:03VMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(91)238 endelig udg. - SYN 347 
Bruxelles, den 8 . juli 1991 
Forslag t i I 
RAPETS PIREKTtY 
OM UDRAGENDE DELE FORAN 
BAGPANELET PÅ FØRERHUSE 
TIL MOTORKØRETØJER I KLASSE N 
(forelagt af Kommissionen) 

- 1 -
BEGRUNDELSE 
I. BAGGRUND 
1. Gennemførelsen af EØF-typegodkendelsesproceduren for de motorkøretøjer 
og dertil beregnede påhængskøretøjer, som omfattes af Rådets direktiv 
70/156/EØF af 6. februar 1971<1), indebærer først og fremmest vedta­
gelse af de sidste særdirektiver for køretøjer (dæk, vægt og dimensio­
ner, sikkerhedsruder). Kommissionen forelagde forslag herom i januar 
1990. Desuden skal der ifølge rammedirektivet vedtages særlige be­
stemmelser for transportkøretøjer, dvs. lastbiler på over 3,5 tons. For 
at disse bestemmelser kan få et nøjagtigt og udtømmende indhold, må der 
ved hjælp af harmon isererede fællesskabsforskrifter for navnlig masse 
og dimensioner (bilag II, pkt. 2.2., 2.4., 2.6. og 2.8.), hastigheds­
begrænsende anordninger og udragende dele på førehuse (bilag II, pkt. 
12.4.) indføres særlige sikkerhedsbestemmelser for transportkøretøjer. 
2. Europa-Parlamentet vedtog den 13. marts 1984 en beslutning om iværk­
sættelse af et program for fællesskabsforanstaltninger med henblik på 
forøgelse af færdselssikkerheden på vejene^2) og den 18. februar 1986 
endnu en beslutning om fælles foranstaltninger til nedsættelse af an­
tallet af færdselsulykker som led i Fællesskabets program for Færdsels­
sikkerhedsåret 1986(3). Kommissionen og Rådet opfordres i disse be­
slutninger til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at fremme 
færdseIss i kkerheden. 
(1) EFT L 42 af 23.2.1970, S. 1. 
(2) EFT nr. C 104 af 16.4.1984, s. 38, 
(3) EFT nr. C 68 af 24.3.1986, S. 35. 
- 2 -
3. På baggrund af Den Europæiske Fælles Akts ikrafttrædelse og planen om 
at oprette et indre marked inden 1992 er det nu afgørende nødvendigt, 
at de foranstaltninger, der stadig kræves for at fuldstændiggøre EF-
typegodkendelsen, bliver vedtaget. 
4. Den retslige/administrative procedure i disse forslags dispositive del 
adskiller sig kun fra proceduren i direktiv 70/156/EØF med hensyn til 
proceduren for tilpasning til tekniske fremskridt, idet forskrifts-
udvalget er blevet afløst af et rådgivende udvalg. Det er Kommissionens 
hensigt at benytte de bestemmelser i Den Fælles Akt, som giver mulighed 
for at uddelegere myndighed til Kommissionen i forbindelse med dens 
udførelse af disse opgaver. 
5. Hvad angår de øvrige muligheder, f.eks. harmoniser ingsmetoden (fuld­
stændig eller frivillig), anvender Kommissionen stadig de gældende 
løsninger. 
Det er midlertid ikke Kommissionens hensigt, at dette vigtige problem 
skal overses, og da den mener, at fuldstændig harmonisering er vigtig 
for at opnå fuld gennemførelse af det indre marked, vil den om kort tid 
fremsætte relevante forslag i forbindelse med en ændring af direktiv 
70/156/EØF. 
II. FORSLAGENES INDHOLD OG BEGRUNDELSEN FOR DEM 
6. Udragende dele på førerhuse til erhvervskøretøjer 
Også dette direktivudkast bygger på punkt 12.4 i bilag II til rammedi­
rektivet 70/156/EØF og på Europa-Parlamentets beslutninger om fremme af 
færdselssikkerheden i færdselssikkerhedsåret 1986. 
- 3 -
Det forelagte forslag indeholder tekniske forskrifter for skarpe, ud­
ragende dele på erhvervskøretøjers førerhuse for at begrænse risikoen 
for, at personer, der ved ulykkestilfælde kommer i berøring med køre­
tøjets yderflade, pådrager sig alvorlige kvæstelser. 
Forslaget følger de tekniske forskrifter i ECE-regulativ nr. 61 (ECE -
FN's økonomiske kommission for Europa) om ensartede bestemmelser for 
udragende dele på lastbilførerhuse. Dette ECE-regulativ er knyttet som 
bilag til overenskomsten af 20. marts 1958 om indførelse af ensartede 
vilkår for godkendelse af udstyr og dele til motorkøretøjer. 
- 2 -
Forslag t i I 
RÅDETS DIREKTIV 
OM UDRAGENDE DELE FORAN 
BAGPANELET PÅ FØRERHUSE 
TIL MOTORKØRETØJER I KLASSE N 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab, særlig artikel 100a, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), 
i samarbejde med Europa-Parlamentet (2), 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (3), og 
ud fra følgende betragtninger: 
Der skal vedtages foranstaltninger med henblik på gradvis oprettelse af det 
indre marked i løbet af perioden indtil den 31. december 1992; det indre 
marked indebærer et område uden indre grænser med fri bevægelighed for 
varer, personer, tjenesteydelser og kapital; 
de tekniske forskrifter, som motorkøretøjer skal opfylde ifølge national 
lovgivning, vedrører bl.a. udragende dele på lastvognes førerhuse; 
(1) EFT nr. C 
(2) EFT nr. C 
(3) EFT nr. C 
- 3 -
Disse forskrifter er forskellige fra den ene medlemsstat til den anden; 
alle medlemsstaterne må derfor indføre de samme forskrifter som tillæg til 
eller i stedet for de nugældende bestemmelser, således at alle 
køretøjstyper kan omfattes af EØF-typegodkendelsesproceduren i Rådets 
direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes 
lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer 
dertil (4), senest ændret ved direktiv 88/403/EØF (5); 
for at øge færdselssikkerheden er det afgørende nødvendigt, at førerhuse på 
motorkøretøjer i klasse N ikke er forsynet med skarpe, udragende dele, der 
ved ulykkestilfælde kan udsætte personer, som kommer i kontakt med 
køretøjets yderflade, for risiko eller alvorlige kvæstelser; 
det anbefales at følge de tekniske forskrifter i ECE (Den Økonomiske 
Kommission for Europa) - regulativ nr. 61 om ensartede bestemmelser for 
udragende dele på lastbiI førerhuse; dette ECE-regulativ er knyttet som 
bilag til aftalen af 20. marts 1958 om vedtagelse af ensartede betingelser 
for godkendelse og gensidig anerkendelse af godkendelse af tilbehør og dele 
til motordrevne køretøjer; 
den procedure, hvorefter bilagene til direktiv 70/156/EØF skal tilpasses 
til den tekniske udvikling, er fastsat i samme direktivs artikel 13; den 
tekniske udvikling kræver imidlertid en omgående tilpasning af de tekniske 
forskrifter i særdirektiverne; for at forenkle og fremskynde proceduren bør 
disse tilpasninger derfor vedtages af Kommissionen; i alle tilfælde, hvor 
Rådet giver Komissionen myndighed til at indføre forskrifter for 
motorkøretøjssektoren, bør der fastsættes en procedure, hvorefter 
Kommissionen og medlemsstaterne først fører samråd i et rådgivende udvalg -
(4) EFT nr. L 42 af 23.2.1970, s. 1. 
(5) EFT nr. L 220 af 8.8.1987, s. 44. 
- 4 -
Artikel 1 
Ved "Køretøj" forstås i dette direktiv ethvert motorkøretøj, med eller 
uden karrosseri, som tilhører den i bilag I til direktiv 70/156/EØF 
definerede klasse N, er bestemt til kørsel på vej, forsynet med mindst fire 
hjul og konstrueret til en maksimal hastighed på over 25 km/t. 
Artikel 2 
Medlemsstaterne kan ikke nægte en køretøjstype EØF-typegodkendelse eller 
national typegodkendelse eller afvise eller forbyde salg, indregistrering, 
ibrugtagning eller benyttelse af et køretøj på grund af udragende dele 
foran førerhusets bagpanel, hvis dette køretøj opfylder forskrifterne i 
b i I ag 1. 
Artikel 3 
Alle ændringer, som kræves for at tilpasse forskrifterne i dette direktivs 
bilag til den tekniske udvikling, vedtages af Kommissionen efter proceduren 
i artikel 4. 
Artikel 4 
Kommissionen bistås af udvalget nedsat i henhold til artikel 12 i direktiv 
70/156/EØF. 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de 
foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver udtalelse om dette 
udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyntagen 
ti I de pågældende spørgsmåls hastende karakter, i givet fald ved 
afstemning. 
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret 
ti I at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. 
_ 5 -
Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den 
underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse 
Artikel 5 
Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i 
kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 1. oktober 1992. De 
underretter straks Kommissionen herom. 
Når medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, henvises der deri til 
dette direktiv, eller de ledsages ved offentliggørelsen af en sådan 
henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af 
medlemsstaterne. 
Artikel 6 
Fra den 1. oktober 1993 
må medlemsstaterne ikke længere udstede det dokument, som er nævnt i 
artikel 10, stk. 1, sidste led, i direktiv 70/156/EØF, for en type 
køretøj, hvis udragende dele foran bagpanelet på førerhuse ikke 
opfylder bestemmelserne i næværende direktiv 
kan medlemsstaterne nægte at meddele national standardtypegodkendelse 
af en type køretøj, hvis udragende dele foran bagpanelet på førerhuse 
ikke opfylder bestemmelserne i næværende direktiv. 
Artikel 7 
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne 
Udfærdiget i Bruxelles, den 1992 
- 6 -
1. ANVENPELSESQMRÅPE 
Dette direktiv gælder udragende dele foran bagpanelet på førerhuse 
til motorkøretøjer i klasse N; det er begrænset til yderfladen, 
således som den defineres herunder, og gælder ikke udvendige 
førerspejle og holdere til dem eller udstyr som antenner eller 
bagagebærere. 
2. DEFINITIONER 
I dette direktiv forstås ved: 
2.1. "Yderflade, den del af køretøjet, der befinder sig foran 
førerhusets bagpanel, således som dette defineres i punkt 2.5. Den 
omfatter elementer som forskærme, forreste kofanger og forhjul, men 
ikke bagpanelet selv; 
2.2. "Godkendelse af køretøj", godkendelse af en køretøjstype for så 
vidt angår udragende dele; 
2.3. "Køretøjstype", motorkøretøjer, der ikke adskiller sig fra hinanden 
på sådanne væsentlige områder som "yderflade"; 
2.4. "Førerhus". den del af karosseriet, som udgør fører- og 
passagerkabinen, herunder dørene-, 
2.5. "Førerhusets baqpanel". den bagerste del af fører- og 
passagerkabinens yderflade. Kan førerhusets bagpanel ikke 
pladsbestemmes, anses det i dette direktiv for at være det 
lodrette, tværgående plan, 50 cm bag førersædets R-punkt, når 
sædet, hvis det kan indstilles, er anbragt i sin bagerste 
førerposition (se bilag III til direktiv 77/649/EØF). Er førerhuset 
forsynet med mere end en række sæder, bestemmes førerhusets 
bagpanel med det bagerste passagersæde i bagerste position som 
udgangspunkt. Fabrikanten kan dog med den tekniske tjenestes 
tilslutning anmode om et andet mål, hvis det kan påvises, at 50 cm 
ikke passer til et bestemt køretøj; 
_ 7 -
2.6. "Referenceplan". et vandret plan, som går gennem forhjulenes 
centrum eller et lodret plan, som ligger 50 cm over jorden, idet 
det laveste af disse to planer benyttes; dette plan bestemmes for 
det lastede køretøj. 
2.7. "Gul vi i nie". en linje, der bestemmes således: aftegnes en kegle med 
lodret akse af vilkårlig højde og en halv topvinkel på 15 omkring 
det lastede køretøjs yderflade, således at karrosseriets yderflade 
bestandigt tangeres på det laveste punkt, er gulvlinjen det geome­
triske sted for tanger ingspunkterne. Ved bestemmelse af gulvlinjen 
tages der ikke hensyn til udstødningsrør eller hjul eller funktio­
nelle mekaniske anordninger på undervognen, f.eks. anbringelses-
anordning til donkraft, hjulophæng eller slæbeanordninger til brug 
ved havari. I rummet på hjuludskæringernes yderside tænkes anbragt 
en overflade, der uden at ændre retning forlænger de tilstødende 
yder flader. Der tages hensyn til den forreste kofanger, når gulv­
linjen skal bestemmes. Afhængigt af vogntypen, kan gulvlinjen 
trækkes enten ved kofangerprofilens yderkant eller ved karrosseri­
panelet under kofangeren. Er der to eller flere tanger ingspunkter 
samtidig, benyttes det laveste punkt ved bestemmelse af gulvlinjen. 
2.8. "Krumninqsradius". radius i den cirkelbue, som svarer nærmest til 
den pågældende komponents afrundede form. 
2.9. "Lastet køretøj", køretøjet lastet med den teknisk tilladte total­
masse og denne masses fordeling på akslerne efter fabrikantens 
anvisninger. 
3. ALMINDELIGE FORSKRIFTER 
3.1. Dette direktivs bestemmelser gælder ikke de dele af køretøjets 
"yderflade", som, når køretøjet er i køreklar stand, og døre, 
vinduer, lemme osv. er lukkede, befinder sig: 
3.1.1. udenfor et område, der foroven begrænses af et vandret plan 2,00 m 
over jorden og forneden enten af det i punkt 2.6. definerede 
referenceplan eller af den i punkt 2.7. definerede gulvlinje, alt 
efter fabrikantens valg. 
3.1.2. inden for det i punkt 3.1.1. beskrevne område, men uden at kunne 
tangeres under statiske betingelser af en kugle på 100 mm i 
diameter. 
- 8 -
3.1.3. Udgøres dette områdes nedre grænse af referenceplanet, tages der 
kun hensyn til de dele af køretøjet, som ligger mellem to lodrette 
planer, hvoraf det ene berører køretøjets yderflade og det andet 
ligger parallelt med det i en afstand af 80 mm fra køretøjets 
indre. 
3.2. Køretøjets "yderflade" må ikke være forsynet med udragende dele, 
der kan ramme fodgængere, cyklister eller motorcyklister. 
3.3. Ingen af de i punkt 4 nævnte komponenter må være forsynet med 
udragende, spidse eller skarpe dele eller fremspring, hvis form, 
dimensioner, retning eller hårdhed kan medføre, at personer, som 
ved sammenstød rammes eller strejfes af køretøjets yderflade, 
udsættes for øget risiko eller sværere kvæstelser. 
3.4. Udragende dele på yderfladen, hvis hårdhed er under 60 Shore A, kan 
have en lavere krumningsradius end de i afsnit 4 foreskrevne 
værdier. 
3.5. Ingen af yderfladens udragende dele må have en krumningsradius på 
under 2,5 mm, jf. dog bestemmelserne i punkt 4. 
4. S*BUfiE FORSKRIFTER 
4.1. Ornamenter, handelssvmboler. bogstaver og tal i handelsmærker 
4.1.1. Ornamenter, handelssymboler, bogstaver og tal i handelsmærker må 
ikke have en krumningsradius under 2,5 mm. Dette krav gælder 
imidlertid ikke, hvis disse dele ikke rager mere end 5 mm ud fra 
den omgivende overflade; i så fald skal deres udadrettede kanter 
dog være afrundede 
4.1.2. Ornamenter, handelssymboler og bogstaver og tal i handelsmærker, 
som rager mere end 10 mm ud fra den omgivende overflade, skal give 
efter, gå af eller bøje sig, hvis deres mest fremspringende punkt 
udsættes for en påvirkning på 10 daN i en hvilken som helst retning 
i et plan, der ligger nogenlunde parallelt med den overflade, de er 
anbragt på. De 10daN påføres ved hjælp af et stempel med en plan 
endeflade på højest 50 mm i dm. Er dette ikke muligt, benyttes en 
tilsvarende metode. Når ornamenterne har bøjet sig, givet efter 
eller er gået af, må den tilbageblevne del ikke rage mere end 10 mm 
frem og ikke have spidse eller skarpe kanter. 
4.2. Lyqteafskærmnino oa lygtekranse 
4.2.1. Udragende lygteafskærmning og kranse på forlygter er tilladt, 
forudsat de ikke rager mere end 30 mm ud over lygteglassenes 
yderflade og deres krumningsradius overalt er på mindst 2,5 mm. 
- 9 -
4.2.2. Tilbagetrækkelige forlygter skal opfylde kravene i punkt 4.2.1. 
både i brugsstilling og tilbagetrukken stilling. 
4.2.3. Bestemmelserne i punkt 4.2.1. gælder ikke lygter, som er forsænket 
i karrosseriet, eller som karrosseriet rager ud over, forudsat 
karrosseriet opfylder kravene i punkt 3.2. 
4.3. Gitre 
Gitterdele skal have en krumningsradius på: 
mindst 2,5 mm, hvis afstanden mellem de tilstødende dele er over 
40 mm 
mindst 0,5 mm, hvis afstanden er under 25 mm. 
4.4. Vindues- pg lygteyiskere 
4.4.1. Disse anordninger skal være udført således, at viskerarmen er 
forsynet med en beskyttelsesbeklædning, hvis krumningsradius er 
mindst 2,5 mm, og hvis overfladeareal er mindst 150 mm, målt i 
projektionen af et afsnit, der ikke ligger længere end 6,5 mm fra 
det punkt, som rager længst frem. 
4.4.2. Dyser til forrudevaskere og lygteviskere skal have en krumnnings-
radius på mindst 2,5 mm. Rager de længere frem end 5 mm, skal de 
udadrettede kanter være afrundede. 
4.5. Beskyt te Isesanordn i nger (kofangere) 
4.5.1. Beskyttelsesanordninger på forpartiet skal have yderenderne bøjet 
ind mod karrosseriets yderflade. 
4.5.2. Bestanddelene i beskyttelsesanordninger til forpartiet skal være 
således konstrueret, at alle udadvendte stive overflader har en 
krumningsradius på mindst 5 mm. 
4.5.3. Udstyr som slæbekroge og spil må ikke rage længere frem end 
kofangerens forside. Dog må spil rage længere frem end kofangerens 
forside, hvis de, når de ikke er i brug, er dækket af en beskyttel­
sesbeklædning med en krumningsradius på mindst 2,5 mm. 
4.5.4. Dele af kofangeren eller dele, som er anbragt på eller i den, 
omfattes ikke af kravene i punkt 4.5.2., hvis de ikke rager længere 
ud end 5 mm. Kanterne på anordninger, der ikke rager længere ud end 
5 mm, skal være afrundede. For anordninger, som er anbragt på 
kofangeren og omtales i andre punkter i dette direktiv, gælder 
direktivets særlige forskrifter. 
- 10 -
4.6. Håndtag, hængsler og trykknapper til døre, bagagerum og motorhjelm 
samt venti lationsklapper og håndgreb 
4.6.1. Disse dele må ikke rage længere ud end følgende mål: trykknapper: 
30 mm, håndgreb og fastgøringsanordninger til motorhjelmen: 70 mm, 
i alle andre tilfælde: 50 mm. Deres krumningsradius skal være 
mindst 2,5 mm. 
4.6.2. Hvis sidedørenes håndtag er af drejetype, skal de opfylde et af 
følgende krav: 
4.6.2.1. Drejes håndtaget parallelt med dørfladen, skal håndtagets åbne 
ende vende bagud. Sådanne håndtags yderende skal være bøjet ind 
mod dørfladen og anbragt i beskyttende omgivelser eller en 
fordybning. 
4.6.2.2. Håndtag, som drejes udad i andre retninger end parallelt med 
dørfladen, skal i lukket stilling være anbragt i beskyttende 
omgivelser eller en fordybning. Den åbne ende skal vende bagud 
el ler nedad. 
Håndtag, som ikke opfylder det sidste krav, kan dog tillades, hvis 
de har en selvstændig ti Ibagetræksmekanisme, 
de ikke kan rage længere end 15 mm ud, hvis ti I bagetræksmekanismen 
svigter 
de i åben stilling har en krumningsradius på mindst 2,5 mm (dette 
gælder dog ikke, hvis de i maksimal åben stilling ikke rager 
længere ud end 5 mm og kanterne på de dele, som vender udad, er 
afrundede) 
endefladens areal målt højest 6,5 mm fra det længst fremspringende 
punkt, er mindst 150 mm2. 
4.7. Trinbrætter 
Trinbrætter og trin skal have afrundede kanter. 
4.8. Sideafskærmning til afbøjning af luft og regn samt vinduesaf-
skærmning til afbøjning af stænk og luft 
Kanter, som kan vende udad, skal have en krumningsradius på mindst 
1 mm. 
4.9. Kanter på karroseriplader 
Kanter på karroseriplader er tilladte, hvis kanten er bøjet ind mod 
karroseriet, så den ikke kan tangeres af en kugle på 100 mm i 
diameter eller er forsynet med en beskyttende beklædning, hvis 
krumningsradius er mindst 2,5 mm. 
- 11 -
4.10. Hlulmøtrikker. hiuldæksler oo beskyttelsesanordninger 
4.10.1. Hjulmøtrikker, hjulkapsler og beskyttelsesanordninger må ikke danne 
finneformede fremspring. 
4.10.2. Under ligeudkørsel må, med undtagelse af dækket, ingen del af 
hjulet, som befinder sig over det vandrette plan gennem rota­
tionsaksen rage længere frem end den lodrette projektion i vandret 
plan af karroseriplanelets kant over hjulet. Dog kan beskyttelses­
anordninger, som dækker hjulmøtrikker og nav, hvis funktionelle 
krav berettiger det, rage længere frem end den lodrette projektion 
af karroseripanelets kant over hjulet, forudsat den udragede dels 
overflade har en krumningsradius, som er mindst 5 mm, og den under 
ingen omstændigheder rager længere end 30 mm ud over den lodrette 
projektion af karroseripanelets kant over hjulet. 
4.10.3. Beskyttelsesanordninger, som opfylder kravene i punkt 4.10.2., 
anbringes, hvis bolte eller møtrikker rager længere ud en projek­
tionen af dækkets yderside (den del af dækket, som befinder sig 
over det vandrette plan gennem hjulets rotationsakse). 
4.11. Udstødningsrør og anbringelsesanordninger til donkraft 
4.11.1. Udstødningsrør og (eventuelle) anbringelsesanordninger til donkraft 
må ikke rage mere end 10 mm ud over den lodrette projektion af 
gulvlinjen eller den lodrette projektion af referenceplanets 
skæringspunkt med køretøjets yderflade. 
4.11.2. Uanset ovenstående bestemmelse kan udstødningsrør rage længere end 
10 mm ud, hvis rørets kanter er afrundede til en krumningsradius på 
mindst 2,5 mm. 
4.12. Afstande og udragende dele måles efter bestemmelserne i bilag II. 
5. ANSØGNING OM EØF-TYPEGODKENDELSE 
5.1. Ansøgning om EØF-typegodkendelse af en køretøjstype for så vidt 
angår udragende dele indgives af køretøjets fabrikant eller dennes 
repræsentant. 
5.2. Ansøgningen ledsages af følgende dokumenter i tre eksemplarer: 
- 12 -
5.2.1. En beskrivelse af køretøjstypen og de udragende dele foran fører­
husets bagpanel, herunder de i bilag III nævnte enkeltheder, 
foruden de i direktiv 70/156/EØF, artikel 3, forlangte dokumenter 
5.2.2. fotografier af køretøjets sider og dets forparti 
5.2.3. de måltegninger af yderfladen, herunder udragende dele, R-punktet, 
referenceplanet eller gulvlinjen, som den tekniske tjeneste finder 
nødvendige for at kunne påvise overensstemmelse med bestemmelserne 
i afsni t 3 og 4. 
5.3. Ansøgeren stiller følgende til rådighed for den tekniske tjeneste, 
der udfører godkendelsesafprøvningerne.-
5.3.1. et køretøj, som er repræsentativt for den type, der skal godkendes, 
samt den (de) del(e) af køretøjet, der betragtes som afgørende for, 
at den i dette direktiv foreskrevne afprøvning og kontrol kan 
udføres 
5.3.2. visse dele og prøver af de benyttede materialer, såfremt den 
tekniske tjeneste forlanger det. 
6. EØF-TYPEGODKENDELSE 
Der indrømmes EØF-typegodkendelse og udstedes en attest efter 
modellen i bilag IV, hvis det køretøj, der ønskes godkendt, er i 
overensstemmelse med bestemmelserne i dette bilags afsnit 5 og 
opfylder kravene i afsnit 3 og 4. 
7. FORLÆNGELSE AF EØF-TYPEGODKENDELSEN 
7.1. Enhver ændring af køretøjstypen eller de udragende dele foran 
førerhusets bagpanel meddeles den myndighed, som har godkendt 
køretøjstypen. Denne myndighed kan 
7.1.1. anse ændringerne for at være uden nævneværdig virkning, således at 
køretøjet stadig opfylder kravene 
7.1.2. eller kræve en yderligere afprøvningsrapport fra den tekniske 
tjeneste som udfører afprøvningerne. 
7.2. Den myndighed, der forlænger typegodkendelsen, giver forlængelsen 
et løbenummer i typegodkendelsesattesten, således som vist i bilag 
IV. 
- 13 -
BILAG II 
MALING AF AFSTANDE OG UDRAGENDE DELE 
1. METODE TIL MALING AF UDRAGENDE DELE PA YDERFLADEN 
1.1. Målene på en udragende del, som sidder på et konvekst panel, kan 
bestemmes enten direkte eller ved henvisning til en tegning af et 
passende udsnit af den pågældende monterede del. 
1.2. Kan en udragende del, som ikke sidder på et konvekst panel, ikke 
bestemmes ved simpel måling, bestemmes det ved hjælp af den mak­
simale variation i afstanden mellem panelets referencelinje og 
centrum i en kugle på 100 mm i diameter, der bevæges i stadig 
kontakt med den pågældende del. Figur 1 viser et eksempel på denne 
metode. 
1.3. Det udragende parti på håndgreb måles i forhold til et plan, som 
går gennem fastgørelsespunkterne. Figur 2 viser et eksempel. 
2. METODE TIL MALING AF DET UDRAGENDE PARTI PA LYGTEAFSKÆRMNING OG 
LYGTEKRANSE 
2.1. Det udragende parti i forhold til lygtens yderside måles vandret 
fra tanger ingspunktet for en kugle med 100 mm i diameter, som vist 
i figur 3. 
3. METODE TIL MALING AF AFSTANDEN MELLEM GITTERDELE 
3.1. Afstanden mellem gitterde le er afstanden mellem to planer, som går 
gennem kuglens tanger ingspunkter og vinkelret på forbindelseslinjen 
mellem tanger ingspunkterne. Figur 4 og 5 viser eksempler på 
benyttelse af denne metode. 
- 14 -
Håndgreb 
Afskærmning 
Målt afstand 
Walt afstand 
100 mm'0 Karosseripanel 
Malt udragning 
(Vandret) 
Figur 3 Lygteglas 
Gitterdelè 
\> i i i i i- T-nr 
Figur 5 
- 1J-
BI LAG III 
MODEL TIL OPLYSNINGSSKEMA (a) 
Følgende oplysninger indsendes i de relevante tilfælde i 
tre eksemplarer med en indholdsfortegnelse. 
Eventuelle tegninger skal være tilstrækkeligt 
detaljerede og udført i passende målestok 
i A4-format eller sammenfoldet til denne størrelse. 
Eventuelle fotografier skal være tilstrækkeligt 
detaljerede og udført i A4-format eller sammenfoldet 
t i I denne størrelse. 
Eventuelle fotografier skal være tilstrækkeligt detaljerede, 
For mikroprocesstyrede funktioner anføres relevante 
funkt i onsspec i f i kat i oner. 
0. ALMINDELIGE OPLYSNINGER 
0.1. Mærke (producentens firmabetegnelse): 
0.2. Type og handelsbetegnelse (eventuelle varianter anføres): 
0.3. Typeidentificeringsmærker, hvis sådanne er anbragt på køretøjet 
(b): 
0.3.1. Mærkets anbringelsessted: 
0.4. Køretøjsklasse (c): 
0.5. Fabrikantens navn og adresse: 
0.6. Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: 
0.7. Foreskrevne skiltes og påskrifters anbringelsessted og 
anbr ingelsesmåde 
0.7.1. På chassiet: 
0.7.2. På karrosseriet: 
0.8. Stelnummerer ingen i typeserien begynder med nr. ... 
- 1*-
1. KØRETØJETS ALMINDELIGE KQNSTRUKTIONSSPECIF I KAT IONER 
1.1 Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: 
1.2 Måltegning af hele køretøjet: 
1.3 Antal aksler og hjul (eventuelt antal larvefødder): 
1.3.2 Antal styrende aksler og deres placering: 
1.7 Førerhus (frembygget, halvt frembygget eller normalt): 
2. MASSE OG PI MENS I ONER (e) (i kg og mm) (der henvises eventuelt til 
tegningen) 
2.3 Sporvidde(r) og akselbredde(r) 
2.3.1 Hver styrende aksels sporvidde (i) 
2.4 Køretøjets hovedimensioner (totalmål) 
2.4.1 For chassis uden karrosseri 
2.4.1.2 Bredde (k): 
2.4.1.3 Højde (ulastet) (1) (ved ophæng med niveauregulering angives normal 
køreposi t ion): 
2.4.1.4 Overhæng fortil (m): 
2.4.1.6 Frihøjde (som defineret i fodnote c), punkt 4.5.4 i dette bilag): 
2.4.2 For chassis med karrosseri 
2.4.2.2 Bredde (k): 
2.4.2.3 Højde (ulastet) (1) (ved ophæng med niveauregulering angives normal 
køreposi t ion): 
2.4.2.4 Overhæng fortil (m): 
2.4.2.6 Frihøjde (som defineret i fodnote (c), punkt 4.5.4, i dette bilag): 
2.6 Køretøjets masse i køreklar stand med karrosseri eller chassiets 
masse med førerhus, hvis fabrikanten ikke monterer karrosseriet 
(iberegnet kølevæske, olie, brændstof, værktøj, reservehjul og 
fører) (p): 
2.6.1 Denne masses fordeling på akslerne, og i tilfælde af sættevogn, 
belastning på koblingens kongetap: 
2.8 Den af fabrikanten opgivne teknisk tilladte totalmasse: 
2.8.1 Denne masses fordeling på akslerne, og i tilfælde af sættevogn, 
belastning på koblingens kongetap: 
2.2.9 Det af fabrikanten opgivne teknisk tilladte akseltryk pr. aksel, og 
i tilfælde af sættevogn, belastning på koblingens kongetap: 
5. AKSLER 
5.1 Tegning af de enkelte aksler med angivelse af materialer og 
eventuel angivelse af mærke og type: 
- 1 ï-
HJUL0PH4NG 
6.1 Tegning af ophængssystemet: 
6.2 Normal dæk- og h jul monter ing 
6.2.1 Godkendte dækkombinationer og dækkenes fordeling på akslerne: 
6.2.2 Største og mindste dækstørrelse: 
6.2.3 Øvre og nedre grænse for rulleradius: 
6.2.4 Det af fabrikanten anbefalede dæktryk: ...kPa 
6.2.5 Dæk/hjulkombination(er) : 
6.3 De enkelte aksel- eller hjulophængs konstruktion og type: 
6.3.1 Niveauregulering: Ja/nej (1) 
6.4 Beskrivelse af ophængets fjederelementer (konstruktion, 
materialeegenskaber og dimensioner): 
9.11 Udragende dele 
9.11.1 Generel oversigt (tegning eller fotografier), som viser de anbragte 
deles udseende og placering: 
9.11.2 Tegning og/eller fotografier, f.eks. i relevante tilfælde af dør-
og vinduesstolper, luftindtagsgitre, radiatorgitre, vinduesviskere, 
afløbsrender, håndtag, glideskinner, klapper, dørhængsler og 
dør I åse, kroge, øjer, dekorativt udstyr, mærker, emblemer og 
fordybninger samt eventuelle andre udragende dele og dele af 
yderfladen, der kan betragtes som kritiske (f.eks. belysnings-
udstyr). Er de i det foregående nævnte dele ikke kritiske, kan 
dokumentationen erstattes af fotografier, eventuelt ledsaget af 
må I sang i ve I ser og/eller tekst: 
9.11.4 Tegning af kofangeren: 
9.11.5 Tegning af gulvlinjen 
9.16 Skærme 
9.16.1 Kort beskrivelse af køretøjets skærme: 
9.16.2 Detaljerede tegninger af skærmene og deres placering på køretøjet 
under hensyntagen til dæk-/, hjulkombinationernes yderkanter 
9.17 Foreskrevne skilte 
9.17.1 Fotografier og/eller tegninger af de foreskrevne skiltes og 
påskrifters anbringelsessted og af stelnummeret: 
9.17.2 Fotografier og/eller tegninger af skiltenes og påskrifternes 
of i ci el le del (færdigt eksempel med må I sang i ve Iser): 
9.17.3 Fotografier og/eller tegninger af stelnummeret (færdigt eksempel 
med må I sang i ve I ser): 
9.17.4 Fabrikantens attest på overensstemmelse med kravene i direktiv 
76/114/EØF, bilag I, punkt 3 
9.17.4.1 Angives køretøjets almindelige egenskaber i afsnit 2 ved hjælp 
af tegn, anføres disse egenskaber: 
9.17.4.2 Angives overensstemmelse med kravene i punkt 3.1.1.3 ved hjælp 
af tegn i afsnit 2, forklares tegnenes betydning: 
BILAG IV 
MODEL 
(maksimalt format: A4 (210 x 297 mm) 
EØF-TYPEG0PKENPEUSE3ATTEST 
(køretøj) 
MYNDIGHEDERNES 
STEMPEL 
Meddelelse vedrørende 
- typegodkendelse (1) 
- forlængelse af typegodkendelse (1) 
- afslag på typegodkendelse (1) 
af en køretøjstype i henhold til direktiv .... om udragende dele foran 
bagpanelet på førerhuse til motorkøretøjer i klasse N 
EØF-typegodkendelse nr.: Forlængelse nr.: 
AF§N)T 
0.1 Mærke (firmabetegnelse) 
0.2 Type og handelsbetegnelse (eventuelle varianter anføres) 
0.3 Typeidentificeringsmærker, hvis sådanne er anbragt på køretøjet 
0.3.1 Mærkets anbringelsessted: 
0.4 Køretøjsklasse (3) 
0.5 Fabrikantens navn og adresse: 
0.6 Navn og adresse på fabrikantens eventuelle repræsentant: 
(1) Det ikke relevante overstreges. 
(2) Benyttes der typeidentificeringsmærker, anbringes de kun på køretøjer, 
som er godkendt i henhold til det pågældende direktiv. Indeholder 
typeidentificeringsmærkerne tegn, som ikke er nødvendige for 
beskrivelsen af den køretøjstype, typegodkendelsesattesten gælder, 
erstattes disse tegn i dokumenterne med symbolet "?" (f.eks. abc 
??23??). 
(3) Som defineret i fodnote (b) i bilag I til direktiv 70/156/EØF. 
-*9-
BILAG IV 
AFSNIT II 
1. Supplerende oplysninger om køretøjet 
chassis, førerhus /fuldstændigt køretøj med karrosseri (1) 
1.1 Type førerhus (frembygget, halvt frembygget, normalt): 
1.2 Førerhusets bredde på køretøjet: mm 
1.3 Førerhusets højde på køretøjet: mm 
1.4 Køretøjets teknisk tilladte totalmasse: t 
1.5 Teknisk tilladte akseltryk på forakslen (forakslerne) 
1.5.1 1. Aksel 
2. Aksel 
3. Aksel (1) 
1.7 Dæk-/hjulstørrelser : 
2. Teknisk tjenesteyder foretager afprøvningerne: 
3. Afprøvningsrapportons dato 
4. Afprøvningsrapportons nummer: 
5. Begrundelse for eventuel forlængelse af typegodkendelsen: 
6. Eventuelle bemærkninger: 
6.1 Køretøjstypen, herunder karosseriet, opfylder også forskrifterne i 
direktiv 74/483/EØF: ja/nej1> 
7. Sted: 
8. Dato: 
9. Underskrift: 
10. Alle dokumenter, som i forbindelse med typegodkendelsen er blevet 
indsendt til godkendelsesmyndighederne, kan fås ved henvendelse ti 
dem. En liste over disse dokumenter er vedlagt. 
1) Det ikke gældende overstreges. 
FICHE D'IMPACT SUR LA COMPETITIVITE ET L'EMPLOI 
Proposition de directive du Conseil concernant le rapprochement des 
législations des Etats membres relatives aux : 
saillies extérieures des cabines des véhicules commerciaux. 
I. Quelle est la justification principale de la mesure ? 
- Achèvement de la procédure de réception CEE des véhicules automobiles 
- Harmonisation des législations nationales. 
- Augmentation de la sécurité de la circulation routière. 
II. Caractéristiques des entreprises concernées / 
En particulier : 
- y-a-t-il un grand nombre de PME ? Non. 
- note t'on des concentrations dans des régions : 
, eligibles aux aides régionales des E.M. ? Non. 
. eligibles. au Feder ? Non. 
III. Quelles sont les obligations imposées aux entreprises ? 
Respecter les prescriptions desdites directives assurant ainsi le libre 
accès de leurs véhicules dans tout le territoire de la Communauté. 
IV. Quelles sont les obligations susceptibles d'être imposées 
indirectement aux entreprises via les autorités locales ? 
Respecter les prescriptions desdites directives assurant ainsi le libre 
accès de leurs véhicules dans tout le territoire de la Communauté. 
V. Y-a-t-il des mesures spéciales pour les PME ? Non. 
- lesQuelles ? 
VI. Quel est l'effet prévisible : 
- sur la compétitivité des entreprises ? 
pas d'effet prévisible. 
- sur l'emploi ? 
pas d'effet prévisible. 
VII. Les partenaires sociaux ont-ils été consultés ? Oui 
- Avis des partenaires sociaux : Favorable. ••x>." 

ISSN 0254-1459 
KOM(91) 238 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 07 
Katalognummer : CB-CO-91-289-DA-C 
ISBN 92-77-73870-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
Lr2985 Luxembourg