Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Strategisk fremsynsrapport 2021 — EU's kapacitet og frihed til at handle

(COM(2021) 750 final)

(2022/C 290/06)

Ordfører: Sandra PARTHIE

Anmodning om udtalelse Kommissionen, 1.3.2022 Retsgrundlag Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug Vedtaget i sektionen 4.3.2022 Vedtaget på plenarforsamlingen 23.3.2022 Plenarforsamling nr. 568 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 199/3/0

1. Præambel

1.1. Kommissionens rapport og denne udtalelse blev udarbejdet inden Ruslands aggression, krigen i Ukraine og den deraf følgende humanitære krise, og konsekvenserne heraf afspejles derfor ikke i udtalelsen. EØSU understreger, at disse tragiske hændelser naturligvis i alvorlig grad indvirker på vores levevis, og udvalget henstiller derfor, at JRC's og Kommissionens igangværende strategiske fremsynsaktiviteter i langt højere grad sætter fokus på de geopolitiske virkninger af disse strategiske forandringer i den kommende strategiske fremsynsrapport end tidligere planlagt. Det gælder lige fra stigende energipriser, højere udgifter til sikkerhed og forsvar til nye migrationsstrømme og forsyningsusikkerhed i og uden for Europa.

2. Konklusioner og anbefalinger

2.1. EØSU ser med stor tilfredshed på den planlagte anvendelse af fremsynsmetoden i EU's politiske beslutningsproces. Da strategisk fremsyn er en deltagelsesproces, har EØSU stadig en forventning om, at synergier og strukturel inddragelse af alle EU-institutioner, herunder EØSU, vil blomstre på dette grundlag. I den forbindelse fremhæver EØSU det europæiske strategi- og politikanalysesystem (ESPAS) som et godt eksempel på EU's interinstitutionelle samarbejde.

2.2. fire vigtige globale tendenser er relevante for det grundlæggende spørgsmål om EU's kapacitet og frihed til at handle. De repræsenterer vor tids centrale overordnede megatendenser, som fortsat vil have afgørende betydning for udformningen af EU's politik. Deres udvikling er dog fortsat bredt funderet og berører forskellige aspekter, samtidig med at der savnes en uddybning af de enkelte underemner. EØSU beklager især, at der ikke er taget tilstrækkeligt hensyn til den sociale dimension samt til ungdomsspørgsmål og spørgsmål om retfærdighed mellem generationerne, på trods af at disse spørgsmål er blevet uddybet i baggrundsrapporten Shaping & securing the EU's open strategic autonomy by 2040 and beyond fra Det Fælles Forskningscenter Udvalget mener, at deer relevante for det grundlæggende spørgsmål om EU's kapacitet og frihed til at handle. De repræsenterer vor tids centrale overordnede megatendenser, som fortsat vil have afgørende betydning for udformningen af EU's politik. Deres udvikling er dog fortsat bredt funderet og berører forskellige aspekter, samtidig med at der savnes en uddybning af de enkelte underemner. EØSU beklager især, at der ikke er taget tilstrækkeligt hensyn til den sociale dimension samt til ungdomsspørgsmål og spørgsmål om retfærdighed mellem generationerne, på trods af at disse spørgsmål er blevet uddybet i baggrundsrapportenfra Det Fælles Forskningscenter ( 1 )

2.3. EØSU er enig i, at det valgte emne i den strategiske fremsynsrapport 2021 har stor politisk relevans, og at det kan skabe de rette rammebetingelser for en velforvaltet indbyrdes afhængighed og åben strategisk autonomi baseret på fælles værdier, samhørighed, en stærk multilateral forvaltning og et regelbaseret samarbejde. Udvalget opfordrer imidlertid indtrængende til, at fremsynsprocessens metoder bliver anvendt korrekt med henblik på at fastlægge fremtidige emner. Det er afgørende at vurdere udviklingen over tid, dvs. at de nuværende FoU-investeringer og antallet af patenter ikke blot skal sammenlignes med Kinas og USA's investeringer og patenter, men også med tidligere niveauer, så man kan få et klart overblik over, om vi bevæger os i den rigtige retning.

2.4. Der sættes ikke spørgsmålstegn ved anvendelsen af strategisk fremsyn som tilgang og rapportens tematiske fokus, men det er fortsat uklart, hvad der udmærker den strategiske fremsynsrapport 2021 som en virkelig fremsynsressource. Der savnes en klar forbindelse mellem valget af tendenser, de(t) fremtidsscenarie(r), der undersøges, og de logiske konklusioner for rapportens hovedspørgsmål.

Ud over manglen på en klar fremsynsmetode formår Kommissionen i sin anden strategiske fremsynsrapport, for 2021, heller ikke at tilvejebringe en logisk, sammenhængende og handlingsorienteret ramme for EU's beslutningstagning og dermed gøre det muligt for de politiske beslutningstagere at fastsætte strategiske prioriteter og handle.

2.5. Et meget vigtigt aspekt, som skal uddybes, er den rolle, som ikkestatslige aktører spiller i de nuværende forvaltningssystemer — navnlig multinationale selskaber. Den strategiske autonomi bør efter udvalgets mening som minimum øges, for så vidt angår de aktører, som de facto er regel- og normgivende, såsom store teknologivirksomheder, banker og finansielle aktører, der opererer på globalt plan, samt civilsamfundsorganisationer.

2.6. EU's politiske beslutningstagere vil kun kunne drage fuld nytte af rapportens fremsynsdimension, såfremt rapporten grundlæggende udformes som en åben, pluralistisk, mangfoldig og tværfaglig proces, som inddrager arbejdsmarkedets parter og det organiserede civilsamfund, navnlig EØSU, i alle faser af den fremsynsproces, der fører til (fremtidige) strategiske fremsynsrapporter.

2.7. I den forbindelse opfordrer EØSU specifikt Det Fælles Forskningscenter til at inddrage udvalget fuldt ud i dets fremsynscyklus og til at støtte det i screeningen af eksisterende fremsynsaktiviteter, der udføres af civilsamfundsorganisationer, fagforeninger og erhvervsorganisationer. EØSU foreslår endvidere, at man støtter EU's civilsamfundsorganisationer i at udvikle fremsynsekspertise og gennemføre fremsynsaktiviteter som led i en struktureret proces sammen med Det Fælles Forskningscenter, f.eks. i form af et pilotprojekt med EØSU-medlemmer og civilsamfundsorganisationer.

2.8. Så selv om ambitionen hilses velkommen, er der stadig plads til forbedringer i de næste fremsynsrapporter med hensyn til følgende: — Rapporten skal skabe bedre sammenhæng mellem megatendenser og strategiske hjørnesten, for så vidt angår overensstemmelse, sandsynlighed og relevans. — Fremsynsprocessen frem til den næste rapport bør give EØSU og andre relevante aktører konkrete muligheder for at lære af, bidrage til og forbedre dens kvalitet. — Navnlig EØSU har allerede udarbejdet en række udtalelser vedrørende den kommende fremsynsrapport for 2022, dvs. om den dobbelte grønne og digitale omstilling (2). — I den forbindelse foreslår EØSU, at Kommissionen i samarbejde med Det Fælles Forskningscenter udvikler en årlig høringscyklus, som skal bidrage til udarbejdelsen af den årlige fremsynsrapport. Kommissionen bør inddrage EØSU, Regionsudvalget og andre EU-institutioner, f.eks. ved at tilbyde regelmæssige, skræddersyede workshopper og ved at inddrage EØSU's medlemmer i Det Fælles Forskningscenters og generalsekretariatets underliggende fremsynsaktiviteter. — Der bør nedsættes en fokusgruppe med arbejdsmarkedets parter/civilsamfundets aktører med henblik på at drøfte, hvordan denne målgruppe kan drage fordel af Kommissionens strategiske fremsynsrapporter, og hvordan fremtidige rapporter kan udformes, så de får mest mulig værdi. — Kommissionen står i spidsen for krav om, at ministernetværket skal inddrage arbejdsmarkedets parter og repræsentanter for civilsamfundet i netværkets fremsynsrelaterede aktiviteter.

2.9. EØSU foreslår at ændre på udvalgets egne arbejdsprocesser med hensyn til de årlige fremsynsrapporter, så de på forhånd kan give indsigt, yde ekspertise og fremsætte specifikke forslag, dvs. under udarbejdelsen af de forskellige rapporter frem for blot at tage stilling til dem efterfølgende. Udvalget mener, at dette vil forbedre de oplysninger, der indsamles til de årlige fremsynsrapporter, eftersom EØSU's medlemmer har stærke og tætte forbindelser til deres respektive grene af samfundet og erhvervssektorer og bedre er i stand til at opfange »svage«, omend afgørende signaler i forbindelse med relevante udviklingstendenser. Derudover kan EØSU videreformidle og udbrede fremsynsresultater og -viden og således hjælpe de nationale civilsamfundsaktører med at få en bedre forståelse af EU's politiske beslutninger.

2.10. Endelig opfordrer EØSU Kommissionen til at videreudvikle EU's strategiske fremsynsdagsorden. Udvalget er overbevist om, at yderligere integration af fremsyn i EU's beslutningstagning er vejen frem, og gentager sit tilbud om at hjælpe Kommissionen og andre EU-institutioner med at nå dette mål.

3. Generelle bemærkninger

3.1. EØSU støtter fuldt ud rapporten, der fremhæver betydningen af et åbent, konkurrencedygtigt og fuldt ud fungerende indre marked, der gør det muligt for virksomheder at vokse til de størrelser, der er nødvendige for at kunne konkurrere globalt. Dette gælder også rapportens anbefaling om fuldt ud at gennemføre kapitalmarkedsunionen og bankunionen, som efter EØSU's opfattelse bidrager direkte til EU's modstandsdygtighed over for finanskriser, beskyttelsen af indskydere og en solid og stabil økonomisk genopretning ( 3 )

3.2. EØSU bifalder offentliggørelsen af de reviderede retningslinjer og værktøjskassen for bedre regulering, som skal hjælpe med at fastsætte, hvordan strategisk fremsyn bør anvendes i konsekvensanalyser og evalueringer. For at sikre, at de anvendes korrekt, er det afgørende, at Kommissionen sikrer de medarbejdere, som foretager konsekvensanalyser og evalueringer, passende uddannelse og tilstrækkelige ressourcer.

3.3. I rapporten fremhæves behovet for en deltagelsesbaseret og inklusiv forvaltning, der skal øge tilliden og legitimiteten på alle niveauer som en måde at tage fat på et mere udfordrende forvaltningslandskab på, hvilket øger betydningen af platforme som f.eks. EØSU. Udvalget mener, at det nu mere end nogensinde før er vigtigt at give civilsamfundet en stemme i hele EU for at muliggøre en effektiv forvaltning i det 21. århundrede og nå frem til bredt funderede og bæredygtige løsninger frem for nemme løsninger.

3.4. EØSU noterer sig Kommissionens opfølgning ( 4 ) på udvalgets udtalelse »Strategisk fremsynsrapport 2020 — Med kurs mod et mere modstandsdygtigt Europa« ( 5 ) og føler, at det må reagere på de aspekter, som udvalget fortsat anser for at være relevante, da de ikke er blevet tilstrækkeligt behandlet i den strategiske fremsynsrapport 2021: — Det hævdes i opfølgningsdokumentet, at fremsyn indgik i den strategiske fremsynsrapport for 2020. EØSU mener imidlertid, at der mangler gennemsigtighed omkring, hvordan fremsynsprincipper og -metoder er blevet anvendt til at komme frem til rapportens konklusioner, og hvordan eksterne aktører er blevet inddraget i fremsynsaktiviteterne. Der udstikkes f.eks. ikke nogen klar kurs for, hvordan EØSU kan inddrages. — I opfølgningsdokumentet påpeges det, at enkelte spørgsmål skal videreudvikles og uddybes som ønsket af EØSU, og at de bør indarbejdes i politiske forslag, og at fremsynsrapporten blot er et udgangspunkt for overvejelser. Efter EØSU's opfattelse egner rapportens nuværende format sig ikke som udgangspunkt for politiske forslag og ej heller som et konkret grundlag for overvejelser. — I opfølgningsdokumentet understreges det ligeledes, at det er vigtigt at beskrive den nuværende situation og status quo i en fremsynsanalyse. EØSU er enig i, at dette traditionelt set er det første skridt i en fremsynsanalyse. Til forskel fra de andre strategiske fremsynsrapporter bør det udelukkende tjene som udgangspunkt for fremtidsorienterede analyser, hvilket ville være en mere relevant metode for EØSU's medlemmer til at fremsætte anbefalinger til handling.

3.5. De ti områder , hvor EU kan styrke sin åbne strategiske autonomi og globale lederposition, er generelt relevante, men de præsenteres efter EØSU's mening ikke som logiske strategiske konklusioner af en ramme, som omfatter tendenser og usikkerhedsfaktorer. Man kan derfor ikke antage, at de udgør helhedsorienterede og præcise strategiske hjørnesten set ud fra et fremsynsperspektiv.

3.6. EØSU mener, at der ikke er nogen egentlig mangel på fremsyn eller strategisk planlægning fra Kommissionens side. Efter udvalgets opfattelse ligger det egentlige problem i den manglende politiske vilje hos EU's beslutningstagere til at omdanne fremsyn til vidtrækkende forslag. Hvis der ikke er politisk vilje, vil fremsyn i sig selv ikke føre til, at de ønskede skridt tages.

3.7. EØSU fremhæver manglerne ved en lukket fremsynsproces med begrænset høring og bemærker, at spørgsmålet om stigende inflation og stigende energipriser, som EØSU betragter som afgørende elementer for spørgsmålet om strategisk autonomi, ikke nævnes. EØSU er inden for rammerne af sin rådgivende rolle allerede i færd med at udarbejde fremadskuende udtalelser ( 6 ) for at styrke EU's evne til bedre at integrere fremsyn i beslutningsprocessen.

3.8. Desuden nævnes socialsikringsordningernes rolle, herunder udviklingen af velfærdsstaten, ikke i rapporten. Generelt synes de sociale aspekter af dette spørgsmål at blive tilsidesat til fordel for teknologiske og økonomiske aspekter. EU-borgerne forventer, at staten yder et højt niveau af social sikring og velfærd. Med hensyn til strategisk autonomi er det således fortsat et ubesvaret spørgsmål, hvordan socialsikringsordningerne skal finansieres i fremtiden. Udvalget efterlyser en mere dybtgående analyse af dette spørgsmål, der skal udarbejdes ved hjælp af fremsynsværktøjer.

3.9. Den strategiske fremsynsrapport 2021 indeholder en omfattende liste over udfordringer. Den indeholder imidlertid ikke klare retningslinjer for prioriteter og prioriterede foranstaltninger eller forslag til, hvordan virksomheder og arbejdstagere kan eller bør forberede sig på at imødegå disse udfordringer. Mange tendenser kan påvirke borgerne og virksomhederne samtidig. Dette er en forspildt mulighed, som EØSU kan hjælpe med at råde bod på takket være dets rolle i håndteringen af udfordringer på højt plan og i gennemførelsen af foreslåede løsninger i praksis, navnlig dem fra arbejdsgivere og arbejdstagere.

3.10. Tackling Obesities: Future Choices Rapporten lever i øjeblikket ikke op til sit navn som et fremsynsdokument, sådan som det f.eks. beskrives i »Strategic Foresight Primer« fra det tidligere Europæiske Center for Politisk Strategi ( 7 ) . Et eksempel på god praksis for metodologisk gennemsigtige fremsynsrapporter er ( 8 ) , som den britiske regerings fremsynstjeneste har bestilt.

3.11. Rapporten henviser specifikt til EU's fremsynsnetværk af ministre for fremtiden og den dermed forbundne udvikling af fremsynskapacitet på nationalt plan. Udvalget opfordrer indtrængende Kommissionen til også i dette netværk at sikre, at aktører som EØSU inddrages aktivt i gennemførelsen af fremsynsprojekter i stedet for blot at få præsenteret resultaterne heraf.

3.12. EØSU opfordrer Kommissionen til at videreudvikle EU's dagsorden for strategisk fremsyn. Som det fremgår af udtalelsen, kræver dette flere ændringer. EØSU er imidlertid overbevist om, at yderligere integration af fremsyn i EU's beslutningstagning er vejen frem, og gentager sit tilbud om at bistå og samarbejde med Kommissionen og andre EU-institutioner om dette mål. Målene for fremsyn vil kun kunne opnås med en åben, pluralistisk, mangfoldig og tværfaglig proces, som inddrager arbejdsmarkedets parter og det organiserede civilsamfund, navnlig EØSU, i alle processens faser.

Bruxelles, den 23. marts 2022. Christa SCHWENG Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC125994/open_strategic_autonomy_2040_online_1.pdf

(2) EØSU's udtalelse: EUT C 311 af 18.9.2020, s. 36, EUT C 364 af 28.10.2020, s. 143, EUT C 440 af 18.12.2020, s. 99, EUT C 429 af 11.12.2020, s. 268 ,EUT C 429 af 11.12.2020, s. 51, EUT C 429 af 11.12.2020, s. 66, EUT C 429 af 11.12.2020, s. 187, EUT C 429 af 11.12.2020, s. 259, EUT C 374 af 16.9.2021, s. 84.

(3) https://www.eesc.europa.eu/da/policies/policy-areas/financial-services-and-capital-markets.

(4) https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/04_eesc_follow-up_report_april_2021_gri.pdf, s. 187-200.

(5) EUT C 220 af 9.6.2021, s. 67.

(6) Se de seneste eksempler på fremadskuende EØSU-udtalelser:

— CCMI/184 — Foregribelse af strukturelle og sektorspecifikke forandringer og omstrukturering af industrielle kulturer — mod nye grænser for genopretning og modstandsdygtighed i forskellige dele af Europa

— EUT C 341 af 24.8.2021, s. 1: EØSU arrangerer også aktiviteter, der fremmer fremadskuende debatter som f.eks.:

— ECO-konferencen Economic aspects of Strategic Foresight and EU decision-making (juni 2021),

— REX-konferencen The Geopolitics of the European Green Deal (EGD), a crosscutting insight into the geopolitical implications of the EGD (december 2021),

— REX-sektionens debat ved dens sektionsmøde: Strategic foresight — a vision for the future of Europe (februar 2022).

(7) »What strategic foresight is not? Not a report — a carefully designed and purposeful intervention. Strategic foresight is a learning process that offers a decision-maker new and refreshing perspectives on the present situation — which is often puzzling, socially messy and uncertain. It engages with uncertainty as a friend rather than as a foe. It is not a report but a means to some other end. The carefully designed and purposeful intervention focusses the social learning process on the needs of a specific set of users and their needs (i.e. their uses foresight).«, European Commission, European Political Strategy Centre, A. Wilkinson, Strategic Foresight Primer, Publications Office, 2017, Retrieved January 16, 2022 from https://data.europa.eu/doi/10.2872/71492.

(8) Tackling obesities: Future choices — project report. Hentet den 14.1.2022 fra https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/287937/07-1184x-tackling-obesities-future-choices-report.pdf.