Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 88/77/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra dieselmotorer til fremdrift af køretøjer (98/C 173/01) (EØS-relevant tekst) COM(97) 627 endelig udg. - 97/0350(COD)

(forelagt af Kommissionen den 23. marts 1998)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 100 A,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg,

i henhold til fremgangsmåden i artikel 189 B i traktaten, og

ud fra følgende betragtninger:

Ifølge første handlingsprogram for De Europæiske Fællesskaber på miljøområdet (1), som blev godkendt ved Rådets deklaration af 22. november 1973, skal der tages hensyn til de seneste videnskabelige fremskridt i forbindelse med bekæmpelse af luftforurening fra motorkøretøjers udstødningsgas, og allerede vedtagne direktiver skal ændres i overensstemmelse hermed; ifølge femte handlingsprogram, hvis generelle indhold blev godkendt af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, i deres resolution af 1. februar 1993 (2), skal der gøres en ekstra indsats for væsentligt at formindske den nuværende emission af forurenende stoffer fra motorkøretøjer;

det er almindeligt erkendt, at udviklingen på transportområdet inden for Fællesskabet har medført en voldsom belastning af miljøet; det har vist sig, at en række af de officielle prognoser for den stigende trafiktæthed ligger under de faktiske tal; der må derfor pålægges samtlige motorkøretøjer strenge emissionsnormer;

ved Rådets direktiv 88/77/EØF (3), senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/1/EF (4), blev der fastsat grænseværdier for emissionen af carbonmonoxid, uforbrændte carbonhydrider og nitrogenoxider fra dieselmotorer til fremdrift af motorkøretøjer, som er baseret på en prøvningsprocedure, der er repræsentativ for de pågældende køretøjers kørselsforhold i Europa; direktivet blev først ændret ved direktiv 91/542/EØF (5) i to etaper, hvoraf den første (1992 1993) faldt sammen med det tidspunkt, hvor nye europæiske emissionskrav til personbiler trådte i kraft; anden etape (1995 1996) gav den europæiske bilindustri en indikation af den mere langsigtede målsætning ved at fastsætte grænseværdier, som bygger på den forventede ydeevne af teknologi, der endnu var under udvikling, hvorved industrien fik et stykke tid til at færdigudvikle den nævnte teknologi; ifølge direktiv 88/77/EØF, som ændret ved direktiv 96/1/EF, skal den grænseværdi, der er fastsat for partikler i direktiv 91/542/EØF, gælde fra 1999 for små dieselmotorer med slagvolumen mindre end 0,7 dm3 pr. cylinder og et omdrejningstal ved mærkeeffekten på mere end 3 000 min-1; det er dog teknisk velbegrundet at opretholde forskelle i kravene til partikelemissioner for sådanne små hurtiggående dieselmotorer efter 1999;

ifølge artikel 5, stk. 3, i direktiv 91/542/EØF skal Kommissionen inden udgangen af 1996 aflægge beretning for Rådet om de tekniske fremskridt, der er gjort for så vidt angår revision af grænseværdierne for forurenende emissioner, eventuelt ledsaget af en revision af prøvningsproceduren; de nye grænseværdier finder ikke anvendelse inden den 1. oktober 1999 for nye standardtypegodkendelser;

for at imødekomme bestemmelserne i artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/12/EF (6) vedtog Kommissionen i meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet et europæisk program vedrørende luftkvalitet, vejtrafikemissioner, brændstof og motorteknologi (auto/oil-programmet) (7); en analyse af omkostninger og virkninger under auto/oil-programmet har vist, at der kræves yderligere forbedring af dieselmotorteknologien til tunge køretøjer, hvis luftkvalitetsmålene skal nås i 2010, hvilket er beskrevet i Kommissionens meddelelse om auto/oil-programmet;

stramningen af kravene til nye dieselmotorer i direktiv 88/77/EØF indgår i en global fællesskabsstrategi, som også omfatter en revision af kravene til lette erhvervskøretøjer og personbiler efter år 2000, forbedring af motorbrændstoffernes kvalitet og en mere nøjagtig vurdering af den faktiske emission fra køretøjer i brug;

direktiv 88/77/EØF er et af særdirektiverne under den EF-typegodkendelsesprocedure, der er fastlagt ved Rådets direktiv 70/156/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil (8), senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/27/EF (9), i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet i traktatens artikel 3 B går de i nærværende direktiv fastsatte foranstaltninger ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at reducere de forurenende emissioner;

i auto/oil-programmet blev en nedsættelse af emissionsgrænseværdierne fra år 2000 på 30 % for NOx og 30 % for partikler anset som afgørende for, at der kan opnås en tilfredsstillende luftkvalitet på mellemlang sigt; nedsættelser på 30 % for kulbrinter i alt og 30 % for carbonmonoxid vil tilsvarende bidrage til luftkvaliteten på mellemlang sigt; en nedsættelse på 30 % af røgtætheden i forhold til den, der måles på motorer i dag, vil supplere Rådets direktiv 72/306/EØF (10), senest ændret ved Kommissionens direktiv 97/20/EF (11), og medvirke til at mindske mængden af partikler; i nedsættelserne er der taget højde for indflydelsen fra en ny testcyklus, som er mere repræsentativ for det faktiske kørselsmønster for køretøjer i brug;

egendiagnosesystemer (OBD) til tunge køretøjer er endnu ikke fuldt udviklede, men bør indføres fra 2005, så eventuelle fejl i de køretøjskomponenter og -systemer, der er kritiske for dets emission, hurtigt kan konstateres, og så det ved hjælp af bedre eftersyn og vedligehold bliver muligt at opretholde køretøjernes oprindelige emissionspræstationer i betydeligt højere grad;

der bør indføres nye testcyklusser for emission af luftarter og partikler og for røgtæthed, hvilket giver mulighed for en mere repræsentativ evaluering af dieselmotorers emissionspræstationer ved prøvning under forhold, der ligger tættere på køretøjernes brug i praksis; der bør indføres en ny testcyklus for konventionelle dieselmotorer og dieselmotorer med katalysator; der bør indføres en ny kombineret testprocedure (med to cyklusser) for dieselmotorer med avancerede emissionsbegrænsende systemer og for gasdrevne motorer;

medlemsstaterne bør have mulighed for gennem afgiftsbegunstigelser at fremme indførelse af køretøjer, der opfylder de skærpede krav, der indføres ved nærværende direktiv;

det er påkrævet at fastslå, at der fra 2005 påregnes yderligere betydelige nedsættelser af emissionsgrænseværdierne, som tager udgangspunkt i Kommissionens andet auto/oil-program, for dermed at tilskynde til at fortsætte med at udvikle køretøjer med det mest avancerede forureningsbegrænsende udstyr; hvis der ikke sker væsentlige fremskridt henimod en testprocedure, der er harmoniseret på verdensplan, bør emissionsgrænseværdierne for dieselmotorer fra 2005 bygge på den kombinerede testprocedure (med to cyklusser);

resultaterne af igangværende forskning i partiklers egenskaber bør tages i betragtning, når der udarbejdes fællesskabslovgivning om emissioner fra motorkøretøjer;

Kommissionen bør senest den 31. december 1999 aflægge rapport om udviklingen inden for emissionsbegrænsende udstyr til tunge dieselkøretøjer og sammenhængen med brændstofkvaliteten; Kommissionen bør også aflægge rapport om udviklingen inden for specifikke miljøvenlige emissionsgrænseværdier for motorer, der som brændstof benytter f.eks. flydende gas (LPG) og naturgas (NG);

emissionsgrænseværdierne for 2005 og den tilhørende testprocedure bør bekræftes ved et direktiv fra Europa-Parlamentet og Rådet, som bygger på et forslag, som Kommissionen fremsætter senest 31. december 1999;

direktiv 88/77/EØF bør følgelig ændres -

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

I direktiv 88/77/EØF foretages følgende ændringer:

1) Titlen affattes således:

»Rådets direktiv 88/77/EØF af 3. december 1987 om foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra dieselmotorer til fremdrift af køretøjer og emission af forurenende luftarter fra køretøjsmotorer med styret tænding, som benytter naturgas eller flydende gas som brændstof«.

2) Artikel 1 affattes således:

»Artikel 1

I dette direktiv forstås ved:

- »køretøj«, et køretøj som defineret i bilag II, del A, til direktiv 70/156/EØF, som drives af en diesel- eller gasmotor, dog ikke køretøjer i klasse M1

- »diesel- eller gasmotor«, den fremdrivningsenhed til et køretøj, som kan typegodkendes som separat teknisk enhed som defineret i artikel 2 i direktiv 70/156/EØF«.

3) Bilagene affattes som angivet i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

1) Fra den 1. oktober 1999 kan medlemsstaterne ikke af grunde, der vedrører motorens emission af forurenende luftarter og partikler eller udstødningens røgtæthed:

- nægte EF-typegodkendelse, udstedelse af det dokument, der er omhandlet i artikel 10 i direktiv 70/156/EØF, som ændret ved direktiv 87/403/EØF (12), eller national typegodkendelse af en type køretøj, der drives af en diesel- eller gasmotor, eller

- forbyde registrering, salg, ibrugtagning eller anvendelse af sådanne fabriksnye køretøjer, eller

- nægte EF-typegodkendelse eller national typegodkendelse af en diesel- eller gasmotortype, eller

- forbyde salg eller anvendelse af fabriksnye diesel- eller gasmotorer

hvis de relevante krav i bilagene til direktiv 88/77/EØF som ændret ved nærværende direktiv er opfyldt.

2) Fra den 1. oktober 2000:

- kan medlemsstaterne ikke meddele EF-typegodkendelse eller udstede det dokument, der er omhandlet i artikel 10 i direktiv 70/156/EØF, som ændret ved direktiv 87/403/EØF

- skal medlemsstaterne nægte national typegodkendelse

af en type diesel- eller gasmotor og af en type køretøj, der drives af en diesel- eller gasmotor, hvis motorens emission af forurenende luftarter og partikler og udstødningens røgtæthed ikke ligger inden for grænseværdierne i tabellerne i punkt 6.2.1 i bilag I til direktiv 88/77/EØF som ændret ved dette direktiv.

3) Fra den 1. oktober 2001 skal medlemsstaterne:

- anse typeattester, der ledsager fabriksnye køretøjer eller fabriksnye motorer som omhandlet i direktiv 70/156/EØF, for ugyldige til det i samme direktivs artikel 7, stk. 1, nævnte formål

- nægte registrering, salg, ibrugtagning og anvendelse af fabriksnye køretøjer, der drives af en diesel- eller gasmotor, og salg og ibrugtagning af fabriksnye diesel- og gasmotorer

hvis motorens emission af forurenende luftarter og partikler og udstødningens røgtæthed ikke ligger inden for grænseværdierne i tabellerne i punkt 6.2.1 i bilag I til direktiv 88/77/EØF som ændret ved dette direktiv.

Artikel 3

Medlemsstaterne kan kun indrømme afgiftsbegunstigelser for motorkøretøjer, der opfylder bestemmelserne i direktiv 88/77/EØF som ændret ved nærværende direktiv. Afgiftsbegunstigelser skal opfylde såvel traktatens bestemmelser som følgende betingelser:

- De skal gælde for alle fabriksnye køretøjer, der udbydes til salg på markedet i medlemsstaten, og som tidligere end krævet opfylder de obligatoriske krav i række A i tabel 1 og 2 i punkt 6.2.1 i bilag I til direktiv 88/77/EØF som ændret ved nærværende direktiv.

- De skal ophøre fra det tidspunkt, hvor emissionskravene i artikel 2, stk. 3, bliver obligatoriske for fabriksnye køretøjer.

- For hver type motorkøretøj skal de beløbsmæssigt være lavere end ekstraomkostningerne til det tekniske udstyr til overholdelse af værdierne i artikel 2, stk. 3, og monteringen heraf i køretøjet.

Kommissionen skal underrettes om planer om indførelse eller ændring af afgiftsbegunstigelserne i første afsnit i så god tid, at den kan fremsætte sine bemærkninger dertil.

Artikel 4

Senest 12 måneder efter nærværende direktivs ikrafttræden, dog senest 31. december 1999, forelægger Kommissionen et forslag om yderligere stramning af emissionskravene til de køretøjer og motorer, der er omfattet af direktivet, for Europa-Parlamentet og Rådet.

I forslaget skal følgende indgå:

- revisionsprogrammet i artikel 3 i direktiv . . . og artikel 9 i direktiv . . . .

- udviklingen inden for emissionsbegrænsende teknologi til diesel- og gasmotorer, herunder dens sammenhæng med brændstofkvaliteten

- udarbejdelse af en testcyklus for typegodkendelsesprøvning, som er harmoniseret på verdensplan

- egendiagnosesystemer (OBD) til højtydende motorer

- relevante holdbarhedsbestemmelser.

Forslaget skal tilstræbe en betydelig nedsættelse af forurenende emissioner fra de køretøjer og motorer, der er omfattet af direktivet. De lavere grænseværdier gælder tidligst fra 1. oktober 2005 for nye typegodkendelser.

Artikel 5

1) Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest 1. januar 1999. De underretter straks Kommissionen herom.

Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.

2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 6

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 7

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

(1) EFT C 112 af 20.12.1973, s. 1.

(2) EFT C 138 af 17.5.1993, s. 1.

(3) EFT L 36 af 9.2.1988, s. 33.

(4) EFT L 40 af 17.2.1996, s. 1.

(5) EFT L 295 af 25.10.1991, s. 1.

(6) EFT L 100 af 19.4.1994, s. 42.

(7) KOM(96) 248 endelig udg. af 18.6.1996.

(8) EFT L 42 af 23.2.1970, s. 1.

(9) EFT L 233 af 2.5.1997, s. 1.

(10) EFT L 190 af 20.8.1972, s. 1.

(11) EFT L 125 af 16.5.1997, s. 21.

(12) EFT L 220 af 8.8.1987, s. 44.

BILAG I

OMRÅDE, DEFINITIONER OG FORKORTELSER, ANSØGNING OM EF-TYPEGODKENDELSE, SPECIFIKATIONER, PRØVNING OG PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

1. OMRÅDE

Dette direktiv finder anvendelse på forurenende luftarter og partikler fra alle motorkøretøjer, som er udstyret med motor med kompressionstænding, på forurenende luftarter fra alle motorer, som har styret tænding og anvender naturgas eller LPG som brændstof, samt på de i artikel 1 beskrevne motorer med kompressionstænding og styret tænding, bortset fra de køretøjer af klasse N1, N2 og M2, for hvilke der er meddelt typegodkendelse i henhold til direktiv 70/220/EØF (1), senest ændret ved direktiv 96/44/EF (2).

2. DEFINITIONER OG FORKORTELSER

I dette direktiv forstås ved:

2.1. testcyklus, en sekvens af testpunkter, der hver er karakteriseret ved en bestemt hastighed og et bestemt drejningsmoment, som motoren skal overholde henholdsvis i stationær funktionsmåde (ESC-test) og i ikke-stationær funktionsmåde (ETC- og ELR-test);

2.2. godkendelse af en motor (motorfamilie), godkendelse af en motor (motortype) hvad angår størrelsen af emissionen af forurenende luftarter og partikler;

2.3. dieselmotor, en motor, som fungerer efter kompressionstændingsprincippet;

gasmotor, en motor, som anvender naturgas eller LPG som brændstof;

2.4. motortype, en kategori af motorer, som ikke afviger indbyrdes med hensyn til de væsentlige motorspecifikationer, der er beskrevet i bilag II til dette direktiv;

2.5. motorfamilie, en af fabrikanten foretaget gruppering af motorer, som gennem deres konstruktion, således som den er defineret i bilag II, tillæg 2 til dette direktiv, forventes at have ensartede egenskaber hvad angår emissioner fra udstødningen; alle medlemmer af motorfamilien skal opfylde de pågældende emissionsgrænseværdier;

2.6. stammotor, en motor, der er udvalgt af en motorfamilie på en sådan måde, at dens emissionsegenskaber er repræsentative for den pågældende motorfamilie;

2.7. forurenende luftarter, carbonmonoxid, cabonhydrider (for hvilke der antages et kul:brint forhold svarende til bruttoformlen C1H1,85 for diesel, CH2,525 for LPG og CH2,93 for NG (NMHC)), methan (idet der antages et kul:brint forhold på CH4 for NG) og nitrogenoxider, idet sidstnævnte udtrykkes som nitrogendioxidækvivalenter (NO2);

forurenende partikler, materiale, der er indsamlet på et nærmere angivet filtermateriale efter fortynding af udstødningsgassen med ren, filtreret luft, således at temperaturen ikke er over 325 K (52 °C);

2.8. røg, partikler, som føres med i udstødningsstrømmen fra en dieselmotor, og som absorberer, reflekterer eller bryder lys;

2.9. nettoeffekt, effekten i kW EF målt i prøvebænk på enden af krumtapakslen eller hvad der svarer til denne, i henhold til EF-metoden for måling af effekten af forbrændingsmotorer til køretøjer som fastlagt i direktiv 80/1269/EØF (3), senest ændret ved direktiv 89/491/EØF (4);

2.10. angiven maksimaleffekt (Pmax), den maksimale effekt i kW EF (nettoeffekt), som angivet af fabrikanten i ansøgningen om typegodkendelse;

2.11. % belastning, den brøkdel af det maksimale drejningsmoment, der er til rådighed ved en given motorhastighed;

2.12. ESC-test, en testcyklus bestående af 13 stationære testforløb, der skal gennemløbes i henhold til punkt 6.2 i dette bilag;

2.13. ELR-test, en testcyklus bestående af en sekvens af belastningstrin med konstant motorhastighed, der skal gennemløbes i henhold til punkt 6.2 i dette bilag;

2.14. ETC-test, en testcyklus bestående af 1 800 ikke-stationære sekvenser, som sekund for sekund går over i hinanden og gennemløbes i henhold til punkt 6.2 i dette bilag;

2.15. motorens arbejdshastighedsområde, det motorhastighedsområde, der er det oftest anvendte mellem lav og høj hastighed som fastlagt i bilag III til dette direktiv;

2.16. lav hastighed (nlo), den laveste motorhastighed, hvor motoren yder 50 % af den angivne maksimaleffekt;

2.17. høj hastighed (nhi), den højeste motorhastighed, hvor motoren yder 70 % af den angivne maksimaleffekt;

2.18. motorhastighed A, B og C, de testhastigheder i motorens arbejdshastighedsområde, som skal anvendes til ESC-test og ELR-test som fastlagt i bilag III, tillæg 1 til dette direktiv;

2.19. kontrolområde, området med motorhastighed mellem A og C og belastning mellem 25 og 100 procent;

2.20. referencehastighed (nref), den 100 procents hastighedsværdi, som anvendes til denormalisering af de relative hastighedsværdier i ETC-testen som angivet i bilag III, tillæg 2 til dette direktiv;

2.21. opacimeter, et instrument, der er konstrueret til at måle røgpartiklers røgtæthed (opacitet) ved lysekstinktionsprincippet;

2.22. naturgasområde, et af områderne H eller L som defineret i Europæisk standard EN 437, dateret november 1993;

2.23. selvtilpasningsevne, en motors evne til at holde luft/brændstofforholdet konstant;

2.24. rekalibrering, en finjustering af en naturgasdrevet motor med det formål at give den samme præstationer (effekt, brændstofforbrug) i et andet naturgasområde;

2.25. Wobbe-indeks (nedre Wl, eller øvre Wu), forholdet mellem den ækvivalente brændværdi af en gas pr. enhedsvolumen og kvadratroden af dens relative massefylde ved samme referencebetingelser:

W = Hgas × √ñair/ñ gas

2.26. ë-forskydningsfaktor (Së), et udtryk, som beskriver motorstyringssystemets nødvendige fleksibilitet med hensyn til en ændring af luftoverskudskoefficienten ë, hvis motoren drives med en gas af anden sammensætning end ren methan (vedrørende beregningen af Së, se bilag VII).

Figur 1 Detaljeret beskrivelse af testcykluserne

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

2.27. Symboler og forkortelser

2.27.1. >TABELPOSITION>

2.27.2. >TABELPOSITION>

2.27.3. >TABELPOSITION>

3. ANSØGNING OM EF-TYPEGODKENDELSE

3.1. Ansøgning om EF-typegodkendelse af en motortype eller motorfamilie som separat teknisk enhed

3.1.1. Ansøgning om godkendelse af en motortype eller motorfamilie, hvad angår emissionen af forurenende luftarter og partikler for dieselmotorer og hvad angår emissionen af forurenende luftarter for gasmotorer, skal indgives af motorens fabrikant eller af en godkendt repræsentant.

3.1.2. Ansøgningen skal indgives sammen med følgende dokumenter, der vedlægges i tre eksemplarer, og skal indeholde følgende oplysninger:

3.1.2.1. en beskrivelse af motortypen eller, i givet fald, af motorfamilien, med angivelse af alle de i bilag II til dette direktiv anførte oplysninger, som er i overensstemmelse med kravene i artikel 9a i direktiv 70/156/EØF.

3.1.3. En motor, som er i overensstemmelse med specifikationerne for den i bilag II beskrevne »motortype« eller »stammotor«, skal stilles til rådighed for den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for de i punkt 6 beskrevne tests.

3.2. Ansøgning om EF-typegodkendelse af en køretøjstype med hensyn til dennes motor

3.2.1. Ansøgning om godkendelse af et køretøj hvad angår emissionen af forurenende luftarter og partikler for dieselmotorer og hvad angår emissionen af forurenende luftarter for gasmotorer, indgives af køretøjets fabrikant eller en godkendt repræsentant.

3.2.2. Ansøgningen ledsages af nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og af følgende oplysninger:

3.2.2.1. en beskrivelse af køretøjstypen og af motorrelaterede køretøjsdele samt, i givet fald, af motortypen eller motorfamilien, med angivelse af de i bilag II til dette direktiv anførte oplysninger, samt den krævede dokumentation i henhold til artikel 3 i direktiv 70/156/EØF.

3.3. Ansøgning om EF-typegodkendelse af en køretøjstype med en godkendt motor

3.3.1. Ansøgning om godkendelse af et køretøj hvad angår emissionen af forurenende luftarter og partikler fra køretøjets godkendte dieselmotor eller -motorfamilie og hvad angår emissionen af forurenende luftarter fra køretøjets godkendte gasmotor eller -motorfamilie skal indgives af køretøjets fabrikant eller en godkendt repræsentant.

3.3.2. Ansøgningen skal indgives sammen med følgende dokumenter, der vedlægges i tre eksemplarer, og skal indeholde følgende oplysninger:

3.3.2.1. en beskrivelse af køretøjstypen og af motorrelaterede køretøjsdele, med angivelse af alle oplysninger anført i bilag II til dette direktiv, for så vidt de er relevante, og en kopi af attesten for EF-typegodkendelsesattesten som separat teknisk enhed (bilag VI) for den motor eller motorfamilie, som er monteret i køretøjstypen, samt den krævede dokumentation i henhold til artikel 3 i direktiv 70/156/EØF.

4. EF-TYPEGODKENDELSE

4.1. Meddelelse af brændstofuafhængig EF-typegodkendelse

Brændstofuafhængig EF-typegodkendelse meddeles under følgende forudsætninger:

4.1.1. For dieselbrændstof opfylder stammotoren kravene i dette direktiv vedrørende det i bilag IV angivne referencebrændstof.

4.1.2. For naturgas skal stammotorens evne til at tilpasse sig til enhver brændstofsammensætning, som kan optræde på markedet, være godtgjort. For naturgas er der sædvanligvis to typer brændstof med henholdsvis høj brændværdi (H-gas) og lav brændværdi (L-gas), men med betydelig spredning inden for begge områder; de afviger betydeligt i deres energiindhold, udtrykt ved Wobbe-indeks og ë-forskydningsfaktor (Së). Formler til beregning af Wobbe-indeks og Së) er givet i punkt 2.25. og 2.26. Referencebrændstoffets sammensætning afspejler variationerne i disse parametre.

Stammotoren skal opfylde kravene i dette direktiv vedrørende referencebrændstofferne G20 og G25 som foreskrevet i bilag IV, uden at der foretages rejustering af brændstofsystemet mellem de to tests. Dog tillades én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling efter skift af brændstof. Før testning skal motoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3. af tillæg 2 til bilag III.

4.1.3. For motorer, som drives af naturgas og er selvtilpassende dels til H-gasområdet, dels til L-gasområdet, og som kan omstilles mellem H-området og L-området ved hjælp af en kontakt, skal stammotoren afprøves i begge omskifterens positioner på de to relevante referencebrændstoffer som foreskrevet i bilag IV for hvert område. Som brændstof anvendes G20 (brændstof 1) og G23 (brændstof 2) for H-gasområdet, G23 (brændstof 1) og G25 (brændstof 2) for L-gasområdet. Stammotoren skal i begge omskifterens positioner opfylde kravene i dette direktiv uden omstilling af brændstofsystemet mellem de to tests. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før testning skal stammotoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 af tillæg 2 til bilag III.

4.1.3.1. På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof (brændstof 3), hvis ë-forskydningsfaktoren (Së) ligger mellem værdierne for brændstofferne G20 og G25, f.eks. når brændstof 3 er et brændstof af handelskvalitet. Resultaterne af denne test kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.

4.1.3.2. For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholder »r« som følger:

r = >NUM>emissionsresultat på referencebrændstof 2

>DEN>emissionsresultat på referencebrændstof 1

eller

ra = >NUM>emissionsresultat på referencebrændstof 2

>DEN>emissionsresultat på referencebrændstof 3

og,

rb = >NUM>emissionsresultat på referencebrændstof 1

>DEN>emissionsresultat på referencebrændstof 3

4.1.4. For LPG skal stammotorens evne til at tilpasse sig til enhver brændstofsammensætning, som man kan komme ud for på markedet, være godtgjort. For LPG forekommer variationer i C3/C4-sammensætningen. Disse variationer afspejler sig i referencebrændstofferne. Stammotoren skal opfylde emissionskravene på referencebrændstof A og B som foreskrevet i bilag IV, uden at der foretages rejustering af brændstofsystemet mellem de to tests. Dog tillades en tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling efter skift af brændstof. Før testning skal motoren tilkøres efter den procedure, som er givet i punkt 3 af tillæg 2 til bilag III.

4.1.4.1. For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet »r« som følger:

r = >NUM>emissionsresultat på referencebrændstof 2

>DEN>emissionsresultat på referencebrændstof 1

4.2. Meddelelse af en brændstofbegrænset EF-typegodkendelse

På det nuværende tekniske udviklingsstade er det endnu ikke muligt at gøre »leanburn« (magert forbrændende) naturgasmotorer selvtilpassende. Sådanne motorer har imidlertid fordele med hensyn til virkningsgrad og CO2-emission. En bruger, som har en garanteret forsyning med brændstof af ensartet sammensætning, kan satse på en »leanburn«-motor. En sådan motor kan tænkes at blive omfattet af en brændstofbegrænset godkendelse. Af hensyn til den internationale harmonisering er international godkendelse af en sådan motor ønskelig. Brændstofbegrænsede varianter skal da være identiske, bortset fra indholdet i databasen i brændstofsystemets elektroniske styreenhed samt de dele af brændstofsystemet (såsom indsprøjtningsdyser), som nødvendigvis må tilpasses efter brændstofgennemstrømningen.

Brændstofbegrænset EF-typegodkendelse vil være underkastet følgende krav:

4.2.1. Godkendelse hvad angår emissionen fra udstødningen, af en motor, som kører på naturgas og er indstillet til at køre på gas i enten H-området eller L-området.

Stammotoren afprøves på de to relevante referencebrændstoffer som foreskrevet i bilag VI for det pågældende område. Brændstofferne er G20 (brændstof 1) og G23 (brændstof 2) for H-gasområdet, G23 (brændstof 1) og G25 (brændstof 2) for L-gasområdet. Stammotoren skal opfylde emissionskravene uden omstilling af brændstofsystemet mellem de to tests. Efter skift af brændstof tillades dog én tilpasningskørsel gennem én ETC-cyklus uden måling. Før testning skal motoren tilkøres efter den procedure, som foreskrives i punkt 3 af tillæg 2 til bilag III.

4.2.1.1. På fabrikantens begæring kan motoren afprøves på et tredje brændstof (brændstof 3), såfremt ë-forskydningsfaktoren (Së) ligger mellem værdierne for brændstofferne G20 og G23, henholdsvis mellem G23 og G25, f.eks. når brændstof 3 er et brændstof af handelskvalitet. Resultaterne af denne test kan danne grundlag for vurderingen af produktionens overensstemmelse.

4.2.1.2. For hvert forurenende stof bestemmes emissionsforholdet »r« som følger:

r = >NUM>emissionsresultat på referencebrændstof 2

>DEN>emissionsresultat på referencebrændstof 1

eller

ra = >NUM>emissionsresultat på referencebrændstof 2

>DEN>emissionsresultat på referencebrændstof 3

og,

rb = >NUM>emissionsresultat på referencebrændstof 1

>DEN>emissionsresultat på referencebrændstof 3

4.2.1.3. Motoren skal ved levering til kunden være forsynet med en mærkat (se punkt 5.1.5), som angiver, hvilket gasområde motoren er godkendt til.

4.2.2. Godkendelse, hvad angår emissionen fra udstødningen, af en motor, som kører på naturgas eller LPG og er indstillet til at køre på brændstof af en bestemt sammensætning

4.2.2.1. Stammotoren skal opfylde emissionskravene på referencebrændstofferne G20 og G25 for naturgas hhv. referencebrændstofferne A og B for LPG som foreskrevet i bilag IV. Mellem testene er finindstilling af brændstofsystemet tilladt. Denne finindstilling består i rekalibrering af brændstofsystemets database uden ændring hverken af den grundlæggende reguleringsstrategi eller grundlæggende struktur af databasen. Eventuel nødvendig udskiftning af dele, som direkte vedrører brændstofgennemstrømningen (såsom indsprøjtningsdyser), er tilladt. Motoren skal yde samme effekt på begge brændstoffer.

4.2.2.2. Hvis fabrikanten ønsker det, kan motoren afprøves på referencebrændstofferne G20 og G23, hhv. G23 og G25, i hvilket tilfælde typegodkendelsen kun er gyldig for gasser i henholdsvis H-området og L-området.

4.2.2.3. Motoren skal ved leveringen til kunden være forsynet med en mærkat (se punkt 5.1.5.) med angivelse af den brændstofsammensætning, som motoren er kalibreret til.

4.3. Godkendelse af et medlem af en motorfamilie hvad angår emissioner fra udstødningen

4.3.1. Bortset fra det i punkt 4.3.2. omhandlede tilfælde skal godkendelsen af en stammotor uden yderligere prøvning udvides til at gælde alle medlemmer af motorfamilien, gældende for enhver brændstofsammensætning inden for det område, stammotoren er godkendt til (for de i punkt 4.2.2. beskrevne motorer) hhv. samme brændstofområde (for motorerne beskrevet enten i punkt 4.1. eller 4.2.), som stammotoren er godkendt til.

4.3.2. Sekundær testmotor

Såfremt den typegodkendende myndighed finder, at den indgivne ansøgning om typegodkendelse af en motor eller af et køretøj hvad angår motoren med hensyn til den valgte stammotor ikke fuldt ud repræsenterer den motorfamilie, som er defineret i bilag I, tillæg 1, kan den godkendende myndighed vælge en alternativ og om nødvendigt en ekstra referencetestmotor.

4.4. Typegodkendelsesattest

Der skal udstedes et certifikat i overensstemmelse med den i bilag VI foreskrevne model for godkendelserne omhandle i punkt 3.1., 3.2. og 3.3.

5. MÆRKNING AF MOTOR

5.1. En motor, der er godkendt som teknisk enhed, skal være forsynet med:

5.1.1. motorfabrikantens fabriks- eller handelsmærke;

5.1.2. fabrikantens handelsbeskrivelse;

5.1.3. EF-typegodkendelsesnummeret med foranstillede kendingsbogstaver på den stat, der har meddelt EF-typegodkendelse (5);

5.1.4. for NG-motorer, et af følgende mærker, der anbringes efter EF-typegodkendelsesnummeret:

- H for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i H-serien;

- L for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i L-serien;

- HL for motorer, der er godkendt og kalibreret for gasser i både H-serien og L-serien;

- Ht for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i H-området af gasser og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i H-området ved finjustering af motorens brændstofsystem;

- Lt for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem;

- HLt for motorer, som er godkendt og kalibreret for en bestemt gassammensætning i enten H- eller L-området og kan omstilles til en anden nærmere bestemt gas i enten H- eller L-området ved finjustering af motorens brændstofsystem.

5.1.5. Mærkning

For NG- og LPG-drevne motorer med brændstofbegrænset typegodkendelse finder følgende mærker anvendelse:

5.1.5.1. Indhold

Der skal gives følgende oplysninger:

I det i punkt 4.2.1.2. omhandlede tilfælde skal mærkets ordlyd være »MÅ KUN ANVENDES MED NATURGAS I H-OMRÅDET«. I givet fald erstattes »H« af »L«.

I det i punkt 4.2.2.3. omhandlede tilfælde skal mærkets ordlyd være »MÅ KUN ANVENDES MED NATURGAS AF SPECIFIKATION . . . . .« eller i givet fald »MÅ KUN ANVENDES MED LPG AF SPECIFIKATION . . . .«. Alle oplysninger i de(n) pågældende tabel(ler) i bilag VI skal gives med de enkeltbestanddele og grænser, som angives af motorens fabrikant.

Bogstaverne og tallene skal være mindst 4 mm høje.

5.1.5.2. Egenskaber

Mærkaterne skal være holdbare i hele motorens levetid. De skal være let læselige, og bogstaver og tal skal være uudslettelige. Deres fastgørelse skal være holdbar i hele motorens levetid, og de må ikke kunne fjernes uden at de ødelægges eller gøres ulæselige.

5.1.5.3. Anbringelse

Mærkaterne skal være fastgjort til en motordel, som er nødvendig for motorens normale funktion og sædvanligvis ikke kræver udskiftning i hele motorens levetid. Endvidere skal sådanne mærkater være anbragt således, at de er let læselige for en gennemsnitsbruger, efter at motoren er blevet forsynet med alt motorudstyr nødvendigt for motorens funktion.

5.2. Ved EF-typegodkendelse af en køretøjstype hvad angår dennes motor, skal de i punkt 5.1.5 foreskrevne mærker endvidere være anbragt tæt på brændstofpåfyldningsåbningen.

5.3. Ved EF-typegodkendelse af en køretøjstype med godkendt motor skal de i punkt 5.1.5. foreskrevne mærker endvidere være anbragt tæt på brændstofpåfyldningsåbningen.

6. FORSKRIFTER OG TESTS

6.1. I almindelighed

Alle dele, der kan have indflydelse på emissionen af forurenende luftarter og partikler, skal være udformet, konstrueret og anbragt på en sådan måde, at motoren under normale driftsforhold opfylder forskrifterne i dette direktiv.

6.2. Forskrifter vedrørende emission af forurenende luftarter, partikler og røg

Emissionerne bestemmes på grundlag af ESC- og ELR-tests for konventionelle dieselmotorer, herunder motorer udstyret med elektronisk brændstofindsprøjtning, udstødningsgasrecirkulation og/eller oxidationskatalysator. Dieselmotorer med avancerede systemer til efterbehandling af udstødningsgassen, herunder DENOX-katalysatorer og/eller partikelfilter, skal desuden underkastes ETC-test. For gasmotorer bestemmes emissionen af forurenende luftarter i ETC-testen, medens der ikke er noget krav om prøvning for partikelemission. Prøvningsmetoder for ESC- og ELR-test er beskrevet i bilag III, tillæg 1, medens prøvningsmetode for ETC-test er beskrevet i bilag III, tillæg 2 og 3.

Emissionerne af forurenende gasser, i givet fald partikler og røg fra den motor, der fremstilles til prøvning, måles ved de metoder, der er beskrevet i bilag III, tillæg 4. I bilag V beskrives de anbefalede analysesystemer for forurenende gasser, anbefalede partikelprøvetagningssystemer samt det anbefalede system til røgtæthedsmåling. For NG-drevne gasmotorer skal methanemissionen angives, men er ikke underkastet nogen grænse.

Andre systemer eller analysatorer kan godkendes af den tekniske tjeneste, hvis de findes at give ækvivalente resultater for den pågældende prøvningscyklus. Fastlæggelsen af systemernes ækvivalens skal ske på grundlag af en korrelationsundersøgelse af 7 par (eller flere) stikprøver af det betragtede system og et af referencesystemerne i dette direktiv. Til partikelemissioner anerkendes kun fuldstrømsfortyndingssystemet som referencesystem. Med »resultater« menes de specifikke emissionsværdier målt under testcyklusen. Korrelationsundersøgelsen, der udføres på samme laboratorium og prøvningscelle og på samme motor, bør fortrinsvis finde sted sideløbende. Som kriterium for ækvivalens anvendes ± 5 % overensstemmelse mellem gennemsnittene af stikprøveparrene. Med henblik på indførelse af et nyt system i direktivet baseres vurderingen af dets ækvivalens på beregninger af repeterbarhed og reproducerbarhed som beskrevet i ISO 5725.

6.2.1. Grænseværdier

Dieselmotorer

Den specifikke masse af carbonmonoxid, carbonhydrider, nitrogenoxider, partikler som bestemt ved ESC-prøven samt røgtæthed som bestemt ved ELR-prøven må ikke være over værdierne i tabel 1.

>TABELPOSITION>

Diesel- og gasmotorer

For dieselmotorer, som yderligere testes med ETC-test, samt særligt for gasmotorer, må den specifikke masse af carbonmonoxid, af carbonhydrider bortset fra methan, af methan (hvor dette er relevant), af nitrogenoxider og af partikler (hvor relevant) ikke overskride værdierne i tabel 2.

>TABELPOSITION>

6.2.2. Måling af carbonhydrider for diesel- og gasdrevne motorer

6.2.2.1. En fabrikant kan vælge at måle massen af carbonhydrider i ETC-testen i stedet for at måle massen af carbonhydrider bortset fra methan. I så tilfælde er grænsen for massen af carbonhydrider den samme som vist i tabel 2 for massen af carbonhydrider bortset fra methan.

6.2.3. Særlige krav til dieselmotorer

6.2.3.1. Den specifikke masse af kvælstofoxider, målt på tilfældige kontrolpunkter i kontrolområdet af ESC-testen, må højst være 10 % over værdierne beregnet ved interpolation mellem de tilstødende testforløb.

6.2.3.2. Røgtætheden ved den tilfældige testhastighed i ELR-prøven må højst være 20 procent over højeste værdier ved de to tilstødende testhastigheder, dog højst 5 % over grænseværdien.

7. MONTERING PÅ KØRETØJET

7.1. Motorens montering på køretøjet skal opfylde følgende specifikationer, sammenholdt med motorens typegodkendelse:

7.1.1. motorens indsugningsvakuum må ikke overstige det, der er angivet for den typegodkendte motor i bilag VI;

7.1.2. motorens udstødningsmodtryk må ikke være større end det, der er foreskrevet for den typegodkendte motor i bilag VI;

7.1.3. udstødningssystemets volumen må ikke afvige mere end 40 % fra det, der er foreskrevet for den typegodkendte motor i bilag VI;

7.1.4. den effekt, der optages af hjælpeudstyr til drift af motoren, må ikke være større end den, der er foreskrevet for den typegodkendte motor i bilag VI.

8. MOTORFAMILIE

8.1. Parametre, der er bestemmende for motorfamilien

Motorfamilien, således som den er bestemt af motorens fabrikant, kan defineres ved de grundlæggende specifikationer, der skal være fælles for motorerne i familien. I nogle tilfælde kan der være vekselvirkning mellem parametrene indbyrdes. Disse virkninger må ligeledes tages i betragtning, således at det sikres, at kun motorer med tilsvarende egenskaber med hensyn til emissioner fra udstødningen indgår i samme motorfamilie.

For at motorerne kan betragtes som tilhørende samme motorfamilie skal de have følgende grundlæggende parametre tilfælles:

8.1.1. Funktionsprincip

- totakts

- firtakts

8.1.2. Kølemiddel

- luft

- vand

- olie

8.1.3. Antal cylindre (kun for gasmotorer og motorer med efterbehandlingsanordning).

(Motorer med færre cylindre end stammotoren kan anses for hørende til samme motorfamilie, forudsat at brændstofsystemet doserer brændstofmængden til hver enkelt cylinder).

8.1.4. De enkelte cylindres slagvolumen:

- den samlede afvigelse mellem motorerne må ikke være over 15 %.

8.1.5. Luftindtag:

- naturlig indsugning

- trykladet.

8.1.6. Forbrændingskammerets type/konstruktion:

- forkammer

- hvirvelstrømskammer

- åbent kammer.

8.1.7. Ventiler og porte - arrangement, størrelse og antal:

- topstykke

- cylindervæg

- krumtaphus.

8.1.8. Brændstofindsprøjtningssystem (dieselmotorer):

- pumpe-ledning-indsprøjtningsdyse

- fødepumpe

- fordelerpumpe

- enkeltelement

- enhedsdyse.

8.1.9. Brændstofsystem (gasmotorer):

- blandeenhed

- gastilførsel (singlepoint, multipoint)

- væsketilførsel (singlepoint, multipoint).

8.1.10. Tændingssystem (gasmotorer).

8.1.11. Forskellige systemer:

- udstødningsrecirkulation

- vandindsprøjtning/emulsion

- luftindblæsning

- ladeluftkølesystem.

8.1.12. Efterbehandling af udstødningen:

- 3-vejskatalysator

- oxidationskatalysator

- reduktionskatalysator

- termisk reaktor

- partikelfilter.

8.2. Valg af stammotor

8.2.1. Dieselmotorer

Stammotoren til motorfamilien vælges primært efter kriteriet højeste brændstofforbrug pr. takt ved den angivne hastighed, som svarer til største drejningsmoment. Såfremt dette primære kriterium opfyldes af to eller flere motorer, vælges stammotoren efter det sekundære kriterium højeste brændstofforbrug pr. takt ved mærkehastigheden. Under visse omstændigheder kan de godkendende myndigheder afgøre, at motorfamiliens værst tænkelige forureningsgrad bedst kan karakteriseres ved afprøvning af endnu en motor. De godkendende myndigheder kan således udvælge endnu en motor til afprøvning, baseret på egenskaber, der tilsiger, at denne kan tænkes at have det højeste emissionsniveau blandt motorerne i den pågældende familie.

Såfremt nogle motorer i motorfamilien har andre variable egenskaber, der kan tænkes at være af betydning for emissionerne fra udstødningen, skal også disse egenskaber fastlægges og tages i betragtning ved valg af stammotor.

8.2.2. Gasmotorer

Stammotoren til familien skal vælges med største slagvolumen som det primære kriterium. Er to eller flere motorer fælles om at opfylde dette primære kriterium, skal stammotoren vælges efter følgende sekundære kriterier i nævnte rækkefølge:

- højeste brændstofforbrug pr. takt ved den hastighed, som svarer til den angivne mærkeeffekt;

- mest avancerede tændingsindstilling;

- laveste recirkulationsforhold for udstødningen;

- ingen luftpumpe eller laveste faktiske luftpumpeydelse.

Under visse omstændigheder kan de godkendende myndigheder afgøre, at den værst tænkelige emission i motorfamilien bedst kan karakteriseres ved at endnu en motor afprøves. De godkendende myndigheder kan således vælge endnu en motor til prøvning på grundlag af egenskaber, som tilsiger, at den kan have det højeste emissionsniveau inden for motorfamilien.

9. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

9.1. Der skal træffes foranstaltninger til sikring af produktionens overensstemmelse i henhold til direktiv 70/156/EØF, artikel 10. Produktionens overensstemmelse kontrolleres på grundlag af beskrivelsen i typegodkendelsesattesterne opstillet i bilag VI til dette direktiv.

Finder myndighederne producentens revisionsprocedure utilfredsstillende, finder bestemmelserne i direktiv 70/156/EØF, bilag X, punkt 2.4.2. og 2.4.3. anvendelse.

9.1.1. Hvis der skal foretages måling af emissionen af forurenende stoffer, og motorens typegodkendelse har været genstand for en eller flere udvidelser, skal prøvningen ske på de(n) motor(er), som er beskrevet i informationspakken svarende til den pågældende udvidelse.

9.1.1.1. Overensstemmelse af en motor, som underkastes forureningsprøvning:

Efter at ansøgning vedrørende motoren er indgivet til myndighederne må fabrikanten ikke foretage nogen justering af de udvalgte motorer.

9.1.1.1.1. Tre motorer udtages af serien på tilfældig måde og underkastes prøven omhandlet i punkt 6.2. Grænseværdierne er angivet i punkt 6.2.1. i dette bilag.

9.1.1.1.2. Prøverne udføres i henhold til tillæg 1 til dette bilag, når den ansvarlige myndighed er tilfreds med den af fabrikanten oplyste standardafvigelse i produktionen, i overensstemmelse med bilag X til direktiv 70/156/EØF, som finder anvendelse på motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil.

Prøverne udføres i henhold til tillæg 2 til dette bilag, når den ansvarlige myndighed ikke er tilfreds med den af fabrikanten oplyste standardafvigelse i produktionen, i overensstemmelse med bilag X til direktiv 70/156/EØF, som finder anvendelse på motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil.

På fabrikantens begæring kan prøverne udføres i henhold til tillæg 3 til dette bilag.

9.1.1.1.3. På grundlag af test af motoren ved stikprøvetagning anses produktionen af en serie at være overensstemmende, når der er nået afgørelsen godkendt for alle de forurenende stoffer, og for uoverensstemmende, når der er nået afgørelsen forkastet for ét forurenende stof, i henhold til de testkriterier, der finder anvendelse i det pågældende tillæg.

Når afgørelsen godkendt er nået for ét forurenende stof, må denne afgørelse ikke ændres ved nogen supplerende prøve, som udføres med henblik på en afgørelse for de øvrige forurenende stoffers vedkommende.

Hvis der ikke nås afgørelsen godkendt for samtlige forurenende stoffer, og der ikke foreligger nogen afgørelse om uoverensstemmelse for ét forurenende stof, foretages test af endnu en motor (se fig. 2).

Nås ingen afgørelse, kan fabrikanten til hver en tid beslutte at standse afprøvningen. I så tilfælde registreres dette som en afgørelse om ikke-beståelse.

9.1.1.2. Prøverne udføres på nyproducerede motorer. Gasdrevne motorer tilkøres efter proceduren foreskrevet i punkt 3. af tillæg 2 til bilag III.

9.1.1.2.1. På fabrikantens begæring kan prøverne dog udføres på diesel- eller gasmotorer, som er tilkørt længere end angivet i punkt 9.1.1.2., dog højst 100 timer. I dette tilfælde foretages tilkørslen af fabrikanten, som forpligter sig til ikke at foretage nogen justering af disse motorer.

9.1.1.2.2. Når fabrikanten anmoder om at foretage tilkørsel i overensstemmelse med punkt 9.1.1.2.1., kan dette ske på:

- alle de motorer, som afprøves,

eller

- den første afprøvede motor, idet der bestemmes en forskydningskoefficient på følgende måde:

- de forurenende emissioner måles ved nul og ved »x« timer på den først afprøvede motor,

- forskydningskoefficienten for emissionen i tidsrummet mellem nul og »x« timer beregnes for hvert forurenende stof:

>NUM>Emissioner ved »x« timer

>DEN>Emissioner ved nul timer

koefficienten kan være mindre end én.

De efterfølgende testmotorer underkastes ikke tilkørselsproceduren, men deres emissioner ved nul timer vil blive ændret med forskydningskoefficienten.

I dette tilfælde skal følgende værdier anvendes:

- værdierne ved »x« timer for den første motor,

- værdierne ved nul timer, ganget med forskydningskoefficienten, for de øvrige motorer.

9.1.1.2.3. For diesel- og LPG-drevne motorer kan alle disse prøver udføres med brændstof af handelskvalitet. På fabrikantens begæring kan dog anvendes det i bilag IV beskrevne referencebrændstof. Dette indebærer tests som beskrevet i punkt 4 i dette tillæg med mindst to af referencebrændstofferne for hver gasmotor.

9.1.1.2.4. For NG-drevne motorer kan alle disse tests foretages med brændstof af handelskvalitet på følgende måde:

- for H-mærkede motorer med brændstof inden for H-området;

- for L-mærkede motorer med brændstof inden for L-området;

- for HL-mærkede motorer med brændstof inden for H- eller L-området.

På fabrikantens begæring kan dog anvendes de i bilag IV beskrevne referencebrændstoffer. Dette indebærer tests som beskrevet i punkt 4. i dette tillæg med mindst to af referencebrændstofferne for hver gasmotor.

9.1.1.2.5. Ved eventuel tvist som følge af manglende overensstemmelse af gasdrevne motorer ved brug af brændstof af handelskvalitet skal prøvning udføres med et referencebrændstof, som stammotoren er blevet testet på, eller med det eventuelle supplerende brændstof 3, som er omhandlet i punkt 4.1.3.1. og 4.2.1.1., og som stammotoren kan have været afprøvet på. Resultatet skal derefter omregnes ved hjælp af de pågældende faktorer »r«, »ra« eller »rb« som beskrevet i punkt 4.1.3.2., 4.1.4.1. og 4.2.1.2. Hvis r, ra eller rb er mindre end én, skal der ikke foretages nogen korrektion. De målte resultater og de beregnede resultater skal godtgøre, at motoren overholder grænseværdierne med alle de pågældende brændstoffer (brændstof 1, 2 og, i givet fald, brændstof 3).

9.1.1.2.6. Test for produktionens overensstemmelse af en gasdrevet motor, som er udformet med henblik på at køre på ét brændstof af bestemt sammensætning, skal foretages på det brændstof, som motoren er kalibreret for.

Figur 2 Diagram over prøvning af produktionens overensstemmelse

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Tillæg 1

FREMGANGSMÅDE VED KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE NÅR STANDARDAFVIGELSEN ER TILFREDSSTILLENDE

1. I dette tillæg beskrives den fremgangsmåde, der skal anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse hvad angår emission af forurenende stoffer, når standardafvigelsen i fabrikantens produktion er tilfredsstillende.

2. Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch holder prøven, når 40 % af motorerne er defekte, er 0,95 (producentens risiko = 5 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).)

3. Følgende procedure anvendes for hvert af de forurenende stoffer, der er angivet i punkt 6.2.1. i bilag I (se fig. 2):

Idet:

L = den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof;

xi = den naturlige logaritme til måleværdien for den i'te motor i stikprøven;

s = et estimat for produktionens standardafvigelse (efter uddragelse af den naturlige logaritme til måleværdierne);

n = det aktuelle stikprøveantal.

4. For hver stikprøve beregnes summen af standardafvigelserne fra grænseværdien ved hjælp af følgende formel:

>START GRAFIK>

1

S

n Ói = 1(L xi)>SLUT GRAFIK>

5. Hvorefter:

- er det statistiske testresultat større end godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 3, er resultatet for det pågældende forurenende stof godkendt;

- hvis det statistiske testresultat er mindre end forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 3, er resultatet for det pågældende forurenende stof forkastet;

- ellers afprøves én yderligere motor i henhold til punkt 9.1.1.1. i bilag I, og beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse.

>TABELPOSITION>

Tillæg 2

FREMGANGSMÅDE VED KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE NÅR STANDARDAFVIGELSEN ER UTILFREDSSTILLENDE ELLER IKKE FORELIGGER

1. I dette tillæg beskrives den fremgangsmåde, der skal anvendes til kontrol af produktionens overensstemmelse hvad angår emission af forurenende stoffer, når standardafvigelsen af fabrikantens produktion enten ikke er tilfredsstillende eller ikke foreligger.

2. Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch holder prøven, når 40 % af motorerne er defekte, er 0,95 (producentens risiko = 5 %), medens sandsynligheden for, at en batch godkendes med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).

3. Værdierne af de forurenende stoffer angivet i punkt 6.2.1. i bilag I regnes for at være logaritmisk normalfordelte og skal transformeres ved uddragelse af den naturlige logaritme til værdierne. Lad m0 og m være henholdsvis mindste og største stikprøvestørrelse (m0 = 3 og m = 32) og lad n være det aktuelle stikprøveantal.

4. Idet den naturlige logaritme til værdierne målt i serien er x1, x2, ..., xi og L er den naturlige logaritme til grænseværdien for det forurenende stof, defineres

di = xi - L

og

>START GRAFIK>

dn = 1 n Óni = 1di>SLUT GRAFIK>

>START GRAFIK>

Vn2 = 1 n Óni = 1(di d-n)2>SLUT GRAFIK>

5. Tabel 4 angiver værdierne af tallene svarende til afgørelsen godkendt (An) og forkastet (Bn) og de tilhørende aktuelle stikprøveantal. Det statistiske testresultat er forholdet >START GRAFIK>

dn>

SLUT GRAFIK>

/Vn, som benyttes til afgørelse af, om serien er godkendt eller ikke, på følgende måde:

For m0 ≤ n < m:

- serien godkendt, hvis >START GRAFIK>

dn>SLUT GRAFIK>

/Vn ≤ An

- serien forkastet, hvis >START GRAFIK>

dn>SLUT GRAFIK>

/Vn ≥ Bn

- foretag endnu en måling, hvis An < >START GRAFIK>

dn>SLUT GRAFIK>

/Vn < Bn.

6. Bemærkninger

Følgende rekursionsformel er nyttig til beregning af på hinanden følgende værdier af det statistiske testresultat:

>START GRAFIK>

dn = (1 - 1 n) dn - 1 + 1 n dn>SLUT GRAFIK>

>START GRAFIK>

Vn2 = (1 - 1 n) Vn - 12 + (dn - dn)2 n - 1>SLUT GRAFIK>

>START GRAFIK>

(n = 2, 3, ...; d1 = d1; V1 = 0)>SLUT GRAFIK>

>TABELPOSITION>

Tillæg 3 FREMGANGSMÅDE VED KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE PÅ FABRIKANTENS BEGÆRING

1. I dette tillæg beskrives fremgangsmåden, når produktionens overensstemmelse på fabrikantens begæring kontrolleres hvad angår emission af forurenende stoffer.

2. Med en mindste stikprøvestørrelse på tre motorer indstilles prøvetagningsproceduren således, at sandsynligheden for, at en produktionsbatch holder prøven, når 30 % af motorerne er defekte, er 0,90 (producentens risiko = 10 %), medens sandsynligheden for, at en batch bliver godkendt med 65 % af motorerne defekte, er 0,10 (forbrugerens risiko = 10 %).

3. Følgende fremgangsmåde anvendes for hvert af de forurenende stoffer angivet i punkt 6.2.1.

Idet:

L er grænseværdien for det forurenende stof;

xi er måleværdien for den i'te motor i stikprøven;

n = det aktuelle stikprøveantal.

4. For den pågældende stikprøve beregnes det statistiske testresultat, der kvantificerer antallet af ikke overensstemmende motorer, dvs. xi > L:

5. Hvorefter:

- hvis det statistiske resultat er mindre end eller lig med godkendelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse i tabel 5, nås afgørelsen godkendt for det pågældende forurenende stof;

- er det statistiske resultat større end eller lig med forkastelsesgrænsen for den pågældende stikprøvestørrelse angivet i tabel 5, nås afgørelsen forkastet for det pågældende stof;

- ellers afprøves én yderligere motor i henhold til punkt 9.1.1.1. i bilag I, og beregningen foretages for den derved med én forøgede stikprøvestørrelse.

I tabel 5 beregnes godkendelsesgrænse og forkastelsesgrænse efter ISO 8422/1991.

>TABELPOSITION>

(1) EFT L 76 af 6.4.1970, s. 1.

(2) EFT L 210 af 20.8.1996, s. 25.

(3) EFT L 375 af 31.12.1980, s. 46.

(4) EFT L 238 af 15.8.1989, s. 43.

(5) 1 = Tyskland, 2 = Frankrig, 3 = Italien, 4 = Nederlandene, 5 = Sverige, 6 = Belgien, 9 = Spanien, 11 = Det Forenede Kongerige, 12 = Østrig, 13 = Luxembourg, 16 = Norge, 17 = Finland, 18 = Danmark, 21 = Portugal, 23 = Grækenland, FL = Liechtenstein, IS = Island, IRL = Irland

BILAG II

>START GRAFIK>

OPLYSNINGSSKEMA NR. . . .

I HENHOLD TIL BILAG I AF RÅDETS DIREKTIV 70/156/EØF OM EF-TYPEGODKENDELSE

og om

foranstaltninger mod emission af forurenende luftarter og partikler fra dieselmotorer til fremdrift af køretøjer, og emission af forurenende luftarter fra motorer med styret tænding, drevet af naturgas eller LPG, til fremdrift af køretøjer

(Direktiv 88/77/EØF, senest ændret ved direktiv .../.../EF)

Køretøjstype / stammotor / motortype (1): .

0. ALMINDELIGE OPLYSNINGER

0.1. Fabriksmærke (firmabetegnelse): .

0.2. Type og handelsbetegnelse(r) (eventuelt noteres forskellige udførelser): .

0.3. Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet: .

0.4. Køretøjets klasse (hvis relevant): .

0.5. Motorkategori: diesel / NG-drevet / LPG-drevet: .

0.6. Fabrikantens navn og adresse: .

0.7. Anbringelsessted for fabrikationsplader og påskrifter, samt fastgørelsesmåde: .

0.8. For komponenter og separate tekniske enheder, EF-godkendelsesmærkets anbringelsessted og fastgørelsesmåde: .

0.9. Adresse(r) på samlefabrik(ker) .

1. TILLÆG

1.1. Hovedspecifikationer for (stam)motoren og oplysninger om prøvningens udførelse.

1.2. Hovedspecifikationer for motorfamilien

1.3. Hovedspecifikationer for motortypen inden for familien

2. Specifikationer for motorrelaterede køretøjsdele (hvis relevant)

3. Fotografier og / eller tegninger af stammotoren / motortypen og, hvis relevant, af motorrummet.

4. Fortegnelse over eventuelle yderligere bilag.

Dato, journalnummer

(1) Det ikke gældende overstreges.>SLUT GRAFIK>

Tillæg 1

>START GRAFIK>

HOVEDSPECIFIKATIONER FOR (STAM)MOTOREN OG OPLYSNINGER OM PRØVNINGENS UDFØRELSE (1)

1. Beskrivelse af motoren

1.1. Fabrikant: .

1.2. Fabrikantens motorkode: .

1.3. Arbejdsmåde: firtakts/totakts (2)

1.4. Cylinderantal, cylinderarrangement: .

1.4.1. Boring: . mm

1.4.2. Slaglængde: . mm

1.4.3. Tændingsrækkefølge: .

1.5. Motorens slagvolumen: . cm³

1.6. Volumenkompressionsforhold (3): .

1.7. Tegning(er) af forbrændingskammer og stempeltop: .

1.8. Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte: . cm²

1.9. Tomgangshastighed: . min-1

1.10. Maksimal nettoeffekt: .kW ved . min-1

1.11. Maksimal tilladt motorhastighed: . min-1

1.12. Maksimalt nettodrejningsmoment: .Nm ved . min-1

1.13. Forbrændingssystem: kompressionstænding/styret tænding (2) .

1.14. Brændstof: Diesel/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL (2)

1.15. Kølesystem

1.15.1. Væskekøling

1.15.1.1. Væskens art: .

1.15.1.2. Cirkulationspumpe(r): ja/nej (2)

1.15.1.3. Karakteristika eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): .

1.15.1.4. Udvekslingsforhold af drev (hvis relevant): .

1.15.2. Luftkøling

1.15.2.1. Blæser: ja/nej (2)

1.15.2.2. Karakteristika eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): .

1.15.2.3. Udvekslingsforhold af drev (hvis relevant): .

1.16. Tilladt temperatur ifølge fabrikanten

1.16.1. Væskekøling: maksimal temperatur ved fraløb: . K

1.16.2. Luftkøling: Referencepunkt: .

Maksimal temperatur ved referencepunkt: . K

(1) For ikke-konventionelle motorer og systemer skal oplysninger ækvivalente med de her givne fremlægges af fabrikanten.(2) Det ikke gældende overstreges.(3) Tolerance angives.1.16.3. Maksimal lufttemperatur ved afgang fra ladeluftkøler (i givet fald):

. K

1.16.4. Maksimal udstødningstemperatur i det punkt af udstødningsrøret (-rørene), der støder op til de(n) yderste flange(r) af udstødningsmanifold(er) eller turbolader(e):

. K

1.16.5. Brændstoftemperatur: minimum .K, maksimum . K

for dieselmotorer ved indsprøjtningspumpens indgang, for gasmotorer ved trykregulatorens sluttrin

1.16.6. Smøremiddeltemperatur: minimum .K, maksimum . kPa

1.17. Tryklader: ja/nej (1)

1.17.1. Fabrikat: .

1.17.2. Type: .

1.17.3. Beskrivelse af systemet (f.eks. maksimalt ladetryk, ladetrykventil, hvis relevant):

1.17.4. Ladeluftkøling: ja/nej (1)

1.18. Indsugningssystem

Største tilladte indsugningsvakuum ved mærkehastighed og 100 % belastning som angivet i direktiv 80/1269/EØF (2), senest ændret ved direktiv 89/491/EØF (3), og under de deri angivne driftsbetingelser . kPa

1.19. Udstødningssystem

Største tilladte udstødningsmodtryk ved mærkehastighed og ved 100 % belastning som angivet i direktiv 80/1269/EØF (2), senest ændret ved direktiv 89/491/EØF (3), og ved de deri angivne driftsbetingelser . kPa

Udstødningssystemets volumen: . cm³

2. Forureningsbegrænsende foranstaltninger

2.1. Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og tegninger): .

2.2. Supplerende forureningsbegrænsende anordninger (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik): .

2.2.1. Katalysator: ja/nej (1)

2.2.1.1. Mærke(r): .

2.2.1.2. Type(r): .

2.2.1.3. Antal katalysatorer og katalysatorelementer: .

2.2.1.4. Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner, form og volumen: .

2.2.1.5. Katalytisk virkning: .

2.2.1.6. Samlet mængde ædelmetaller: .

(1) Det ikke gældende overstreges.(2) EFT nr. L 375 af 31.12.1980, s. 46.(3) EFT nr. L 238 af 15.8.1989, s. 43.2.2.1.7. Relativ koncentration: .

2.2.1.8. Bærer (struktur og materiale): .

2.2.1.9. Celletæthed: .

2.2.1.10. Katalysatorbeholdertype: .

2.2.1.11. Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i udstødningssystemet): .

2.2.2. Lambda-sonde: ja/nej (1)

2.2.2.1. Fabrikat(er): .

2.2.2.2. Type: .

2.2.2.3. Placering: .

2.2.3. Lufttilførsel: ja/nej (1)

2.2.3.1. Type (pulserende luft, luftpumpe, o. lign.): .

2.2.4. Recirkulation af udstødningsgas: ja/nej (1)

2.2.4.1. Karakteristika (flowhastighed osv.): .

2.2.5. Partikelfilter: ja/nej (1)

2.2.5.1. Partikelfilterets dimensioner, form og kapacitet: .

2.2.5.2. Partikelfilterets type og konstruktion: .

2.2.5.3. Placering (referenceafstand i udstødningssystemet) .

2.2.5.4. Regeneringsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning: .

2.2.6. Andre systemer: ja/nej (1)

2.2.6.1. Beskrivelse og funktionsmåde: .

3. Brændstoftilførsel

3.1. Dieselmotorer

3.1.1. Fødepumpe

Tryk (2): .kPa eller karakteristikdiagram (2): .

3.1.2. Indsprøjtningssystem

3.1.2.1. Pumpe

3.1.2.1.1. Fabrikat(er): .

3.1.2.1.2. Type(r): .

3.1.2.1.3. Brændstoftilførsel (2): .......... mm³ pr. takt ved en motorhastighed på .......... o./min ved største indsprøjtningsmængde, eller karakteristikdiagram (1) (2): .

Anvendt metode: på motor/i prøvebænk (1).

Har motoren ladetrykregulering, angives karakteristisk brændstofmængde og ladetryk afhængigt af motorhastigheden.

3.1.2.1.4. Indsprøjtningsforstilling

3.1.2.1.4.1. Kurve over indsprøjtningsforstilling (2): .

3.1.2.1.4.2. Statisk indsprøjtningsindstilling: .

3.1.2.2. Indsprøjtningsrør

3.1.2.2.1. Længde: . mm

3.1.2.2.2. Indvendig diameter: . mm

3.1.2.3. Indsprøjtningsdyse(r)

(1) Det ikke gældende overstreges.(2) Tolerance angives.3.1.2.3.1. Fabrikat(er): .

3.1.2.3.2. Type(r): .

3.1.2.3.3. Åbningstryk: .kPa (2) eller karakteristikdiagram (1) (2): .

3.1.2.4. Regulator

3.1.2.4.1. Fabrikat(er): .

3.1.2.4.2. Type(r): .

3.1.2.4.3. Afskæringspunkt under fuld belastning: . o./min.

3.1.2.4.4. Største hastighed ubelastet: . o./min.

3.1.2.4.5. Tomgangshastighed: . o./min.

3.1.3. Koldstartsystem

3.1.3.1. Fabrikat(er): .

3.1.3.2. Type(r): .

3.1.3.3. Beskrivelse: .

3.1.3.4. Hjælpestartanordning

3.1.3.4.1. Fabrikat: .

3.1.3.4.2. Type: .

3.2. Gasdrevne motorer (3)

3.2.1. Brændstof: Naturgas/LPG (1)

3.2.2. Trykregulator(er) eller fordamper/trykregulator(er) (1)

3.2.2.1. Fabrikat(er): .

3.2.2.2. Type(r): .

3.2.2.3. Antal trykreduktionstrin: .

3.2.2.4. Tryk i sluttrinnet: minimum .kPa, maksimum . kPa

3.2.2.5. Antal hovedindstillingspunkter: .

3.2.2.6. Antal tomgangsindstillingspunkter: .

3.2.2.7. Attesteringsnummer i henhold til direktiv . . . /. . . /EF: .

3.2.3. Brændstofsystem: blandeenhed/gastilførsel/væsketilførsel/direkte tilførsel (1)

3.2.3.1. Regulering af blandingen: .

3.2.3.2. Systembeskrivelse og/eller diagram og tegninger: .

3.2.3.3. Attesteringsnummer i henhold til direktiv . . . /. . . /EF: .

3.2.4. Blandingsenhed

3.2.4.1. Nummer: .

3.2.4.2. Fabrikat(er): .

3.2.4.3. Type(r): .

3.2.4.4. Placering: .

3.2.4.5. Indstillingsmuligheder: .

(1) Det ikke gældende overstreges.(2) Tolerance angives.(3) For systemer med andet arrangement gives tilsvarende oplysninger (til punkt 3.2).3.2.4.6. Attesteringsnummer i henhold til direktiv . . . /. . . /EF: .

3.2.5. Tilførsel i indsugningsmanifold

3.2.5.1. Tilførsel: single point/multipoint (1)

3.2.5.2. Tilførsel: kontinuert/tidsstyret simultan/tidsstyret sekventiel (1)

3.2.5.3. Tilførselsudstyr

3.2.5.3.1. Fabrikat(er): .

3.2.5.3.2. Typ(er): .

3.2.5.3.3. Indstillingsmuligheder: .

3.2.5.3.4. Attesteringsnummer i henhold til direktiv . . . /. . . /EF: .

3.2.5.4. Fødepumpe (hvis relevant):

3.2.5.4.1. Fabrikat(er): .

3.2.5.4.2. Typ(er): .

3.2.5.4.3. Attesteringsnummer i henhold til direktiv . . . /. . . /EF: .

3.2.5.5. Tilførselsdyser

3.2.5.5.1. Fabrikat(er): .

3.2.5.5.2. Typ(er): .

3.2.5.5.3. Attesteringsnummer i henhold til direktiv . . . /. . . /EF: .

3.2.6. Direkte tilførsel

3.2.6.1. Tilførselspumpe/trykregulator (1)

3.2.6.1.1. Fabrikat(er): .

3.2.6.1.2. Typ(er): .

3.2.6.1.3. Indstilling: .

3.2.6.1.4. Attesteringsnummer i henhold til direktiv . . . /. . . /EF: .

3.2.6.2. Tilførselsdyser

3.2.6.2.1. Fabrikat(er): .

3.2.6.2.2. Typ(er): .

3.2.6.2.3. Åbningstryk eller karakteristikdiagram (1) (2): .

3.2.6.2.4. Attesteringsnummer i henhold til direktiv . . . /. . . /EF: .

3.2.7. Elektronisk styreenhed

3.2.7.1. Fabrikat(er): .

3.2.7.2. Typ(er): .

3.2.7.3. Indstillingsmuligheder: .

3.2.8. NG-brændstofspecifikt udstyr

3.2.8.1. Variant 1

(kun ved godkendelse af motorer til flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger)

3.2.8.1.1. Brændstoffets sammensætning:

methan (CH4): basis: .......... mol % min.: .......... mol % maks: .......... mol %

ethan (C2H6): basis: .......... mol % min.: .......... mol % maks: .......... mol %

propan (C3H8): basis: .......... mol % min.: .......... mol % maks: .......... mol %

(1) Det ikke gældende overstreges.(2) Tolerance angives.butan (C4H10): basis: .......... mol % min.: .......... mol % maks: .......... mol %

C5/C5+: basis: .......... mol % min.: .......... mol % maks: .......... mol %

oxigen (O2): basis: .......... mol % min.: .......... mol % maks: .......... mol %

inaktive (N2, He mv.): basis: .......... mol % min.: .......... mol % maks: .......... mol %

3.2.8.1.2. Tilførselsdyse(r)

3.2.8.1.2.1. Fabrikat(er): .

3.2.8.1.2.2. Typ(er): .

3.2.8.1.3. Andre (i givet fald)

3.2.8.2. Variant 2

(kun ved godkendelse af flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger)

4. Ventilindstilling

4.1. Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler angivet i forhold til dødpunkterne, eller tilsvarende data: .

4.2. Reference- og/eller indstillingsspillerum (1): .

5. Tændingssystem (kun motorer med gnisttænding)

5.1. Tændingssystemets type: fælles tændspole og tændrør/separat tændspole og tændrør/tændspole på tændrør/andet (angives) (1)

5.2. Tændingens styreenhed

5.2.1. Fabrikat(er): .

5.2.2. Typ(er): .

5.3. Tændingens forstillingskurve/forstillingsdiagram (1) (2): .

5.4. Tændingsindstilling (2): ................. grader før top ved en hastighed på . o./min.

og et absolut indsugningsmanifoldtryk på. kPa

5.5. Tændrør

5.5.1. Fabrikat(er): .

5.5.2. Typ(er): .

5.5.3. Gnistgab: . mm

5.6. Tændspole(r)

5.6.1. Fabrikat(er): .

5.6.2. Typ(er): .

6. Motordrevet udstyr

Ved indlevering til prøvning skal motoren være monteret med det hjælpeudstyr, der er nødvendigt til motorens funktion (f.eks. ventilator, vandpumpe mv.), som angivet i direktiv 80/1269/EØF (3) senest ændret ved direktiv 89/491/EØF (4) bilag I, punkt 5.1.1., og ved de deri angivne driftsbetingelser.

(1) Det ikke gældende overstreges.(2) Tolerance angives.(3) EFT nr. L 375 af 31.12.1980, s. 46.(4) EFT nr. L 238 af 15.8.1989, s. 43.6.1. Hjælpeudstyr, som skal være monteret ved prøven

Hvis montering af motorudstyret på prøvebænk ikke er mulig eller hensigtsmæssig, skal den af udstyret optagne effekt bestemmes og trækkes fra den målte motoreffekt i hele det område, der omfattes af testcyklusen (-cykluserne).

6.2. Hjælpeudstyr, som skal være afmonteret ved prøven

Hjælpeudstyr, som udelukkende er nødvendigt til køretøjets funktion (således luftkompressor, air condition anlæg mv.) skal afmonteres ved prøven. Er afmontering af hjælpeudstyret ikke mulig, skal den af udstyret optagne effekt bestemmes og lægges til den målte motoreffekt i hele det område, der omfattes af testcyklusen (-cykluserne).

7. Supplerende oplysninger om prøvningsbetingelserne

7.1. Anvendt smøremiddel

7.1.1. Fabrikat: .

7.1.2. Type: .

(Angiv olieprocent i blandingen, hvis brændstoffet iblandes smøremidlet): .

7.2. Eventuelt motordrevet udstyr Den af hjælpeudstyret optagne effekt behøver kun bestemmes:

- hvis hjælpeudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion, ikke er monteret på motoren, og/eller

- hvis der på motoren er monteret hjælpeudstyr, som ikke er nødvendigt for motorens funktion.

7.2.1. Liste og angivelse af detaljer til identifikation: .

7.2.2. Optagen effekt ved forskellige angivne motorhastigheder:

UdstyrOptagen effekt ved forskellige motorhastighederTomgangLav motorhastighedHøj motorhastighedMotorhastighed A (1)Motorhastighed B (1)Motorhastighed C (1)Referencehastighed (2)P(a)

Hjælpeudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion (trækkes fra den målte motoreffekt)

Se punkt 5.1.

P(b)

Hjælpeudstyr, som ikke er nødvendigt for motorens funktion (lægges til den målte motoreffekt)

Se afsnit 6.2.

(1) ESC-test.

(2) Kun ETC-test.

8. Motorydelse

8.1. Motorhastigheder (1)

Lav motorhastighed (nlo): . o./min.

Høj motorhastighed (nhi): . o./min.

ved ESC- og ELR-testcykluser

Tomgang: . o./min.

Hastighed A: . o./min.

Hastighed B: . o./min.

Hastighed C: . o./min.

ved ETC-testcyklus

Referencehastighed: . o./min.

8.2. Motoreffekt (målt efter bestemmelserne i direktiv 80/1269/EØF (2) senest ændret ved direktiv 89/491/EØF (3)] i kW

MotorhastighedTomgangHastighed A (1)Hastighed B (1)Hastighed C (1)Referencehastighed (2)P(m)

Effekt, målt i prøvebænk

P(a)

Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være monteret ved prøven (punkt 6.1.)

- hvis monteret

- hvis ikke monteret00000

P(b)

Effekt optaget af det hjælpeudstyr, som skal være afmonteret ved prøven (punkt 6.2.)

- hvis monteret

- hvis ikke monteret00000

P(n)

Motoreffekt, netto

= P(m) - P(a) + P(b)

(1) ESC-test.

(2) Kun ETC-test.

8.3. Dynamometerindstilling (kW)

Indstillingen af dynamometeret til ESC- og ELR-tests og til referencecyklusen i ETC-testen skal baseres på nettoeffekten P(n) omhandlet i punkt 8.2. Det anbefales, at motoren monteres i prøvestanden i nettotilstand. I så fald er P(m) og P(n) identiske. Hvis det er umuligt eller uhensigtsmæssigt at køre motoren ved nettobetingelser, skal dynamometerindstillingen korrigeres til nettotilstand ved hjælp af ovennævnte formel.

(1) Angiv tolerance, som skal være inden for ± 3 % af de af fabrikanten angivne værdier.(1) EFT nr. L 375 af 31.12.1980, s. 46.(2) EFT nr. L 238 af 15.8.1989, s. 43.8.3.1. ESC- og ELR-tests

Dynamometerindstillingen beregnes efter formlen i bilag III, tillæg 1, punkt 1.2.

Belastning, i %MotorhastighedTomgangHastighed AHastighed BHastighed C10-25-50-75-100-8.3.2. ETC-test

Finder afprøvning af motoren ikke sted under nettobetingelser, skal korrektionsformel til omregning af den effekt eller det arbejde under prøvningscyklusen, som er målt i henhold til bilag III, tillæg 2, punkt 2, til nettoeffekt eller nettoarbejde under cyklusen, forelægges af motorfabrikanten for hele arbejdsområdet i cyklusen, og skal være godkendt af den tekniske tjeneste.>SLUT GRAFIK>

Tillæg 2

>START GRAFIK>

HOVEDSPECIFIKATIONER FOR MOTORFAMILIEN

1. Fælles parametre

1.1. Funktionsprincip: .

1.2. Kølemiddel: .

1.3. Cylinderantal (1): .

1.4. De enkelte cylindres slagvolumen: .

1.5. Luftindtagstype: .

1.6. Forbrændingskammerets type/konstruktion: .

1.7. Ventiler og porte - arrangement, størrelse og antal: .

1.8. Brændstofsystem: .

1.9. Tændingssystem (gasmotorer): .

1.10. Forskelligt udstyr:

- ladeluftkølesystem (1): .

- udstødningsrecirculation (1): .

- vandinjektion/-emulsion (1): .

- luftindblæsning (1): .

1.11. Efterbehandling af udstødningsgassen (1): .

Bevis på identisk (eller, for stammotoren, laveste) systemkapacitet pr. afgiven brændstofmængde pr. takt i henhold til nummer (numre) i diagram: .

2. Fortegnelse over motorfamilien

2.1. Dieselmotorfamiliens betegnelse: .

2.1.1. Specifikation af motorerne i denne familie:

Stammotor

Motortype

Cylinderantal

Mærkehastighed (o./min.)

Afgiven brændstofmængde pr. takt (mm³)

Mærkenettoeffekt (kW)

Omdrejningstal ved maksimalt drejningsmoment o./min.

Afgiven brændstofmængde pr. takt (mm³)

Maksimalt drejningsmoment (Nm)

Laveste tomgangshastighed (o./min.)

Slagvolumen

(i % af stammotorens)

100

(1) Hvis et punkt ikke er relevant, angives dette med n.a.2.2. Gasmotorfamiliens betegnelse: .

2.2.1. Specifikation af motorerne i denne familie: .

Stammotor

Motortype

Cylinderantal

Mærkehastighed (o./min.)

Brændstofmængde pr. takt (mg)

Mærkenettoeffekt (kW)

Hastighed v. maksimalt drejningsmoment (o.min.)

Brændstofmængder pr. takt (mm³)

Maksimalt drejningsmoment (Nm)

Lav tomgangshastighed (o./min.)

Slagvolumen

(i % af stammotors)

100

Tændingsindstilling

Udstødningsrecirkulationsstrøm

Luftpumpe ja/nej

Faktisk luftpumpestrøm>SLUT GRAFIK>

Tillæg 3

>START GRAFIK>

HOVEDSPECIFIKATIONER FOR MOTORTYPEN I DEN PÅGÆLDENDE FAMILIE (1)

1. Beskrivelse af motoren

1.1. Fabrikant: .

1.2. Fabrikantens motorkode: .

1.3. Funktionsprincip: firtakts/totakts (2)

1.4. Cylinderantal, cylinderarrangement: .

1.4.1. Boring: . mm

1.4.2. Slaglængde: . mm

1.4.3. Tændingsrækkefølge: .

1.5. Motorens slagvolumen: . cm³

1.6. Volumenkompressionsforhold (3) .

1.7. Tegning(er) af forbrændingskammer og stempeltop: .

1.8. Mindste tværsnitsareal af indsugnings- og udstødningsporte: . cm²

1.9. Tomgangshastighed: . o./min.

1.10. Maksimal nettoeffekt: .kW ved . o./min.

1.11. Maksimal tilladt motorhastighed: . o./min.

1.12. Maksimalt nettodrejningsmoment: .Nm ved . o./min.

1.13. Forbrændingssystem: kompressionstænding/styret tænding (2) .

1.14. Brændstof: Diesel/LPG/NG-H/NG-L/NG-HL (2) .

1.15. Kølesystem

1.15.1. Væskekøling

1.15.1.1. Væskens art: .

1.15.1.2. Cirkulationspumpe(r) ja/nej (2)

1.15.1.3. Karakteristika eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): .

1.15.1.4. Udvekslingsforhold af drev (hvis relevant): .

1.15.2. Luftkøling

1.15.2.1. Blæser: ja/nej (2)

1.15.2.2. Karakteristika eller fabrikat(er) og type(r) (hvis relevant): .

1.15.2.3. Udvekslingsforhold af drev (hvis relevant): .

1.16. Tilladt temperatur ifølge fabrikanten

1.16.1. Væskekøling: maksimal temperatur ved fraløb: . K

1.16.2. Luftkøling: Referencepunkt: .

(1) Oplysningerne skal gives for hver motor i familien.(2) Det ikke gældende overstreges.(3) Tolerance angives.Maksimal temperatur ved referencepunkt: . K

1.16.3. Maksimal lufttemperatur ved afgang fra ladeluftkøler (hvis relevant):: . K

1.16.4. Maksimal temperatur af udstødningen ved det punkt af udstødningsrøret, som støder op til de(n) yderste flange(r) af udstødningsmanifold(er) eller turbolader(e): . K

1.16.5. Brændstoftemperatur: minimum .K, maksimum . Kfor dieselmotorer ved indsprøjtningspumpens indgang, for NG-drevne gasmotorer ved trykregulatorens sluttrin

1.16.6. Brændstoftryk: minimum .kPa, maksimum . kPa

ved trykregulatorens sluttrin, kun NG-drevne gasmotorer

1.16.7. Smøremiddeltemperatur: minimum .K, maksimum . K

1.17. Tryklader: ja/nej (1)

1.17.1. Fabrikat: .

1.17.2. Type: .

1.17.3. Beskrivelse af systemet (f.eks. maksimalt ladetryk, ladetrykventil, hvis relevant): .

1.17.4. Ladeluftkøling: ja/nej (1)

1.18. Indsugningssystem

Største tilladte indsugningsundertryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning som angivet i direktiv 80/1269/EØF (2), senest ændret ved direktiv 89/491/EØF (3), og ved de deri angivne driftsbetingelser:

. kPa

1.19. Udstødningssystem

Største tilladte udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og ved 100 % belastning som angivet i direktiv 80/1269/EØF (2), senest ændret ved direktiv 89/491/EØF (3) og ved de deri angivne driftsbetingelser:

. kPa

Udstødningssystemets volumen: . cm³

2. Forureningsbegrænsende foranstaltninger

2.1. Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og tegninger): .

2.2. Supplerende forureningsbegrænsende anordninger (hvis sådanne forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik):

2.2.1. Katalysator: ja/nej (1)

2.2.1.1. Antal katalysatorer og katalysatorelementer:: .

2.2.1.2. Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner, form og volumen: .

2.2.1.3. Katalytisk virkning: .

2.2.1.4. Samlet mængde ædelmetaller: .

2.2.1.5. Relativ koncentration: .

2.2.1.6. Bærer (struktur og materiale): .

2.2.1.7. Celletæthed: .

(1) Det ikke gældende overstreges.(2) EFT L 375 af 31.12.1980, s. 46.(3) EFT L 238 af 15.8.1989, s. 43.2.2.1.8. Katalysatorbeholdertype: .

2.2.1.9. Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og referenceafstand i udstødningssystemet): .

2.2.2. Lambda-sonde: ja/nej (1)

2.2.2.1. Type: .

2.2.3. Lufttilførsel: ja/nej (1)

2.2.3.1. Type (pulserende luft, luftpumpe, mv.): .

2.2.4. Recirkulation af udstødningsgas: ja/nej (1)

2.2.4.1. Karakteristika (flowhastighed osv.): .

2.2.5. Partikelfilter: ja/nej (1)

2.2.5.1. Partikelfilterets dimensioner, form og kapacitet: .

2.2.5.2. Partikelfilterets type og konstruktion: .

2.2.5.3. Placering (referenceafstand i udstødningssystemet): .

2.2.5.4. Regeneringsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning: .

2.2.6. Andre systemer: ja/nej (1)

2.2.6.1. Beskrivelse og funktionsmåde: .

3. Brændstoftilførsel

3.1. Dieselmotorer

3.1.1. Fødepumpe

Tryk (2): . kPa, eller karakteristikdiagram (2): .

3.1.2. Indsprøjtningssystem

3.1.2.1. Pumpe

3.1.2.1.1. Fabrikat(er): .

3.1.2.1.2. Type(r): .

3.1.2.1.3. Brændstoftilførsel (2): ...... mm³ pr. takt ved en motorhastighed på ...... o./min. ved største indsprøjtningsmængde, eller karakteristikdiagram (1) (2): .

Anvendt metode: på motor/i prøvebænk (1)

Har motoren ladetrykregulering, angives karakteristisk brændstofmængde og ladetryk afhængigt af motorhastigheden.

3.1.2.1.4. Indsprøjtningsforstilling: .

3.1.2.1.4.1. Kurve over indsprøjtningsforstilling (2): .

3.1.2.1.4.2. Statisk indsprøjtningsforstilling (2): .

3.1.2.2. Indsprøjtningsrør

3.1.2.2.1. Længde: . mm

3.1.2.2.2. Indvendig diameter: . mm

3.1.2.3. Indsprøjtningsdyse(r)

3.1.2.3.1. Fabrikat(er): .

3.1.2.3.2. Type(r): .

3.1.2.3.3. Åbningstryk (2) . kPa, eller karakteristikdiagram (1) (2) .

(1) Det ikke gældende overstreges.(2) Tolerance angives.3.1.2.4. Regulator

3.1.2.4.1. Fabrikat(er): .

3.1.2.4.2. Type(r): .

3.1.2.4.3. Afskæringspunkt under fuld belastning: . o./min.

3.1.2.4.4. Største hastighed, ubelastet: . o./min.

3.1.2.4.5. Tomgangshastighed: . o./min.

3.1.3. Koldstartsystem

3.1.3.1. Fabrikat(er): .

3.1.3.2. Type(r): .

3.1.3.3. Beskrivelse: .

3.1.3.4. Hjælpestartanordning

3.1.3.4.1. Fabrikat: .

3.1.3.4.2. Type: .

3.2. Gasdrevne motorer (1): .

3.2.1. Brændstof: NG/LPG (2)

3.2.2. Trykregulator(er) eller fordamper/trykregulator(er) (2)

3.2.2.1. Fabrikat(er): .

3.2.2.1. Type(r): .

3.2.2.3. Antal trykreduktionstrin:: .

3.2.2.4. Tryk i sluttrinnet: minimum . kPa, maksimum . kPa

3.2.2.5. Antal hovedindstillingspunkter: .

3.2.2.6. Antal tomgangsindstillingspunkter: .

3.2.2.7. Attesteringsnummer i henhold til direktiv . . . /. . . /EF: .

3.2.3. Brændstofsystem: blandeenhed/gastilførsel/væsketilførsel/direkte tilførsel (2)

3.2.3.1. Blandingsregulering: .

3.2.3.2. Systembeskrivelser og/eller diagram og tegninger: .

3.2.3.3. Attesteringsnummer i henhold til direktiv . . . /. . . /EF: .

3.2.4. Blandeenhed

3.2.4.1. Nummer: .

3.2.4.2. Fabrikat(er): .

3.2.4.4. Type(r): .

3.2.4.4. Placering: .

3.2.4.5. Indstillingsmuligheder: .

3.2.4.6. Attesteringsnummer i henhold til direktiv . . . /. . . /EF: .

3.2.5. Tilførsel til indsugningsmanifold

3.2.5.1. Tilførsel: single point/multipoint (2):

3.2.5.2. Tilførsel: kontinuert/tidsstyret simultan/tidsstyret sekventiel (2)

3.2.5.3. Tilførselsudstyr

(1) For systemer med andet arrangement gives tilsvarende oplysninger (til punkt 3.2).(2) Det ikke gældende overstreges.3.2.5.3.1. Fabrikat(er): .

3.2.5.3.2. Typ(er): .

3.2.5.3.3. Indstillingsmuligheder: .

3.2.5.3.4. Attesteringsnummer i henhold til direktiv . . . /. . . /EF: .

3.2.5.4. Fødepumpe (hvis relevant)

3.2.5.4.1. Fabrikat(er): .

3.2.5.4.2. Typ(er): .

3.2.5.4.3. Attesteringsnummer i henhold til direktiv . . . /. . . /EF:

3.2.5.5. Tilførselsdyser

3.2.5.5.1. Fabrikat(er): .

3.2.5.5.2. Typ(er): .

3.2.5.5.3. Attesteringsnummer i henhold til direktiv . . . /. . . /EF: .

3.2.6. Direkte tilførsel

3.2.6.1. Tilførselspumpe/trykregulator (1)

3.2.6.1.1. Fabrikat(er): .

3.2.6.1.2. Typ(er): .

3.2.6.1.3. Indstilling af tilførselstidspunkt: .

3.2.6.1.4. Attesteringsnummer i henhold til direktiv . . . /. . . /EF: .

3.2.6.2. Tilførselsdyser

3.2.6.2.1. Fabrikat(er): .

3.2.6.2.2. Typ(er): .

3.2.6.2.3. Åbningstryk eller karakteristikdiagram (2) .

3.2.6.2.4. Attesteringsnummer i henhold til direktiv . . . /. . . /EF: .

3.2.7. Elektronisk styreenhed

3.2.7.1. Fabrikat(er): .

3.2.7.2. Typ(er): .

3.2.7.3. Indstillingsmuligheder: .

3.2.8. NG-brændstofspecifikt udstyr

3.2.8.1. Variant 1

(kun ved godkendelse af motorer til flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger):

3.2.8.1.1. Brændstoffets sammensætning:

methan (CH4): basis: ........ mol % min. ........ mol % maks. ........ mol %

ethan (C2H6): basis: ........ mol % min. ........ mol % maks. ........ mol %

propan (C3H8): basis: ........ mol % min. ........ mol % maks. ........ mol %

butan (C4H10): basis: ........ mol % min. ........ mol % maks. ........ mol %

C5/C5+: basis: ........ mol % min. ........ mol % maks. ........ mol %

oxygen (O2): basis: ........ mol % min. ........ mol % maks. ........ mol %

inaktive (N2, He, mv.): basis: ........ mol % min. ........ mol % maks. ........ mol %

(1) Det ikke gældende overstreges.(2) Tolerance angives.3.2.8.1.2. Tilførselsdyse(r)

3.2.8.1.2.1. Fabrikat(er): .

3.2.8.1.2.2. Typ(er): .

3.2.8.1.3. Andet (i givet fald)

3.2.8.2. Variant 2

(kun ved godkendelse af flere nærmere bestemte brændstofsammensætninger).

4. Ventilindstilling

4.1. Største ventilløft, åbnings- og lukkevinkler angivet i forhold til dødpunkterne, eller tilsvarende data: .

4.2. Reference- og/eller indstillingsspillerum (1): .

5. Tændingssystem (kun motorer med gnisttænding)

5.1. Tændingssystemets type: fælles tændspole og tændrør/separat tændspole og tændrør/tændspole på tændrør/andet (angives) (1)

5.2. Tændingens styreenhed

5.2.1. Fabrikat(er): .

5.2.2. Typ(er): .

5.3. Tændingens forstillingskurve / forstillingsdiagram (1) (2): .

5.4. Tændingsindstilling (2): . grader før top ved en hastighed på .................... o./min. og et absolut indsugningsmanifoldtryk . kPa

5.5. Tændrør

5.5.1. Fabrikat(er): .

5.5.2. Typ(er): .

5.5.3. Gnistgab: . mm

5.6. Tændspole(r)

5.6.1. Fabbrikat(er): .

5.6.2. Typ(er): .

(1) Det ikke gældende overstreges.(2) Tolerance angives.>SLUT GRAFIK>

Tillæg 4

>START GRAFIK>

SPECIFIKATIONER FOR MOTORRELATEREDE KØRETØJSDELE

1. Vakuum i indsugningssystem ved motorens mærkehastighed og 100 % belastning:

. kPa

2. Udstødningsmodtryk ved motorens mærkehastighed og 100 % belastning:

. kPa

3. Udstødningssystemets volumen: . cm³

4. Effekt optaget af motorudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion, således som dette er angivet i direktiv 80/1269/EØF (1), senest ændret ved direktiv 89/491/EØF (2), bilag I, punkt 5.1.1., og under de deri angivne driftsomstændigheder.

UdstyrOptagen effekt, i kW, ved forskellige motorhastigheder

TomgangLav hastighedHøj hastighedHastighed A (1)Hastighed B (1)Hastighed C (1)Ref.- hastighed (2)P(a)Hjælpeudstyr, som er nødvendigt for motorens funktion (trækkes fra den målte motoreffekt)Se punkt 6.1(1) ESC-test.

(2) Kun ETC-test.

(1) EFT L 375 af 31.12.1980, s. 46.(2) EFT L 238 af 15.8.1989, s. 43.>SLUT GRAFIK>

BILAG III

PRØVNINGSFORSKRIFTER

1. INDLEDNING

1.1. I dette bilag beskrives metoderne til bestemmelse af emissionen af forurenende luftarter, partikler og røg fra de afprøvede motorer. Der beskrives tre testcykluser, som finder anvendelse i henhold til bestemmelserne i bilag I, punkt 6.2.:

- ELR-testcyklusen, der består af 13 stationære testforløb med konstant hastighed;

- ESC-testcyklusen, der består af en række ikke-stationære belastningstrin ved forskellige omdrejningstal, som indgår som del af én testprocedure og gennemføres sideløbende;

- ETC-testcyklusen, som består af en række ikke-stationære forløb, der sekund for sekund går over i hinanden.

1.2. Ved prøvningen skal motoren være anbragt i prøvebænk, der er tilsluttet et dynamometer.

1.3. Måleprincip

I motorens udstødning måles indholdet af gasformige komponenter (carbonmonoxid, total mængde carbonhydrider kun for dieselmotorer (kun ved ESC-test), andre carbonhydrider end methan for diesel- og gasmotorer (kun i ETC-test), methan for gasmotorer (kun i ETC-test), samt nitrogenoxider), partikler (kun dieselmotorer) og røg (kun dieselmotorer ved ELR-test). Desuden anvendes carbondioxid ofte som sporgas til bestemmelse af fortyndingsforholdet i delstrøms- og fuldstrømsfortyndingssystemer. God teknisk skik tilsiger rutinemæssig brug af carbondioxid-bestemmelse som et udmærket redskab til at opdage måleproblemer under prøvningen.

1.3.1. ESC-Test

Under en foreskreven sekvens af kørebetingelser med varm motor skal mængderne af ovennævnte emissioner fra udstødningen måles kontinuerligt ved udtagning af en prøve af den ufortyndede udstødningsgas. Testcyklusen består af en række hastigheds- og effektforløb, som dækker dieselmotorers typiske arbejdsområde. Under hver af disse sekvenser bestemmes koncentrationen af hver forurenende gas, udstødningens strømningshastighed og den afgivne effekt, og de målte værdier vægtes. Partikelprøven fortyndes med konditioneret omgivende luft. Der tages én prøve gennem hele testproceduren, som opsamles på passende filtre. For hvert forurenede stof beregnes den emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time som beskrevet i tillæg 1 til dette bilag. Desuden skal der måles NOx i tre testpunkter inden for det det kontrolområde, der vælges af den tekniske tjeneste (1), og de målte værdier sammenholdes med værdierne beregnet af de arbejdsmåder af prøvningscyklusen, der omfatter de valgte testpunkter. NOx-kontrolmålingerne sikrer, at motorens forureningsbegrænsning er effektiv inden for motorens typiske arbejdsområde.

1.3.2. ELR-test

Ved en påbudt belastningsresponsprøve bestemmes røgtætheden af den varme motor med opacimeter. Prøven består i, at motoren ved konstant hastighed udsættes for en belastning fra 10 % til 100 % ved tre forskellige motorhastigheder. Derudover gennemløbes et fjerde belastningstrin, valgt af den tekniske tjeneste (2), og den heri målte værdi sammenholdes med værdierne fra de foregående belastningstrin. Værdien svarende til spidsen af røgtæthedskurven beregnes ved hjælp af en algoritme til gennemsnitsberegning som beskrevet i tillæg 1 til dette bilag.

1.3.3. ETC-test

Under en foreskreven cyklus med varm motor og glidende overgang mellem driftsomstændigheder, som nøje bygger på vejtypespecifikke køremønstre for kraftige motorer i lastbiler og busser, måles tallene for ovennævnte forurenende stoffer efter fortynding af den samlede udstødningsgas med konditioneret omgivende luft. Ved hjælp af værdierne for motordrejningsmoment og -omdrejningstal registreret af dynamometeret integreres effekten med hensyn til tiden gennem testcyklusen. Resultatet er det arbejde, motoren har udført i testcyklusen. Koncentrationen af hver forurenende luftart bestemmes gennem hele cyklusen ved integration af signalet fra analysatoren eller ved indsamling i prøvesæk (kun CO). For partikler indsamles en proportional prøve på passende filtre. Strømningshastigheden af den fortyndede udstødningsgas bestemmes gennem hele cyklusen med henblik på beregning af masseemissionen af hvert forurenende stof. Sammen med det af motoren udførte arbejde benyttes masseemissionen af hvert forurenende stof til beregning af den emitterede mængde i gram pr. kilowatt-time som beskrevet i tillæg 2 til dette bilag.

2. PRØVNINGSBETINGELSER

2.1. Prøvningsbetingelser for motoren

2.1.1. Den absolutte temperatur Ta (Ta) af motorens indsugningsluft måles ved motorens luftindtag i Kelvin, det tørre atmosfæretryk (ps), måles i kPa, og parameteren F bestemmes efter følgende anvisninger:

(a) For motorer med naturlig indsugning og mekanisk trykladning:

F = (

>NUM>99

>DEN>ps

) * (

>NUM>Ta

>DEN>298

)0,7

For trykladede motorer med eller uden køling af motorens indgangsluft:

F = (

>NUM>99

>DEN>ps

)0,7* (

>NUM>Ta

>DEN>298

)1,5

(b) For trykladede motorer med eller uden køling af motorens indgangsluft:

F = (

>NUM>99

>DEN>ps

)1,2* (

>NUM>Ta

>DEN>298

)0,6

2.1.2. Prøvningens gyldighed

For at prøvningen kan anses for gyldig, skal det for parameteren F gælde:

0,96 ≤ F ≤ 1,06.

2.2. Motorer med ladeluftkøling

Ladelufttemperaturen registreres og må ved motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den maksimale ladelufttemperatur angivet i bilag II, tillæg 1, punkt 1.16.3. Kølemidlets temperatur skal være mindst 293 K (20 °C).

Anvendes testsystem eller udvendig blæser, må ladelufttemperaturen ved motorhastigheden svarende til motorens mærkeeffekt og fuld belastning højst afvige ± 5 K fra den maksimale ladelufttemperatur angivet i bilag II, tillæg 1, punkt 1.16.3. Den indstilling af ladeluftkøleren, som anvendes for at opfylde ovennævnte betingelser, skal anvendes gennem hele testcyklusen.

2.3. Motorens luftindtag

Det anvendte luftindtag skal have en indsnævring, der højst afviger ± 300 Pa fra motorens øvre grænse ved den hastighed, som svarer til den angivne maksimaleffekt og fuld belastning.

2.4. Motorens udstødningssystem

Den anvendte udstødningssystem skal have et udstødningsmodtryk, som højst afviger ± 650 Pa fra motorens øvre grænse ved den hastighed, som svarer til den angivne maksimaleffekt og fuld belastning, og et volumen, som højst afviger ± 40 % fra det af fabrikanten angivne. Der kan anvendes et testsystem, forudsat at dette svarer til motorens faktiske driftsbetingelser. Udstødningssystemet skal opfylde kravene til udtagning af prøver af udstødningsgas som angivet i bilag III, tillæg 4, punkt 3.4. og i bilag V, punkt 2.2.1., EP samt punkt 2.3.1., EP.

Har motoren anordning til efterbehandling af udstødningsgassen, skal udstødningsrøret have samme diameter som det, der anvendes mindst fire rørdiametre oven for indgangen til den udvidelse, som indeholder efterbehandlingsenheden. Afstanden fra udstødningsmanifoldflange eller turboladerudgang til efterbehandlingsenheden skal være den samme som i den udformning, som er opstillet af fabrikanten eller inden for de afstandsspecifikationer, han har angivet. Udstødningens modtryk eller indsnævring skal overholde samme kriterier som ovenfor angivet og kan være indstillet ved hjælp af en ventil. Efterbehandlingsenheden kan være afmonteret under forprøver og under registrering af motorens data og kan erstattes med en tilsvarende beholder med inaktiv katalysatorbærer.

2.5. Kølesystem

Kølesystemets kapacitet skal være tilstrækkelig til at holde motorens driftstemperatur på den af fabrikanten angivne normalværdi.

2.6. Smøreolie

Specifikationer for den ved prøvningen anvendte smøreolie skal registreres og angives sammen med prøvningsresultaterne som angivet i bilag II, tillæg 1, punkt 7.1.

2.7. Brændstof

Der skal anvendes det i bilag IV specificerede referencebrændstof.

Brændstoftemperatur og målepunkt skal af fabrikanten angives inden for de grænserne i bilag II, tillæg 1, punkt 1.16.5. Brændstoftemperaturen må ikke være under 306 K (33 °C). Holder brændstoffet ikke den angivne temperatur, skal temperaturen være 311 K ± 5 K (38 °C ± 5 °C) ved brændstoftilførslens indgang.

2.8. Prøvning af systemer til efterbehandling af udstødningsgassen

Er motoren forsynet med anordning til efterbehandling af udstødningen, skal de under testcykluserne målte emissioner være repræsentative for emissionerne i marken. Lader dette sig ikke opnå ved en enkelt testcyklus (f. eks. for partikelfiltre med periodisk regenerering), skal der gennemføres flere testcykluser og testresultaterne udlignes og/eller vægtes. Den nøjagtige fremgangsmåde aftales mellem motorfabrikanten og den tekniske tjeneste og skal være baseret på et velbegrundet teknisk skøn.

Tillæg 1

ESC- OG ELR-TESTCYKLUSER

1. INDSTILLING AF MOTOR OG DYNAMOMETER

1.1. Bestemmelse af motorhastighed A, B og C

Motorhastighed A, B og C angives af fabrikanten i henhold til følgende forskrifter:

Den høje hastighed nhi bestemmes ved beregning af 70 % mærkenettoeffekten P(n), således som bestemt i bilag II, tillæg 1, punkt 7.2. Det højeste motoromdrejningstal på effektkurven, hvor denne effekt indtræder, defineres som nhi.

Det lave motoromdrejningstal nlo bestemmes ved beregning af 50 % mærkenettoeffekten P(n), således som bestemt i bilag II, tillæg 1, punkt 7.2. Det laveste motoromdrejningstal på effektkurven, hvor denne effekt indtræder, defineres som nlo.

Motorhastighed A, B og C bestemmes på følgende måde:

Hastighed A = nlo + 25 % (nhi - nlo)

Hastighed B = nlo + 50 % (nhi -nlo)

Hastighed C = nlo + 75 % (nhi -nlo)

Motorhastighed A, B og C kan bestemmes på en følgende måder:

a) Med henblik på nøjagtig bestemmelse af nhi og nlo måles på ekstra testpunkter i forbindelse med godkendelse af motoreffekten efter direktiv 80/1269/EØF. Den maksimale effekt, nhi og nlo bestemmes af effektkurven, og motorhastighed A, B og C beregnes efter ovenstående forskrifter.

b) Motoren kortlægges langs hele belastningskurven fra den maksimale ubelastede motorhastighed til tomgangshastighed, idet der anvendes mindst 5 målepunkter pr. 1 000 motoromdrejninger på skalaen og målepunkter som højst afviger ± 50 o./min. fra omdrejningstallet svarende til den angivne maksimaleffekt. Af den således registrerede kurve bestemmes maksimaleffekten, nhi og nlo, og motorhastighed A, B og C beregnes efter ovenstående forskrifter.

Hvis den målte motorhastighed A, B og C ikke afviger mere end ± 3 % fra den af fabrikanten angivne motorhastighed, anvendes den af fabrikanten angivne motorhastighed til emissionsprøvningen. Hvis nogen motorhastighed overskrider tolerancen, anvendes den målte motorhastighed til emissionsprøvningen.

1.2. Bestemmelse af dynamometerets indstilling

Momentkurven ved fuld motorbelastning bestemmes eksperimentelt ved forsøg, hvor man beregner drejningsmomentværdierne ved de foreskrevne prøvningssekvenser under nettobetingelser som foreskrevet i bilag II, tillæg 1, punkt 7.2. I givet fald tages hensyn til den af det motordrevne udstyr optagne effekt. Dynamometerindstillingen beregnes for hvert testforløb ved hjælp af formlen:

s = P(n) * >NUM>L

>DEN>100

når afprøvning finder sted under nettobetingelser

s = P(n) * >NUM>L

>DEN>100

+ (P(a) P(b)) når afprøvning ikke finder sted under nettobetingelser

hvor:

s = dynamometerindstilling, kW

P(n) = motorens nettoeffekt som angivet i bilag II, tillæg 1, punkt 7.2., kW

L = belastningsprocent som angivet i punkt 2.7.1. %

P(a) = effekt optaget af det hjælpeudstyr, der skal monteres, som angivet i bilag II, tillæg 1, punkt 5.1.

P(b) = effekt optaget af hjælpeudstyr, som skal afmonteres, som angivet i bilag II, tillæg 1, punkt 5.2.

2. ESC-FORPRØVE

På fabrikantens begæring kan der gennemføres en foreløbig testcyklus for at konditionere motoren og udstødningssystemet før målecyklusen.

2.1. Klargøring af prøvetagningsfiltre

Mindst én time før prøvens gennemførelse skal hvert filter(par) anbringes i en lukket, men ikke tætnet petriskål og stilles til stabilisering i et vejerum. Efter forløbet af stabiliseringsperioden vejes hvert filter(par), og taravægten noteres. Det pågældende filter(par) opbevares derefter i en lukket petriskål eller filterholder, indtil det skal bruges til prøvning. Er det pågældende filter(par) ikke blevet anvendt inden for otte timer efter udtagning af vejerummet, skal det vejes igen før anvendelsen.

2.2. Montering af måleapparaturet

Instrumenter og prøvetagningssonder skal monteres som foreskrevet. Anvendes et totalstrømssystem til fortynding af udstødningsgassen, skal udstødningsrøret være tilsluttet systemet.

2.3. Start af fortyndingssystemet og motoren

Fortyndingssystemet og motoren startes og varmes op, indtil alle temperatur- og trykværdier har stabiliseret sig ved fuld belastning i henhold til fabrikantens anbefalinger og god teknisk skik.

2.4. Start af systemet til partikeludskillelse

Systemet til partikeludskillelse startes med omføring (bypass). Fortyndingsluftens baggrundskoncentration af partikler kan bestemmes ved, at fortyndet luft ledes gennem filtrene. Anvendes filtreret fortyndingsluft, kan der foretages en enkelt måling enten før eller efter prøvens udførelse. Er fortyndingsluften ikke filtreret, skal der måles ved begyndelsen og slutningen af prøvecyklus, og gennemsnitsværdien beregnes.

2.5. Indstilling af fortyndingsforholdet

Fortyndingsluften skal indstilles således, at temperaturen af den fortyndede udstødningsgas, målt umiddelbart før hovedfilteret, ikke er over 325 K (52 °C) i noget forløb. Fortyndingsforholdet (q) må ikke være under 4.

For systemer reguleret af koncentrationen af CO2 eller NOx skal fortyndingsluftens koncentration af CO2 eller NOx måles ved begyndelsen og slutningen af hver prøve. Ved måling af fortyndingsluftens baggrundskoncentration af CO2 eller NOx må start- og slutværdierne ikke afvige mere end henholdsvis 100 ppm og 5 ppm indbyrdes.

2.6. Kontrol af analysatorerne

Analysatorerne til emissionsbestemmelse skal være nulstillet og kalibreret.

2.7. Testcyklus

2.7.1. Ved betjening af dynamometeret på testmotoren går man frem efter følgende cyklus bestående af 13 forløb:

>TABELPOSITION>

2.7.2. Testsekvens

Testsekvensen påbegyndes. Rækkefølgen af forløbene skal svare til disses nummerering i punkt 2.7.1.

Motoren skal fungere i den foreskrevne tid i hvert forløb, således at ændringer i motorhastighed og -belastning er fuldført inden for de første 20 sekunder. Den foreskrevne motorhastighed skal holdes inden for ± 50 o./min., og det foreskrevne drejningsmoment må højst afgive ± 2 % fra det maksimale drejningsmoment ved testhastigheden.

På fabrikantens begæring kan testsekvensen gentages et tilstrækkeligt antal gange til, at der frafiltreres en større masse af partikler på filteret. Fabrikanten skal forelægge en detaljeret beskrivelse af procedurerne til dataevaluering og beregning. Indholdet af forurenende luftarter bestemmes kun ved den første prøvningscyklus.

2.7.3. Analyseapparaternes respons

Analyseapparaternes målinger skal optegnes med båndskriver eller måles med et tilsvarende dataoptegningssystem, idet udstødningsgassen gennemstrømmer analysatorerne gennem hele testcyklusen.

2.7.4. Udtagning af partikelprøver

Der skal anvendes ét par filtre (hovedfilter og ekstrafilter, se bilag III, tillæg 4) til hele prøvningsproceduren. De i testcyklusen for de forskellige forløb angivne vægtningsfaktorer anvendes ved, at der indsamles en prøve, som er proportional med udstødningens massestrøm i hvert enkelt forløb af testcyklusen. Dette kan opnås ved tilsvarende indstilling af prøvestrømningshastighed, prøvetagningstid og/eller fortyndingsforhold, således at kravet til effektive vægtningsfaktorer i punkt 5.6. er opfyldt.

Prøvetagningstiden pr. forløb skal være mindst 4 sekunder pr. 0,01 vægtningsfaktor. Udtagning af prøverne skal finde sted senest muligt i hvert forløb. Prøvetagning af partikler skal afsluttes tidligst 5 sekunder før slutningen af hvert forløb.

2.7.5. Motorens tilstand

Motorhastighed og -belastning, indsugningsluftens temperatur og vakuum, udstødningens temperatur og modtryk, brændstofstrømningshastighed og luft- eller udstødningsstrøm, ladelufttemperatur, brændstoftemperatur og -fugtindhold skal registreres i hver arbejdsmåde, idet kravene til hastighed og belastning (se punkt 2.7.2.) er opfyldt på tidspunktet for udtagning af partikelprøver, og i hvert tilfælde i det sidste minut af hvert forløb.

Eventuelle yderligere data, der måtte være nødvendige til beregningerne, skal registreres (jf. punkt 4. og 5.).

2.7.6. NOx-kontrol inden for kontrolområdet

Umiddelbart efter gennemførelse af forløb 13 foretages kontrol af NOx inden for kontrolområdet. Motoren skal konditioneres i forløb 13 i tre minutter, før målingerne påbegyndes. Der foretages tre målinger på forskellige punkter inden for kontrolområdet, valgt af den tekniske tjeneste (3). Perioden for hver måling skal være 2 minutter.

Målingen, der sker efter samme procedure som for NOx-målingen i cyklusen bestående af 13 testforløb, skal gennemføres i overensstemmelse med punkt 2.7.3., 2.7.5. og 4.1. i dette tillæg, samt med bilag III, tillæg 4, punkt 3.

Beregningen skal foretages i overensstemmelse med punkt 4.

2.7.7. Efterkontrol af analyseapparaterne

Efter emmissionstesten gentages kontrollen med anvendelse af en nulstillingsgas og samme kalibreringsgas. Prøveresultatet regnes for acceptabelt, hvis forskellen mellem målingen før prøven og efter prøven er mindre end 2 % af værdien for kalibreringsgassen.

3. ELR-TEST

3.1. Montering af måleapparaturet

Opacimeter og prøvetagningssonder skal, i givet fald, være monte