[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 16.5.2006

SEK(2006) 596

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE

RUMÆNIEN Tilsynsrapport – maj 2006

{KOM(2006) 214 endelig}

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE

RUMÆNIEN Tilsynsrapport – maj 2006

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. INDLEDNING 4

2. POLITISKE KRITERIER 5

2.1. Generel vurdering 12

3. ØKONOMISKE KRITERIER 13

3.1. Generel vurdering 17

4. FORPLIGTELSER OG KRAV I FORBINDELSE MED TILTRÆDELSESFORHANDLINGERNE 18

4.1. Kapitler i EU-retten 18

4.1.1. Kapitel 1: Frie varebevægelser 18

4.1.2. Kapitel 2: Fri bevægelighed for personer 20

4.1.3. Kapitel 3: Fri udveksling af tjenesteydelser 20

4.1.4. Kapitel 4: Frie kapitalbevægelser 21

4.1.5. Kapitel 5: Selskabsret 22

4.1.6. Kapitel 6: Konkurrencepolitik 22

4.1.7. Kapitel 7: Landbrug 23

4.1.8. Kapitel 8: Fiskeri 27

4.1.9. Kapitel 10: Beskatning 28

4.1.10. Kapitel 13: Socialpolitik og beskæftigelse 29

4.1.11. Kapitel 15: Industripolitik 31

4.1.12. Kapitel 18: Almen uddannelse og erhvervsuddannelse 31

4.1.13. Kapitel 20: Kultur og audiovisuel politik 32

4.1.14. Kapitel 21: Regionalpolitik og koordination af strukturinstrumenterne 32

4.1.15. Kapitel 22: Miljø 34

4.1.16. Kapitel 24: Samarbejde om retlige og indre anliggender 35

4.1.17. Kapitel 25: Toldunionen 38

4.1.18. Kapitel 28: Finanskontrol 39

4.2. Oversættelse af EU-retten til rumænsk 41

4.3. Generel vurdering 41

1. INDLEDNING

Tiltrædelsesforhandlingerne med Rumænien blev afsluttet med succes i december 2004. Tiltrædelsestraktaten blev undertegnet i april 2005. Rumænien og 14 medlemsstater har allerede ratificeret den. Ifølge traktaten tiltræder Rumænien den 1. januar 2007, medmindre Rådet efter henstilling fra Kommissionen beslutter at udskyde tiltrædelsen til den 1. januar 2008.

Efter afslutningen af forhandlingerne besluttede Den Europæiske Union, at den ville føre nøje tilsyn med Rumæniens forberedelser og resultater, og at Kommissionen med henblik herpå ville fortsætte med at forelægge årsrapporter om Rumæniens fremskridt mod tiltrædelse, eventuelt sammen med henstillinger.

Kommissionen forelagde sin første rapport i oktober 2005. Af rapporten fremgik det, at Rumænien allerede var langt fremme med forberedelserne til tiltrædelse. Der påvises desuden en række områder, hvor der kræves en ekstra indsats til at fuldføre forberedelsesarbejdet. Kommissionen besluttede at fremskynde sine tilsynsaktiviteter og rapportere igen i foråret 2006.

I denne rapport gennemgås Rumæniens forberedelser til medlemskab med fokus på de områder, hvor der er behov for yderligere forbedringer på baggrund af de tre Københavnskriterier for tiltrædelse. Rapporten falder således i tre dele:

- Første del giver en vurdering af de politiske anliggender, som krævede yderligere forbedring.

- Anden del giver en vurdering af de økonomiske anliggender, som krævede yderligere forbedring.

- Tredje del giver en vurdering af, hvordan Rumænien står med hensyn til indfrielse af forpligtelser og krav, der er fremgået af tiltrædelsesforhandlingerne.

Rapporten viser, hvilke fremskridt der er gjort siden oktober 2005, og de lakuner i politik, lovgivning og gennemførelse, som endnu skal udfyldes. På dette grundlag undersøger Kommissionen i en særskilt meddelelse, som forelægges sammen med denne rapport, hvorvidt det er nødvendigt at anbefale en udskydelse af tiltrædelsesdatoen.

Rapporten viser situationen, som den var ved udgangen af april 2006. Rapporten er baseret på et bredt udvalg af informationskilder. Rumænien blev opfordret til at fremkomme med oplysninger om, hvor langt landet var fremme med forberedelserne. Rapporten trækker også på oplysninger, der er fremkommet inden for rammerne af associeringsaftalen og ’peer reviews’[1], som er blevet foretaget til at vurdere Rumæniens administrative kapacitet på specifikke områder. Rådets drøftelser og rapporter[2] og beslutninger fra Europa-Parlamentet er taget med i betragtningerne. Hvor det har været relevant, har Kommissionen også baseret sig på vurderinger foretaget af forskellige internationale organisationer, internationale finansieringsinstitutioner og ikke-statslige organisationer.

2. POLITISKE KRITERIER

Indledning

Kommissionen mener, at Rumænien opfylder de politiske kriterier for EU-medlemskab og har gjort det siden 1997.

Formålet med denne rapport er at give en vurdering af visse områder, på hvilke områder det i tilsynsrapporten fra oktober blev skønnet, at der var behov for yderligere forbedringer. Ni sådanne områder blev påvist: reform af den offentlige forvaltning, reform af retssystemet, bekæmpelse af korruption, bekæmpelse af menneskehandel, mishandling af arrestanter og forholdene i fængslerne, beskyttelse af børn, handicappede og systemet for psykiatrisk behandling, tilbagegivelse af ejendom samt beskyttelse og integration af mindretal.

I dette afsnit vurderes på hvert af disse områder, hvilken udvikling der er sket siden rapporten fra oktober 2005, og i hvilken grad Rumænien er parat til medlemskab.

Offentlig forvaltning

Siden rapporten fra oktober 2005 har der været fremskridt på følgende områder:

Regeringen har fortsat arbejdet med at vedtage foranstaltninger til at forbedre kapaciteten til politikudformning og koordination. Der er udsendt en vejledning i udarbejdelse af offentlige politikforslag med procedurer for konsekvensanalyse. Der er truffet foranstaltninger til at forbedre koordinationen mellem de forskellige offentlige myndigheder.

Decentraliseringsprocessen er fortsat; parlamentet vedtog i maj 2006 to love om decentralisering af visse magtbeføjelser, budgetressourcer og udgifter. I slutningen af 2005 gjorde regeringen brug af et nøddekret for at vedtage en reform af præfektinstitutionen. Stillingen som præfekt er nu forbeholdt højtstående tjenestemænd i stedet for politisk udnævnte. De har ikke lov til sideløbende at gøre partipolitisk karriere.

Tjenestemandsloven afventer parlamentets vedtagelse i maj. Loven klarlægger tjenestemændenes status, rettigheder og forpligtelser og lægger ansættelsesprocedurerne ud til de lokale myndigheder og de enkelte ministerier. Den er også med til at afpolitisere hele tjenestemandsstanden ved at gøre et panel ansvarligt for al udnævnelse af højtstående tjenestemænd. I ministeriet for offentlige finanser er der oprettet en særlig enhed, som skal sikre bedre koordination af uddannelsesaktiviteterne vedrørende forvaltning af EU’s strukturfonde.

Der er imidlertid endnu visse udestående spørgsmål, som skal løses.

I forbindelse med poliltikudformning sendes love stadig til parlamentet, uden at der er foretaget en vurdering af alle implikationer eller af den nødvendige administrative kapacitet til at gennemføre lovene. Hvad lovgivningsprocessen angår, gør regeringen fortsat brug af nøddekreter for at få love igennem. Halvfems sådanne tekster er blevet vedtaget i perioden fra 30. september til 15. marts. Dette styrker regeringens magt på bekostning af parlamentet og reducerer gennemsigtigheden i lovgivningsprocessen. Den nuværende revision af løntrin og karriereforhold i den offentlige sektor er et særdeles vigtigt anliggende i forbindelse med fagetik. Koordinationen af almen uddannelse er ikke særlig god.

Generelt er der gjort visse fremskridt i forbindelse med reformen af den offentlige forvaltning, og det nuværende tempo må sættes op.

Retssystemet

Siden rapporten fra 2005 har der været fremskridt på følgende områder.

Gennemførelsen af strategi- og handlingsplanen for reform af retssystemet fortsatte. I oktober 2005 blev der vedtaget nye bestemmelser om specialiserede retsafdelingers og panelers virke. I december 2005 blev der vedtaget lovgivning, som gør det lettere for folk med lave indkomster at gøre brug af fogeder til at håndhæve retsafgørelser. Der pågår en omfattende reform af retshjælpsystemet. Antallet af uafsluttede sager ved den civilretlige instans af højesteret er faldet fra 8 569 i september 2005 til 6 126 ved udgangen af februar 2006.

Processen med tilfældig sagsfordeling blandt dommerne fungerer fortsat over hele landet. Det har bidraget til at bekæmpe korruption og øget dommernes upartiskhed og dermed også deres afgørelser.

For at sikre en mere ensartet fortolkning af lovene og retssikkerheden har appeldomstolene nu mulighed for at henvise civile appelsager til højesteret. Alle appeldomstole, domstole og anklagemyndigheden og næsten alle førsteinstansretter har nu elektronisk adgang til lovgivningen. Siden marts 2006 har de fleste domstole haft adgang til den elektroniske udgave af Den Europæiske Unions Tidende. Generaldirektoratet for beskyttelse og antikorruption, justitsministeriets delvis militariserede sikkerhedstjeneste, blev nedlagt i januar 2006.

Det Øverste Retsråd er ansvarligt for at sikre uafhængige og effektivt fungerende domstole. Det har nu i alt 234 stillinger, hvoraf 183 er besat på nuværende tidspunkt, og dets driftsbudget for 2006 er blevet mere end fordoblet til 7,9 mio. EUR. Siden udnævnelsen af rådets nye formand og viceformand i januar 2006 er samarbejdet mellem domstolene og justitsministeriet blevet bedre. Inspektionsdepartementet under rådet har nu 50 stillinger, hvoraf 18 er besat, og der er fastlagt kriterier for rekruttering af inspektorer. Rådet har udformet et system, hvorefter hver enkelt sag får et registreringsnummer, så det er muligt at indhente nøjagtige statistiske oplysninger og foretage en effektiv fordeling af ressourcerne. Systemet anvendes på forsøgsbasis ved flere domstole i Bukarest, og planen er, at det skal være fuldt operationelt i hele landet ved udgangen af 2006.

Retsvæsenets budget er fortsat blevet øget. I november 2005 blev det oprindelige budget forhøjet med 18 % til 362 mio. EUR. 2006-budgettet er yderligere blevet forhøjet til 403 mio. EUR. Alle lønrestancer til dommere, anklagere og dommerfuldmægtige blev afviklet i november 2005. Hvad angår uddannelse er budgettet for 2006 for både det nationale retsinstitut (INM) og den nationale skole for dommerfuldmægtige blevet forhøjet med ca. 35 %. Der er afholdt udvælgelsesprøver for ansøgere med stor juridisk erfaring, og det er planen, at det 2-årige INM-program stadig skal være den vigtigste adgangsbillet for en karriere som dommer eller anklager. Dette skulle forhindre partiske udnævnelser. Der er gjort yderligere fremskridt med hensyn til at besætte ledige stillinger i retsvæsenet. Nu er der ca. 380 ubesatte stillinger for dommere i forhold til 439 i oktober 2005, og tallet er ca. 220 for dommerfuldmægtige i forhold til 326. I januar 2006 godkendte regeringen midler til ansættelse af yderligere 200 som administrativt personale ved domstolene og yderligere 500 hos anklagemyndigheden. Alle stillinger som økonomisk leder ved appeldomstolene er nu blevet besat.

De generelle arbejdsbetingelser ved domstolene er blevet bedre. Der foreligger et nationalt program for modernisering af ni domstole, og i januar 2006 blev der indgået kontrakt om modernisering af yderligere 25 domstole inden 2010. I januar 2006 blev der undertegnet en kontrakt om levering af 15 000 arbejdsstationer og tilhørende it-udstyr til retsvæsenet, og næsten alle blev installeret i marts 2006, og det er planen, at de skal være forbundet via et sikkert net inden juli 2006.

Der er imidlertid endnu visse udestående spørgsmål, som skal løses.

Af de 14, der er udpeget som medlemmer af Det Øverste Retsråd, arbejder otte stadig kun på deltid, på trods af at det er deres ansvar at repræsentere alle Rumæniens dommere og anklagere. Seks af dem står over for mulige interessekonflikter i disciplinærsager, idet de har ledende stillinger ved domstole eller hos anklagemyndigheden. Retsrådets rolle som den instans, der skal modernisere forvaltningen ved domstole og anklagere, anvende disciplinærprocedurer, kontrollere kvaliteten af domme og kontrollere brugen af objektive kriterier ved ansættelse af magistrater og personale i rådet, må styrkes yderligere. Det er nødvendigt at få gennemført reformen af retshjælpsystemet. Retsplejebestemmelserne må rationaliseres yderligere. Brugen af alternative tvistbilæggelsesmekanismer må gøres mere omfattende. Forvaltningen af menneskelige og finansielle ressourcer ved domstole og hos anklagemyndigheden bør forbedres yderligere. Der er stadig omkring 600 ledige stillinger som anklagere i forhold til 588 i oktober 2005. Behovet for uddannelse er fortsat meget stort, specielt for dommere, anklagere og dommerfuldmægtige, som allerede er ansat. En sammenhængende fortolkning af loven på alle retsniveauer er endnu ikke sikret i fuldt omfang over hele landet.

Generelt er der gjort betydelige fremskridt i forbindelse med reformen af retssystemet, navnlig med hensyn til styrkelse af den administrative kapacitet. Rumænien skal fastholde det nuværende tempo i gennemførelsen af retlige reformer for at sikre flere håndgribelige resultater. (Se også kapitel 24 – Retlige og indre anliggender)

Foranstaltninger til bekæmpelse af korruption

Siden rapporten fra oktober 2005 har der været fremskridt på følgende områder.

Fogeders strafferetlige immunitet blev afskaffet i december 2005. I samme måned blev loven om ikke-tilbagebetalingspligtig kontraktfinansiering med offentlige midler vedtaget. Regeringen forelagde ændringer til straffeloven med indføjelse af bestemmelser om juridiske personers strafferetlige ansvar. I marts 2006 vedtog parlamentet en lov, hvorefter det ledende organ i forbindelse med bekæmpelse af korruption, det nationale korruptionsbekæmpelseskontor (PNA), blev omdannet til det nationale korruptionsbekæmpelsesdirektorat (DNA) med beføjelse til at undersøge alle sager vedrørende korruption på højt plan, herunder også beskyldninger, som vedrører parlamentsmedlemmer. I april 2006 foreslog regeringen en lov om ændring af de gældende regler for finansiering af politiske partier, således at det bliver obligatorisk at offentliggøre alle finansieringskilder i lovtidende. Siden oktober 2005 tager DNA sig ikke længere af sager om småkorruption, men koncentrerer sit arbejde om korruptionssager på mellemniveau og højt niveau. Siden den nye DNA-leder trådte til, har vedkommende foretaget en vurdering af DNA-anklageres og retspolitiets indsats, og efterfølgende har 30 mennesker forladt institutionen. Der er ansat 15 anklagere til erstatning, og for øjeblikket er 32 af 345 stillinger ikke besat. Direktoratets budget for 2006 er blevet forhøjet med 14 %.

Mængden og kvaliteten af upartiske undersøgelse af beskyldninger om korruption på højt niveau er steget betydeligt i forhold til den tidligere periode. Siden oktober 2005 har direktoratet foretaget undersøgelser af fjorten højtstående politikere fra oppositionen og de regerende koalitionspartier, som enten er eller har været medlem af et kabinet eller er medlemmer af parlamentet. Disse undersøgelser har indtil videre ført til to kriminalsager. Nogle af undersøgelserne blev igangsat på grundlag af de formueerklæringer, som omkring 100 000 offentlige tjenestemænd skal udfærdige hvert år, og som er offentligt tilgængelige.

Siden oktober 2005 har DNA rejst tiltale mod 89 andre personer, herunder dommere, advokater, politibetjente, flere tjenestemænd med ledende stillinger i nationale og regionale administrationer såvel som direktører i private virksomheder. I denne periode har domstolene afsagt indledende domme mod 77 personer på grundlag af undersøgelser foretaget af det tidligere korruptionsbekæmpelseskontor og afsagt yderligere 102 endelige domme. Kvaliteten af korruptionsbekæmpelsesdirektoratets undersøgelser er også blevet klart forbedret, navnlig ved at man har genoptaget undersøgelser, som blev standset under den tidligere ledelse af uvisse årsager. DNA har personale, finansielle ressourcer og uddannelse til at gennemføre effektive undersøgelser af korruption på højt niveau. Direktoratet har også indgået samarbejdsprotokoller med flere kontorer, som spiller en rolle i forbindelse med korruptionsbekæmpelse.

I oktober 2005 blev generaldirektoratet for korruptionsbekæmpelse (DGA) under ministeriet for administration og indre anliggender operationelt og har nu enekompetence til at planlægge og gennemføre integritetsundersøgelser af ministeriets personale. Generaldirektoratet har siden foretaget 754 undersøgelser af 1 859 personer, og 74 undersøgelser af ministeriets personale blev overført til DNA for undersøgelse, hvilket er en stigning på 185 % i forhold til sidste år. DGA’s regionale kontorer er ved at blive oprettet, og hvor det er nødvendigt, arbejder de tæt sammen med DNA’s regionale kontorer.

Der er imidlertid endnu visse udestående spørgsmål, som skal løses.

På den lovgivningsmæssige side har der været forsinkelse i arbejdet med at gennemføre 3 ud af de planlagte 47 aktioner i den nuværende strategi- og handlingsplan, i afventning af parlamentets vedtagelse af visse vigtige love. Loven om oprettelse af et uafhængigt kontor, som skal kontrollere formueerklæringer, er endnu ikke vedtaget. Ændringer til straffeloven, som indfører strafferetligt ansvar for juridiske personer, er endnu ikke vedtaget af parlamentet.

Parlamentet har afvist en anmodning fra DNA om at få undersøgt et parlamentsmedlems ejendomsforhold. I februar 2006 forsøgte senatet at forhindre DNA i at foretage undersøgelse af parlamentsmedlemmer. Der har været forsøg i senatet på at ændre procedurerne for udnævnelse og afsættelse af højtstående anklagere. Dette ville have undermineret ansvarligheden i systemet og reduceret DNA’s operationelle kapacitet.

Man mangler at sikre, at alle dommere har tilstrækkeligt specialistkendskab til at påhøre og dømme i komplicerede økonomiske og finansielle sager baseret på korruptionsbekæmpelsesdirektoratets seneste undersøgelser af svig i forbindelse med privatisering og offentlige indkøb. Der er fortsat behov for yderligere tiltaleforhold, retsforfølgning, retssager, domfældelse og straffe med afskrækkende virkning. Småkorruption er stadig en kilde til bekymring i sektorer som sundhed og uddannelse (Se kapitel 24 – Retlige og indre anliggender) .

Generelt har der været fremskridt i forbindelse med bekæmpelse af korruption. De reformer, som justitsministeriet og korruptionsbekæmpelsesdirektoratet har foretaget, må nu følges op med en resolut indsats fra alle andre forvaltningsorganer, den lovgivende myndighed og retssystemet som helhed, således at alle fremskridt bliver permanente. Rumænien må fortsætte bestræbelserne på at konsolidere og bygge videre på de fremskridt, landet har gjort i forbindelse med korruptionsbekæmpelse.

Menneskehandel

Siden rapporten fra oktober 2005 har der været fremskridt på følgende områder.

Siden oktober 2005 er der blevet optrevlet 10 netværk og registreret 567 lovovertrædelser. Dette har ført til 94 arrestationer. I alt er der blevet påvist 310 ofre for menneskehandel.

I januar 2006 blev "det nationale agentur for forebyggelse mod menneskehandel og kontrol med hjælpen til ofrene” etableret for at koordinere og vurdere præventive aktioner og føre kontrol med den hjælp, der tilbydes ofrene. Agenturet erstatter det tidligere nationale kontor. En national strategi- og handlingsplan om bekæmpelse og forebyggelse af menneskehandel er blevet godkendt.

Der er imidlertid endnu visse udestående spørgsmål, som skal løses.

I forbindelse med menneskehandel spiller Rumænien stadig rolle som transitland og i mindre udstrækning oprindelses- eller bestemmelsesland. Det er nødvendigt at styrke de menneskelige og finansielle ressourcer i det nationale agentur betydeligt, og der er brug for et it-system til registrering af ofre, som vender hjem til Rumænien, så de straks kan få hjælp. Der er stadig flere svage punkter i agenturets interne koordination. Mere pålidelige og sammenhængende nationale statistikker kunne forbedre den strategiske planlægning i lovhåndhævelseskontorer i kampen mod menneskehandel. Det er også nødvendigt at bekæmpe handelen med humane ægceller for at sikre efterfølgelse af princippet om frivillig og ulønnet vævs- og celledonationer. Undersøgelserne i sagen om handel med humane ægceller er afsluttet.

Generelt er der gjort visse fremskridt i forbindelse med bekæmpelse af menneskehandel. Den administrative og operationelle kapacitet er dog fortsat svag.

Mishandling af arrestanter og forholdene i fængslerne

Siden rapporten fra oktober 2005 har der været fremskridt på følgende områder.

I rapportperioden er seks mangelfulde midlertidige arrester blevet lukket, og der er truffet foranstaltninger til, at varetægtsfanger holdes adskilt fra dømte fanger. Ministeriet for administration og indre anliggender besluttede i januar 2006, at varetægtsfanger skulle flyttes fra kældrene i politistationer til bedre forhold. Der er truffet foranstaltninger til at mindske fangernes risiko for at blive udsat for smittefarlige sygdomme og til at ansætte mere kvalificeret personale.

Der er imidlertid endnu visse udestående spørgsmål, som skal løses.

Forsinkelserne i forbindelse med vedtagelsen af en ny straffelov og en ny straffeprocedurelov betyder stadig, at de planlagte reformer af fængselssystemet ikke bliver gennemført. Der forekommer stadig tilfælde, hvor det lovhåndhævende personale mishandler fanger, herunder overdreven brug af vold. Sådanne klager bliver sjældent behandlet ved retten, og kun få procedurer fører til sanktioner.

Strukturen i fængselssystemet er uændret. Nogle fængsler er fortsat stærkt overfyldt med dårlige leve- og sanitetsforhold. Netværket af tilsynscentre, som skal tage sig af fangernes reintegration i samfundet, får stadig ikke tilstrækkelige midler til at varetage denne opgave.

Generelt kan der rapporteres om begrænsede fremskridt på området mishandling af arrestanter og forholdene i fængslerne.

Beskyttelse af børn

Siden rapporten fra oktober 2005 har der været fremskridt på følgende områder.

Der er gennemført en handlingsplan for den nye lovgivnings indførelse, og den nødvendige uddannelse er tilvejebragt. Gennemførelsen af lovpakken om beskyttelse af børn fortsætter uden problemer. Antallet af børn på institutioner falder støt. Efterspørgslen efter adoption nationalt er nu større end antallet af børn, som det er muligt at adoptere.

Verserende sager om internationale adoptioner, som blev indbragt, inden den nye lov trådte i kraft, er blevet gennemgået af en gruppe eksperter på området. Gruppen afsluttede sit arbejde sidst i marts 2006. Arbejdet blev foretaget på grundlag af den nye lovgivning, som er på linje med praksis i EU. Anmodninger, som var blevet godkendt ved regeringsdekret inden februar 2004, blev overgivet til domstolene, som godkendte 1003 internationale adoptioner til gennemførelse inden januar 2005. Yderligere 1399 sager, som ikke var blevet godkendt ved regeringsdekret inden februar 2004, blev også gennemgået på individuelt grundlag og er blevet erklæret for ikke-berettiget af grunde, som er angivet i rapporten. I begge tilfælde fik hver enkelt ansøger meddelelse om, hvilken beslutning der var truffet i sagen. Antallet af børn på forsorgsinstitutioner er faldet[3], og i mellemtiden har der været en betydelig stigning i antallet af børn i substitutionsfamilier[4] eller i familiepleje[5] såvel som en stigning i antallet af ”maternal assisstants”[6].

Der er imidlertid endnu visse udestående spørgsmål, som skal løses.

Der findes endnu ikke tilstrækkelig socialhjælp til kvinder, som er i vanskeligheder under graviditeten, og de har ikke den fornødne adgang til fødeklinikker.

Generelt har Rumænien gjort betydelige fremskridt i forbindelse med området beskyttelse af børn. De generelle forhold er blevet meget bedre.

Sundhedssystemet for handicappede og psykisk syge

Siden rapporten fra oktober 2005 har der været fremskridt på følgende områder.

Regeringen vedtog i oktober 2005 den nationale strategi for social beskyttelse, integration og inddragelse af handicappede for perioden 2006-2013. Der er udarbejdet en handlingsplan om gennemførelse af reformstrategien for psykisk syge. Gennemførelsesforordningerne til loven om mental sundhed blev vedtaget i april 2006. Der er oprettet et nationalt center for mental sundhed som en særlig strategisk enhed i sundhedsministeriet. I januar 2006 blev der nedsat et koordinationsudvalg mellem forskellige sektorer inden for mental sundhed for samarbejde mellem nationale myndigheder og repræsentanter for civilsamfundet.

Mellem september 2005 og februar 2006 blev der foretaget kontrol i 35 institutioner i forbindelse med arbejdet vedrørende beskyttelsen af handicappede. Dette førte til forslag om at fjerne lederne af flere institutioner eller om at forbedre deres effektivitet.

36 forsorgshjem for handicappede er ved at blive omdannet til 84 nye alternative lokale centre. Der bliver også lagt stærk vægt på at få opbygget en lokalt baseret mental sundhedstjeneste. De finansielle midler til sundhedspleje for handicappede og psykisk syge er øget. Fødevaretildelingerne er forhøjet, og varmesystemerne er blevet omlagt og repareret i flere psykiatriske institutioner. Der er indført et nyt uddannelsesprogram for psykiatere, og antallet af psykiatere er øget.

Der er imidlertid endnu visse udestående spørgsmål, som skal løses.

I flere psykiatriske institutioner er levevilkårene stadig meget dårlige; patienterne deler samme seng, behandling og aktiviteter er dårlige og de sanitære forhold minimale. Der findes næsten ingen formelle krav til patientjournaler, behandling og diagnosticering, indlæggelse eller udskrivning. Vold og mishandling er ikke ualmindeligt. De forskellige tjenester for handicappede er ikke tilstrækkelige, og kvaliteten af forsorgsinstitutioner og -hjem lader meget tilbage at ønske.

Der findes endnu ikke tilstrækkeligt med finansielle og menneskelige ressourcer til at sikre, at den nye nationale strategi for handicappede kan gennemføres med gode resultater. Det er nødvendigt at uddanne fagfolk i, hvordan man starter et egentligt genoptrænings- og rehabiliteringsprogram for handicappede i hver enkelt institution/tjeneste. Hvad angår psykiatrisk pleje, er der ofte dårlig forståelse for begreber som rehabilitering, psykoterapi eller beskæftigelsesterapi.

Generelt er der gjort visse fremskridt på området handicappede, og reformen vedrørende handicappede er nu sat i gang. Hvad mental sundhed angår, må de skridt, der er taget til en reform, fremskyndes, og der må lægges større vægt på at få gennemført de beslutninger, der er truffet. Det er nødvendigt omgående at træffe foranstaltninger til at forbedre de sanitære forhold, nedbringe omfanget af institutionalisering, etablere plejemuligheder i lokalsamfundet og forbedre adgangen til farmaceutiske produkter. På kort sigt må leve- og plejevilkårene i de eksisterende institutioner hæves til acceptable standarder. Navnlig er det vigtigt at få al overbelægning afskaffet.

Tilbagegivelse af ejendom

Siden rapporten fra oktober 2005 har der været fremskridt på følgende områder.

Fristen for indgivelse af anmodninger med krav om tilbagegivelse i naturalier eller kompensation udløb i januar 2006. Der blev indgivet 600 000 anmodninger, og heraf handler kun 3 000 om krav om økonomisk kompensation. 300 000 anmodninger er blevet afvist som uberettigede, og 60 000 krav er blevet behandlet. Den centrale kommission for kompensationer er nu trådt i funktion.

Der er imidlertid endnu visse udestående spørgsmål, som skal løses.

Kriterierne for tilbagegivelse i naturalier anses for at være umulige, og kriterierne for at bestemme, i hvilke sager der kun kan gives kompensation, er fortsat uklare. Desuden er ejendomsfonden endnu ikke i stand til at behandle krave om økonomisk kompensation inden for en rimelig frist.

Generelt har der været gode fremskridt med hensyn til at styrke den administrative kapacitet og fastlægge lovrammerne for tilbagegivelse af ejendom, men tempoet i behandlingen af klager er stadig lavt.

Beskyttelse og integration af mindretal

Siden rapporten fra oktober 2005 har der været fremskridt på følgende områder.

I forbindelse med årtiet for romaernes inddragelse er der oprettet en trustfond for romaer. Forbindelserne mellem det nationale kontor for romaer og roma-ngo’er er blevet bedre. Institutionel diskrimination og vold mod romaer er faldende.

Der er imidlertid endnu visse udestående spørgsmål, som skal løses.

De administrative rammer er på plads, men der er endnu kun gjort ganske lidt fremskridt i praksis. Det nationale kontors kapacitet til koordination er stadig meget dårlig. Bestræbelserne for at sikre en effektiv gennemførelse af strategien for forbedring af romaernes forhold er utilstrækkelige. Der indgives fortsat klager over politirazziaer mod romaer. I flere tilfælde er romaer blevet sat ud og deres huse revet ned, uden at de har fået andre boligmuligheder. Romaernes adgang til identitetsdokumenter, sundhedspleje, uddannelse, arbejdsmarkedet og faglig uddannelse er stadig et område, som giver anledning til bekymring. Der må iværksættes kampagner for at øge antallet af romaer, som har identitetsdokumenter.

Lovudkastet om nationale mindretal er til drøftelse i parlamentet. Det må følges nøje.

Generelt er der i begrænset omfang gjort nye fremskridt med hensyn til roma-mindretallets beskyttelse og integration. Der er nødvendigt at skabe yderligere forbedringer af roma-institutionernes kapacitet til koordination og administration og romaernes levevilkår. Yderligere bestræbelser er nødvendige for at bekæmpe racisme, diskrimination af mindretal, fremmedhad og andre former for intolerance.

2.1. Generel vurdering

Rumænien opfylder de politiske kriterier for EU-medlemskab.

Siden rapporten fra oktober 2005 har der været fremskridt på en række områder. Der er taget betydelige skridt i forbindelse med reformen af domstolene. Der er truffet gennemførelsesforanstaltninger med hensyn til de særlige retsafdelinger og paneler efter retsreformen i 2005. Processen med tilfældig tildeling af sager til dommere fungerer fortsat over hele landet. Den har øget retssystemets upartiskhed. Generaldirektoratet for beskyttelse og korruptionsbekæmpelse, justitsministeriets delvis militariserede sikkerhedstjeneste, er blevet nedlagt. Ressourcerne til retssystemet er forhøjet, også til det øverste retsråd. Arbejdsbetingelserne ved domstolene er blevet bedre.

Rumænien har gjort fremskridt i forbindelse med bekæmpelse af korruption, idet der er blevet fastlagt sunde strukturer og iværksat undersøgelser i et stort antal sager om korruption på højt niveau. Som følge af undersøgelserne er der blevet rejst tiltale mod fire ledende personer.

Hvad angår reformen af den offentlige forvaltning, er tjenestemandsloven blevet revideret, og der er vedtaget love om decentralisering. Der har været visse fremskridt i forbindelse med bekæmpelse af menneskehandel såvel som reformen af plejesystemerne for handicappede og psykisk syge. Rumænien har gjort betydelige fremskridt på området beskyttelse af børn, hvor de generelle forhold er blevet meget bedre. Der er gjort fremskridt i forbindelse med tilbagegivelse af ejendom.

Der er imidlertid endnu visse udestående spørgsmål, som skal løses. Hvad retssystemet angår, må retsplejebestemmelserne rationaliseres yderligere. Det øverste retsråd må optrappe sine aktiviteter for fremme ensartet fortolkning af loven og kontrollere kvaliteten af dommene. Domstolene og anklagerne må gøre bedre brug af de ressourcer, der er til rådighed.

I forbindelse med bekæmpelse af korruption på højt niveau må Rumænien fortsætte bestræbelserne for at konsolidere og bygge på de fremskridt, der er gjort vedrørende korruptionsbekæmpelse. De reformer, der er gjort af justitsministeriet og det nationale direktorat for korruptionsbekæmpelse (DNA) må følges op af støtte fra alle andre statsinstitutioner, således at de fremskridt, der er gjort, bliver endelige.

På området offentlig administration har regeringen fortsat gjort overdreven brug af nøddekreter, hvilket er ødelæggende for parlamentet. En revision af lønningerne i den offentlige sektor er af særlig betydning for fagetikken i den offentlige forvaltning. Rumænien er fortsat et transitland og i mindre grad et oprindelses- og bestemmelsesland i forbindelse med menneskehandel. Sager om mishandling under arrestation følges sjældent op, og flere fængsler er overfyldte og har dårlige leve- og sanitetsforhold. Levevilkårene i psykiatriske institutioner må forbedres. Den nationale strategi for handicappede og andre politikinitiativer må gennemføres. Der kræves fortsat en større indsats for at få roma-mindretallet integreret i samfundet. Det er nødvendigt med en yderligere indsats for at bekæmpe racisme, diskrimination, fremmedhad og alle former for intolerance.

3. ØKONOMISKE KRITERIER

Indledning

Kommissionen konkluderede i sin rapport fra 2005, at Rumænien fortsat opfylder kriteriet om en fungerende markedsøkonomi, og at hvis landet gennemførte sit strukturreformprogram med beslutsomhed, ville det være i stand til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne inden for Unionen. Rumænien har stortset opretholdt makroøkonomisk stabilitet, selv om politikblandingen har været mindre forsigtig og har givet anledning til bekymring for bæredygtigheden af nyere stabiliseringsresultater. Rumænien er fortsat med at gennemføre sit strukturreformprogram, om end ikke med beslutsomhed på alle områder.

I 2005 var den reale BNP-vækst på 4,1 % sammenlignet med 8,4 % i 2004. Denne nedgang i væksten skyldtes et fald på næsten 14 % i landbrugsudbyttet som følge af oversvømmelser og et fald i industriproduktionen som følge af tab af konkurrenceevne. Efterspørgslen på hjemmemarkedet blev ved med at være stærk, og en kraftig ekstern uligevægt fortsatte, da nettoeksporten bidrog negativt med 5 % til BNP-væksten. I anden halvdel af 2005 øgedes eksporten og investeringerne. Underskuddet på handelsbalancen og de løbende poster voksede yderligere til henholdsvis 9,9 % og 8,7 % af BNP i 2005. Nettoindstrømningen af direkte udenlandske investeringer var fortsat høj og lå på 6,6 % af BNP. Arbejdsmarkedet viste kun lidt forbedring, og der var en stigning i ungdoms- og langtidsarbejdsløsheden.

I dette afsnit foretages der på hvert af de udestående områder en vurdering af udviklingen siden rapporten fra oktober 2005 og Rumæniens forberedelser til tiltrædelse.

Makroøkonomisk stabilitet og politikblanding

I rapporten fra 2005 var konklusionen at prioritere genetableringen af en forsigtig skattepolitik og en forsigtig lønpolitik i den offentlige sektor. Siden rapporten fra oktober 2005 har der været fremskridt på følgende områder.

Inflationsbekæmpelsesprocessen blev genoptaget i et højere tempo i 2006. Centralbanken intensiverede sine oprydningsaktiviteter i 2006 og satte pengemarkedssatsen op med 1 %, hvilket bidrog til at stramme valutabetingelserne og klart signalerede, at inflationsbekæmpelse blev prioriteret. Det offentliges underskud faldt til 0,8 % af BNP i 2005 som følge af lavere rentebetalinger, indkomststigning fra indirekte skatter og begrænsede kapitalomkostninger. Det lykkedes Rumænien at dække betydelige reparationer efter oversvømmelserne uden at skabe et stigende underskud. Som følge af en udskydning af offentlige investeringsprojekter var skattepolitikken som helhed ikke procycklisk i 2005. Budgettet for 2006 afspejler, at der sættes fokus på en lidt mere forsigtig skattepolitik og en mere restriktiv lønpolitik i den offentlige sektor. Den lovfæstede mindsteløn blev forhøjet med 6,5 %.

Der er imidlertid endnu visse udestående spørgsmål, som skal løses.

Efter en lempelse af den monetære politik sidst i 2005 blev inflationsmålet for årets sidste måned overskredet lidt ved 8,6 %. Centralbanken forventer ikke at nå sit mål for inflationen i 2006 som følge af stigninger i administrerede priser, oversvømmelsernes indvirkning på fødevarepriserne og en kraftig intern efterspørgsel. Strengere krav til minimumreserver og forsigtige administrative foranstaltninger forhindrede ikke, at væksten i långivningen tog fart igen. Realrenten på pengemarkedet var fortsat negativ, da risikoen for højere kapitaltilstrømninger bevirkede, at centralbanken var tilbageholdende med at anvende renteinstrumentet fuldt ud. Således skulle den monetære politik kunne nå de anmeldte mål for inflationen.

Skattereformen i 2005 havde kraftige procyckliske virkninger for økonomien og var årsag til et indkomsttab fra direkte skatter på 1 % af BNP. Udskridningerne i lønpolitikken for den offentlige sektor, subsidier og overførsler havde negative virkninger for budgettet i 2005 på næsten 1 % af BNP. Nettoreallønningerne i den offentlige sektor steg med ca. 20 % i 2005, og yderligere stigninger er ikke blevet fuldt budgetteret for 2006. Udgifter på næsten 1,9 % af BNP i december 2005 svækkede den finanspolitiske konsolidering. De finanspolitiske risici er stadig betydelige, og da der er planer om at øge udgifterne til uddannelse, infrastrukturinvesteringer og yderligere reparationer efter oversvømmelserne. Således må skatte- og lønpolitikken i den offentlige sektor gennemføres i overensstemmelse med underskudsmålet, og det må prioriteres at styrke indtægterne permanent. Selv om væksten i produktiviteten har været langsommere, og en vis konkurrencedygtighed gik tabt i 2005, blev det i den nationale kollektive aftale besluttet at hæve mindstelønnen med 12,1 % i privatsektoren i 2006, hvilket understreger behovet for treparts konsensus om lønpolitik.

Generelt blev politikblandingen styrket i 2006 efter en forebyggende stramning i den sidste del af 2005, og myndighederne viste øget bevidsthed om behovet for forsigtighed for at kunne tackle makroøkonomiske ubalancer.

Udgiftsreform og overholdelse af skattelovgivningen

I rapporten fra 2005 var konklusionen, at en klar mellemsigtet udgiftsstrategi burde prioriteres for at styrke vækstpotentialet og forberede tiltrædelsen af EU. Siden rapporten fra oktober 2005 har der været fremskridt på følgende områder.

Budgettet for 2006 sætter klart fokus på støtte til realøkonomisk konvergens og forbedre kapaciteten til at opsuge EU-midler gennem udgiftsomlægning. Forberedelserne til en reform af pensionssystemet fortsatte. Der er gjort fremskridt i reformen af sundhedssystemet. Alle skatteindtægter for statskassen viste sig at være på linje med budgetplanerne i 2005. De beløb, der blev opkrævet i moms, told og bidrag til socialsikring, nød godt af en kraftig vækst i forbruget, importen og lønninger. Antallet af uindfriede forpligtelser over for regeringen fortsatte med at falde i løbet af 2005, og i anden halvdel af 2005 blev der registreret færre nye skatterestancer. Moderniseringen af procedurerne for tvangsinddrivelse, centraliseret behandling af store skatteydere og afskaffelse af princippet om ny gældsomlægning har båret frugt.

Der er imidlertid endnu visse udestående spørgsmål, som skal løses.

Kvaliteten af de offentlige finanser blev berørt, da de offentlige investeringsudgifter ikke nåede budgetplanerne med 1,7 % af BNP i 2005 for delvis at opveje lønstigningerne i den offentlige sektor, højere subsidier og reparationer efter oversvømmelserne. Rumænien har endnu ikke har fastlagt en klar udgiftsramme på mellemlang sigt til støtte for reallokeringen af offentlige udgifter til menneskelig kapital, infrastruktur og administrativ kapacitet. En sådan ramme skal anvendes til at skabe det finanspolitiske rum for tiltrædelsesrelaterede udgifter. De samlede skatterestancer ligger på ca. 8 % af BNP, og yderligere forbedringer hvad angår skatteinddrivelse og overholdelse af skattereglerne er nødvendige for at sikre finanspolitisk holdbarhed. Pensionsreformen er endnu ikke blevet vedtaget fuldt ud af parlamentet.

Generelt er der ikke gjort særlige fremskridt i forbindelse med udgiftsreformen. Regeringen overvejer imidlertid en udgiftsomlægning for at øge vækstpotentialet. Der er gjort fremskridt med hensyn til at tilskynde til overholdelse af skattereglerne.

Privatisering og industriel omstrukturering

I rapporten for 2005 var konklusionen, at det er nødvendigt at fortsætte privatiseringsprogrammet og aktiv afvikling af ulevedygtige virksomheder. Siden rapporten fra oktober 2005 har der været fremskridt på følgende områder.

Et meget vigtigt skridt fremad blev taget, da kontrakten for privatisering af den største handelsbank (BCR) blev undertegnet efter en loyal og gennemsigtig proces. Privatiseringen i energisektoren fortsatte i et langsomt tempo. To el-distributionsselskaber er blevet privatiseret. Siden oktober 2005 er 18 overvejende statsejede selskaber i AVAS’s portefølje enten blevet privatiseret eller er trådt i likvidation. Målene for en reduktion af antallet af beskæftigede i de resterende overvejende statsejede selskaber og for afhændelse af en række mindre selskaber er blevet opfyldt. Skattemyndighederne fortsatte med at overvåge og håndhæve virksomhedernes skattebetaling, og nye gældsomlægninger er stortset blevet undgået.

I energisektoren fortsatte den opadgående justering af priserne generelt. Konkurrencen på energimarkedet er begyndt at bære frugt, og gennemsigtigheden i energitransaktionerne er øget yderligere med oprettelsen af en børs for elkraft. Bestræbelserne for at forbedre opkrævningen af el- og varmeregninger fortsatte. I minesektoren fortsatte justeringen af antallet af beskæftigede, og flere miner blev lukket. Inden for jernbanetransport førte omstrukturering og kontrolleret lønstigning til bedre finansielle præstationer for fragt- og infrastrukturselskabet. Omstruktureringen af det nationale luftfartsselskab, TAROM, førte til nettofortjeneste i 2005.

Der er imidlertid endnu visse udestående spørgsmål, som skal løses.

Den påtænkte privatisering af den sidste store statsejede bank ved udgangen af 2005 fandt ikke sted. De privatiseringsmål, som Rumænien har sat for el-distribution, el-produktion og gasudvinding, er endnu ikke opfyldt. Der er gjort lidt fremskridt i forbindelse med privatiseringen af selskaber i forsvarssektoren. Det samlede antal selskaber med en statsejet andel er steget fra 1180 midt i 2005 til 1233 først i 2006. Denne negative udvikling skyldtes den fortsatte stigning i antallet af selskaber, som vender tilbage til statsejerskab på grund af uenighed om privatiseringskontrakterne. Målet om at afhænde fem meget store selskaber inden udgangen af marts 2006 er ikke blevet nået, da ingen privatiseringer blev afsluttet. Antallet af AVAS’ minoritetsposter er næsten ikke blevet reduceret. Det anses, at over halvdelen af de resterende selskaber i AVAS’ portefølje ikke er egnet til privatisering. På denne baggrund er likvidation og konkursprocedurer den sidste udvej for AVAS. Rumænien har besluttet at ændre den påtænkte dato for privatiseringsprocessens færdiggørelse fra udgangen af 2006 til udgangen af 2007. Privatiserings- og likvidationsaktiviteterne må optrappes betydeligt, hvis det reviderede mål skal kunne opfyldes.

For at styrke konkurrencen på det interne marked, må afstanden mellem internationale og interne producenters gaspriser formindskes. Omstruktureringen i sektoren for termisk energi er gået langsomt, og sektoren lider fortsat under omkostningskrævende produktionsfaciliteter, kriseramte distributionsnet og manglende betalinger. For at opfylde myndighedernes forpligtelse til at have tilpasset forbruger- og produktionspriser i forbindelse med opvarmning fuldt ud i 2007 må omstruktureringen af sektoren fremskyndes. I minesektoren må strukturtilpasningerne handle om manglende rentabilitet og akkumulering af restancer. Inden for jernbanetransport er yderligere skridt nødvendige for at forbedre passagertransportselskabets sårbare økonomiske situation. Med hensyn til miner og jernbaner vil det være nødvendigt at gå bort fra metoden med gentagne eftergivelser af gæld til statsbudgettet.

Generel er privatiseringsprocessen fortsat i et langsomt tempo, og resultaterne svarer ikke til regeringens mål. Der har været visse fremskridt i forbindelse med omstruktureringen af energi-, mine- og transportsektoren. Det er nødvendigt med yderligere fremskridt for at fjerne de vedvarende tab og afhængigheden af direkte og indirekte subsidier for store dele af disse sektorer.

Erhvervsmiljøet

I rapporten for 2005 var konklusionen, at det er nødvendigt at styrke den finansielle disciplin og gøre væsentlige fremskridt i forbindelse med domstolenes funktion. Siden rapporten fra oktober 2005 har der været fremskridt på følgende områder.

Bestræbelserne på at begrænse akkumuleringen af nye skatte- og socialsikringsrestancer fortsatte, og den finansielle disciplin er blevet styrket ved, at man generelt har undgået nye gældsomlægninger og gældseftergivelser. Dette bidrager til at sikre lige vilkår til at gøre forretninger. Der har været betydelige fremskridt i domstolenes funktion ( se også kapitel 24 – retlige og indre anliggender ). Der er gjort mærkbare fremskridt i forbindelse med anvendelsen af konkurs- og andre likvidationsprocedurer for at fremme selskabers udtræden af markedet. I 2005 var der en yderligere stigning i antallet af konkurssager, som blev løst ved likvidation. Det samlede antal af sager, der er blevet løst, er steget lidt. Antallet af gennemførte likvidationer er steget betydeligt, og der har været en lille stigning i antallet af sager, der er blevet løst på mellem seks måneder og to år fra de blev indledt. I april 2006 blev konkursloven ændret med henblik på at forenkle procedurerne og forbedre beskyttelsen af kreditorer.

Der er imidlertid endnu visse udestående spørgsmål, som skal løses.

Den finansielle disciplin bør øges. Gruppen af overvågede store statsejede selskaber opbygger stadig nye restancer. Der findes stadig mangler i forbindelse med konkursbestemmelserne, og kreditorbeskyttelsen er fortsat svag, hvilket især skyldes det forholdsvis lange tidsrum og den lave inddrivelsesrate i forbindelse med konkurssager. Dette understreger vigtigheden af en vellykket gennemførelse af de seneste ændringer til konkursbestemmelserne.

Generelt har der været fremskridt i forbindelse med forbedring af den finansielle disciplin, og der er noteret mærkbare fremskridt i forbindelse med konkursprocedurerne, selv om nye restancer fortsat akkumuleres, og konkursbestemmelserne er stadig mangelfulde. Arbejdsmarkedet viste en lille forbedring med en forholdsvis stabil arbejdsløshedsprocent (7,7 % i 2005), men en høj og stigende procent hvad angår både ungdomsarbejdsløshed (23,8 % i 2005) og langtidsarbejdsløshed (4,4 % i 2005).

3.1. Generel vurdering

Rumænien er en fungerende markedsøkonomi. Hvis landet gennemfører sit strukturreformprogram med beslutsomhed, vil det fuldt ud kunne opfylde de økonomiske kriterier på kort sigt. Rumænien har stortset opretholdt makroøkonomisk stabilitet og gjort fremskridt i strukturreformerne.

Der er fortsat gjort fremskridt siden rapporten fra oktober 2005. Bedre skatte-, penge- og lønpolitikker er blevet vedtaget. Skattereglerne overholdes i større omfang. Selskabernes finansielle disciplin håndhæves bedre, og konkursbestemmelserne er blevet forbedret. Omstruktureringen er fortsat i energi-, mine- og transportsektoren.

Reformen af de offentlige udgifter må imidlertid fremskyndes, og indtægterne fra skatter styrkes. Uddybningen af strukturreformerne kræver bl.a., at omstruktureringen af energi-, mine- og transportsektoren fortsætter, og der gøres fremskridt med privatiseringsprogrammet. Nye restancer samler sig stadig, og konkursbestemmelserne er stadig mangelfulde.

4. FORPLIGTELSER OG KRAV I FORBINDELSE MED TILTRÆDELSESFORHANDLINGERNE

Indledning

I rapporten fra oktober 2005 konkluderede Kommissionen, at Rumænien allerede havde nået et antageligt niveau af tilpasning til EU-retten .

I de fleste kapitler vedrørende EU-retten var Rumænien enten parat eller igangværende forberedelser ville løse de sidste udestående spørgsmål i forbindelse med tiltrædelsen. I kapitlerne: transport, energi, statistikker, økonomisk og monetær union, små og mellemstore virksomheder, videnskab og forskning, almen og erhvervsfaglig uddannelse, telekommunikation, forbrugerbeskyttelse, eksterne forbindelser, den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og EU-budgetbestemmelser har landet allerede generelt opfyldt forpligtelserne. Med hensyn til alle disse kapitler blev Rumænien anset for at være tilstrækkeligt forberedt til en gnidningsløs integration i EU. Denne konklusion gælder stadig. Desuden har der fortsat været fremskridt, bl.a. i forbindelse med eksterne forbindelser og udvikling. Disse kapitler bliver derfor ikke gennemgået i det følgende, dog med undtagelse af kapitlet om almen og erhvervsfaglig uddannelse, hvor det er nødvendigt at fremskynde forberedelserne.

De resterende kapitler indeholdt visse spørgsmål, som krævede en ekstra indsats fra Rumæniens side og i et begrænset antal tilfælde øjeblikkelig og beslutsom handling, for at landet kunne være klar ved tiltrædelsen. Disse spørgsmål gennemgås på ny i de respektive kapitler.

Dette afsnit giver derfor en oversigt over alle de udestående spørgsmål, som Rumænien skal tage op, for at landet kan være helt klar til at gennemføre EU-rettens bestemmelser ved tiltrædelsen.

4.1. Kapitler i EU-retten

4.1.1. Kapitel 1: Frie varebevægelser

Med hensyn til horisontale og proceduremæssige foranstaltninger er det rumænske standardiseringsorgan ASRO blevet fuldt medlem af både det europæiske standardiseringsorgan CEN og den europæiske komite for elektronisk standardisering CENELEC. I oktober 2005 genvandt det rumænske akkrediteringsorgan RENAR sin status som signatar af den multilaterale aftale om ”europæiske samarbejde om godkendelse af laboratorier” i forbindelse med prøvningslaboratorier.

RENAR har endnu ikke genvundet sin status vedrørende kvalitetsstyringssystemer og produktcertificeringsorganer. RENAR’s administrative kapacitet må stadig forbedres betydeligt for at kunne sikre akkreditering til EU-standarder. Forberedelserne på dette område må fremskyndes.

Vedrørende lovgivningen om den gamle metode har der været fremskridt i gennemførelsen af EU-bestemmelserne om god laboratoriepraksis. Forberedelser er i gang til en revision af markedsføringstilladelser for farmaceutiske produkter til human brug inden udgangen af 2006.

Lovgivningen vedrørende fødevaresikkerhed og GMO-afgrøder giver stadig anledning til bekymring. Fødevarelovgivningen er endnu ikke fuldstændig tilpasset EU-retten på en række vigtige områder som tilsætningsstoffer, smagsstoffer, materialer i kontakt med fødevarer, kosttilskud og fødevarer bestemt til særlig ernæring, offentlig kontrol, ioniserende stråling, mineralvand og GMO’er.

Der mangler officiel kontrol med GMO’er i fødevarer fremstillet af interne og importerede GMO-afgrøder. Kravene til mærkning og sporbarhed er endnu ikke fuldt opfyldt, stikprøveprocedurer og analysemetoder må forbedres, og laboratorier må akkrediteres. Der må også udpeges en kontrolmyndighed i forbindelse med god laboratoriepraksis. Der er endnu ikke opnået fuldstændig tilpasning i forbindelse med kosmetiske midler og gødningsstoffer. Det er nødvendigt at vedtage og gennemføre en handlingsplan med særlige foranstaltninger for at sikre, at landbrugerne ikke længere anvender ikke-autoriserede genmodificerede frø efter tiltrædelsen. Forberedelserne må fremskyndes betydeligt for at sikre, at det lige fra tiltrædelsen er muligt at opspore, mærke og kontrollere forarbejdede fødevarer, som indeholder GMO.

I forbindelse med den generelle reform vedrørende offentlige indkøb blev der vedtaget en enkelt omfattende lov om offentlige indkøb i april 2006 i overensstemmelse med EU-reglerne, som skal træde i kraft i juni 2006. Den afledte ret er under udarbejdelse. Der kan rapporteres om en positiv udvikling inden for e-indkøb. Den nye nationale offentlige indkøbsmyndighed arbejder godt og har et veluddannet personale. Klageproceduren er blevet bedre, men det vides endnu ikke, hvordan revisionsrådet vil fungere i praksis.

Den afledte ret mangler at blive gennemført. Det er nødvendigt med en yderligere indsats for at skabe kendskab til den nye lovramme. Der er endnu ikke nogen dokumentation for systemet for forudgående kontrol i forbindelse med offentlige indkøb. Forberedelserne på området er i fuld gang.

Konklusion

Der er gjort betydelige fremskridt på området offentlige indkøb , og Rumænien opfylder nu generelt de forpligtelser og krav, der er fremgået af tiltrædelsesforhandlingerne på området. Der er forberedelser under vejs, og udestående spørgsmål burde være løst ved tiltrædelsen, hvis det aktuelle tempo i forberedelserne opretholdes.

Der har været fremskridt på området horisontale og procedurale foranstaltninger og lovning efter den gamle metode . En større indsats og hurtig handling er nu nødvendige på disse områder, således at bestående mangler vil være afhjulpet ved tiltrædelsen. Navnlig er det nødvendigt at forbedre den administrative kapacitet betydeligt, især på området akkreditering. Der må omgående gøres en indsats for at afslutte transponeringen af fødevarelovgivningen og øge den administrative kapacitet til at kontrollere dyrkningen, produktionen og markedsføringen af GMO'er, som giver anledning til bekymring. Det er specielt nødvendigt at gennemføre en handlingsplan med særlige korrektionsforanstaltninger for at sikre, at Rumænien vil være klar på dette område på tidspunktet for tiltrædelsen.

4.1.2. Kapitel 2: Fri bevægelighed for personer

På området borgernes rettigheder kan der ikke berettes om nogen særlig udvikling.

Gennemførelsen af de nye EU-bestemmelser om EU-borgernes og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes områder er endnu ikke afsluttet. EU-retten vedrørende valgrettigheder er endnu ikke blevet omsat i den rumænske lovgivning. Lovningen skal ændres for at sikre, at ikke-rumænske EU-statsborgere får samme behandling som rumænske statsborgere i forbindelse med adgang til uddannelse og gebyrer til uddannelse. Forberedelserne på dette område må optrappes.

Konklusion

En øget indsats og hurtig handling er nødvendig på området borgernes rettigheder for at afslutte tilpasningen af lovgivningen vedrørende valgrettigheder og adgang til uddannelse.

4.1.3. Kapitel 3: Fri udveksling af tjenesteydelser

Flere love og beslutninger på nationalt og lokalt niveau er blevet ændret for at fjerne hindringerne for etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser . Lovmæssige og administrative begrænsninger er ved at blive fjernet.

Der afventes yderligere justeringer til licens- og godkendelsesprocedurerne for alle fysiske og juridiske personer, som er involveret i midlertidig erhvervsudøvelse uanset i hvilken sektor. Love og administrative procedurer med uberettigede restriktioner bør undgås, f.eks. i forbindelse med etablering af apoteker. Forberedelserne på dette område må stadig optrappes.

Situationen i banksektoren giver anledning til bekymring, da det nye skærpede direktiv om kapitalkrav endnu ikke er omsat i national lov. Der må gives tilstrækkelig lang tid inden gennemførelse, således at både bankerne og investeringsselskaberne har mulighed for at foretage de nødvendige tilpasninger. Der må sikres sammenhæng mellem henholdsvis nationalbankens og den nationale værdipapirkommissions transponering af bestemmelserne, så det er muligt at foretage sammenhængende tilsyn med banker og investeringsselskaber. Forberedelserne må nu fremskyndes.

Hvad forsikringssektoren angår, har kommissionen for forsikringstilsyn godkendt en række retsakter med henblik på bedre lovhåndhævelse og bedre tilsyn med forsikringsselskaberne. Der er vedtaget en ny handlingsplan med konkrete foranstaltninger til at nedbringe antallet af uforsikrede køretøjer. Informationscentret er blevet forsynet med effektivt it-udstyr. Databaserne ajourføres nu hele tiden og korrigeres, således at problemet med uforsikrede køretøjer kan blive bragt under kontrol. Der er iværksat oplysningskampagner, og politiets kontrol er øget.

Denne handlingsplan for motorkøretøjsforsikring er imidlertid ikke blevet gennemført i praksis. De fleste af de nødvendige institutioner fungerer endnu ikke. Erstatningsorganet er ikke blevet udstyret med lokaler eller finansielle midler. Informationscentret har ikke personale nok til at behandle forespørgsler. Garantifondens finansielle kapacitet må styrkes. Det nationale motorforsikringskontors uafhængighed må sikres. Bestemmelserne om motorkøretøjsforsikring håndhæves kun i ganske lille omfang. Der er risiko for, at Rumænien ikke vil være i stand til at undertegne den multilaterale aftale i tide til, at Kommissionen kan træffe sin beslutning om afskaffelse af grænsekontrol for forsikringsbeviser pr. december 2006. Den administrative struktur er endnu ikke helt operationel og må styrkes. Forberedelserne på forsikringsområdet må optrappes betydeligt.

Håndhævelsen af bestemmelserne om beskyttelse af personoplysninger er forbedret, og de administrative strukturer er styrket betydeligt. ( Se Kapitel 24 – Retlige og indre anliggender).

Konklusion

Der har været vigtige fremskridt på området beskyttelse af personoplysninger. Rumænien opfylder nu generelt de forpligtelser og krav, der er fremgået af tiltrædelsesforhandlingerne på dette område.

Situationen i banksektoren er blevet en kilde til bekymring, og det er nu nødvendigt med en større indsats for at omsætte de nye kapitalkrav og sikre ensartet anvendelse af disse krav og skabe et sammenhængende tilsyn med banker og investeringsselskaber.

Der har været fremskridt på området etableringsret og fri udveksling af ikke-finansielle tjenesteydelser samt beskyttelse af personoplysninger . Det er imidlertid stadig nødvendigt med en øget indsats og hurtig handling nu for at løse problemerne i tide inden tiltrædelsen. Navnlig vil det være nødvendigt at optrappe bestræbelserne for at fjerne alle restriktioner for etableringsretten og den frie udveksling af tjenesteydelser. En øget indsats er stadig nødvendig i forbindelse med håndhævelsen af forsikringsreglerne for motorkøretøjer. For at afslutte forberedelserne til medlemskab må de nødvendige institutioner oprettes eller meget hurtigt blive fuldt operationelle.

4.1.4. Kapitel 4: Frie kapitalbevægelser

Hvad bekæmpelse af hvidvaskning af penge angår, er de indberetningspligtige instanser blevet mere opmærksomme på deres forpligtelse til at indberette, og der er gjort visse fremskridt i arbejdet med at indberette mistænkelige transaktioner. Der benyttes en mere aktiv kontrolordning for enheder med indberetningspligt som kasinoer og valutavekslingskontorer.

Gennemførelseslovgivningen til den ændrede lov om bekæmpelse af hvidvaskning af penge er endnu ikke blevet vedtaget i visse tilfælde, f.eks. af indberetningspligtige instanser uden et tilsynsorgan. De reviderede henstillinger fra den finansielle aktionsgruppe (FATF) vedrørende hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme er endnu ikke blevet tilpasset. Private instansers indberetning foregår endnu ikke i tilstrækkeligt omfang, navnlig ikke i andre sektorer uden for banksektoren og værdipapirsektoren, såsom ejendomshandel og kasinoer, som er specielt sårbare over for hvidvaskning af penge. Der forekommer fortsat grundlæggende misforståelser hos visse indberetningspligtige instanser som f.eks. notarer. Den finansielle efterretningsenheds (FIU) tilsyn med indberetningspligtige instanser har været begrænset til bare nogle få sektorer. FIU har desuden haft forvaltningsmæssige og administrative problemer, som har indvirket på arbejdet. Enheden har behov for flere ressourcer og ekspertbistand, specielt finansanalytikere. Der er stadig behov for at styrke samarbejdet mellem instanserne og med andre lande.

Virkningerne af beskyttelsesforanstaltningerne mod hvidvaskning af penge hæmmes af problemer i forbindelse med lovenes håndhævelse ( Se kapitel 24 – Retlige og indre anliggender) .

Konklusion

Der har været visse fremskridt på området hvidvaskning af penge . Resultaterne er dog stadig begrænsede med hensyn til effektiv gennemførelse og håndhævelse, navnlig på områderne årvågenhed og indberetning af mistænkelige transaktioner og tilsynsaktiviteter. En større indsats og hurtig handling på dette område er nu nødvendig for at løse problemerne i tide inden tiltrædelsen.

4.1.5. Kapitel 5: Selskabsret

Den nationale strategi for beskyttelse af intellektuelle og industrielle ejendomsrettigheder (IER) og den tilhørende handlingsplan, som blev vedtaget i september 2005, og som sigter mod en forbedring af de administrative strukturer og håndhævelse, er ved at blive gennemført. En ny lovgivning tillader ex-officio-undersøgelser og retsforfølgelse af IER-overtrædelser via et særligt departement i den offentlige anklagers kontor. Den offentlige anklagers kontor er blevet styrket som et centralt koordinationsorgan. Informationsudveksling, koordination og samarbejde mellem alle institutioner og lovhåndhævende myndigheder er blevet bedre. Der er truffet foranstaltninger til oplysningskampagner for offentligheden og videreuddannelse for personalet. Der er gjort store bestræbelser for at forbedre kommunikationen mellem institutionerne.

Tilpasningen skal afsluttes i forbindelse med bioteknologiske patenter. Der er også gjort forberedelser til at sikre behandling af ansøgninger om supplerende beskyttelsescertifikater lige fra tiltrædelsen. Oplysningsforanstaltningerne må udbredes yderligere. Kommunikationsbestræbelserne må opretholdes. Kommunikationen mellem institutioner og rettighedshavernes organisationer må udvikles yderligere. IER-relateret kriminalitet er stadig en trussel og udgør en virkelig udfordring. Der er ingen dokumentation for konkrete og håndgribelige resultater. Der er behov for yderligere klarlæggelse i forbindelse med rettighedshaverorganisationer. Generelt må forberedelserne på området beskyttelse af intellektuelle og industrielle ejendomsrettigheder, herunder håndhævelse, fremskyndes.

Konklusion

Der er gjort betydelige fremskridt på området beskyttelse af intellektuelle og industrielle ejendomsrettigheder . En større indsats og hurtig handling er imidlertid nu nødvendig på dette område for at løse problemerne i tide inden tiltrædelsen.

4.1.6. Kapitel 6: Konkurrencepolitik

Hvad angår håndhævelsesindsatsen på statsstøtteområdet , er kvaliteten af konkurrencerådets vurdering og analyse af støtteforanstaltninger blevet væsentligt forbedret. Der har været betydelige fremskridt, både hvad angår den tilbageholdenhed, som støtteyderne har udvist, og den kontrol, som konkurrencerådet har foretaget. Rådet har åbnet en ex-officio-undersøgelse og fortsat sine bestræbelser for at sikre større efterfølgelse af forpligtelsen til forudgående meddelelse. Dette har navnlig berørt flere tilfælde af rednings- og omstruktureringsstøtte og støtteforanstaltninger i forbindelse med privatiseringen af virksomheder.

Før-høringsmekanismen (hvorved Kommissionen tilbyder uformel teknisk rådgivning om udarbejdelse af beslutningsforslag inden de vedtages) har vist sig at give gode resultater. En interministeriel arbejdsgruppe om statsstøtte og en interministeriel task force-enhed på højt plan støtter konkurrencerådets arbejde og sikrer, at der gives meddelelse om alle statsstøtteplaner i alle ministerier. Konkurrencerådet er også begyndt at gennemføre sine beslutninger om inddragelse af ulovlig støtte.

Hvad angår statsstøtte til stålindustrien, fortsætter de rumænske myndigheder med at arbejde tæt sammen med Kommissionen om at få gennemført det nationale stålomstruktureringsprogram. Siden oktober 2005 har den rumænske konkurrencemyndighed ikke givet tilladelse til nogen støtte til stålværker, som er omfattet af det nationale omstruktureringsprogram. Alligevel er det nødvendigt at optrappe tempoet i gennemførelsen af omstruktureringsbetingelserne og forpligtelserne samt inddragelsen af uforenelig støtte, som er ydet stålselskaber uden for det nationale omstruktureringsprogram. ( se også kapitel 15 industripolitik ).

Forudgående anmeldelse af alle nye støtteforanstaltninger vedrørende omstruktureringstilfælde, betalingshenstand eller foranstaltninger i forbindelse med privatisering foretages endnu ikke til de ønskede standarder. Det vil være nødvendigt at træffe yderligere foranstaltninger og skabe mere disciplin hos dem, der yder statsstøtte. Samarbejdet mellem statsstøtteydere som ministeriet for offentlige finanser, privatiseringsmyndigheden AVAS og konkurrencerådet må forbedres. Desuden har alvorlige problemer fået lov til at udvikle sig i flere tilfælde og gjort det umuligt for selskaberne at opretholde deres produktionskapacitet og arbejdsstyrke uden ny støtte.

Konklusion

Der er gjort gode fremskridt på området for håndhævelse af statsstøtte . Det er dog stadig nødvendigt med en øget indsats og hurtig handling nu på dette område for at løse problemerne i tide inden tiltrædelsen. Der bør fortsat gøres en særlig indsats for at få afsluttet vurderingen af de større eksisterende støtteforanstaltninger i tide. Statsstøtteyderne må sikre, at statsstøtteordningerne underkastes en streng forudgående kontrol af konkurrencerådet.

Ifølge ”interimsmekanismen” for statsstøtte skal et tiltrædende lands støtteforanstaltninger, som fortsat vil være gældende ved tiltrædelsen, anses for at være støtteordninger, ”som findes”, jf. artikel 88, stk. 1. (EF-traktaten). Vedrørende denne mekanisme hedder det i bilag V til tiltrædelsesakten, at ”for så vidt angår Rumænien, finder stk. 1, litra c) kun anvendelse på støtteforanstaltninger, som den rumænske statsstøttekontrolmyndighed har vurderet efter denne dato, og med hensyn til hvilke Kommissionen på grundlag af løbende kontrol af de tilsagn, Rumænien afgav under tiltrædelsesforhandlingerne, har fundet, at Rumæniens håndhævelsesindsats på statsstøtteområdet i perioden op til tiltrædelsen har nået et tilfredsstillende niveau.” Kommissionens kontrol og de rumænske myndigheders bestræbelser viser, at et sådant niveau nu er nået, og Kommissionen vil derfor anvende stk. 1, litra c), i bilag V til tiltrædelsesakten fra maj 2006.

4.1.7. Kapitel 7: Landbrug

Horisontale spørgsmål

Den brede institutionelle ramme for de to betalingsorganer er nu på plads, og den samlede administrative kapacitet er blevet styrket. 3 600 personer blev ansat ved udgangen af marts, det personale, som arbejder med forvaltning af EU-fonde for udvikling af landdistrikterne, har fået højere løn, og der er erhvervet kontorer, hvor man nu begynder at installere it-udstyr. Betalingsorganernes rolle og mandat er stortset blevet fastlagt.

Der er stadig store lakuner: der mangler kontorlokaler, udstyr, procedurer og it-systemer. Rumænien har desuden til hensigt at ansætte 1 400 personer. Det er nødvendigt, at personalet får passende oplæring inden tiltrædelsen, således at det er i stand til at udføre arbejdet på den rigtige måde. Betalingsorganernes generelle administrative kapacitet og infrastruktur er fortsat en kilde til alvorlig bekymring og bør hurtigst muligt styrkes.

Den oprindelige masterplan for oprettelse af det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IACS) er blevet ajourført, så den nu afspejler de forsinkelser, der har været i gennemførelsen. Budgettet er blevet øremærket, og personale er ved at blive ansat. Arbejdet med landbrugsbedriftsregisteret og den relevante database pågår, og næsten 75 % af alle registrerede landbrugere er blevet indføjet i databasen.

Markidentifikationssystemet (LPIS) er endnu ikke færdiggjort. Selv om alle luftfotos er til rådighed, mangler der brugelige orthofotografier for 36 % af landet, og blokdigitalisering er kun afsluttet for 40 % af orthofotografierne. Man er først lige begyndt på arbejdet med at etablere forbindelsen mellem landbrugerne og LPIS-blokkene. Det er nødvendigt at forsyne landbrugerne med grafisk materiale, som angiver grænserne for deres referenceparceller, deres identifikationsnummer og deres område. Der er tale om et omfattende arbejde, navnlig på grund af det store antal det forventes at berøre. Mange procedurer og vejledninger er endnu ikke udarbejdet, herunder om gennemførelse af gode landbrugs- og miljøbetingelser og definitionen af mindre begunstigede områder. Det er nødvendigt hurtigst muligt at fremskynde indkøbene af hardware og udviklingen af IACS-software. Det nuværende tempo vil betyde, at IACS/LPIS-systemet ikke vil være fuldt operationelt ved tiltrædelsen.

Lovgivningen om handelsmekanismer er blevet yderligere tilpasset. Der er indført en forenklet udgave af eksport- og importcertifikater og en garantiordning for import og eksport af visse landbrugsprodukter. Der er oprettet et organ, og personale er ved at blive ansat. I marts 2006 overtog betalingsagenturet ansvaret for at udstede import- og eksportlicenser. En samarbejdsprotokol er blevet undertegnet med den nationale veterinær- og fødevaresikkerhedsmyndighed.

Samarbejdet mellem de vigtigste aktører i forbindelse med handelsmekanismer er stadig ikke særlig godt. Dette gælder de organer, som tager sig af eksportlicenser og importlicenser såvel som betalingsgodtgørelse og toldbehandling, det organ, som står for efterfølgende administrativ kontrol, og den nationale sanitær- og veterinærorgan og fødevaresikkerhedsautoritet (NSVFSA). Betalingsorganet har endnu ikke officielt overtaget ansvaret for handelsmekanismer. Forberedelserne på dette område må fremskyndes.

Der kan ikke noteres nogen nævneværdig udvikling med hensyn til kvalitetspolitik . Forberedelserne på dette område bør optrappes.

De fælles markedsordninger

Angående de fælles markedsordninger har der været visse fremskridt i de fleste sektorer, selv om der endnu ikke er fastlagt effektive administrative strukturer for håndhævelsen af disse markedsordninger. Der er også behov for mere personale såvel som relevant oplæring og en klar definition af procedurerne for de forskellige institutioner, som arbejder med markedssektorerne.

Der er oprettet en afdeling for markedsintervention vedrørende markafgrøder i betalingsorganet, men den er underbemandet. Der er udformet et prisindberetningssystem, som nu er ved at blive indført.

Der kan ikke rapporteres om nogen særlig udvikling i forbindelse med sukker . Det personale, som tager sig af dette område i betalingsorganet, er endnu ikke tilstrækkeligt stort.

På området for frugt og grønsager har der været fremskridt i forbindelse med gennemførelsen af kvalitetskontrol og handelsnormer for frisk frugt og grønsager. Der er også gjort fremskridt i forbindelse med den administrative struktur for anerkendelse af producentorganisationer.

Registreringen af erhvervsdrivende er blevet bedre. Databasen ajourføres hver måned, og man er begyndt at indsamle priserne ved stalddørssalg. Kontrolmyndigheden er stadig underbemandet, det er nødvendigt at forbedre kontroludstyret, og risikoanalyse for kontrolsystemer befinder sig på begynderstadiet.

Der er vedtaget ny lovgivning vedrørende indførelse af markedsinterventionsmekanismer for vin og biprodukter fra vinfremstilling. Man mangler at gøre fortegnelsen over vindyrkningsarealer forenelig med IACS.

Lovrammerne for mælke sektoren er stortset vedtaget, og den institutionelle struktur til forvaltning af kvotesystemet er nu på plads, idet der er oprettet en afdeling for mælkekvoter og syv regionalkontorer, og det nationale mælkeråd er blevet et rådgivende organ.

Disse strukturer for mælkesektoren fungerer imidlertid ikke endnu. Der er behov for en yderligere indsats med hensyn til personale, udstyr og en klar fordeling af opgaverne mellem disse enheder og betalingsorganet for at sikre, at systemet kan fungere ved tiltrædelsen. Godkendelse af mejerier (mælkeopkøbere) og indsamlingscentre anvendes endnu ikke i praksis. Der kan ikke rapporteres om fremskridt i forbindelse med reglerne for den individuelle tildeling af mælkekvoter, navnlig kvoterne for direkte salg, og heller ikke i forbindelse med fastlæggelsen af en plan for et nationalt referencelaboratorium.

Hvad angår oksekød, fårekød og svinekød er lovgivningen blevet yderligere tilpasset EU-rettens bestemmelser. Den administrativ kapacitet til indførelse af et handelsklasseskema for slagtekroppe og prisindberetningssystemer er etableret, men fungerer ikke endnu. Det er nødvendigt at oplære inspektorer og klassificører og give dem autorisation. Forberedelserne på dette område må optrappes. Midler er blevet øremærket til udarbejdelse af et markedsindberetningssystem.

Handelsnormer i forbindelse med graduering efter vægtkategori og mærkning af æg og fjerkræ er på plads og håndhæves. Den administrative kapacitet i den tilsvarende afdeling i betalingsorganet er dårlig.

Generelt bør forberedelserne på området fælles markedsordninger fremskyndes betydeligt, især hvad angår den administrative kapacitet.

Veterinære spørgsmål

Hvad angår TSE (transmissible spongiforme encephalopathier) og animalske biprodukter, kan der kun rapporteres om en begrænset udvikling .

Det er ikke sikret, at foderforbuddet i selskaber med egne forarbejdningsfaciliteter håndhæves (lagre af oksekød og benmel er endnu ikke blevet destrueret). Passende faciliteter til destruktion, indsamling og behandling af højrisikomateriale er endnu ikke på plads. Ifølge 2005-strategien for omstrukturering og udvikling af et nationalt system for animalske biprodukter har der været gennemført otte udbud for dække hele Rumæniens territorium. De selskaber, der udvælges, vil få en licens og være forpligtet til at fastlægge en ordning for indsamlingen af højrisikomateriale såvel som til at opbygge og udstyre destruktionsanstalter, som det er hensigten skal være funktionsdygtige ved udgangen af 2006. Deres drift er stadig en kilde til alvorlig bekymring. Der findes stadig lagre af kød og benmel, som endnu ikke er blevet destrueret og brændt.

Hvad angår veterinærkontrolsystemet på det indre marked , er man kommet længere med hensyn til identifikation og registrering af dyr og deres bevægelser, og databasen er ved at blive færdiggjort. Hvad angår veterinærkontrol af import fra tredjelande og importbestemmelser, er udbuddene for alle otte grænsekontrolposter blevet afsluttet med gode resultater, og byggearbejdet er startet.

Forbindelserne mellem de erhvervsdrivende og det nationale sanitær- og veterinærorgan og fødevaresikkerhedsautoriteten (NSVFSA) er ikke så gode, at det sikrer, at NSVFSA som kompetent myndighed kan varetage en effektiv forvaltning af systemet. Den administrative kapacitet i afdelingen for dyreidentifikation skal derfor styrkes betydeligt, da kun en ud af syv stillinger er besat på nuværende tidspunkt. Grænsekontrolposternes faciliteter bør være færdiggjort en vis tid inden tiltrædelsen, således at personalet kan blive oplært og blive bekendt med, hvordan faciliteter og procedurer skal anvendes. Forberedelserne på dette område må optrappes.

Hvad bekæmpelse af dyresygdomme angår, er EU-retten blevet omsat og gennemført. En national strategi for udryddelse af klassisk svinepest, som forbyder forebyggende vaccination fra januar 2006, er blevet vedtaget og er ved at blive revideret. Der er vedtaget en national plan for kontrol med sygdommen. Der er afsat midler til at yde landbrugerne kompensation.

Planen bør udvides til også at omfatte vaccination af vildsvin, nødvaccination af visse tamsvin med markørvaccine samt uforudsete udgifter og tilsyn. Der foretages endnu ikke nogen streng kontrol med vaccinationsforbuddet. Forberedelserne på dette område må fremskyndes.

Der har i mange tilfælde været foretaget eksportkontrol af dyr af hestefamilien i forbindelse med handelen med levende dyr og animalske produkter. Det er imidlertid stadig nødvendigt at optrappe forberedelserne på dette område.

Hvad offentlig sundhed angår, pågår programmet for modernisering af virksomheder i landbrugsfødevaresektoren. Antallet af ”ikke-overensstemmende virksomheder uden moderniseringsplan” er blevet stærkt reduceret. Det er tegn på, at der er gjort gode fremskridt, og det nuværende moderniseringstempo bør opretholdes. Forberedelserne til at forbedre forvaltningen i forbindelse med indsamling og behandling af råmælk, der ikke opfylder kravene, bør fremskyndes. Lovgivningen vedrørende direkte salg er endnu ikke færdiggjort.

NSVFSA har taget skridt til at indføre de forskellige elementer, der er nødvendige for et kontrolsystem for dyrevelfærd . EU-rettens bestemmelser er ved at blive gennemført.

Den administrative kapacitet i det nationale agentur for forbedring og reproduktion i zooteknik er ikke blevet bedre. Forberedelserne i denne sektor bør fremskyndes.

Kontrolsystemet for fodertilsætningsstoffer skal forbedres yderligere, så det opfylder kravene til fødevare- og fodersikkerhed. Forberedelserne på dette område må fremskyndes.

Konklusion

Der er gjort fremskridt på området dyrevelfærd . Rumænien opfylder nu generelt de forpligtelser og krav, der fremgår af tiltrædelsesforhandlingerne på dette område.

Der er gjort fremskridt på områderne handelsmekanismer , fælles markedsordninger, handel med levende dyr og animalske produkter, zooteknik og fodertilsætningsstoffer . Der er også gjort gode fremskridt, hvad angår dyreidentifikation og registrering af deres bevægelser i forbindelse med veterinærkontrolsystemet på det indre marked, bekæmpelse af dyresygdomme og offentlig sundhed med hensyn til modernisering af virksomheder. Der kan ikke rapporteres om nogen særlig udvikling vedrørende kvalitetspolitik . Det er nu nødvendigt med en øget indsats og hurtig handling på disse områder for at få løst udestående problemer i tide inden tiltrædelsen.

Der er gjort fremskridt i de sidste par måneder i forbindelse med betalingsorganer og det integrerede administrations- og kontrolsystem (IACS) , men der består alvorlig bekymring med hensyn til, om betalingsorganerne og IACS/LPIS vil være funktionsdygtige på tidspunktet for tiltrædelsen. Der har været begrænset fremskridt i forbindelse med TSE (transmissible spongiforme encephalopathier) , som også er et område, der giver anledning til alvorlig bekymring. Rumænien bør tage øjeblikkelige og afgørende skridt nu for at være klar på datoen for tiltrædelse.

4.1.8. Kapitel 8: Fiskeri

Hvad angår forvaltning af ressourcer og flåde, inspektion og kontrol, er den administrative kapacitet i det nationale agentur for fiskeri og akvakultur (NAFA) blevet styrket. Systemet til overvågning af fiskerfartøjer har fungeret siden februar 2006, og det nødvendige overvågningsudstyr er blevet installeret. Rumænien har oprettet et fiskerfartøjsregister, som omfatter alle rumænske fiskerfartøjer, og den tilhørende database er i funktion.

Prøvedata er blevet sendt til EF’s fiskerflåderegister, men endnu ikke i det rigtige format. Dette gælder også for fangstregistersystemet, hvor logbogsdata, landingsangivelser og salgsnotaer i øjeblikket ikke indsendes i edb-læsbart format, og krydscheckning derfor ikke er mulig. Generelt er forberedelserne godt i gang med hensyn til forvaltning af ressourcer og fiskerflåde samt inspektion og kontrol.

NAFA’s driftsmæssige og administrative kapacitet til at forvalte strukturforanstaltninger er blevet styrket. Flere ansvarsområder i forbindelse med forvaltning af strukturfondene skal klarlægges, navnlig for at undgå, at det nationale selskab for forvaltning af fiskeressourcer får en rolle som mellemorgan i forbindelse med forvaltningen af EF-midler. Forberedelserne på dette område må optrappes.

I forbindelse med markedspolitik har NAFA hidtil givet tilladelse til 44 producentorganisationer. Landingssteder og førstesalgscentre er blevet etableret for både fersk- og saltvandsfiskeri. Forberedelserne bør fortsætte, navnlig hvad angår overførsel og edb-behandling af data.

Konklusion

Der er gjort betydelige fremskridt på områderne forvaltning af ressourcer og fiskerflåde, inspektion og kontrol samt markedspolitik . Rumænien opfylder nu generelt de forpligtelser og krav, der fremgår af tiltrædelsesforhandlingerne. Der er forberedelser i gang, og udestående spørgsmål som fangstregistreringssystemer vil være løst ved tiltrædelsen, hvis det nuværende tempo opretholdes.

Der har været fremskridt på området strukturforanstaltninger . Men det er nødvendigt med en større indsats og hurtig handling for at undgå, at det nationale selskab for forvaltning af fiskeriressourcer kommer til at forvalte EF’s strukturfonde.

4.1.9. Kapitel 10: Beskatning

På området mons og direkte beskatning er der endnu ikke vedtaget nogen lovgivning om selskabs- og indkomstskat såvel som moms. Forberedelserne må nu fremskyndes.

På området administrativt samarbejde og gensidig bistand er den generelle administrative kapacitet blevet forbedret lidt, navnlig i forbindelse med moms. Der er truffet en række foranstaltninger til at forbedre opkrævningsgraden, som stiger, men langsomt.

Skatteopkrævningen i Rumænien er generelt meget utilstrækkelig, og det er nødvendigt med hurtige forbedringer på området. Administrationens kapacitet til kontrol er dårlig, navnlig hvad angår punktafgifter på alkoholholdige varer. Det er nødvendigt, at Rumænien gennemfører en generel reform af skatteadministrationen og skatteopkrævningen med henblik på at sikre integritet og hindre interessekonflikter, og at der tages fat på problemet angående ressourcemangel. Der er behov for hurtige forbedringer for at sikre bedre skattedisciplin og bedre skatteopkrævning.

Der kan kun rapporteres om begrænset fremskridt i forbindelse med Rumæniens forberedelser til at være i stand til at udveksle informationer med EU-medlemsstaterne fra tiltrædelsen. Hvad angår forberedelserne til momsinformationsudvekslingssystemet (VIES), anvendelse af moms på e-tjenester og systemet til udveksling af punktafgiftsoplysninger (SEED), har der været store forsinkelser i forbindelse med oprettelsen af disse systemer, hvilket især skyldes mangelen på forberedelser fra skatteadministrationens side. Da arbejdet først startede for alvor i begyndelsen af marts 2006, er det ikke sandsynligt, at systemerne vil være funktionsdygtige ved tiltrædelsen, medmindre der hurtigt træffes foranstaltninger til at indhente disse forsinkelser.

Konklusion

På området mons og direkte beskatning er en øget indsats nu nødvendig med hensyn til lovgivning og opkrævning.

Der er gjort lidt fremskridt inden for administrativt samarbejde og gensidig bistand , et område, hvor der allerede blev anmodet om hurtige tiltag i oktober 2005, navnlig hvad angår det langsomme tempo i etableringen af driftskompatibilitet mellem it-systemer på beskatningsområdet. Dette er stadig et område til alvorlig bekymring i betragtning af den tid, der gik, inden man begyndte at gøre fremskridt. Rumænien bør omgående gøre en resolut indsats og sikre et stærkt og vedvarende engagement nu, således at landet kan være parat ved tiltrædelsen. Rumænien bør også fortsat øge sine bestræbelser for at styrke skatteadministrationens kapacitet til opkrævning og kontrol, særlig i forbindelse med punktafgifter og direkte beskatning.

4.1.10. Kapitel 13: Socialpolitik og beskæftigelse

På det arbejdsretlige område blev der vedtaget love om transponering af EU-retten om overførsel af virksomheder i marts 2006.

De seneste EU-bestemmelser om statutten for det europæiske selskab og for det europæiske andelsselskab samt om information og konsultation er dog endnu ikke blevet omsat i den nationale lovgivning. Det er nødvendigt at rette op på mangler på flere områder særlig med hensyn til kollektive afskedigelser, deltidsarbejde, tidsbegrænset ansættelse og europæiske samarbejdsudvalg. Det er også nødvendigt at fuldføre gennemførelsesarbejdet på områder, som endnu ikke indgår i arbejdsmarkedslovgivningen (arbejdsgiveres insolvens, udstationering af arbejdstagere og sektorspecifik arbejdstid). Den forbedring, der har været af arbejdstilsynets administrative kapacitet, må fortsætte, så det sikres, at EU-bestemmelserne anvendes korrekt i praksis. Det er nødvendigt at optrappe forberedelserne til at tilpasse og gennemføre EU-bestemmelserne.

Hvad angår ligestilling mellem mænd og kvinder , har der været forsinkelse i lovtilpasningen. EU-retten om ligebehandling i forbindelse med de erhvervstilknyttede sociale sikringsordninger er endnu ikke omsat. Endvidere er det nødvendigt at afhjælpe en række mangler i forbindelse med korrekt og fuld gennemførelse, navnlig hvad angår direktiverne om ligeløn, ligestilling på arbejdsmarkedet, forældreorlov og barselsorlov. Rumænien mangler stadig at undersøge, om det er nødvendigt at egalisere pensionsalderen for tjenestemænd i overensstemmelse med princippet om ligeløn, der er fastsat ved EU-traktaten, og de kriterier, der er fastlagt af EU-domstolen. Det nationale agentur for lige muligheder har endnu ikke ressourcer nok og er ikke fuldt operationelt, og det må sikres uafhængighed. Forberedelserne må nu fremskyndes.

Hvad angår sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, må lovtilpasningen på området udvindingsindustrier fuldføres. Omarbejdningen af de generelle normer for arbejdsbeskyttelse i form af regeringsafgørelser er ikke gennemført. Der har været store forsinkelser i omsætningen af flere dele af EU-retten, hvilket må kunne afhjælpes med parlamentets vedtagelse af en ny lov om sundhed og sikkerhed. Arbejdstilsynets administrative kapacitet må øges yderligere, og det er nødvendigt at fortsætte arbejdet med oplysningskampagner og uddannelse for arbejdstagere om sundheds- og sikkerhedskrav, specielt i små og mellemstore virksomheder. EU-bestemmelserne om vibrationer, asbest, støj samt midlertidige og mobile byggepladser er blevet omsat i national lovgivning. Generelt må forberedelserne på dette område nu fremskyndes.

Ministeriet for arbejde, social solidaritet og familie har givet arbejdsmarkedsorganisationer og det økonomiske og sociale råd intensiv oplæring i social dialog i forbindelse med fremstødet for toparts sociale dialoger. Forhandlingerne om nationale kollektive overenskomster for 2006 er afsluttet.

Svaghederne i den sociale topartsdialog er imidlertid stortset uændrede, navnlig på branche- og industriniveau, og det gælder også arbejdsmarkedsparternes evne til at indgå og forhandle gyldige aftaler. Arbejdsmarkedsorganisationerne er stadig splittet op og mangler kapacitet og repræsentativitet. Konsultationsmekanismen med det økonomiske og sociale råd sikrer ikke rådets rolle som regeringens samtalepartner. Arbejdsmarkedsparternes kapacitet må udbygges yderligere, og parternes deltagelse i den sociale dialog på europæisk niveau må styrkes.

Der er vedtaget love om offentlig sundhed med henblik på at omsætte EU-bestemmelserne om blod og blodkomponenter og væv og celler. Der er gjort fremskridt på området overførbare sygdomme i forbindelse med hiv/aids og forebyggelse blandt sårbare grupper.

Lovgivningen vedrørende blod, væv og celler må gennemføres yderligere. Alle blodcentre må sikres gode managementforanstaltninger. Det nationale agentur for transplantation må styrkes. Det etiske udvalg høres endnu ikke i tilstrækkelig grad i transplantationssager. Undersøgelserne af handelen med menneskelige æggeceller må afsluttes ( se også det politiske afsnit ). EU-rettens bestemmelser vedrørende tobak er endnu ikke fuldt gennemført. Det er nødvendigt yderligere at styrke de administrative strukturer, og det må sikres, at mindretalsgrupper også indgår i et omfattende sygdomstilsyns- og -forebyggelsesarbejde. Rumænske institutioner bør deltage i EU's tilsynsnet i større omfang. Det er også nødvendigt med en yderligere indsats for at forbedre befolkningens sundhedstilstand og øge adgangen til sundhedspleje, især regionalt og blandt fattige befolkningsgrupper og mindretal. En lov om reform af sundhedssektoren, som blev vedtaget i april 2006, vil måske kunne bidrage til dette. Hvad mental sundhed angår, er det nødvendigt omgående at træffe foranstaltninger til at reducere antallet af overbelægninger og forbedre de generelle levevilkår ( se også det politiske afsnit ). Forberedelserne må optrappes betydeligt.

Hvad Den Europæiske Socialfond (ESF) angår, er den administrative kapacitet blevet styrket i form af flere ansættelser og oplæring på alle niveauer.

Den nationale arbejdsformidling kræver imidlertid stadig opmærksomhed. Der er etableret koordinationsmekanismer mellem ministerier og regioner, men der mangler stadig fremskridt, som kan sikre, at organet kan fungere permanent og effektivt. Der er iværksat projektidentifikationsaktiviteter, og den nationale uddannelsesplan for arbejdsformidlingens personale omfatter også oplæring for de endelige støttemodtagere. Øgede bestræbelser må nu fokusere på træning og projektplanlægning. Der er gjort fremskridt i administrativ henseende, men forberedelserne til forvaltningen af Den Europæiske Socialfond må fremskyndes (se også kapitel 21 - Regionalpolitik og koordination af strukturinstrumenterne) .

På området social integration , blev den nationale plan for fattigdomsbekæmpelse og fremme af social integration for 2006-2008 vedtaget i december 2005. I april 2006 blev der oprettet et tilsynsudvalg for gennemførelsen af det fælles integrationsnotat.

Der er endnu ikke etableret nogen klar mekanisme for koordination mellem relevante ministerier og andre deltagere. Analytisk arbejde og udvikling af sociale statistikker om fattigdom og social udstødelse bør fortsætte efter EU's indikatorer for social integration. En indsats er fortsat nødvendig for at forbedre forholdene for sårbare grupper, herunder også romaerne, og for at fremme deres fuldstændige integration i samfundet. Handicappedes adgang til offentlige områder, bygninger og transport samt til uddannelse og arbejdsmarkedet må forbedres yderligere. Det er nødvendigt med en øget indsats for at nedlægge eller omdanne store institutioner for handicappede og i stedet etablere lokalt baserede tjenester, støtte til familierne og mindre beboelsesenheder.

Konklusion

Der er kun gjort begrænset fremskridt inden for de fleste områder vedrørende socialpolitik og beskæftigelse. Forholdene med hensyn til lige behandling af mænd og kvinder er blevet værre, og der er ikke noteret fremskridt på området sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen . Det er nu nødvendigt hurtigt at gøre en større indsats for at afhjælpe manglerne i tide inden tiltrædelsen. Lovtilpasningen må færdiggøres og gennemføres på områderne arbejdsret, ligestilling mellem mænd og kvinder, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og offentlig sundhed. Den sociale dialog bør forbedres. Der må rettes opmærksomhed mod at sikre adgang til primær sundhedspleje og et højt sundhedsbeskyttelsesniveau med flere tjenester og gennemsigtighed i sundhedsvæsenet. Forberedelserne til forvaltning af Den Europæiske Socialfond og social integration af alle sårbare grupper i samfundet, også roma-mindretallet, må optrappes. Der er generelt behov for en øget indsats for at styrke den administrative kapacitet til at sikre behørig gennemførelse af EU-rettens bestemmelser vedrørende socialpolitik.

4.1.11. Kapitel 15: Industripolitik

Der er gjort visse fremskridt på området privatisering og omstrukturering.

Det må sikres, at privatiseringsprocesserne foregår i fuld gennemsigtighed. Der er ikke gjort store fremskridt med omfattende omstrukturering eller likvidation af selskaber, som ikke er levedygtige i deres nuværende form. Problemerne med forpligtelser i privatiseringskontrakterne, som gælder efter privatiseringen, og deraf følgende retssager må behandles nu, da de bl.a. har ført til, at privatiseringer er blevet trukket tilbage, og der er skabt svingninger i privatiseringsporteføljerne ( se også det økonomiske afsnit ).

Der har været forsinkelser i forbindelse med gennemførelsen af stålomstruktureringsprogrammet. Dette har bevirket, at Rumænien har foreslået ændringer i det nationale omstruktureringsprogram og de individuelle forretningsplaner, som så må gennemgås, navnlig med hensyn til deres forenelighed med statsstøttereglerne. Det er også nødvendigt at sikre effektiv og rettidig omstrukturering af stålsektoren og fuld gennemførelse af individuelle overlevelsesplaner. Der må træffes foranstaltninger til at sikre, at der i overensstemmelse med Rumæniens forpligtelser ikke ydes statsstøtte til sektoren uden for bestemmelserne i Europa-aftalen og tiltrædelsestraktaten ( se også kapitel 6 - Konkurrencepolitik ). Generelt må forberedelserne fremskyndes, særlig hvad angår stålindustrien.

Konklusion

Der er gjort begrænsede fremskridt i forbindelse med privatisering og omstrukturering. Der må nu hurtigt gøres en større indsats på dette område for at afhjælpe de sidste mangler i god tid inden tiltrædelsen. Forhold som bedre gennemførelse af privatiseringsstrategien, løsning af problemerne med forpligtelser efter privatiseringen og gennemførelse af stålomstruktureringsstrategien i fuld overensstemmelse med statsstøtteforpligtelserne kræver yderligere opmærksomhed.

4.1.12. Kapitel 18: Almen uddannelse og erhvervsuddannelse

Der kan ikke rapporteres om nogen særlig udvikling hvad angår fællesskabsprogrammerne , bortset fra YOUTH-programmet, hvor der har været alvorlige problemer med det rumænske nationale agenturs forvaltning af programmet. Alle aktiviteter under YOUTH-programmet, som var blevet forvaltet af det nationale agentur, blev efterfølgende suspenderet. Der er udarbejdet en handlingsplan for at afhjælpe situationen, og man er gået i gang med at gennemføre den. Forberedelserne på dette område må fremskyndes, da det er nødvendigt at oprette et nyt agentur og etablere en sund finansiel og driftsmæssig forvaltning og indføre kontrolprocedurer.

Konklusion

Hvad angår fællesskabsprogrammer, er der sket en forværring af situationen vedrørende YOUTH-programmet. Det er nu nødvendigt hurtigt at gøre en større indsats for at afhjælpe dette i tide inden tiltrædelsen.

4.1.13. Kapitel 20: Kulturpolitik og av-politik

Lovgivningen vedrørende av-politik er blevet tilpasset yderligere til EU-retten med vedtagelsen af de to resterende ændringer til den audiovisuelle lov vedrørende jurisdiktion og modtagefrihed.

Filmloven omfatter imidlertid en forpligtelse for alle fjernsynsstationer i Rumænien til at afsætte mindst 5 % af deres sendetid til rumænske spillefilm, hvilket stadig er i strid med princippet om forbud mod forskelsbehandling begrundet i nationalitet. Forberedelserne på dette område må optrappes.

Konklusion

Der er gjort fremskridt på området av-politik . Men princippet om forbud mod forskelsbehandling i radio- og tv-spredningssektoren anvendes stadig ikke. Det er nødvendigt hurtigt at gøre en større indsats på dette område nu for at sikre, at de nødvendige ændringer til filmloven træder i kraft i god tid inden tiltrædelsen.

4.1.14. Kapitel 21: Regionalpolitik og koordination af strukturinstrumenter

Hvad lovrammen angår, er den flerårige budgetplanlægning på plads, og budgetfleksibilitet er hjemlet i loven om statsbudgettet for 2006. Den nye lov om offentlige indkøb er blevet vedtaget. Der er vedtaget en lovgivning med rammer for et forudgående kontrolsystem i forbindelse med offentlige indkøb. Forberedelserne på dette område er godt på vej.

I forbindelse med institutionelle strukturer er der gjort betydelige fremskridt. Organerne for forvaltning af strukturinstrumenterne er endelig blevet udpeget, og gennemførelsesstrukturerne er næsten etableret. Med hensyn til den administrative kapacitet er der udarbejdet omfattende ansættelses- og uddannelsesplaner, og de er i færd med at blive gennemført.

Strukturerne til gennemførelse af programmet for økonomisk konkurrencedygtighed er endnu ikke færdiggjorte. Uddelegeringen af opgaver fra forvaltningsmyndigheder til formidlingsorganerne er endnu ikke afsluttet. Systemet med forudgående kontrol i forbindelse med offentlige indkøb fungerer stadig ikke. Flere administrative organer befinder sig på forskellige forberedelsesstadier, og nogle er alvorligt forsinket såsom agenturet for små og mellemstore virksomheder, den nationale arbejdsformidling og organer, som er blevet udpeget på et senere stadium. Der findes almen oplæring for det eksisterende og nyt personale, men der er brug for yderligere specialisering.

Der er etableret mekanismer til koordination mellem ministerierne, men det er nødvendigt at sikre fleksible og effektive voldgiftsordninger. Det er fortsat nødvendigt at forbedre samarbejdet mellem nationalt og regionalt niveau betydeligt under hensyn til overdragelsesmekanismer, som giver mulighed for ansvarlige på regionalt niveau. Der er generelt behov for at styrke koordinationen yderligere mellem de forskellige sektorer på regionalt niveau. De samfinansieringsmekanismer, der skal fordele den finansielle byrde mellem statsbudgettet og de endelige støttemodtagere, fortrinsvis kommunerne, ligger endnu ikke fast. Forberedelserne på dette område må optrappes.

På området overvågning og evaluering er det enkle forvaltningsinformationssystem, som er det vigtigste overvågningsinstrument, blevet afprøvet på nationalt niveau i forbindelse med før-tiltrædelsesinstrumenterne og samhørighedspolitikken via de vigtigste gennemførelsesstrukturer.

Det enkelte forvaltningsinformationssystem fungerer endnu ikke i overensstemmelse med gennemførelseskravene for alle strukturfondsprogrammer. Personalet hos forvaltningsmyndigheden og på mellemliggende niveauer er endnu ikke aktivt involveret i at sætte systemet i funktion. Overvågnings- og evalueringskapaciteten må styrkes som del af de generelle bestræbelser for at styrke den administrative kapacitet. Det vil kræve en yderligere indsats at udvide forvaltningsinformationssystemet til de endelige brugere. Forberedelserne på dette område må fremskyndes.

På området finansforvaltning og kontrol har der været forbedringer med hensyn til den administrative kapacitet, kontrol af udgiftserklæringer, etablering af interne revisionsenheder og tilstrækkeligt revisionsspor og procedurerne for behandling af uregelmæssigheder. Finansforvaltnings- og kontrolstrukturer er blevet identificeret for alle udgiftsområder.

Det er nødvendigt at fortsætte med at gennemføre de vanskelige ansættelses- og uddannelsesplaner, også for specialistpersonale, på tværs af de fleste organer. Den eksterne revisionsmyndigheds ansvar må klarlægges. Det er endnu ikke afprøvet, hvordan finansforvaltnings- og kontrolstrukturerne gennemføres i praksis. Forberedelserne på dette område må fremskyndes.

Konklusion

Der er gjort betydelige fremskridt hvad angår lovgivningsrammerne, og Rumænien opfylder nu generelt de forpligtelser og krav, der fremgår af tiltrædelsesforhandlingerne.

Der er gjort betydelige fremskridt, hvad angår de institutionelle strukturer , herunder den administrative kapacitet. Der er også gjort fremskridt vedrørende forberedte projekter i forbindelse med programmering og finansforvaltning og –kontrol . Situationen er imidlertid forværret med hensyn til andre aspekter af programmeringen. Generelt er det stadig nødvendigt at tage yderligere skridt for at færdiggøre forberedelserne ved tiltrædelsen. En øget indsats er fortsat nødvendig i forbindelse med følgende udestående spørgsmål: etablering af gennemførelsesprocedurer og styrkelse af administrativ kapacitet, med særlig vægt på organer, som er udpeget for nylig, styrkelse af samarbejdet mellem nationale og regionale niveauer og koordination mellem sektorer på regionalt niveau, fortsættelse af forberedelserne af projekter og uddannelse for endelige støttemodtagere og iværksættelse af forudgående kontrol i forbindelse med offentlige indkøb og et effektivt finansforvaltnings- og -kontrolsystem. Der er gjort fremskridt i forbindelse med overvågning og evaluering. Men resultaterne er begrænsede. Det enkelte forvaltningsinformationssystem skal færdiggøres, og systemet udvides til alle relevante organer inden tiltrædelsen. Det er nødvendigt omgående at gøre en større indsats nu på alle disse områder.

4.1.15. Kapitel 22: Miljø

Der er foretaget yderligere tilpasning på området horisontal lovgivning . Der er vedtaget lovændringer for at sikre, at miljømyndighederne afholder udgifterne til offentlige bekendtgørelser. Der er vedtaget en vejledning for strategisk miljøvurdering. Men det er nødvendigt at afslutte transponeringen af lovgivning i forbindelse med den