DA Den Europæiske Unions Tidende C 107/53

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af et radiofrekvenspolitikprogram

KOM(2010) 471 endelig — 2010/0252 (COD)

og meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om bredbånd i Europa: Investering i digitalt drevet vækst

KOM(2010) 472 endelig

2011/C 107/11

Ordfører: Thomas MCDONOGH

Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 7. oktober 2010 under henvisning til artikel 114 og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af et radiofrekvenspolitikprogram

KOM(2010) 471 endelig — 2010/0252 (COD).

Kommissionen besluttede den 20. september 2010 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Bredbånd i Europa: Investering i digitalt drevet vækst

KOM(2010) 472 endelig.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, der vedtog sin udtalelse den 2. februar 2011.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 469. plenarforsamling den 16.-17. februar 2011, mødet den 16. februar 2011, følgende udtalelse med 108 stemmer for og 2 hverken for eller imod:

1. Konklusioner

1.1 EØSU roser Kommissionen for alle tre dokumenter i denne bredbåndspakke. De fremsættes på rette tidspunkt, er velargumenterede og har et bredt anvendelsesområde.

1.2 EØSU bakker stærkt op om den digitale dagsordens mål om at opnå bæredygtige økonomiske og sociale fordele af et digitalt indre marked baseret på hurtigt og ultrahurtigt internet og tilslutter sig fuldt ud det ambitiøse mål om bredbånd, der beskrives i dette flagskibsinitiativ (1). Udvalget mener dog, at der om nogle få år bør fastsættes endnu mere ambitiøse mål for internetforbindelser, hvis Europa skal forblive konkurrencedygtigt på verdensplan (2).

1.3 Udvalget har med foruroligelse bemærket, at arbejdsløsheden fortsætter med at stige i EU, særligt blandt unge (under 25 år) (3). EØSU mener, at en vellykket gennemførelse af bredbåndspakken er en forudsætning for at kunne tackle arbejdsløsheden ved at skabe en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i Europa, som er et mål i Europa 2020-strategien.

1.4 EØSU bemærker med tilfredshed, at de regulerende principper, der fastsættes i bredbåndspakken, er i overensstemmelse med de reviderede rammebestemmelserne for elektronisk kommunikation (4).

1.5 EØSU mener, at princippet om netneutralitet (5) er af afgørende betydning for fremtidens internettjenester i Europa. Vi har gjort os bekendt med Kommissionens rapport om den offentlige høring om det åbne internet og netneutralitet (6) og er glad for, at næstformanden for Kommissionen, Neelie Kroes (7), bakker op om princippet. Udvalget er dog bekymret for, at tjenesteleverandører med en stærk markedsposition vil få et stort kommercielt incitament til at handle i modstrid med princippet om netneutralitet og mod de fleste borgeres interesser. EØSU mener, at det kan være nødvendigt at ændre rammebestemmelserne på teleområdet (8) for at styrke de nationale tilsynsmyndigheders beføjelser til at sikre, at internettet holdes åbent i hele Europa, og at princippet om netneutralitet overholdes fuldt ud af tjenesteleverandørerne.

1.6 EØSU henleder Kommissionens opmærksomhed på et stort antal tidligere udtalelser fra EØSU, hvori udvalget bekræftede sin støtte til informationssamfundet, Europa 2010-strategien og den digitale agenda samt udtalelser, hvori EØSU omtalte behovet for højkvalitets- og højhastighedsinternetforbindelser i hele EU samt for gennemførelsen af velafbalancerede lovgivningsmæssige rammer for kommunikationstjenester, som vil føre til tjenester af høj kvalitet til rimelige priser (9).

1.7 Bredbåndsstrategi

1.7.1 EØSU mener, at en effektiv gennemførelse af EU's bredbåndsstrategi er en forudsætning for borgernes fremtidige økonomiske og sociale velbefindende. I betragtning af at de økonomiske forhold vil være svære for mange i de kommende år, er EØSU dog bekymret for, at det vil være en væsentlig udfordring for Europa at opnå bredbåndsmålene. EØSU opfordrer Rådet, Kommissionen, medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder til at gøre alt, hvad der står i deres magt for at støtte gennemførelsen af bredbåndsmålene i den digitale agenda.

1.7.2 EØSU mener, at universel adgang til højhastighedsbredbånd er et nøgleinstrument i indsatsen for at fremme social og territorial samhørighed (10). Vi bifalder planerne om at udvide brugen af strukturfondene og fonde til udvikling af landdistrikter til også at støtte udbredelsen af en kommercielt bæredygtig bredbåndsinfrastruktur. Det er dog også meget vigtigt, at fordelene ved denne investering tilfalder borgerne i form af højkvalitetstjenester og en betydelig nedbringelse af slutbrugernes omkostninger. Udvalget opfordrer medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder til at oprette gratis WiFi hotspots på offentlige områder som en støtte til den digitale dagsorden.

1.7.3 EØSU henleder Kommissionens opmærksomhed på, at en nedbringelse af omkostningerne ved oprettelse af bredbåndsinfrastruktur i hele Europa vil have en multiplikatoreffekt på økonomien og livskvaliteten. Vi opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder til at gøre, alt hvad de kan, for at nedbringe disse omkostninger.

1.7.4 EØSU bifalder foranstaltningerne for at fremme og støtte investering i bredbåndsinfrastruktur, men efterlyser investeringer, der styrker konkurrencen. Det ville bekymre EØSU, hvis støtten blev gennemført på en måde, der gav uforholdsmæssigt store fordele til tjenesteleverandører med en stærk markedsposition.

1.7.5 EØSU er dog skuffet over, at medlemsstaterne hidtil har gjort ringe brug af fondsmidlerne til bredbånd (11). Den planlagte vejledning til medlemsstaterne om, hvordan der kan sættes skub i programmerne og søges om støtte til dem, imødeses.

1.8 Radiofrekvenspolitikken

1.8.1 EØSU glæder sig over, at der under radiofrekvenspolitikprogrammet fastlægges bestemmelser, der frigør tilstrækkelige og passende frekvenser og dermed sikrer trådløse bredbåndsteknologiers dækning og kapacitet, så målene for 2020 kan opfyldes. Udvalget bifalder også, at bredbåndsudvikling fremmes yderligere gennem konkurrencefremmende foranstaltninger såsom indførelsen af handel med frekvenser og foranstaltninger til forebyggelse af potentielle forvridninger, når de eksisterende tilladelser ændres.

1.8.2 EØSU er også glad for at konstatere, at der i radiofrekvenspolitikprogrammet udtrykkeligt fastsættes et mål om senest i 2013 at frigøre 800 MHz-båndet (digitaliseringsudbyttet), særligt i landdistrikter. Udvalget opfordrer medlemsstaterne til at frigøre disse frekvenser med det samme.

1.8.3 Udvalget bemærker også planerne om at anvende satellitbaseret bredbånd til rimelige priser for at sikre dækning i fjerntliggende områder, der ikke kan betjenes ved hjælp af landbaserede metoder.

1.8.4 EØSU tilslutter sig Kommissionens opfordring til medlemsstaterne om at hjælpe med at hurtigt at opfylde målet om bredbåndsdækning ved umiddelbart at vedtage politikker for at:

— stille tilstrækkeligt store frekvensbånd til rådighed (12);

— tildele brugsrettigheder hurtigt til de ledige frekvenser;

— skabe øget fleksibilitet og konkurrence;

— tillade sekundær handel med frekvenserne for at lette tilpasning til markedsudviklingen.

1.9 Næste generation af accesnet

1.9.1 Næste generation af accesnet er virkelig dyre at iværksætte og indebærer betydelige risici for investorerne. Vi bemærker, at forslaget tager disse risici i betragtning og giver mulighed for indførelse af en risikopræmie for regulerede adgangsomkostninger.

1.9.2 EØSU synes godt om Kommissionens kreative tilgang bag forslaget om at yde støtte til saminvesteringsordninger, som kan sprede den enkelte virksomheds risiko.

1.9.3 Udvalget erkender, at en vellykket gennemførelse af adgangsbestemmelser for den næste generation af accesnet i meget høj grad er afhængig af de nationale tilsynsmyndigheders kapacitet til at gennemføre dem i alle medlemsstater. Udvalget anbefaler Kommissionen og medlemsstaterne at give størst mulig støtte til de nationale tilsynsmyndigheder og Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for Elektronisk Kommunikation (BEREC), så de kan få succes med denne vanskelige opgave.

2. Henstillinger

2.1 For at sikre et fortsat åbent internet og en fortsat beskyttelse af netneutraliteten, bør Kommissionen og de nationale tilsynsmyndigheder føre tæt tilsyn med de midler, operatørerne bruger til at styre datastrømmene i deres net, samt med konsekvenserne af disse på internetbrugerne i praksis.

2.2 Belært af erfaringen bør Kommissionen kigge nærmere på, om rammebestemmelserne på teleområdet er tilstrækkelige til at håndtere den trussel, som tjenesteleverandører udgør mod det åbne internet og netneutraliteten.

2.3 Nationale bredbåndsplaner bør snarest opdateres og omfatte projektplaner om tilvejebringelse af hurtigt og ultrahurtigt bredbånd.

2.4 Nationale bredbåndsplaner bør følge standarder for bedste praksis for projektplaner og indeholde detaljer om de ressourcer, der er nødvendige for at nå mål og overholde vigtige tidsfrister.

2.5 EU bør regelmæssigt gennemse de nationale bredbåndsplaner og gøre opmærksom på manglende ressourcer eller andre brister i forhold til planen.

2.6 Nationale bredbåndsplaner bør omfatte detaljer om alle direkte offentlige programmer for og investeringer i infrastruktur og anlægsarbejder, der vil lette opfyldelsen af målene i den digitale agenda.

2.7 EØSU anmoder også Kommissionen om at rette særlig opmærksomhed mod indvirkningen på konkurrencen i medlemsstaterne for at kontrollere, hvordan der gennemføres omkostningsbesparelser på bredbåndsnetværk.

2.8 Gennem passende mekanismer bør Kommissionen sikre, at radiofrekvenserne altid prissættes passende, så der kan leveres konkurrencedygtige tjenester, der også er økonomisk bæredygtige.

2.9 For at sætte skub i den digitale økonomi bør medlemsstater og regionale myndigheder fremme gratis WiFi hotspots i offentlige rum.

2.10 Når medlemsstater og regionale myndigheder gennemfører samfinansierede infrastrukturprojekter inden for rammerne af offentlige-private partnerskaber, skal de sørge for ikke at skade den sunde konkurrence på markedet (13).

2.11 I takt med at radioteknologi og -tjenester har udviklet sig, er det vigtigt, at folkesundhedsproblemer som den potentielt farlige indvirkning af elektromagnetiske felter prioriteres højt, og at offentligheden forsikres om, at der træffes foranstaltninger for at overvåge disse indvirkninger.

2.12 Når lokale myndigheder giver tilladelse til udbredelsen af trådløse netværk, mener EØSU, at de skal være hurtige til at kontrollere, om bestemmelserne om miljø og sundhed overholdes, så tjenester, der fuldt ud overholder disse bestemmelser, kan leveres hurtigt og billigt.

2.13 For at sikre at bestemmelser om næste generation af accesnet gennemføres på samme måde i hele EU og kunne påvise eventuelle ressourceproblemer, bør Kommissionen foreslå, at de nationale tilsynsmyndigheder underkaster sig en regelmæssig revision. Måske kunne denne revision være en peer review under ledelse af BEREC.

2.14 EU bør overveje at tildele BEREC fondsmidler til følgende formål:

— At nedsætte en ekspertpulje, der kan supplere de nationale tilsynsmyndigheders ekspertise, når der er behov for det;

— Finansiere et professionelt udviklingsprogram for personalet i de nationale tilsynsmyndigheder;

— Finansiere en revisionsfunktion og enhed for bedste praksis, der kan hjælpe med at sikre ensartet kvalitet i gennemførelsen af bestemmelserne i hele EU.

3. Baggrund

3.1 Udviklingen af højhastighedskommunikationsnet har i dag samme revolutionerende virkning, som udviklingen af elektricitet og transportnet havde for et århundrede siden. Selv om Europa er et af de områder i verden, som har de højst udviklede net (14), har mange områder i EU stadig ikke grundlæggende internettjenester, og selv i byområder hører højhastighedsforbindelser til sjældenhederne.

3.2 Virksomheder og privatpersoner verden over stiller i stigende grad krav til en næste generation af accesnet, der er meget hurtigere. I den henseende halter Europa stadig bagefter nogle af vores største internationale partnere. 30 % af europæerne har stadig aldrig brugt internettet, og lyslederbaserede højhastighedsnet har i Europa kun en dækningsgrad på 1 %, mens dækningsgraden i Japan er 12 % og i Sydkorea 15 %.

3.3 Der er fastsat ambitiøse mål for bredbåndsforbindelser i Europa i den digitale dagsorden (15), som er et af flagskibsinitiativerne i Europa 2020-strategien (16) for en intelligent, bæredygtig og inklusiv økonomi. I 2020 bør alle europæere have en internetforbindelse på over 30 megabit per sekund (Mbps) og mindst 50 % af de europæiske husstande en forbindelse på over 100 Mbps. Den digitale dagsorden bekræfter også det mål, som Det Europæiske Råd har tilsluttet sig, om at alle europæere senest i 2013 skal have grundlæggende bredbåndsadgang. For at nå disse ambitiøse mål er det nødvendigt at udvikle en bredspektret strategi, der bygger på en kombination af teknologier, og at overvåge fremskridtene år for år nøje (17).

3.4 Bredbåndspakken, som behandles i denne udtalelse, består af dokumenter, som Kommissionen har udarbejdet for at virkeliggøre den digitale dagsordens mål for internetforbindelser. Det drejer sig om følgende:

— En række forslag til tackling af planlægnings- og finansieringskravene for at opfylde kravene om internetforbindelse – KOM(2010) 472 »Bredbånd i Europa: Investering i digitalt drevet vækst«;

— Et lovforslag om indførelse af et radiofrekvenspolitikprogram, der er nødvendigt for at regulere og harmonisere den trådløse infrastruktur, som er en forudsætning for at støtte opfyldelsen af Europa 2020-målene – KOM(2010) 471 »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af et radiofrekvenspolitikprogram«;

— En anbefaling om, hvordan nationale tilsynsmyndigheder i EU bør regulere adgangen til næste generation af accesnet, hvilket er nødvendigt for at kunne levere hurtige og ultrahurtige bredbåndsforbindelser, som er et mål i den digitale agenda – C(2010) 6223/3.

4. Bemærkninger

4.1 Bredbåndsstrategi

4.1.1 Europa 2020-strategiens og den digitale dagsordens ambitiøse mål kan kun virkeliggøres, hvis medlemsstaterne udvikler og gennemfører effektive nationale bredbåndsplaner. Selv om alle medlemsstaterne nu har en bredbåndsstrategi, skal denne snart opdateres og omfatte planer for ultrahurtige net, herunder konkrete mål og gennemførelsesforanstaltninger.

4.1.2 Der kan ikke opnås succes uden planlægning og gennemførelse af nationale bredbåndsstrategier. Det er også vigtigt, at medlemsstaterne udbygger næste generation af accesnet på en sådan måde, at ingen region i EU bliver ladt i stikken. Ellers vil den digitale kløft snart begynde at åbne sig igen og føre til økonomisk efterslæb i ugunstigt stillede regioner, der ikke kan deltage i den nye digitale økonomi.

4.1.3 Det ville også gøre det nemmere at vurdere bæredygtigheden af bredbåndsplanerne, hvis disse indeholdt angivelse af, hvilke ressourcer der er behov for til gennemførelsen (menneskelige eller andet), samt projekternes vigtigste milepæle. Gennemførelsen af projektplanerne skal derefter overvåges og løbende opdateres.

4.1.4 Kvaliteten af netværk, deres leveringsomkostninger samt konkurrencedygtige priser for slutbrugerne er vigtige forvaltningskriterier i udbredelsesprogrammerne. Da op til 80 % af omkostningerne ved netværksinfrastruktur går til ingeniørarbejde, er det nødvendigt, at nationale og lokale myndigheder arbejder betydeligt på at nedbringe omkostningerne gennem effektiv koordination af infrastrukturprojekter.

4.1.5 Gode informationsfaciliteter, god planlægning og god forvaltning. De nationale bredbåndsplaner bør omfatte detaljer for alle planlagte direkte offentlige programmer og investeringer, herunder anlægsarbejder, der vil lette udbredelsen af infrastruktur.

4.1.6 Hvis de nationale tilsynsmyndigheder ikke er gode til at tackle problemet, vil tjenesteleverandører med en stærk markedsposition kunne skade konkurrenceudviklingen og udbredelsen af infrastruktur.

4.1.7 Private infrastrukturleverandørers samarbejde og deling af faciliteter er vigtig for at skabe effektivitet, hurtig gennemførelse, miljømæssig bæredygtighed og konkurrencedygtige priser for slutbrugerne.

4.1.8 Desværre finder konkurrenter det svært at samarbejde, medmindre de er nødt til det. EØSU er glad for at konstatere, at bredbåndspakken stiller krav om, at private infrastrukturleverandører skal offentliggøre pålidelig information om eksisterende og planlagt infrastruktur, så det vil blive lettere at planlægge godt og gøre effektiv brug af ressourcer.

4.1.9 Det er yderst vigtigt, at kommunikationstjenesters priser og omkostninger er gennemsigtige for at sikre, at borgerne drager fordel af EU's, medlemsstaternes og de regionale myndigheders investeringer i bredbåndsinfrastruktur.

4.1.10 EØSU er imponeret over omfanget og mangfoldigheden af den finansieringsstøtte, der er tilgængelig for at opnå de universelle bredbåndsmål i den digitale agenda. Udvalget bifalder også planerne om, at nye finansieringsinstrumenter skal omfattes af de næste flerårige finansielle rammer.

4.2 Radiofrekvenspolitikken

4.2.1 Radiofrekvenspolitikprogrammet er virkelig vigtigt på grund af den centrale rolle, som trådløs kommunikation vil spille i en intelligent, bæredygtig og inklusiv økonomi, som beskrives i Europa 2020-strategien. Ud over menneskelig kommunikation og brug af internettet er trådløs teknologi en grundlæggende forudsætning for at kunne tilpasse fremtidens teknologier til alle samfundets funktioner – fra intelligent måling af energi til intelligente transportsystemer og »tingenes internet«.

4.2.2 EØSU bemærker særligt, hvor vigtigt radiofrekvenspolitikprogrammet er for gennemførelsen af intelligente net i hele Europa, som vil være en forudsætning for at opnå målet om bæredygtig vækst.

4.2.3 EØSU bemærker, at vækstraten på EU's bredbåndsmarked er højst inden for mobilt bredbånd, hvor antallet af brugere er mere end fordoblet i det sidste år. Trådløs teknologi får derfor stigende betydning for opfyldelsen af behovet for bredbåndskommunikationstjenester.

4.2.4 Elektromagnetiske felter er potentielt farlige for borgernes velbefindende. Udvalget er glad for, at radiofrekvenspolitikprogrammet anerkender behovet for konstant overvågning af den indvirkning, som anvendelsen af frekvenserne har på sundheden.

4.3 Næste generation af accesnet

4.3.1 Forslagene om reguleret adgang til næste generation af accesnet tager udgangspunkt i Kommissionens mangeårige erfaring med, hvordan der skabes den rigtige balance mellem fremme af investering i netværk og beskyttelse af konkurrenceforholdene. Forslaget giver også kommunikationsindustrien den meget efterlyste klarhed om de bestemmelser, der vil få indvirkning på deres investeringsbeslutninger og planer for den næste generation af accesnet.

4.3.2 Nogle nationale tilsynsmuligheder har måske ikke den nødvendige ekspertise eller kapacitet til at klare det påkrævede arbejde. Måske kunne de nationale tilsynsmyndigheder støttes i deres komplekse arbejde af en centralt placeret ekspertpulje med passede ressourcer, som måske kan tilrettelægges og administreres gennem BEREC.

4.3.3 De nationale tilsynsmyndigheders ekspertise og kapacitet kan styrkes af BEREC, hvis denne organisation tilrettelægger et professionelt udviklingsprogram for dets medlemmer samt støtter omkring gennemførelse af bedste praksis.

Bruxelles, den 16. februar 2011 Staffan NILSSON Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) KOM(2010) 245 endelig/2: I 2020 bør alle europæere have en internetforbindelse på over 30 megabit pr. sekund (Mbps) og mindst 50 % af de europæiske husstande en forbindelse på over 100 Mbps. Den digitale dagsorden bekræftede også det mål, som Det Europæiske Råd har tilsluttet sig, om at alle europæere senest i 2013 skal have en basal bredbåndsadgang.

(2) Sydkorea har udtænkt en national plan om, at internetforbindelser på 1.000 Mbps skal være almindeligt i 2012. Regeringen tilskynder virksomheder til at investere de 34 trillioner won (23 mia. euro), det påkræves, for at virkeliggøre denne plan. Til sammenligning er dette tal omtrent det samme som landets årlige uddannelsesbudget. (http://news.bbc.co.uk/2/hi/programmes/click_online/9093991.stm).

(3) Eurostat News Release: Euro Indicator (5/2011, 7. januar 2011): I november 2010 var ungdomsarbejdsløsheden (under 25 år) på 20,7 % i euroområdet og 21,0 % i EU27. I november 2009 lå den på henholdsvis 20,1 % og 20,5 %.

(4) Direktiv 2009/140/EF og direktiv 2009/136/EF.

(5) Netneutralitet er et princip om, at internetudbydere og regeringer ikke må fastsætte restriktioner for indhold, sites, platforme, type udstyr, der kan vedhæftes, samt kommunikationsformer. Hvis en given bruger betaler for et bestemt niveau internetadgang og en anden bruger betaler for det samme niveau internetadgang, bør de to brugere kunne koble sig til hinanden på det adgangsniveau, der er betalt abonnement for. Der har været rejst spørgsmål ved, hvorvidt bredbåndsleverandører kan bruge deres lokale infrastruktur til at blokere internetapplikationer og indhold (f.eks. websites, tjenester og protokoller), særligt deres konkurrenters, eller til at ændre deres forretningsmodeller for at forringe kvaliteten og begrænse adgangen for forskellige brugere. Denne form for ændringer i forretningsmodeller kan resultere i en unfair pris- og servicekvalitetsdiskrimination. Muligheden for en lovgivning om internettets neutralitet har været genstand for heftig debat.

(6) http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/library/public_consult/net_neutrality/report.pdf

(7) Tale ved topmødet mellem Parlamentet og Kommissionen om det åbne internet og netneutralitet i Europa, SPEECH/10/643.

(8) Direktiv 2009/140/EF og direktiv 2009/136/EF.

(9) Jf. EUT C 120, 20.5.2005, s. 22; EUT C 28, 3.2.2006, s. 88; EUT C 318, 23.12.2006, s. 222; EUT C 97, 28.4.2007, s. 27; EUT C 324, 30.12.2006, s. 42; EUT C 151, 17.6.2008 s. 25; EUT C 44, 16.2.2008, s. 50; EUT C 224, 30.8.2008, s. 50; EUT C 77 31.3.2009, s. 60; EUT C 175, 28.7.2009, s. 87; EUT C 175, 28.7.2009, s. 8; EUT C 182, 4.8.2009, s. 56; EUT C 218, 11.9.2009, s. 41; EUT C 317, 23.12.2009, s. 103; EUT C 255, 22.9.2010, s. 116; EUT C 44, 11.2.2011, s. 178, EUT C 54, 19.2.2011, s. 58.

(10) EUT C 175, 28.7.2009, s. 8.

(11) Kun 18 % af det planlagte budget for 2007-2013 var blevet udnyttet i september 2009.

(12) Det er afgørende, at de frekvensbånd, der er udpeget til bredbåndstjenester, også stilles til rådighed i praksis. Dette skal ske dels ved, at der tages nye frekvensbånd i brug (f.eks. 2,6 GHz og 800 MHz), og dels ved at der løsnes op for brugen af eksisterende frekvensbånd til andre formål (f.eks. 900/1 800 MHz-båndet — se det reviderede GSM-direktiv og beslutningen om 900/1 800 MHz).

(13) EUT C 48, 15.2.2011, s. 72.

(14) World Economic Forum – Global Information Technology Report 2009-2010, http://www.networkedreadiness.com/gitr/.

(15) En digital dagsorden for Europa, KOM(2010) 245 endelig/2.

(16) Europa 2020 – En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, KOM(2010) 2020 endelig.

(17) For eksempel kan man gå ud fra, at ca. 15 % af de europæiske husstande bør have en internetforbindelse på 100 Mbps i 2015.