DA    DA DA 
DA    DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 18.1.2011 
SEK(2011) 68 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSE KVENSANALYSE 
  
Ledsagedokument til 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET  
 
"Udvikling af sportens europæiske dimension" 
SEK(2011) 67 endelig 
SEK(2011) 66 endelig 
KOM(2011) 12 endelig 
DA 2   DA Denne konsekvensanalyse ledsager Kommissione ns meddelelse "Udvikling af sportens 
europæiske dimension". I det følgende præs enteres et resumé af konsekvensanalysens 
vigtigste aspekter. 
Baggrund 
I artikel 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) tildeles EU nye 
kompetencer til at støtte, koordinere og supplere medlemsstaternes aktioner inden for sporten. 
I traktaten opfordres EU til at bidrage til fremme af anliggender vedrørende sport, og den indeholder bestemmelser om EU's foranstaltni nger til udvikling af sportens europæiske 
dimension.  
Artikel 165 i TEUF indeholder også en reference til "tilskyndelse sforanstaltninger" inden for 
sporten, på basis af hvilke Kommissionen kunne  have overvejet at foreslå et nyt 
udgiftsprogram inden for de nuværende finansie lle overslag, f.eks. et begrænset toårigt 
idrætsprogram. Kommissionen er bekendt med, at der hos idrættens interessenter er høje 
forventninger om finansiel stø tte fra EU i overensstemmelse med traktatens mandat, men en 
analyse af den nuværende situation har fø rt til den konklusion, at der er vigtige 
budgetmæssige og substantielle begrænsninger, der taler imod fremsætte lsen af et sådant 
forslag lige nu. For det første er den resterende margen i det re levante kapitel af EU-budgettet 
meget begrænset. Det var således ikke muligt at  stille forslag af et finansielt omfang, der 
kunne have muliggjort et første EU-idrætsprogr am, som ville være i stand til opfylde sine 
mål. For det andet har de igangværende forb eredende foranstaltninger for 2009 og 2010 inden 
for idrætten endnu ikke været underkastet en ua fhængig evaluering med henblik på vurdering 
af merværdien ved en gennemførelse af et pr ogram på EU-plan. En konsekvensanalyse af et 
fremtidigt EU-idrætsprogram (fra 2014), de r trækker på relevante forberedende 
foranstaltninger inden for idrætten, vil førs t kunne fuldendes i 2011. Disse overvejelser har 
fået Generaldirektoratet for Uddannelse og Ku ltur til at genoverveje sin oprindelige plan 
vedrørende et 2010-initiativ med en kombinatio n af et politikforslag og et udgiftsprogram. 
Nærværende konsekvensanalyse vedrører derfor udelukkende  et politikinitiativ (en 
meddelelse) fra Kommissionen vedrørende gennemførelse af Lissabontraktaten på 
idrætsområdet. Initiativet bygger på de nye best emmelser i traktaten og på en lang række 
oplysninger, der er indsamlet i forbindelse med det uformelle EU-samarbejde om idræt i løbet 
af de seneste år, herunder især erfaringern e med implementeringen af hvidbogen om idræt fra 
2007 og en bredt anlagt høring i 2010. 
Problemafgrænsning 
Indledningsvis tager konsekvensanalysen fat om behovet for, at EU identificerer de vigtigste 
generelle og specifikke problemer, som idrætten står over fo r på EU-plan. Der er tegn på, at 
der er mulighed for at fremme idrættens positive værdier og virkninger, at sektorens potentiale med hensyn til at bidrage til samfundet og til økonomien er truet, og at udviklingen af idrætssektoren står over  for særlige udfordringer. 
Der har imidlertid endnu ikke foreligget nogen strategi for en EU-tilg ang til idræt, som kan 
inddrage Kommissionen og medlem sstaterne ud fra en fælles da gsorden, og som kan tage 
udfordringerne op på samlet vis.  Idrætssektorens fulde potential e med hensyn til at bidrage til 
EU's strategiske mål på det sociale og økonomiske område er endnu ikke udforsket. 
DA 3   DA Identificeringen af de specifikke problemer og udfordringer blev gennemført uden at glemme 
traktatens mandat og nødvendigheden af kun at tage  de problemer op, der er relevante på EU-
plan (nærhedsprincippet). Der er identificeret følgende problemer: 
– Udfordringer i forbindelse med idræ ttens sundhedsfremme nde, sociale og 
uddannelsesmæssige funktioner: 
• Sundhedsrisici på grund af manglende fysisk aktivitet 
• Social udstødelse af under privilegerede grupper og id rættens ubrugte potentiale 
• Systemer, der ikke er tilpasset kombinationen af idræt og uddannelse 
– Udfordringer vedrørende bæ redygtige idrætsstrukturer 
• Utilstrækkelig støtte til en frivillig indsats 
• Nuværende og fremtidige udfordringer vedrør ende en holdbar finansiering af idræt, 
herunder også i lyset af de lovgivningsmæssige ændringer i medlemsstaterne vedrørende 
spillesektoren 
• Utilstrækkelig beskyttelse af intellektuel ejendomsret 
– Doping som trussel mod idrætsfolks fysiske og moralske integritet 
– Forskelsbehandling i idrætten på  grundlag af nationalitet 
– Uudnyttede muligheder for forbedring af  dialogen om idræt på EU-plan 
– Den oplevede manglende retssikkerhed i fo rbindelse med EU-rettens anvendelse på 
idrætten 
– Utilstrækkelig information om idræt i EU-27. 
Mål 
I anden fase identificerer konsekvensanalysen må lene i det planlagte in itiativ. Det planlagte 
initiativ bør samlet set tilstræbe at bidrage til EU's overordnede målsætninger i Europa 2020-
strategien, hvad angår bæredygtig vækst, bekæmp else af arbejdsløshed,  styrkelse af social 
integration og fremme af et folkets Europa. 
Med hensyn til strategi bør det planlagte initiativ tilst ræbe at give Kommissionen og 
medlemsstaterne en ramme for idrætsaktivitete r på EU-plan, som omfa tter foranstaltninger, 
som skal udføres i henhold  til artikel 165 i TEUF. 
I tråd med de specifikke udfordringer, der er identificeret, uddyber ko nsekvensanalysen de 
specifikke mål , som det planlagte initiativ tilstræber at nå: 
– fremme idrættens sundhedsfremme nde, sociale og uddannende funktion 
– støtte idrætsstrukturer, der er ba seret på en frivillig indsats, 
– beskytte idrætsfolks fysiske og moralske integritet 
DA 4   DA – fremme retfærdighed og åbenhed i idrætskonkurrencer  
– fremme dialogen og samarbejdet med idrættens interessenter 
– øge forståelsen af anvendelsen af EU-retten på idræt 
– støtte en evidensbas is for idræt i EU-27. 
I dette kapitel i konsekvensanalysen udredes des uden, om EU's foranstaltninger er berettigede 
ud fra nærhedsprincippet, og merv ærdien ved gennemførelse af de t planlagte initiativ på EU-
plan beskrives.  
I overensstemmelse med mandatet i traktaten, og i betragtning af at medlemsstaterne har fuld 
kompetence med hensyn til idræt, vil EU's initiativ ikke erstatte medlemsstaternes 
foranstaltninger, men derimod foreslå suppleren de foranstaltninger, der fuldt ud respekterer 
nærhedsprincippets krav og sætter ind på område r, hvor erfaringen viser, at medlemsstaterne 
ikke i tilstrækkeligt omfang inden for rammerne af  de nationale systemer er i stand til at gøre 
fremskridt over for de udfordringer, der er iden tificeret. Det planlagte initiativ vil ikke række 
ud over, hvad der er nødvendigt for at nå de definerede mål, men overholde proportionalitetskravene og trak tatens mandat, hvilket udel ukker harmonisering og kun gør 
det muligt at anvende EU-foranstaltningernes bl øde redskaber. Det planlagte EU-initiativ vil 
blive gennemført på basis af eksistere nde nationale og europæiske strukturer.  
Som begrundelse af merværdien ved foransta ltninger på EU-plan vil EU fungere som 
katalysator med henblik på at øge virkningen af nationale ti ltag til fordel for idrætten. EU-
initiativet vil gøre det muligt at udvikle aktiviteter, der knytter forbindelser mellem forskellige 
organisationer og aktører inden for og uden for idrætten, herunder især offentlige myndigheder på europæisk, nationalt, region alt og lokalt plan, idrætsorganisationer, 
idrætsrelaterede organisationer og uddannelsesorga nisationer. Foranstaltningerne vil føre til 
udveksling af knowhow og god praksis på forskell ige områder i relation til idræt og fysisk 
aktivitet (f.eks. sundhed, uddannelse og social in tegration). EU kan herved tilvejebringe 
muligheder for samarbejdet mellem interessente rne, som ikke ville have eksisteret uden 
indgriben fra EU's side.  
Politiske valgmuligheder 
I tredje fase identificerer konsekvensanalysen tre politiske valgmulighe der, som repræsenterer 
mulige redskaber til at nå de identificerede mål: 
• Valgmulighed A
: Samarbejde på basis af hvidbogen om idræt fra 2007 
(referencescenariet) 
• Valgmulighed B : Definering af en strategisk melle mfristet ramme for samarbejdet om 
idræt baseret på en ny EU-dagsorden for idræt (ramme + ny dagsorden) 
• Valgmulighed C : Definering af en strategisk langf ristet ramme, der er baseret på 
udarbejdelse af en åben koordineringsmetode for idræt – "Open Method of Coordination" - 
(langfristet ramme + OMC). 
DA 5   DA Vurdering af virkninger 
I næste kapitel vurderes hver af de tre politiske valgmuligheder med hensyn til:  
(1) de forventede økonomiske, sociale og miljømæ ssige virkninger, herunder de vigtigste 
virkninger ud fra en vurdering af  sandsynlighed og størrelsesorden 
(2) virkningsgrad, hvor forholdet mellem i nvesteringer og forventet virkning samt 
desuden Kommissionens gennemf ørelsespotentiale vurderes 
(3) effektivitet, hvor sandsynligheden for at nå de  mål, der tilstræbes  nået i initiativet, 
vurderes 
(4) sammenhæng med EU-politi kkernes overordnede mål. 
a) Fælles for alle valgmulighederne er de positive sociale  virkninger og i mindre omfang de 
økonomiske virkninger,  som generelt kan forventes af fo ranstaltninger på EU-plan, der er 
rettet mod fremme af idrættens samfundsmæssige  funktioner ved hjælp af foranstaltninger på 
centrale områder som f.eks. sundhedsfremmende fysisk aktivitet, social integration, 
uddannelse og træning samt en frivillig indsats (hvilket f.eks. kan føre til sundere og mere 
integrerede samfund samt til øget beskæftigel sesegnethed). Strategisk orienterede og 
koordinerede politiske tiltag som dem, der er anført under valgmulighed B og C, og især den 
åbne koordineringsmetode (valgmulighed C) vil kunne forventes at styrke disse positive 
virkninger. Yderligere po litiske tiltag for at bekæmpe doping , som omfatter de relevante 
interessenter på nationalt, eu ropæisk og internationalt pla n, vil kunne forventes at have 
indirekte positive virkninger i form af en fo rbedring af idrættens image i samfundet og af 
idrætskonkurrencers troværdighed. 
Nye foranstaltninger, der er rettet mod politisk k oordinering på andre områ der, såsom støtte til 
idrætsstrukturer (f.eks. fora nstaltninger til sikring af holdbar finansiering  af breddeidræt) har 
potentielt positive økonomiske virkninger i fo rm af mere stabile og bedre tilpassede 
idrætsstrukturer på stadig mere konkurren ceprægede markeder, hvilket kan forbedre 
kvaliteten af idrætstjenester og dermed hjælpe med at sikre offentlighe dens adgang til lokale 
idrætsstrukturer. Politiske tiltag med henblik på bekæmpelse af forskelsbehandling inden for 
idræt (f.eks. foranstaltninger vedrørende sportsudøveres frie bevægelighed ) kan have en 
positiv indvirkning på det indre markeds funk tion og måske også hjælpe til med at undgå 
forskelsbehandling af EU's borgere. Politiske tiltag til fordel for retssikkerheden  i forbindelse 
med idrættens regler gennem øget forståelse af  anvendelsen af EU-rette n på idrætten takket 
være specifik vejledning på EU-plan kan forventes at have en positiv indvirkning på det indre markeds funktion, da det kan stø tte idrætssektorens udvikling af  aktiviteter på et solidt 
retsgrundlag. Det kan også hjælpe med at undgå spændinger mellem forskellige aktører eller 
retstvister. Støtte med henblik på forbedring af strukturer for EU-dialog og –samarbejde  kan 
føre til bedre samarbejde med interessenter og til integrerede og gennemsigtige processer. Erfaringerne fra andre sektorer, f.eks. uddannelse,  kultur, ungdom, viser at den politiske støtte 
til udviklingen af en evidensbasis for EU-27 kan føre til en mere velinformeret national og 
europæisk beslutningstagning, de r er baseret på et solidt økonomisk grundlag, f.eks. 
beslutninger om offentlige udgifter og inve steringer). Adgangen til information af 
tilstrækkelig kvalitet kan også være til gavn for andre aktører, såsom idrætsorganisationer, som er nødt til at forvisse sig om, at de res aktiviteter er base ret på sund økonomisk 
forvaltning.  
DA 6   DA Med hensyn til de m iljømæssige virkninger  erkendes det i ra pporten, at idrætten – især i 
forbindelse med større sports begivenheder – i et vist omfa ng kan skade miljøet. Alle 
valgmulighederne kan – om end i forskelligt omfang – fremme miljøvenlige tiltag. 
Hver valgmulighed vurderes derefter ud fra sandsynligheden for, at de vigtigste og de 
ønskede positive virkninger indtræffer og ud fra disses størrelsesorden. De vigtigste 
virkninger  identificeres på tre områder: forbedring af den offentlige sundhed, social 
integration af underprivilegerede grupper og fremme af beskæftigelsesegnethed og 
arbejdspladser.  Sandsynligheden og størrelsesordenen vurderes generelt som større for 
valgmulighed B og C end for valgmulighed A i kraf t af de strategiske politiske rammer og de 
nye foranstaltninger, der forventes gennemf ørt i forbindelse med disse valgmuligheder 
sammenlignet med referencescenariet.  
b) Virkningsgraden  i forbindelse med valgmulighed A er vurderet som meget lav, til trods for 
at virkningerne for de menneskelige ressourcer vurderes som positive, og til trods for den omstændighed, at Kommissionen er i besiddelse af det systembetingede 
gennemførelsespotentiale. Baggrunden for denne vurdering er den høje sandsynlighed for at 
der i forbindelse med denne valgmulighed ikke opnås de ønskede virkninger, og den 
omstændighed at en simpel videreførelse af de igangværende aktiviteter synes at være svær at 
begrunde ud fra traktatens mandat, som udtrykke ligt opfordrer til EU-foranstaltninger inden 
for idræt. I modsætning til valgmulighed A, kræver valgmulighed C forholdsmæssigt høje investeringer i form af menneskelige ressource r, mens sandsynligheden for, at de ønskede 
virkninger opnås i forbindelse med denne valg mulighed vurderes som høj til meget høj. Det 
må derfor antages, at valgmulighed C er forbundet med en højere virkningsgrad end 
referencescenariet. Med hensyn til gennemførel sespotentialet foreligger der indtil nu ingen 
erfaringer med iværksættelse af en åben k oordineringsmetode for et nyt horisontalt 
politikområde som idræt. På det nuværende tidli ge stadie af det formelle EU-samarbejde om 
idræt foreligger der end nu ikke tilstrækkelige oplysninger t il, at der kan udvikles konsensus 
om en åben koordineringsmetode. Gennemførelse spotentialet i forbindelse med valgmulighed 
C er derfor vurderet som negativt i forhol d til referencescenariet. Vurderingen af 
valgmulighed B giver et mere balanceret result at, både når det gælder virkningsgrad (høj 
sandsynlighed for opnåelse af den ønskede virkni ng) og investeringer (ingen krav om ekstra 
menneskelige ressourcer). Desuden er gennemf ørelsespotentialet vurderet som meget højt i 
forhold til referencescenariet i betragtning af de n nævnte støtte fra stater og interessenter til 
det under valgmulighed B foreslåede tiltag. Den sa mlede virkningsgrad for valgmulighed B er 
derfor vurderet som den højeste blandt alle valgmulighederne. 
c) Med hensyn til effektivitet
 er hver valgmulighed vurderet ud fra det strategiske mål (den 
nye strategiske indfaldsvinkel t il EU-samarbejdet om idræt) og de syv specifikke mål, som 
søges opnået ved initiativet. Valgmulighed A op fylder ikke den strategiske målsætning og 
bidrager kun i meget begrænset omfang til, at de specifikke mål nås. Med valgmulighed B og 
C kan det strategiske mål nås ved skabelse af en EU-ramme  for idræt. Med hensyn til 
opnåelsen af målsætningerne i forbindelse med centrale områder, hvor muligheden for 
implementering af en åben koordineringsmetode  er størst, vurderes effektiviteten af 
valgmulighed C som større e nd for valgmulighed B. Ligeledes må effektiviteten af 
valgmulighed B – i kraft af målrettede aktione r, som forventes gennemført i forbindelse med 
EU-dagsordenen for indsatsen på områder i fo rbindelse med mål vedrørende retfærdighed og 
åbenhed i idrætskonkurrencer, dialog og samarbejde  inden for idræt og større retssikkerhed i 
forbindelse med anvendelsen af EU-retten på idræt – vurderes som større end for 
valgmulighed C. Samlet set vurderes det, at sa ndsynligheden for, at målene kan nås ved hjælp 
af valgmulighed C, er en smule højere, e nd tilfældet er med handlingsmulighed B.  
DA 7   DA d) Valgmulighedernes sammenhæng  med EU-politikkernes ove rordnede mål vurderes i 
forhold til de overordnede mål i Europa 2020-st rategien, EU's sundhedsstrategi og det indre 
markeds funktion. Valgmulighed A vurderes i kke – i betragtning af mangelen på nye 
foranstaltninger - som sammenhængende med de overordnede mål. Valgmulighed B og C 
bidrager begge til væksten og jobskabelsen, den offentlige sundhed og det indre marked. Det antages, at et langsigtet polit isk tiltag, der baner vej for en åben koordineringsmetode, udgør 
en lidt mere sammenhængende indfaldsvinkel til opnåelsen af generelle EU-målsætninger, 
især når det gælder mål i forbindelse med Eur opa 2020 (ved at hjælpe idrætssektoren med at 
udvikle sit fulde vækst- og jobskabelsespotentiale ), hvilket kommer til udtryk i den lidt højere 
vurdering for valgmulighed C i forhold til valgmulighed B. 
Sammenligning af valgmulig heder/valg af mulighed 
I det efterfølgende kapitel af analysen opsu mmeres sammenligningen af valgmulighederne i 
lyset af de fire kriterier vedrørende virkning, virkningsgr ad, effektivitet og sammenhæng. 
• De positive økonomiske og sociale virkninger
 af valgmulighed B og C forventes at være 
sammenlignelige, mens den nye EU-dagsorden, der indgår i valmulighed B, forekommer 
særligt befordrende disse virkni nger. Virkningsniveauet kan forv entes at være lidt højere i 
forbindelse med valgmulighed C, der indebæ rer en åben koordineringsmetode for visse 
centrale områder for EU-samarbejde inden fo r idrætten (f.eks. sundhe dsfremmende fysisk 
aktivitet). 
• Vedrørende virkningsgrad  må valgmulighed A vurderes me get lavt. Til trods for meget 
højere investeringer forventes valgmulighed C at have en højere virkningsgrad end 
referencescenariet, selv om den er svær  at realisere. Valgmulighed B har højere 
virkningsgrad, end tilfældet er med refere ncescenariet og valgmulighed C. Desuden opnår 
Kommissionens gennemførelsespotentiale med he nsyn til at levere de ønskede virkninger 
den højeste vurdering under valgmulighed B. 
• Hvad angår effektivitet  kan opnåelsen af målsætningerne ik ke garanteres i forbindelse med 
valgmulighed A, mens valgmulighed B og C begge  resulterer i opnåelse af det strategiske 
mål og de specifikke mål. Valgmulighed C forven tes at opnå en lidt mere effektiv virkning. 
• Vedrørende sammenhængskriteriet  fører valgmulighed A ikke  til opnåelse af EU's 
overordnede sociale og økonomiske mål, mens  valgmulighed B og C begge kan bidrage 
væsentligt hertil. Valgmulighed C, der indebærer en åben koordineringsmetode, vurderes som det mest passende instrument. 
Det konkluderes i konsekvensanalys en, at valgmulighed B er det mest velegnede middel til at 
tage udfordringer op inden for idrætten i EU og til at gennemføre bestemmelserne vedrørende sport i artikel 165 i TEUF. Valg mulighed B er den mest balanc erede mulighed og samtidig 
den mulighed, der er forbundet med størst sandsynlighed for at opnå  de største nettogevinster 
i denne fase af udviklingen af sportens europæiske dimension. 
På denne baggrund vil Kommissione n udarbejde et udkast til en meddelelse om en politisk 
ramme for idrætten i EU, herunder en ny EU-dagsorden for idræt . I denne meddelelse 
bekendtgøres også en konsekvensanalyse vedrør ende et muligt EU-idrætsprogram fra 2014 og 
frem med henblik på at supplere samarbejdsrammen. 
DA 8   DA Tilsyn og evaluering 
Endelig præsenteres i konsekvensanalysen en oversigt over de planlagte faser for overvågning 
og evaluering, herunder især en liste over det førs te sæt af centrale indikatorer for fremskridt 
vedrørende opnåelse af de gene relle og specifikke målsætninger, der forfølges i det foreslåede 
initiativ (valgmulighed B). En del af den foreslåede EU-ramme for samarbejdet vedrørende 
idræt vil bestå af en evaluering i 2015, som sku lle give mulighed for inddragelse af en åben 
koordineringsmetode for vi sse aspekter af EU-samarbejdet om idræt.