[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 15.5.2009

KOM(2009) 233 endelig

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om ændring af forordning (EF) nr. 1212/2005 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for støbegods med oprindelse i Folkerepublikken Kina

BEGRUNDELSE

1) BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET |

110 | Begrundelse og formål Forslaget vedrører anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005 af 21. december 2005 ("grundforordningen"), i proceduren vedrørende importen af visse former for støbegods med oprindelse i Folkerepublikken Kina. |

120 | Generel baggrund Forslaget er fremsat som led i gennemførelsen af grundforordningen og som resultat af en undersøgelse, der blev foretaget i overensstemmelse med de indholdsmæssige og proceduremæssige krav i grundforordningen. |

139 | Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører Rådets forordning (EF) nr. 1212/2005 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for støbegods med oprindelse i Folkerepublikken Kina, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 282/2009 af 6. april 2009. |

141 | Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål Ikke relevant. |

2) HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE |

Høring af interesserede parter |

219 | De interesserede parter, der er berørt af proceduren, har allerede haft mulighed for at forsvare deres interesser i forbindelse med undersøgelsen i overensstemmelse med grundforordningen. |

Ekspertbistand |

229 | Der har ikke været behov for ekspertbistand. |

230 | Konsekvensanalyse Forslaget er et resultat af gennemførelsen af grundforordningen. Grundforordningen foreskriver ikke en analyse af de generelle virkninger, men indeholder en udtømmende liste over de forhold, der skal vurderes. |

3) FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER |

305 | Resumé af forslaget Ved forordning (EF) nr. 1212/2005 indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse former for støbegods af ikkesmedbart støbejern med oprindelse i Folkerepublikken Kina. Den 20. marts 2008 indledte Kommissionen en interimsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3. Den fornyede undersøgelse var begrænset til at undersøge varedækningen. Undersøgelsen konkluderede, at den oprindelige undersøgelse havde omfattet støbeemner af gråjern og duktilt støbejern. Det blev bekræftet, at disse varer kan betragtes som en og samme vare, selvom der er små forskelle mellem støbeemner af gråjern og duktilt støbejern. Det blev endvidere konkluderet, at støbeemner af duktilt støbejern ikke burde betegnes som "ikkesmedbart" ud fra et teknisk synspunkt, da jern kan deformeres ved trykspænding uden at sprænge. Det foreslås derfor, at Rådet vedtager vedlagte forslag til forordning, som indeholder en ændring af forordning (EF) nr. 1212/2005 med henblik på at præcisering forordningens varedækning og udelukke eventuelle tvivlsspørgsmål i fortolkningen. Forordningen bør offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende senest den 20. juni 2009. |

310 | Retsgrundlag Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005 af 21. december 2005 ("grundforordningen"). |

329 | Subsidiaritetsprincippet Forslaget hører under Fællesskabets enekompetence. Subsidiaritetsprincippet anvendes derfor ikke. |

Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende årsag: |

331 | Foranstaltningens form er beskrevet i grundforordningen og giver ikke mulighed for nationale beslutninger. |

332 | Det er ikke relevant at forklare, hvordan byrder af finansiel eller administrativ art, der pålægges Fællesskabet, nationale regeringer, regionale og lokale myndigheder, erhvervsdrivende og borgere, begrænses mest muligt og står i rimeligt forhold til forslagets mål. |

Reguleringsmiddel/reguleringsform |

341 | Foreslået reguleringsmiddel: forordning. |

342 | Andre reguleringsmidler ville ikke være hensigtsmæssige af følgende grund: Grundforordningen foreskriver ikke alternative muligheder. |

4) BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER |

409 | Forslaget har ingen konsekvenser for Fællesskabets budget. |

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om ændring af forordning (EF) nr. 1212/2005 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse former for støbegods med oprindelse i Folkerepublikken Kina

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab[1] ("grundforordningen"), særlig artikel 11, stk. 3,

under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. GÆLDENDE FORANSTALTNINGER

1. Ved forordning (EF) nr. 1212/2005 indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse former for støbegods med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina")[2] ("forordningen om endelig told"). Den individuelle told varierede fra 0 % til 37,9 %, og resttolden blev fastsat til 47,8 %. Kommissionen accepterede et fælles tilsagn fra en række virksomheder sammen med China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products (CCME) ved Kommissionens afgørelse 2006/109/EF[3] og Rådets forordning (EF) nr. 268/2006[4]. På baggrund af en række anmodninger om behandling som ny eksporterende producent blev forordningen om endelig told ændret fra gang til gang – senest i april 2009[5].

B. INDLEDNING AF DEN FORNYEDE UNDERSØGELSE OG PROCEDURE

2. Den 8. november 2007 modtog Kommissionen en anmodning om en interimsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3. Anmodningen blev indgivet af Eurofonte ("ansøgeren") på vegne af ni EF-producenter. Ansøgeren påstod, at foranstaltningens anvendelsesområde ikke var tilstrækkeligt klart i forordningen om endelig told. Ansøgeren påstod, at varedækningen burde præciseres, for så vidt angår støbeemner af duktilt støbejern, og især burde det præciseres, hvorvidt denne type støbeemner indgik i definitionen af den pågældende vare.

3. Kommissionen fastslog, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde, efter høring af det rådgivende udvalg, en meddelelse ("meddelelsen om en fornyet undersøgelse") i Den Europæiske Unions Tidende [6] om indledning af en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. Undersøgelsen var begrænset til en præcisering af, hvilke varer, der er omfattet af de gældende foranstaltninger.

4. Kommissionen informerede de kendte EF-producenter, importører og brugere, repræsentanterne for eksportlandet og alle kendte eksportører i Kina om indledningen af undersøgelsen. Kommissionen anmodede om oplysninger fra alle de ovennævnte parter og fra andre parter, der gav sig til kende inden for fristen i meddelelsen om en fornyet undersøgelse. Kommissionen gav også de interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt.

5. 15 EF-producenter, ni EF-importører, der ikke var forretningsmæssigt forbundet med kinesiske eksporterende producenter, en bruger i Fællesskabet og 17 kinesiske eksporterende producenter indsendte deres spørgeskemabesvarelser.

6. Seks interesserede parter blev efter anmodning hørt, nemlig: ansøgeren, en EF-producent og fire importører.

C. DEN PÅGÆLDENDE VARE

7. Den pågældende vare er, jf. definitionen i artikel 1 i forordningen om endelig told, støbeemner af ikkesmedbart støbejern af den art, der kan dække og/eller give adgang til systemer på og under jordoverfladen, og dele deraf, også bearbejdet, beklædt eller malet eller forsynet med andet materiale, bortset fra hydrantbrønde, med oprindelse i Kina og henhørende under KN-kode 7325 10 50, 7325 10 92 og ex 7325 10 99 (Taric-kode 7325 10 99 10).

8. I varedefinitionen i samme forordning, især betragtning 18, nævnes det, at støbeemnerne er lavet af gråjern eller duktilt støbejern og at det til trods for de forskelle, der er beskrevet i betragtning 20 og 21, konkluderes, at alle typer af støbeemner har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber, at de grundlæggende anvendes til samme formål, og at de kan betragtes som forskellige typer af den samme vare, jf. betragtning 22 og 29.

9. En række parter påstod, at det begreb, der i artikel 1 i forordningen om endelig told anvendtes til at beskrive de varer, der er omfattet af foranstaltningerne ("støbeemner af ikkesmedbart støbejern") ikke omfatter støbeemner af duktilt støbejern. Visse parter henviste til en anden KN-kode, der omfatter rørfittings af smedbart støbejern (KN-kode 7307 19 10), hvor det i den forklarende note til den kombinerede nomenklatur står, at støbejern med kuglegrafit (duktilt støbejern) er smedbart. Det blev derfor påstået, at støbeemner af duktilt støbejern ikke skulle omfattes af forordningen, selvom det i den deskriptive del af forordningen hedder, at alle typer støbeemner kan betragtes som forskellige typer af den samme vare.

D. UNDERSØGELSENS RESULTATER

1. Indledende bemærkninger

10. En række interesserede parter påstod, at en undersøgelse af varedækningen ikke ville være en hensigtsmæssig undersøgelse til behandling af ovennævnte spørgsmål, men at Kommissionen burde indlede enten en ny antidumpingundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 5, eller en omgåelsesundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 13.

11. Da målet med denne undersøgelse primært er at analysere anvendelsesområdet for den oprindelige undersøgelse og evt. tilpasse den dispositive del tilsvarende, er en undersøgelse af varedækningen, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3, en hensigtsmæssig procedure i dette særlige tilfælde. En ny undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 5, og en omgåelsesundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 13, vedrører hver især forskellige omstændigheder. Førstnævnte kan bl.a. anvendes til at iværksætte en undersøgelse af en vare, der ikke blev undersøgt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse (f.eks. ved at anvende en anden varedefinition eller for varer med oprindelse i lande, der ikke er omfattet af foranstaltningerne). Sidstnævnte kan anvendes som grundlag for en undersøgelse af, hvorvidt der foregår omgåelse vedrørende en vare, der er omfattet af foranstaltningerne. Disse to typer undersøgelser er derfor ikke hensigtsmæssige under de aktuelle omstændigheder.

12. Indledningen af denne fornyede undersøgelse var derfor relevant med hensyn til at sikre en hensigtsmæssig anvendelse af antidumpingforanstaltningerne.

2. Analyse af den oprindelige undersøgelse

13. Indledningsvis blev den oprindelige undersøgelse analyseret, således at det kunne fastslås, om undersøgelsen til fulde havde dækket ikke blot støbeemner af gråjern, men også støbeemner af duktilt støbejern.

14. Det skal først bemærkes, at varen i indledningsmeddelelsen til den oprindelige undersøgelse[7] blev beskrevet som "visse varer af ikkesmedbart støbejern af den art, der kan dække og/eller give adgang til systemer på og under jordoverfladen (…), med oprindelse i Kina, som almindeligvis angives under KN-kode 7325 10 50, 7325 10 92 og 7325 10 99".

15. Udtrykket "som almindeligvis angives under" præciserer, at KN-koderne i indledningsmeddelelsen – som vanligt – blev angivet "til orientering". Interesserede parter kan dermed ikke antage, at kun de varer, der er omfattet af disse KN-koder, skulle indgå i undersøgelsen. I tillæg til oplysningerne om varedækningen i indledningsmeddelelsen indeholdt den ikkefortrolige udgave af den oprindelige klage, som var tilgængelig for alle interesserede parter i proceduren og blev sendt til alle eksporterende producenter, importører og brugere, der var nævnt i klagen, supplerende oplysninger.

16. I den ikkefortrolige udgave af klagen er definitionen af den pågældende vare nøjagtig den samme som i indledningsmeddelelsen. Den generelle beskrivelse uddybes yderligere i punkt 3.2 – 3.7 i klagen. Det fremgår af beskrivelsen i disse punkter, at klagen omfattede varer af både gråjern og duktilt støbejern. I punkt 3.5. nævnes det eksempelvis, at varen fremstilles af ikkesmedbart støbejern, som kan være gråjern eller duktilt støbejern. Produktionsprocessen for støbeemner af både gråjern og duktilt støbejern er desuden beskrevet i punkt 3.4 i den ikkefortrolige udgave af klagen.

17. Det fremgik desuden ikke, at det var påtænkt at begrænse indledningsmeddelelsen mere end anvendelsesområdet for klagen.

18. Desuden blev der i forbindelse med den oprindelige undersøgelse indsamlet oplysninger om dumping og skade vedrørende støbeemner af både gråjern og duktilt støbejern. De spørgeskemaer, der blev sendt til kendte interesserede parter og til de interesserede parter, der gav sig selv til kende og anmodede om et spørgeskema, omfattede begge typer i beskrivelserne af de varetyper, der skulle indberettes i vareklassifikationen (varekontrolnumre). Det stod derfor klart for alle samarbejdende parter, der modtog et spørgeskema, at støbeemner af gråjern og duktilt støbejern var omfattet af undersøgelsen. Vareklassifikationen omfattede desuden begge typer, hvilket sikrede, at alle resultater vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser i den oprindelige undersøgelse vedrørte støbeemner af gråjern og duktilt støbejern.

19. I de endelige oplysninger, der blev sendt til alle interesserede parter, og i forordningen om endelig told nævnes i flere punkter, at støbeemner kan fremstilles af enten gråjern eller duktilt støbejern (jf. navnlig betragtning 18, 20 og 21). Forskellene mellem de to typer støbeemner blev undersøgt og uddybet (jf. førnævnte betragtninger). Endelig blev det i forordningen om endelig told konkluderet, at det af undersøgelsen fremgik, at alle typer af støbeemner trods forskelle vedrørende gråjern og duktilt støbejern, har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber, at de grundlæggende anvendes til samme formål, og at de kan betragtes som forskellige typer af den samme vare, jf. betragtning 22.

20. På baggrund af det foregående kan det konkluderes, at den oprindelige undersøgelse omfattede støbeemner af både gråjern og duktilt støbejern. Selvom det antages, at dette ikke tydeligt fremgik af indledningsmeddelelsen alene, havde de interesserede parter flere muligheder for at erfare, at undersøgelsen tydeligvis omfattede støbeemner af både gråjern og duktilt støbejern, da det også fremgik af den ikkefortrolige udgave af klagen, spørgeskemaerne og af de endelige oplysninger, som blev forelagt de interesserede parter.

21. Efter fremlæggelsen af de endelige resultater af denne fornyede undersøgelse påstod en interesseret part, at indledningsmeddelelsen til den oprindelige undersøgelse burde have indeholdt en præcis angivelse af varedækningen. Da det af indledningsmeddelelsen fremgik, at kun støbeemner af ikkesmedbart støbejern var omfattet, kunne en importør af støbeemner af smedbart støbejern forsikres, om at vedkommendes varer ikke var omfattet af undersøgelsen, og at vedkommende ikke behøvede at rekvirere den ikkefortrolige udgave af klagen.

22. På grundlag af formuleringen i den oprindelige indledningsmeddelelse kan det ikke påstås, at støbeemner af duktilt støbejern eksplicit eller implicit var udelukket fra definitionen af den pågældende vare. Indledningsvis skal det bemærkes, at det i første afsnit i indledningsmeddelelsen anføres, at Kommissionen modtog "en klage (…), hvori det hævdes, at visse former for støbeemner med oprindelse i Folkerepublikken Kina (…) importeres til dumpingpriser, hvorved EF-erhvervsgrenen forvoldes væsentlig skade". Dernæst nævnes det i afsnit 2 ("vare"), at varer af ikkesmedbart støbejern af den art, der kan dække og/eller give adgang til systemer på og under jordoverfladen også var omfattet, men uden yderligere uddybning af begrebet "ikkesmedbart". Det skal erindres, at KN-koderne i indledningsmeddelelsen udtrykkeligt blev angivet "til orientering", og det kan derfor ikke påstås, at de begrænsede varedækningen i den oprindelige undersøgelse. Indledningsmeddelelsen indeholdt således en række elementer, som gjorde klart for importøren eller den eksporterende producent af støbeemner af duktilt støbejern af den art, der kan dække og/eller give adgang til systemer på og under jordoverfladen, at støbeemner af duktilt støbejern kunne være omfattet af undersøgelsen. På denne baggrund afvises påstanden.

23. Under alle omstændigheder var meddelelsen om en fornyet undersøgelse klar og tydelig på dette punkt, selvom man måtte antage, at det ikke var tilfældet. Ifølge afsnit 3 (grundlag for fornyet undersøgelse) omfattede den deskriptive del af forordningen om endelig told også støbeemner af duktilt støbejern, men anvendelsen af den dispositive del af forordningen burde måske præciseres på netop dette punkt. Alle erhvervsdrivende blev udtrykkeligt opfordret til at tilkendegive deres synspunkter og fremsende dokumentation herfor. Den pågældende importør fremlagde dog ingen beviser for, at en eller flere af vedkommendes leverandører, som er pålagt antidumpingtold, ikke var klar over, at den oprindelige undersøgelse også omfattede støbeemner af duktilt støbejern. I den forbindelse skal det desuden bemærkes, at det i meddelelsen om en fornyet undersøgelse i afsnit 9 hed, at alle parter, der måtte ønske det, kunne anmode om en fornyet undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3. Ingen af de eksportører, hvis varer er pålagt antidumpingtold, har dog påstået, at de i den oprindelige undersøgelse ikke var klar over, at også støbeemner af duktilt støbejern var omfattet, og at der derfor nu burde indledes en yderligere fornyet undersøgelse med henblik på en ny beregning af antidumpingtolden for virksomhedens varer, herunder varer af duktilt støbejern.

24. På denne baggrund afvises den interesserede parts påstand.

3. Sammenligning mellem støbeemner af duktilt støbejern og støbeemner af gråjern

25. For at afgøre, om resultaterne vedrørende støbeemner af gråjern og duktilt støbejern i forordningen om endelig told var korrekte, blev der foretaget en undersøgelse, af hvorvidt støbeemner af duktilt støbejern og støbeemner af gråjern med rette blev anset for at have de samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål, således som det fremgår af forordningen om endelig told.

a) Fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og ombyttelighed

26. Hvad angår de fysiske egenskaber , afhænger støbeemnernes endelige form af varens anvendelse og installationsbetingelser, men varen skal under alle omstændigheder opfylde de gældende standarder i bl.a. EN 1561, EN 1563, EN 124 og EN 1433.

27. Hvad angår støbeemnernes kemiske egenskaber , er både gråjern og duktilt støbejern legeringer af jern og kulstof. Der er enkelte forskelle i strukturen af råmaterialet og de materialer, der tilføjes under produktionsprocessen (f.eks. magnesium), men slutprodukterne fremviser ingen væsentlige forskelle i den henseende.

28. Det skal bemærkes, at tilføjelsen af magnesium under produktionsprocessen af duktilt støbejern ændrer mikrostrukturen af støbeemnerne fra en flage/lamelagtig form (støbeemner af gråjern) til en struktur i kuglegrafit. Den mere nøjagtige betegnelse for duktilt støbejern er derfor "støbejern med kuglegrafit".

29. Hvad angår de tekniske egenskaber , viste undersøgelsen, at duktilt støbejern i modsætning til gråjern har en række tekniske egenskaber, der bevirker, at materialet kan modstå større brudspænding og, hvad vigtigere er, i videre omfang kan deformeres ved trykspænding uden at sprænge, dvs. at duktilt støbejern er plastisk duktilt, hvorimod gråjern sprænger under trykspænding og altså er skørt. Til trods for denne forskel viste undersøgelsen desuden, at andre grundlæggende mekaniske/tekniske egenskaber såsom formningsevne, slidstyrke, elasticitet er sammenlignelige for gråjern og duktilt støbejern.

30. Ovennævnte forskelle mellem gråjern og duktilt støbejern vedrører desuden kun den påkrævede udformning af støbeemnet (dvs. hvorvidt der skal være en låseanordning), men ikke støbeemnets egnethed til formålet, som er at dække og/eller give adgang til systemer på og under jordoverfladen.

31. Støbeemner, der anvendes til ovennævnte endelige anvendelsesformål, skal opfylde kravene i standard EN 124 (brønddæksler med karme) og EN 1433 (kloakriste). Begge standarder forskriver, at støbejernsmaterialer skal opfylde kravene i enten standard EN 1561 eller EN 1563 (dvs. gråjern eller støbejern med kuglegrafit). Både gråjern og duktilt støbejern opfylder således kravene i standarderne og kan derfor betragtes som ombyttelige .

b) Endelige anvendelsesformål

32. Forbrugerne opfatter begge typer støbeemner som værende den samme vare, der anvendes til at dække brønddæksler, modstå trafikbelastning, give sikker og let adgang til nedgravede ledningsanlæg eller til at opsamle overfladevand (kloakriste). Begge typer giver langsigtede bestandige løsninger.

c) Konklusion

33. Det konkluderes således til trods for mindre forskelle mellem de to varetyper, at de med rette kan betragtes som en enkelt vare, da de har de samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber, kan anvendes til de samme formål og er ombyttelige. Dette bekræfter resultaterne af den oprindelige undersøgelse og betragtning 18 og 20 til 22 i forordningen om endelig told.

34. Efter fremlæggelsen af de endelige resultater anfægtede en række interesserede parter disse resultater og påpegede især, at det allerede i den oprindelige undersøgelse fejlagtigt var blevet konkluderet, at støbeemner af gråjern og støbeemner af duktilt støbejern havde de samme egenskaber og skulle betragtes som en og samme vare i forbindelse med undersøgelsen. Parterne påstod, at flere faktorer kunne bevise, at de to typer støbeemner ikke er sammenlignelige og bør behandles som forskellige varer. Parterne nævnte især i) forskellene i produktionsprocessen, som førte til ii) helt forskellige fysiske, kemiske og tekniske egenskaber, og iii) forskellige omkostningsstrukturer og endelig iv) forskellige opfattelser blandt forbrugerne. Til støtte for denne påstand blev der indsendt en række ekspertudtalelser og publikationer i fagblade til Kommissionen. Disse ekspertudtalelser fremhævede hovedsagelig forskellene mellem duktilt støbejern og gråjern, hvad angår grafitstrukturen, og de tekniske forskelle, dvs. den kendsgerning, at duktilt støbejern kan deformeres ved trykspænding, hvorimod gråjern sprænges under de samme betingelser.

35. Det skal i den forbindelse bemærkes, at denne undersøgelse har bekræftet, at der faktisk findes forskelle mellem de to varetyper, dvs. støbeemner af gråjern og støbeemner af duktilt støbejern. Den kendsgerning at der tilføjes magnesium under produktionsprocessen af støbeemner, der fremstilles af duktilt støbejern, ændrer grafitstrukturen fra flageform/lamelform til kugleform, hvorved det får andre mekaniske egenskaber såsom en vis evne til at deformeres under trykspænding. Desuden forudsætter støbeemner af duktilt støbejern normalt en særlig udformning, således at de låses til overfladen. Det skal dog erindres, at det er almindelig praksis at undersøge, om varer eller varetyper har de samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber, og grundlæggende anvendes til de samme formål med henblik på at fastslå, om de skal betragtes som en og samme vare i forbindelse med en antidumpingundersøgelse. Varetyperne behøver derfor ikke at være identiske i alle aspekter ud fra et videnskabeligt (eller andet) synspunkt, men visse forskelle kan accepteres, så længe ovennævnte grundlæggende egenskaber er fælles. Det skal endvidere erindres, at proceduren ikke vedrører import af materialet som sådan, dvs. støbejern, men vedrører visse støbeemner, der anvendes til at dække og/eller give adgang til systemer på og under jordoverfladen og dele deraf . Denne undersøgelse har bekræftet, at et støbeemne af duktilt støbejern har de samme grundlæggende egenskaber som et støbeemne af gråjern (jf. betragtning 24 til 30 ovenfor). Påstanden om, at støbeemner af gråjern og støbeemner af duktilt støbejern ikke har de samme grundlæggende egenskaber, afvises derfor.

4. Kloakriste

36. To virksomheder påstod i forbindelse med denne undersøgelse, at afvandingskanaler, der er omfattet af standard EN 1433, ikke burde være omfattet af foranstaltningernes anvendelsesområde. De interesserede parter påpegede til støtte for deres påstand, at der i forordningen om endelig told kun nævnes en anden standard (EN 124) vedrørende dæksler med mandehuller og nedløbsriste, og at den oprindelige undersøgelse tydeligvis kun vedrørte dæksler med mandehuller.

37. Klageren påstod, at meddelelsen om en fornyet undersøgelse, der indeholdt en begrundelse for denne delvise interimsundersøgelse, ikke nævnte kloakriste, og at påstandene i den henseende skulle afvises. Påstanden afvises dog, da det i meddelelsen om en fornyet undersøgelse også var angivet, at varedækningen skulle præciseres. Der blev især fokuseret på spørgsmålet om, hvorvidt støbeemner af duktilt støbejern er omfattet af foranstaltningerne, hvilket dog ikke udelukker, at andre påstande om varedækningen kan analyseres.

38. Det blev indledningsvist undersøgt, om kloakriste var omfattet af den oprindelige undersøgelse.

39. I betragtning 14 i meddelelsen om indledning af den oprindelige undersøgelse blev den pågældende vare defineret som "visse varer af ikkesmedbart støbejern af den art, der kan dække og/eller give adgang til systemer på og under jordoverfladen, og dele deraf, (…)". Da kloakriste er varer, der anvendes til at dække systemer på og under jordoverfladen, og dele deraf, skal det altså fortolkes således, at indledningsmeddelelsen omfattede kloakriste som en type støbeemne.

40. Desuden fremgår det udtrykkeligt af den ikkefortrolige udgave af klagen, at den pågældende vare sædvanligvis benævnes med henvisning til formålet, nemlig dæksler med mandehuller, nedløbsriste, kloakriste og brøndkarme (jf. punkt 3.2. i klagen). En anden henvisning til, at kloakriste indgår i den pågældende vare, findes i punkt 3.5. (effektiv overfladeafvanding ) og 3.6.

41. Desuden var kloakriste også inkluderet i beskrivelsen af de varetyper, der skulle indberettes om i spørgeskemaet (varekontrolnumre), og de interesserede parter, der modtog et spørgeskema, skulle desuden indberette oplysninger om salg af kloakriste. Alle konklusioner vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesse i den oprindelige undersøgelse vedrørte således også kloakriste.

42. I forordningen om endelig told, som blev meddelt alle interesserede parter, nævnes det navnlig i betragtning 15 til 17, at støbeemnerne normalt består af en ramme, som er lagt ned i jorden og enten et dæksel eller en rist, som sidder i plan med en overflade. I betragtning 17 nævnes, at dæksel og riste kan fås i alle mulige former, herunder, men ikke kun, trekantede, runde, kvadratiske eller rektangulære. I den forbindelse nævnes det i betragtning 19, at de forskellige fremtrædelsesformer af støbeemner såsom mandehul, nedløbsriste og brøndkarme, er tilstrækkelig ens til, at de udgør samme vare i forbindelse med undersøgelsen. Formuleringen i forordningen om endelig told antyder altså, at kloakriste også var medtaget som en mulig fremtrædelsesform for støbeemner.

43. Det kan konkluderes, at kloakriste var omfattet af varedækningen i den oprindelige undersøgelse, hvilket kunne afgøres på grundlag af ovenstående betragtninger.

44. Efter fremlæggelsen af de endelige resultater påstod en interesseret part, at det ikke klart fremgik hverken af indledningsmeddelelsen eller forordningen om endelig told, at kloakriste var omfattet af anvendelsesområdet for undersøgelsen. Nævnte part påstod, at indledningsmeddelelsen var uklar, hvad angår kloakriste, mens det i betragtning 16 i forordningen om endelig told tydeligt hed, at "støbeemnerne skal give let og sikker adgang til brøndkammeret , hvad enten det er beregnet til et menneske eller til visuel inspektion". Med lineære afvandingssystemer kan mennesker ikke få adgang til et brøndkammer, da disse systemer blot er beregnet til at lede vandet væk, og det ville derfor være indlysende, at kloakriste ikke var omfattet.

45. Det kan ikke afvises, at kloakriste/lineære afvandingssystemer, som normalt består af et afløbsrør og en rist ovenpå, hovedsageligt tjener til at aflede vandet fra overfladen. De giver dog også let og sikker adgang til et brøndkammer, som i dette tilfælde er et kloakrør. Hvis kloakrøret er stoppet til med blade eller andre genstande, kan en person ved at løfte risten få adgang til kloakrøret og fjerne de blokerende genstande. Selv hvis det antages, at kloakrøret ikke kan siges at indgå i brøndkammeret, da hele støbeemnet burde give adgang hertil, kan det stadig påstås, at kloakristen dækker et lineært hulrum i jorden, der er blevet gravet for at lede vandet væk. Det skal desuden understreges, at det i nævnte punktum i den pågældende betragtning nævnes, at adgangen kan ske med henblik på visuel inspektion , hvilket uden tvivl er muligt med kloakriste. Dette punktum, som blev citeret af den pågældende part, skal desuden læses i sammenhæng med f.eks. betragtning 15 og starten af betragtning 16. Som nævnt ovenfor hedder det i nævnte betragtning, at "støbeemnerne består normalt af en ramme, som er lagt ned i jorden og enten et dæksel eller en rist , som sidder i plan med en overflade, der benyttes af fodgængere og/eller køretøjer, og som direkte modstår vægten og trykket af gående trafik og/eller køretøjer. (…) Støbeemnerne tjener til at dække et brøndkammer og skal være beregnet til en belastningsmodstand for motorkøretøjer og/eller gående trafik. Dækslet eller risten skal sidde sikkert i karmen for at undgå støjforurening, skade på mennesker og køretøjer". Undersøgelsen viste, at kloakriste normalt består af et kloakrør, som er lagt ned i jorden, og en rist, som sidder i plan med en overflade, der benyttes af fodgængere og/eller køretøjer, og som direkte modstår vægten og trykket af gående trafik og/eller køretøjer. Kloakriste kan desuden også anvendes til at give adgang og/eller skaffe sig adgang til et brøndkammer, og de skal være beregnet til en belastningsmodstand for motorkøretøjer og/eller gående trafik. Påstanden om, at kloakriste tydeligvis ikke indgik i undersøgelse, afvises derfor.

46. I anden fase blev det med henblik på at tydeliggøre, om resultaterne vedrørende kloakriste var korrekte, undersøgt, om kloakriste har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber som andre former for støbeemner, og om de således med rette sammen med de andre former for støbeemner kan betragtes som en og samme vare.

47. Undersøgelsen bekræftede, at kloakriste er støbeemner, der er fremstillet af gråjern eller duktilt støbejern, og at de normalt består af en ramme, som er lagt ned i jorden, og en rist, som sidder i plan med en overflade. Karmen er placeret direkte på toppen af en brønd. Kloakristene anvendes til at dække jorden og give adgang til visuel inspektion.

48. Kloakriste er ganske vist især beregnet til at aflede overskydende vand fra overfladen, således at motorkøretøjer eller fly kan anvende vejen/landingsbanen sikkert, men det udelukker dog ikke, at kloakriste også kan bruges til at dække et brøndkammer, jf. ovenfor, og samtidig skal bære belastningen af motorkøretøjer. Desuden har andre typer støbeemner (f.eks. nedløbsriste) også denne funktion med at aflede overskydende vand.

49. Hvad angår påstanden om, at standard EN 1433 var udeladt i forordningen om endelig told, skal det bemærkes, at der i betragtning 26 og 27 henvises til standard EN 124 i afsnittet om samme vare i forbindelse med en påstand fra en række interesserede parter om, at de støbeemner, der produceredes og solgtes i Kina, og de støbeemner, der produceredes og solgtes af EF-erhvervsgrenen, ikke var de samme. Dette betyder til gengæld ikke, at varer, der er omfattet af standard EN 1433, ikke var omfattet af foranstaltningerne. Henvisningen (eller manglen på samme) til en specifik EN-standard i en forordning er blot til orientering, men dette betyder ikke, at andre standarder ikke finder anvendelse. Standard EN 1433 var desuden en ny standard i den oprindelige undersøgelsesperiode (april 2003 - marts 2004), som var gældende fra august 2003 og fandt anvendelse på lige fod med de nationale standarder indtil august 2004. Denne standard anvendtes således ikke fuldt ud på det tidspunkt, hvor der blev indhentet oplysninger i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og anvendtes sideløbende med andre standarder, der omfattede den samme vare.

50. Det bekræftes derfor, at denne særlige form for støbeemner har de samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber som mandehuller, nedløbsriste og brøndkamre.

51. På baggrund af ovenstående klarlægges det, at varer, der er omfattet af EN 1433, var omfattet af varedækningen og skal fortsat være omfattet af foranstaltningerne, da den konstaterede forskel i den vigtigste anvendelse ikke kan betragtes som tilstrækkeligt væsentlig til at berettige en udelukkelse af denne form for støbeemner.

5. Behov for at ændre den dispositive del af forordningen om endelig told – afsluttende bemærkninger

52. På baggrund af ovenstående analyse blev det slutteligt fundet hensigtsmæssigt at undersøge, om ordlyden i artikel 1 i forordningen om endelig told og betragtning 18 til 29 i samme forordning stemmer overens med resultaterne af den oprindelige undersøgelse og ovenstående resultater. Med andre ord blev det undersøgt, om der måske overhovedet var behov for at ændre den dispositive del af forordningen om endelig told, og om det kunne påstås, at den nuværende version af artikel 1 allerede tydeligt omfattede støbeemner af duktilt støbejern. I den forbindelse blev bemærkningerne fra de interesserede parter om varedefinitionen i forordningen om endelig told også taget behørigt i betragtning.

53. Det skal erindres, at artikel 1, stk. 1, i forordningen om endelig told fastsætter, at støbeemner af "ikkesmedbart" støbejern er omfattet af forordningen. Det skal endvidere erindres, at det af undersøgelsen fremgik, at duktilt støbejern er plastisk duktilt (jf. betragtning 30).

54. Der opstod dermed et spørgsmål om, hvorvidt duktilt støbejern altid skal betragtes som "ikkesmedbart" ud fra et teknisk synspunkt, til trods for at det er plastisk duktilt. I materiallære henviser "smedelighed" til et materiales evne til at deformeres under trykspænding, hvilket ofte er kendetegnet ved materialets evne til at danne en tynd plade ved hamring eller valsning. EF-erhvervsgrenen påstod i den forbindelse, at begrebet støbeemner af "ikkesmedbart" støbejern i artikel 1 i forordningen om endelig told kunne henvise til alle støbeemner, der ikke er produceret af smedbart støbejern, og at dette omfatter støbeemner af gråjern og duktilt støbejern. Det blev således påstået, at det således kunne hævdes, at også støbeemner af duktilt støbejern i modsætning til smedbart støbejern er ikkesmedbare og altså har været omfattede af artikel 1 i forordningen om endelig told, siden den trådte i kraft.

55. Det skal dog bemærkes, at duktilitet og smedelighed hænger ikke altid sammen; guld er eksempelvis både duktilt og smedbart, men bly er kun smedbart. I løbet af den fornyede undersøgelse blev der desuden fundet bevis for, at duktilt støbejern ikke blot deformeres ved trækspænding men også i et vist omfang ved trykspænding. Ud fra et teknisk synspunkt er det derfor vanskeligt at påstå, at duktilt støbejern altid skal betragtes som ikkesmedbart (og i så tilfælde er der sandsynligvis ikke behov for at ændre den dispositive del af forordningen om endelig told).

56. Det står dog tilbage, at støbeemner af duktilt støbejern var omfattet af den oprindelige undersøgelse. For at udelukke eventuelle tvivlsspørgsmål i fortolkningen ændres forordningen om endelig told i overensstemmelse hermed. Det skal navnlig præciseres, at varedækningen omfatter støbeemner af ikkesmedbart støbejern og af støbejern med kuglegrafit (duktilt støbejern). Desuden bør en supplerende KN-kode inkluderes, nemlig KN-kode ex 7325 99 10, som omfatter "andre støbeemner af jern og stål af smedbart støbejern". Dette sker for at sikre, at den antidumpingtold, der blev fundet hensigtsmæssig for (bl.a.) støbeemner af duktilt støbejern i den oprindelige undersøgelse, fremover opkræves på disse varer.

6. Tilbagevirkende kraft

57. I meddelelsen om en fornyet undersøgelse blev de interesserede parter udtrykkeligt opfordret til at indsende bemærkninger vedrørende konklusionernes eventuelle tilbagevirkende kraft. En række interesserede parter kommenterede dette aspekt under høringerne og i deres bemærkninger. Generelt var alle parter undtagen EF-erhvervsgrenen imod en anvendelse af undersøgelsesresultaterne med tilbagevirkende kraft.

58. Det skal i den forbindelse bemærkes, at denne undersøgelse viste, at den dispositive del af forordningen om endelig told bør ændres med henblik på at præcisere varedækningen, og at der skal tilføjes en yderligere KN-kode. Det har desuden vist sig, at en række erhvervsdrivende i den forløbne periode har baseret deres aktivitet på en formodning om, at støbeemner af duktilt støbejern ikke var omfattet af antidumpingtold. En indførelse af antidumpingtold med tilbagevirkende kraft på importen af disse støbeemner til Fællesskabet vil påvirke disse erhvervsdrivendes økonomiske situation alvorligt. På denne baggrund skønnes det mere hensigtsmæssigt, at tydeliggørelsen af varedækningen udelukkende får virkning fremover.

E. KONKLUSION

59. På baggrund af ovenstående resultater findes det hensigtsmæssigt at revidere forordning (EF) nr. 1212/2005 med henblik på at præcisere varedækningen i nævnte forordning og at tilføje, at varedækningen omfatter støbeemner af ikkesmedbart støbejern og støbeemner af støbejern med kuglegrafit (duktilt støbejern). Der skal desuden tilføjes en supplerende KN-kode, nemlig KN-kode 7325 99 10.

60. Disse resultater og forslaget er blevet meddelt de interesserede parter, og der blev, hvor det var muligt, taget hensyn til deres bemærkninger, -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 1, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1212/2005 affattes således:

"1. Der indføres herved en endelig antidumpingtold på importen af støbeemner af ikkesmedbart støbejern og støbeemner af støbejern med kuglegrafit (duktilt støbejern) af den art, der kan dække og/eller give adgang til systemer på og under jordoverfladen, og dele deraf, også bearbejdet, beklædt eller malet eller forsynet med andet materiale, bortset fra hydrantbrønde, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som for øjeblikket er angivet under KN-kode 7325 10 50, 7325 10 92, ex 7325 10 99 (Taric-kode 7325 10 99 10) og ex 7325 99 10 (Taric-kode 7325 99 10 10)."

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den […]

På Rådets vegne

Formand

[1] EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

[2] EUT L 199 af 29.7.2005, s. 1.

[3] EUT L 47 af 17.2.2006, s. 59.

[4] EUT L 47 af 17.2.2006, s. 3.

[5] EUT L 94 af 8.4.2009, s. 1.

[6] EUT C 74 af 20.3.2008, s. 66.

[7] EUT C 104 af 30.4.2004, s. 62.