Glossar

EEA : Det Europæiske Miljøagentur

EF : Det Europæiske Fællesskab/ De Europæiske Fællesskaber

EFF : Den Europæiske Fiskerifond

EFRU : Den Europæiske Fond for Regionaludvikling

EIONET : Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet

ELFUL : Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne

ETC : Det Europæiske Temacenter for Biodiversitet

EU : Den Europæiske Union

EUNIS : EU-naturinformationssystem

EUT : Den Europæiske Unions Tidende

Foranstaltning : inden for rammerne af en politik programforvaltningens grundenhed. Den består af en række ensartede projekter og har et præcist defineret budget.

Fugledirektivet : Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle

Habitatdirektivet : Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter

Input : de finansielle, menneskelige og materielle ressourcer, der stilles til rådighed til gennemførelsen af en intervention

Intervention : enhver aktion eller aktivitet uanset art (politik, program, foranstaltning eller projekt), som gennemføres af en offentlig myndighed eller en anden organisation.

LAF : lokalitet af fællesskabsbetydning

LIFE : L’Instrument Financier pour l’Environnement (det finansielle instrument for miljøet)

LIFE III : LIFE i perioden 2000-2006

LIFE+ : LIFE i perioden 2007-2013

LIFE-Natur : et element i LIFE, som skal bidrage til at genoprette naturtyper og arter eller bevare dem i en gunstig bevaringsstatus.

MS : medlemsstat

Mål :

Første beskrivelse af det tilsigtede udfald af en intervention. Der bør skelnes mellem overordnede mål, delmål, umiddelbare og operationelle mål:

- Det overordnede mål svarer til den samlede effekt af en intervention og er normalt defineret i meget brede vendinger i fællesskabslovgivningen; det omsættes normalt af Kommissionen og medlemsstaterne til delmål, som svarer til den forventede mellemliggende effekt af de finansierede programmer.

- De umiddelbare mål vedrører interventionens resultater på de direkte modtagere og defineres normalt af medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af de finansierede programmer.

- De operationelle mål specificerer de output, der skal frembringes.

Natura 2000 : det europæiske økologiske net af særlige bevaringsområder

Output : det, der frembringes eller opnås med de ressourcer, der er afsat til en intervention (f.eks. genopretning af X hektarer i naturtype Y).

Projekt : aktivitet, som ikke kan opdeles, og som er afgrænset af en tidsplan og et budget. Ansvaret for et projekt ligger hos den organisation, som tættest muligt på det sted, hvor projektet foregår, anvender de midler, der er afsat.

Resultat : de umiddelbare ændringer for de direkte modtagere, som indtræffer, når deres deltagelse i interventionen er afsluttet.

SEBI : Streamlining European Biodiversity Indicators (strømlining af EU’s indikatorer for biodiversitet)

SPA : Special Protection Area — særligt beskyttet område

Udfald : de ændringer, som gennemførelsen af interventionen medfører, og som normalt hænger sammen med målene for interventionen. Udfald omfatter både resultater og effekt. Der kan være tale om et forventet eller om et uventet udfald, som kan være positivt eller negativt.

Resumé

I. LIFE-Natur medfinansierer projekter i medlemsstaterne — navnlig i Natura 2000-områderne — som skal fremme bevaring af arter og naturtyper. Sådanne projekter skal tilføre bevislig merværdi og bidrage til udbredelsen af bedste praksis med hensyn til bevaringsmetoder og fremgangsmåder. Mindst 78 % af LIFE’s budget på årligt 300 millioner euro er øremærket til aktivitetstilskud, hvoraf mindst 50 % er afsat til projekter, som skal støtte bevaring af natur- og biodiversitet. Finansielt set er det den største EU-investering, som specielt er beregnet på miljøet, og som forvaltes direkte af Kommissionen, og programmet er et redskab af afgørende betydning for gennemførelsen af målene for EU’s miljøpolitik.

II. Overvågningen og forvaltningen af LIFE-Natur er kompleks, fordi de situationer, projekterne skal håndtere i Unionen, er forskellige fra lokalitet til lokalitet, projekterne drives af en lang række indbyrdes meget forskelligartede modtagere og skal have en vedvarende effekt på bevaringen af de enkelte arter og naturtyper, samtidig med at de skal tilføre merværdi gennem formidling af de opnåede resultater (punkt 1-8).

III. Siden det første LIFE-instrument blev indført i 1992, har Kommissionen lidt efter lidt videreudviklet og forbedret sine forvaltnings- og kontrolsystemer, bl.a. ved at tage hensyn til resultaterne af Rettens tidligere revisioner [1]. Med starten af LIFE+, som løber i perioden 2007-2013, er der blevet indført flere ændringer (punkt 9-11).

IV. Revisorerne vurderede Kommissionens forvaltning af de tilskud, der var udbetalt til LIFE-naturprojekter, i forhold til resultaternes bæredygtighed. I den forbindelse gennemgik revisorerne også modtagernes forvaltning af de besøgte projekter og undersøgte disses bæredygtighed (punkt 12-16).

V. Der blev udført revision i GD for Miljø i Kommissionen og stedlig revision på 35 projekter i følgende seks medlemsstater: Belgien, Tyskland, Spanien, Italien, Slovenien og Det Forenede Kongerige. Der blev også aflagt besøg hos de udliciterede overvågnings- og kommunikationsteam, projektbedømmerne og Temacentret for Biodiversitet (som arbejder på basis af en kontrakt med Det Europæiske Miljøagentur (EEA)), da disse er Kommissionens nære partnere i forbindelse med forvaltning og udvikling af miljøspørgsmål (punkt 17).

VI. Overordnet set har de reviderede projekter medvirket til at bevare de arter og naturtyper, som programmet er rettet imod, dvs. i Natura 2000-områderne, og har bidraget til medlemsstaternes indsats og til EU-borgernes og de frivillige organisationers arbejde og engagement med hensyn til bevaring af biodiversiteten. Kommissionen skal sørge for, at det kun er hensigtsmæssigt udformede projektforslag, som godkendes, at projekterne gennemføres som planlagt, og insistere på, at der oprettes organisatoriske og finansielle strukturer, som er i stand til at sikre, at de EU-finansierede projekter får vedvarende effekt (punkt 18-20).

VII. Selv om der er sket væsentlige forbedringer, siden LIFE blev indført i 1992, er der stadig mulighed for at forbedre Kommissionens forvaltnings- og kontrolsystemer, så der opnås sikkerhed for, at de bevaringsforanstaltninger, som EU finansierer, i højere grad når deres mål, og at projekternes bæredygtighed er sikret efter EU-finansieringens ophør. Revisorerne konstaterede følgende svagheder i de forskellige faser af projektforvaltningen:

a) udvælgelsesproceduren: I projektbedømmelsen i forbindelse med LIFE+ var der lagt for lidt og ikke tilstrækkelig eksplicit vægt på bæredygtighedsfaktorer, og det tog lang tid at træffe beslutningen om tildeling af tilskud (punkt 21-28)

b) gennemførelsen og overvågningen af projekterne: Der var ikke nok fokus på projekternes resultater (udfald) og på forvaItningskontrakter og -planer, og det var en hindring for projektresultaternes forventede bæredygtighed (punkt 29-40)

c) formidling af resultater: De enkelte LIFE-Naturprojekter har ikke fuldt ud tilført den potentielle merværdi, eftersom de indhøstede erfaringer, eksemplerne på bedste praksis og de erhvervede detaljerede tekniske/videnskabelige oplysninger ikke systematisk videreformidles til den interesserede offentlighed uden for projekternes umiddelbare nærhed (region eller land) (punkt 41-53)

d) langsigtet forvaltning af projektresultater: I de fleste tilfælde bliver resultaterne (udfaldet) af projekterne først tydelige, efter at den endelige betaling til projekterne har fundet sted, og da der ikke er en procedure for efterfølgende at følge op på projekterne for at vurdere de finansierede aktioners effektivitet, har Kommissionen ikke mange oplysninger om dette spørgsmål. Det er derfor nødvendigt, at der opstilles et sæt egnede indikatorer til evaluering af de opnåede resultater (punkt 54-67).

VIII. Det anbefales, at Kommissionen tager de forskellige faktorer, som er relevante for projektresultaternes bæredygtighed, op til fornyet overvejelse, forbedrer formidlingen af den erhvervede viden og iværksætter en systematisk opfølgning af projekterne, efter at den endelige betaling har fundet sted (punkt 68-77).

Indledning

1. LIFE er et akronym, som står for L’Instrument Financier pour l’Environnement, dvs. det finansielle instrument for miljøet. De første projekter finansieret af LIFE startede i 1992 [2] og fortsatte under de efterfølgende specifikke LIFE-instrumenter frem til tredje fase (LIFE III) for perioden 2000-2006 [3]. LIFE blev delt i tre tematiske komponenter:

- "LIFE-Natur"

- "LIFE-Miljø"

- "LIFE-Tredjelande".

2. Projekterne til hver af de tre dele blev udvalgt ved hjælp af specifikke procedurer. Der er afsat 2143 millioner euro til den nye fase LIFE+ i perioden 2007-2013 [4]. Mindst 78 % af dette beløb skal anvendes til tilskud til projektaktiviteter. De tre komponenter er nu:

- "Natur og biodiversitet"

- "Miljøpolitik og -governance"

- "Information og kommunikation".

3. Til forskel fra LIFE III udvælges projekterne til alle tre komponenter nu efter én enkelt procedure.

4. I perioden 2000-2006 finansierede LIFE-Natur 434 projekter, som blev gennemført i 26 medlemsstater og beløb sig til 436 millioner euro (jf. figur 1). Med et gennemsnitligt bidrag fra EU på 1 million euro var der betydelige EU-midler involveret i disse projekter udover den nationale medfinansiering. LIFE+, "Natur og biodiversitet" forbliver den største LIFE-komponent, da en årlig tildeling på mindst 50 % af budgettet til aktivitetstilskud (850 millioner euro) er øremærket hertil i perioden 2007-2013.

5. Både LIFE III- og LIFE+-forordningerne yder støtte til naturbevaringsprojekter, som bidrager til gennemførelsen af fugle- og habitatdirektiverne [5]. Disse direktiver etablerer et net af beskyttede områder, de såkaldte "Natura 2000-områder", som LIFE-Natur yder støtte til [6]. Gennemførelsen af direktiverne er de respektive medlemsstaters ansvar. Men områderne er berettigede til EU-støtte under de relevante fællesskabsinstrumenter [7]. Følgelig sigter LIFE-Naturprojekterne primært på at bevare eller genoprette de naturtyper og/eller truede arter, som er opført på listerne i et af de to direktiver. LIFE+-delen om biodiversitet medfinansierer innovative projekter eller demonstrationsprojekter, som skal bidrage til at standse tabet af biodiversitet inden 2010 og fremover [8], og muliggør, at der kan udbetales støtte fra LIFE uden for Natura 2000-områderne.

Figur 1

EU’s bidrag til LIFE-Naturprojekter 2000-2006 (436 millioner euro)

+++++ TIFF +++++

6. I hele den relevante EU-lovgivning er der lagt vægt på vigtigheden af at sikre en bæredygtig udvikling af miljøet. Titlen på EU’s femte miljøhandlingsplan er "Mod en bæredygtig udvikling" [9]. Dette begreb videreudvikles i det igangværende sjette miljøhandlingsprogram [10] og er af særlig stor betydning for naturbevaringsprojekter, eftersom genopretning og beskyttelse af naturtyper og arter pr. definition er en langsigtet proces. Der ydes kun støtte til en del af ansøgningerne, og bæredygtighed bør derfor være et af de vigtigste projektudvælgelseskriterier, dvs. at de projekter, der udvælges, bør være dem, hvor fordelene vil vare længst ved, efter at EU-støtten er ophørt.

7. Kommissionens forvaltning af LIFE-Naturstøtteordningen er en kompleks proces. Ansøgere fra alle medlemsstater indsender forslag til investeringer til fordel for mange forskellige arter og naturtyper. Forslagene kan indeholde innovative elementer, som kan nødvendiggøre adskillige års gennemførelse, og som skal have vedvarende effekt på bevaringsstatus og samtidig tilføre merværdi gennem formidling af de opnåede resultater. Diagram 1 giver et synoptisk billede af den nuværende projektforvaltningscyklus.

8. Hertil kommer, at ansøgerne kan være offentlige eller private organisationer, og ret ofte indgår der NGO’er af meget forskellig størrelse, hvis stærke engagement er et nøgleelement for projekternes succes.

Life-Naturprojekterne er flerårige. Målene er ofte komplekse, og projekterne involverer mange forskellige partnere

+++++ TIFF +++++

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

Diagram 1

Livscyklussen for et LIFE-Naturprojekt

+++++ TIFF +++++

9. Rettens tidligere særberetning om LIFE-instrumentet, som blev offentliggjort i 2003 [11], påpegede svagheder ved investeringernes kvalitet og resultaternes langsigtede effekt: Det konstateredes under revisionen, at LIFE-instrumentet manglede klart definerede mål, en tilstrækkelig analyse af instrumentets effekt og hensigtsmæssig formidling af resultaterne [12].

10. I de følgende år imødekom Kommissionen en række af Rettens anbefalinger. Men opfølgningen af særberetningen i årsberetningen for 2004 [13] viste, at Kommissionen ikke havde reageret på alle Rettens anbefalinger. Navnlig var målene stadig ikke defineret klart, Kommissionens stedlige revisioner var stadig koncentreret om finansielle aspekter, og der var ikke foretaget en evaluering af de resultater, projekterne havde opnået.

11. Siden det første LIFE-instrument blev indført i 1992, har Kommissionen lidt efter lidt videreudviklet og forbedret sine forvaltnings- og kontrolsystemer, bl.a. ved at tage hensyn til resultaterne af Rettens tidligere revisioner. Der blev endvidere indført yderligere ændringer i LIFE-støtteordningen i 2007 for finansieringsperioden 2007-2013. Den nuværende revision behandlede de svagheder, som tidligere var blevet påvist, og fokuserede på disses betydning for projektresultaternes bæredygtighed, som er helt afgørende for effektiviteten af de midler, EU anvender på LIFE, og som Kommissionen forvalter direkte.

Revisionens omfang og revisionsmetode

12. Formålet med revisionen var at vurdere Kommissionens forvaltning af tilskuddene under LIFE-Natur i de forskellige faser af projektcyklussen med hensyn til projektresultaternes bæredygtighed.

13. Følgende spørgsmål blev behandlet:

- Prioriterede den ændrede udvælgelsesproces de projekter, som gav størst forventning om bæredygtighed?

- Gennemførte og overvågede Kommissionen projekterne hensigtsmæssigt?

- Sørger Kommissionen for, at informationerne om projekternes resultater og de indhøstede erfaringer formidles hensigtsmæssigt?

- Følger Kommissionen op på projekterne, eller vurderer den de langsigtede resultater med andre hensigtsmæssige midler?

14. Revisorerne gennemgik forvaltningen af LIFE III-naturprojekterne (2000-2006) og udvælgelsesproceduren til det nye LIFE+ (2007-2013). De fremsatte bemærkninger er fortsat af betydning for Kommissionens forvaltning, eftersom de spørgsmål, der behandles, også vedrører de nye LIFE+-projekter.

15. Der er ingen forskriftsmæssig eller formelt aftalt definition af begrebet bæredygtighed, som gælder for de projekter, der finansieres af LIFE, og revisorerne valgte derfor at anvende de specifikationer, der er beskrevet i fugle- og habitatdirektiverne, og som LIFE-naturprojekterne bidrager til at implementere. Der er tre grundlæggende elementer:

- et resultatelement: "opretholde eller genoprette naturtyper og bestande af arter i en gunstig tilstand" (habitatdirektivet) og "opretholde bestanden" (fugledirektivet)

- et tidselement: "sandsynligvis fortsat vil være det i en overskuelig fremtid" (habitatdirektivet) og "på lang sigt kan få indflydelse på dens [bestandes] udbredelse og talrighed" (habitatdirektivet)

- et forvaltningselement: "den særlige struktur og de særlige funktioner, der er nødvendige for dets opretholdelse på lang sigt, er til stede" (habitatdirektivet).

16. I forbindelse med denne revision defineres bæredygtigheden af et projekt finansieret af LIFE som den sikkerhed, der kan opnås (projektets kvalitet, forvaltningstrukturerne, finansielle garantier mv.) for, at de finansierede investeringer og disses effekt fortsat vil vare ved, når projektet er afsluttet, og at resultaterne heraf videreformidles. I de enkelte faser af projektforvaltningen — fra udvælgelsesproceduren og indtil LIFE-finansieringen af projekterne er ophørt — er bæredygtighed et element af central betydning, når det skal vurderes, hvor vellykket gennemførelsen af LIFE-instrumentet er.

17. Der blev indhentet revisionsbevis fra GD Miljø, Det Europæiske Miljøagentur, Det Europæiske Temacenter for Biodiversitet, de udliciterede overvågnings- og kommunikationsteam, projektbedømmerne, en stikprøve af modtagere og de relevante nationale myndigheder. Beviset blev tilvejebragt via dokumentgennemgang, samtaler og spørgeskemaer. Der blev udført stedlig revision af en stikprøve på 35 LIFE III-projekter, der var godkendt i perioden 2000-2005, og som blev gennemført i seks medlemsstater: Belgien, Tyskland, Spanien, Italien, Slovenien og Det Forenede Kongerige (jf. bilag I) [14]. Projekterne i stikprøven svarer til 13 % af EU’s udgifter til LIFE III på 436 millioner euro og var derfor tilstrækkelige som revisionsbevis.

Bemærkninger

Resultaterne af LIFE og muligheder for forbedring

18. Overordnet set konstateredes det på basis af de 35 reviderede projekter, at de planlagte investeringer bidrog til at bevare bestandene og naturtyperne i Natura 2000-områderne. Selv om nogle af projekterne havde problemer, gjorde modtagernes og de ansattes engagement det muligt at overvinde dem og træffe korrigerende foranstaltninger.

19. Siden 1992 har Kommissionen konstant forbedret forvaltningen af LIFE-tilskudsordningen. Men revisionen viste, at der er mangler, som skal afhjælpes for at sikre, at projektresultaterne bliver bæredygtige. Tabel 1 giver et synoptisk billede af den type mangler, som blev påvist i de projekter, som blev revideret på stedet, grupperet i kategorier svarende til projektets livscyklus.

Tabel 1

Mangler påvist i projekter revideret på stedet

Udvælgelsesproceduren: | udarbejdelsen af projektforslaget mangelfuldmodtagernes juridiske og tekniske kapacitet til at videreføre resultaterne efter LIFE-finansieringens ophør utilstrækkeliguigennemsigtig struktur hos medfinansieringspartnere og andre partnereingen foruddefinerede kriterier og indikatorer til vurdering af projekternes udfaldintet budget til videreførelse af projektresultaterne efter LIFE-finansieringens ophør. |

Gennemførelsesfasen: | problemer med at erhverve de parceller, der er nødvendige til projektetsvagheder i de partnerskaber, som er ansvarlige for forvaltningen af projektetdemografisk pres til skade for projektetkonkurrerende interesser, navnlig med landbrugetsvag overvågning af projektresultaterneingen garantier til beskyttelse af den erhvervede jord til naturbevaringmanglende støtte fra de involverede parter. |

Formidling af resultater: | den lokale befolkning ikke tilstrækkeligt informeret eller involveret eller imod selve projektetformidlingen af resultater hovedsageligt koncentreret om den lokale og regionale offentlighedprojekternes websteder ajourføres ikke systematisk, eller de er af begrænset kvalitetprojekternes websteder udnyttes ikke effektivt til formidling af output og udfald. |

Langsigtet forvaltning af projektresultaterne: | forvaltningsplanen ikke godkendt af myndighederne i medlemsstatenLIFE-projektets bevaringsforanstaltninger utilstrækkeligt integreret i de omgivende områderutilstrækkelig juridisk og finansiel kapacitet hos dem, som er ansvarlige for at sikre, at projektresultaterne varer ved efter LIFE-finansieringens ophørovervågningen af bestande og levesteder ikke tilstrækkelig til vurdering af effekten. |

20. I de følgende punkter gennemgås de enkelte faser i Kommissionens projektforvaltning, og de relevante mangler og muligheder for forbedring beskrives.

Udvælgelsesproceduren

21. Revisorerne undersøgte:

- om Kommissionen havde opstillet klare og egnede kriterier og bedømmelsesskalaer til brug ved udvælgelsen af projekter baseret på disses kvalitet, målenes relevans og sandsynligheden for resultaternes bæredygtighed (output)

- om disse kriterier var blevet anvendt i praksis.

Spørgsmålet om bæredygtighed er ikke synligt nok i udvælgelsesprocedurerne

22. Sigtet med udvælgelsesproceduren er at sikre, at de knappe LIFE-midler tildeles de bedste projekter blandt et stort antal ansøgninger. Ansøgerne skal indsende forslag, som opfylder krævende og detaljerede tekniske, finansielle og andre krav. På grundlag af en gennemgang af procedurerne for udvælgelse af LIFE III- og LIFE+-projekter konkluderede Retten, at Kommissionen burde være mere opmærksom på prioriteringskriterierne og på vægtningen af dem og på de bedømmelsesskalaer, der anvendes for at sikre, at der bliver taget tilstrækkeligt og kvantificeret hensyn til bæredygtighedsfaktorer.

23. En oversigt over udvælgelseskriterierne og de skalaer til prioritering af projekterne, som var opstillet i form af "maksimumpoints" til LIFE III og LIFE+, vises i tabel 2.

24. I forbindelse med LIFE+ vurderer eksterne kontraktansatte bedømmere projektforslagenes tekniske kvalitet på grundlag af de udvælgelseskriterier, der er defineret i Kommissionens vejledning om ansøgninger til LIFE-Natur og om evaluering af forslag. Det er i overensstemmelse med Rettens tidligere anbefalinger om at anvende eksterne eksperter til sikring af den nødvendige funktionsadskillelse [15].

25. Hvert kriterium bliver imidlertid undersøgt med henvisning til analytiske spørgsmål, herefter benævnt underkriterier, hvilket giver bedømmerne en stor grad af handlefrihed, når de skal udarbejde deres bedømmelse. Underkriterierne vedrørende de enkelte tildelingskriterier er ikke vægtet, så hver bedømmer kan give dem forskellig prioritet. Selv om et eller flere underkriterier ikke er opfyldt, kan projektforslaget derfor stadig opnå en høj karakter for det pågældende tildelingskriterium. Det gælder i særlig grad for bæredygtighedsaspekterne, som indgår som underkriterier i kriteriet "bevaringsfordele" eller "bidrag til opfyldelsen af målene" under henholdsvis LIFE III og LIFE+ [16].

Tabel 2

Kommissionens kriterier for udvælgelse af LIFE- Naturprojekter: maksimumpoints (i procent)

Tildelingskriterier | LIFE III (2006) | LIFE+ (2007) |

Teknisk kohærens | 23 | 16 |

Finansiel kohærens | 7 | 16 |

Bevaringsfordele | 47 | - |

Socioøkonomisk og operationel kontekst | 23 | - |

Bidrag til opfyldelse af målene | - | 26 |

Europæisk merværdi | - | 26 |

Komplementaritet | - | 11 |

Tværnational karakter | - | 5 |

National merværdi [] | - | - |

Total score | 100 | 100 |

26. Revisionen tydeliggjorde, at de nævnte bæredygtighedsrelaterede kriteriers relevans var blevet mærkbart mindre fra LIFE III til LIFE+ (jf. tabel 2). Ifølge Kommissionens tjenester var dette nødvendigt, for at forslag vedrørende de tre komponenter (jf. punkt 1) kunne bedømmes efter samme kriterier og konkurrere indbyrdes. Denne fremgangsmåde har betydet, at de præcise spørgsmål i bedømmelsesvejledningen til LIFE III, som var blevet udviklet gennem en årrække, nu er blevet erstattet af meget generelle spørgsmål med ringe informativ værdi. Overordnet konstateredes det, at de ændrede kriterier for udvælgelse af LIFE+-projekter ikke har betydet, at der lægges øget vægt på bæredygtighed, og at de ikke nødvendigvis anvendes konsekvent.

Tekstboks 1

Point for bæredygtighed

Gennemgangen af de eksterne bedømmeres sagsmapper viste, at selv når der var rejst betydelig tvivl om projektresultaternes bæredygtighed, blev der alligevel givet en høj karakter for det relevante kriterium:

Det er klart, at bevaring af naturtyper som genoprettede højmoser vil kræve fortsat forvaltning. Vi håber, at der, når projektet er slut, vil være midler til rådighed til at overtage forvaltningsomkostningerne på lang sigt — 8 ud af 10 mulige point (godt).

Selv om regeringen erkender, at der er behov for fortsat at fjerne invasive arter, er der ikke afsat midler hertil efter projektets afslutning — 17 point ud af 25 (godt).

For at opretholde naturtypernes bevaringsstatus vil der efter projektets afslutning være behov for yderligere midler til tilbagevendende foranstaltninger for at sikre, at de genindtages af sjældne arter — 22 point ud af 25 (fremragende).

27. Udvælgelseskriterierne har ændret sig i overensstemmelse med lovgivningen og Kommissionens erfaringer. Det konstateredes imidlertid, at Det Europæiske miljøagentur (EEA) og Det Europæiske Temacenter for Biodiversitet (ETC) ikke direkte har været involveret i definitionen af kriterierne på trods af deres ekspertise med hensyn til Natura 2000-nettet og i at overvåge biodiversiteten i Europa (jf. punkt 39).

Langvarig udvælgelsesproces

28. I princippet burde den reviderede udvælgelsesprocedure ikke være en lukket proces, hvor ansøgerne indsender deres forslag og normalt først får svar et år senere (jf. bilag II). En så langvarig proces — sammenlignet med de ca. seks måneder, det tager i forbindelse med andre projekter finansieret med EU-midler, f.eks. ELFUL og EFF — som for hovedpartens vedkommende skyldes interinstitutionelle procedurer, kan være en kilde til alvorlige begrænsninger for projektgennemførelsen, fordi centrale projektbetingelser i den mellemliggende tid kan have ændret sig væsentligt. For eksempel er det måske ikke længere muligt at erhverve jorden i det tilsigtede bevaringsområde, eller de centrale implicerede parter er måske ikke længere til rådighed. I forbindelse med to af de reviderede projekter bragte sådanne forhold igangsætningen af projektet alvorligt i fare. På trods af, at modtagerne og Kommissionen gjorde en betydelig indsats, kunne de problemer, som dette havde skabt, kun delvist afhjælpes.

Projekternes gennemførelse

29. Som led i vurderingen af, om Kommissionen gennemfører og overvåger projekterne hensigtsmæssigt, undersøgte revisorerne:

- om overvågningen i tilstrækkelig grad fokuserer på projekternes forløb og på output

- om overvågningen omfatter projektresultaterne (udfald).

Svagheder i overvågningen af projekternes output og langsigtede resultater

30. Kommissionen pålægger et team af eksperter i naturbevaring at overvåge projektgennemførelsen. Når et projekt er godkendt, besøger overvågningsteamet det en gang om året for at kontrollere, hvordan det forløber. På grundlag af disse besøg og modtagernes indberetninger formulerer eksperterne den tekniske bedømmelse af projektforløbet. Kommissionen træffer beslutning om betalingerne til projekterne på grundlag af modtagernes rapporter og tager også hensyn til overvågningsteamets gennemførelsesrapporter.

31. Som bevaringseksperter kan medlemmerne af overvågningsteamet sikre, at projektgennemførelsen overvåges professionelt, og de har mulighed for at styrke udvekslingen af informationer og opnåede erfaringer om sammenlignelige spørgsmål mellem de forskellige LIFE-projekter. Men i 14 af de 35 besøgte projekter påviste revisorerne følgende typer svagheder, som skyldtes Kommissionens overvågningsstrategi og den valgte fremgangsmåde:

- utilstrækkelig overvågning af projektresultaterne (jf. punkt 32, 34, 35 og 36)

- godkendelse af projektændringer, selv når der var væsentlige ændringer i tilskudsaftalen (jf. punkt 33)

- mangelfuld kontrol af gennemførelsen af forsinkede foranstaltninger ved afslutningen af projekterne (jf. punkt 58) og

- utilstrækkelig kontrol af, om der fandtes forvaltningskontrakter og af disses indhold (jf. punkt 64 og 67).

32. Kommissionen kræver, at modtagerne beregner de omkostninger, de har afholdt i forbindelse med hver af de aktioner, der er defineret i tilskudsaftalen, så de kan anvendes som grundlag for den efterfølgende overvågning. Disse omkostningskategorier pr. aktion anvendes imidlertid ikke i den endelige indberetning. Det betyder, at Kommissionen ikke overvåger de omkostningskategorier, som den ville kunne bruge til at sammenligne omkostningerne pr. aktion udført under projektgennemførelsen med de omkostninger, der er defineret i tilskudsaftalen og eventuelle tillægsbestemmelser. Følgelig har Kommissionen intet grundlag for at sammenligne de faktiske omkostninger med dem, der var budgetteret med i forslaget.

33. Revisorerne fandt frem til en række forskellige årsager til, at nogle af projekterne ikke fuldt ud havde opnået de tilsigtede resultater (output). I fire tilfælde var det ikke muligt at erhverve den nødvendige jord, og bevaringsforanstaltningerne kunne derfor ikke gennemføres som planlagt. Kommissionen reagerede enten ved at acceptere, at de tilknyttede investeringer blev trukket tilbage eller ved at ændre tilskudsaftalen og omformulere de oprindelige mål. Selv om sådanne ændringer ikke betragtes som et brud på de formelle bestemmelser, kan de kun accepteres, hvis de generelle mål for det oprindelige projekt ikke ændres væsentligt. I et af de tilfælde, som indgik i revisionen, blev de forventede resultater imidlertid ændret betydeligt, så projektet nu skulle omhandle naturtypen højmose i stedet for vådområder, og det blev ikke koblet sammen med de eksisterende naturbeskyttede områder (jf. tekstboks 2):

Tekstboks 2

De oprindelige mål var ikke nået

Et LIFE-projekt, som modtager et bidrag fra EU på 2 millioner euro, gennemføres i et område, der er udlagt som særligt beskyttet område under fugledirektivet. Hensigten var at oprette et sammenhængende vådområde med integrerede kærstrækninger, som tiltrækker forskellige trækfugle især som hvilested. Det nye område skulle forbinde de eksisterende underområder. Den vigtigste foranstaltning i aftalen om tilskud var derfor erhvervelsen af jord i de tre centrale underområder for at forbinde de eksisterende statsejede parceller og for at skabe de nødvendige betingelser for at kunne genoprette områderne som vådområder.

På grund af stærk modstand fra de lokale landbrugere måtte projektet ændres: Zone 2 på 52 ha måtte opgives, og det var kun muligt at erhverve 80,5 ha (78 %) af de oprindeligt planlagte 103 i de andre to zoner. For at kompensere for tabet af areal blev et andet underområde med henblik på genopretning af højmose i stedet for vådområder accepteret.

De endelige resultater af det projekt, som blev godkendt under udvælgelsesproceduren, viser imidlertid, at det ikke var lykkedes at opfylde de oprindelige mål for projektet med hensyn til revitalisering af kær og vådområder og heller ikke at forbinde de forskellige biotoper. I stedet for var der gennemført foranstaltninger i højmoser, som godt nok omfattede nogle af de prioriterede arter, men med et helt nyt sæt naturtyper og projektlokaliteter.

34. Under revisionen blev der påvist ni tilfælde af omkostningstunge investeringer i projekter med meget begrænset nytteværdi eller uden nogen mærkbar effekt på arternes og naturtypernes bevaringsstatus (jf. tekstboks 3).

35. Det er kun muligt at vurdere, om der gøres fremskridt henimod en mere gunstig bevaringsstatus, hvis det er forud fastsatte og bestemte arter, som overvåges. Modtageren skal ikke blot rapportere om de projekter, som konkret er afsluttet, men også om ændringer i bevaringsstatus for sårbare arter og naturtyper under gennemførelsen af projektet. Men mange af modtagerne koncentrerede deres overvågning om måling af output (jf. tekstboks 4).

Tekstboks 3

Foranstaltning, som ikke var omkostningseffektiv

Det vigtigste mål for et projekt var at mindske eller fjerne risikoen for, at fugle støder ind i elektricitetsnettet og dræbes af den elektriske strøm. En af de besøgte foranstaltninger vedrørte etableringen af et nyt 1,9 km langt underjordisk mellemspændingskabel til en pris af 66000 euro til erstatning for en luftledning. Luftledningen var imidlertid ikke længere i brug, eftersom den eneste kunde var gået fallit mange år tidligere, og den bygning, som kablet leverede strøm til, blev ikke længere anvendt. Uden garanti for, at elektriciteten ville blive brugt, burde LIFE-midlerne ikke have været anvendt til at finansiere udskiftningen af de uudnyttede luftledninger.

Tekstboks 4

Utilstrækkelig overvågning af projektresultater

Et projekt, som modtager mere end 0,5 millioner euro i EU-støtte, havde til formål at genoprette de naturlige vandforhold i en nedbrudt højmose og derigennem give starten til udvikling af højmosens typiske plante- og dyreliv. De største trusler er normalt dræning og eutrofiering via tilførsel af gødning, som enten transporteres med vinden eller med forurenet vand fra den omliggende intensivt dyrkede landbrugsjord. Den planlagte overvågning af vandstanden, som blev foretaget under gennemførelsen af projektet, tjente kun til at måle, om foranstaltningen fungerede ud fra et teknisk synspunkt og rent faktisk øgede vandstanden. Som en usædvanlig fremgangsmåde valgte projektet at oversvømme hele højmosen, hvilket overvågningsteamet ved flere lejligheder satte spørgsmålstegn ved, om var lykkedes. Men selv om modtageren regelmæssigt indberettede den opnåede øgede vandstand, blev der ikke indsamlet data om virkningen af disse ændringer på de pågældende arter, f.eks. sphagnum, så der kunne tilvejebringes bevis for, at projektets mål om at udvikle højmoser var blevet opfyldt. Den udførte overvågning siger intet om resultaterne af den anvendte metode.

Oversvømmelse af en mose til bevaringsformål for dyrearter og deres levesteder

+++++ TIFF +++++

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

36. Hertil kommer, at den tekniske overvågning ikke altid omfattede et passende antal kontroller af, om de finansierede projekter havde nået de forventede resultater (jf. tekstboks 5).

Tekstboks 5

Nedbrudt dæmning ikke identificeret af overvågningsteamet

I et af de reviderede projekter, som havde modtaget 1 million euro fra EU, indgik opførelsen af en dæmning, som skulle øge fugtigheden i et område med tørvejord. Tre små dæmninger af spunspæle og en stor, ca. 300 m lang dæmning blev finansieret for at fugte det ødelagte tørvelag. Da revisionsbesøget fandt sted, var den store dæmning brudt sammen, ifølge modtageren på grund af vandtrykket. Projektteamet havde forsøgt at reparere den med en træstruktur, som forstærkede spunspælene, men den forstærkede dæmning var igen brudt sammen. Projektteamet udtalte, at der var planer om at forsøge at genopbygge dæmningen igen med nationale midler det følgende år. Den nedbrudte dæmning viser, at den tilsvarende foranstaltning i projektet ikke har nået sit mål. Efter at dæmningen var opført, havde overvågningsteamet konstateret, at den eksisterede, men det havde ikke indberettet fra senere besøg, at den var styrtet sammen, eller at den havde negativ effekt på genopretningen af naturtypen. Hverken i modtagerens endelige tekniske rapport eller i Kommissionens overvågningsrapport var dette forhold overhovedet nævnt.

Der skal udvikles resultatindikatorer

37. Forudsætningen for effektiv overvågning er, at der defineres et sæt klare indikatorer og vurderingskriterier. Tilskudsaftalen skal beskrive de nøgleforanstaltninger og resultater, der skal vurderes i forbindelse med hvert af de dertil knyttede mål for de enkelte projekter. Men for 9 af de 35 reviderede projekters vedkommende var der enten ikke defineret indikatorer og kriterier, eller der var ikke altid taget hensyn til dem i forbindelse med overvågningen.

38. Som anført i det følgende (punkt 39 og 40) viste revisionen, at Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Temacenter for Biodiversitet har den ekspertise, der skal til for at definere nyttige indikatorer til vurdering af projekternes effekt, men at Kommissionen ikke benytter sig heraf til dette specifikke formål.

39. Det Europæiske Temacenter for Biodiversitet (ETC) bistår Det Europæiske Miljøagentur ved at yde videnskabelig og teknisk støtte til oprettelsen af Natura 2000-nettet. Dette omfatter udarbejdelse af retningslinjer som støtte for den rapport, der skal aflægges om bevaringsstatus for naturtyper og arter i henhold til artikel 17 i habitatdirektivet, forvaltningen af referencedatabaserne (EUNIS og Natura 2000-databaserne) og bidragene til EEA’s rapporter og arbejdspapirer. ETC er nu ved at udvikle indikatorer, som skal medvirke til den evaluering af biodiversiteten i Europa, som udføres som led i handlingsplanen "Streamlining European 2010 Biodiversity Indicators" (SEBI 2010).

40. Medlemsstaternes første rapporter udarbejdet i henhold til artikel 17 blev forelagt i juni 2007. Informationerne i disse rapporter blev gennemgået og kontrolleret af ETC. Rapporterne klassificerer omfanget af de trusler, som de specifikke naturtyper og arter står over for i en bestemt region og på EU-niveau. Denne værdifulde indikator anvendes imidlertid endnu ikke i praksis i forvaltningen af LIFE-projekter eller i opdateringen af den relevante miljølovgivning. ETC overvejer at anvende EIONET-databasen over udpegede områder i Natura 2000-nettet som et redskab til tilvejebringelse af analytiske indikatorer til brug for vurderingen/evalueringen af, om en naturbevaringsmetode/foranstaltning er bæredygtig. Men denne database omfatter kun den grundlæggende information om områdernes placering og karakteristika. SEBI 2010-indikatorerne er ved at være færdige, men der er ingen klar tilkendegivelse af, hvordan de vil kunne anvendes i praksis, dvs. med henblik på at muliggøre en evaluering af foranstaltninger til bevaring af biodiversiteten.

Formidling af resultater

41. Som led i undersøgelsen af, om Kommissionen sørgede for effektiv formidling af projekternes resultater og de indhøstede erfaringer, vurderede revisorerne:

- om Kommissionen fremmer overførsel af viden i relation til opnåede erfaringer og bedste praksis til potentielt interesserede eksperter på europæisk niveau

- om de etablerede standarder for kommunikationsredskaber og -aktiviteter i forbindelse med LIFE Natur-projekter egner sig til formidling af projekternes output og resultater.

Formidlingen skal forbedres

42. I LIFE III-forordningen [17] hedder det: "[…] Kommissionen sikrer, at resultaterne af alle finansierede projekter formidles til offentligheden, og demonstrerer endvidere, hvorledes de erhvervede færdigheder og erfaringer kan benyttes andetsteds." I LIFE+-forordningen [18] tilføjes en ny komponent specielt relateret til information og kommunikation (jf. punkt 2).

43. Kommissionen har iværksat en række aktiviteter for at udbrede kendskabet til LIFE og for at formidle informationer om de finansierede projekter. Kommunikationsaktiviteterne og -redskaberne omfatter:

- et websted med en betydelig mængde information, inklusive nyheder vedrørende finansiering samt publikationer, toolkits til projektforvaltning og kommunikationsaktiviteter for modtagerne, databasen over LIFE-projekter og LIFE pr. land og pr. tema

- en database over LIFE-projekter, som for øjeblikket er den mest besøgte del af webstedet, og som indeholder et resumé over hvert LIFE-projekt og har en afdeling beregnet på offentliggørelse, et link til projektets websted, en rapport skrevet i et alment forståeligt sprog, en video og yderligere dokumentation om projektet

- trykte publikationer som "LIFE Focus", der udkommer med to numre om året, en årlig sammenfatning af de nyudvalgte projekter og et Natura 2000-nyhedsbrev, som udsendes to gange årligt på engelsk, fransk, tysk, italiensk og spansk

- en nyhedsalert, som sendes til en omfattende adresseliste

- afholdelse af og deltagelse i møder og offentlige arrangementer for at præsentere LIFE i de forskellige medlemsstater og

- mediearrangementer som den årlige præsentation af nye projekter.

44. Endvidere skal modtagerne offentliggøre et særligt websted eller et understed, indsende audiovisuelt materiale til Kommissionen, i deres kommunikation bekræfte, at de har modtaget støtte fra EU, opstille og vedligeholde opslagstavler og forelægge en rapport skrevet i et alment forståeligt sprog ved projektets afslutning.

45. For øjeblikket har Kommissionens kommunikationsaktiviteter primært fokus på at gøre LIFE-instrumentet almindeligt kendt og fremhæve et antal udvalgte eksempler på LIFE-projekter både på LIFE’s websted og i trykte publikationer. Modtagerne skal offentliggøre resultaterne af deres projekter på et websted og i en rapport skrevet i et alment forståeligt sprog. Der er ikke krav om, at de skal videreformidle de indhøstede erfaringer eller komme med detaljerede tekniske oplysninger, og i praksis er disse informationer kun sjældent til rådighed. Det betyder, at problemer eller fejl, som skyldes de anvendte teknikker og demonstrationsmetoder, kan gentage sig andre steder i Europa, når der intet kendskab er til de erfaringer, der er indhøstet under lignende omstændigheder. Det er spild af midler og tid, hvis den akkumulerede viden og de opnåede erfaringer både med hensyn til mislykkede projekter og bedste praksis ikke indsamles systematisk og stilles til rådighed.

46. Endvidere giver de nuværende kommunikationsredskaber som LIFE’s websted og databasen, LIFE Focus og projekternes websteder normalt ikke de tekniske/videnskabelige detaljer, som er nødvendige for, at den erhvervede viden og de opnåede erfaringer fra de anvendte metoder og teknikker systematisk stilles til rådighed for potentielle brugere. Informationsmaterialet om de undersøgte projekter er i de fleste tilfælde generelt og er ikke specifikt rettet mod eksperter. En undersøgelse udført af eksterne bedømmere [19] viste, at der generelt manglede detaljerede oplysninger, og at 66 % af brugerne af LIFE-databasen betragtede det som et særligt problem. Dette blev bekræftet under den stedlige revision (jf. tekstboks 6).

47. En række LIFE Natur-projekter finansierer endvidere kompilering af vejledende håndbøger om bedste praksis i forvaltning eller andre tekniske/videnskabelige publikationer på medlemsstatens sprog baseret på et omfattende forskningsarbejde. Disse håndbøger er imidlertid ikke systematisk tilgængelige hverken på projekternes websteder eller i LIFE-databasen, og de oversættes ikke. Den opnåede merværdi og den erhvervede ekspertviden som sådan udnyttes ikke systematisk til at sikre, at projekterne får en multiplikatoreffekt.

48. Modtagerne og deres eksperter indgår med mere eller mindre succes i netværk med andre. Ifølge Kommissionens midtvejsevaluering af gennemførslen af LIFE i 2003 betragtede de fleste af de involverede parter, som indgik i undersøgelsen, manglen på netværksarbejde på EU-niveau som en af de vigtigste hindringer for tværnationale debatter om LIFE-spørgsmål [20]. På trods af de eksisterende netværk af videnskabsmænd og specialiserede organisationer understregede modtagerne og deres eksperter, hvor vigtigt det var med netværksarbejde på EU-niveau, og at det var nødvendigt at overvinde alle hindringer.

Tekstboks 6

Projekterne er omkostningseffektive og produktive — men resultaterne videreformidles ikke

De fleste af de modtagere, der indgik i revisionen, havde gjort en betydelig indsats for at gennemføre projekterne omkostningseffektivt.

Et projekt, som gennemføres i et stærkt urbaniseret område, der i høj grad anvendes til rekreative formål, skulle holde den lokale befolkning informeret om forløbet af de gennemførte bevaringsforanstaltninger. For at undgå at skulle producere opdaterede informationstavler købte modtagerne en fast informationstavle, hvor de skrev opdaterede informationer om projektforløbet. Oplysningerne på tavlen kunne slettes og opdateres med detaljerede oplysninger om projektforløbet.

Samme projekt anvendte materiale fra andet arbejde på projektet til at oprette et naturligt udsigtspunkt og sparede derved de penge, som det ellers skulle have brugt til at transportere og deponere materialet et andet sted og i stedet bygge et dyrt observationstårn.

Et andet projekt udviklede en meget omkostningseffektiv metode til regulering af vandstanden og anvendte simple albuerør i stedet for de dyre traditionelle dæmninger.

Disse teknikker blev videreformidlet til andre nationale projekter, men var ikke beskrevet på webstedet og blev heller ikke formidlet til et større publikum.

Videnoverførsel kræver nye kommunikationsstandarder

49. De kommunikationsstandarder [21], som Kommissionen har fastlagt med henblik på formidling af projektresultater, kan blive bedre, så de sikrer, at projekternes output og resultater er tilgængelige i et sådant omfang, at man opnår en bredere overførsel af viden. I praksis kan den enkelte modtager selv bestemme, hvordan han vil klare informationsformidlingen. Som følge heraf er det meget forskelligt, hvilken vægt der i de enkelte projekter lægges på formidling for så vidt angår omfang, målgrupper, professionalisme og forvaltningens opmærksomhed herpå, og ofte formidles informationerne kun på regionalt og nationalt niveau.

50. Siden LIFE III-forordningen (EF) nr. 1655/2000 har det været obligatorisk for alle modtagere af LIFE Natur-projekter at oprette et websted og opretholde det frem til projektets afslutning, og efterfølgende har forordning (EF) nr. 614/2007 om LIFE+ forlænget denne periode til fem år efter afslutningen. Men det forhold, at modtagerne selv kan bestemme, om de vil have de projektrelaterede oplysninger på websider på deres eget websted, gør dette redskab væsentligt mindre effektivt. Det er ofte vanskeligt at få adgang til eller blot sondre mellem projektrelaterede og andre oplysninger, når de blot er en del af et større websted, som drives af et lokalsamfund, en regional eller national myndighed eller en større ngo.

51. De fleste af de besøgte modtagere havde udviklet kommunikationsaktiviteter og -redskaber, som skulle hjælpe dem med at sikre den lokale befolknings og interessenternes accept og aktive medvirken. Der er bl.a. tale om mediearrangementer, offentliggørelse af brochurer, udstillingsmateriale, afholdelse af møder og konferencer for forskellige målgrupper og oprettelse af et websted for projektet eller et understed til formidling af projektrelateret information.

52. I praksis var disse websteder også af meget varierende professionel kvalitet – fra en simpel webside med et par fotografier til højt avancerede interaktive websteder. Før 2007 [22] var der intet mindstekrav til webstedets indhold, og der var derfor ingen garanti for, at den centrale dokumentation om projektet kunne fås på disse websteder, hvilket ikke var tilfældet på over halvdelen af webstederne for de 35 projekter, som blev besøgt på stedet (jf. tekstboks 7). For fem af de seks projekters vedkommende, som blev revideret i Tyskland, var der f.eks. ikke adgang til detaljerede oplysninger om output og resultater på projekternes websteder.

53. Generelt afhænger overførslen af projektresultater i form af den viden, der er erhvervet under projektcyklussen, i høj grad af kommunikationsinitiativerne på projektniveau, som er meget forskellige og ikke altid omfatter de relevante nøgleinformationer.

Tekstboks 7

Ringe formidling af projektresultater

Et af de reviderede projekter, som modtog over 1 million euro i tilskud fra EU, havde blandt sine mål følgende: at fremme god praksis med hensyn til forvaltning af aktive højmoser gennem demonstration over for andre lignende projekter både i landet selv og i andre relevante medlemsstater og ved at være vært for et websted, at fremme god praksis med hensyn til forvaltning af denne naturtype i andre områder og at øge opmærksomheden nationalt, regionalt og i lokalsamfundene omkring aktive højmosers internationale betydning.

Modtagerens formidlingsaktiviteter bestod i fremstilling af en række faktablade, afholdelse af en konference for andre naturforvaltere med henblik på at formidle projektresultater og bedste praksis samt en række lokale åbent hus-arrangementer for et alsidigt publikum. Projektets websted blev åbnet i 2002 og gik off-line i 2003, lige før projektet var afsluttet. LIFE-databasen indeholder ingen oplysninger om dette projekt. Kort sagt: der blev ikke som planlagt overført viden til en bredere kreds, eftersom projektet ikke har haft held til at videreformidle de påviste eksempler på god praksis og de erfaringer, der var opnået under gennemførelsen.

Den langsigtede forvaltning af projektresultater

54. I den henseende undersøgte revisorerne:

- om Kommissionen følger op på projektresultaterne, og

- om bevaringsforanstaltningerne er sikret efter projektets afslutning.

En opfølgning efter LIFE vil kunne bidrage til at gøre resultaterne bæredygtige

55. Der ville være motivation til at sikre bæredygtighed, hvis Kommissionen fulgte op på projekterne efter deres afslutning. På grund af bevaringsforanstaltningernes iboende karakter nås resultaterne meget ofte først og er først synlige, når der er gået et vist stykke tid. Det tager tid at genoprette plantebestande og naturtyper, når der har været gennemført omfattende interventionsforanstaltninger som f.eks. fældning af træer og buske med henblik på at føre en skov bestående af nåletræer i monokultur tilbage til den næringsfattige hedejord, der før havde været. Fugle vil måske heller ikke straks begynde at yngle i et genoprettet vådområde.

56. Navnlig når der er tale om naturtyper, som kræver tilbagevendende pleje — som f.eks. tørt græsland og heder eller højmoser, som ellers kan blive overgroet eller hurtigt skadet af invasive plantearter — er der stor risiko for, at de LIFE-finansierede investeringer i sidste ende ikke vil lykkes, hvis de nødvendige organisatoriske og finansielle strukturer ikke er på plads til at videreføre dem, når projektet er afsluttet.

57. Følgelig vil de forventede resultater, der er anført i tilskudsaftalen, i visse tilfælde først være synlige længe efter, at projektet er afsluttet. Men når den endelige betaling har fundet sted, er Kommissionens tjenester ikke nødvendigvis længere i kontakt med modtagerne, og de overvåger heller ikke projekterne, og resultatet heraf er, at Kommissionen ikke kender resultaterne og den langsigtede effekt af de bevaringsforanstaltninger, som finansieres af LIFE-Natur.

Tørt græsland med vilde orkideer ryddet for krat. Regelmæssig pleje er af afgørende betydning for at undgå tilgroning og invasive plantearter

+++++ TIFF +++++

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

58. I nogle tilfælde udfører overvågningsteamet den sidste kontrol, før alle investeringer er foretaget, og de planlagte foranstaltninger er afsluttet. Selv om nogle af disse foranstaltninger måske ikke er forbundet med udgifter eller måske først vil være færdige, når projektet er afsluttet [23], kan gennemførelsen af dem være en vigtig betingelse for, at projektresultaternes kontinuitet kan sikres.

59. I 2005 indførte Kommissionen en bevaringsplan efter LIFE, "After-LIFE conservation plan", som er en ny kontraktmæssig forpligtelse for alle nye LIFE-Naturprojekter. I denne plan skal modtageren angive yderligere mål og fremfor alt give en detaljeret beskrivelse af, hvilke finansieringskilder der er planlagt med henblik på at sikre en vedvarende forvaltning af projektet, når LIFE-finansieringen ophører. Som sådan kan indførelsen af disse bevaringsplaner være et godt udgangspunkt og et nyttigt bidrag til projektresultaternes bæredygtighed. Men planerne vil måske ikke effektivt kunne sikre bæredygtigheden, eftersom det ikke er obligatorisk at gennemføre dem, og Kommissionens tjenester ikke kontrollerer, at det sker.

Bevaringsforanstaltningerne er ikke sikret efter projektets afslutning

60. De centrale betingelser for bevaringsforanstaltningernes langsigtede bæredygtighed har at gøre med projektets udformning og bør behandles af Kommissionens tjenester i god tid, før projektet afsluttes. De kan defineres således:

- Tilskudsaftalerne skal forpligte modtagerne/partnerne, efter at projektet er afsluttet

- Udnyttelsen af jord og varigt udstyr, som er tildelt projektet, skal inden for et rimeligt tidsrum være forbeholdt de tilsvarende bevaringsformål

- Forvaltningskontrakter, partnerskaber og samarbejdsaftaler, som modtagerne har indgået, skal kunne fornyes, så der er sandsynlighed for, at de fortsætter efter projektets afslutning

- De forvaltningsplaner, som er udarbejdet under gennemførelsen af LIFE-projektet, skal godkendes af de kompetente offentlige myndigheder.

61. Lovgivningen forpligter ikke modtagerne, og der er heller ikke andre effektive midler, som tvinger dem til at opretholde de finansierede foranstaltninger, heller ikke når modtagerne er offentlige myndigheder, eller projektet gennemføres i et Natura 2000-område og dermed bidrager til at opfylde den pågældende medlemsstats generelle bevaringsforpligtelser.

62. I henhold til bestemmelserne i fugle- og habitatdirektiverne om finansiering af bevaringsprojekter under LIFE-Natur er medlemsstaterne klart ansvarlige for at hindre en forringelse af bevaringsstatus for specifikke arter. Men i praksis forpligter dette overordnede ansvar ikke medlemsstaterne til at tildele de enkelte projekter, som finansieres af LIFE-instrumentet, de nødvendige organisatoriske og finansielle ressourcer. Endvidere har Retten for nyligt fremsat bemærkninger om svagheder, som har indvirket på håndhævelsen af disse direktiver: der blev kun udført få kontroller af, om landbrugerne overholdt deres forpligtelser med hensyn til krydsoverensstemmelse, og kontrollerne var af ringe kvalitet (jf. Rettens særberetning nr. 8/2008 "Er krydsoverensstemmelsesordningen effektiv?" [24]).

63. I modsætning til de betingelser, der gælder for andre EU-fonde, som f.eks. ELFUL, er modtagerne ikke juridisk forpligtet til at sikre projektaktiviteternes varighed i en minimumsperiode [25], end ikke når der er anvendt betydelige LIFE-midler til køb af jord og erhvervelse af varige goder. I fire projekter var den erhvervede jord ikke tilstrækkeligt beskyttet med en effektiv bestemmelse om naturbevaring i matrikelregistreringen, selv om det er et lovfæstet krav i forbindelse med LIFE-finansiering [26]. Fem af de projektinvesteringer, som indgik i revisionen, var endvidere foretaget på tredjemands ejendom, uden at de tilknyttede bevaringsforanstaltningers kontinuitet var sikret kontraktligt.

Tekstboks 8

Der er ikke oprettet en effektiv struktur, som kan sikre resultaternes bæredygtighed

Modtageren af et af de reviderede projekter, som modtog 0,5 millioner i støtte fra EU, havde indgået følgende aftaler og ordninger for at sikre opretholdelsen af den pågældende naturtype på lang sigt:

Der var i 2005 indgået forvaltningsaftaler med jordejerne for en periode af fem år med henblik på at opretholde engarealer og karstsøer.

De jordejere, som havde deltaget i projektet, blev omfattet af landbrugsmiljøprogrammet i en periode på fem år med projektets naturtype som mål.

Der var indgået en aftale om at sælge det hø, som jordejerne producerede, til et stutteri med henblik på at sikre, at græsset blev fjernet.

Der var indgået en aftale med en landbrugsregion om leje af et udstillingslokale i en periode på fem år.

Men forvaltningsaftalerne overvåges kun uformelt, eftersom modtageren (et universitet) ikke længere er repræsenteret i området, og projektforvalterne ikke længere er ansat af modtageren. Kontrollørerne fra den nationale overvågningsordning kontrollerer gennemførelsen af landbrugsmiljøordningen, men de fastsatte mål er her generelle og kan ikke altid anvendes på den specifikke naturtype, der er målet for LIFE-projektet. En aftale mellem jordejerne og et stutteri om at aftage høet var aldrig blevet gennemført i praksis. Udstillingslokalet huser stadig udstillingen "karstkanten" (klippeforbjerg) og karstsøerne, men den er ikke åben for den almindelige offentlighed.

64. Som det blev konstateret under den stedlige revision, er det undertiden vanskeligt at rejse midler til fortsættelse og opfølgning af bevaringsforanstaltninger. Blandt de 18 afsluttede LIFE-Naturprojekter, som indgik i revisionen, fandt revisorerne seks tilfælde, hvor forvalterne var ude af stand til at sikre de nødvendige midler til at opretholde projektet i året efter dets afslutning. I et tilfælde udtalte de landbrugere, der var involveret i projektet, endvidere at de havde til hensigt at afbryde de finansierede foranstaltninger, når betalingerne hørte op, eftersom de ikke havde noget økonomisk incitament til at fortsætte de ønskede aktiviteter (jf. tekstboks 8).

65. Et af de aspekter, som blev fremhævet, var, at små NGO’er ikke er i stand til at sikre, at projektresultaterne bevares, fordi de ikke selv har finansielle ressourcer. I et tilfælde blev det konstateret, at den eneste indtægtskilde var tilskuddet fra LIFE (inklusive det supplerende nationale finansieringsbidrag), og i et andet tilfælde var indtægterne stort set begrænset til offentlige tilskud til igangværende projekter. Det betyder en meget stor risiko for projekterne, når EU-finansieringen ophører.

Forvaltningsplaner er vigtige, fordi de skaber organisation, forpligter myndighederne og sikrer, at projektresultaterne bliver varige

+++++ TIFF +++++

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

66. I forbindelse med 32 af de reviderede projekter var der udarbejdet forvaltningsplaner (jf. bilag III). Sådanne forvaltningsplaner er vigtige, fordi de betyder, at myndighederne forpligter sig til at sikre, at projektresultaterne bliver varige. Hvis medlemsstaten godkender dem, er de nationale myndigheder forpligtet til at oprette en permanent struktur (organisatorisk og finansiel) for de pågældende områder, som er ansvarlig for at sikre projektresultaternes kontinuitet. Generelt er disse planer imidlertid ikke blevet godkendt, og nu hvor LIFE-finansieringen udfases, har Kommissionen ikke systematisk fulgt op på gennemførelsen af dem.

67. Medlemsstaterne har ikke godkendt forvaltningsplanerne for alle de relevante projektlokaliteter (f.eks. fem projekter i Belgien og fire projekter i Slovenien). Som følge heraf mangler der et vigtigt grundlag for den videre forvaltning af de berørte lokaliteter. Modtagerne oplevede endvidere vanskeligheder, når de søgte om medfinansiering af igangværende forvaltningskontrakter under landbrugsmiljøforanstaltningerne (jf. tekstboks 9).

Tekstboks 9

Finansiering ikke sikret efter projektets afslutning

For et af de reviderede projekter, som modtog mere end 1 million euro i bidrag fra EU, var et af hovedformålene at udvikle en integreret metode til forvaltning af det pågældende Natura 2000-område. Heri indgik aftaler med landbrugerne om at gennemføre forskellige former for forvaltningsforanstaltninger, som skulle beskytte de prioriterede arter. De indhøstede erfaringer skulle så udnyttes til at definere landbrugsmiljøforanstaltninger, som skulle beskytte disse arter, og til at definere landbrugsmiljøforanstaltninger, som kunne anvendes i lignende tilfælde. Der blev indgået aftaler med landbrugere, og der blev givet finansiel kompensation i projektperioden. Men der forelå ingen oplysninger om de konkrete landbrugsmiljøforanstaltninger, som de lokale landbrugere senere havde udviklet. Der er som følge heraf ingen rimelig garanti for, at de resultater, som projektet har opnået, vil fortsætte, herunder formidlingen af de indhøstede erfaringer, og derfor heller ingen oplysninger om projektets effektivitet.

Konklusioner og anbefalinger

68. Tilskud fra LIFE-Natur bidrager til at bevare biodiversiteten ved at styrke EU-medlemsstaternes aktioner og ved at støtte mange borgeres og deres foreningers engagement i bevarelsen af arter og naturtyper.

69. LIFE-Naturprogrammet er komplekst: projekterne behandler mange forskellige situationer, ledes af mange forskellige typer af modtagere og skal have bæredygtig virkning på specifikke arter og naturtyper, herunder gennem formidling af de opnåede resultater og de indhøstede erfaringer.

70. Siden det første LIFE-instrument blev indført i 1992, har Kommissionen lidt efter lidt udviklet og forbedret sine forvaltnings- og kontrolsystemer, blandt andet ved at tage hensyn til resultaterne af Rettens tidligere revisioner. Konklusionen af revisionen var imidlertid, at de foranstaltninger, som finansieres af LIFE-Natur, endnu ikke i tilstrækkelig grad er sikret efter projektets afslutning (punkt 18-20).

Udvælgelsesproceduren

71. De bæredygtighedsrelaterede kriterier, som er vedtaget for udvælgelsen af LIFE-Naturprojekter, bliver mindre relevante med LIFE+. Hertil kommer, at da underkriterierne ikke vægtes, er det ikke klart, hvordan projekter, som ikke opfylder et eller flere af de relevante underkriterier, defavoriseres (punkt 22-26).

72. Revisorerne kunne ikke finde bevis for, at eksperterne i Det Europæiske Miljøagentur eller Det Europæiske Temacenter for Biodiversitet havde medvirket til at udforme den vedtagne udvælgelsesmodel (eller andre aspekter af forvaltningen af LIFE-projekter), selv om LIFE-instrumentet absorberer 70 % af det budget, som forvaltes af GD for Miljø (GD ENV) (punkt 27).

73. Kommissionen indgår kontrakt med eksterne bedømmere, som foretager den uafhængige tekniske vurdering af de modtagne projektforslag. Men den prioriteringsmodel, der anvendes (kriterier, underkriterier, vægtning, bedømmelsesskalaer m.v.), er ikke detaljeret og gennemsigtig nok for den interesserede offentlighed. På den anden side gør den langvarige beslutningsproces i forbindelse med tildelingen af tilskud det undertiden vanskeligere at gennemføre projekterne, og den gør det sværere at involvere de interesserede parter (punkt 28).

Anbefaling 1

i) Kommissionen bør revidere sin udvælgelsesmodel på grundlag af en udtalelse fra et panel af eksperter, herunder fra Det Europæiske Miljøagentur eller Det Europæiske Temacenter for Biodiversitet, og validere den og stille den til rådighed for alle interesserede parter.

ii) Modellen bør prioritere de forslag til LIFE Natur-projekter, som kan sikre resultaternes kontinuitet. I den henseende understreger Retten, at den anbefaler, at Kommissionen undersøger, om det i betragtning af de grundlæggende forskelle, der er mellem LIFE-Natur og LIFE-Miljø, vil være formålstjenligt at adskille forvaltningen af de to dele og dermed fremme forvaltningen af dem på lang sigt [27].

iii) Det bør også overvejes, om det er muligt at forkorte udvælgelsesproceduren, f.eks ved at lade sig inspirere af de løsninger, der er fundet i forbindelse med andre støtteordninger, som finansieres af EU-budgettet og ved at gennemgå de nugældende interinstitutionalle metoder.

Gennemførelsen af projekterne

74. De besøg, der blev aflagt på de 35 projekter, viste, at de fleste af de planlagte investeringer var blevet foretaget og bidrog til at forbedre bevaringsstatus for arterne og naturtyperne i Natura 2000-områderne. Der blev imidlertid fundet adskillige svagheder, som indvirkede på projekternes resultater. Nogle af de finansierede investeringer havde relativt begrænset effekt på de prioriterede arter og naturtyper, enten fordi omkostningerne var urimeligt høje, eller fordi der var stor sandsynlighed for, at de hurtigt ville miste deres effekt efter afslutningen af projektet, medmindre det nødvendige vedligeholdelsesarbejde blev udført. Endvidere havde man ikke altid sørget for, at de relevante betingelser for at sikre projektresultaternes kontinuitet var til stede.

75. Overvågningen, som udføres af eksterne naturbevaringseksperter, er koncentreret om at kontrollere og rapportere om, hvordan projekterne forløber i forhold til de planlagte investeringer og foranstaltninger. Det overvåges ikke tilstrækkeligt, om de specifikke bevaringsmål — f.eks. forbedring af bevaringsstatus for de prioriterede arter eller naturtyper — er opfyldt. Projektlederne skal ikke overvåge foranstaltningernes effekt på de prioriterede arter eller naturtyper. Som følge heraf er Kommissionen normalt velinformeret om de investeringer, der er foretaget i de enkelte projekter, men den har ingen oplysninger om, i hvilken udstrækning de tilsigtede projektresultater rent faktisk er nået og om deres effekt. For at kunne sikre en effektiv overvågning er det endvidere nødvendigt, at Kommissionen udarbejder et sæt egnede indikatorer og kriterier på grundlag af den ekspertviden, der er til rådighed, f.eks. i Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Temacenter for Biodiversitet (punkt 30-40).

Anbefaling 2

i) Kommissionen bør tage de nødvendige initiativer til at forbedre overvågningen af de opnåede projektresultater og af de beskyttelsesforanstaltninger, der er truffet vedrørende anvendelsen af de LIFE-finansierede investeringer, samt af den konkrete gennemførelse af forvaltningskontrakterne og -planerne.

ii) Kommissionen bør udarbejde egnede indikatorer og kriterier for overvågning af projekternes udfald på grundlag af den ekspertviden, der er til rådighed, f.eks. i Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Temacenter for Biodiversitet.

Formidling af resultater

76. Der er stadig nogle sproglige vanskeligheder, som skal overvindes, og der er behov for bedre minimumsstandarder for kvaliteten af den information, der skal formidles på projekternes websteder. GD for Miljøs LIFE-database giver ikke altid nem og bred adgang til de indhøstede erfaringer, og der gives normalt ingen oplysninger om tekniske og videnskabelige spørgsmål, som er beregnet på et potentielt ekspertpublikum (punkt 42-53).

Anbefaling 3

i) Kommissionen bør revurdere sin kommunikationsstrategi og sine kommunikationsaktiviteter og -redskaber under hensyntagen til, at der bør lægges særlig vægt på, at de relevante oplysninger og indhøstede erfaringer formidles til interesserede eksperter. Det bør også overvejes, hvordan søgemulighederne kan forbedres, så det bliver nemmere at få adgang til oplysningerne i LIFE-databasen.

ii) Der bør endvidere stilles krav til modtagerne om, at de skal give flere tekniske detaljer om de anvendte metoder, de indhøstede erfaringer og eksempler på bedste praksis, så man sikrer, at disse oplysninger kan videreformidles.

Den langsigtede forvaltning af projektresultaterne

77. LIFE-Naturprojekterne har bidraget betydeligt til gennemførelsen af Natura 2000-nettet. Men når der ses bort fra kravet om, at der skal udarbejdes en bevaringsplan efter LIFE, når projektet er afsluttet, har Kommissionen ikke været særlig opmærksom på LIFE-projekterne efter deres afslutning, og modtagerne og partnerne er ikke juridisk forpligtet eller med andre effektive midler tvunget til at sikre, at projektresultaterne videreføres. Bæredygtigheden af de bevaringsforanstaltninger, som finansieres af LIFE, er ikke sikret efter projektets afslutning, og EU-støttens effekt vil derfor hurtigt kunne mindskes, da der ikke foretages nogen efterfølgende teknisk kontrol, og Kommissionen ikke har en opfølgningsordning eller et andet reaktionsinstrument, som kan forhindre, at resultaterne går tabt (punkt 55-67).

Anbefaling 4

i) Tilskudsaftalerne bør forpligte modtagerne — og, hvis det er hensigtsmæssigt, de nationale medfinansieringspartnere — til at videreføre projektresultaterne i en mimimumsperiode efter projektets afslutning. Overholdelsen af de tilsvarende kontraktbetingelser bør håndhæves ved hjælp af passende sanktioner og tilbagebetalinger.

ii) Med henblik på finansieringen "efter LIFE" bør Kommissionen overveje at indføre en opfølgningsordning, som vil kunne betyde, at retsgrundlaget skal ændres.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 2. juli 2009.

På Revisionsrettens vegne

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Formand

[1] Særberetning nr. 11/2003 om det finansielle instrument for miljøet (LIFE) (EUT C 292 af 2.12.2003) og opfølgningen heraf i årsberetningen for regnskabsåret 2004, punkt 6.48-6.50 (EUT C 301 af 30.11.2005).

[2] Rådets forordning (EØF) nr. 1973/92 af 21.5.1992 om oprettelse af et finansielt instrument for miljøet (LIFE) (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 1).

[3] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1655/2000 af 17.7.2000 om det finansielle instrument for miljøet (LIFE) (EUT L 192 af 28.7.2000, s. 1), som ændret ved forordning (EF) nr. 1682/2004 (EUT L 308 af 5.10.2004, s. 1).

[4] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 614/2007 af 23.5.2007 om det finansielle instrument for miljøet (LIFE+) (EUT L 149 af 9.6. 2007, s. 1).

[5] Rådets direktiv 79/409/EØF af 2.4.1979 om beskyttelse af vilde fugle (EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1); Rådets direktiv 92/43/EØF af 21.5.1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

[6] I artikel 4 i LIFE+-forordningen er målene for LIFE+-Natur defineret: udvikle og gennemføre Natura 2000-nettet, konsolidere videnbasen, vurdere og overvåge natur og biodiversitet, miljøgovernance.

[7] Artikel 8 i habitatdirektivet.

[8] KOM(2006) 216 endelig af 22.5.2006: meddelelse fra Kommissionen — stop for tab af biodiversitet inden 2010 — og fremover — opretholdelse af økosystemfunktioner til gavn for menneskeheden.

[9] Det Europæiske Fællesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljøet og bæredygtig udvikling "Mod en bæredygtig udvikling", Rådets resolution af 1.2.1993 (EFT C 138 af 17.5.1993, s.1).

[10] Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr.1600/2002/EF af 22.7.2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (EFT L 242 af 10.9.2002, s.1).

[11] Særberetning nr. 11/2003.

[12] Særberetning nr. 11/2003, punkt 81-84 og 86-87 (konklusionerne).

[13] Punkt 6.48-6.50.

[14] Stikprøven var oprindelig på 36 projekter. Men et af de udvalgte projekter kunne ikke besøges, fordi modtageren ikke var til rådighed og i mellemtiden havde opgivet at gennemføre projektet og betalt forskuddet tilbage til Kommissionen.

[15] Særberetning nr. 11/2003, anbefalingen efter punkt 89.

[16] I 2006 var underkriterierne for LIFE III-kriteriet "bevaringsfordele" følgende: områdets/arternes/naturtypernes værdi, de foreslåede foranstaltningers betydning, bidraget til EU’s bevaringsstrategier og foranstaltningernes bæredygtighed. I 2007 var underkriterierne for LIFE+-kriteriet "bidrag til opfyldelsen af målene for LIFE+" følgende: europæisk betydning, bidrag til løsning af det prioriterede problem, bidrag til gennemførelse, opdatering og udvikling af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning, projektresultaternes kontinuitet og varighed, samt bæredygtigt bidrag til løsning af det prioriterede problem.

[] Der tages kun hensyn til "national merværdi", når projekter i den samme medlemsstat har opnået samme samlede bedømmelse.

[17] Artikel 9 i forordning (EF) nr. 1655/2000 som ændret ved forordning (EF) nr. 1682/2004.

[18] Artikel 4 i forordning (EF) nr. 614/2007.

[19] Kommissionen indgik kontrakt om en ekstern evaluering af LIFE-kommunikationsaktiviteternes relevans og effekt i perioden 2000-2007, og denne blev afsluttet i august 2008. De projekter, der blev undersøgt i forbindelse med evalueringen, var primært udvalgt blandt projekter, som havde udvist god praksis med hensyn til indhold eller kommunikation.

[20] Mid-term evaluation of the implementation of the LIFE financial instrument (juli 2003), s. 12 og 14.

[21] Almindelige administrative bestemmelser, artikel 11, 16 og 18 (2000-2006), artikel 13 (2007).

[22] Der blev indført mindstekrav (projektaktiviteter, fremskridt og resultater) med artikel 13, stk. 4, i fællesbestemmelserne for 2007.

[23] For eksempel vil omfattende forvaltningskontrakter først blive indgået, når LIFE-foranstaltningerne er gennemført, men de sikrer i sidste ende, at jorden vil blive anvendt til opfyldelse af de specifikke naturbevaringsmål.

[24] Punkt 64: "På grund af det begrænsede antal kontroller, der blev gennemført i forbindelse med disse to direktiver, og det begrænsede omfang af disse kontroller, blev der kun konstateret meget få overtrædelser i 2005 og 2006. I Finland, Frankrig, Grækenland og Slovenien blev der f.eks. ikke konstateret en eneste overtrædelse af fugledirektivet ved 11683 krydsoverensstemmelseskontroller og heller ikke af naturtypedirektivet ved 14896 kontroller". (http://www.eca.europa.eu).

[25] Artikel 72 i Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20.9.2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (EUT L 277 af 21.10.2005, s.1).

[26] For tre af de tyske projekters vedkommende gjaldt bestemmelsen om naturbevaring i matrikelregistreringen den pågældende delstat, og der var ingen bindende betingelser om den fremtidige udnyttelse af jorden til naturbevaring.

[27] Særberetning nr.11/2003, anbefalingen efter punkt 89.

--------------------------------------------------

BILAG I

PROJEKTER REVIDERET PÅ STEDET

Projektets nr. | MS | Projektets navn | Akronym | Modtager | | Modtagerens status | Startdato | Slutdato | Stilling pr. 30.6.2008 | Omkostninger i alt (euro) | LIFE-tilskud (euro) | % |

LIFE00 NAT/B/007148 | BE | Foranstaltninger for fugle i vådområderne i Bassin de la Haine | Haine | Natagora/RNOB asbl | | NGO | 1.7.2001 | 31.12.2007 | Afsluttet | 1740715 | 870358 | 50% |

LIFE02/ NAT/B/008593 | BE | Genopretning og bæredygtig forvaltning af tørt græsland i Øvre-Meuse | Haute Meuse | Ardenne & Gaume asbl | | NGO | 1.9.2002 | 31.3.2007 | Afsluttet | 1934717 | 967359 | 50% |

LIFE03/NAT/B/000024 | BE | Integreret genopretning af naturtyper på militærområder i Natura 2000 | Militaire Gebieden | Ministerie van de Vlaamse Gemeenschap, AMINAL (afdeling Natuur) | | Offentlig | 1.9.2003 | 31.12.2008 | Uafsluttet | 15322373 | 6555658 | 43% |

LIFE05 NAT/B/000090 | BE | Genopretning af flodsystemet i lavlandet "Grote Nete" | Grote Nete | Natuurpunkt Beheer v.z.w. | | NGO | 8.1.2005 | 30.9.2010 | Uafsluttet | 3120940 | 1560470 | 50% |

LIFE00 NAT/B/007156 | BE | Handlingsplan for bevaring og genopretning af tre skove i de flamske Ardenner | 3 Bossen Vlaamse Ardennen | World Wide Fund for Nature | | NGO | 1.10.2001 | 11.4.2007 | Afsluttet | 2837738 | 1126582 | 40% |

LIFE03/NAT/B000019 | BE | Rehabilitering af tørvearealer og vådområder på Saint-Hubertplateauet | Saint Hubert Plateau | Unité de la Gestion Cynégétique du Massif Forestier de St-Hubert asbl, C/O Cantonnement de la Division Nature et forêt | | NGO | 1.9.2003 | 31.8.2007 | Uafsluttet | 2127540 | 1063770 | 50% |

BE i alt | 27084023 | 12144197 | |

LIFE00 NAT/D/007038 | DE | Genopretningsprojektet "Galenbecker See" for prioriterede arter | Galenbecker See | Staatliches Amt für Umwelt und Natur Ueckermünde | | Offentlig | 1.5.2001 | 31.12.2007 | Uafsluttet | 5780907 | 4046635 | 70% |

LIFE05 NAT/D/000057 | DE | Optimering af lokaliteten af fællesskabsbetydning (LAF) "Lippe-flodsletten mellem Hamm og Hangfort" | Lippe-Aue | Stadt Hamm, Umweltamt | | Offentlig | 8.1.2005 | 28.2.2010 | Uafsluttet | 5514593 | 2757297 | 50% |

LIFE00 NAT/D/007042 | DE | Optimering af det særlige beskyttelsesområde "Düsterdieker Niederung" | SPA Duesterdieker Niederung | Biologisches Station Kreis Steinfurt e.V. | | Offentlig | 1.7.2001 | 30.4.2007 | Under afvikling | 4534432 | 2267216 | 50% |

LIFE00 NAT/D/007039 | DE | LIFE-projektet "Grindenschwarzwald" | Grindenschwarzwald | Regierungspräsidium Karlsruhe | | Offentlig | 1.1.2001 | 31.12.2005 | Afsluttet | 1786914 | 893457 | 50% |

LIFE00 NAT/D/007058 | DE | Gendannelse og bevarelse af tørt græsland i Tyskland | Trockenrasen Saar | Naturlandstiftung Saar | | NGO | 1.4.2001 | 31.3.2006 | Afsluttet | 1433218 | 842732 | 59% |

LIFE00 NAT/D/007043 | DE | Tørvemosen "Hohes Moor" | Hohes Moor Niedersachsen | Niedersächsisches Umweltministerium | | Offentlig | 1.4.2001 | 31.3.2006 | Afsluttet | 1288500 | 644250 | 50% |

DE i alt | 20338564 | 11451587 | |

LIFE00 NAT/E/007304 | ES | Forbedring af forvaltningen af lokaliteten for fællesskabsbetydning (LAF) og det særlige beskyttelsesområde "Cabo de Gata-Níjar" | Cabo de Gata | Consejería de Medio Ambiente de la Junta de Andalucía | | Offentlig | 1.7.2001 | 30.6.2005 | Afsluttet | 4303086 | 3012160 | 70% |

LIFE03 NAT/E/000046 | ES | Bevaring af kravetrappen Chlamydotis undulata fuertaventurae i de særlige beskyttelsesområder på de Kanariske Øer | Hubara Canarias | Sociedad Española de Ornitologia (SEO/BirdLife) | | NGO | 1.6.2003 | 31.5.2007 | Under afvikling | 2630899 | 1973174 | 75% |

LIFE03 NAT/E/000050 | ES | Bevaring af den spanske kejserørn, munkegribben og den sorte stork | CBD 2003 | Fundación CBDHábitat para la Conservación de la Biodiversidad y su Hábitat | | Offentlig | 1.9.2003 | 1.9.2007 | Uafsluttet | 3286882 | 1972129 | 60% |

LIFE00 NAT/E/007348 | ES | Forvaltning af det særlige beskyttelsesområde og lokaliteten af fællesskabsbetydning (LAF) "La Serena y Sierras periféricas" | ZEPA La Serena | Consejería de Agricultura y Medio Ambiente - Dir. Gral de Medio Ambiente | | Offentlig | 1.5.2001 | 31.8.2005 | Afsluttet | 1853176 | 1297223 | 70% |

LIFE05 NAT/E/000067 | ES | Bevaring og genopretning af LIC "Aiako Harria" (ES2120016) | LIFE AIAKO HARRIA | Direción General de Montes y Medio Natural.Departamento para el Desarrollo del Medio Rural | | Offentlig | 1.10.2005 | 30.9.2009 | Uafsluttet | 2260318 | 1130159 | 50% |

LIFE00 NAT/E/007339 | ES | Model for genopretning af klitnaturtyper i "L'Albufera de Valencia" | Dunas Albufera | Ayuntamiento de Valencia - Concejalía de Devesa y Albufera y Alcaldías de Barrio | | Offentlig | 1.1.2001 | 30.6.2004 | Afsluttet | 1951482 | 975741 | 50% |

ES i alt | 16285843 | 10360586 | |

Projektets nr. | MS | Projektets navn | Akronym | Modtager | | Modtagerens status | Startdato | Slutdato | Stilling pr. 30.6.2008 | Omkostninger i alt (euro) | LIFE-tilskud (euro) | % |

LIFE00 NAT/IT/007142 | IT | Forbedring af CIS-naturtyperne via genopretning og/eller omlægning af elværker | Po ENEL | Consorzio Parco Regionale Delta del Po | | Offentlig | 1.7.2001 | 31.12.2006 | Uafsluttet | 5637965 | 2198806 | 39% |

LIFE04 NAT/IT/000190 | IT | Bevaringsforanstaltninger i Natura 2000-områder forvaltet af det nationale forstvæsen | Corpo Forestale | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali - Corpo forestale dello Stato - Ufficio per la Biodiversità | | Offentlig | 1.4.2004 | 30.6.2009 | Uafsluttet | 2505297 | 1252649 | 50% |

LIFE00 NAT/IT/007228 | IT | Bevaring af Abies nebrodensis (Lojac) Mattei in situ og ex situ | Nebrodensis | Ente Parco Delle Madonie | | Offentlig | 1.9.2001 | 31.8.2005 | Afsluttet | 1161535 | 871151 | 75% |

LIFE00 NAT/IT/007281 | IT | NEMOS-projektet - forbedring af alpine vådområder | Nemos | Provincia autonoma di Trento - Servizio Parchi e Foreste Demaniali | | Offentlig | 1.1.2002 | 30.9.2004 | Afsluttet | 1626422 | 796947 | 49% |

LIFE05 NAT/IT/000009 | IT | Beskyttelse af truede rovfugle i Matera-provinsen | RAPACI LUCANI | Provincia di Matera | | Offentlig | 1.10.2005 | 30.9.2009 | Uafsluttet | 866062 | 649546 | 75% |

IT i alt | 11797281 | 5769099 | |

LIFE04 NAT/SI/000240 | SI | NATURA 2000 i Slovenien - forvaltningsmodeller og informationssystem | NATSLOMPIS | Institute of the Republic of Slovenia for Nature Conservation | | Offentlig | 1.1.2005 | 31.12.2007 | Uafsluttet | 1686077 | 843039 | 50% |

LIFE03 NAT/SLO/000077 | SI | Etablere langsigtet beskyttelse af Crex crex i Slovenien | Crex Slovenia | DOPPSBirdLife Slovenia | | NGO | 1.1.2004 | 31.3.2007 | Under afvikling | 809024 | 606768 | 75% |

LIFE02 NAT/SLO/008587 | SI | Bevaring af truede naturtyper/arter i den fremtidige Karst Park | Karst park | Univerza na Primorskem, Znastevno-raziskovalno sredisce-Koper | | Offentlig | 1.10.2002 | 30.9.2005 | Afsluttet | 476930 | 357698 | 75% |

LIFE03 NAT/SLO/000076 | SI | Bevaring af truede arter og naturtyper ved saltvandsdammene i Secovljeparken | Secovlje | Soline, Pridelava soli d.o.o. | | Privat | 1.9.2003 | 1.9.2006 | Afsluttet | 714440 | 357220 | 50% |

LIFE00 NAT/SLO/007231 | SI | Tørvemoser i Triglavnationalparken | Triglav | Triglavski Narodni Park | | Offentlig | 15.6.2001 | 30.11.2003 | Afsluttet | 470200 | 352650 | 75% |

LIFE00 NAT/SLO/007223 | SI | Forvaltningsplan og hasteforanstaltninger for højtliggende tørre enge i Veternik og Oslica | Dry meadows | Kozjanski Regional Park | | NGO | 1.1.2001 | 31.12.2003 | Afsluttet | 275000 | 206250 | 75% |

SI i alt | 4431671 | 2723625 | |

LIFE02 NAT/UK/008527 | UK | Udvikling af et strategisk net af vådområder i særlige beskyttelsesområder for Botaurus stellaris | Bittern | Royal Society for the Protection of Birds | | NGO | 3.2.2002 | 30.6.2006 | Afsluttet | 6484498 | 3890699 | 60% |

LIFE02 NAT/UK/008541 | UK | Forvaltning af hastende bevaringsforanstaltninger for den skotske tjur | Capercaillie | Caledonian Partnership, Highland Birchwoods | | Privat | 1.2.2002 | 31.1.2007 | Uafsluttet | 7355440 | 3677720 | 50% |

LIFE04 NAT/GB/000250 | UK | Bevaring af atlanterhavslaksen i Skotland | CASS | Scottish Natural Heritage | | Offentlig | 1.2.2004 | 31.7.2008 | Uafsluttet | 4695816 | 2347908 | 50% |

LIFE00 NAT/UK/007079 | UK | Bekæmpelse af pres fra byområderne, som nedbryder europæiske heder i Dorset | Dorset heaths | Dorset County Council, Planning Division | | Offentlig | 1.7.2001 | 30.6.2005 | Under afvikling | 3819840 | 1909920 | 50% |

LIFE00 NAT/UK/007071 | UK | Forbedring af forvaltningen af Salisbury Plain Natura 2000-områderne | Salisbury Plain | English Nature | | Offentlig | 1.4.2001 | 30.9.2005 | Afsluttet | 3482722 | 1741361 | 50% |

LIFE00 NAT/UK/007078 | UK | Genopretning af skotske højmoser | Scottish raised bogs | Scottish Wildlife Trust | | NGO | 1.1.2001 | 1.1.2004 | Afsluttet | 2139263 | 1458977 | 68% |

Det Forenede Kongerige i alt | 27977579 | 15026585 | |

Samlet beløb | 107914961 | 57475679 | |

--------------------------------------------------

BILAG II

LIFE+: TIDSPLAN FOR EVALUERINGS- OG UDVÆLGELSESPROCEDUREN

2007

Startdato | Slutdato | Varighed | Aktivitet |

30.11.2007 | | | Frist for indsendelse af forslag til LIFE+-projekter til medlemsstaterne |

15.1.2008 | | | Medlemsstaternes frist for at videresende LIFE+-forslagene til Europa Kommissionen |

15.1.2008 | 15.2.2008 | 1 måned | Kommissionen modtager og indkoder forslagene og kontrollerer, om de er støtteberettigede. Hvis der mangler oplysninger, beder den om at få dem tilsendt. Kommissionen modtager svarene. |

16.2.2008 | 20.2.2008 | 5 dage | Der sendes besked til de modtagere, hvis forslag ikke kommer i betragtning (forslag, som ikke er støtteberettigede) |

16.2.2008 | 30.4.2008 | 2,5 måneder | De støtteberettigede forslag evalueres med hjælp fra eksterne eksperter |

1.5.2008 | 31.7.2008 | 3 måneder | Forslagene gennemgås, og der opstilles en endelig "favorit- og reserveliste" af forslag, som skal forelægges for LIFE+-udvalget |

1.5.2008 | 31.7.2008 | 3 måneder | Kommissionens tværtjenstlige høring |

1.8.2008 | 15.8.2008 | 2 uger | Kommissionen sender udkastet til udvælgelsesliste til LIFE+-udvalget |

15.8.2008 | 31.8.2008 | 1 dag | LIFE+-udvalget mødes for at træffe beslutning om listen over projekter, der er godkendt til medfinansiering |

1.9.2008 | 15.10.2008 | 1,5 måneder | Dokumenterne sendes til Europa-Parlamentet, så dette kan udøve sin ret til indsigt (Droit de regard) efter sommerferien |

15.10.2008 | | | Kommissionens tildelingsbeslutning |

15.10.2008 | 31.10.2008 | 2 uger | Kommissionen sender udkastene til tilskudsaftaler til modtagerne |

1.11.2008 | 30.11.2008 | 1 måned | Modtagerne har højst en måned til at svare |

1.12.2008 | 31.12.2008 | 1 måned | Kommissionen underskriver tilskudsaftalerne og sender dem tilbage til modtagerne |

1.1.2009 | | | Den tidligst mulige startdato for projekterne |

2008

Kilde: LIFE+ Natur og biodiversitet: ansøgernes retningslinjer for 2007 og 2008.

Dato eller periode | Aktivitet |

21.11.2008 | Ansøgernes frist for at indsende forslag til myndighederne i medlemsstaterne |

5.1.2009 | Medlemsstaternes frist for at videresende forslagene til Europa-Kommissionen |

Januar til juli 2009 | Forslagene antages til behandling, udelukkes eller erklæres støtteberettigede, evalueres og revideres |

31.12.2009 | Frist for at underskrive tilskudsaftalerne |

1.1.2010 | Tidligst mulige startdato for 2008-projekterne |

--------------------------------------------------

BILAG III

FORVALTNINGSPLANER

Ifølge artikel 6 i habitatdirektivet iværksætter medlemsstaterne de nødvendige bevaringsforanstaltninger, hvilket i givet fald kan indebære hensigtsmæssige forvaltningsplaner, som er specifikke for lokaliteterne eller integreret i andre udviklingsplaner, samt de relevante retsakter, administrative bestemmelser eller aftaler. Disse foranstaltninger gennemføres gennem Natura 2000-nettet og tager hensyn til de økonomiske, sociale og kulturelle behov og de regionale og lokale karakteristika.

En forvaltningsplan skal indeholde følgende elementer:

en politikerklæring med henvisning til artikel 6 i habitatdirektivet

en beskrivelse af lokaliteten, herunder en historisk analyse af arealudnyttelsen

en formålserklæring, herunder de langsigtede og de kortsigtede mål

en beskrivelse af eventuelle begrænsninger, herunder en identifikation af de involverede aktører

en realistisk liste over de aktioner, der skal gennemføres, med tidsplaner og den finansielle planlægning

en detaljeret høringsprocedure

overvågning og evaluering.

I betragtning (6) til LIFE+-forordningen (EF) nr. 614/2007) understreges det, at instrumentets finansiering er begrænset til forvaltningen af Natura 2000-områder, og det hedder, at "Der bør fastsættes ordninger til sikring af tilstrækkelig finansiering af Natura 2000-nettet, herunder medfinansiering fra Fællesskabet. Eftersom formålet med denne forordning er kun at finansiere bedste praksis- eller demonstrationsprojekter, der er forbundet med forvaltning af Natura 2000-områder, bør Kommissionen og medlemsstaterne sikre, at der afsættes tilstrækkelige midler gennem andre instrumenter til forvaltning af nettet, hvis årlige omkostninger i 2004 var vurderet til omkring 6100 millioner euro".

--------------------------------------------------