1.INDLEDNING

Målet med Rådets direktiv 91/676/EØF (nitratdirektivet) er at nedbringe vandforurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget, og forebygge yderligere forurening af denne art. Nitratdirektivet, som udgør en integreret del af vandrammedirektivet, er et af de vigtigste instrumenter til beskyttelse af vand mod belastning fra landbruget. I direktivet fastlægges en række foranstaltninger, som medlemsstaterne skal træffe, nemlig

·vandovervågning af alle typer af vandområder (nitratkoncentration og trofisk tilstand)

·kortlægning af vandområder, der er forurenede eller forureningstruede, på grundlag af de kriterier, der er fastsat i bilag I til direktivet

·udpegelse af nitratsårbare zoner, som er områder, hvorfra der er afstrømning til vandområder, og som bidrager til forureningen

·udarbejdelse af kodekser for godt landmandskab, som følges på et frivilligt grundlag i hele medlemsstatens område

·udarbejdelse af handlingsprogrammer, hvori indgår en række foranstaltninger til forebyggelse og nedbringelse af vandforurening forårsaget af nitrater, og som det er obligatorisk at følge inden for udpegede nitratsårbare zoner eller i hele medlemsstatens område

·fornyet overvejelse og eventuel revision af udpegede nitratsårbare områder og af handlingsprogrammer mindst hvert fjerde år og

·hvert fjerde år forelæggelse for Kommissionen af en statusrapport om direktivets gennemførelse med oplysninger om kodekser for godt landmandskab, nitratsårbare områder, resultater af vandovervågning og relevante aspekter ved handlingsprogrammer.

Dette er tredje gang, at 27 medlemsstater har fremsendt en rapport i overensstemmelse med artikel 10 i nitratdirektivet. For Kroatiens vedkommende er det første gang. Det er nu muligt at foretage en sammenligning med foregående rapporteringsperioder for 27 medlemsstater. Fristen for de 28 medlemsstaters fremsendelse af rapporterne og de tilhørende vandkvalitetsdata var i juni 2016. Det var imidlertid kun 12 medlemsstater, der overholdt denne tidsfrist, og for en del af disses vedkommende manglede der stadig relevante oplysninger, som først blev indberettet senere. 19 medlemsstater fremsendte først manglende eller korrigerede oplysninger i 2017. Alle de ønskede oplysninger var først tilgængelige for Kommissionen i oktober 2017.

Denne rapport, som hovedsagelig er baseret på de oplysninger, som medlemsstaterne har fremsendt for perioden 2012-2015, ledsages af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SEK(2017)xxx), som bl.a. indeholder kort og tabeller over indikatorer for næringsstofpresset fra landbruget, vandkvalitet og udpegede nitratsårbare zoner, både på EU-plan og for hver enkelt medlemsstat.

Med offentliggørelsen af denne rapport opfylder Kommissionen sine forpligtelser i henhold til artikel 11. De oplysninger, der er indsamlet til denne rapport, er blevet brugt som input til den nyligt foreslåede revision af drikkevandsdirektivet. Landbrugernes praksis med hensyn til bl.a. gødskning påvirker reelt drikkevandets kvalitet. For store nitratmængder i drikkevandet kan have sundhedsskadelige virkninger i form af f.eks. methæmoglobinæmi, som forhindrer den normale transport af ilt i blodet til vævet, hvilket forårsager cyanose og – i højere koncentrationer – kvælningssymptomer, der kan være dødelige for spædbørn. De tendenser, der er bemærket i forbindelse med gennemførelsen af nitratdirektivet, kan således have indflydelse på forsyningen af rent drikkevand til alle borgere.

Nitratdirektivet bidrager til bestræbelserne på at mindske udledningen af kvælstof og fosfor til biosfæren og havene, som den videnskabelige verden har udpeget som en af de ni "globale grænser". To andre globale grænser for næringsstofstrømme og tab af biodiversitet er i øvrigt allerede overskredet. Direktivet bidrager også til opnåelse af målene for bæredygtig udvikling i EU, da det medvirker til at mindske den negative miljøpåvirkning i forbindelse med fødevareproduktion (mål 2), understøtter forbedringer af vandkvaliteten (mål 6) og mindsker den forurening, der påvirker ferskvandsområder og økosystemer (mål 14 og mål 15).

2.UDVIKLINGEN I PRESSET FRA LANDBRUGET

Landbruget, som optager næsten halvdelen af EU's samlede areal, tilfører vores samfund mange goder. Visse landbrugsaktiviteter indebærer imidlertid et pres på vandområderne, som påvirker sundhedstilstanden i vitale vandøkosystemer.

I dette afsnit opsummeres de oplysninger, som medlemsstaterne har fremsendt om belastningen fra landbruget ved de punkter, hvor vandforurening på grund af nitrater og eutrofiering udspringer. Det skal bemærkes, at oplysningerne fra medlemsstaterne er blevet suppleret med data fra Eurostat, da det er nemmere at sammenligne disse på EU-plan.

Husdyrhold

Et stort antal husdyr koncentreret lokalt udgør en stor risiko for miljøet, hvis der produceres for meget husdyrgødning i forhold til den jord, der er tilgængelig, og afgrødernes behov. Denne ubalance skaber et overskud af næringsstoffer, hvoraf meget før eller siden udledes i vandet eller luften, hvis det ikke eksporteres ud af regionen, og dette kan medføre et ekstra pres i de områder, der modtager det.

Den gennemsnitlige besætningstæthed i EU-28 var på 0,73 husdyrbrug pr. ha udnyttet landbrugsareal i 2013. Den højeste tæthed fandtes i Nederlandene (3,57), Malta (2,99) og Belgien (2,68), mens den laveste blev registreret i Bulgarien (0,21), Letland (0,26) og Litauen (0,29). I forhold til 2010 er den gennemsnitlige besætningstæthed i EU-28 faldet (-2,9 %). Det største relative fald i tætheden har fundet sted i Grækenland (-18,9 %), Malta (-17,9 %) og Danmark (-14,4 %), mens den højeste stigning er forekommet i Østrig (+7,2 %), Irland (+4,5 %), Finland (+3,7 %) og Tyskland (+3,5 %).