DA Den Europæiske Unions Tidende C 247/11

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2011/C 247/06

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

ANSØGNING OM ÆNDRING I HENHOLD TIL ARTIKEL 9

»LANGRES«

EF-Nr.: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

BGB ( ) BOB ( X )

1. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen:

—  Produktets betegnelse — Varebeskrivelse —  Geografisk område —  Bevis for oprindelse — Produktionsmetode — Tilknytning — Mærkning —  Krav i nationale bestemmelser —  Andet (angives nærmere)

2. Type ændring(er):

—  Ændring af enhedsdokument eller resuméark — Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort —  Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006) —  Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006)

3. Ændring(er):

Hovedformålet med de ønskede ændringer er at præcisere og skærpe produktionsbetingelserne for den anvendte mælk og den fremstillede ost.

Ændringerne bidrager til at styrke produktets tilknytning til det geografiske område og beskytte produktets kendetegn.

3.1. Punkt 2 i varebeskrivelsen:

VAREBESKRIVELSE:

I varebeskrivelsen er visse tekniske oplysninger blevet præciseret for bedre at beskrive Langres-ostene.

Skorpens udseende og ostens form: Beskrivelsen er blevet præciseret, og ordbrugen er blevet tilpasset de faktiske forhold omkring produktet, således som de fremgår af kontrollen af produktet og navnlig den organoleptiske undersøgelse. Ændringerne medfører ingen ændringer af produktets kendetegn.

Henvisning til osteformens tværmål og ikke ostens tværmål: Kontrollen af ostenes tværmål tydeliggøres. Da tværmålet ændrer sig lidt efter lagerperioden og modningsbetingelserne, er det mere pålideligt at beskrive osteformene.

Afskaffelse af ostens højde og indførelse af en maksimumsvægt: Man har vurderet, at det er mere tilfredsstillende for ostenes kendetegn at anvende en minimums- og maksimumsvægt og et minimums- og maksimumstværmål.

Indførelse af en mellemstørrelse: Denne mellemstørrelse ligger mellem den lille og den store ostestørrelse og gør det nemmere for forbrugeren at identificere de forskellige størrelser og styrker den typiske karakter af betegnelsen Langres. Reduktionen af tværmålet af den lille ost giver også en bedre differentiering i forhold til den mellemstore ost.

3.2. Punkt 5 i varebeskrivelsen:

BESKRIVELSE AF PRODUKTIONSMETODEN:

Mælkeproduktion

Malkekvæg

Ved at anvende kvægracer, der er bedre egnet til en mindre intensiv mælkeproduktion, kan Langres styrke tilknytningen til området.

Bestemmelserne om køb af malkekøer og opfodring af kvier skal sikre, at den mælk, der anvendes til fremstilling af Langres-oste, stammer fra dyr, som er tilpasset produktionsområdet, fordi opdræt og fodring af dyrene overholder varespecifikationen i perioden forud for mælkeydelsesperioden.

Foder til malkekvæg

Egenproduktionen af foder i produktionsområdet for BOB Langres er fastsat på et højt niveau (80 %) og er et af vigtigste kriterier for den styrkede tilknytning til området. Naturmiljøets kendetegn og opdrætternes viden om græsavl udmønter sig i malkekøernes foder.

Alle bestemmelser om foder til malkekøerne skal bidrage til at opretholde den traditionelle græsproduktion i produktionsområdet for Langres-oste og garantere, at græs udgør en minimumsandel af foderet. De skal også bevare den naturlige forskelligartede flora i området og forhindre tilførsel af unaturlige bestanddele.

Det forhold, at græs skal udgøre en betydelig andel af dyrenes foder (obligatorisk græsning seks måneder om året, mindst 20 ar græsgange pr. malkeko, græs udgør 30 % af vinterfoderrationen), er en vigtig faktor for tilknytningen til området. Begrænsningen af mineralske kosttilskud bidrager også til dette formål, fordi den respekterer græsgangenes biodiversitet og begrænser udledningen af kvælstof, der forsurer jordbunden og dermed fremmer uønskede og endog konkurrerende plantearter i forhold til den ønskede flora.

Kapaciteten til at oplagre foder svarende til 130 % af foderbehovet i vinterperioden er udtryk for en gammel praksis, der er vidt udbredt og typisk for området. Opdrætteren kan derved bevare sin foderautonomi og sikre sig mod ugunstige vejrforhold, som medfører en dårlig høst. Der gælder en tilpasningsperiode for de opdrættere, som ikke opfylder dette kriterium.

Grovfoder og foderkoncentrat er tilladt og defineret på positivlister. Kendetegnene for disse foderstoffer og reglerne for opbevaring, tilberedning og tildeling af dem er også blevet præciseret. Alle disse nye bestemmelser stemmer overens med de traditionelle metoder, der anvendes i produktionsområdet for Langres-oste. De udelukker visse fodertyper og opbevaringsmetoder, som kunne have en negativ indflydelse af den specifikke karakter af den mælk, som skal anvendes til at fremstille Langres-oste.

Listen over disse foderstoffer er udarbejdet under hensyn til kravet om egenproduktion af foder i produktionsområdet for at sikre, at foderet har en lokal oprindelse.

Den begrænsede anvendelse af foderkoncentrat bidrager i øvrigt til at bremse intensiveringen af produktionen og fremme tilknytningen til området.

Osteforarbejdning

Tidligere gjaldt der generelle regler for anvendelsen af behandlinger og tilsætningsstoffer for ostene. Man har imidlertid konstateret, at nye teknikker, hvoraf en vis del vedrører behandlinger og tilsætningsstoffer såsom mikrofiltrering, delvis koncentrering af mælken og modningsenzymer, vil kunne påvirke kendetegne for oste med oprindelsesbetegnelser. Nogle enzymtilsætningsstoffer synes at være uforenelige med de vigtigste kendetegn for produkter med BOB.

Man har derfor fundet det nødvendigt i punkt 5 af varespecifikationen for hver oprindelsesbetegnelse at præcisere de nuværende metoder for anvendelse af behandlinger og tilsætningsstoffer for mælk og i ostefremstillingen. Det sker for at undgå, at nye metoder kan være til skade for kendetegnene for oste med betegnelse.

I varespecifikationen fra 1996 var der i øvrigt fastsat en række tekniske kriterier: Varighed af og temperatur under syrnings- og afdrypningsfasen, ingen vendinger af osten i afdrypningsfasen og hyppig behandling i modningsperioden.

De tekniske kriterier i den nye udgave af varespecifikationen, der omfatter behandlinger fra formningen af ostemassen til ostenes modning, fastlægger rammer for fremstillingsprocessen og sikrer ensartede produktionsvilkår, der udtrykker den organoleptiske egenart af Langres-ostene. Disse produktionsvilkår respekterer også de metoder, som i årenes løb har skabt Langres-ostenes anseelse.

Mælken modner inden tilsætning af løbe og anvendelse af mesofilt gærstof: Med disse metoder er det muligt at garantere ostemassens mælkekvalitet, der er en vigtig forudsætning for fremstillingsmetoden i forhold til den færdige osts organoleptiske kendetegn.

Varighed af mælkens sammenløben: En meget vigtig faktor i den forstand, at den garanterer ostemassens kendetegn og giver Langres-ostene deres egenart.

Opskæring af ostemassen gør det muligt at foretage en første afdrypning i karret, hvad der letter den senere afdrypning. Til gengæld har forbuddet mod at foretage en første afdrypning uden for karret til formål at bevare ostemassens integritet.

Forbuddet mod at vaske og omrøre ostemassen, når den lægges i forme, var specifikt for produktion med løbestof og er blevet ophævet, fordi det er blevet overflødigt på grund af begrænsningen af pH-værdien til 4,6 på det tidspunkt, hvor ostene tages ud af formene. Denne begrænsning garanterer ostenes mælkekarakter og forhindrer, at ostemassen vaskes eller omrøres.

Fastlæggelsen af en temperatur på mindst 19 °C fremmer den spontane afdrypning og opretholder enzymaktiviteten, der forbedrer syrningen af ostene.

Antallet af vendinger under afdrypningen er blevet begrænset til to, og det sikrer den naturlige dannelse af en hulning på ostens overside, hvad der er en vigtig forudsætning for denne oprindelsesbetegnelse.

Ostens modning

De gennemførte præciseringer giver bedre rammer for modningsfasen i vid forstand (fra aftørring til den egentlige modning af ostene), der er en vigtig fase af ostefremstilllingen, fordi den giver ostene mulighed for at udvikle sig fuldt ud.

Fastlæggelse af betingelser for temperatur og fugtighed (temperatur under aftørring, temperatur og fugtighed under den egentlige modning).

Forpligtelse til at udføre den fugtbehandling, som gør det muligt at styre udviklingen af de specifikke gæringsstoffer, der giver Langres-ostene deres særlige organoleptiske egenskaber.

Minimumslagerperioden er fastsat til atten dage for den nye mellemstore ost.

3.3. Punkt 6 i varebeskrivelsen:

TILKNYTNING TIL DET GEOGRAFISKE OMRÅDE:

Denne del af varespecifikationen er blevet omskrevet i overensstemmelse med planen efter enhedsdokumentet (det geografiske områdes egenart/produktets egenart/årsagssammenhæng mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber) og suppleret under hensyn til de gennemførte præciseringer af produktionsmetoden: de betingelser for produktion af mælken og forarbejdning af ostene, der bidrager til Langres-ostenes kendetegn og omdømme.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»LANGRES«

EF-Nr.: FR-PDO-0217-0121-07.07.2009

BGB ( ) BOB ( X )

1. Betegnelse:

»Langres«

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1. Produkttype:

Kategori 1.3 — Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Det drejer sig om en blød ost med vasket skorpe. Skorpen, der er glat til let rynket og ru, svinger i farven fra gyldengul til rødbrun efter modningen.

Ostemassen er hvid, der går over i flødefarvet, efterhånden som den modner. Osten præsenteres i en cylindrisk, let konisk form med en hulning på oversiden (dybde på over 5 mm), i tre størrelser:

— en stor ost fra en form med tværmål på mellem 16 og 20 cm og med vægt på mellem 800 og 1 300 g

— en middelstor ost fra en form med tværmål på mellem 9 og 10 cm og med vægt på mellem 280 og 350 g

— en lille ost fra en form med tværmål på mellem 7 og 8 cm og med vægt på mellem 150 og 250 g

Indholdet af fedtstof efter fuldstændig udtørring er på mindst 50 %.

Indholdet af tørstof er på over 42 %.

Osten fremstilles udelukkende af komælk tilsat osteløbe, der er modnet, og hvis koaguleringstid på mellem 2,5 og 5,5 timer garanterer ostemassens mælkekvalitet.

Ostene vendes kun to gange under afdrypningen, og de fugtbehandles under modningen, der varer 15 til 21 dage afhængigt af størrelsen.

3.3. Råvarer (udelukkende for forarbejdede produkter):

Langres-ostene fremstilles udelukkende af komælk tilsat osteløbe, der hverken er koncentreret eller rekonstitueret, og som stammer fra det geografiske område beskrevet i punkt 4. Det er forbudt at oplagre mælkeråvarer ved negative temperaturer.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

Den gennemsnitlige årlige mængde foder, der tildeles malkekøerne og stammer fra det pågældende geografiske område, udgør mindst 80 % af tørstoffet i den samlede foderration til køerne.

Malkekøerne har adgang til græsgange i mindst seks måneder om året, og de råder i denne periode over et græsareal på mindst 20 ar pr. ko.

Græssets andel af vinterfoderrationen udgør mindst 30 % af det tildelte grovfoder, heraf mindst halvdelen i form af hø eller tørret græs.

Følgende former for grovfoder er tilladt:

— græs fra naturlige, midlertidige eller anlagte græsgange, der tildeles i frisk tilstand eller konserveret som ensilage, i baller, som hø eller tørret græs

— hele majsplanter, der tildeles i grøn tilstand eller i form af ensilage eller tørret

— foderroer

— korn, der tildeles som grøntfoder, i baller eller konserveret som ensilage

— halm.

Ved grønfodring i stalden skal foderet leveres friskhøstet til gården og må ikke varmebehandles, inden det tildeles malkekøerne. Den maksimale fodringsperiode må ikke overstige to malkninger efter slæt.

Foderroer skal være omhyggeligt rensede, inden de tildeles køerne. De skal være hele, rene og sunde. Hvis roerne skæres i stykker, skal de tilberedes hver dag.

Foder i baller fremstilles af tørret foder og har et tørstofindhold på mindst 60 %.

Brug af ensilage er tilladt, hvis den opbevares på en betonflade. En aflæsningsplads af beton kræves også, medmindre der benyttes et alternativt system for ren læsning.

Græsensilagen er først nedvisnet og har et tørstofindhold på mindst 30 %.

Hø skal opbevares tørt under tag.

Fra den 1. januar 2013 skal halm opbevares tørt under tag.

Koncentrat og andet tørfoder oplagres på et tørt sted og beskyttet mod fugt. Tørfoder er et foder, der indeholder mindst 85 % tørstof.

Rationen af koncentreret foder er på højst 7 kg pr. dag i gennemsnit om året pr. mælkeydende malkeko.

Koncentrerede foderblandinger (fuldfoder eller fodertilskud) består af:

— korn og biprodukter af korn

— protein- og olieafgrøder

— vegetabilsk pulp

— melasse

— tørret lucerne

— mælkeprodukter (valle)

— mineralsk foder, der eventuelt er tilsat vitaminer.

Foderkoncentratet kan være blandet på gården af afgrøder, der er dyrket på bedriften, eller leveret af en forhandler.

Kornkerner knuses ved en rent mekanisk metode.

Flydende foder kan anvendes, hvis sammensætningen er klart specificeret og overholder listen over tilladte foderstoffer.

Soda må ikke anvendes til at behandle korn, der skal tildeles malkekøer.

Beskyttet metionin og ammoniak må ikke tildeles.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Produktionen af mælk og fremstillingen og modningen af ostene skal finde sted i det geografiske område.

3.6. Særlige regler vedrørende tilskæring, rivning, emballering m.v.:

—

3.7. Specifikke mærkningsregler:

Oste med oprindelsesbetegnelsen »Langres« skal bære oprindelsesbetegnelsen samt angivelsen »Appellation d'origine«, idet der benyttes bogstaver, hvis størrelse svarer til mindst totredjedele af de største bogstaver, som er anført i mærkningen.

EU-logoet »AOP« (BOB) skal være angivet.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Det geografiske område omfatter græsarealer i Bassigny og på Langres-sletten.

Mælken skal være produceret og ostene skal være fremstillet og modnet i følgende område:

— I departementet Côte d’Or: — kommunerne Chaugey, Cussey-lès-Forges, Foncegrive og Vernois-lès-Vesvres.

— I departementet Haute-Marne: — arrondissementerne Chaumont og Langres.

— I departementet Vosges: — kantonen Neufchâteau.

5. Tilknytning til det geografiske område:

5.1. Det geografiske områdes egenart:

Det geografiske område omfatter græsarealerne i Bassigny og på Langres-sletten.

Området ligger på et substratum af Juradannelsen med en lerkalkjordbund, der er mere eller mindre leret. Gennemsnitshøjden er på mellem 400 og 500 m.

Produktionen af formede oste, der skal afdryppe, tørre og siden modne, i Langres-området siden middelalderen er bevidnet i en række skrifter (overdragelse af herlighedsrettigheder, uddrag af byen Langres' regnskaber).

En henvisning til osten med navnet Langres finder man i en bog, som A. F. Pauriau skrev i det 19. århundrede (»La laiterie, art de traiter le beurre, de fabriquer les beurres et les principaux fromages français et étrangers«, 1874).

På den tid blev ostene udelukkende fremstillet på gårdene, og handelen med oste fremstillet i dette område passerede hovedsagelig gennem byen Langres, hvor 14 huse opkøbte hvide oste og sørgede for modningen. Oste af forskellige størrelser er blevet fremstillet i forskellige perioder under hensyn til afsætningsmulighederne. Man kan dog generelt skelne mellem små oste, der afsættes som forholdsvis unge oste, og større oste, som bedre egner sig til længere lagring og afsætning på fjernere markeder.

Grossister etablerede sig gradvis på egnen. De opkøbte ostene direkte i landsbyerne, og handelen tog gradvis til i omfang. Ostene blev afsendt til Paris, Châlons, Bar-le-Duc, Nancy, departementerne Corrèze og Allier og nu og da til Genève. Ostene fra Langres nåede dengang toppen af deres anseelse.

Verdenskrigen 1914-1918 markerede begyndelsen på nedgangen i gårdproduktionen af Langres-oste, og den fortsatte til slutningen af 40'erne. Den blev gradvis afløst af en mejeriproduktion på de osterier, der etablerede sig i området fra begyndelsen af det 20. århundrede, men som begyndte med at producere oste af andre typer (presset opvarmet ostemasse).

Det var først i 1950, at nogle osteproducenter begyndte at fremstille Langres-oste og dermed genlancerede denne ost. I 1981 oprettede man brancheforeningen af producenter af Langres-oste, som i 1986 satte sig det mål at opnå en kontrolleret oprindelsesbetegnelse, der kunne stadfæste Langres-ostenes anseelse.

5.2. Produktets egenart:

Langres-osten er en blød ost med en vasket skorpe, hvis farve efter modning varierer fra lysegul til brun. Ostens vigtigste kendetegn er en hulning på oversiden, som kaldes »fontaine« eller »cuvette«.

Osten findes i tre størrelser, som vejer mellem 150 og 250 g (små oste), mellem 280 og 350 g (mellemstore oste) og mellem 800 og 1 300 g (store oste).

Osten fremstilles i to vigtige etaper: langsom modning af mælken, som giver en typisk ostemasse, og behandling under modningen med vaskninger med saltvand.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Det geografiske område er blevet afgrænset ud fra det traditionelle område for fremstilling af Langres-oste og den kvægavl, der længe har fundet sted i området (navnlig Simmental). På malkekvægbedrifterne produceres der især mælk fra køer af disse racer. Området omfatter også tilstødende egne, hvis vigtigste naturmiljøfaktorer svarer tilstrækkeligt meget til oprindelsesstedet for osten.

Jordbunden har en sådan sammensætning, at det har været muligt at gennemføre en alsidig produktion med kvægavl navnlig i Bassigny, hvor græsproduktionen er mere fordelagtig. Den vigtigste del af køernes foder er græsset på græsgange i området, som resulterer i en mælkeproduktion, der er karakteristisk for dette naturmiljø.

Opdrættet af malkekøer er tilpasset naturmiljøet i det geografiske område. Forekomsten af store foderlagre på bedriften hele året rundt er således en gammel praksis, som er udbredt i hele området. Den sikrer et græsbaseret foder, som kun delvis kan opnås ved græsning på græsarealer på grund af sommertørken på Langres-sletten og de forholdsvis hydromorfe arealer i Bassigny.

De særlige produktionsbetingelser såsom den lange modning af mælken og den omhyggelige modning af ostene afspejler den lokale viden, som længe har været kendt.

Det begrænsede antal vendinger af ostene under afdrypningen er også en praksis, som går tilbage i det mindste til det 19. århundrede. På den måde opstår der en hulning på oversiden af ostene. Dette vigtige kendetegn garanteres gennem de produktionsmetoder, som i dag er pålagt producenterne af Langres-oste.

De fremstillingsmetoder, der i dag benyttes, stammer fra historiske metoder og giver Langres-ostene de særlige kendetegn, som skaber deres identitet: blød ost, vasket skorpe, typisk skarp lugt og præsentation i forskellige størrelser.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCLangres-avec-modification.doc

(1) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.