[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 9.3.2010

KOM(2010) 91 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET

Opfølgning af Rådets afgørelse af 16. februar 2010 om at pålægge Grækenland at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, som skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET

Opfølgning af Rådets afgørelse af 16. februar 2010 om at pålægge Grækenland at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, som skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud

1. Indledning

I denne meddelelse gennemgås de foranstaltninger, som de græske myndigheder har truffet hidtil for at opfylde budgetmålet for 2010 som reaktion på Rådets afgørelse af 16. februar 2010 med udgangspunkt i rapporten fra marts 2010 om gennemførelsen af Grækenlands stabilitets- og vækstprogram og supplerende foranstaltninger . Denne rapport blev udarbejdet af de græske myndigheder i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, i Rådets afgørelse og forelagt Rådet og Kommissionen den 8. marts 2010, dvs. en uge før fristens udløb. Heri gennemgås ikke blot de finanspolitiske foranstaltninger, der tager sigte på at reducere den offentlige underskudskvote i 2010, men også de strukturreformer, der er omhandlet i stabilitetsprogrammet.

Med henblik på de græske myndigheders forelæggelse af marts 2010-rapporten aflagde Kommissionen sammen med repræsentanter for ECB og IMF et besøg i Athen fra den 22. til den 24. februar 2010, hvor de mødtes med de græske myndigheder for at gøre status over gennemførelsen af stabilitetsprogrammet og myndighedernes respons på Rådets afgørelse. Den 1. marts blev der aflagt et nyt besøg i Grækenland, denne gang med EU-kommissær Olli Rehn i spidsen.

2. Proceduren i forbindelse med det uforholdsmæssigt store underskud: Tackling af en finanspolitisk krise i grækenland

Mange EU-lande står i dag over for offentlige underskud, der ligger over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Den ofte kraftige forværring af underskuddet og den offentlige gæld skal ses på baggrund af den globale finanskrise og økonomiske nedgang, som er af hidtil uset omfang. I Grækenland skal den aktuelle forværring af de offentlige finanser også ses i denne kontekst, men de finanspolitiske uligevægte har været store og vedvarende i mange år trods den livlige økonomiske aktivitet frem til 2008, hvilket tyder på, at problemet bunder i strukturelle forhold. Navnlig afspejler de offentlige underskud en utilstrækkelig kontrol over de offentlige udgifter, mens indtægtsfremskrivningerne har vist sig systematisk at være overoptimistiske. Finanspolitikken har bidraget til at forværre ubalancerne over for udlandet og til et konstant tab af konkurrenceevne. Desuden har en række strukturelle og endemiske problemer, der er knyttet til udarbejdelsen af offentlige regnskaber i Grækenland, også forhindret en rettidig og effektiv indtægts- og udgiftskontrol. De store offentlige underskud har ført til en af de højeste offentlige gældskvoter i EU, der nu ligger et godt stykke over 100 % af BNP, og den forbliver kraftigt stigende.

Den 3. februar 2010 vedtog Kommissionen et forslag til Rådets afgørelse i henhold til artikel 126, stk. 9, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUF-traktaten), der pålagde Grækenland at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, som skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud[1] [2]. Samtidig fremsatte Kommissionen et udkast til Rådets henstilling i henhold til EUF-traktatens artikel 121, stk. 4, med henblik på at bringe den manglende overensstemmelse mellem den økonomiske politik i Grækenland og de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer til ophør og fjerne risikoen for, at Den Økonomiske og Monetære Unions rette virkemåde bringes i fare[3], samt et udkast til Rådets udtalelse om Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram[4]. Den 11. februar 2010 opfordrede Det Europæiske Råd Økofinrådet til at vedtage de dokumenter, som Kommissionen havde fremlagt, og det opfordrede Kommissionen til nøje at overvåge gennemførelsen af Rådets afgørelse og henstilling i samarbejde med ECB og ved at trække på IMF's ekspertise[5].

Den 16. februar 2010 vedtog Økofinrådet ovennævnte afgørelse, henstilling og udtalelse[6]. Rådet anmodede Grækenland om "at bringe det nuværende uforholdsmæssigt store underskud til ophør hurtigst muligt og senest i 2012" og lagde en køreplan for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i årene 2010-2012 (artikel 1). Med udgangspunkt i Grækenlands stabilitetsprogram opstillede Rådet i sin afgørelse en detaljeret liste over uopsættelige foranstaltninger, der skal træffes inden den 15. maj 2010 (artikel 2, afdeling A), andre foranstaltninger, der skal træffes inden udløbet af 2010 (artikel 2, afdeling C), og andre finanspolitiske foranstaltninger, der skal træffes senest i 2012 (artikel 2, afdeling D). I afgørelsen blev Grækenland også opfordret til at træffe en række foranstaltninger i relation indsamlingen og behandlingen af statistikker (artikel 3). I det omfang, at en række af de risici, der knytter sig til lofterne for underskud og gæld i 2010 i henhold til Rådets afgørelse, bliver til virkelighed, blev Grækenland opfordret til at bebude yderligere foranstaltninger for at sikre, at budgetmålet for 2010 blev nået. De supplerende foranstaltninger bør i henhold til afgørelsen fokusere på udgiftsbegrænsninger, men bør også omfatte indtægtsforøgende foranstaltninger (artikel 2, afdeling B). Der skal uarbejdes en rapport om disse supplerende foranstaltninger og om gennemførelsen af de finanspolitiske foranstaltninger i 2010, og denne rapport skal forelægges Rådet og Kommissionen og offentliggøres (artikel 4, stk. 1). I henhold til Rådets afgørelse (artikel 4, stk. 4) kan Kommissionen angive, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at kunne følge afgørelsens tilpasningsplaner for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud.

3. Foranstaltninger truffet af Grækenland som reaktion på rådets afgørelse og med henblik på at gennemføre stabilitetsprogrammet fra januar 2010

Ifølge den seneste opdatering af Grækenlands stabilitetsprogram, der blev forelagt den 15. januar 2010, lyder målsætningen for budgetunderskuddet på 8,7 % af BNP i 2010, og det skulle således falde sammenlignet med det samlede underskud på 12,7 % af BNP i 2009. Programmet indeholder en detaljeret pakke af finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger til gennemførelse i 2010, som især fokuserer på en forøgelse af de offentlige indtægter og i mindre grad på offentlige besparelser. Den i henhold til stabilitetsprogrammet planlagte nominelle finanspolitiske tilpasning i 2010 afspejler en stigning i den samlede indtægtskvote på 2,6 procentpoint af BNP og et fald i den samlede udgiftskvote på 1,4 procentpoint af BNP.

Den 2. februar 2010 bebudede Grækenland en række supplerende foranstaltninger ud over dem, der blev bebudet i stabilitetsprogrammet, og de forventes at reducere underskuddet med lidt under ½ % af BNP. Dette sæt af supplerende foranstaltninger består af en total fastfrysning af lønningerne inden for den offentlige sektor (som vil føre til yderligere besparelser på 0,1 % af BNP) og en yderligere forøgelse af punktafgifterne på brændstof (som vil føre til ekstraindtægter på omkring 0,3 % af BNP). De græske myndigheder gjorde ved den lejlighed også opmærksom på, at regeringen var rede til om nødvendigt at bebude og gennemføre endnu andre foranstaltninger[7].

In sin afgørelse af 16. februar 2010 (artikel 2) pålagde Rådet Grækenland at " gennemføre et antal finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger, herunder de i stabilitetsprogrammet anførte " inden den 15. maj 2010. Disse foranstaltninger vedrører både offentlige besparelser og indtægtsforøgelser.

I bilag I gøres der status over gennemførelsen af disse foranstaltninger[8].

4. Vurdering af risiciene for 2010-underskudsmålet forud for de seneste politikbeslutninger

Kommissionen mener, at det giver anledning til bekymring, at den strenge gennemførelse af de finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger i 2010 som skitseret i det opdaterede program kan blive forsinket[9]. Hertil kommer, at den budgetstrategi, der er skitseret i programmet, også kan udvikle sig mindre gunstigt end forventet, da de vækstantagelser, der ligger til grund for det centrale makroøkonomiske scenario, er optimistiske[10].

Kommissionens tjenestegrene har skønnet, at der er risiko for afvigelser på mindst 1½ % af BNP i forhold til underskudsmålet for 2010[11]. Der er taget hensyn til følgende punkter i risikovurderingen:

1. I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for stabilitetsprogrammet, forventes BNP i faste priser at falde med 0,3 % i 2010. BNP i faste priser faldt med 2 % i 2009 og ikke med 1,2 % som beregnet i programmet. Hvis resultaterne i 2009 bliver ringere end forventet, vil det automatisk få negativ indflydelse på væksten i BNP i faste priser i 2010 med en overvæltningseffekt i begyndelsen af året på -0,9 %. I henhold til de foreliggende hovedindikatorer forventes den økonomiske aktivitet desuden at miste yderligere styrke i 2010 som følge af en række negative faktorer, især den seneste udvikling på finansmarkederne og gennemførelsen af en passende restriktiv finanspolitik. Selv under antagelse af, at de dårligste kvartalsvise vækstrater allerede er indtruffet (idet den største nedgang i den økonomiske aktivitet indtraf i fjerde kvartal af 2009), forventes det årlige BNP i faste priser at falde yderligere i 2010 med mindst 2¼ %. Dette vil i sig selv få store konsekvenser for de offentlige finanser.

2. I henhold til stabilitetsprogrammet forventes renteudgifterne at vokse med ¼ procentpoint af BNP i 2010 sammenlignet med 2009. De foreliggende oplysninger om gældens sammensætning og løbetid samt renten på de senest udstedte gældsbeviser peger i retning af, at renteudgifterne kommer til at stige med mere end forventet i henhold til de officielle prognoser.

3. Skattereformen vil blive lanceret i marts 2010. Der er tale om en ambitiøs plan. Reformen forventes at resultere i ekstra skatteindtægter efter andet kvartal i år. Myndighederne forventer især, at bestræbelserne på at udvide skattegrundlaget for husholdninger og virksomheder (gennem indførelse af én enkelt skatteskala og afskaffelse af indkomstskattefritagelser) vil forøge skatteindtægterne med omkring ½ % af BNP. Kommissionen er enig med de græske myndigheder i hensigten med disse foranstaltninger og mener, at de kan forbedre skatteopkrævningen, men mener, at der med risikoen for administrative problemer og forsinkelser i de indledende faser af reformen bør udvises forsigtighed i forbindelse med estimeringen af skatteindtægterne.

4. Som led i reformen af skattesystemet har regeringen lanceret flere administrative foranstaltninger for at intensivere kampen mod skatteunddragelse og unddragelser på socialsikringsområdet, forbedre skatteopkrævningen og overholdelsen af skattereglerne. Regeringen forventer, at kampen mod skatteunddragelse vil øge de offentlige indtægter med over ½ % af BNP allerede i 2010. Der forventes et tilsvarende resultat af kampen mod unddragelser på socialsikringsområdet. Med henvisning til erfaringerne fra Grækenland og andre medlemsstater og det forhold, at foranstaltninger af denne art kan være længere om at give det forventede resultat, især i krisetider, skønner Kommissionens tjenestegrene, at selv hvis nogle af gevinsterne opnås på kort sigt, kan de blive langt mere beskedne end forventet i henhold til de officielle beregninger.

5. Den græske regering har også sat sig et ambitiøst mål for udnyttelsen af midler fra EU's fonde i 2010. Den skønner således, at udnyttelsen af strukturfondene ved udgangen af 2010 kommer til at udgøre 15 % af de midler, der er til rådighed i årene 2007-13. Med udgangspunkt heri skulle indtægterne fra strukturfondene i 2010 vokse med mere end ½ % af BNP. Ifølge Kommissionens tjenestegrene er dette en noget optimistisk antagelse.

5. Foranstaltninger bebudet af grækenland efter rådets afgørelse af 16. februar

I henhold til Rådets afgørelse af 16. februar 2010 (artikel 2, afdeling B) skal Grækenland bebude yderligere foranstaltninger, hvis en række risici bliver til virkelighed.

Den 3. marts bebudede de græske myndigheder efter en udveksling af synspunkter med Kommissionens tjenestegrene, der blev bistået af ECB og IMF, officielt en række supplerende underskudsreducerende foranstaltninger svarende til 2 % af BNP (eller 4,8 mia. EUR) til gennemførelse i 2010[12]. Disse supplerende finanspolitiske foranstaltninger er ambitiøse og omfatter store udgiftsbegrænsninger, især når det gælder de offentlige lønomkostninger, som er essentielle for sikringen af en permanent finanspolitisk konsolidering og genskabelsen af Grækenlands konkurrenceevne (bilag II).

De foranstaltninger, der blev bebudet og gennemgået i rapporten, består af lige store dele permanente indtægtsforøgende foranstaltninger (1 % af BNP eller 2,4 mia. EUR) og permanente udgiftsnedskæringer (1 % af BNP eller 2,4 mia. EUR). Præsentationen af de fleste af foranstaltningerne er præcis, og de kvantitative oplysninger er fyldestgørende. Lovforslaget, inkl. alle de supplerende finanspolitiske foranstaltninger, blev fremsat samme dag, som de blev bebudet, og blev vedtaget af parlamentet den 5. marts 2010. Lovforslaget omfattede også en række andre foranstaltninger, der var blevet bebudet på et tidligere tidspunkt, men som endnu ikke var blevet vedtaget. Nogle af foranstaltningerne, især dem vedrørende skattestigninger, får virkning fra den 15. marts.

6. Konklusioner og næste skridt

Det kan konkluderes, at Grækenland er i færd med at implementere Rådets afgørelse af 16. februar 2010 og de foranstaltninger, der er skitseret i landets stabilitetsprogram.

I henhold til de foreliggende oplysninger synes de finanspolitiske foranstaltninger, der blev bebudet af de græske myndigheder den 3. marts 2010 og vedtaget af parlamentet den 5. marts, og som er medtaget i den rapport, der blev forelagt Kommissionen den 8. marts, at være tilstrækkelige til, at Grækenland vil kunne nå de budgetmål for 2010, der er beskrevet i Rådets afgørelse af 16. februar 2010 og i stabilitetsprogrammet.

I henhold til artikel 4, stk. 2, i afgørelsen skal Grækenland senest den 15. maj 2010 offentliggøre og forelægge Rådet og Kommissionen en rapport med en redegørelse for de politiske foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme denne afgørelse. Rapporten skal være i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, i afgørelsen og indeholde detaljerede oplysninger om de finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger, der skal gennemføres i 2010, herunder en detaljeret tidsplan for gennemførelsen af alle de bebudede foranstaltninger og en redegørelse for de forberedelser, der skal til for at kunne træffe de foranstaltninger, der skal gennemføres i henholdsvis 2011 og 2012. Rapporten skal også indeholde oplysninger om den månedlige gennemførelse af statsbudgettet, socialsikringens og de lokale myndigheders budgetgennemførelse og anvendelsen af midler uden for budgettet vedrørende kortere perioder end et år, regeringens gældspapirudstedelse og tilbagebetalinger, udviklingen i beskæftigelsen i den offentlige sektor, ikke-afholdte udgifter og den finansielle situation i offentlige virksomheder. Efterfølgende skal Grækenland fremlægge og offentliggøre sådanne rapporter hvert kvartal.

I henhold til Rådets henstilling af 16. februar efter EUF-traktatens artikel 121, stk. 4, opfordres Grækenland endvidere til at indberette de foranstaltninger, der er truffet som reaktion på henstillingen og på tidsplanen for gennemførelse af strukturelle foranstaltninger som anført i opdateringen af stabilitetsprogrammet fra januar 2010, i forbindelse med kvartalsindberetningen i henhold til artikel 4, stk. 2, i Rådets afgørelse af 16. februar 2010, herunder reformer til forbedring af økonomiens konkurrenceevne på pensionsområdet, sundhedssystemet, den offentlige forvaltning, produktmarkedernes funktionsmåde, arbejdsmarkedet, udnyttelsen af strukturfonde, tilsynet med finanssektoren samt statistikker.

Mens vurderingen i denne rapport af de foranstaltninger, som Grækenland har truffet som reaktion på Rådets afgørelse af 16. februar 2010, har fokuseret på de finanspolitiske foranstaltninger, der kan sikre en reduktion af det offentlige underskud til 8,7 % af BNP i 2010, vil Kommissionens løbende vurdering gradvist blive udvidet til at omfatte strukturreformer og budgetplanerne for 2011 og 2012.

BILAG I UOPSÆTTELIGE FINANSPOLITISKE FORANSTALTNINGER, DER SKAL TRÆFFES INDEN DEN 15. MAJ 2010, jf. artikel 2, afdeling A, i Rådets afgørelse af 16. februar 2010

Foranstaltning | Status og andre bemærkninger |

Udgifter |

"a) flytte 10 % af ministeriernes budgetbevillinger (bortset fra løn og pensioner) i budgettet for 2010 til en reserve til uforudsete udgifter under afventning af en omfordeling af bevillinger blandt departementerne, og identificere de udgiftsprogrammer, der skal rationaliseres, hvilket medfører en væsentlig permanent udgiftsbegrænsning" | Der er blevet undertegnet en ministeriel afgørelse herom. En række administrative foranstaltninger er under gennemførelse med henblik på dens håndhævelse. Det er stadig for tidligt at identificere specifikke besparelser som følge af reserven for uforudsete udgifter, og stabilitetsprogrammets planer inkluderer ingen besparelser hidrørende fra reserven. |

"b) reducere lønninger, herunder ved indefrysning af den nominelle løn i den centrale administration, lokalforvaltningen, statsagenturer og øvrige offentlige institutioner, og skære ned i antallet af ansatte. Der skal stoppes for nyansættelser i 2010, og ledige stillinger i den offentlige forvaltning, herunder midlertidige stillinger, skal fjernes, bl.a. ved ikke at erstatte fastansatte tjenestemænd, der pensioneres" | Beslutninger truffet af Ministerrådet: fastfrysning af offentlige lønninger over en vis tærskel (blev senere udvidet til alle lønninger, se nedenfor), ansættelsesstop, nedskæringer i relation til midlertidig ansættelse. Desuden strengere regler vedrørende overarbejde og rejseomkostninger. Loven herom blev vedtaget af parlamentet den 5. marts og anvendes med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2010. I overensstemmelse med stabilitetsprogrammet gælder ansættelsesstoppet dog ikke for sikkerhedspersonale, plejepersonale og lærere. |

"c) reducere særlige tillæg til tjenestemænd (herunder fra konti uden for budgettet), hvilket vil føre til en beskæring i den samlede løn i den offentlige forvaltning, som et første skridt mod et forbedret offentligt lønsystem og en ensretning af den offentlige lønramme" | Det har også besluttet at sænke tilskuddene med 10 % (ekskl. familie- og børnetilskud). Loven herom, inkl. den supplerende nedskæring på 2 %, der blev bebudet den 3. marts, blev vedtaget af parlamentet den 5. marts og får tilbagevirkende kraft fra den 1. januar. |

"d) vedtage nominelle begrænsninger af overførsler fra den sociale sikring, herunder ved at gennemføre foranstaltninger, der begrænser pristalsreguleringen af ydelser og krav" | Fastfrysningen af pensioner og nedskæringerne i den offentligt finansierede socialsikring vil blive gennemført i marts 2010 og får tilbagevirkende kraft fra den 1. januar. |

Indtægter |

"e) gennemføre en progressiv beskatningsskala for alle indtægtskilder og en horisontalt ensrettet behandling af indtægter fra arbejds- og kapitalaktiver" | Ministerrådet har vedtaget en gennemgribende skattereform. Loven herom forventes vedtaget af parlamentet i marts 2010 og vil blive anvendt med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar. Arve- og gaveafgiften forøges med den progressive beskatningsskala, der blev indført ved en lov vedtaget af parlamentet i januar 2010. |

"f) ophæve alle fravigelser og selvstændige beskatningsbestemmelser i skattesystemet, herunder indtægter af særlige tillæg til tjenestemænd" |

"g) indføre skønsmæssig skatteansættelse (presumptive taxation) af selvstændige erhvervsdrivende" |

"h) opkræve permanente skatter af bygninger og øge satserne for skat på fast ejendom i forhold til satserne pr. 31. december 2009" |

" i) hæve punktafgifterne på tobak, alkohol og brændstof i forhold til satserne pr. 31. december 2009" | Loven herom blev vedtaget af Parlamentet og gennemført i januar 2010. Afgiftssatserne blev forhøjet i begyndelsen af februar og i begyndelsen af marts (se nedenfor). |

"j) gøre nøje rede for og gennemføre den aktuelle planlagte reform af skattesystemet inden udgangen af marts 2010 og anvende den potentielle effektivitetsgevinst herfra til yderligere at begrænse underskuddet" | Se a)-h) ovenfor. |

Bilag II: OVERSIGT OVER DE ØVRIGE FINANSPOLITISKE FORANSTALTNINGER, DER BLEV BEBUDET DEN 3. MARTS 2010

mio. EUR | % af BNP | Bemærkninger |

(som meddelt af Grækenland) |

Indtægter |

Højere moms (fra 4,5 %, 9 % og 19 % til henholdsvis 5 %, 10 % og 21 %) | 1 300 | 0,5 % | De samlede momsindtægter i 2009 udgjorde omkring 6,9 % af BNP (eller 16,5 mia. EUR). Grækenlands beregning virker realistisk, forudsat at foranstaltningen får virkning pr. 15. marts. For hele året skulle budgetvirkningen blive på ¾ % af BNP. Ændringer i skattebasen – i forbindelse med faldet i den indenlandske efterspørgsel – og skatteunddragelse kan resultere i mindre gevinster end forventet. |

Højere punktafgifter (foruden dem, parlamentet tidligere har godkendt), herunder | 1 100 | 0,5 % | De græske myndigheder har allerede hævet visse punktafgifter som beskrevet i stabilitetsprogrammet og meddelt den 2. februar. |

i) Forhøjelse af punktafgiften på benzin med 0,08 EUR (prisstigning på ca. 0,10 EUR) og på diesel med 0,03 EUR (prisstigning på ca. 0,04 EUR) | 450 | 0,2 % | Med den supplerende forhøjelse af punktafgiften på brændstof nærmer slutprisen på brændstof sig EU-gennemsnittet, og den vil medføre en forøgelse af indtægterne fra brændstofafgifterne på ca. 10 %. I 2009 blev der gennemført en forhøjelse af punktafgifterne svarende til den samlede forhøjelse, der blev meddelt den 2. februar og den 3. marts, og den resulterede i en indtægtsstigning på ca. 20 %. Den forventede gevinst svarer til den, som de seneste forhøjelser af punktafgifterne på brændstof resulterede i i 2009, og den synes at være inden for rækkevidde. Følgerne for skatteindtægterne af en mindsket efterspørgsel bør dog ikke undervurderes. |

ii) Forhøjelse af punktafgiften på a) cigaretter fra 63 % til 65 % og b) alkohol med 20 % (forhøjelse pr. flaske på 1,20 EUR og 0,60 EUR for ouzo and tsipouro) | 300 | 0,1 % | a) Den seneste forhøjelse af punktafgiften på tobak (fra 57,5 % til 63 %), der blev forelagt parlamentet i januar måned, forventes at give en ekstraindtægt svarende til 0,1 % af BNP i 2010. Den nye forhøjelse, der blev bebudet den 3. marts, nemlig fra 63 % til 65 % (svarende til omkring halvdelen af den forudgående forhøjelse), forventes at generere ekstraindtægter på ca. 0,05 % af BNP, hvilket forekommer realistisk. b) Den seneste forhøjelse af punktafgiften på alkohol (med 0,9 EUR pr. flaske og 0,45 EUR for traditionelle produkter), der blev forelagt parlamentet i januar måned, forventes at give en ekstraindtægt svarende til 0,03 % af BNP i 2010. Den nye forhøjelse, der blev bebudet den 3. marts (1,2 EUR pr. flaske og 0,6 EUR for traditionelle produkter), forventes at generere ekstraindtægter på ca. 0,05 % af BNP, hvilket forekommer realistisk. Det skal dog pointeres, at de højere slutpriser på tobaksvarer og alkoholholdige drikkevarer kan få betydelig indflydelse på efterspørgslen (og på omfanget af skatteunddragelse) og resultere i lavere indtægter end forventet. |

(iii) Indførelse af en punktafgift på el (2,5 EUR/MWh for industrielt forbrug og 5 EUR/MWh for privat forbrug, ekskl. el produceret fra vedvarende energiressourcer) og ophævelse af afgiftsfritagelsen for Public Power Corporations forbrug af diesel. | 250 | 0,1 % | Den nye elafgift forventes at give indtægter svarende til 0,1 % af BNP. Da denne afgift skal opkræves over elregningerne, forekommer gennemførelsen af denne foranstaltning at være sikker. Elforbruget i Grækenland i 2010 er beregnet til 67 175 GWh. Den beregnede budgetvirkning forekommer realistisk. |

iv) Forhøjelse af punktafgiften på luksusvarer (biler, som koster over 35 000 EUR, lystbåde osv.) | 100 | >0,1 % | Da der ikke forligger tilstrækkelige oplysninger, er en præcis beregning ikke mulig på nuværende tidspunkt, men den forventede ekstraindtægt er beskeden. |

Udgifter |

Nedsættelse af de nominelle lønninger og pensionsbeløb i den offentlige sektor (udover de lønsænkninger, der allerede er bebudet): | 1 700 | 0,7 % | De græske myndigheder har tidligere bebudet nedskæringer i tillæggene til offentligt ansatte, som vil føre til et fald i de samlede offentlige lønomkostninger. Flere supplerende foranstaltninger har også medført et fald i antallet af offentligt ansatte. De nedskæringer, der blev bebudet den 3. marts, ligger ud over nedskæringerne i programmet og i meddelelserne af 2. februar[13]. |

i) Juletillægget, påsketillægget og sommerferietillægget reduceres med 30 %. | 610 | 0,3 % | Afskaffelsen af den fjortende månedsløn (som udbetales til alle offentligt ansatte) kan give en besparelse på omkring 1 mia. EUR. Den beregnede budgetvirkning af de foranstaltninger, som regeringen har bebudet, er realistisk. |

ii) Løntillæggene reduceres med 2 % (foruden de allerede bebudede 10 %) | 130 | >0,1 % | Forud for de foranstaltninger, der blev bebudet den 3. marts, havde myndighederne allerede reduceret de offentligt ansattes tillæg med 10 %, hvilket havde givet en besparelse på omkring 0,3 % af BNP (eller 650 mio. EUR). De foranstaltninger, der blev bebudet den 3. marts, går endnu videre og medfører en yderligere mindskelse af tillæggene på 2 %. Den samlede nedskæring af tillæggene skulle dermed komme til at andrage 12 %, og den beregnede budgetvirkning forekommer realistisk. |

iii) Lønningerne i offentlige virksomheder nedsættes med 7 %, og juletillægget, påsketillægget og sommerferietillægget reduceres alle med 30 %. | 360 | 0,2 % | Da offentlige virksomheder ikke er en del af den offentlige sektor, har denne foranstaltning ingen direkte indvirkning på de offentlige finanser. Den kan imidlertid medføre et fald i statens tilskud til offentlige virksomheder og dermed indirekte føre til en mindskelse af de offentlige udgifter. |

iv) Tilskuddene til pensionsfondene under Public Power Corporation og OTE (telekommunikation) reduceres, hvilket fører til en nedsættelse af de relevante budgetbevillinger. | 150 | >0,1 % | Denne foranstaltning forekommer realistisk, om end det vil være nyttigt med flere oplysninger for at kunne bekræfte de beregnede besparelse. |

v) Fastfrysning af alle pensionsbeløb inden for den offentlige og private sektor, hvorved de stigninger, der blev bebudet i budgettet, bortfalder, og budgetbevillingerne mindskes. | 450 | 0,2 % | Ifølge myndighedernes tidligere erklæringer ville stigningerne i pensionerne i 2010 ligge over inflationen (og udgøre ca. 1,5 procentpoint). I henhold til meddelelsen af 3. marts fastfryses alle pensioner, og det vil medføre en besparelse på omkring 0,2 % af BNP (beløbet modsvarer den forhøjelse, pensionsmodtagere skulle have modtaget). Den officielt beregnede budgetvirkning forekommer realistisk. |

Mindskelse af den offentlige sektors løbende udgifter og kapitaludgifter | 700 | 0,3 % | De græske myndigheder bebudede allerede i stabilitetsprogrammet nedskæringer i de operationelle udgifter og tilskuddene til offentlige virksomheder. De har tidligere bebudet en forøgelse af udgifterne til investering og uddannelse i 2010. De nedskæringer, der blev bebudet den 3. marts, ligger ud over nedskæringerne i programmet og annullerer nogle af de planlagte udgiftsstigninger. |

i) Nedskæringer i det offentlige investeringsprogram | 500 | 0,2 % | Ifølge stabilitetsprogrammet skulle de faste bruttoinvesteringer forøges i 2010 med 0,3 % af BNP (eller 800 mio. EUR). Regeringen kan frit mindske de relevante bevillinger med ethvert beløb. Forudsat at der træffes de rette beslutninger herom, forekommer de bebudede nedskæringer at være realistiske. |

ii) Nedsættelse af udgifterne til uddannelse (100 mio. EUR fra det offentlige investeringsprogram og 100 mio. EUR fra annulleringen af bevillingerne til nye uddannelsesprogrammer) | 200 | 0,1 % | Ifølge stabilitetsprogrammet skulle udgifterne til uddannelse forøges i 2010 med omkring 0,2 % af BNP (eller 500 mio. EUR). Regeringen kan frit mindske de relevante bevillinger med ethvert beløb, herunder det offentlige investeringsprogram. Forudsat at der træffes de rette beslutninger herom, forekommer de bebudede nedskæringer at være realistiske. |

I ALT | 4 800 | 2,0 % |

[1] KOM(2010) 93 (http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/pdf/30_edps/104-09_commission/2010-02-03_el_126-9_commission_en.pdf). Alle dokumenter i relation til proceduren i forbindelse med det uforholdsmæssigt store underskud i Grækenland findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

[2] Proceduren i forbindelse med det uforholdsmæssigt store underskud i Grækenland blev indledt den 18. februar 2009, hvor Kommissionen vedtog en rapport efter EF-traktatens artikel 104, stk. 3, på basis af hvilken og i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 104, stk. 4 - SEK(2009) 197 – Det Økonomiske og Finansielle Udvalg formulerede en udtalelse den 27. februar 2009. Den 24. marts 2009 vedtog Kommissionen i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 104, stk. 5, en udtalelse om, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland - SEK(2009) 263. Den 27. april 2009 vedtog Rådet efter henstilling fra Kommissionen og i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 104, stk. 6, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland – Rådets beslutning 2009/415/EF (EUT L 135 af 30.5.2009, s. 21). Samtidig rettede Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 7, henstillinger til Grækenland med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2010. Den 11. november 2009 gennemgik Kommissionen de foranstaltninger, som Grækenland havde truffet som reaktion på Rådets henstilling af 27. april 2009, og konkluderede, at de var utilstrækkelige, hvorefter den rettede en henstilling til Rådet med henblik på en beslutning. Rådet vedtog i overensstemmelse hermed en afgørelse den 2. december 2009 i henhold til EUF-traktatens artikel 126, stk. 8.

[3] KOM(2010) 95.

[4] KOM(2010) 94. Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram var blevet forelagt Rådet og Kommissionen og offentliggjort den 15. januar 2010.

[5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/112856.pdf

[6] http://register.consilium.europa.eu/pdf/dk/10/st06/st06147.da10.pdf, http://register.consilium.europa.eu/pdf/dk/10/st06/st06145.da10.pdf og http://register.consilium.europa.eu/pdf/dk/10/st06/st06560.da10.pdf

[7] Samtidig meddelte de græske myndigheder, at parlamentet ville få forelagt en omfattende reform af pensionssystemet inden for de kommende uger.

[8] Den rapport, som de græske myndigheder forelagde den 8. marts 2010, indeholder en mere komplet liste over de foranstaltninger, der er blevet truffet for at gennemføre stabilitetsprogrammet.

[9] Se begrundelsen, der ledsager Kommissionens forslag til Rådets afgørelse, henstilling og udtalelse af 16. februar 2010 – KOM(2010) 93, 94 og 95.

[10] De foreliggende data opgjort på kontantbasis vedrørende centralregeringens budgetgennemførelse i januar 2010 tyder på, at både indtægts- og udgiftssiden ligger inden for målet, og det mest lovende tegn er begrænsningen af de primære udgifter. Der var dog visse engangsindtægter i januar (fra den ekstraordinære beskatning af særligt rentable virksomheder og store ejendomme). Desuden kan faldet i kapitaludgifter og rentebetalinger opgjort på kontantbasis også skyldes udgifternes ændrede sæsonmønster.

[11] I henhold til Grækenlands rapport af 8. marts udgjorde gabet in den finanspolitiske tilpasning forud for de foranstaltninger, der blev bebudet den 3. marts 2010, "mellem 1 og 1,5 % af BNP".

[12] Kommissionens formand glædede sig over den græske regerings meddelelse om, at den ville gennemføre endnu andre konsolideringsforanstaltninger, og dens tilsagn om at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at opfylde målsætningerne i programmet. Eurogruppens formand kunne tilslutte sig denne vurdering. ECB udtalte, at den satte stor pris på de vedtagne beslutninger, som den fandt hensigtsmæssige, og IMF hilste den meget stærke finanspolitiske pakke for 2010 velkommen og bemærkede, at gennemførelsen af det finanspolitiske program vil udgøre et afgørende skridt fremad i en mangeårig proces.

[13] Centralregeringens lønomkostninger beløb sig til 22 871 mio. EUR i 2008 (9,6 % af BNP). De voksede med 11½ % til 25 492 mio. EUR (10,6 % af BNP) i 2009. I henhold til 2010-budgettet, der blev forelagt det græske parlament i oktober 2009, forventes centralregeringens lønomkostninger at vokse med 2,8 % til 26 213 mio. EUR (10,7 % af BNP) i 2010. Når medregnes begrænsningen af midlertidig ansættelse i den offentlige sektor og beskæringen af løntillæggene med 10 % (stabilitetsprogrammet), det totale lønstop (2. februar), den ekstra beskæring af løntillæggene med 2 % (3. marts) og mindskelsen af påske-, sommer- og juletillægget (også kaldet den trettende og fjortende månedsløn), forventes centralregeringens lønomkostninger at falde med 4,6 % sammenlignet med 2009. De nominelle lønninger vil falde med 8½ % sammenlignet med 2009, når der tages hensyn til, at tillæggene tidligere blev beskattet til en lavere sats, mens de fremover vil blive beskattet som al anden indkomst, dvs. til en højere sats.