Rummet er vigtigt for Europa.

Europa — EU-medlemsstaterne, Den Europæiske Rumorganisation (ESA), Den Europæiske Organisation til Udnyttelse af Meteorologiske Satellitter (EUMETSAT) og EU — har opnået mange succeser i rummet med nye teknologier og udforskningsmissioner såsom ESA's Rosetta-mission, unik jordovervågningskapacitet og meteorologisk kapacitet såsom Meteosat og verdensførende kommercielle telekommunikations- og opsendelsessystemer med Ariane-familien og Vega. Europa har i dag det andenstørste offentlige rumbudget i verden med programmer og faciliteter, der spænder over forskellige europæiske lande. EU alene vil fra 2014-2020 investere over 12 mia. EUR i rumrelaterede aktiviteter. Det ejer rumsystemer i verdensklasse med Copernicus til jordovervågning, EGNOS og Galileo til satellitnavigation og geopositionering. Med 18 satellitter, som for øjeblikket er i kredsløb, og mere end 30 satellitter planlagt i de næste 10-15 år, er EU den største institutionelle kunde til satellitopsendelser i Europa.

Rumrelaterede teknologier, data og tjenester er blevet uundværlige i europæernes dagligdag: Når de bruger mobiltelefoner og bilnavigationssystemer, ser satellit-TV eller hæver kontanter. Satellitter leverer øjeblikkelige oplysninger, når katastrofer såsom jordskælv, skovbrande eller oversvømmelser rammer, og de giver beredskabs- og redningshold mulighed for bedre at koordinere deres indsats. Landbruget får gavn af forbedret arealanvendelse. Transport- og energiinfrastrukturen er mere sikker og kan forvaltes mere effektivt takket være satellitteknologier. Globale udfordringer som følge af voksende befolkninger, øget efterspørgsel efter ressourcer og klimaændringer gør det nødvendigt at have oplysninger om Jorden, som rumbaserede løsninger lettere kan levere.

Rumrelaterede teknologier, data og tjenester kan understøtte en lang række EU-politikker og centrale politiske prioriteter, herunder den europæiske økonomis konkurrenceevne, migration, klimaændringer, det digitale indre marked og bæredygtig forvaltning af naturressourcer. Rummet har også strategisk betydning for Europa. Det styrker Europas rolle som en stærkere global partner og er et aktiv for dets sikkerhed og forsvar. Rumpolitik kan bidrage til at fremme beskæftigelse, vækst og investeringer i Europa. Investering i rummet flytter grænserne for videnskab og forskning. Europa har en rumsektor i verdensklasse med en stærk satellitfremstillingsindustri, som dækker ca. 33 % af de åbne verdensmarkeder, og en dynamisk downstream-tjenesteydelsessektor med et stort antal SMV'er. Den europæiske rumøkonomi, herunder fremstilling og tjenester, har over 230 000 ansatte, og dens værdi blev anslået til 46-54 mia. EUR i 2014, hvilket udgør ca. 21 % af den globale rumsektors værdi.

Den overordnede internationale rumrelaterede sammenhæng ændrer sig hurtigt: der er stigende konkurrence nye aktører medfører udfordringer og nye ambitioner i rummet de rumrelaterede aktiviteter bliver i stigende grad kommercielle med større deltagelse af den private sektor og store teknologiske disruptive forandringer i forhold til de traditionelle industri- og forretningsmodeller i sektoren, da udgifterne til at få adgang til og anvende rummet bliver lavere. Kombinationen af rumdata og digitale teknologier og andre datakilder åbner for mange forretningsmuligheder for alle medlemsstater.

Europa skal samarbejde for at fremme sin position som førende i rummet, øge sin andel på rummarkederne i verden og udnytte de fordele og muligheder, som rummet giver. På grundlag af artikel 189 i traktaten (TEUF) foreslår Kommissionen derfor en ny rumstrategi for Europa, der er baseret på fire strategiske mål.

1.Bedst mulig udnyttelse af fordelene ved rummet for samfundet og EU-økonomien

De rumbaserede løsningers potentiale er endnu ikke blevet udnyttet fuldt ud, og det samme gælder de generelle muligheder, som rumdata giver. Rumsektoren skal være bedre forbundet med andre politikker og økonomiske områder på EU-plan og i alle medlemsstater. Potentialet i EU's rumprogrammer Copernicus, EGNOS og Galileo skal udnyttes bedre. Kommissionens mål er at optimere de fordele, som rummet tilfører samfundet og EU-økonomien som helhed. For at opnå dette skal efterspørgslen hos offentlige og private brugere stimuleres, adgangen til og anvendelsen af rumdata skal gøres lettere, og udviklingen og anvendelsen af innovative downstreamapplikationer skal fremmes. Det betyder også, at kontinuiteten i og den brugerstyrede udvikling af EU-rumprogrammer skal sikres.

1.1.Tilskyndelse til anvendelse af rumrelaterede tjenester og data

Data og tjenester udledt af rumsystemer, herunder satellitbilleder, oplysninger fra geopositionering og satellitkommunikation, bidrager allerede til en række offentlige politikker og økonomiske sektorer: lige fra miljøbeskyttelse til transportsikkerhed, præcisionsdyrkning, kontrol med fiskebestande, overvågning af skibsruter og sporing af olieudslip til byplanlægning og regional planlægning. De mulige anvendelsesområder er enorme, og de er endnu ikke udnyttet fuldt ud. Kommissionen vil derfor opfordre til at anvende rumrelaterede tjenester, data og applikationer i EU-politikker, når de leverer effektive løsninger. Den vil sikre, at EU-lovgivningen understøtter anvendelsen af dem, og den vil foretage regelmæssige gennemgange for at kortlægge hindringer og nye muligheder, herunder administrative forenklinger.

Kommissionen vil træffe konkrete foranstaltninger, herunder lovgivningsmæssige foranstaltninger, hvor det er berettiget og gavnligt, til at indføre Galileo på specifikke markeder eller områder, som f.eks. mobiltelefoner, europæisk kritisk infrastruktur og luftfart. Nye chips og receivere, der bringes i omsætning på det europæiske marked, bør være kompatible med Galileo og EGNOS. For at støtte industriens indsats indfører Kommissionen en frivillig mærknings- og certificeringsordning.

På længere sigt opfordrer Kommissionen til at anvende rumbaserede løsninger ved hjælp af standardiseringsforanstaltninger og køreplaner og ved at integrere rummet i fremtidige strategier vedrørende f.eks. selvkørende og forbundne biler, jernbaner, luftfart og ubemandede luftfartøjer (droner). Kommissionen vil udgive en europæisk radionavigationsplan med henblik på at lette indførelsen af applikationer til det globale satellitnavigationssystem i sektorpolitikker.

Denne indsats bør understøttes af ledsageforanstaltninger på nationalt og regionalt plan. Kommissionen vil sammen med GSA og andre organisere oplysningskampagner, oprette støttenetværk (f.eks. Copernicus Relays og Copernicus Academy) og sørge for teknisk støtte til anvendelsen af innovative og grænseoverskridende offentlige udbud til rumbaserede løsninger.

Copernicus er en af de førende leverandører af jordovervågningsdata. Tekniske barrierer forhindrer imidlertid for øjeblikket brugerne i til fulde at udnytte de data og oplysninger, som Copernicus leverer. Derfor vil Kommissionen forbedre adgangen til og udnyttelsen af rumdata ved at give mulighed for deres samspil med andre datakilder og ved at fremme integrationen med digitale forskningsinfrastrukturer, parallelt med det europæiske cloudinitiativ. Kommissionen vil mere specifikt styrke formidlingen af jordovervågningsdata, der genereres af Copernicus. Den vil lancere en række platformtjenester, der giver adgang til yderligere datasæt og onlinebehandlingsmuligheder, i hvilke den europæiske industri skal spille en førende rolle. Disse foranstaltninger vil åbne for nye forretningsmuligheder for den europæiske industri, herunder SMV'er og nyetablerede virksomheder, og de vil give forskningsinstitutioner, offentlige myndigheder og virksomheder mulighed for at udvikle og udnytte rumbaserede løsninger. Da det ofte er nødvendigt at udnytte rumdata sammen med ikke-rumrelaterede data for at realisere deres fulde potentiale for slutbrugerne, vil Kommissionen lægge særlig vægt på datasættenes interoperabilitet ved at tage udgangspunkt i Inspire-direktivet og den europæiske interoperabilitetsramme.

En stærkere tilknytning til den kommercielle downstreamsektor er vigtig for at udvikle skræddersyede applikationer, nå ud til nye brugere og forbinde rummet med andre sektorer. Kommissionen vil derfor indføre rammebetingelser for at fremme en sådan tilknytning. Den vil fastlægge klare grænser mellem de gratis kerneinformationsydelser fra Copernicus og kommercielle downstreamapplikationer. Den vil også indføre en "industritest" for at kontrollere downstreamleverandørernes evne til at levere en pålidelig og prisoverkommelig tjenesteydelse.

Rum- og satellitkommunikation kan også bidrage til at forbedre konnektiviteten for Europas digitale samfund og økonomi. Satellitter kan levere omkostningseffektive løsninger, særlig til at forbinde aktiver og mennesker i afsidesliggende områder og offshoreområder, eller som led i de fremtidige 5G-net, hvor en lang række applikationer og tjenester, der anvender rumdata, også vil nødvendiggøre uafbrudt konnektivitet. Kommissionen vil samarbejde med medlemsstaterne for at fremme langsigtede samarbejdsrammer, der tilskynder til samspil mellem satellit- og jordbaserede teknologier, og samle de respektive virksomheder.

De vigtigste foranstaltninger: Kommissionen vil: -fremme anvendelsen af løsninger inden for rammerne af Copernicus, EGNOS og Galileo i EU-politikker, hvor det er berettiget og gavnligt, herunder på kort sigt, med foranstaltninger, der indfører anvendelse af Galileo til mobiltelefoner, og kritisk infrastruktur ved hjælp af tidssynkronisering -gøre det lettere at anvende data og oplysninger fra Copernicus ved at styrke dataformidlingen og oprette platformtjenester, der fremmer grænseflader med ikke-rumrelaterede data og tjenester -fremme udviklingen af rumapplikationer med større inddragelse af nye aktører fra forskellige områder -sammen med medlemsstaterne og industrien fremme effektiv og efterspørgselsbaseret anvendelse af satellitkommunikation med henblik på at fremme allestedsnærværende konnektivitet i alle medlemsstater.

1.2.Fremme af EU's rumprogrammer og opfylde nye brugerbehov

Den private sektor bruger og investerer kun i rumbaserede løsninger, hvis brugerne og virksomhederne er sikre på, at de ydelser og data, som Copernicus, EGNOS og Galileo leverer, fortsætter i fremtiden. Kommissionen bekræfter derfor sin forpligtelse til at bevare stabiliteten i EU's rumprogrammer og til at styrke systemernes konkurrencemæssige fordele ved hjælp af bl.a. autentificering og stor præcision for Galileo. I et miljø under forandring og et marked i hastig udvikling skal disse systemer fortsat udvikle sig for at sikre, at de leverer de mest avancerede tjenester med større effektivitet og robusthed.