ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.20.

Med henblik herpå bør medlemsstaterne: — stramme sikkerhedskravene til mobilnetoperatører, f.eks. i form af en streng adgangskontrol, regler om sikker drift, overvågning og begrænsning af outsourcing af specifikke funktioner — vurdere leverandørernes risikoprofil på grundlag af objektive og klare kriterier; følgelig anvende relevante restriktioner, der er i tråd med proportionalitets- og retssikkerhedsprincippet, over for leverandører, der anses for at udgøre en høj risiko, — og om nødvendigt udelukke dem for på effektiv vis at begrænse risici — for centrale aktiver, der er udpeget som kritiske og følsomme i EU's koordinerede risikovurdering — vedtage globalt anerkendte, implementerede og konsensusbaserede sikkerhedsstandarder og bedste praksis — sikre, at de enkelte operatører har en passende flersælgerstrategi (»multi-vendor strategy«) for at undgå og begrænse en stor afhængighed af én enkelt leverandør eller af leverandører med en tilsvarende risikoprofil — sikre en streng adgangskontrol og en sikker forvaltning, drift og overvågning af nettene samt anvende certificering for komponenter og/eller processer i 5G-nettene. Denne strategi skal baseres på en risikoanalyse foretaget af medlemsstaterne og operatørerne, således at valget af en flersælgerstrategi ikke øger risikoniveauet for operatørens net — sikre en passende balance mellem leverandører på nationalt plan og undgå afhængighed af leverandører, der anses for at udgøre en høj risiko, bl.a. ved at fremme større interoperabilitet mellem udstyr — bevare en diversificeret og bæredygtig 5G-forsyningskæde for at undgå en langvarig afhængighed ved fuldt ud at benytte EU's værktøjer til kontrol af udenlandske direkte investeringer, de handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter, konkurrencelovgivningen og EU's udbudslovgivning — styrke EU's interne kapacitet inden for 5G- og post-5G-teknologier ved hjælp af relevante EU-programmer og -midler samt sikre koordinering mellem medlemsstaterne på standardiseringsområdet ved at øge ressourcerne til testning og revision med henblik på at nå specifikke sikkerhedsmål, udvikle relevante ordninger for EU-certificering i overensstemmelse med lovgivningen om cybersikkerhed og fremme interoperabiliteten.
2.3.

Udvalget er enigt i, at denne anerkendelse af ligestilling potentielt kan vise sig at være til fordel for frøvirksomheder i EU, der opererer i Ukraine, for potentielle EU-importører af frø fra dette land og for EU's landbrugere, der fremover vil have adgang til et bredere udvalg af frø, men mener samtidig, at det er nødvendigt med et symmetrisk importkontrolsystem, og at der skal sikres den samme forbrugerbeskyttelse på begge sider. Der bør være konkurrencekontrol på begge sider, så handelsvilkårene for de europæiske organisationer, der opererer i EU, ikke fordrejes.
3.3.1.

EØSU foreslår følgende kriterier med hensyn til styring af sektorspecifikke dataområder. For det første bør indgreb i form af dataadgang have til formål at tackle markedssvigt, som fører til højere forbrugerpriser, mindre forbrugervalg og mindre innovation. For det andet bør dataadgang fremme udviklingen af forbrugercentreret innovation. For det tredje bør de operatører, der håndterer personoplysninger, opfylde høje datasikkerhedsstandarder. For det fjerde bør enkeltpersoner tilbydes tekniske løsninger til kontrol og styring af strømme af personoplysninger. For det femte bør enkeltpersoner have lov til at modsætte sig deling af deres personoplysninger og have adgang til at klage, når principper tilsidesættes (EØSU støtter princippet om en menneskestyret tilgang).
4.13.

ESF+ håndterer ikke på tilfredsstillende vis spørgsmål, der er en del af den omstillingsperiode, vi lever i, såsom behovet for, at der i den sociale dialog og i de kollektive overenskomstforhandlinger udformes strategier for en reduktion af arbejdstiden uden lønreduktion, en bedre balance mellem arbejds- og familieliv, fremme af frivilligt deltidsarbejde, nye former for beskæftigelse, især af det grå guld, cirkulære og sociale økonomier og mere generelt en omfordeling af arbejdet, der gør det muligt for alle at arbejde, samtidig med at de lever meningsfulde og sunde liv. ESF+ bør støtte arbejdsmarkedets parter og andre civilsamfundsorganisationer i bestræbelserne på at udvikle sådanne strategier samt i formidlingen af bedste praksis, samtidig med at medlemsstaterne bør tilskyndes til at gennemføre disse. Et andet område, hvor ESF+ kunne være proaktiv og mere innovativ, vedrører støtte til socialt nyttigt arbejde.
6.6.

En vigtig forudsætning for, at ovennævnte kan ske, er at Europa får gjort noget ved manglen på effektiv kommunikation om samhørighedspolitikken, som alt for ofte kendetegner projekter, der finansieres inden for rammerne af denne politik. Selv om det må anerkendes, at Kommissionen har indført forskellige kommunikationsretningslinjer, er det tydeligt for EØSU, at de langtfra er tilstrækkelige. Ofte har borgerne kun ringe eller intet kendskab til, at bestemte projekter har fundet sted, og/eller at EU rent faktisk har været med til at finansiere dem. Det resulterer i, at samhørighedspolitikken ikke værdsættes eller ikke værdsættes tilstrækkeligt.
3.2.6.

EØSU bemærker, at projekter til fremme af konkurrenceevne og ekspertise, hvor der anvendes udviklingscentre, primært egner sig til by- og storbyområder, mens projekter, der har til formål at støtte konvergensprioriteter, er meget vigtige for (under)regioner og belastede byområder. Integration kan også have til formål at kombinere ressourcer, hvilket er en mulighed både inden for rammerne af et operationelt program under samhørighedspolitikken og på tværs af operationelle programmer, fonde samt programmer inden for den flerårige finansielle ramme. EØSU ser også mobiliseringen af private finansielle midler med henblik på at øge de disponible offentlige midler og således sikre yderligere kapacitet og risikodeling som et muligt alternativ for en integreret tilgang.
4.6.4.

De finansielle markeder og de offentlige finanser er i høj grad indbyrdes forbundne. Finansielle kriser har vist, at markedsdeltagerne potentielt kan øge ustabiliteten ved at øge låneomkostningerne for regeringer, der er i vanskeligheder. Inden for rammerne af et såkaldt »doom-loop« kan det være nødvendigt for en regering at øge gælden for at rekapitalisere bankerne, hvilket medfører et fald i tilliden til de offentlige finanser og et fald i obligationernes værdi, hvilket igen vil lægge pres på bankerne. Forsøg på at undgå disse risici primært gennem restriktive finanspolitiske regler lægger endnu mere pres på de offentlige budgetter. For effektivt at afbøde de finansielle markedsrisici er det også nødvendigt at uddybe bank- og kapitalmarkedsunionen ved at prioritere en effektiv regulering. Den finanspolitiske stabilitet vil blive bragt i fare, hvis de systemiske risici på finansmarkederne ikke begrænses. Endelig er det nødvendigt at styrke euroens internationale rolle på basis af en stabil, økonomisk stærk og socialt afbalanceret ØMU.
2.2.

I den foreslåede forordning indføres visse bestemmelser, der giver råderum til at anvende Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond. De finansielle regler for ovennævnte fonde ændres ligeledes, og det samme gælder for Asyl- og Migrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for grænseforvaltning og visa. EØSU glæder sig over hensigten om at gøre de syv fonde med delt forvaltning mere forenklede og fleksible.
4.17.

EØSU glæder sig derfor over, at procentdelen af strengt beskyttede områder skal øges betydeligt, og understreger, at beskyttelse af de naturlige processer er afgørende for at værne om biodiversiteten, særligt i en tid med dramatiske klimaændringer. EØSU er yderst tilfreds med, at der lægges særlig vægt på streng beskyttelse (med forvaltning uden indgreb) af primærskove og urskove. EØSU understreger dog, at det især vil være vanskeligt at beskytte privatejede primærskove og urskove effektivt uden betydelig økonomisk kompensation. EØSU fremhæver i den sammenhæng miljø-NGO'ernes prisværdige aktioner for at beskytte miljøet og brandvæsenets kontinuerlige indsats for at forsvare lokalområder, hvor biodiversiteten ofte er stor. EØSU havde gerne set en henstilling fra Kommissionen om et stop for skovhugst i de statsejede primærskove og urskove. Den aktuelle polemik om beskyttelse af skovene i adskillige EU-medlemsstater viser, at der også er et betydeligt økonomisk pres på statsejede arealer.
3.11.

EØSU understreger betydningen af de territoriale planer for retfærdig omstilling, der er lige relevante for alle tre søjler i mekanismen for en retfærdig omstilling. EØSU er enig i, at det kun er medlemsstater, der allerede har en godkendt territorial plan for retfærdig omstilling, der kan få adgang til finansieringen. Disse planer er rent faktisk et middel, der kan give anledning til, at medlemsstaterne forpligter sig til at gøre fremskridt hen imod en klimaneutral økonomi.
C 429/296

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om bemyndigelse af Frankrig til at forhandle en aftale på plads, der supplerer landets eksisterende bilaterale traktat med Det Forenede Kongerige om private koncessionshaveres bygning og drift af en kanaltunnel

(COM(2020) 622 final — 2020/0160 (COD))

(2020/C 429/39)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 14.9.2020 Rådet, 27.7.2020 Retsgrundlag Artikel 2, stk. 1, og artikel 91, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet Vedtaget på plenarforsamlingen 16.9.2020 Plenarforsamling nr. 554 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) Enstemmigt vedtaget

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede udvalget på sin 554. plenarforsamling den 16., 17. og 18. september 2020, mødet den 16. september, enstemmigt at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
3.1.

Konsekvensanalyse — Ledsagedokument til Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 924/2009 for så vidt angår gebyrer for grænseoverskridende betalinger i Unionen og vekselgebyrer Grænseoverskridende betalinger er afgørende for integrationen af EU's økonomi og spiller en vigtig rolle i bestræbelserne på at sikre, at borgere og virksomheder fra alle EU-medlemsstater i samme grad nyder godt af de rettigheder, som det indre marked tilbyder ( 6 ) . Betalinger udgør et centralt element i det indre marked, som omfatter fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital. Som anført i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene ( 7 ) skaber høje omkostninger ved grænseoverskridende betalinger hindringer for det indre marked — de udgør effektive hindringer for grænseoverskridende aktiviteter i husholdninger (køb af varer/tjenesteydelser i en anden valutazone) og virksomheder (brug af leverandører i tredjelande og salg til kunder i en anden valutazone). De høje omkostninger i forbindelse med grænseoverskridende betalinger skaber også to kategorier af brugere af betalingstjenester: brugere i euroområdet, som med deres betalinger kan nå et flertal af EU's borgere og virksomheder til meget lave omkostninger, og dem i lande uden for euroområdet, som kun kan nå et begrænset antal personer og virksomheder med betalinger til lave omkostninger. Med henblik på at imødegå disse to kritikpunkter er et lovgivningsmæssigt tiltag på EU-plan det mest effektive modtræk, og forslaget er i overensstemmelse med målene i traktaterne.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 2006/112/EF for så vidt angår midlertidige foranstaltninger vedrørende merværdiafgift på covid-19-vacciner og -medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik som følge af covid-19-pandemien

(COM(2020) 688 final — 2020/0311 (CNS))

(2021/C 56/09)

Anmodning om udtalelse Rådet for den Europæiske Union, 6.11.2020 Retsgrundlag Artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed Vedtaget på plenarforsamlingen 2.12.2020 Plenarforsamling nr. 556 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 195/0/3

Da EØSU har udtrykt sin støtte til afgiftsreglerne som følge af covid-19-krisen i sin udtalelse om Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2011/16/EU for at imødekomme det akutte behov for at udsætte visse frister for indgivelse og udveksling af oplysninger på beskatningsområdet som følge af covid-19-pandemien (COM(2020) 197 final — 2020/0081 (CNS)); om Forslag til Rådets afgørelse om ændring af direktiv (EU) 2017/2455 og (EU) 2019/1995 for så vidt angår datoerne for gennemførelse og anvendelse på grund af udbruddet af covid-19-krisen (COM(2020) 198 final — 2020/0082 (CNS)) og om Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2017/2454 for så vidt angår anvendelsesdatoerne på grund af udbruddet af covid-19-krisen (COM(2020) 201 final — 2020/0084 (CNS)) (1), der blev vedtaget den 10. juni 2020, og denne ændring af direktiv 2006/112/EF ikke indeholder yderligere substans, som kalder på EØSU's kommentarer, besluttede udvalget på sin 556. plenarforsamling den 2. og 3. december 2020 (mødet den 2. december 2020), med 195 stemmer for og 3 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter det fremsatte forslag, og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokument.

Bruxelles, den 2. december 2020. Christa SCHWENG Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EUT C 311 af 18.9.2020, s. 76.
1.1.

Efter EØSU's opfattelse er det nødvendigt at gennemføre de forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der er vedtaget af Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk (IATTC), i EU-lovgivningen med henblik på at sikre, at disse anvendes ensartet og effektivt i EU. Denne gennemførelse bør være tro mod, hvad der er opnået enighed om i IATTC, uden at der indføres nye forpligtelser for europæiske fartøjer. Derfor støtter udvalget forslaget til forordning.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om bemyndigelse af Kommissionen til at stemme for kapitalforhøjelsen i Den Europæiske Investeringsfond

(COM(2020) 774 final — 2020/0343 (COD))

(2021/C 56/10)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 26.11.2020 Rådet for den Europæiske Union, 30.11.2020 Retsgrundlag Artikel 173, stk. 3, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed Vedtaget på plenarforsamlingen 2.12.2020 Plenarforsamling nr. 556 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 207/1/8

Da EØSU går ind for forslagets indhold, og da udvalget allerede har behandlet dette emne i sine udtalelser om oprettelse af InvestEU-programmet (1) af 17. oktober 2018, og Nyt InvestEU-program og et solvensstøtteinstrument (2) af 15. juli 2020, besluttede det på sin 556. plenarforsamling den 2.-3. december 2020 (mødet den 2. december 2020) med 207 stemmer for, 1 imod og 8 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter det fremsatte forslag, og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokumenter.

Bruxelles, den 2. december 2020- Christa SCHWENG Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EUT C 62 af 15.2.2019, s. 131.

(2) EUT C 364 af 28.10.2020, s. 139.
3.6.4.

Pandemien har vist, at det er afgørende for offentlige tjenester at råde over uddannet og kompetent personale, ressourcer og reserver i tilstrækkeligt omfang. I betragtning af at de offentlige tjenesters opgaver er så grundlæggende, giver det mening, at de offentligt ansatte betales en ordentlig løn, og at der gælder sociale minimumsstandarder for dem i hele Europa. Adskillige medlemsstater oplever et demografisk problem, som det er nødvendigt at tage højde for, eftersom de offentlige tjenester for at imødegå konkurrencen og tiltrække de bedste talenter også bør være eller blive interessante set fra et økonomisk perspektiv.
4.10.

alle har en pligt til at påtage sig miljøansvar . Proaktiv opkvalificering og omskoling for at fremme den retfærdige omstilling til en grøn økonomi bør være tilgængelig for alle, navnlig for arbejdstagere i de sektorer, som oplever nedgang. Det er nødvendigt at overvåge udbuddet af erhvervsuddannelser for bløde (i dagligdagen og samfundet) og hårde (teknisk-faglige) grønne færdigheder og kompetencer , hvilket skal ske på grundlag af en tydelig indikator, som er relevant for alle i Europa og ikke kun for voksne. En sådan indikator og EU-strategien for grønne færdigheder og kompetencer bør baseres på en dybdegående undersøgelse og vurdering på EU-niveau af de nationale strategier for grønne færdigheder og kompetencer . Fastsættelsen af indikatorer og en kompetenceramme for grønne færdigheder bør være baseret på en åben samarbejdsmetode. Lærere og undervisere på erhvervsrettede uddannelser bør tilbydes løbende faglig udvikling af høj kvalitet, også internt i virksomhederne I EØSU's udtalelse om en »EU-strategi for at fremme grønne færdigheder og kompetencer for alle« ( 25 ) påpeges det, atfor at fremme den retfærdige omstilling til en grøn økonomi bør være tilgængelig for alle, navnlig for arbejdstagere i de sektorer, som oplever nedgang. Det er nødvendigt at overvåge udbuddet af erhvervsuddannelser for bløde (i dagligdagen og samfundet) og hårde (teknisk-faglige), hvilket skal ske på grundlag af en tydelig indikator, som er relevant for alle i Europa og ikke kun for voksne. En sådan indikator og EU-strategien for grønne færdigheder og kompetencer bør baseres på en dybdegående. Fastsættelsen af indikatorer og envære baseret på en åben samarbejdsmetode.bør tilbydes løbende faglig udvikling af høj kvalitet, også internt i virksomhederne ( 26 ) , og bør inddrages i udviklingen af læseplaner vedrørende den digitale og grønne omstilling.
3.6.

manglende [nationale] ressourcer haft negative konsekvenser for landenes evne til at give alle unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, en mulighed for at arbejde eller deltage i uddannelse inden for fristen på fire måneder. Det øgede budget for ungdomsgarantien hilses velkommen, hvilket også gælder for udvidelsen af den aldersgruppe, som initiativet tager sigte på. EØSU beklager imidlertid, at EU's genopretningsplan ganske vist afsætter 750 mia. EUR til den økonomiske genopretning i Europa, men at ungdomsgarantien kun tildeles 22 mia. EUR, hvilket ifølge Kommissionen national medfinansiering . Kommissionen har også tilbudt supplerende midler : dette omfatter 55 mia. EUR i perioden 2020-22 fra REACT-EU og 86 mia. EUR fra ESF+, som landene blandt flere andre fonde kan anvende til støtte for ungdomsbeskæftigelsen. Forskning mindst 50 mia. EUR om året . EØSU opfordrer indtrængende Kommissionen til stille klare beregninger og retningslinjer for det fulde omfang af EU's investeringer til støtte for ungdomsgarantien og en evaluering af støttens effektive anvendelse til rådighed for medlemsstaterne. Da der er behov for at gøre støttemekanismen mere bæredygtig ved hjælp af offentlige investeringer, hilser udvalget integrationen af målrettet støtte til unge i det europæiske semester velkommen. Udvalget bemærker, at ifølge ILO's analyser ( 13 ) af ungdomsgarantien harhaft negative konsekvenser for landenes evne til at give alle unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, en mulighed for at arbejde eller deltage i uddannelse inden for fristen på fire måneder. Dethilses velkommen, hvilket også gælder for udvidelsen af den aldersgruppe, som initiativet tager sigte på. EØSU beklager imidlertid, at EU's genopretningsplan ganske vist afsætter 750 mia. EUR til den økonomiske genopretning i Europa, men at ungdomsgarantien kun tildeles 22 mia. EUR, hvilket ifølge Kommissionen ( 14 ) omfatter investeringer fra Den Europæiske Socialfond og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, herunder. Kommissionen har også tilbudt: dette omfatter 55 mia. EUR i perioden 2020-22 fra REACT-EU og 86 mia. EUR fra ESF+, som landene blandt flere andre fonde kan anvende til støtte for ungdomsbeskæftigelsen. Forskning ( 15 ) tyder på, at der kan sikres en effektiv støtte under den reviderede ungdomsgaranti med. EØSU opfordrer indtrængende Kommissionen til stille klare beregninger og retningslinjer for det fulde omfang af EU's investeringer til støtte for ungdomsgarantien og en evaluering af støttens effektive anvendelse til rådighed for medlemsstaterne. Da der er behov for at gøre støttemekanismen mere bæredygtig ved hjælp af offentlige investeringer, hilser udvalget integrationen af målrettet støtte til unge i det europæiske semester velkommen.
3.10.

Det er en kærkommen udvikling, at strategien indeholder flere henvisninger til vigtigheden af, at »relevante fagfolk kommunikerer med ofrene på en måde, der er tilpasset deres særlige behov«. Men for at kunne gennemføre dette på passende vis bør der indføres en mekanisme samt kapacitetsopbyggende ordninger for relevante fagfolk, som giver dem mulighed for at foretage korrekt identifikation og skabe forståelse for de særlige behov. Uden denne identifikation er det ikke muligt at nå målet om at sikre en reaktion, der opfylder de særlige behov. En sådan mekanisme kræver koordinering mellem myndigheder, civilsamfundsorganisationer og græsrods- eller lokalsamfundsorganisationer. Dette vil ikke blot føre til, at flere forbrydelser anmeldes af personer fra særligt sårbare grupper og registreres, og bidrage til opbygning af sager, men vil også øge de nationale systemers overordnede mulighed for at kortlægge ofrenes behov og give relevante henvisninger og individualiserede reaktioner. Strategien bør derfor omfatte fokus på eller præcisering af midlerne til at forbedre identifikationen af de særlige behov blandt ofre for forbrydelser.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Rådets forordning om åbning og forvaltning af autonome EU-toldkontingenter for import af visse fiskevarer til De Kanariske Øer i perioden 2021-2027«

(COM(2020) 437 — 2020/0209 (CNS))

(2021/C 10/14)

Anmodning om udtalelse Rådet, 16.9.2020 Retsgrundlag Artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenarforsamlingen 29.10.2020 Plenarforsamling nr. 555 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 209/0/9

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 555. plenarforsamling den 27., 28. og 29. oktober 2020, mødet den 29. oktober, med 209 stemmer for og 9 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2018/848 om økologisk produktion for så vidt angår anvendelsesdatoen og visse andre datoer som henvist til i denne forordning«

(COM(2020) 483 final — 2020/0231 (COD))

(2021/C 10/13)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 14.9.2020 Rådet, 14.9.2020 Retsgrundlag Artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenarforsamlingen 29.10.2020 Plenarforsamling nr. 555 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 209/0/9

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 555. plenarforsamling den 27., 28. og 29. oktober 2020, mødet den 29. oktober, med 209 stemmer for og 9 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.