92. opfordrer Rådet og Kommissionen til hurtigst muligt, som et alternativ til sanktioner, der kan skade
befolkningen i al almindelighed, at udarbejde »målrettede sanktioner«, der er rettet mod aktiver, som kor-rupte regeringer ulovligt har eksproprieret, og til at fremme samordnede internationale bestræbelser på atgive disse aktiver tilbage til oprindelseslandet, så snart en reel demokratiseringsproces er påbegyndt;
*
**
93. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes rege-
ringer og parlamenter, Europarådet, De Forenede Nationer og regeringerne i ansøgerlandene samt i deøvrige nævnte lande.
8. ÅrligbetænkningommenneskerettighederiEU
A5-0050/2000
Europa-ParlamentetsbeslutningomrespektenformenneskerettighederneiDenEuropæiskeUnion
(1998-1999)(11350/19994dashC5-0265/19994dash199/2001(INI))
Europa-Parlamentet,
8dash der henviser til EU’s årsberetning om menneskerettigheder (1998-1999) (11350/1999 8dash C5-0265/
1999),
8dash der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne og de konventioner, som efterfølgende
er vedtaget på dette område,
8dash der henviser til de grundlæggende menneskerettigheder, der er sikret af medlemsstaternes forfatninger
og den europæiske konvention fra 1950 til beskyttelse af menneskerettigheder og de grundlæggendefrihedsrettigheder, protokollerne hertil og de konventioner og chartre, der senere er vedtaget på detteområde,
8dash der henviser til Amsterdam-traktaten og navnlig artikel 6, 7, 11, 29 og 49 i EU-traktaten og til EF-
traktatens artikel 13, 136 og 177,
8dash der henviser til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis i årene 1998-1999 navnlig
dens væsentligste domme om udøvelsen af de borgerlige og politiske rettigheder,
8dash der henviser til Domstolen for De Europæiske Fællesskabers retspraksis i samme periode,8dash der henviser til sin beslutning af 12. april 1989 om vedtagelse af erklæringen om de grundlæggende
frihedsrettigheder samt til de beslutninger, som efterfølgende er vedtaget på dette område(
1),
8dash der henviser til beslutning af 16. september 1999 om udarbejdelse af et charter for de grundlæggende
rettigheder(2),
8dash der henviser til resultaterne af den offentlige høring af kommissær Vitorino den 3. september 1999,
8dash der henviser til beslutning af 27. oktober 1999 om Det Europæiske Råd i Tampere(3) den 15.-
16. oktober 1999,
8dash der henviser til resultatet af forummet om menneskerettighederne den 30. november og 1. december
1999,
(1) EFT C 120 af 16.5.1989, s. 51; EFT C 240 af 16.9.1991, s. 45; EFT C 94 af 13.4.1992, s. 277; EFT C 241 af
21.9.1992, s. 67; EFT C 115 af 26.4.1993, s. 178; EFT C 44 af 14.02.1994, s. 103; EFT C 61 af 28.2.1994, s. 40;
EFT C 126 af 22.5.1995, s. 75; EFT C 32 af 5.2.1996, s. 88; EFT C 32 af 5.2.1996, s. 102; EFT C 78 af 18.3.1996,
s. 31; EFT C 152 af 27.5.1996, s. 57; EFT C 152 af 27.5.1996, s. 62; EFT C 320 af 28.10.1996, s. 36; EFT C 320af 28.10.1996, s. 268; EFT C 20 af 20.1.1997, s. 170; EFT C 132 af 28.4.1997, s. 31; EFT C 115 af 14.4.1997, s.92; EFT C 304 af 6.10.1997, s. 55; EFT C 358 af 24.11.1997, s. 37.
(
2) EFT C 54 af 25.2.2000, s. 93.
(3) Vedtagne tekster, punkt 15.C 377/344 DA 29.12.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den16.marts2000
8dash der henviser til den første årsberetning om arbejdet i 1998 fra Det Europæiske Observatorium for
Racisme og Fremmedhad,
8dash der henviser til Den Europæiske Ombudsmands årsberetning for 1998(1),
8dash der henviser til andragender modtaget i 1998 og 1999,
8dash der henviser til arbejdet i Europarådet på dette område og bidragene fra de relevante ikke-statslige
organisationer,
8dash der henviser til sine beslutninger af 16. marts 2000 om bekæmpelse af racisme, fremmedhad og anti-
semitisme i ansøgerlandene(2), om internationale menneskerettigheder og Den Europæiske Unions
menneskerettighedspolitik 1999(3), om bekæmpelse af racisme og fremmedhad i Den Europæiske
Union(4) og et charter om Den Europæiske Unions grundlæggende rettigheder(5),
8dash der henviser til forretningsordenens artikel 163,
8dash der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder, Retsvæsen og Indre
Anliggender og udtalelse fra Udvalget for Andragender (A5-0050/2000),
I. En ny juridisk og politisk sammenhæng
1. minder om, at menneskerettighederne udgør et sæt af universelle og indbyrdes afhængige rettigheder,
der gælder for alle mennesker;
2. bemærker, at gennemgangen af menneskerettighedssituationen i Den Europæiske Union i 1998-1999
indgår i den nye retlige ramme i Amsterdam-traktaten, som trådte i kraft den 1. maj 1999;
3. konstaterer, at det i den nye traktat officielt stadfæstes, at Den Europæiske Union bygger på respekt
for menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet (artikel 6 i EU-trak-taten), og at denne respekt er en forudsætning for medlemskab (artikel 7 i EU-traktaten) af eller optagelse(artikel 49 i EU-traktaten) i Unionen;
4. konstaterer, at respekten for menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder og retssta-
ten som følge heraf også må lægges til grund for Unionens politikker, bl.a. virkeliggørelsen af et områdemed frihed, sikkerhed og retfærdighed samt for social-, udenrigs- og udviklingspolitikken (EU-traktatensartikel 11, EF-traktatens artikel 136 og 177), samt for funktionen af dens institutioner;
5. bemærker endvidere, at det i den ny traktat udtrykkeligt anerkendes, at menneskerettighederne også
omfatter de økonomiske og sociale rettigheder som anført i den europæiske socialpagt fra 1961 som revi-deret i 1996 og i fællesskabspagten fra 1989 om arbejdstagernes grundlæggende arbejdsmarkedsmæssigeog sociale rettigheder (EF-traktatens artikel 136);
6. bemærker ligeledes, at der i den nye traktat sker stadfæstelse af princippet om ligebehandling af bor-
gerne og om »bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion ellertro, handicap, alder eller seksuel orientering« (EF-traktatens artikel 13);
7. bemærker endelig, at borgernes ret til aktindsigt i fællesskabsdokumenter samt til beskyttelse af per-
sonoplysninger anerkendes i den nye traktat (EF-traktatens artikel 255 og 286);
8. bekræfter følgelig, at alle disse rettigheder, som i overensstemmelse med de ideer, der kommer til
udtryk i de nationale forfatninger og den europæiske menneskerettighedskonvention, udgør selve grund-
laget for Den Europæiske Union og bør opføres i et europæisk charter om de grundlæggende rettigheder;
9. finder det således absolut nødvendigt, at disse grundlæggende rettigheder gennemføres på en ensartet
og letforståelig måde i Den Europæiske Union, navnlig i lyset af det fremtidige charter om de grundlæg-
gende rettigheder, der er ved at blive udarbejdet;
(1) Især til afgørelse i egetinitiativundersøgelse 626/97/BB vedrørende bekæmpelse af forskelsbehandling på grundlag af
alder i forbindelse med ansættelse i fællesskabsinstitutionerne i henhold til bestemmelser om beskyttelse af
menneskerettighederne. Årsberetning for 1998, s. 268 ff.
(2) Vedtagne tekster, punkt 18.
(3) Vedtagne tekster, punkt 7.
(4) Vedtagne tekster, punkt 17.
(5) Vedtagne tekster, punkt 4.29.12.2000 DA C 377/345 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den16.marts2000
10. bifalder Rådets forelæggelse af den første årsberetning fra Den Europæiske Union om menneske-
rettighederne, som er et indledende skridt i den rigtige retning, men beklager imidlertid, at indholdet iberetningen er skuffende, idet den begrænser sig til en konstatering af de faktiske forhold;
11. håber inderligt, at der i Rådets næste beretning vil blive foretaget en detaljeret analyse land for land
af udviklingen i menneskerettighedssituationen i EU, og foreslår, at der i fremtiden vil blive indført kon-trolsystemer og strategier med henblik på at styrke respekten for disse rettigheder, jf. EU-traktatens artikel6o g7 ;
12. glæder sig ligeledes over, at der den 30. november og den 1. december 1999 afholdtes et første
forum om menneskerettighederne, og håber, at Rådet, Kommissionen og Europa-Parlamentet i år 2000bliver nært inddraget i det næste forum, og at den fremtrædende rolle, som Europa-Parlamentet spiller pådette område, finder anerkendelse;
13. bemærker ligeledes med tilfredshed, at der er sket en institutionel styrkelse af beskyttelsen af
menneskerettighederne inden for Europarådets rammer, efter at der den 1. november 1998 blev opretteten enkel og permanent menneskerettighedsdomstol, som alle klagere har direkte adgang til;
14. håber imidlertid, at den nye menneskerettighedsdomstol, som har oplevet en betydelig stigning i
antallet af søgsmål i 1998 og 1999, og som for øjeblikket står over for at skulle behandle over 6.000søgsmål, vil kunne klare denne udfordring og fremskynde sagsbehandlingen;
15. glæder sig over oprettelsen af en stilling som menneskerettighedskommissær under Europarådet, en
ikke-retlig instans, som skal fremme uddannelse i og bevidstgørelsen om menneskerettighederne inden forrammerne af den europæiske menneskerettighedskonvention, og over, at Alvaro Gil-Robles er udnævnt tildenne stilling;
16. beklager, at 11 af Den Europæiske Unions 15 medlemsstater endnu en gang nævnes i Amnesty
Internationals årsberetning for 1999 i forbindelse med alvorlige og mindre alvorlige menneskerettigheds-krænkelser.
II. Udviklingen i menneskerettighedssituationen i Den Europæiske Union
Udøvelsenafdeborgerligeogpolitiskerettigheder
17. henviser til, at den første naturlige konsekvens af respekten for menneskerettighederne er at garan-
tere deres håndhævelse; anmoder derfor medlemsstaterne om at træffe de nødvendige foranstaltninger forat garantere, at alle kan udøve deres borgerlige og politiske rettigheder, og navnlig om på en effektiv mådeat bekæmpe alle former for pression eller intimidering, som organiserede bander eller gruppe begår for atforhindre fredelig meningstilkendegivelse;
18. anmoder medlemsstaterne om at ophæve strafferetlige foranstaltninger, der kan begrænse eller for-
byde fredelig udøvelse af ytrings- og foreningsfriheden samt retten til politisk virksomhed;
Udvidelsenafstemmerettenogvalgbarheden
19. opfordrer medlemsstaterne til af hensyn til de demokratiske principper, der ligger til grund for EU,
snarest muligt at tilpasse deres lovgivning, så stemmeret og valgbarhed ved lokalvalg og valg til Europa-Parlamentet udvides til at omfatte alle borgere fra tredjelande, som i over fem år har haft bopæl på deresområde;
Beskyttelseafnationalemindretal
20. opfordrer indtrængende Belgien og Frankrig til snarest at undertegne og Grækenland, Nederlandene,
Luxembourg, Portugal og Sverige til snarest at ratificere den europæiske rammekonvention af 1995 ombeskyttelse af nationale mindretal;
21. opfordrer indtrængende Belgien, Grækenland, Irland, Italien, Portugal, Sverige og Det Forenede Kon-
gerige til snarest at undertegne og Østrig, Danmark, Frankrig, Luxembourg og Spanien til snarest at ratifi-cere den europæiske pagt fra 1998 om regionale sprog og mindretalssprog;C 377/346 DA 29.12.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den16.marts2000
22. bekræfter generelt, at medlemsstaterne og EU har pligt til at fremme nationale mindretals økono-
miske, sociale og kulturelle udvikling;
RESPEKT FOR PRIVATLIVET
23. minder om, at retten til respekt for privatlivet og boligen samt beskyttelse af personoplysninger må
være retsbeskyttet; er derfor foruroliget over den omfattende udbredelse af databanker;
RELIGIONS- OG TROSFRIHED
24. konstaterer, at medlemmerne af de nye mindretal i Unionen, der i dag som følge af indvandringen
udgør en betydelig del af de europæiske samfunds befolkning, ikke har mulighed for at udøve deres reli-gion i alle medlemsstater, og anmoder medlemsstaterne om at garantere samme sociale og institutionelleanerkendelse af alle disse nye religiøse samfund i Unionen;
25. kræver beskyttelse af trosfriheden og af retten til at være militærnægter af samvittighedsgrunde;26. anmoder Grækenland om hurtigt og fuldt og helt at gennemføre sin lovgivning om anerkendelse af
militærnægtere af samvittighedsgrunde;
Overtrædelserbegåetafoffentligemyndigheder
VOLD BEGÅET AF POLITIET OG FÆNGSELSPERSONALE
27. fordømmer endnu en gang de torturhandlinger og den umenneskelige, grusomme eller vanærende
behandling eller straf, som personer, der er anholdt eller fængslet, udsættes for af ordensmagten eller fæng-selspersonalet;
28. bemærker, at både De Forenede Nationers Komité mod Tortur, Europarådets Komité for Forebyg-
gelse af Tortur og adskillige ngo’er i deres beretninger for 1998-1999 stadig anfører tilfælde af umenne-skelig og vanærende behandling, som ordensmagten i visse EU-medlemsstater må bære skylden for;
29. anmoder Irland om at ratificere FN-konventionen mod tortur, og Belgien, Irland og Det Forenede
Kongerige om at afgive de nødvendige erklæringer i overensstemmelse med konventionens artikel 22,således at de anerkender, at FN’s Komité mod Tortur har kompetence til at modtage og behandle indivi-duelle klager;
BEHANDLING AF FLYGTNINGE OG INDVANDRERE
30. er bekymret over de alt for hyppige og uacceptable problemer i forbindelse med asylansøgeres
situation, herunder vilkårlige foranstaltninger, der forhindrer dem i at få adgang til asylproceduren, ogover den næsten systematiske tilbageholdelse af asylansøgere i visse medlemsstater under ofte utilstedeligeforhold samt over brutaliteten i forbindelse med tvungne udvisninger, som i visse tilfælde har ført til døds-fald;
31. anmoder medlemsstaterne om nøje at gennemføre Genève-konventionen af 1951 vedrørende flygt-
ninges retsstilling og protokollen hertil af 1967 samt de principper, der er udarbejdet af Eksekutivkomiteenunder FN’s Flygtningehøjkommissariat;
32. anmoder medlemsstaterne om at anerkende eksistensen af kønsbestemt forfølgelse; minder om, at
der i Genève-konventionen om flygtninges retsstilling ikke sondres mellem ofre for forfølgelse, uanset omstatslige organer eller andre står bag;
33. beklager, at Det Europæiske Råd i Tampere begrænsede sig til at vedtage en fælles strategi i forbin-
delse med asylproceduren på europæisk plan i stedet for at fastlægge en ensartet asylprocedure, og afventerderfor Kommissionens forslag om en ensartet asylprocedure og en fælles status for alle, som har fået asyl iDen Europæiske Union;29.12.2000 DA C 377/347 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den16.marts2000
34. opfordrer medlemsstaterne til, at de ved fastlæggelsen af en fælles asylordning går videre end til blot
at vedtage minimumsharmoniseringsniveauer og i stedet for vedtager høje beskyttelsesstandarder, der kandanne grundlag for fremtidige asylpolitiske foranstaltninger;
35. understreger kraftigt, at medmindre der sker en harmonisering på kort sigt, må følgende væsentlige
principper være overholdt i enhver fælles strategi for asylprocedurer i EU:
8dash enhver asylansøger skal have adgang til asylproceduren,8dash han/hun skal have ret til en retfærdig retsbehandling og til appel med opsættende virkning, undtagen i
tilfælde, hvor dette er indlysende ubegrundet,
8dash før medlemsstaterne udviser en asylansøger til »et sikkert tredjeland«, skal de sikre sig, at han/hun vil
blive modtaget og ikke senere udvist;
36. understreger, at det er nødvendigt at give Den Europæiske Flygtningefond, som er oprettet på
Europa-Parlamentets initiativ, et retsgrundlag og tilstrækkelige budgetmidler til at kunne sikre en reel for-deling af byrderne mellem EU-medlemsstaterne; opfordrer medlemsstaterne til at sikre en afbalanceretanvendelse af midlerne til modtagelses-, integrations- og tilbagesendelsesforanstaltninger til gavn for flygt-ninge, asylansøgere og personer, der nyder godt af supplerende beskyttelse og midlertidig beskyttelse;
RETSVÆSENETS MANGLER
37. er foruroliget over medlemsstaternes hyppige krænkelser af menneskerettighederne og de grundlæg-
gende frihedsrettigheder på det strafferetlige område, således som det fremhæves af Den Europæiske Men-neskerettighedsdomstol; henstiller derfor kraftigt til medlemsstaterne, især Italien, at de træffer alle de nød-vendige foranstaltninger for i videst muligt omfang at indskrænke varetægtsfængsling ved at fremskyndeundersøgelserne af og domsafsigelsen i sagerne og ved at sikre enhver borger en så hurtig og retfærdigsagsbehandling som muligt; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til som led i det retlige sam-arbejde at gøre en indsats for at fastlægge klare europæiske mindstestandarder på dette område;
38. finder, at medlemsstaterne må garantere, at tilbageholdte eller fængslede personer, der mistænkes
for at have begået lovovertrædelser uden for deres hjemland, har ret til at forberede deres eget forsvar foren domstol, fremlægge beviser til støtte herfor og indkalde vidner, og at de har ret til få oversætter- ogtolkehjælp til at bistå deres forsvar under retsbehandlingen;
39. anmoder medlemsstaterne om at træffe foranstaltninger med hensyn til de civil- og strafferetlige
procedurer, organisering og teknisk udstyr af retsmyndighederne kontorer, uddannelse og tilstrækkelig per-
sonale inden for de forskellige retslige sektorer for at begrænse forsinkelserne i retsproceduren til et rime-ligt niveau, som fremhævet af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og således respektere borger-nes grundlæggende rettigheder;
40. henstiller til medlemsstaterne, at de garanterer dommernes og domstolenes uafhængighed af den
udøvende magt, og at de sørger for, at domstolsudnævnelser af politiske grunde ikke forekommer;
BEKÆMPELSE AF TERRORISME
41. gentager, at terrorisme udgør en krænkelse af menneskerettighederne, og understreger vigtigheden
af, at medlemsstaterne samarbejder om bekæmpelse heraf;
42. anmoder Rådet om at udarbejde de lovgivningsforanstaltninger, der er nødvendige for at opnå en
maksimal samordning af bekæmpelsen af terrorisme og en effektiv beskyttelse af borgerne; insisterer ogsåpå, at Rådet så hurtigt som muligt godkender foranstaltningerne til udbetaling af en passende erstatning tilofrene for kriminalitet, navnlig til ofrene for terrorisme, i overensstemmelse med retningslinjerne i Kom-missionens meddelelse om ofre for kriminalitet i Den Europæiske Union og Parlamentets holdning hertil;C 377/348 DA 29.12.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den16.marts2000
Bekæmpelseafsocialvold
BØRNS RETTIGHEDER
43. konstaterer, i tiåret for konventionen om barnets rettigheder, at 20% af alle børn i EU ifølge en
rapport fra »Save the Children« stadig lider under social udelukkelse; bemærker, at børns rettigheder ikke i
tilstrækkeligt omfang tilgodeses i medlemsstaternes lovgivning og i Fællesskabets bestemmelser og hand-
lingsprogrammer;
44. anmoder medlemsstaterne om at gøre konventionens fire generelle principper (hensyn til børns
interesser, børns udvikling, ikke-forskelsbehandling samt børns deltagelse i samfundslivet) til drivkraftenbag en forbedring af børns rettigheder;
45. anmoder medlemsstaterne om at styrke deres lovgivning med henblik på øget beskyttelse af børn
mod seksuelle overgreb, fysisk og psykisk vold og alle former for forskelsbehandling;
46. opfordrer medlemsstaterne til at undlade fængsling af mindreårige lovovertrædere, medmindre det
er den sidste udvej;
47. anmoder medlemsstaterne om at give de bestemmelser i deres strafferet, som beskytter børn mod
seksuelle overgreb, eksterritorial karakter;
48. anmoder regeringskonferencen om udtrykkeligt at integrere barnets specifikke rettigheder i det
fremtidige charter om de grundlæggende rettigheder;
49. mener, at retten til familielivet indebærer en fuldstændig håndhævelse af retten til familiesammen-
føring;
LIGEBEHANDLING AF MÆND OG KVINDER
50. konstaterer, at kvinder trods mange års indsats på europæisk plan fortsat rammes af de store ulig-
heder mellem mænds og kvinders arbejdsvilkår og især udsættes for indirekte diskriminering; anmoderKommissionen om omgående at iværksætte en europæisk strategi, der skal fjerne den endnu eksisterendeforskelsbehandling, og som skal være i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 141; opfordrer Kom-missionen til udtrykkeligt at koncentrere sig om gennemførelsen af de gældende direktiver om ligebehand-ling og foranstaltninger i tilfælde af manglende overholdelse af ligestillingsprincippet;
51. opfordrer Kommissionen til nøjere at kontrollere medlemsstaternes overholdelse af ligebehandlings-
direktiverne, og om nødvendigt at indlede overtrædelsesprocedurer, jf. EF-traktatens artikel 226;
52. understreger generelt, at ligestilling mellem mænd og kvinder skal finde sted på alle niveauer i hen-
hold til mainstreaming-princippet, som anført i EF-traktatens artikel 3, stk. 2;
53. anmoder medlemsstaterne om at styrke bekæmpelsen af tvungen prostitution og af handel med
mennesker med henblik på seksuel udnyttelse;
54. minder medlemsstaterne om, at ligestilling mellem mænd og kvinder forudsætter, at alle uden at
blive tvunget, diskrimineret og udsat for vold har fuld kontrol over deres seksuelle og forplantningsmæs-sige tilstand og rettigheder, og at dette ledsages af den nødvendige adgang til information og hertil knyt-tede tjenesteydelser;
LIGE RETTIGHEDER FOR HANDICAPPEDE
55. bemærker, at handicappede i forskellig grad stadig er genstand for diskriminering i Den Europæiske
Union på mange områder så som beskæftigelse, adgang til varer og tjenesteydelser, adgang til bygninger oggenerel accept i visse menneskers indstilling;29.12.2000 DA C 377/349 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den16.marts2000
LIVSSTIL OG SAMLIVSFORMER
56. anmoder medlemsstaterne om at sikre enlige forældre, ugifte par og par af det samme køn de
samme rettigheder som traditionelle par og familier, navnlig med hensyn til skatteret, arveordninger ogsociale rettigheder;
57. bemærker med tilfredshed, at der i en lang række medlemsstater er ved at ske en retlig anerkendelse
af ikke-ægteskabelige samlivsformer uafhængigt af køn; opfordrer de medlemsstater, der ikke allerede hargjort det, til at tilpasse deres lovgivning, således at registrerede partnerskaber mellem personer af sammekøn anerkendes og tildeles samme rettigheder og pligter som dem, der gælder for registrerede partnerska-ber mellem mænd og kvinder; opfordrer de stater, hvor der endnu ikke eksisterer en retlig anerkendelse, tilat ændre deres love således, at ikke-ægteskabelige samlivsformer uafhængigt af køn bliver retligt anerkendt;skønner derfor, at det er nødvendigt, at der skyndsomt gøres en indsats for at opnå gensidig anerkendelse iEU af disse forskellige retligt anerkendte ikke-ægteskabelige samlivsformer og lovformeligt ægteskab mel-lem personer af samme køn;
58. konstaterer imidlertid, at europæiske borgere fortsat i deres privatliv og erhvervsmæssige liv lider
under diskriminering og ulemper på grund af deres seksuelle orientering; anmoder følgelig de berørtemedlemsstater og EU-institutioner om omgående at rette op på denne situation;
59. beklager, at visse medlemsstater i deres straffelov stadig har diskriminerende regler om mindstealder
for homoseksuelle samt andre former for forskelsbehandling, navnlig inden for hæren ,selv om forskellige
kompetente menneskerettighedsorganer og Europa-Parlamentet har fordømt disse regler, og gentager sitkrav om, at sådanne bestemmelser ophæves;
60. bemærker med tilfredshed, at Det Forenede Kongerige er i færd med at ændre den relevante lov-
givning, men bemærker også med stor bekymring, at Østrig fortsat anvender artikel 209 i sin straffelov tilat retsforfølge homoseksuelle; opfordrer endnu engang Østrig til at ophæve denne diskriminerende bestem-melse og straks give amnesti til og løslade alle, der er fængslet på baggrund af denne bestemmelse;
BIOETIK OG BESKYTTELSE AF MENNESKELIG VÆRDIGHED
61. finder det vigtigt, at der fastsættes etiske normer baseret på respekten for den enkeltes værdighed
hvad biologiske og medicinske anvendelser angår;
62. minder om, at hvert enkelt individ i henhold til den europæiske konvention om menneskerettighe-
der og biomedicin og tillægsprotokollen har ret til sin genetiske identitet, og at kloning af mennesker er ogmå forblive forbudt; gentager ligeledes sin anmodning om, at der nedsættes en EU-etikkomité for at sikre
respekten for den menneskelige værdighed i forbindelse med gentekniske anvendelser;
63. opfordrer medlemsstaterne til at ratificere konventionen og dens tillægsprotokol snarest muligt;64. mener, at retten til ikke at blive diskrimineret (på sundhedsområdet, i forbindelse med forsikring,
beskæftigelse, etc.) på grundlag af sine genetiske arvelige anlæg er af største betydning, og at en persons
genetiske data kun bør videregives til tredjemand med den pågældendes forudgående informerede og skrift-
lige samtykke;
BESKYTTELSE AF DE ØKONOMISKE, SOCIALE OG KULTURELLE RETTIGHEDER
65. kræver, at de sociale og økonomiske rettigheder udtrykkeligt anføres blandt de grundlæggende ret-
tigheder, som anerkendes i det fremtidige charter om de grundlæggende rettigheder, herunder faglige ret-
tigheder og den enkeltes rettigheder i forhold til faglige sammenslutninger; kræver, at kampen mod anal-
fabetisme prioriteres som et vigtigt element i kampen mod udelukkelse; mener, at den må omfatte børn ogvoksne uden sondring, idet retten til uddannelse er en grundlæggende ret;
66. er foruroliget over de utallige tilfælde af vold på arbejdspladsen rækkende fra chikane og uønsket
intimitet til alvorlig fysisk vold;C 377/350 DA 29.12.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den16.marts2000
67. bemærker, at EU i 1999 stadig tæller 15,5 millioner arbejdsløse eller 9% af den aktive befolkning,
at ca. 40 millioner lever under fattigdomsgrænsen, og at fattigdom og den deraf følgende udelukkelse eruværdig i et demokratisk og udviklet samfund; anmoder om, at de fattigste befolkningsgrupper indrømmesret til at hjælpe hinanden og danne foreninger; mener, at personer, som deltager i ulønnet arbejde i enforening, ikke bør straffes økonomisk, som tilfældet er i visse EU-lande, hvor aktivt foreningsarbejde entenkræver tilladelse eller straffes;
68. anmoder følgelig om, at retten til anstændige levevilkår, (dvs. til fyldestgørende social sikring 8dash og
dermed beskyttelse mod alvorlig økonomisk fattigdom 8dash bolig, rimelig sundhedspleje og ordentlig uddan-nelse), udtrykkeligt anføres i charteret om de grundlæggende rettigheder;
69. opfordrer medlemsstaterne til at iværksætte en proaktiv strategi til bekæmpelse af den dybe fattig-
dom, der især rammer arbejdsløse, kvinder, husvilde og hjemløse samt ulovlige indvandrere, og som er enskamplet på vores samfund; mener, at denne strategi bør være baseret på, at alle reelt har adgang til degrundlæggende rettigheder, og at den bør planlægges, gennemføres og vurderes sammen med de berørtebefolkningsgrupper;
Menneskerettighedssituationeniansøgerlandene
70. minder om, at Det Europæiske Råd på sit møde i København klart fastslog, at »medlemskab kræver,
at ansøgerlandet har opnået institutionel stabilitet, som garanterer demokrati, retsstatsforhold, menneske-rettigheder samt respekt for og beskyttelse af mindretal«;
71. glæder sig over, at de bestræbelser, ansøgerlandene har gjort på menneskerettighedsområdet i hen-
hold til den sidste beretning fra oktober 1999, som er udarbejdet af Kommissionen, alt i alt kan betragtessom positive; henviser til, at især Slovakiet har forbedret sin menneskerettighedssituation, navnlig situatio-nen for det ungarske mindretal, samt at dødsstraffen er blevet afskaffet i flere andre lande;
72. beklager imidlertid, at det i beretningen konstateres:
8dash at respekten for menneskerettighederne og mindretallenes rettigheder stadig til trods for visse frem-
skridt lader meget tilbage at ønske i Tyrkiet,
8dash at regeringen i Rumænien endnu ikke har kunnet sikre tilstrækkelig bistand til de over 100000 for-
ældreløse børn, som er overdraget til pasningsinstitutioner,
8dash at der i mange ansøgerlande blandt roma-befolkningen, som fortsat er udsat for social og økonomisk
diskriminering, er en arbejdsløshed på op til 80%, og at deres børn isoleres i særlige skoleordninger,eller overlades til sig selv;
73. mener, at der i Kommissionens næste beretning om ansøgerlandenes fremskridt på menneskerettig-
hedsområdet i højere grad og mere systematisk bør fokuseres på:
8dash kvinders rettigheder, eftersom meget tyder på, at de igangværende reformer uden en passende kom-
penserende politik ender med at blive til uforholdsmæssig stor ulempe for kvinder,
8dash manglende effektiv lovgivning eller politik i mange ansøgerlande til forebyggelse af seksuelt misbrug
og den vold, som mange børn udsættes for,
8dash de rettigheder, der indrømmes militærnægtere af samvittighedsgrunde i ansøgerlandene;
74. anmoder om, at beskyttelsen af menneskerettighederne og respekten for mindretallene i ansøgerlan-
dene ikke alene konstant overvåges, men hele tiden prioriteres under de igangværende forhandlinger medansøgerlandene og om nødvendigt gøres til en udtrykkelig forudsætning for, at de økonomiske program-mer, der gennemføres til fordel for disse lande, kan fortsættes;
75. bemærker, at Tyrkiet har opnået status som ansøgerland, men understreger, at der ikke kan indledes
tiltrædelsesforhandlinger, før Københavnskriterierne om menneskerettigheder er opfyldt;29.12.2000 DA C 377/351 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den16.marts2000
76. opfordrer ansøgerlandene til at ratificere alle Europarådets konventioner om menneskerettigheder
og opfordrer Bulgarien, Cypern, Estland, Ungarn, Litauen og Rumænien til at ophæve alle love i deresstraffelovgivning, der medfører diskriminering af lesbiske og homoseksuelle;
77. bekræfter, at Den Europæiske Union vil nægte optagelse af ethvert ansøgerland, hvis lovgivning eller
retspraksis ikke sikrer overholdelsen af menneskerettighederne;
III. Midler til at styrke beskyttelsen af menneskerettighederne i EU
1. Eneuropæiskmenneskerettighedspolitik
78. understreger på baggrund af ovenstående og de fremskridt, der er nødvendige for at forbedre men-
neskerettighedssituationen i EU, at selve EU’s troværdighed på dette område over for hele det internationalesamfund er afhængig af en virkelig respekt for menneskerettighederne og retsprincipperne i Unionen ogdens institutioner;
79. håber, at de konkrete foranstaltninger, der er anført i afsnit IV i Wien-erklæringen af 10. december
1998 med henblik en bedre koordinering af medlemsstaternes menneskerettighedspolitikker, også vil blivegennemført i Unionen;
80. bekræfter sin støtte til udarbejdelsen af et europæisk charter om de grundlæggende rettigheder base-
ret på medlemsstaternes forfatningsmæssige traditioner og de grundlæggende rettigheder, som er garanteretaf den europæiske konvention af 1950 og senere konventioner og af retspraksis fra Den Europæiske Men-neskerettighedsdomstol og forskellige andre kilder;
81. finder, at det er absolut nødvendigt, at det fremtidige charter om de grundlæggende rettigheder
bliver juridisk bindende og obligatorisk, hvis det skal kunne gennemføres effektivt; mener, at dette chartervil opfylde sin målsætning, hvis der fastsættes et niveau for beskyttelse af borgernes rettigheder, som erhøjere end det, der er fastsat i FN’s verdenserklæring om menneskerettigheder og den europæiskekonvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder;
82. mener, under henvisning til Amsterdam-traktatens nye retlige ramme, udsigten til vedtagelse af et
europæisk charter om de grundlæggende rettigheder og virkeliggørelsen af et europæisk område med fri-
hed, sikkerhed og retfærdighed, at menneskerettigstrategien i EU ikke længere må være begrænset til kon-
stateringer og lejlighedsvise sanktioner, men at der skal føres en egentlig europæisk menneskerettigheds-politik, som gælder for samtlige EU-medlemsstater;
83. noterer sig i den forbindelse med tilfredshed Kommissionens forslag til retsakt om ikke-diskrimina-
tion på grundlag af EF-traktatens artikel 13 med henblik på bekæmpelse af forskellige former for forskels-behandling i dagliglivet samt på arbejdspladsen, herunder også dens forslag til bekæmpelse af forskelsbe-handling på grund af race eller etnisk oprindelse;
84. anmoder om, at der oprettes en uafhængig europæisk kontrolinstans, der skal have ansvaret for at
beskytte behandlingen af personoplysninger og retten til privatliv, jf. EF-traktatens artikel 286;
85. finder følgelig, at det er absolut nødvendigt, at Kommissionen råder over de budgetmidler, der er
nødvendige for at virkeliggøre et europæisk område for frihed, sikkerhed og retfærdighed i løbet af denæste fem år;
86. understreger, at det er vigtigt at inddrage ngo’erne i beskyttelsen af menneskerettighederne, hvilket
forudsætter tilstrækkelige bevillinger og et velfungerende samarbejde med Kommissionen, og for ansøger-landenes vedkommende med Europarådet, FN og OSCE;
2. Reellemulighederforatgåtildomstoleneimenneskeretsspørgsmål
87. understreger behovet for at skabe et klart hierarki af juridiske regler og en klar definition og
afgrænsning af de beføjelser, der er overdraget De Europæiske Fællesskabers Domstol, Menneskerettigheds-domstolen og de nationale domstole, for at undgå, at der anvendes forskellige juridiske standarder;C 377/352 DA 29.12.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den16.marts2000
88. opfordrer medlemsstaterne til at lade EU få status af juridisk person, således at det kan tiltræde den
europæiske menneskerettighedskonvention;
89. understreger ligeledes, at det er yderst vigtigt at styrke det retlige samarbejde, og opfordrer med-
lemsstaterne til at vedtage de nødvendige bestemmelser med henblik på at lægge de tidligere konventionerom retligt samarbejde ind under Fællesskabet, navnlig hvad angår anmeldelse og anerkendelse af retlige ogudenretlige handlinger, for således at sikre, at de europæiske borgere kan sætte deres lid til et godt funge-rende retsvæsen i Unionen;
90. opfordrer de medlemsstater, der ikke fuldt ud deltager heri, til at gøre det, således at deres borgere
får de samme rettigheder;
91. understreger den væsentlige indsats, som Udvalget for Andragender har gjort for borgernes rettig-
heder igennem mange år, og dets bidrag til, at fællesskabsretten er blevet gennemført i medlemsstaterne;opfordrer Rådet til uden forbehold at bistå og deltage i alle de af udvalgets møder, hvor andragender fraborgerne behandles, især hvis der er tale om medlemsstaters alvorlige overtrædelser af fællesskabsretten.
92. finder, at der bør ske en præcisering af den rolle, den årlige beretning fra Rådet om menneskeret-
tighederne har, og at den bør indeholde en europæisk analyse af udviklingen af menneskerettighederne,
herunder mindretals rettigheder, i de forskellige medlemsstater og en fastlæggelse af strategier, som gør
det muligt på en sammenhængende måde at skabe fremskridt i de nationale og europæiske politikker;
93. opfordrer medlemsstaterne til hurtigt at ratificere konventionen om oprettelse af en international
straffedomstol, og til at iværksætte alle nødvendige bestemmelser for at personer, som har begået for-brydelser mod menneskeheden for fremtiden ikke kan nyde godt af nogen form for straffrihed på EU’sområde;
94. finder, at Den Europæiske Union bør overveje at oprette et uafhængigt europæisk menneskerettig-
hedskontor, som det blev foreslået på Det Europæiske Råds møde i Køln; anmoder imidlertid Kommissio-nen om at undersøge, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at oprette et sådant kontor eller at udvide kompe-tencen for det nuværende Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad;
95. foreslår, at et sådant kontor får til opgave systematisk at overvåge menneskerettighedssituationen i
Unionen samt at vurdere integreringen af hensynet til menneskerettighederne på alle områder afEU’s politik;
3. Uddannelseoginformation
96. understreger, at uddannelse spiller en afgørende rolle for fremme af tolerance, og opfordrer med-
lemsstaterne og Den Europæiske Union til at fremme projekter, som har til formål at forbedre uddannelse imedborgerskab;
97. glæder sig over ngo’ernes vigtige bidrag til at fremme tolerance og den internationale forståelse
gennem aktiviteter på tværs af kulturerne, udvekslingsprogrammer m.m.;
98. fremhæver over for medlemsstaterne, at det er nødvendigt at styrke uddannelsen af ordensmagten
og af fængselspersonalet i respekt for menneskerettighederne og konfliktstyring, og foreslår, at dette vigtigeaspekt af uddannelsen skal overdrages til det fremtidige europæiske politiakademi, som det blev besluttet atoprette på Det Europæiske Råd i Tampere;
4. Denbrederekontekst
99. understreger, at forbedring af menneskerettighedssituationen, sikring af mindretallenes rettigheder,
fjernelse af forskelsbehandling og bekæmpelse af vold, udstødelse og fattigdom bør betragtes inden forrammerne af de europæiske mål om økonomisk og social samhørighed og fremme af en bæredygtigvækst, jf. EF-traktatens artikel 2;
100. understreger, at de eksisterende ekstremistiske partier og sammenslutninger og de ideologier, som
disse slår til lyd for, er til fare for respekten for menneskerettighederne, bekæmpelsen af racisme og frem-medhad og for demokratiet i al almindelighed; opfordrer EU’s institutioner til at udvise den allerstørsteagtpågivenhed;29.12.2000 DA C 377/353 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den16.marts2000
101. foreslår, at Parlamentets næste betænkning skal være baseret på kriterier, der er ubestridelige og
objektivt kontrollable, som f.eks. den nøjagtige situation og vilkårene for håndhævelsen af de borgerligerettigheder, der er anerkendt i hvert enkelt lands lovgivning, manglende overholdelse af disse rettigheder ihenhold til domme, afsagt af de enkelte landes domstole, og oversigt over domme fra Den EuropæiskeMenneskerettighedsdomstol i Strasbourg, der er gået de enkelte medlemsstater imod; henviser til, atdenne betænkning også bør baseres på det arbejde, der udføres af de FN-organer, der overvåger de interna-tionale menneskerettighedskonventioner;
*
**
102. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen, Rådet og regeringerne og par-
lamenterne i medlemsstaterne og ansøgerlandene.
9. Vestsahara
B5-0246,0253,0262,0272og0278/2000
Europa-ParlamentetsbeslutningomVestsahara
Europa-Parlamentet,
8dash der henviser til sine tidligere beslutninger om Vestsahara, navnlig sin beslutning af 14. januar 1999(1)
og sin henstilling til Rådet af 10. marts 1998(2),
8dash der henviser til de seneste begivenheder i forbindelse med selvbestemmelsesprocessen i Vestsahara,8dash der henviser til formandskabets erklæring af 21. juni 1999 på Den Europæiske Unions vegne,
8dash der henviser til FN’s Sikkerhedsråds resolution 1204 af 30. oktober 1998, 1215 af 17. december
1998, 1282 af 14. december 1999 og 1292 af 29. februar 2000,
A. der henviser til, at fred, stabilitet og perspektiver for integration og økonomisk udvikling i Maghreb i
vidt omfang er afhængig af en hurtig og retfærdig løsning på konflikten i Vestsahara på grundlag af deinternationale resolutioner,
B. der i denne forbindelse vurderer, at fuldstændig gennemførelse af FN’s fredsplan, som omfatter afhol-
delse af en folkeafstemning om selvbestemmelse, fortsat er den bedste måde til at opnå fred i detteområde,
C. der glæder sig over de bestræbelser, som FN og nærmere betegnet FN’s styrker i Vestsahara
(MINURSO) har udfoldet for at afklare, hvem der er stemmeberettiget i denne folkeafstemning, selvom der fortsat findes store problemer på dette område,
D. der er bekymret over den vedvarende udsættelse af folkeafstemningen om selvbestemmelse, hvilket er
en trussel mod stabilitet, sikkerhed og fred i Maghreb,
E. der understreger betydningen af Houston-aftalerne fra 1997 som et effektiv instrument til gennem-
førelse af FN’s fredsplan,
F. der understreger nødvendigheden af, at Den Europæiske Union støtter FN i arbejdet på at organisere
en folkeafstemning om selvbestemmelse i Vestsahara,
G. der henviser til, at Den Europæiske Union må støtte FN og James Bakers rolle som mægler i hans
egenskab af generalsekretær Kofi Annans særlige udsending til Vestsahara og fortsat må yde humani-tær bistand til den vestsaharanske flygtningebefolkning,
(1) EFT C 104 af 14.4.1999, s. 112.
(2) EFT C 104 af 6.4.1998, s. 29.C 377/354 DA 29.12.2000 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag,den16.marts2000