DA Den Europæiske Unions Tidende C 356/5

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2012/C 356/05

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»CARN D’ANDORRA«

EF-Nr.: AD-PGI-0005-0875-12.04.2011

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse:

»Carn d’Andorra«

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Fyrstendømmet Andorra

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1. Produkttype:

Kategori 1.1: Kød (og slagteaffald), fersk

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Oksekød fra landracen Bruna d'Andorra (køer indskrevet i det nationale register over produktionsdyr — Padral del Govern) eller en krydsning af køer af denne race med tyre af racerne charolais, gasconne eller limousine, opdrættet og opfedet på bedrifter beliggende i Andorra, som fra dyrenes fødsel og indtil opfedningens afslutning udelukkende helliger sig produktionen af kød, der skal sælges under BGB.

Slagtningen finder sted fra den ottende levemåned. Slagtekroppene klassificeres udelukkende i klasse E, U og R i henhold til EUROP-handelsklasseskemaet med den traditionelle anvendelse af arter, alder, vægt og modningstid, som fremgår af tabel 1.

Tabel 1

Vægt og modningstid fordelt på type

Type Slagtealder Slagtet vægt (Minimums- og maksimumsstørrelse) Modningstid (timer) Kviekalve 8-12 måneder 180-260 kg 72 Tyrekalve 8-12 måneder 240-340 kg 72 Anolles (kvier mellem 12 og 24 måneder) 12-24 måneder 240-300 kg 72 Anolls (tyre mellem 12 og 24 måneder) 12-24 måneder 320-390 kg 72

Opfedningsgraden ligger i henhold til Fællesskabets handelsklasseskema mellem graderne 2, 3 og 4.

Denne fedtmarmorering giver kødet nogle karakteristika, der gør det meget mørt ved udskæringen og meget saftigt.

Slagtekroppenes pH-værdi skal ligge under 6 24 timer efter slagtningen. Modningstiden i kølerum skal være i overensstemmelse med tabel 1; slagtekroppene skal altid sælges ferske: hele, halve eller kvarte slagtekroppe eller kød i stykker eller hakket.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

Dyrene fødes i Andorra og opdrættes sammen med moderen på lokale græsningsarealer i overensstemmelse med de i tabel 2 krævede opdrætningsforhold.

Tabel 2

Maksimal belægningsgrad pr. hektar (UBG/ha)

Type Agerjord og jord til dyrkning af foder (2) Agerjord (3) Høslæteng (4) Græsningsareal (5) Ko med opfedningskalv 3,9 3,3 2,4 1,2 Ko uden opfedningskalv 5,0 4,3 3,0 1,5

Kalvene skal die hos moderen i mindst fire måneder. De græsser på de højtliggende marker i bjergene sammen med mødrene i sommerperioden og tilbringer vinterperioden, når sneen dækker bjergene, på stald.

I sommermånederne føres hjorden af kvæghyrden op til græsgangene, hvor den tilbringer mindst 90 dage.

I opfedningsperioden skal foderet baseres på halm eller hø som basisfoder og en blanding af korn, bælgplanter og fodertilskud.

Bedrifternes foderforsyning stammer hovedsageligt fra Fyrstendømmet Andorra.

3.5. Specifikke produktionsetaper, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Det producerede kød stammer fra dyr født, opdrættet og slagtet i Andorra.

Kalvene fødes ved naturlig kælvning, og de skal die hos moderen.

Kalvene græsser på de højtliggende marker i bjergene sammen med mødrene i sommerperioden og tilbringer vinterperioden, når sneen dækker bjergene, på stald.

Til fedekalve anses et areal på mindst 3 m2 pr. dyr for at være nødvendigt.

Hvert parti opfedede dyr må højst bestå af 20 dyr.

Under transporten skal den stress, der påføres dyrene, nedbringes til et minimum. Transporten foregår direkte fra hver enkelt bedrift til slagteriet, idet den tilbagelagte afstand højst må være 25 km. Stress undgås således mest muligt, og der sikres et slutprodukt af høj kvalitet.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

—

3.7. Specifikke mærkningsregler:

Produktets mærkning skal foruden de i gældende lovgivning fastsatte obligatoriske oplysninger være forsynet med følgende oplysninger:

— Den beskyttede geografiske betegnelse »Carn d’Andorra«

— Logoet for BGB, der henviser til den grafiske identifikation af betegnelsen »Carn d’Andorra«.

— EU's logo, der identificerer produkter omfattet af en BGB

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Det geografiske område er hele Andorras område, hvor kvæg af racen Bruna d'Andorra fødes, opdrættes og slagtes.

Rent administrativt er Andorra opdelt i 7 sogne: Canillo, Encamp, Ordino, la Massana, Andorra la Vella, Sant Julià de Lòria og Escaldes-Engordany.

5. Tilknytning til det geografiske område:

5.1. Det geografiske områdes egenart:

5.1.1. Geografiske, klimatiske og vegetationsmæssige karakteristika

Produktionsområdet for Bruna d'Andorra er beliggende midt i bjergkæden Pyrenæerne og er velegnet til en ekstensiv opdrætsmetode.

Andorra er et bjergrigt land på 468 km2, hvor den gennemsnitlige højde over havets overflade er 2 000 meter.

Græsningsarealet er betydeligt og udgør omkring 20 % af Andorras samlede areal.

Den menneskelige beboelse og agerjorden har altid været koncentreret på de fladeste arealer i bunden af dalene.

5.1.2. Landets græsningsarealers særlige karakteristika

Den betydelige udstrækning af enge og græsningsarealer i Andorra i forhold til agerjord gør det muligt at producere en stor mængde naturligt foder til kvæget. Udnyttelsen af disse græsningsarealer er bestemmende for græsningsrutinerne.

Årstiderne er bestemmende for grænsningsrutinerne, som generelt følger det samme mønster: Kvæget drives op til græsningsarealerne over skovgrænsen omkring juni måned og hentes ned, når sneen begynder at falde i november.

Den rigelige mængde vand og jordbundens forskelligartethed fremmer udviklingen af forskellige typer græsningsarealer.

De græsningsarealer, der findes her, er, rangordnet efter betydning: Græsningsmarker med svingel (Festuca eskia), der dækker 10 % af landets areal; græsningsmarker med katteskæg (Nardus stricta), der dækker 6 %; græsningsmarker med Festuca airoidis (5 %) og græsningsmarker med Festuca paniculata.

5.1.3. Græsningsarealernes historiske og menneskeskabte karakteristika

De traditionelle bedriftsenheder opdrætter deres kvæg på kommunale marginale græsarealer og arealer beregnet til korn, foder og andre gartneriafgrøder. I sommermånederne føres hjorden af kvæghyrden op til græsgangene (2 000-2 500 m over havet), hvor de tilbringer 90 dage. På hver græsningsenhed begynder man ved de laveste højder (< 2 000 m), hvorefter man går højere op, når augustvarmen kommer; anden halvdel af turen består i, at man igen vender tilbage til de laveste højder.

5.1.4. Den nuværende forvaltning af kvæget i årets løb

Den årlige græsningsplan følger følgende rutine, idet den lavtliggende, den mellemliggende og den højtliggende zone udnyttes:

Den lavtliggende zone: Private marker beliggende i bunden af dalene omkring landsbyerne. De udnyttes generelt til et eller to græsningsarealer og en eller to enge med svingel om året. Traditionelt sås der her foderplanter som f.eks. rajgræs, lucerne (Medicago sativa) og svingel (Festuca sp. omn.).

Den mellemliggende zone: fæstegræsningsarealer. Gennemgangszone på vej til og fra skovgræsningsarealerne. De kaldes »rebaixants«.

Den højtliggende zone: græsningsarealer beliggende over skovgrænsen, hvor der græsses næsten hele sommeren. Der er for størstedelens vedkommende tale om kommunale jorde, dvs. de tilhører lokalforvaltningerne, kaldet sogne.

5.2. Produktets egenart:

Produktets egenart bestemmes af dets kvalitet, der igen er afhængig af en traditionel produktionsmetode og af forbrugerens accept.

I begyndelsen af det 20. århundrede blev den race, der fandtes i Andorra, en landrace med blandede egenskaber, forædlet takket være importen af tyre fra Alperne, som var tilpasset forholdene højt oppe i bjergene. Der var nærmere bestemt tale om tyre af racen Schwitz (den brune race fra Alperne eller pardo-alpina), som der berettes om i forskellige dokumenter fra den tid (Andorra Agrícola, illustreret månedsblad fra 1933). På den måde fik man en forædlet race, nemlig den, der i dag kendes under navnet Bruna D'Andorra.

Denne race er kendetegnet ved, at det er en landrace, der er tilpasset græsning, hvilket gør den helt egnet til ekstensivt opdræt som det, der praktiseres i dette land.

De traditionelle kvægopdrætssystemer, der er opretholdt frem til nu, og brugen af Bruna D'Andorra som indfødt race, et dyr med brunt skind med gode moderegenskaber, der er godt tilpasset de hårde forhold i de lokale bjerge, fører til et unikt produkt, der stammer fra mødre af racen Bruna d'Andorra og fædre af racen Bruna d'Andorra, charolais, limousine og gasconne. På denne måde parres en tilpasset race med naboracer, som er velkendte kødkvægracer.

Opdrætsforholdene dikteres af de klimatiske forhold i landet, som kan inddeles i to perioder:

— Sommerperioden (april til november): Dyrene græsser frit i bjergene og udnytter de naturlige græsningsarealer.

— Vinterperioden (november til marts): Dyrene er på stald og foderreserverne suppleres med kraftfoder.

Det traditionelle opdrætssystem er baseret på små bedrifter tilpasset klimaet i Pyrenæerne, hvor der opfedes meget få dyr, som oprindeligt var beregnet til familiens brug eller til salg i nærområdet. I dag findes der stadig sådanne bedrifter: Det gennemsnitlige antal dyr, der opfedes er her omkring 35. Forskellen er, at opdrætterne er gået sammen, og at de udgør en sammenslutning, Ramaders d’Andorra, som bl.a. står for salg af kødet, hvilket betyder, at opdrætternes indtjening forbedres.

Dette traditionelle opdræts- og opfedningssystem, hvor alle dyrene fødes og opdrættes i Andorra og er af racen Bruna d'Andorra, hvor kraftfoderet i opfedningsperioden består af en blanding af korn og bælgplanter, hvor man råder over vinterfoder som supplement, og hvor græsningsarealer af høj kvalitet er tilgængelige om sommeren, giver kødet en fedtmarmorering, som giver et mørt og saftigt produkt. Dette traditionelle opdrætssystem er uden tvivl den største fordel ved det kød, der er anerkendt og værdsat i Andorra.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

BGB »Carn d'Andorra« er baseret på et traditionelt opdrætssystem i et land i Pyrenæerne, nemlig Fyrstendømmet Andorra.

Der blev oprettet en stambog for racen Bruna d'Andorra i november 2006; desuden indgår denne race i samarbejdet med gruppen for udvælgelse og fremme af kvægracen gasconne (det tidligere UPRA Gascon, som nu går under navnet Groupe Gascon og er beliggende i Villeneuve du Paréage, 09100, Frankrig) om anvendelse af det genetiske udvælgelsesprogram på racen Bruna d'Andorra.

De klimatiske forhold i Andorra, der medfører rigelige græsningsarealer af høj kvalitet, og systemet af traditionelle opdrætsbedrifter, der følger en græsningsrutine, hvor alle zoner (lavtliggende, mellemliggende og højtliggende) udnyttes, medfører en specifik knowhow i området, der indebærer udnyttelse af alle disse ressourcer ved at benytte en race, der er tilpasset miljøet, for at opnå et produkt, der er anerkendt og værdsat af landets forbrugere.

Alt kød, der produceres i henhold til disse karakteristika, sælges i Fyrstendømmet Andorra.

En undersøgelse gennemført af Ramaders d’Andorra SA fra Andorras nationale slagteri, hvori indgik 60 % af salgsstederne i landet, viser, at 100 % af de salgssteder, der indgik i undersøgelsen, identificerer oksekød solgt af sammenslutningen Ramaders d’Andorra som »Carn d’Andorra« med det nationale kontrolmærke og garantien »Carn de Qualitat Controlada d’Andorra«, der anerkender en produktionsmetode svarende til den, der er beskrevet i ovenstående punkt.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

Hele varespecifikationens tekst kan læses i databasen DOOR

http://ec.europa.eu/agriculture/quality/door/list.html

(1) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

(2) Areal, hvor der efter sommerafgrøden sås en foderplante.

(3) Areal, der dyrkes en gang om sommeren.

(4) Naturlig eller tilsået høslæteng.

(5) Ikke-tilsået areal, hvor kvæget græsser.