EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 24.6.2020 COM(2020) 265 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG REVISIONSRETTEN









Årlig forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet for 2019



































Indholdsfortegnelse Foreword Introduction Section 1 – Performance and results 1.1.A result-oriented EU budget 1.2.Horizontal priorities in the EU budget 1.3.Competitiveness for growth and jobs 1.4.Economic, social and territorial cohesion 1.5.Sustainable growth: natural resources 1.6.Security and citizenship 1.7.Global Europe

1.8.Special instruments Section 2 – Internal control and financial management 41 2.1.The Commission manages the EU budget in a complex environment43 2.2.The Commission relies on various instruments to ensure that the taxpayers’ money is well managed49 2.3.The Commission’s control results confirm that the EU budget is well protected58 2.4.Further developments: outlook for 2020 and the 2021-2027 period70 BILAG 73



Forord Det er mig en fornøjelse at fremlægge den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet — Regnskabsåret 2019. Rapporten giver et overblik over udbyttet, forvaltningen og beskyttelsen af EU-budgettet og indgår i Kommissionens pakke vedrørende integreret regnskabs- og ansvarlighedsrapportering. Den opfylder Kommissionens forpligtelser i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ( ) og finansforordningen ( ) og udgør en væsentlig del af et højtudviklet system for finansiel ansvarlighed. 2019 var det sidste år i valgperioden 2014-2019, og der var således fokus på at afslutte arbejdet med Juncker-Kommissionens prioriteringer og forberede overgangen til en ny Kommission under ledelse af kommissionsformand von der Leyen. EU-budgettet bidrager til at styrke den europæiske økonomi og gøre den mere modstandsdygtig. Omkring halvdelen af budgettet er afsat til intelligent og inklusiv vækst. Det anvendes også til at investere i fremtiden, navnlig i omstillingen til et grønnere og mere digitalt Europa. I 2019 viste EU's budget igen, at det kan gøre en mærkbar forskel i EU-borgernes liv på mange områder, det være sig forbedrede transporttilbud, bedre konnektivitet i hjemmet og under transport eller forbedring af miljøet ved at leve op til løftet om, at mindst 20 % skal bruges på at bekæmpe klimaændringer. EU-budgettet støttede også den fælles europæiske indsats på migrations- og sikkerhedsområdet. EU-budgettet vil fortsat spille en central rolle med hensyn til at støtte den ambitiøse europæiske grønne pagt. Samtidig er det fortsat i forreste linje, når nye udfordringer skal tages op: Under den nuværende krise har vi brugt al den fleksibilitet, der er i budgettet, til hurtigt at kanalisere midler derhen, hvor der har været størst behov for udbedring som følge af krisen. Den igangværende covid-19-krise har også vist, hvor vigtigt det er, at EU kan have tillid til en veldimensioneret og fleksibel flerårig finansiel ramme. Inden for rammerne af EU's kapacitet og fleksibiliteten i lovgivningen giver det mulighed for at handle og reagere hurtigt på uforudsete og hidtil usete kriser. Med Next Generation EU (næste generation af EU) vil EU's langsigtede budget også være et centralt element i genopretningen efter at have demonstreret sin evne til at fungere som katalysator for solidaritet, ansvarlighed og innovation og samtidig sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning i hele livscyklussen for de programmer, som det finansierer. Kommissionen lægger stor vægt på at sikre, at EU-budgettet anvendes ansvarligt og korrekt, og på at samarbejde med alle involverede parter for at sikre, at det leverer konkrete resultater i praksis. Denne rapport beskriver de skridt, der tages for at sikre, at EU's budget forvaltes i overensstemmelse med de højeste standarder for forsvarlig økonomisk forvaltning. Kommissionen overvåger nøje den praktiske gennemførelse af EU-budgettet. Hvis det konstateres, at medlemsstaterne, formidlerne eller de endelige modtagere har brugt EU's penge forkert, tager Kommissionen straks skridt til at udbedre disse fejl og inddriver midlerne, når det er nødvendigt. Kommissionen skønner, at den resterende fejlprocent for udgifterne i 2019 efter korrektioner og inddrivelser i de(t) kommende år vil være under 1 % — langt under væsentlighedstærsklen på 2 %. Gennem denne rapport påtager Kommissionen sig det overordnede politiske ansvar for forvaltningen af EU-budgettet i 2019.

For Kommissionen er konsekvent rapportering og forbedring af de forskellige kontrolinstrumenter afgørende for at beskytte EU's budget. Jeg kan forsikre Dem om, at vi fortsat vil arbejde for at sikre, at hver eneste euro, som EU's skatteydere bidrager med, bruges godt i borgernes interesse. Johannes Hahn, kommissær med ansvar for budget og administration





Årlig forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet Regnskabsåret 2019





Indledning Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet for regnskabsåret 2019 er Kommissionens vigtigste bidrag til den årlige dechargeprocedure ( ), hvorved Europa-Parlamentet og Rådet undersøger gennemførelsen af EU's budget. Rapporten dækker både udbyttet af de programmer, der finansieres over EU-budgettet, og Kommissionens forvaltning af EU-budgettet i rapporteringsåret. Denne rapport er en del af den bredere integrerede regnskabs- og ansvarlighedsrapportering ( ), som også omfatter årsregnskabet ( ), en langsigtet prognose for fremtidige ind- og udgående pengestrømme, der dækker de næste fem år ( ), den interne revisionsberetning ( ) og rapporten om opfølgning på decharge ( ). Del 1 indeholder en overordnet oversigt over udbyttet af EU-budgettet i 2019 med fokus på de vigtigste programmer. Denne del indeholder de seneste oplysninger fra forskellige kilder, herunder overvågning af programmer, evalueringer og revisioner, om de resultater, der er opnået med EU-budgettet indtil udgangen af 2019. Denne del er struktureret efter udgiftsområderne i den nuværende flerårige finansielle ramme. Denne rapportering suppleres af mere detaljerede oplysninger om udbyttet af de enkelte programmer i "Oversigt over udbyttet af programmer" (bilag 1). Oversigten sammenfatter de vigtigste resultatbudskaber fra de programerklæringer, der ledsager budgetforslaget for 2021. Del 2 om intern kontrol og finansiel forvaltning indeholder rapporter om de skridt, Kommissionen tog i 2019 for at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning af EU's budget. På grundlag af de kontrolresultater, der er indberettet af de tjenestegrene i Kommissionen, der har ansvaret for forvaltningen af budgettet, bekræftes det, at EU's budget er godt beskyttet. Med denne beretning påtager Kommissionen sig det overordnede politiske ansvar for forvaltningen af EU's budget. Del 1 –

Effektivitet

og resultater 1.1.Et resultatorienteret EU-budget EU's budget bidrager til at omdanne EU's prioriteringer til resultater, der gør en forskel i menneskers liv. Det er primært et investeringsbudget, der bidrager til at matche EU's fælles ambitioner med ressourcerne til at realisere dem. EU-budgettet er koncentreret om områder, hvor sammenlægning af ressourcer til løsning af fælles problemer kan gavne alle europæere i form af resultater, som ikke ville blive opnået lige så virkningsfuldt eller effektivt af medlemsstaterne alene. Dette gælder på så forskellige områder som grænseoverskridende infrastruktur, forvaltning af de ydre grænser, storstilede rumprojekter og tværeuropæisk forskning.

1.1.1.EU-budgettet forvaltes godt med et stærkt fokus på resultater EU-budgettet er primært et investeringsbudget. Det tegner sig for ca. 1 % af EU's bruttonationalindkomst og udgør ca. 2 % af de samlede offentlige udgifter i EU og har til formål at supplere de nationale budgetter og gennemføre prioriteringer, der er aftalt i fællesskab. I modsætning til nationale budgetter er EU-budgettet hovedsageligt koncentreret om at støtte strategiske investeringer på mellemlang til lang sigt og om at udnytte budgettet til at fremme investeringer fra andre offentlige og private kilder. EU's finansielle programmer gennemføres i nogle tilfælde direkte af Kommissionen, f.eks. på området for forskning eller i samarbejde med medlemsstaterne, f.eks. samhørighedspolitikken. Omkring to tredjedele af EU's budget forvaltes sammen med medlemsstaterne gennem delt forvaltning. EU's budget vedtages årligt på grundlag af en syvårig finansiel ramme. Det samler 60 finansielle programmer af forskellig størrelse og rækkevidde, som er opdelt i fem udgiftsområder. Inden for nogle politikområder er EU's budget det vigtigste gennemførelsesværktøj, f.eks. i den fælles landbrugspolitik. På andre områder suppleres EU-budgettet af lovgivningsinstrumenter, der bidrager til at nå EU's politiske mål. EU-budgettet har en solid og integreret resultatramme, der fører til velforvaltede og resultatorienterede EU-programmer. Denne ramme omfatter klare og målbare mål for hvert program sammen med indikatorer, der danner grundlag for overvågning, rapportering og evaluering. Disse indikatoroplysninger gør det sammen med andre kilder til oplysninger om kvalitative og kvantitative resultater såsom evalueringer muligt at vurdere udbyttet af programmet og fremskridt mod de aftalte mål. Dette gør det muligt for programforvalterne at foregribe og afhjælpe svagheder i programgennemførelsen og er et vigtigt input til den budgetmæssige beslutningstagning. Bilag 1 til denne rapport, "Oversigt over udbyttet af programmer", indeholder de senest tilgængelige oplysninger om udbyttet af hvert program. Det giver et overblik over målene for hvert program sammen med status for budgetgennemførelsen og de senest tilgængelige resultatdata. Nogle finansieringsprogrammer har i endnu højere grad resultatvurdering integreret i deres udformning. F.eks. blev der oprettet en resultatreserve for de nuværende europæiske struktur- og investeringsfonde. Denne reserve blev frigivet i 2019 til programmer, der havde nået deres forud fastsatte milepæle inden udgangen af 2018. For programmer og prioriteringer, der ikke havde nået deres milepæle, blev ressourcerne omfordelt. Resultatrammen for EU-budgettet og den dertil knyttede rapportering styrkes over tid. De revisioner, der udføres af interne og eksterne revisorer, har bidraget til dette Nylige henstillinger fra Den Europæiske Revisionsret har ført til en mere afbalanceret rapportering om resultater med større fokus på de udfordringer, man er stødt på, et stærkere fokus på dataenes pålidelighed og kvalitet og tydeligere forklaringer af, hvordan data om resultaterne er blevet anvendt til at forbedre resultaterne. Forbedringerne vil fortsætte med Kommissionens forslag til den flerårige finansielle ramme for 2021-2027. På grundlag af resultaterne af en omfattende udgiftsanalyse har Kommissionen medtaget et mindre antal indikatorer af højere kvalitet, der er tæt forbundet med programmålene i forslagene til de finansielle programmer. Kommissionen arbejder nu sammen med Europa-Parlamentet og Rådet for at sikre, at disse forbedringer sammen med de øvrige programændringer, der vil bidrage til bedre resultater, kommer til udtryk i de endelige udgaver af de fremtidige programmer. 1.1.2.EU's budget i 2019 Med valget til Europa-Parlamentet i maj var 2019 et overgangsår for Den Europæiske Union. Man fokuserede på at afslutte arbejdet med Juncker-Kommissionens politiske prioriteringer og gøre klar til et nyt Europa-Parlament og en ny Kommission med Ursula von der Leyen som formand. Den strategiske dagsorden for Det Europæiske Råd ( ) og de politiske retningslinjer ( ) for von der Leyen-Kommissionen udgjorde den politiske ramme for den kommende periode. 2019 var også det næstsidste år for gennemførelsen af de finansielle programmer under den flerårige finansielle ramme for 2014-2020. Disse programmer er nu operationelle og bidrager kraftigt til opfyldelsen af EU's prioriteringer. Der blev i 2019 lagt særlig vægt på investeringer i vækst og jobskabelse og på støtte til EU's prioriteringer på migrations- og sikkerhedsområdet. I 2019 bidrog EU-budgettet til at styrke EU's økonomi og gøre den mere modstandsdygtig. Via budgettet støttede man også investeringer i den dobbelte omstilling til et grønnere og mere digitalt Europa og finansierede programmer til fremme af solidaritet og sikkerhed både inden for og uden for EU's grænser. De samlede forpligtelser, der blev gennemført over EU-budgettet i 2019, beløb sig til 161 mia. EUR ( ). Omkring halvdelen af dette beløb (81 mia. EUR) blev afsat til udgiftsområde 1 "Intelligent og inklusiv vækst" fordelt på udgiftsområde 1a "Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse" (14 %) og udgiftsområde 1b "Økonomisk, social og territorial samhørighed" (35 %). Udgiftsområde 2 "Bæredygtig vækst: naturressourcer" var det næststørste budgetområde med 59 mia. EUR (37 %). 4 mia. EUR blev afsat til udgiftsområde 3 "Sikkerhed og medborgerskab", herunder til styrkelse af EU's ydre grænser og håndtering af flygtningekrisen og irregulær migration. Der blev afsat 12 mia. EUR til udgiftsområde 4 "Et globalt Europa", og der blev brugt 6 mia. EUR på "Kommissionens administrative udgifter" under udgiftsområde 5. EU's budget for 2019, forpligtelsesbevillinger pr. udgiftsområde. Alle beløb i mio. EUR. Kilde: Europa-Kommissionen. Med hensyn til gennemførelsen af EU-budgettet viser de tilgængelige rapporteringsoplysninger i slutningen af 2019, som fremgår af "Oversigt over udbyttet af programmer" i bilag 1, at de fleste programmer skrider godt frem mod de mål, der blev fastsat i begyndelsen af programmeringsperioden. Trods forsinkelserne i opstarten af samhørighedsprogrammerne for 2014-2020 sker fremskridtene nu hurtigere. Hvis der er specifikke problemer i forbindelse med gennemførelsen af bestemte programmer, redegøres der i "Oversigt over udbyttet af programmer" nærmere for, hvordan dette har påvirket udbyttet, og hvilke afhjælpende foranstaltninger der er truffet. Man vil dog først kunne træffe endelige konklusioner om programudbyttet på grundlag af detaljerede evalueringer efter afslutningen af de igangværende programmer. Ved en sådan vurdering skal der tages behørigt hensyn til virkningen af covid-19-pandemien og de skridt, der tages for at omdirigere EU-budgettet for at støtte kriseafhjælpning og genopretning. Ansvaret for udbyttet af EU-budgettet er delt mellem de mange aktører, der er involveret i gennemførelsen. Som forvalter af EU-budgettet med det endelige ansvar for gennemførelsen i henhold til traktaten har Kommissionen en vigtig rolle og arbejder på at sikre, at EU's finansielle programmer forvaltes effektivt og virkningsfuldt, og at de giver de ønskede resultater i praksis. Administrationsbudgettet under udgiftsområde 5, som støtter både budgetforvaltningen og hele spektret af EU-institutionernes aktiviteter, tegner sig for en lille del af EU's budget. Sammen med de øvrige institutioner har Kommissionen taget skridt til at forbedre effektiviteten af alle sine aktiviteter og har gennemført betydelige besparelser under den nuværende finansielle ramme, herunder ved at gennemføre en personalereduktion på 5 % mellem 2013 og 2017 ( ). Den Europæiske Revisionsret har bekræftet disse besparelser, men noterer sig de negative konsekvenser, de har haft for personalet ( ). Disse besparelser er gennemført på et tidspunkt, hvor der stilles stadig større forventninger til Kommissionen om at skabe resultater på områder som den grønne og den digitale omstilling, industripolitikken, økonomisk og social genopretning, migration, retsstatsprincippet og forsvarssamarbejdet. Dette pres er blevet forstærket af den arbejdsbyrde, der er forbundet med at udarbejde og gennemføre en omfattende reaktion fra EU's side på covid-19-pandemien og dens eftervirkninger. Et stabilt administrationsbudget under den fremtidige finansielle ramme vil derfor være afgørende for, at EU-institutionerne fortsat kan levere resultater for EU på alle de prioriterede områder. 1.2.Horisontale prioriteringer i EU-budgettet EU-budgettet behandler specifikke politiske behov gennem et eller flere programmer. Den horisontale karakter af visse politiske mål kræver imidlertid en dybere integration i hele budgettet. Dette gælder især de klimarelaterede udgifter, beskyttelsen af biodiversiteten og opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling.

1.2.1.EU's budget yder omfattende støtte til EU's klima- og biodiversitetsmål Tilgangen med integration af klimaindsatsen indebærer en omfattende integration af klimarelaterede udgifter i hele det langsigtede budget. Det nuværende overordnede mål er at afsætte 20 % af EU's udgifter til klimamål. I 2019 oversteg de klimarelaterede udgifter dette mål og beløb sig til omkring 35 mia. EUR eller 21 % af EU's budget. Kumulativt for perioden 2014-2020 vil EU-budgettet bidrage med 211 mia. EUR eller 19,8 % til klimamål. Selv om dette ligger en anelse under målet, har de årlige klimarelaterede udgifter konsekvent ligget over 20 % i de senere år, hvilket er en stigning i forhold til forholdsvis lave niveauer tidligere i perioden. Venstre: Bidrag til klimarelaterede udgifter fordelt på udgiftsområder i 2019.

Højre: Klimarelevant andel af de vigtigste bidragende programmer i 2019. Kilde: Europa-Kommissionen. Takket være denne integrationstilgang bidrager alle udgiftsområder til at nå denne overordnede prioritering. Mere end 90 % af de klimarelaterede udgifter finansieres under udgiftsområdet "Bæredygtig vækst: naturressourcer "(udgiftsområde 2)," Økonomisk, social og territorial samhørighed" (udgiftsområde 1b) og "Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse" (udgiftsområde 1a). I hvilket omfang et individuelt program er klimarelateret, varierer afhængigt af dets arbejdsområde og investeringens art. I 2019 bidrog 28 % eller 16 mia. EUR af finansieringen til den fælles landbrugspolitik og 21 % af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden til klimamål. Takket være omhyggelig programmering stiger klimaudgifternes andel inden for andre områder: f.eks. øgede Den Europæiske Socialfond sit bidrag fra 0 % i 2014 til 12 % eller 1.6 mia. EUR i 2019. For at bekæmpe klimaændringer og miljøforringelser og blive verdens første klimaneutrale økonomi inden 2050 er EU nødt til at fremskynde omstillingen til en mere bæredygtig økonomi. I overensstemmelse med Parisaftalen om klimaændringer og FN's mål for bæredygtig udvikling har Kommissionen for det næste langsigtede budget foreslået et endnu mere ambitiøst mål for integration af klimaaspektet på tværs af alle EU-programmer med en målsætning om, at mindst 25 % af EU's udgifter skal bidrage til klimamålene. Dette vil yde et vigtigt bidrag til gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, som Kommissionen har foreslået. Desuden yder EU en samordnet indsats for at støtte biodiversiteten. Mellem 2014 og 2020 bidrog EU's budget med 85 mia. EUR (8 % af de samlede udgifter) til støtte til biodiversitet. I hele perioden har bidraget fra budgettet været stabilt med undtagelse af de første to år af gennemførelsen. Venstre: 2019-bidrag til biodiversitetsrelaterede udgifter fordelt på udgiftsområde. Højre: Biodiversitetsrelevant andel af de vigtigste bidragende programmer i 2019. Kilde: Europa-Kommissionen. Selv om størstedelen af udgifterne til biodiversitet er knyttet til udgiftsområdet "Bæredygtig vækst: Naturressourcer" (udgiftsområde 2), bidrager mange andre programmer også til at tackle tabet af biodiversitet. I 2019 androg EU-budgettets bidrag til bekæmpelse af tab af biodiversitet næsten 13,4 mia. EUR eller 8,3 % af budgettet. Over 75 % af udgifterne hidrører fra den fælles landbrugspolitik. Som en integrerende del af den europæiske grønne pagt vil den nye biodiversitetsstrategi for 2030 omfatte en transformativ plan til yderligere beskyttelse og genopretning af naturen med de deraf følgende fordele, både med hensyn til at bremse tabet af biodiversitet og afbøde virkningerne af klimaændringerne. EU-budgettet vil spille en vigtig rolle i gennemførelsen af denne strategi. Yderligere oplysninger om, hvordan EU-budgettet anvendes til at støtte klima og biodiversitet, findes i bilag 2 til denne rapport. 1.2.2.EU-budgettet og 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling

EU er sammen med medlemsstaterne fuldt ud indstillet på at gå i spidsen med gennemførelsen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling. 2030-dagsordenen er den fælles køreplan, der blev vedtaget inden for FN med henblik på at skabe en fredelig og velstående verden, og er af afgørende betydning for EU's værdier og Europas fremtid. EU har forpligtet sig til at gennemføre målene for bæredygtig udvikling i både sine interne og eksterne politikker. Siden vedtagelsen af dagsordenen i 2015 har EU gjort betydelige fremskridt med hensyn til at nå målene for bæredygtig udvikling og styrker løbende sin indsats. EU har indledt en omstilling til en klimaneutral, ressourceeffektiv og cirkulær lavemissionsøkonomi, som går hånd i hånd med øget sikkerhed, velstand, lighed og inklusion. På denne baggrund har udformningen og gennemførelsen af EU's udgiftsprogrammer til formål at opfylde målene for de enkelte politikområder og samtidig fremme bæredygtighed gennem de relevante programmers aktioner og interventioner. Gennem den europæiske konsensus om udvikling har EU også tilpasset sin tilgang til international samarbejds- og udviklingspolitik med 2030-dagsordenen og har sat målene for bæredygtig udvikling og Parisaftalen i centrum for sin optræden udadtil. I lyset af den indbyrdes forbundne karakter af disse mål er de fleste af EU's budgetprogrammer udformet med henblik på at opfylde en række mål for bæredygtig udvikling. I øjeblikket bidrager 75 % af programmerne på EU-budgettet (45 ud af 60) til disse mål. Følgende infografik er en ikke-udtømmende illustration af de mange eksempler på, hvordan EU-programmerne bidrager til målene for bæredygtig udvikling. EU's sammenhængende tilgang støtter en række initiativer på en lang række politikområder verden over med det formål at fremme bæredygtig udvikling for alle. I 2018 bevilgede Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden et beløb på over 194 mio. EUR til en kontanthjælps- og indkvarteringsordning i Grækenland med omkring 25 000 pladser i lejligheder og passende husly til de mest sårbare migranter. Spotlight-initiativets program for sikkerhed og retfærdighed (25 mio. EUR) har til formål at sikre, at arbejdskraftmigration er sikker og retfærdig for alle kvinder i den region, der er omfattet af Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer. Fødevarebistand nåede ud til 12,6 mio. mennesker i 2018 gennem Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede. Ved udgangen af 2018 havde finansieringen fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden resulteret i en forøgelse af affaldsgenanvendelseskapaciteten til 765 000 ton pr. år i forhold til 48 000 ton pr. år ved udgangen af 2017. 27,5 mio. mennesker havde nydt godt af forbedrede sundhedsydelser finansieret af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling ved udgangen af 2018. Med finansiering fra instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde yder Switch Africa Green støtte til grønne erhvervsprojekter i Afrika. I sin første fase støttede den 3 000 mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder og bidrog til at skabe eller sikre 10 000 grønne job. Inden for rammerne af alliancen mellem Afrika og Europa fik mere end 8 000 afrikanske studerende og ansatte i 2019 stipendier på universiteter i EU gennem Erasmus+, hvilket bringer det samlede antal op på 26 000 siden 2014. Humanitær bistand blev ydet til 24 lande og i forbindelse med seks regionale interventioner i 2019 for at styrke de nationale beredskabssystemers katastrofeberedskab og afbøde følgerne af klimabetingede katastrofer på humanitære behov. Den Europæiske Socialfond indgik forpligtelser for 2,4 mia. EUR til projekter, der tager sigte på ligestilling mellem kønnene, ved udgangen af 2019. Gennem "nidi gratis"-projektet i Lombardiet har Italien f.eks. givet 30 000 lavindkomstfamilier gratis adgang til børnehaver for deres børn. Til dato har Den Europæiske Hav- og Fiskerifond finansieret næsten 15 000 projekter om bevarelse af havmiljøet og sikring af bedre ressourceeffektivitet. Siden 2014 har over 3 mio. mennesker fået adgang til drikkevand og spildevandsrensning af høj kvalitet under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden. DIVERSIFOOD-projektet, der finansieres af Horisont 2020, har til formål at indføre økologisk landbrug med lavt input ved at øge mangfoldigheden af dyrkede planter inden for forskellige landbrugsøkosystemer. Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer har bidraget til at levere vedvarende energi til omkring 10 mio. husstande og spare over 5 000 gigawatt energi om året. Programmet for retlige anliggender støttede 1 358 personers deltagelse i retlige uddannelsesprogrammer i 2018, hvorved der blev skabt en fælles retlig og retslig kultur. Der leveres vurderinger og vejledning i forvaltning af innovationskapacitet til mere end 4 000 SMV'er om året under programmet for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder. Gratis, fuldstændig og åben adgang til data som følge af de internationale samarbejdsaftaler i Copernicus forventes at nå ud til omkring 50 % af verdens befolkning via en lokal datahub. Galileos eftersøgnings- og redningstjeneste gør det muligt at reducere den tid, det tager at detektere nødradiosendere, til 10 minutter. 1.2.3.EU's budget: et stærkt kriseberedskabsværktøj EU-budgettet kan mobiliseres hurtigt og fleksibelt som led i en koordineret europæisk reaktion på kriser. Dette fremgår tydeligt af den igangværende reaktion på covid-19-pandemien. Kommissionen har foreslået at anvende hele den resterende fleksibilitet i den nuværende finansielle ramme for hurtigt at skaffe støtte til de områder, hvor der er størst behov for det. Dette har bl.a. omfattet følgende: ·Ved investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset mobiliseres alle tilgængelige samhørighedsfonde med henblik på at yde øjeblikkelig støtte til medlemsstaternes kriseberedskabsforanstaltninger. Dette omfatter opfyldelse af de mest presserende behov for lægemidler og medicinsk udstyr samt håndtering af virkningerne af den økonomiske krise gennem kortsigtede arbejdsordninger, finansiel støtte til SMV'er og øjeblikkelig likviditetstilførsel. Foranstaltningerne ledsages af en række fleksibilitetsordninger, herunder vedrørende regler om samfinansiering. Samlet set kan initiativet mobilisere op til 54 mia. EUR fra de europæiske struktur- og investeringsfonde til afhjælpning af umiddelbare kriserelaterede behov i medlemsstaterne. ·Anvendelsesområdet for EU's Solidaritetsfond blev udvidet fra den 1. april 2020 til at omfatte større folkesundhedsmæssige krisesituationer. Der kan stilles op til 800 mio. EUR til rådighed for medlemsstater og kandidatlande, der er hårdt ramt af covid-19-krisen med henblik på at finansiere bistand til befolkningen (lægelige foranstaltninger, foranstaltninger inden for sundhedssektoren og inden for civilbeskyttelse) og de foranstaltninger, der træffes for at begrænse spredningen af sygdommen. ·Instrumentet for nødhjælp i Unionen blev reaktiveret i april 2020 med et budget på 2,7 mia. EUR til støtte for medlemsstaterne, og budgettet for EU's civilbeskyttelsesmekanisme/rescEU blev forhøjet med 380 mio. EUR. Disse midler anvendes til at hjælpe medlemsstaterne med hurtigt at indkøbe og distribuere de forsyninger, der er nødvendige for at bekæmpe coronavirusset, gennem foranstaltninger, der omfatter oprettelse af et strategisk rescEU-lager af medicinsk udstyr, herunder respiratorer og personlige værnemidler såsom masker. ·Under Horisont 2020-programmet for forskning og innovation iværksatte Kommissionen en særlig indkaldelse af interessetilkendegivelser for at støtte forskning i covid-19 med midler fra den særlige fond for forskning i nødsituationer. Som eksempler kan nævnes den første indkaldelse i januar 2020 om sundhedsforskning i covid-19, som var rettet mod udvikling af vacciner, alternative diagnostiske prøver, nye behandlingsformer og forbedring af folkesundhedsmæssige foranstaltninger. Som følge heraf vil 136 forskerhold arbejde med et samlet budget på 47,5 mio. EUR fordelt på 17 projekter. Yderligere 45 mio. EUR vil blive stillet til rådighed via fællesforetagendet for initiativet om innovative lægemidler 2 og 164 mio. EUR gennem en indkaldelse iværksat af pilotprojektet European Innovation Council (Det Europæiske Innovationsråd). ·EU har som global aktør og gennem en kollektiv indsats som Team Europe (EU, medlemsstaterne, finansielle institutioner) sikret finansiel støtte til partnerlande med et samlet beløb på over 36 mia. EUR med fokus på håndtering af den umiddelbare sundhedskrise og de deraf følgende humanitære behov, styrkelse af partnerlandenes sundheds-, vand- og sanitetssystemer samt deres forsknings- og beredskabskapaciteter til håndtering af pandemien samt afbødning af de socioøkonomiske virkninger. Desuden fremmer EU en global reaktion på coronavirusset sammen med multilaterale partnere. Ved en international donorkonference afgav mere end 40 stats- og regeringschefer og ministre tilsagn om mere end 9,8 mia. EUR til støtte for udviklingssamarbejde og universel anvendelse af diagnoser, behandlinger og vacciner mod coronavirusset. Ud over denne reaktion, der vil give mulighed for hurtig støtte, foreslog Kommissionen også at udnytte EU-budgettets fulde potentiale til at etablere en varig og gunstig genopretning. Som led i EU's genopretningsplan ( ) foreslog Kommissionen den 27. maj 2020 en styrket flerårig finansiel ramme for 2021-2027 sammen med et nyt europæisk genopretningsinstrument ("Next Generation EU") med henblik på at øge og fremrykke finansieringen. Disse forslag støtter kriseafhjælpning og udgør en ramme for langsigtede investeringer i EU's modstandsdygtighed samt den grønne og den digitale omstilling. Større fleksibilitet i EU-budgettet og investering i kriseberedskab og modstandsdygtighed vil blive prioriteret i den fremtidige finansielle ramme. Midlerne til Next Generation EU vil blive investeret i tre søjler: støtte til investeringer og reformer i medlemsstaterne, kickstart af EU's økonomi ved at tilskynde til private investeringer og håndtering af erfaringerne fra krisen. Et eksempel på, hvordan man kan tage ved lære af krisen, er forslaget til EU4Health-programmet 2021-2027: Det samlede budget på 9,4 mia. EUR er et kvantespring i EU's bidrag til sundhedssektoren. 1.3.Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse Alle beløb i mio. EUR. Kilde: Europa-Kommissionen. I 2019 blev der afsat 23 mia. EUR til at forbedre konkurrenceevnen med henblik på vækst og beskæftigelse, hvilket svarer til næsten 15 % af EU's budget. Under dette udgiftsområde er der foretaget betydelige økonomiske investeringer i infrastruktur, i forskning og innovation og i støtte til små og mellemstore virksomheder. Denne type investeringer er afgørende for den dobbelte omstilling til en klimaneutral og digital økonomi og er afgørende for bæredygtig langsigtet vækst i Europa. Dette udgiftsområde illustrerer også EU-budgettets evne til at mobilisere investeringer fra andre kilder. Ved udgangen af 2019 havde Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer f.eks. foretaget investeringer for mere end 458 mia. EUR og ydet støtte til over 8,5 mio. job ( ). Den har spillet en vigtig rolle med hensyn til at støtte økonomien ved at skaffe midler til vigtige infrastrukturinvesteringer på områder som energi og transport samt støtte til små og mellemstore virksomheder. En betydelig del af investeringerne under dette udgiftsområde har til formål at sikre, at EU bevarer sin konkurrencefordel på de globale markeder. Udvikling af den mest avancerede teknologi og støtte til indførelsen heraf i EU er af afgørende betydning for, at markedsdeltagerne og borgerne kan udnytte denne teknologi. Disse programmer stiller også investeringer i væsentlig infrastruktur til rådighed, det være sig gennem direkte finansiering i områder, hvor den eksisterende finansiering er utilstrækkelig, eller gennem investeringer i udvikling eller vedligeholdelse af infrastruktur, der er af grundlæggende betydning for det indre markeds funktion. Hertil kommer, at der via dette udgiftsområde sammen med andre dele af EU-budgettet investeres i menneskelig kapital, navnlig ved at skabe muligheder for mobilitet.

1.3.1. EU-budgettet muliggør den grønne omstilling ved at støtte innovation og investere i ren energi og transport Med henblik på at muliggøre den grønne omstilling finansierer EU's budget relevant infrastruktur, f.eks. til produktion af vedvarende energi, og fokuserer på intelligente løsninger ved at udvikle innovative teknologier og kombinere dem med investeringer i væsentlig infrastruktur. Horisont 2020-programmet for forskning og innovation er et af de største enkelte integrerede forsknings- og innovationsprogrammer af sin art i verden. Det er særligt vigtigt og symbolsk for det bredere fremstød med henblik på at støtte innovation og teknologisk udvikling gennem EU-budgettet. Horisont 2020 støtter hele kæden af forskning og udvikling fra laboratoriet til markedet. Målet er at sikre, at EU producerer videnskab og teknologi i verdensklasse, fjerner hindringer for innovation og gør det lettere for den offentlige og den private sektor at arbejde sammen om at finde løsninger på de store udfordringer, som samfundet står over for. Ved udgangen af 2019 havde programmet ydet støtte til mere end 23 000 organisationer med at få adgang til risikovillig kapital, 5 522 forskningsprojekter af høj kvalitet under Det Europæiske Forskningsråd og 44 000 innovationer, der omfatter prototyper og testaktiviteter ( ). Ikke desto mindre lå andelen af klimarelaterede udgifter under Horisont 2020 under det forventede niveau på 27 %, eftersom det er vanskeligt på forhånd at vurdere, i hvilket omfang visse forskningsprojekter vil bidrage til klimarelaterede mål. Kommissionen tager hånd om denne situation med lanceringen af en indkaldelse af forslag til den europæiske grønne pagt i 2020 med et budget på 1 mia. EUR. Dette vil øge omfanget af klimarelaterede udgifter betydeligt. Horisont 2020 udsendte en tværgående indkaldelse af forslag til "Opbygning af en kulstoffattig og klimaresistent fremtid: Næste generation af batterier", som for første gang samlede alle batterirelaterede emner til én "batterialliance"-indkaldelse, herunder syv emner vedrørende transport og stationære applikationer, materialer og produktion. 16 forslag blev finansieret med et samlet EU-bidrag på 97 mio. EUR ( ). Under projektet "Flow Induced Phase Transitions" ydes der støtte til nyskabelser, der erstatter plastic med fremstillingen af en bæredygtig og resistent fiber. Projektet gør det muligt at afprøve og udvikle en ny form for polymerforarbejdning via kontrolleret solidificering på grundlag af naturlige materialer med reduceret anvendelse af vand og energi. Processen er inspireret af edderkopper og silkeorme og skaber en højtydende naturfiber (bæredygtig, nedbrydelig og elastisk) på en måde, der er mere end 1 000 gange så energieffektiv som industrielt fremstillede fibre. Takket være de meget lave CO2-emissioner og anvendelsen af naturressourcer vil denne nye form for polymerforarbejdning reducere energiforbruget og produktionen af plast. Projektet er nu en del af pilotprojektet Enhanced European Innovation Council. EU's rumprogrammer yder ligeledes et vigtigt bidrag på dette område. Copernicus-programmet er førende i verden inden for jordobservation og har i øjeblikket syv fungerende satellitter, mens forberedelserne til en ottende blev afsluttet i 2019. Det er afgørende for forståelsen af klimasystemerne, at der tilbydes en bred vifte af tjenester til alle interessenter i EU uden beregning. I 2019 oversteg antallet af aktive brugere for første gang 300 000 ( ) — langt flere end oprindeligt forventet. Copernicus-tjenesterne danner grundlag for såvel præcise vejrprognoser som overvågning af klimaændringer og forureningseffekter. Et centralt element i Copernicus er beredskabsstyringstjenesten, som bistår civilbeskyttelsesmyndighederne i forbindelse med den umiddelbare reaktion på katastrofer såsom skovbrandene i Grækenland og Italien i 2019, men også bl.a. naturbrandene i Australien. Der investeres direkte i infrastruktur under Connecting Europe-faciliteten, som finansierer vigtige transport-, energi- og telekommunikationsinfrastrukturer, der integrerer netværk over hele EU. Connecting Europe-faciliteten fokuserer på intelligente løsninger, der kombinerer digitalisering og infrastruktur for at skabe sikre og effektive integrerede netværk til støtte for dekarbonisering gennem bæredygtige løsninger inden for transport, energi og digitale sektorer. F.eks. har faciliteten samfinansieret projekter inden for transportsektoren, som vil føre til elektrificering af mere end 2 000 km jernbane, opgradering af næsten 3 000 km indre vandveje og udbredelse af omkring 13 000 forsyningspunkter til alternative brændstoffer i hele Europa og dermed fremme en grønnere transportsektor. Connecting Europe-facilitetens energikomponent har bl.a. bidraget til at bringe de baltiske landes energiisolation til ophør, forbedre sammenkoblingen af Den Iberiske Halvø med resten af Europa og forbinde Irland med det kontinentale Europa, hvilket alt sammen har bidraget betydeligt til integrationen af en større andel af vedvarende energi i elektricitetssystemet. I overensstemmelse med målet om klimaneutralitet er Kommissionen desuden i færd med at evaluere de eksisterende forordninger om transeuropæiske net for at tilpasse sine store infrastrukturinvesteringer yderligere. Med hensyn til transportinfrastruktur er der gjort fremskridt i Østersøregionen og med jernbaneinfrastrukturen på tværs af den tysk-polske grænse, hvilket har medført, at omkring 95 mio. borgere drager fordel heraf. Skibsfart: nulemissionsfærger — en grøn forbindelse over Øresund Foranstaltningen omfattede indførelsen af nye og innovative koncepter og teknologi ved at omdanne to eksisterende komplekse passagerskibe — der oprindeligt blev drevet af tung olie — til rent elektrisk plug in-drift, der udelukkende anvender batterier. Foranstaltningen har ført til en mere miljøvenlig løsning på en meget travl færgeforbindelse, der forbinder havnene i det omfattende transeuropæiske transportnet Helsingør (Danmark) og Helsingborg (Sverige). Desuden blev de nødvendige strømforsynings- og opladningsanlæg installeret i havnene/færgeterminalerne. Projektet støttede udviklingen af rene motorveje til søs ved at afprøve og anvende nye teknologiske løsninger under reelle driftsforhold. 1.3.2. EU-budgettet støtter den digitale omstilling ved at investere i central digital infrastruktur, forskning og tjenesteydelser Støtte til den digitale omstilling spiller en vigtig rolle i forbindelse med investeringer via EU-budgettet. Ud over at give adgang til den digitale verden er det afgørende, at der tages hensyn til borgernes og virksomhedernes sikkerhed og velfærd, det være sig for at beskytte dem mod problemer som f.eks. cyberkriminalitet eller for direkte at forbedre borgernes sikkerhed og styrke modstandsdygtigheden af og sikkerheden ved væsentlig infrastruktur. Visionen er at skabe et økosystem af interoperable digitale tjenester, som er tilgængelige for borgere, virksomheder og forvaltninger i hele EU, så de fuldt ud kan drage fordel af det digitale indre marked. For at støtte digitaliseringen blev Horisont 2020-midlerne rettet mod projekter med henblik på at opbygge ny kapacitet inden for kunstig intelligens og bekæmpe cyberkriminalitet. De vigtigste projekter i 2019 omfatter Formobile, en komplet punkt-til-punkt-forbindelse i den kriminaltekniske undersøgelseskæde, som er rettet mod mobile enheder, der anvendes af kriminelle ( ), og Spider, et forskningsprojekt, hvor man undersøger sikkerheden i 5G-telenettene. Connecting Europe-faciliteten støtter den digitale omstilling ved at tilvejebringe den nødvendige grundlæggende bredbåndsinfrastruktur og fremme konnektiviteten samt ved at integrere digital innovation i udformningen af de støttede transport- og energiinfrastrukturprojekter. Inden for telekommunikationssektoren muliggør EU-budgettet interoperabilitet i hele EU for specifikke tjenester på områder som sundhed, retsvæsen, information om socialsikring, e-forvaltning, desinformation, digitale færdigheder og cybersikkerhed. Ved udgangen af 2019 nåede udbredelsen af disse tjenester i medlemsstaterne og landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde op på en portefølje på 500 projekter. Gennem WiFi4EU-initiativet støttede CEF Telecom også 7 980 europæiske kommuner med installation af wi-fi-baseret konnektivitet i offentlige rum og oprettede et egenkapitalinstrument, Connecting Europe-bredbåndsfonden, med henblik på udbredelse af net med meget høj kapacitet. Digitaltjenesteinfrastrukturen for e-sundhedsydelser letter kontinuiteten i plejen og patientsikkerheden for borgere, der søger grænseoverskridende sundhedsydelser, og gør det muligt at udveksle sundhedsoplysninger på tværs af landegrænserne. Grænseoverskridende e-recepter/e-dispensering (eP) gør det muligt for patienter i udlandet at modtage medicin, der svarer til den, de ville modtage i deres hjemland. Patientresuméet giver sundhedspersonalet adgang til verificerede vigtige helbredsoplysninger om en patient, der har brug for ikkeplanlagte grænseoverskridende sundhedsydelser. Den grænseoverskridende udveksling af elektroniske patientjournaler og e-recepter har fundet sted siden januar 2019, og næsten 8 000 e-recepter er allerede blevet udskrevet mellem Finland, Portugal, Estland og Kroatien. I 2019 åbnede Tjekkiet, Luxembourg, Kroatien og Malta mulighed for at udveksle patientresuméer, og Portugal sluttede sig til dem i begyndelsen af 2020. Et andet område er geolokalisering. Galileo-programmet med 26 satellitter i kredsløb ( ) bidrager til at forbedre nøjagtigheden og pålideligheden af lokaliseringstjenester i smartphones for mere end 1 mia. brugere verden over. Desuden spiller den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste en central rolle inden for sikkerhedskritiske tjenester såsom flysikkerhed. Ved udgangen af 2019 opererede 350 lufthavne, der var udstyret med denne tjeneste, i 23 europæiske lande — en stigning for femte år i træk fra 129 i 2014 ( ). Galileos tre første tjenester (den åbne tjeneste, den offentlige statsregulerede tjeneste samt eftersøgnings- og redningstjenesten) blev leveret konstant i 2019 med undtagelse af en seks dages afbrydelse af Galileos oprindelige navigations- og tidsbestemmelsestjenester i juli 2019 på grund af en teknisk hændelse. I denne periode forblev Galileos eftersøgnings- og redningstjeneste upåvirket. Den uafhængige undersøgelseskommission, der blev nedsat af Kommissionen, analyserede de grundlæggende årsager til hændelsen og fremsatte henstillinger. Kommissionen har iværksat en proces med henblik på at gennemføre henstillingerne for at sikre, at Galileo er et stabilt, robust og modstandsdygtigt system. Mange af disse investeringer og infrastrukturer tager tid at bygge, og investeringscyklusserne er meget lange, hvilket betyder, at det ofte er vanskeligt at pege på direkte fremskridt og konkrete resultater. Samtidig har en sådan finansiering fra EU-budgettet en reel indvirkning på borgernes liv. F.eks. gennemfører en tredjedel af alle EU's kommuner WiFi4EU under Connecting Europe-faciliteten, der yder støtte til gratis wi-fi-forbindelser til borgerne. Galileo-forbedrede lokaliseringstjenester redder menneskeliv ved at stille placeringsoplysninger til rådighed for alarmtjenester, når man ringer 112 fra mobiltelefoner. 1.3.3. EU-budgettet yder væsentlig støtte til små virksomheder og iværksættere