KOMMISSIONEN FOB DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0MC91) 233 endelig udg. 
Bruxelles, den 28. august 1991 
Forslag ti I 
RÅDETS HENSTILLING 
om børnepasning 
(forelagt af Kommissionen) 

- 2 -
BEGRUNDELSE 
A. BAGGRUND 
1. I 1989 vedtog 11 af Fællesskabets medlemsstater Fællesskabspagten 
om Arbejdstagernes Grundlæggende Arbejdsmarkedsmæssige og Sociale 
Rettigheder, der indeholder visse bestemmelser om gennemførelse af 
lige muligheder for mænd og kvinder (punkt 16) og kombination af de 
beskæftigelsesmæssige og familiemæssige forpligteiser. 
2. Blandt de mål, som Kommissionen har sat i sit handlingsprogram om 
gennemførelse af Fællesskabspagten, er vedtagelse af en henstilling 
om børnepasning. 
3. Undersøgelser har vist mangler og huller i alle medlemsstater, og 
at det er nødvendigt at træffe foranstaltnigner med henblik på at 
kombinere det familiemæssige ansvar i forbindelse med pasning og 
opdragelse af børn med beskæftigelse og uddannelse af forældre og 
andre voksne med familiemæssigt ansvar for børn. Undersøgelserne 
har ligeledes vist de negative virkninger, som denne situation har 
på gennemførelsen af lige muligheder for mænd og kvinder med hensyn 
til beskæftigelse og uddannelse samt på deres familiemæssige 
velfærd. (1H2H3) 
4. I Kommissionens handlingsprogram om gennemførelse af Fællesskabs­
pagten om Arbejdstagernes Arbejdsmarkedsmæssige og Sociale 
Rettigheder bemærkes det, at forbindelsen mellem beskæftigelse og 
børnepasning allerede i 1982 blev understreget i det første hand­
lingsprogram om lige muligheder. I det andet handlingsprogram om 
fremme af lige muligheder for mænd og kvinder (1985-1990) anføres 
det: "En nødvendig forudsætning for fremme af egentlig lighed på 
arbejdspladsen er en deling af det familiemæssige og beskæftigel­
sesmæssige ansvar, navnlig gennem udvikling af hensigtsmæssige 
børnepasningsfaciIiteter og ved generelt at tage de sociale 
infrastrukturer op til fornyet behandling". 
5. I henhold til Fællesskabets tredje handlingsprogram på mellemlang 
sigt om lige muligheder for kvinder og mænd (1991-1995) skal 
Kommissionen i forbindelse med forbedring af arbejdsforholdene og 
kombinering af det arbejdsmæssige og familiemæssige ansvar for mænd 
og kvinder gennemføre foranstaltninger til udvikling af børnepas­
ningsfaci I iteter og orlov af familiemæssige årsager. 
(1) "Childcare and Equality of Opportunity". Sammenfattende rapport til 
EF-Kommissionen, Peter Moss, koordinator, børnepasningsnetværket, 
baeret på de nationale rapporter fra nettets repræsentanter i de 12 
medlemsstater, april 1988. 
(2) "Infrastructure and Women's Employment: Centre for Research on 
European Women (CREW) and James McLoone and Maire 0'Leary, 
University College, Galway, V/174/90-EN, oktober 1989. 
(3) "Who Cares for Europe's Children?", A. Phillips og P. Moss, 
Bruxelles, EF-Kommissionen, 1989. 
- 3 -
6. I Kommissionens meddelelse om familiepolitik af 8. august 1989<4) 
nævnes behovet for at fortsætte indsatsen for at kombinere arbejds-
og familielivet og for at fremme en deling af det familiemæssige 
ansvar, ligesom en intensivering af det nuværende arbejde i forbin­
delse med børnepasningsnetværket tillægges stor betydning. Opmærk­
somheden henledes i denne forbindelse ligeledes på behovet for 
Jobfiøksibi!itet, udvikling af atypiske former for arbejdstidsti I-
retteiæggelse og jobstatus samt tiIrådighedssti Ilelse af passende 
grundlæggende infrastrukturer (åbningstider for offentlige og 
private tjenester, transport). 
7. I den nuværende økonomiske situation er der helt klart behov for en 
større tilnærmelse af niveauerne for støtte til beskæftigede 
forældre, herunder børnepasningsfaciIiteter med henblik på at 
fjerne uligevægten på arbejdsmarkedet og fremme mobiliteten 
medlemsstaterne imellem. Det indre marked vil give nye Jobs, og 
kvinderne vi i kunne drage fordel af disse, hvis støtteforanstalt­
ninger, herunder børnespasningsfaciIiteter, stilles billigt til 
rådighed. Disse støtteforanstaltninger er ligeledes af afgørende 
betydning, hvis kvinderne skal deltage i uddannelse eller 
omskoling, hvilket er meget vigtigt i perioder, hvor arbejdsmarke­
det omstruktureres. Endelig er disse støtteforanstaltninger lige­
ledes af afgørende betydning, hvis Fællesskabet skal drage maksimal 
nytte af kvindernes evner, kunnen og færdigheder. Det er således 
økonomisk og socialt ønskeligt at forbedre kvantiteten og kvalite­
ten af børnepasningsfaciIiteter og andre foranstaltninger, der har 
ti i formål at kombinere ansvaret for pasning og opdragelse af børn 
med beskæftigelse og uddannelse. 
B. SITUATIONEN I MEDLEMSSTATERNE 
Beskæftigelsessituationen for kvinder og mænd med børn 
1. I bilag 1 findes en oversigt over nogle af aspekterne af beskæfti­
gelsessituationen for kvinder og mænd med børn. Det fremgår af 
bilaget, at børn og børnepasning stadig har forskellig indvirkning 
på mænds og kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet, idet 44% af 
kvinder med bérn mellem 0 og 9 år var beskæftigede i 1988, hvilket 
var m indre end halvdelen af niveauet for mænd med børn (92%) og 
væsentligt lavere end beskæft igelsessatsen for barnløse kvinder i 
den fødedygtige alder (71%). Kvinder med børn er i højere grad end 
mænd med bérn og barnløse kvinder deltidsbeskæftigede. 
2. Der findes kun få data om de kvalitative aspekter af forældrenes 
beskæftigelse (f.eks. type beskæftigelse, løn- og arbejdsvilkår, 
udsigter osv.), der kunne muliggøre en vurdering af, hvlken 
indflydelse børn og børnepasning har på disse aspekter af beskæfti­
gelsessituationen for mænd og kvinder. 
Manglende børnespasningsfaciIIteter 
3. Bilag 2 viser antallet af offentligt finansierede institutions­
pladser som en procentdel af antallet af børn. Denne procentdel 
omfatter ikke børn i den primære undervisning, der er obligatorisk 
i alie medlemsstater, men tabellen viser det antal timer børnene er 
i sko S©, og dermed disse skolers bidrag til børnepasningen. Selv om 
(4) KOM (89) 363 endei. udg 
- 4 -
oplysningerne om den private sektor er mere overfladiske, er der 
tegn på, at der findes et væsentligt uopfyldt behov for faciliteter 
i hele Fællesskabet, selv i den medlemsstat, der har det største 
antal pladser. 
4. Antallet af pladser varierer meget medlemsstaterne i me I I em. og 
herudover findes der ligeledes forskelle inden for de enkelte 
medlemsstater, således at der findes forskelle mellem regioner med 
hensyn til adgang til faciliteter. Generelt er der fiere offentlige 
pasningsfaciIiteter i byerne end i landområderne. 
Aldersgrupper omfattet af de nuværende ordninger 
5. Der er et stort udækket behov for pasningsfaci I iteter til børn 
under 3 år, idet der i 8 medlemsstater kun er pladser til 5% eller 
mindre af børn under 3 år i pasningsfaciI iteterne. Offentligt 
finansierede pladser i børnehaveklasser eller børnehaver for børn 
over 3 år, men under den skolepligtige alder, er mere almindelig. 4 
lande stiller sådanne pladser til rådighed for over 80% af børnene; 
6 lande for 50-80% og 2 lande for under 50%. I mange medlemsstater 
er åbningstiderne for disse ordninger ligesom for pr imærsko I erne 
tilrettelagt således, at de må suppleres med "pasningsordninger 
uden for skoletiden". Der findes imidlertid et stort uopfyldt behov 
for pasningsordninger af denne art, idet niveauet i mange medlems­
stater er meget lavt(5> (Jf. bilag 1, sidste spalte). 
6. Offentlig finansiering kan suppleres med andre finansieringskilder, 
f.eks. forældre og arbejdsgivere. På nuværende tidspunkt varierer 
omfanget af den offentlige finansiering ikke blot medlemsstaterne 
imellem, men også mellem de forskellige aldersgrupper inden for den 
samme medlemsstat. De fleste forældre til børn under 3 år er i alle 
medlemsstater med undtagelse af en afhængige af privat finansierede 
pasningsordninger. Forældre til børn under 3 år, der anvender 
offentligt finansierede pasningsordninger, og forældre med børn 
over 3 år, der er i børnehave, skal betale på grundlag af deres 
indkomst, selv om betalingsniveauet varierer medlemsstaterne 
imellem. Forældre til børn i børnehaveklasse eller i den primære 
undervisning skal ikke betale noget, men betaler dog eventuelt for 
"pasningsordninger uden for skoletiden". I 5 medlemsstater får 
forældre nogen skattelettelse som kompensation for de omkostninger, 
der er forbundet med anvendelse af pasningsordningerne, men denne 
støtte er meget mindre end den støtte, der gives forældre, der 
anvender offentligt finansierede pasningsordninger, og er ikke 
indkomstrelateret, således at den yder forholdsvis større bistand 
til lavindkomstfamiI ler. 
7. Undersøgelser har endvidere vist, at en hindring for kvindernes 
øgede deltagelse i arbejdsstyrkesatserne, og navnlig i beskæftigel-
sessatserne, er manglen på tilstrækkelige børnepasningsordninger 
for børn mellem 0 og 10 år og ikke blot på vuggestuepladser. Pas­
ningsordninger for skolesøgende børn findes kun for mindre 1/3 af 
børnene i alle medlemsstater og findes næsten ikke eller kun i 
ringe grad i 9 medlemsstater. Den ulige adgang til eksisterende 
ordninger kan kun delvist forklares ved forskelle i behov og i 
national indkomst. 
(5) "Childcare in the European Communities, 1985-1990". Offentliggjort 
i "Women in Europe", august 1990. Peter Moss, koordinator, børne-
pasn i ngsnetværket. 
- i -
8. Store huller I informationerne gør det umuligt at skaffe detaljere­
de og sammen!ignelige data om situationen i medlemsstaterne, ikke 
blot m®ë hensyn til børnepasningsordninger, men også til orlovs­
ordninger for beskæftigede forældre med ansvar for pasning og 
opdragets© af børn, arbejdsmiljø, arbejdsstruktur og -tilrettelæg­
gelse samt deling af det familiemæssige ansvar, der alle er elemen­
ter af en bred indfaldsvinkel til børnepasning (jf. afsnit C 
herunder). 
9. Oplysninger om privat finansierede børnepasningsordninger er 
generelt utilstrækkelige, hvis de overhovedet findes. Mange kvinder 
søger imidlertid private løsninger. Undersøgelser har vist, at 
familien passer de fleste børn under 3 år i alle medlemsstater med 
undtagelse af en, og at private børnepasningsordninger på arbejds­
pladsen kun omfatter under 2% af børn under 3 år i alle medlems­
stater. 
Orlovsordninger for beskæftigede forældre med ansvar for pasning oo 
opdrage 8 s© af børn 
10. I bilag 3 findes en oversigt over forældreorlov. De vigtigste 
punkter på dette område, er at der i 8 medlemsstater findes 
forældreorlov, mens en medlemsstat yder en mere generel orlov, der 
kan anvendes ti! børnepasningsformål. I 3 medlemsstater findes der 
ingen orlovsordninger. Orlovsperioden varierer fra 10 uger til 
næsten 3 år. Med undtagelse af Danmark modtager forældre på orlov 
ingen ©iler kun en lav betaling i forhold til den normale indkomst. 
Orlovsordningerne er ligeledes ufleksible, idet forældrene kun i 
ringe udstrækning kan vælge, hvordan de vil tage orlov (f.eks. kan 
forældre ikke vælge mellem at tage orlov på fuld tid eller deltid, 
eller mellem at tage orlov på en gang eller i flere omgange). Orlov 
tages i overvejende grad af mødre. 
11. Ud over denne form for orlov findes der i 6 lande en lovfæstet 
orlov med henblik på pasning af syge børn, men denne betales kun i 
tre tilfalde. Kun i Danmark findes der en lovfæstet barselsorlov 
for fadre. 
AxbeJdsjLLlJSjÉ., arbejdsstruktur og -tilrettelæggelse 
12. Med hensyn til inititativer med henblik på at kombinere arbejde og 
familieliv i forbindelse med arbejdsmiljø, arbejdsstruktur og -til­
rettelæggelse, har nationale undersøgelser i enkelte medlemsstater 
vist, at udviklingen her indtil videre har været begrænset og uens­
artet gennemført(")(7)(JO . 
Deling af det famiiiemæssige anvar 
13. En af de store ændringer i beskæftigelsen inden for de sidste 20 år 
er det stigende antal kvinder (især gifte kvinder) i arbejdsstyr­
ken. Kvindernes øgede deltagelse på arbejdsmarkedet har imidlertid 
(6) "The Industrial Relations Review and Report", U.K., maj-juni 1989. 
(7) "Retaining Women Employees", Hilary Metcalf, Institute of Manpower 
Studies Report, U.K., 1990. 
(8) "Maternity Rights: the Experience of Women and Employers", S. 
McRae, W.W. Daniel, Policy Studies Institute, U.K., 1991. 
- 6 -
ikke været ledsaget af de nødvendige foranstaltninger med henblik 
på at nå frem til en tilsvarende reduktion i kvindernes andel af 
det familiemæssige ansvar og på at gøre det lettere at kombinere 
beskæftigelse og familiemæssigt ansvar for både mænd og kvinder. 
Mange kvinder tvinges stadig til at træffe uønskede valg mellem en 
arbejdskarriere, at påtage sig den dobbelte byrde, som det er, 
hovedsageligt at være ansvarlig for familien eller en karriere i 
hjemmet, og de forventes i det store og hele at finde frem til 
børnepasningsordninger og at opgive deres fritid og endog en del 
elier hele deres arbejde, hvis der er behov herfor. 
C EN BRED INDFALDSVINKEL TIL BØRNEPASNING 
1. Et væsentligt aspekt af børnepasningsordninger er behovet for 
kvalitet. Kvalitet i børnepasningen betyder en pasning, der fremmer 
barnets velfærd og udvikling. Det er vigtigt at nedbryde den falske 
skelnen mellem pasning og undervisning, således at "pasning" ikke 
stemples som en "parkeringsplads" for forældre på arbejde. 
Pasningsordningerne bør være fleksible, lokale og have flere funk­
tioner. Pasningsordninger af god kvalitet kan ikke adskilles fra 
spørgsmålet om de mennesker, der yder denne service. Endvidere vil 
pasningsordninger af dårlig kvalitet hindre kvindernes beskæftigel­
se, idet den afholder nogle fra at gå ud på arbejdsmarkedet og er 
en kilde til yderligere stress for kvinder, der allerede er i 
arbejde. 
2. Kombination af det familiemæssige ansvar i forbindelse med pasning 
og opdragelse af børn med beskæftigelse og uddannelse kræver foran­
staltninger på 4 områder: pasningsordninger af høj kvalitet, hvor 
børnene kan blive passet, mens forældre med familiemæssigt ansvar 
for børn er beskæftigede eller under uddannelse; orlovsordninger 
for forældre med ansvar for pasning og opdragelse af børn; ændrin­
ger i traditionerne og strukturen på de enkelte arbejdspladser, 
således at arbejdspladserne støtter de behov, som arbejdstagere med 
ansvar for pasning og opdragelse af børn har; en mere ligelig for­
deling af det familiemæssige ansvar i forbindelse med pasning og 
opdragelse af børn, navnlig mellem mænd og kvinder. Hvert enkelt 
område er nødvendigt, men ikke tilstrækkeligt i sig selv. Der er 
behov for et omfattende og sammenhængende program, der dækker alle 
disse områder. 
D. BØRNEPASNINGSORDNINGER 
1. Institutioner som f.eks. vuggestuer, børnehaver, børnehaveklasser, 
grundskoler, fritidscentre eller børnepassere i organiserede børne­
pasningsordninger kan yde en række tjenester. 
2. De vigtigste aspekter i forbindelse med sådanne børnepasningsord­
ninger er: 
i) Der findes store og ubegrundede uoverensstemmelser eller 
manglende sammenhæng mellem pasningsordninger på en række 
vigtige områder, herunder: tilgængelighed, støtte og 
omkostninger for forældrene, antallet af pladser, åbningstider, 
holdning og formål, administrativt ansvar, oplæring og 
betaling af samt arbejdsvilkår for de ansatte. 
i i) !nsti tut fonerne må arbejde tæt sammen med lokalsamfundene og 
forcldrene. Dette indebærer: en positiv reaktion over for 
Ioka i samfundenes og forældrenes behov og forhold; regelmæssig 
kontakt og udveksling af information; og skabelse af muligheder 
for forældre og lokalsamfund for at få indflydelse på institu­
tionernes formål og ledelse. 
i i i) Selv om bi Sag 2 kun omfatter institutioner for børn indtil 10 
år, bindes der om, at det familiemæssige ansvar i forbindelse 
med pasning af børn er mere vidtrækkende og fortsætter i det 
mindste Indtil børnene forlader skolen, selv om dette ansvar 
ændres efterhånden som børnene bliver ældre og mindre 
iv) Næsten alle ansatte i de pågældende institutioner, uanset om de 
er offentligt eller privat støttede, er kvinder. Forholdene for 
og uddannelse af ansatte i børnepasningsordninger bør 
forbedres, således at disse aspekter afspejler betydningen af 
deres arbejde. 
v) Selv om nogle forældre vælger at benytte private ordninger, 
bonyt^.er andre forældre sig af disse ordninger, fordi der er 
mang©5 på offentligt finansierede ordninger. For at slå bro 
øver HcKten mellem efterspørgslen og det eksisterende service­
ns y®»»s. or det derfor nødendigt at stille flere, billige 
ord!ifng@i ti! rådighed. Eftersom behovet for børnepasning ikke 
blot vedrører forældrene, men er af økonomisk og social betyd­
ning, hér der ydes store offentlige bidrag til finansiering af 
pasn i sigsor dn i ngerne. 
vi) Når offentlig finansiering suppleres med andre fi nans i erings-
kilder, f.eks. forældre eller arbejdsgivere, bør dette være en 
del af en sammenhængende og generel finansieringspolitik. Hvor 
ordninger stilles til rådighed på arbejdspladsen eller på anden 
måde støttes af individuelle arbejdsgivere, bør dette ses som 
et suppiement til lokale ordninger og ikke som et alternativ og 
bør ycl@@ inden for rammerne af en fuldt udviklet politik om 
1 lg@ ny. 1 igheder. 
E- ORLOVSORDNINGER FOR FORÆLDRE I ARBEJDE MED ANSVAR FOR PASNING OG 
OPDRAGELSE AF BØRN 
Forældre : arbejde er ikke altid i stand til eller villige til at 
overlade pasningen af deres børn til professionelle børnepassere 
eller andre. Et af de væsentlige aspekter af børnepasningen er 
derfor behovet for forskellige former for orlov fra arbejdet, der 
gør det muligt for forældrene at være væk fra arbejdet i perioder, 
hvor d©r er behov herfor, og at vende tilbage uden tab af Job, 
anciennitet eiier afbrydelse af arbejdskontrakten^. 
(9) "The Impact of the Completion of the Internal Market on Women in 
the European Community" (gennemførelsen af det indre marked, 
virkningarne heraf for kvinder i Det Europæiske Fællesskab). 
F. ARBEJDSMILJØ. ARBEJDSSTRUKTUR OG -TILRETTELÆGGELSE 
1. Arbejdsmiljøet samt praksis og holdninger på arbejdspladsen er også 
et vigtigt element i en bred indfaldsvinkel til børnepasning. Ord­
ninger på disse områder kan muliggøre videreførelse af arbejds­
karriere og bidrage til at nedbringe personaleomkostningerne. 
2. Der er derfor behov for at øge arbejdsgivernes og fagforeningernes 
forståelse af betydningen af at forbedre miljøet og strukturen på 
samt tilrettelæggelsen af de individuelle arbejdspladser og af 
måderne, hvorpå dette kan gøres. Der er behov for foranstaltninger 
med henblik på at tage situationen på arbejdspladserne op til 
fornyet behandling, at gennemføre hensigtsmæssige initiativer og at 
overvåge effektiviteten af disse, at stimulere, evaluere og udbrede 
fornyende foranstaltninger i forbindelse med god beskæftigelses-
praksis. Eksempler på en sådan praksis omfatter tidspunkter, på 
hvilke møder afholdes for at undgå, at de falder sammen med tids­
punktet for afhentning af børn fra børnehaver og vuggestuer; betyd­
ningen af at give passende varsel om rejser; behovet for fleksible 
arbejdstider osv. 
G. DELING AF DET FAMILIEMÆSSIGE ANSVAR 
. Kvinderne bærer en for stor del af ansvaret, og det er en af de 
grundlæggende årsager til kvindernes ulige stilling på arbejds­
markedet og de deraf følgende uligheder i beskæftigelse og ind­
komst. Lønsatser og beskæftigelsessituation - centrale kriterier i 
forbindeise med vurdering af kvalitet - bestemmes ikke udelukkende 
af markedskræfterne, men også af de sociale omkostninger ved at 
sætte børn i verden, som er ulige fordelt. Mændenes større del­
tagelse i det familiemæssige ansvar er af afgørende betydning, hvis 
kvinderne skal have de samme vilkår på arbejdsmarkedet som mændene, 
og hvis de skal kunne forbedre kvaliteten af deres arbejde og 
privatliv. Mændene bør ud over at tage mere ligelig del i det 
familiemæssige ansvar kunne drage fordel af rækken af forantaItnin-
ger med henblik på at kombinere familie- og arbejdsliv, uden at 
deres egne chancer for en karrieremæssig udvikling bringes i fare 
og uden risiko for fjendtlige holdninger. Der er behov for en 
ændring i mændenes holdning både i hjemmet og på arbejdspladsen for 
at gøre arbejdsmiljøet mere positivt indstillet overfor børnenes 
behov. 
H. BEHOVET FOR INFORMATION 
Der er behov for at træffe passende foranstaltninger med henblik på 
at indsamle regelmæssige oplysninger om: udbud og fordeling af 
pasnings- og undervlsningsordninger for børn-, familiernes brug af 
ordningerne og de dermed forbundne omkostninger; udnyttelsen af 
orlovsordninger; beskæftigelsesmæssige fordele som resultat af 
kollektive aftaler eller aftaler på arbejdspladsen med henblik på 
at yde støtte til arbejdstagere med familiemæssigt ansvar og udnyt­
telsen af disse fordele; og omfanget af mændenes deltagelse i 
børnepasningen. Ved indsamling af information og evaluering af 
udviklingen med hensyn til gennemførelse af de fastsatte målsætnin­
ger bør der lægges særlig vægt på visse gruppers specielle 
stilling, herunder enlige forsørgere; lavindkomstfamiIier; landbo-
faml ler og familier med særlige behov. 
- 9 -
J. GENERELLE KONKLUSIONER 
1. På grundlag af analyser af ovennævnte punkter mener Kommissionen, 
at medlemsstaterne bør træffe foranstaltninger med henblik på at 
gøre det muligt for mænd og kvinder at kombinere arbejde og uddan­
nelse med ansvaret i forbindelse med pasning og opdragelse af børn. 
Kommissionen henstiller derfor til medlemsstaterne, at de træffer 
en række specifikke initiativer med henblik på at sikre, at alle 
forældre med et sådant ansvar har adgang til lokale pasningsordnin­
ger af høj kvalitet. 
2. Da der finde store huller i informationen, navnlig vedrørende 
udbuddet af privatfinansierede pasningsordninger, pasningsordnin­
ger for børnene, mens forældrene er på arbejde og kvaliteten af 
pasningsordningerne, er det nødvendigt at udbedre disse mangler. 
Denne proces bør have til formål at øge kendskabet til udbuddet af 
børnepasningsordninger til det niveau, der allerede eksisterer for 
uddannelsessystemet generelt. 
3. Kommissionen påtager sig: (a) i samarbejde med medlemsstaterne og 
arbejdsmarkedets parter at fremme udveksling, vurdering og udbre­
delse af information og erfaring på dette område; og (b) at støtte 
projekter af fornyende og tværnational karakter og at udbrede 
resultaterne heraf. 
B i I ag. - 3 
Beskcftlgelsen blandt forcldre, 1988 
Tyskland 
Frankrig 
Italien 
Nederlandene 
Belgien 
Luxembourg 
Det Forenede 
Kongerige 
Irland 
Danmark 
Grckenland 
Portugal 
Spanien 
Det Europe I-
ske Fe I les-
skab % beskcftlgede -
kvinder med børn 
under 10 år 
38* 
56X 
42X 
32* 
54X 
38% 
462 
232 
7935 
41X 
62X 
28X (21%) 
(16X) 
(5X) 
(27X) 
(16%) 
(10X) 
(32X) 
(7X) 
(32X) 
(5X) 
(4X) 
(4X) 
44X (17X) X beskcftlgede 
mend med børn 
under 10 år 
94X (1X) 
93X (1X) 
95X (2X) 
91X (9X) 
92X (1X) 
98X (-) 
88X (1X) 
79X (IX) 
95X (2X) 
95X (1X) 
95X (1X) 
89X (1X) 
92X (2X) X beskcftlgede -
barnløse kvinder 
mellem 20 og 39 
75X (15X) 
75X (11X) 
55X (4X) 
68X (30X) 
68% (13X) 
69X (5X) 
83X (20X) 
67X (6X) 
79X (6X) 
52X (3X) 
69X (6X) 
44X (5X) 
71X (13X) Ændringer I X 
beskcftlgede 
1985-88 - kvin­
der med børn 
under 10 år 
+2,6% (+2.5X) 
+1,3% (+1.9X) 
+3.6X (+0,7%) 
+8.2X (+7.7X) 
+2,8% (+2,4%) 
+3.7X (+0,6%) 
+7,5X (+6X) 
+5.1X (+1,5X) 
+2.6X (-1.5X) 
+3,8% (-0.2X) 
Uoplyst 
Uoplyst 
Uoplyst X ubeskeftigede -
kvinder med børn 
under 10 år 
6X 
10X 
8X 
8X 
12X 
2X 
8X 
8X 
8X 
6X 
6X 
10X 
8X X ubeskeftigede 
mend med børn 
under 10 år 
3X 
5X 
3X 
5X 
5X 
1X 
8X 
17% 
3X 
3X 
2X 
8X 
5X o 
i 
Tallene I parantes angiver procent deltidsbeskæftigelse 
æ 
Antal pladser 
gruppen offentligt finansierede børnepasningsordninger som procentdel af dst samlede antal børn I alders-
L 
Tyskland 
Frankrig 
Italien 
Nederlandene 
Belglen 
Luxembourg 
Det Forenede 
Kongerige 
Irland 
Danmark 
Grckenland 
PortugaI 
Spanien Arstai, hvor 
dataene er ind­
samlet 
1987 
1988 
1986 
1989 
1988 
1989 
1988 
1988 
1989 
1988 
1988 
1988 For børn under 
3 år 
3% 
20% 
5% 
2X 
20X 
2X 
2X 
2X 
48X 
4X 
6X 
? For børn fra '< 
år til den 
skolep!Igtlge 
alder 
65-70% 
95%+ 
85%+ 
50-55% 
95%+ 
55-60% 
35-40% 
55% 
85% 
65-70% 
35% 
65-70% Skolepi 
alder 
6-7 år 
6 år 
6 år 
5 år 
6 år 
5 år 
5 år 
6 år 
7 år 
5 1/2 år 
6 år 
6 år Skoledagens 
lengde (inkl. 
frokostpause) 
4-5 timer (a) 
8 timer 
4 timer 
6-7 timer 
7 timer 
4-8 timer (a) 
6 1/2 time 
4 1/2-6 1/2 t.(b) 
3-5 1/2 t (a,b) 
4-5 timer (b) 
6 1/2 time 
8 timer Pasningsordninger 
uden for skole- j 
tiden for børn ! | 
grundskolen I 
4% 
? 
? 
1% 
? 
1% 
(-) 
(-) 
29% 
(-) 
6% 
(-) 
NB: Denne tabel bør leses sammen med de nationale rapporter, der indeholder vigtige forudsetnInger og forklaringer. 
Tabellen viser antallet af offentligt fi ans lerede Institutionspladser I procent af børnetallet; den procentdel af 
børnene, der udnytter dem, kan vere højere, idet nogle pladser bruges på deltIdsbasls. Legegrupper l Nederlandene er 
Ikke medtaget, selv om de søges af 10% af børn under 3 år og 25% af børn i 3-4 års alderen, og de fleste legegrupper 
modtager offentlig støtte. Det gennemsnitlige antal timer, hvor disse legegrupper udnyttes - 5-6 timer pr. uge - er 
så meget kortere end for andre ordninger, at det ville vere vanskeligt og potentielt misledende at Inddrage dem på 
samme grundlag som andre ordninger; legegrupperne må Imidlertid Ikke glemmes, når der ses på offentligt støttede 
pasningsordninger I Nederlandene. 
? - uoplyst; (-) - under 0,5%; (a) 
eldre børnene bliver. skoledagens lengde varierer fra dag til dag-, (b) - skoledagens lengde øges Jo 
CD 
> 
G) 
|Foreldreorlov* 
Tyskland j18 måneder. Lavt enhedsbeløb I 6 
|måneder; beløbet afhenger derefter 
jaf familiens Indkomst, således at 
{familier med højere indkomst mod-
|tager mindre 
Frankrig jIndtil barnet er 3 år. Ingen godt-
jgørelse medmindre der er 3 eller 
{flere børn; derefter lavt enheds-
jbe løb 
Italien |6 måneder. 30X af Indkomsten 
Belglen |Ingen, men arbejdstagere kan tage 
|or lov af faml Ilemesslge eller per-
jsonllge årsager (se den nationale 
{rapport) 
Nederlandene {ingen, men regeringen har fremsat 
{lovforslag om de ItIdsorlov 
Luxembourg Ingen 
Det Forenede Kongerige Ingen 
Irland Ingen 
Danmark 10 uger. 90X af Indkomsten (op til 
et maksimumsbeløb) 
Grekenland 3 måneder pr. foreldre. Ubetalt. 
Portugal 24 måneder. Ubetalt 
Spanien 12 måneder. Ubetalt BILAG 3 
*ForeIdreorlov betyder ret til orlov af en given varighed for 
lønmodtagere, fedre og mødre, herunder personale i den offent­
lige sektor, efter et barns fødsel, i den periode, der følger 
efter afslutningen af barselsorloven, eller for arbejdstagere 
som defineret herover, eller I forbindelse med adoption af et 
barn i den periode, der følger efter adoptlvforeldrenes mod­
tagelse af barnet, Idet den person, der tager orlov i denne 
orlovsperiode, påtager sig det egentlige ansvar for pasningen 
af barnet. rv> 
i 
- 13 
Forslag ti I 
RÅDETS HENSTILLING 
om børnepasning 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER, 
som henviser til Trataten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab, særlig artikel 235, 
som henviser til forslag til henstilling, forelagt af Kommissionen*1), 
som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet, 
som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, 
som tager følgende i betragtning: 
i henhold til punkt 16 i Fællesskabspagten om Arbejdstagernes Grundlæg­
gende Arbejdsmarkedsmæssige og Sociale Rettigheder skal der udvikles 
foranstaltninger med henblik på at gøre det muligt for mænd og kvinder 
at kombinere deres beskæftigelsesmæssige og familiemæssige forplig­
telser, 
et af de mål, som Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber har sat 
sig i sit handlingsprogram om gennemførelse af Fællesskabspagten, er 
vedtagelse af en henstilling om børnepasning, 
(1) 
- 14 -
i Fællesskabspagten bemærkes det, at børnepasningsformer, forældre­
orlov og barselsorlov udgør et hele, der gør det muligt for forældre at 
kombinere deres familiemæssige ansvar og deres erhvervsmæssige ambitio­
ner, og et fællesskabsinitiativ alene er ikke nok, hvis dette mål skal 
nås, 
i Fællesskabets tredje handlingsprogram på mellemlang sigt om lige 
muligheder for kvinder og mænd (1991-1995) erkendte Kommissionen 
behovet for en henstilling om børnepasning, 
Kommissionen henleder i sin meddelelse om famiIiepolitik(2) opmærk­
somheden på behovet for fortsat at gennemføre aktioner med henblik på 
at kombinere arbejds- og familieliv samt at fremme en deling af det 
familiemæssige ansvar, ligesom der lægges vægt på betydningen af at 
intensivere arbejdet vedrørende børnepasning, 
en kombination af arbejds- og familieliv skal ses i et bredt 
perspektiv, og det er væsentligt for Kommissionen at fremme en global 
politik med henblik på at nå frem ti I en sådan kombination, 
det er vigtigt at fremme børns og familiers velfærd og at sikre, at der 
tages hensyn til alle børns og familiers behov, og at disse 
imødekommes, at erkende, at ansvaret i forbindelse med pasning og 
opdragelse af børn fortsætter i hele børnenes skoleperiode, og at 
anerkende de forskelle, der findes i forældrenes beskæftigelsesmæssige 
og familiemæssige situation, 
antallet af billige børnepasningsordninger af god kvalitet og andre 
foranstaltninger, som giver mulighed for at forene børnepasning og 
-opdragelse med arbejde og uddannelse, er utilstrækkeligt, hvilket er 
en stor hindring for kvinders adgang til og fulde deltagelse i 
arbejdsmarkedet og uddannelse på lige fod med mænd, samt for kvindernes 
fulde deltagelse på alle samfundets områder, 
(2) KOM(89) 363 endelig udg., 8. august 1989. 
- 15 -
forbedringer af børnepasningsordninger og andre foranstaltninger, som 
giver muiighed for at kombinere ansvar for børnepasning og -opdragelse 
med arbejde og uddannelse, er af afgørende betydning, hvis kvinder skal 
have muiighed for fuldt ud og på lige fod med mænd at drage fordel af 
de positive virkninger, som det indre marked vil medføre, 
hensigtsmæssige børnepasningsordninger kan endvidere fremme arbejds­
tagernes frie bevægelighed og mobilitet på det europæiske arbejds­
marked, 
børnepasning ©r et bredt begreb, der omfatter ydelser af høj kvalitet, 
udvikling af et arbejdsmiljø, som støtter forældre, der har ansvar for 
pasning og opdragelse af børn, og deling af det familiemæssige ansvar 
mellem msnd og kvinder, 
manglen på børnepasningsordninger og andre foranstaltninger, som giver 
mulighed for at kombinere børnepasning og -opdragelse med arbejde og 
uddannelse, hindrer en effektiv udnyttelse af kvinders talenter, evner 
og kunnen, og den demografiske udvikling og de strukturelle ændringer 
på arbejdsmarkedet gør en bedre udnyttelse af disse påkrævet, 
nogle medlemsstater har truffet initiativer på dette område, men de 
gennemførte foranstaltninger har ofte været begrænsede, 
i alle medlemsstater overstiger efterspørgslen efter børnepasnings­
muligheder kraftigt det eksisterende udbud, 
der findes endvidere forskelle mellem børnepasningsordninger og andre 
foranstaltninger, som giver mulighed for at kombinere børnepasning og 
-opdragelse med arbejde og uddannelse medlemsstaterne imellem og mellem 
regioner inden for den samme medlemsstat, 
- 16 -
i standardbestemmelsen i fællesskabsstøtterammerne anføres det, at de 
aktioner og foranstaltninger, der gennemføres inden for disse rammer, 
skal være i overensstemmelse med, og hvor det er hensigtsmæssigt 
bidrage til gennemførelsen af Fællesskabets politik og lovgivning 
vedrørende lige muligheder for kvinder og mænd; der må især lægges vægt 
på kravene til uddannelse og infrastruktur, der fremmer deltagelsen i 
arbejdsstyrken for kvinder med børn, 
i forbindelse med fællesskabsinitiativet NOW vedrørende fremme af lige 
muligheder for kvinder på området beskæftigelse og erhvervsuddannelse 
stilles der endvidere børnepasningsfaciIiteter til rådighed for at 
hjælpe kvinder med børn ud på arbejdsmarkedet og give dem mulighed for 
at deltage i erhvervsuddanne Iseskurser, 
det er derfor vigtigt, at der fastlægges retningslinjer på fælles­
skabsplan, således at der kan gennemføres en række specifikke alsidige 
aktioner med henblik på at sikre udvikling af billige børnepas­
ningsordninger af høj kvalitet og af andre foranstaltninger, som giver 
mulighed for at kombinere børnepasning og -opdragelse med arbejde og 
uddannelse, 
- 17 -
FREMSÆTTER FØLGENDE HENSTILLING: 
Artikel 1 
Det henstilles, at medlemsstaterne udvikler foranstaltninger, som giver 
mænd og kvinder mulighed for at kombinere ansvar for børnepasning og 
-opdragelse med deres beskæftigelsesmæssige ansvar. 
Artikel 2 
Det henstilles i denne forbindelse, at medlemsstaterne i samarbejde med 
centrale, regionale og lokale myndigheder samt arbejdsmarkedets parter 
og andre relevante organisationer træffer foranstaltninger på følgende 
fire områder: 
I. børnepasningsordninger medens forældrene er i arbejde, søger 
arbejde eller er under uddannelse; 
II. orlovsordninger for forældre, der har ansvar for pasning og 
opdragelse af børn; 
III. arbejdsmiljø, arbejdsstruktur og -tilrettelæggelse; 
IV. deling af det familiemæssige ansvar mellem mænd og kvinder i 
forbindelse med pasning og opdragelse af børn. 
- 18 -
Artikel 3 
I forbindelse med børnepasningsordninger henstilles det, at medlems­
staterne træffer foranstaltninger med henblik på: 
a) At give alle forældre, som er i arbejde, søger arbejde eller som er 
under uddannelse, adgang til lokale børnepasningsordninger af høj 
kvalitet. Dette kræver: at ordningerne er billige; at de kombinerer 
sikker pasning med en bred opdragelse og en pædagogisk indfalds­
vinkel; at adgang til pasningsmuligheder bestemmes af forældrenes 
og børnenes behov; at ordningerne skal være tilgængelige i alle 
medlemsstaternes regioner, herunder både byområder og landområder; 
at ordningerne skal give adgang til børn med særlige behov, børn 
med særlige sproglige behov, og navnlig børn i familier med 
eneforsørgere og imødekomme disse behov. 
b) At fremme institutionernes fleksibilitet og forskelligartethed som 
led i en strategi, der har til formål at øge valgmulighederne og 
tage hensyn til børnenes og familiernes forskellige ønsker, behov 
og vilkår. Dette bør kombineres med et samarbejde mellem de for­
skellige institutioner. 
c) At forsøge at forbedre uddannelse (både grunduddannelse og efter-
og videreuddannelse) for arbejdstagere i børnepasnings insti tut ioner 
med henblik på at sikre, at uddannelsen svarer til den store betyd­
ning og den sociale og undervisningsmæssige værdi af deres arbejde. 
d) At opfordre institutionerne ti I at arbejde nært sammen med forældre 
og lokalsamfund, hvilket indebærer regelmæssig kontakt og 
udveksling af information, således at de kan imødekomme lokale 
forældres behov og ønsker. 
e) At sikre, at offentlig støtte giver et vigtigt bidrag til udvikling 
af billige, sammenhængende tilbud af høj kvalitet, som giver 
forældrene valgmuligheder. 
- 19 -
Artikel 4 
I forbindelse med orlovsordninger for forældre, der er i arbejde, og 
som har ansvar for pasning og opdragelse af børn, henstilles det, at 
medlemsstaterne fortsat udvikler foranstaltninger for på en realistisk 
måde at tage hensyn til kvindernes øgede deltagelse på arbejdsmarkedet. 
Dette kræver, at der gives orlov, som gør det muligt for alle forældre, 
som er i arbejde, (både mænd og kvinder) effektivt at påtage sig det 
dobbelte familiemæssige og arbejdsmæssige ansvar med bl.a. fleksibili­
tet i tilrettelæggelsen af orloven. 
Artikel 5 
I forbindelse med arbejdsmiljøet, arbejdsstruktur og -tilrettelæggelse 
henstilles det, at medlemsstaterne: 
(a) opfordrer arbejdsmarkedets parter til bl.a. inden for rammerne af 
de kollektive overenskomster at fremme indsatsen for, at arbejds­
miljøet, arbejdsstruktur og -tilrettelæggelse på den enkelte ar­
bejdsplads støtter de behov, som forældre, der er i arbejde, og som 
har ansvar for pasning og opdragelse af børn, har; 
(b) tager initiativer med henblik på at forbedre arbejdsforholdene for 
de ansatte i børnepasnings insti tut ioner og på at sikre, at den 
sociale værdi af deres arbejde anerkendes; 
(c) navnlig fremmer indsatsen i den offentlige sektor, som kan tjene 
som eksempel i forbindelse med udviklingen af initiativer på dette 
område. 
- 20 -
Artikel 6 
I forbindelse med ansvar i forbindelse med pasning og opdragelse af 
børn henstilles det, at medlemsstaterne fremmer og opmuntrer til 
mændenes øgede deltagelse, således at man kan nå frem til en mere 
ligelig fordeling af det familiemæssige ansvar mellem mænd og kvinder. 
Artikel 7 
Medlemsstaterne giver inden 3 år efter vedtagelsen af denne henstilling 
Kommissionen meddelelse om, hvilke foranstaltninger de har truffet til 
gennemførelse af henstillingen, således at Kommissionen kan udarbejde 
en rapport om disse foranstaltninger. 
Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne 
Formand 
ISSN 0254-1459 
KO M (91) 233 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 05 
Katalognummer : CB-CO-91-371-DA-C 
ISBN 92-77-75322-6 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Offîdelle Publikationer 
L-2985 Luxembourg