[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 13.8.2008

KOM(2008) 515 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

STATUSRAPPORT PR. 31. MARTS 2008 OM MODERNISERINGEN AF EUROPA-KOMMISSIONENS REGNSKABSSYSTEM

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

STATUSRAPPORT PR. 31. MARTS 2008 OM MODERNISERINGEN AF EUROPA-KOMMISSIONENS REGNSKABSSYSTEM

INDHOLDSFORTEGNELSE

STATUSRAPPORT PR. 31. MARTS 2008 OM MODERNISERINGEN AF EUROPA-KOMMISSIONENS REGNSKABSSYSTEM 2

1. Indledning 4

2. Resumé af gennemførelsen i året frem til den 31. marts 2008 4

3. Implementering af et moderniseret regnskabssystem i Kommissionen 5

3.1. Årsregnskab 5

3.2. Uddannelse 6

4. Regnskabskontrol og validering af lokale systemer 7

4.1. Regnskabskvalitetsprojektet 7

4.2. Validering af lokale systemer 7

5. It-udviklinger for det almindelige budget 8

5.1. ABAC-opgraderinger 9

5.2. It-udviklingsprocesser og systemarkitektur 9

5.3. Budgetkontrolsystemet (BCS) 10

5.4. SAM (Supply and Assets Management ) 10

6. ABAC Delegations 10

7. Den Europæiske Udviklingsfond 10

8. Implementering af ABAC i de andre institutioner og agenturerne 11

9. KONKLUSION 11

1. INDLEDNING

Den 17. december 2002 vedtog Kommissionen sin meddelelse om modernisering af De Europæiske Fællesskabers regnskabssystem[1]. Der blev indført et regnskabssystem efter periodiseringsprincippet i januar 2005, og siden da er regnskabet blevet udarbejdet i overensstemmelse med internationalt accepterede regnskabsstandarder under overholdelse af tidsfristerne i finansforordningen.

Overgangen til et nyt regnskabssystem giver Europa-Kommissionen større kontrol med sine finanser i det daglige og giver den bedre finansielle oplysninger. Kommissionens eksterne revisorer og dechargemyndighederne har i store træk været tilfredse med de fremskridt, der er gjort.

Arbejdet med moderniseringen af regnskabssystemet er dog et langvarigt projekt. At opnå fuld overensstemmelse med alle regnskabsstandarder, sikre en effektiv og fuldstændig ledelsesrapportering og skabe et mere fuldstændigt integreret it-system er en proces, der tager tid. Regnskabssystemet efter periodiseringssystemet blev videreudviklet i løbet af 2007, og udviklingen vil fortsætte i 2008 og 2009.

Kommissionen har regelmæssigt fremlagt rapporter[2] om de fremskridt, der er gjort med moderniseringsprojektet siden 2002. Denne meddelelse opsummerer de fremskridt, der er gjort i året frem til den 31. marts 2008. Den vil ligesom de tidligere rapporter blive sendt til dechargemyndighedernes relevante udvalg og til Revisionsretten.

2. RESUMÉ AF GENNEMFØRELSEN I ÅRET FREM TIL DEN 31. MARTS 2008

Hovedformålene med moderniseringsprojektet skal nås gennem en rullende toårig handlingsplan; et ajourført resumé af denne handlingsplan vedlægges som bilag til hver årlig rapport. De vigtigste resultater i det år, som denne rapport vedrører, er beskrevet nedenfor.

Forbedring af regnskabets pålidelighed

Gennem sit netværk af regnskabskorrespondenter forsøger GD Budget at forbedre kontrollen med regnskabsaktiviteterne i løbet af året og afslutningen af årsregnskaberne. Et team kontrollerer, at de anvisningsberettigede tjenestegrenes finansielle systemer overholder visse kriterier, der skal sikre, at regnskabsoplysningerne er rettidige, nøjagtige og fuldstændige. Pr. 31. marts 2008 var systemerne i alle generaldirektoraterne med undtagelse af to blevet valideret.

GD Budget koordinerer også et netværk af regnskabsførere i agenturerne og de andre institutioner for at fremme en høj kvalitet i Fællesskabernes konsoliderede regnskaber.

I juli 2007 underskrev regnskabsførerne for Kommissionen og for agenturerne og de andre institutioner for første gang deres årsregnskaber.

Udvikling og udvidelse af it-systemet, ABAC

Efter at ABAC-systemet i 2007 blev udvidet til delegationerne og repræsentationerne, er alle Kommissionens tjenestegrene nu forbundet med ABAC. Systemet er ved at blive udvidet til alle forvaltningsorganerne, til de traditionelle agenturer, der ønsker at bruge det, til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse og til de to udvalg. Seks af disse organer blev forbundet i rapporteringsperioden, så det samlede antal nu er på 15. Projektet vedrørende overførsel af Den Europæiske Udviklingsfonds regnskaber blev sat i gang igen i 2007 og forventes at blive afsluttet planmæssigt i slutningen af 2008.

Som led i strategien for integrering af de vigtigste finansielle systemer i en fælles it-platform på mellemlang sigt blev der gjort følgende:

- Budgetregnskabssystemet blev overført til et nyt budgetkontrolmodul (BCS), hvilket skulle gøre det muligt at forvalte de lokale budgetposter i det centrale SAP-system i stedet for i ABAC Workflow.

- Med hensyn til en plan om at overføre indkøbs- og lagerforvaltningen til et SAP-modul er man, efter at der var blevet udarbejdet en undersøgelse af gennemførligheden, nu nået til levering af funktionelle specifikationer for kontorerne for infrastruktur og logistik i Bruxelles og Luxembourg (OIB og OIL). Det nye system forventes at kunne tages i brug i 2009.

- Mulighederne for at overføre flere funktioner til SAP-systemet blev undersøgt, og der blev set nærmere på, om der kan udvikles et bedre kontraktforvaltningssystem end det nuværende ABAC Contracts.

Udvikling af regnskabsrapportering

Det fælles data warehouse blev som planlagt taget i brug i juli 2007. Det er blevet brugt til at udarbejde bilagene til de årlige aktivitetsrapporter for 2007 og de oplysninger om betalinger, som blev sendt til de overordnede revisionsorganer i hver medlemsstat for at fremme bedre kontrol. Rapporteringen om Kommissionens finansielle forbindelser med de enkelte støttemodtagere er nu veludviklet, men der kræves yderligere arbejde med andre rapporteringsfaciliteter, før brugernes behov kan opfyldes.

Uddannelse og brugerstøtte

Kommissionen fortsatte med at afholde kurser af høj kvalitet om finansielle spørgsmål for Kommissionens personale i hele verden og for personalet i agenturerne og andre institutioner. Tilfredsheden med kursernes kvalitet steg til 96 % i 2007.

3. IMPLEMENTERING AF ET MODERNISERET REGNSKABSSYSTEM I KOMMISSIONEN

3.1. Årsregnskab

De Europæiske Fællesskabers årsregnskab for 2005 og 2006

De Europæiske Fællesskabers årsregnskaber for 2005 og 2006 blev udarbejdet ved brug af det moderniserede regnskabssystem. Revisionsretten betegnede efter sine revisioner disse regnskaber som pålidelige, selv om den fremsatte visse forbehold og bemærkninger, som ikke berørte regnskaberne som helhed, men som førte til, at der blev foretaget yderligere forbedringer i regnskabskontrollen. Parlamentet har nu meddelt decharge for begge disse regnskaber.

De Europæiske Fællesskabers årsregnskab for 2007

Det foreløbige regnskab for 2007 blev forelagt for Revisionsretten den 31. marts 2008 og er nu ved at blive revideret. Efter at man har foretaget eventuelle justeringer som følge af Revisionsrettens konstateringer, vil det endelige regnskab for 2007 blive underskrevet af regnskabsføreren og vedtaget af Kommissionen inden den 31. juli 2008.

Regnskabets kvalitet bliver bedre for hvert år, efterhånden som brugerne bliver mere fortrolige med det nye system og de nye regler. Desuden medvirker initiativer som regnskabskvalitetsprojektet (se nedenfor) til en generel forbedring af regnskabsoplysningernes og dermed årsregnskabets kvalitet. Ingen af generaldirektørerne eller cheferne for de forskellige tjenestegrene medtog et regnskabsforbehold i den erklæring, der ledsagede deres respektive årlige aktivitetsrapporter for 2007.

Med hensyn til selve regnskabet har Kommissionen hvert år forsøgt at forbedre de oplysninger, der gives, for at gøre dem mere relevante og forståelige for læseren. Et eksempel er de oplysninger, som gives om inddrivelsen af uretmæssigt udbetalte beløb og finansielle korrektioner, et område, som er af særlig interesse for dechargemyndighederne.

3.2. Uddannelse

På personaleuddannelsesområdet blev der i 2007 fortsat gjort en betydelig indsats, og de største resultater på området var:

- Over 4 100 deltagerdage på ABAC- og SAP-kurser for Kommissionens personale i Bruxelles og Luxembourg, herunder en særlig kursusrække for Kommissionens personale i delegationerne.

- Tilfredsheden med kvaliteten af kurserne steg fra 91 % i 2005 til 94 % i 2006 og 96 % i 2007; 44 % vurderede kurserne som "udmærkede" mod 38 % i 2006.

- Bestilling af en specifik kursuspakke for agenturerne, som opfylder deres særlige behov. Den har været til rådighed siden slutningen af april 2008.

- Iværksættelse og forvaltning af et udbud om fornyelse af rammekontrakten for finansiel uddannelse (som udløb den 23. marts 2008). Den nye kontrakt blev indgået den 7. marts 2008 og er nu interinstitutionel, så alle agenturerne og de andre institutioner kan bruge den.

Hovedmålsætningen for 2008 er fortsat at kunne tilbyde kurser af høj kvalitet til Kommissionens personale over hele verden og til personalet i de andre institutioner og agenturerne og at tilpasse disse kurser til nye udviklinger inden for it. Uddannelsesindsatsen vedrørende regnskabsspørgsmål vil også blive intensiveret i 2008; det er meningen, at der skal udvikles et praktisk kursus, som understreger forbindelserne mellem registreringen af transaktioner i ABAC og den regnskabsmæssige virkning heraf.

4. REGNSKABSKONTROL OG VALIDERING AF LOKALE SYSTEMER

Som følge af vedtagelsen af det nye regnskabssystem blev alle generaldirektoraterne og tjenestegrenene anmodet om at sikre, at deres regnskabsprocedurer er tilrettelagt så godt, at der opnås et højt kvalitetsniveau for regnskabsoplysningerne. Kvaliteten af de oplysninger, der indføres i regnskabssystemet direkte eller via lokale it-systemer, afhænger af det kontrolmiljø, som hver anvisningsberettiget ved delegation har indført. For at hjælpe de anvisningsberettigede med at give regnskabsføreren rimelig sikkerhed for, at regnskabet giver et retvisende billede af den økonomiske situation, har GD Budget indført to værktøjer, nemlig regnskabskvalitetsprojektet og validering af de lokale systemer.

4.1. Regnskabskvalitetsprojektet

For at forbedre regnskabsmiljøet i hvert generaldirektorat på mellemlang sigt blev der i 2006 udviklet et "regnskabskvalitetsprojekt", som blev iværksat i alle generaldirektoraterne i marts 2007. Formålet med dette projekt er at vise de anvisningsberettigede tjenestegrene, hvilke it-redskaber de råder over, og hvilke former for kontrol de kan bruge til at sikre, at regnskaberne er af høj kvalitet i forbindelse med de transaktioner, som de forvalter. De vigtigste finansielle aktørers ansvar og roller er blevet defineret, specielt hvad angår regnskabskorrespondenten, som nu er formelt integreret i hvert generaldirektorats interne organisation. Regnskabstjenesterne har opstillet en række retningslinjer og udviklet praktiske hjælpemidler, som de har forelagt for generaldirektoraterne.

De enkelte generaldirektorater og tjenestegrene udarbejder et register over regnskabsmæssige risici og foreslår en pragmatisk handlingsplan for at begrænse de konstaterede risici. Regnskabsrevisionen består i at foretage en regelmæssig dokumenteret gennemgang af, om regnskabsprocedurerne eller -kontrollen gennemføres korrekt. Alt revisionsarbejdet, beskrivelsen af den udførte kontrol og kontrollens hyppighed, fremlæggelsen af de opnåede resultater og de foranstaltninger, som er truffet for at rette op på de opdagede svagheder, formaliseres i et revisionsregister. Handlingsplanen og et resumé af revisionsregisteret sendes til regnskabsføreren, som analyserer og kommenterer dem.

Dette projekt begyndte at give resultater i 2007, hvor der blev foretaget færre korrektioner i de oplysninger, som var blevet indsendt ved regnskabsafslutningen.

4.2. Validering af lokale systemer

Anvendelsen af lokale it-systemer til regnskabsformål er en kilde til risici med hensyn til oplysningernes kvalitet og gør situationen endnu mere kompleks. De generaldirektorater, som bruger lokale systemer, er ansvarlige for kvaliteten og integriteten af deres regnskabsoplysninger og for at sikre, at deres systemer fortsat stemmer overens med ABAC. En af regnskabsførerens opgaver er at validere de regnskabssystemer, som de anvisningsberettigede har fastlagt. Det gøres ved at kontrollere, at disse systemer og den kontrol, som omgiver dem, opfylder visse kriterier, enten på stedet eller, når der er tale om tjenestegrene, der forvalter mindre dele af budgettet, gennem spørgeskemaer. Væsentlige ændringer i systemerne undersøges også. I en årsrapport opsummeres det arbejde, som er udført, og de spørgsmål, som er fælles for mange generaldirektorater, gennemgås.

GD Budgets valideringsteam overvåger også den kontrol inden for alle generaldirektoraterne og tjenestegrenene, som sikrer, at den vejledning, der gives som led i regnskabskvalitetsprojektet, følges. Specielt kontrolleres cut-off-metoderne og de beregninger, som er nødvendige for regnskabsafslutningen.

I løbet af 2007 iværksatte teamet et program med evaluering af otte systemer, som var fastlagt af de anvisningsberettigede med henblik på at give eller begrunde regnskabsoplysninger som krævet i finansforordningens artikel 61, stk. 1, litra e). Dermed er 30 tjenestegrene blevet underkastet kontrol på stedet i perioden 2005-2007. Kontrollen omfattede hovedparten af de udgifter, som Kommissionen har afholdt.

Der blev også gjort en stor indsats vedrørende opfølgning af problemer, som var blevet påpeget i tidligere rapporter. Resultaterne af denne undersøgelse blev medtaget i en samlet rapport vedrørende 2007, som blev offentliggjort i begyndelsen af april 2008. Tjenestegrenene har generelt truffet passende foranstaltninger til at løse de vigtigste af de problemer, som er blevet påpeget i årenes løb.

En procedure, som skal gøre det muligt for regnskabsføreren at gennemgå de foreslåede ændringer i de lokale it-systemer og administrative systemer (og godkende dem, hvis han finder dem tilfredsstillende), trådte i kraft i juni 2006. Det har medført, at 15 væsentlige ændringer er blevet gennemgået og godkendt i 2007.

På datoen for den sidste statusrapport var tre generaldirektoraters systemer (AIDCO, EAC og RELEX) stadig ikke blevet valideret, og der var stadig et forbehold vedrørende JRC's brug af ABAC Contracts.

Med hensyn til GD AIDCO medførte de tidligere omtalte forbedringer, at dets lokale system kunne valideres, med et forbehold vedrørende dets lokale it-system, som er blevet hævet i 2008, da CRIS nu systematisk afstemmes med det centrale regnskabssystem. JRC har overført alle sine kontrakter for 2007 til den centrale database (ABAC Contracts). Kontrakterne for 2005 og 2006 skal også overføres, før JRC har opfyldt sine forpligtelser.

EAC's og RELEX' systemer er endnu ikke blevet valideret. Der er stadig nogle uløste problemer i begge generaldirektoraterne, selv om der blev gjort betydelige fremskridt i 2007; bl.a. blev de interne kontrolsystemer i GD EAC forbedret, og GD RELEX indførte uden problemer ABAC i delegationerne.

5. IT-UDVIKLINGER FOR DET ALMINDELIGE BUDGET

It-udviklingsplanen skal tilføre informationssystemet de træk, som er nødvendige for at forbedre regnskaberne, kontrollen og rapporteringen og for at sikre en bedre integration af de forskellige it-moduler. Formålet med it-strategien er at standardisere applikationsplatformene for at forbedre brugerstøtten og mindske vedligeholdelsesomkostningerne.

Siden 2005 har Kommissionen arbejdet aktivt på at begrænse sin regnskabsapplikation til kun to platforme, nemlig SAP for ABAC Accounting og JAVA for ABAC Workflow. Dens strategi på mellemlang sigt er at integrere alle Kommissionens regnskabsprocesser i én platform. Denne strategiske plan er baseret på "buy-before-build"-princippet, der støtter brug af hyldesoftware, som kan fås i handelen, frem for intern udvikling af skræddersyede applikationer.

Som led i denne strategi har GD Budget implementeret SAP BCS-modulet for sin budgetforvaltning og afprøvet og analyseret en standard-SAP-løsning for forvaltning af aktiver, og man er i gang med at analysere en standardløsning for indløb og undersøge de forskellige muligheder for en ny SAP-applikationsarkitektur. De fremskridt, som er gjort med alle disse initiativer, beskrives nedenfor og gennemgås mere detaljeret i bilag 1.

5.1. ABAC-opgraderinger

I perioden fra april 2007 til marts 2008 blev tre nye versioner af ABAC Workflow og de dertil knyttede moduler taget i brug. Hovedformålene med disse versioner kan opsummeres som følger: forbedring af de funktioner, der støtter gennemførelsen af budgettet og forvaltningen af det almindelige regnskab, støtte til finansforordningen som ændret i 2007 og gradvis omarbejdning af det tekniske grundlag, som ABAC bygger på.

- ABAC Assets

GD Budget begrænser investeringerne i ABAC Assets til den nødvendige vedligeholdelse og mindre forbedringer (bl.a. for EU-delegationerne). Den gradvise udfasning af ABAC Assets vil ske samtidig med indførelsen af afløseren, ABAC SAM (se punkt 5.4). Generaldirektoraterne bør ikke bruge de to systemer parallelt.

- ABAC Contracts

For ABAC Contracts udføres det indledende arbejde for at vurdere, om det er muligt at integrere dets funktioner i det overordnede ABAC-system; i den forbindelse vil man udnytte de erfaringer, GD JLS gjorde sig ved indførelsen af SAP Grantor. I mellemtiden begrænses investeringerne i ABAC Contracts til den nødvendige vedligeholdelse.

- Fælles data warehouse

Det er svært at synkronisere oplysningerne i de to nuværende finansielle data warehouses og at afstemme disse oplysninger med regnskaberne. De erstattes gradvis af et fælles data warehouse, som bygger på regnskabsprincipper, og vil efter planen blive lukket ned medio 2009.

5.2. It-udviklingsprocesser og systemarkitektur

Forbedringerne i it-udviklingsprocesserne styres af en metode for datamodellering, som støttes af specialiserede værktøjer. Denne fremgangsmåde sikrer, at it-systemerne tilpasses til Kommissionens operationelle procedurer, at al dokumentation er centraliseret og ajourført, og at softwareudviklingen er effektiv.

5.3. Budgetkontrolsystemet (BCS)

Den nye version af SAP FM-modulet, BCS, erstattede i april 2008 den FBS-version, som blev anvendt til den centrale budgetforvaltning. Den nye version er i stand til at inkorporere de lokale budgetposter, som er nødvendige for at give afdelingerne et mere detaljeret system til at forvalte deres budgetter.

5.4. SAM (Supply and Assets Management)

GD Budget er som led i sin strategi for integration af it-systemer i gang med nøje at analysere og udvikle et fuldt integreret Supply and Assets Management-modul, der skal erstatte det nuværende ABAC Assets. Der blev givet en første demonstration af Supply and Assets Management-modulet for GD BUDG og OIB i marts 2007, hvilket førte til en beslutning om at gå videre til næste fase. En fuldstændig "proof of concept"-analyse og prototyping blev forelagt for GD Budget, OIB og OIL i juli 2007. Det førte til en beslutning om at gå videre med indførelsen af det nye modul. Behovene i alle de 12 tjenester, der forvalter aktiver, vil gradvis blive integreret i SAM. Dette arbejde forløber planmæssigt, og to kontorer, OIB og OIL, vil som de første begynde at bruge det nye modul i slutningen af 2008. Alle tjenestegrenene forventes at arbejde med SAM senest i 2011; der vil blive lagt særlig vægt på de specifikke forhold i GD RELEX.

6. ABAC DELEGATIONS

SIDEN JANUAR 2007 HAR ALLE DELEGATIONERNE ARBEJDET DIREKTE MED ABAC-SYSTEMET, SOM NU OMFATTER ET FORSKUDSFORVALTNINGSMODUL FOR FORENKLET REGISTRERING AF SMÅ BETALINGER (UNDER 300 EUR) OG FACILITETER FOR BANK- OG KASSEAFSTEMNINGER. ABAC ASSETS BLEV TILPASSET TIL BRUG I DELEGATIONERNE I APRIL 2007, SÅ HELE KOMMISSIONENS FORTEGNELSE OVER AKTIVER ER NU MED I ABAC-SYSTEMET.

I 2007 blev der foretaget en række forbedringer i it-systemet for at rette op på de problemer, som delegationerne havde indberettet, og de manglende funktioner i ABAC Assets blev indført.

For delegationerne medførte dette også en overgang fra kasseregnskabsprincippet til periodiseringsprincippet, en meget mere vidtgående udvikling end blot at foretage ændringer i it-systemerne. Delegationerne var nødt til at udvikle ekspertise på alle områderne, og der skal sikres en korrekt anvendelse, før RELEX' finansielle systemer kan valideres (se punkt 4.2).

7. DEN EUROPÆISKE UDVIKLINGSFOND

It-platformen for Den Europæiske Udviklingsfonds regnskaber, som ikke indgår i det almindelige budget, er også ved at blive moderniseret.

De ABAC-udviklinger, som var nødvendige for EUF, var stort set færdiggjort og afprøvet medio 2006, men implementeringen af det nye it-system (CRIS-ABAC-EDF) måtte udsættes, især fordi GD AIDCO skulle afslutte de udviklinger, som var nødvendige for at bringe CRIS i overensstemmelse med periodiseringsreglerne for det almindelige budget. Implementeringen af det nye system skal nu efter planen ske i januar 2009. Begge generaldirektoraterne har forpligtet sig til at overholde denne frist.

2008 skulle derfor være det sidste år, hvor EUF's regnskaber udarbejdes ud fra oplysninger, der ikke overholder de internationale standarder. Selv om de nye it-systemer stadig er under udvikling, er EUF's årsregnskaber blevet udarbejdet efter periodiseringsprincippet siden 2005.

8. IMPLEMENTERING AF ABAC I DE ANDRE INSTITUTIONER OG AGENTURERNE

AGENTURERNE OG DE ANDRE INSTITUTIONER KAN SELV VÆLGE , om de vil bruge ABAC eller andre systemer. I de agenturer og institutioner, der vælger ABAC, skal et specialiseret projektteam, der rapporterer direkte til Kommissionens regnskabsfører, planlægge, analysere og koordinere alle de aktiviteter, der ledsager indførelsen af ABAC, både med hensyn til tidsplanen og ressourcerne.

Der implementeres et specifikt finansielt og regnskabsmæssigt miljø i ABAC for hvert agentur, hvis regnskabsfører fortsat har ansvaret for dets regnskaber og gennemførelsen af dets betalinger.

Fem reguleringsorganer[3] blev forbundet med ABAC-systemet i 2007. Yderligere ni organer vil begynde at bruge ABAC i 2008[4]. Mindst 12 yderligere agenturer eller organer vil blive forbundet med ABAC i 2009 og 2010. Det SI2-modul, som disse organer anvender på nuværende tidspunkt, udfases gradvis og vil blive opretholdt, indtil de alle er forbundet med ABAC.

9. KONKLUSION

Europa-Kommissionens nye regnskabssystem har gjort det muligt for den at overholde de fastsatte frister for udarbejdelse af årsregnskaberne, som er baseret på periodiserings-princippet, og som i alle materielle henseender er i overensstemmelse med internationalt accepterede regnskabsstandarder.

Projektet må dog ikke hvile på laurbærrene. De regnskabsmæssige og finansielle processer skal fortsat forbedres og videreudvikles. De mest presserende udfordringer, som nu er tilbage, er at:

- fortsætte med at gennemføre de nødvendige forbedringer af systemerne for at sikre, at generaldirektoraterne registrerer alle regnskabstransaktioner korrekt

- færdiggøre valideringen af RELEX' og EAC's lokale systemer

- inkorporere EUF's regnskaber i ABAC og uddanne personalet i 46 delegationer

- optimere integrationen af it-systemerne, idet Kommissionens regnskabsprocesser så vidt muligt integreres i én platform

- forbedre regnskabs- og ledelsesrapporteringen

- sikre nye kunder (f.eks. agenturerne) det samme serviceniveau.

Projektplanen for de kommende to år sigter på at nå disse mål, og Kommissionen er fortsat fast besluttet på at leve op til de højeste regnskabsstandarder for den offentlige sektor.

Stillet over for disse stadig større udfordringer erkender GD Budget, at dets nuværende regnskabssystem har nået sine grænser med hensyn til, hvordan det registrerer og rapporterer om udgifter og indtægter på det almindelige budget, og at der må arbejdes videre med strategien om at forvalte det almindelige budget ud fra én standardplatform ved brug af software, som leverandøren let kan vedligeholde.

Dette arbejde vil udfordre den nuværende måde at redegøre for Kommissionens transaktioner på. Det vil kræve en åben og fleksibel tilgang, men vil være med til at sikre Kommissionen en førerposition inden for offentlig regnskabsføring i overensstemmelse med IPSAS.

[1] KOM(2002) 755.

[2] Den 30. juni 2003 (SEK(2003) 790), den 31. december 2003 (SEK(2004) 118), den 30. juni 2004 (KOM(2004) 565), den 31. januar 2005 (KOM(2005) 90), den 31. marts 2006 (KOM(2006) 358) og den 31. marts 2007 (KOM(2007) 343).

[3] FRA, Eurojust, Eurofound, CFCA og ECHA.

[4] Tre gennemførelsesorganer (TEN-T EA, ERCEA og REA) og seks reguleringsorganer (F4E, CEPOL, OSHA, ENISA, EMCDDA og CdT).