BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Et dybere og mere retfærdigt indre marked er et af Europa-Kommissionens ti prioriterede områder. Det er afgørende for at fremme vækst og beskæftigelse i Den Europæiske Union, at der bygges videre på dets styrke, og at det fulde potentiale udnyttes. I oktober 2015 vedtog Kommissionen en strategi for det indre marked med en række tiltag til forbedring af det indre marked med henblik på at få flere muligheder for borgere og virksomheder, herunder også et lovforslag til forbedring af håndhævelsen af tjenesteydelsesdirektivet gennem en reform af den eksisterende meddelelsesprocedure for tjenesteydelser. Det Europæiske Råd opfordrede til, at man er ambitiøs med hensyn til gennemførelsen af strategien for det indre marked, og til at de forskellige strategier for det indre marked afsluttes og gennemføres inden udgangen af 2018, idet det understreges, at "en bedre gennemførelse og håndhævelse af eksisterende lovgivning vil bidrage yderligere til at høste fordelene ved ambitionerne for Europas indre marked."

Det fremgår af tjenesteydelsesdirektivet, at visse nationale regler, som begrænser etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser, skal være ikke-diskriminerende med hensyn til nationalitet eller bopæl og skal overholde proportionalitetsprincippet og være begrundet i tvingende almene hensyn. For at sikre sig, at nye foranstaltninger, der indføres af medlemsstaterne, faktisk opfylder disse betingelser og således forhindre, at konkurrenceevnen og integrationen i forbindelse med det indre marked for tjenesteydelser bliver negativt påvirket, fastlægges det i tjenesteydelsesdirektivet, at medlemsstaterne skal give Kommissionen meddelelse om nye eller ændrede tilladelsesordninger eller visse nye eller ændrede krav, der henhører under direktivet.

Kommissionens evalueringer har imidlertid vist, at den nuværende meddelelsesprocedure i henhold til tjenesteydelsesdirektivet ikke altid opfylder sit mål på trods af de bestræbelser, der i de forløbne år er gjort for at forbedre dets gennemførelse, herunder retningslinjerne i håndbogen om gennemførelsen af tjenesteydelsesdirektivet, og på trods af udveksling af erfaringer og bedste praksis hos nationale forvaltninger og offentliggørelse af oplysninger om medlemsstaternes anvendelse af den eksisterende meddelelsesprocedure. Følgelig vedrørte 40 % af de strukturerede dialoger, som Kommissionen så sig foranlediget til at indlede i 2015 over for medlemsstater for at sikre overensstemmelse med tjenesteydelsesdirektivet, nyligt indførte nationale foranstaltninger. Det ser således ud til, at den eksisterende meddelelsesprocedure ikke i tilstrækkelig grad har bidraget til en korrekt og fuldstændig gennemførelse af tjenesteydelsesdirektivet.

Kommissionen foreslår derfor en særskilt retsakt, der skal modernisere den nuværende meddelelsesprocedure under tjenesteydelsesdirektivet med henblik på at forbedre håndhævelsen af nævnte direktivs gældende bestemmelser ved at indføre en mere effektiv og virkningsfuld procedure, der skal forhindre medlemsstaternes vedtagelse af tilladelsesordninger og visse krav, som ikke er i overensstemmelse med tjenesteydelsesdirektivet. Bestemmelserne i nærværende direktiv ændrer ikke det gældende tjenesteydelsesdirektiv ud over den nødvendige revision af de enkelte bestemmelser om meddelelsesprocedurerne.

Nærmere bestemt er målene for denne retsakt at øge effektiviteten af meddelelsesproceduren, forbedre kvaliteten og indholdet af de indsendte meddelelser, at tage højde for supplerende krav, som anvendelsen af tjenesteydelsesdirektivet har påvist kan udgøre vigtige hindringer for det indre marked for tjenesteydelser, og at styrke en effektiv overholdelse af meddelelsespligten.

En mere effektiv og sammenhængende meddelelsesprocedure er med til at hjælpe medlemsstaterne og forhindre indførelsen af diskriminerende, uberettigede og uforholdsmæssige tilladelsesordninger eller krav vedrørende tjenesteydelser, der er omfattet af tjenesteydelsesdirektivet. Sådanne tilladelsesordninger eller krav medfører en mindre åben og mindre integreret økonomi, med højere priser og færre valgmuligheder for forbrugerne. De kan også begrænse iværksætteri og investeringer, da de sandsynligvis mindsker antallet af virksomheder, der oprettes og kommer ind på det europæiske marked. Den foreslåede lovgivning forventes derfor at bidrage til mere konkurrencedygtige og integrerede markeder for tjenesteydelser i Europa til gavn for både forbrugere og iværksættere.