningskoefficient på 1,20 for landingernes vægt. (2) Særlig betingelse: Op til 5 % af denne kvote kan fiskes i område IVb. Anvendes denne særlige betingelse, skal dette dog meddeles Kommissionen i forvejen (JAX/*09C). |

.

Art: | Hestemakrelarter Trachurus spp. | Område: | IX (JAX/09.) |

Spanien | pm | (1) (2) | Analytisk TAC |

Portugal | pm | (1) (2) |

EU | pm |

TAC | pm |

(1) Hvoraf højst 5 % må bestå af hestemakrel mellem 12 og 14 cm uanset artikel 19 i forordning (EF) nr. 850/98. I forbindelse med kontrol af denne mængde anvendes en omregningskoefficient på 1,20 for landingernes vægt. (2) Særlig betingelse: Op til 5 % af denne kvote kan fiskes i område VIIIc. Anvendes denne særlige betingelse, skal dette dog meddeles Kommissionen i forvejen (JAX/*08C). |

.

Art: | Hestemakrelarter Trachurus spp. | Område: | X; EU-farvande i CECAF(1) (JAX/X34PRT) |

Portugal | Skal fastsættes | (2)(3) | Præventiv TAC |

EU | Skal fastsættes | (4) |

TAC | Skal fastsættes | (4) |

(1) Farvandene omkring Azorerne. (2) Hvoraf højst 5 % må bestå af hestemakrel mellem 12 og 14 cm uanset artikel 19 i forordning (EF) nr. 850/98. I forbindelse med kontrol af denne mængde anvendes en omregningskoefficient på 1,20 for landingernes vægt. (3) Artikel 6 i denne forordning anvendes. (4) Samme mængde som fastsat i overensstemmelse med fodnote 3. |

.

Art: | Hestemakrelarter Trachurus spp. | Område: | EU-farvande i CECAF(1) (JAX/341PRT) |

Portugal | Skal fastsættes | (2)(3) | Præventiv TAC |

EU | Skal fastsættes | (4) |

TAC | Skal fastsættes | (4) |

(1) Farvandene omkring Madeira. (2) Hvoraf højst 5 % må bestå af hestemakrel mellem 12 og 14 cm uanset artikel 19 i forordning (EF) nr. 850/98. I forbindelse med kontrol af denne mængde anvendes en omregningskoefficient på 1,20 for landingernes vægt. (3) Artikel 6 i denne forordning anvendes. (4) Samme mængde som fastsat i overensstemmelse med fodnote 3. |

.

Art: | Hestemakrelarter Trachurus spp. | Område: | EU-farvande i CECAF(1) (JAX/341SPN) |

Spanien | Skal fastsættes | (2) | Præventiv TAC |

EU | Skal fastsættes | (3) |

TAC | Skal fastsættes | (3) |

(1) Farvandene omkring De Kanariske Øer. (2) Artikel 6 i denne forordning anvendes. (3) Samme mængde som fastsat i overensstemmelse med fodnote 2. |

BILAG IIA

FARTØJERS FISKERIINDSATS I FORBINDELSE MED FORVALTNING AF TORSKEBESTANDE I KATTEGAT, ICES-AFSNIT VIIa OG VIa OG I EU-FARVANDE I ICES-AFSNIT Vb

1. ANVENDELSESOMRÅDE

1.1. Dette bilag finder anvendelse for EU-fartøjer, som medfører eller anvender fiskeredskaber, der er omhandlet i punkt 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 1342/2008, og som befinder sig i et af de geografiske områder, der er omhandlet i punkt 2 i dette bilag.

1.2. Dette bilag gælder ikke for fartøjer med en længde overalt på mindre end 10 meter. Det kræves ikke, at disse fartøjer er i besiddelse af en særlig fiskeritilladelse udstedt efter artikel 7 i forordning (EF) nr. 1627/94. Berørte medlemsstater vurderer med passende stikprøvebaserede metoder disse fartøjers fiskeriindsats i forhold til de indsatsgrupper, de tilhører. I løbet af 2012 indhenter Kommissionen videnskabelige udtalelser til vurdering af, hvordan de pågældende fartøjers fiskeriindsats udvikler sig, for at afgøre, om de skal inddrages under ordningen for fiskeriindsatsen.

2. REGULEREDE FISKEREDSKABER OG GEOGRAFISKE OMRÅDER

Med henblik på dette bilag gælder de redskabsgrupper, der er omhandlet i punkt 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 1342/2008, og de grupper af geografiske områder, der er omhandlet i punkt 2, litra a), c) og d), i nævnte bilag.

3. TILLADELSER

Hvis en medlemsstat skønner det nødvendigt for at fremme en holdbar gennemførelse af denne indsatsordning, kan den indføre et forbud mod, at dens fartøjer fisker med regulerede redskaber i nogen af de geografiske områder, som dette bilag finder anvendelse på, hvis fartøjerne ikke kan dokumentere at have deltaget i sådant fiskeri tidligere, medmindre den sikrer, at en tilsvarende kapacitet udtrykt i kW udelukkes fra fiskeri i det pågældende område.

4. MAKSIMAL TILLADT FISKERIINDSATS

4.1. Den maksimalt tilladte indsats, jf. artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1342/2008, for forvaltningsperioden 2012 fra den 1. februar 2012 til den 31. januar 2013 for hver af medlemsstaternes indsatsgrupper er anført i tillæg 1 til dette bilag.

4.2. Den maksimale årlige fiskeriindsats, der fastsættes i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1954/2003[20], berører ikke den maksimale tilladte fiskeriindsats, der fastsættes i dette bilag.

5. FORVALTNING

5.1. Medlemsstaterne forvalter den maksimalt tilladte fiskeriindsats i overensstemmelse med betingelserne i artikel 4 og artikel 13 til 17 i forordning (EF) nr. 1342/2008 og artikel 26 til 35 i forordning (EF) nr. 1224/2009.

5.2. Medlemsstaterne kan fastsætte forvaltningsperioder for fordeling af hele den maksimalt tilladte indsats eller dele af den mellem enkelte fartøjer eller grupper af fartøjer. I så fald fastsætter den pågældende medlemsstat efter eget skøn, hvor mange dage eller timer et fartøj må være til stede i området i en forvaltningsperiode. Under sådanne forvaltningsperioder kan medlemsstaterne omfordele indsatsen mellem de enkelte fartøjer eller grupper af fartøjer.

5.3. Selv om en medlemsstat giver fartøjer tilladelse til at være til stede i et område på timebasis, måles forbruget af dage i overensstemmelse med betingelserne i punkt 5.1. Efter anmodning fra Kommissionen dokumenterer medlemsstaten, at den har taget skridt til at forebygge, at forbruget af fiskeriindsats i området bliver for højt, fordi et fartøjs tilstedeværelsesperioder i området ikke varer hele døgn.

6. FISKERIINDSATSRAPPORT

Artikel 28 i forordning (EF) nr. 1224/2009 finder anvendelse på fartøjer, som er omfattet af dette bilags anvendelsesområde. Det geografiske område, der henvises til i nævnte artikel, skal for forvaltningen af torsk forstås som hvert af de geografiske områder i punkt 2 i dette bilag.

7. FREMSENDELSE AF RELEVANTE DATA

7.1. Uanset artikel 33 og 34 i forordning (EF) nr. 1224/2009 indberetter medlemsstaterne til Kommissionen efter dennes anmodning oplysninger om deres fartøjers fiskeriindsats i den forudgående måned og tidligere måneder i det format, der er vist i tillæg 2.

7.2. Kommissionen meddeler medlemsstaterne, hvilken emailadresse oplysningerne skal sendes til. Når systemet for udveksling af fiskeridata (eller et andet fremtidigt datasystem efter Kommissionens afgørelse) bliver operationelt, sender medlemsstaterne inden den femtende i hver måned data om ydet indsats frem til udgangen af måneden før til dette system. Kommissionen underretter medlemsstaterne senest to måneder, før systemet første gang skal benyttes til fremsendelsen. Den første opgørelse af fiskeriindsatsen, der sendes til systemet, skal indeholde oplysninger om, hvor stor den ydede indsats har været siden 1. februar 2012. Medlemsstaterne sender Kommissionen data om deres fartøjers fiskeriindsats i januar 2012 på dennes anmodning.

Tillæg 1 til bilag IIA

Maksimal tilladt fiskeriindsats i kW-dage

Geografisk område: | Reguleret redskab | DK | DE | SE |

a) Kattegat | TR1 | 197 929 | 4 212 | 16 610 |

TR2 | 830 041 | 5 240 | 327 506 |

TR3 | 441 872 | 0 | 490 |

BT1 | 0 | 0 | 0 |

BT2 | 0 | 0 | 0 |

GN | 115 456 | 26 534 | 13 102 |

GT | 22 645 | 0 | 22 060 |

LL | 1 100 | 0 | 25 339 |

Geografisk område | Reguleret redskab | BE | FR | IE | NL | UK |

c) ICES-afsnit VIIa | TR1 | 0 | 48 193 | 33 539 | 0 | 339 592 |

TR2 | 10 166 | 744 | 438 035 | 0 | 1 088 238 |

TR3 | 0 | 0 | 1 422 | 0 | 0 |

BT1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

BT2 | 843 782 | 0 | 514 584 | 200 000 | 111 693 |

GN | 0 | 471 | 18 255 | 0 | 5 970 |

GT | 0 | 0 | 0 | 0 | 158 |

LL | 0 | 0 | 0 | 0 | 70 614 |

Geografisk område | Reguleret redskab | BE | DE | ES | FR | IE | UK |

d) ICES-afsnit VIa og EU-farvande i ICES-afsnit Vb | TR1 | 0 | 6 272 | 0 | 1 485 589 | 473 011 | 1 033 273 |

TR2 | 0 | 0 | 0 | 34 926 | 14 371 | 2 972 845 |

TR3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 273 | 16 027 |

BT1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 117 544 |

BT2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 801 | 4 626 |

GN | 0 | 35 442 | 13 836 | 150 198 | 5 697 | 213 454 |

GT | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 953 | 145 |

LL | 0 | 0 | 1 402 142 | 163 130 | 4 250 | 630 040 |

Tillæg 2 til bilag IIA

Tabel I |

Indberetningsformat |

Medlemsstat | Redskab | Området | År | Måned | Samlet opgørelse |

(1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |

Tabel II |

Dataformat |

Feltnavn | Maksimalt antal tegn/cifre | Venstre- eller højrestillet[21] V(enstre)/H(øjre) | Definition og bemærkninger |

1) Medlemsstat | 3 | — | Medlemsstat (alfa-3-ISO-kode), hvor fartøjet er indregistreret |

2) Redskab | 3 | — | En af følgende redskabstyper: TR1 TR2 TR3 BT1 BT2 GN GT LL |

3) Område | 8 | V | Et af følgende områder: 03AS 07A 06A |

4) År | 4 | — | Året for den måned, for hvilken der indberettes. |

5) Måned | 2 | — | Den måned, hvis fiskeriindsats indberettes, (udtrykt ved et tocifret tal mellem 01 og 12). |

6) Samlet opgørelse | 13 | H | Samlet indsatsmængde udtrykt i kW-dage fra den 1. januar det pågældende år 4) til udgangen af måneden 5). |

BILAG IIB

FARTØJERS FISKERIINDSATS I FORBINDELSE MED GENOPRETNING AF VISSE SYDLIGE KULMULEBESTANDE OG JOMFRUHUMMERBESTANDE I ICES-AFSNIT VIII c OG IX a, UNDTAGEN CADIZBUGTEN

KAPITEL I GENERELLE BESTEMMELSER

1. ANVENDELSESOMRÅDE

Dette bilag, gælder for EU-fartøjer med en længde overalt på mindst 10 meter, der medfører eller anvender trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 32 mm, garn med en maskestørrelse på mindst 60 mm eller langliner til bundfiskeri og er til stede i ICES-afsnit VIIIc og IXa, undtagen Cadizbugten.

2. DEFINITIONER

I dette bilag forstås ved:

a) "fiskeredskabsgruppe": gruppen af trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 32 mm og garn med en maskestørrelse på mindst 60 mm og langliner til bundfiskeri

b) "reguleret redskab": en hvilken som helst af de to redskabskategorier i redskabsgruppen

c) "området" : ICES-afsnit VIIIc og IXa, undtagen Cadizbugten

d) "forvaltningsperioden 2012": perioden mellem den 1. februar 2012 og den 31. januar 2013

e) "særlige betingelser": de særlige betingelser, der er anført i punkt 6.1. .

3. INDSATSBEGRÆNSNING

Uden at det berører artikel 29 i forordning (EF) nr. 1224/2009, tilser hver medlemsstat, at EU-fartøjer, der fører dens flag og medfører regulerede redskaber, kun er til stede i området det antal dage, som er angivet i kapitel III i dette bilag.

KAPITEL II

TILLADELSER

4. FARTØJER MED TILLADELSE

4.1. En medlemsstat må ikke tillade, at dens fartøjer fisker med et reguleret redskab i området, hvis fartøjerne ikke kan dokumentere at have deltaget i sådant fiskeri i perioden 2002 til 2011, bortset fra dokumentation for fiskeri som følge af overdragelse af dage mellem fiskerfartøjer, medmindre den sørger for, at en tilsvarende kapacitet udtrykt i kW udelukkes fra at fiske i området.

4.2. Et fartøj, der fører en medlemsstats flag, og som ikke har kvoter i området, kan ikke få tilladelse til at fiske i området med et reguleret redskab, medmindre fartøjet har fået tildelt en kvote efter en overførsel tilladt efter artikel 20, stk. 5. i forordning (EF) nr. 2371/2002 og har fået tildelt dage til havs i henhold til punkt 11 eller 12 i dette bilag.

KAPITEL III ANTAL DAGE TIL STEDE I OMRÅDET TILDELT TIL EU-FARTØJER

5. MAKSIMALT ANTAL DAGE

5.1. Det højeste antal dage i forvaltningsperioden 2012, som en medlemsstat må tillade et fartøj, der fører dens flag, at være til stede i området, når det medfører regulerede redskaber, fremgår af tabel I.

5.2. Hvis et fartøj kan godtgøre, at dets kulmulefangster udgør mindre end 3 % af den samlede levende vægt af fisk, der er fanget på en given fangstrejse, kan flagmedlemsstaten for fartøjet undlade at modregne de havdage, der er knyttet til den pågældende fangsrejse, i det maksimale antal dage, der er fastsat i tabel I.

6. SÆRLIGE BETINGELSER FOR TILDELING AF DAGE

6.1. Med henblik på fastsættelsen af det højeste antal dage, et EU-fartøj kan få tilladelse af flagmedlemsstaten til at være til stede i området, gælder følgende særlige betingelser, jf. tabel I:

a) fartøjets samlede landinger af kulmule i 2009 eller 2010 skal udgøre under 5 tons ifølge landingerne angivet i levende vægt og

b) fartøjets samlede landinger af jomfruhummer i 2009 eller 2010 skal udgøre under 2,5 tons ifølge landingerne angivet i levende vægt.

6.2. Har et fartøj modtaget et ubegrænset antal dage, fordi det har opfyldt de særlige betingelser, må fartøjets landinger i forvaltningsperioden 2012 ikke overstige 5 tons af de samlede landinger af kulmule (levende vægt) og 2,5 tons af de samlede landinger af jomfruhummer (levende vægt).

6.3. Hvis en af de særlige betingelser ikke overholdes af et fartøj, fortaber dette fartøj med øjeblikkelig virkning retten til tildelingen af dage, som er omfattet af den pågældende særlige betingelse.

6.4. Anvendelsen af de særlige betingelser i punkt 6.1 kan overføres fra et fartøj til et eller flere andre fartøjer, som erstatter det førstnævnte fartøj i flåden, forudsat at erstatningsfartøjet anvender tilsvarende redskaber og ikke i noget driftsår har registreret landinger af kulmule og jomfruhummer, som overstiger de mængder, der er anført i punkt 6.1.

Tabel I |

Maksimalt antal dage om året, som et fartøj må være til stede i området, opdelt efter fiskeredskab |

Særlig betingelse | Reguleret redskab | Maksimalt antal dage |

Bundtrawl, snurrevod og lignende trawl med maskestørrelse ≥ 32 mm, garn med maskestørrelse ≥ 60 mm og langliner til bundfiskeri | ES | 142 |

FR | 128 |

PT | 155 |

5.2, litra a), og 5.2, litra b) | Bundtrawl, snurrevod og lignende trawl med maskestørrelse ≥ 32 mm, garn med maskestørrelse ≥ 60 mm og langliner til bundfiskeri | Ubegrænset |

7. KILOWATT-DAGEORDNING

7.1. Medlemsstaterne kan forvalte deres fiskeriindsatstildelinger i henhold til en kW-dageordning. I henhold til denne ordning kan medlemsstaten give ethvert fartøj, som er berørt for så vidt angår et hvilket som helst reguleret red