MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET om indledning af konsultationer med Republikken Guinea i medfør af artikel 96 i Cotonou-aftalen

1. I artikel 9, stk. 2, i AVS-EF-partnerskabsaftalen, der blev undertegnet den 23. juni 2000 i Cotonou, og som Republikken Guinea har undertegnet, defineres de væsentlige elementer, som danner grundlag for partnerskabet. De demokratiske principper og retsstaten er blandt disse elementer.

2. Der er i de seneste år konstateret en forværring af det demokratiske klima i Republikken Guinea, hvilket er udtryk for en manglende overholdelse af de væsentlige elementer som defineret i aftalens artikel 9.

3. Guinea har i 1990 under general Lansana Conté indledt en demokratiseringsproces, der skulle føre til almindelig valgret og indførelse af en retsstat. I 1992 indførte landet et flerpartisystem, hvorefter der blev afholdt præsidentvalg i 1993 og parlamentsvalg i 1995. Selv om disse første valg ikke var fri for uregelmæssigheder, gav de partierne i oppositionen mulighed for at integrere de guineanske institutioner, og det internationale fællesskab anså disse valg som værende acceptable.

4. Denne positive udvikling stoppede med præsidentvalget i 1998, der blev præget af arrestationen af oppositionens leder, Alpha Conde, og af en række af hans tilhængere, som havde rejst tvivl om valgets forløb og de officielle resultater. Der opstod en forringelse af demokratiseringsprocessen under kommunalvalget i 2000, der var præget af voldelige begivenheder, og hvis resultater oppositionen bestred. Oppositionspartierne RPG (Rassemblement du peuple guinéen) og UFR (Union des Forces Républicaines) under ledelse af henholdsvis Alpha Condes og den tidligere premierminister Sydia Touré vandt ikke en eneste kommune trods deres store vælgertilslutning i visse distrikter. Endelig er parlamentsvalget, der skulle være afholdt sidst i 2000, blevet udskudt på grund af grænsestridighederne med Liberia og Sierra Leone.

5. Demokratiseringsprocessens forværring er blevet fortsat i forbindelse med, at præsidentens politiske parti, PUP (Parti du Peuple et du Progrès), i 2001 bebudede, at det agtede at ændre grundloven ved en folkeafstemning, efter at nationalforsamlingen allerede havde forkastet ændringsforslaget. Ændringsforslagets formål var at afskaffe reglen om, at samme person kun kan vælges til præsident for to valgperioder, hvilket ville give præsident Conté mulighed for at blive valgt for en tredje periode. Det var endvidere hensigten, at kvarters- og distriktsledere, som tidligere var valgt, for fremtiden skulle udnævnes. Disse reformer må betragtes som et tilbageskridt for det unge guineanske demokrati. EU har i sin erklæring af 25. oktober 2001 udtrykt bekymring for, hvilken indflydelse folkeafstemningen ville kunne få for landets demokratiske udvikling, og EU har specielt opfordret til, at forfatningsbestemmelserne bliver overholdt, at balancen mellem de forskellige myndigheder fastholdes, at der sker en liberalisering af medierne, og at der indføres en retfærdig og gennemskuelig procedure, når vælgerne skal høres. EU har igen i en henvendelse den 8. november 2001 til regeringen givet udtryk for sin bekymring og opfordret til overholdelse af de regler, som muliggør en demokratisk folkeafstemning. Uanset det internationale fællesskabs afstandtagen fandt folkeafstemningen sted den 11. november under tvivlsomme forhold. Straks efter resultaternes offentliggørelse (en valgdeltagelse på 87 %, jastemmerne var på 98 %) tog det internationale samfund, der var repræsenteret i Conakry, forbehold med hensyn til den måde, hvorpå afstemningen havde fundet sted, og opfordrede regeringen til at udskyde datoen for valget til den lovgivende forsamling, som var fastsat til den 27. december 2001, således at alle de politiske aktører i Guinea ville kunne deltage i valget på acceptable betingelser. Hans Dahlgren har som særlig repræsentant for EU's formandsskab for Manoflodsunionen på sit besøg i december 2001 i Guinea gentaget anmodningen til regeringen om at udskyde valget for at sikre, at det får et korrekt forløb, og han opfordrede til, at der blev inviteret observatører fra EU til at følge valgets afholdelse. Ved denne lejlighed mindede han om minimumsbetingelserne for at opnå støtte fra EU, navnlig oprettelsen af et uafhængigt organ, der skal overvåge valget, administrationen skal være neutral, alle implicerede partier skal afstå fra enhver form for vold, og internationale observatører skal overvåge valget.

6. Som følge af dette internationale pres besluttede regeringen at udskyde datoen for parlamentsvalgene og har generelt udtrykt interesse for at få støtte til valgprocessen og modtage internationale observatører. Da den interne politiske stabilitet i Guinea er vigtig for både landet selv samt for stabiliteten i Manoflodsregionen, udsendte EU i april 2002 i betragtning af sine anmodninger til regeringen om at udskyde valgdatoen og om at invitere valgobservatører en identifikationsmission, der skulle evaluere fremskridtene i valgprocessen og analysere, hvorvidt det var ønskeligt, nyttigt og holdbart at støtte valgprocessen og overvåge valget. Missionen konkluderede, at de i punkt 5 ovenfor nævnte betingelser, som ville muliggøre et demokratisk valg, ikke var opfyldt. EU besluttede under disse vilkår at undlade at engagere sig i en proces, der allerede var præget af alvorlige uregelmæssigheder, og som ikke var udtryk for en reel konkurrence, idet nogle repræsentative oppositionspartier ikke deltog i valget. Derfor har EU ikke ydet finansiel eller teknisk støtte eller sendt observatører.

7. Til gengæld har EU besluttet at fortsætte processen for så vidt angår det planlagte præsidentvalg i 2003, som er helt afgørende for den politiske udvikling i landet, og som alle konsulterede partier har erklæret sig rede til at deltage i. I oktober 2002 havde den særlige repræsentant for EU's formandsskab for Manoflodsunionen, Hans Dahlgren, på ny samtaler med de guineanske myndigheder, hvor han gentog EU's minimumsbetingelser for afholdelsen af demokratiske valg. Den 14. november 2002 skrev den danske udenrigsminister Per Stig Møller og kommissionsmedlem Poul Nielson på EU's vegne til præsident Conté for at understrege, at EU tillægger det en stor betydning, at myndighederne iværksætter valgreformer. I januar 2003 gav en guineansk delegation præsident Contés svar herpå, og delegationen havde drøftelser med Hans Dahlgren og kommissionsmedlem Poul Nielson. Hverken præsidentens svar eller drøftelserne med ministerdelegationen indeholdt et egentligt tilsagn fra regeringen om at løse denne sag, og EU anmodede ministerdelegationen om at tilvejebringe yderligere oplysninger om de reformer, der reelt måtte være igangsat siden identifikationsmissionen i april 2002.

8. Her seks måneder inden den berammede præsidentvalgdato kan det kun konkluderes, at der ikke er sket noget reelt fremskridt med valgreformerne, og at myndighederne ikke har vist vilje til snarligt at indlede en egentlig demokratiseringsproces. Myndighederne har nemlig i april 2003 i Conakry meddelt Hans Dahlgren, at præsident Contés helbredstilstand ikke muliggjorde nogen fremskridt. Imidlertid fortsætter valgkampagnen for den nuværende præsident, som blev indledt i januar 2003, dag for dag.

9. Kommissionen mener, at den ovenfor beskrevne fortsatte forringelse af det demokratiske klima og navnlig den problematiske folkeafstemning i november 2001, de udemokratiske parlamentsvalg i juni 2002 samt mangelen på positive tegn på, at der vil ske en snarlig ændring af situationen, udgør en manglende overholdelse af de væsentlige elementer, som er omhandlet i artikel 9 i Cotonou-aftalen. Derfor har Kommissionen den opfattelse, at den politiske dialog, jf. artikel 8 i nævnte aftale, som blev indledt for at forbedre det politiske klima, er blevet anvendt fuldt ud i de seneste to år. Den regelmæssige dialog mellem medlemsstaternes og Europa-Kommissionens missionschefer i Conakry, henvendelserne til myndighederne fra den særlige repræsentant for EU's formandsskab for Manoflodsunionen, Hans Dahlgren, korrespondancen mellem på den ene side Den Europæiske Union og Kommissionen og på den anden side den guineanske regering samt ministerdelegationens besøg i Bruxelles i januar 2003 er tydelige beviser herpå. Derfor bør der indledes konsultationer med Republikken Guinea i henhold til artikel 9 og 96 i Cotonou-aftalen.

Formålet med konsultationerne er:

* at fremhæve den betydning, som Den Europæiske Union tillægger valgreformer, og navnlig sikre:

- at alle aktører, der er impliceret i valgprocessen, frit kan udføre deres opgaver

- at de politiske partier kan organisere sig, og deres kandidater kan opstille til valget og frit og uhindret føre valgkampagne

- at mediernes nyhedsformidling og politiske analyser kan foregå frit, uhindret og uden risiko for chikane, således at vælgerne kan tage stilling på et sagligt grundlag

- at vælgerne frit kan træffe deres valg

- at der oprettes et organ, der skal overvåge valget, og som skal have en reel beføjelse til at gribe ind uden påvirkning fra administrationen eller partier

* at opnå kendskab til Guineas intentioner, når det drejer sig om at indlede en egentlig dialog med de forskellige oppositionspartier med henblik på at påbegynde de ovennævnte reformer

* at fastslå, om der skal træffes egnede foranstaltninger i medfør af Cotonou-aftalens artikel 96.

Af disse grunde foreslår Kommissionen Rådet med vedlagte udkast til skrivelse at indbyde Guinea til konsultationer i medfør af artikel 9 og 96 i Cotonou-aftalen.

Kommissionen foreslår, at de igangværende aktiviteter, der finansieres under 6., 7. og 8. EUF, fortsættes i konsultationsperioden, bortset fra budgetstøtteprogrammet, hvor udbetalingen endnu ikke har fundet sted. Til gengæld foreslår den, at strategidokumentets undertegnelse udskydes for perioden 2002-2007.

BILAG

Bruxelles, den

H.E. hr. Kazaliou BALDE Republikken Guineas ambassadør Avenue Roger Vandendriessche, 75 1150 Bruxelles

UDKAST

Hr. ambassadør

Den Europæiske Union har flere gange givet udtryk for sin bekymring over udviklingen for så vidt angår demokratiet i Guinea og udtrykt ønske om, at der gennemføres valgreformer, der kan skabe betingelser for demokratiske valg.

Ved brev af 14. november 2002 har udenrigsminister Per Stig Møller som fungerende formand for Rådet for Den Europæiske Union, og kommissionsmedlem Poul Nielson, Europa-Kommissionen, givet udtryk for Den Europæiske Unions ønske om, at de guineanske myndighederne giver konkrete tilsagn om ovennævnte reformer, bl.a. for at sikre:

* at alle aktører, der er impliceret i valgprocessen, frit kan udføre deres opgaver

* at de politiske partier kan organisere sig, og deres kandidater kan opstille til valget og frit og uhindret føre valgkampagne

* at mediernes nyhedsformidling og politiske analyser kan foregå frit, uhindret og uden risiko for chikane, således at vælgerne kan tage stilling på et sagligt grundlag

* at vælgerne frit kan træffe deres valg

* at der oprettes et organ, der skal overvåge valget, og som skal have en reel beføjelse til at gribe ind uden påvirkning fra administrationen eller partier.

Jeg har den ære i medfør af artikel 96 i Cotonou-aftalen på Fællesskabets og Den Europæiske Unions medlemsstaters vegne at indbyde Deres land til konsultationer med henblik på som fastsat i aftalen at foretage en grundig undersøgelse af situationen og i givet fald at bøde derpå.

Jeg foreslår, at konsultationerne finder sted snarest i Rådet for Den Europæiske Unions hovedsæde på et tidspunkt, der fastsættes ved fælles overenskomst.

Med venlig hilsen

For Rådet For Kommissionen

Kopi: Formanden for AVS-Ambassadørudvalget Formanden for generalsekretariatet for gruppen af AVS-stater