5.2

Der gives i det følgende en skematisk oversigt over de indsatspunkter, som vi mener bør være en del af en strategi for en reguleret udvikling af fælles eller delt forbrug. Det er foranstaltninger, der skal støtte, supplere og overvåge den forbrugerbeskyttelsespolitik, som medlemsstaterne gennemfører: a) Fastlæggelse af lov- og skatterammen for de aktiviteter, som fælles eller delt forbrug omfatter, ved at regulere og om nødvendigt lovgive om aspekter som retligt ansvar, forsikring, brugsrettigheder, rettigheder til beskyttelse mod indbygget forældelse (13), ejendomsskatter, kvalitetsnormer, fastlæggelse af rettigheder og pligter, og i givet fald fjernelse af eventuelle restriktioner og skjulte hindringer for handelen inden for EU og eventuel fejltolkning af lovgivningerne. b) Formidling, oplysning og bevidstgørelse af befolkningen om initiativerne for fælles eller delt forbrug samt de individuelle og kollektive fordele derved. Oplysning om de obligatoriske aspekter i den eksisterende lovgivning om produkter, der deles (f.eks. genbrug, genanvendelse, tilpasning og holdbarhed). c) Information og vejledning af forbrugere og brugere om ansvarlig deltagelse i initiativerne samt fremme af forsøgsprojekter og initiativer om fælles forbrug. d) Fremme af fælles eller delt forbrug med udgangspunkt i erfaringerne fra ShareableCities, transport på delebasis eller andre områder som mad, bolig og delearbejde. e) Fremme af stabile strukturer ved at skabe platforme for udvikling af fælles eller delt forbrug, især hvad angår teknologi og netværk. f) Styrkelse og udbredelse af fælles eller delt forbrug ved at aktivere og skabe dynamik i de platforme, der er oprettet. g) EU-institutionernes deltagelse i initiativer for fælles eller delt forbrug, både som brugere og som organer, der stiller deres egne ressourcer til rådighed. h) Civilsamfundet kan spille en aktiv rolle for adgangen til offentligt ejede goder med henblik på maksimal samfundsmæssig udnyttelse ved at skabe kollektive infrastrukturer, man kan deles om. i) Desuden foreslås det, at handlingsstrategien især gennemføres på følgende områder: — Uddannelse: I skolerne skal der gøres en proaktiv indsats i arbejdet med børn, så de fra en tidlig alder får og konsoliderer holdninger, vaner og værdier, der harmonerer med iværksættelse af initiativer for fælles og delt forbrug. — Forbrugersammenslutninger: Netbaserede forbruger- og brugerorganisationer kan spille en dobbeltrolle i strategien ved dels at skabe initiativer, dels at deltage i dem. — Kooperativer: Kooperativer og andelsforeninger kan blive det fælles eller delte forbrugs vigtigste allierede, da de deler de samme principper og værdier. Derfor kan andels- og kooperativbevægelsen styrke initiativerne, både proaktivt og reaktivt, ikke mindst da de også omfatter netværk for fælles eller delt forbrug med lignende målsætninger (14). Forbrugerandelsforeninger og de såkaldte »nul kilometer«-kooperativer (15) er eksempler på initiativer, der allerede er en realitet. — Borgerne: Den voksne befolkning og borgerne som helhed kan gennem deltagelse i initiativer for fælles eller delt forbrug, der har dem som målgruppe, udvikle en handlemåde, der også giver dem en personlig tilfredsstillelse ved engagementet, og som styrker den sociale sammenhængskraft, når de kollektivt deler fælles goder.