om fremskridt vedrørende EU's narkotikastrategi for 2013-2020 og narkotikahandlingsplan for 2013-2016

1.Indledning og baggrund

Ulovlige narkotika er et komplekst socialt problem, der påvirker millioner af menneskers liv. Selvom forbruget af stoffer som heroin og kokain er faldet i de senere år, bliver nye psykoaktive stoffer stadigt mere tilgængelige på markedet og/eller online, hvilket udgør en alvorlig trussel mod sundheden. De menneskelige og sociale omkostninger forbundet med narkotikaafhængighed er meget høje. De skaber omkostninger på det offentlige sundhedsområde (til forebyggelse og behandling af narkotikamisbrug, sundhedspleje og hospitalsbehandling), for den offentlige sikkerhed, miljøet og arbejdsproduktiviteten.

Mindst 78,9 mio. europæere har ifølge eget udsagn taget cannabis mindst én gang i deres liv, mens 15,6 mio. har prøvet at tage kokain og 12 millioner har prøvet amfetamin. Desuden er 1,3 mio. voksne opiatmisbrugere, og 3,4 % af alle dødsfald blandt europæere mellem 15 og 39 år skyldes narkotikaoverdoser. Ifølge de seneste skøn døde 1 700 mennesker i EU af HIV/AIDS som følge af narkotikamisbrug i 2010. I 2013 blev der rapporteret 1 446 tilfælde af HIV som følge af stiknarkomani i EU. I 2014 blev der opdaget 101 nye psykoaktive stoffer, hvilket er 22 % mere end i 2013.

Den Europæiske Dagsorden for Sikkerhed anerkender Europols vurdering af markedet for ulovlige narkotika som det mest dynamiske kriminelle marked. Smugling og produktion af narkotika er fortsat blandt de mest rentable kriminelle aktiviteter for de organiserede kriminelle grupper, der er aktive i EU. Det europæiske marked for opiater vurderes at have en værdi af ca. 12 mia. EUR, mens forbruget af cannabis, der er det mest populære narkotikum i EU, når op på 2 000 ton. Kokain ligger på andenpladsen hvad angår forbrug i EU: EU's medlemsstater beslaglagde mere end 61 ton af det i 2013. Desuden er internettet i løbet af det sidste par år blevet til en online markedsplads for narkotika.

I 2013 forbedrede Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EMCDDA) sin rapportering om narkotikasituationen i Europa. EMCDDA og Europol offentliggjorde ligeledes i 2013 på Europa-Kommissionens anmodning den første EU-narkotikarapport. De to EU-agenturer vil offentliggøre anden udgave tidligt i 2016.

Narkotika er et globalt problem. Det vurderes, at et samlet antal på 264 mio. mennesker mellem 15 og 64 år brugte et ulovligt narkotikum i 2013. Omkring 27 mio. mennesker lider af forstyrrelser forårsaget af narkotikamisbrug eller afhængighed af narkotika. Næsten halvdelen af disse mennesker (12,19 mio.) er stiknarkomaner, og det vurderes, at 1,65 mio. af disse stiknarkomaner levede med HIV/AIDS i 2013.

I april 2016 vil FN's generalforsamling afholde en særlig samling om narkotika, hvor der vil blive set på, hvordan de globale narkotikapolitikker kan forbedres, samtidig med at man styrker den offentlige sundhed og menneskerettighedsaspekterne som en del af FN's konventioner om narkotika. Dette vil blive et vendepunkt for det internationale samfund hvad angår fastsættelsen af fremtidens narkotikapolitik. EU's stemme vil have stor betydning i denne sammenhæng.

EU's narkotikastrategi for 2013-2020 og narkotikahandlingsplanen for 2013-2016 opstiller EU's politiske ramme og prioriteter vedrørende narkotikapolitik. Strategien opstiller en enkelt vidensbaseret ramme til bekæmpelse af narkotika i og uden for EU. Den har til formål at bidrage til at reducere både udbud af og efterspørgsel efter narkotika i EU og samtidig reducere de sundhedsrelaterede og sociale risici samt den skade, som stofferne forvolder. Strategien indeholder tre tværgående temaer: a) koordinering, b) internationalt samarbejde og c) forskning, information, overvågning og evaluering.

Denne rapport præsenterer de vigtigste fremskridt, som EU har gjort i 2013 og 2014 hvad angår implementeringen af strategien for 2013-2020 og narkotikahandlingsplanen for 2013-2016. Det vedhæftede arbejdspapir fra Kommissionen indeholder detaljerede resultater.

2.Metode

EU's narkotikahandlingsplan identificerer, hvem der er ansvarlig for implementeringen af dens foranstaltninger, og fastsætter en tidsfrist for hver foranstaltning. Denne gennemgang, der dækker 2013 og 2014, er baseret på bidrag fra EMCDDA, Europol, Eurojust (den europæiske enhed for retligt samarbejde) og Cepol (det europæiske politiakademi). Rapporten indeholder ligeledes bidrag fra Tjenesten for EU's optræden udadtil og rådsformandsskabet, og Kommissionen gennemførte desuden en undersøgelse blandt EU's medlemsstater og civilsamfundsorganisationer med interesse i narkotikapolitik. Denne rapport har fokus på resultaterne af EU's narkotikastrategi og

-handlingsplan.

3.Reduktion af efterspørgslen efter narkotika

Forebyggelse

Ifølge en eurobarometerundersøgelse fra 2014 om unge mennesker og narkotika begynder de unge ofte at eksperimentere med narkotika, mens de stadig går i skole: Det vurderes, at en ud af fire 15-16-årige har brugt et ulovligt narkotikum. Opmærksomhedsskabelse og rådgivning er fortsat de mest almindelige forebyggelsesaktiviteter, der anvendes for at nå ud til unge mennesker, som man mener, kan være i risikogruppen hvad angår stofmisbrug. Det kunne f.eks. være elever med faglige eller sociale problemer. Mindre end halvdelen af alle EU-lande rapporterede til EMCDDA, at de havde gennemført skolenarkotikapolitikken fuldt ud i 2013. Det rapporteres dog, at der i vid udstrækning bliver gennemført generelle oplysningskampagner om stofmisbrug i EU's skoler. De fleste EU-lande rapporterede, at de havde specifikke programmer, der havde til formål at forsinke førstegangsmisbrug af ulovlige narkotika.

Eksempel Mondorf-gruppen, der er en samarbejdsgruppe for Luxembourg og de tilstødende lande Frankrig, Tyskland og Belgien, organiserede forebyggelsesaktiviteter ved at kombinere en antinarkotikatilgang med interkulturelle elementer. De iværksatte fritidsaktiviteter for unge mennesker på baggrund af princippet om "adventurepædagogik". Aktiviteterne har primært til formål at give de unge mulighed for at opleve gruppedynamik, konflikthåndtering, grænse- og risikohåndtering samt følelsen af solidaritet i en gruppe mennesker med indbyrdes sociale og kulturelle forskelle.

De fleste EU-lande, herunder civilsamfundet, oplyste, at de havde gennemført opmærksomhedsskabelsesinitiativer vedrørende risiciene ved at bruge ulovlige narkotika og andre nye psykoaktive stoffer.

Alle EU-landene oplyste, at de har gennemført forebyggelsesforanstaltninger. Mange EU-medlemsstater kører almene forebyggelsesprogrammer, og nogle få berettede om gennemførelse af selektive og individuelle forebyggelsesprogrammer. Halvdelen af EU-medlemsstaterne oplyste, at de har gennemført anti-narkotikakampagner i fritidsmiljøer såsom musikfestivaller, til fester, i natklubber og andre steder, hvor nattelivet udfolder sig. Flertallet af EU-lande gav udtryk for, at omfanget af forebyggelsesforanstaltningerne enten er steget eller forblevet stabilt i 2013 og 2014. Nogle civilsamfundsrepræsentanter har dog gjort opmærksom på en nedgang i de offentlige udgifter på dette område, som skyldtes budgetmæssige begrænsninger.