Særberetning Støtten fra 
samhørighedspolitikkens 
fonde til produktion af 
vedvarende energi — har 
den givet gode resultater?DA 2014  nr. 06
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren ( http://europa.eu )
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2014
ISBN 978-92-872-0393-9
doi:10.2865/82692
© Den Europæiske Union, 2014
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
DA 2014  nr. 06
Særberetning Støtten fra 
samhørighedspolitikkens 
fonde til produktion af 
vedvarende energi — har 
den givet gode resultater?
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)
02
 Indhold
Punkt
 Glossar og forkortelser
I-VIII  Resumé
1-11 Indledning
1-3 Vedvarende energi
4-6 EU’s politiske målsætninger — 2020-målet for vedvarende energi
7 Barrierer for vedvarende energi
8 Samhørighedspolitikkens økonomiske støtte til vedvarende energi
9-11 Delt forvaltning
12-13 Revisionens omfang og revisionsmetoden
14-47  Bemærkninger
14-16  De reviderede projekter leverede de planlagte output ...
14-16  Det samlede billede viser godt planlagte projekter, der leverede resultater ifølge planen
17-21  ... men der var en del vanskeligheder i forbindelse med gennemførelsen ...
17-21  Der er mulighed for yderligere forbedringer i alle projektfaser — fra udbud over drift til overvågning 
og evaluering
22-25 ... og i de fleste af projekterne blev resultaterne ikke målt korrekt eller målene for 
energiproduktion ikke opfyldt
22-23  Indsamlingen og rapporteringen af VE -data kan forbedres
24-25 Projekterne opfyldte ikke altid deres resultatmål
26-31  Ved planlægningen af VE -projekterne tages der ikke i fuldt omfang hensyn til princippet 
om omkostningseffektivitet ...
26-27  Omkostningseffektivitet — et vigtigt mål i forbindelse med EU -udgifter
28-31  Der bør lægges vægt på omkostningseffektivitet på et tidligt tidspunkt
03 Indhold
32-40  … og der kan også iværksættes mere omkostningseffektive projekter til produktion 
af vedvarende energi
41-47  Støtten fra samhørighedspolitikkens fonde tilførte begrænset EU -merværdi — VE -projekterne 
bidrog ikke optimalt til opfyldelsen af EU’s energimål
48-54  Konklusioner og anbefalinger
 Bilag I —  Oversigt over medlemsstaternes fremskridt på vej mod 2020-målet for VE
 Bilag  II —  Tildelingen af midler fra samhørighedspolitikkens fonde 
(EFRU og Samhørighedsfonden for perioden 2007-2013) til VE og de udvalgte 
projekter i 2007-2012
 Bilag  III — Oversigt over de reviderede VE -produktionsprojekter
 Bilag  IV — Sammenfattende evaluering af VE -projekternes resultater
 Kommissionens svar
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
04
 Glossar  
og forkortelser
CO2: Kuldioxid.
Dødvægt : Der er tale om dødvægt, hvis der ydes støtte til en modtager, der ville have handlet på samme måde 
også uden støtte. I sådanne tilfælde kan resultatet ikke tilskrives politikken, og støtten til modtageren har ikke haft 
nogen direkte effekt.
EFRU : Den Europæiske Fond for Regionaludvikling
EU-merværdi : Generelt defineres EU‑merværdi som den værdi, der skyldes Unionens medvirken, og som rækker ud 
over den værdi, der ellers ville være skabt som følge af medlemsstaternes egne aktioner.
Feed -in-tarif : En politikmekanisme, der har til formål at fremskynde investeringer i teknologier til vedvarende 
energi ved at tilbyde producenter af vedvarende energi langfristede kontrakter, der typisk er baseret på den 
relevante teknologis produktionsomkostninger.
Omkostningseffektivitet : Et begreb, der angiver, om den enhed, den aktivitet, det program eller den aktion, der 
revideres, har evne eller potentiale til at opnå bestemte resultater med rimelige omkostninger. Ved en analyse 
af omkostningseffektivitet undersøges forholdet mellem projektomkostningerne og resultaterne, udtrykt som 
omkostninger pr. resultatenhed1. Princippet om omkostningseffektivitet fremhæves også i EU’s finansielle regler 
(jf. punkt 6).
VE: Vedvarende energikilder — vedvarende ikke‑fossile kilder, der leverer energi i form af: vindkraft, solenergi, 
aerotermisk energi, geotermisk energi, hydrotermisk energi og havenergi, vandkraft, biomasse, lossepladsgas, gas 
fra spildevandsanlæg og biogas:
 οGeotermisk energi : energi, som lagres i form af varme under jordens faste overflade
 ο Biomasse : den bionedbrydelige del af produkter, affald og restprodukter af biologisk oprindelse fra landbrug 
(herunder vegetabilske og animalske stoffer), skovbrug og tilknyttede industrier, herunder fiskeri og akvakultur, 
samt den bionedbrydelige del af industriaffald og kommunalt affald
 ο Solenergi : lys og varme fra solen, der udnyttes ved hjælp af forskellige teknologier, f.eks. solvarme, solceller og 
solvarmeelektricitet
 οVindkraft : omdannelse af vindenergi til en nyttig energiform, f.eks. når vindmøller producerer elektrisk energi
 οVandkraft : omdannelse af den kinetiske energi i faldende og strømmende vand til elektrisk energi.
1 ISSAI 3000: »Standards and guidelines for performance auditing based on INTOSAI’s Auditing Standards and practical experience«.
05 Glossar og forkortelser 
VE-direktivet : Direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende 
energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF.
2020-målene for VE : Direktiv 2009/28/EF om vedvarende energi, som medlemsstaterne skulle gennemføre 
senest i december 2010, fastsætter bindende nationale mål for samtlige medlemsstater med henblik på at sikre, at 
energi fra vedvarende energikilder i 2020 udgør 20 % af EU’s generelle energiforbrug og 10 % af energiforbruget 
i transportsektoren.
Måling af energienheder:
 οGW, MW, kW  — gigawatt, megawatt, kilowatt
 οGWh, MWh, kWh  — gigawatttime, megawatttime, kilowatttime
 οkWp  — kilowatt peak — angiver et solcellemoduls nominelle effekt.
06
 Resumé
I
Med denne revision søgte Retten svar på, om de to 
vigtigste finansieringskilder blandt EU’s udgiftspro ‑
grammer til fremme af vedvarende energi — Den 
Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhø ‑
righedsfonden (samhørighedspolitikkens fonde) — 
havde opnået gode resultater.
II
I programmeringsperioden 2007 ‑2013 var der afsat 
ca. 4,7 milliarder euro til vedvarende energi. Retten 
undersøgte, om midlerne i denne periode var blevet 
tildelt omkostningseffektive og modne projekter til 
produktion af vedvarende energi med rimelige mål 
udvalgt i henhold til hensigtsmæssige prioriteringer, 
og i hvilket omfang midlerne havde givet gode resul ‑
tater i form af bidrag til opfyldelsen af EU’s 2020 ‑mål 
for energi fra vedvarende energikilder (VE).
III
Retten konstaterede, at de 24 reviderede2 VE‑produk ‑
tionsprojekter leverede de planlagte output. De fleste 
af de reviderede VE‑projekter var tilstrækkelig modne 
og parate til gennemførelse, da de blev udvalgt. Der 
var ingen større omkostningsoverskridelser eller for ‑
sinkelser i forbindelse med projekterne, og VE‑produk ‑
tionsanlæggene var installeret som planlagt og opera ‑
tionelle. Der kunne ikke konstateres nogen væsentlige 
risici med hensyn til deres tekniske bæredygtighed.
2 Revisionsresultaterne bygger på en undersøgelse af 24 afsluttede 
projekter til produktion af vedvarende energi under ni 
forskellige operationelle programmer finansieret af EFRU eller 
Samhørighedsfonden i Malta, Østrig, Polen, Finland og Det Forenede 
Kongerige. Projekterne var fordelt på sektorerne biomasse, solceller, 
solvarmeelektricitet og vindenergi.IV
Energiproduktionsmålene var blevet opfyldt (eller 
næsten opfyldt) og målt korrekt i en tredjedel af de 
reviderede projekter. Retten konstaterede, at støtten 
fra samhørighedspolitikkens fonde til VE‑produktions ‑
projekter samlet set har givet begrænset valuta for 
pengene med hensyn til at bidrage til opfyldelsen af 
EU’s 2020 ‑mål for VE, fordi:
 οomkostningseffektivitet ikke var det styrende prin ‑
cip i forbindelse med planlægningen og gennem ‑
førelsen af VE‑produktionsprojekterne, og
 οsamhørighedspolitikkens fonde kun havde tilført 
begrænset EU‑merværdi.
V
Nærmere bestemt konstaterede Retten, at der kan ske 
forbedringer i de medlemsstater, der var omfattet af 
revisionen: Nogle udbudsprocesser sikrede ikke fuld 
gennemsigtighed, rimelighed og effektivitet i forbin ‑
delse med udvælgelsen af kontrahenter, kvaliteten 
af det forberedende arbejde var ikke tilstrækkelig 
til at muliggøre effektiv overvågning og evaluering, 
programmerne forklarede ikke, hvordan EU‑midlerne 
på en omkostningseffektiv måde kunne bidrage til 
at opfylde VE‑målene, tildelingen af øremærkede 
budgetter var ikke altid baseret på en vurdering af 
omkostningseffektiviteten af foranstaltninger i forskel ‑
lige VE‑sektorer, og programmerne opstillede ikke 
resultatindikatorer med henblik på overvågning og 
evaluering.
VI
Retten konkluderer, at det kræver forbedringer, hvis 
midlerne under disse programmer skal bidrage maksi ‑
malt til opfyldelsen af 2020 ‑målene for VE.
Resumé 07
VII
Udgifterne til samhørighedspolitikken gavner generelt 
økonomien som helhed, og selv om denne revision 
ikke omfattede direkte måling af økonomisk vækst og 
jobskabelse — som er samhørighedspolitikkens over ‑
ordnede mål — fremsætter Retten også sine bemærk ‑
ninger og anbefalinger med tanke på disse politikmål.
VIII
Med henblik på at sikre en bedre anvendelse af 
EU‑midler til at fremme VE i programmeringsperioden 
2014 ‑2020 fremsætter Retten følgende anbefalinger:
Anbefaling 1
Ved hjælp af vejledning for udarbejdelse og udvæl ‑
gelse af programmer og projekter samt betingelser 
for finansiering af investeringer i VE‑produktion bør 
Kommissionen:
 οsikre, at princippet om omkostningseffektivitet 
bliver det styrende princip i forbindelse med frem ‑
tidige VE‑programmer, der medfinansieres under 
samhørighedspolitikken, bl.a. med henblik på at 
undgå dødvægt. Programmerne skal bygge på en 
hensigtsmæssig behovsvurdering, en prioritering 
af de mest omkostningseffektive teknologier (uden 
at dette fører til forskelsbehandling af de forskel ‑
lige VE‑sektorer) og skal sikre, at de bidrager opti ‑
malt til opfyldelsen af EU’s 2020 ‑mål for VE. Der bør 
opstilles VE‑produktionsmål, som er hensigtsmæs ‑
sige i forhold til budgettet, samt projektudvælgel ‑
seskriterier, der har fokus på energiproduktionens 
omkostningseffektivitet (så overkompensation til 
projekterne undgås)
 οfremme medlemsstaternes etablering af en stabil 
og forudsigelig lovgivningsmæssig ramme for VE 
generelt samt af velfungerende procedurer for 
integrering af VE‑elektricitet i nettene.Anbefaling 2
Medlemsstaterne bør på grundlag af Kommissionens 
vejledning opstille og anvende minimumskriterier 
for omkostningseffektivitet, som er tilpasset projek ‑
ternes omstændigheder. De bør endvidere øge den 
merværdi, som midlerne fra samhørighedspolitikkens 
fonde tilfører, ved at forbedre gennemførelsen, over ‑
vågningen og evalueringen af VE‑projekterne samt 
ved at opbygge en samling af målte data om omkost ‑
ningerne ved energiproduktion i samtlige relevante 
VE‑sektorer.
08
 Indledning
Vedvarende energi
01 
Energi fra vedvarende energikilder (VE) 
spiller en vigtig rolle med hensyn til at 
forbedre energiforsyningssikkerheden 
i EU, begrænse EU’s afhængighed af 
konventionelle (fossile) brændsler og 
importeret energi og reducere drivhus ‑
gasemissioner. Elektricitet og varme kan 
produceres ved udnyttelse af forskellige 
ressourcer: sollys (koncentreret solenergi 
eller solcelleenergi), vind (på land eller til 
havs), vand (store vandkraftanlæg, små 
anlæg eller mikroanlæg), jord (geoter ‑
misk energi til elektricitet eller varme) 
og biomasse (fast og flydende biomasse, 
lossepladsgas, den bionedbrydelige del 
af industriaffald og kommunalt affald 
samt flydende biobrændsler).
02 
VE spiller også en vigtig rolle med 
hensyn til at begrænse udledningen 
af kuldioxid (CO2) og forbedre den 
miljømæssige bæredygtighed. Endvi ‑
dere har udviklingen af VE‑teknologier 
potentiale til at stimulere økonomien, 
den industrielle konkurrenceevne og 
beskæftigelsen i Europa. VE forventes på 
mellemlang til lang sigt at blive økono ‑
misk konkurrencedygtige i forhold til 
konventionelle energikilder3.
03 
Udvikling af vedvarende energi er om ‑
handlet i artikel 194, stk. 1, i traktaten om 
Den Europæiske Unions funktionsmåde 
i sammenhæng med det indre markeds 
oprettelse og funktion og kravet om at 
bevare og forbedre miljøet.EU’s politiske målsætnin -
ger — 2020-målet for 
vedvarende energi
04 
Allerede i 1997 fastsatte EU som mål, at 
VE skulle dække 12 % af energiforbruget 
i 2010. Rådet for Den Europæiske Union 
(Rådet) har siden fastsat som bindende 
EU‑mål, at VE i 2020 skal dække 20 % af 
det udvidede endelige energiforbrug, 
baseret på Kommissionens køreplan for 
vedvarende energi, der indeholder en 
strategi for at inkorporere vedvarende 
energi i EU’s energipolitik og gøre den 
bredt tilgængelig på markedet (jf.  bi-
lag I , der viser de nationale 2020 ‑mål for 
VE)4. Direktivet om vedvarende energi, 
der blev vedtaget i 2009, udgør en juri ‑
disk bindende ramme for fremme af VE 
indtil 20205:
 οUd over at fastsætte det overordnede 
bindende EU‑mål på 20 % og de bin ‑
dende nationale mål på mellem 10 % 
og 49 % for 2020 styrker direktivet 
rammerne for fremme af VE‑elek ‑
tricitet (f.eks. ved at stille krav til 
medlemsstaterne om at sikre adgang 
til elnettet og forenkle de administra ‑
tive procedurer)
 οDirektivet pålægger medlems ‑
staterne at udarbejde nationale 
handlingsplaner med køreplaner for 
udviklingen af VE, og det fastlæg ‑
ger samarbejdsmekanismer mellem 
medlemsstaterne, der skal gøre det 
muligt at nå VE‑målet på en omkost ‑
ningseffektiv måde.3 KOM(2010) 639 endelig 
af 10. november 2010 
»Energi 2020: En strategi 
for konkurrencedygtig, 
bæredygtig og sikker energi«.
4 KOM(2006) 848 endelig af 
10. januar 2007 »En køreplan 
for vedvarende energi: 
Vedvarende energi i det 
21. århundrede — vejen til en 
mere bæredygtig fremtid«.
5 Europa‑Parlamentets og 
Rådets direktiv 2009/28/EF 
af 23. april 2009 om fremme 
af anvendelsen af energi fra 
vedvarende energikilder 
og om ændring og senere 
ophævelse af direktiv 
2001/77/EF og 2003/30/EF 
(»VE‑direktivet«) (EUT L 140 af 
5.6.2009, s. 16).
09 Indledning
05 
Medlemsstaterne skal sikre, at deres 
VE‑andel følger eller overstiger de vejle ‑
dende forløb for, hvordan 2020 ‑målet for 
VE skal nås. De skal hvert andet år rap ‑
portere til Kommissionen om gennem ‑
førelsen af direktivet og de fremskridt, 
de har gjort med hensyn til at nå deres 
individuelle mål. VE‑foranstaltninger 
skal indføres på en omkostningseffektiv 
måde6. Senest den 31. december 2014 
skal Kommissionen fremlægge en 
statusrapport om gennemførelsen af 
VE‑direktivet7.
06 
Det er også fastsat i EU’s finansielle 
regler, at princippet om omkostnings ‑
effektivitet skal være en vigtig faktor 
i forbindelse med beslutninger om 
offentlige udgifter8. Hertil kommer, at 
Europa‑Parlamentet har anført, at der 
er behov for at identificere de mest 
omkostningseffektive VE og de mest 
omkostningseffektive politikker til at ud ‑
nytte potentialet i VE9. Ifølge Kommissio ‑
nens seneste statusrapport10 vil EU som 
helhed sandsynligvis nå over 2020 ‑målet 
for VE, men ikke alle medlemsstater var 
i 2012 på vej til at nå deres bindende na ‑
tionale mål, jf.  bilag I . Efter sin grønbog 
i 2013 har Kommissionen fremlagt sine 
første overvejelser om Unionens klima ‑ 
og energipolitik i perioden 2020 ‑2030 
og foreslået et bindende EU‑mål på 27 % 
for VE11.Barrierer for vedvarende 
energi
07 
I tillæg til de ydre faktorer (såsom ud ‑
viklingen i energipriserne og adgangen 
til lån) er der adskillige sektorspecifikke 
forhindringer, der begrænser investerin ‑
gerne i VE i hele Unionen, og som endnu 
ikke er blevet elimineret af medlemssta ‑
terne og Kommissionen12:
 οinstitutionelle og juridiske barrierer 
såsom det forhold, at prioriteringen 
af energispørgsmål på EU‑niveau ikke 
altid giver sig udtryk på lokalt, regio ‑
nalt og nationalt niveau, hvilket fører 
til en mangel på klare gennemførel ‑
sesstrategier og fleksibilitet i de rele ‑
vante forvaltninger eller i de nationa ‑
le gennemførelsesordninger samt til 
uklare lovgivnings ‑ og kontraktmæs ‑
sige rammer, der forhindrer fremme 
af VE, og det forhold, at komplekse 
godkendelses ‑ og tilladelsesproce ‑
durer for planlægning, opførelse og 
drift af VE‑installationer kombineret 
med miljøkrav afskrækker projektle ‑
derne fra at fremlægge gennemfør ‑
lige projektforslag (der mangler et 
effektivt administrationssystem)
 οvanskeligheder med hensyn til at 
integrere VE‑elektricitet i trans ‑
missions ‑ eller distributionsnettet 
(tekniske problemer, utilstrækkelig 
infrastruktur, forskelsbehandling, 
som forhindrer adgang til nettet, for ‑
delingen af omkostninger på netope ‑
ratørerne, det offentlige og projekt ‑
lederne samt manglende måling af 
energiproduktionen)
 οustabile eller uforudsigelige ord ‑
ninger til at fremme og give incita ‑
menter til anvendelse af vedvarende 
energi samt manglende oplysninger 
til leverandører, kunder og installatø ‑
rer, hvilket hæmmer anvendelsen af 
omkostningseffektive teknologier.6 Præamblen til VE‑direktivet 
(betragtning 9 og 41).
7 Artikel 23, stk. 8, litra c), 
i VE‑direktivet.
8 Artikel 18, stk. 1, litra h), 
i Kommissionens delegerede 
forordning (EU) nr. 1268/2012 
af 29. oktober 2012 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Europa‑Parlamentets 
og Rådets forordning (EU, 
Euratom) nr. 966/2012 om de 
finansielle regler vedrørende 
Unionens almindelige budget 
(EUT L 362 af 31.12.2012, s. 1).
9 Europa‑Parlamentets 
beslutning af 21. maj 2013 
om aktuelle udfordringer 
og muligheder for de 
vedvarende energikilder på 
EU’s indre marked for energi 
(2012/2259(INI)).
10 COM(2013) 175 final af 
27. marts 2013: »Statusrapport 
om vedvarende energi«.
11 COM(2013) 169 final 
af 27. marts 2013: 
»Grønbog — En ramme for 
klima ‑ og energipolitikkerne 
frem til 2030«. COM(2014) 15 
final af 22. januar 2014: 
»Politikramme for klima ‑ og 
energipolitikken i perioden 
2020 ‑2030«.
12 Jf. f.eks. COM(2012) 271 final 
af 6. juni 2012: »Vedvarende 
energi: en stor aktør på det 
europæiske energimarked«, 
og Kommissionens 
toårige statusrapporter for 
2010 og 2012, KOM(2011) 31 
endelig af 31. januar 2011 
og COM(2013) 175 final 
af 27. marts 2013. Jf. også 
rapporter fra de europæiske 
VE‑industrisammenslutninger 
(European Renewable Energy 
Council (EREC) og dette råds 
medlemsorganisationer), især 
EREC’s »Analysis of deviation 
and barriers, 2013 report«, 
www.keepontrack.eu/
publications .
10 Indledning
Samhørighedspolitikkens 
økonomiske støtte til 
vedvarende energi
08 
Samhørighedspolitikkens instrumenter 
— Den Europæiske Fond for Regionalud ‑
vikling (EFRU) og Samhørighedsfonden 
— er de vigtigste finansieringskilder 
blandt EU’s udgiftsprogrammer til frem ‑
me af vedvarende energi13. I programme ‑
ringsperioden 2000 ‑2006 blev der kun 
bevilget 600 millioner euro i støtte til 
projekter i denne sektor, men i program ‑
meringsperioden 2007 ‑2013 blev der 
bevilget ca. 4,7 milliarder euro til vedva ‑
rende energi, hvilket afspejlede en me ‑
get højere prioritering af dette politik ‑
område (jf.  bilag II , der viser fordelingen 
på medlemsstaterne). Samhørigheds ‑
politikkens støtte til overgangen til en 
lavemissionsøkonomi vil stige yderligere 
i programmeringsperioden 2014 ‑2020 
og nå op på mindst 27 milliarder euro fra 
EFRU14. Der kan også ydes supplerende 
støtte fra Samhørighedsfonden.13 Af andre  EU‑programmer 
til fremme af VE 
i programmeringsperioden 
2007 ‑2013 kan nævnes 
det europæiske 
genopretningsprogram for 
energiområdet, programmet 
for intelligent energi i Europa 
og rammeprogrammet for 
forskning.
14 Regionerne skal investere 
en vis procentdel af 
EFRU‑midlerne (20 % i mere 
udviklede regioner, 15 % 
i overgangsregioner og 
12 % i mindre udviklede 
regioner) med det formål 
at støtte overgangen til 
en lavemissionsøkonomi 
i alle sektorer, bl.a. gennem 
investeringer i vedvarende 
energi (artikel 4, stk. 1, 
i Europa‑Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1301/2013 af 17. december 
2013 om Den Europæiske 
Fond for Regionaludvikling 
og om særlige bestemmelser 
vedrørende målet om 
investeringer i vækst og 
beskæftigelse og om 
ophævelse af forordning (EF) 
nr. 1080/2006 (EUT L 347 af 
20.12.2013, s. 289)).
Samhørighedspolitikkens udgifter til VE — nøglefakta
 ο270,8 milliarder euro — de samlede bevillinger fra EFRU/Samhørighedsfonden i perioden 2007 ‑2013
 ο0,6 milliarder euro — de samlede bevillinger til VE fra EFRU/Samhørighedsfonden i perioden 2000 ‑2006
 ο4,7 milliarder euro — de samlede bevillinger til VE fra EFRU/Samhørighedsfonden i perioden 2007 ‑2013
Mindst 27 milliarder euro — det anslåede minimum af bevillinger fra EFRU i perioden 2014 ‑2020 til at støtte over ‑
gangen til en lavemissionsøkonomi, herunder VE. Der kan også ydes supplerende bevillinger fra Samhørighedsfon ‑
den (jf. fodnote 14).Tekstboks 1
11 Indledning
Delt forvaltning
09 
I forbindelse med samhørighedspolitik ‑
ken skal medlemsstaterne udarbejde 
operationelle programmer, etablere 
og drive de relevante forvaltnings ‑ og 
kontrolsystemer og indsende årlige 
gennemførelsesrapporter til Kommissio ‑
nen. Som led i den daglige forvaltning 
er det endvidere nationale eller regio ‑
nale organer, der udvælger projekterne 
og har ansvaret for at gennemføre og 
evaluere dem.
10 
Forvaltningsmyndigheder, formidlende 
organer og attesteringsmyndigheder er 
ansvarlige for at forvalte gennemførel ‑
sen af de operationelle programmer15. 
Projektfinansieringen er underlagt regler 
og betingelser, der er fastsat dels på 
EU‑niveau16, dels på medlemsstatsniveau 
(medlemsstaternes myndigheder er 
ansvarlige for at fastsætte projektud ‑
vælgelseskriterier, vurdere projekternes 
omkostninger, fordele og indtægter 
samt foretage økonomiske, sociale og 
miljømæssige konsekvensanalyser).11 
Kommissionen udsender retningslin ‑
jer for udformningen af operationelle 
programmer, godkender de operatio ‑
nelle programmer og fører tilsyn med 
etableringen og driften af systemerne 
i medlemsstaterne. Nærmere bestemt 
overvåger den gennemførelsen af de 
operationelle programmer, navnlig på 
grundlag af de gennemførelsesrappor ‑
ter, som den modtager, og ved at være 
repræsenteret i overvågningsudvalg. 
Ud over de årlige gennemførelsesrap ‑
porter kan Kommissionen anmode 
forvaltningsmyndighederne om spe ‑
cifikke programoplysninger og data 
vedrørende projektudvælgelsen.15 Et resumé af gennemførel ‑
sesbestemmelserne for Den 
Europæiske Fond for Regio ‑
naludvikling, Den Europæiske 
Socialfond og Samhørigheds ‑
fonden i perioden 2007 ‑2013, 
herunder om forvaltnings ‑ og 
kontrolsystemerne, kan findes 
på adressen: http://europa.
eu/legislation_summaries/re ‑
gional_policy/management/
g24241_da.htm
16 Rådets forordning (EF) 
nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 
om generelle bestemmelser 
for Den Europæiske Fond 
for Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond og 
Samhørighedsfonden og 
ophævelse af forordning (EF) 
nr. 1260/1999 (EUT L 210 af 
31.7.2006, s. 25).
12
 Revisionens omfang 
og revisionsmetoden
12 
Retten søgte svar på, om de projekter 
under EFRU og Samhørighedsfonden, 
der investerede i produktion af vedva ‑
rende energi, havde givet gode resul ‑
tater. Til dette formål opstillede den en 
række revisionskriterier (jf.  bilag IV ) på 
grundlag af forskellige kilder og under ‑
søgelser, bl.a. undersøgelser foretaget 
af Kommissionens tjenester. Retten 
undersøgte, om de reviderede projekter 
blev gennemført som planlagt og leve ‑
rede de planlagte output, og om deres 
energiproduktionsmål blev nået. Retten 
analyserede navnlig, om midlerne i de 
operationelle programmer i program ‑
meringsperioden 2007 ‑2013 var blevet 
tildelt omkostningseffektive og modne 
projekter til produktion af vedvarende 
energi med rimelige mål udvalgt i hen ‑
hold til hensigtsmæssige prioriteringer, 
og i hvilket omfang projekterne bidrog 
til at opfylde 2020 ‑målet for VE.
13 
Revisionsresultaterne bygger på en un ‑
dersøgelse af 24 afsluttede projekter til 
produktion af vedvarende energi under 
ni forskellige operationelle programmer 
finansieret af EFRU eller Samhørigheds ‑
fonden i Østrig, Finland, Malta, Polen og 
Det Forenede Kongerige17. Projekterne 
blev gennemført i sektorerne bio ‑
masse, solceller, solvarmeelektricitet og 
vindenergi18. Bilag III  er en liste over de 
reviderede VE‑projekter.17 På grundlag af de 
operationelle programmers 
tildeling af midler til VE 
udvalgte Retten følgende 
programmer:
 OP I ‑ Investing in 
Competitiveness for 
a Better Quality of Life 
— 2007MT161PO001
 OP Niederösterreich 
2007 ‑2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / EFRE 
— 2007AT162PO001
 OP Salzburg 2007 ‑
2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / EFRE 
— 2007AT162PO006 
 OP Steiermark 2007 ‑
2013: Ziel Regionale 
Wettbewerbsfähigkeit 
& Beschäftigung / EFRE 
— 2007AT162PO007
 OP Program Operacyjny 
Infrastruktura i Środowisko 
— 2007PL161PO002 
 OP Regionalny 
Program Operacyjny 
Województwa Lubelskiego 
— 2007PL161PO007
 OP Alueellinen Kilpailukyky‑ja 
työllisyystavoite; 
Länsi‑Suomen 
EAKR‑Toimenpideohjelma 
2007 ‑2013 
— CCI2007FI162PO003
 OP West Wales and 
the Valleys ERDF 
Convergence programme 
— 2007UK161PO002`
 OP East Wales ERDF Regional 
competitiveness and 
Employment programme 
— 2007UK162PO012.
18 Af de 24 reviderede projekter 
vedrørte 9 produktion af 
elektricitet ved hjælp af 
vindmøller, mikrovindmøller 
eller solcellepaneler, og 15 
vedrørte produktion af varme 
ved hjælp af biomasse eller 
produktion af varmt vand 
ved hjælp af solfangere. 
Projekterne varierede 
i størrelse fra opsætning 
af enkelte solcellepaneler 
i private husholdninger til 
etablering af en vindmøllepark 
med 16 vindmøller.
13
 Bemærkninger
De reviderede projekter 
leverede de planlagte 
output ...
Det samlede billede viser 
godt planlagte projekter, 
der leverede resultater ifølge 
planen
14 
De reviderede VE‑projekter var til ‑
strækkelig modne og parate til gen ‑
nemførelse, da de blev udvalgt. Der var 
forholdsvis lange forberedelsesfaser 
i forbindelse med nogle af biomasse ‑ og 
vindenergiprojekterne, men som regel 
var de afgørende tilladelser og licenser 
indhentet og de tekniske planer udarbej ‑
det, før projekterne blev godkendt. I de 
tilfælde, hvor det var nødvendigt, havde 
man også sørget for, at installationerne 
var forbundet med transmissions ‑ og 
distributionsnettene, eller at der var ind ‑
gået kontrakter med tilstrækkelig mange 
forbrugere19.
15 
Der var ingen væsentlige omkostnings ‑
overskridelser eller forsinkelser i forbin ‑
delse med projekterne. Samlet set blev 
de reviderede VE‑projekter gennemført inden for tidsplanen eller med forholds ‑
vis små tidsskred (kun i forbindelse med 
to projekter blev gennemførelsen for ‑
sinket med mere end seks måneder, og 
i det ene tilfælde skyldtes dette nedetid 
i forbindelse med reparationer på et lille 
kraftvarmeværk). Der var ingen væsent ‑
lige omkostningsoverskridelser under 
gennemførelsen. Tekstboks 2  giver ek ‑
sempler på de reviderede VE‑projekter.
16 
Med undtagelse af ét biomasseanlæg20 
var VE‑produktionsanlæggene installeret 
og operationelle som planlagt. Der kun ‑
ne ikke konstateres nogen væsentlige 
risici med hensyn til deres tekniske bæ ‑
redygtighed. Retten konstaterede kun få 
afvigelser fra den oprindelige planlæg ‑
ning og de godkendte projektforslag. 
Den energiproduktionskapacitet, der var 
blevet installeret i forbindelse med pro ‑
jekterne, stemte generelt overens med 
beslutningerne om medfinansiering. 
Anlæggene havde siden deres ibrugtag ‑
ning været i drift uden større tekniske 
problemer eller andre vanskeligheder. 
Kun nogle få produktionsenheder fra de 
reviderede projekter var ikke i drift. Ope ‑
ratørerne havde tilstrækkelig ekspertise 
og tilstrækkelige ressourcer til at sikre 
tilfredsstillende drift og regelmæssig 
vedligeholdelse af deres installationer.19 F.eks. var godkendelsen af de 
reviderede biomasseprojekter 
i Østrig betinget af, at der 
var tilstrækkelig mange 
aftagere til den producerede 
varmeenergi.
20 Et biomassekraftværk 
i Østrig afveg fra den 
oprindelige plan og brugte 
EU‑midler til at udvide 
fjernvarmenettet i stedet 
for at installere en ekstra 
kedel. Denne afvigelse blev 
foretaget for at tage højde 
for en fremtidig udvidelse af 
varmekapaciteten og levere 
til flere varmeforbrugere, 
og der er således ikke tale 
om en mangel set i forhold 
til princippet om forsvarlig 
økonomisk forvaltning.Billede 1Inde i biomassekraftværket i Bruck an der Mur, Østrig 
(installeret og operationelt som planlagt)
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.

14 Bemærkninger Billede 2Træflis i en lagertank på biomassekraftværket i Bruck an der Mur, Østrig
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
Eksempler på reviderede VE -projekter medfinansieret af samhørighedspolitikkens 
fonde — output
For nærmere oplysninger om projektoutput, jf.  bilag III .
Biomasse
I Østrig blev der opført tre biomassevarmeværker (kapacitet fra 3 MW til 8 MW) med fjernvarmeledninger 
(fra 0,6 til 11 km). Varmeværkerne leverede varme og varmt vand til i alt 266 forbrugere (privatpersoner eller 
industrivirksomheder).
Tre projekter i Finland vedrørte installation af nye kedler fyret med biomassepiller eller træflis (kapacitet fra 0,8 MW 
to 2,5 MW). De erstattede gamle kedler fyret med fossilt brændsel (svær olie). To af disse projekter omfattede også 
anlæggelse af det nødvendige fjernvarmenet (0,6 og 3 km).
Vindkraft
I Polen blev der opført fem vindmølleparker med en kapacitet på mellem 3,2 og 38 MW. Anlæggene omfattede al 
den nødvendige infrastruktur (understationer til højspænding/mellemspænding, tilslutninger til elektricitetsnettet 
og adgangsveje).
Solkraft (solcelleanlæg og solfangere)
To projekter i Malta vedrørte installation af systemer til solcelleelektricitet på offentlige bygninger med tilhørende 
hardware og overvågningssystemer. Det ene projekt blev suppleret med en lille vindmølle.
Fem lignende projekter i Polen vedrørte installation af pladesolfangere i private husholdninger og på offentlige 
bygninger i fem kommuner med henblik på at levere varmt vand til beboerne. I alt installerede over 3 000 offent ‑
lige og private støttemodtagere solfangere. Et af projekterne omfattede gadebelysning og solcelleanlæg.Tekstboks 2
15 Bemærkninger
... men der var en del 
vanskeligheder 
i forbindelse med gen -
nemførelsen ...
Der er mulighed for yder -
ligere forbedringer i alle 
projektfaser — fra udbud 
over drift til overvågning 
og evaluering
17 
Udnyttelsen af VE har været hæmmet 
af vanskeligheder med at integrere 
VE‑elektricitet i elnettet. I hele EU har 
man peget på udviklingen af elnet ‑
tet som en af de centrale barrierer for 
integration i stor skala af VE‑elektricitet 
i transmissions ‑ og distributionsnette ‑
ne21. Derfor må Unionen og medlemssta ‑
terne i forbindelse med opbygningen af det indre energimarked investere i både 
nationale net og tværnationale forbin ‑
delser. Ejerne af de reviderede projekter 
fremhævede, at den ledige kapacitet 
i nettene var utilstrækkelig22, at man er 
nødt til at udvide nettene, og at pro ‑
duktiviteten i systemet som helhed kan 
forbedres ved hjælp af større gennem ‑
sigtighed med hensyn til omkostninger ‑
nes fordeling på netoperatørerne, det 
offentlige og projektlederne. Selv om 
det er rigtigt, at kun nogle få af de revi ‑
derede projekter oplevede problemer 
med tilslutningen til nettet, bør det al ‑
ligevel nævnes, at der ikke samtidig med 
implementeringen af VE‑produktion er 
sket en forbedring af medlemsstaternes 
net. De nationale myndigheder anførte 
ofte tekniske og omkostningsmæssige 
forhold som hindringer for en effektiv 
integrering af VE i nettene. Tekstboks 3  
illustrerer problemerne vedrørende 
VE‑elektricitet i nettene.21 KOM(2013) 175 endelig.
22 Jf. også Europa‑Parlamentets 
og Rådets direktiv 2005/89/EF 
af 18. januar 2006 om 
foranstaltninger til fremme 
af elforsyningssikkerhed og 
infrastrukturinvesteringer 
(EUT L 33 af 4.2.2006, 
s. 22). Artikel 3, stk. 2, 
litra f), fastsætter, at 
medlemsstaterne ved 
gennemførelsen af 
foranstaltninger, der skal sikre 
elforsyningssikkerheden, 
skal tage hensyn til behovet 
for at sikre tilstrækkelig 
transmissions ‑ og 
produktionsreservekapacitet 
med henblik på stabil drift.Billede 3Vindmøllepark i Golice, Polen
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.

16 Bemærkninger
18 
I sin analyse af medlemsstaternes status ‑
rapporter om vedvarende energi fra 2011 
anførte Kommissionen, at det stadig gik 
langsomt med at fjerne de administra ‑
tive hindringer, og at der var komplekse 
og afskrækkende godkendelses ‑ og 
tilladelsesprocedurer24. Program ‑ og 
projektforvaltningen kan forbedres i de 
medlemsstater, hvor revisionen fandt 
sted. Det blev f.eks. konstateret under 
revisionen, at Malta først var begyndt 
at udvikle VE i perioden 2007 ‑2013, og 
at markedet for VE derfor endnu ikke 
er modent. Udviklingen af et effektivt administrationssystem er endnu ikke 
afsluttet. Endvidere blev det konsta ‑
teret, at der i Polen og Det Forenede 
Kongerige på nationalt eller regionalt 
niveau delvis manglede harmoniserede 
anvisninger eller metoder til koordi ‑
nering af myndighedernes arbejde. 
Navnlig målingen og rapporteringen af 
projekternes energiresultater var ringe. 
Dataene var derfor ikke anvendelige 
og blev ikke brugt til at sammenligne 
projekterne og de forskellige VE‑sektorer 
i forbindelse med udformningen af 
fremtidige foranstaltninger.24 SWD(2013) 102 final af 
27. marts 2013: »Renewable 
energy progress report«.Adgang for VE -elektricitet til nettet i Polen og integrering af solcelleelektricitet 
i nettet i Malta
Det har været en afgørende barriere for yderligere integrering af elektricitet fra solceller og vindenergi i Polen, 
at transmissions ‑ og distributionsnettene er i ringe stand og mangler ledig kapacitet. Det er imidlertid ikke kun 
behovet for udvidelse og modernisering af netinfrastrukturen, der har hæmmet VE‑udviklingen, men også kompli ‑
kationer i forbindelse med opnåelse af de nødvendige tilladelser til nettilslutning (juridiske og tekniske problemer 
samt nettilslutningsgebyrer)23. I de reviderede vindenergiprojekter varede opførelsen af anlæggene fire til fem år, 
inklusive den tid der gik med at indhente de nødvendige tilladelser til nettilslutning.
I Malta var der klare retningslinjer for opnåelse af byggetilladelser i forbindelse med solkraft ‑ og solcelleinstal ‑
lationer, når sådanne var påkrævet. I 2010 og 2011 blev der imidlertid taget mange medfinansierede installationer 
i brug, og producenterne oplevede tit vanskeligheder med hensyn til at afsætte deres elproduktion — normalt den 
elektricitet, som de ikke selv brugte. Eftersom netoperatørerne ikke havde installeret målere, fik producenterne 
i perioder på op til fire måneder ikke kompensation for deres elektricitet efter feed‑in‑tariffen.
23 »Integration of electricity from renewables to the electricity grid and to the electricity market — RES‑Integration«. National rapport vedrørende 
Polen. (Eclareon, Öko‑Institut e.V., 20.12.2011).Tekstboks 3
17 Bemærkninger
19 
Retten konstaterede dog et eksempel på 
god praksis i Østrig. Takket være et kvali ‑
tetsstyringsværktøj for biomassevarme ‑
værker var der hensigtsmæssige over ‑
vågningsordninger i denne medlemsstat 
(»QM Heizwerke«, jf.  tekstboks 4 ).
Projektovervågning i Østrig
Kvalitetsstyring er obligatorisk på alle biomassefjernvarmeværker, der producerer mere end 400 kW og/eller 
forsyner et varmenet på over 1 km. Koordineringen af finansieringsprocessen og forvaltningen af de nødvendige 
data vedrørende planlægning og drift udføres ved hjælp af en database, der fungerer som en standardplatform for 
projektstøttemodtagere, leverer tekniske og økonomiske data til de kvalitetsansvarlige og danner en IT‑platform 
for overvågning og optimering af aktionerne. »QM Heizwerke« blev indført i 2006 og indeholder data fra over 
100 biomasseværker.
Internetlink: www.qm‑heizwerke.atTekstboks 4 Billede 4Revisorer på besøg på biomassekraftværket i Weissenbach an der Triesting, Østrig
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.

18 Bemærkninger
20 
Udbudsprocesserne sikrede ikke fuld 
gennemsigtighed, rimelighed og effekti ‑
vitet i udvælgelsen af kontrahenter:
 οI Malta måtte udbuddene i forbin ‑
delse med to reviderede VE‑projekter 
annulleres, fordi ingen af buddene 
opfyldte de tekniske eller de admi ‑
nistrative krav. Dette skyldtes enten, 
at de tekniske krav var unødvendigt 
høje, eller at procedurerne og kra ‑
vene var for komplekse. I begge pro ‑
jekter opstod der en vis forsinkelse, 
og konkurrencen mellem de bydende 
blev hæmmet
 οI to projekter i Polen var vind ‑
møllemodellerne udspecificeret 
unødvendigt i byggeplanerne eller 
byggetilladelserne. Det forhindrede 
fastsættelse af udbudsbetingelser, 
der kunne sikre et konkurrencebase ‑
ret udbud og opnåelse af det bedste 
forhold mellem pris og kvalitet. 
I et andet projekt var det ligeledes 
fastsat forud, at der skulle anvendes 
en specifik type solfanger. Det gjaldt for alle disse udbud, at kun ét af de 
afgivne bud opfyldte de tekniske 
specifikationer
 οGennemførelsesorganerne og pro ‑
jektstøttemodtagerne havde ikke 
tilstrækkelig ekspertise i VE‑teknolo ‑
gier, VE‑markeder og udbudsrammer. 
En stor del af VE‑udstyret og instal ‑
lationsarbejdet var af samme art — 
somme tider identisk — og havde et 
begrænset omfang, især i aktionerne 
under tilskudsordningerne. Betingel ‑
serne for, at en specialiseret enhed 
bestående af eksperter på nationalt/
regionalt niveau kunne afholde koor ‑
dinerede udbud for at opnå et bedre 
forhold mellem pris og kvalitet samt 
sikre stordriftsfordele og hurtigere 
udbud, var således til stede. Som 
eksempler kan nævnes vandop ‑
varmningssystemer til installation på 
hustage, solcellepaneler og små bio ‑
masseanlæg i Malta og Polen. Nogle 
projekter i Malta måtte suspenderes 
midlertidigt, delvis på grund af inef ‑
fektivt organiserede udbud.Billede 5Biomassekraftværk i Flachau, Østrig
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.

19 Bemærkninger
21 
Kvaliteten af det forberedende arbejde 
vedrørende VE‑projekterne var ikke til ‑
strækkelig til at muliggøre effektiv over ‑
vågning og evaluering. Det gjaldt for alle 
de operationelle programmer, som Ret ‑
ten reviderede, at de opstillede mål og 
resultatindikatorer var upræcise og ikke 
byggede på pålidelige basislinjedata. Det 
var derfor ikke muligt at sammenligne 
projekterne i de samme eller i forskellige 
VE‑sektorer, og de kompetente myn ‑
digheder kunne heller ikke kontrollere, 
i hvilket omfang EU‑midlerne bidrog til at 
opfylde VE‑målene på EU‑niveau og på 
nationalt niveau (jf. også punkt 30).
... og i de fleste af projek -
terne blev resultaterne 
ikke målt korrekt eller 
målene for energiproduk -
tion ikke opfyldt
Indsamlingen og rappor -
teringen af VE -data kan 
forbedres
22 
Der foreligger ingen nøjagtige, vali ‑
derede data om de faktiske resultater 
af VE‑projekterne i medlemsstaterne. 
VE‑sektoren var i perioden præget af 
voldsomme udsving i teknologiomkost ‑
ningerne (store prisfald inden for de 
fleste teknologier) og stigende energi ‑
priser. Det er vigtigt at analysere ajour ‑
førte oplysninger om omkostningerne 
forbundet med vedvarende energi, så 
det kan fastlægges, hvilke teknologier 
der giver det bedste udbytte under de 
konkrete lokale omstændigheder, og 
fastsætte støtten på et passende niveau.
23 
Der forelå data om den produktionska ‑
pacitet, der var blevet installeret i forbin ‑
delse med projekterne, men for 11 af de 
24 reviderede projekters vedkommende 
forelå der ingen eller kun upålidelige data om den faktiske energiproduktion. 
Eftersom egentlige måling og rappor ‑
tering ikke var en forudsætning for at 
modtage offentlig medfinansiering, er 
resultaterne i de endelige projektrap ‑
porter kun estimater, der ikke bygger 
på målinger, men som regel er baseret 
på de tekniske parametre for VE‑tek ‑
nologierne, udstyrets producenter har 
oplyst, og de konkrete lokale forhold. 
Mange VE‑producenter målte ikke deres 
energiudbytte. I 11 af de 24 reviderede 
projekter (fem i Polen — solenergipro ‑
jekter i Lublinregionen — fire i Malta og 
to i Det Forenede Kongerige) var oplys ‑
ningerne om energiresultaterne således 
ikke baseret på målinger eller validerede 
data, men på formodede værdier hentet 
fra litteraturen eller på professionelle 
skøn foretaget af ingeniører.
Projekterne opfyldte ikke 
altid deres resultatmål
24 
13 af de 24 reviderede projekter målte 
resultaterne af deres energiproduktion, 
men målene var kun blevet opfyldt i fem 
projekter og næsten opfyldt i yderligere 
tre. De resterende projekter nåede ikke 
deres produktionsmål eller nåede dem 
kun delvis. I flere tilfælde skyldtes det, 
at prognoserne ikke var tilstrækkelig 
præcise, men i forbindelse med nogle 
projekter var der også opstået tekni ‑
ske problemer i de indledende faser. 
I tabel 1  sammenlignes VE‑projekternes 
planlagte energiproduktion med den 
faktiske energiproduktion.
25 
Sammenfattende viser Rettens vur ‑
dering af de 24 reviderede projekters 
omkostningseffektivitet, gennemførelse 
og målopfyldelse, at der er tale om en 
blanding af gode, tilfredsstillende og 
dårlige projekter, som det fremgår af 
bilag IV . I tekstboks 5  beskrives årsager ‑
ne til, at nogle af VE‑projekterne havde 
dårlige resultater.
20 Bemærkninger
Årsager til dårlige projektresultater
I Østrig lå energiproduktionen på niveau med eller over prognoserne i de projektfaser, der blev støttet direkte 
med EFRU‑midler. I to projekter blev varmekapaciteten og fjernvarmenettet imidlertid senere udvidet for at kunne 
betjene flere kunder, og disse projekter nåede ikke de planlagte mål. Hovedårsagerne var, at forventningerne til 
varmeefterspørgslen var for høje, og at store kunder i perioder ikke aftog varme.
Årsagerne til, at resultaterne i de polske vindenergiprojekter var lavere end forventet, var, at vindprognoserne var 
for optimistiske, og at der var tekniske problemer i det første driftsår.
I Det Forenede Kongerige forelå der ikke endelige data, og de tilskudsordninger, som Retten undersøgte, var ikke 
afsluttet, da revisionen fandt sted, men resultaterne af en række underprojekter viste ikke desto mindre, at nogle af 
dem ikke opfyldte de planlagte mål for energiproduktion — hovedsageligt fordi biomassematerialet havde et højt 
vandindhold, eller fordi energiefterspørgslen var lavere end anslået.Tekstboks 5 Tabel 1Sammenligning af den gennemsnitlige planlagte energiproduktion og den 
faktiske energiproduktion i perioden 2009-2012 i de reviderede VE -projekter, 
hvor resultaterne af energiproduktionen blev målt (i %)
Kilde:  Rettens egne beregninger baseret på oplysninger i »QM Heizwerke« ‑databasen (Østrig), oplysninger om gennemsnitlige investeringsom ‑
kostninger i forbindelse med lignende projekter (Finland og Polen), projektfinansieringsaftaler og oplysninger om projektresultater beregnet 
af støttemodtagerne.PL Projekt 20MT Projekt 22
MT Projekt 21MT Projekt 24
MT Projekt 23
Ingen disponible data- 20 %
20 %0 %
40 %
60 %
80 %
100 %AT Projekt 1AT Projekt 2FI Projekt 4FI Projekt 5FI Projekt 7FI Projekt 8UK Projekt 9UK Projekt 10PL Projekt 11PL Projekt 12PL Projekt 13PL Projekt 14PL Projekt 16PL Projekt 17
Ingen disponible dataPL Projekt 19
PL Projekt 18
PL Projekt 15
FI Projekt 6
AT Projekt 3
- 60 %
- 40 %
Planlagte resultater
21 Bemærkninger
Ved planlægningen af 
VE-projekterne tages der 
ikke i fuldt omfang hen -
syn til princippet om 
omkostningseffektivitet 
...
Omkostningseffektivitet — 
et vigtigt mål i forbindelse 
med EU -udgifter
26 
Begrebet omkostningseffektivitet er 
et mål for, hvorvidt den enhed, den 
aktivitet, det program eller den aktion, 
der undersøges, har evne eller poten ‑
tiale til at opnå bestemte resultater med 
rimelige omkostninger. Ved en analyse af 
omkostningseffektivitet undersøges for ‑
holdet mellem projektomkostningerne 
og resultaterne, udtrykt som omkostnin ‑
ger pr. opnået resultatenhed25.27 
Det har stor betydning for de økonomi ‑
ske resultater, at VE‑energiproduktionen 
er optimal (omkostningseffektiv). 
Midlerne fra samhørighedspolitikkens 
fonde udgør en væsentlig del af støtten 
til VE‑aktiviteterne og kan være en vigtig 
drivkraft for både VE‑politikken og den 
regionale økonomiske udvikling.25 ISSAI 3000: »Standards and 
guidelines for performance 
auditing based on INTOSAI’s 
Auditing Standards and 
practical experience«.Billede 6Vindmølle i Polen (set udefra og indefra)
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
22 Bemærkninger
Der bør lægges vægt på 
omkostningseffektivitet på 
et tidligt tidspunkt
28 
I forbindelse med udarbejdelsen af de 
operationelle programmer foretog de 
nationale myndigheder ikke hensigts ‑
mæssige behovsvurderinger med hen ‑
blik på at identificere, hvilke teknologier 
der mest omkostningseffektivt kunne 
bidrage til at opfylde VE‑målene, og 
hvordan de kunne suppleres med andre 
finansielle instrumenter eller nationale 
støtteordninger. Det betød, at de ope ‑
rationelle programmer ikke forklarede, 
hvordan EU‑midlerne på en omkost ‑
ningseffektiv måde kunne bidrage til at 
opfylde VE‑målene.
29 
Hertil kommer, at Kommissionen og de 
nationale myndigheder ikke planlagde, 
hvordan midlerne fra samhørighedspo ‑
litikken (og de nationale midler) skulle 
bidrage til at opfylde VE‑målene. Blandt 
de operationelle programmer, som Ret ‑
ten undersøgte, indeholdt dem i Østrig 
og Finland ingen oplysninger om den 
planlagte og den faktiske produktion af 
VE‑energi under de ordninger, der blev 
støttet af EFRU og Samhørighedsfonden. 
For at nå VE‑målet i 2020 skal de fem re ‑
viderede lande installere en VE‑kapacitet 
på 95 304 MW (jf.  tabel 2 ). Det fremgår 
af de gennemførelsesrapporter, som 
forvaltningsmyndighederne har sendt til 
Kommissionen, at disse landes projekter 
under samhørighedspolitikken i 2012 
bidrog med 4 464 MW eller 4,7 % af den 
kapacitet, der kræves for at nå 2020 ‑må‑
let (eller 8,1 % af den kapacitet, der 
krævedes til det planlagte forløb i 2013). Nytten af samhørighedspolitikkens 
fonde i forbindelse med VE‑udvikling 
har været forskellig fra medlemsstat til 
medlemsstat. Som det også ses i  tabel  2, 
er der for mange medlemsstaters 
vedkommende ingen data, der gør det 
muligt at sammenholde resultaterne fra 
projekterne under samhørighedspoli ‑
tikken med VE‑målene. Denne mangel 
på data gør det vanskeligt at fastlægge 
økonomiske og energimæssige basislin ‑
jedata for de forskellige VE‑sektorer og 
VE‑teknologier.
23 Bemærkninger Tabel 2Støtten fra samhørighedspolitikkens fonde til VE i perioden 2007-2013 og dens 
effekt på opfyldelsen af 2020-målene for VE i medlemsstaterne
1 Forholdet mellem tildelinger og output (euro pr. MW) i de forskellige medlemsstater er ikke sammenligneligt, fordi investeringerne ikke er af 
samme art (energiproduktion, fremme af VE, netværk, pilotprojekter osv.).
Kilde:  De nationale handlingsplaner for vedvarende energi (2010) og 2012 ‑rapporterne om gennemførelsen af de operationelle programmer.OPMidler fra EFRU og 
Samhørigheds­
fonden tildelt til 
VE (euro)1Ny VE ­kapacitet som følge af 
investeringerne fra EFRU og 
Sam hørighedsfonden (MW)Den yderligere VE ­kapacitet, 
der kræves for at opfylde 2020 ­målet 
for VE (MW)EFRU’s/Samhørigheds  fondens 
bidrag til den samlede VE ­kapa ­
citet, der kræves for at opfylde 
2020 ­målet for VE (%) PlanlagtRappor  teret 
(ultimo 2012)i 2013 i 2020
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7 = 3:6)
Østrig 25 037 408 105 99 11 301 13 179 0,79
Belgien 11 851 495 Ingen disponible data 3 062 8 255
Ingen data indsendt til KommissionenBulgarien 16 710 959 Ingen disponible data 4 232 5 189
Cypern 9 520 000 Ingen disponible data 190 584
Den Tjekkiske 
Republik397 759 730 131 12 Ingen disponible data
Tyskland 252 995 745 29 118 71 621 110 934 0,03
Danmark Ingen disponible data 6 017 6 754
Ingen data indsendt til Kommissionen Estland 0 6 Ingen disponible data
Spanien 160 152  052 Ingen disponible data 49 722 69 844
Finland 20 682 247 Ingen disponible data 24 690 33 420 Ingen data indsendt til Kommissionen
Frankrig 363 591 135 1 161 307 1 833 445 39 628 62 167 Data ikke bekræftet
Grækenland 283 795 789 156 106 6 872 13 271 1,18
Ungarn 349 310 777 0 0 1 109 1 537 Ingen data indsendt til Kommissionen
Irland Ingen disponible data 3 496 8 339
Italien 775 717 953 5 215 2 893 32 524 43 823 11,9
Litauen 58 485 290 0 173 1 289 1 635 Ingen data indsendt til Kommissionen
Luxembourg 1 767 056 5 000 11 000 179 347 Data ikke bekræftet
Letland 67 180 000 77 21 1 661 2 168 3,55
Malta 78 200  000 Ingen disponible data 36 160 Ingen data indsendt til Kommissionen
Neder  landene 19 182 600 Ingen disponible data 6 086 14 994 Ingen data indsendt til Kommissionen
Polen 825 761 396 972 246 4 444 10 335 9,4
Portugal 59 857 312 0 0 12 699 19 200 Ingen data indsendt til Kommissionen
Rumænien 331 542 611 200 275 9 635 12 589 1,58
Sverige 52 342 949 0 271 21 744 23 786 Ingen data indsendt til Kommissionen
Slovenien 54 186 553 355 120 1 258 1 693 21
Slovakiet 90 252 216 98 72 2 144 2 746 3,57
Det Forenede 
Kongerige159 590  365 12 000 4 120 14 660 38 210 31,4
Kroatien Ingen disponible data Ingen data indsendt til Kommissionen
Reviderede MS 1 109 271 416 13 077 4 464 55 131 95 304 13,72
I alt 4 665 401 221 1 185 643 1 852 975 318 998 505 159 Data ikke bekræftet
24 Bemærkninger
30 
Tildelingen af øremærkede budgetter 
til VE i de undersøgte operationelle pro ‑
grammer var ikke baseret på en vurde ‑
ring af omkostningseffektiviteten af for ‑
anstaltninger i forskellige VE‑sektorer, og 
der manglede hensigtsmæssige behovs ‑
vurderinger og midtvejsevalueringer:
 οDa de operationelle programmer 
blev udformet i 2007, var der ikke 
foretaget detaljerede situationsana ‑
lyser (inklusive behovsvurderinger 
i de forskellige VE‑sektorer i regio ‑
nerne). Navnlig havde de nationale 
myndigheder ikke anslået omkost ‑
ningerne pr. installeret energikapa ‑
citetsenhed eller energiproduktions ‑
omkostningerne pr. enhed, hvilket 
betød, at der ikke blev foretaget en 
vurdering af cost‑benefit‑forholdet/
omkostningseffektiviteten i forbin ‑
delse med de foranstaltninger, der 
skulle finansieres med offentlige 
midler
 οEndvidere udnyttede de operatio ‑
nelle programmer ikke resultaterne 
eller erfaringerne fra tidligere VE‑pro ‑
grammer, der var finansieret med 
nationale midler eller EU‑midler
 οDer var ikke givet en fyldestgørende 
begrundelse for at tildele offentlige 
midler til foranstaltninger vedrø ‑
rende VE‑produktion. Tildelingen af 
midler byggede generelt på grove 
skøn over det regionale potentiale 
og kapaciteten til at absorbere midler 
snarere end på en systematisk ana ‑
lyse af den regionale situation og en 
sammenligning af potentielle typer 
af VE eller VE‑teknologier οMyndighederne i Finland og Det 
Forenede Kongerige foretog tilpas ‑
ninger af deres programmer hen ad 
vejen uden formelle vurderinger, 
men generelt blev der ikke foretaget 
nogen midtvejsevalueringer eller 
lignende vurderinger af foranstalt ‑
ningerne i perioden 2007 ‑2013, der 
kunne have medvirket til at omlægge 
VE‑programmerne.
31 
Endvidere opstillede de operationelle 
programmer ikke resultatindikatorer, 
der kunne have muliggjort en hensigts ‑
mæssig overvågning og evaluering af 
VE‑foranstaltningernes omkostningsef ‑
fektivitet og også gjort det lettere at 
vurdere, i hvilket omfang EU‑midlerne 
bidrog til at opfylde de fastsatte VE‑mål 
(tabel 2 ). De operationelle programmer 
i Østrig, Polen og Malta omfattede indi ‑
katorer for ny VE‑kapacitet, men ingen af 
resultatindikatorerne i Finland vedrørte 
skabelse af produktionskapacitet, den 
producerede energi eller nedbringelse/
forhindring af CO2‑emissioner, og i Det 
Forenede Kongerige manglede der 
også en resultatindikator for skabelse 
af VE‑kapacitet. Det betyder, at forvalt ‑
ningsmyndighederne og Kommissionen 
i disse tilfælde ikke kunne foretage 
tilstrækkelig overvågning og efterføl ‑
gende evaluering af investeringerne fra 
samhørighedspolitikkens fonde i VE26.26 De årlige 
gennemførelsesrapporter 
fra Finland og Det Forenede 
Kongerige forklarer ikke de 
faktiske resultater og målingen 
af dem, og der var ikke 
foretaget nogen vurdering af 
barrierer, potentiale og behov 
i de forskellige VE‑sektorer i de 
regioner, der var omfattet af 
de undersøgte operationelle 
programmer.
25 Bemærkninger
… og der kan også iværk -
sættes mere omkost -
ningseffektive projekter 
til produktion af vedva -
rende energi
32 
Ved at fjerne ineffektiviteten i planlæg ‑
ningen og gennemførelsen af VE‑pro ‑
jekter vil man direkte kunne bidrage 
til at opfylde 2020 ‑målene for VE på 
EU‑niveau og på nationalt niveau. Og 
det kan også gavne energiforbrugerne 
og stimulere den bredere økonomi.
33 
De EU‑støttede projekter havde va ‑
rierende resultater med hensyn til 
omkostningseffektivitet. Investerings ‑
omkostningerne i forbindelse med 
VE‑teknologier svinger meget og er 
lokalitetsspecifikke. Der findes ikke én bestemt VE‑produktionsteknologi, 
der er den mest omkostningseffektive 
i EU. Retten sammenlignede derfor kun 
omkostningerne inden for en specifik 
VE‑sektor i den samme medlemsstat. Fire 
af de reviderede projekter var væsentligt 
dyrere end tilsvarende projekter i den 
samme medlemsstat (biomasse ‑ og sol ‑
celleprojekter, jf.  tabel 3 ). De beregnede 
gennemsnitsomkostninger til den instal ‑
lerede kapacitet svingede fra 0,16 millio ‑
ner euro pr. MW til 1,8 millioner euro pr. 
MW i de reviderede projekter. Beregnet 
efter den metode, der blev anvendt af de 
nationale myndigheder i en af de med ‑
lemsstater, hvor revisionen fandt sted, 
svingede tilbagebetalingsperiodens 
varighed fra 2 til 537 år i de reviderede 
projekter. Kapitalintensive investeringer 
med tilbagebetalingsperioder på over 
100 år kan ikke nå et økonomisk rimeligt 
balancepunkt. Det viser, at den offent ‑
lige støtte ikke altid blev tildelt de mest 
omkostningseffektive projekter.Billede 7Transformerstation i en vindmøllepark i Golice, Polen
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.

26 Bemærkninger Tabel 3Omkostningseffektiviteten i de reviderede VE -projekter
Kilde:  Rettens egne beregninger baseret på projektdokumentation og analyser foretaget af forvaltningsmyndighederne1.
1 Bemærkning til FI‑projekterne:  Gennemsnitlige omkostninger til investeringer i maskiner og udstyr i de reviderede projekter. Projekt 5 omfatter 
omkostninger til etablering af ledninger på stedet, projekt 6 kun omkostninger til en hjælpekedel. Der forelå ikke data om projekterne MT 23 og 
24 (solceller), PL 16 ‑20 (solenergi) samt UK 9 og 10 (biomasse).euro pr. MW millioner
euro pr. MW millioner
euro pr. kWp tusindFaktisk investeringInvestering pr. MW eller kWp sammenholdt med de gennemsnitlige investeringsomkostninger i medlemsstaten
Gennemsnit i MS
0 0,20 0,40 0,60 0,80 1,00 1,20
1,00 1,50 2,00 0,50 0
0 1,00 2,00 3,00 4,00 5,00FI Projekt 8
FI Projekt 7FI Projekt 6FI Projekt 5FI Projekt 4
AT Projekt 3AT Projekt 2AT Projekt 1Biomasse Vind SolcellerPL Projekt 15
PL Projekt 14
PL Projekt 13PL Projekt 12
PL Projekt 11
MT Projekt 22
MT Projekt 21
27 Bemærkninger
34 
Der var kun delvis opstillet rationelle 
energimål for VE‑projekterne. Projek ‑
terne var i overensstemmelse med de 
nationale strategiske VE‑mål. Der fandtes 
forsyningskoncepter, hvor det var nød ‑
vendigt (biomasseprojekter i Østrig, Fin ‑
land og Det Forenede Kongerige). Forud 
for nogle af projekterne var der foreta ‑
get begrænsede undersøgelser af deres 
økonomiske bæredygtighed og rentabi ‑
litet, men der var ikke foretaget analyser 
med henblik på at identificere de bedste 
og mest omkostningseffektive VE‑typer 
og de bedste teknologiske løsninger. 
Der blev ikke henvist til evalueringer af 
tidligere, lignende interventioner, hvilket 
vil sige, at der under forberedelsen af de 
reviderede VE‑projekter ikke blev trukket 
på indhøstede erfaringer.
35 
Kun ca. halvdelen af de reviderede 
projekter (13 af de 24) havde data, der 
gjorde det muligt at kontrollere op ‑
fyldelsen af indikatormålene for den 
faktiske energiproduktion ( tabel 1  og 
bilag III ), jf. også punkt 24. Endvidere 
forelå der ofte ingen basislinjedata om 
energiproduktionens omkostninger og 
forbrugernes anvendelse af konventio ‑
nelle brændsler, før målene blev opstil ‑
let og projekterne udformet (f.eks. i det 
operationelle program for Lublinregio ‑
nen i Polen). I sådanne tilfælde er det 
derfor ikke muligt at vurdere (f.eks. ved 
beregning af tilbagebetalingsperioder), 
om de finansierede projekter rent faktisk 
skabte de forventede økonomiske eller 
finansielle resultater.36 
Udvælgelsesprocedurerne sikrede ikke 
omkostningseffektive projekter. De 
projektudvælgelseskriterier, der var 
godkendt af overvågningsudvalgene for 
de enkelte operationelle programmer, 
satte generelt ikke de gennemførende 
myndigheder i stand til at identificere de 
mest omkostningseffektive VE‑projekter. 
Ofte var skabelsen af energikapacitet, 
den faktiske energiproduktion og de 
nødvendige investeringer i forbindelse 
hermed ikke blandt de udvælgelses ‑ og 
til delingskriterier, der skulle tillægges 
vægt. I nogle få tilfælde var der ikke 
opstillet specifikke udvælgelseskriterier 
for VE‑produktion, men der blev i stedet 
brugt generelle udvælgelseskriterier, der 
kunne anvendes på flere sektorer under 
det operationelle program27.
37 
I nogle tilfælde var der ikke tilstrækkelig 
konkurrence mellem projektansøgnin ‑
gerne. Når projekterne blev udvalgt 
efter indkaldelser af forslag, blev der 
ikke taget hensyn til at sikre maksimal 
omkostningseffektivitet (tilbagebeta ‑
lingsperiode og forhold mellem inve ‑
stering og energiproduktion). Normalt 
skulle projektansøgningerne opfylde 
minimumskriterier, men processerne 
kunne ikke forhindre, at der blev ydet 
støtte til projekter, der var af forholdsvis 
lav kvalitet med hensyn til resultaterne 
af energiproduktionen. En fastsat nedre 
grænse for investeringens størrelse inde ‑
bar en risiko for, at mindre projekter blev 
udelukket — selv om de muligvis havde 
bedre økonomiske parametre.27 Som eksempler kan følgende 
nævnes:
— Udvælgelsen af 
VE‑projekter under Polens 
operationelle program 
for infrastruktur og miljø 
byggede på anvendelse 
af de samme kriterier 
i forskellige sektorer, dvs. på 
ikke‑sammenlignelige 
typer af VE‑projekter
— I Finland blev 
projektansøgningerne 
ikke rangordnet, og 
kun den anslåede 
tilbagebetalingsperiode 
blev brugt som kriterium 
i forbindelse med 
omkostningseffektivitet og 
støtteberettigelse
— I Malta fandt 
udvælgelseskriterierne 
anvendelse på flere 
sektorer under det 
operationelle program 
og ikke specifikt på 
VE‑sektoren. I forbindelse 
med ét kriterium blev der 
givet point for projekternes 
bidrag til opfyldelse af 
indikatormål ud over 
det krævede minimum, 
men der var ingen 
udvælgelseskriterier for 
VE‑produktion, der vedrørte 
omkostningseffektivitet 
eller cost‑benefit‑forhold
— I Østrig blev der i de 
reviderede operationelle 
programmer ikke taget 
hensyn til at sikre maksimal 
omkostningseffektivitet 
(tilbagebetalingsperiode og 
forhold mellem investering 
og energiproduktion).
28 Bemærkninger
38 
På den anden side havde Østrig, Det 
Forenede Kongerige og til en vis grad 
Finland i finansieringsreglerne fastsat 
tekniske og økonomiske kriterier, der 
skulle forhindre udvælgelse af uøkono ‑
miske biomasseprojekter. Der var derfor 
mindre risiko for at udvælge ineffektive 
projekter. Endvidere blev der taget 
hensyn til projekternes rentabilitet, idet 
der blev givet mindre støtte til de mere 
rentable projekter (jf.  tekstboks 6 ). En 
sådan tilpasning af medfinansierin ‑
gen til projekterne blev ikke foretaget 
af de kompetente myndigheder i de 
andre medlemsstater, der var omfattet 
af revisionen.39 
Satsen for EU‑medfinansiering svingede 
mellem 2 % og 85 % i de operationelle 
programmer, uden at dette var begrun ‑
det i de relevante dokumenter. Ifølge 
medfinansieringsprincippet skal en del 
af projektets investeringsomkostninger 
bæres af den endelige modtager af det 
offentlige tilskud, og i den forbindelse 
skal der tages hensyn til projektets ind ‑
tægter eller rentabilitet. Endvidere bør 
formålet med tilskuddet være at støtte 
en aktion, der ellers ikke kan iværksæt ‑
tes, fordi der er et finansieringsgab, eller 
der mangler et økonomisk incitament. 
Der er offeromkostninger: De høje 
medfinansieringssatser begrænsede 
størrelsen eller antallet af andre VE‑pro ‑
jekter, der kunne have været støttet med 
offentlige midler. Der var ingen forbin ‑
delse mellem støttesatsen og projekter ‑
nes rentabilitet eller behovet for at give 
investorer incitamenter til at gennemfø ‑
re VE‑produktionsprojekter. Meget høje 
ubegrundede medfinansieringssatser 
(hvor den offentlige finansielle støtte 
var større, end den behøvede at være 
for at gøre projektet økonomisk eller 
finansielt levedygtigt) øgede risikoen for 
dødvægt — dvs. at støtten erstatter ikke 
blot private, men også nationale midler 
— og reducerede antallet af støttede 
VE‑produktionsprojekter. I  tekstboks 7  
vises eksempler på høj medfinansiering.
Projektudvælgelse — sager i Østrig, Finland og Det Forenede Kongerige
Når der ansøges om medfinansiering i Østrig, skal bestemte tekniske og økonomiske kriterier være opfyldt (var ‑
medensitet pr. løbende meter fjernvarmeledning samt fjernvarmenettets og kedlens effektivitet). Dette mindsker 
kraftigt risikoen for, at der ydes støtte til ineffektive projekter.
I Finland skal støttekriterierne og muligheden for at konsultere en energikonsulent/ ‑rådgiver eliminere projekter, 
der ikke er økonomisk bæredygtige: Projektansøgerne skulle fremlægge oplysninger om projekternes tilbagebe ‑
talingsperiode, som hverken måtte være kortere end tre år (kommercielt rentabelt projekt) eller længere end 12 år 
(uøkonomisk projekt) uden offentlig støtte.
I Det Forenede Kongerige blev de foreslåede projektomkostninger sammenholdt med målomkostninger beregnet 
på grundlag af tidligere, lignende biomasseprojekter.Tekstboks 6
29 Bemærkninger
40 
Der blev ikke foretaget rentabilitets ‑
beregninger for forskellige VE‑sektorer 
eller ‑ teknologier. Ved planlægningen af 
programmerne og fastsættelsen af med ‑
finansieringssatserne blev der ikke skel ‑
net mellem de forskellige VE‑sektorer 
og taget hensyn til størrelsen og typen 
af investeringerne, andre salgsfremme ‑ 
og støtteordninger i medlemsstaterne 
(feed‑in‑tariffer, præmier), investeringer ‑
nes muligheder for rentabilitet og typen 
af de anvendte VE‑teknologier.Høj offentlig medfinansiering — tilfælde i Polen og Malta
I Polen fik ordningerne for små solcelle ‑ og solenergianlæg 85 % i støtte fra EU’s fonde, og de enkelte projektejere 
(husholdninger) kunne få op til 100 % i støtte. De fleste store vindmølleparker fik maksimal offentlig støtte — en ‑
ten tæt på 70 % af de samlede støtteberettigede investeringsomkostninger eller 10 millioner euro (fire af de fem 
reviderede projekter). De maksimale medfinansieringssatser blev anvendt i de fleste tilfælde, men ingen af pro ‑
grammeringsdokumenterne justerede eller begrundede dem med henvisning til omkostningseffektiviteten. Fire af 
de fem modtagere af støtte til vindkraftprojekter erkendte, at de kunne have gennemført projekterne uden tilskud 
eller med mindre tilskud, og at de ville bruge EU‑støtten til førtidig tilbagebetaling af lån.
Malta afsatte en stor del af den disponible EU‑finansiering til at støtte offentlige institutioners VE‑installationer, 
hvilket betød, at der ikke i tilstrækkelig grad blev tiltrukket privat finansiering. EU‑midlerne finansierede som regel 
op til 85 % af disse projekters investeringsomkostninger. Endvidere finansierede to store tilskudsordninger for pri ‑
vate husholdninger og virksomheder VE‑installationer med henholdsvis 50 % og 60 %.Tekstboks 7 Billede 8Solfangere monteret på taget af et enfamiliehus i Polen
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.

30 Bemærkninger
Støtten fra 
samhørighedspolitikkens 
fonde tilførte begrænset 
EU-merværdi — 
VE-projekterne bidrog 
ikke optimalt til 
opfyldelsen af EU’s 
energimål
41 
Kun i få tilfælde er der dokumentation 
for en væsentlig EU‑merværdi. I disse 
tilfælde har medfinansieringen fra EFRU 
og Samhørighedsfonden tiltrukket 
finansieringskapital og været en velkom ‑
men supplerende investeringskilde, og 
dermed har den bidraget til gennemfø ‑
relsen af projekterne. I forbindelse med 
(større) vindmølleparker betragtede 
tredjepartsfinansieringsinstitutter des ‑
uden medfinansieringen som et kvali ‑
tetsstempel. Det er klart, at EU‑midlerne 
har tilført større merværdi i lande, hvor 
udbredelsen af VE var lav, hvor der kun 
var få VE‑programmer, og hvor der var 
mindre administrativ erfaring i denne 
sektor, fordi EU‑midlerne har bidraget til 
ny økonomisk udvikling, øget kvaliteten 
af de relevante projekter og også i et 
vist omfang fungeret som katalysator og 
tiltrukket andre midler. Endvidere er der 
i et vist omfang blevet tilført en »opera ‑
tionel merværdi«, eftersom EU‑projek ‑
terne pålagde gennemførelsesorganerne 
en række forpligtelser, der garanterede 
en vis læringseffekt for de involverede 
organisationer. Denne effekt blev navn ‑
lig fremhævet af organisationer i Malta, 
Polen og Det Forenede Kongerige.42 
Retten konstaterede også, at der 
i forbindelse med VE‑tildelingerne i de 
operationelle programmer i Østrig og 
Finland var en risiko for, at EU‑midlerne 
erstattede nationale midler. I begge 
disse lande var EFRU netop blot et sup ‑
plement til de eksisterende nationale/
regionale finansieringsmekanismer, og 
i Østrig var EU‑støtten stort set integre ‑
ret i en eksisterende ordning for støtte til 
biomasseværker, uden at denne ordning 
i øvrigt var ændret. Østrig og Finland 
har en lang tradition for VE (navnlig på 
områderne vandkraft og biomasse), og 
det er svært at vurdere, om EU‑midlerne 
har tilført merværdi, især for så vidt 
angår innovation.
31 Bemærkninger
43 
I 2012 understregede Kommissionen, 
at medlemsstaterne og regionerne skal 
sikre, at EU‑finansieringen til VE supple ‑
rer private investeringer, idet den skal 
tiltrække sådanne investeringer og ikke 
fortrænge dem28. Retten konstaterede, 
at nogle VE‑projekter kunne have været 
gennemført uden offentlig støtte. Det 
fremgik tydeligt, at adskillige projektan ‑
søgere kunne have etableret VE‑instal ‑
lationerne uden offentlige tilskud eller 
med mindre tilskud, og det ville have 
frigivet midler til flere VE‑foranstaltnin ‑
ger. Ikke desto mindre var tilskudsbe ‑
slutningerne vigtige, fordi de sikrede 
projekterne en solid og bankgodkendt 
finansiering:
 οDe undersøgte østrigske projekter 
blev alle godkendt efter afslutningen 
af anlægsarbejdet, hvilket viser, at 
støtten ikke var en betingelse for 
investeringen
 οFire af de fem reviderede projekter 
i Finland kunne have været gennem ‑
ført uden tilskud (kun ét projekt ville 
ikke være blevet gennemført uden 
offentlig støtte)
 οFlere ejere af vindenergiprojekter 
sagde, at de ville have gennem ‑
ført deres projekter uden offent ‑
lige tilskud, fordi det økonomiske 
incitament i form af vindudbytte og 
»grønne certifikater« var tilstræk ‑
keligt. Faktisk var adskillige lignende 
vindmølleparker blevet opført uden 
tilskud44 
VE‑investeringerne havde kun en 
begrænset effekt på opbygningen af for ‑
valtningskapacitet. En af de virkninger, 
der ønskes opnået som del af den tilførte 
EU‑merværdi, er en forbedring af admi ‑
nistrations ‑ eller forvaltningskapaciteten 
i medlemsstaterne. Forskellige aktører 
i Malta, Polen og Det Forenede Konge ‑
rige oplyste, at EU‑projekterne havde 
haft en uvurderlig læringseffekt, men 
generelt kunne det ikke påvises, at der 
var leveret nogen vidtrækkende bidrag 
til at forbedre planlægningen, gennem ‑
førelsen og driften af projekter. VE‑til ‑
skudsordningerne og de enkelte projek ‑
ter blev generelt forvaltet med fokus på 
formel rigtighed uden at tage højde for 
kravene om at sikre valuta for pengene. 
I Østrig og Finland blev EU‑medfinansie ‑
ringen blot gjort til en del af de natio ‑
nale støttemekanismer uden særlige 
innovationsaspekter (jf. også punkt 42). 
De erfaringer, der blev gjort under gen ‑
nemførelsen af projekterne, blev ikke 
videreformidlet i disse to medlemsstater 
eller i de omgivende regioner.
45 
De lovgivningsmæssige rammer for 
gennemførelsen af VE‑projekterne var 
ofte skrøbelige. Ganske vist var det ikke 
hensigten, at EU‑midlerne til VE‑produk ‑
tion skulle medvirke til at reformere de 
lovgivningsmæssige rammer, men de 
kunne ikke desto mindre have ført til en 
forbedring af disse. I mange medlems ‑
stater er der foretaget adskillige ændrin ‑
ger af de lovgivningsmæssige rammer 
for VE, herunder ændringer med tilbage ‑
virkende kraft i tilskuds ‑ og salgsfrem ‑
meordningerne. Tilladelsesprocedurerne 
er ofte komplekse og afskrækkende eller 
anvendes ikke konsekvent, og kombine ‑
ret med usikkerheden på markedet og 
de store udsving i energipriserne skader 
dette investorernes tiltro til sektoren.28 COM(2012) 663 final 
af 15. november 2012: 
»Et fungerende indre 
energimarked«.
32 Bemærkninger
46 
Anvendelsen af samhørighedspolitik ‑
kens fonde i forbindelse med VE‑udvik ‑
ling har varieret i medlemsstaterne, men 
har generelt været lav. Selv om EU‑mid ‑
lerne til VE steg fra 0,6 milliarder euro 
i programmeringsperioden 2000 ‑2006 til 
4,7 milliarder euro i programmeringspe ‑
rioden 2007 ‑2013, udgør dette kun 1,7 % 
af EFRU’s og Samhørighedsfondens sam ‑
lede udgifter. Set i forhold til det enorme 
behov for investeringer i sektoren, hvis 
EU’s 2020 ‑mål for VE skal nås, var de 
nationale og regionale myndigheders 
tildeling af EU‑midler lav29. Medlems ‑
staterne tildelte mellem 0 % (den laveste 
værdi) og 10,7 % (den højeste værdi) af 
de samlede midler fra EFRU og Samhø ‑
righedsfonden. Selv de 10 %, som Malta 
tildelte til VE, kan ikke siges at være et 
væsentligt bidrag til opfyldelsen af det 
nationale VE‑mål på 10 % i 2020, når det 
tages i betragtning, at landet praktisk 
taget ikke havde VE i 2007, og at VE dæk ‑
kede under 2 % af det endelige energi ‑
forbrug i 2012 (jf.  bilag I ). Retten konsta ‑
terede med hensyn til de medlemsstater, 
der var omfattet af revisionen, at Malta 
ikke havde nået det første midtvejsmål, 
og at Østrig, Finland og Polen ikke havde 
gennemført VE‑direktivet i national ret 
ved udgangen af oktober 2013 (fristen 
var 5. december 2010).47 
Det gik langsomt med at få udnyttet de 
midler, der var afsat til VE. Ved udgangen 
af 201230 var absorptionen af de disponi ‑
ble midler til VE fra EFRU og Samhørig ‑
hedsfonden i perioden 2007 ‑2013 (kun 
58 %) meget lavere end den gennem ‑
snitlige absorption af midler fra EFRU og 
Samhørighedsfonden samlet set (88 %) 
og også lavere end absorptionen af mid ‑
ler til energieffektivitetsforanstaltninger 
(84 %). Ganske vist er markedssvigtene 
og barriererne i denne sektor af en 
anden art, men de EU‑medfinansierede 
projekter blev forvaltet af de samme 
forvaltningsmyndigheder i næsten alle 
medlemsstater, jf.  tabel 4 . VE‑projek ‑
ternes forholdsvis høje kompleksitet og 
manglen på administrationskapacitet til 
at forvalte investeringsforanstaltninger ‑
ne i denne sektor var klart medvirkende 
til den lavere udnyttelse af midlerne fra 
EFRU og Samhørighedsfonden. Samlet 
set bidrog samhørighedspolitikkens 
fonde derfor kun i beskedent omfang til 
opfyldelsen af EU’s VE‑mål.29 SEC(2011) 131 final af 
31. januar 2011.
30 Beløb tildelt af 
forvaltningsmyndighederne til 
udvalgte projekter. De seneste 
data er fra udgangen af 2012.Tabel 4Absorptionen af midler fra samhørighedspolitikkens fonde til VE -projekter i de 
reviderede medlemsstater (udvalgte projekter pr. udgangen af 2012)
Kilde:  GD for Regionalpolitiks database SFC 2007.EU‑medlemsstatUdvalgte projekter under 
samhørigheds  politikkens 
fonde i alt (%)Udvalgte energieffektivitets  projekter 
under samhørighedspolitik  kens fonde 
(%)Udvalgte VE‑projekter under 
samhørigheds  politikkens fonde 
(%)
Østrig 75,6 2 87, 3 50,6
Finland 90,8 34,5 30,6
Malta 88,1 37,9 43,3
Polen 85,4 112,2 5 7, 8
Det Forenede Kongerige 84,7 73,6 49,9
Gennemsnit — alle 
medlemsstater87,7 84,5 58,0
33
 Konklusioner 
og anbefalinger
48 
Samlet set konkluderer Retten, at støtten 
fra samhørighedspolitikkens fonde til 
VE‑produktionsprojekter har givet be ‑
grænset valuta for pengene med hensyn 
til at bidrage til opfyldelsen af EU’s 2020 ‑
mål for VE.
49 
De reviderede projekter leverede de 
planlagte output: De fleste af de revi ‑
derede VE‑projekter var tilstrækkelig 
modne og parate til gennemførelse, da 
de blev udvalgt, der var ingen større 
omkostningsoverskridelser eller forsin ‑
kelser i forbindelse med projekterne, 
og VE‑produktionsanlæggene var 
generelt blevet installeret som planlagt 
(punkt 14 ‑16).
50 
Retten konstaterede imidlertid også, at 
der var svagheder i gennemførelsen, 
navnlig med hensyn til resultatindikato ‑
rer, måling og rapportering af projektre ‑
sultater samt udbudsprocedurer og ud ‑
fald. Generelt er vanskeligheder med at 
integrere VE‑elektricitet i nettene blevet 
identificeret som en væsentlig hindring 
for udviklingen af VE i EU (punkt 17 ‑21).
51 
For ca. to tredjedele af de reviderede 
VE‑projekter gjaldt det endvidere, at 
energiproduktionsmålene ikke var 
blevet nået, eller at resultaterne ikke var 
blevet målt korrekt. I de fleste af disse 
tilfælde var de foreliggende data om den 
faktiske energiproduktion utilstrække ‑
lige eller ikke baseret på målinger. Den 
manglende opnåelse af de planlagte 
resultater skyldtes hovedsagelig upræ ‑
cise prognoser eller tekniske problemer. 
Samlet set har udfaldene af projekterne 
været blandede (punkt 22 ‑25).52 
Endvidere var omkostningseffektivitet 
ikke det styrende princip i forbindelse 
med planlægningen af projekterne. 
Ved udformningen af de underliggende 
operationelle programmer var der ikke 
foretaget en prioritering af VE‑sektorer ‑
ne eller en vurdering af fondenes bidrag 
til opfyldelsen af VE‑målene. Tildelingen 
af midler byggede generelt på grove 
skøn over det regionale potentiale 
og kapaciteten til at absorbere midler 
snarere end på en systematisk analyse 
af den regionale situation og en sam ‑
menligning af potentielle typer af VE 
eller VE‑teknologier. Foranstaltninger ‑
nes omkostningseffektivitet blev ikke 
vurderet i forbindelse med tildelingen af 
midler. Ikke alle projekter havde kor ‑
rekt opstillede rationelle energimål og 
resultatindikatorer for energiproduktion. 
Ofte bidrog udvælgelseskriterierne og 
‑procedurerne ikke til at sikre, at de mest 
omkostningseffektive VE‑projekter blev 
udvalgt. Projektresultaterne var blande ‑
de med hensyn til omkostningseffekti ‑
vitet, og nogle medlemsstater anvendte 
høje medfinansieringssatser, men be ‑
grundede ikke dette i deres dokumenter 
med henvisning til projekternes rentabi ‑
litet (punkt 26 ‑40).
53 
Retten konstaterede også, at midlerne 
fra samhørighedspolitikkens fonde til VE 
tilførte begrænset EU‑merværdi. Der var 
en risiko for, at EU‑midlerne erstattede 
andre offfentlige midler i de medlems ‑
stater, der blot brugte dem som sup ‑
plement til deres nationale tilskud til VE, 
samt en risiko for dødvægt. EU‑medfi ‑
nansieringen tilførte en vis »operationel 
merværdi«, men investeringsprojekterne 
har ikke i væsentligt omfang bidraget 
til at opbygge forvaltningskapacitet. 
I betragtning af, at det vil kræve en 
forstærket indsats at nå EU‑målene, har 
anvendelsen af EFRU og Samhørigheds ‑
fonden i forbindelse med VE samlet set 
været beskeden (punkt 41 ‑47).
34 Konklusioner og anbefalinger
54 
Retten understreger, at det kræver 
forbedringer, hvis midlerne fra samhø ‑
righedspolitikkens fonde skal bidrage 
maksimalt til at opfylde energimålene31. 
Anvendelsen af midler fra samhørig ‑
hedspolitikken gavner generelt den 
bredere økonomi, bl.a. ved at skabe 
økonomisk vækst og beskæftigelse, 
som er samhørighedspolitikkens over ‑
ordnede mål. Med henblik på at sikre 
en bedre anvendelse af EU‑midler til at 
fremme VE i programmeringsperioden 
2014 ‑2020 fremsætter Retten følgende 
anbefalinger:
Anbefaling 1
Ved hjælp af vejledning for udarbejdel ‑
se og udvælgelse af programmer og 
projekter samt betingelser for finansie ‑
ring af investeringer i VE‑produktion 
bør Kommissionen:
ο sikre, at princippet om omkost ‑
ningseffektivitet bliver det sty ‑
rende princip i forbindelse med 
fremtidige VE‑programmer, der 
medfinansieres under samhø ‑
righedspolitikken, så der med 
henblik på at undgå dødvægt ydes 
EU‑støtte til omkostningseffektive 
programmer, der ellers ikke ville 
blive gennemført. Programmerne 
skal bygge på en hensigtsmæssig 
behovsvurdering, en prioritering 
af de mest omkostningseffektive 
teknologier (uden at dette fører til 
forskelsbehandling af de forskel ‑
lige VE‑sektorer) og skal sikre, at 
de bidrager optimalt til opfyl ‑
delsen af EU’s 2020 ‑mål. Der bør 
opstilles VE‑produktionsmål, som 
er hensigtsmæssige i forhold til 
budgettet, samt projektudvælgel ‑
seskriterier, der har fokus på ener ‑
giproduktionens omkostningsef ‑
fektivitet (så overkompensation til 
projekterne undgås)ο fremme medlemsstaternes etab ‑
lering af en stabil og forudsigelig 
lovgivningsmæssig ramme for VE 
generelt samt af velfungerende 
procedurer for integrering af 
VE‑elektricitet i nettene.
Anbefaling 2
Medlemsstaterne bør på grundlag af 
Kommissionens vejledning opstille 
og anvende minimumskriterier for 
omkostningseffektivitet, som er tilpas ‑
set projekternes omstændigheder. 
De bør endvidere øge den merværdi, 
som midlerne fra samhørighedspoli ‑
tikkens fonde tilfører, ved at forbedre 
gennemførelsen, overvågningen og 
evalueringen af VE‑projekterne samt 
ved at opbygge en samling af målte 
data vedrørende omkostningerne ved 
energiproduktion i samtlige relevante 
VE‑sektorer.31 Vedrørende dette politikom ‑
råde har Retten offentliggjort 
en rapport om de energief ‑
fektivitetsforanstaltninger, 
der medfinansieres af EFRU 
og Samhørighedsfonden 
(særberetning nr. 21/2012 
»Omkostningseffektiviteten 
af investeringer i energieffek ‑
tivitet under samhørigheds ‑
politikken« ( http://eca.europa.
eu)). I forbindelse med denne 
revision analyserede Retten 
omkostningseffektiviteten af 
investeringer i energieffek ‑
tivitet under samhørigheds ‑
politikken med særligt fokus 
på Kommissionens forvalt ‑
ningsrolle i forbindelse med 
godkendelse af operationelle 
programmer og overvågning 
af programgennemførelsen 
i regionerne.
35 Konklusioner og anbefalinger
Vedtaget af Afdeling II, der ledes af Henri Grethen, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 9. april 2014.
 På Revisionsrettens vegne
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Formand

36
 Bilag
Oversigt over medlemsstaternes fremskridt på vej mod 2020-målet for VEBilag  I
Opfyldelse af 2020 ‑målet for VE i henhold til oplysninger fra Kommissionen:
1  Kilde : Eurostat, 10. marts 2014. Den faktiske andel af energi fra vedvarende energikilder (som procentdel af det udvidede endelige energifor ‑
brug) i 2012 (inklusive data for 2010).
2  Kilde : »Statusrapport om vedvarende energi« (meddelelse fra Kommissionen til Europa‑Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og 
Sociale Udvalg og Regionsudvalget (COM(2013) 175 final af 27.3.2013)). Det første foreløbige mål er beregnet som gennemsnittet af medlems ‑
staternes andele 2011/2012.
3 Kilde : Jf. fodnote 1.
4 Kilde : Direktiv 2009/28/EF.Medlemsstat VE‑andel i 20101 Første foreløbige 
mål2VE‑andel i 201232020 ‑målet for 
VE4
Belgien 5,0  % 4,4 % 6,8 % 13 %
Bulgarien 14,4  % 10,7  % 16,3 % 16 %
Den Tjekkiske Republik 9,3 % 7, 5 % 11,2  % 13 %
Danmark 22,6  % 19,6  % 26,0  % 30 %
Tyskland 10,7  % 8,2 % 12,4  % 18 %
Estland 24,7  % 19,4  % 25,2  % 25 %
Irland 5,6 % 5,7 % 7, 2 % 16 %
Grækenland 9,7 % 9,1 % 15,1  % 18 %
Spanien 13,8  % 10,9  % 14,3 % 20 %
Frankrig 12,7  % 12,8  % 13,4  % 23 %
Italien 10,6  % 7, 6 % 13,5  % 17 %
Cypern 6,0 % 4,9 % 6,8 % 13 %
Letland 32,5  % 34,0  % 35,8  % 40 %
Litauen 19,8  % 16,6  % 21,7  % 23 %
Luxembourg 2,9 % 2,9 % 3,1 % 11 %
Ungarn 8,6 % 6,0 % 9,6 % 13 %
Malta 0,4 % 2,0 % 1,4 % 10 %
Nederlandene 3,7 % 4,7 % 4,5 % 14 %
Østrig 30,8  % 25,4  % 32,1  % 34 %
Polen 9,3 % 8,8 % 11,0  % 15 %
Portugal 24,2  % 22,6  % 24,6  % 31 %
Rumænien 23,2  % 19,0  % 22,9  % 24 %
Slovenien 19,2  % 17, 8  % 20,2  % 25 %
Slovakiet 9,0 % 8,2 % 10,4  % 14 %
Finland 32,4  % 30,4  % 34,3 % 38 %
Sverige 47, 2  % 41,6  % 51,0  % 49 %
Det Forenede Kongerige 3,3 % 4,0 % 4,2 % 15 %
EU 12,5  % 10,7  % 14,1  % 20 %
37 Bilag
Tildelingen af midler fra samhørighedspolitikkens fonde (EFRU og Samhørigheds -
fonden for perioden 2007-2013) til VE og de udvalgte projekter i 2007-2012Bilag  II
1  En udvælgelsesgrad på over 100 % betyder, at der blev omfordelt midler fra andre prioriteter eller foranstaltninger under det samme opera ‑
tionelle program eller fra et andet operationelt program.
Kilde:  GD for Regionalpolitiks database SFC 2007 og de årlige gennemførelsesrapporter for 2012 om de udvalgte projekter.MedlemsstatBevilget EU‑ beløb Udvalgte projekter
Samlet beløb fra 
EFRU og Samhørig ‑
hedsfonden (euro)  
(A)Beløb til VE (euro)  
(B) Beløb til VE som 
procentdel af det 
samlede beløb  
(C)EU‑tildeling til de ud ‑
valgte projekter (euro)  
(D)Projektudvæl ‑
gelsesgrad i 
procent  
(D) / (B)*1
Belgien 990  283  172 11 851 495 1,2 % 7 242 095 61,1  %
Bulgarien 5 488 168 381 16 710 959 0,3 % 4 226 413 25,3 %
Den Tjekkiske Republik 22 751 854 293 397 759 730 1,7 % 131 059  678 32,9  %
Danmark 254 788 620
Tyskland 16 107 313 706 252 995 745 1,6 % 119 319  102 47, 2  %
Estland 3 011 942 552
Irland 375 362  372
Grækenland 15 846 461 042 283 795  789 1,8 % 392 484 152 138,3 %
Spanien 26 595 884 632 160 152  052 0,6 % 71 145 156 44,4  %
Frankrig 8 054 673 061 363 591 135 4,5 % 245 249  934 67, 5  %
Kroatien 705 861 911
Italien 21 025 331 585 775 717 953 3,7 % 397 058 482 51,2  %
Cypern 492 665  838 9 520 000 1,9 % 5 191 095 54,5  %
Letland 3 947 343 917 67 180 000 1,7 %
Litauen 5 747 186 096 58 485 290 1,0 % 67 554  207 115,5  %
Luxembourg 25 243 666 1 767 056 7, 0 % 4 875 000 275,9  %
Ungarn 21 292 060 049 349 310 777 1,6 % 179 983 308 51,5  %
Malta 728 123  051 78 200  000 10,7  % 33 879 548 43,3 %
Nederlandene 830 000  000 19 182 600 2,3 % 22 345 138 116,5  %
Østrig 680 066  021 25 037 408 3,7 % 12 676 799 50,6  %
Polen 57 178 151 307 825 761 396 1,4 % 477 355  029 5 7, 8  %
Portugal 14 558 172 647 59 857 312 0,4 % 5 006 939 8,4 %
Rumænien 15 528 889 094 331 542 611 2,1 % 209 940 000 63,3 %
Slovenien 3 345 349 266 54 186 553 1,6 % 14 408 713 26,6  %
Slovakiet 9 998 728 328 90 252 216 0,9 % 66 524 170 73,7  %
Finland 977 401 980 20 682  247 2,1 % 6 329 763 30,6  %
Sverige 934 540 730 52 342 949 5,6 % 8 772 042 16,8  %
Det Forenede Kongerige 5 392 019 735 159 590  365 3,0 % 74 770 872 46,9  %
Grænseover-skridende 7 893 300 818 199 927 583 2,5 % 148 745 005 74,4  %
EU‑27 + 
grænseover ‑skridende270 757 167 870      4 665 401 221 1,7 % 2 706 142 640 58,0  %
38 Bilag
Oversigt over de reviderede VE -produktionsprojekterBilag  III
Projekt 
nr.Med‑
lemsstatOperationelt 
programInterventionGennemførel ‑
sesmetodeProjekt  budget
(millioner euro)Heraf medfinansieringNy 
VE‑kapacitet 
installeret 
(planlagt/ 
faktisk re ‑
sultat) ‑ MW 
eller kWp/aInveste ‑
ringer i  de 
reviderede 
projekter
(millioner 
euro pr. MW 
eller euro pr. 
kWp/a)Gennemsnitlig 
energiproduk ‑
tion  
(planlagt/
faktisk resultat)
MWh/årNational
(millioner 
euro)EFRU/Samhø -
righedsfonden 
(millioner euro)
Projekt
1
ATNieder  österreichOpførelse af et biomasseværk 
i Weissenbach an der TristingEnkeltstående 
projekt0,745 0,117 0,117 3/3 MW 0,5172 440/2 319 
MWh/år
Projekt
2SteiermarkOpførelse af et biomasseværk 
og anlæggelse af fjernvarmenet 
i Bruck an der MurEnkeltstående 
projekt5,658 0,871 0,882 8/8 MW 0,48818 659/12 263 
MWh/år
Projekt
3SalzburgOpførelse af et biomasseværk 
og anlæggelse af fjernvarmenet 
i FlachauEnkeltstående 
projekt5,667 0,886 0,885 6/4 MW 1,02724 009/23 026 
MWh/år
Projekt
4
FILänsi -SuomenInstallation af en kedel fyret med 
biomassepiller som erstatning for 
tre kedler fyret med fossilt brænd -
sel og anlæggelse af hovedledning 
i Lievestuore Enkeltstående 
projekt0,405 0,017 0,011 1/1 MW 0,2524 136/5 215 
MWh/år
Projekt
5Länsi -SuomenInstallation af en biomassekedel 
fyret med træflis som erstatning 
for en kedel fyret med fossilt 
brændsel og ændring af eksiste -
rende fjernvarmenet i  industriom -
rådet i Kyyjärvi Enkeltstående 
projekt0,711 0,085 0,056 1/1 MW 0,4152 500/2 394 
MWh/år
Projekt
6Länsi -SuomenInstallation af en ny kedel fyret 
med biomassepiller som erstat -
ning for en kedel fyret med fossilt 
brændsel i Tikkakoski Enkeltstående 
projekt0,388 0,022 0,009 2,5/2,5 MW 0,1274 000/7 500 
MWh/år
Projekt
7Länsi -SuomenOpførelse af en ny kedel fyret med 
biomassepiller som erstatning 
for en kedel fyret med fossilt 
brændsel og anlæggelse af det 
nødvendige fjernvarmenet i et 
ombygget lager i  Kiukainen. Enkeltstående 
projekt0,324 0,029 0,02 1/1 MW 0,2702 800/4 000 
MWh/år
Projekt
8Länsi -SuomenInstallation af en ny kedel fyret 
med biomassepiller som erstat -
ning for en kedel fyret med fossilt 
brændsel i Eura Enkeltstående 
projekt0,447 0,054 0,036 0,8/0,8 MW 0,31 140/1 500 
MWh/år
Projekt
9
UKEast Wales 
(konkurrence -
evne) Støtte til fremme af træenergi 2 
(80085)Tilskudsordning 0,2 0 0,076 MW/ikke 
oplystikke relevant2 700 MWh/fore -
ligger endnu ikke
Projekt
10West Wales 
and the Valleys 
(konvergens)Støtte til fremme af træenergi 2 
(80028)Finansierings -
ordning1,2 0 0,492,6 MW/ikke 
oplystikke relevant5 300 MWh/fore -
ligger endnu ikke
39 Bilag Bilag  III
Projekt 
nr.Med‑
lemsstatOperationelt 
programInterventionGennemførel ‑
sesmetodeProjekt  budget
(millioner euro)Heraf medfinansieringNy 
VE‑kapacitet 
installeret 
(planlagt/ 
faktisk re ‑
sultat) ‑ MW 
eller kWp/aInveste ‑
ringer i  de 
reviderede 
projekter
(millioner 
euro pr. MW 
eller euro pr. 
kWp/a)Gennemsnitlig 
energiproduk ‑
tion  
(planlagt/
faktisk resultat)
MWh/årNational
(millioner 
euro)EFRU/Samhø -
righedsfonden 
(millioner euro)
Projekt
11
PLInfrastruktur 
og miljøOpførelse af en vindmøllepark 
i den østlige del af Margoninre -
gionen IIEnkeltstående 
projekt29,209 11,81 5,906 20/20 MW 1,46046 735/47 288 
MWh/år
Projekt
12Infrastruktur 
og miljøOpførelse af tre vindmøller i Sty -
polow, Kozuchow kommuneEnkeltstående 
projekt7, 5 8 4 1,85 4,315 4,5/4,5 MW 1,68514 153/10 074 
MWh/år
Projekt
13Infrastruktur 
og miljøOpførelse af vindmølleparken 
Jarogniew -MołtowoEnkeltstående 
projekt30,179 15,35 10,0 20/20 MW 1,56259 211/47 825 
MWh/år
Projekt
14Infrastruktur 
og miljøOpførelse af en vindmøllepark 
i GoliceområdetEnkeltstående 
projekt55,75 35,41 10,0 38/38 MW 1,46780 332/57 393 
MWh/år
Projekt
15Infrastruktur 
og miljøOpførelse af fire vindkraftstationer 
i Pluznica kommuneEnkeltstående 
projekt5,914 1,51 3,365 3,2/3,2 MW 1,8488 286/7 381 
MWh/år
Projekt
16LubelskieInstallation af solfangere på of -
fentlige bygninger og beboelses -
ejendomme i  Kłoczew kommuneEnkeltstående 
projekt1,659 0,24 1,41 2,82/2,82 MW 0,5281 502 MWh/år /
ikke oplyst
Projekt
17LubelskieInstallation af solfangere på of -
fentlige bygninger og beboelses -
ejendomme i  Kraśnik kommune Enkeltstående 
projekt1,096 0,14 0,931 1,55/1,55 MW 0,588972 MWh/år /ikke 
oplyst
Projekt
18LubelskieInstallation af solfangere på 
offentlige bygninger og bebo -
elsesejendomme i Potok Górny 
kommune Enkeltstående 
projekt1,866 0,27 1,53 3,46/3,61 MW 0,4151 974 MWh/år /
ikke oplyst
Projekt
19LubelskieInstallation af solfangere på 
offentlige bygninger og bebo -
elsesejendomme i Ruda -Huta 
kommuneEnkeltstående 
projekt1,188 0,17 1,010 1,89/1,89 MW 0,519990 MWh/år /ikke 
oplyst
Projekt
20LubelskieInstallation af solfangere, solceller 
og gadebelysning i  Goraj kom -
mune og Turobin kommuneEnkeltstående 
projekt1,371 0,2 1,165 0,12/0,12 MW ikke relevantIkke angivet/ikke 
oplyst
40 Bilag Bilag  III
Projekt 
nr.Med‑
lemsstatOperationelt 
programInterventionGennemførel ‑
sesmetodeProjekt  budget
(millioner euro)Heraf medfinansieringNy 
VE‑kapacitet 
installeret 
(planlagt/ 
faktisk re ‑
sultat) ‑ MW 
eller kWp/aInveste ‑
ringer i  de 
reviderede 
projekter
(millioner 
euro pr. MW 
eller euro pr. 
kWp/a)Gennemsnitlig 
energiproduk ‑
tion  
(planlagt/
faktisk resultat)
MWh/årNational
(millioner 
euro)EFRU/Samhø -
righedsfonden 
(millioner euro)
Projekt
21
MTInvestering 
i konkurrence -
evne for at 
forbedre 
livskvalitetenInstallation af vedvarende ener -
gikilder på Malta College of Arts, 
Science and TechnologyEnkeltstående 
projekt0,464 0,07 0,395134/134 
kWp/a3 464 235/213 MWh/år1
Projekt
22Investering 
i konkurrence -
evne for at 
forbedre 
livskvalitetenEnergy -Smart Authority 
(boligmyndighed)Enkeltstående 
projekt0,041 0,006 0,0353,48/3,51 
kWp/a3 9495,23/5,28 MWh/
år1
Projekt
23Investering 
i konkurrence -
evne for at 
forbedre 
livskvalitetenFremme af VE i  husholdninger Tilskudsordning 16,932 2,76 14,392 9 216 kWp/a ikke relevant9 015/13 824 
MWh/år1
Projekt
24Investering 
i konkurrence -
evne for at 
forbedre 
livskvalitetenEFRU -energitilskudsordning for 
virksomhederTilskudsordning 18,404 2,76 15,643 6 023 kWp/a ikke relevant5,000 MWh/år /
ikke oplyst
1 Bemærk:  De faktiske resultater er ikke baseret på målte data.
41 Bilag
Sammenfattende evaluering af VE -projekternes resultaterBilag  IV
Bemærk:  Af sammenlignelighedshensyn er nogle af projekterne opdelt i underprojekter, så det samlede antal er 27.
Antal evaluerede projekter/underprojekter
DårligeTilfreds ‑
stillendeGodeIkke relevant/
ingen disponi -
ble dataProjektgennemførelse Installationen fungerer uden væsentlige problemer  (projektresultaterne 
er gode , hvis installationen fungerer uden utilsigtede driftsafbrydelser, 
tilfredsstillende , hvis driftsafbrydelser har begrænset indvirkning på 
energiproduktionen, og dårlige , hvis driftsafbrydelser har væsentlig 
indvirkning på energiproduktionen)0 2 25 0
Installeret energikapacitet  (projektresultaterne er gode , hvis den 
planlagte energikapacitet er installeret, tilfredsstillende , hvis der er 
uvæsentlige afvigelser fra planen, og dårlige , hvis energikapaciteten 
ikke er installeret/der er væsentlige afvigelser) 0 0 27 0
Samlet produktionskapacitet i brug som planlagt  (projektresultaterne er 
gode , hvis energikapaciteten er i brug som planlagt, tilfredsstillende , 
hvis der er uvæsentlige afvigelser fra planen, og dårlige , hvis energika -
paciteten ikke er i  brug/der er væsentlige afvigelser)2 6 19 0
Overholdelse af den tekniske plan (TP)  (projektresultaterne er dårlige , 
hvis der er væsentlige afvigelser fra TP , tilfredsstillende , hvis der er 
afvigelser uden reel indvirkning, og gode , hvis der ikke er afvigelser)0 1 26 0
Overholdelse af budgettet  (projektresultaterne er gode , hvis der ikke 
er prisafvigelser, tilfredsstillende  ved en stigning på 0 %<x<20 %, 
dårlige ved en stigning på >20 %)1 0 26 0
Overholdelse af den operationelle plan (OP)  (projektresultaterne er 
gode, hvis der ikke er afvigelser fra OP , tilfredsstillende,  hvis der er 
få afvigelser uden reel indvirkning, og dårlige,  hvis der er væsentlige 
afvigelser)2 6 19 0
Risikostyring, projektkompleksitet, barrierer for gennemførelsen  
(projektresultaterne er gode , hvis der blev truffet foranstaltninger til 
imødegåelse af konstaterede risici, tilfredsstillende,  hvis risici delvis 
blev analyseret og mindsket, og dårlige , hvis der ikke blev foretaget en 
hensigtsmæssig risikoanalyse)0 10 17 0
Gennemsigtige, relevante og målbare resultatindikatorer samt udvælgel -
se af de bedst forberedte/mest modne ansøgninger  (projektresultaterne 
er gode , hvis der blev anvendt hensigtsmæssige indikatorer til at ud -
vælge de bedst forberedte og mest modne ansøgninger, ansøgningernes 
omkostningseffektivitet blev vurderet, og der blev sørget for konkurrence 
mellem ansøgningerne, tilfredsstillende , hvis disse kriterier kun delvis 
blev anvendt, og dårlige , hvis de ikke blev anvendt)0 27 0 0
Licenser/tilladelser/offentlig accept (modent og parat projekt) . Projektre -
sultaterne er gode , hvis anlægget er i drift, og der ikke blev konstateret 
problemer med at få de nødvendige tilladelser, tilfredsstillende , hvis 
kun de vigtigste licenser var opnået, og dårlige , hvis der blev konstateret 
alvorlige problemer med licenser/tilladelser/offentlig accept0 2 25 0
42 Bilag Bilag  IVAntal evaluerede projekter/underprojekter
DårligeTilfreds ‑
stillendeGodeIkke relevant/
ingen disponi -
ble dataKostningseffektivitetOperationel effektivitet . Projektresultaterne er gode , hvis den operatio -
nelle effektivitet er >95 %, tilfredsstillende , hvis den er  
80 %<x<95 %, og dårlige , hvis den er <80 %4 7 7 7 9
Investeringsomkostninger (opførelsesomkostninger)  (euro pr. MW eller 
euro pr. kWp). Projektresultaterne er gode , hvis investeringsomkostnin -
gerne er lavere end 10 % over gennemsnittet, tilfredsstillende , hvis de 
ligger mellem 10 % og 30 % over gennemsnittet, og dårlige , hvis de er 
højere end 30 % over gennemsnittet 4 1 17 5
Anvendelse af kriterier for omkostningseffektivitet ved projektudvæl -
gelsen . Projektresultaterne er gode , hvis de mest omkostningseffektive 
projekter blev udvalgt:
-  bedste forhold mellem omkostninger og installeret energikapacitet 
(euro pr. MW)
- bedste forhold mellem omkostninger og energiproduktion (euro pr. MWh),
tilfredsstillende , hvis der kun delvist blev anvendt kriterier for omkost -
ningseffektivitet, og dårlige , hvis der ikke blev anvendt sådanne kriterier 12 10 5 5 0
Projektfinansiering baseret på en offentlig udbuds- og åben udvælgel -
sesprocedure, konkurrence mellem ansøgninger . Projektresultaterne er 
gode , hvis der blev anvendt en offentlig udbuds- og åben udvælgelses -
procedure, tilfredsstillende , hvis en sådan procedure blev anvendt, 
men der kun blev modtaget få forslag, og dårlige , hvis der ikke blev 
anvendt en sådan procedure 8 14 5 5 0
Relevante undersøgelser disponible . Projektresultaterne er gode, hvis 
der i  planlægningen blev anvendt feasibility-/erhvervsundersøgelser eller 
andre undersøgelser, tilfredsstillende,  hvis der ikke altid blev anvendt 
sådanne undersøgelser, og dårlige,  hvis der ikke blev anvendt sådanne 
undersøgelser6 10 10 10 1
Ejerskab (ejernes/aktørernes engagement med hensyn til at gennemføre 
projektet) . Projektresultaterne er gode , hvis der var solidt ejerskab 
med tilstrækkelig viden og tilstrækkelige midler afsat til projektet fra 
projektudviklingsfasen til driften af anlægget, tilfredsstillende , hvis 
ejerskabet var stabilt med en vis sårbarhed angående midler eller viden, 
og dårlige , hvis der ikke var tilstrækkelig viden og tilstrækkelige midler 
afsat til projektplanlægning og -gennemførelse 0 10 17 0
Sammenhæng med den strategiske ramme for VE.  Projektresultaterne er 
gode , hvis projektmålene var relevante og hang sammen med den stra -
tegiske ramme for VE, tilfredsstillende , hvis nogle projektkomponenter 
ikke hang direkte sammen med VE-målene, og dårlige , hvis projektmålene 
ikke var relevante og ikke hang sammen med den strategiske ramme for VE0 0 27 0
Antal evaluerede projekter/underprojekter
Målopfyldelse DårligeTilfreds ‑
stillendeGodeIkke relevant/
ingen disponi -
ble data
Produceret energi . Projektresultaterne er gode , hvis den producerede 
energimængde er >95 % af den planlagte, tilfredsstillende , hvis den 
er 85 %<x<95 %, og dårlige , hvis den er <85 %6 2 6 13
43
Kommissionen finder derfor, at produktivitet og 
effektivitet ikke kun bør måles i megawatt VE 
pr. investeret euro, men også i programmets og 
projekternes samlede succes med at nå de ønskede 
resultater.
Kommissionen finder, at omkostningseffektivitets ‑
begrebet kan defineres på flere måder: en omkost ‑
ningsreduktion på meget kort sigt eller en omkost ‑
ningsreduktion på mellemlang til lang sigt gennem 
innovation med henblik på den samlede omlæg ‑
ning af energisystemet i tråd med 2020 ‑målene og 
forberedelse af tiden derefter.
IV - Anden bullet
Kommissionen finder, at investeringerne i VE under 
samhørighedspolitikken har fundet sted i overens ‑
stemmelse med målene og kravene i den gældende 
lovgivningsramme. Der blev redegjort for dens syn 
på den europæiske merværdi i samhørighedspo ‑
litikken i arbejdsdokumentet fra Kommissionens 
tjenestegrene “The added value of the EU budget” 
(EU‑budgettets merværdi) fra juni 20112. Den private 
sektor bør stå for hovedparten af investeringerne 
i VE. Medlemsstaterne og regionerne skal sikre, 
at den offentlige finansiering ikke erstatter, men 
supplerer og fungerer som løftestang for private 
investeringer i overensstemmelse med statsstøtte ‑
reglerne. Finansiering under samhørighedspolitik ‑
ken bør anvendes som supplement til de eksiste ‑
rende nationale støtteordninger med henblik på at 
sikre merværdi. Det er Kommissionens opfattelse, at 
der skal indgå en bred vifte af faktorer i analysen af 
EU‑midlernes merværdi på dette område.
1 Artikel 30 i Europa‑Parlamentets og Rådets forordning 
(EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle 
regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse 
af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.
2 SEC(2011) 867 final af 29. juni 2011, arbejdsdokument fra 
Kommissionens tjenestegrene “The added value of the EU budget”, 
ledsagedokument til Kommissionens meddelelse “Et budget for 
Europa 2020”.Resumé
III
Kommissionen hilser Rettens konstatering af, at de 
reviderede VE‑produktionsprojekter leverede de 
planlagte output, velkommen. I betragtning af de 
øgede investeringer i bæredygtig energi, herunder 
vedvarende energi, der kan forudses under samhø ‑
righedspolitikken i perioden 2014 ‑2020, er Rettens 
beretning meget aktuel, og det initiativ, der er taget 
i beretningen, til at udnytte finansieringen fuldt ud, 
hilses generelt velkommen.
IV
Indtil installationerne er fuldt operationelle, kender 
man ikke systemets faktiske resultater. Den faktiske 
energiproduktion varierer fra år til år afhængigt 
af flere parametre (herunder f.eks. vejrforholdene, 
apparaturets pålidelighed og bygningernes udnyt ‑
telsesgrad). Der vil blive indberettet faktiske data, 
så snart projektet er fuldt operationelt.
IV - Første bullet
Det kan fastsættes i udvælgelseskriterierne for de 
specifikke foranstaltninger, at der skal tages hensyn 
til omkostningseffektiviteten. Samhørighedspoli ‑
tikken tjener imidlertid et bredere formål, og alle 
operationelle programmer, der finansieres under 
samhørighedspolitikken, skal opfylde politikkens 
målsætninger om at styrke den økonomiske, sociale 
og territoriale samhørighed og fremme en over ‑
ordnet harmonisk udvikling ved at reducere de 
udviklingsmæssige skævheder mellem regionerne 
og fremme udviklingen i tilbagestående regioner. 
Samhørighedspolitikken er en integreret og lokalt 
baseret politik, og en øget andel af VE er et blandt 
flere af dens programmers mål, hvilket vil sige, at 
projekterne på samme tid kan have flere mål end 
blot VE‑produktion. Kommissionen anerkender 
principperne om produktivitet og effektivitet som 
fastslagt i EU’s finansforordning1. I henhold til for ‑
ordningen vedrører princippet om produktivitet et 
optimalt forhold mellem de anvendte ressourcer og 
de opnåede resultater, og princippet om effektivitet 
vedrører indfrielse af de opstillede specifikke mål 
og opnåelse af de forventede resultater.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 44
Hvis en resultatevaluering dokumenterer, at et 
prioriteret mål ikke har nået de mellemliggende 
mål, der kun vedrører de finansielle indikatorer og 
outputindikatorerne og de fastlagte vigtige skridt 
i gennemførelsen, og at medlemsstaten ikke har 
taget de nødvendige skridt til at afhjælpe proble ‑
met, kan Kommissionen suspendere hele eller en 
del af en mellemliggende betaling eller i sidste 
instans anvende finansielle korrektioner. Resultatre ‑
serven bør ikke tildeles disse programmer.
Under lovgivningsrammen for 2014 ‑2020 styrker 
Kommissionen også forhåndsbetingelserne for fon ‑
dene for at sikre, at de nødvendige betingelser for 
deres effektive gennemførelse er på plads.
Hertil kommer, at Kommissionen gennem sit aktive 
og løbende samarbejde med medlemsstaterne vil 
henstille til forvaltningsmyndighederne at med ‑
tage Den Europæiske Revisionsrets anbefalinger 
i udvælgelsesprocessen og kriterierne for udvæl ‑
gelse af VE‑projekter. Bidrag til de forventede 
resultater af det prioriterede felt skal nu indgå 
i udvælgelseskriterierne.
Kommissionen er delvist enig i denne anbefaling. 
Kommissionen er enig i, at det er vigtigt at undgå 
dødvægt. For at støtte en mere markedsbaseret 
tilgang i perioden 2014 ‑2020 tilskynder Kommis ‑
sionen som fastsat i forordning (EU) nr. 1303/2013 
til anvendelse af finansielle instrumenter i stedet 
for tilskud til støtte for investeringer, som forventes 
at være finansielt levedygtige, men ikke kan opnå 
tilstrækkelig finansiering fra markedskilder.
Kommissionen er også enig i, at programmerne 
skal bygge på hensigtsmæssige behovsvurderinger. 
Med henblik herpå bestemmer forordning (EU) nr. 
1303/2013, at partnerskabsaftalen for 2014 ‑2020 skal 
omfatte en analyse af skævheder, udviklingsbehov 
og vækstpotentiale. De valg, der træffes i hvert 
operationelt program, skal ledsages af en relevant 
begrundelse. Krav, der stammer fra direktivet om 
vedvarende energi (f.eks. strategisk tilgang, behovs ‑
vurdering og nationale handlingsplaner for vedva ‑
rende energi), vil også sikre optimal planlægning af 
VE‑investeringer under samhørighedspolitikken.V
Kommissionen har over for medlemsstaterne hele 
tiden påpeget det svage punkt i de nationale admi ‑
nistrative systemer.
Reformen af samhørighedspolitikken for 2014 ‑2020 
vil give overvågningsudvalget for de respektive 
operationelle programmer de nødvendige incita ‑
menter til at godkende udvælgelseskriterierne og 
derved sikre den størst mulige virkning af denne 
type investeringer. Medlemsstaterne og regionerne 
skal på forhånd beslutte, hvilke mål de agter at nå 
med de disponible ressourcer, og nøjagtigt fast ‑
lægge, hvordan de vil måle fremskridtene hen imod 
disse mål for hvert enkelt prioriteret felt. Dette 
vil give mulighed for regelmæssig overvågning 
og drøftelse af, hvordan de finansielle ressourcer 
anvendes.
For programmeringsperioden 2014 ‑2020 er der 
blevet indført krav om en stærkere interventions ‑
logik for alle prioriterede felter, herunder en række 
fælles outputindikatorer, som det er obligatorisk at 
benytte, når det er relevant. På VE‑området inde ‑
holder både EFRU‑forordningen og forordningen 
om Samhørighedsfonden for 2014 ‑2020 en fælles 
indikator vedrørende “yderligere produktionskapa ‑
citet for vedvarende energi”.
Med hensyn til bemærkningerne vedrørende 
omkostningseffektivitetsaspekterne henviser Kom ‑
missionen til sit svar på punkt IV.
VIII - Anbefaling 1
Inden for den samhørighedspolitiske ramme er 
Kommissionen ikke involveret i udvælgelsen af pro ‑
jekter bortset fra godkendelsen af store projekter.
Den nye lovgivningsramme for 2014 ‑2020 sikrer 
ikke desto mindre lige fra starten, at udvælgelsen 
af projekter gennem indholdet af de vedtagne 
programmer og interventionslogikken, herunder 
målenes resultatindikatorer og output, der indgår 
i de prioritererede felter, vil blive foretaget af med ‑
lemsstaterne og så vidt muligt i overensstemmelse 
med Rettens anbefaling.
På grundlag af den resultatramme, der er opstillet 
for hvert operationelt program, vil Kommissionen 
ved hjælp af mellemliggende mål, der kun vedrører 
indikatorer, endvidere være i stand til at fremme og 
evaluere resultaterne af programmer.  
Kommissionens svar 45
VIII - Anbefaling 2
Kommissionen accepterer denne anbefaling og 
mener at have gennemført den for sit vedkom ‑
mende. Medlemsstaterne bør tage Kommissionens 
vejledning fra november 2013 i udformning af 
støtteordninger for vedvarende energi i betragt ‑
ning. De kommende retningslinjer for støtte til 
energisektoren og miljøbeskyttelse vil også bidrage 
til omkostningseffektiviteten af medlemsstaternes 
støtteordninger for vedvarende energi.
Indledning
07
Kommissionen bemærker, at ansvaret for fjernelsen 
af sektorspecifikke forhindringer, der begrænser 
investeringer i VE, ligger hos medlemsstaterne.
Kommissionen har taget disse forhindringer op 
i sine regelmæssige rapporter, hvori den retter hen ‑
stillinger til medlemsstaterne. Støtteordningerne 
var ikke altid hensigtsmæssigt udformet, hvilket 
førte til ugunstige betingelser eller overkompen ‑
sation. Kommissionens vejledning i udformning 
af støtteordninger for vedvarende energi, der 
blev udstedt i november 2013, samt vejledningen 
i anvendelse af samarbejdsmekanismer for vedva ‑
rende energi understreger de principper, der skulle 
følges for at tackle denne situation4.
4 C(2013) 7243 final af 5. november 2013, Kommissionens 
meddelelse “Det indre marked for elektricitetsrealisering og 
den mest effektive offentlige intervention” og det ledsagende 
arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene SWD(2013) 439 
final “European Commission guidance for the design of renewables 
support schemes” og SWD(2013) 440 final “Guidance on the use of 
renewable energy cooperation mechanisms”.Samhørighedspolitikken er ikke desto mindre en 
integreret og lokalt baseret politik, og en øget 
andel af VE er kun et af dens mange mål. Navnlig 
andre samhørighedspolitiske mål såsom fremme 
af innovation kan begrunde valget af teknologier, 
der ikke er de meste omkostningseffektive. Det er 
fastsat i forordning (EU) nr. 1303/2013, at de rele ‑
vante udvælgelsesprocedurer og ‑ kriterier skal 
sikre operationernes bidrag til at nå de specifikke 
mål for og resultater af den relevante prioritet i det 
operationelle program, der kan have flere mål end 
VE‑produktion.
Med hensyn til store projekter vil Kommissionen 
i programmeringsperioden 2014 ‑2020 fortsat kræve, 
at der udføres en cost‑benefit‑analyse, herunder 
en økonomisk og finansiel analyse. Som led i en 
cost‑benefit‑analyse kræves der en analyse af valg ‑
mulighederne, hvori der blandt andre aspekter ind ‑
går økonomiske og finansielle betragtninger såsom 
opførelsesomkostninger med henblik på at vælge 
den bedste model, samtidig med at man forsøger at 
maksimere projektets fordele for samfundet.
Kommissionen accepterer anbefalingen i anden bul ‑
let. Den har konsekvent mindet medlemsstaterne 
om nødvendigheden af at sikre stabilitet i lovgiv ‑
ningsrammen og har også løbende kritiseret hyp ‑
pige ændringer i medlemsstaternes lovgivnings ‑
rammer med tilbagevirkende kraft. Disse spørgsmål 
tages op i Kommissionens meddelelse fra november 
2013 “Det indre marked for elektricitetsrealisering 
og den mest effektive offentlige intervention” og 
i Kommissionens vejledning i udformning af støtte ‑
ordninger for vedvarende energi samt vejledningen 
i anvendelse af samarbejdsmekanismer for vedva ‑
rende energi3.
3 C(2013) 7243 final af 5. november 2013, Kommissionens 
meddelelse “Det indre marked for elektricitetsrealisering og 
den mest effektive offentlige intervention” og det ledsagende 
arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene SWD(2013) 439 
final “European Commission guidance for the design of renewables 
support schemes” og SWD(2013) 440 final “Guidance on the use of 
renewable energy cooperation mechanisms”.  
Kommissionens svar 46
Bemærkninger
17
Kommissionen anerkender, at vanskelighederne 
med at integrere VE‑elektricitet i nettet har hindret 
udnyttelsen af VE, men dette afhænger ikke direkte 
af projektforvaltningen. Kravet om forbedring af 
VE‑elektricitets adgang til nettene er et retligt krav 
i direktivet om vedvarende energi.
18
Kommissionen mener ganske rigtigt, at medlems ‑
staternes kun gør langsomme fremskridt med 
at fjerne de administrative hindringer på dette 
område.
Med hensyn til henvisningen til Det Forenede Kon ‑
gerige finder Kommissionen, at formuleringen bør 
tage hensyn til de forfatningsmæssige ordninger og 
den decentraliseringsproces, der er fremherskende 
i denne medlemsstat. De forskellige operationelle 
programdokumenter og programovervågningsud ‑
valg i Det Forenede Kongerige er selvstændige og 
uafhængige, og harmonisering opnås ved hjælp af 
tværgående temaer, der indgår i alle programmer 
i landet.
20 - Første led
Den ordregivende myndighed erkendte disse pro ‑
blemer, og det var netop for at sikre gennemsigtig ‑
hed og mere konkurrence, at udbudsprocedurerne 
blev iværksat på ny.
20 - Andet led
Med hensyn til vindmølleprojekterne i Polen var 
der ingen hindringer (hvis tilbuddet fra en anden 
leverandør var blevet valgt som følge af tildelings ‑
proceduren) for, at modtageren kunne ansøge om 
en ændring af de udstedte byggetilladelser og 
specificere en anden turbinemodel.
Med hensyn til solfangerprojektet i Polen var 
omfanget af udbuddet beskrevet korrekt og i over ‑
ensstemmelse med gældende lovgivning. I beskri ‑
velsen af udbuddet var det fastsat, at proceduren 
vedrørte den givne solfangertype eller en anden 
type med samme parametre.De nationale myndigheder foretog også to kontrol ‑
ler af det pågældende projekt og satte ikke spørgs ‑
målstegn ved, om projektet opfyldte lovgivningen 
om offentlige indkøb.
21
For programmeringsperioden 2014 ‑2020 er der 
blevet indført krav om en stærkere interventions ‑
logik for alle prioriterede felter, herunder en række 
fælles outputindikatorer, som det er obligatorisk at 
benytte, når det er relevant. På området for vedva ‑
rende energi indeholder både EFRU‑forordningen 
og forordningen om Samhørighedsfonden for 
2014 ‑2020 en fælles indikator vedrørende “yderli ‑
gere produktionskapacitet for vedvarende energi”. 
Der skal dog altid foretages en evaluering for at 
adskille bidraget fra operationer, der medfinan ‑
sieres af midler under samhørighedspolitikken, til 
ændringer i produktions ‑ og forbrugsmønstrene 
for vedvarende energi fra andre eksterne faktorers 
indflydelse.
23
Indtil installationerne er afsluttet og fuldt ope ‑
rationelle, kender man ikke systemets faktiske 
resultater. Den faktiske energiproduktion varierer 
fra år til år afhængigt af flere parametre (herunder 
f.eks. vejrforholdene, apparaturets pålidelighed 
og bygningernes udnyttelsesgrad). Der vil blive 
indberettet faktiske data, så snart projektet er fuldt 
operationelt.
24
Med hensyn til vindmølleprojekterne i Polen, hvoraf 
fire ud af fem ikke nåede målene ifølge tabel 1, 
mener Kommissionen, at resultaterne bør vurderes 
i hele en vindmølleparks driftsperiode, hvilket ikke 
var tilfældet for et af projekterne. Bedre territo ‑
rial planlægning af VE‑investeringer er tilrådelig 
under hensyn til de særlige betingelser, der gælder 
for den pågældende VE‑type med den specifikke 
placering. Den omstændighed, at VE‑projekter af 
og til ikke når eller kun delvist når deres planlagte 
produktionsmål, bekræfter den høje risikoprofil, der 
er forbundet med sådanne investeringer, og der ‑
med behovet for offentlig finansiering for at opnå 
bankgodkendte projekter, der kan fungere som 
løftestang for privat finansiering.
Kommissionens svar 47
Tekstboks 5 - Andet afsnit
Kommissionen har foreslået de polske myndigheder 
og partnerskabet for “fælles assistance til projekter 
i de europæiske regioner (Jaspers)” at vurdere resul ‑
taterne og investeringsafkastet af vindmøllepark ‑
projekterne på grundlag af mere realistiske esti ‑
mater. Resultatindikatorerne ville så bedre afspejle 
vindmølleparkernes driftsperiode.
Tekstboks 5 - Tredje afsnit
I Det Forenede Kongerige har to ud af tre revi ‑
derede lokaliteter givet et lavere output end 
forventet på grund af lavere efterspørgsel efter 
systemerne end forudset. Den dataindsamling, som 
forvaltningsmyndigheden har planlagt ved ope ‑
rationernes afslutning, har til formål at indsamle 
lokalitetsspecifikke data, som skal skabe yderligere 
klarhed over, hvorfor efterspørgslen var lavere end 
forventet.
26
Kommissionen anerkender principperne om 
produktivitet og effektivitet som fastslagt i EU’s 
finansforordning. I henhold til forordningen vedrø ‑
rer princippet om produktivitet et optimalt forhold 
mellem de anvendte ressourcer og de opnåede 
resultater, og princippet om effektivitet vedrører 
indfrielse af de opstillede specifikke mål og opnå ‑
else af de forventede resultater. Kommissionen 
finder derfor, at produktivitet og effektivitet ikke 
kun bør måles i megawatt VE pr. investeret euro, 
men også i programmets og projekternes samlede 
succes med at nå de ønskede resultater.
27
Det kan fastsættes i udvælgelseskriterierne for de 
specifikke foranstaltninger, at der skal tages hensyn 
til omkostningseffektiviteten. Samhørighedspoli ‑
tikken tjener imidlertid et bredere formål, og alle 
operationelle programmer, der finansieres under 
samhørighedspolitikken, skal opfylde politikkens 
målsætninger om at styrke den økonomiske, sociale 
og territoriale samhørighed og fremme en overord ‑
net harmonisk udvikling ved at reducere de udvik ‑
lingsmæssige skævheder mellem regionerne og 
fremme udviklingen i tilbagestående regioner.  Samhørighedspolitikken er en integreret og lokalt 
baseret politik, og en øget andel af VE er et blandt 
flere af dens programmers mål, hvilket vil sige, at 
projekterne på samme tid kan have flere mål end 
blot VE‑produktion. Navnlig med hensyn til inve ‑
steringer i VE finder Kommissionen endvidere, at 
omkostningseffektivitetsbegrebet kan defineres på 
flere måder: en omkostningsreduktion på meget 
kort sigt eller en omkostningsreduktion på mellem ‑
lang til lang sigt gennem innovation med henblik 
på den samlede omlægning af vores energisystem 
i tråd med 2020 ‑målene og forberedelse af tiden 
derefter.
28
Selv om “behovsvurderinger” ikke kræves i for ‑
ordning 1083/2006, er Kommissionen enig i, at en 
behovsvurdering kan være hensigtsmæssig. Som 
et generelt krav til alle operationelle programmer, 
der blev finansieret under samhørighedspolitikken 
i perioden 2007 ‑2013, indeholder programmerne 
“en analyse af situationen i de støtteberettigede 
områder eller sektorer med hensyn til stærke og 
svage sider og den strategi, der er valgt som reak ‑
tion herpå”.
I perioden 2014 ‑2020 vil de prioriterede felter 
udvælge en eller flere investeringsprioriteter 
afhængigt af de specifikke behov og situationen 
i medlemsstaterne. De specifikke mål og de til ‑
svarende resultatindikatorer vil så udtrykke, hvad 
hvert prioriteret felt sigter mod at opnå, i relation til 
analysen af situationen og de afdækkede politiske 
behov.
29
I perioden 2007 ‑2013 var de relative andele, der blev 
tildelt VE‑investeringer, forskellige fra medlems ‑
stat til medlemsstat, hvilket skal ses i lyset af de 
samlede midler, der var til rådighed, de nationale 
behov og de prioriteter, som hver medlemsstater 
har opstillet. De operationelle programmer under 
samhørighedspolitikken for 2007 ‑2013 var planlagt 
og vedtaget inden vedtagelsen af klima ‑ og energi ‑
målene for 2020 og den respektive EU‑lovgivning. 
Der blev efterfølgende taget hensyn til bidraget til 
VE‑målene for 2020, hvis og når medlemsstaterne 
gav meddelelse om ændringer i deres operationelle 
programmer. Det er dog vigtigt at bemærke, at den 
private sektor bør stå for hovedparten af investerin ‑
gerne på dette område. 
Kommissionens svar 48
36
Med hensyn til de konkrete projekter står medlems ‑
staterne selv for udvælgelsen. Hvad angår hensynet 
til omkostningseffektivitet og de bredere mål med 
samhørighedspolitikken henviser Kommissionen til 
sine svar på punkt 26 og 27.
37
Kommissionen henviser til sine svar på punkt 26 
og 27.
39
Kommissionen er enig i, at det er vigtigt at undgå 
dødvægt. Bestemmelserne om medfinansie ‑
ringssatser er fastsat i artikel 53 i forordning (EF) 
nr. 1083/2006. Dette betyder ikke i sig selv, at en del 
af investeringsomkostningerne i forbindelse med 
et projekt afholdes af den endelige modtager af 
et offentligt tilskud. Artikel 55 i denne forordning 
indeholder også bestemmelser om indtægtsska ‑
bende projekter. For at opfylde de bindende VE‑mål 
skal medlemsstaterne tilskynde til investeringer 
i VE‑projekter, der muligvis ikke er bankgodkendte 
i sig selv i betragtning af sådanne investeringers 
højere risikoprofil. Medfinansieringssatserne 
i VE‑statsstøtteprojekter fastlægges ved afgørelser 
om statsstøtte, og i dette tilfælde finder finansie ‑
ringsgabsmetoden ikke anvendelse. Ikke desto 
mindre tilskyndes der fortsat til at beregne finansie ‑
ringsgabet, da det bidrager til at fastsætte støt ‑
tebeløbet (eller støtteintensiteten) og til at holde 
statsstøtten under maksimumsniveauet.
For at støtte en mere markedsbaseret tilgang 
i perioden 2014 ‑2020 tilskynder Kommissionen som 
fastsat i forordning (EU) nr. 1303/2013 til anvendelse 
af finansielle instrumenter i stedet for tilskud, der 
skal gennemføres til støtte for investeringer, som 
forventes at være finansielt levedygtige, men ikke 
kan opnå tilstrækkelig finansiering fra markeds ‑
kilder. Støtte via finansielle instrumenter baseres 
på en detaljeret forhåndsvurdering i henhold til 
artikel 37, stk. 2, i ovennævnte forordning, der bl.a. 
har dokumenteret markedssvigt eller suboptimale 
investeringsforhold, og den anslåede størrelse og 
det anslåede omfang af de offentlige investerings ‑
behov, herunder de typer finansielle instrumenter, 
der skal støttes.Medlemsstaterne og regionerne skal sikre, at den 
offentlige finansiering ikke erstatter, men supplerer 
og fungerer som løftestang for private investeringer 
i overensstemmelse med statsstøttereglerne. Finan ‑
siering under samhørighedspolitikken bør anven ‑
des som supplement til de eksisterende nationale 
støtteordninger med henblik på at sikre merværdi.
30
Siden vedtagelsen af direktivet om vedvarende 
energi i 2009 og de retlige krav om vedtagelse af 
nationale handlingsplaner for vedvarende energi 
har medlemsstaterne reelt været nødsaget til at 
udføre egentlige behovsvurderinger vedrørende 
VE‑investeringer, og de nationale handlingsplaner 
for vedvarende energi var baseret på en sådan 
behovsanalyse. De udgør også et seriøst og vel ‑
overvejet grundlag for VE‑relaterede investeringer 
i medlemsstaterne. Den omstændighed, at sådanne 
planer blev vedtaget på gennemsigtig vis og gjort 
tilgængelige for offentligheden, bidrog endvidere til 
bedre planlægning og gennemsigtighed, hvilket for 
første gang gjorde det muligt for alle aktører, herun ‑
der investorer og nabomedlemsstater, at koordinere 
sådanne investeringer og dermed øge merværdien 
og omkostningseffektiviteten. Ikke desto mindre 
var alle operationelle programmer under samhørig ‑
hedspolitikken for 2007 ‑2013 blevet forhandlet og 
vedtaget, inden de nationale handlingsplaner for 
vedvarende energi skulle foreligge (juni 2010).
30 - Fjerde led
En midtvejsevaluering af de operationelle pro ‑
grammer var ikke obligatorisk, medmindre særlige 
omstændigheder begrundede det, jf. artikel 48 
i forordning (EF) nr. 1083/2006.
Ikke desto mindre skal alle projekter i Wales evalue ‑
res fra 2014. I løbet af 2014 vil den walisiske tilsyns ‑
myndighed bestille en syntese af alle evalueringer 
af operationer med henblik på at uddrage resultater 
på programniveau, herunder energioperationer.
32
Kommissionen er enig i den generelle konklusion, 
men bemærker, at der ikke er blevet konstateret 
mere omfattende tilfælde af ineffektivitet i plan ‑
lægningen og gennemførelsen af de reviderede 
projekter.
Kommissionens svar 49
Konklusioner og anbefalinger
Kommissionens fælles svar på punkt 
48 og 52
Reformen af samhørighedspolitikken for 2014 ‑2020 
vil give overvågningsudvalget for de respektive 
operationelle programmer de nødvendige inci ‑
tamenter til at godkende udvælgelseskriterierne 
og sikre den størst mulige virkning af denne type 
investeringer. Medlemsstaterne og regionerne skal 
på forhånd beslutte, hvilke mål de agter at nå med 
de disponible ressourcer, og nøjagtigt fastlægge, 
hvordan de vil måle fremskridtene hen imod disse 
mål for hvert enkelt prioriteret felt. Dette vil give 
mulighed for regelmæssig overvågning og drøftelse 
om, hvordan de finansielle ressourcer anvendes.
For perioden 2014 ‑2020 er det fastsat i forordning 
(EU) nr. 1303/2013, at de relevante udvælgelses ‑
procedurer og ‑ kriterier skal sikre operationernes 
bidrag til at nå de specifikke mål for og resultater af 
den relevante prioritet i det operationelle program, 
der kan have flere mål end VE‑produktion. Med 
hensyn til store projekter kræver Kommissionen, 
at medlemsstaterne/forvaltningsmyndighederne 
udfører en cost‑benefit‑analyse, herunder en 
økonomisk og en finansiel analyse, for hvert stort 
projekt for at vise, at projektet er interessant ud fra 
et økonomisk synspunkt (dvs. samfundet er bedre 
tjent med projektet), og at bidraget fra samhørig ‑
hedspolitikkens fonde er nødvendigt for, at pro ‑
jektet kan være finansielt levedygtigt og, i visse 
tilfælde, bankgodkendt under hensyn til dets risi ‑
koprofil. Som led i cost‑benefit‑analyser kræves der 
en analyse af valgmulighederne, hvori der blandt 
andre aspekter indgår økonomiske og finansielle 
betragtninger såsom at holde opførelsesomkostnin ‑
gerne på et så lavt niveau som muligt med henblik 
på at vælge den bedste model, samtidig med at 
man forsøger at maksimere projektets fordele for 
samfundet.
Kommissionen henviser til sine svar på punkt 25 ‑26, 
28‑32, 36 ‑37 og 39.Tekstboks 7
Vindmølleparkprojekterne i Polen modtog støtte 
på mellem 22 % og 70 % af de samlede støttebe ‑
rettigede omkostninger op til højst 10 mio. EUR. 
Det kan bemærkes, at EU‑finansieringsniveauet for 
større vindmølleparkprojekter, dvs. projekter, der er 
underlagt Kommissionens vurdering, er på 22 ‑25 %.
42
Med hensyn til nationale offentlige finansierings ‑
mekanismer var finansiering under samhørigheds ‑
politikken rent faktisk nødvendig for at supplere 
disse mekanismer i henhold til artikel 9 i forordning 
(EF) nr. 1083/2006. EFRU’s mekanismer til supplering 
af eksisterende finansiering har en finansiel mer ‑
værdi, i og med at der har kunnet gøres mere, end 
det ville være tilfældet, hvis ikke der blev modtaget 
støtte fra samhørighedspolitikkens fonde. Med hen ‑
syn til merværdi er det ikke nødvendigt at ændre 
politikkens karakter.
44
Kommissionen pointerer, at den øgede EU‑mer ‑
værdi ved at forbedre den administrative kapacitet 
tager tid. VE‑investeringer er et forholdsvist nyt 
område af samhørighedspolitikken, og det vil tage 
nogen tid, før en sådan læringseffekt indtræder.
45
Kommissionen henviser til sit svar på punkt 7.
46
Kommissionen henviser til sit svar på punkt 29.
Kommissionens svar 50
 — Støttens bidrag til udvikling af markeder for 
vedvarende energi i medlemsstaterne og i EU.
 — EU‑fondes bidrag til at nå VE‑målene på en om ‑
kostnings ‑ og energieffektiv måde og samtidig 
fremme innovation og teknologisk udvikling 
(mål i EU’s integrerede energi ‑ og klimapolitik).
Kommissionen henviser til sine svar på punkt 42, 46 
og 47.
Anbefaling 1
Inden for den samhørighedspolitiske ramme er 
Kommissionen ikke involveret i udvælgelsen af pro ‑
jekter bortset fra godkendelsen af store projekter.
Den nye lovgivningsramme for 2014 ‑2020 sikrer 
ikke desto mindre lige fra starten, at udvælgelsen 
af projekter gennem indholdet af de vedtagne 
programmer og interventionslogikken, herunder 
målenes resultatindikatorer og output, der indgår 
i de prioritererede felter, vil blive foretaget af med ‑
lemsstaterne og så vidt muligt i overensstemmelse 
med Rettens anbefaling.
På grundlag af den resultatramme, der er opstillet 
for hvert operationelt program, vil Kommissionen 
ved hjælp af mellemliggende mål, der kun vedrører 
indikatorer, endvidere være i stand til at fremme 
og evaluere resultaterne af programmer. Hvis en 
resultatevaluering dokumenterer, at et prioriteret 
mål ikke har nået de mellemliggende mål, der kun 
vedrører de finansielle indikatorer og outputin ‑
dikatorerne og de fastlagte vigtige skridt i gen ‑
nemførelsen, og at medlemsstaten ikke har taget 
de nødvendige skridt til at afhjælpe problemet, 
kan Kommissionen suspendere hele eller en del 
af en mellemliggende betaling eller i sidste ende 
anvende finansielle korrektioner. Resultatreserven 
bør ikke tildeles disse programmer.50
Kommissionen har over for medlemsstaterne hele 
tiden understreget det svage punkt i de nationale 
administrative systemer. Artikel 13 i direktivet om 
vedvarende energi indeholder også et retligt krav. 
Dette overvåges og analyseres i Kommissionens 
toårige statusrapporter om vedvarende energi.
Kommissionen henviser ligeledes til sine svar på 
punkt 17 ‑21.
51
Kommissionen henviser til sine svar på punkt 23 ‑25.
53
Kommissionen finder, at investeringerne i VE under 
samhørighedspolitikken har fundet sted i overens ‑
stemmelse med målene og kravene i den gældende 
lovgivningsramme. Der blev redegjort for dens syn 
på den europæiske merværdi i samhørighedspo ‑
litikken i arbejdsdokumentet fra Kommissionens 
tjenestegrene “The added value of the EU budget” 
(EU‑budgettets merværdi) fra juni 2011. Det er Kom ‑
missionens opfattelse, at der skal indgå en bred 
vifte af faktorer i analysen af EU‑fondenes merværdi 
på dette område:
 — Støttede teknologiers og projekters bidrag til at 
nå EU’s VE‑mål, herunder fremme af teknologisk 
udvikling og innovation, og bidrag til at skabe 
muligheder for beskæftigelse og regionaludvik ‑
ling, navnlig i landdistrikter og afsidesliggende 
områder.
 — Støttede projekters bidrag til at nå VE‑mål og 
gøre fremskridt med gennemførelsen af natio ‑
nale handlingsplaner for vedvarende energi, 
herunder ved at tage hensyn til bidrag til frem ‑
me af VE i forskellige sektorer (VE‑elektricitet, 
VE‑opvarmning og ‑ køling og VE‑transport).
Kommissionens svar 51
Samhørighedspolitikken er ikke desto mindre en 
integreret og lokalt baseret politik, og en øget 
andel af VE er kun ét af dens mange mål. Navnlig 
andre samhørighedspolitiske mål såsom fremme 
af innovation kan begrunde valget af teknologier, 
der ikke er de meste omkostningseffektive. Det er 
fastsat i forordning (EU) nr. 1303/2013, at de rele ‑
vante udvælgelsesprocedurer og ‑ kriterier skal 
sikre operationernes bidrag til at nå de specifikke 
mål for og resultater af den relevante prioritet i det 
operationelle program, der kan have flere mål end 
VE‑produktion.
Med hensyn til store projekter vil Kommissionen 
i programmeringsperioden 2014 ‑2020 fortsat kræve, 
at der udføres en cost‑benefit‑analyse, herunder 
en økonomisk og finansiel analyse. Som led i en 
cost‑benefit‑analyse kræves der en analyse af valg ‑
mulighederne, hvori der blandt andre aspekter ind ‑
går økonomiske og finansielle betragtninger såsom 
opførelsesomkostninger med henblik på at vælge 
den bedste model, samtidig med at man forsøger at 
maksimere projektets fordele for samfundet.
Anbefaling 1 - Anden bullet
Kommissionen accepterer denne anbefaling. Den 
har konsekvent mindet medlemsstaterne om 
nødvendigheden af at sikre stabilitet i lovgivnings ‑
rammen og har også løbende kritiseret hyppige 
ændringer i medlemsstaternes lovgivningsrammer 
med tilbagevirkende kraft. Disse spørgsmål tages 
op i Kommissionens meddelelse fra november 2013 
“Det indre marked for elektricitetsrealisering og den 
mest effektive offentlige intervention” og i Kommis ‑
sionens vejledning i udformning af støtteordninger 
for vedvarende energi samt vejledningen i anven ‑
delse af samarbejdsmekanismer for vedvarende 
energi5.
5 C(2013) 7243 final af 5. november 2013, Kommissionens 
meddelelse “Det indre marked for elektricitetsrealisering og 
den mest effektive offentlige intervention” og det ledsagende 
arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene SWD(2013) 439 
final “European Commission guidance for the design of renewables 
support schemes” og SWD(2013) 440 final “Guidance on the use of 
renewable energy cooperation mechanisms”. Under lovgivningsrammen for 2014 ‑2020 styrker 
Kommissionen også forhåndsbetingelserne for fon ‑
dene for at sikre, at de nødvendige betingelser for 
deres effektive gennemførelse er på plads.
Hertil kommer, at Kommissionen gennem sit aktive 
og løbende samarbejde med medlemsstaterne vil 
henstille til forvaltningsmyndighederne at med ‑
tage Den Europæiske Revisionsrets anbefalinger 
i udvælgelsesprocessen og kriterierne for udvæl ‑
gelse af VE‑projekter. Bidrag til de forventede 
resultater af det prioriterede felt skal nu indgå 
i udvælgelseskriterierne.
Anbefaling 1 - Første bullet
Kommissionen er delvist enig i denne anbefaling. 
Kommissionen er enig i, at det er vigtigt at undgå 
dødvægt. For at støtte en mere markedsbaseret 
tilgang i perioden 2014 ‑2020 tilskynder Kommis ‑
sionen som fastsat i forordning (EU) nr. 1303/2013 
til anvendelse af finansielle instrumenter i stedet 
for tilskud til støtte for investeringer, som forventes 
at være finansielt levedygtige, men ikke kan opnå 
tilstrækkelig finansiering fra markedskilder. Støtte 
via finansielle instrumenter baseres på en detaljeret 
forhåndsvurdering i henhold til artikel 37, stk. 2, 
i ovennævnte forordning, der bl.a. har dokumen ‑
teret markedssvigt eller suboptimale investerings ‑
forhold, og den anslåede størrelse og det anslåede 
omfang af de offentlige investeringsbehov, her ‑
under de typer finansielle instrumenter, der skal 
støttes.
Kommissionen er også enig i, at programmerne 
skal bygge på hensigtsmæssige behovsvurderinger. 
Med henblik herpå bestemmer forordning (EU) nr. 
1303/2013, at partnerskabsaftalen for 2014 ‑2020 skal 
omfatte en analyse af skævheder, udviklingsbehov 
og vækstpotentiale. De valg, der træffes i hvert 
operationelt program, skal ledsages af en relevant 
begrundelse. Krav, der stammer fra direktivet om 
vedvarende energi (f.eks. strategisk tilgang, behovs ‑
vurdering og nationale handlingsplaner for vedva ‑
rende energi), vil også sikre optimal planlægning af 
VE‑investeringer under samhørighedspolitikken.
Kommissionens svar 52
Anbefaling 2
Kommissionen accepterer denne anbefaling og 
mener at have gennemført den for sit vedkom ‑
mende. Medlemsstaterne bør tage Kommissionens 
vejledning fra november 2013 i udformning af 
støtteordninger for vedvarende energi i betragt ‑
ning. De kommende retningslinjer for støtte til 
energisektoren og miljøbeskyttelse vil også bidrage 
til omkostningseffektiviteten af medlemsstaternes 
støtteordninger for vedvarende energi.
SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
•  et eksemplar: 
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
•  flere eksemplarer eller plakater/kort: 
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
• via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Betalingsabonnementer:•  via Den Europæiske Unions Publikationskontors salgskontorer  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm).
QJ‑AB‑14‑006 ‑DA‑C ISSN 1831 ‑0796Revisionsretten har vurderet resultaterne af en 
række projekter til produktion af vedvarende 
energi, som samhørighedspolitikkens fonde 
medfinansierede for at bidrage til opfyldelsen 
af EU’s relevante 2020-mål. Revisionsretten 
konkluderer, at investeringsprojekterne leverede 
de planlagte output, men at det for mange 
projekters vedkommende gjaldt, at de ikke 
havde princippet om omkostningseffektivitet 
som styrende princip, eller at de ikke tilførte 
reel  EU-merværdi. Revisionsretten anbefaler, 
at Kommissionen fremmer anvendelsen af 
princippet om omkostningseffektivitet 
i forbindelse med støtteprogrammer, der  
medfinansieres af EU, og at medlemsstaterne 
etablerer en stabil og forudsigelig 
lovgivningsmæssig ramme for vedvarende 
energi. Endvidere bør medlemsstaterne anvende 
minimumskriterier for omkostningseffektivitet, 
som er tilpasset projekternes omstændigheder, 
og øge EU-merværdien ved at forbedre 
gennemførelsen, overvågningen og 
evalueringen af projekter.