DA Den Europæiske Unions Tidende C 110/1

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Turisme og kultur: to vækstfaktorer

(2006/C 110/01)

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 14. juli 2005 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at afgive udtalelse om: Turisme og kultur: To vækstfaktorer.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Patrizio Pesci til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 21. februar 2006.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 425. plenarforsamling den 15.-16. marts 2006, mødet den 15. marts, følgende udtalelse med 135 stemmer for, 1 imod og 3 hverken for eller imod:

1. Indledning

1.1 For EU er turisme en vigtig økonomisk faktor, da den tegner sig for 5,5 % af BNP (tallene varierer fra den ene medlemsstat til den anden mellem 3 % til 8 %) i kraft af de aktiviteter, mere end to millioner virksomheder med ca. 9 millioner beskæftigede udfører. Turisme er tillige en meget stærk drivkraft for andre erhvervssektorer, herunder industrien, (især de moderelaterede sektorer), transport, fødevarer, handel og andre serviceerhverv.

1.2 Mere end 80 % af EU's turisme genereres af enkeltpersoner og husholdninger, mens resten er erhvervsturisme, som erhvervslivet genererer. EU's husholdninger anvender ca. en ottendedel af deres personlige udgifter til turismerelateret forbrug.

1.3 Europa er stadig den mest populære turistdestination i verden. Der er en stadigt voksende turiststrøm mod EU fra Rusland, Kina og Indien, hvor den økonomiske udvikling hastigt giver en større del af befolkningen adgang til denne type forbrug.

1.4 Til trods for disse indledende opmuntrende fakta påvirker den hårde konkurrence fra de nye fremvoksende økonomier den europæiske turistindustri mere og mere hvert år. Formålet med denne initiativudtalelse er at gøre EU-institutionerne opmærksomme på den positive indvirkning, kulturen kan have på turismen i Europa, og opfordrer dem til at fremme og beskytte dette gamle kontinents kulturarv. I modsætning til andre industrisektorer kan denne arv ikke udflyttes eller reproduceres, og den kunne således blive et aktiv i konkurrencen fra andre områder i verden.

1.5 Som et led i udarbejdelsen af denne udtalelse har der været holdt en række møder med lederne af de forskellige af Kommissionens generaldirektorater, som beskæftiger sig med turisme og kultur, og med repræsentanter fra Europa-Parlamentet. Desuden blev der den 18. november 2005 afholdt en offentlig høring i Paestum, et af de mest betagende arkæologiske steder i Europa, der havde deltagelse af mange repræsentanter for politiske institutioner, internationale organisationer (Unesco), kulturelle foreninger og private turistvirksomheder. Høringen blev afholdt i forbindelse med den »Ottende Mediterane Messe for Arkæologisk Turisme«, så repræsentanter fra lande i den sydlige del af Middelhavet også kunne deltage.

2. Nyt skub i Lissabon-dagsordenen

2.1 På det europæiske topmøde i marts 2005 blev Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne opfordret til at relancere Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse og tage aktivt del i opfyldelsen af dens mål: turisme og kultur kan helt klart yde et betydeligt bidrag til både væksten og beskæftigelsen. I henseende til vækst tegner turismen til at blive en af de hurtigst voksende erhvervssektorer: i perioden 2006-2015 forventes en årlig gennemsnitlig vækst på 3,1 %. Også i henseende til beskæftigelse er turisme en industri, som vil kunne yde et væsentligt bidrag til at bekæmpe arbejdsløsheden. Da turistindustrien beskæftiger mange kvinder, kan den også bidrage til at opfylde Lissabon-strategiens mål om at få flere kvinder ud på arbejdsmarkedet. (1) Selv om europæisk turisme forventes at blive fordoblet i omfang i løbet af de næste 25 år, er dens stigningstakt dog lavere end gennemsnittet på verdensplan, og især lavere end den stigningstakt, nogle af regionerne i de nye vækstlande tegner sig for. Alle institutionerne må tage nogle passende initiativer, hvis EU's turistsektor skal ekspandere yderligere og igen blive den hurtigst voksende turistsektor i verden.

3. Kulturturisme

3.1 Et af turistsektorens hurtigst voksende områder er kulturturisme — turisme, der er knyttet til kunst og natur, byer med en kunstarv og områder med en stor koncentration af historiske værdier og lokale traditioner. Formålet med denne udtalelse er ikke at behandle alle kulturrelaterede spørgsmål, men at vurdere kulturens potentielle bidrag til turisme.

3.2 Inden for dette særlige segment af turistsektoren er EU særlig heldigt stillet, da det har en større koncentration af kulturværdier end noget andet område i verden. Således er 300 af de 812 steder, som Unesco har udvalgt i 137 lande og opført på listen over verdens kultur- og naturarv, beliggende i EU's 25 medlemsstater. Tallet stiger til 331 (2), hvis man medtager de fire kandidatlande (Bulgarien, Kroatien, Rumænien og Tyrkiet). På den anden European Cultural Tourism Network' s årlige konference påviste man den meget vigtige kendsgerning, at strømmen af besøgende til Europa fra Kina og Indien udelukkende kan tilskrives den interesse, som folk fra disse lande har for europæisk kultur- og arkitekturarv. EU og medlemsstaterne må derfor blive ved med at investere i bevarelse af deres rigdom af kulturarv.

3.3 Ud over de økonomiske fordele spiller kulturturisme også en vigtig rolle i udviklingen af de sociale og civile værdier og i indsatsen til fremme af europæisk integration og dialogen mellem folkeslag og civilisationer. Udviklingen af den europæiske identitet afhænger af et indgående kendskab til de lande, kulturelle traditioner og »forskelle«, som indgår i den rige europæiske mosaik. I dag, hvor Europa står over for en identitetskrise, kan fremme af europæiske kulturværdier signalere optimisme og tillid i henseende til Unionens fremtid. (3)

3.4 Endvidere, og især i denne vanskelige tid for multikulturen, bør EU arbejde for at skabe en kulturel og religiøs dialog med andre folkeslag, bl.a. ved at fremme kulturturismen. EU's beslutning om at udråbe 2008 til »Det europæiske år for interkulturel dialog« kommer derfor på et særdeles passende tidspunkt.

3.5 Hvis kulturturismen udvikles, den europæiske kulturarvs historiske og sociale kontekst fremhæves og naturarven udnyttes, vil turister fra alle lande få en reel forståelse af Europas kulturelle baggrund.

4. EU-institutionernes igangværende forpligtelser

4.1 Den Europæiske Union har i længere tid været aktiv på turismeområdet og har beskyttet og fremmet den kulturelle arv, selv om den på grund af det manglende retsgrundlag ikke direkte har kunnet finansiere turismen. Nu foreligger der langt om længe et retsgrundlag i udkastet til den nye forfatningstraktat, der dog desværre endnu ikke er blevet ratificeret. EU har hidtil søgt at udnytte turismepotentialet bedst muligt ud fra en horisontal strategi. Turismen har således både nydt gavn af strukturfondene og af følgevirkningerne fra projekter inden for andre sektorer, såsom miljø- eller forskningssektoren. Selv om det umiddelbart lyder positivt, har Generaldirektoratet for Erhvervspolitik (Kontoret for turisme) en del besvær med at sikre en effektiv koordinering med de generaldirektorater, der beskæftiger sig direkte eller indirekte med turisme, og turismesektoren risikerer derfor at miste de fordele, som den kunne høste af de forskellige europæiske initiativer.

4.2 Med hensyn til strukturfondene tildelte EU i perioden 2000-2006 omkring 7 mia. EUR til projekter, der var direkte eller indirekte tilknyttet turismesektoren, og ca. 2 mia. EUR til kulturelle projekter (Interreg III, Leader+ og Urban). Det samlede beløb på 9 mia. EUR, der således er øremærket til turisme og kultur, kan dog risikere ikke at blive fuldt udnyttet, eftersom den administrative koordinering af de to sektorer, der finansieres af strukturfondene, ikke er optimal.

4.3 Blandt de initiativer, som EU har iværksat til fremme af kulturarven, har projektet med de europæiske kulturhovedstæder fået stor succes. Det fremgår af en nylig undersøgelse (4), bestilt af Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur, at projektet førte til en gennemsnitlig stigning i turismen på 12 % i den by, der blev udpeget til europæisk kulturhovedstad, i løbet af selve året for begivenheden og til en tilstrømning af turister, der var markant større det efterfølgende år end gennemsnittet for årene op til begivenheden. Ifølge samme undersøgelse har begivenheden stadig et højt vækstpotentiale, som i højere grad bør udnyttes. GD for Uddannelse og Kultur har derfor udarbejdet et nyt forslag med det formål at opstille nye og mere klare kriterier for udvælgelsen af kandidatbyer, tilskynde til konkurrence og rivalisering byerne imellem, understrege behovet for en europæisk dimension og bæredygtighed i de kulturelle programmer og endelig at fremme udbredelsen af god praksis med hensyn til forvaltningen af kulturelle begivenheder. Forslaget opfordrer også til en tredobling af EU's nuværende bidrag på 500 000 EUR til Den Europæiske Kulturhovedstad.

4.4 I begyndelsen af december 2005 godkendte Parlamentets budgetkontroludvalg for første gang en bevilling på 1 mia. EUR til udviklingen af et projekt til fremme af fremtrædende europæiske rejsemål i overensstemmelse med målet om at fremme potentialet inden for turisme og kultur mest muligt.

4.5 Kommissionens Generaldirektorat for Erhvervspolitik har for sin del nedsat en gruppe for bæredygtig turisme bestående af eksperter fra institutionerne og forskellige kategorier af operatører, der har til opgave at udarbejde forslag til Kommissionen om at opnå bæredygtig turisme som led i forberedelsen af en Agenda 21 for europæisk turisme, som skal ligge klar inden 2007. EØSU er enigt med Kommissionen og Europa-Parlamentet, når de pointerer, at kun bæredygtig turisme skal fremmes.

4.6 Endvidere erklærede kommissær Günter Verheugen på det fjerde forum om europæisk turisme, der fandt sted den 20. oktober 2005 på Malta, at der i begyndelsen af 2006 ville blive lanceret en webportal for europæisk turisme med links til nationale turistorganisationer for bedre at kunne fremme de europæiske turistmål over for resten af verden.

4.7 Endelig har GD for Erhvervspolitik lige iværksat en undersøgelse af indvirkningen af kulturelle begivenheder og sportsarrangementer på turistorienterede SMV'er, og GD for Uddannelse og Kultur har indledt en undersøgelse af den kulturelle økonomi i Europa.

5. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs aktiviteter

5.1 EØSU er bevidst om turismesektorens betydning for Europa og har i nogen tid været aktiv på turismerelaterede områder, såsom turistpolitik i det udvidede EU, turisme og socioøkonomisk genopretning i svagt stillede områder, turisme og samarbejdet mellem den offentlige og private sektor, turisme og sport m.m. (5)

5.2 De to undersøgelser og de udtalelser, der henvises til i henholdsvis punkt 4.7 og 5.1, skal sammen med denne udtalelse bidrage til formuleringen af retningslinjerne for en fremtidig turismepolitik på EU-plan.

6. Øge offentlighedens kulturelle bevidsthed

6.1 Fremme af de kulturelle værdier skal især have til formål at gøre borgerne mere bevidste om den historiske, kunstneriske og miljømæssige rigdom i deres lokalområde. (6) Når de først har kendskab til den lokale rigdom, kan de varetage en værdifuld funktion med at bevare og fremme deres område og herved støtte de offentlige myndigheders arbejde.

6.2 For at øge den kulturelle bevidsthed bør man gøre en indsats i skolerne med programmer, der oplyser børn og unge om den historiske, kunstneriske og miljømæssige rigdom i lokalområdet, og initiativer, der giver de unge mulighed for at udnytte denne rigdom (7).

7. Kulturturismens forskellige segmenter

7.1 Hvis kulturturismen skal fremmes effektivt og virke tiltalende på selv de mest »kulturelt ligeglade« turister, bør de forskellige segmenter analyseres og udvikles, og de generelle tendenser og muligheder for yderligere udvikling udpeges. Kulturturismens overordnede segmenter omfatter kunst, udstillinger, festivaler og andre begivenheder, mad og vin, landlig turisme, film samt kulturelle temaparker.

7.2 Kulturarven

7.2.1 Det mest traditionsbestemte segment inden for kulturturismen er den »fysiske« kulturarv, der består af historiske bykerner, museer og arkæologiske udgravninger. Dette segment prioriterer tilskyndelse til en større integration mellem forvaltningen af de kulturelle aktiver og af turistfaciliteterne for at tilskynde turisterne til at »udnytte« denne arv. Tilgangen bør her bestå i integrerede »kulturturisme-«faciliteter for at tilskynde til en integreret forvaltning af kombinerede kunst-og-miljø-faciliteter, selv hvor disse er ejet af forskellige offentlige myndigheder eller af privatpersoner, eller i at fremme åbningstider eller prissætningspolitikker, der gør seværdighederne så tilgængelige som muligt og genererer større indtægter, således at forvaltningsomkostningerne kan dækkes. Desuden er der behov for at »puste liv« i kulturarven, f. eks. ved opsætning af midlertidige udstillinger på museer, slotte eller borge af historisk interesse, navnlig med fokus på fremme af samtidskunst.

7.2.2 Man har set nogle interessante ordninger som f. eks. de »turistpas«, som en række europæiske byer har indført, og som kombinerer transportydelser med adgang til museer og arkæologiske udgravninger.

7.2.3 »Kulturdistrikter« er særlig velegnede til mindre kulturarvscentre, der integrerer turist- og kulturydelser i regioner bestående af et antal lignende distrikter, og som kombinerer offentlig og privat finansiering og markedsføres samlet. EØSU finder det endvidere nyttigt, at de regionale turistorganisationer samarbejder om udviklingen og etableringen af kulturdistrikter, herunder også grænseoverskridende.

7.2.4 Desuden bør der skabes »netværk« (8) eller kulturruter i forskellige lande, hvor f. eks. borge eller slotte af historisk interesse, arkæologiske udgravninger (som Magna Grecia-bynetværket) (9) eller bestemte museumstyper, herunder eksperimentarier, knyttes sammen, eller der kunne skabes transeuropæiske ruter (10) som Via Francigena. Disse netværk og ruter bør kunne identificeres ved hjælp af et enkelt kendemærke og være passende skiltet, og netværkets bestanddele bør markedsføres samlet. De tilbudte modtagelsesfaciliteter bør også så vidt muligt være de samme.

7.3 Udstillinger, shows og andre begivenheder

7.3.1 Et andet vigtigt segment inden for kulturturisme er events: Udstillinger, koncerter, festivaler og andre special events. I løbet af de seneste 10 til 15 år er kulturevents blevet en stærk drivkraft i markedsføringen af turismen. Et stigende antal fans, navnlig unge mennesker, rejser for at se større udstillinger, gå til koncerter og deltage i festivaler og special events såsom »White Nights«, der nyder stigende popularitet i mange byer som f. eks. Paris, Versailles, Bruxelles, Rom, Wien og Warszawa.

7.3.2 For at støtte dette segment er det nødvendigt, at der frigøres eller tilpasses arealer, der er egnede til udstillinger og festivaler, og det er også nødvendigt at planlægge PR- og oplysningskampagner. EU kunne bane vej for skabelsen af en samlet kulturkalender, støtte samarbejdet mellem forskellige lande og kulturelle institutioner og endelig tilskynde til initiativer i lande med mindre erfaring og færre traditioner på dette område, navnlig i de ti nye medlemslande.

7.4 Mad- og vintraditioner samt landboturisme

7.4.1 Et tredje vigtigt segment inden for kulturturismen er knyttet til de forskellige landes mad- og vintraditioner: Dette er et segment inden for den »materielle kultur«, der i de senere år er blevet stadig mere betydningsfuldt, og som har skabt en ægte kulturel og økonomisk strømning, hvor der markedsføres lokale produkter (11).

7.4.2 Også her er der behov for incitamenter til at skabe »mad- og vinruter«, der omfatter kunst og kulturattraktioner, og som markedsføres som en samlet pakke omfattende kulturbesøg, mad- og vinsmagning og erfaringer med landbolivet, for på den måde at kombinere kunsthistorien med erfaringer med de typiske mad- og vintraditioner fra en bestemt region eller egn.

7.4.3 EU kunne bane vej for en europæisk guide over mad- og vinruter samt landboturisme, hvor der navnlig fokuseres på ruter, der krydser grænser, og som kombinerer to eller tre landes traditioner: Dette kunne være med til at fremhæve de fælles rødder, der ligger til grund for mange traditioner og »forskelle«.

7.5 Filmturisme

7.5.1 Et fjerde segment af kulturturisme, som skaber en betydelig turismetilstrømning, er produktion af film og tv-serier. Mange regioner kan konstatere, at der kommer flere turister for at besøge steder, hvor populære film og tv-produktioner er optaget. F.eks. blev Alnwick Castle i Northumberland i det nordlige England, hvor filmen baseret på J. K. Rowlings Harry Potter-bøger er optaget, næsten fra den ene dag til den anden en turistattraktion, der indbringer 13 mio. EUR om året, hvilket gjorde den til en af Storbritanniens mest besøgte turistattraktioner. Det samme skete for Agliè-slottet i Piemonte, hvor tv-serien Elisa di Rivombrosa blev filmet: det gennemsnitlige antal besøgende på slottet per uge steg fra 100 til 3500. Berømmelse kan have betydning selv for film, der endnu er i produktionsfasen: den lille by Lincoln i England, hvor Da Vinci mysteriet, baseret på Dan Browns bestseller med samme titel, optages, har allerede tiltrukket et hav af turister. Der er sågar turistbureauer i Paris, som har specialiseret sig i kun at arrangere ture til de steder, som beskrives i Dan Browns bog.

7.5.2 Ifølge en britisk undersøgelse fra august 2005 var 27 % af de voksne og 45 % af unge mellem 16 og 24 år influeret af film, de havde set i biografen eller i fjernsynet, når de valgte feriemål. Det er grunden til, at den britiske turistorganisation VisitBritain holder skarpt øje med filmproduktioner og lægger meget detaljerede »filmkort« ud på sin hjemmeside over lokaliteter, hvor nye film optages, hvordan man kommer dertil og hvilke turistfaciliteter der findes de pågældende steder.

7.6 Kulturcentre bygget op omkring specifikke temaer

7.6.1 Et femte turismesegment er historiske centre eller kunstparker, der etableres som supplement til museer, historiske bycentre og arkæologiske steder. Sådanne parker eller centre kan etableres i nærheden af berømte turistattraktioner for at gøre det lettere for turisterne at forstå den historiske kontekst, attraktionerne er opstået i (12)... Sådanne centre eller parker kan etableres i Europas vigtigste kulturområder (13), og EU kan støtte etableringen af sådan »info-tainment«-infrastruktur, som kan trække flere turister til.

8. Anvendelse af ny teknologi

8.1 Ny informations- og kommunikationsteknologi kan i mange henseender bidrage til udnyttelsen af kulturarven til turismeformål: oprettelsen af websider, satellit-tv-kanaler og digitalt tv, brug af audio- og videoclip til den seneste generation af mobiltelefoner, genopførelse af monumenter og steder af historisk eller kunstnerisk interesse ved hjælp af virtuelle virkelighedsteknikker (14).

8.2 Ny teknologi kan bruges til at fremme bæredygtig turisme og beskytte de mest populære kunstattraktioner, som er i fare for at blive ødelagt af masseturisme: informationsteknologi kan levere nye metoder til at planlægge, overvåge og sortere turiststrømme, og miljømæssige faktorer som f.eks. luftfugtighed i museumslokaler, der, hvis den er forkert, kan skade kunstværkerne, kan kontrolleres automatisk via informationsteknologi. Herudover kan on line-booking og »visit by appointment«-systemer anvendes i forbindelse med besøg på steder, der kun kan bære små grupper af turister ad gangen.

8.3 Endelig kan moderne teknologi yde et væsentligt bidrag til etableringen af strukturer og systemer, der kan overvinde arkitektoniske barrierer, som alt for tit er en uoverstigelig hindring for gangbesværede. Dette er en faktor, man ikke må overse.

8.4 Den Europæiske Union, der i sit 7. rammeprogram for forskning og innovation har tilkendegivet, at forskningsresultater skal kunne udnyttes af turismesektoren og til at forbedre adgangen til kulturarven, bør derfor også lette den praktiske gennemførelse af initiativer af denne art, f.eks. ved at opstille en liste over tilgængelige teknologier og kortlægge bedste praksis på fællesskabsniveau som en nyttig information til operatører rundt omkring i landene.

8.5 Det er nødvendigt at fremme kulturelle turistattraktioner både i og uden for EU med teknologiske midler. Også her bør man registrere, hvilke initiativer der er på vej i de forskellige lande. Den Europæiske Union bør desuden supplere den europæiske turismeportal med en satellit-tv-kanal, der kan reklamere for turisme i Europa i ikke-europæiske lande.

9. Kulturarvsforvaltning og personaleuddannelse

9.1 Et effektivt system til udnyttelse af kulturarven til turismeformål rejser spørgsmålet om forvaltningen af de kulturelle aktiver. Nogle af disse aktiver er offentlig ejendom (der hører under statslige eller lokale myndigheder), mens andre ejes af trossamfund, non profit-organisationer eller privatpersoner. Situationen er særlig problematisk i flere af de nye medlemsstater, hvor nationaliseringer gennem flere årtier har skabt tvivl om ejendomsretten og været skyld i dårlig vedligeholdelse af en stor del af kulturarven.

9.2 Der bør derfor vedtages nogle forvaltningsmodeller, der respekter de nuværende ejerforhold, for så vidt angår kunst og kulturarv, yder størst mulig garanti for beskyttelse og bevaring, muliggør koordineret forvaltning af integrerede turistfaciliteter og tilskynder til fælles offentlige og private investeringer — det offentlige kunne f.eks. bidrage med skatteincitamenter.

9.3 Den Europæiske Union kunne undersøge forvaltningssystemerne i de forskellige europæiske lande, vurdere deres effektivitet og tilskynde til udbredelse af de bedste til andre lande, eller den kunne foreslå innovative beskatningssystemer og lignende, som kan virke befordrende på forvaltningssamarbejde mellem den offentlige og den private sektor.

9.4 Relateret til forvaltningsspørgsmålet er også spørgsmålet om uddannelsen af det personale, som arbejder med kulturarv. Ud over at have kunsthistorisk viden, skal personalet også kende til forvaltning og markedsføring, være i stand til at bruge ny teknologi. Uddannelsesspørgsmålet gælder også dem, der har direkte kontakt med turisterne såsom hotelejere, handlende, ansatte i den offentlige servicesektor osv., som udover at besidde de sproglige kompetencer bør undervises i »savoir faire« og i at respektere turisters kulturelle forskelligheder. Også på dette område kunne Den Europæiske Union indsamle de bedste erfaringer med efteruddannelse og lette udvekslingen af ekspertise, benchmarking og formidling af god praksis, der tilsammen skal fremme kvalitetsturisme.

10. Integrering af kulturturisme og andre turismesegmenter

10.1 En effektiv forvaltning af kulturturisme kan også have en positiv afsmitning på andre turismesegmenter som f.eks. kyst- og bjergturisme, men også forretningsturisme og seniorturisme.

10.2 Kunstture, udstillinger, koncerter, festivaler eller steder med mad- og vinsmagning kan få turister til at vælge bestemte europæiske destinationer og vil give disse steder bedre mulighed for at klare sig i konkurrencen med turistdestinationer i udviklingslande, der ganske vist er mere konkurrencedygtige, når det gælder naturressourcer og priser, men som ikke kan matche de kulturattraktioner, der tilbydes af deres europæiske modparter.

10.3 Det samme gælder forretningsturisme, hvor muligheden for at kombinere en forretningsrejse med kulturturisme kan få den forretningsrejsende til at forlænge sin rejse med et par dage (så den eventuelt omfatter en weekend) eller gøre det til en familieferie med ægtefælle og børn.

10.4 I betragtning af, at den forventede levealder nu er meget højere end tidligere, opfylder kulturturisme de behov, som er karakteristiske for seniorer, der vælger at bruge en stadig større del af deres fritid på at lære om og få indblik i nye kulturer. Denne udvikling skal ses i tilknytning til behovet for at fremme turisme i løbet af årets lavsæsoner.

10.5 Der er ingen tvivl om, at Den Europæiske Union også kan være en drivkraft bag denne indsats for at fremme integrering af kulturturisme og andre turismesegmenter.

11. Konklusioner og forslag

11.1 I betragtning af, at kultur kan sætte skub i udviklingen af turisme og især fordi turisme — udover at være drivkraft for andre erhvervssektorer — i høj grad bidrager til opfyldelsen af Lissabon-strategiens mål for vækst og beskæftigelse, har denne initiativudtalelse som nævnt ovenfor først og fremmest til formål at udstyre EU's institutioner med yderligere værktøjer til at fremme denne sektor, der stadig er dynamisk, men som møder hård konkurrence fra lande uden for Europa.

11.2 Information og integrerede reklamekampagner

11.2.1 For at den europæiske kulturturismes potentiale kan udnyttes fuldt ud, er det nødvendigt med mere effektiv information og integrerede kampagner, som gør reklame for Europa og europæiske destinationer, og en indsats for at fremme bedste praksis, hvad angår beskyttelse, udnyttelse, forvaltning og uddannelse. Den europæiske turismeportal vil helt sikkert være af stor nytteværdi, navnlig hvis: — turistorganerne i medlemsstaterne på en ensartet måde fodrer portalen med effektive og konkrete oplysninger, som regelmæssigt opdateres; — portalen indeholder nøjagtige oplysninger om nationale og europæiske kulturturismedestinationers netværk og ture og reklamerer herfor; — turistsektorens aktører også kan anvende portalen til at holde sig ajour med bedste praksis, hvad angår forvaltning af kulturturisme og kulturarv, nye initiativer og begivenheder samt moderne uddannelser for de ansatte; — portalen indeholder oplysninger på europæisk niveau, f.eks. i form af en europæisk kalender for kulturelle begivenheder og udstillinger samt en guide til mad- og vinruter samt turisme i landdistrikter; — der sikres koordinering og synergieffekt med den europæiske kulturportal.

11.3 Brug af konkurrencer og belønningssystemer til at fremme bedste praksis

11.3.1 EU kunne benytte konkurrencer og belønningsordninger i sine programmer til at fremme bedste praksis i forvaltningen af tjenester vedrørende kulturturisme, især i programmet om europæiske kulturhovedstæder (15) og det fremtidige program om fremtrædende europæiske rejsemål. EU kunne også rådgive byer og regioner, som beslutter at indgive ansøgninger til disse to programmer, og tildele dem en større finansiel støtte end i øjeblikket samt eventuelt give dem fortrinsadgang til strukturfondsbevillinger. På nationalt plan ville det være umagen værd at fremme en sund konkurrence mellem byer og kulturturisme-rejsemål, som ansøger om at deltage i de to programmer, ved at operere med kriterier fastlagt på europæisk plan: ledelsessystemer, samarbejde mellem det offentlige og den private sektor, integration af turisme- og kulturtjenester, reklame for og information om arrangementer osv. for programmet »europæiske kulturhovedstæder«; og bæredygtighed, forlængelse af turistsæsonen, fjernelse af flaskehalse, ledelsessystemer, samarbejde mellem det offentlige og den private sektor, integration af tjenester osv. for programmet »fremtrædende europæiske rejsemål«.

11.4 Fremme af den tværkulturelle dialog

11.4.1 Fremme af den tværkulturelle dialog både inden for EU (især med henblik på de fire kandidatlandes fremtidige tiltrædelse) og mellem EU og andre områder i verden bør også være et prioriteret emne i kulturturismeprogrammerne. Med sigte herpå er, som allerede nævnt, beslutningen om at gøre 2008 til det europæiske år for tværkulturel dialog særdeles relevant. Inden 2008 bør der dog søsættes en række projekter, som f.eks. målrettes mod skoler, og man bør udvide internationale udvekslingsprogrammer som Erasmus til elever på sekundærtrinnet samt tilskynde til samarbejde mellem skoleklasser fra forskellige lande. Der kunne også indføres særprojekter til fremme af den tværkulturelle dialog mellem ældre. 2008 kunne således blive et »udstillingsvindue« for igangværende initiativer og anspore til nye initiativer.

11.5 Oprettelse af et europæisk turismeagentur

11.5.1 Da EU ikke råder over direkte driftsklare turismeinstrumenter på grund af den beklagelige mangel på retsgrundlag, kunne det med fordel sætte ind på at øge koordineringen på ledelsesområdet med det sigte at fremme igangværende og fremtidige projekter i turismesektoren. EØSU ville kunne støtte oprettelsen (snarest muligt og under behørig hensyntagen til nærhedsprincippet) af et europæisk turismeagentur, der kunne fungere som et europæisk turismeovervågningscenter og forsyne Fællesskabet og medlemsstaterne med pålidelige og sammenlignelige data om turisme. Dette er allerede foreslået i en tidligere initiativudtalelse om »Turisme og sport: de kommende udfordringer for Europa«.

11.6 Fremme af den politiske koordinering af aktiviteter inden for kulturturisme

11.6.1 EØSU udtrykker tilfredshed med kommissær Günter Verheugens forslag på det fjerde europæiske turismeforum på Malta og forslagene i Europa-Parlamentets nylige beslutning (16) om at give GD for erhvervs- og virksomhedspolitik til opgave at koordinere de forskellige fællesskabsinitiativer i turismesektoren.

11.7 EØSU kalder denne udtalelse for Paestum-erklæringen med henvisning til den offentlige høring, der fandt sted i november på dette fascinerende arkæologiske sted i Italien.

Bruxelles, den 15. marts 2006 Anne-Marie SIGMUND Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) I henhold til data fra ECTN (European Cultural Tourism Network), giver den kulturelle turisme direkte fordel for tre områder, der er defineret i Lissabon-strategien: Område 8 - flere job, område 9 – arbejdsstyrke, område 10 – uddannelse. ECTN, der blev oprettet i 2003 for at fremme samarbejdet mellem de forskellige sektorer af kulturel turisme, er et projekt, som EU medfinansierer.

(2) Unesco's (FNs særorganisation for kultur) udvalgte steder i EU's 25 medlemsstater: Østrig 8, Belgien 10, Cypern 3, Danmark 4, Estland 2, Finland 6, Frankrig 30, Tyskland 31, Grækenland 16, Irland 2, Italien 42 (heri medregnet to steder i Vatikanstaten), Letland, 2, Litauen 4, Luxembourg 1, Malta 3, Nederlandene 7, Polen 12, Portugal 13, Storbritannien 26, den Tjekkiske Republik 12, Slovakiet 5, Slovenien 1, Spanien 38, Sverige 14, Ungarn 8.

(3) EUROPA NOSTRA (europæisk interesseorganisation inden for kulturarvsområdet, som beskæftiger sig med at fremme og bevare den europæiske kulturarv, og tillige paraplyorganisation for 40 europæiske lande og mere end 200 organisationer, der arbejder med bevarelse og fremme af kulturarv) påpeger, at den europæiske kulturarv er meget vigtig for udviklingen og promoveringen af den europæiske identitet og EU-borgerskabet.

(4) Palmer/Rae Associates, International Cultural Advisors, »European Cities and Capitals of Culture«, undersøgelse bestilt af Europa-Kommissionen, august 2004.

(5) De turismerelaterede emner, som EØSU har behandlet, omfatter: Turismepolitikken i den udvidede Europæiske Union, Turismens bidrag til genopretning af økonomien i de økonomisk svage områder, Turismepolitikken og samarbejdet mellem den offentlige og private sektor (Ordfører: Mendoza Castro) og Turisme og sport: de kommende udfordringer for Europa (Ordfører. Patrizio Pesci).

(6) Det er værd at bemærke det initiativ, som myndighederne i Antwerpen (Belgien) har taget, og som giver Antwerpens borgere fri adgang til byens museer.

(7) I Italien bliver der for eksempel taget nogle interessante initiativer i den henseende: Hvert år i det tidlige forår fremmer Fondo Ambiente Italiano indvielsen af monumenter, der kun kendes af få eller som normalt er lukkede for offentligheden, og beder lokale skolebørn om at blive turistførere for en dag og tage besøgende med på en guided tur.

(8) Et interessant eksempel er netværket af befæstede byer. County of Kent (UK), Nord-Pas de Calais-departementet (Frankrig) og Vestflandern-provinsen (Belgien) har knyttet 17 steder af historisk interesse sammen og derigennem fremmet områdets righoldige fælles kulturarv.

(9) Som foreslået under den offentlige høring i Paestum den 18. november 2005 af en række regionalrådsmedlemmer med ansvar for turisme i Campania-regionen og i Grækenland.

(10) Der findes mange højst interessante eksempler, herunder:

— European route of brick gothic, et projekt der spænder over syv lande (Sverige, Danmark, Tyskland, Polen, Litauen, Letland og Estland), 26 byer og to regioner;

— European Route of Jewish Heritage, et program der har fået Europarådets »Major Cultural Route of the Council of Europe«-diplom (5. december 2005).

(11) Af initiativer til markedsføring af lokale produkter bør nævnes den internationale Slow Food-bevægelse, som blev stiftet af Carlo Petrini og for tiden tæller 83.000 medlemmer med sæde i Italien, Tyskland, Schweiz, USA, Frankrig, Japan, Storbritannien og afdelinger i 122 lande. Slow Food går imod ensretningen af smagsoplevelser, forsvarer nødvendigheden af forbrugeroplysning og værner om de kulturelle identiteter, som knytter sig til fødevarer og kulinariske traditioner. Til de mest karakteristiske ruter, når det gælder fremme af typiske produkter, hører whiskyruten i Skotland, der er den eneste rute i verden, som udelukkende er dedikeret maltwhisky, trappistøl-ruterne i Belgien og Nederlandene, østers-ruterne i Bretagne, osv.

(12) The Malta Experience er et godt eksempel: en film, som varer en time, beskriver øens og dens beboeres historie fra de tidligste tider på en måde, så selv de yngste får en ordentlig forståelse af den historiske kontekst.

(13) For eksempel kunne man bygge en virtuel kopi af det antikke Pompeji i nærheden af udgravningsstedet, hvor dagliglivet i Romerriget kunne skildres, og måske kunne man endog genskabe det udbrud fra Vesuv, som ødelagde byen. Et andet sådant center kunne anlægges i Waterloo i Belgien for at give turisterne en bedre forståelse af et af verdenshistoriens mest berømte slag.

(14) Under det seminar om kulturturisme: en udfordring for den europæiske integrationsproces, som det luxembourgske formandskab holdt i april 2005, kom der en masse interessante eksempler frem på anvendelse af ny teknologi, bl.a. anvendelse af håndholdte computere med løbende information om det område, den besøgende passerer forbi (udviklet for pilgrimme, der følger Via Francigena).

(15) Indtil 2005 var programmet baseret på tværstatslige aftaler.

(16) Europa-Parlamentets beslutning om nye perspektiver og nye udfordringer for bæredygtig europæisk turisme.