ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 1 17 
 
 
 
Vol. 1984/0042 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation. 
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen 
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983, 
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003 
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit 
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5 
der genannten Verordnung freigegeben. 
KOM M ISSIONEN
FOR D E
EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
Kommissionens SekretariatINTERNT DOKUMENT
F O R H A N D L I N G E R N E  O M
P O R T U G A L S  T IL T R Æ D E L S E  A F  F Æ L L E S S K A B E R N E
M E D D E L E L S E  T IL  R Å D E T  F R A  K O M M I S S I O N E N
vedrørende
L A N D B R U G S P R IS E R N E  I P O R T U G A L
KOM(8*0 117 endelig udg

- 2 -
L A N D B R U G S P R IS E R N E  I P O R T U G A L
R E D E G Ø R E L S E  F O R  S IT U A T IO N E N
1. I erklæringen af 25. januar 1983 under den ellevte m øderæ kke på konferencen 
m ellem  D e  europæiske Fællesskaber o g Portugal (1) understregede Fællesskabet 
endnu engang nødvendigheden af, at der foretages en ajourført prissammen­
ligning i løbet af forhandlingsperioden. D et bem æ rkede i denne forbindelse, 
at de kontakter på teknisk plan, der har fundet sted m ellem  den portugi­
siske delegation og Kommissionen, til trods for visse fremskridt skulle 
fortsættes m e d  henblik på udarbejdelse af nogle ajourførte sammenlig­
nende tabeller, der skulle forelægges so m  officielle dokumenter fra kon­
ferencen.
Fællesskabet bekræftede m e d  hensyn til den fremgangsmåde, der skal følges, 
de kriterier, det havde foreslået i sin erklæring (2) af 1. december 
1981, o g bl.a., at de årlige ændringer i de portugisiske priser i for­
handlingsperioden skulle underkastes en årlig undersøgelse, der fore­
tages af Portugal o g K om m issionen i fællesskab, o g at resultatet af 
denne undersøgelse burde indgå i konklusionerne fra konferencen.
2. P å grundlag af oplysningerne fra de portugisiske myndigheder har K o m m is­
sionen udarbejdet denne meddelelse, hvis formål er at redegøre for ud­
viklingen i de portugisiske landbrugspriser fra 1977 til 1982 i sam m en ­
ligning m e d  udviklingen i Fællesskabets priser.
I meddelelsen behandles følgende spørgsmål (3):
- hovedpunkterne i de portugisiske landbrugsmarkedsordninger
- landbrugspriserne i produktionsåret 1981/82
- udviklingen i de institutionelle landbrugspriser
- landbrugsprodukternes prishierarki.
(1) Jf. dok. CONF-P/5/83, s. 8.
(2) Jf. dok. CONF-P/39/81, s. 16.
(3) D enne neddelelse vil i Rådet blive belyst i et m ødedo.kum ent, der viser 
visse tekniske aspekter o g bl.a. indeholder
- en analyse af de portugisiske landbrugspriser inden for de forskellige 
sektorer;
- en rakke sammenlignende tabeller over landbrugspriserne i Portugal o g  
Fællesskabet i den pågældende periode.

- 3 -
3. E n  sammenligning af det portugisiske prissystem m e d  Fællesskabets pris­
system er kompliceret. O v en  i de vanskeligheder, der skyldes forskellene 
m ellem  de to markedsordningssystemer o g  prisfastsættelsesområder, k o m m e r 
andre vanskeligheder såsom :
- den afvigende betydning i Portugal og Fællesskabet af visse begreber, 
hvortil de institutionelle priser er knyttet;
- støtten til denne sektor;
- Agorernes og Madeiras.status so m  selvstændige områder, der indebærer, 
at disse to områder selv kan fastsætte de institutionelle priser på 
landbrugsprodukter;
- det portugisiske system for markedsprisnotering, der indebærer, at 
den faktiske markedssituation i visse sektorer kun kendes empirisk 
o g ufuldstændigt.
4. Trods disse vanskeligheder kan der i denne meddelelse konstateres en 
ræ kke forhold og især følgende:
4.1. D e n  institutionelle priser omfatter ca. 5 0 %  af den endelige landbrugs­
produktion i Portugal o g  over 7 0 %  i Fællesskabet;
4.2. for henved 8 0 %  af den portugisiske landbrugsproduktion, der er omfattet 
af institutionelle priser, blev der i 1981/82 opnået højere priser
end i Fællesskabet, o g for over halvdelen (5 5 % ) blev der opnået priser, 
so m  lå m ere end 1 0 %  over Fællesskabets priser*
4.3. den gennemsnitlige forhøjelse af de portugisiske institutionelle priser 
udtrykt i escudos i produktionsåret 1981/82 nåede op på 1 8 %  (*). Blandt 
produkter m e d  en særlig høj stigning kan anføres olivenolie (+  38% ), 
sukker på Madeira (+  37% ), m æ lk  på Agorerne (+  28% ), tobak (fra +  2 0  
til +  24% ). A ndre produkter havde en knap så stor stigning såsom  byg 
til ølfremstilling (+  12% ), rødvin (+  12,5%), oksekød (+  1 3 % ) o g blød 
hvede (+  14% );
4.4. udtrykt i E C U  steg priserne i-produktions leddet for de fleste undersøgte 
landbrugsprodukter hurtigere i Portugal end i Fællesskabet fra 1977
til 1982 især i det sidste produktionsår;
4.5. udtrykt i faste priser (**) afveg ce gennemsnitlige prisstigninger
i de tre sidste produktionsår i Portugal ikke ret meget fra stigningerne
(*) i forhold til det foregående produktionsår.
(**) priser omregnet til produktionsåret 1977/78.

- 4 -
i Fællesskabet, hvis der ses bort fra bordvin;
4.6. forholdet m ellem  de institutionelle priser pi landbrugsprodukter i 
Portugal er i almindelighed stabilt og ligger forholdsvis tæt op ad 
det tilsvarende forhold i Fællesskabet o g har ofte tendens til at n æ rm e 
sig dette.
5. Ligesom  i Fællesskabet spiller prispolitikken således en væsentlig rolle 
for landbruget i Portugal. D et fremgår ligeledes, at de portugisiske 
myndigheders prispolitik fra 1977 til 1982 i sig selv ikke har medført 
en forøgelse af de bestående forskelle m ellem  landbruget i Portugal o g  
Fællesskabet.
6. Disse forhold m å  dog ikke skjule den portugisiske landbrugsproduktions 
skrøbelighed o g  det forhold, at markedsordningerne o g  forbrugsstatistik­
kerne for landbrugsprodukter i dette land i en vis grad er konstrueret.
For eksempel markedsføres den animalske produktion bl.a. oksekød o g  m æ lk, 
til priser, hvis niveau svarer til eller er højere end niveauet i Fælles­
skabet, selv o m  prisniveauet for basisprodukterne til denne produktion 
er lavere end niveauet i Fællesskabet. Dette giver sig udtryk i, at det 
portugisiske landbrugs rentabilitet er langt lavere end den gennemsnitlige 
rentabilitet i Fællesskabet.
Portugal har i øvrigt underskud af m ange produkter såsom  korn, sukker,
foderkager, kød _ _ o g  m å  derfor indføre fra tredjelande. D enne indførsel
af
hænger dog af regeringsbeslutninger, hvilket i betydelig grad giver 
det fejlagtige indtryk, at efterspørgslen i Portugal tlfredsstiIles efter 
de normale markedslove.
Hvis de portugisiske landbrugsmarkedsordninger skal tilnærmes Fællesskabets 
system, m å  Portugal således foretage betydelige tilpasninger i produktion, 
forarbejdning o g handelsmønster for at opretholde sin nuværende selvfor­
syningsgrad.

- 5 -
.  Oplysningerne fra de portugisiske myndigheder i novem ber 1983 viser, 
at der er truffet vigtige afgørelser o m  støtteordninger og priser i andet 
halvår af 1983.
D a  disse afgørelser gælder for produktionsåret 1983/84, kan de temmelig 
fundamentalt ændre den politik, der er blevet ført hidtil i Portugal 
på disse to områder. Disse oplysninger analyseres for tiden grundigt 
i Kommissionen.
Kom m issionen finder det derfor bedst so m  led i en pragmatisk holdning 
til tiltrædelsesproblemerne at afgive den i meddelelsen af 1. marts 
1983 (1) omhandlede udtalelse til Radet på et senere tidspunkt under 
hensyntagen til den igangværende analyse. Herved bliver der mulighed 
for at medtage oplysningerne for produktionsåret 1983/84, der giver 
et billede af de nye tendenser i de portugisiske myndigheders prispolitik 
for landbrugsprodukter.
* »
(1) Dok. K0MC83) 115 endelig udg. af 1. marts 1983, s. 5.

Kapitel 1. Hovedpunkterne i  landbrugsmarkedsordningerne i Portugal
1.1. Prispolitikken for landbrugsprodukter
D e n  portugisiske regering anvender følgende instrumenter:
1.1.1. Institut^onelle_gr 2§er, hvorved prisniveauet i produktionsleddet for 
de vigtigste landbrugsprodukter årligt fastsættes, i visse tilfælde 
suppleret m e d  offentlige_ogkøb. Disse institutionelle priser besluttes 
på ministerplan. Forud for prisfastsættelsen føres der drøftelser
m e d  erhvervsorganisationerne, uden at der er institutionaliseret kon­
sultationsprocedure. N år priserne er fastsat, bliver de for hver enkelt 
sektor nedfældet i en bekendtgørelse (despacho normativo), der offent­
liggøres i lovtidende (Diaro de Governo).
Ordningen m e d  institutionelle priser for den markedsførte landbrugs­
produktion omfatter:
a) garanterede priser i forbindelse m e d  et handelsmonopol
- for hvede. Statsorganet E P A C  (1) har til opgave at opkøbe o g  oplagre 
al hvede;
- for m ælk. I området m e d  "organiseret indsamling" har mælkekoopera­
tiverne (2) eneret til at indsamle m æ lk  til den institutionelle 
pris (i de områder, hvor der endnu ikke fi' -  's kooperativer m e d  
den fornødne infrastruktur til indsamling og forarbejdning af m æ lk, 
garanterer det særlige statsorgan for m æ lk  en lavere pris o g  opkøber 
til denne pris al den m ælk, so m  producenterne leverer);
b) andre garanterede priser
- permanente priser for alle andre kornarter, ris, oksekød, olivenolie 
og visse vine (3). D e  særlige statsorganer for hver produktgruppe
(1) Empresa publica de Abastecimento de Cereais (offentlig kornforsyningsvirksomhed)
(2) Dette område tegner sig for 80% af mælkeproduktionen i moderlandet.
(3) "Almindelig" vin (bordvin) og most til portvin.

- 7 -
har pligt til at opkøbe samtlige produkter, der frembydes af jord­
brugerne, til disse priser;
- konjunkturbetingede priser bl.a. for visse friske frugter o g  grønsager, 
kartofler, svinekød og fårekød sam t æ g; disse priser fastsættes for 
en vis periode af året, hvis konjunkturforholdene kræver det, eller 
hvis der er produktionsoverskud, for at undgå et prissammenbrud 
for disse produkter.
1.1.2. kontraktlige_griser_med_købsgaranti m ellem  producenterne o g forarbejd­
ningsindustrien i de offentlige myndigheders regi bl.a. for tomater, 
grønærter, tobak o g madeiravin;
1.1.3. 9£iser_for interventionsorganernes videresalg til aftagere såsom  forar- 
bedsningsindustrien og handelen. Disse priser fastsættes direkte af 
regeringen;
1.1.4. §tøtte_til_E£oduktion_og/eller_anvendelse af landbrugsbasisprodukter 
såsom  korn eller foderkager af olieholdige frø;
1.1.5. forbrugerpriser, der
a) enten er maksimumspriser for visse produkter „jsom brød o g sleben 
ris;
b) eller priser underkastet regler for markedsføringsomkostninger, 
for andre produkter såsom  m el til brødfremstilling, kød o g  kar- 
tofler;

-  8 -
c) eller !DÉddelte_gri ser (*) for visse produkter, der fremstilles
af virksomheder, hvis omsætning overstiger det loft, der er forudsat 
for virksomheden og for de pågældende produkter. Virksomhederne 
skal 1 5  dage, inden de bringer disse produkter på markedet, begrunde 
de priser, de har til hensigt at anvende. Regeringen har en frist 
på 60 dage til at gøre indsigelse. D enne ordning anvendes bl.a. 
for olier og foderblandinger;
d) eller overvågede priser (**): denne ordning er næsten ensbetydende 
m e d  frie priser. Virksomheden begrunder sine prisforhøjelser over 
for myndighederne, der ikke kan modsætte sig dem , m e n  so m  kan 
beslutte at ændre prisordningen for det pågældende produkt;
e) eller fr|e_griser for bl.a. frugt, grønsager og vin.
Forbrugerprispolitikken suppleres m e d  en forbrugerstøtteordning.
D et skal bemærkes, at visse produkter er underkastet flere ord­
ninger. I den undersøgte periode var æg, fjerkrækød o g  sukker 
således omfattet af ordningen for de pålagte markedsføringsom­
kostninger og ordningen for maksimumssalgspriser.
(*) prepos declarados.
(**) pregos vigiados.

- ,9 -
1.1.6. E n  statshandeLsordning for indførsel o g udførsel af de vigtigste 
basisprodukter;
1.1.7. koniunkturbetinget_eksgortstøtte for visse produkter såsom  
vin, tomatkoncentrat, æbler o g  kartofler.
1.2. Markedspriser
N år produkterne ikke er omfattet af institutionelle priser, kon­
traktlige priser eller statsorganernes videresalgspriser, følger 
priserne loven o m  udbud og efterspørgsel. Dette er markedspriserne. 
Bl.a. lam m ekød o g  de fleste friske eller forarbejdede frugter 
og grønsager befinder sig i denne situation.
1.3. D e n  særlige status for Agorerne o g  Madaira
Prisbestemmelserne for det portugisiske moderland gælder almindeligvis 
ikke automatisk for de selvstyrende områder Agorerne og Madeira.
D e  selvstyrende områder har en vis frihed m e d  hensyn til fast­
sættelsen af landbrugspriserne. Disse priser fastsættes dog under 
hensyntagen til prisniveauet i moderlandet. P å Agorerne, der 
leverer en betydelig del af deres mælkeproduktion til moderlandet, 
er mælkeprisen lig m e d  moderlandets pris minus transportomkost­
ningerne.

- 10 -
Kapitel 2. Landbrugspriserne i produktionsåret 1981/1982
V e d  hjælp af oplysningerne fra de portugisiske myndigheder har m a n  
kunnet analysere 40 enhedspriser, der omfatter ca. halvdelen af 
den endelige landbrugsporduktion (*). D et viser sig således, at 
disse priser i produktionsåret 1981/82 varierede m ellem  -5 0 %  for 
Williams-pærer og + 6 0 %  for skummetmælkspulver i forhold til de 
tilsvarende fællesskabspriser. Statistisk set var fordelingen følgende:
Forskel Antal priser, 
Portugal erder i I alt
under (**) over (**) Antal %
fra 0-10% 9 1 0 19 47,5
fra 10-25% 4 5 9 22,5
fra 25-50%  ' 4 3 7 17,5
over 5 0 % 2 3 5 12,5
I alt 1 9 2 1 40 100
(**) de tilsvarende fællesskabspriser.
Priserne i produktionsåret 1981/82 lå sålr "?s for ca. halvdelens 
vedkom m ende over fællesskabspriserne o g for den anden halvdels 
vedkom m ende under. H enved halvdelen af de portugisiske priser afveg 
i øvrigt kun lidt fra Fællesskabets priser (forsket på under 10% ).
(*) Anslået værdi af den portugisiske landbrugsproduktion i 1981: 2,6 mia ECU.

- 11 -
Hvis m a n  tager hensyn til produkternes betydning, opnår m a n  for 1 9 8 1  følgende 
tabel:
Forskel Procentdel af produk­
tionen (*), der har 
enhedspriserI alt
under (**) over (**)
fra 0-10% 2,6% 23,6% 26,2%
fra 10-25% 16,2% 39,8% 56,0%
fra 25-50% 1,5% 3,5% 5 ,0 %
over 5 0 % 1,5% 11,3% 12,8%
i
I alt 21,8% 78,2%I
100%  !
i
(*) den portugisiske landbrugsproduktion (skøn foretaget af Kom m issionens 
tjenestegrene).
C * * ) de tilsvarende fællesskabspriser.
D enne tabel viser, at i produktionsåret 1981/82
- blev der for 7 8 %  af den portugisiske produktion, der tages i betragtning, 
opnået højere priser end i Fællesskabet;
- blev der for 2 2 %  opnået lavere priser end i Fællesskabet.

-  12 -
Kapitel 3. Udviklingen i de in s titu tio n e lle  landbrugspriser
Den landbrugsproduktion, der er om fattet af de in s titu tio n e lle  p ris e r, 
udgør ca. 50%  af den endelige landbrugsproduktion i Portugal bortset 
fra skovbruget og over 70%  i Fællesskabet. Der er foretaget en 
sammenligning af udviklingen i disse p rise r for 1977 t i l  1982.
Den har givet følgende re su lta te r:
Gennemsnitligt udsving i landbrugspriserne i forhold t i l  det fore­
gående produktionsår (gennemsnit i % )
ProduktionsårIn fla tio n sra te Udsving i 
nominelle p rise rUdsving i 
fa ste  p rise r (*)
P E F P E F P
iP
undtagen 
vii nE F
1978-79 +22,1 +7,5 +32,6 +8,6 +  8,6 +10,5 +  1,0
1979-80 +24,2 +10,6 +51,9 +7,5 +22,4 - 2,7 -2,8
1980-81 +16,6 +12,1 +2,3 +  10,5 -12,3 -.2 ,1 -1,4
1981-82 +20,0 +9,9 +18,0 +  10,9 " 1,6 0 +0,9
Denne tabel v is e r, at der består store fo rsk elle mellem Portugal 
og Fællesskabet med hensyn t i l  in flatio n en  samt stigningeni land­
brugspriserne i nominelle p rise r og faste p ris e r. Hvis m an ser 
bort fra vin (**), ligger prisudsvingene igennem årene i Portugal 
og i Fællesskabet i fa ste  p rise r derimod ret tæt op ad hinanden 
i de tre  sid ste  produktionsår.
(*) Referenceproduktionsar 1977/78.
(**) Vin udgør henved 30%  af den portugiske produktion, der er om fattet af
in s titu tio n e lle  p rise r i produktionsleddet. Vinprisen har i den undersøgte 
periode svinget uregelmæssigt, hvilket gør en sammenligning vanskelig.

- 13 -
Kapitel 4. Landbrugsprodukternes p rish ierark i
4.1. I Fællesskabet består der et i tiden temmelig s ta b ilt prisforhold 
mellem visse landbrugsprodukter m ed in s titu tio n e lle  p rise r 
i produktionsleddet. Der er således opstået et p rish ierark i 
og senerehen en ligevægt, som der tages hensyn t i l  hvert år 
ved udarbejdelsen af p risfo rslag en e. Formålet m ed d ette kapitel 
er at undersøge det bestående prisforhold mellem landbrugsproduk­
terne i Portugal samt udviklingen heri og sammenligne det m ed 
p risfo rh o ld et i Fællesskabet.
4.2. f ra 1977 t i l  1982 forblev
p risfo rh o ld et mellem byg og blød hvede konstant i Fællesskabet 
(0,89).
B ortset fra produktionsåret 1979/80 steg p risfo rh o ld et i Portugal 
regelmæssigt fra 0,83 t i l  0,86 og nærmede sig gradvis p ris fo r­
holdet i Fællesskabet.
E F Portugal Forskel
1977-78 0,89 0,83 - 0,06
1981-82 0,89 0,86 - 0,03
Fra 1977 t i l  1982 er fo rsk ellen  a lts å  blevet halveret.
E n sammenligning af p risfo rh o ld et mellem blød hvede og de korn­
a r te r , der kan e r s ta tte  den (hård hvede - majs - rug), giver 
det samme re s u lta t. Fra 1977 t i l  1982 forblev d ette forhold 
s ta b ilt i Fæ llesskabet, medens det i Portugal varierede lid t, 
selv o m  det lå tæt op ad forholdet i Fællesskabet. Afvigelsen

- 14· -
i p risfo rh o ld et er dog blevet reduceret i de tre  tilfæ ld e .
M ed hensyn t i l  solsikke udviklede prisforholdet solsikke/blød 
hvede sig regelmæssigt i Fællesskabet og i Portugal. Afvigelsen 
har næsten ikke ændret sig i de tre  sid ste produktionsår.
4.3. Prisforholdet_vedrørende_m ai§: i Portugal ligesom i Fællesskabet 
udviser majs og in d u stri tomat, der anvendes t i l  frem stillin g  
af koncentrat, et forholdsvis konstant p risfo rh o ld , og afvigelsen 
mellem disse to prisforhold er derfor også s ta b il.
E F Portugal Forskel
1978-79 0,54 0,23 -0,31
1981-82 0,56 0,24 -0,32
Det samme gælder for forholdet sukkerroer/majs samt i mindre 
grad forholdet oksekød/majs. M ed hensyn t i l  solsikke er forholdet 
re la tiv t s ta b ilt med divergerende a fv ig e lser.
M ed hensyn t i l  mælk er d ette forhold mindre s ta b i lt, men sammen­
faldende.
4.4. Pri_s_forholdet m el_ l_ em _ jn æ _ U < ._ o g  J!^s_ekød er temmelig s to rt i Fælles­
skabet (6,5 i 1981/82) og i Portugal (5 ,5 ). I Fællesskabet
er d ette forhold forholdsvis s ta b ilt (fra 6,4 t i l  6 ,5 ), medens
det i Portugal v a rie re r forholdsvis mere. Fra 1978 t i l  1982 
reduceredes afvigelsen mellem de to prisforhold med henved 
60%.

amamrnmmmmm■ ■   ...... .... .....  ---
. ·
· · ' ·
- 15 -
E F Portugal Forskel
1978-79 6,38 4,06 -2,32
1981-82 6,46 5,47 -0,99
4.5. £orholdet_meLLem_dels_salgs-_dels_markedsgriserne for landbrugsprodukter 
v a rie re r tilfæ ld ig t i Portugal Ligesom i Fællesskabet, og det er
ikke muligt at drage andre konklusioner heraf.
4.6. I_korthed fremgår det af analysen, at forholdet mellem de in s titu tio n e lle  
p rise r i produktionsleddet for Landbrugsprodukter, der kan e rs ta tte  
hinanden, har v a rie re t forholdsvis lid t i Portugal og i Fællesskabet
i de fem undersøgte produktionsår.
Den næste konstatering vedrører ta lle n e  for disse forhold, der generelt 
Ligger tæt op ad hinanden i Portugal og i Fællesskabet.
E n tre d je  konstatering vedrører afvigelserne mellem prisforholdet 
i Portugal og Fællesskabet, der o fte st er s ta b i1  e lle r som formindskes 
i tid en .

E F
P ort.
77/78- 16 -
G R A F IS K  F R E f'IS T IL L IN G  A F  P R IS F O R H O L D E T
78/79 79/80 80/81 81/82 82/83
byg
blød hvede
industritomat
m ajs
oksekød
m æ lk3.
77/78 78/79 79/80 80/81; 81/82 82/83