•ù ft KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 07.12.1995 
KOM(95) 625 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET 
OM GARANTIER OPFØRT I DET ALMINDELIGE BUDGET 
SITUATIONEN PR. 30. juni 1995 

BERETNING OM GARANTIER OPFØRT I DET ALMINDELIGE BUDGET 
SITUATIONEN PR. 30. JUNI 1995 
I denne beretning gøres der rede for garantier, der var opført i det almindelige budget 
pr. 30. juni 1995. 
Med beretningen lever Kommissionen op til den erklæring, som den afgav i forbindelse 
med vedtagelsen af tillægs- og ændringsbudget nr. 1/91, og hvori den forpligtede sig til 
to gange om året at aflægge beretning for budgetmyndigheden om de garantier, der er 
opført på budgettet, og de tilknyttede risici. 
Kommissionen har allerede afgivet otte beretninger til budgetmyndigheden 
Beretningen falder i tre dele: 
1. En redegørelse for nye tiltag siden foregående beretning, udviklingen i 
risikosituationen og gennemførte garantiinterventioner. 
2. En beskrivelse af de transaktioner, der er opført i budgettet. 
3. En vurdering af den økonomiske og finansielle situation i de tredjelande, som de 
største transaktioner vedrører. 
ol 
DEL I: NYE TILTAG SIDEN FOREGÅENDE BERETNING AF 31.12.94, 
UDVIKLINGEN I RISIKOSITUATIONEN OG GENNEMFØRTE 
GARANTÏINTERVENTIONER 
I. NYE TILTAG SIDEN FOREGÅENDE BERETNING AF 31.12.94 
A. MAKROFINANSIEL BISTAND TIL HVIDERUSLAND 
Som led i et samlet låneprogram til Hviderusland er Kommissionen ved Rådets 
afgørelse af 10. april 1995 blevet bemyndiget til på Fællesskabets vegne at 
optage et lån på 75 mio. ECU med en maksimal løbetid på ti år. Provenuet af 
dette lån skal genudlånes til Hviderusland i to trancher på henholdsvis 40 og 35 
mio. ECU. Pr. 30. juni 1995 er første tranche endnu ikke kommet til udbetaling. 
B. LÅN BEVILGET AF DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK TIL 
SYDAFRIKA 
Den Î. juni 1995 vedtog Rådet de retningslinjer, som Kommissionen havde 
foreslået for en udvidelse af EIB's aktiviteter i Sydafrika, og opfordrede Banken 
til i overensstemmelse med dens vedtægter og efter de sædvanlige kriterier at 
yde lån tii projekter af fælles interesse i Sydafrika. 
Låneloftet er begrænset til 300 mio. ECU for en periode på to år, der kan 
forlænges med seks måneder. 
Fællesskabet yder fuld garanti for disse lån over sit budget. Kommissionens 
forslag til afgøreise herom blev forelagt den 5. december 1994 og vedtaget af 
Rådet den 1. juni 1995. Der indgås en garantiaftale mellem EIB og Fællesskabet 
i løbet af andet halvår 1995. 
C. FÆLLESSKABETS LÅNEGARANTI TIL SIKRING AF EKSPORTEN 
AF LANDBRUGSPRODUKTER OG LEVNEDSMIDLER FRA 
FÆLLESSKABET TIL DET TIDLIGERE SOVJETUNIONEN 
Dette lån blev indfriet i sin helhed den 30. juni 1995. 
II. RISIKOSITUATIONEN • 
Vurderingen af risiciene for fællesskabsbudgettet kan foretages på to måder: 
- den ene måde, som ofte anvendes af bankerne, består i på en given dato at 
opgøre den samlede udestående kapital for de pågældende transaktioner 
- den anden måde, sotr. er mere egnet i budgetsammenhæng, består i at vurdere 
den højst tænkelige udbetalingsrisiko for Fællesskabet i et givet regnskabsår. 
I sidstnævnte tilfælde kan vurderingen ligeledes foretages på to måder, nemlig ved 
- udelukkende at tage de beløb, der er udbetalt pr. 30. juni 1995 i betragtning. 
Heraf ses minimumsrisikoen for Fællesskabet, hvis der ikke er tale om 
forskudsvise tilbagebetalinger (situationen beskrives i tabel 2) 
- på grundlag af prognoser at vurdere, hvilken virkning de transaktioner, som 
Rådet har vedtaget eller som Kommissionen har fremsat forslag om, vil have for 
de kommende budgetter. Heraf fremgår maksimumsrisikoen for Fællesskabet, 
forudsat at alle Kommissionens forslag bliver vedtaget (situationen beskrives i 
tabel 3). 
Det er klart, at den sidstnævnte fremgangsmåde forudsætter, at der opstilles en 
række hypoteser vedrørende udbetalingsdatoerne, tilbagebetalingsvilkår, rentesatser 
og valutakurser, hvilket der redegøres for i detaljer i bilaget. Fremgangsmåden gør 
det dog muligt at anslå, hvorledes de risici, der er forbundet med de nuværende 
forslag, vil udvikle sig. 
Resultaterne fremgår af tabellen i bilaget, hvori der skelnes mellem risiciene for 
lande uden for og inden for Fællesskabet. 
Det skal desuden bemærkes, at de samlede tal, der er anført, dækker risici af 
forskellig art, herunder lån ydet til et enkelt land i forbindelse med mikrofinansiel 
støtte og lån til projekter, der garanteres af låntagerne i forbindelse med det nye 
fællesskabsinstrument (NIC) og EIB-transaktioner. 
I den følgende analyse skelnes der mellem den samlede risiko, risikoen for så vidt 
angår medlemsstaterne og risikoen i forbindelse med tredjelande. 
A. DEN SAMLEDE RISIKO 
1. UDESTÅENDET PR. 30. JUNI 1995 
Situationen beskrives i tabel 1. 
Den samlede risiko androg 13 111 mio. ECU pr. 30. juni 1995, hvilket er en 
nedgang på 4,78% i forhold til 31. december 1994. 
2. DEN MAKSIMALE ÅRLIGE RISIKO FOR FÆLLESSKABSBUDGETTET: 
UDBETALINGER I FORBINDELSE MED TRANSAKTIONER PR. 30. JUNI 
1995 
Situationen beskrives i tabel 2. 
Den samlede risiko androg 2 916 mio. ECU i 1995 og vi! fra år til år udvikle sig 
på følgende måde: 
År 
Årligt risikobeløb 
(mio. ECU) 
Udvikling 1996 
3119 
+7% 1997 
3006 
-4% 1998 
3180 
+6% 1999* 
918 
-71% 2000 
3418 
i 272% 2001 
661 
-81% 2002 
324 
-51% 
* Ingen tilbagebetalinger af hovedstol for bcta!ingsba!ancelån til 
medlemsstaterne, tilbagebetalingerne af hovedstol for lån til Ungarn, Den 
Tjekkiske og Den Slovakiske Republik og Bulgarien afsluttes i 1998. 
3. DEN ÅRLIGE MAKSIMALE TEORETISKE RISIKO FOR FÆLLESSKABS­
BUDGETTET 
Situationen beskrives i tabel 3. 
Denne risiko andrager 3 203 mio. ECU i 1995 og vil stige jævnt indtil år 2000 
(dog ikke i 1999: 2 645 mio. ECU) i følgende takt: 
År 
Årligt risikobeløb 
(mio. ECU) 
Udvikling 1996 
3870 
+21% 1997 
4119 
+6% 1998 
4635 
+13% 1999 
2645 
-43% 2000 
5416 
+ 104% 2001 
4764 
-12% 2002 "" 
5128 
+8% 
B. RISIKOEN I FORBINDELSE MED MEDLEMSSTATERNE 
1. UDESTÅENDE PR. 30. JUNI 1995 
Situationen beskrives i tabel 1. 
Kapitaludeståendet i forbindelse med transaktioner vedrørende medlemsstaterne 
androg pr. 30. juni 1995 7 540 mio. ECU, hvilket er en nedgang på 3,8% i 
forhold til 31. december 1994. 
Denne nedgang skyldes væsentligst faldet i udeståendet for lån til Grækenland, 
Euratom-lån og NIC-lån. 
Udeståendet for de øvrige transaktioner er uændret. 
2. DEN MAKSIMALE ÅRLIGE RISIKO FOR FÆLLESSKABSBUDGETTET. 
UDBETALINGER I FORBINDELSE MED TRANSAKTIONER PR. 30. JUNI 
1995 
Situationen beskrives i tabel 2. 
Der er tale om et beløb på 1 173 mio. ECU for 1995. 
Den maksimale årlige risiko for fællesskabsbudgettet i forbindelse med de 
udbetalinger, der er anført i tabel 2, udvikler sig i takt med forfaldstidspunkterne 
for tilbagebetalingerne af hovedstolene (hver andet år) for betalingsbalance-
lånene til Grækenland og Italien. Således er maksimumsrisiciene i de lige år indtil 
år 2000 højere og vil nå 2 843 mio. ECU i dette år. 
3. DEN ÅRLIGE MAKSIMALE TEORETISKE RISIKO FOR FÆLLES­
SKABSBUDGETTET 
Situationen beskrives i tabel 3. 
Udviklingen er stort set som vist i tabel 2 indtil år 2000, hvor risikoen vil 
andrage 3 235 mio. ECU. Den vil nå op på 2 446 mio. ECU i 2001 og 2200 mio. 
ECU i 2002. 
C. RISICI I FORBINDELSE MED TREDJELANDE 
1. UDESTÅENDE PR. 30. JUNI 1995 
Situationen beskrives i tabel 1. 
Kapitaludeståendet pr. 30. juni 1995 androg 5 572 mio. ECU, hvilket er en 
nedgang på 6% i forhold til 31. december 1994. 
2. DEN MAKSIMALE ÅRLIGE RISIKO FOR FÆLLESSKABSBUDGETTET: 
UDBETALINGER I FORBINDELSE MED TRANSAKTIONER PR. 30. 
JUNI 1995 
Situationen beskrives i tabel 2. 
Risikoen androg 1 744 mio. ECU i 1995 og falder til 1 045 mio. ECU i 1996, 
især på grund af at følgende låns hovedstole er forfaldne til betaling. 
- 260 mio. ECU fra Ungarn 
205 mio. ECU fra republikkerne i det tidligere Sovjetunionen 
Derefter konstateres der en stigning i 1997 til 1 543 mio. ECU, fordi følgende 
beløb forfalder til betaling: 
80 mio. ECU fra Ungarn 
127 mio. ECU fra Den Tjekkiske Republik 
63 mio. ECU fra Den Slovakiske Republik 
140 mio. ECU fra Bulgarien 
- 250 mio. ECU fra Algeriet 
160 mio. ECU fra Israel. 
161 mio. ECU fra republikkerne i det tidligere Sovjetunionen 
6 
Risikoen i 1998 ligger lavere, men fortsat højt (1 110 mio. ECU), hvorefter den 
igen falder til 616, 575, 555 og 294 mio. ECU i henholdsvis 1999, 2000, 2001 
og 2002. 
3. DEN ÅRLIGE MAKSIMALE TEORETISKE RISIKO FOR FÆLLESSKABS­
BUDGETTET 
Situationen beskrives i tabel 3. 
Risikoen falder fra 1 901 mio. ECU i 1995 til 1 459 mio. ECU i 1996, hvoraf 
republikkerne i det tidligere Sovjetunionen tegner sig for 205 mio. ECU som 
kapitaltilbagebetalinger. 
Risikoen på ny til 2 235 mio. ECU i 1997, 2 143 mio. ECU i 1998, 1 951 mio 
ECU i 1999, 2 181 mio. ECU i 2000, 2 318 mio. ECU i 2001 og 2928 mio. 
ECU i 2002. 
III. GARANTIINTERVENTIONER 
A. LÅN FRA DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK TIL 
TREDJELANDE 
Den 22. februar 1995 måtte EIB igen benytte sig af budgetgarantien i forbindelse 
med lån til republikkerne i det tidligere Jugoslavien (Makedonien og Serbien) for 
et beløb på ca. 6,08 mio. ECU. Udbetalingen til EIB fandt sted den 24. maj 
1995. 
EIB benyttede sig igen af budgetgarantien den 5. juli 1995 i forbindelse med lån 
til republikkerne i det tidligere Jugoslavien (Makedonien og Serbien). Beløbet 
var på 8,6 mio. ECU. Udbetalingen til EIB finder sted den 11. oktober 1995. 
Den 30. juni 1995 androg de fordringer, som Fællesskabet har betalt, og som 
endnu ikke er tilbagebetalt af debitorerne, 54,4 mio. ECU, for så vidt angår 
republikkerne i det tidligere Jugoslavien med undtagelse af Slovenien og 
Kroatien, der har overholdt deres forfaldsplaner. 
Af de 54,4 mio. ECU i ubetalte fordringer er 28,6 mio. ECU blevet opført på 
budgettet som misligholdelser fra før 1994, medens der henholdsvis den 11. 
januar (5,3 mio. ECU), den 30. januar (14,3 mio. ECU) og den 24. maj 1995 
(6,08 mio. ECU) er blevet ansøgt om dækning over garantifonden for de 
resterende 25,8 mio. ECU. 
B. LÅNOPTAGELSE/LÅNGIVNING OG LÅNEGARANTI OVER FOR 
TREDJELANDE. 
1. UDBETALING OVER DE LIKVIDE MIDLER 
Kommissionen foretager desuden udbetalinger over sine likvide midler i 
overensstemmelse med artikel 12 i Rådets forordning nr 1552/89 af 29. maj 
1989 om gennemførelse af afgørelse 88/376/EOF, lun atom vedrørende ord­
ningen for Fællesskabets egne indtægter, for at undgå forsinkelser i 
Kommissionens lånebetjening, når en debitor er kommet bagud med 
betalingen. 
2. UDBETALINGER OVER GARANTIFONDEN 
Såfremt modtageren af et lån eller en garanti bevilget af Fællesskabet ikke 
overholder betalingsfristen, træder garantifonden til og opfylder den 
pågældendes forpligtelse inden for en frist på tre måneder fra forfaldsdatoen. 
De morarenter, der løber på i perioden mellem udbetalingen af de likvide 
midler og Garantifondens intervention, dækkes ved, at beløbet efter 
henvendelse til Garantifonden føres tilbage til de likvide midler. 
I løbet af de sidste seks måneder har fonden stillet garanti for følgende seks 
lande: 
Land Dato for garantistillelse Beløb 
Tadsjikistan 20.01.95 1688 215,50 
Georgien 20.01.95 2 150 162,28 
Kirgisistan 20.01.95 704 696,46 
Tadsjikistan 30.01.95 4 087 082,35 
Georgien 30.01.95 3 204 927,24 
Ukraine 30.01.95 31925 800,00 
Georgien 12.04.95 1 366 392,43 
1 Kazakhstan [ 12.04.95 | 776 033,13 
3. FORSINKEDE TILBAGEBETALINGER 
I løbet af den periode, der er omfattet af beretningen, har nedenstående 
tredjelande efterbetalt de forfaldne beløb, som garantifonden har interveneret 
til dækning af. Disse forsinkede indbetalinger tilbageføres til fonden i 
overensstemmelse med artikel 2 (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 
1994 om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande. 
Land Tilbagebetalingsdato Beløb 
Kirgisistan 23.02.95 704 696,46 
Ukraine 16.03.95 31 925 800,00 
1 Kazakhstan | 28.04.95 | 776 033,13 | 
4. UBETALTE FORFALDNE FORDRINGER PR. 30 06.95: 
Følgende fordringer udestår ved periodens udløb: 
Land Beløb 
Tadsjikistan 5 775 297,85 
1 Georgien | 6 721 481,95 | 
DEL 2: TRANSAKTIONER, SOM ALLEREDE ER OPFØRT PÅ BUDGETTET 
Budgetmyndigheden har givet tilladelse til, at der i budgettet for 1995 oprettes 29 p.m.-
poster til opførelse af eventuelle garantibetalinger. Posterne kan opdeles i tre kategorier, 
nemlig lånoptagelse/långivning inden for Fællesskabet, lånoptagelse/långivning uden for 
Fællesskabet og garantier, som ydes finansielle institutioner. 
I. OPTAGELSE AF LÅN MED HENBLIK PÅ GENUDLÅN INDEN FOR 
FÆLLESSKABET 
A. FÆLLESSKABETS OPTAGELSE AF LÅN MED HENBLIK PÅ 
BETALINGSBALANCESTØTTE 
Fællesskabet kan optage lån på kapitalmarkederne eller i penge- og 
finansieringsinstitutter med det formål at stille beløbene til rådighed for 
medlemsstater, som har forbigående problemer med betalingsbalancen. 
De samlede optagne lån, der således kan ydes medlemsstaterne, er begrænset til 
14 mia. ECU. 
Den 30. juni 1995 omfattede långivningen et lån til Grækenland, som blev 
besluttet den 4. marts 1991, og et lån til Italien besluttet den 18 januar 1993 
I forbindelse med de lån, der er ydet, var der den 30. juni 1995 et udestående på 
henholdsvis 1 000 mio. ECU for Grækenland og 4 071 mio ECU for Italien 
(jf. tabel 1). 
B EURATOM-LÅNOPTAGELSE 
Kommissionen fik i 1977 bemyndigelse til at optage lån med henblik på at 
bidrage til finansieringen af atomkraftværker. 
Lånene tager sigte på el-producenter og ledsages af de sædvanlige 
bankgarantier. Lånemodtagerne er ofte statsejede virksomheder eller 
virksomheder, der råder over en statsgaranti. 
Det højst tilladte lånoptagelsesbeløb er fastsat til 4 mia. ECU, hvoraf 
500 mio. ECU blev godkendt i 1977, 500 mio. ECU i 1980, 1 mia. ECU i 1982, 
1 mia. ECU i 1985 og 1 mia. ECU i 1990. Lånoptagelsen androg pr. 31. 
december 1994 ca. 2 900 mio. ECU, og der kan derfor optages lån på endnu 1 
100 mio. ECU. 
Udeståendet på lånoptagelser androg pr. 30. juni 1995 740.5 mio. ECU. 
Kommissionen foreslog den 9. december 1992, at det restbeløb, der ikke er 
udlånt til medlemsstaterne, anvendes til finansiering af effektivitetsforbedringer 
og øget sikkerhed i atomkraftanlæg i de central- og østeuropæiske lande og i 
SNG. 
Rådet vedtog den 21. marts 1994 en afgørelse herom (se del II om låntagning til 
fordel for tredjelande). 
C. LÅNOPTAGELSE BEREGNET TIL INVESTERINGSSTØTTEI 
FÆLLESSKABET 
Kommissionen har i medfør af Rådets afgørelse af 16. oktober 1978 faet 
bemyndigelse til at optage lån til fremme af investeringerne i Fællesskabet (det 
nye fællesskabsinstrument). 
Det højst tilladte lånoptagelsesbeløb er i afgørelsen af 16. oktober 1978 fastsat til 
1 mia. ECU, men siden er det blevet hævet med 1 mia. ved afgørelse af 15. marts 
1982. Loftet er derefter blevet hævet med yderligere 3 mia. ved afgørelse af 
19. april 1983 og med 750 mio. ved afgørelse af 9. marts 1987. 
Provenuet af disse lån genudlånes af EIB - der i denne sammenhæng optræder på 
EF's vegne - til finansiering af investeringsprojekter, der bidrager til øget 
konvergens og integration, og som er i overensstemmelse med Fællesskabets 
prioriterede mål inden for energi- og industrisektorerne samt på 
infrastrukturområdet, idet der bl.a. lægges vægt på projekternes regionale 
betydning og deres arbejdsløshedsbekæmpende virkning. I medfør af en 
afgørelse af 26. april 1982 er også støtte til små og mellemstore virksomheder 
blevet et prioriteret mål. 
Desuden har Fællesskabet i medfør af en afgørelse af 20. januar 1981 faet 
bemyndigelse til at optage lån med det formål at yde en ekstraordinær 
genopbygningsstøtte på 1 mia. ECU til de områder i Italien, der blev ødelagt af 
jordskælvet i november 1980. Den 14. december 1981 blev der truffet en 
lignende afgørelse om et støttebeløb på 80 mio. ECU til fordel for de områder i 
Grækenland, der blev ødelagt af jordskælvene i februar og marts 1981. 
Det højst tilladte lånoptagelsesbeløb er således på 6 830 mio. ECU. 
Udeståendet for lånoptagelsen var pr. 30. juni 1995 1 289,2 mio. ECU, hvilket 
er et fald på 31,43% siden 30. juni 1994. 
Risikoen er fordelt på et stort antal låntagere i Den Europæiske 
Investeringsbank. Desuden er størstedelen af lånene globallån, der er ydet af EIB 
til penge- og finansieringsinstitutter, der er ansvarlige for tilbagebetalingen af 
midlerne. 
EIB giver årligt Kommissionen en liste over de debitorer, der ifølge Bankens 
oplysninger risikerer ikke at kunne overholde deres betalingsforpligtelser i de 
kommende år. Denne liste har hidtil været tom. 
10 
II. OPTAGELSE AF LÅN MED HENBLIK PÅ GENUDLÅN TIL 
TREDJELANDE 
A. EURATOM-LÅN TIL FORDEL FOR VISSE TREDJELANDE 
Rådet besluttede den 21. marts 1994 at ændre afgørelse 77/270/Euratom med 
henblik på at bemyndige Kommissionen til at optage Euratom-lån for at bidrage 
til finansieringen af forbedringen af sikkerheden og effektiviteten i visse 
tredjelandes atomkraftanlæg. 
Ved denne afgørelse udnyttes en stor del af lånemulighederne for Euratom-lån 
(ca. 1 100 mio. ECU) til projekter, der for at komme i betragtning enten 
- skal vedrøre atomkraftanlæg eller anlæg i brændselscyklen, der er i drift eller 
under konstruktion; eller 
- skal tage sigte på nedlæggelse af anlæg, hvis modernisering hverken teknisk 
eller økonomisk er berettiget. 
Anlæg i følgende tredjelande kan komme i betragtning: 
Republikken Bulgarien 
Republikken Ungarn 
Republikken Litauen 
Rumænien 
Republikken Slovenien 
Den Tjekkiske Republik 
Den Slovakiske Republik 
Den Russiske Føderation 
Republikken Armenien 
Ukraine 
Det blev i konklusionerne af Det Europæiske Råd på Korfu den 24. og 25. juni 
1994 og af 7-landegruppens topmøde i Napoli den 7. og 8. juli 1994 anført, at 
der skulle ydes en international finansiel støtte bl.a. til lukning af 
Atomkraftværket i Tjernobyl. 
11 
B. LÅN OPTAGET AF FÆLLESSKABET MED HENBLIK PÅ YDELSE 
AF MAKROFINANSIEL STØTTE TIL CENTRAL- OG 
ØSTEUROPÆISKE LANDE 
1. UNGARN 
a) Ungarn I 
Fællesskabet bevilgede i 1990 Ungarn et mellemfristet lån med en hovedstol 
på maksimalt 870 mio. ECU og en løbetid på højst fem år. Lånet er beregnet 
til at lette omstillingen af den ungarske økonomi, så landet bliver i stand til at 
udnytte alle de fordele, der er forbundet med markedsøkonomi. Lånet stilles 
til rådighed for Ungarn i trancher. 
Den første tranche på 350 mio. ECU blev udbetalt den 20. april 1990. Anden 
tranche på 260 mio. ECU blev udbetalt den 14. februar 1991. Den tredje 
tranche på maksimalt 260 mio. ECU skulle have været udbetalt i løbet af 
1992. Denne tranche er hidtil ikke kommet til udbetaling, da Ungarns 
betalingsbalance er bedre end forventet. De udbetalte trancher skal 
tilbagebetales på én gang 5 år efter udbetalingen, og renterne, som beregnes 
efter en variabel sats, skal betales hvert halve år. 
Den første tranche på 350 mio. ECU blev tilbagebetalt i sin helhed af Ungarn 
den 20. april 1995. 
b) Ungarn II 
Da opløsningen af Rådet for Gensidig Økonomisk Bistand (Comecon) og 
Golfkrisen risikerer at bringe de første opmuntrende resultater af de 
iværksatte reformer i fare, besluttede Rådet i juni 1991 at yde Ungarn 
yderligere makrofinansiel støtte på 180 mio. ECU som led i 24-landegruppens 
samlede finansielle støtteprogram. (G24) 
Den første tranche på 100 mio. ECU blev udbetalt den 14. august 1991. Den 
skal tilbagebetales på én gang 7 år efter udbetalingen, og renterne, som 
beregnes efter en variabel sats, skal betales hvert halve år. Udbetalingen af 
anden tranche på 80 mio. ECU skete den 15. januar 1993. Den skal være 
tilbagebetalt i januar 1997, og renterne, der beregnes til fast sats, skal betales 
årligt. 
Udeståendet på lånoptagelserne til fordel for Ungarn androg pr. 30. juni 1995 
440 mio. ECU. 
12 
2. DEN TJEKKISKE OG DEN SLOVAKISKE REPUBLIK 
- I forbindelse med en samlet finansiel støtte fra 24-landegaippen er 
Kommissionen på Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage et 
lån i to trancher på 375 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. 
Provenuet af dette lån blev på samme vilkår genudlånt til Den Tjekkiske og 
Slovakiske Føderative Republik. 
Den første tranche på 185 mio. ECU blev udbetalt den 14 august 1991 
Den skal tilbagebetales på én gang 7 år efter udbetalingen, og renterne, 
som beregnes efter en variabel sats, skal betales hvert halve år. 
Anden tranche på 190 mio. ECU blev udbetalt den 2. marts 1992. Den skal 
tilbagebetales på én gang 6 år senere. 
- Landets deling i en Tjekkisk Republik og en Slovakisk Republik den 
1. januar 1993 medførte, at Kommissionen foreslog en fordeling af lånet på 
de to republikker. 
Denne fordeling blev ved Rådets afgørelse af 24. januar 1994 foretaget 
således, at to tredjedele, dvs. 250 mio. ECU, tilfalder Den Tjekkiske 
Republik og en tredjedel, dvs. 125 mio. ECU, Den Slovakiske Republik. 
Udeståendet på lånoptagelser til fordel for de to republikker androg pr. 30. 
juni 1995 375 mio. ECU. 
- Den slovakiske Republik 
Kommissionen blev som led i en ny finansiel støtte til Den slovakiske 
Republik ved Rådets afgørelse af 22. december 1994 bemyndiget til på 
Fællesskabets vegne at optage et lån på 130 mio. ECU i to trancher med en 
maksimal løbetid på syv år. Provenuet af lånet skal på samme vilkår 
udbetales til Slovakiet. 
Pr. 30. juni 1995 var ingen tranche endnu udbetalt. 
3. BULGARIEN 
a) Bulgarien I 
I forbindelse med en samlet finansiel fra 24 landegruppen er 
Kommissionen på Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage et 
lån i to trancher på 290 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. 
Provenuet af dette lån blev på de samme vilkår genudlånt til Bulgarien. 
Den første tranche på 150 mio. ECU blev udbetalt til Bulgarien den 
14. august 1991. Den skal tilbagebetales på én gang 7 år efter udbetalingen, 
og renterne, som beregnes efter en variabel sats, skal betales halvårligt. 
13 
Anden tranche på 140 mio. ECU blev udbetalt den 2. marts 1992. Den skal 
tilbagebetales på én gang fem år senere, og renterne til variabel sats skal 
betales halvårligt. 
b) Bulgarien II 
Kommissionen er, som led i en ny støtte fra 24-landegruppen for perioden 
1992-1993, på Fællesskabets vegne blevet bemyndiget til at optage lån på 
110 mio. ECU med en længste løbetid på syv år i to trancher. Provenuet af 
dette lån skal genudlanes til Bulgarien på samme vilkår. Som følge af 
forsinkelserne i de økonomiske reformer i Bulgarien blev denne transaktion 
udsat. 
Imidlertid blev der den 7. december 1994 udbetalt en første tranche på 70 
mio. ECU, der skal tilbagebetales på en gang den 7 december 2001. 
Renterne til variabel sats skal betales halvårligt. 
Udeståendet på lånoptagelsen til fordel for Bulgarien androg pr. 30. juni 
1995 360 mio. ECU. 
4. RUMÆNIEN 
a) Rumænien I 
Som led i en samlet finansiel støtte fra 24-landegruppen har Kommissionen 
på Fællesskabets vegne faet bemyndigelse til i to trancher at optage et lån 
på 375 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet skal på 
samme vilkår genudlanes til Rumænien. 
Første tranche på 190 mio. ECU med en løbetid på syv år blev udbetalt den 
22. januar 1992. Den skal tilbagebetales på én gang den I. februar 1999, og 
renterne til variabel sats skal betales halvårligt. 
Anden tranche på 185 mio. ECU og med en længste løbetid på seks år blev 
udbetalt i april 1992. Den skal tilbagebetales på én gang den 18. marts 
1998, og renterne til variabel sats skal betales halvårligt. 
b) Rumænien II 
Som led i en ny støtte fra 24-landegruppen har Kommissionen på 
Fællesskabets vegne faet bemyndigelse til at optage et lån på 80 mio. ECU 
med en længste løbetid på syv år. Provenuet skal på samme vilkår 
genudlanes til Rumænien. 
Lånet blev udbetalt på én gang den 26. februar 1993. Det skal 
tilbagebetales på én gang den 26. februar 2000, og renterne skal betales 
halvårligt. 
14 
c) Rumænien III 
Som led i en ny global makrofinansiel støtte er Kommissionen på 
Fællesskabets vegne ved Rådets afgørelse af 20.06.1994 blevet bemyndiget 
til at optage lån på 125 mio. ECU med en maksimal løbetid på 7 år i to 
trancher på henholdsvis 90 og 35 mio. ECU. Provenuet skal på samme 
vilkår genudlanes til Rumænien. 
Ingen tranche var endnu udbetalt pr. 30. juni 1995. 
Udeståendet på lånoptagelsen til fordel for Rumænien androg pr. 30. juni 
1995 455 mio. ECU. 
C. LÅN OPTAGET AF FÆLLESSKABET MED HENBLIK PÅ 
YDELSE AF MAKROFINANSIEL STØTTE TIL DE NYE 
UAFHÆNGIGE STATER I DET TIDLIGERE SOVJETUNIONEN 
- Mellemfristet lån på 1 250 mio. ECU 
Rådet besluttede i december 1991 at åbne en kreditfacilitet på 1 250 mio. ECU 
for Sovjetunionen og dens republikker til finansieringen af import af 
landbrugsprodukter, fødevarer og lægemidler med oprindelse i EF og Østeuropa. 
Facilitetens længste løbetid var tre år. 
Som følge af Sovjetunionens opløsning blev kreditten i begyndelsen af 1992 
fordelt mellem de forskellige nye uafhængige stater (SNG). 
1. Underskrevne lånekontrakter på grundlag af den oprindelige fordeling 
De fleste lånekontrakter blev underskrevet i 1992, bl.a.: 
- den 10. juli 1992 med Armenien (38 mio. ECU), Kirgisistan 
(32 mio. ECU), Turkmenistan (45 mio. ECU) og Moldova (27 mio. ECU). 
Beløbet til Kirgisistan blev senere nedsat til 23,7 mio. ECU efter ønske fra 
landets myndigheder. 
- den 13. juli 1992 med Ukraine (130 mio. ECU); 
- den 24. juli 1992 med Hviderusland (102 mio. ECU), Tadsjikistan 
(55 mio. ECU) og Georgien (70 mio. ECU); 
- den 9. september 1992 med Rusland (150 mio. ECU), 
- den 9. december 1992 med Rusland (349 mio. ECU); 
- den 15. december 1992 med Kasakhstan (25 mio. ECU). 
15 
2. Underskrevne lånekontrakter på grundlag af den ændrede fordeling 
En række lånekontrakter blev ligeledes underskrevet i 1993 efter en ændring 
af den oprindelige fordeling af det samlede lånebeløb 
- Den 5. maj 1993 blev to nye kontrakter underskrevet med henholdsvis 
Armenien (20 mio. ECU) og Georgien (10 mio. ECU). Beløbene til de to 
lån var oprindeligt tildelt Kasakhstan. 
- Den 6. december 1993 blev en yderligere lånekontrakt på 40 mio. ECU 
underskrevet med Georgien. Dette lån finansieres ved en nedsættelse af 
tildelingen til Usbekistan. 
- Den 14. december 1994 blev en kontrakt på 59 mio. ECU underskrevet 
med Usbekistan. 
- Den 12. oktober 1994 blev en kontrakt på 68 mio. ECU underskrevet med 
Aserbajdsjan. 
3. Endnu ikke underskrevne lånekontrakter 
Pr. 30. juni 1995 var en ny lånekontrakt for et lån til Republikken Kasakhstan 
(30 mio. ECU) stadig ikke underskrevet. 
16 
4. Udnyttelse af lånet på 1 250 mio. ECU 
Republikker 
Armenien a 
Armenien b 
Aserbajdsjan 
Hviderusland 
Georgien a 
Georgien b 
Georgien c 
Kasakhstan a 
Kasakhstan b 
Kirgisistan 
Moldova 
Rusland a 
Rusland b 
Tadsjikistan 
Turkmenistan 
Ukraine 
Usbekistan 
lait Oprindelig 
fordeling 
(1992) 
38 
68 
102 
70 
55 
32 
27 
150 
349 
55 
45 
130 
129 
1 250 Fordeling 
pr. 30.06.95 
38 
20 
68 
100,5 
70 
10 
40 
25 
30 
23,7 
27 
72,9 
349 
55 
45 
129,8 
59 
1 162,9 Faktisk 
udnyttelse af 
lånet pr. 
30.06.95 
37,9 
19,6 
28,2 
100,5 
69,4 
9,8 
34,1 
24,9 
22,7 
27 
70,0 
299,7 
54,5 
44,9 
129,8 
43,5 
1016,8 
Pr. 30. juni 1995 androg modtagerlandenes faktiske udnyttelse af lånet 
1 016,8 mio. ECU. 
5. Forfaldsplanen for tilbagebetalingerne af hovedstol og renter 
Forfaldsplanen for tilbagebetalingerne af hovedstol og renter i forbindelse 
med denne transaktion varierer alt efter datoen for lånekontrakternes 
underskrivelse og beløbene. 
- Armenien (38 mio. ECU), Hvidemsland, Georgien (70 mio. ECU), 
Kirgisistan, Moldova, Tadsjikistan, Turkmenistan, Ukraine og Rusland 
(150 mio. ECU): 
- renter den 20. april og 20. oktober, 
- hovedstol den 20. august 1995, undtagen Hviderusland, Ukraine og 
Rusland, der betaler halvdelen henholdsvis den 20. august 1994 og 1995; 
- Armenien (20 mio. ECU), Kasakhstan, Rusland (349 mio. ECU), Georgien 
(10 og 40 mio. ECU): 
- renter den 15. januar og 15. juli, 
- hovedstol den 15. januar 1996, undtagen Rusland, der betaler halvdelen 
henholdsvis den 15. januar 1995 og 1996, og Georgien (40 mio. ECU), 
der betaler den 15. januar 1997. 
17 
- Aserbajdsjan og Usbekistan: 
- renter den 28. marts og 28. september, 
- hovedstol den 28. september 1997. 
Pr. 30. juni 1995 konstateredes der manglende tilbagebetalinger til et beløb på 
16,39 mio. ECU, nemlig af renter fra Georgien og Tadsjikistan (se IV, 
"Garantiinterventioner", anden del). 
- Makrofinansiel bistand til Moldova 
Som led i Fællesskabets deltagelse i den internationale hjælp til Moldova blev 
Kommissionen ved afgørelse af 13.06.1994 bemyndiget til på Fællesskabets 
vegne at optage lån i to trancher på i alt 45 mio. ECU med en maksimal 
løbetid på ti år. Provenuet af dette lån skal genudlanes på samme vilkår til 
Moldova. 
Den første tranche på 25 mio ECU blev udbetalt til Moldova i december 
1994. Lånet skal tilbagebetales i 5 lige store annuiteter fra det 6. år. Det skal 
være fuldstændigt betalt den 7. december 2004. Renterne til variabel sats skal 
betales halvårligt. 
Udeståendet på lånet til Moldova androg pr. 30. juni 1995 25 mio. ECU. 
- Makrofinansiel bistand til Ukraine 
Som led i et samlet låneprogram til Ukraine blev Kommissionen ved Rådets 
afgørelse af 22. december 1994 bemyndiget til på Fællesskabets vegne at 
optage et lån på 85 mio. ECU med en maksimal løbetid på ti år. Provenuet af 
dette lån skal i én tranche genudlanes til Ukraine. 
Lånet var endnu ikke udbetalt pr. 30. juni 1995. 
D. LÅN OPTAGET AF FÆLLESSKABET MED HENBLIK PÅ YDELSE AF 
MAKROFINANSIEL STØTTE TIL DE BALTISKE LANDE 
Som led i et samlet finansielt støtteprogram fra 24-landegruppen til de pågældende 
tre lande har Kommissionen på Fællesskabets vegne faet bemyndigelse til at optage et 
lån på 220 mio. ECU med en længste løbetid på syv år. Provenuet skal genudlanes på 
tilsvarende vilkår i to trancher til de tre lande med følgende fordeling: 
40 mio. ECU til Estland, 
80 mio. ECU til Letland, 
100 mio. ECU til Litauen. 
De første lånetrancher til Estland (20 mio. ECU) og Litauen (40 mio. ECU) blev 
udbetalt den 31. marts 1993. Lånene skal tilbagebetales på én gang den 31. marts 
2000, og renterne til variabel sats skal betales halvårligt den 31. marts og 
30. september. 
18 
Den første tranche til Litauen blev udbetalt den 27. juli 1993. Den skal tilbagebetales 
på en gang den 27. juli år 2000 og renterne til en fast sats den 27. juli hvert år. 
Udeståendet på låntagningen til fordel for De Baltiske Lande androg pr. 30. juni 1995 
110 mio. ECU. 
E. LÅN OPTAGET AF FÆLLESSKABET MED HENBLIK PÅ YDELSE AF 
MAKROFINANSIEL STØTTE TIL MIDDELHAVSLANDENE 
1. ISRAEL 
Med henblik på at yde finansiel støtte til Israel og befolkningerne i de besatte 
områder fik Kommissionen i juni 1991 bemyndigelse til på Fællesskabets vegne 
at optage et lån på 160 mio. ECU i én tranche med en længste løbetid på 7 år. 
Provenuet skal på samme vilkår genudlanes til Israel, der desuden modtager en 
rentegodtgørelse på 27,5 mio. ECU, der konteres over EF's budget. 
Transaktionen fandt sted den 2. marts 1992. Lånet skal være fuldstændigt 
tilbagebetalt den 15. december 1997. 
Udeståendet på lån, optaget til fordel for Israel androg pr. 30. juni 1995 
160 mio. ECU. 
2. ALGERIET 
Kommissionen blev på Fællesskabets vegne i september 1991 bemyndiget til at 
optage lån på 400 mio. ECU i to trancher med en længste løbetid på syv år. 
Provenuet af dette lån skal på samme vilkår genudlanes til Algeriet. 
Første tranche på 250 mio. ECU blev udbetalt åen 23. december 1991 ved hjælp 
af en midlertidig bankkredit, der blev tilbagebetalt med nettobeløbet for lånet, 
der blev optaget den 14. januar 1992 med en løbetid på seks år. 
Lånet skal betales tilbage på én gang den 15. december 1997, og renterne betales 
årligt den 15. december. 
På grund af forsinkelserne i det økonomiske reformprogram blev udbetalingen af 
anden tranche på 150 mio. ECU udsat og først foretaget i august 1994 som led i 
genoptagelsen af strukturtilpasningerne i Algeriets økonomi. Lånet skal være 
fuldstændig tilbagebetalt den 17. august 2001 og renterne betales årligt den 17. 
august. 
Rådet traf derfor i december 1994 beslutning om at yde en ny makrofinansiel 
støtte til Algeriet. Kommissionen blev derefter på Fællesskabets vegne 
bemyndiget til at optage lån på 200 mio. ECU med en maksimal løbetid på syv 
år. Provenuet af dette lån skal på samme vilkår i to trancher genudlanes til 
Algeriet. 
Ingen tranche var udbetalt pr. 30. juni 1995. 
19 
Udeståendet på lån, optaget til fordel for Algeriet, androg pr. 30. juni 1995 
400 mio. ECU. 
HI. GARANTIER, SOM FÆLLESSKABET HAR YDET TREDJELANDE 
A. LÅN, DER ER YDET AF DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK 
TEL LANDE I MIDDELHAVSOMRÅDET, OG SOM ER GARANTERET 
OVER DET ALMINDELIGE BUDGET 
I overensstemmelse med Rådets afgørelse af 8. marts 1977 yder Fællesskabet 
som led i Fællesskabets finansielle forpligtelser over for landene i 
Middelhavsområdet garanti for de lån, der bevilges af Den Europæiske 
Investeringsbank. 
På grundlag af denne afgørelse blev der den 30. oktober 1978 (Bruxelles) og 
den 10. november 1978 (Luxembourg) underskrevet en kautionskontrakt mellem 
Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Europæiske Investeringsbank, 
ifølge hvilken der ydes en samlet garanti svarende til 75% af de kreditter, der 
åbnes i forbindelse med lånetransaktioner i følgende lande: Portugal 
(finansprotokol, støtte forud for tiltrædelsen), Grækenland, Spanien (finansielt 
samarbejde), Malta, Tunesien, Algeriet, Marokko, Tyrkiet, Cypern, Ægypten, 
Jordan, Syrien, Israel, Jugoslavien og Libanon. 
Herudover ydes der undtagelsesvis en garanti på 100% for kreditterne i 
forbindelse med nødhjælpen til Portugal i henhold til bestemmelserne i Rådets 
afgørelse af 7. oktober 1975. 
For hver ny finansprotokol udarbejdes et dokument om forlængelse af 
kautionskontrakten. 
Den 30. juni 1995 var den tilladte lånesum på i alt 7 782 mio. ECU, heraf 
1 500 mio. ECU til Spanien, Grækenland og Portugal og 6 282 mio. ECU til 
tredjelande i Middelhavsområdet. Udeståendet pr 30. juni 1995 androg 
2 195 mio. ECU, under hensyn til grænsen på 75% af kreditterne. Heraf faldt 
439 mio. ECU på Spanien, Grækenland og Portugal og 1 756 mio. ECU på 
tredjelande i Middelhavsområdet. 
Desuden kan der ligeledes ydes lån fra EIB uden for protokollerne i henhold til 
Rådets forordning (EØF) nr. 1763/92 af 29. juni 1992 om finansielt samarbejde 
af interesse for alle tredjelande i Middelhavsområdet. 
I forbindelse med denne transaktion er det største beløb, der kan udlånes af EIB, 
1 800 mio. ECU. Der er oprettet en samlet garanti på 75%. 
Pr. 30. juni 1995 var der åbnet kreditter for 695 mio. ECU, hvoraf 62 mio. ECU 
er blevet udbetalt. Udeståendet svarer i øjeblikket til det udbetalte beløb. 
20 
Pr. 30. juni 1995 var fordelingen af de godkendte lån følgende for tredjelande: 
Godkendte lån 
Algeriet 640 
Cypern 92 
Egypten 802 
Israel 215 
Jordan 198 
Libanon 222 
Malta 55 
Marokko 517 
Slovenien 150 
Syrien 323 
Tunesien 418 
Tyrkiet 90 
Jugoslavien1 760 
I alt protokoller 4 482 
Horisontalt finansielt samarbejde 1 800 
I alt Middelhavsområdet 6 282 
Lånene har som regel en gennemsnitlig løbetid på 15 år og er afdragsfri i en 3-4-
års periode. 
B. LÅN YDET AF DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK TIL 
TREDJELANDE I CENTRAL- OG ØSTEUROPA 
På foranledning af en anmodning, som Rådet fremsatte den 9. oktober 1989, 
vedtog Den Europæiske Investeringsbanks Styrelsesråd den 29. november 1989 
at tillade, at Banken af sine egne midler yder en række lån til finansiering af 
investeringsprojekter i Ungarn og i Polen til et samlet beløb på maksimalt 
1 mia. ECU. Disse lån ydes til finansiering af investeringsprojekter, som opfylder 
de kriterier, der normalt lægges til grund ved Bankens udlån af egne midler. 
Kautionskontrakten mellem Fællesskabet og EIB blev undertegnet den 24. april 
1990 i Bruxelles og den 14. maj 1990 i Luxembourg. Herefter er der oprettet en 
garanti på 100% af lånetransaktionerne. 
Den 14. maj 1991 vedtog budgetmyndigheden at udvide denne garanti, svarende 
til 100% af lånegarantien, til at omfatte et maksimumsbeløb på i alt 
700 mio. ECU for lån, der ydes til Tjekkoslovakiet, Bulgarien og Rumænien. 
Tilføjelsen til kautionskontrakten blev undertegnet den 31. juli 1991. 
Anden protokol med Jugoslavien blev opsagt, da der endnu manglede at blive bevilget 100 mio. 
ECU. 
21 
Kommissionen forelagde den 23. oktober 1992 et forslag til afgørelse for Rådet 
om udvidelse af Fællesskabets garanti til 100% af lånetransaktionerne i tilfælde 
af tab på de lån, som EIB har ydet Estland, Letland og Litauen, og som er 
godkendt af budgetmyndigheden ved afgørelsen af 15. marts 1993. 
Det samlede loft for de lån, som EIB ønsker at yde disse lande, blev fastsat til 
200 mio. ECU for en tre-års periode. 
Kommissionen forelagde ligeledes den 18. december 1992 et forslag om 
udvidelse af denne garanti til 100% af lånetransaktionerne i tilfælde af tab på lån 
fra EIB til Albanien. 
Budgetmyndigheden forlængede den 13. december 1993 Fællesskabets garanti til 
100%) af lånetransaktionerne for EIB's lån i de tre kommende år til De Central-
og Østeuropæiske Lande, herunder De Baltiske Lande og Albanien, inden for et 
samlet loft på 3 mia. ECU. 
Kautionskontrakten blev underskrevet den 22. juli 1994 i Bruxelles og den 12. 
august 1994 i Luxembourg. 
Lånene er generelt langfristede, dvs. gennemsnitligt 15 år med 3-4 års 
afdragsfrihed på hovedstolen. 
Der var pr. 30. juni 1995 åbnet kreditter for 2 698 mio. ECU i De Central- og 
Østeuropæiske Lande, men kun 689 mio. ECU var udbetalt på det pågældende 
tidspunkt. 
C. LÅN YDET AF DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK TIL 
ANDRE TREDJELANDE 
På ECOFIN-Rådet den 19. maj 1992 blev de retningslinjer vedtaget, som 
Kommissionen havde foreslået for udvidelsen af EIB's virksomhed til også at 
omfatte lande uden for Fællesskabet, og Banken opfordredes til at yde lån i 
overensstemmelse med sine vedtægter og sædvanlige kriterier til projekter af 
gensidig interesse i visse tredjelande (Udviklingslande i Latinamerika og Asien), 
med hvilke Fællesskabet har indgået samarbejdsaftaler. 
Der blev fastsat et samlet loft på 250 mio. ECU om året for en tre-års periode. 
Loftet skal revideres ved denne periodes udløb. 
Lånene garanteres med 100% over EF's budget. Kommissionen forelagde et 
forslag til afgørelse herom den 3. juni 1992, som Rådet formelt vedtog den 
15. februar 1993. Kautionskontrakten mellem Fællesskabet og EIB blev 
underskrevet den 4. november 1993 i Bruxelles og den 17. november 1993 i 
Luxembourg. 
Pr. 30. juni 1995 androg kontraktbeløbet 344 mio. ECU, men der var kun 
udbetalt 107 mio. ECU på dette tidspunkt. 
22 
D. KREDITGARANTI YDET AF FÆLLESSKABET TIL EKSPORT AF 
LANDBRUGS- OG FØDEVAREPRODUKTER FRA FÆLLESSKABET 
TIL DET TIDLIGERE SOVJETUNIONEN 
Fællesskabet har besluttet at stille garanti for en kredit, som af et 
bankkonsortium er blevet ydet det tidligere Sovjetunionen til finansiering af 
import af landbrugs- og fødevareprodukter med oprindelse i Fællesskabet og 
en række central- og østeuropæiske lande. 
Fællesskabets garanti dækker op til 500 mio. ECU og 98% af eventuelle 
kapital- og rentetab (henholdsvis ca. 408 mio. ECU og ca. 92 mio. ECU). 
Da kreditten ikke er blevet udnyttet fuldstændigt, og fristen for udnyttelsen 
ikke er blevet forlænget, repræsenterer garantien kun 375,5 mio. ECU for 
kapitaltab og 80,3 mio. ECU for rentetab. 
Fællesskabet har modtaget en kommission for denne garanti på 0,67% af 
garantibeløbet. Halvdelen af denne kommission blev udbetalt den 
26. december 1991 i overensstemmelse med kontrakten. Saldoen, hvori der 
tages hensyn til ovennævnte nedsættelse af EF-garantien, blev udbetalt den 
28. januar 1993. 
Den 26. november 1991 blev bestemmelserne for långivning og vilkårene for 
midlernes anvendelse fastsat ved en brevveksling mellem Kommissionen og 
de 
sovjetiske myndigheder. Samme dag blev der undertegnet en kautionskontrakt 
mellem Fællesskabet og bankerne. 
Efter Sovjetunionens opløsning blev det besluttet, at midlerne skal anvendes 
af Republikken Rusland. 
Lånets løbetid er på tre et halvt år fra underskrivelsesdatoen. 
Renterne forfalder til betaling hvert halve år, og lånebeløbet skal betales 
tilbage ad tre gange, henholdsvis tyve, enogtredive og toogfyrre måneder efter 
datoen for aftalens underskrivelse. 
Situationen for overholdelsen af forfaldsdagene for renter betalt indtil 30. juni 
1995 er følgende: 
Forfald Forfaldsdag Faktiske betalingsdag 
1. 09.09.92 25.09.92 
2. 09.03.93 02.04.93 
3. 09.09.93 18.11.93 
4. 09.03.94 24.03.94 
5. 09.09.94 09.09.94 
6. 09.03.95 09.03.95 
23 
Situationen for overholdelsen af forfaldsdagene for tilbagebetalingen af 
hovedstolen pr. 30. juni 1995 er følgende: 
Forfald Forfaldsdag Faktiske betalingsdag 
1. 26.07.93 18.11.93 
2. 26.06.94 14.07.94 
3. 30.05.95 30.05.95 
Alle morarenter for de for sene indbetalinger indtil 26.06.94 er betalt. 
24 
DEL 3: VURDERING AF MULIGE RISICI 
De tal, der er anført i de foregående afsnit, angiver størrelsen af risiciene for det 
almindelige budget. 
Imidlertid bør disse oplysninger sammenholdes med risicienes beskaffenhed, som er 
afhængig af transaktionernes art og låntagernes situation. 
I. TRANSAKTIONERNES ART 
De risici, der er angivet i det ovenstående talmateriale, dækker over forskellige 
interventioner, som man kan opdele i to kategorier, nemlig transaktioner med 
henholdsvis makro- og mikro-økonomisk sigte. 
A. TRANSAKTIONER MED MAKRO-ØKONOMISK SIGTE 
Det drejer sig først og fremmest om betalingsbalancelån til medlemsstater, 
hvortil der normalt er knyttet nogle præcise økonomiske og forpligtelses-
mæssige betingelser. 
Makrofinansielle støttetransaktioner tilhører den samme form for 
interventioner, men vedrørende tredjelande. 
Endelig hører under denne kategori den lånegaranti på 500 mio. ECU og de 
lån på 1 250 mio. ECU, der skal finansiere importen af landbrugsprodukter 
og fødevarer til det tidligere Sovjetunionen, idet risikoen i forbindelse med 
disse to transaktioner i vidt omfang afhænger af modtagerlandenes makro­
økonomiske og politiske udvikling. 
B. TRANSAKTIONER MED MIKRO-ØKONOMISK SIGTE 
Der er tale om lån til finansiering af bestemte projekter, som normalt skal 
tilbagebetales over en lang periode ved hjælp af de forventede overskud af 
projekterne. Lånene tildeles som regel statslige virksomheder eller penge- og 
finansieringsinstitutter, og de er foruden af fællesskabsgarantien dækket af de 
sædvanlige bankgarantier. 
Der er tale om Euratom- og NIC-lån, der ydes i medlemsstaterne, samt om 
Euratom- og EIB-lån, der bevilges låntagere uden for Fællesskabet 
(Middelhavsområdet, Central- og Østeuropa, visse tredjelande 
udviklingslande i Latinamerika, Asien og Sydafrika). 
25 
A. ALGERIET 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Der er blevet gjort imponerende fremskridt siden 1994, hvad angår den 
makroøkonomiske stabilisering i henhold til det stand-by-program, der er aftalt 
med IMF. Det offentlige underskud blev halveret fra 8,7% af BNP i 1993 til 4,4% 
i 1994. Der er blevet foretaget en pengepolitisk stramning, og den nominelle 
rentesats er blevet hævet, om end ikke nok til at give en reel positiv rente. 
Inflationsstigningen i begyndelsen af perioden tog siden af, og inflationen lå i april 
1995 på 34% (seneste tolv måneder), hvilket ikke er voldsomt i betragtning af, at 
dinaren er blevet devalueret, og priserne er steget som følge af prisliberaliseringen 
og nedsættelsen af tilskuddene til forbrug. 
Prisdannelsen er blevet givet fri med enkelte (statsstøttede) basale 
ernæringsmidler, lægemidler, energiprodukter og huslejeudgifter i offentligt ejede 
beboelsesejendomme som undtagne kategorier. Importen blev fuldstændigt 
liberaliseret og de statslige importmonopoler er under afvikling. Algeriets 
nationalbank har erstattet den faste valutakurs med en kontrolleret, flydende i håb 
om at stabilisere den effektive valutakurs. Der er nu fremmed valuta til rådighed 
for alle redelige varetransaktioner. Forskellen i vekselkursen på det officielle og 
det parallelle marked er svundet ind fra over 250% ved udgangen af 1993 til 
mindre end 50% i andet kvartal af 1995. 
Der er blevet sat ekstra fart i den finansielle omstrukturering af ikke-selvstændige 
offentlige virksomheder, regeringen har vedtaget et udkast til en privatiseringslov, 
og i begyndelsen af 1995 blev der på forsøgsbasis iværksat et 
privatiseringsprogram. Den algeriske nationalbank er begyndt at bortauktionere 
refinansieringskreditter og finansministeriet har indført en auktionsmekanisme og 
et sekundært marked for skatkammerbeviser. 
I maj 1995 blev stand-by-arrangementet med IMF fulgt op med en tre-årig (1995-
98) udvidet IMF-kreditfacilitet på ca. 1,75 mia. USD. 
Vedvarende politiske og sikkerhedsmæssige problemer svækker forbrugernes og 
investorernes tillid og vil måske oven i købet kunne påvirke olie- og gaseksporten. 
Der forventes en nulvækst i BNP i 1994, og udsigterne for 1995 tegner under de 
nuværende omstændigheder ikke meget lysere. De igangværende reformer af det 
sociale sikkerhedsnet er endnu for utilstrækkelige til effektivt at forbedre de 
fattiges situation. 
26 
2. BETALINGSBALANCEN 
Den gennemgribende liberalisering af eksport- og valutabestemmelserne medførte, 
at situationen på betalingsbalancens løbende poster forringedes fra et overskud på 
1,3% af BNP i 1993 til et underskud på 4,3% i 1994. Importen steg betragteligt i 
andet halvår af 1994 og bidrog til at afhjælpe mangelen på forbrugsgoder, ligesom 
også det store behov for reservedele og driftsmidler i industrien og i bygge- og 
anlægssektoren blev dækket. Eksportindtægterne faldt i 1994. Årsagen hertil ses 
bl.a. deraf, at såvel priserne på olie- og gaseksporten som den faktisk eksporterede 
mængde faldt. Situationen på betalingsbalancens løbende poster forventes at blive 
forværret i 1995. 
Som helhed blev betalingsbalancen forbedret i kraft af en række omlægninger af 
udlandsgælden, der gav ca. 4,4 mia. USD i ekstraordinære finansielle midler i 
1994. Der blev endvidere tilvejebragt ekstraordinær finansiering til et beløb af 
1,25 mia. USD via IMF og andre multilaterale betalingsbalancestøtteprogrammer i 
1994, og mere forventes i 1995. 
3. UDLANDSGÆLD 
Algeriets gældssituation er blevet stabiliseret. Grundlaget herfor er først og 
fremmest de gældsomlægningsordninger, der er indgået aftale om med Paris-
Klubben, og som forventes at blive videreført under det nye program, der er aftalt 
med IMF. De algeriske myndigheder har desuden opnået en aftale ad referendum 
med forretningsbankerne i London-klubben om at omlægge tilbagebetalingen af 
3,2 mia. USD erhvervsgæld, der forfalder til betaling mellem den 1. marts 1994 
og den 31. december 1997, herunder 1,1 mia. USD i henhold til det økonomiske 
genopretningsprogram fra 1992 (Credit Lyonnai s-aftalen). Omlægningen 
indebærer en opdeling i tre trancher med en betalingsfrist, der varierer fra i VA til 
16 år, og en betalingsfri periode på mellem 4 Vi og 6V2 år. Rentesatserne forbliver 
uændrede, indtil de oprindelige aftaler udløber, derefter Libor -I- 13/16. 
Udlandsgælden udgjorde ved udgangen af 1994 71 % af BNP, og der er ikke udsigt 
til større forandringer i de kommende år. Gældsbetjeningen på den anden side 
faldt i forhold til eksporten fra 82% af eksportindtægterne i 1993 til under 50% i 
1994 og forventes at falde yderligere i løbet af de næste tre år som følge af de 
omfattende gældsomlægningsordninger, der er truffet aftale om med Paris- og 
London-klubberne. 
27 
B. HVIDERUSLAND 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Indtil 1994 forløb reformprocessen i Hviderusland langsomt, og det administrative 
system var for en stor dels vedkommende stadig intakt med handelskontrol og høje 
subsidier. BNP faldt 10% om året i 1992 og 1993, hvilket var mindre end i 
Rusland. Imidlertid var krisen i 1994, hvor BNP faldt med 20%, en af de værste i 
de lande, der er i gang med en økonomisk omstillingsproces. 
En af de væsentligste grunde til den forsinkede økonomiske stabilisering var, at 
Hviderusland ikke førte en autonom valutapolitik. På trods af at der i 1992 blev 
indført en midlertidig lokalrubel, var udsigterne til en valutaunion med Rusland 
indtil tidligt i 1994 fortsat store. Men i maj 1994 blev den hviderussiske rubel 
erklæret for det eneste lovlige betalingsmiddel i landet. Efter præsidentvalget i juli 
har den nydannede regering indtaget en reformvenlig holdning og udarbejdet et 
ambitiøst reformprogram i forventning om, at valutapolitikken forbliver under 
national kontrol. I januar 1995 indgik Hvidemsland en toldunionsaftale med 
Rusland. 
Økonomisk stabilitet har førsteprioritet. I 1994 var pengeudvidelsen fortsat høj, og 
gennemsnitsinflationen over 30% om måneden. I juli 1994 blev der sat grænser for 
pengeudvidelsen. Inflationen var først i 1995 faldet til 20% om måneden i første 
kvartal, og skønnedes at være helt nede på 5% om måneden i andet kvartal. Det er 
regeringens mål at nedbringe inflationen til 1 % om måneden inden årets udgang. 
Budgetunderskuddet formindskedes til 2% af BNP i 1994 mod 8% i 1993. Der 
forventes et underskud på 3,2% af BNP i 1995. 
Det er gået langsomt med gennemførelsen af de centrale strukturreformer, og der 
er fortsat problemer på dette område, hvilket er årsagen til, at godkendelsen af et 
stand-by-arrangement med IMF blev forsinket. Priserne blev liberaliseret i juni 
1993, men subsidieringen af basale fødevarer blev opretholdt indtil sidst i 1994, 
og huslejeudgifter og priser på offentlige ydelser blev holdt på et meget lavt 
niveau. Indtil 1994 var der ikke i egentlig forstand tale om et opdelt banksystem, 
idet det var almindelig praksis med direkte udlån fra centralbanken og endog 
subsidiering af virksomheder. Heller ikke virksomhederne var blevet 
omstruktureret i væsentligt omfang. Privatiseringer blev indtil i år forsinket som 
følge af modstand fra virksomheder og fagministerier. Skønt der i juli 1993 blev 
vedtaget en privatiseringslov, stod den private sektor indtil udgangen af 1994 for 
en ubetydelig del af den økonomiske aktivitet. Den konkurslov, der blev vedtaget 
allerede i 1992, anvendes stadig kun sjældent i praksis. Det samme gælder en lov 
om commercial paper og fondsbørser, der blev vedtaget i 1992. 
28 
BETALINGSBALANCEN 
Trods sammenbruddet i handelen og betalingerne i det tidligere Sovjetunionen og 
de konsekvenser dette har haft for Hvideruslands økonomi, har landet hidtil ikke 
været i stand til at vende sine handelsaktiviteter mod vesten. Det har desuden lidt 
under et forringet bytteforhold i kraft af stigende udgifter til import af energi til 
priser, der nu er tæt på verdensmarkedspriserne. Som følge heraf udviste 
handelsbalancen, der var positiv i 1991 (hovedsagelig handel inden for det 
tidligere Sovjetunionen), et underskud på ca. 600 mio. USD i 1994; for 
størstedelens vedkommende som følge af energiimporten fra Rusland, der tegnede 
sig for mere end 50% af den samlede import. Da Hviderusland mangler 
valutareserver til at dække disse udgifter, øgedes restancerne over for de andre 
lande til næsten 0,5 mia. USD ved udgangen af 1994, navnlig på grund af 
gasforsyningerne fra Rusland. 
Underskuddet på de løbende poster androg ca. 545 mio. USD i 1994 (ca. 11% af 
BNP). Under forudsætning af en noget mindre import og en langsom vækst i 
eksporten vil underskuddet på de løbende poster i 1995 komme til at andrage 
omkring 360 mio. USD. Det forlyder, at de udenlandske valutareserver, der var 
nærmest ikke eksisterende ved udgangen af 1994, er steget betragteligt i løbet af 
første halvdel af 1995. 
IMF udbetalte i januar første tranche til en værdi af 100 mio. USD af den 
systemtransformationsfacilitet (STF), der blev godkendt i 1993, og vil derudover 
støtte landet med et 12-måneders stand-by-arrangement fra medio 1995 til medio 
1996, forudsat at der forinden er gennemført strukturreformer. Det forventes, at 
Verdensbanken godkender et lån på ca. 100-120 mio. USD, hvoraf 60 mio. vil 
kunne komme til udbetaling allerede i andet halvår af 1995. 
UDLANDSGÆLD 
Ifølge "zero option "-aftalen mellem Rusland og de øvrige nye uafhængige stater 
overtog Rusland det tidligere Sovjetunionens aktiver og passiver udadtil. 
Hvideruslands udlandsgæld er således af nyere dato (efter 1992). 
Skønsmæssigt androg udlandsgælden ved udgangen af 1994 ca. 1,5 mia. USD. I 
dette skøn er der taget højde for en omlægning af restancerne for gasimporten fra 
Rusland, svarende til ca. 0,5 mia. USD, som er blevet konverteret til mellem- og 
langfristet gæld. Gældsbetjeningen i forhold til eksporten androg i gennemsnit kun 
6% i 1994, men i betragtning af landets meget små reserver af udenlandsk valuta 
var det en tung byrde. Forudsat at IMF stand-by-arrangementet godkendes, og at 
internationale långivere udfylder det resterende finansieringsbehov kan 
udlandsgælden i 1995 komme til at andrage næsten 2 mia. USD svarende til ca. 
40% af BNP. 
29 
C. BULGARIEN 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
I 1994 standsede den bulgarske økonomi sit fald. BNP steg reelt med 1,4% som 
følge af et gunstigere erhvervsklima, nye eksportmuligheder og øget indenlandsk 
efterspørgsel. Arbejdsløsheden faldt fra 16% i 1993 til omkring 13% i 1994, 
hvilket også til dels må tilskrives den forbedrede økonomi. Arbejdsløsheden 
forventes at være nede på 12% inden udgangen af første kvartal 1995. 
Indførelsen af moms og en kraftig devaluering var sammen med politisk 
usikkerhed årsag til betydelige prissvingninger i 1994. Samme år nåede inflationen 
målt ved det årlige forbrugerprisindeks op på 121,9%, et resultat der står sig 
dårligt ved sammenligning med inflationstakten for 1993 (63,8%). Regeringens 
planer om at bringe inflationen ned på 50% i 1995 synes at være for ambitiøse. I 
april 1995 var inflationen 106,6%. 
Regeringen havde i 1994 sat sig det mål at lette inflationspresset ved hjælp af en 
stram penge- og kreditpolitik. Væsentlige forudsætninger herfor var en stabil 
valutakurs, yderligere stramninger af virksomhedernes budgetter og en kraftig 
nedskæring af de offentlige budgetter. Finanspolitikken lykkedes ganske godt 
(budgetunderskuddet faldt fra 13,6% af BNP i 1993 til 6,6% i 1994), og 
regeringen førte en moderat restriktiv indkomstpolitik. I årets anden halvdel blev 
det imidlertid vanskeligere at fastholde de pengepolitiske stramninger. 
I maj 1994 vedtog regeringen et nyt politisk program for 1995, der sigter på at 
nedbringe budgetunderskuddet til 5,5% af BNP og tilstræber en moderat realvækst 
i pengeforsyningen på 5%. Imidlertid vækker det bekymring, at den bulgarske 
nationalbanks direkte finansiering af budgettet forventes at øges. 
Hvad angår strukturreformerne, udarbejdede en række af de store tabsgivende 
virksomheder i 1994 rationaliseringsplaner. Regeringen har planer om at udstede 
langfristede obligationer til en værdi af 1,8 mia. USD til dækning af bankernes 
uerholdelige fordringer på lån og renterestancer. Banktilsynet er blevet styrket, og 
en række banker er blevet sluttet sammen. Masseprivatiseringen af 500 
virksomheder er blevet udsat, og de almindelige (markedsbaserede) privatiseringer 
forløber kun langsomt. 
2. BETALINGSBALANCEN 
I forholdet til udlandet er nyorienteringen af udenrigshandelen mod OECD og 
andre tredjelandemarkeder blev forstærket yderligere, hvilket kan ses som en 
bekræftelse på, at associeringen og diverse handelsarrangementer med EU og 
EFTA samt devalueringen af leven og de lave arbejdskraftsomkostninger har en 
positiv virkning. I 1993 var der på handelsbalancen og de løbende poster et 
underskud på henholdsvis 0,9 mia. USD og 1,4 mia.USD. I 1994 registrerede 
handelsbalancen et overskud på 200 mio. USD, medens de løbende poster 
balancerede. 
30 
I 1994 styrkedes kapitalposterne af den nye finansielle betalingsbalancestøtte, der 
blev stillet til rådighed af IMF (stand-by-arrangementet og system-
transformationsfaciliteten), Verdensbanken, EU og andre bilaterale långivere som 
led i 24-landegruppens initiativ til fordel for Bulgarien. De udenlandske direkte 
investeringer var usædvanligt lave på trods af den liberale lovgivning, der blev 
vedtaget i 1992. De kortfristede kapitaltilstrømninger var ligeledes beskedne. 
De officielle bruttoreserver (herunder guld) fik tilført ny kapital til i alt 1,3 mia. 
USD svarende til ca. 2,7 måneders import. Ved udgangen af maj 1995 var de 
steget til 1,6 mia. USD (3,3 måneders import). 
UDLANDSGÆLD 
Den principaftale, der blev indgået i november 1993 med forretningskreditorerne i 
London-Klubben, om en nedsættelse af gælden og af gældsbetjeningen (DDSR) 
udløb i juli 1994. Det skønnes, at aftalen alt i alt har nedbragt Bulgariens 8,2 mia. 
USD store gæld til vestlige forretningsbanker med ca. 46%. De indledningsvise 
udgifter til denne operation blev dækket dels over Bulgariens reserver i udenlandsk 
valuta, dels over en ekstraordinær finansiel betalingsbalancestøtte, der blev stillet 
til rådighed af IMF og Verdensbanken i september 1994. I april 1994 blev der 
indgået en tredje aftale i Paris-Klubben mellem Bulgarien og dets officielle 
kreditorer om en gældsomlægningsordning, der omfatter alle de forpligtelser, der 
forfalder i henhold til den foregående gældsomlægning indtil den 30. april 1995. 
Ved at rette op på Bulgariens økonomiske stilling i forhold til udlandet vil 
gældsaftaleme kunne tiltrække flere udenlandske direkte investeringer og bidrage 
til, at landet igen får adgang til de internationale kapitalmarkeder. Ved udgangen 
af 1994 androg udlandsgældens andel af BNP 117% (144% i 1992), og 
gældsbetjeningens andel var nedbragt til 19% (39% i 1992). 
31 
D. DEN TJEKKISKE REPUBLIK 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Efter en voldsom nedgang i 1990-92 og stagnation i 1993 voksede den tjekkiske 
økonomi med 2,6% i 1994, hvilket afspejler en stærk vækst i det private forbrug 
og investeringerne. Industriproduktionen steg med 2,3%, og ledigheden fortsatte 
med at falde og nåede 2,8% i maj 1995. Det stramme arbejdsmarked er et specielt 
træk ved den tjekkiske omstillingsproces. Indikatorerne for første kvartal 1995 
antyder en vækststigning. 
Inflationspresset var under kontrol i første halvdel af 1994, hvor den årlige 
inflation i maj var faldet til 9,2%. Siden da har inflationen imidlertid været 
stigende som følge af den store forøgelse af pengeforsyningen og efterspørgslen på 
hjemmemarkedet. Den årlige inflation lod sig i maj 1995 beregne til 10,2%. 
Pengeforsyningen (M2) steg med 22% i 1994, hvilket er en del over det 
oprindelige mål på 12%. Denne stærke likviditetsforbedring afspejler den 
voldsomme tilstrømning af udenlandsk valuta, som den tjekkiske nationalbank kun 
delvis har kunnet neutralisere ved markedsoperationer og ved at forhøje 
mindstekravene til bankernes a vista-beholdninger. Finanspolitisk afsluttedes 
statsbudgettet i 1994 med et overskud på 11,2 mia. Ck (ca. 336 mio. USD), og 
parlamentet har godkendt et budget for 1995, der balancerer. 
Hvad strukturreformerne angår, afsluttedes anden bølge af de omfattende 
privatiseringer på folkeaktier i november 1994. Den omfattede 861 virksomheders 
aktiver til en bogført værdi af 155 mia. Ck (4,7 mia. USD). Herefter skønnes ca. 
80% af økonomiens produktionskapacitet at være på private hænder. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Som følge af den øgede indenlandske efterspørgsel, realopskrivningen af den 
tjekkiske krone og de handelsrestriktioner, som Slovakiet indførte, gik udviklingen 
på de løbende poster fra et overskud på 115 mio. USD (0,5% af BNP) i 1993 til et 
mindre underskud (16 mio. USD) i 1994. Underskuddet steg også i første kvartal 
1995 og forventes at udgøre ca. 1,5-2% af BNP, når året er omme. 
Bag balancen på de løbende poster i 1994 skjuler sig et meget stort 
handelsunderskud (865 mio. USD), som opvejes af et 766 mio. USD stort 
overskud på de usynlige poster (navnlig på turisme og transport) og et overskud i 
USD på ensidige nettooverførsler. Forværringen på de løbende poster over for 
Slovakiet er årsagen til, at Den Tjekkiske Republik gang på gang har overskredet 
kreditloftet på 130 mio. ECU, der er aftalt under den tjekkisk/slovakiske 
clearingordning. På officiel anmodning af den tjekkiske regering forventes denne 
clearingordning bragt til ophør i oktober 1995. 
Nettotilstrømningen af udenlandske direkte investeringer faldt betydeligt i 1993 
(fra 983 mio. USD i 1992 til 552 mio. USD i 1993), men rettede sig delvis op i 
1994 (til 749 mio. USD). Desuden har Den Tjekkiske Republik oplevet en 
32 
voldsom stigning i den øvrige kapitaltilstrømning siden tredje kvartal 1993. 
Således androg bruttoinvesteringerne i papirer (for det meste aktieinvesteringer på 
Prags fondsbørs og udenlandske opkøb af tjekkiske internationale obligationer) i 
1994 901 mio. USD, og tjekkiske virksomheders lånoptagelser i udlandet beløb sig 
til 1 378 mio. USD. Endvidere optog tjekkiske banker betydelige syndikerede lån 
på det internationale marked. Den Tjekkiske Republiks adgang til de internationale 
kapitalmarkeder lettedes ved, at landet ratings fortsat er blevet forbedret. Således 
hævede Moody igen i juni 1994 Den Tjekkiske Republiks rating (fra Baa3 til 
Baa2), og S&P forbedrede sin rating fra BBB til BBB+ i juli 1994. 
Kombinationen af en sund løbende balance og stor kapitaltilstrømning har presset 
den nominelle valutakurs opad og ført til en hurtig stigning i reserverne af 
udenlandsk valuta, der ved udgangen af april 1995 androg 8,6 mia. USD (ca. syv 
måneders import) sammenholdt med kun 0,7 mia. USD ved udgangen af 1992. 
For i nogen grad at opveje eller begrænse kapitaltilstrømningerne har staten 
tilbagebetalt alle udestående lån til IMF før tiden (i alt 1,1 mia. USD), godkendt 
et udkast til valutalovgivning, ifølge hvilken kronen gradvis opnår fuld 
konvertibilitet, og endvidere sidst i juni 1995 indført begrænsninger for de 
tjekkiske bankers samlede optagelse af kortfristede lån i udlandet. Den tjekkiske 
nationalbank overvejer desuden eventuelle muligheder for at gøre 
valutakurspolitikken mere fleksibel, f.eks. ved at udvide udsvingsmarginen 
omkring referencevalutaerne D-mark/USD, revaluere centralkursen eller lade 
kursen flyde. 
3. UDLANDSGÆLD 
Trods den store vækst i gælden i konvertibel valuta i 1993 og 1994, der mest 
skyldtes tjekkiske selskabers og bankers voldsomme låntagning i fremmed valuta, 
er Den Tjekkiske Republiks gældsbyrde fortsat meget lav. Den samlede 
konvertible gæld øgedes fra 6,9 mia. USD ved udgangen af 1992 til 10,3 mia. 
USD ved udgangen af 1994, men gæld/BNP-forholdet på 29% er stadig 
forholdsvis lavt. Gældsbetjeningens andel af BNP øgedes mellem 1992 og 1994, 
men med 13% i 1994 er den stadig moderat. Udsigterne for 1995 og 1996 peger i 
retning af en stigning i gælden og gældsbetjeningen, men de forventes dog at 
forblive på rimelige niveauer. 
33 
E. ESTLAND 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Økonomien kom ud af recessionen mod udgangen af 1993, og BNP øgedes med 
4% i 1994 på trods af den alvorlige tørke, der nedsatte landbrugsproduktionen. 
Siden 1993 har servicesektoren tegnet sig for mere end halvdelen af BNP, og 
væksten afhænger hovedsagelig af udviklingen i den private sektor. 
Aftalerne i valutarådet, der blev oprettet i 1992 (i henhold til hvilke den estiske 
krone er fastlåst til D-marken i det faste forhold 8 til 1, og pengebasen er 
begrænset til nationalbankens beholdning af guld og udenlandsk valuta) har vist sig 
at bidrage effektivt til at stabilisere økonomien. Inflationspresset, der øgedes af 
den store stigning i importpriserne på energi, tog imidlertid til igen i slutningen af 
1993 og i begyndelsen af 1994. Priserne steg med mere end 40% i 1994, hvilket 
er en del over målsætningen, men de senest registrerede månedlige prisstigninger 
sidst i 1994 og først i 1995 var mere moderate (2,4% i marts og 1% i april) om 
end stadig ustabile. Efter aftalerne i valutarådet er det forbudt centralbanken at 
udlåne til staten. Dette har øget budgetdisciplinen. Statsbudgettet balancerede i 
1994 mod et underskud på 1,8% i 1993. Denne udvikling er sket som følge af en 
forbedret indtjeningsevne og på trods af stigningen i de offentlige investeringer. 
1995-budgettet forventes at udvise et underskud på 1 % af BNP. 
Der er sket løbende fremskridt med strukturreformerne. I 1994 blev 
privatiseringerne videreført (80% af de mindre virksomheder og mere end 258 
store statsejede selskaber er nu solgt til private ejere), og i nogle tilfælde er 
konkursloven blevet anvendt. Banktilsynet er blevet forbedret, og efter bankkrisen 
i 1993 omstruktureredes banksektoren. Således blev antallet af forretningsbanker 
reduceret til 21, for det meste ved sammenslutninger. Estland opretholder fri 
handel og investeringslovene er liberale. Den estiske krone er fuldt konvertibel. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Situationen på Estlands løbende poster strammede til i 1994. Inflationsniveauet var 
højere end de internationale prisstigninger, hvilket betød en forringet 
konkurrenceevne og ~ i forbindelse med den fornyede stigning i efterspørgslen på 
hjemmemarkedet ~ større import. Som følge heraf nåede underskuddet på de 
løbende poster, der i 1993 var på 5,7% af BNP, i 1994 op på anslåede 9% af BNP 
(ekskl. statens overførsler). 
IMF-program met under stand-by-arrangementet for oktober 1993 til marts 1995 
blev på rette kurs, og i marts 1995 godkendte IMF et nyt stand-by-arrangement til 
et beløb af 14 mio. SDR (20 mio. USD). Tilstrømningerne af udenlandske direkte 
investeringer var høje for tredje år i træk (svarende til 253 mio. USD). De 
officielle reserver af udenlandsk valuta voksede fortsat og dækkede med 450 mio. 
USD ved udgangen af 1994 ca. tre måneders import. 
34 
3. UDLANDSGÆLD 
Estland har ikke overtaget gældsposter fra det tidligere Sovjetunionen. I 1994 
øgedes Estlands udlandsgæld fra 135 mio. USD til anslåede 170 mio. USD (dvs. 
6,5% af BNP). Gældsbetjeningen var lav i 1994, nemlig under 1% i forhold til 
eksporten af varer og ikke-faktor-tjenester. En stor del af Estlands udlandsgæld er 
optaget i internationale penge- og finansinstitutter. 
35 
F. UNGARN 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Ungarns økonomi forbedredes i 1994 med en anslået realvækst i BNP på 2% og en 
stigning i industriproduktionen på 9%. Ledigheden er efter at være toppet i 1993 
med 11,8% af arbejdsstyrken faldet til 10,1% i første kvartal 1995. Væksten 
forventes imidlertid at blive svagere i 1995 som følge af det spareprogram, som 
regeringen vedtog i marts 1995 for at nedbringe det store underskud på budgettet 
og de løbende poster. 
Spareprogrammet omfatter: 1) indførelse af en midlertidig tillægsafgift på 8% på 
import, bortset fra energiråvarer, investeringsgoder og passivt forædlede varer; 2) 
en devaluering på 8,3% af forinten og, hvilket var bekendtgjort på forhånd, 
overgang til et crawling peg-system, der indebærer en månedlig devaluering på 
1,9% i andet kvartal af 1995 og 1,3% i årets anden halvdel; 3) en række 
foranstaltninger med henblik på at begrænse det offentliges udgifter og øge 
indtægterne, herunder en reform af det sociale sikringssystem, nedskæringer i 
antallet af offentligt ansatte og i deres reallønninger, øgede forbrugsafgifter på 
biler og effektivere skatte- og afgiftsforvaltning. 
De finanspolitiske tiltag i programmet forventes at bidrage med 3% til BNP i 
1995. På trods heraf forventes det samlede underskud på statsbudgettet (ekskl. 
privatiseringsindtægter) kun at falde fra 6,9% af BNP i 1994 til 6% i 1995. 
I 1994 steg forbrugerpriserne med lidt over 19%, hvilket er en fortsættelse af den 
gradvise afdæmpning af inflationen, der har fundet sted siden 1992, da stigningen 
i CPI-inflationen ved årets udgang nåede op på 24,7%. Virkningerne af den 
hurtigere devaluering af forinten, tillægsafgifterne på importen, momsstigningen 
og de forhøjede priser på offentlige ydelser vil dog formodentlig tilsammen presse 
inflationen op på 28-30% i 1995. Den årlige inflation var i maj 1995 til at ende på 
30,8%. Efter fire års fald steg reallønningerne med 8% i 1994, men de er faldet 
igen i løbet af de første måneder af 1995. 
Uenigheder mellem parterne i koalitionsregeringen, der overtog regeringsmagten i 
juli 1994, førte i begyndelsen til, at privatiseringsprocessen kørte fast. På trods af 
løfter om at tilføre privatiseringsprocessen ny energi er der indtil videre kun blevet 
solgt enkelte virksomheder. Det er derfor ikke særlig sandsynligt, at regeringen vil 
kunne nå det ambitiøse mål at hente 150 mia. HUF (3% af BNP) i 
privatiseringsindtægter i 1995. Den overvejende del af disse indtægter forventedes 
at komme fra salget af adskillige store virksomheder i energi-, 
telekommunikations- og i mindre omfang banksektoren. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Underskuddet nåede i 1994 3,9 mia. USD (9,5% af BNP), og der er ikke 
konstateret nogen forbedring af den løbende balance i løbet af første kvartal 1995. 
Myndighederne forventer imidlertid, at spareprogrammet vil nedbringe 
underskuddet på de løbende poster til 2,5 mia. USD (6% af BNP) i 1995. 
36 
De udenlandske direkte investeringer faldt fra 2,3 mia. USD i 1993 til 1,1 mia. 
USD i 1994. Det er myndighedernes håb, at den planlagte fremskyndelse af 
privatiseringerne, der må forventes i vidt omfang at være afhængig af salg af 
virksomheder til udenlandske investorer, vil øge tilstrømningen af udenlandske 
direkte investeringer til omkring 2,5 mia. USD. Gennemførelsen af 
privatiseringsprogrammet forløber imidlertid med forsinkelse, og tilstrømningen af 
investeringer bliver formentligt væsentligt lavere end ovennævnte beløb. Dette er 
ensbetydende med, at der igen vil være for få tilstrømninger af kapital, som ikke 
indebærer gældsforpligtelser, i forhold til størrelsen af underskuddet på de løbende 
poster, hvilket medfører, at udlandsgælden stiger på ny såvel brutto som netto. 
Trods det store underskud på de løbende poster, de færre direkte investeringer og 
de store gældsbetalinger forblev statens beholdning af udenlandsk valuta på et 
temmelig højt niveau i hele 1994. Den androg ved udgangen af februar 1995 6,8 
mia. USD (7 måneders import). Forklaringen herpå skal først og fremmest findes i 
de ungarske bankers og virksomheders anseelige låntagning i udenlandsk valuta og 
i nationalbankens fortsatte låntagning på de internationale kapitalmarkeder. Trods 
markedets stigende bekymring for udviklingen i den ungarske økonomi lykkedes 
det den ungarske nationalbank at afsætte for ca. 1 mia. USD i internationale 
obligationer i løbet af de første fem måneder af 1995. 
IMF bevilgede Ungarn et 18-måneders stand-by-lån i september 1993, der blev 
afbrudt på grund af manglende overholdelse af nogle af programpunkterne. 
Regeringens spareprogram og de gode muligheder for, at dens stramme 
budgetforslag for 1996 godkendes, vil formentlig føre til, at der igen åbnes for 
IMF-långivningen inden udgangen af 1995. 
3. UDLANDSGÆLD 
Da underskuddet på den løbende balance aktuelt overskrider nettotilstrømningen af 
direkte investeringer væsentligt, er udlandsgælden både brutto og netto steget 
stærkt fra et i forvejen højt niveau. Bruttogældssætningen til udlandet i konvertibel 
valuta er steget fra 21,5 mia. USD ved udgangen af 1992 til 31,7 mia. USD (77% 
af BNP) ved udgangen af marts 1995. Nettogældssætningen i udlandet er i samme 
periode steget fra 13,1 mia. USD til 21,4 mia. USD. Efter de foregående år at 
have været stigende har andelen af mellem- og langfristet gæld stort set ligget 
stabilt på ca. 91%. 
Den samlede gældsbetjening er steget støt siden 1992 og nåede skønsmæssigt 61 % 
af eksporten af varer og ikke-faktor-tjenester i 1994 (mod 35% i 1991). 
Nationalbankens tidlige tilbagebetalinger i 1994 har væsentligt reduceret den 
forventede koncentration af tilbagebetalinger i 1995 og 1996. Det forudses nu, at 
de vil andrage ca. 3,4 mia. USD i både 1995 og 1996. 
37 
G. ISRAEL 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Den årlige vækst i BNP faldt til 5,5% i sidste kvartal af 1994 og 2,6% i første 
kvartal af 1995. De officielle prognoser for 1995 er blevet sænket til 4%. 
Ledigheden fortsatte med at falde, fra 9% ultimo 1993 til 7,8% ultimo 1994, dels 
fordi immigrationsbølgen fra Østeuropa og det tidligere Sovjetunionen i de tidlige 
90'ere ophørte, dels fordi de gentagne lukninger af De Besatte Områder 
fremskyndede udskiftningen af palæstinensiske arbejdere med immigranter. 
Inflationen steg betydeligt i det sidste kvartal af 1994, til 14,5% (sidste 12 
måneder), men er for nylig faldet igen, til 10,8% i maj 1995. Den underliggende 
inflation er imidlertid fortsat høj som følge af forbrugernes stigende efterspørgsel 
og de betragtelige reallønstigninger i den offentlige sektor. Myndighederne holder 
fast ved deres officielt erklærede inflationsmal på 8-11 % ved udgangen af 1995. 
Denne inflationsstigning udlignedes ikke i fuldt omfang af den nominelle 
devaluering af shekelen, hvorfor realkursen steg, og underskuddet på de løbende 
poster øgedes til mere end 3 mia. USD ved udgangen af 1994. Dette har sat 
shekelen under pres. Som følge heraf har Bank of Israel søgt at dæmpe den 
nedadgående renteudvikling. Ved udgangen af maj 1995 var den vigtigste 
refinansieringssats 13,5%. 
Statens budgetunderskud svandt yderligere ind, fra 2,5% af BNP til 2% i 1994, 
efter at husningsprogrammet samt de øvrige subsidier til immigranter, herunder 
arbejdsløshedsunderstøttelsen, var blevet begrænset, og skatterne, især på 
kapitalgevinster, var blevet forhøjet. Indtægterne fra privatiseringerne nåede i 
1994 op på 700 mio. USD, og de forventes at stige til 1,5 mia. USD i 1995, selv 
om privatiseringsprocessen ikke længere forløber i samme tempo. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Den seneste udvikling i handelsbalancen giver anledning til bekymring. Stigningen 
i eksporten var høj, tæt på 11%, i de første fem måneder af 1995 sammenlignet 
med 10,4% i 1994. Men med en anslået vækst på 15,6% (målt i USD) i samme 
periode er importstigningen endnu kraftigere. Det kumulative handelsunderskud i 
den periode androg 4,3 mia. USD mod 3,5 mia. USD i den tilsvarende periode 
året før. 
Kapitaltilstrømningerne er steget voldsomt i første kvartal 1995, til 2,6 mia. USD, 
sammenlignet med 2,3 mia. USD i hele 1994. Årsagen er den stadig større forskel 
mellem rentesatserne på det indenlandske og de internationale kapitalmarkeder. 
Kapitaltilstrømningerne har også medført et inflationspres. 
Bank of Israel opretholder et crawling peg-system med en årlig inflationstakt på 
6% som officielt mål. Den tilladte udsvingsmargin omkring referencekursen blev 
for nyligt hævet til 7%. Statens valutareserver nåede med 6,7 mia. USD ved 
udgangen af 1994 et tilfredsstillende niveau og øgedes dernæst til over 8 mia. 
38 
USD i første kvartal 1995, hvilket svarer til Vh måneds import. Valutareserverne 
øges stadig i kølvandet på de kraftige kapitaltilstrømninger. 
3. UDLANDSGÆLD 
De kreditgarantier for 10 mia. USD, som Israel opnåede fra USA i 1992, satte 
myndighederne i stand til at optage mellem- og langfristede lån til 
investeringsprojekter. Ultimo 1994 var der optaget lån for 4,4 mia. USD, især af 
staten og nogle enkelte offentlige virksomheder, som dermed fik mulighed for at 
præsentere sig selv og skabe sig et image på kapitalmarkederne. Størstedelen af 
midlerne har ført til, at Bank of Israels valutastilling er blevet styrket. Låntagerne i 
den private sektor finder disse lån for dyre. Ved en løbetid på 30 år er renten ca. 
7,3%, medens renten på de kortfristede lån i USD har været 5%. 
Israels rating på de internationale kapitalmarkeder er BBB + , hvilket måske er 
tilstrækkeligt til at få ugaranteret adgang. Det forekommer sandsynligt, at 
myndighederne har planer om at offentliggøre en obligationsemission i andet 
halvår af 1995, dels for at finansiere underskuddet på statsbudgettet, dels for at 
afprøve deres stilling på de internationale kapitalmarkeder. 
39 
H. LETLAND 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Letland er på vej ud af den recession, som i perioden 1991-1993 førte til et fald i BNP 
på 45%». Væksten var i 1994 på beskedne 2%, hvilket delvis skyldes den tørke, der har 
været i hele regionen. Arbejdsløsheden, som allerede er stor, og som ved udgangen af 
1994 blev anslået til 7%, er en af de højeste i det tidligere Sovjetunionen. 
Kursen på Letlands nationale valuta (lat) var, da den blev indført i 1993, flydende, men 
det er lykkedes myndighederne at holde en stabil kurs med en uofficiel kobling til SDR. 
I 1994 strammede de yderligere valutapolitikken, idet de begrænsede væksten i 
pengemængden i bred forstand til 48%>. Som et resultat heraf er inflationen, som i 
1992 nåede op på hyperinflationsniveau, fortsat med at falde, idet den ved udgangen af 
1994 var faldet til 26% fra 35% ved udgangen af 1993. 
Statens budgetunderskud lå i 1994 inden for det oprindelige mål på 2% af BNP. Det 
samlede underskud (inkl. statens nettoudlån), som udgjorde ca. 4% af BNP, blev 
hovedsagelig finansieret gennem lånoptagelser i udlandet. I 1995 forventes en større 
stigning i både de offentlige udgifter (især sociale ydelser) og indtægter, og der 
forventes et tilsvarende finansieringsunderskud (1,7% af BNP), hvori man dog ikke har 
medregnet de offentlige investeringer, der finansieres ved lånoptagelse i udlandet. 
Størstedelen af underskuddet vil blive finansieret ved udstedelse af skatkammerbeviser. 
Strukturreformerne blev fortsat i 1994. Statsejendomsfonden, der har ansvaret for det 
offentliges aktiver, påbegyndte sin virksomhed i september. Privatiseringerne, der 
startede langsomt i 1992-93, tog til i fart i november 1994, efter at regeringen havde 
bebudet et internationalt udbud omfattende 45 mellemstore og store virksomheder. 
Privatiseringsorganet er nu fuldt operationelt, og det er dets hensigt at privatisere 50 
virksomheder ved udbud hvert år i 1995 og 1996. Den finansielle sektor blev rystet i 
begyndelsen af 1995 på grund af krisen i Letlands vigtigste handelsbank, Baltija Bank, 
hvilket fik staten til at sikre indlånene i banken. To af de andre store banker, Universal 
Bank of Latvia (UBL) og Latvian Savings Bank, som deltager i 
omstruktureringsprocessen, har faet deres porteføljer styrket, og UBL forventes at 
være klar til privatisering ultimo 1995. Som følge af den nye lov om told på 
udenrigshandel, der blev vedtaget i september, er der blevet indført en enhedstoldsats, 
der anvendes på værdien af de importerede varer, med undtagelse af et begrænset antal 
varer (hovedsagelig landbrugsvarer og biler). Frihandelsaftalen med Den Europæiske 
Union trådte i kraft den 1. januar 1995. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Letlands løbende betalingsbalance, der udviste et betydeligt overskud i 1993, var 
negativ i 1994 (-160 mio. $ ekskl. offentlige overførsler, dvs. 4,6% af BNP), hvilket 
hovedsagelig skyldtes en stærk stigning i importen, medens eksporten faldt. Grunden 
hertil er den pludselige stigning i de økonomiske aktiviteter, der har ført til en 
væsentlig forøgelse af den investeringsrelaterede import. 
Store offentlige overførsler, direkte udenlandsk investering (155 mio. $) og 
udbetalinger fra internationale finansieringsinstitutioner har bidraget til at finansiere 
40 
underskuddet. Letlands reserver af hård valuta fortsatte med at vokse i 1994 og 
dækkede ved årets udgang, hvor den var på 620 mio. $, ca. 5 måneders import. De 
direkte udenlandske investeringer er steget yderligere i begyndelsen af 1995. Men på 
grund af den nuværende bankkrise i Letland kan der i de kommende måneder ske et 
større fald i den private kapitaltilstrømning. 
I april 1995 forlængede IMF stand-by-aftalen for yderligere 13 måneder og gav 
dermed udtryk for, at den støtter myndighedernes politik. Letland forventes imidlertid 
ikke at trække på disse rettigheder (ca. 44 mio. $), medmindre landets reserve af 
udenlandsk valuta falder betydeligt. 
3. UDLANDSGÆLD 
Letland har ikke overtaget nogen udlandsgæld fra det tidligere Sovjetunionen, og 
gælden er derfor af nyere dato. I 1994 steg udlandsgælden fra 240 mio. $ til 370 mio. $ 
eller 11% af BNP. Gældsbetjeningen er fortsat moderat (5%). De internationale 
finansieringsinstitutioner tegner sig for over 50% af Letlands udlandsgæld. 
41 
I. LITAUEN 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Efter et drastisk fald på ca. 55% i perioden mellem 1989 og 1993 stabiliserede 
Litauens BNP sig i 1994 med en anslået vækst på 2%. Ledigheden, som var på 2% af 
den erhvervsaktive del af befolkningen ved udgangen af 1994, er steget betydeligt i 
begyndelsen af 1995. 
Inflationen, som i 1992 toppede med hyperinflation, faldt i 1993 og 1994. Et vigtigt 
skridt i bestræbelserne på at stabilisere økonomien var den ordning med et valutaråd, 
der blev indført den 1. april 1994, og som bevirkede, at centralbanken ikke længere 
kunne yde lån til staten, og at pengemængden blev begrænset til markedsværdien af det 
guld og den hårde valuta, som Lithauens nationalbank ligger inde med. Den nationale 
valuta, litas, blev bundet til dollar i forholdet 4 LTL til 1 $. Væksten i pengemængden 
faldt i 1994. I månederne efter indførelsen af valutarådsordningen faldt inflationen til 
under 3% om måneden, og det offentlige budgetunderskud blev væsentligt reduceret. 
Den samlede stigning i forbrugerpriserne var i 1994 på 45% (december til december). 
I begyndelsen af 1994 vedtog myndighederne en række budgetbesparelser, herunder 
gradvis afskaffelse af offentlige tilskud, som faldt til under 1 % af BNP i 1994 (mod 
5,5% i 1991). Indtægterne steg i det andet halvår og førte til et moderat underskud på 
3% af BNP. Underskuddet er anslået til 1,5% af BNP i 1995 og 2% i 1996. 
Regeringen har vedtaget et treårs makro-økonomisk program for perioden oktober 
1994 - september 1997. Det opererer med en stram budgetpolitik i henhold til den 
eksisterende valutarådsordning og opretholdelse af den samme hastighed i 
gennemførelsen af strukturreformerne. 
Der er også konstateret fremskridt i strukturreformerne. Den frie prisdannelse er så 
godt som gennemført, og kun i forbindelse med monopol styres prisdannelsen. Der er 
desuden sket fremskridt i det offentliges privatiserings- og 
tilbageoverdragelsesbestræbelser. I september 1994 var 76% af samtlige firmaer, som 
kan privatiseres, og 30% af al statskapital blevet privatiseret ved hjælp af aktietegning, 
folkeaktier og udbud. I december blev der vedtaget en ny lov for centralbanken, 
hvorefter der i begyndelsen af 1995 blev vedtaget en lov om forretningsbanker. En 
omstrukturering af virksomhederne går imidlertid langsomt, og det er blevet besluttet 
at udsætte iværksættelsen af konkursloven, indtil der er etableret nogle domstole, som 
vil kunne afgøre sagerne. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Vestens andel af Litauens udenrigshandel stiger fortsat. I 1994 gik ca. 50% af landets 
eksport til de vestlige markeder. Den 1. januar 1995 trådte frihandelsaftalen med Den 
Europæiske Union i kraft. Indtil 1992 var der overskud på handelsbalancen, men i 
1993 og 1994 var der underskud (sidste år var underskuddet på 200 mio. $) på grund 
af den stærke stigning i energiimporten fra Rusland, hvis priser nu ligger tæt på 
verdensmarkedspriserne. Energiimporten udgør ca. 50% af Litauens import. I 1994 var 
der ifølge landets egne oplysninger et underskud på 90 mio. $ på den løbende 
betalingsbalance (1,6% af BNP), hvilket dog blev opvejet af en stor privat 
kapitaltilførsel. Efter at regeringen havde vedtaget sit treårsprogram i efteråret, 
42 
godkendte IMF i oktober en udvidet lånefacilitet på 134,55 mio. SDR (ca. 200 mio. 
$). Hermed skulle Litauen være i stand til at opbygge de nødvendige reserver og til at 
finansiere den vigtigste del af den energi- og investeringsrelaterede import. 
Væksttendensen forventes fortsat at være stærk, og der forventes en stor stigning i den 
investeringsrelaterede import. Der vil således stadig være underskud på den løbende 
balance i de næste fem år, og landet vil i så fald være meget afhængig af privat 
kapitaltilførsel og støtte fra de internationale finansieringsinstitutioner. 
3. UDLANDSGÆLD 
Litauen har ikke overtaget noget af statsgælden fra det tidligere Sovjetunionen. I 1994 
steg gældsætningen til udlandet med næsten 200 mio. $ og kom dermed op på 530 
mio. $. I forhold til BNP er udlandsgælden imidlertid beskeden (10%), hvilket også 
gælder gældsbetjeningen i forhold til eksporten (ca. 1%). 
43 
J. MOLDOVA 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Moldovas BNP i faste priser faldt med ca. 22% i 1994, hvilket ikke blot skyldes, at 
produktionen og handelen fortsat har været præget af forstyrrelser på grund af 
sammenbruddet i den centrale planlægning, men også at vejrforholdene har været 
ugunstige. Industriproduktionen vil fortsat være kriseramt i 1995. 
Landbrugsproduktionen derimod forventes at komme op over 1994-niveauet med det 
resultat, at BNP i den sidste del af 1995 vil stige en smule. Den officielle arbejdsløshed 
er fortsat lav (ca. 2% primo 1995), men ca. 17%» af arbejdsstyrken er 
langtidshjemsendt uden løn. 
Der var et stort fald i inflationen i 1994: på årsbasis er inflationen i forbrugerpriserne 
faldet fra 788,5% i 1993 til 329,6% i 1994, og i løbet af året er den gennemsnitlige 
inflation pr. kvartal faldet fra 83% i det første kvartal til ca. 9% i det ijerde kvartal. I 
begyndelsen af 1995 var der atter tegn på stigende inflation, hvilket centralbanken 
imødegik ved hjælp af en stramning af udlånspolitikken. I marts var den månedlige 
inflation på 0,7%, hvorimod den var på 2,9% i januar og 2,3% i februar. 
Underskuddet i de offentlige finanser blev i 1994 holdt nede på 8% af BNP, selv om 
den egentlige produktion og inflationen faldt mere end forventet. På grund af den 
stramme likviditetsstyring er udgiftsrestancerne imidlertid steget med ca. 1,5% af BNP, 
inkl. lønrestancer. I det første kvartal af 1995 blev der gjort en særlig indsats for at 
inddrive skatterestancerne fra 1994, som herefter anvendtes til betaling af 
udgiftsrestancerne for 1994. På trods af den strenge kontrol med det offentliges 
løbende udgifter opstod der stadig nye restancer i de første måneder af 1995: ved 
udgangen af marts udgjorde det offentliges lønrestancer (både på nationalt og lokalt 
plan) ca. 1,3% af det kvartalsbaserede BNP. 
Selv om der i det første kvartal af 1995 blev iværksat en række vigtige 
foranstaltninger, har man ikke med strukturreformerne opnået de samme resultater 
som i forbindelse med den finansielle stabilisering. Bl.a. går det ikke længere så hurtigt 
med privatiseringerne, hvilket delvis skyldes virksomhedsledernes afventende holdning 
til det nye privatiseringsprogram for 1995/96, som parlamentet endelig vedtog den 15. 
marts 1995. Der er imidlertid sket store fremskridt m.h.t. en omstrukturering af 
virksomhederne, idet tre store statsvirksomheder er blevet opløst, og 
konkurslovgivningen er blevet ændret. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Betalingsbalancen forblev under stærkt pres i 1994 først og fremmest på grund af de 
højere priser på importeret energi og som følge af naturkatastrofer. På grundlag af 
foreløbige tal udviser den løbende balance et underskud på 9,6% af BNP (183 mio. $). 
Både eks- og importen har været svag i 1994. Eksporten har lidt under de bestandige 
økonomiske nedskæringer hos Moldovas vigtigste handelspartnere og de stigende 
transportsomkostninger. I importen har der været en kraftig opbremsning på grund af 
den langsomme udbetaling af den udenlandske bistand og det voldsomme fald i den 
indenlandske efterspørgsel. I første kvartal af 1995 var der et underskud på den 
løbende balance på 53 mio. $. Dette forholdsvise gode resultat kan delvis føres tilbage 
44 
til den store stigning i eksporten til lande uden for det tidligere Sovjetunionen (75 mio. 
$ mod 27 mio. $ i samme periode i 1993). 
De foreløbige tal for betalingsbalancens kapitalposter udviser et overskud på ca. 300 
mio. $ i 1994 mod et overskud på 117 mio. $ i 1993. De direkte investeringer, som 
anslås til 23 mio. $, forblev således lave i 1994. De mellem- og langfristede lån 
udgjorde størstedelen af kapitaltilstrømningen, idet de beløb sig til ca. 163 mio. $ i 
1994. Eftersom udbetalingen af den udenlandske bistand tog fart i årets sidste 
måneder, nåede centralbankens bruttoreserver ultimo 1994 op på at svare til 3 
måneders import (en stigning fra 1,4 måned ved udgangen af 1993), og de lå ved 
udgangen af marts 1995 stadig på dette niveau. 
3. UDLANDSGÆLD 
Moldova aftalte en nulløsning med Den Russiske Føderation og har derfor intet ansvar 
for det tidligere Sovjetunionens gæld. Landets samlede udlandsgæld anslås til 343 mio. 
$ ved udgangen af 1994 (eller ca. 26% af BNP), og kreditorerne er hovedsagelig 
Rusland, IMF og Verdensbanken. Til sammenligning var gælden i 1993 på 168 mio. $ 
(ca. 23%) af BNP). Udtrykt i procent af eksporten anslås gældsbetjeningen at være 
steget fra ca. 1% i 1993 til ca. 2% i 1994, og i 1995 forventes den at stige endnu mere, 
nemlig til mellem 12 og 15%. 
45 
K. RUMÆNIEN 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Der var fortsat en lille stigning i den økonomiske vækst i Rumænien hovedsagelig på 
grund af eksporten, som havde draget fordel af den kraftige devaluering i begyndelsen 
af 1994. Væksten i BNP i faste priser anslås til 3% i 1994, men den forventes at stige i 
1995. Forbrugeroptimismen var fortsat lav, eftersom husholdningerne prioriterede 
deres opsparinger, som fortsat stiger meget. Inflationen faldt på årsbasis fra næsten 
300% i begyndelsen af 1994 til under 50% i midten af 1995. 
Statens underskud var fortsat under kontrol i 1994, hvor det var på 4,4%», og det 
forventes at falde yderligere i 1995. På grund af en strammere valutapolitik og 
realrentens stigning til klart positive værdier fik man atter tillid til leu'en i 1994, og 
husholdningernes opsparinger blev stimuleret. 
Der blev i 1994 indført en flydende valutakursordning og et bankinternt marked for 
udenlandsk valuta. Henimod slutningen af 1994 og i begyndelsen af 1995 blev det 
klart, at der var stor forskel mellem de offentlige og de private vekselsteders kurser, 
hvilket er tegn på, at markedet for udenlandsk valuta ikke er fuldstændig 
gennemskueligt. 
Fremskridtene er små i forbindelse med strukturreformerne. De offentlige myndigheder 
har forsøgt at pålægge underskudsgivende statsvirksomheder med store 
betalingsrestancer finansiel disciplin, men restancerne mellem virksomhederne fortsatte 
med at stige, og var ultimo 1994 på ca. 14% af BNP. Parlamentet vedtog først i marts 
1995 den længe ventede konkurslov, som er et vigtigt led i overgangen til 
markedsøkonomi. Privatiseringen af de statsejede virksomheder foregår også 
langsomt. Medio 1995, tre år efter privatiseringslovens vedtagelse, er kun ca. 1000 ud 
af næsten 6 300 statsejede virksomheder overgået til fuldt ud at være privat ejet. Det 
tog næsten et helt år at fa vedtaget et nyt masseprivatiseringsprogram i Parlamentet. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster er bragt meget ned, nemlig fra 1,2 
mia. $ i 1993 til 0,3 mia. $ i 1994. Dette skyldes gode eksportresultater (+23% i $) 
hovedsagelig som følge af leu'ens devaluering i begyndelsen af 1994. Herudover 
bevirkede de store betalingsrestancer og øvrige forsinkelser på hjemmemarkedet, at 
virksomhederne foretrak at sælge på eksportmarkedet, hvor der kunne ventes hurtigere 
betaling. Importen steg med kun 5%. Henimod slutningen af 1994 og i begyndelsen af 
1995 kom de løbende poster atter under tryk, bl.a. som følge af sæsonbetingede 
udsving (energiimport til vinteren). Associeringsaftalen med EU, som letter 
Rumæniens adgang til EU-markedet, trådte i kraft den 1. februar 1995. 
Kapitalbalancen, som i 1994 nåede op på 414 mio. $ mod kun 14 mio. $ i 1993, viste, 
at der var sket en stigning i de direkte private investeringer og i porteføljeinvesteringer. 
Trods denne stigning er tilførslen af direkte udenlandske investeringer stadig meget 
lille udtrykt i procent af BNP. Der er registreret et fald i udbetalingen af statslån, som 
dog stadig er den vigtigste eksterne finansieringskilde. 
46 
Nationalbankens reserver af udenlandsk valuta, som næsten var opbrugt i begyndelsen 
af 1994, var steget til over 620 mio. $ (1,2 måneds import) i midten af oktober 1994. 
Som et resultat af at der atter opstod valutakursdifferencer, og at myndighederne helt 
åbentlyst havde til hensigt at holde den officielle valutakurs under 
markedsclearingsniveauet, solgte Nationalbanken en del af sine reserver. Da 
nationalbanken ved udgangen af februar 1995 atter begyndte at købe udenlandsk 
valuta, var reserverne faldet til under 407 mio. $. Fra januar 1994 til december 1994 
steg bankernes beholdning af udenlandsk valuta fra 0,9 mia. $ til 2 mia. $. 
3. UDLANDSGÆLD 
Den samlede udlandsgæld steg hurtigt fra reelt 0 i 1989 til 4,7 mia. $ eller 16% af BNP 
sidst i 1994, og gældsbetjeningen tegnede sig for ca. 6% af de løbende indtægter. 
Gældsbetjeningsforholdet over for udlandet forventes at stige til knap 20% i 1999. 
Trods denne store stigning er både gælden og gældsbetjeningsforholdet stadig 
forholdsvis lavt. 
Det er for nylig lykkedes Rumænien at rejse 150 mio. $ på de internationale 
finansmarkeder til en rente på ca. Libor+275 basispoint med det formål at styrke 
Nationalbankens reserver. Der planlægges flere af denne slags transaktioner i løbet af 
1995. 
47 
L. RUSLAND 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Som et resultat af de seneste års mislykkede stabiliseringspolitik var der stadig indtil 
begyndelsen af 1995 usikkerhed om udviklingen i Ruslands økonomiske politik. Den 
seneste tids udvikling, bl.a. stramningen af den makro-økonomiske politik, vedtagelsen 
i marts af et krisebudget for 1995 og aftalen fra april måned med IMF om en stand-by-
aftale, antyder, at myndighederne nu har lagt et stramt program, og at de har den 
nødvendige støtte til at gennemføre den længe ønskede stabiliseringspolitik. 
BNP faldt i 1994 med yderligere 15%, efter at det allerede var faldet drastisk i de fore­
gående år. Industriproduktionen faldt i 1994 til under 45% af produktionen i 1991. 
Den stabiliseredes dog i andet halvår af 1994. Tallene fra begyndelsen af 1995 viser, at 
det stadig er meget usikkert, om der som ventet i slutningen af 1994 atter vil komme 
gang i væksten. I maj steg industriproduktionen for første gang målt i forhold til året 
før (+1%). Arbejdsløsheden steg til 7,1% mod 5,5% ved udgangen af 1993. 
Den udvidede regering havde oprindelig sat underskuddet til 6,5% af BNP i 1994. 
Efter forholdsvis gode resultater i det første halvår løb budgetgennemførelsen 
imidlertid af sporet i sommerens løb, efter at regeringen havde øget udgifterne til de 
nordlige territorier og til landbruget. For året som helhed blev budgetunderskuddet 
større end forventet, nemlig 10% af BNP. På grund afstigningen i pengemængden i 
det tredje kvartal begyndte inflationen atter at vokse henimod slutningen af året, hvor 
den var på over 15% om måneden. I hele 1994 steg forbrugerpriserne med ca. 10% om 
måneden (300% fra december til december). 
Primo 1995 blev der atter indledt forhandlinger med IMF om et stand-by-program. 
Myndighederne strammede deres budget- og valutapolitik. Reservemidlerne steg med 
kun 1% i årets første kvartal, og underskuddet på statsbudgettet var på ca. 3,5% af det 
kvartårlige BNP. I 1995-budgettet, som blev vedtaget i marts, opereres med et 
underskud på 5,5% af BNP. Inflationen er imidlertid faldet langsommere end forventet, 
idet den i maj var på 7,9% mod ca. 18% i januar. I april godkendte IMF's styrelsesråd 
en tolvmåneders stand-by-aftale, som skal bringe den månedlige inflation ned til 1% i 
løbet af det andet halvår. Det skal først og fremmest ske ved hjælp af en stramning af 
valutapolitikken. Den monetære finansiering af underskuddet skal ned under 3% af 
BNP. I 1994 var den på 8%. IMF enedes med myndighederne om et stramt månedligt 
tilsyn med programmet, som stadig efter den første april-gennemgang var på rette 
spor. 
Man er på mange måder langt fremme med strukturreformerne i Rusland. Der er så 
godt som fuldstændig fri prisdannelse, og den sidste rest kontrol skulle blive fjernet i 
1995, dog med undtagelse afklare monopoler. Som en forudsætning for indgåelsen af 
stand-by-aftalen afskaffede man i april handelsrestriktionerne, som havde haft negativ 
virkning på olieeksporten. Privatiseringsprocessen er langt fremme, eftersom ca. 85% 
af arbejderne ved udgangen af 1994 var ansat i private virksomheder. Processen skal 
dog fremskyndes gennem kontantsalg af store virksomheder. På en række andre 
områder er der dog stadig en del at gøre, bl.a. med hensyn til jordreformer, stramning 
af den finansielle sektor og opbygning af et effektivt socialsikringssystem. 
48 
2. BETALINGSBALANCEN 
Det er vanskeligt at vurdere betalmgsbalancesituationen i Rusland på grund af 
oplysningernes dårlige kvalitet. Der er feks. tydelige beviser på, at kapitalflugten har 
været stor siden begyndelsen af 90'erne, uden at dette er blevet registreret. 
I 1994 blev der i Rusland registreret et stort handelsoverskud, som anslås til 12 mia. $ 
mod et overskud på 14 mia. $ i 1993. Dette beløb kan imidlertid være alt for højt sat, 
eftersom en del af importen ikke registreres for at undgå at betale afgift. Handlen med 
Vesten er et af de områder, hvor der er sket den største ændring. I 1994 stammede 
69% af Ruslands samlede import således fra de industrialiserede lande (i 1993 lå dette 
tal på 60%), hvorimod importen fra de tidligere COMECON-lande stadig faldt. 
I 1993 var der et overskud på 2,5 mia. $ på de løbende poster, og i 1994 var der igen 
et mindre overskud på ca. 3,6 mia. $ (1,4% af BNP). Betalingsbalancesituationen er 
dog stadig meget dårlig i Rusland, eftersom landets afdragsforpligtelser er så store, at 
de forudsætter et overskud på de løbende poster på 15 mia. $ hvert år. Situationen 
forventes at blive værre i slutningen af 90'erne. Landet vil derfor være meget afhængig 
af gældssanering, direkte udenlandske investeringer til finansiering af den private 
sektors eksterne behov og lån fra de internationale finansieringsinstitutioner. 
Statens nettoreserver steg med 4 mia. $, hvoraf 1,5 mia. $ kom fra IMF's udbetaling i 
henhold til systemtransformationsfaciliteten. Størstedelen af IMF's nye stand-by-
program på 6,5 mia. $, som blev vedtaget i april, vil komme til udbetaling i 1995 (5,2 
mia. $), dog forudsat programmet forløber planmæssigt. 
3. UDLANDSGÆLD 
I overensstemmelse med de aftaler, der er indgået med de nye uafhængige stater, har 
Rusland overtaget det tidligere Sovjetunionens aktiver og passiver. Gældens størrelse 
udgør et stadig større problem for Rusland på grund af den fortsatte recession og 
kapitaliseringen af restancerne. I 1994 udgjorde udlandsgælden 40% af BNP, idet den 
blev anslået til 119 mia. $. Gældsbetjeningen udgjorde 42% af eksporten. De officielle 
bilaterale lån udgør størstedelen af gælden (ca. 75 mia. $), handelsbankerne tegner sig 
for en anden stor del (ca. 30 mia. $), og endelig er gælden til de internationale 
finansieringsinstitutioner voksende (ca. 6 mia. $). Ruslands gæld består hovedsagelig af 
ikke-betalt gæld fra det tidligere Sovjetunionen (108 mia. $). 
Ruslands manglende evne til at betale sin gæld har siden 1992 ført til en række møder i 
Paris-klubben. Den 3. juni 1995 indgik Rusland en aftale med sine kreditorer i Paris­
klubben om en ny omlægning af den gæld, der forfalder til betaling i 1995. Det 
forventes således, at gældsbetjeningen i 1995 vil beløbe sig til 7,9 mia. $, eller ca. 11% 
af den planlagte eksport, hvilket er ca. 1,1 mia. $ mere end der oprindeligt var afsat 
hertil på statsbudgettet for 1995. Paris-klubbens kreditorer er desuden villige til i 
efteråret 1995 at starte forhandlinger om en mere omfattende omlægning af Ruslands 
gæld, så gældsbetjeningen i de kommende år kommer ned på et realistisk niveau. Det 
forventes, at der inden udgangen af 1995 indgås en lignende bred aftale med 
kreditorerne i London-klubben. 
49 
M. DEN SLOVAKISKE REPUBLIK 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Efter fire års recession oplevede Slovakiet i 1994 en stærk økonomisk vækst. BNP i 
faste priser steg således med 4,8%, og industriproduktionen steg med 6,4%. 
Arbejdsløsheden ser ud til at have stabiliseret sig omkring 14,5%. Efter at være steget 
til 25,1%) i 1993 synes inflationen baseret på forbrugerprisindekset at have været 
faldende siden 1994.1 maj 1995 var den på 11,2%. 
Faldet i inflationen er blevet ledsaget af en stram makroøkonomisk politik. Det 
samlede statsunderskud faldt fra 7,6% af BNP i 1993 til 2,7% i 1994, og ifølge 
statsbudgettet for 1995 vil det samlede statsunderskud blive på ca. 3% af BNP. Med 
hensyn til valutapolitikken steg bankernes indenlandske nettoaktiver kun med 2% i 
1994 i modsætning til 11,1% i 1993. Slovakiets nationalbank forventes at fortsætte sin 
forsigtige valutapolitik i 1995. Den har besluttet at opretholde det individuelle 
kreditloft, der blev indført for bankerne i februar 1994, indtil udgangen af 1995, og 
dens mål for 1995 er en stigning på 4,5% i de indenlandske nettoaktiver og en stigning 
på 12,3% i M2. 
Den nye regering, der blev dannet i december 1994, besluttede i juni 1995 at annullere 
den privatiseringsordning med udstedelse af andele, som den tidligere regering havde 
iværksat. I stedet for aktier i statsvirksomheder vil de 3,5 mio. slovakker, der sidste år 
købte andele, til en start fa udleveret femårs rentebærende obligationer udstedt af den 
nationale ejendomsfond. Med hensyn til reform af banksektoren trådte der i marts 1995 
nogle strammere regler i kraft om definering af og hensættelse til dårlige lån, og i 
midten af 1995 forventes parlamentet at vedtage nogle ændringer, som giver de 
banker, der fremlægger en effektiv omstruktureringsplan, fuldt skattefradrag for de 
beløb, som de i perioden 1995-97 hensætter til dårlige lån. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Betalingsbalancen er blevet klart bedre siden andet kvartal af 1994. På den løbende 
balance ændredes underskuddet i 1993 på 0,6 mia. $ (5,4% af BNP) til et overskud på 
0,7 mia $ i 1994 (6% af BNP). Forbedringen på den løbende balance har især været 
udtalt i forhold til Den Tjekkiske Republik, idet den bilaterale balance i 1994 nåede op 
på et overskud på 0,8 mia. $. 
Der er ligeledes sket en bedring af kapitalposterne. Siden midten af 1994 er der blevet 
udbetalt ca. 295 mio. $ i officiel makro-finansiel bistand fra IMF, Verdensbankens 
økonomiske genrejsningslån og Japan Exim Bank. Herudover anbragte Slovakiets 
nationalbank i juli 1994 250 mio. $ i obligationer på det japanske marked. De direkte 
udenlandske investeringer steg fra 134 mio. $ i 1993 til 184 mio. $ i 1994, men er dog 
stadig lave (1,5% af BNP). Endelig vil nationalbankens stramme ledelse af 
interbanklikviditeten og den slovakiske krones stabilitet (i første halvår af 1995 
forventes den at blive opskrevet i forhold til den tjekkiske krone) føre til en 
kapitaltilførsel på kort sigt. 
Denne positive udvikling i betalingsbalancens løbende poster og kapitalposter har givet 
sig udslag i en mærkbar stigning i reserverne. Statens reserver af udenlandsk valuta er 
50 
steget fra 415 mio. $ ved udgangen af 1993 til 2,2 mia. $ i april 1995, eller hvad der 
svarer til tre måneders import. Siden kronen blev devalueret med 10% i juli 1993, har 
den ligget fast i forhold til en kurv af vestlige valutaer. I juli 1994 blev antallet af 
valutaer i kurven reduceret fra fem til to, nemlig den tyske mark og US-dollar. 
Trods den tydelige forbedring af både de løberide poster og af betalingsbalancen har de 
slovakiske myndigheder besluttet at opretholde den importafgift, der blev indført i 
marts 1994, indtil udgangen af 1996. Ultimo 1995 forventes afgiften imidlertid at blive 
nedsat fra 10 til 7,5%. Den 1. januar 1995 blev tildelingen af rejsevaluta øget. 
Myndighederne har til hensigt at gøre kronen fuldstændig konvertibel med henblik på 
de løbende poster med virkning fra den 1. januar 1996, og de planlægger også at 
liberalisere nogle af kapitalstrømmene. Efter officiel anmodning fra den tjekkiske 
regering forventes det tjekkoslovakiske clearing-system at blive afskaffet i oktober 
1995. 
Det amerikanske kreditvurderingsselskab Standard & Poor's øgede i april 1995 
Slovakiets vurdering fra BB- til BB+, og i maj 1995 tildelte kreditvurderingsselskabet 
Moody's Slovakiet en investeringsrating på Baa3. Dette burde alt i alt fa en positiv 
indflydelse på landets adgang til de internationale kapitalmarkeder. 
3. UDLANDSGÆLD 
Slovakiet overtog en meget lille udlandsgæld fra den Tjekkoslovakiske Føderation. 
Selvom både gælden er blevet større, og gældsbetjeningen er blevet dårligere siden 
landets uafhængighed, er der fortsat tale om forholdsvis små tal. I forhold til BNP er 
udlandsgælden steget fra 25,7% ved udgangen af 1992 til 31,1% ved udgangen af 
1994. Gældsbetjeningen er udtrykt i procent af eksporten steget fra 3,3% i 1992 til 
8,8% i 1994. 
51 
N. CENTRALASIATISKE OG TRANSKAUKAS1SKE REPUBLIKKER 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Situationen blandt de transkaukasiske og asiatiske republikker, som for nylig er blevet 
uafhængige (NIS-lande), varierer betydeligt. Alle tidligere sovjetrepublikker led i 
1992-93 under svækkelsen af de socialistiske strukturer og under, at handelen mellem 
republikkerne brød sammen. Nedgangen i samhandelen mellem NIS-landene 
(formodentlig 20-30% om året siden 1992) har haft en dramatisk virkning på 
produktionen. Opløsningen af rubel-området førte i 1993 til en betalingskrise, som 
forværrede situationen, og som medførte store restancer virksomhederne imellem. 
Flere af NIS-landene har ført en usammenhængende finanspolitik, hvilket blot har ført 
til en forøgelse af de negative virkninger af de udefrakommende rystelser. 
Prisstigningerne nærmede sig hyperinflation i 1993. Situationen i disse lande er blevet 
kraftigt forværret af politiske og militære konflikter i Tadsjikistan og de øvrige 
transkaukasiske republikker. 
Der blev allerede i 1993 indledt vidtrækkende økonomiske reformer i de fleste NIS-
lande. Nogle af landene, som feks. Kirgisistan, har allerede gjort betydelige fremskridt 
i retning af overgang til et markedsbaseret system, samtidig med at de fører en 
strammere finanspolitik. I 1994 tog reformerne fart i Georgien og Armenien. Medens 
der i 1993 herskede hyperinflation i de fleste republikker, faldt inflationen generelt i 
1994. I starten af 1995 aftegnede der sig også en økonomisk stabilisering i 
Aserbajdsjan og Tadsjikistan. De fleste lande lider dog fortsat under store statslige 
budgetunderskud. 
Kirgisistan og Kasakhstan er de to lande, der er kommet længst med stabiliseringen og 
reformerne, og de har allerede modtaget støtte fra IMF (på indeværende tidspunkt i 
form af en stand-by-aftale for Kasakhstan og et forhøjet strukturtilpasningslån til 
Kirgisistan). Turkmenistan har udsat gennemførelsen af en række vigtige 
strukturreformer, men det står stærkere i forhold til omverdenen på grund af dets olie-
og gaseksport. I Tadsjikistan, hvor reformerne er blevet forsinket som følge af 
borgerkrig og politisk ustabile forhold, iværksatte man i begyndelsen af 1995 én række 
stabiliserende foranstaltninger, og man er for øjeblikket ved at udarbejde en ny 
reformpakke. Usbekistan iværksatte i 1995 et reformprogram med støtte fra IMF i 
form af systemtransformationsfacilitet (STF). 
Borgerkrig og regionale konflikter har i de transkaukasiske republikker bevirket, at 
produktionen er faldet kraftigt (ca. 70% fra 1991 til 1994), og at reformerne er blevet 
forsinket. De reformer, som Armenien iværksatte i begyndelsen af 1994, gav allerede i 
årets løb et mærkbart resultat, da BNP steg for første gang siden 1991. Georgien 
indledte reformer i slutningen af 1994. I begge i de nævnte lande blev reformerne i 
slutningen af 1994 støttet af IMF i form af systemtransformationsfacilitet, og der 
forhandles for øjeblikket om indgåelse af stand-by-aftaler. I Aserbajdsjan begyndte man 
først i begyndelsen af 1995 at iværksætte stabiliserings- og reformforanstaltninger med 
støtte fra IMF i form af systemtransformationsfacilitet. Aserbajdsjan har desuden for 
nylig indgået nogle aftaler med en række store internationale olieselskaber, hvorefter 
der forventes at komme gang i tilførslen af udenlandske investeringer. 
52 
2. BETALINGSBALANCEN 
Betalingsbalancesituationen i disse lande er meget dårlig, dog formentlig med 
undtagelse af Turkmenistan og Usbekistan. Store handelsunderskud i forhold til 
Rusland og Turkmenistan, som hovedsagelig skyldes højere priser på energi og 
råvarer, gør situationen på en række af staternes løbende balancer meget spændt. De 
fleste republikkers finansielle troværdighed er blevet yderligere svækket af, at de ikke 
råder over reserver af udenlandsk valuta, således at underskuddene på de løbende 
balancer udvikler sig til betalingskriser og ophobning af restancer. 
På lang sigt har disse nye lande vidt forskellige muligheder. Nogle har et stort 
potentiale m.h.t. indtjening af udenlandsk valuta (Kasakhstan, Usbekistan, 
Aserbajdsjan) og stor produktionskapacitet på industriområdet. Andre er derimod 
langt mindre udviklede og i høj grad afhængige af hjælp udefra. Armenien, Georgien, 
Aserbajdsjan, Kirgisistan og Tadsjikistan er allerede blevet godkendt som modtagere af 
meget favorable lån fra Bretton Woods-institutionerne. 
3. UDLANDSGÆLD 
I 1993 blev der gjort betydelige fremskridt med hensyn til at klarlægge NIS-landenes 
holdning til spørgsmålet om det tidligere Sovjetunionens gæld. Paris-klubbens aftale 
med Rusland i april 1993 medførte en ændring af de juridiske aftaler om 
gældsbetjeningen i det tidligere Sovjetunionen, således at Rusland reelt blev gjort til 
eneforvalter af gælden. I overensstemmelse hermed anerkendte kreditorerne, at den 
såkaldte "nulløsning", som Rusland havde indgået med andre tidligere 
sovjetrepublikker (hvorefter Rusland hæfter for hele det tidligere Sovjetunionens gæld 
og til gengæld overtager alle de tidligere udenlandske aktiver), fritager de øvrige 
republikker fra enhver betjening af denne gæld. 
Kun Kasakhstan og et par andre NIS-lande har siden deres uafhængighed fået nye lån i 
Vesten. Størstedelen af NIS-landenes udlandsgæld tegner Rusland og Turkmenistan 
sig for. Denne gæld skyldes hovedsagelig den russiske centralbanks tilgodehavender i 
de pågældende republikkers centralbanker og restancer i forbindelse med 
energileverancer. Rusland har bevilget bilaterale lån til en række lande (Armenien, 
Georgien, Usbekistan, Kirgisistan) og allerede indgået flere aftaler om omlægning af 
lån. Handelsrestancerne i forhold til de to energieksporterende NIS-lande fortsatte dog 
med at stige i 1994. I begyndelsen af 1995 indgik Turkmenistan en omfattende aftale 
med Ukraine og Georgien om henstand med betaling af restancerne. 
Fællesskabet har bevilget store beløb i form af treårige handelslån til alle NIS-landene i 
henhold til den lånefacilitet på 1 250 mio. ECU, der i 1992 blev indført med henblik på 
fødevare- og medicinleverancer. Som det allerede er blevet bemærket, så har nogle af 
disse lande for øjeblikket store problemer med at overholde fristerne for 
tilbagebetalingen af gælden til Fællesskabet. Georgien og Tadsjikistan er allerede i 
restance med betalingen ?f renter. Armenien, Georgien og Tadsjikistan har som følge 
af borgerkrig og regionale konflikter oplevet et drastisk fald i de økonomiske 
aktiviteter, og de har derfor gjort det klart, at de eventuelt ikke vil være i stand til at 
betale de kommende afdrag på grund af mangel på udenlandsk valuta. 
53 
O. UKRAINE 
1. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
Efter et produktionsfald på 38% i perioden fra 1990 til 1993 og et fald på 23% i 1994 
tog faldet klart af i det første kvartal af 1995, hvor det lå på ca. 10% over faldet i det 
første kvartal af 1994. Industriproduktionen anslås at være steget lidt i andet kvartal. 
Den officielle ledighed på 0,3% afspejler på ingen måde det langvarige fald i 
produktionen. Den Internationale Arbejdsorganisation anslog i efteråret 1994, at 12% 
af Ukraines arbejdsstyrke var på langvarig ubetalt orlov, og skøn over størrelsen af den 
skjulte arbejdsløshed når helt op på 20%. 
Efter en periode præget af "stop and go" gennemførte Ukraines nationalbank i efteråret 
1994 en betydelig stramning af valutapolitikken som led i Ukraines omfattende 
stabiliserings- og reformprogram, som IMF siden oktober 1994 har støttet med en 
systemtransformationsfacilitet (STF) og siden april 1994 med en stand-by-aftale. Først 
førte lempelsen af kreditpolitikken i sommeren 1994 og prisliberaliseringen i efteråret 
til stærkt stigende inflation. Men siden november 1994 er inflationen faldet støt fra en 
månedlig inflation på 72% til 4,6% i maj 1995. Hvis nationalbanken giver efter for det 
stigende pres for at fa udvidet de udbyttebaserede kreditmuligheder for 
landbrugssektoren, vil inflationen sandsynligvis stige igen. 
Efter et kraftigt fald i budgetunderskuddet i 1993 (10% af BNP efter 29% i 1992) 
lykkedes det myndighederne at bringe det yderligere ned til 8,6% af BNP i 1994 og at 
begrænse statens monetære finansiering til 5% af BNP i det Ijerde kvartal. De fiskale 
tilpasninger beroede for størstedelens vedkommende på en nedbringelse af udgifterne, 
navnlig hvad angår støtte til kulminer, landbrug og kommunal service. I april 1995 
vedtog Parlamentet 1995-budgetforslaget, som forventes at begrænse underskuddet til 
3,3% af BNP. 
Siden september 1994 er der blevet gennemført en række vigtige reformer. 
Myndighederne gennemførte hurtigt en fuldstændig prisliberalisering, inkl. afskaffelse 
af kontrollen med profitmargenens størrelse, og forhøjede de priser, som administreres 
af staten. Regeringen tog også en række initiativer med henblik på at reducere statens 
rolle. I begyndelsen af 1995 begyndte den at gennemføre det 
masseprivatiseringsprogram, som blev udarbejdet i slutningen af 1994. Den 1. januar 
1995 afskaffede man det gamle system med statsordrer og statskontrakter, der nu kun 
må anvendes i forbindelse med statens indkøb, som der findes en nøje definition af, og 
som skal finde sted på grundlag af udbud. Ændringen er særlig udtalt inden for 
landbrugsleverancer. Regeringen har desuden truffet en række vigtige foranstaltninger 
med henblik på at liberalisere udenrigshandelsordningen og valutamarkedet, herunder 
indførelse af en ensartet valutakurs. Med henblik på at sikre sårbare grupper mod 
virkningen af tilpasningsforanstaltningerne er der blevet indført mindstesatser for 
pensioner og sociale ydelser. 
2. BETALINGSBALANCEN 
Eftersom Ukraine er meget afhængig af energi, og energipriserne siden 1992 er blevet 
tilpasset verdensmarkedspriserne, er dets betalingsbalance stadig under stort pres. Det 
skønnes, at underskuddet på den løbende balance er vokset yderligere i 1994, nemlig til 
54 
1,6 mia. $ (ca. 6% af BNP). Sammenholdt med at der er kapitalflugt, fa direkte 
udenlandske investeringer og krav om amortisering af mellem- og langfristede lån, som 
ikke erstattes af nye lån, har Ukraine oparbejdet store restancer i forhold til udlandet i 
de første tre kvartaler af 1994 (over 2 mia. $). 
Til støtte for betalingsbalancen og stabiliserings- og reformprogrammet modtog 
Ukraine i efteråret 1994 den første tranche på 271 mio. $ af en 
systemtransformationsfacilitet fra IMF og den første tranche på 100 mio. $ af et 
genrejsningslån på i alt 500 mio. $ fra Verdensbanken. 1 løbet af 1994 steg statens 
reserver af udenlandsk valuta fra 0,2 til 0,6 måneders import. 
I begyndelsen af 1995 så situationen for Ukraines betalingsbalance ud til at være blevet 
noget bedre, idet nationalbanken lå inde med mere udenlandsk valuta end forventet. 
Dette forhold synes dog at hænge nøje sammen med henstanden med betaling af 
gasleverancerne fra Rusland. Alt i alt vil betalmgsbalancesituationen i 1995 fortsat 
være dårlig, da der efter de internationale finansieringsinstitutioners bidrag på 2 mia. $ 
stadig vil være et finansieringsbehov på ca. 3,5 mia. $. Efter en omlægning af 
restancerne til Rusland og Turkmenistan vil der stadig være en manko på 900 mio. $, 
som skal dækkes gennem yderligere finansiering fra Den Europæiske Union (ca. 285 
mio. ECU) og andre bilaterale långivere. 
3. UDLANDSGÆLD 
Ukraines udlandsgæld, som i 1993 var på 4,1 mia. $, steg i 1994 til 7,1 mia. $. Udtrykt 
i procent af BNP er der tale om en stigning fra 12% til 29%. Forholdet mellem 
afbetalingen af udlandsgælden og eksporten af varer og tjenesteydelser steg fra 1% til 
12%. I november 1994 indgik Ukraine en aftale med Turkmenistan om annullering af 
restancerne på 300 mio. $ for gasleverancer og omlægning af de resterende restancer. I 
april 1995 indvilgede Rusland i en gældsomlægning for 2,5 mia. $ af Ukraines gæld, 
herunder også den i 1994 oparbejdede gæld for gasleverancer. 
55 
II h J Risikoindikatorer for landene 
Sidste ajourføring 
22/06/95 Land: Algeriet 
Realvækst i BNP (i %) 
Produktion af kulhybrider (ændring %) 
Inflationssats (december/december) 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- " nedskrivning) 
Reel ellektiv valutakurs (ændring Q4 Q4) (- ncdskitvning) 
(lenerel officiel balance (som % ar BNP) 
Betalingsbalance 
Kksport af varer og ydelser (i mia. 1ISD) 
Lobende betalingsbalance (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valuta (periodens slutning) 
i mia. USD 
i måneders import af varer og ydelser 
Udenlandsgæld 
Udenlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD, periodens slutning) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet (= < 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mia. USD) 
hovedstol 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
l idenlandsgæld/eksport af varer og ydelser (%) 
( ixldsbetjening/eksport af varer og ydelser (%) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mio USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning (i mia. 1 ISD) 
1M F-arrangementer 
Type/nr. 
(Dato/-) 
On track/off track 
Indikatorer for markedets syn på kreditværdighed 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
liuromoney 
Position (1) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer 
Position (1) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (2) 1992 
2.2 
2.6 
2K.0 
22. K 
-1.0 
20.7 
-1.3 
12.1 
2.9 
«1,0 
1,5 
2.0 
26,3 
25,2 
1,2 
9.1 
6.8 
2,3 
58,6 
215,6 
75.0 
No 
No 
No 
Not rated 
Nol rated 
66 
(169) 
Mar Sep 
51 57 
(119) (126) 
33.1 28 9 1993 
-2.0 
-0,6 
16,1 
24,0 
-7.9 
12,8 
-8,7 
10.9 
1.6 
0,0 
1,5 
1,9 
25,4 
24,6 
0,8 
9,1 
7,0 
2,1 
53,4 
240,2 
82,2 
No 
No 
No 
Not rated 
Not rated 
Mar Sep 
68 79 
(169) (170) 
Mar Sep 
62 69 
(127)(133) 
28.2 27.1 1994 
-0,2 
-2.5 
38,6 
42.9 
-78,6 
-40.4 
-4,4 
8,9 
-4,3 
0,0 
2,6 
2,9 
26,3 
25,6 
0,7 
8,9 
7,1 
1,8 
71,0 
312,4 
49,7 
No 
5,2 
SBA 
(6/94-6/95) 
On-Track 
3-ycar lvl 1 
(since May 1995) 
Not rated 
Not rated 
Mar Sep 
92 96 
(167) (167) 
Mar Sep 
75 78 
(135) (135) 
26.3 24.6 
( 1 ) Jo højere score, jo lavere er landets kreditværdighed. 
(2) I andene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende betalingsevne, i t land kan forbedre sin rating og 
alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating for alle vurderede lande forbedres. 
n.a. i.o. 
No Ingen 
Not rated Ikke vurd. 
3-year HH" (since May 1995) treårs udvidet lånefacilitet (siden maj 1995) 
56 
1II-3 Risikoindikatorer for landene 
Sidste ajourføring 
27/06/95 Land: Hviderusland 
Realvækst i BNP (i %) 
Industriproduktion (ændring %) 
Ledighed (periodens slutning) 
InflationssaLs (december/december) 
Valutakure (i forhold til 1 USD) (gennemsnit) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- nedskrivning) 
Generel officiel balance (som % af BNP) 
lictiiliiigshiilnncr 
Kk.sport i mio l LSD 
Løbende betalingsbalance (i % al BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valuta (periodens slutning) 
i mio. USD 
i måneders import 
Udenlandsgæld 
l 'dcnlandsgxld 
(i konvertible valutaer, i mio. USD, periodens slutning) 
mellem- og langfristet ( • 1 Ar) 
kortfristet ( • I år) 
Konvertibel gældsbetjening(i mio. USD) 
hovedstol 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
l Idenlandsgæld/eksport af varer og ydelser (%) 
Ciældsbetjening/cksport af varer og ydelser (%) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mia USD) 
Aftale om gældsomlægning 
IMF arrangementer 
Type/nr. 
(Dato/-) 
On track/off track 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn på kreditværdighed 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
lilU-risiko(l) 
Score (pei lodens slutning) 
Rating (periodens slutning) 
liuromoney 
Position (2) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer 
Position (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) 1')<C 
-".6 
-lli.O 
O.o 
1561) 
n a 
n a 
•4 S 
3 sxo 
0,7 
n a 
n a 
338 
n a 
M a 
n a 
n a 
7.} 
tu 
n a 
n a 
" 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
132 
(169) 
Mar Sep 
- (12c.) 1 '>'H 
•11,6 
-10,0 
1,5 
1990 
2o9 
n a 
n a 
-8,3 
2941 
-8.7 
IS 
75.0 
0,3 
964,0 
ii a 
n a 
2,9 
n a 
n.a 
25,0 
33,0 
0,1 
n a. 
STF 
(08 93 - X 94) 
Off Hack 
See footnote 
(4,1 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Mai Sep 
148 139 
(169) (170) 
Mar Sep 
100 
(127)1.133) 1904 
-20,0 
-35.0 
2.0 
2220 
3650 
n a 
n a 
-1.9 
3073 
-11,4 
10 
')>> 
0.3 
1500,0 
n a 
n a. 
197,0 
n a 
n a. 
20,0 
'2,0 
6,5 
493 
with Russia 
on gas arrears 
STF 
(01.95) 
See footnote 
(4) 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Mar Sep 
145 138 
(167) (167) 
Mar Sep 
109 109 
(1.35) (135) 
15 5 15 7 
(1) Landene gives en rating fra A til K og en score mellem 1 og 100, idet H og 100 svarer til den største i IMII 
(2) Jo højere score, jo lavere er landetskred'ivserdighed 
(3) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende betalingsevne lit land kan torbedre sin rating og 
alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating for alle vurderede lande forbedres 
(4) IMF's STF-program fra 1994 (systemtransformationsfacilitet) løb af sporet i begyndelsen af 1994 Regei ingsens program, som blev vedtaget i 
efteråret 1994, er blevet positivt vurderet af IMF, som har støttet det ved i slutningen af januar 1995 at udbetale den anden S'lT'-tranehe, og IMF 
har fil hensigt yderligere at støtte det ved senere i 1995 at indgå en stand-by-aftale 
Not rated ~ Ikke vurd. 
With Russia on gas arrears m Med Rusland i forbindelse med gasrestancer 
See footnote (4) = Se fodnote 4 
S? 
II-F-3 Rlslkotndlkatorer for landene 
Sidste ajourføring 
30/06/95 Land: Bulgarien 
KwilvajkMiHNt'0%) 
lildiinlupiodllklion (ttiiidiiHK %) 
Ledighed fpciiodnii* uliituingl 
Inflarionssats (periodens slutning) 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- = nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs (asndring Q4/Q4) (- = nedskrivning) 
Generel officiel balance (som % af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og ydelser (i mia. USD) 
Løbende betalingsbalance (i % af I3NP) 
Nettoiiidstramning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle reserver, inkl guld (periodens slutning) 
i mia. USD 
i måneders import af varer og ydelser 
l)ricnl»ndsga>ld 
1 idetilnndsgaild 
(i konvertible valutaer, i mm 1 ISD, penodens slutning) 
mellem- og langfristet ( • 1 år) 
kortfristet ( • 1 ir) 
Konvertibel gældsbetjening (i una USD) 
hovedstol 
renter 
Udenfandsgæld'BNPO») 
Udenlandsgæld/eksport af varer og ydelser (%) 
Gældsbefjeiung/eksport af varer og ydelser (%) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mia USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
1M F-arrangemenler 
Type/nr. 
(Dato/-) 
On track/off track 
f-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn på kreditværdighed 
Moody's, langfristet Ireimiiedvaluta-ratmg (penodens slutning) 
SAP, langfristet fremmedvalura-ranng (periodens slutning) 
ElU-risiko(l) 
Score (periodens slutning) 
Raring (periodens slutning) 
Euromoney 
Position (2) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer 
Position (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) 1992 
; < 
II II 
l', t 
79,4 
24,5 
-L5/7 
43,6 
-15.0 
4,0 
-9,2 
12 
1,2 
2,8 
125 
n .i 
2,0 
1,4 
0,0 
144,0 
248,0 
39,0 
6,1 
Pans Club 
(resched.) 
London Cl 
(roll-overs! 
SBA 
(4/92-4/93) 
OfT-frack 
Nol nital 
Not rated 
80 
li 
Sep 
91 
(169) 
Mar Sep 
81 86 
(119)(|2iM 
21 1 19 8 pun 
1 1 
63,8 
33,3 
-3,1 
59,2 
15,7 
.7,0 
ss 
1,0 
2,1 
12 ,K 
n a 
II .1 
1,7 
1,1 
0,0 
121.0 
249,0 
32,0 
n.a. 
1 .ondon ( 'lub 
(roll-overs, and 
DDSR agreed 
in principle) 
No 
Nol lalcil 
Nol lated 
80 
E 
Mar Sep 
122 125 
(169)(1701 
Mai Sep 
91 89 
(127)(133) 
18 9 10 S 1994 
Latest data or 
estimates (El 
1 1 
•1.0 
1.'." 
121,9 
66,5 
n a 
n.a 
-6,7 
4,2 
2,0 (E) 
n a. 
1.3 
2,7 
10,8 
u a 
11 11. 
1.0 
0,5 
0,4 (E) 
117,0 (F) 
201,6 (E) 
19,0 (E) 
na. 
London Club 
DDSR (July) 
Pans Club 
resched. (Apr) 
SBAï STF 
(3/94-3/95) 
No! ruled 
Not rated 
80 (Aug; 
li (Aug) 
Mar 
88 98 
(167) (167) 
Mar Sep 
91 9.5 
(135)(135) 
19 8 20 8 
(!) Landene gives en rating fra A til E og en score mellem 1 og 100, idet E og 100 svarer ril den største risiko 
(2) Jo hajere score, jo lavere er landets kreditvserdighed. 
(3) Landene gives en rating fra 0 ril 100, hvor 100 svarer ril den mindste chance for manglende betalingsevne II land kan forbedre 
forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating for alle vurderede lande forbedles aung og ;dbgevel falde 
Latest data or estimates - Seneste data eller overslag 
n.a = i.o. 
No = Ingen 
Not rated - Ikke vurd 
Pans Club (resched ) London Cl (roll-vers) Pansklub. (omlagt); Londonklub. (roll-overs) 
London Club (roll-overs, and DDSR agreed in principle) - Londonklub (roll-overs, og i princippet I )I )SR pulken. 
London Club DDSR (July) London-Klub DDSR-aftale (Juli) 
ss 
1113 Rislkolndlkatorer for landene 
Sidste a jourfiiring 
JO/06/9? Land: Den Tjekkinke Republik 
Realvækst i BNP (i %) 
Industriproduktion (ændring %) 
Ledighed (% af arbejdsstyrken) (periodens slutning) 
InflationssaLs (december/december) 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- = nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- = nedskrivning) 
Generel officiel balance (som % af BNP) 
Betalingsbalance 
Kksport af varer og ydelser (i mio USD) 
Løbende betalingsbalance (i % af BNP) 
Nettoiudstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. 1 ISD) 
C )fficicllc reserver af udenlandsk valuta (periodens slutning) 
imia USD 
i måneders import af varer og ydelser 
Udenlandsgæld 
l Uenlandsgasld 
(i konvertible valutaer, i mia USD, penodens slutning) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet ( •=. 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mia. USD) 
hovedstol 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
Udenlandsgæld/eksport af varer og ydelser (%) 
(Faeldshctjening/eksport af varer og ydelser (%) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mio USD) 
Aftaler om gældslettelser og omlægning 
IM I1' arrangementer 
Typc/nr 
(Dato/-) 
On track/off track 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn på kreditværdighed 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating (penodens slutning) (1) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
KlU-nsiko (2) 
Score (periodens slutning) 
Rating (penodens slutning) 
Euromoney 
Position (3) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer (1) 
Position (3) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (4) 1902 
-7,1 
-lo.o 
3,1 
12.7 
2X,9 
-0.1 
14,7 
0.7 
14X00 
0.4 
08 3 
'1,7 
1 1 
6,9 
5,1 
1,8 
1,4 
0,8 
0.5 
25,4 
46,8 
9,1 
No 
SUA 
(4/92-4/93) 
on-lrack but 
expired with 
dissolu! KHI 
of ( 'SER 
Bal 
Not lated 
.30 
B 
49 
(H,0) 
Mar Sep 
37 30 
(Il 9) (125) 
47 1 46 1 190 3 
-0.9 
-5.4 
3,5 
18,2 
29,9 
4,2 
19,3 
0,5 
16728 
0.5 
552 
3,9 
2,8 
8,7 
6,6 
2,1 
1.4 
0,9 
0,5 
27,4 
52,0 
8,4 
No 
No 
SB A 
(3/93-3/94) 
On track 
Baa.3 
BBB 
25 
B 
Mar Sep 
48 43 
(169)(170) 
Mar Sep 
42 40 
(127) (1.33) 
44 6 46 6 1994 
2.6 
2.3 
2,8 
10,2 
28,2 
0,0 
na. 
0,1 
188.37 
0.0 
748 
4,2 
10,3 
7,6 
2,7 
2,5 
n.a 
na 
28.5 
54,7 
13,0 
No 
No 
SBA 
On-track 
All debts to IMF 
paid ahead of 
schedule 
Baa2 (Jun) 
BBB » (Jul) 
25 (Aug) 
B(Aug) 
Mar Sep 
40 39 
(167) (167) 
Mar Sep 
40 39 
(135) (135) 
49 7 52 X 
(1) for 1992, rating og ranking for den tidligere Tjekkiske og Slovakiske Republik 
(2) Landene gives en rating fra A til li og en score mellem 1 og 100, idet H og ICKJ svarer til den slorsle i isiko 
(3) Jo hojere score, jo lavere er landets kreditværdighed 
(4) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende hotalmg:.c\ne Ivl land kan forbedre sin rating 
og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating for alle vurderede hinde lorbedres 
n.a. -• l.o 
No •-• Ingen 
Not rated = Ikke vurd. 
On-track but expired with dissolution of CSFR =• On-track men udløbet med Tjekkoslovakiets oplosning 
Ail debt to IMF paid ahead of schedule = Al gæld til IMF er betalt før tiden 
53 
Ii-F-3 Risikoindikatorer for landene i 
Sidste ajourføring V 
30/06/95 Land: Estland | 
Realvækst i BNP (i %) 
Industriproduktion (ændring %) 
Ledighed (periodens slutning) 
Inflationssats (periodens slutning) 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) ( nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs (ændring CJ4/Q4) (- nedskrivning) 
Generel officiel balance (»om % af BNP) 
Finansiel balance (1) 
Kapitalbalance(l) 
Betalingsbalance 
Kksport af varer (i mio. USD) 
Lobende betalingsbalance (i % af BNP) (ekskl. officielle, overforsier) 
Nettoindstromning af udenlandske direkte investeringer (i mio USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valuta (penodens slutning) 
i mio. USD 
i måneders import af varer 
Udenlandsgæld 
Udenlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mio USD, periodens slutning) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet ( - < 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mio USD) 
hovedstol 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
Udenlandsgæld/eksport af varer og ydelser (%) 
Gajldsbetjening/eksport af varer og ydelser (%) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mio USD) 
Altaler om gældslettelser og -omlægning 
IMF-arrangcmenter 
Type/nr 
(Dato/-) 
On track /off track 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn på kreditværdighed 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating (penodens slutning) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
KlU-nsiko (2) 
Score (penodens slutning) 
Rating (periodens slutning) 
liuromoney 
Position (3) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer 
Position (3) 
(antal lande) 
Kreditvurdenng (4) |<»? 
-19,0 
-38,7 
2 o 
0S3.S 
117 
n ;i 
n a 
0,8 
-0 3 
446,11 
-0, ? 
57 9 
195,2 
45 
27 
n a 
n a 
0,3 
n a 
n a 
4.2 
32 
0,0 
No 
No 
SBA 
(9/92-9/*) 3) 
( m track 
Not rated 
Not rated 
80 
li 
Sep 
117 
(169) 
Mar Sep 
68 74 
(M 9) (126) 
25 7 22 1 l'»93 
-3,5 
-27,0 
1,7 
35,7 
1 3.2 
n ;i 
n a 
1.4 
-0,7 
801,0 
-5,7 
160,0 
3X8 
4,0 
1.35 5 
n a 
n :i 
13,5 
n a 
n a 
8,o 
1,7 
1,2 
No 
No 
SBA.'STI' 
(10/63-i,OS) 
( )n track 
Not rated 
Not rated 
75 
D 
Mar Sep 
12o 122 
(169)(170) 
Mar Sep 
XI X4 
(127)033) 
214 20 9 I'W 
6,0 
10.0 
4,0 
41,6 
13,0 
na 
n a 
0,9 
0,0 
8X1,0 
-9,0 
253,0 
447 
2.8 
228,1 
na 
n a. 
10,2 
n a 
na. 
6.5 
0,5 
0,7 
No 
No 
SBA/STF 
00/9.3-3/95) 
On track 
Not rated 
Not rated 
70 (Aug) 
D(Aug) 
Mar Sep 
105 102 
(107) (167) 
Mai Sep 
8X X6 
d35)(135) 
20.7 23.6 
(1 ) I den finansielle balance tages der ikke hensyn til statens nettolåntagning. Det gøres der derimod i kapitalbalancen 
(2) Landene gives en rating fra A til E og en score mellem 1 og 100, idet E og 100 svarer til den storstc risiko 
(3) Jo højere score, jo lavere er landets kreditværdighed. 
(4) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende betalingsevne lit land kan forbedre sin 
rating og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating for alle vurderede lande forbedres 
na ^ ro 
No - Ingen 
Not rated = Ikke vurd 
6o 
II K 3 Risikoindikalorer for landene 
Sidste ajourføring 
30/06/95 Land: Ungarn 
Realvækst i BNP (i %) 
Industriproduktion (ændring %) 
Ledighed ('% af arbejdsstyrken) (periodens slutning) 
Tnflationssats (december/december) 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (penodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- -- nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs (ændnng Q4/Q4) (- ' nedskrivning) 
Konsolideret statsbudgetbalance (som % af BNP) (GDS-definition) 
Betalingsbalance 
liksixirt af varer og ydelser (i mio. USD) 
Lobende betalingsbalance (i "o af BNP) 
Nettoindstiomning af udenlandske direkte investeringer (i mio l ISD) 
Officielle reserver (periodens slutning) 
i mia USD 
i måneders af vareimport 
Udenlandsgæld 
Udenlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia USD, periodens slutning) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet ( * 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mia. USD) 
hovedstol ( 1 ) 
renter 
Udenlandsgæld BNP (%) 
l Idenlandsgæld'eksport af varer og ydelser (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og ydelser (%) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mio USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
IMF-arrangementer 
Type/nr 
(Dato/-) 
( )n IracL'ofl track 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn på kreditværdighed 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating Operiodens slutning) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (penodens slutning) 
ElU-risiko (2) 
Score (penodens slutning) 
Rating (periodens slutning) 
Euromoney 
Position (3) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer 
Position (3) 
(antal lande) 
Kreditvurdenng (4) I007 
44 
-9.X 
12,3 
24 7 
KLO 
-5,4 
7,9 
-6 6 
12 300 
0 9 
1471 
4.5 
5,2 
21,5 
P',2 
2,3 
4,7 
3 1 
1,6 
58.7 
174 X 
35.0 
No 
No 
liKF 
(2/91-2/94) 
Off track 
Summei 
Bal 
BB> 
40 
B 
46 
(169) 
Mar Sep 
42 43 
(119) (126) 
417 42 3 1993 
-2.3 
4,0 
12.1 
21,1 
100,7 
-3,! 
10,2 
-7,5 
10371 
-9,6 
2328 
6.7 
7,1 
24,6 
22,6 
2,0 
4,9 
3,3 
1,6 
6X,0 
237,2 
47,4 
No 
No 
SBA 
(9/9 \-\ 2/94) 
( )n frack 
Bal 
BB+ 
50 
C 
Mar Sep 
47 46 
(i 169) (170) 
Mar Sep 
43 43 
(.1271(133) 
44 3 44 X 1994 
2,0 
9 
10.9 
21,2 
111,0 
-14,3 
0,0 
-6,1 
10219 
-9,5 
1100 
7.0 
7,4 
28,5 
26.1 
2,4 
6,2 
4,3 
1,9 
69,5 
278,9 
60,8 
No 
No 
SBA 
first review 
uncompleted 
Bal 
BB*-
50 (Aug) 
C (Aug) 
Mar Sep 
44 46 
(167) (167) 
Mar Sep 
43 44 
(135)(135) 
46 1 46 2 
(1 ) Inkl. tilbagebetalinger før tiden 
(2) Landene gives en rating fra A til E og en score mellem 1 og 100, idet E og 100 svarer ti I den største nsiko 
(3) Jo højere score, jo lavere er landets kreditværdighed. 
(4) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende betalingsevne lit land kan forbedre sin 
rating og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating for alle vurderede lande forbedres 
No = Ingen 
Not rated ~ Ikke vurd. 
Summer Sommer 
First review uncompleted ~ Første undersøgelse er ufuldendt 
6 Ji 
Il Vi Risikoindikatorer for landene 
Sidste ajourforing 
21/06/95 Land: Israel 
Realvækst i BNP (i %) 
Industriproduktion (ændring %) (i faste 1990-priser) 
I cdighcd (gennemsnit) 
Forbrugerprisindeks (Déc/Déc) 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- - nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- = nedskrivning) 
Statens bruttounderskud (som % af BNP) 
Betalingsbalance 
Kksporl (i mia. USD) 
løbende betalingsbalance (i % al BNP) 
Nettoindsfrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle bruttoreserver af fremmed valuta (periodens slutning) (i måneders samlet import) 
i mia. USD 
i måneders import af varer og ydelser 
Udenlandsgæld 
Udenlandsgæld (bruttogæld (il udlandet) 
(i mia. USD, periodens slutning) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet (- < 1 år) 
Gældsbetjening (i mia. USD) 
hovedstol 
rentern (brutto) 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
Udenlandsgæld/eksport (%) 
Gældsbeljening/eksport af varer og ydelser (%) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mio l ISD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
1M F arrangementer 
Type/nr. 
(Dato/-) 
On track/oft track 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn på kreditværdighed 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
liuromoney 
Position (1) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer 
Position (1) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (2) 1992 
6,6 
8,2 
11,2 
1>A 
2,764 
-9,7 
-4.9 
-2,4 
1 U 
0,1 
-340 
5,127 
2,2 
33,6 
23,2 
10,4 
6,5 
4,2 
2.3 
52,3 
252,6 
31,0 
No 
No 
CCFF 
(3/92-3/93) 
On-traek 
Not rated 
BBB-
32 
(169) 
Mar Sep 
50 52 
(119)026) 
37 1 35 1 1993 
3,5 
6,5 
10,0 
11,3 
2,986 
-6,1 
1,8 
-2,5 
14,9 
-1,8 
0 
6,382 
2,4 
.36,1 
n.a. 
n.a. 
6,4 
4,1 
2,3 
55,8 
242,3 
29,0 
No 
No 
No 
Not rated 
BBB+ 
Mar Sep 
29 29 
(169)(170) 
Mar Sep 
46 46 
(127) (133) 
39.6 40.5 1994 
6.8 
4,7 
7,8 
14,5 
3.018 
-1,1 
n.a. 
-2,0 
14.X 
3,0 
156 
6,689 
2,5 
.37.4 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
n.a. 
226,7 
n.a. 
No 
No 
No 
Not rated 
BBB-i 
Mar Sep 
30 00 
(167) (000) 
Mar Sep 
46 43 
(135) (135) 
43 4 46 5 
( 1 ) Jo hojerc score, jo lavere er landets kreditværdighed. 
(2) 1 .andene gives en rating Ira 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance lor manglende betalingsevne. I I land kan lorbcdrc sin 
rating og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating toi alle vurderede lande forbcdies. 
n.a. L i.o. 
No = Ingen 
Not rated = Ikke vurd. 
64 
Il K 3 Risikoindikatorer for landene 
Sidste ajourføring 
30/06/95 Land: Letland 
Realvækst i BNP 0° i) 
Industriproduktion (ændring %) 
Ledighed (penodens skilning) 
Inflationssats 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- = nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- = nedskrivning) 
Generel officiel balance (som % af BNP) 
Finansiel balance (1) 
Kapitalbalance (1) 
Betalingsbalance 
Eksport (i mio. USD) 
1 obende betalingsbalance, ekskl officielle overforsier (i % af BNP) 
Ncttoindstrømning al udenlandske direkte investennger (i mio USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valuta (periodens slutning) 
inno USD 
i måneders import af varer og ydelser 
Udenlandsgæld 
Udenlandsga;ld 
(i konvertible valutaer, i mio. USD, periodens slutning) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet (•• -1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mio. USD) 
hovedstol 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
Udenlandsgæld'vareeksport (%) 
Gældsbetjening/vareeksport (%) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mio USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
IMF-arrangementer 
Typc/'nr 
(Dato/-) 
On track/off track 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn på kreditværdighed 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
ElU-risiko (2) 
Score (periodens slutning) 
Rating (periodens slutning) 
Euromoney 
Position (3) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer 
Position (3) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (4) 1902 
33,8 
3-- 1 
.' t 
958.1 
O.X43 
n.a 
n a 
0.0 
• 0.8 
825 
14 
|5o 
2 o 
58 
5X 
0.0 
0 
0 
0 
4,7 
7.0 
0.0 
No 
No 
SBA 
(0,")2..<K93) 
( )n truck 
Not rated 
Not rated 
80 
li 
SeP 
123 
(16'.)) 
Mar Sep 
72 77 
(119) (126) 
23 o 21 4 19"3 
-12.0 
32,6 
5.8 
34,8 
0,595 
n.a 
n.a. 
1,0 
0.6 
99X 
4.6 
51 
510 
5.6 
240 
240 
0,0 
20 
na. 
na 
11,0 
24,0 
2,0 
No 
No 
SBA STI' 
(12/93.3/95) 
On track 
Nol rated 
Not rated 
75 
D 
Mar Sep 
133 132 
i.lo' ')(170) 
Mar Sep 
89 87 
(127)(]33) 
|9 s 20 0 1<>94 
2.0 
2.2 
7.0 
26,0 
0,548 
n a. 
n a 
-1,7 
-4.1 
951 
-4,6 
155 
020 
5,5 
370 
370 
0,0 
48,0 
na. 
n a. 
11,0 
38,0 
5,0 
No 
No 
SBA/STF 
02/93-3/95) 
( )n track 
Not rated 
Not rated 
75 (Aug) 
D(Aug) 
Mar Sep 
104 125 
(167)067) 
Mar Sep 
94 92 
(135)035) 
19 6 213 
(1) 1 den finansielle balance tages der ikke hensyn til statens nettolantagning Det gøres dei derimod i kapitalbalancen 
(2) Landene gives en rating fra A til E og en score mellem 1 og 100, idet E og 100 svarer lil den storste risiko 
(3) Jo højere score, jo lavere er landets kreditværdighed 
(4) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manidcndc belalmgsevne lit land kan forbedre sin 
rating og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating for alle vuiderede lande lorbedrcs. 
n.a i o 
No Ingen 
Not rated - Ikke vurd. 
£3 
Il-F 3 Risikoindikatorer for landene 
Sidste ajourføring 
30/06/95 Land: Litauen 
Realvækst i BNP(i%) 
Industriproduktion (amdnng %) 
Ledighed (periodens slutning) 
Inflationssats (periodens slutning) 
Valutakurs (i forhold til 1 l ISD) (periodens slutning, for 1994 fastsat pr 1 4 94) 
Nominel effektiv valutakurs (ændnng Q4/Q4) (- nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs (ændnng Q4/Q4) (- -•' nedskrivning) 
Generel officiel balance (som % af BNP) 
Finansiel balance (1) 
Kapitalbalancc(l) 
Betalingsbalance 
Eksport (i mio USD) 
Løbende betalingsbalance (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valuta (penodens slutning) 
i mio. USD 
i måneders import af varer og ydelser 
Udenlandsgæld 
l Idenlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mio t ISD, periodens slutning) 
mellem- og langfristet (• • 1 år) 
kortfristet ( -• 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mio USD) 
hovedstol 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
Udenlandsgæld/eksport af varer og ydelser (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og ydelser (%) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mio USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægrung 
IMF-arrangementer 
Type/nr. 
(Dato/-) 
On track/off track 
(-/Dato) ' 
Indikatorer for markedets syn på kreditværdighed 
Moodys, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
ElU-nsiko (2) 
Score (periodens slutning) 
Rating (periodens slutning) 
liuromoney 
Position (3) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer 
Position (3) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (4) 1992 
37 7 
-51 6 
1,3 
1 t'.l.l 
1 X 
n n 
0,6 
0.7 
1145 
3.4 
10 
1 Oo 
2,6 
OS S 
n a 
n a 
2.0 
n a 
n a 
5,4 
7,8 
0,2 
No 
No 
SBA 
(10/92-9*93) 
On tiack 
Not rated 
Not rated 
80 
L 
Sep 
MX 
(169) 
Mar Sep 
73 XO 
019)0:6) 
23 7 20 7 1993 
16,2 
-47.0 
1,6 
1X8,6 
V 
n a 
n a. 
0,9 
-4,6 
1X77 
-6,2 
2.3 
410 
2.4 
345.3 
n a. 
n a. 
15.0 
n.a 
n a 
11,2 
16,3 
0,7 
No 
No 
SBA'STF 
(10/93-3/94) 
( )n track 
Not rated 
Not rated 
75 
D 
Mar Sep 
134 130 
(169)0 70) 
Mar Sep 
91 93 
(127)033) 
18.9 19 0 1994 
1,5 
1.0 
2 o 
45,0 
4.0 
n a 
n a 
-3,0 
-3,0 
2220 
-1.6 
60 
650 
3,5 
5 30 
n a 
it a 
25.4 
n a 
n.a 
9,7 
25,0 
1,0 
No 
No 
STF (10/93-3/94) 
EFF (10/94-11/95) 
On track 
Not rated 
Not rated 
75 (Aug) 
D(Aug) 
Mar Sep 
110 121 
(I67)(I6 7) 
Mar Sep 
97 96 
035)(135) 
18 4 20.0 
(1) 1 denfinansieliebalanee tages der ikke hensyn til statens nettolåntagning Det gøres der derimod i kapitalbalancen 
(2) Landene gives en rating fra A til E og en score mellem 1 og 100, idet E og 100 svarer til den største nsiko 
(3) Jo højere score, jo lavere er landets kreditvaa-dighed 
(4) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende betalingsevne lit land kan forbedre sin 
rating og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating tor alle vurderede lande foi bedies 
n.a - l.o. 
No --- Ingen 
Not rated = Ikke vurd. 
G9 
11-KJ Rlsikoindikatorcr for landene 
Sidste ajourføring 
29/06/95 I .and: Moldova 
Realvæksti BNT(i%) 
Industriproduktion (aîndring %) 
Ledighed (% af arbejdsstyrken) (periodens slutning) 
Inflationssats (periodens slutning) 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- = nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- nedskrivning) 
Generel officiel balance (som % af BNP) 
Betalingsbalance 
Varceksport (i mio USD) 
1 .oliende betalingsbalance (i % af BNP) 
Ncttoindstromning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle reserver al udenlandsk valuta (periodens slutning) 
i mio USD 
i ugers vaiemiport 
Udenlandsgæld 
Udenlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mio USD, periodens slutning) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet ( < ! år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mio. USD) 
hovedstol 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
Udenlandsgæld/Vareeksport (%) 
Gældsbetjening/vareeksport ("/o) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mio USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
IM F-arrangementer 
Typc/nr 
(Dato/-) 
On track/off track 
_(-/] )ato) 
Indikatorer for markedets syn på kreditværdighed 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
EJU-risiko(l) 
Score (periodens slutning) 
Rating (periodens slutning) 
Euromoney 
Position (2) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer 
Position (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (3) l')'>2 
-29.1 
-27,10 
n.a. 
2I9X.0 
0,19 
n a 
n a 
•23.4 
n a 
3,4 
n a 
2.5 
0,0 
n a 
n a 
n a 
n a 
n a 
n a 
n.a 
n a 
n a 
n a 
n a 
N.il rated 
Not rated 
Not rated 
Sep 
1 ^6 
(169) 
Not rated 199 3 
-8,7 
-7,20 
n.a 
837 
3,64 
n.a. 
n.a 
6.X 
45| 
-9,3 
14,0 
76,6 
1,4 
168,0 
n a. 
n.a. 
5,0 
n a 
n.a 
23,0 
37,3 
1.1 
No 
No 
SBA 
(3/93-3/941 
( )n-track 
•\nt rated 
Not rated 
Not rated 
Mar Sep 
159 160 
(169)(170) 
Not rated 1994 
-22 2 
-30,0 
1,0 
116,0 
4,27 
na 
n.a. 
-8.1 
617 
-9,6 
2.3,0 
178.8 
.3.0 
343,0 
n.a. 
na. 
12,3 
n a. 
n.a. 
26,0 
55,6 
2,0 
No 
No 
SBA 
(12/93-3/95) 
On-track 
Not rated 
Not rated 
Not rated 
Mar Sep 
148 155 
(167)(167) 
Not rated 
( 1 ) Landene gives en rating Ira A til E og en score mellem 1 og l'JO, idet Li og 100 svarer til den sloisic i isiko 
(2) Jo højere score, jo lavere er landets kreditværdighed. 
(3) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mmdslc chance for manglende belalmgsevne lit land kan forbedre sin 
rating og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede ratuig for alle vuidcicdc lande loi bedres 
n.a. -~ i o. 
No Ingen 
Not rated = Ikke vurd. 
QS 
II-F-3 Risikoindikatorer for landene 
Sidste ajourføring 
26/06/95 Land: Rumænien 
Realvækst i BNP (i %) 
Industriproduktion (ændring %) 
I ulighed (periodens slutning) 
Inflationssats (december/december) 
Valutakurs (i forhold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- - nedslxrivning) 
Reel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- = nedskrivning) 
Generel officiel balance (som % af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og ydelser (i mio. USD) 
I .obende betalingsbalance (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valuta (periodens slutning) 
i mio. USD 
i måneders import af varer og ydelser 
l dinlandsgæld 
l idcnlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD, periodens slutning) 
mellem- og langfristet (> 1 år) 
kortfristet (; 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mio. USD) 
hovedstol 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
Udenlandsgæld/eksport af varer og ydelser (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og ydelser (%) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mio USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
IMF-arrangementer 
Type/nr. 
(Dato/-) 
On track/off track 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedets syn på kreditværdighed 
Moody's, langfristet iremmedvaluta-raling (periodens slutning) 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 
ElU-risiko(l) 
Score (periodens slutning) 
Rating (periodens slutning) 
Euromoney 
Position (2) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer 
Position (2) 
(antal lande) 
Kredit vurdering (3) 1992 
-13,6 
-22,1 
8,4 
198,5 
460 
-74,6 
-24,0 
-4,8 
4299 
-8,8 
73 
93 
0,2 
3,5 
2,4 
1,1 
176 
85 
91 
18.1 
95,1 
4.1 
No 
No 
SBA 
(5/92-3/93) 
Off track 
Dec 92 
Not rated 
Not rated 
60 
D 
72 
069) 
Mar Sep 
69 68 
(H9)(126) 
25.6 24.8 199.3 
1.3 
7,7 
9.9 
295,5 
1276 
-56,9 
39,7 
-0,1 
4882 
-5,5 
48 
52 
0,1 
4,7 
3,3 
1,4 
312 
147 
165 
21,4 
129,6 
6,4 
No 
No 
No 
Not rated 
Not rated 
65 
D 
Mar Sep 
66 75 
(169) (170) 
Mar Sep 
73 75 
(127)(133) 
242 24.4 1994 
-VI 
9,9 
10 9 
61,7 
1767 
-29,4 
n.a. 
-4,4 
5998 
-3,5 
340 
591 
1,5 
4,9 
4,5 
0,4 
449,0 
224,0 
225,0 
23,5 
81,7 
10,0 
No 
No 
SBA/STF 
(5/94-12/95) 
On track 
Not rated 
Not rated 
65 (Aug) 
D(Aug) 
Mar Sep 
74 77 
(167)(167) 
Mar Sep 
76 74 
(135)(135) 
25.4 26.2 
(1 ) Ilandene gives en rating fra A til E og en score mellem 1 og 100, idet E og 100 svarer til den storsic risiko 
(2) Jo hojere score, jo lavere er landets kreditværdighed. 
(3) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende betalingsevne, bil land kan torbedre sin 
rating og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating for alle vurderede lande forbedres. 
n.a. ~ i.o. 
No "•- Ingen 
Not rated -" Ikke vurd. 
GÇ 
II Y-i Risikoindikatorer for landene 
Sldvte ajonrfering 
Ju/06/95 l^tud: Rusland 
Realvækst i BNP (i%> • 
Industriproduktion (ændring %) 
Ledighed (penodens slutning ) 
Inflationssats (december/december) 
Valutakurs (i forliold til 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel valutakurs (ændring Q4/Q4) (- nedskrivning) 
Keel valutakurs (5) (ændring(dec /dec ) (-- nedskrivning) 
Generel officiel balance (>.ora % af BNP) 
Betalingsbalance (6) 
Eksport af varer og ydelser (i mia USD) 
l.obende betalingsbalance (i % af BNP) 
Neltoindstronuiing af udenlandske direkte investeringer (i una USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valuta (periodens slutning) (ekskl. guld) (nettotal) 
i mio USD 
i måneders import af varet og ydelser 
Udenlandsgæld (7) 
Udenlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia. USD, perioden» slutning) 
mellem- op langfristet (> 1 år) 
kortfristet ( - <. ! år) 
Konvertibel godsbetjening (i mia. USD) (før omlægning) 
hovedstol 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
Udenlandsgæld/eksport af varer og ydelser (%) 
Gældsbetjeniug/oksport af varer og ydelser (%) (for omlægning) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mia USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
IMF arrangementer 
Type/nr 
(Dato/-) 
On truck/off tnick 
(-/Dato) ; 
Indikatorer for markedets syn på kreditværdighed 
Moody's, langfristet freinntedvaluta-iating (periodens slutning) 
S<vJ>, langftislel lienunedvaluta-iating (periodens slutning) 
FlU-nsiko(l) 
Score (periodens slutning) 
Rating (periodens slutning ) 
Euromoney 
Position (2) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer 
Position (2) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (.3) 1002 
-l,„ 
-18,1 
n a 
2300 
114 5 
(O-1/yi) ,V\6 
-CS.7 
-18.S 
s / 
1.2 
0.7 
~> (i 
ns 
13,0 
1V> 
l'i,-1 
5,2 
24,1) 
13 7.0 
25.0 
ll.N 
Pans Club 
(deferrals i 
London ('lul. 
(roll oveiM 
1st eie.lil 
franche 
Nol i sited 
Nol laled 
95 
i: 
120 
(169) 
Mar Sep 
73 
- 1)26) 
-- 23 6 1 00 1 
-12.0 
-16.4 
5.1 
810 
1247 
-62.5 
-66,0 
-7,7 
58 
I/' 
0.7 
6.4 
104,0 
n.a 
n a 
iy,4 
14 7 
4,7 
31,0 
I 78,0 
34,0 
11.0 
Prtiis dub 
(resched ) 
doll-oveis) 
SIT 
(07 0 3 -07.94) 
l'itïtnick 
Nol i.ilod 
Nol niled 
95 
i: 
Mai Sep 
141 137 
(169)1170) 
Mai Sep 
87 92 
(127)033) 
20 2 19 (i 1994 
-15,3 
-21,0 
7.1 
203 
.3.571 
n a 
-2.20 
-11.5 
oo 
-0 1 
-0.2 
119.0 
il a. 
n a 
19,9 
14,2 
5,7 
40.0 
180,0 
31,0 
n i. 
Pans Club 
(resched.) 
( roll-overs ) 
STK(1) 
(07.93 - 07 94) 
Off Hack 
Not rated 
Not rated 
90 (Aug) 
L (Aug) 
Mai Sep 
138 1.36 
(167)(167) 
Mai Sep 
98 100 
(13.5) (135! 
18.1 184 
( 1 ) Landene gives en rating fra A ril E og en score mellem 1 og 100, idet E og 100 svarer til den storste nsiko 
(2) Jo hojere score, jo lavere er landets kreditværdighed. 
(3) Landene gives en rating fia 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende betalingsevne. II land kan torbedre >m 
rating og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede rating for alle vurderede lande forbedi es. 
(4) Anden tranche (1,5 mia USD) blev udbetalt i april 94 
(.5) Realkurs. (kursen for $/nibel x prisniveauet i USA) / (russisk prisniveau) 
(6) 1992. ekskl KSU-transaktioner 1993-94: inkl. KSU-traasaktioner (KSU Former Soviet Union) 
(7) 1993- of 1994-oplysningerne er ikke sammenlignelige med 1992-oplysnmgerrie, da disse ikke oinlatler gæld li! tidlige: e socialistiske 
No --; Ingen 
No! rated - Ikke vurd 
Pans Club (détenais) London Cl. (roll-overs) Pansklub. (henstand), Londonklub (roll-overs) 
Paris Club (resched ) Parisklub (omlægning) 
G? 
II F 3 Risikoindikatorer for landene 
Sidste ajourføring 
30/06/95 lund: Den Slovakiske Republik 
Real væk si i fSNI'O %) 
Industriproduktion (ændring%) 
Ledighed (% af arbejdsstyrken) ([«.-nodens slutning) 
Jjiflationssatii (december/december) 
Valutakurs (i forhold td 1 USD) (periodens slutning) 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- = nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- - nedskrivning) 
Generel officiel balance (som % nf BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og ydelser (i mio USD) 
Løbende betalingsbalance (i % af BNP) 
Nettoindstrømning af udenlandske direkte investeringer (i mio. USD) 
Officielle reserver af udenlandsk valuta (periodens slutning) 
i mio USD 
i måneders import af varer og ydelser 
Udenlandsgæld 
< Jdenlandsgæld 
(i konvertible valutaer, i mia USD, penodens slufnuig) 
mellem- og laiigfristet (> 1 år) 
kortfristet (- < 1 år) 
Konvertibel gældsbetjening (i mio. USD) 
hovedstol 
renter 
Udenlandsgæld/BNP (%) 
l Jdenland-sgæld/eksport af varer og ydelser (%) 
Gældsbetjening/eksport af varer og ydelser (%) 
Restancer (både for renter og hovedstol, i mio USD) 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning 
IMF-arrangementer 
Type/rir. 
(Dato/-) 
On track/off track 
(-/Dato) 
Indikatorer for markedet« nyn pi kreditværdighed 
Moody's, langfristet ficminedviiluta-rHlmg (periodens slutning) (1 ) 
SA.I', langfristet fremmedvalutii-ratitig (periodens slutning) 
(ilt '-risiko (2) 
Score (periodens slutning) 
Rating (periodens slutning) 
Euromoney 
Position (3) 
(antal lande) 
Institutionelle investorer (1 ) 
Position (3) 
(antal lande) 
Kreditvurdering (4) 1002 
•/.. 
1 .'8 
IH, 1 
9,1 
28.9 
n.a 
0.5 
-1 3.1 
8219 
(,5| -0,4 
100 
.356 
0,-5 
2.8 
2.1 
0.4 
271 
167 
KU 
25,7 
.31,2 
3,3 
No 
No 
SUA 
(4/92-1-9.3, 
oii-track bul 
expired with 
dissolution 
off'SIR 
lt.il 
Nm i„l,-.l 
Not rated 
Nol rated 
58 
(169) 
Mar - Sep 
37 39 
(119)(!25) 
47.1 40.1 1 09 i 
•1.1 
8.0 
1 4,4 
25,1 
33,2 
n.a. 
-1,8 
-7.6 
7568 
-.5,4 
134 
395 
0,6 
3.4 
n.a 
n a 
674 
490 
184 
30,8 
44,5 
8,9 
No 
No 
S ! I 
C.93- ) 
on-hack 
Nol i.,ied 
Nol i.iled 
Not laled 
Nol i.iled 
Mai Sep 
56 63 
(169) (170) 
Mai - Sep 
57 57 
(127)(133) 
31 30.6 1994 
1.8 
\o 
I 4,6 
11,7 
31,3 
n a 
2.4 
-2,7 
898.3 
6,0 
184 
1725 
0,4 
3,9 
n, a 
n a 
791 
n.a. 
n.a 
31,1 
43,4 
8,8 
No 
No 
S'l'F 
! -7/94) 
SBA 
(7/94-3/96) 
Oii-track (6) 
l}.u3(Miry> 
MI3t (Apr) 
50 (Aug) 
C (Aug) 
Mar Sep 
64 b6 
(167) (167) 
Mai Sep 
59 59 
(135) (135) 
31.6 33 1 
(1 ) For 1992, ratuig og ranking for den tidligere Tjekkiske og Slovakiske Republik 
(2) Landene gives en rating fra A til E og en score mellem 1 og 100, idet E og 100 svarer til den storste risiko 
(3) Jo højere score, jo lavere er landets kreditværdighed. 
(4) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende betalingsevne Et land kan forbedre sin 
rating og alligevel ialde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede ratmg foi alle vuideiede lande forbedres 
(5) Anslås td ca T/a af Slovakiets BNP efter overførsel af skatter og afgifter fra Tjekkiet 
(6) Den midtvejsevaluering af programmet, der blev iværksat i februar 1995, er endnu ikke afsluttet 
n.a. - i.o. 
No - Ingen 
Not rated Ikke vurd. 
i )n-liack but expired wrth dissolution of ('SFR < >n-lrack, men udløbet med T|ckko*lo< •ikiels oplosninj". 
62 
Il r 3 Risikoindikatorer for landene 1 
Sidste ajourføring 8 
23/06/95 Land: Ukraine 8 
Realvækst i BNP (ændring %) 
Industriproduktion (ændring %) 
Lediglied (periodens slutning) 
Inflationssats (december/december) 
Valutakurs (i forhold til 1 LISD) (periodens slutning) 
- udbud/interbaiik 
- kontant 
Nominel effektiv valutakurs (ændring Q4/Q4) (- - nedskrivning) 
Reel effektiv valutakurs <ændring 04/Q4) (- tiedskrivning) 
Cenerel officiel balance (som % af BNP) 
Betalingsbalance 
Eksport af varer og ydelser (i mia. USD) 
Løbende betalingsbalance (ekskl. overførsler) (i % af BNP) 
Nettoindstromtnng at udenlandske direkte investeringer (i mia l ISD) 
Officielle biultoreserver af fremmed valuta (periodens slutning) 
i mio USD 
i måi leders import af varer og ydelser 1992 
-P,0 
-6,5 
0 
2000 
638 
7 19 
na 
n a 
-3o, 1 
I 5.9 
-.3,5 
n a 
Udenlandsgæld 1 
l idenlandsgæld | 
(i konvertible valutaer, i mia USD, periodens slutning) 8 3 5 
mellem- og langfristet (• 1 år) I na 
kortfristet (-• •*' 1 år) 1 n a 
Gældsbetjening i konvertibel valuta betalt (i mio. LISD) 1 1 4 
hovedstol | na 
renlei g n a 
Udenlandsgæld/BNP (°'i) | 17,2 
l Idenlandsgæld/eksport af varer og ydelser (%) i 22,0 
Gældsbetjetiiug/eksport af v;uei og ydelser (%) | o,l 
Restancet (både for reoler og hovedstol, i mio USD) 9 761 
Aftaler om gældslettelser og -omlægning i 
IMF-arrangemenler 
Type/nr 
(Dato/-) 
On track/off track 
(-/Dato) -
Indikatorer for markedets syn på kreditværdighed | 
Moody's, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) g Not rated 
S&P, langfristet fremmedvaluta-rating (periodens slutning) 1 Not rated 
KPJ-risiko (2) j 
Score (periodens slutning) 0 \()t) 
Rating (periodens slutning) 1 li 
liuromoney 1 
Position (3) 1 122 
(antal lande) 1 (169) 
Institutionelle mvestorer 1 Mar Sep 
Position (3) I - 79 
(antal lande) 1 - (126) 
Kreditvurdering (4 ) U - 21 1 1 993 
-17,1 
-8.5 
0,3 
10155 
12610 
25000 
n a 
I'M 
1 1.4 
o,2 
193 
0.2 
4,1 
n.a 
n a 
202 
M a 
na 
12.1 
28,5 
1.3 
5 18 
Not rated 
Nol lated 
1IX) 
li 
Mai Sep 
142 146 
(169)(170) 
Mai Sep 
95 96 
Il r H133) 
! X ' 1 8 7 1 994 
23,0 
-35,6 
0,3 
401 
108196 
128000 
n a 
-8,0 
14 8 
-6,0 
0,09 
6-16 
0,6 
7,1 
na 
n a 
1 794 
na 
na 
29,2 
48,0 
12,4 
2~22 
irschiHfilling of 
ilebl owed lo 
Tiiikiricnislan 
STF(l) 
26 Oct 94 
On track 
Not rated 
Not rated 
100 (Aug) 
li (Aug) 
Mar Sep 
149 147 
(167) (167j 
Mar Sep 
111 113 
U 35) (135) 
15 1 115 
( 1 ) Suppleret med en stand-by-aftale i april 1995 
(2) Landene gives en ratmg fra A til E og en score mellem 1 og 100, idet E og 100 svarer til den storste risiko 
(3) Jo højere score, jo lavere er landets kreditværdigbed 
(4) Landene gives en rating fra 0 til 100, hvor 100 svarer til den mindste chance for manglende betalingsevne lit land kan forbedre sin 
rating og alligevel falde forholdsvis (i ranking), hvis den gennemsnitlige samlede ratmg for alle vuideiede lande forbcdies. 
na. -" i.o. 
No = Ingen 
Not rated - Ikke vurd 
rescheduling of debt owed to Turkmenistan = Omlægning af gæld til Turkmenistan 
G 9 
TABEL 1 
KAPITALUDESTAENDER FOR GARANTIER FOR GODKENDTE TRANSAKTIONER 
(i mio. ECU) 
Transaktioner 
MEDLEMSSTATER 
A. Betalingsbalance 
1. Grækenland I 
2. Grækenland II 
3. Italien 
B. Øvrige 
4. Euratom 
5. NIC og NIC TT 
6. EIB, Middelhavsområdet 
Spanien, Grækenland, Portugal 
MEDLEMSSTATERNE I ALT 
TREDJELANDE 
A. Finansiel støtte 
1. Ungarn 
2. Den Tjekkiske Republik 
3. Den Slovakiske Republik 
4. Bulgarien 
5. Rumænien 
6. Algeriet 
7. Israel 
8. Baltiske stater 
9. Moldova 
10. Ukraine 
11.Hviderusland 
12. Ex-USSR 
B. Øvrige 
13. EIB, Middelhavsområdet 
14. EIB, central- og østeuropæiske lande I 
15. EIB, central- og østeuropæiske lande II 
16. EIB, udviklingslande i Asien og Latinamerika 
17. Sydafrika 
18. Garanti, SNG 
I ALT TREDJELANDE 
TILSAMMEN Godkendte 
maksimumsbeløb 
14000 
1750 
2200 
8000 
4000 
6830 
1500 
26330 
1050 
250 
255 
400 
580 
600 
160 
220 
45 
85 
75 
1250 
6282 
1700 
3000 
750 
300 
500 
17502 
43832 Kapitaludeståender 
pr. 31.12.94 
1000 
4022 
779 
1570 
473 
7843 
790 
250 
125 
360 
455 
400 
160 
110 
25 
810 
1688 
572 
2 
46 
133 
5925 
13769 Kapitaludeståender 
pr. 30.06.95 
1000 
4071 
741 
1289 
439 
7540 
440 
250 
125 
360 
455 
400 
160 
110 
25 
702 
1756 
658 
24 
107 
0 
5572 
13111 Rest til 
udbetaling pr. 
30.06.95 
0 
1200 
4000 
0 
0 
0 
5200 
260 
0 
130 
40 
125 
200 
0 
110 
20 
85 
75 
233 
3645 
1035 
2976 
643 
300 
9877 
15077 
1 ) Der forudses ingen udbetaling. 
2) Tredje og fjerde tranche var endnu ikke udbetalt pr. 30.06.1995, da den italienske regering hidtil ikke 
har anmodet om disse udbetalinger. 
BILAG TIL TABEL 1 
OVERSIGT OVER EIB-TRANSAKTIONER PR. 30.06.95 
Transaktioner 
EIB, Middelhavsområdet 
Spanien, Grækenland, Portugal 
Tredjelande, EIB, Middelhavsområdet 
Central- og østeuropæiske lande I 
Central- og østeuropæiske lande II 
Udviklingslande i Asien og Latinamerika Godkendt 
långivning 
1500 
6282 
1700 
3000 
750 Åbnede kreditter 
- annulleringer 
1465 
4287 
1647 
1051 
344 Oprindeligt udbetalte 
beløb 
1612 
2637 
665 
24 
107 Udeståender 
pr. 30.06.95 
439 
1756 
658 
24 
107 
NB: Det oprindeligt udbetalte beløb kan til tider overskride det godkendte långivningsbeløb. Dette skyldes 
variationer i valutakurserne for ECU mellem datoen for kontrakternes underskrivelse og den 30.06.1995 
?o 
TABEL 2 
ÅRLIGE MAKSIMUMSRISICI FOR FÆLLESSKABSBUDGETTET 
(Ove 
MEDLEMSSTATER 
KAPIfAL 
A Betalingsbalance 
1 Grækenland 
2. Italien 
B. Strukturlån 
3 Euratom 
4 NIC og NIC TT 
5 EIB, Middelhavsområdet, tidl prat. 
Spanien, Grækenland, Portugal 
Subtotal kapital 
RENTER 
A Betalingsbalance 
1. Grækenland 
2 Italien 
B. Strukturlån 
3 Euratom 
4 NIC og NIC TT 
5. EIB, Middelhavsområdet, tidl. prot. 
Spanien, Grækenland, Portugal 
Subtotal renter 
I ALT MEDLEMSSTATER 
TREDJELANDE 
KAPITAL 
A. Finansiel støtte 
6. Ungarn 
7. Den Tjekkiske Republik 
8 Den Slovakiske Republik 
9. Bulgarien 
10. Rumænien 
11. Israel 
12. Algeriet 
13. Ex-USSR 
14 De Baltiske Stater 
15 Moldova 
B Garantier 
16. EIB, Middelhavsområdet 
17 EIB, Central- og Østeuropa I og II 
18. EIB, udviklingslande i Asien og Latinamerika 
19 Støtte Rusland, gar. 500 mio. 
Subtotal kapital 
RENTER 
A Finansiel støtte 
6 Ungarn 
7. Den Tjekkiske Republik 
8 Den Slovakiske Republik 
9 Bulgarien 
10 Rumænien 
11 Israel 
12 Algeriet 
13 Ex-USSR 
14 De Baltiske Stater 
15. Moldova 
B. Garantier 
16 EIB, Middelhavsområdet 
17 EIB, Central- og Østeuropa I og II 
18 EIB, udviklingslande i Asien og Latinamerika 
19 Støtte Rusland, gar. 500 mio. 
Subtotal renter 
I ALT TREDJELANDE 
TILSAMMEN 
(heraf Østeuropa) 
(heraf andre tredjelande) rslag i mio. 
1995 
47 
458 
81 
587 
95 
254 
62 
133 
41 
586 
1173 
350 
556 
139 
14 
133 
1192 
79 
25 
13 
36 
46 
16 
40 
112 
11 
3 
120 
39 
3 
9 
552 
1744 
2916 
1426 
318 ECU på gru 
1996 
500 
500 
154 
305 
76 
1535 
95 
257 
57 
96 
34 
539 
2073 
260 
205 
137 
27 
628 
44 
25 
13 
36 
46 
16 
40 
15 
11 
3 
118 
47 
3 
417 
1045 
3119 
731 
314 idlag af udb 
1997 
440 
545 
75 
1060 
48 
216 
41 
70 
27 
403 
1463 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
161 
143 
36 
11 
1171 
18 
25 
13 
36 
46 
16 
40 
9 
11 
3 
108 
45 
3 
373 
1543 
3006 
812 
732 etalingerne 
1996 
500 
1012 
93 
90 
59 
1754 
48 
216 
10 
21 
21 
316 
2070 
100 
123 
62 
150 
185 
157 
50 
14 
841 
10 
13 
6 
22 
46 
15 
11 
3 
97 
42 
3 
268 
1110 
3180 
823 
287 pr 30.06.19 
1999 
16 
42 
52 
110 
161 
3 
13 
15 
192 
303 
190 
158 
63 
14 
426 
7 
27 
15 
11 
3 
86 
38 
3 
190 
616 
918 
339 
277 95) 
2000 
2559 
13 
42 
46 
2659 
161 
1 
10 
11 
184 
2843 
80 
110 
5 
148 
63 
15 
420 
7 
8 
15 
11 
3 
75 
34 
3 
155 
575 
3418 
320 
256 2001 
71 
21 
92 
7 
7 
14 
106 
70 
150 
5 
136 
63 
15 
439 
7 
10 
2 
65 
29 
2 
116 
555 
661 
177 
378 2002 
23 
23 
2 
6 
7 
30 
5 
128 
63 
15 
211 
2 
55 
25 
2 
83 
294 
324 
94 
200 TOTAL 
1000 
4071 
763 
1554 
432 
7820 
285 
1266 
175 
352 
163 
2240 
10060 
790 
250 
125 
360 
455 
160 
400 
922 
110 
15 
1146 
379 
84 
133 
5329 
151 
88 
45 
151 
219 
48 
175 
136 
66 
25 
724 
300 
23 
9 
2159 
7488 
17549 
4727 
2761 
9A 
TABEL 3 
TEORETISKE ÅRLIGE MAKSIMUMSRISICI FOR FÆLLESSKABSBUDGETTET 
(Beløb i mio. ECU på grundlag af transaktioner, der er udbetalt, besluttet og foreslået af Kommissionen) 
MEDLEMSSTATER 
KAPITAL 
A Betalingsbalance 
1. Grækenland 
2. Italien 
B. Strukturiån 
3 Euratom og NIC 
4. EIB, Spanien, Grækenland, Portugal 
Subtotal kapital 
RENTER 
A. Betalingsbalance 
1. Grækenland 
2. Italien 
B Strukturlån 
3 Euratom og NIC 
4. EIB, Spanien, Grækenland, Portugal 
Subtotal renter 
I ALT MEDLEMSSTATER 
TREDJELANDE 
KAPITAL 
A. Finansiel støtte 
5. Ungarn 
6 Den Tjekkiske Republik 
7 Den Slovakiske Republik 
8 Bulgarien 
9. Rumænien 
10. Israel 
11. Algeriet 
12. Ex-USSR 
13. De Baltiske Stater 
14. Moldova 
15. Ukraine 
16. Hviderusland 
17. Euratom, Central- og Østeuropa 
B. Garantier 
18. EIB, Middelhavsområdet 
19. EIB, Central- og Østeuropa I og II 
20. EIB, Udviklingslande - Asien og Latinamerikc 
21. Sydafrika 
22. Støtte Rusland garanti 500 mio. 
Subtotal kapital 
RENTER 
A. Finansiel støtte 
5. Ungarn 
6. Den Tjekkiske Republik 
7. Den Slovakiske Republik 
8. Bulgarien 
9. Rumænien 
10. Israel 
11. Algeriet 
12. Ex-USSR 
13. De Baltiske Stater 
14. Moldova 
15. Ukraine 
16. Hviderusland 
17. Euratom, Central- og Østeuropa 
B. Garantier 
18. EIB, Middelhavsområdet 
19. EIB, Central- og Østeuropa I og II 
20. EIB, Udviklingslande - Asien og Latinamerika 
21. Sydafrika 
22 Støtte Rusland garanti 500 mio. 
Subtotal renter 
I ALT TREDJELANDE 
TILSAMMEN 
(heraf Østeuropa) 
(heraf andre tredjelande) 1995 
505 
81 
587 
95 
383 
196 
41 
715 
1302 
350 
556 
139 
14 
133 
1192 
92 
25 
16 
40 
52 
16 
50 
127 
17 
4 
7 
2 
10 
153 
85 
5 
1 
9 
709 
1901 
3203 
1537 
364 1996 
500 
500 
459 
76 
1535 
95 
595 
153 
34 
877 
2411 
260 
205 
137 
27 
629 
70 
25 
22 
44 
58 
16 
60 
24 
22 
5 
24 
8 
30 
230 
172 
17 
4 
830 
1459 
3870 
995 
464 1997 
985 
75 
1060 
48 
638 
112 
27 
824 
1884 
80 
127 
63 
140 
160 
250 
161 
143 
36 
11 
1171 
44 
25 
26 
44 
58 
16 
60 
18 
22 
5 
29 
8 
50 
331 
284 
35 
11 
1064 
2235 
4119 
1218 
1017 1998 
500 
1012 
183 
59 
1754 
48 
638 
31 
21 
737 
2492 
100 
123 
62 
150 
185 
210 
112 
22 
1 
965 
36 
12 
20 
30 
58 
35 
22 
5 
29 
8 
70 
416 
369 
50 
20 
1178 
2143 
4635 
1389 
754 1999 
59 
52 
110 
553 
16 
15 
584 
694 
190 
292 
210 
35 
6 
733 
26 
14 
15 
40 
35 
22 
5 
29 
8 
88 
458 
399 
58 
23 
1218 
1951 
2645 
1044 
907 2fXK) 
2559 
55 
46 
2659 
553 
11 
11 
575 
3235 
80 
110 
5 
10 
386 
315 
52 
13 
971 
26 
13 
15 
21 
35 
22 
5 
29 
8 
101 
461 
389 
58 
29 
1210 
2181 
5416 
1147 
1034 2001 
2000 
71 
21 
2092 
340 
7 
7 
354 
2446 
70 
150 
9 
37 
8 
23 
439 
366 
62 
21 
1185 
26 
13 
15 
13 
35 
11 
4 
29 
8 
106 
440 
354 
53 
28 
1134 
2318 
4764 
1090 
1228 2002 
2000 
23 
2023 
170 
2 
6 
177 
2200 
260 
65 
80 
125 
200 
110 
9 
57 
15 
40 
477 
397 
69 
25 
1929 
13 
8 
13 
20 
11 
3 
25 
7 
102 
408 
316 
48 
26 
999 
2928 
5128 
1655 
1273 TOTAL 
1000 
8071 
2317 
432 
11820 
285 
3869 
527 
163 
4843 
16663 
1050 
250 
190 
440 
580 
160 
600 
922 
220 
23 
94 
23 
73 
2223 
1477 
251 
66 
133 
8775 
320 
87 
136 
211 
311 
48 
330 
169 
149 
33 
198 
54 
557 
2897 
2368 
324 
142 
9 
8342 
17116 
33779 
10075 
7041 
ÏJ 
FORKLARENDE BEMÆRKNINGER 
Formålet med disse tabeller er at give en skematisk oversigt over de kapital- og 
rentebeløb, der hvert år skal tilbagebetales i forbindelse med de lånoptagelser og 
långivninger, der indebærer en risiko for Fællesskabets budget. De angivne beløb er udtryk 
for den maksimale risiko, som disse transaktioner udgør for Fællesskabet. De må ikke 
tages som udtryk for, at budgettet rent faktisk vil blive belastet med disse beløb, og med 
hensyn til tabel 3 er det ikke givet, at alle beløbene vil blive udbetalt. Der er ikke taget 
højde for morarenter eller eventuelle ekstraudgifter som feks. advokathjælp. 
I. TRANSAKTIONERNES ART OG DE NÆRMERE BESTEMMELSER 
FOR GARANTIENS UDBETALING OVER BUDGETTET 
A. De pågældende transaktioners art 
De udbetalingsrisici, der hviler på Fællesskabets budget, skyldes følgende typer 
transaktioner: 
- lånoptagelse/långivning 
- garantier ydet tredjepart. 
a)Lånoptagelse/långivning 
I dette tilfælde optager Fællesskabet lån på kapitalmarkedet for at genudlåne 
provenuet heraf på de samme rente- og løbetidsvilkår til medlemsstaterne 
(betalingsbalancestøtte), tredjelande (mellemfristet finansiel støtte) og 
enkeltvirksomheder (NIC og Euratom). 
Tilbagebetalingen af lånet skal dække det lån, som Fællesskabet har optaget. I 
tilfælde af, af lånemodtageren ikke opfylder sine forpligtelser til tiden, skal 
Kommissionen tilbagebetale lånet på den fastsatte dato ved hjælp af sine midler. 
b) Garantier ydet tredjepart 
I de tilfælde, hvor der er ydet garanti, optræder Fællesskabet som garant for de lån, 
der er bevilget af et finansieringsinstitut (EIB eller en forretningsbank i det tidligere 
Sovjetunionens tilfælde). Hvis EIB konstaterer, at modtageren af et garanteret lån 
ikke betaler på det fastsatte tidspunkt, anmoder den i overensstemmelse med 
kautionskontrakterne Fællesskabet om at betale de beløb, som debitor ikke er i 
stand til at udrede. Kautionsudbetalingen skal falde senest tre måneder efter 
modtagelsen af EIB's anmodning. EIB forvalter lånet med den fornødne omhu efter 
sædvanlig bankskik og skal inddrive fordringen, efter at kautionen er udbetalt. 
73 
B. Tilvejebringelse af midlerne (il betaling af ga ran lien 
De midler, der er nødvendige til betaling af budgetgarantien, hvis modtageren af et 
lån, der er ydet eller garanteret af Fællesskabet, betaler for sent, kan fremskaffes på 
følgende måder: 
a) I forbindelse med låntagning/långivning 
1) Ved midlertidig anvendelse af kassebeholdningen i overensstemmelse med 
artikel 12 i finansforordningen. Herved kan Fællesskabet betale straks på 
forfaldsdagen, hvis lånemodtageren betaler for sent. 
2) Hvis forsinkelsen vedvarer tre måneder efter forfald, benytter Kommissionen 
garantifonden til udredning af de pågældende beløb. Formålet hermed er at 
refundere Kommissionens kassebeholdning. 
3) Ved overførsel, hvorved de bevillinger opføres på garantiposten på budgettet, 
der er nødvendige til betaling af det ikke betalte beløb. Denne fremgangsmåde 
benyttes, når midlerne under garantifonden er utilstrækkelige, og den kræver 
budgetmyndighedens forhåndsgodkendelse. 
4) Ved genanvendelse af beløb, der tidligere er inddrevet hos debitorer, der har 
været ude af stand til at betale, og for hvilke der er stillet garanti over 
fællesskabsbudgettet. I praksis kan der med kort frist foretages udbetaling fra disse 
midler, såfremt de inddrevne bevillinger er til rådighed. 
b) I forbindelse med garanti fra Fællesskabet for lån over EIB's egne midler: 
Siden forordningen om oprettelse af en garantifond for aktioner i forhold til 
tredjelande fandt anvendelse, bemyndiger Kommissionen ifølge aftalen mellem 
Fællesskabet og EIB om forvaltningen af Fonden, efter at EIB har anmodet om 
effektuering af garantien i tilfælde af, at lånemodtagerne ikke betaler, banken til 
efter 3 måneder at hæve de pågældende beløb på kontoen for garantifonden. 
Har Fonden ikke tilstrækkelige midler, finder bestemmelserne om effektuering af 
garantien i forbindelse med lånoptagelse/långivning anvendelse. 
IL BEREGNINGSHYPOTESER 
Visse beløb er udtryk for skøn, som er beregnet efter nedenstående fremgangsmåde. 
Generelt er kurserne ved långivning i andre valutaer end i ECU de pr. 30. juni 1995 
gældende. Det skal dog bemærkes, at lånoptagelses-/långivnings-transaktionerne ikke må 
omfatte kursrisiko for Fællesskabet. Medmindre andet er angivet, anslås den 
gennemsnitlige rentesats til 10%. Satsen er sandsynligvis lidt for høj for EIB-lån i 
forbindelse med protokollerne, iflet der til disse lån ofte gives rentetilskud. 
74 
A. Medlemsstater 
L Grækenland: Det godkendte betalingsbalancelån andrager 2 200 mio. ECU. Af dette 
beløb er 1 000 mio. ECU udbetalt i to trancher på hver 500 mio. ECU, der 
tilbagebetales i henholdsvis 1996 og 1998. De yderligere 1 200 mio. ECU forventes 
ikke udbetalt i de kommende år. 
2. Italien: Ifølge Rådets afgørelse af 18. januar 1993 blev der ydet et 
betalingsbalancelån til Italien på 8 000 mio. ECU. Lånet skal udbetales i fire rater 
på hver 2 000 mio. ECU og - med undtagelse af første rate - er det gjort betinget 
af, at Italien når de aftalte mål med hensyn til sin offentlige gæld og offentlige 
underskud. 
De første to rater blev udbetalt i 1993. Ifølge Rådets afgørelse kunne tredje rate 
frigøres den 1. februar 1995, men den italienske regering har ikke anmodet om det. 
Det er planlagt, at fjerde rate først skal udbetales den 1. februar 1996. 
Hvis den italienske regering beslutter at anmode om frigørelse af tredje og fjerde 
rate, og betingelserne anses for opfyldt, skal der i både 1995 og 1996 udbetales 
2 000 mio. ECU til Den Italienske Republik. 
3. EIB, gamle middelhavsprotokoller: Spanien. Grækenland og Portugal: Der er tale 
om garantier ydet af Fællesskabet for EIB's transaktioner i de nævnte lande før 
deres tiltrædelse. Beløbene er nu definitive, idet samtlige godkendte lån er udbetalt. 
B. Tredjelande 
A. FINANSIEL STØTTE 
1. Ungarn I: De første to trancher er definitive. Den tredje tranche af den 
makrofinansielle bistand, der blev besluttet i 1990, forventes at blive udbetalt i 
andet halvår af 1995. Ungarn havde den 20. april 1995 tilbagebetalt hele den første 
tranche. 
2. Ungarn II: 180 mio. ECU er godkendt og udbetalt. 
3. De Tjekkiske og Slovakiske republikker: 375 mio. ECU er godkendt. Længste 
løbetid: 7 år (bullet). To trancher, hvoraf den første er på 185 mio. ECU, den 
anden på 190 mio. ECU. Løbetid: 6 år. 
Slovakiet har faet bevilget 130 mio. ECU i to trancher og med en maksimal løbetid 
på 7 år (bullet). Der vil i 1995 sandsynligvis blive udbetalt 130 mio. ECU. 
Ingen tranche var udbetalt pr. 30.06.95. 
4. Bulgarien I: 290 mio. ECU er godkendt. Længste løbetid: 7 år (bullet). To trancher, 
hvoraf den første er på 150 mio. ECU med en løbetid på 7 år, den anden på 
140 mio. ECU med en løbetid på 5 år. 
75 
5. Bulgarien II: Bulgarien er blevet bevilget den finansielle bistand på 110 mio. ECU i 
to trancher med en maksimal løbetid på syv år, der blev besluttet i 1992. Den første 
tranche på 70 mio. ECU blev udbetalt den 7. december 1994. Anden tranche 
forventes udbetalt i 1995. 
6. Rumænien I: Anslået beløb: 375 mio. ECU med en længste løbetid på 7 år (bullet). 
To trancher, hvoraf den første på 190 mio. ECU med en løbetid på 7 år blev 
udbetalt i 1992. Anden tranche med en løbetid på 6 år blev ligeledes udbetalt i 
1992. 
7. Rumænien II: Den nye transaktion på 80 mio. ECU med en længste løbetid på 7 år 
blev udbetalt i 1993. 
8. Rumænien III: Der er tale om et lån på 125 mio. ECU med en løbetid på 7 år, der 
skal udbetales i to trancher. Pr. 30.6.95 var ingen af trancherne endnu blevet 
udbetalt. Trancherne forventes at være på 55 og 70 mio. ECU. 
9. Moldova: Der er tale om et lån på 45 mio. ECU med en løbetid på 10 år, der skal 
udbetales i to trancher. Den første tranche på 25 mio. ECU blev udbetalt den 7. 
december 1994. Anden tranche på 20 mio. forventes udbetalt i løbet af andet halvår 
af 1995. 
10. Ukraine: Der er tale om et lån på 85 mio. ECU, der skal udbetales i en tranche og 
med en maksimal løbetid på 10 år. Lånet var endnu ikke udbetalt den 30.6.95. 
11. Baltiske Stater: Lån på 220 mio.ECU, hvoraf første tranche på 110 mio. ECU blev 
udbetalt i 1993. Anden tranche forventes udbetalt i 1995. De to trancher skal 
tilbagebetales i henholdsvis 2000 og 2002. 
12. Algeriet I: Godkendt beløb på 400 mio. ECU i to trancher på henholdsvis 250 og 
150 mio. ECU. Første tranche med en løbetid på 6 år blev udbetalt i december 
1991. 
Lånets anden tranche på 400 mio. ECU blev udbetalt den 17. august 1994. 
13. Algeriet II: Godkendt beløb på 200 mio. ECU i to trancher ved en maksimal 
løbetid på 7 år (bullet). Det forventes, at der i 1995 udbetales 200 mio. ECU. Den 
30.6.95 var der ikke foretaget nogen udbetalinger. 
14. Israel: Et lån på 160 mio. ECU er blevet udbetalt. Det skal tilbagebetales i 1997. 
76 
B GARANTIER 
l.EIB 
De tal, der er anvendt til beregningerne i tabel 3 vedrørende EIB-långivning til 
tredjelande af bankens egne midler, er oplyst af EIB. 
For lån, som ikke er udbetalt, er den beregnede gennemsnitlige udbetaling 10% af 
lånene i selve underskrivelsesåret og 30% i hvert af de tre følgende år 
Den gennemsnitlige løbetid for lånene anslås til 15 år med en afdragsfri periode på 
3 år. 
2. Fødevarehjælp til det tidligere Sovjetunionen 
a. Garanti 
Garanti for et banklån på 500 mio. ECU. Risikoen dækkes fuldstændigt over 
budgettet. Løbetid: 3 1/2 år. Tre afdrag med 11 måneders mellemrum fra og med 
den 20. måned. Lånet er udnyttet med 375 mio. ECU af hovedstolen. 
b. Lånoptagelse/långivning 
Transaktionen omfatter 1 250 mio. ECU med en længste løbetid på 3 år. 
Lånet fordeles mellem de forskellige republikker i det tidligere Sovjetunionen. For 
lån til engangsbeløb på under 100 mio. ECU foretages tilbagebetalingen på én 
gang 3 år efter stiftelsen. For engangslån på beløb over 100 mio. ECU foretages 
tilbagebetalingen ad to gange henholdsvis 2 og 3 år efter stiftelsen. 
Alt efter kontrakttypen er der to stiftelsestidspunkter: den 20 august og 15. januar. 
Den uudnyttede saldo pr. 30. juni 1995 er på 233 mio. ECU. 
3- EURATOM-lån central- og østeuropæiske lande 
De 1 100 mio. ECU forventes udbetalt med 200 mio. ECU i 1995 og i de følgende 
tre år og 150 mio. i 1999 og 2000. 
Lånenes forventede løbetid er 20 år med 5 års afdragsfrihed. 
77 
BILAG 
DEFINITIONER AF DE I BERETNINGEN ANVENDTE 
BELØBSBETEGNELSER 
A. Det godkendte maksimumsbeløb for långivning 
Er lig med summen af de godkendte maksimumsbeløb (lofterne), som Rådet har 
besluttet (se tabel 1). 
For at kunne vurdere den samlede risiko for budgettet, må der tages hensyn til 
følgende faktorer med modsatrettede virkninger på risikoen: 
- Forøgelse af risikoen: Til maksimumsbeløbet for den godkendte hovedstol 
for lånene lægges de påløbne renter, 
- Mindskelse af risikoen: 
garantien til EIB dækker kun op til 75% af lånene til landene i 
Middelhavsområdet, 
allerede foretagne tilbagebetalinger, idet der (undtagen i forbindelse med 
betalingsbalancelån) er tale om lofter for godkendte lån og ikke om tilladte 
mellemværender, 
lånetilladelserne udnyttes ikke nødvendigvis fuldt ud. 
Tilladelserne fordeler sig som følger: 
Medlemsstater 
Betalingsbalancelån 14 0002 
Det nye fællesskabsinstrument (NIC) 6 83O3 
Euratom 4 000 
EIB, Spanien, Grækenland, Portugal 1 500 
Medlemsstater i alt 26 330 
2 Tilladt mellemværende: Når dette tal er nået, kan man yde lån inden for grænserne for 
tilbagebetalingerne i forbindelse med tidligere transaktioner. 
3 Heraf 1 100 mio. ECU, der kan ydes til ostlandene og SNG. 
78 
Tredjelande 
Ungarn I 870 
Ungarn II 180 
Den Tjekkiske Republik 250 
Den Slovakiske Republik I 125 
Den Slovakiske Republik II 130 
Bulgarien I 290 
Bulgarien II 110 
Rumænien I 375 
' Rumænien II 80 
Rumænien III 125 
Israel 160 
Algeriet I 400 
Algeriet II 200 
Tidligere Sovjetunionen I 408 
Tidligere Sovjetunionen II 1 250 
Baltiske Stater 220 
Moldova 45 
Ukraine 85 
Hviderusland 75 
EIB, gamle protokoller 3 032 
EIB, Central- og Østeuropa I 1 700 
EIB, Central- og Østeuropa II 3 000 
EIB, nye protokoller 1 450 
EIB, horisontalt, finansielt samarbejde 1 800 
Andre tredjelande 750 
Sydafrika 300 
I alt tredjelande 17 410 
Tilsammen 43 740 
B. Mellemværender på lånoptagelse/långivning 
Er lig med den del af det udbetalte beløb, der på en given dato mangler at blive 
tilbagebetalt (se tabel 1). 
I forhold til ovenstående sammenfattende beløb omfatter mellemværendet ikke 
långivning, der endnu ikke er udbetalt, og heller ikke den del, der er betalt tilbage af 
de udbetalte lån. Man kan altså sige, at mellemværendet angiver de "aktuelle" lån på 
et givet tidspunkt. 
C. Maksimumrisici på årsbasis 
Udregnes som skøn over størrelsen af de forfaldne afdrag og renter for hvert 
regnskabsår. 
79 
Beløbet beregnes enten: 
-udelukkende på grundlag af de udbetalte lån (tabel 2). I så fald svarer det beløb, der 
eventuelt skal tilbagebetales, til mellemværendet; 
eller 
-på grundlag af både udbetalte lån, vedtagne, men endnu ikke udbetalte lån, og lån, 
der er foreslået af Kommissionen, men som endnu ikke er vedtaget (tabel 3). I så 
fald svarer det beløb, der skal tilbagebetales, til loftet for tilladt långivning plus 
eventuelt beløbet for de af Kommissionen foreslåede, men endnu ikke vedtagne 
transaktioner. 
80 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 625 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 
Katalognummer : CB-CO-95-656-DA-C 
ISBN 92-77-97135-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Of&cielle Publikatioiier 
1^2985 Luxembourg