ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.9.

EØSU anbefaler, at man gør følgende: — fuldt ud sørger for sundhedspleje og lige adgang til sundhedspleje for alle — yder løbende støtte til sundhedsspørgsmål i uddannelsessystemet og inden for forskning og innovation — tilskynder de politiske beslutningstagere til at indføre et system for formidling af innovation — sørger for bedre information til og fra markedet — deler information med den brede offentlighed for at fremme tilliden til innovation — sørger for såvel horisontal som vertikal kommunikation — styrker markedskontrollen for at garantere forbrugernes sikkerhed — styrker proceduren for standardisering af medicinsk udstyr — indarbejder e-recepter i alle EU-landenes nationale strategier — sikrer tilgængelighed, interoperabilitet og åbne kilder for e-sundhed — ændrer systemet med henblik på resultatmåling i stedet for mikrofinansiel kontrol — gør den rolle, som sektoren for medicinsk udstyr spiller i økonomien og inden for sundhedspleje mere synlig; f.eks. gennem en egen kategori for biomedicinsk teknik og plejesektoren på hjemmesiden http://ec.europa.eu/research/health — konsoliderer finansieringen af forsknings- og udviklingsaktiviteter og produktudvikling (2) — stiller finansiering til rådighed for forvaltning, udbredelse og udnyttelse af innovationer — foretager en gennemgang af alle systemer for godtgørelse og finansiering, da den nuværende situation er overvejende vanskelig og kan medføre et betydeligt tab af kompetencer og faglighed.
3.1.

De europæiske øer er undertiden ringere stillet sammenlignet med det europæiske fastland som følge af deres isolerede og perifere beliggenhed. Geografiske forhold kan dog give såvel enestående fordele som ulemper, og på nuværende tidspunkt har øerne tillige et enormt potentiale for at skabe vækst og udvikling, ikke bare hos dem selv, men også i EU som helhed. Netop derfor slår EØSU til lyd for intelligente politikker og udviklingsinitiativer på europæisk, nationalt og regionalt niveau, der ligeledes tager højde for øers særlige karakteristika. Ansvaret for intelligente politikker på øer bør imidlertid deles mellem alle de ovennævnte niveauer og ikke udelukkende påhvile et bestemt niveau. I lyset af dette delte ansvar, men ikke udelukkende på grund af det, opfordrer EØSU til, at der nedsættes en ekspertgruppe om øer, som skal føre tilsyn med politikker og deres anvendelighed og virkning på øer. EØSU anbefaler desuden, at der etableres en åben platform for øer, der skal fungere som et forum for koordinering af tiltag mellem øer, for så vidt angår målene for intelligente øer.
4.15.

Regulering af forbruget er ét værktøj. Andre værktøjer omfatter udviklingen af intelligente net (færre investeringer) og forskellige former for elektricitetsproduktion og -lagring. Her bør netoperatørerne spille en aktiv rolle og bidrage til udviklingen af nye forbrugsreguleringsteknikker. Det er ikke kun teknologier, men også reelle markedsmekanismer, som vil give mulighed for, at forbrugerne gradvis udvikler sig til »prosumers« (forbrugere, som ikke kun forbruger, men også producerer). Prosumers er i stigende grad ved at komme på banen, og netoperatører (transmissions- og distributionsnet) er centrale aktører. I Frankrig har licitation f.eks. nu gjort det muligt at optrappe belastningsreduktionen betragteligt, siden muligheden for belastningsstyring blev indført i 2010; fra 100 MW i systemets testfase til over 700 MW i slutningen af 2013. Også her er der meget, der skal drøftes af operatørerne, de lokale myndigheder, ansatte i sektoren og forbrugerorganisationerne.
4.6.

Imidlertid er det klart, at der et overordnet behov for et kapitel om bæredygtig udvikling i en investeringsaftale med Kina, navnlig da et centralt krav i Kina er grønne og bæredygtige investeringer. De fleste iagttagere mener, at hovedårsagen til Kinas interesse i en sådan aftale er landets behov for investeringer og teknisk knowhow fra EU til at udvide eksisterende byer og samtidig sikre størst mulig bæredygtighed og til at bygge nye bæredygtige byer i forskellige dele af Kina. Kina har set de fejl, der er begået ikke kun i industrilandene, hvor de indre bydele har været indbegrebet af forfald, men også den diffuse boligspredning, der skyldes byernes meget hurtige, uplanlagte og ukontrollerede vækst, især i de nye vækstøkonomier. Væksten i urbaniseringen i Kina er eksponentiel: over 50 % af kineserne bor allerede i byerne — en andel, som ansås for utænkelig for blot nogle få år siden. For eksempel firedoblede Shenzhen, en by, som ikke fandtes for 40 år siden, sit indbyggertal til over 10 millioner mennesker i tiåret frem til 2010. Kineserne er fast besluttede på at undgå flest muligt af de fælder, som ses andre steder.
5.1.

Et meget stort problem er viden — og mangel på viden — om asbest. Mange arbejdstagere udsættes for asbest på deres arbejde. Dette er især et problem i sektorerne for vedligeholdelse og dekontaminering, men mange andre er potentielt udsatte (tagdækkere, elektrikere, varmeinstallatører, arbejdstagere inden for genanvendelse, arbejdsmiljøkoordinatorer, arbejdstilsynsinspektører og mange andre). I henhold til den gældende lovgivning er arbejdsgivere allerede nu forpligtet til at sørge for den rette uddannelse af alle arbejdstagere, som udsættes for eller kan forventes at blive udsat for støv fra asbest eller materialer indeholdende asbest. Men med forbuddet mod brugen af forskellige typer materiale går viden om farerne, karakteristika og udseende gradvist tabt. Mange medlemsstater har udformet kurser for nedrivnings-, bygnings- og vedligeholdelsesarbejdere og andre, som arbejder med fjernelse af asbestholdige materialer, men der mangler stadig fyldestgørende standarder, der er gældende i hele EU.
7.5.

I denne nye finansielle situation opfordrer EØSU til, at der virkeligt pustes liv i virksomhedernes sociale ansvar, etisk adfærd og gennemsigtighed i finansverdenen og til at der gøres en oplysningsindsats fra tilsynsorganernes side for at forbedre den finansielle kultur (11), især for så vidt angår de forskellige former for social økonomi, som stadig er meget lidt kendte. Det er i denne forbindelse nødvendigt at lade den sociale økonomis netværk spille en større og mere synlig rolle. Det gælder organisationer såsom European Association of Co operative Banks (EACB), European Federation of Ethical and Alternative Banks and Financiers (FEBEA) og European Savings Banks Group (ESBG).
6.4.

Organisationer af forskellig politisk observans har behandlet spørgsmålet om regulering af jordbesiddelser og udarbejdelsen af relevante politiske foranstaltninger og henvist til, at der i høj grad er brug for en god regeringsførelse på dette område. FAO har udarbejdet frivillige retningslinjer vedrørende dette emne: »The Voluntary Guidelines of the Responsible Governance of Tenure of Land, Fisheries and Forestry« (8). Målet med disse retningslinjer er regulerede, sikre brugsrettigheder, der skal sikre lige adgang til ressourcerne (jord, fiskebanker, skove), og på den måde reducere sult og fattigdom, fremme en bæredygtig udvikling og en berigelse af miljøet. UNCTAD, FAO, IFAD og Verdensbanken har i fællesskab udarbejdet principper for ansvarlige investeringer i landbruget (9), hvor rettigheder, subsistensmidler og ressourcer inddrages. OECD har offentliggjort en politisk ramme for investeringer i landbruget (Policy Framework for Investment in Agriculture — PFIA) (10). Hermed tilbydes de enkelte lande en vejledning for udarbejdelsen af de politiske foranstaltninger vedrørende incitamenter til private investeringer i landbruget.
1.5.

EØSU finder det ligeledes vigtigt at sikre, at store og konkurrencedygtige mælkeproducenter i alle områder, herunder også områder med bedre betingelser for bæredygtig og konkurrencedygtig mælkeproduktion til eksport, gives mulighed for at udvide deres virksomhed for at følge med den hurtigt voksende globale efterspørgsel og dermed skabe øget beskæftigelse og indtjening til økonomien i EU's landdistrikter. Den største udfordring for disse landbrugere bliver imidlertid de enorme udsving i indkomst som følge af volatiliteten i både mejerivarepriserne (og dermed producenternes mælkepriser) og inputomkostninger. Det er absolut nødvendigt, at EU gør det muligt for medlemsstaterne og industrien at udvikle skattemæssige løsninger og enkle sikringsinstrumenter, som f.eks. kontrakter med faste marginer, der er letanvendelige for landbrugerne.
9.2.

Nordsøkommissionen skal samarbejde med House of Lords om at inddrage den britiske regering i at fremme en integreret tilgang til maritim fysisk planlægning i Nordsøen, Østersøen og til at udvikle et informationsdokument og en kommunikationsstrategi for over for offentligheden at pege på fordelene ved at have et energinet i Nordsøen.
1.1.

Familievirksomheder udgør rygraden i mange økonomier i verden og vokser i et imponerende tempo. De er kilde til vækst og beskæftigelse og er meget opmærksomme på lokale og regionale faktorer. Der kan være forskellige grunde til, at man opretter en familievirksomhed, men fælles for dem alle er et naturligt forekommende værdisæt, vilje til at engagere sig og bringe ofre samt en følelse af ansvarlighed både over for dem, der har skabt virksomheden, og over for dem, der fører den videre. Familievirksomheder er bedre i stand til at modstå vanskelige perioder med recession og stagnation, og en af hovedårsagerne til deres modstandskraft er følelsen af et personligt ansvar for virksomhedens omdømme.
4.5.4.

EØSU ser med tilfredshed på nogle af forslagene fra styringsgruppen om innovativ finansiering af udvikling (23) og støtter bestræbelserne på at tilvejebringe nye ressourcer til finansiering af målene for bæredygtig udvikling. Det er imidlertid nødvendigt, at disse nye midler anvendes med konsekvens i hele verden, at de ikke hæmmer en given sektors konkurrenceevne, og at deres anvendelse til mål for bæredygtig udvikling er gennemsigtig. EØSU så gerne et frivilligt globalt initiativ fra banksektoren, så den kan yde sit bidrag til finansiering af gabet mellem behov og disponible ressourcer for at nå målene for bæredygtig udvikling.
5.7.

Særligt skadelige for det indre markeds funktion er tiltag på det finansielle område, hvor finansielle produkter og instrumenter markedsføres under dække af etiske, sociale eller miljømæssige formål uden at opfylde de solvens- og tilsynskrav, som finansielle institutioner er underlagt. Den Europæiske Banktilsynsmyndighed har for nyligt vedtaget en udtalelse med forslag om en række foranstaltninger til begrænsning af risiciene, indførelse af krav om offentliggørelse og anbefalinger for at beskytte deltagerne mod potentielle interessekonflikter.
5.3.

EØSU medgiver, at energilagring kan være forbundet med ikke alene økonomiske, men også miljø- og sundhedsmæssige omkostninger. F.eks. står visse projekter vedrørende underjordisk oplagring af gas i modsætning til ønsket om at bevare vandressourcerne. Derfor mener EØSU, at alle teknologier bør forbedres. Udvalget mener nemlig, at oplagring i stor målestok kan have stor betydning for at udnytte komplementariteten mellem forskellige vedvarende energiformer. Således kan vindkraften træde til, når solcelleenergien varierer på kort, mellemlang og lang sigt. EØSU understreger, at dette fører til etablering af et net af sammenkoblinger mellem de forskellige elektricitetskilder, et net, som baserer sig på intelligente net (»smart grids«). Disse intelligente net benytter informationsteknologi, som optimerer produktion, distribution og forbrug af energien. EØSU mener, at denne teknologi bør udvikles, da den gør det muligt at styre energiefterspørgslen. Udvalget anser det dog for vigtigt, at man baserer sig på konsekvensanalyser om dette spørgsmål, idet den enkelte forbrugers frihed skal respekteres. Det ville være endnu mere hensigtsmæssigt at foretage en generel evaluering af alle instrumenter, som f.eks. M/441 og det tyske forbundskontor for informationssikkerheds (BSI's) beskyttelsesprofil, som gør det muligt at overføre og formidle data i fuld sikkerhed, at sikre integrationen af det intelligente hjem (»Smart Home«) osv., således at man kan identificere konkrete applikationer, der svarer til intelligente byers fremtidige behov, såsom programmering på grundlag af vejrudsigter.
2.6.

Dette program for bæredygtig udvikling for perioden efter 2015 har til formål at udstikke rammerne for FN's fremtidige foranstaltninger i marken med et nyt fokus på ligestilling, social inklusion og anstændigt arbejde, samtidig med at der værnes om bæredygtige indtægtskilder for dem, der er i arbejde, miljøet og tempoet for fornyelsen af biologiske og naturlige ressourcer. Programmet tager dog udgangspunkt i det forhold, at den økonomiske model, der styrer vores samfund, ikke er bæredygtig, hvilket betyder, at verdens ledere er nødt til at sikre et højt ambitionsniveau. Den nuværende økonomiske, sociale, miljømæssige og i sidste ende politiske situation er særdeles uholdbar i mange dele af verden, og dette er navnlig tilfældet i Euro-Middelhavsregionen. For at nå målene for bæredygtig udvikling, er der meget, der taler for, at man som et minimum er nødt til at ændre de økonomiske og finansielle principper, som økonomierne i dag bygger på, for at kunne ændre på situationen.
5.3.9.

Feasibilityundersøgelser kan eventuelt vise, at nogle kulmineregioner ikke kun har et stort potentiale for produktion af sol-, vind- eller geotermisk energi, men at de også har bedre forudsætninger for at opfylde andre betingelser for investering i og anvendelse af grønne energiteknologier: let at finde plads til nye produktionsfaciliteter, kvalificerede menneskelige ressourcer eller vilje til omskoling, lokale myndigheder, der kender til udfordringerne i energisektoren, og lokalsamfund, der er vant til industrielle projekter.
5.12.

Universiteterne må tage behørigt hensyn til, at langt de fleste kandidater med bachelor- og masteruddannelser, og sågar ph.d.'er, vil få job inden for det offentlige og i det private erhvervsliv, uden for den akademiske verden. Derfor bør uddannelsesstandarden og passende forberedelse til de efterfølgende job fortsat prioriteres højt, uanset hvilket felt et (førende) universitet er specialiseret inden for. Her fremstår USA som et eksempel, Europa ikke bør følge (11). Opskriften for Europa er at stræbe efter ekspertise og lighed.
1.2.

Et initiativ til fremme af nanoteknologien kan bidrage til at videreudvikle den fælles europæiske industripolitik. Forskning og udvikling er så komplekse størrelser, at de ikke kan præsteres af enkelte virksomheder eller institutioner alene. Der er behov for et tværgående samarbejde mellem universiteter, videnskabelige institutioner, virksomheder og væksthuse for nye virksomheder. Et godt eksempel er forskningscentre som dem, der f.eks. er blevet etableret inden for kemi- og lægemiddelsektoren. Det skal sikres, at SMV'erne integreres.
3.2.3.

EØSU anbefaler, at der iværksættes konkrete foranstaltninger til at genskabe et image af ingeniører og teknikere som hovedaktører i en hurtigere omsætning af forskningsresultaterne til markedsapplikationer og løsninger af samfundets problemer. Nærmere bestemt opfordrer EØSU til, at Erasmusinitiativet for unge iværksættere (Erasmus for Young Entrepreneurs — EYE) og mikrokreditmekanismerne bliver styrket med specifikt sigte på ingeniører, og at der lanceres en EU-pris til kreative ingeniører for at give professionen mulighed for at blive mere synlig og tilskynde til udvikling af idéer og avancerede ingeniørprojekter.
1.1.

Efter civilsamfundsforummet for Vestbalkan i Beograd den 2.—3. juni 2015 har EØSU anmodet om, at Energifællesskabet, som har til formål at udvide gældende EU-ret på energiområdet til udvidelses- og nabolande, styrkes yderligere og integreres tættere i energiunionsprojektet. Energi bør være en faktor for udvikling og sammenkobling i regionen, og borgerne i landene på Vestbalkan skal have en klar idé om de økonomiske og miljømæssige fordele ved en tiltrædelse af EU.
4.3.

EØSU insisterer på, at der må udvikles en passende differentieret metodologi for evalueringskriterierne og -parametrene. Kommissionen fastslår (13): »Dette skal sikre, at den offentlige støtte stimulerer innovation, grønne teknologier og udvikling af menneskelig kapital, forhindrer miljøskader og i sidste ende fremmer vækst, beskæftigelse og EU's konkurrenceevne.« Alle sammen elementer, som indgår i en evaluering af statsstøttens virkning, der ikke blot begrænser sig til en vurdering af omkostninger. Europa-Parlamentet ønsker at deltage i definitionen af evalueringsmetoder og i udformningen af EU-lovgivningen om statsstøtte, da den har stor indflydelse på den økonomiske politik, medlemsstaterne kan føre. EØSU understreger desuden, at det af hensyn til forskningen er vigtigt, at der er fri adgang til evalueringsdata, så metoderne kan forbedres.
—

For at give alle involverede parter mulighed for at give/få hurtig feedback kunne man indarbejde en evaluering af informationen (og frem for alt forståelsen heraf). Der kunne i den forbindelse gøres brug af komponenter i de sociale medier til præsentation, distribution og udveksling.
5.7.

EØSU er enig i den erklæring, der blev fremsat under den offentlige høring den 26. maj 2015, om at formuleringen af artikel 290 og 291 kan forbedres og i tilfælde af en fremtidig revision af traktaterne bør udformes klarere og mindre tvetydigt. Artiklernes gennemførelse bør reguleres bedre i EU-lovgivningen for at undgå, at beslutninger om valg af instrument ender med i højere grad at blive politiske end tekniske.
6.5.

Det kunne være interessant at opbygge sammenlignelige nationale data, som kan danne grundlag for en vurdering af de enkelte landes resultater, når det gælder de forskellige vekseluddannelsessystemers gennemførelse og effekt i Europa. Cedefop, Eurostat og Kommissionen indsamler allerede data som led i ET 2020- og Københavnstrategierne, men EU har behov for et sammenhængende redskab, som udnytter de opnåede fremskridt samt virkningerne af de reformer, medlemsstaterne gennemfører for at forbedre resultaterne og kvaliteten af erhvervsuddannelsessystemerne. EØSU foreslår, at et sådant kvalitetsvurderingsredskab mindst bør omfatte følgende politiske spørgsmål: — Hvordan og hvorfor fører vekseluddannelse til højere beskæftigelse? — Fører vekseluddannelse til færre gnidninger på arbejdsmarkedet, såsom kortere arbejdsløshedsperioder og bedre matchning af kvalifikationer? — Hvordan kan vekseluddannelse føre til øget mobilitet, både inden for og mellem de forskellige sektorer?
6.5.2.

EØSU mener, at det har afgørende betydning, at Kommissionen klart viser, at den påtager sig ansvaret for hele EU på dette område. Kun på den måde kan EU's holdninger håndhæves på effektiv vis over for handelspartnere. Samtidig er det ikke til gavn for en fair konkurrence mellem medlemsstaterne, hvis der findes forskellige aftaler med tredjelande. Kun for så vidt som der er tale om regionale eller landespecifikke begrænsninger fra medlemsstaternes side, bør der kunne træffes specifikke foranstaltninger.
3.2.

Hverken den nuværende internationale ramme eller de nationale love sikrer passende beskyttelse mod kønsbaseret vold på arbejdspladsen. I de fleste lande fokuserer værktøjerne til bekæmpelse af kønsbaseret vold hovedsageligt på kriminalisering af gerningsmanden, normalt ved at lade seksuelle lovovertrædelser indgå i strafferetten. Selv om de er af central betydning, er disse foranstaltninger ikke altid tilpasset forholdene på arbejdspladsen. Som ILO’s ekspertudvalg påpeger: »Generelt er det forkert at behandle sexchikane under strafferetten, [for] selvom den gør det muligt at få kendskab til de mest alvorlige tilfælde, så gør den det ikke muligt på en fyldestgørende måde at behandle hele viften af adfærd, som bør tages i betragtning som sexchikane i en arbejdsmæssig sammenhæng, og hvor bevisbyrden er mere krævende, og adgangen til retsmidler er mere begrænset« (13). Forebyggelse af sexchikane går ud på at overbevise arbejdsgivere og arbejdstagere om, at sexistisk adfærd ikke hører hjemme på en arbejdsplads. I den europæiske rammeaftale hedder det, at »virksomhederne skal udfærdige en præcis erklæring om, at mobning og vold ikke tolereres på stedet«.
5.12.

»(Regionalt) aktiemarked for almenvellet«. Alle de etiske banker, der arbejder for almenvellet, kunne sammen skabe et regionalt aktiemarked for almenvellet, som tager imod de låneansøgninger, der består den etiske test, men ikke en finansiel solvenstest. Disse aktiemarkeder vil i modsætning til deres konventionelle modparter ikke være et forum for handel med virksomhedsaktier eller opnåelse af finansielle afkast — dette vil ikke være formålet med at investere i en virksomhed. Fordelen for finansielle investorer ville ligge et andet sted, såsom mening, nytte og etik (»en tredobbelt skyline«). På denne måde ville europæiske borgere og virksomheder få mulighed for at foretage etiske investeringer, der afspejler værdierne i medlemsstaternes forfatninger og EU's egne traktater.
5.5.

I Moldova har programmet for stimulering af økonomien i landdistrikter siden 2010 vist sig som et effektivt redskab til jobskabelse i Moldovas provinser. Landbrug og landdistriktudvikling er blevet identificeret som et fokusområde for udviklingssamarbejdet mellem EU og Moldova i perioden 2014-2017, og der er mellem 100 og 120 mio. EUR til rådighed for denne sektor. I den forbindelse blev der i sommeren 2014 vedtaget et vidtspændende ENPARD-program for Moldova med et budget på 64 mio. EUR, hvis gennemførelse påbegyndtes i begyndelsen af 2015. Med budgetstøtte og teknisk bistand skal programmet understøtte en langsigtet, omfattende strategi for udvikling af sektoren, som regeringen har udarbejdet. Denne økonomiske støtte bidrager til at øge landbrugssektorens konkurrenceevne og til at uddybe drøftelserne om udvikling af nye politikker.
6.7.

De relevante institutioner er ansvarlige for at stille de nødvendige teknologiske infrastrukturer og værktøjer til rådighed for borgerne, således at borgerne er i stand til at udføre almindelige digitale aktiviteter, samt for at tilpasse de sociale strukturer til nye teknologier og fremme de nødvendige uddannelses- og træningsaktiviteter, der giver borgerne de kompetencer, de skal bruge for at anvende de nævnte værktøjer, og samtidig formindsker den nuværende digitale kløft med henblik på at skabe mere territorial, social og økonomisk samhørighed.
4.1.

Ved indledningen af præsident Peña Nietos mandat (december 2012) undertegnede de vigtigste partier en »Pagt for Mexico«, hvorefter regeringen lancerede en række reformer for at modernisere økonomien og statsapparatet og stimulere den mexicanske økonomi. Ikke desto mindre er den økonomiske vitalitet, der findes i Mexico, truet, hvis kampen mod vold og for fuld overholdelse af menneskerettighederne ikke vindes. Bekæmpelsen af de kriminelle netværk for at dæmme op for den vold, der har grebet om sig i de foregående år, har endnu ikke givet de ønskede resultater, idet vilkårlige drab, forsvindinger, kidnapninger osv. stadig finder sted i betydeligt omfang. Det skal her understreges, at der fra føderalt hold er iværksat en række foranstaltninger (nationalt menneskerettighedsprogram, koordinering mellem myndighederne på lokalt, delstats- og føderalt niveau) for at gøre en ende på den manglende koordinering af de forskellige politikorps og forhindre politiets meddelagtighed eller implicering i forbrydelserne.