Det øgede antal omfordelinger fra Grækenland er et resultat af mange faktorer, herunder mange tilflytningsmedlemsstaters engagement, den græske asyltjenestes øgede kapacitet til at behandle omfordelingsansøgninger, asylansøgernes stadigt større villighed til at deltage i programmet samt det arbejde, der er gjort af Kommissionen i samarbejde med den græske asyltjeneste, Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO), De Forenede Nationers Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) og den internationale organisation for migration (IOM), for at forbedre arbejdsgangene i forbindelse med omfordeling i Grækenland og gøre dem mere effektive. Der er behov for flere eksperter fra medlemsstaterne for at fortsætte denne positive tendens.

Hvad angår genbosætning, er der indtil videre genbosat 8 268 personer ud af de aftalte 22 504 under juli 2015-ordningen, herunder 996 siden den sidste rapport, hovedsageligt fra Tyrkiet, Jordan og Libanon. De aftalte tiltag, der er omhandlet i EU's og Tyrkiets erklæring, begyndte først at blive anvendt fra 4. april, og 802 personer fra Tyrkiet er blevet genbosat i EU under 1:1-mekanismen - inklusive 291 siden den sidste rapport.

Der er et presserende behov for at yde støtte til både Grækenland og Italien, og Det Europæiske Råd opfordrede på sit seneste møde den 28. juni 2016 på ny til, at der gøres en yderligere indsats for at sætte fart i gennemførelsen af omfordelings- og genbosætningsordningerne.

Den femte rapport om omfordeling og genbosætning indeholder en opdatering af situationen set i forhold til den sidste rapport fra 15. juni og vurderer de tiltag, der er iværksat fra den 14. juni 2016 til den 11. juli (rapporteringsperioden) af alle de relevante interessenter for at efterleve de anbefalinger, der blev fremsat for at fremskynde gennemførelsen af omfordelings- og genbosætningsordningerne.

Hvad angår Italien, skyldes det ringe antal omfordelinger en række faktorer. Omfordelingsproceduren i Italien er bl.a. ikke endeligt defineret, arbejdsgangene er stadig i færd med at blive fastlagt, og der er ikke et tilstrækkeligt tæt samarbejde mellem de italienske myndigheder og tilflytningsmedlemsstaterne (navnlig med hensyn til sikkerhedsspørgsmål). Italien bør også fremskynde etableringen af de supplerende hotspotcentre, der allerede er bekendtgjort, og etablere mobile hotspotcentre. Der er endvidere behov for klar information om antallet af migranter, der ankommer, personer, der registreres, og mulige kandidater i Italien, der kan komme i betragtning til omfordeling. Hertil kommer, at de ansøgere, der kan omfordeles fra Italien, generelt har mere komplekse profiler, som kræver en ekstra administrativ indsats fra både tilflytningsmedlemsstaterne og de italienske myndigheder, f.eks. med hensyn til at sikre tilstrækkelig tolkning. En forøgelse af omfordelingerne fra Italien kræver mere tillid mellem myndighederne, hurtig endelig fastlæggelse og gennemførelse af arbejdsgangene i forbindelse med omfordeling, yderligere udvikling af de italienske myndigheders administrative kapacitet og sikring af tilsagn og fleksibel gennemførelse af de eksisterende foranstaltninger. Medlemsstaterne er også nødt til at efterkomme indkaldelser af eksperter til udstationering i Italien.

Det ekstremt langsomme tempo for omfordelingen af uledsagede mindreårige er et stort problem. Der er kun omfordelt 6 uledsagede mindreårige i løbet af rapporteringsperioden. Finland er fortsat den eneste medlemsstat, der deltager aktivt i omfordelingen af denne kategori af sårbare ansøgere, selv om de i henhold til Rådets afgørelser om omfordeling burde have første prioritet. Samtidigt stiger antallet af uledsagede mindreårige, der ankommer til Italien, fortsat (næsten 9 800 siden begyndelsen af januar, hvoraf 1 430 eritreere), og i Grækenland skønnes det efter den omfattende forregistrering, at der her befinder sig 2 000 uledsagede mindreårige. Medlemsstaterne bør hurtigt øge deres indsats ved at tilvejebringe pladser til uledsagede mindreårige som led i deres formelle tilsagn.

Omfordelingsordningen finder anvendelse på nationaliteter, for hvilke anerkendelsen som personer med krav om international beskyttelse i gennemsnit i EU ligger på 75 % og derover. Disse oplysninger er baseret på data fra Eurostat og ajourføres hvert kvartal på grundlag af Eurostats rapporter. Den seneste kvartalsrapport blev offentliggjort i løbet af rapporteringsperioden. En vigtig udvikling er det, at irakere siden offentliggørelsen af Eurostats seneste kvartalsrapport ikke længere er berettigede til omfordeling. I overensstemmelse med Rådets afgørelser om omfordeling berører dette imidlertid ikke de migranter, der allerede er identificeret som personer med et potentielt behov for international beskyttelse.

2.2Tiltag i tilflytningsmedlemsstaterne

Fra 14. juni til 11. juli blev yderligere 776 personer omfordelt: 710 fra Grækenland (til Belgien, Bulgarien, Cypern, Estland, Finland, Frankrig, Irland, Letland, Litauen, Nederlandene, Portugal, Rumænien og Spanien) og 66 fra Italien (til Cypern, Kroatien (de første omfordelinger til dette land), Nederlandene og Portugal). Den 15. juni omfordelte Frankrig 126 personer fra Grækenland, og den 7. juli blev en anden gruppe på 124 ansøgere omfordelt, hvilket igen viste, at det er muligt at omfordele et stort antal personer ved enkelte overførsler. Hertil kommer, at Finland, Frankrig, Nederlandene og Portugal fortsatte med jævnlige månedlige overførsler. Der er desuden planlagt 133 omfordelingsoverførsler frem til udgangen af juli fra Grækenland og 119 fra Italien.

Tiltag, der skal forøge det begrænsede antal tilsagn: 10 medlemsstater (Estland, Finland, Frankrig, Tyskland, Irland, Letland, Litauen, Nederlandene, Rumænien og Slovenien) og Schweiz har givet 858 nye tilsagn om villighed til hurtigt at omfordele ansøgere om international beskyttelse (de "formelle tilsagn"), og det er mindre end i den foregående periode. Antallet af nye formelle tilsagn var mere jævnt fordelt end i den foregående rapporteringsperiode med 380 formelle tilsagn for Italien og 478 for Grækenland. Det samlede antal formelle tilsagn fra tilflytningsmedlemsstaterne ligger på 9 119 (2 428 for Italiens vedkommende og 6 691 for Grækenlands).

Østrig og Ungarn har endnu ikke givet nogle tilsagn. Hertil kommer, at Polen fortsat anvender en de facto-suspension af omfordelingsproceduren. Endelig giver de fleste medlemsstater indtil videre ikke tilsagn i et omfang, som står i forhold til deres tildelinger for hele den periode, der er omfattet af afgørelserne (f.eks. har Kroatien, Tjekkiet, Tyskland, Polen og Slovakiet kun givet tilsagn for 1-2 % af deres respektive tildelinger).

Tiltag, der skal reducere svartiden i forbindelse med omfordelingsanmodninger: Flere medlemsstater deltager nu aktivt i omfordeling fra Grækenland, og andre (Luxembourg, Nederlandene og Schweiz) bestræber sig på at besvare anmodningerne om omfordeling hurtigere.

I løbet af rapporteringsperioden har en række medlemsstater (Estland, Letland og Litauen) afvist omfordelingsanmodninger uden behørig begrundelse eller af andre årsager end dem, der er omhandlet i Rådets afgørelser om omfordeling.

Tiltag til at adressere udfordringer vedrørende omfordeling af sårbare ansøgere, bl.a. uledsagede mindreårige: Mellem den 1. og den 30. juni ankom der 3 169 uledsagede mindreårige til Italien, heraf ca. 500 eritreere og meget få irakere. Selv om det er ikke muligt at kende antallet af uledsagede mindreårige, der ankom i samme periode, rapporterer det nationale center for social solidaritet (EKKA) i Grækenland, at der siden starten af 2016 er henvist 2 390 uledsagede mindreårige til EKKA til indlogering, hvoraf 531 er indlogeret i særligt indrettede faciliteter, og 911 venter på at blive indlogeret. I henhold til forregistreringstallene var der pr. 7. juli registreret 906 mindreårige.