lOMMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(91) 12 ende I i g udg. 
Bruxelles, den 31. januar 1991 
ÅRSRAPPORT FRA KOMMISSIONEN 
M EUROPA PARUMENTET 00 RÅPET 
om indførelsen af det edb-baserede 
telekommunikationssystem CADDIA 
og om gennemførelse af det langfristede udviklingsprogram 
For tidsrummet 1. juli 1989 - 30. juni 1990 

- A-
BEGRUNDELSE 
1. CADDIA-programmetd) og de aktiviteter, dette omfatter, er hjemlet i 
Rådets afgørelse 85/214/EØF af 26. marts 1985 om koordination af 
medlemsstaternes og Kommissionens aktioner i forbindelse med gennem­
førelsen af etj langtidsprogram for anvendelsen af telematik til fælles-
skabsinformationssystemer vedrørende indførsel og udførsel samt for­
valtning af og den finansielle kontrol med markedsordninger for land­
brugsvarer. 
2. Programmet for udvikling af CADDIA på længere sigt er udarbejdet, 
' ajourført og godkendt af det styringsudvalg for CADDIA, der er op­
rettet ved førnævnte rådsafgørelse. 
3. Denne rapport, hvis udarbejdelse udtrykkeligt er fastsat i nævnte 
afgørelses artikel 4, indeholder en beskrivelse af de forskellige 
aktiviteter og foretagender, som man er i færd med at etablere eller 
planlægge i tidsrummet frem til 1993, og dækker udvalgets arbejde i 
perioden (1. Juli 1989 til 30. juni 1990). Udvalget trådte første 
gang sammen i. oktober 1985, 
4. øen oprindelige gyldighedsperiode, der var fastsat i artikel 5 i 
afgørelse 85/214/EØF og artikel 6 i afgørelse 86/23/EØF, er med 
Rådets afgørelse 87/288/EØF af 1. juni 1987 forlænget med 5 år. 
C) CADDIA står for Samarbejde om Automatisering af Data og 
Dokumentation vedrørende Import/Eksport og Landbruget (Cooperation 
in Automation Q1 Data and Documentation for Imports/Exports and 
Agriculture) 
-2 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
Akronymer Sick 
Resumé 3 
1. Indledning og baggrund 5 
2. Generel rapport om CADDIA-programmet 6 
3. Tilrettelæggelse og ressourcer 17 
4. Konklusion 19 
Bilag 1 
Detaljerede rapporter om de enkelte sektorer 
Pag? 
CADDIA-arbejdsprogram 
(CSC/86/001 af 14.08.86) 
ÅRSRAPPORT OM CADDIA-PROGRAMMET 
For tidsrummet fra 1.7.1989 til 30.6.1990 
REgUME 
CADDIA-programmet tager sigte på at koordinere medlemsstaternes og Kommissionens 
aktioner i forbindelse med gennemførelsen af et langtidsprogram for anvendelsen af 
telematik i Fællesskabets informationssystemer vedrørende import og eksport, forvaltning 
og finansiel kontrol med markedsordningerne for landbrugsvarer samt indsamling og 
formidling af statistiske data om Fællesskabets samhandel. 
CADDIA-programmet blev oprettet ved Rådets afgørelse af 26. marts 1985 for en 
foreløbig periode på to år. 
Ved denne afgørelse blev der oprettet et CADDIA-styringsudvalg bestående af 
repræsentanter for medlemsstaterne og lederne af de pågældende sektorer i 
Kommissionen. Kommissionen har formandskabet i udvalget, der har til opgave at 
udarbejde og ajourføre udviklings programmet for CADDIA og påse, at arbejdet forløber i 
overensstemmelse med det fastlagte program. 
Ved udløbet af den oprindelige toårige programperiode besluttede Rådet at forlænge 
CADDIA-programmet med yderligere fem år. 
Denne årsrapport, der er den femte i rækken, dækker tidsrummet fra den 1. juli 1989 til 
den 30. juni 1990. I denne periode har CADDIA-styringsudvalget holdt to møder, 
henholdsvis i oktober 1989 og i maj 1990. 
Styringsudvalget er regelmæssigt blevet orienteret om, hvor langt man er nået med arbejdet 
- både med de fælles aktioner og med arbejdet inden for de enkelte sektorer - i forhold til 
arbejdsprogrammet; det har anbefalet, at arbejdet videreføres. 
Inden for toldsektoren har man fortsat arbejdet som defineret inden for rammerne af KU-
projektet. De vigtigste aktiviteter har været specifikation og udvikling af et on-line-system 
til forvaltning af toldkontingenterne ved hjælp af elektroniske dataoverførsler, 
specifikation, udvikling og implementering af et elektronisk TARIC-grænsefladesystem, 
udvikling og implementering af et operationelt SCENT-system, oprettelse af en kontrol- og 
planlægningsgruppe i forbindelse med KU-projektet, deltagelse i udviklingen af EDIFACT-
meddelelser, især meddelelser på toldområdet, analyse af de kodede toldoplysninger, der 
anvendes i Fællesskabet, samarbejde med EFTA-landene om emner af fælles interesse 
samt deltagelse i en fornyet vurdering af behovene i relation til gennemførelsen af det indre 
marked. 
Inden for landbrugssektoren er AMIS-systemet i vidt omfang blevet anvendt af de 
ansvarlige tjenestegrene til den daglige forvaltning af markedsordningerne. Med den 
udvidede anvendelse af IDES (Interactive Data Entry System) har man begrænset antallet 
af telexmeddelelser fra medlemslandene og afskaffet dataindlæsningen i Kommissionen. 
FIS-projektet (Fast Information System) er operationelt og indeholder desuden en 
"elektronisk journal" til konsultering af landbrugsoplysninger. 
Inden for EUGFL's område har brugerprogrammet FBF (Feoga Budget Forecasting) 
været operationelt siden november 1989. AGREX-projektet (Agricultural Guarantee Fund 
Expenditure) er fuldt operationelt. 
Bilagene til landbrugsretsakterne (APACO-projektet) er nu tilgængelige via 
datatransmissionsnettene. Første fase af SHIFT-projektet (System for Animal Health 
Inspection at Frontier Posts) skulle være operationelt ved udgangen af 1990. Der er 
påbegyndt en række projekter, som først og fremmest vedrører dataudveksling; her skal 
nævnes SICAMOR-ED, der skal gøre det lettere at udveksle data mellem Kommissionen 
og medlemsstaterne om forvaltningen af strukturfondene, AIN-ED, der drejer sig om 
statsstøtte, og CACTI, der drejer sig om transmissioner af landbrugs- og tolddata mellem 
Kommissionen og medlemsstaterne. 
Inden for statistiksektoren har man videreført samtlige projekter på de generelle områder: 
infrastruktur, landbrugsstatistik og handelen med tredjelande. Infrastrukturprojekterne 
vedrører datatransmissioner via edb- baseret telekommunikation, som nu bruges af 
adskillige statistiske kontorer, indførelse af standarder for statistiske brugerprogrammer, 
standardisering af statistiske rapporter og indførelse af et system for indsamling af 
statistiske data. 
Inden for statistikker over handelen med tredjelande har man først og fremmest arbejdet 
på at forbedre dataene for verdenshandelen, oprette en database for import under GSP 
samt forbedre adgangen til de toldtarif databaserne. 
Inden for landbrugsstatistik har aktiviteterne hovedsagelig drejet sig om EUROFARM-
projektet (databaser for landbrugsstrukturer). 
Pilotforsøgene med teletransmission er blevet udvidet i de tre sektorer. 
I forbindelse med arbejdet med at definere meddelelser i overensstemmelse med 
UN/EDIFACT-standarderne1 for elektronisk dataudveksling er der gjort fremskridt først 
og fremmest på toldområdet (jf. CUSDEC og CUSRES-meddelelser) og det statistiske 
område med oprettelsen af statistikgruppen, MD6 WE/EB, som undersøger de statistiske 
aspekter af EDI (Electronic Data Interchange); d.v.s. definition af standardiserede 
statistiske meddelelser, statistiske aspekter af kodelisterne, indarbejdelse af behovene for 
indsamling af statistiske data i UN/EDIFACT-meddelelserne. 
På mødet den 4. maj 1988 foreslog Kommissionen medlemmerne af CADDIA-
styringsudvalget at igangsætte en strategisk undersøgelse med det sigte at omdefinere og 
ajourføre CADDIA-programmets målsætninger og aktiviteter i lyset af gennemførelsen af 
det indre marked ved udgangen af 1992. 
Formålet hermed er at tage programmets målsætninger op til revision og fastlægge en 
strategi og prioritere aktionerne under hensyntagen til de hidtidige resultater og erfaringer 
samt til de nye elementer, der er kommet til, siden CADDIA-programmet blev sat i gang. 
Undersøgelsen startede i november 1988, og første fase afsluttedes den 2. juni 1989. 
Konsulentens foreslag blev drøftet med medlemsstaterne på mødet i CADDIA-
styringsudvalget i oktober 1989. 
Anden fase indledtes i januar 1990. På mødet i CADDIA-styringsudvalget i maj 1990 
drøftede man koordinering/infrastruktur-løsningen. Resultaterne af denne undersøgelse 
skal danne grundlag for fastlæggelsen af CADDIA-
arbejdsprogrammet for de næste fem år. Konklusionerne skal drøftes med 
medlemsstaterne i slutningen i begyndelsen af 91. 
1 UN/EDIFACT : United Nations/Electronic Data Interchange For Administration, 
Commerce and Transport; international ISO-standard 9735. 
I. INDLEDNING OG BAGGRUND 
1.1. Rådet fastsatte i sin afgørelse 82/607/EøF af 28.julil982 (EFT nr. L 247 af 
23/08/82, s. 25), at medlemsstaterne sammen med Kommissionen skulle 
koordinere en række forberedende aktioner med det formål at analysere behovet 
for, gennemførligheden af samt omkostningerne og fordelene ved et samordnet 
tiårigt program for anvendelse af edb-baserede telekommunikationssystemer 
inden for CADDIA-områderne. 
1.2. En foreløbig arbejdsgruppe (Preliminary Task Force -PTF) bestående af 
repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen forelagde en rapport og 
forslag for Rådet og Europa-Parlamentet. 
1.3. Arbejdsgruppens konklusioner og anbefalinger, der forelå ved udgangen af 1983, 
var grundlaget for den meddelelse, som Kommissionen sendte Rådet den 13. 
marts 1984 (KOM 84/119 endelig udg.) og for forslaget til rådsafgørelse (i samme 
dokument). 
1.4. CADDIA-programmet2 og arbejdet inden for dette erhjemlet i Rådets afgørelse 
af 26. marts 1985.1 denne afgørelse er bl.a. fastsat, at Kommissionen én gang om 
året skal orientere Europa-Parlamentet og Rådet om indførelsen af de edb-
baserede CADDIA-telekommunikationssystemer og om gennemførelsen af det 
langsigtede udviklingsprogram. Denne femte årsrapport, der omhandler 
CADDIA-styringsudvalgets femte arbejdsår, er udarbejdet til dette formål. De 
tidligere rapporter, der er fremsendt tilParlamentet, er følgende: 
KOM(87)42 for perioden 1985/86 
KOM(88)242 for perioden 1986/87 
KOM(88)801 for perioden 1987/88 
SEC(90)79 for perioden 1988/89. 
1.5. CADDIA-styringsudvalget, der blev oprettet vedovennævnte rådsafgørelse, har 
udarbejdet og godkendt det langsigtede CADDIA-udviklingsprogram. 
1.6. Rådet traf den 1. juni 1987 (EFT nr. L 145 af 5. juni 1987, s. 86) beslutning om at 
forlænge den oprindelige periode med fem år. 
2 CADDIA står for Samarbejde om Automatisering af Data og Dokumentation 
vedrørende Import/Eksport og Landbrug (Cooperation in Automation of Data and 
Documentation for Import/Export and Agriculture). 
2. GENEREL RAPPORT OM CADDIA-PROGRAMMET 
2.1. Toldsektoren 
I det forløbne år har man fortsat arbejdet medKU-projektet ud fra de 
målsætninger, der fremgår af den foregående CADDIA-rapport. De vigtigste 
aktiviteter i perioden fra den 1. juli 1989 til den 30. juni 1990 har været: 
- specifikation og udvikling af et operationelt on-line system til forvaltning af 
toldkontingenter; 
- specifikation, udvikling og implementering af et elektronisk TARIC-
grænsefladesystem; 
- udvikling og implementering af et operationelt SCENT-system; 
- oprettelse af et integreret KU-projekt-kontrolorgan; 
- deltagelse i udviklingen af EDIFACT-meddelelser, især til toldformål; 
- analyse af de kodede toldoplysninger, der anvendes inden for Fællesskabet; 
- samarbejde med EFTA om emner af fælles interesse; 
- deltagelse i en fornyet gennemgang af behovene i forbindelse med 
gennemførelsen af det indre marked. 
I 1990/91 omfatter arbejdsplanen for KU-projektet videreførelse og eventuel 
afslutning af de aktiviteter, der allerede er i gang, samt nye aktiviteter på følgende 
områder: 
- specifikation og udvikling af et operationelt system til forvaltning af 
bindende tariferingsoplysninger; 
- specifikation og udvikling af et pilotprojekt med henblik på kontrol med 
fællesskabsforsendelser; 
- specifikation af et datamatsystem med henblik på forvaltning af 
toldværdiansættelsesoplysninger; 
- funktionel specifikation af TARIC 2-projektet. 
2.2. Landbrugssektoren 
De mange positive resultater fra tidligere infrastrukturprojekter, øget anvendelse 
af kommunikationsbrugerprogrammer og nye udviklinger er, som det også 
fremgår af den foregående CADDIA-rapport, videreført og accelereret. 
Brugerprogrammet AMIS (Agricultural Market Intelligence System) fungerer 
fortsat som et integreret dataforvaltningssystem til bearbejdning af de omfattende 
oplysninger, som er nødvendige for den daglige forvaltning af den fælles 
landbrugspolitik. Den udvidede anvendelse af IDES (Interactive Data Entry 
System) har medført, at der er blevet mindre behov for at indtaste data i Bruxelles; 
desuden er det blevet hurtigere og lettere at stille information til rådighed for 
brugerne. Sammenkoblingen af AMIS på den ene side og APACO/ANA (Actes 
Périodiques Agricoles et Comités de Gestion/Agricultural Numerical Annexes) og 
FIS (Fast Information System) på den anden side er nu ved at give resultater i form 
af hurtige og pålidelige informationsstrømme. Et nye projekt, PAP (Prices of 
Agricultural Products), er blevet iværksat for at sammenkoble AMIS (som lagrer 
dataene) og FIS (til videreformidling). 
Udviklingsarbejdet med FBF-brugerprogrammet (FEOGA Budget Forecasting) er 
fuldført, og systemet har været operationelt siden november 1989. Nytten af dette 
brugerprogram blev klart demonstreret i forbindelse med tilpasningen af den 
italienske lire i januar 1990. 
Brugerprogrammet AGREX (Agricultural Guarantee Fund Expenditures) er nu 
fuldt operationelt. Udviklingen af en grænseflade med FIS til formidling af 
budgetinformation er i fuld gang; første fase, der omfatter indlæsning af 
kontoplanen i FIS, er gennemført med godt resultat. 
Den CADDIA-finansierede fase af FAUDIT (FEOGA Auditing System) er 
fuldført. Projektet fortsætter og skal udnytte den information, der er til rådighed 
fra AGREX og AMIS, tilligemed data fra andre kilder med henblik på 
krydsrevisioner og valideringer af de af medlemsstaterne opgivne månedlige og 
årlige oplysninger om udgifterne til offentlige lagre. 
SHIFT-projektet (System for Animal Health Inspection at Frontier Posts) spiller 
en vigtig rolle som støtte for de harmoniserede veterinære procedurer, der skal 
indføres i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked. Påbegyndelsen af 
første fase, der skal stille information til rådighed for veterinærmyndighederne i 
medlemsstaterne er blevet forsinket, men er nu planlagt til slutningen af 1990. 
En lang række nye projekter, der er koncentreret omkring dataudvekslinger, er 
blevet påbegyndt i den periode, der dækkes af nærværende rapport. SICAMOR-
ED (Système d'Information et Coordination des Actions en faveur du Monde 
Rural - Exchange of Data) skal gøre det lettere at udveksle data mellem medlems­
staterne og Kommissionen om forvaltningen af strukturfondene. TREE-ED skal 
gøre det lettere at foretage bundtvis behandling af resultaterne af den årlige 
oversigt over beskadigelser af skovene. AIN-ED (Aides Nationales - Exchange of 
Data) er blevet iværksat for at lette dataudvekslingen med medlemsstaterne 
vedrørende statsstøtte. Dette brugerprogram får grænseflade med et eksisterende 
AIN-brugerprogram (Management of State Aids), der skal gøre data­
udvekslingerne endnu hurtigere. 
Det nye CACTI-projekt (Common Agriculture - Customs Transmission of 
Information) er iværksat for at skabe tættere forbindelse mellem GD VI og GD 
XXI om dataudveksling med medlemsstaterne. Med dette projekt vil der være 
blevet etableret en enestående kommunikationsmulighed mellem Kommissionen 
og medlemsstaterne for data, der vedrører både landbrug og told. Et eksempel på 
sådanne data er de referencepriser på landbrugsvarer, der gælder for handelen 
med tredjelande, og som forvaltes af GD VI og anvendes af toldmyndighederne i 
medlemsstaterne. 
Fremover vil CADDIA-arbejdsplanen for landbrugssektoren fortsat lægge vægt på 
udviklingen af kommunikationsprojekter, som fuldtud udnytter moderne 
netværksteknologi og standarder baseret på eksisterende brugerprogrammer, der 
8-
fungerer som det grundlæggende informationsteknologiske medium for 
forvaltningen af den fælles landbrugspolitik. 
2.3. Statistiksektoren 
EUROSTAT har fortsat udviklingen af generelle CADDIA-infrastruktursystemer 
og -projekter inden for de statistiske områder, der vedrører handelen med 
tredjelande og landbruget. 
De generelle systemer gælder følgende områder: 
- transmission af statistiske oplysninger via edb-baseret telekommunikation 
(STATEL-projektet), 
- analyse og indførelse af standarder og standardiseringsprocesser i 
udvekslingerne mellem de statistiske brugerprogrammer (STANORM-
projektet), 
- standardisering af udarbejdelsen og formidlingen af statistiske rapporter 
(STRINGS-projektet), 
- etablering af en central for indsamling af statistiske oplysninger med 
anvendelse af UN/EDIFACT-standarden (STADIUM-projektet). 
Disse projekter udgør et integreret hele, som skal dække behovene for 
infrastrukturer i forbindelse med den gensidige udveksling af statistiske 
oplysninger mellem EUROSTAT, EF's institutioner, medlemslandene og 
eventuelle andre deltagere. 
Hvad angår statistikkerne over handelen med tredjelande har man inden for 
EUROSTAT fortsat udviklingsarbejdet med konkrete resultater inden for 
følgende områder: 
- Kompensation for manglende data i de skematiske oversigter over 
verdenshandelen ved at kombinere prognosemetoder og kunstig 
intelligens-teknikker; 
- oprettelse af en database for import omfattet afordningen for generelle 
toldpræferencer; 
- tilpasning af databaserne som følge af indførelsen af nye nomenklaturer; 
- forbedring af adgangen til handels- og toldtarifdatabaserne; 
- integrering af de forskellige databaser. 
Hvad angår landbrugsstatistikkerne, har udviklingsarbejdet hovedsagelig været 
koncentreret om følgende: 
- oprettelse af et system til kørsel af modellen for EF-landbrugets 
produktion og indtjening (SPEL-projektet); 
- oprettelse af en database med oplysninger om landbrugsstrukturerne 
(EUROFARM-projektet). 
2.4. Fællesprojekter 
Koordineringen af CADDIA-programmet varetages af GD XIII/D/5. 
Det drejer sig i det væsentlige om følgende: 
- budgetforvaltning, d.v.s. allokering og styring af de ressourcer, der bevilges 
til projekterne i de enkelte sektorer; 
- administration af ekspertkontrakter; 
- opfølgning af projekterne i de enkelte sektorer. 
CADDIA-koordineringen skal ligeledes sikre, at der træffes de nødvendige 
teknologiske valg i forbindelse med en harmoniseret gennemførelse af elektronisk 
dataudveksling. 
Følgende aktioner er iværksat: 
- Anvendelse af Eurokom-svstemet til elektronisk udveksling af dokumenter 
Der blev i 1989 gennemført en foranalyse med henblik på at få klarlagt 
mulighederne for at indføre et system for elektronisk udveksling af 
dokumenter mellem Kommissionen og medlemsstaterne. Denne analyse 
anbefalede, at man anvender et informationssystem, der for hver enkelt 
aktivitetssektor omfatter referencer til alle de dokumenter, der fremsendes 
i forbindelse med arbejdsmøder. 
For at imødekomme medlemsstaternes behov og ønskerforeslog GD XIII, 
at man midlertidigt anvendte Eurokom-systemet, der administreres af 
University College i Dublin. 
Eurokom-systemet er et elektronisk postsystem,d.v.s. et sæt elektronisk 
postkasser, hvori brugerne kan lægge eller afhente meddelelser. Der er 
desuden andre faciliteter såsom "konferencer" til rådighed. En 
"konference" er en postkasse, der er fælles for en hel gruppe brugere 
(konferencens medlemmer), og gennem hvilken der kan udveksles 
informationer mellem flere brugere. Disse informationer er tilgængelige 
for hele gruppen. 
Der er udleveret tilmeldingsformularer til lederne af de forskellige 
sektorer i Kommissionen samt til de officielle repræsentanter for hver 
enkelt sektor i medlemsstaterne. 
Der er arrangeret kurser for Kommissionenstjenestegrene, hvortil også 
medlemsstaternes repræsentanter er inviteret. 
I praksis har hver enkelt CADDIA-sektor iKommissionen etableret sine 
egne konferencer. Disse indeholder følgende informationer: 
-10 
For GD XIII: 
CADDIA Public Information: referencer til officielle CADDIA-dokumenter. 
CADDIA General Information: fortegnelse over de officielle 
repræsentanter, mødeindkaldelser og dagsordener. 
CADDIA Common Projects: nyheder om fællesprojekter. 
ForGDVI: 
CADDIA Agriculture 
For GD XXI: 
CADDIA Customs 
For EUROSTAT: 
CADDIA Statistics 
Disse tre sidstnævnte konferencer indeholderinformationer om 
sektorarbejdsgrupperne samt nyheder om projekterne. 
- Undersøgelser om indførelse af nationale filservere 
Med hensyn til udvekslingen af strukturerede datamellem Kommissionen 
og medlemsstaterne har GD XIII foreslået medlemsstaterne, at der 
oprettes nationale filservere. 
En national filserver er en fordelingscentral for udveksling af 
strukturerede informationer mellem Kommissionen og de nationale 
administrationsgrene, der er impliceret i CADDIA- programmet. 
Fem lande har anmodet om at deltage i fastlæggelsen og oprettelsen af et 
sådant system på nationalt plan. 
GD XIII har iværksat en række undersøgelser. Iøjeblikket er situationen 
følgende: 
Det Forenede Kongerige 
En britisk konsulent har gennemført en foranalyse. 
Kommissionen har godkendt den endelige rapport. 
GD XIII har over for de forskellige sektorer i Kommissionen og i den 
britiske administration stillet forslag om et udkast til kommissorium med 
henblik på forundersøgelsen. 
Der vil meget snart blive iværksat et udbudvedrørende forundersøgelsen. 
Forundersøgelsen skulle i princippet kunne påbegyndes i lobet af januar 
1991. 
11 
Danmark 
Den danske foranalyse blev påbegyndt i maj 1990. 
Den skal afdække brugernes behov, den eksisterende nationale 
infrastruktur samt mulighederne for koordinering og forvaltning af et 
sådant nationalt system. 
Grækenland 
Det græske landbrugsministerium og det græske statistiske kontor har 
officielt anmodet Kommissionen om at indlede en foranalyse. 
De græske repræsentanter for de tre sektorer blev indbudt til et 
informationsmøde i Bruxelles sammen med repræsentanter for 
sektorerne i Kommissionen. 
Det blev på mødet besluttet at iværksætte en foranalyse hurtigst muligt. 
Luxembourg 
Der har været afholdt et møde i Luxembourg i Centre Informatique de 
l'Etat (CIE) mellem luxembourgske repræsentanter og Kommissionens 
repræsentanter for CADDIA og INSIS. GD XIII vil meget snart 
iværksætte et udbud vedrørende en forundersøgelse. 
Frankrig 
GD XIII vil meget snart iværksætte et udbud med henblik på en 
forundersøgelse af mulighederne for at oprette én eller flere filservere 
for de franske administrationsgrene. 
Indførelsen af sådanne systemer er helt i tråd med Kommissionens edb-politik. 
Kommissionen har således besluttet på mellemlang sigt at oprette 
telekommunikationscentre, som skal være ind- og udgangsporte for samtlige data, 
som udveksles mellem Kommissionens tjenestegrene og omverdenen. 
I denne forbindelse vil der blive etableret etsnævert samarbejde med de ansvarlige 
for INSIS-programmet. 
- Strategisk undersøgelse 
Med henblik på den revision af 
CADDIA-arbejdsprogrammet, som skulle foretages af CADDIA-
styringsudvalget i 1989, har Kommissionen besluttet at iværksætte en 
strategisk undersøgelse, som skal definere og tilpasse CADDIA-
programmets målsætninger og aktiviteter i lyset af gennemførelsen af det 
indre marked inden 1993. 
Formålet med den strategiske analyse er at gennemfå CADDIA-
programmets målsætninger, strategi og aktioner under hensyntagen til de 
opnåede resultater og erfaringer, men også de nye elementer, der er 
kommet til siden iværksættelsen af CADDIA-programmet. 
- 12 
De vigtigste opgaver er defineret i to etaper: 
1) at klarlægge og gennemgå målsætningerne i de forskellige sektorer 
tilligemed tidligere, nuværende og foreslåede aktioner; at analysere disse 
aktioner og målsætninger på grundlag af: 
- vekselvirkningen mellem de forskelligesektorer, 
- gennemførelsen af det indre marked fra januar 1993, 
- den seneste teknologiske udvikling inden for telekommu-nikation og 
informatik 
- udviklingen i standardiseringen inden for elektronisk dataoverførsel 
(EDI); 
2) at fremsætte henstillinger vedrørende: 
- målsætninger og prioriterede opgaver for CADDIA-pro-grammet, 
- den strategi, der skal anvendes for at opfylde målsæt-ningerne, herunder 
den optimale struktur for styring og kontrol, 
- de igangværende aktiviteter under CADDIA-programmet samt behovet 
for nye aktioner, 
- de nødvendige ressourcer til opfyldelsen af disse mål-sætninger (interne 
procedurer i Kommissionen, budget-ramme, deltagende organer i 
medlemsstaterne, aktioner vedrørende oplysning, reklame, orientering 
og uddannel-se). 
Disse opgaver vil blive udført i snævert samarbejde med de pågældende 
tjenestegrene i Kommissionen og administrationsgrene i medlemsstaterne. 
Det er planen, at denne undersøgelse skal afvikles i to klart adskilte 
kontraktetaper i henhold til ovennævnte fordeling af opgaverne. 
Første etape af undersøgelsen startede i november 1988. Konsulenten havde i 
januar og februar 1989 møder med Kommissionens tjenestegrene samt de tolv 
medlemsstaters nationale administrationsgrene. 
En rapport blev fremsendt i juli 1989 til medlemsstaternes officielle delegerede. 
I oktober 1989 afholdtes et møde i CADDIA-styringsudvalget, hvor man drøftede 
henstillingerne fra konsulenten og fastlagde retningslinjerne for anden etape af 
undersøgelsen. 
Anden etape af den strategiske undersøgelse påbegyndtes i januar 1990. 
I første omgang foreslog konsulenten, at man definerede målsætningerne og den 
mest hensigtsmæssige stragegi. I februar 1990 afholdtes sektormøder, hvori deltog 
lederne af de pågældende tjenestegrene i Kommissionen samt nationale 
repræsentanter for de involverede sektorer. 
I april 1990 fremsendtes en rapport til medlemsstaternes officielle delegerede. 
-13 
Konsulenteï'fesserev i sin rapport tre strategiske løsningsmodeller for det nye 
arbejdsprogram: 
- brugerprogram, 
T infrastruktur, 
- koordinering. 
Den 21. maj 1990 afholdtes et møde i CADDIA-styringsudvalget, hvor 
konsulenten præsenterede disse løsningsmodeller for medlemsstaterne. 
Kommissionens tjenestegrene redegjorde desuden for en løsningsmodel, som de 
benævnte "koordinering/infrastruktur", og hvori indgik elementer af de forskellige 
modeller, som konsulenten havde foreslået. 
Denne kombinationsmodel er udarbejdet med deltagelse af samtlige CADDIA-
sektorer (GD XXI, GD VI og EUROSTAT) i Kommissionen samt GD XIII og 
GD IX-Databehandling. 
Modellen omfatter programmets infrastrukturprojekter og 
koordineringsaktiviteter. Det særlige ved denne model er, at aktiviteterne i 
forbindelse med etableringen af en infrastruktur for dataudveksling mellem 
Kommissionen og medlems staterne er opdelt i to: dels undersøgelser/analyser, 
dels udvikling/installation. 
Undersøgelserne og analyserne skal finansieres af CADDIA-programmet, mens 
udviklingen og installationen af infrastrukturen skal finansieres af INSIS- og 
STAR-programmerne. 
Eftersom konceptet for "European Nervous System" bl.a. skal baseres på de 
igangværende projekter i CADDIA, er det vigtigt, at dette program får defineret 
sine behov vedrørende infrastruktur. 
Finansieringen af de operationelle systemer bør foregå via andre budgetter i 
Kommissionen og i et vist omfang med bidrag fra medlemsstaterne. 
Elleve delegationer tilsluttede sig den model, der blev foreslået af Kommissionens 
tjenestegrene. 
Den afsluttende fase i den strategiske undersøgelse påbegyndtes i juni 1990. 
Formålet med denne er at udarbjde et konkret arbejdsprogram for de kommende 
fem år med udgangspunkt i den valgte strategiske plan og med deltagelse af såvel 
Kommissionens tjenestegrene som medlemsstaternes administrationsgrene. 
- Blandt de øvrige aktiviteter i koordineringssektoren kan nævnes det 
snævre samarbejde med TEDIS- programmet for så vidt angår 
standardisering af meddelelser og specielt samarbejdet mellem de 
offentlige og private sektorer på dette område. 
2.4.1. Pilotforsøg 
- Man har inden for de enkelte CADDIA-sektorer fortsat iværksættelsen 
af pilotprojekter. Disse er blevet udvidet til at omfatte andre 
applikationer eller er blevet forbedret på visse punkter. Det drejer sig 
især om: 
>iy 
- 14 
- SCENT (System Customs Enforcement Network) (toldsektoren): 
udveksling af hastende oplysninger vedrørende overtrædelser af told- og 
landbrugsbestemmelserne samt 
- TARIC (TARif Intégré Communautaire) (toldsektoren): transmission 
af tolddata på flere forskellige fællesskabssprog; 
- IDES (Interactive Data Entry System) (landbrugssektoren): 
indberetning af dyresygdomme og meddelelser om markedspriser for 
svine-, okse- og fårekød samt månedlige indberetninger om 
udbetalingerne fra EUGFL's garantisektion; 
- FIS (Fast Information Systems) og MCM (Montants Compensatoires 
Monétaires) (landbrugssektoren): konsultation af landbrugsoplysninger; 
- STATEL (Statistiques Télétransmission) (statistiksektoren): 
generaliseringen af pilotforsøgene i medlemsstaterne drejer sig om 
transmission af konjunkturindekser for industrien; 
- STADIUM (Statistical Data Interchange Universal Monitor) 
(statistiksektoren): etablering af en central for indsamling af statistiske 
oplysninger fra medlemsstaterne, som skal distribueres til de statistiske 
EUROSTAT-programmer; 
- STRINGS (Statistical Report Integrated Generation Service) 
(statistiksektoren): endeligt valg af infrastruktur med hensyn til 
maskinel, programmel og standarder (jf. SGML), med henblik på 
udarbejdelse og videreformidling (i elektronisk format) af statistiske 
rapporter, der omfatter både tekster, tabeller og grafer. 
Til disse forsøg er der udlånt udstyr til de deltagende organer i de enkelte 
sektorer i medlemsstaterne. Kommissionen har valgt det maskinel og 
programmel, der anbefales i henhold til Kommissionens edb-politik. Til 
dataoverførslen anvendes medlemsstaternes nationale pakkekoblede net. 
De løsninger, der er valgt inden for hver enkelt sektor, er i realiteten 
foreløbige løsninger, der på ingen måde foregriber den telematik­
infrastruktur, der skal oprettes. Sigtet med Kommissionens politik og 
koordineringen af CADDIA-programmet er, at de standarder, der er i 
kraft på telekommunikationsområdet, anvendes i videst mulige omfang. 
Hvad angår dataoverførsel mellem edb-systemer, er strategien den at 
anvende de produkter, der bygger på OSI-modellen (Open Systems 
Interconnection), og navnlig de produkter, der opfylder FTAM-standarden 
eller X.400-anbefalingerne fra CCITT. 
15-
2.4.2. Standardisering af dataudveksling 
Hvad angår CADDIA-aktiviteteine på dette område, er der et vigtigt 
udviklingsarbejde igang: 
I toldsektoren: 
- Arbejdet med de fakultative dataelementer og koder i det 
administrative enhedsdokument er blevet fortsat med henblik på 
harmonisering og rationalisering; 
- CUSDEC- og CUSRES-meddelelserne (svarmeddelelse) er blevet 
forelagt De Forenede Nationers referenter til teknisk godkendelse og er 
derefter blevet forelagt MD3-gruppen under EDIFACT Board. 
Efter at have fået international forsøgsstatus (status 1) blev disse to 
meddelelser i september 1990 atter forelagt for arbejdsgruppe nr. 4 i De 
Forenede Nationers økonomiske Kommission for Europa med henblik 
på en bekræftelse af denne status. 
EDIFACT Board's MD3-gruppe for Vesteuropa er ansvarlig for 
udviklingen af toldmeddelelser og andre officielle meddelelser. De 
standardmeddelelser, der er produceret af arbejds gruppen vedrørende 
toldmeddelelser (SMWG), er blevet forelagt MD3 med henblik på 
overensstemmelses validering. 
På EUROSTAT's initiativ har statistiksektoren deltaget aktivt i 
oprettelsen af statistikgruppen, MD6 WE/EB under EDIFACT Board for 
Vesteuropa. 
Arbejdet i MD6 WE/EB drejer sig om: 
- hensyntagen til statistikernes behov (i den private eller offentlige 
sektor) ved udarbejdelsen af standardiserede meddelelser med henblik 
på indsamling eller formidling af statistisk information: EDI^ og 
statistikken; 
- definition af statistiske meddelelser for udveksling af samlede statistiske 
informationer: EDI for statistikken. 
MD6 WE/EB-gruppen, hvor EUROSTAT fører forsædet med 
SWISSPRO som næstformand, påbegynder sit arbejde med god deltagelse 
af de nationale statistiske kontorer, de internationale organisationer, der 
også arbejder med statistikker, samt de organer, der arbejder for lettelse af 
samhandelen. 
EDI: Electronic Data Interchange 
16 
De internationale organisationer (FN/ECE, FN/SO, OECD, IMF, PM, 
EFTA m.fl.) støtter det betydningsfulde arbejde, der udføres i MD6 
EW/EB-gruppen for at lette indsamlingen, transmissionen, udarbejdelsen 
og genanvendelsen af statistiske oplysninger. Der er allerede etableret 
kontakter med henblik på at oprette tilsvarende grupper i de andre 
regionale strukturer under UN/EDIFACT Board. 
17-
3. TILRETTELÆGGELSE OG RESSOURCER 
3.1. Intern tilrettelæggelse 
3.1.1. Intern koordinering 
CADDIA-programmet varetages i Kommissionen af fire tjenestegrene: 
- GD XXI : Direktoratet for Eksterne Tarifspørgsmål, for så 
vidt angår KU-projektet; 
- GD VI : Direktoratet for Generelle Spørgsmål, for så vidt 
angår landbrugsprojekter; 
- EUROSTAT: Direktoratet for Udbredelse og Statistisk 
Databehandling; 
- GD XIII : Direktoratet for Telekommunikation, for så vidt 
angår fællesprojekterne samt teknisk 
koordinering og administration af projekterne. 
GPIC (CADDIA Policy Interservice Group) består af GD XIII's direktør 
for Telekommunikation, der er formand, GD XXI's direktør for Eksterne 
Tarifspørgsmål, GD IX's direktør for Databehandling, GD VI's direktør 
for Generelle Spørgsmål samt Det Statistiske Kontors direktør for 
Udbredelse og Statistisk Databehandling, og denne gruppe overvåger 
samordningen mellem de forskellige tjenestegrene i Kommissionen, der 
deltager i CADDIA. Det praktiske arbejde varetages af en central gruppe, 
der på nuværende tidspunkt består af CADDIA-sektorens leder samt en 
fast medarbejder. Desuden er der tilknyttet to eksperter, der skal tage sig 
af den tekniske opfølgning af projekter og undersøgelser samt definition 
og etablering af de nationale filservere. 
Opfølgningen af de administrative sager, der vedrører kontrahenter udefra 
til de forskellige sektorprojekter, forestås ligeledes af CADDIA-
koordineringsgruppen. 
Udover de administrative og budgetmæssige opgaver varetager CADDIA 
kontakten mellem sektorprojekterne og koordineringen heraf, 
gennemførelsen af fæUesprojekter samt eventuel teknisk bistand i 
forbindelse med disse aktioner. 
18 
3.1.2. Personaleressourcer 
Den nuværende mangel på tjenestemandsstillinger i Kommissionen har 
gjort det nødvendigt at henvende sig til den private sektor for at få udført 
opgaverne under CADDIA i fuldt omfang. Ressourcefordelingen for 
perioden 1989/1990 var som følger: 
Central 
Told Landbrug Statistik Gruppe 
Tjenestemaend 6 10 5,5 2 
Personale udefra 19 20 17 2 
Det meste af personalet udefra er kun nødvendigt, sålænge der skal 
udvikles specifikke applikationer. Man skal dog også regne med et antal 
tjenestemandsstillinger til vedligeholdelse og styring af de systemer, der 
etableres under CADDIA-projektet. 
3.2. Udgifter 
3.2.1. De udgifter, der kan forudses i 1990 som følge af de forpligtelser, der er 
indgået i 1989, er vist i nedenstående opstilling. Udgifterne finansieres via 
konto B 7704. 
1990(skØn) 1989 forste halvdel 
av 1990 
Sektor 1000 Ecus % 1000 Ecus % 1000 Ecus 
Told 1.727 30 1.384 28 816 
Landbrug 1.510 26 1.126 23 1.362 
Statistik 1.420 25 1.459 29 1.164 
Faellesprojekter 772 13 565 11 208 
Administrations-udgifter 320 6 464 9 325 
FORPLIGTELSER 
I ALT 5.750 100 4.998 100 3.875 
BEVILLINGER OVER­
FØRT FRA 5.500 5.000 
.<(<.!*,v««s^,>tew 
19 
Disse udgifter fordeler sig på følgende måde i 1989: 
Aflønning af eksperter 83% 
Fællesprojekter - undersøgelser 5 % 
Varetagelse af sekretariats-funktion 
for eksperter 4 % 
Administrationsudgifter 
(møder samt administration 
af kontrakter) 5 % 
Køb/leje af edb-udstyr 2 % 
Udgifter til datatransmissionsnet 1 % 
4. Konklusion 
Arbejdet under CADDIA-programmet er således blevet videreført efter de 
målsætninger, der er fastlagt i den foregående rapport. 
De vigtigste begivenheder i den forløbne periode har været: 
- videreførelse af undersøgelsen af de strategiske retningslinjer for 
CADDIA-programmet, d.v.s. fastlæggelse af mål sætninger og prioriterede 
aktioner på baggrund af gennemførelsen af det indre marked ved 
udgangen af 1992 
- iværksættelse af undersøgelser (foranalyser og forundersøgelser) for flere 
medlemsstater med henblik på definition og implementering af edb-
systemer på nationalt plan til udveksling af data mellem Kommissionen og 
medlemsstaterne. 
BULAG1 
2 ) 
-1- ' 
DETALTERET PROGRAM FOR TOLDSEKTOREN 
1. INDLEDNING 
1.1. Udviklingen af edb-systemer, der opfylder de krav, som må stilles på told-, skatte-
og afgiftsområdet, er et vigtigt led i programmet for gennemførelsen af det indre 
marked. Mange af disse edb-
krav er fælles for begge sektorer. De omfatter kommunikationsnet, der giver 
mulighed for elektronisk udveksling af datafiler og meddelelser mellem 
Kommissionen og medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne indbyrdes, 
grænseflader til erhvervsdrivende, der giver mulighed for dataudveksling mellem 
nationale administrationsgrene og erhvervsdrivende, samt centrale databaser, der 
kan levere toldmæssige og fiskale oplysninger til både administrationesgrenene og 
de erhvervsdrivende. 
1.2. GD XXI kører allerede elektroniske dataudvekslingssystemer sammen med alle 
medlemsstaterne til ajourføringer af TARIC og med visse medlemsstater til andre 
formål. Der er tale om forholdsvis simple terminal-til-terminal-systemer, som må 
erstattes af mere omfattende og effektive faciliteter. Det forudsætter, at der 
oprettes kommunikationscentre i Kommissionen og i medlemsstaterne. Der er 
allerede under CADDIA-programmet ved at blive udarbejdet et pilotprojekt, der 
omfatter Danmark og Det Forenede Kongerige, og det er den almindelige 
opfattelse, at et fælles skabsdækkende system baseret på dette pilotprojekt vil 
kunne implementeres ganske hurtigt. 
1.3. TARIC er et vigtigt fællesskabsinstrument, og det indtager en betydningsfuld 
plads i databasesystemernes udviklingshistorie inden for Kommissionen af 
følgende årsager: 
- 1.1.1988 var det den første database, der var fuldt operationel på alle ni 
fællesskabssprog; 
- 1.9.1989 var det den første database, der gav mulighed for elektroniske 
datatransmissioner på alle ni fællesskabssprog. 
1.4. Medlemsstaterne befinder sig på forskellige stadier med hensyn til 
toldsystemernes udvikling, og dette er en faktor, som gør det vanskeligt at sikre 
den nødvendige ensartede behandling i relation til gennemførelsen af det indre 
marked. Visse medlems stater har tidligere foreslået, at der anvendes EF-midler 
til at finansiere en del af deres edb-udviklingsarbejde på toldområdet. 
Kommissionen har hidtil altid afvist sådanne forslag. Men spørgsmålet må tages 
op igen i relation til det såkaldte "European Nervous System". 
1.5. Man har hidtil ikke vist megen interesse for udviklingen af edb-systemer på det 
fiskale område. Nu, da der er blevet behov for øget integration på det fiskale 
område i forbindelse med det indre marked, bliver der brug for en øget indsats i så 
henseende. Der er endnu ikke truffet beslutning om at medtage indirekte skatter 
og afgifter i CADDIA-programmet. Men spørgsmålet er taget op i forbindelse 
med den strategiske CADDIA-undersøgelse. 
IL 
-2 
1.6. Mangelen på teknisk kvalificeret personale med relevant erfaring i toldspørgsmål 
er fortsat en væsentlig hindring for systemudviklingen. Situationen forværres af 
det faktum, at flere erfarne medarbejdere har forladt projektet, og andre bliver 
nødsaget til at gøre det i nær fremtid af hensyn til treårsreglen. Afløserne har 
behov for en vis oplæring, før de er fuldt produktive. 
2. KOORDINERING AF KU-PROJEKTET 
2.1. Der er i GD XXI-01 oprettet et projektkontrolkontor. Dette team anvender 
projektstyringsprogrammel som f.eks. EXCELERATOR og PMW til at 
kontrollere de forskellige systemer, der er underudvikling inden for KU-projektet. 
3. DELSYSTEMET FOR SAMHANDELEN INDEN FOR FÆLLESSKABET 
3.1. Planerne for kontrol med transitbevægelserne, som er omhandlet i sidste 
års rapport, er nu nået frem til pilotprojektstatus og beskrives yderligere i afsnit 5. 
4. DELSYSTEMER FOR IMPORT OG EKSPORT 
4.1. De pilotprojekter, der er beskrevet i den foregående CADDIA-rapport, er nu 
blevet operationelle systemer. Som nævnt i den pågældende rapport koncentreres 
ressourcerne om operationelle systemer, der kan bidrage til en bedre styring af 
toldmyndighedernes arbejde inden for Fællesskabet. 
4.2. SCENT 
4.2.1. Status 
I maj i år blev man færdig med at installere systemet i Spanien. Systemet 
er nu operationelt i samtlige medlemsstater, og SCENT skal herefter 
finansieres via et driftsbudget. 
De spanske brugere blev undervist i den elementære brug af systemet, og 
der er planlagt yderligere undervisning i de mere avancerede faciliteter. 
Det sidstnævnte gælder også for Portugals og Italiens vedkommende. 
Den seneste version af systemet, 1.5, er ved at blive installeret i samtlige 
medlemsstater. Kun Portugal, Italien og Forbundsrepublikken Tyskland 
har endnu ikke modtaget denne version. 
Udover de oprindelige tolv Olivetti-datamater, der blev udleveret til 
medlemsstaterne til SCENT, installeres systemerne nu på andre PC'ere: 
Nederlandene - 4 (IBM PS/2, Tulip SX, Tulip PC, Tandon), Irland - 2 
(IBM, Olivetti M290), og der er foretaget tests med en bærbar Toshiba 
(Danmark), en Siemens SX (EF) og en Hewlett-
Packard Vectra (Belgien). 
Kun én af disse tests har givet problemer. Skærmen på HP Vectra 
reagerer helt anderledes på det sædvanlige CGA/EGA-format, og det vil 
kræve betydelige ændringer i programmellet at fremstille et operationelt 
system. 
ty 
4.2.2. Udsigter på mellemlang sigt 
Der forventes anmodninger om yderligere installationer fra Frankrig 
(Direction Nationale de Recherche et Enquêtes Douanières i Paris), 
Grækenland (efterforskningsafdelmgerne i Piræus og Thessaloniki) og 
Belgien (de regionale efterforskningsafdelinger i Briigge og Antverpen). 
Fjorten brugere i medlemsstaterne, der fungerer som forbindelsesled til 
GD VI, skal efter planen ligeledes tilsluttes nettet. 
Man drøfter i øjeblikket andre potentielle installationer. 
MAG 92 - forslaget går ud på at teste SCENT-grænsefladen med henblik 
på godkendelse som informationsbærer i relation til kommende behov. 
GD XXI (C) - der er opnået enighed om, at moms-kontrollanterne bør 
have samme faciliteter til rådighed som told- og landbrugskontrollanterne. 
Der skal efter planen afholdes et seminar i september i år, hvortil 
nuværende og potentielle SCENT-brugere vil blive indbudt for at drøfte 
eksisterende og kommende behov; desuden vil man foretage en 
prioritering af opgaverne og udarbejde tidsplaner. 
4.3. Toldkontingenter 
4.3.1. Status 
I slutningen af september 1988 (*} afsagde Domstolen en kendelse, der 
forkastede fordelingen af toldkontingenterne, i de tilfoelde, hror denne 
fordeling ikke kan forsvares udfra hensynet til bindinger af administrativ, 
teknisk eller okonomisk natur, ifald disse udgor en kindring for 
foellesskabslig forvaltning af kontingenterne. 1989 har været et 
overgangsår: ca. 100 GSP-kontingenter og 14 middelhavs-
kontingenter er blevet forvaltet under den såkaldte "strenge 
forvaltningsprocedure", som tidligere kun blev anvendt på et meget 
begrænset antal varer. 
I begyndelsen af 1990 blev samtlige kontingenter, der forvaltes af GD XXI, 
indarbejdet i systemet og forvaltes nu efter den "strenge" 
forvaltningsprocedure. 
For at afskaffe en del af de successive indkodninger af data både i 
Kommissionen og i de nationale administrationsgrene har man foreslået 
medlemsstaterne et pilotforsøg, der går ud på elektronisk overførsel af 
forespørgsler om udtræk og svar herpå. 
Den irske toldadministration meldte sig frivilligt til dette pilotforsøg for 
elektronisk dataudveksling (EDI). Efter en periode med udviklingsarbejde 
og afprøvninger har elektronisk overførsel af forespørgsler om udtræk og 
svar herpå været anvendt i operationel form siden 1.1.1990. 
Også den danske toldadministration har udviklet en grænseflade, som i 
øjeblikket er til afprøvning, og som skulle blive operationel 1.7.1990. 
Flere andre medlemsstater er i færd med at udvikle et lignende system. 
(*>Arrét du 27.09.1988, affaire 51/87, recueil 1988 pag.5459 
*H 
-4 
Forvaltningen af tilsynsordningerne for lofter og varer er ligeledes 
indarbejdet i systemet. Der vil også blive mulighed for elektronisk 
transmission af data fra medlemsstaterne til Kommissionen. 
4.3.2. Udsigter på mellemlang sigt 
Størsteparten af alle data skulle nu kunne overføres elektronisk fra 
begyndelsen af 1991. De fleste medlemsstater har planer om at anvende en 
PC'er, men Spanien, Forbundsrepublikken Tyskland og Portugal har 
anmodet omen direkte forbindelse til Kommissionens system fra deres 
centrale datamat, hvilket er helt i tråd med Kommissionens edb-politik. 
4.4. Bindende tariferingsoplysninger 
4.4.1. Status 
I henhold til et forordningsudkast, der i øjeblikket er til behandling i Rådet 
om bindende tariferingsoplysninger, skal alle tariferingsoplysninger fra en 
toldmyndighed i en medlemsstat være bindende, d.v.s. de skal på 
anmodning kunne konsulteres af de øvrige medlemsstater. I en senere fase 
skal de være bindende for samtlige medlemsstater. 
For at kunne håndhæve denne forordning effektivt har Kommissionen 
besluttet at indføre et edb-system i GD XXI, der skal samle de bindende 
tariferingsoplysninger fra medlemsstaterne, Nomenklaturudvalget og 
Domstolen i en database, hvortil de forskellige involverede brugere har 
adgang. 
Systemet skal bestå af en database, der oprettes i Kommissionen og 
forsynes med de bindende tariferingsafgørelser, der træffes i 
Kommissionen og i medlemsstaterne. Disse afgørelser fremsendes på en 
EF-formular eller via elektronisk dataoverførsel. 
Brugerne (medlemsstaterne eller Kommissionen) skal via nomenklaturen 
(Det Harmoniserede System, TARIC) eller ved hjælp af nøgleord i basen 
kunne søge de afgørelser, der vedrører en bestemt varebeskrivelse. Disse 
nøgleord vil kunne indlæses på de forskellige nationale sprog, også selv om 
afgørelsernes ordlyd ikke er oversat. 
4.2.2. Udsigter på mellemlang sigt 
Forundersøgelsen er igang og vil blive afsluttet med udarbejdelsen af en 
prototype. 
Udviklingen påbegyndes i september 1990, men mangelen på bevillinger 
kan betyde, at indførelsen af dette system forsinkes noget. 
is 
-5-
5. PILOTPROJEKTER 
S-i. loiflsil 
5.1.1. Status 
Som opfølgning på et forslag til et pilotprojekt, der går ud på at kontrollere 
transitbevægelserne mellem ikke-autoriserede erhvervsdrivende, er der nu 
nedsat en arbejdsgruppe bestående af repræsentanter fra Frankrig, 
Forbundsrepublikken Tyskland, Spanien, Norge og Schweiz. Denne gruppe 
får ansvaret for udviklingen af pilotprojektet og skal rapportere til 
Udvalget for Varebevægelser og EøF/EFTA-arbejdsgruppen vedrørende 
fælles transit. 
Forslaget til kontrolprocedurer for varebevægelser mellem autoriserede 
erhvervsdrivende, der arbejder med godkendte edb- systemer, som også 
dækker import, eksport, oplæggelse på toldoplag, IPR, o.s.v., er blevet 
drøftet i Udvalget for Varebevægelser og er rundsendt til 
repræsentanterne for edb-arbejdsgruppen under Udvalget for 
Toldspørgsmål (stedfortræder niveau). 
5.1.2. Udsigter på mellemlang sigt 
Det forventes, at pilotprojektet for transitbevægelser mellem ikke-
autoriserede erhvervsdrivende vil kunne iværksættes inden for de næste 
tolv måneder. Hvis evalueringen af pilotprojektet er positiv, vil man søge 
at opnå enighed om at implementere systemet i hele Fællesskabet og i 
samtlige EFTA-lande den 1. januar 1993. 
Med hensyn til forslaget vedrørende autoriserede erhvervsdrivende vil de 
lande, der melder sig som frivillige forsøgsdeltagere både fra Fællesskabet 
og fra EFTA, blive opfordret til at sende repræsentanter til en ny 
arbejdsgruppe, der skal undersøge forslaget i enkeltheder og forhåbentlig 
nå til enighed om harmoniserede systemer, der kan anvendes i hele 
Europa. 
6. GRÆNSEFLADER OVER FOR DE ERHVERVSDRIVENDE 
61. Status 
Efter en række uofficielle drøftelser med visse medlemsstater og 
handelsorganisationer anses det for at være for tidligt at begynde at indføre "smart 
cards". 
6-2. Udsigter på mellemlang sigt 
Som nævnt i sidste års rapport har den hastige udvikling inden for standarder og 
meddelelsessystemer overhalet dette arbejde. Disse aktiviteter er omhandlet i 
afsnit 8. 
2y 
7. KOMMISSIONENS SYSTEMER 
7.1. Indførelsen af TARIC 
7.1.1. Den succesfulde implementering 1.9.1989 af TARIC-grænsefladesystemet 
var resultatet af en meget stor arbejdsindsats fra de ansatte i GD XXI og i 
medlemsstaternes administrationsgrene. Men også medarbejderne i GD 
IX og GD XIII skal have tak for deres tekniske bistand og for at have 
leveret maskinel og programmel på projektets forskellige udviklingsstadier. 
Dette er et eksempel på, at fælles projekter har gode muligheder for at 
lykkes med et fornuftigt samarbejde mellem medlemsstaterne og 
Kommissionen og en grundig tilrettelæggelse og planlægning. 
Ved udgangen af 1989 havde de fleste medlemsstater adgang til TARIC-
information i elektronisk format, der kan anvendes til databehandling. I 
øjeblikket er alle medlemsstaterne tilknyttet TARIC-grænsefladesystemet, 
bortset fra Luxembourg, der anvender en kopi af den belgiske TARIC-
information. 
7.1.2. Udviklingen af TARIC er fortsat stærkt afhængig af eksperter i 
medlemsstaterne og eksterne kontraktansatte systemanalytikere og 
programmører, selv om der nu er ansat nogle få tjenestemænd på mere 
varig basis. 
7.1.3. Et nyt projekt, TARIC 2, er blevet påbegyndt med det formål at få 
systemet til at fungere bedre og opfylde mere omfattende datakrav hos en 
bredere brugergruppe. Derudover skal det løse en række problemer i det 
eksisterende TARIC-system. Første del af det nye projekt skal dække 
foranalyse- og forundersøgelsesfaserne samt den funktionelle 
specifikationsfase, og det forventes at være afsluttet senest i juli 1991. 
Arbejdet er udbudt i underentrepri se, men vil blive nøje overvåget af GD 
XXI. 
7.2. TARIC-databasen 
7.2.1. Status 
1. Konverteringen af databasen til det forbedrede format, der er påkrævet til 
implementeringen af TARIC-grænsefladesystemet, blev gennemført med 
succes i juli 1989 i overensstemmelse med projekt tidsplanerne. 
2. Der bliver fortsat foretaget forbedringer i databasesystemet for at give 
medlemsstaterne og andre brugere af TARIC-databasen stadig mere 
omfattende, detaljeret og historisk korrekt information, der omfatter 
følgende: 
- forbedrede udtrækningsprogrammer med henblik på TARIÇ-publika-
tionen (i marts 1990); og 
- en facilitet til bevarelse af historiske records af: 
* fodnoter til nomenklaturen og foranstaltninger, og 
* supplerende koder. 
z* 
3. Der gennemføres i øjeblikket et pilotprojekt sammen med Kontoret for 
Officielle Publikationer med henblik på at udtrække ajourføringer til Den 
Kombinerede Nomenklatur fra TARIC-databasen. Uddata-filen skal være 
i et nyt internationalt anerkendt standardformat, SGML, som sikrer 
kompatibilitet med trykkeri systemerne, hvorved man begrænser mængden 
af data og forenkler databehandlingen ved udarbejdelsen af Den 
Kombinerede Nomenklatur- publikation. 
7.2.2. Udsigter på mellemlang sigt 
- koncentrering omkring fase 1 i TARIC 2-projektet, idet nuværende og 
kommende forbedringer skal indarbejdes i bruger kravene. 
Konsekvensen for det eksisterende TARIC-databasesystem bliver, at 
man kun behøver at indføre et minimum af ændringer, nemlig dem, der 
af TARIC-projektstyrelsesrådet anses for væsentlige; 
- migrering til et nyt miljø på Siemens-maskinen for at drage fordel af det 
seneste ADABAS/NATURAL-programmel. Dette indebærer en ny 
fase med systemafprøvning, men skulle føre til forbedringer i ydeevnen 
og sikkerheden til fordel for brugerne af TARIC-databasen. 
7.3. TARIC-grænsefladen 
7.3.1. Status 
1. TARIC-grænsefladesystemet blev implementeret med stor succes 1.9.1989; 
forud herfor var gået følgende: 
- udvikling i løbet af 1988/1989 af de nødvendige programmer og deres 
interaktion med de af GD IX leverede programmelpakker (TRANSIX 
(MFTS), KERMIT, IBG); 
- installation af en Olivetti PC M240 i toldadministrationen i hver 
medlemsstat, og 
- afprøvning af det totale system, der forbinder Siemens-datamaten i 
Luxembourg med UNIX-systemet i Bruxelles og Olivetti PC M240'erne 
i medlemsstaterne. 
En gang om ugen anvendes grænsefladesystemet til elektronisk 
transmission til hver enkelt medlemsstat af ajourføringer af TARIC-
databasen. 
Der foreligger to forskellige typer af uddata-filer i de enkelte 
medlemsstater; den ene er en print-fil bestemt til de medlemsstater, der 
endnu ikke anvender automatiske ajourførings procedurer, og den anden 
er en fil til edb-brug i de medlemsstater, som ajourfører deres nationale 
tarif-database på en datamat. 
2. Efter ni måneders drift er der kun nogle få tilbageværende problemer, og 
systemet indebærer store fordele for medlemsstaterne. For det første 
foreligger informationen i et edb- læsbart format, så det ikke længere er 
nødvendigt at indtaste TARIC- informationer, således som det var 
tilfældet med det hidtidige papirbaserede system. Desuden er risikoen for 
L% 
indtast- ningsfejl, der kan medføre uforenelighed mellem varebeskrivelser 
og toldsatser i de forskellige medlemsstater, langt mindre end før. Endelig 
leveres informationen meget hurtigere end før, og informationen vil med 
meget få undtagelser være til rådighed forud for iværksættelsesdatoen. 
3. Arbejdsgruppen for TARIC-grænsefladen, der består af repræsentanter 
for alle medlemsstaterne samt Kommissionen, har fortsat haft møder for 
at overveje og løse forskellige problemer, der er opstået. 
Arbejdsdokumenterne, som er afgørende for at hjælpe medlemsstaterne 
med at udvikle programmel til at behandle de TARIC- data, der 
transmitteres til deres nationale tarifsystemer, ajourføres løbende og er 
følgende: 
- Specifikationer for filer, records og dataelementer (XXI/744/89) 
- Brugervejledning for transmission (XXI/746/89) 
7.3.2. Udsigter på mellemlang sigt 
- indførelse af fuldautomatiske procedurer, således at udtræk af 
ajourføringer til TARIC-databasen på Siemens-maskinen i Luxembourg 
kan behandles på UNIX-systemet i Bruxelles, før det 
videretransmitteres til hver enkelt medlemsstat uden manuel 
medvirken; 
- overførsel af grænsefladesystemet fra UNIX (NCR) til UNIX (Olivetti 
3B2); 
- evaluering af mulighederne for at erstatte overførsler beregnet for 
Olivetti PC'er med overførsler direkte fra UNIX-systemet til hver enkelt 
medlemsstats nationale tarifsystem. Dette vil kræve, at der findes 
egnede FTAM-redskaber til fil overførselsformål, samt at der findes en 
national server (et igangværende CADDIA-pilotprojekt); 
- hjælp til TARIC 2-projektgruppen med at udvide anvendelsen af 
TARIC-grænsefladesystemet til en større brugergruppe. 
8. STANDARDER FOR DATAUDVEKSLING 
8.1. Toldmeddelelser 
8.1.1. Status 
UNSM-toldangivelsesmeddelelsen, "CUSDEC", og UNSM-toldbesvarel-
sesmeddelelsen, "CUSRES", som er udviklet samtidig som et samarbejde 
mellem de amerikanske toldmyndigheder og Message Development-
gruppen MD3 under det vesteuropæiske EDIFACT Board, fik i september 
1989 international forsøgsstatus (STATUS 1) i arbejdsgruppe 4 under De 
Forenede Nationers økonomiske Kommission for Europa (WP4 
UN/ECE). 
2J> 
-9 
De to toldmeddelelser har måttet undergå væsentlige ændringer for at 
kunne tilpasses de nye fortegnelser over segmenter, sammensatte 
elementer og dataelementer, dels i forbindelse med ordningen af 
segmenterne, dels efter det halvårlige møde mellem referentgrupperne i 
EDIFACT Board, som fandt sted i Ottawa fra den 23. til den 27. april 
1990. Disse tilpasninger er foretaget, uden at man har ændret ved 
meddelelsernes funktionelle egenskaber og under skyldig hensyntagen til 
de forskellige toldmæssige behov, der er givet udtryk for. 
Efter at UN/ECE-EDIFACT-referenterne på mødet i Ottawa godkendte 
meddelelserne, vil de nu begge blive forelagt igen for arbejdsgruppe nr. 4 
under De Forenede Nationers økonomiske Kommission for Europa i 
september 1990 med henblik på bekræftelse af STATUS 1. 
8.1.2. Udsigter på mellemlang sigt 
Efter en forsøgsperiode på seks måneder, hvorunder manvil foretage de 
ændringer, som måtte være nødvendige, vil de to toldmeddelelser i marts 
1991 blive officielt forelagt for arbejdsgruppe nr. 4 under De Forenede 
Nationers økonomiske Kommission for Europa med henblik på at få 
international status som FN-standarder (STATUS 2: UNSM). 
Desuden vil man - afhængigt af hvor højt de forskellige involverede parter 
prioriterer opgaven - udarbejde en brugermanual eller måske snarere en 
applikations- og brugervejledning for de to meddelelser for at sikre en 
ensartet og harmoniseret anvendelse på internationalt plan. 
Endelig skal man, når meddelelserne ligger helt fast i relation til 
EDIFACT-instanserne, udarbejde en beslutning i Kommissions-regi, der 
tilskynder medlemsstaterne til også at anvende dem. 
8.2. Koder 
8,2.1. Status 
Arbejdet med koderne til brug i toldsektoren har dels drejet sig om 
toldmeddelelserne, dels om en harmonisering af de koder, de tolv 
medlemsstater anvender til en toldangivelse. 
De nødvendige koder for anvendelsen af toldmeddelelserne er blevet 
identificeret og beskrevet for at sikre en ensartet fortolkning af de 
anvendte data. Dette arbejde er udført i et snævert samarbejde mellem 
repræsentanter for Kommissionen, medlems staterne, EFTA-landene, 
USA og Toldsamarbejdsrådet. 
For så vidt angår harmoniseringsbestræbelserne er der udarbejdet 
dokumentation om de forskellige koder, som medlemsstaterne anvender i 
de fakultative tilfælde i relation til enhedsdokumentet (SAD); denne 
dokumentation danner grundlag for et forslag om at påbegynde 
harmoniserings- og rationaliseringsarbejdet. 
i* 
10 
8.2.2. Udsigter på mellemlang sigt 
Eftersom det bliver absolut nødvendigt at harmonisere de koder, der 
anvendes i Fællesskabet til behandling af toldoplysninger, vil indsatsen 
blive koncentreret om at videreføre arbejdet med at definere koderne med 
henblik på harmonisering og rationalisering. 
9. JURIDISKE PROBLEMER OG HINDRINGER 
9.1. Status 
Den rapport, som Amsterdams Frie Universitet havde afleveret, blev af 
Kommissionens tjenestegrene betragtet som værende utilstrækkelig, idet 
den ikke opfyldte de opstillede krav. Det blev besluttet at lade 
medarbejdere i Kommissionen videreføre undersøgelsen i samarbejde med 
den juridiske tjeneste og informatik-tjenesten. For at undgå overlapninger 
med de juridiske undersøgelser, der gennemføres i forbindelse med 
TEDIS-projektet, vil undersøgelsen blive koncentreret om de 
administrative aspekter og om procedurerne ud fra et toldmæssigt og 
fiskalt synspunkt, idet TEDIS-projektet allerede dækker de samme 
problemer, men i en kommerciel sammenhæng. 
Undersøgelsen vil foregå i to forskellige etaper, idet den første skal dreje 
sig om toldområdet og den anden om indirekte skatter og afgifter. For 
begge etapers vedkommende bliver der behov for en analyse af den 
relevante fællesskabslovgivning og en analyse af medlemsstaternes 
lovgivning. 
Der er allerede foretaget en foreløbig analyse af fællesskabslovgivningen 
på toldområdet; den dertil hørende dokumentation er blevet tilsendt 
medlemsstaterne med henblik på deres bemærkninger. 
9.2. Udsigter på mellemlang sigt 
- Undersøgelsen vil blive videreført i samarbejdemed medlemsstaternes 
eksperter. 
- De juridiske undersøgelser, der gennemføres i forbindelse med TEDIS-
programmet, vil blive fulgt med opmærksomhed, idet man eventuelt kan 
udnytte visse elementer herfra på det administrative område. 
10. SAMARBEJDE MED EFTA 
10.1. Status 
Der er fortsat afholdt møder med repræsentanter for EFTA-landene og EFTAs 
Sekretariat. En repræsentant for GD I har i det fornødne omfang ydet støtte og 
rådgivning om den generelle politik. 
3\ 
-11-
10.2. Udsigter på mellemlang sigt 
Møderne og de øvrige drøftelser af edb-aspekterne af samarbejdet og 
koordineringen på toldområdet fortsætter. 
Som nævnt i afsnit 5 deltager EFTA-repræsentanterne aktivt i pilotprojekterne 
vedrørende kontrol med transitbevægelserne. 
2. DETALJERET PROGRAM FOR LANDBRUGSSEKTOREN 
2.1. 4MIS 
a) Målsætning og beskrivelse 
AMIS (Agricultural Market Intelligence System) er et integreret 
databehandlingssystem til brug for de direktorater, der forvalter de fælles 
markedsordninger. Systemet leverer også basisdata om markederne til det 
direktorat, der forvalter EUGFL (Den Europæiske Udviklings- og 
Garantifond for Landbruget), garantisektionen. 
I AMIS bearbejdes de data, der er nødvendige for den løbende forvaltning 
af den fælles landbrugspolitik, nemlig: 
- produktionspriserne på Fællesskabets indre marked, 
- verdensmarkedspriserne for importvarer, 
- statistikker over ansøgninger om og udstedelse af import- og 
eksportlicenser, 
- statistikker vedrørende samhandelen mellem på den ene side Spanien 
og Portugal og på den anden side de øvrige medlemsstater (den 
supplerende mekanisme for samhandelen, SMS), 
- lagerstatistikker, 
• forbrugsstatistikker, 
- produktionsstatistikker, 
- statistikker over de forskellige landbrugsudgifter (interventionsopkøb, 
støtte, eksportrestitutioner). 
Til AMIS hører også systemer til forvaltning af eksport- og 
interventionslicitationer inden for forskellige fælles markedsordninger og 
et system til forvaltning af licitationer i forbindelse med fødevarehjælp. 
AMIS indeholder endvidere de data, der fastsættes af institutionerne, 
enten Rådet eller Kommissionen, nemlig: 
- de institutionelle priser i ECU, der fastsættes af Rådet, og de heraf 
afledte priser, 
- tærskelpriser. 
-12-
Dataene i AMIS benyttes i de periodiske retsakter, der offentliggøres i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende og meddeles de pågældende 
ministerier i medlemsstaterne (landbrug og told): 
- importafgifter og eksportrestitutioner pr. enhed, 
- EF-støtte pr. enhed. Hertil kommer data til den agro-monetære 
forvaltning: 
* repræsentative kurser (grønne kurser), 
* de kurser, der anvendes til omregning af verdensmarkedspriserne, 
* monetære udligningsbeløb. 
For øjeblikket er alle disse data lagret i en intern database i 
Generaldirektoratet for Landbrug, og der er ikke direkte adgang til denne 
base udefra. 
En del af databasen kan konsulteres gennem FIS-systemet (jf. FIS), der 
fodres med data fra AMIS. 
b) Status og udsigter på mellemlang sigt 
AMIS, som er blevet udviklet under CADDIA-programmet, er et 
velfungerende edb-værktøj, der er blevet uundværligt i den daglige 
forvaltning af den fælles landbrugspolitik. I dag udfører AMIS-
styregruppen ajourførings- og udviklingsopgaver i takt med, at reglerne for 
forvaltningen af den fælles landbrugspolitik ændres inden for de 
forskellige landbrugssektorer. 
2.2. IDES 
a) Målsætning og beskrivelse 
IDES (Interactive Data Entry System) er udviklet til elektronisk 
udveksling af data om landbruget mellem medlemsstaterne og 
Kommissionens General direktorat for Landbrug. Det er udviklet i edb-
afdelingen i Generaldirektoratet for Landbrug (GD VI/A/4) med 
finansiel støtte fra CADDIA. 
I øjeblikket benyttes ti telexmeddelelser i de fleste medlemsstater, nemlig: 
- tre veterinære meddelelser: 
1) anmeldelse af dyresygdomme, 
2) tilføjelser til punkt 1), 
32 
13 
3) meddelelse om, at sygdommen er udryddet, og at myndig- hederne har 
erklæret det pågældende område sygdoms- frit, 
' meddelelse om den interne markedspris for svinekød, 
- meddelelse om den interne markedspris for fårekød. 
\ Yeterinærmeddelelserne går videre ind i ADNS-systemet (Animal Disease 
u j Notification System), medens prismed delelserne indføres i PMI-delen 
f (Prix Marché Intérieur) af AMIS- systemet (Agricultural Management 
Information System). 
Der er i den periode, der er omfattet af nærværende rapport, indarbejdet 
en række nye meddelelser: 
- to meddelelser om oksekød (oplysninger om den interne markedspris 
for slagtet kvæg), 
- en meddelelse om den interne markedspris for olieholdige frø (med 
; . mulighed for en anden meddelelsestype for dette marked), 
- en meddelelse til afdelingen for frugt og grønsager (om interne 
markedspriser), 
- en meddelelsestype, der kaldes AGREX, og som skal benyttes, når 
medlemsstaterne fremsender EUGFL-måneds 
regnskaber til Kommissionen. 
Det endelige formål med IDES er at lave en meddelelse for hver numerisk 
datatype, som medlemsstaterne sender til Generaldirektoratet for 
Landbrug, og som benyttes som inddata i GD VI's edb-programmer. 
23. EIS 
a) Målsætning og beskrivelse 
FIS (Fast Information System) er en elektronisk avis, der sørger for 
brugervenlig adgang til information på landbrugsområdet, både til intern 
brug i Kommissionen og i et vist omfang for medlemsstaterne. Der kan 
opnås adgang til systemet ved hjælp af de simpleste TTY-terminaler. 
Systemet er oprettet af edb- afdelingen i Generaldirektoratet for 
Landbrug, GD VI/A/4 med finansiel bistand fra CADDIA. 
FIS er fuldt operationelt og indebærer kolossale muligheder som redskab 
til formidling af enhver form for oplysninger vedrørende landbrug: 
tabeller, rapporter, dagsordener for og referater af møder i 
forvaltningskomitéer, talbilag til De Europæiske Fællesskabers Tidende 
(f.eks. monetære udlignings beløb og afgifter). 
T 
SM 
-14 
GD VI/A/4 vil fortsætte med at fremme brugen af FJS, og allerede 
identificerede data (jf. ovenfor) er indlæst i FIS. F.eks.: 
- basisoplysninger på landbrugsområdet (se f.eks. AMIS) 
- oplysninger om skovbrug 
- sammenfattende ADNS-data 
- CADDIA-statusrapporter, dagsordener og referencer 
- agro-monetær information om dollarkurser, grønne kurser m.v. 
- EUGFL-nomenklatur 
- dagsordener og mødeplaner for de rådgivende udvalg. 
Også andre oplysninger vil efterhånden blive ndlæst i systemet. 
Alle disse oplysninger er tilgængelige for utoriserede korrespondenter i 
medlemsstaterne og i de øvrige europæiske institutioner. Det er hensigten, 
at FIS med tiden skal erstatte mange telextransmissioner fra 
Kommissionen til medlemsstaterne. 
24. MCM 
a) Målsætning og beskrivelse 
Med MCM-systemet kan medlemsstaterne få downloaded de monetære 
udligningsbeløb til en PC'er, og dette system har erstattet de nu forældede 
telex-meddelelser. 
MCM-systemet er stabilt og bruges regelmæssigt og i vidt omfang af 
medlemsstaterne. Den nylige udvidelse af brugerantallet til 23 
understreger systemets succes. 
Da MCM-systemet fungerer tilfredsstillende og bruges af alle 
medlemsstaterne, er der ingen planer om yderligere udviklinger i den 
nærmeste fremtid. 
b) Udsigter på mellemlang sigt 
Som hovedaktiviteter planlægges det at udvide antallet af brugere i 
medlemsstaterne, at forbedre de administrative sikkerhedsforanstaltninger 
og gradvis at reducere antallet af telexmeddelelser, som indeholder de 
samme oplysninger som MCM-systemet. 
15-
25. EËE 
a) Målsætning og beskrivelse 
Edb-systemet FBF (FEOGA Budget Forecasting) har til formål at give 
den EUGFL-afdeling, der forestår budgetoversla gene, adgang til et sæt 
værktøjer, således at de manuelle procedurer i udarbejdelsen af EUGFL's 
budget (der udgør henved 60% af EF's budget) kan automatiseres. I den 
nuværende stramme budgetsituation, især den strenge budgetdisciplin, 
som land brugsudgifterne er underkastet, har afdelingen brug for et 
fleksibelt system til at skønne over udgiftsudviklingen i årets løb og 
sammenligne den med de faktiske bevægelser i kasse beholdningen, at 
anslå de nødvendige budgetmidler for det kommende år, at søge 
oplysninger og foretage simuleringer under forhandlinger med Rådet og at 
ekstrapolere udviklingen i store træk over fem år. 
Ud fra udgiftsoplysninger fra AGREX-systemet, markeds- og 
handelsoplysninger fra AMIS-systemet og Det Statistiske Kontors 
databaser samt monetære og agro-monetære data fra AMIS- systemet kan 
man med FBF-systemet 
- opstille et budgetoverslag for to år, 
- foretage en månedlig konjunkturbestemt revision på grundlag af 
budgetoverslaget og de seneste kendte data, 
- sammenligne modellen med de faktiske udgifter efter budgettets 
gennemførelse, 
- simulere de udgiftsmæssige virkninger af foranstaltninger, der er til 
forhandling i Rådet, 
- ekstrapolere udgifterne over fem år for samtlige budgetkonti. 
Systemet er endvidere tilpasset Rådets afgørelser fra juli 1987 om en 
mekanisme for automatisk afvikling af de monetære udligningsbeløb, der 
opstår som følge af justering af de EMS-valutaer, der deltager i 
valutakursmekanismen. 
b) Udsigter på mellemlang sigt 
Systemet er operationelt. 
16-
2.6. AGREX - (Agricultural Guarantee Fund Expenditures) 
a) Målsætning og beskrivelse 
EF's udgifter til EUGFL, garantisektionen, udgør ca. 60% af budgettet. 
Generaldirektoratet har et edb-system, hvormed man på månedsbasis 
bogfører bevægelserne i kassebeholdningen og følger de udgifter, som 
medlemsstaterne oplyser at have afholdt til støtte af markederne for 
landbrugsvarer. 
Efter Det Europæiske Råds møde i februar 1988 er der desuden blevet 
behov for meget nøje overvågning af landbrugsudgifterne under hvert 
enkelt kapitel, herunder et alarmsystem, der sætter igang i tilfælde af 
afvigelser i forhold til det forventede. 
Systemet er forbundet med budgetplanlægningssystemet (jf. FBF) og de 
agro-monetære systemer (jf. AMIS). 
b) Status og udsigter på mellemlang sigt 
Systemet er operationelt. På mellemlang sigt er det planen at fodre FIS 
med de data, der findes i AGREX-systemet. 
2.7. FAUDIT 
a) Målsætning og beskrivelse 
FAUDIT-projektet (FEOGA Auditing System) under CADDIA-
programmet består af en analyse af, hvorledes man kan datamatisere 
kontrollen med EUGFL måneds- og årsregnskaberne, herunder udgifter til 
offentlig oplagring, som medlemsstaterne meddeler Kommissionen i 
henhold til forordning (EøF) 1883/78 og (EøF) 3247/81. 
Målsætningen er at optimere kontrollen ved at indlæse basisdataene i et 
edb-system for kategori li-udgifter og påvise eventuelle 
uregelmæssigheder. 
Systemet skal endvidere kunne samkøres med data i AMIS-databasen, 
AGREX-databasen og De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontors 
udenrigshandels- og produktionsdatabaser. 
b) Status og udsigter på mellemlang sigt 
Den funktionelle analyse af systemet er afsluttet. Projektets udvikling 
finansieres i øjeblikket med andre midler end CADDIA-midler. 
På mellemlang sigt er det planen, at FAUDIT-systemets data vedrørende 
de offentlige lagre skal være tilgængelige via FIS. 
w 
-17 V\ 
2.8. APACO/ANA 
a) Målsætning og beskrivelse 
Formålet med APACO/ANA-projektet (Actes Périodiques Agricoles et 
Comités de Gestion/Agricultural Numerical Annexes) er at gøre det 
lettere at håndtere både tekstdelen af de periodiske retsakter på 
landbrugsområdet (forskellige sprogversioner, redaktion, systematiske 
ændringer m.v.) og de dertil knyttede talbilag. Systemet vil dels være til 
gavn for Kommissionens tjenestegrene, dels sikre regelmæssig, pålidelig og 
hurtig transmission af materiale både til De Europæiske Fællesskabers 
Publikationskontor til offentliggørelse i EFT og - via de internationale 
datanet - til medlemsstaterne. 
b) Udsigter på mellemlang sigt 
FIS-systemet benyttes som basistransmissionsmedium for dette system, 
mens AMIS-systemet fungerer som hovedkilde for de talmæssige 
oplysninger. Efterhånden som systemet bliver operationelt, må det 
forventes gradvis at afløse det eksisterende system, hvor numeriske data, 
der offentliggøres i EFT, sendes til medlemsstaterne pr. telex. 
Afprøvningerne er påbegyndt, og resultaterne er meget lovende: 
talbilagene leveres løbende fra datamaten og sendes videre til telekommu­
nikationscenteret efter at være godkendt og underskrevet af de 
kompetente tjenestegrene i GD VI. Systemet gør ikke alene proceduren 
hurtigere, men er samtidig en praktisk metode til at gøre disse data 
tilgængelige for landbrugskorrespondenterne i medlemsstaterne. 
2.9. SHIFT 
a) Målsætning og beskrivelse 
SHIFT-projektet (System for Animal Health Inspection at Frontier Posts) 
er baseret på direktiv 72/462/EøF. I artikel 23 og 24 pålægges 
medlemsstaterne ansvaret for, at importeret kød (og senere kødvarer) 
kontrolleres. 
Stikprøvekontrollen består i følgende: 
- kontrol af, at det ferske kød opfylder bestemmelserne i 
hygiejnecertifikatet, 
- kontrol med kødets tilstand, herunder tilsmudsning og tilstedeværelse af 
patogener, 
- kontrol af, at slagtning i tredjelande har fundet sted på virksomheder, 
der er godkendt af Kommissionen, 
* kontrol med transportforholdene. 
Dette projekt er et vigtigt element i harmoniseringen af 
veterinærprocedurerne i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked 
i 1992. 
18-
b) Udsigter på mellemlang sigt 
Første fase af SHIFT-systemet gennemføres ved, at visse oplysninger 
stilles til rådighed for veterinærmyndighederne i medlemsstaterne (jf. 
FIS). Påbegyndelsen af denne første fase er blevej forsinket, men forventes 
nu indledt ved udgangen af 1990. 
I mellemtiden har Kommissionens tjenestegreneJgangsat en undersøgelse 
af, hvilke videnskabelige metoder og administrative og juridiske 
foranstaltninger der foreløbig kan danne grundlag for gennemførelsen af 
SHIFT-projektet i sin helhed. 
2.10. SICAMOR-ED (Système d'Information et Coordination des Actions en faveur du 
Monde Rural - Exchange of Data) 
a) Målsætning og beskrivelse 
Man er i GD VI begyndt at arbejde på at udvikle et edb-program til 
forvaltning af strukturfondene. Hovedformålet i relation til CADDIA-
programmet er at automatisere datatransmissioner mellem Kommissionen 
og medlemsstaterne (f.eks. programmer, bekræftelser, summariske 
oplysninger m.m.). 
Den afdeling i GD VI, der er ansvarlig for informationsteknologi, har i 
første halvår af 1990 besøgt fire medlemsstater (Portugal, Italien, 
Grækenland og Nederlandene) for bl.a. at drøfte muligheden for en sådan 
løsning. Man vil besøge en række andre medlemsstater i efteråret 1990. 
b) Udsigter på mellemlang sigt 
Den foreløbige konklusion er, at der ikke er nogen væsentlige tekniske 
hindringer for projektet, men at det er en nødvendig forudsætning for 
yderligere IT-udviklingsarbejde at få fastlagt de nøjagtige administrative 
procedurer. 
2.11.TREE-ED 
a) Målsætning og beskrivelse 
Medlemsstaterne udarbejder hvert år en oversigt over beskadigelser af 
skovene. Resultaterne skal meddeles de kompetente tjenestegrene i GD 
VI. 
Der er gennemført en forundersøgelse af de tekniske 
datakommunikationsaspekter. I konklusionerne foreslås det at anvende en 
filoverførselsprotokol enten via udveksling af magnetbånd eller via det 
internationale pakkekoblede net. 
b) Udsigter på mellemlang sigt 
Det forventes at blive langt lettere med installationen af de nationale 
servere, som vil forenkle denne form for bundtvis transmission mellem de 
nationale administrationsgrene og Kommissionen. 
19 
2.12. PAP (Prices of Agricultural Products) 
a) Målsætning og beskrivelse 
Blandt de mange opgaver, der påhviler Generaldirektoratet for Landbrug i 
forbindelse med forvaltningen af den fælles landbrugspolitik, indgår også 
forvaltningen af en lang række priser på landbrugsprodukter. 
Disse priser stammer fra forskellige kilder som f.eks. meddelelser fra 
medlemsstaterne om priserne på fællesskabsmarkederne og priserne på 
importerede varer, meddelelser fra informationskontorene om 
spotmarkedspriserne, og med tiden også om priserne på de internationale 
børser samt oplysninger i Rådets afgørelser om de institutionelle priser 
(referencepriser, interventionspriser, tærskelpriser m.m.) afhængigt af 
lovgivningen omkring den fælles landbrugspolitik. 
Disse priser er afgørende for Kommissionens beslutninger i relation til de 
periodiske retsakter (afgifter, støtte, restitutioner, interventionsopkøb), 
men anvendes også til andre formål såsom overvågning af og prognoser for 
markederne. 
En stor del af disse priser er tilgængelige på datamater i 
Generaldirektoratet for Landbrug på forskellige stadier i de edb-baserede 
procedurer, hvor de udnyttes til mange forskellige formål (AMÏS-
systemet). 
Medlemsstaterne får kendskab til disse priser enten via De Europæiske 
Fællesskabers Tidende (de institutionelle priser) eller via Kommissionens 
forskellige publikationer (Landbrugs-rapporten, publikationen 
"Landbrugsmarkederne") eller i form af ad hoc-dokumenter, der 
forelægges forvaltningskomitéerne i trykt form. 
Formålet er at gøre alle de landbrugspriser, der er relevante for 
Generaldirektoratet for Landbrug, tilgængelige for medlemsstaternes 
administrationsgrene i en elektronisk og systema tisk form, således at disse 
data kan konsulteres og behandles tilstrækkeligt hurtigt. 
b) Status og udsigter på mellemlang sigt 
I øjeblikket findes der ingen systematiske metoder til formidling af de 
forskellige priser til medlemsstaterne, og udover de kommunikationsveje, 
der er anført under punkt 1), er de mange telefonsamtaler og 
postforsendelser til de nationale administrationsgrene angående 
landbrugspriserne et bevis på medlemsstaternes interesse i disse data. 
Udviklingen af et edb-system til formidling af disse data til de nationale 
administrationsgrene skulle indebære en kraftig forenkling. 
20 Ho 
2.13. AIN-ED (Aides Nationales - Exchange of Data) 
a) Målsætning og beskrivelse 
Generaldirektoratet for Landbrug forvalter et edb-system, der registrerer 
meddelelser om nationale støtteordninger. Som en konsekvens af Rådets 
resolution af 2. oktober 1974 om streng håndhævelse af EøF-Traktatens 
bestemmelser om statsstøtte (artikel 92 og 93) fremsender 
medlemsstaterne nu en komplet ovesigt over støtteforanstaltninger til 
fordel for landbruget med overslag over støttebeløbene samt angivelse af 
de faktisk udbetalte beløb. Efter at systemet er blevet ajourført, kan det nu 
levere lister over støtteforanstaltninger i hver enkelt medlemsstat opdelt 
efter støttekategorier; disse lister fremsendes til medlemsstaterne til 
underretning og godkendelse. 
Formålet er at supplere systemet med et modul, der giver mulighed for 
dels at indtaste data fra standardiserede over sigter, dels at sende 
fortegnelserne til de forskellige administrationsgrene via det offentlige net, 
hvor de så kan behandles lokalt, og eventuelle ændringer kan meldes 
tilbage og indlæses i Kommissionens system. 
Det er hensigten eventuelt at installere materiel i medlemsstaterne for at 
give dem mulighed for at bearbejde de fremsendte data lokalt. 
b) Status og udsigter på mellemlang sigt 
I øjeblikket sender medlemsstaterne oversigterne med posten. Registrene 
udarbejdes af datamater i form af lister, én liste pr. medlemsstat, som for 
de forskellige støttekategorier viser udviklingen siden 1974 i hver enkelt 
individuel støtte 
foranstaltning. Listerne sendes med posten til medlemsstaterne, hvor de i 
de medlemsstater, der anvender edb-systemer, indkodes igen, før de 
bearbejdes, mens de i de øvrige medlemsstater behandles manuelt. 
Resultatet af behandlingen tilbagesendes til Kommissionen og indkodes i 
systemet af den ansvarlige afdeling. Hele processen medfører store 
forsinkelser. Som eksempel kan nævnes, at data fra 1974 først blev 
behandlet i 1987. 
Udviklingen af en edb-forbindelse skulle gøre tingene langt hurtigere og 
lettere både i Kommissionen og i medlemsstaterne. 
2.14. ANA (Agricultural Numerical Annexes) 
a) Målsætninger og beskrivelse 
Talbilagene er en integreret del af de periodiske landbrugsretsakter, som 
Kommissionen offentliggør enten hver dag, hver uge, hver måned eller 
med kortere eller længere mellemrum. 
Talbilagene udgør taldelen af retsakter (fastsættelse eller ændring af beløb 
for afgifter, støtte, restitutioner), som vedrører alle de landbrugsprodukter, 
der er omfattet af den fælles landbrugspolitik. 
21 VI 
Forberedelsen af størsteparten af talbilagene (indsamling af 
basisinformationer, standardisering, beregning af beløbene) foretages i 
øjeblikket af datamater i Generaldirektoratet for Landbrug, specielt via 
AMIS-systemet. 
Udsendelsen af bilagene til de nationale administrationsgrene foregår pr. 
telex samt via De Europæiske Fællesskabers Tidende, hvor "talbilaget" 
under alle omstændigheder udgør et egentligt bilag til disse retsakter. 
Formålet er at fremsende talbilagene til medlemsstaternes 
administrationsgrene ad elektronisk vej, således at de på et tidligt 
tidspunkt kan blive orienteret om indholdet og behandle de pågældende 
data hurtigt. 
ANA-projektet er nært forbundet med APACO-projektet (den del, der 
vedrører de periodiske landbrugsretsakter) samt med AMIS-systemet. 
b) Status og udsigter på mellemlang sigt 
I øjeblikket beregnes talbilagene af GD VI's Siemensdatamat, hvorefter de 
indtastes igen og sendes til medlemsstaterne som telexmeddelelser. 
Et system til elektronisk overførsel af talbilagene til de nationale 
administrationsgrene vil styrke forbindelserne mellem Kommissionen og 
medlemsstaterne og indebære en række andre fordele såsom muligheden 
for hurtig levering af pålidelige data samt nedbringelse af 
kommunikations omkostningerne. 
2.15. CACTI (Common Agriculture - Customs Transmission of Information) 
a) Målsætninger og beskrivelse 
En række foranstaltninger i forbindelse med den fælles landbrugspolitik, 
der forvaltes af Generaldirektoratet for Landbrug i Kommissionen, 
iværksættes i medlemsstaterne af de nationale toldmyndigheder. 
Det drejer sig hovedsagelig om foranstaltninger i relation til ordningen for 
samhandelen med landbrugsvarer med tredjelande. 
Som eksempel kan nævnes udligningsafgifterne på importerede friske 
frugter og grønsager, der fastsættes af Kommissionen og meddeles de 
relevante administrationsgrene i medlemsstaterne, hvorefter de 
videresendes til de enkelte toldsteder. 
GD XXI indlæser nomenklaturen for disse varer i TARIC og angiver 
samtidig, hvilken form for foranstaltning (udligningsafgift) der er knyttet 
til disse koder. I tilfælde af, at nomenklaturen ændres eller at 
foranstaltningens rækkevidde udvides eller indskrænkes, underrettes 
medlemsstaternes toldmyndigheder ad elektronisk vej via TARIC-
grænsefladesystemet. Det ville være en fordel, hvis man i samme system 
havde indarbejdet de fællesskabstoldsatser, som de nationale 
toldmyndigheder også skal anvende på de pågældende varer. Disse 
oplysninger ligger imidlertid hos GD VI. Det samme forhold gør sig 
-22 Mi 
gældende for en række andre foranstaltninger i relation til den fælles 
landbrugspolitik. 
Desuden findes der en række foranstaltninger, der anvendes mindre 
hyppigt (f.eks. referencepriserne på vin), som forvaltes af GD VI og bl.a. 
meddeles de nationale toldmyndigheder via TARIC-grænsefladesystemet i 
GD XXI. 
Formålet er at etablere en direkte kommunikation mellem GD VI og GD 
XXI på den ene side og mellem Kommissionen og de nationale 
administrationsgrene på den anden side, således at disse data hurtigt kan 
videreformidles til medlemsstaterne. 
Men først må disse data ordnes og gøres tilgængelige i en form, så de kan 
anvendes af begge generaldirektorater, og der må etableres edb-
forbindelser med de systemer, som i øjeblikket forvalter disse data, og 
endelig må man finde frem til den form, den procedure og det edb-system, 
der er bedst egnet til at stille de pågældende data til rådighed for 
medlemsstaterne. 
b) Status og udsigter på mellemlang sigt 
I øjeblikket findes der ingen elektroniske forbindelser for disse oplysninger 
mellem GD VI og GD XXI. 
Den nuværende situation med hensyn til kommunikationen mellem GD 
XXI og medlemsstaterne 
I øjeblikket modtager 10 medlemsstater ad elektronisk vej data, der er 
trukket ud af TARIC-databasen via GD XXI's datamat i Bruxelles, og som 
sendes over X.25-nettet. Kommissionen har leveret PC'ere og en række 
moduler af programmellet til TARIC-grænsefladesystemet til 
toldmyndighederne i medlemsstaterne. Disse PC'ere er koblet til det 
nationale X.25-net. 
Oplysningerne meddeles af GD VI til de nationale administrationsgrene 
dels via De Europæiske Fællesskabers Tidende, dels via telex og i mange 
tilfælde via begge veje. 
Størsteparten af TARIC-oplysningerne er lagret på en Siemens datamat, 
hvis ajourføringer meddeles via TARIC- grænsefladesystemet til 
medlemsstaterne. For at gøre det lettere at forvalte en række tabeller 
(nomenklaturen og referencepriserne på vin, nomenklaturen for 
udligningsbeløbene samt beløbene for toldkontingenter og lofter) er visse 
oplysninger lagret på GD XXI's datamat. Disse oplysninger sendes i 
øjeblikket til medlemsstaternes toldmyndigheder pr. telefax eller - hvis de 
er alt for omfattende - med posten. Man er i færd med at undersøge 
mulighederne for en elektronisk post, så man kan sende disse dokumenter 
direkte fra GD XXI's datamat til de PC'ere, der er installeret i 
medlemsstaterne. 
Udviklingen af en edb-forbindelse mellem de to generaldirektorater og 
medlemsstaterne, således at man kan nøjes med et enkelt 
informationskredsløb fra Kommissionen til de nationale 
tf M'Aii»*W|!*»«S»fs*1**'" -V-! 
-23 M3 
administrationsgrene, vil gøre det langt lettere at videreformidle disse 
data, som landbrugssektoren og toldsektoren er fælles om. 
3. DETALJERET PROGRAM FOR STATISTIKSEKTOREN 
3.1. STATEL (Statistisk Teletransmission) 
a) Målsætning og beskrivelse 
Planen med STATEL-projektet er at opbygge en edb-arkitektur, der giver 
mulighed for kommunikation mellem applikationerne i medlemsstaterne 
og applikationerne i EUROSTAT (f.eks. kommunikationer mellem 
medlemsstaterne indbyrdes og mellem medlems staterne og 
EUROSTAT). 
Projektet omfatter fire arbejdsområder: 
- datatransport med forskellige tekniske metoder som netarkitekturer, 
kommunikationsprotokoller og programmel, som endnu er på 
forsøgsstadiet (f.eks. X.25-net, X.400-net, MFTS, FTAM, KERMIT 
m.v.); 
- datarepræsentation og vurdering af det tilhørende konver­
teringsprogrammel (jf. UN/EDIFACT) under hensyntagen til 
nødvendigheden af at standardisere de statistiske data, der skal 
udveksles mellem deltagerne; 
- vedtagelse af, hvilke organisations- og edb-procedurer der skal gælde for 
automatisk dataudveksling og for ændring af eksisterende edb-
applikationer, således at fortroligheds- og sikkerhedskravene opfyldes; 
- beskrivelse af en edb-arkitektur med specificering af de programmel- og 
materielkonfigurationer, der skal indstalleres hos parterne, samt de 
kommunikationssyste mer, der skal benyttes (f.eks. net, protokol m.v.). 
Formålet med STATEL-projektet er at gøre dataudvekslingen mellem de 
deltagende institutioner og EUROSTAT mere effektiv ved at 
- afkorte dataoverførselstiden, 
- automatisere udvekslingsprocedurerne, 
- afskaffe dobbelt indkodning af data. 
Ved hjælp af STATEL kan man oprette de edb-baser, der gør det muligt at 
sammenkoble informationssystemerne. 
24-
l>) Stamp vu »digler 
STATEL-projektet har været operationelt siden 1988. De tekniske 
løsninger, man har valgt, giver mulighed for realistiske forsøg med 
filoverførsler mellem medlemsstaterne og EUROSTAT. 
Alle medlemsstaterne er nu inddraget i pilotforsøgene med 
datateletransmission. Disse forsøg dækker forskellige statistiske områder 
såsom konjunkturindikatorer for industrien og for stålindustrien og i 
meget nær fremtid også meteorologi. 
Arbejdet med den praktiske iværksættelse af de valgte løsninger og med at 
udvide dem både i geografisk henseende og i henseende til andre 
statistiske områder hæmmes noget af følgende faktorer: 
- de meget uensartede edb-arkitekturer i medlemsstaterne, 
- mangelen på pakkekoblede net eller utilstrækkelig kapacitet på de 
eksisterende net (X.25) samt internationale transitknudepunkter, 
- manglende automatisering af afsendelsen af data i medlemsstaternes 
edb-miljø (jf. MS-DOS), 
- begrænsninger i relation til kommunikationsprotokollerne (jf. 
KERMIT) med henblik på pålidelige og sikre overførsler. 
STATEL-projektet er nu koncentreret om tilpasningen af de edb-
arkitekturer, der giver mulighed for en operationel iværksættelse, således 
at man kan overføre disse teknikker til andre statistiske områder og til 
andre deltagerinstitutioner; derfor er STATEL-projektet blevet koblet til 
andre igangværende initiativer: projektet vedrørende nationale fil servere, 
projektet vedrørende fælleseuropæiske net mellem 
administrationsgrenene eller edb-systemer af almen interesse. 
3.2. STANORM (Statistique Normalisation) 
a) Målsætning og beskrivelse 
STANORM-projektet blev sat igang, efter at der var konstateret mangel 
på normer og standarder for udveksling af statistiske oplysninger. Denne 
mangel kan til dels tilskrives, at der er tale om meget forskelligartede 
statistiske områder, og at et meget stort antal deltagere er involveret. 
Formålet med STANORM-projektet er at gennemføre undersøgelser og 
forsøg og sikre overensstemmelse mellem de internationale standarder og 
støtte deres udbredelse i en edb- sammenhæng med henblik på statistiske 
applikationer. 
M S" 
25-
STANORM-projektet omfatter følgende områder: 
- standarder inden for uensartede edb-kontekster, f.eks. UN/EDIFACT-
standarden, UNTDID-standarden (United Nations Trade Data 
Interchange Directory), 
- specifikke standarder for de enkelte applikationsområder, f.eks. SGML-
standarden (Standard Generalized Mark-up Language), ODA-
standarden (Office Document Architecture), standarder, der er under 
udarbejdelse for formatet på digitale optiske disks (f.eks. DON, CD-
ROM) m.v., 
- snæver sammenkobling af statistiske edb-applikationer: PC-SIMPLE-
projektet. 
b) Status og udsigter 
Arbejdet inden for dette projekt er baseret på: 
- en global metode, der består i analyse af de statistiske oplysningers art 
(data, metadata) og struktur (database, statistiske tabeller m.v.) samt 
metoderne til administration og lagring; 
- en pragmatisk metode, der går ud på at foretage undersøgelser af og 
forsøg med anvendelse af standarder i grænseflader og 
sammenkoblinger mellem medlemsstaternes og EUROSTAT's 
applikationer for indsamling og formidling af statistiske oplysninger; 
c) Den globale metode 
STANORM-projektet deltager aktivt i arbejdet med at fremme, 
koordinere og gennemføre forsøg med internationale standarder, f.eks. 
UN/EDIFACT, ASN-1 ) inden for forskellige arbejdsgrupper såsom 
Western Europe/EDIFACT Board, eller mere direkte via den 
statistikgruppe (MD6 WE/EB ), som er oprettet inden for denne struktur. 
EUROSTAT er formand for MD6 WE/EB-gruppen og deltager aktivt i de 
forskellige arbejdsgrupper herunder: 
WGl: Udveksling af samlede statistikker: definition af standardiserede 
meddelelser, der kan anvendes til udveksling og formidling af bearbejdede 
statistiske oplysninger; 
WG2: Udveksling af statistiske data, afledt af eksisterende meddelelser: 
udvikling af statistiske meddelelser baseret på standardiserede 
meddelelser, der er defineret til andre formål (f.eks. internationale 
handelsstatistikker, der bygger på toldmeddelelser, 
betalingsbalancestatistikker, der er baseret på finansielle meddelelser, 
m.m.); 
1 ASN-1 : Abstract Syntax Notation-1 
2 MD6 WE/EB: Message Development group 6 (statistik) under Western Europe 
Edifact Board. 
H 
26-
WG3: Det statistiske aspekt af kodelister: metodik, definition, anvendelse 
og formidling af kodelister eller nomenklaturer, der henhører under det 
statistiske område, tilpasning af UNTDID til statistiske behov; 
WG4: Nye teknikker til indsamling af statistiske basisoplysninger: lettere 
udvekslinger af optøninger mellem virksomheder og administrationsgrene 
dækkende fra administrative oplysninger til statistiske oplysninger. 
Arbejdet i MD 6 WE/EB-gruppen støttes af de nationale statistiske 
kontorer i samtlige medlemsstater (samt i EFTA-landene), ministerierne, 
erhvervslivet, grupper, der arbejder for lettelse af samhandelen, samt 
europæiske og internationale standardiseringsorganer. 
Påvisningen af EDI's betydning for statistikernes arbejde og for 
statistiksystemernes arkitektur i relation til gennemførelsen af det indre 
marked i 1992 samt deres indbyrdes sammenkobling bør ledsages af 
passende foranstaltninger med henblik på en koordinering af arbejdet 
samt støtte til specifikke aktioner. 
Desuden undersøger STANORM-projektet, om man kan anvende 
specifikke standarder på applikationsområder, f.eks. SGML- standarden 
(Standard Generalized Markup Language), ODA-stan darden (Office 
Document Architecture) til udveksling af statistiske oplysninger med 
henblik på offentliggørelse og videreformidling. Resultatet af disse 
undersøgelser har ført til, at man har vedtaget opmærkningssprog, jf. 
SGML som metode til at beskrive de oplysninger (tekster, tabeller), der 
udveksles mellem publikationsmiljøerne og formidlingsmilj øerne (f.eks. 
trykkerier, fotomontører, edb- medarbejdere m.fl.), men også mellem 
applikationsmiljøerne og publikationsmiljøerne. De standarder, der er 
under udarbejdelse for formatet på de digitale optiske disks (f.eks. DON, 
CD-ROM), bliver også undersøgt, eftersom dette materiel til lagring af 
store mængder oplysninger på et kompakt og almindeligt anvendt medium 
kan vise sig at være meget interessant. 
d) Pragmatisk metode 
Udover det ovennævnte forsøgsarbejde består denne metode i at 
undersøge teknikkerne til tæt sammenkobling af statistiske applikationer. 
Der er udarbejdet et særligt projekt (PC-SIMPLE), som skal give adgang 
til EUROSTAT's databaser ved hjælp af en PC'er, der er forbundet med 
telenettet. 
Med PC-SIMPLE kan man definere, udvælge, udtrække og strukturere de 
datamængder, der skal udtrækkes af databaserne. 
I øjeblikket er de pågældende databaser CRONOS3 og REGIO4, men PC-
SIMPLE vil også gøre det lettere at tilslutte andre EUROSTAT-databaser 
såsom databasen for statistikker over handelen med tredjelande 
(COMEXT). 
3 CRONOS: Database med kronologiske serier 
4 REGIO: Database med regionale statistikker 
$£>.. •j&jùi#è!t!i$n.siï,i 
4 * 
Definitionen og udvælgelsen af datamængderne foregår ved hjælp af en 
beskrivelse, der udarbejdes for hver enkelt bruger, og denne beskrivelse 
indeholder metadata såsom basernes struktur, dertil knyttet tekst og 
beskrivende oplysninger. 
De udtrukne oplysninger struktureres i form af statistiske tabeller, inden 
de overføres til et programmel af regnearktypen. I øjeblikket er formatet 
kompatibelt med SYMPHONY. Senere vil brugerne kunne anvende andre 
formater (LOTUS, DBase, m.fl.). 
Brugergrænsefladen er blevet fuldstændigt omarbejdet for at gøre det 
lettere for brugeren (f.eks. menuer, interaktive valg, interaktiv 
dokumentation m.m.). 
Systemets pålidelighed er blevet forbedret, især for så vidt angår 
kommunikationerne mellem PC-miljøet og databasemiljøet; men den ringe 
kvalitet af de kommunikationsprotokoller, der er til rådighed, er fortsat en 
væsentlig hindring (f.eks. fil-overførsel, udførelse af remoteprocedurer 
m.m.). 
Indtil der er udarbejdet bedre protokoller, anvender man ved downloading 
af data ikke-standardiserede kommunikationsgrundelementer (jf. 
KERMIT-programmellet) eller udnytter de særlige egenskaber ved 
EUROSTAT's edb-miljø (f.eks. lokalnettet ETHERNET), hvilket 
begrænser anvendelsesmulighederne for PC-SIMPLE-redskabet til de 
interne brugere. 
Det videre arbejde skal omfatte følgende: 
- produktet skal gøres mere pålideligt og sættes i produktion (f.eks. 
automatiske procedurer for installation, konfiguration og ajourføring af 
dokumentationen) ; 
- forbedring af formaliseringen af datastrukturerne og øget udbredelse af 
PC-SIMPLE-applikationen (f.eks. prænormativ definition af dataenes 
format og kunde/server-protokollen); 
- udvidelse af produktet gennem indarbejdelse af nye databaser; 
- udbredelse af produktet i medlemsstaterne og materiel til nye 
konfigurationer (f.eks. UNIX-datamater). 
33. STRINGS (Statistical Report Integrated Generation Service) 
a) Målsætning og beskrivelse 
Formålet med STRINGS-projektet er at opbygge en arkitektur til 
udarbejdelse og formidling af statistiske oplysninger i form af statistiske 
rapporter. 
Statistiske rapporter kan antage vidt forskellige former, f.eks. periodiske 
publikationer og særpublikationer, skærm sider i elektroniske 
formidlingssystemer eller strukturerede uddrag af frit tilgængelige 
databaser. 
VS 
-28 
Indholdet i en statistisk rapport kan betragtes som en struktureret samling 
tekstbestanddele (analyse, bemærkninger, anmærkninger), 
tabelbestanddele (taloplysninger med tilhørende tekst), diagrammer og 
tegninger. 
STRINGS-projektet tager sigte på at gøre det lettere at sætte de 
forskellige bestanddele sammen (f.eks. tekster, tabeller, diagrammer og 
billeder), der indgår i en publikation, gennem vedtagelse og anvendelse af 
standardiserede grænseflader. 
De publikationer, der fremstilles ved hjælp af STRINGS, udarbejdes i 
videst muligt omfang uafhængigt af det endelige formidlingsmedium (f.eks. 
papir, elektronisk dokument, skærmsider i en edb-server, numeriske 
optiske disks m.m.). 
Formålet er at gøre produktionsfasen mere effektiv, højne kvaliteten, 
tilvejebringe flere formidlingsmedier og genanvende oplysningerne. 
b) Status og udsigter 
Aktiviteterne under projektet følger to metoder: 
- en global analyse af, hvorledes statistiske rapporter udarbejdes og 
formidles (konceptuelle, tekniske og organisatoriske aspekter); 
- en pragmatisk metode, baseret på forsøg med tekniske løsninger, der 
allerede findes på markedet for elektronisk publikation, således at man 
kan vurdere de løsninger, der vælges i relation til den globale metode. 
Man har med STRINGS-projektet i første række bestræbt sig på at 
undersøge den aktuelle situation og fastlægge en strategisk og metodisk 
løsningsmodel. Denne første fase har ført til, at man har udvalgt en 
programmel- og maskinelinfrastruktur, således at man kan fortsætte 
arbejdet (især med henblik på indarbejdelse af tabelbestanddelene). 
Efter at løsningsmodellen var defineret og infrastrukturen udvalgt, har 
STRINGS-projektet udviklet et sæt værktøjer og filtre, der gør det muligt 
at integrere de komponenter, der fremstilles i EUROSTAT's edb-miljø 
(hovedsagelig tekst- og tabelkomponenter). 
Pilotforsøgene har påvist en række tekniske og organisatoriske 
vanskeligheder. 
Med STRINGS-projektets nuværende maskinel og programmelinfra­
struktur er der planlagt følgende: 
- praktisk anvendelse af publikationssystemet i henhold til en 
centraliseret organisatorisk plan, 
- iværksættelse af pilotforsøg med publikationstransmission i elektronisk 
format (f.eks. SGML) sammen med specialiserede deltagere. 
-29 43 
De tekniske løsninger, der er valgt i relation til STRINGS-projektet (med 
hensyn til maskinel, programmel og stundarder) inden for elektronisk 
publikation, giver mulighed for at undersøge og afprøve vilkårene for 
anvendelse af edb-værktøjer til udveksling af statistiske rapporter i udvidet 
format, som kan genanvendes af modtageren i medlemsstaterne. 
Med SGML-grænsefladerne, der er fremkommet som et resultat af 
STRINGS-infrastrukturen, kan man nu snart udveksle de første 
elektroniske rapporter med de specialiserede organer (f.eks. Kontoret for 
De Europæiske Fællesskabers Publikationer, trykkerier, databaseservere 
mil.) og igangsætte pilotforsøg vedrørende formidling sammen med de 
nationale statistiske kontorer i samtlige medlemsstater, ministerierne, 
erhvervslivet, trykkerier og databaseservere, som modtager EUROSTAT's 
publikationer. 
3.4. STADIUM (Statistical Data Interchange Universal Monitor) 
a) Målsætning og beskrivelse 
Planen med STADIUM-projektet er at oprette en central for indsamling af 
statistiske oplysninger, der giver EUROSTAT kontrol med modtagelsen af 
data, uanset hvilken form for fysisk medium der anvendes (f.eks. papir, 
diskette, elektronik, magnetbånd). Systemet skal omfatte alle udvekslinger 
mellem de deltagende institutioner i medlemsstaterne og EUROSTAT. 
EUROSTAT modtager i øjeblikket hovedsagelig statistiske oplysninger på 
magnetbånd (ca. 10.000 forsendelser om året), men også på disketter, 
papir og via telenettet (jf. STATEL- projektet). Den modtagne 
datamængde er på ca. 3 mia tegn om året, heraf ca. 20 mio på papir, som 
derfor skal indtastes. 
For øjeblikket har hvert område under EUROSTAT sine egne 
organisatoriske og tekniske procedurer for dataindsamlingen. Disse 
procedurer understøttes af meget forskelligartede edb-miljøer, og som 
oftest har EUROSTAT ikke selv det driftsmæssige ansvar for denne edb-
teknik. 
STADIUM-projektet varetager overvågning, forvaltning og arkivering af 
forsendelserne, inden de overføres til de relevante statistiske 
applikationer. 
STADIUM-projektet har følgende målsætninger: 
- mere effektiv dataindsamling gennem oprettelse af en 
specialinfrastruktur samt rationalisering og automatisering af 
kommunikationen mellem de forskellige afsender- og modtager-edb-
miljøer; 
- større uafhængighed mellem edb-systemerne gennem udarbejdelse af 
veldefinerede tekniske og organisatoriske grænseflader; 
- større hensyntagen til de forhold, at visse statistiske data kræver 
fortrolig behandling; 
-Jo 
30-
- rationalisering af de statistiske informationsstrømme, navnlig gennem 
begrænsning af redundante strømme og metoder til at foretage flere 
overførsler samtidig; 
- gradvis indførelse af nye informationstransportteknikker (f.eks. 
teletransmission og nye medier), uden at det medfører en ændring af de 
statistiske applikationer; 
- indførelse af standarder for indhold, struktur og format i relation til 
forsendelserne (jf. UN/EDIFACT, ASN-1). 
Resultaterne fra STATEL-projektet og STANORM-projektet kan bidrage 
til at realisere nogle af de ovennævnte målsætninger. 
b) Status og udsigter 
STADIUM-projektet har været operationelt siden slutningen af 1989. 
Den praktiske anvendelse i medlemsstaterne skal indledes i løbet af 1990 
og kommer til at omfatte teletransmissionsforsendelser (jf. STATEL). 
For de forsendelser, der modtages på denne måde, vil STADIUM kunne 
fuldautomatisere registreringen og overførslen af data til 
modtagerapplikationerne. Tilvejebringelsen af et sådant værktøj og dets 
anvendelse for samtlige forsendelser via tele transmission er en nødvendig 
forudsætning for en generalisering af elektronisk dataoverførsel (jf. EDI). 
Man har derfor i de seneste udviklinger lagt vægt på dette aspekt. Til 
STADIUM-forsendelserne anvendes UN/EDIFACT- syntaksen. 
Det forhold, at STADIUM tilbydes brugerne som et operationelt system, 
viser det organisatoriske elements betydning i forhold til teknikken. Det er 
årsagen til, at man med STADIUM- projektet kan gennemføre realistiske 
forsøg med fremtidige EDI- projekters tekniske og organisatoriske 
kompleksitet. 
Efter gennemførelsen af pilotforsøgene kan man allerede nu indlede 
oplysnings- og uddannelsesaktioner for deltagerne i EDI-teknikkerne 
(kommunikationsaspekter, protokoller, standarder, organisationer). 
Der planlægges en række udvidelser af STADIUM-projektet: 
- anvendelse af resultaterne fra STANORM-projektet og arbejdet i 
statistikgruppen MD6 WE/EB, især med henblik på beskrivelse af data 
ved hjælp af standardmeddelelser; 
- konsolidering af arkitekturen gennem udvikling af en kunde/server-
protokol mellem afsender- og modtagermiljøer; 
- forbedring af brugergrænsefladen til opgaver i forbindelse med 
afsendelse og overvågning af modtagelsen, fejlfinding og -retning. 
fcj^^^&^^^wV^ -*"• - ** 
31 sri 
Hvilke tjenester der kan tilbydes, afhænger af udviklingen i STANORM-
projektet (jf. standarder og støtteværktøjer) og STATEL-projektet (jf. 
telekommunikationsarkitektur og avance rede kommunikationsprotokoller). 
3.5. Statistik over udenrigshandelen 
Integreret adgang til databaser 
a) Målsætninger og beskrivelse 
Bearbejdningen og formidlingen af handels- og tarifstatistikker er 
organiseret i en række databanker (COMEXT, CRONOS, STARCOM) 
og kræver anvendelse af nomenklatursystemer, der igen forefindes i 
referencebaser (SABINE, TARIC). 
Formålet med projektet er at give brugerne lettest mulig adgang til 
oplysningerne på trods af de mange forskellige baser og den komplicerede 
bearbejdning af dataene. 
Ved hjælp af integrering af forskellige komponenter i værktøjerne vil 
bearbejdningen og administrationen af udenrigshandelsstatistikkerne 
kunne rationaliseres, og disse data vil lettere kunne udnyttes i et lokalt 
edb-miljø, det være sig i eller uden for Kommissionen. 
b) Status og udsigter 
Hovedparten af arbejdet i den omhandlede periode har bestået i at 
analysere og udvikle perifere systemer, der tager hensyn til nye tariferinger 
af varer og til de øgede muligheder for adgang el data i tredjelande. 
Der kan nu fås importstatistik og tarifdata for ca. 20 tredjelande, og inden 
længe kan de også sættes i forhold til EF- data. 
Konsolideringen af værktøjerne til uploading og downloading udlæsning 
via telenettet og til filoverførsel mellem lokaliteter, især til og fra 
delegationen i Geneve i forbindelse med forhandlingerne i Uruguay-
runden, har muliggjort en reel fordeling af bearbejdningen til størst mulig 
fordel for forhandlerne, og på samme måde har udviklingen af 
kommunikationer mellem COMEXT og STARCOM ved at begrænse 
redundanserne mest muligt gjort det muligt at opfylde anmodninger fra 
brugere både inden for og uden for institutionerne. 
c) Tilpasning af databaserne efter indførelsen af nye nomenklaturer 
cl) Målsætninger og beskrivelse 
Der kan søges i handels- og tarifdatabaser ved hjælp ef varenomenklatur-
og landekoder. Der findes forskellige varenomenklaturer; vigtigst er Den 
Internationale Handelsklassifikationstandard (SITC) og Den 
Kombinerede Nomenklatur. Hertil er nu kommet enhedsnomenklaturen 
for statistisk registrering af godstrafikken (NST) og den 11-cifrede 
TARIC-kode. 
32 S4 
De igangværende projekter har til formål dels at give adgang til 
handelsstatistikkerne med en hvilken som helst nomenklatur, dels at lette 
søgningen ved at give brugeren spørgeværktøjer, som er baseret på 
nøgleord og et antal korte selvforklarende tekster i tilknytning til de 
forskellige nomenklaturkoder. 
c.2) Status og udsigter på mellemlang sigt 
I den forløbne periode er systemet til lagring af nomenklaturtekster på 
fransk og engelsk, NOMACC (NOMenclature ACCess) blevet fuldt 
operationelt og er integreret i SIENA-, SABINE- og TARIC-databasernes 
søge- og ajourføringsprogramel. 
Systemet er med hensyn til de tekniske udviklinger afsluttet, og i de 
kommende år vil der blot være tale om vedligehold. 
Man er godt igang med at udvide systemet dels til andre nomenklaturer, 
dels til tysk. 
Publikationer med de forkortede selvforklarende tekster og angivelse af 
den kronologiske udvikling i nomenklaturerne er under udarbejdelse. 
Man har fastholdt nomenklaturernes evolutive karakter, således at man 
kan opstille kronologiske serier: der er udviklet et nyt system, der skal 
bruges til at udarbejde stabile samlede oversigter, og det er blevet tilbudt 
de interne brugere i institutionerne, og desuden er der foretaget en 
revision af NIMEXE- og HS-relationerne (Det Harmoniserede System) 
baseret på handelstallene fra 1988. 
Det fremtidige udviklingsarbejde skal udover konsolideringen af disse 
grænseflader tage sigte på en udvidelse til nye nomenklaturer, idet der 
samtidig tages hensyn til virkningerne af det nye INTRASTAT-system for 
samhandelen inden for Fælles skabet, som er under forberedelse. 
d) Bearbejdning og udnyttelse af statistikkerne 
To projekter henhører under denne titel: dataindsamling og GSP-
ordningen. 
d.l) Målsætninger og beskrivelse 
Systemet til indsamling og udarbejdelse af udenrigshandelsstatistikker vil 
undergå store ændringer efter 1992. De nye metoder, der skal anvendes 
med henblik på samhandelen inden for Fællesskabet efter 1992, er omtalt i 
forslaget til INTRASTAT-forordningen. 
På grundlag af INTRASTAT-specifikationerne og med udgangspunkt i 
resultaterne af de undersøgelser, der er foretaget i medlemsstaterne af de 
gældende systemer i de nationale statistiske kontorer for indsamling, 
kontrol og korrigering, er der iværksat et projekt til fremme af 
anvendelsen af EDI og EDIFACT-standarderne i forbindelse med 
indsamlingen af data, der vedrører samhandelen inden for og uden for 
Fællesskabet. 
J}v *v *"V AJ*<V%w1*- l^* > 
J3 
Medlemsstaterne fremsender hvert kvartal statistikker over import under 
den generelle præferenceordning (GSP), og disse statistikker bearbejdes 
derefter med programmer, der hvert år må justeres efter ændringerne i 
basisordningen. Med systemet skal man kunne sammenholde importen 
under GSP-ordningen med den samlede import inden for særlig handel og 
med importen af følsomme varer, der er omfattet af GD XXI's GSP-
overvågnings system. 
d.2) Status og udsigter på mellemlang sigt 
COMEDI-projektet (Commerce EDI) blev påbegyndt i januar 1990, og 
der er i øjeblikket en analyse igang med henblik på at fastslå, hvilke 
muligheder der er for at anvende EDI og foretage en EDIFACT-
standardisering af de statistiske meddelelser for hver enkelt af de tre 
dataudvekslingsveje (fra virksomhederne til de nationale statistiske 
kontorer, fra toldmyndighederne til de nationale statistiske kontorer og fra 
de nationale statistiske kontorer til EUROSTAT). 
I første omgang har man taget fat på dataudvekslingen mellem de 
nationale statistiske kontorer og EUROSTAT, og man har revideret 
metoderne for overførsel af de data, der i øjeblikket indsamles hver måned 
hos de nationale statistiske kontorer, og som anvendes til 
handelsstatistikker. 
Dataudvekslingen mellem virksomhederne og de nationale statistiske 
kontorer vil efter vedtagelsen af INTRASTAT blive næste afsnit i 
projektet, som skal baseres på resultaterne af undersøgelser i tre lande 
med det formål at analysere mulighederne for automatisk udtræk af 
dataelementer vedrørende samhandelen inden for Fællesskabet og 
kompatibiliteten med virksomhedernes systemer. 
Eftersom GSP-ordningen for den kommende periode, 1992-1996, 
formentlig vil blive ændret ganske væsentligt, har man bevidst begrænset 
udviklingsarbejdet til at få etableret et system,som er bygget op omkring en 
database med tilhørende on- line søgeværktøjer, så import under den 
generelle præferenceordning kan sammenholdes med importen inden for 
særlig handel. 
} projektet drager man nytte af nogle undersøgelser, der er foretaget i visse 
medlemsstater med henblik på at forbedre indsamlingssystemet for GSP-
statistikker. 
Endelig er en ny generel præferenceordning for 1992-1996 under 
udarbejdelse, og den vil kræve en tilpasning af edb-systemet og eventuelt 
en nyorientering af projektet. 
5V 
34 
e) Udnyttelse af databaser over samhandelsstatistikker 
e.l) Målsætning og beskrivelse 
COMEXT-databasen indeholder alle data for medlemsstaternes og EF's 
udenrigshandel. Det påregnes at udvide den til at omfatte tredjelande 
inden for de nærmeste år. Idag er COMEXT Det Statistiske Kontors mest 
benyttede database, idet der er registreret mere end 200 brugere hos de 
europæiske institutioner, de statistiske kontorer i medlemsstaterne og hos 
andre eksterne priviligerede organisationer. Databaseservere får 
regelmæssigt en kopi af basen til videreformidling til det brede publikum. 
COMEXT 93-projektet indebærer en omlægning af systemet til 
indsamling, bearbejdning og formidling af handelsdata ved hjælp af en 
global metode, der tager sigte på at oprette en server for integrerede data i 
relation til handels- og told statistikker i Fællesskabet og i tredjelande. 
Projektet tilsigter en forbedring af systemets pålidelighed og 
brugervenlighed gennem en forenkling af de tilbudte funktioner, hvilket 
kan gøres ved at integrere data fra de forskellige kilder bedre og især ved 
at lægge afgørende vægt på værktøjerne til udtræk/downloading, som vil 
give mulighed for en bedre fordeling af bearbejdningen. 
e.2) Status og udsigter på mellemlang sigt 
På baggrund af de nye retningslinjer for udviklingsarbejdet vil 
konsolideringen af SIENA-programmellet blive begrænset til en række nye 
funktioner (adgang til data i TARIC-
kode, til slutningssystem), for at sikre kontinuiteten i betjeningen og 
imødekomme brugernes mest akutte behov. 
Parallelt hermed er der iværksat en forundersøgelse vedrørende 
gennemførelsen af COMEXT 93-projektet med det formål at vurdere 
samhandelen inden for Fællesskabet efter 1992 og udvide dækningen til at 
omfatte data fra tredjelande samt tariferingsdata. 
Planen for udviklingsarbejdet er udarbejdet under hensyntagen til 
gennemførelsen af det indre marked i 1993. Arbejdet vil blive fortsat i de 
to næste regnskabsår. 
f) Ekspertsystem for manglende data 
f.l) Målsætning og beskrivelse 
Hovedformålene med systemet er: 
1. at udfylde hullerne i de kronologiske serier for den internationale 
handel, d.v.s.: 
* at udvikle og anvende moderne metoder til udarbejdelse af alternative 
skøn og 
* at vurdere kvaliteten af de foretagne skøn og udvælge det mest 
sammenhængende; 
.'&•!•»%,'•••*>>• 
SS 
35-
2. at udnytte erfaringerne inden for ekspertsystemer til applikationer på 
det mere generelle statistiske område. 
Systemet skal baseres på de aktuelle data, som hovedsagelig leveres af 
COMTRADE i Geneve (FN's database for international handel) og 
som supplement data fra IMF og CEPII. 
Der kan desuden føjes andre datakilder til systemet. 
Til udarbejdelsen af skøn bygger systemet på tre statistiske metoder, 
UNIVARIATE, MULTIVARIATE og COUNTERPART 
(import/eksport). 
Systemet skal på anmodning kunne levere en tabel over de bilaterale 
import- og eksportstrømme for en række lande (op til 206 lande) for et 
givet år. 
f.2) Status og udsigter på mellemlang sigt 
Det arbejde, der er udført i perioden fra juli 1989 til juni 1990, bestod i 
følgende: 
- Indarbejdelse i ekspertsystemet af dataene fra de 206 lande samt af 
oversigter for hele verden på grundlag af COMTRADE-data. 
- Testning og finpudsning af de statistiske metoder, der skal anvendes til 
beregning af skøn. 
- Udvikling af et system til præsentation af resultaterne (udvidelse af 
antallet af lande i resultatfasen) 
Det videre udviklingsarbejde skal bestå i oprettelse af geo-økonomiske 
grupper og indarbejdelse af varer eller varegrupper i ekspertsystemet. 
3.6. Model over produktion og indtjening i de enkelte landbrugssektorer i EF fSPEL) 
a) Målsætning og beskrivelse 
SPEL-systemet er en database, hvor strukturerne i landbrugssektorerne i 
medlemsstaterne og i EF som helhed er systematiseret og gjort 
sammenlignelige. SPEL-modellen skal benyttes til at løse følgende 
opgaver: 
- efterfølgende analyser af udviklingen i deenkelte sektorer (produktion, 
produktivitet og indtjening); 
- prognoser på kort og mellemlang sigt for udviklingen i landbrugets 
indtjening; 
«» simulering af virkningerne af en alternativ landbrugspolitik; 
- afprøvning af sammenhængen i Det Statistiske Kontors 
landbrugsstatistikker. 
-36-
b) Status og udsigter 
b.l) Status 
På nuværende stadium omfatter SPEL-projektet følgende elementer: 
1. Halvårlig ajourføring af databasen (matrix 8000): løbende arbejde. 
2. Efterfølgende analyser af de vigtigste landbrugsprodukters 
bruttoværditilvækst: løbende arbejde. 
3. Brugervenlig grænseflade, således at Kommissionens tjenestegrene (GD 
VI m.fl.) får mulighed for interaktiv brug af SPEL-systemet: 
* bedre dialog i systemet: igangværende arbejde 
* udarbejdelse af relevant dokumentation: igangværende arbejde. 
4. Udarbejdelse af prognose for udviklingen i landbrugets indtjening i 1989 
med SFSS-systemet i november 1989 og juni 1990. 
5. System for prognoser og simuleringer på mellemlang sigt (MFSS): 
forbedring af efterspørgselskomponenterne og etablering af en 
sammenhæng mellem udbuds- og efter pørgselskomponenter. 
6. Udskiftning af SPEL-systemets version A med version B, der afviger fra 
den foregående version på følgende punkter: 
(i) større hensyntagen til situationen for foderstoffer i sektoren; 
(ii) større hensyntagen til forøgelsen af middelhavspro- dukter; 
(iii) forbedring af strukturen for forbrug af råvarer og 
tjenesteydelser: 
* konceptet blev udviklet i 1987; 
* den del, der omhandler anvendelse af foderstoffer, er under 
udarbejdelse; 
* forbruget af råvarer og tjenesteydelser, bortset fra foderstoffer, er under 
udarbejdelse. 
7. Simuleringer på mellemlang sigt efter forespørgsel fra GD VI; 
* simulering af stabilisatorernes virkning på produktions-, pris- og 
indtjeningsudviklingen på kort og mellemlang sigt foretaget i efteråret 
1989; 
* simuleringer af alternative politikker for verdensmarkedspriser. 
8. Integrering af Spanien og Portugal i modellens version A. 
fåbØ'at* 
s% 
-37-
b.?) Udsigter 
1. Afslutning af integreringen af Spanien og Portugal i SPEL-systemet: 
version A (efteråret 1990) og version B (foråret 1991). 
2. Afslutning af version B af systemet planlagt til foråret 1991. Denne 
version erstatter den nuværende version A. 
3. Afslutning af udviklingen af systemet for prognoser og simuleringer på 
mellemlang sigt under SPEL (MFSS): foråret 1991. 
4. Afslutning af udviklingen af modellen for handelen med 
landbrugsprodukter med tredjelande. 
5. Endelig udarbejdelse af dokumentationen, efter planen i foråret 1991. 
3.7. Database over landbrugsstrukturerne: EUROFARM 
a) Målsætninger og beskrivelse 
Formålet med EF's undersøgelse af landbrugsbedrifter er at tilvejebringe 
så fuldstændige oplysninger som muligt om strukturen i EF's landbrug. 
Projektet skal stille oplysninger om de enkelte landbrugsbedrifter til 
rådighed for EUROSTAT, således at der løbende kan foretages de 
ønskede analyser til brug for udarbejdelsen og overvågningen af den fælles 
landbrugspolitik. Hovedproblemet er at give medlemsstaterne garanti for, 
at data, der er statistisk konfidentielle, ikke videregives til nogen uden for 
EUROSTAT. Det er en betydelig investering for Kommissionen, men man 
skulle derved kunne undgå forsinkelser og mangler, der ofte vanskeliggør 
arbejdet i alvorlig grad for Kommissionens tjenestegrene og indebærer 
høje omkostninger til særoversigter fra medlemsstaterne. 
Der vil i første omgang blive oprettet en direkte forbindelse til 
Forbundsrepublikken Tysklands statistiske kontor i Wiesbaden, hvor der 
vil blive installeret en database magen til den, der er udviklet i 
EUROSTAT. 
b) Status og udsigter på mellemlang sigt 
- Udviklingsarbejdet er ved at være afsluttet, og systemets vigtigste 
funktioner skulle blive operationelle i oktober 1990, hvor også de første 
data forventes at indkomme. 
- Der er til medlemsstaterne fremsendt programmer til validering af 
individuelle data og til udarbejdelse af kontroltabeller. 
- Produktions- og bearbejdningsbasen, der er oprettet ved hjælp af SAS-
programmellet, og som skal indeholde de individuelle data, er 
operationel på den centrale AMDAHL-
datamat. 
- Søgnings- og formidlingsbasen (BDT) findes ligeledes på AMDAHL-
datamaten og er under udvikling ved hjælp af ACUMEN-
programmellet. 
38- -f ? 
- Tabelgeneratoren, der udarbejdes ved hjælp af SAS-programmellet, er 
ved at være færdig. Den skal anvendes til at opstille BDT-
standardtabeller samt de ad hoc-tabeller, der kræves til dataanalysen. 
- EUROSTAT er desuden i færd med at undersøge mulighederne for at 
formidle BDT via CD-ROM-mediet (Compact Disk Read Only 
Memory). 
- Medlemsstaternes statistiske kontorer og landbrugsministerier samt 
Kommissionens tjenestegrene får adgang til BDT via et søgnings- og 
manipuleringssystem. 
- Data fra BDT vil desuden kunne downloades via telenettet til decentrale 
datamater til videre bearbejdning med det programmel, der hører til de 
forskellige brugeres applikationsmiljø. Der vil i 1991 blive udviklet 
grænseflader, der skal sørge for kompatibilitet mellem de 
transmitterede datas format og det decentrale programmel. 
3.8. RESEAU: Net til overvågning af miljø, landbrug og byområder i Europa. 
a) Målsætninger og beskrivelse 
Miljøpolitikken indgår i Den Europæiske Fælles Akt fra december 1985. 
EUROSTAT stiller statistikker over Fælles skabets miljø til rådighed 
gennem RESEAU-databasen. 
RESEAU er en databank, der indeholder alle de forskellige data, som 
ellers findes i ministerier og organisationer i medlemsstaterne. 
Dataene udvælges bl.a. i henhold til det flerårige CORINE-programs 
behov, der dernæst koordineres af EUROSTAT. Dataene omhandler en 
række forskellige områder såsom arealanvendelse, udstyr, miljøbeskyttelse 
og -overvågning, ugunstig stillet landbrugsproduktion, skove, by- og 
oplandszoner samt socio- økonomiske oplysninger. 
b) Status og udsigter 
Projektet startede i 1986, da der sammen med GD XI blev fastlagt en 
problemstilling, hvori forbindelsen mellem CORINE og RESEAU i 
henseende til målsætning, behov og arbejde blev defineret. 
Projektet består af flere faser, og den første - foranalysen af CORINE-
RESEAU-programmet - blev godkendt i juli 1988. Rapporten fra 
forundersøgelsen er netop færdiggjort (april 1990) og vil i meget nær 
fremtid blive forelagt til godkendelse i styringsudvalget for CORINE-
RESEAU-programmet. 
Den tredje fase - selve udviklingen af databanken - kommer til at afhænge 
af resultaterne af denne forundersøgelse. Databanken skal indeholde 
basisdata og referencer, fælles data samt data vedrørende miljøet og 
specifikke data i relation til bestemte generaldirektorater. 
BIJLAG2 
OG XIII/412/86 
COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES 
DG XIII 
lirU'CuiiiHiuiiir.t-il ions, Industries de l ' In form.it ion 
et Innovât ion 
C A 0 0 I A 
PLAN DE TRAVAIL 
CSC 86/001 
14/8/86 
ï 
CSC 86/001 
te présent document contient \c plan de travail adopte par le 
Comité Directeur CADDIA lors de sa réunion du 18 février 1986. 
Ce plan est soumis à révision et actualisation constante*sur 
la base de rapports d'étape technique et de recommendations 
préparés par les groupes sectoriels du Comité Directeur CADDIA 
et soumis à celui-ci pour approbation. 
1 - Projets agricoles p. 2 
2 - Projets douaniers p. 6 
3 - Projets statistiques p. 11 
4 - Projets communs p. 18 
0\ 
rir.w L'fc TRAVAIL SECTEUR : ACfiJCULTUKE 
litre des projets 
AMIS 
(Agricultural M a r 1- e t 
!ntel1iqcnce System) 
(FEQGA Budget 
Forecast i ng) 
F!S 
'. F .is t Information S y s t e m) 
f.PACO 
(Ac t es Per i od i qucs 
/i'jr i col co ct COm i Us 
de cent ion) No de 
pro jet 
A. 1. 
A. 2. 
A. 3. 
A. '1. 1706 
- Travaux d'achèvement 
et de consolidation 
- Implantation de 
nouveaux traitements 
relatifs à l'entr ée 
de l 'Espagne et du 
Portugal dans I a 
Communauté* (par exemple: 
gest i on des M.C.E.) 
Début du développement 
des applications rela­
tives aux prévisions 
budgétaires avec mise en 
service progressive 
Analyse et realisation 
de l'application 
- Le "système est égale­
ment opérationnel pour 
'l'espagnol et le 
portugais, c n v o i e d c 
réali sat i on pour 1e 
grec. 
- Installation des nou­
velles ressources 
techn i ques pour 1 a 
bureuat i que (unité 
centrale). 1987 
Adaptation de la base 
de données AH 15 à la 
nomenclature du Système 
Harmonisé et la main­
tenance de l'existant. 
Sui te et (in de la 
réalisation des appli-
cat i ons. 
Mise en exploitation 
(inale. 
- Démarrage des tests et 
mi se en ex pi ci tat i on 
- Les administrations 
dans les Etats Membres 
seront conviées a 
participer au démarrage. 
- 1 i ai son di rec te du 
nouveau matériel bureau­
tique a v e c 1e service 
télex AGKFC 
- liaison du mal ér i.el 
bureautique avec le 
système informatique 
contenant les données 
numéri ques (AMIS). 1900-93 
Suite des t r a v a u >: 
en fonetion dc 1'evolution 
de la reg 1 emeut at i on 
aqr i cole. 
Les nouveaux besoins 
serant pris en cample 
dans le cadre du 
systome AMIS. 
Elarqissement des 
facilities oMertes par 
F1S en f one t i on de 
1 'evolution t c c b n oIo giq u c 
(micro-ordinateurs, 
protocoles de communi­
cation standardises...! 
- Transmission des actes 
peri odi qucs via les 
r t; s e a u >: p u b 1 i c s d e 
dnonces vers 1 ' (J f f i <: e 
des Publications. 
- La communication au>: 
Etats Hembres des 
donn6e5 numeriques 
pub 1 i it-es AU Journ? 1 
Dfficiel sera effoctuoc 
via 1'applicalion FIG 
(voir r e f A. Z. ) . 
PLAN OG TRAVAIL SECTEUR : AGR ICULU.fE 
Titre des projets No du 
projet 1906 i?87 1908-73 
SHIFT 
(System for animai 
Health Inspection al 
Frontier posts) A. l'hase de négociation 
polt tique au niveau 
de la Commission. Le démarrage d'une étude 
de faisabilité sera 
Jonction des résultats 
des négociations. 
:s u s s s s s i 3 a c B sssens Basun sz = u sss SBBBSSSBBBSS S-B i 
10ES A.6, 
(Interactive Data Entry 
System) Mise en opération du 
système avec u« groupe 
de correspondants dans 
les Etats Membres. 
(Domaines proposés : 
maladies animales et 
cotations de marchés) : S-B BBSS S» I^S BBSSSSBBBSSBBBBSSBSSSSSSSSSSSSS: 
E Î: inn s i OJi du g r o upe 
de participants et des 
champs d'application. -Atfaptf-lion iJcs échanges 
d'infermations scion 
1 "évolution -techno; cq: que 
et li réglementât ion 
a g r i c c i e. 
DOCED 
Présent>ti on d'.-s données 
numériques el textuelles 
sur différents supports 
(micro-fiches, tableurs, 
phutocompos-t t i on. . . ) A.7. - Transfert de fichiers 
informatiques vers le 
système bureautique 
- Transfert de fichiers 
AliIS vers le tableur 
MULTI PLAM. 
- Mise au point de pro­
cédures de transfert 
généralisées (MFT5) 
entre ordinateurs. - Préparation des tableaux Suite des travaux scion 
du rapport annuel sur l'évolution technologique 
la situation agricole 
dans la Communauté. 
- Préparation des 
rapports hebdomadaires 
sur la situation des 
marchés agricoles. 
- Adaptation des procé­
dures concernées par 
I ' introduction du 
Système Harmonisé, 
(voir réf. A. 1. ) 
AGREX 
(Agricultural Expen­
ditures) A.a. - Achèvement de la pro­
grammation des appli 
cati ons. 
- Démarrage des appli­
cations chez les 
ut ili sateurs. - Système opérationnel au 
niveau de la Commission. 
- Etude de l'interface 
avec les Etats Membres. (voir réf. A.6.) 
PLAM DE TRAVAIL SECTEUR : AGRICULTURE 
Titre des projets No de 
projet 1906 1907 1900-9' 
FAULMI A.V. 
(FEOGA Auditing System) - Achèvement de l'analyse 
sur les flux U'informa-
t i ons. 
- Démarrage du dévelop­
pement des applications. - Continuation de ta 
réalisation et mi si; en 
exploitation progres­
sive. Syslème opéra t i onnt!. 
Adaptation des traite 
monts en fonction des 
changements de la 
réglementation ?qri-
col e. 
ssssKsrsssB; iBBSssrasaBSSssssssBssssss: ISSSSSSSBSSSBSSSSSSSSSSS! 
FEOPAY 
(FEOGA orientation 
Payment) A. 10. Lancement éventuel d'une 
analyse fonctionnelle et de 
la programmation en fonction 
des conclusions de l'étude 
d'organisation réalisée 
en 1906 sous la réf. A.15. 
•FEG0RG.' 1DEH 
FEÛRI 
(FEOGA Or i onto t i on -
instruction"de dossiers) A. 1 1 Lancement éventuel d'une 
analyse fonctionnelle et de 
la programmation en fonction 
des conclusions de l'étude 
d'organisation réalisée 
en 1906 sous la réf. A.15. 
(FEOl)RG) 
HARD 
(Infrastructure 16 1 t 
s ù t i q u e ) A. 1 Location de terminaux 
pour le développement 
des app-I i cal i ons 
mentionnées dans ce 
document. - Pr ol ongal ». on de la 
location ou achat. Prolongation de la loca­
tion ou a c li •?. t. 
RICA 
(Réseau d ' I n f or m :-. 11 an s 
Comptables Agricoles) A. I Système opérationnel, 
Extension du système 
soumi se à 1 'appro-
bat i on du comi té de 
nos lion RICA. Installation des program­
mes de vali d31 ion dans 
les Etals membres. ' Hi se a jour et c on su 1 -
tation des données RICA 
a partir des Etal? 
membres. 
PLAII DE TRAVAIL SECTEUR : AGRICULTURE 
Titre des projets Mo de 
projet 1906 irr07 193U-9J 
AGEFT 
-(Agncuï lur al El ce Iront c 
fund Transfer) A.J*. Une étude de faisabilité 
sem lancée des que le 
comité du FEOGA aura 
approuvé l'opportunité du 
projet. Ce projet se pré­
sentera comme une évolution 
de l'application AGREX 
fvoir réf. A.fl.J Réalisation éventuelle 
des applications définies 
::::::::::::::::::::::::::::::«iii:»ii>Ss»Mn8>»t»:ls:::»:»sM::3::t«3»>s3:::::S:»:::::::::::::::i 
FE00RG A.15. Etude d'organisation sur 
les flux d'informations 
(FEOGA Orientation - relatifs à la gestion de 
Etude d'organisation} l'instruction des dossiers 
et leur suivi). 
==sss::=s:s:ss::sssssssss3sss£sss==sssss=sssssssssssssssss=s=sssssssssssss:ssssss=ss=ssssss======s==s==:: 
PLAN DE TRAVAIL : SECTEUR : SERVICE DE L'UNION DOUANIERE 
Titre des projets No de 
projet 1906 907 1930-9:« 
COURU I NAT1UN CU D.O, Activités a caractère 
horizontal du projet 
CD dans son ensemble. Act i vi t es a caractère 
horisontal du projet 
CD dans son ensemble. Activités A car aclbro 
horisontal du projet 
CD dans son ensemble. 
SOUS-SYSrEHE POUR LE! 
ECHANGES !H IRA-
LUMiUJUAUT/ilRES D. 1 Echanges lnlrc»com-
munaula ires - spéci­
fication des contraintes 
des sous-systèmes intra­
communautaires à moyen 
et à long terme, eu 
égard a 1 'obiigation 
de créer un marché 
intérieur d'ici le 
31 décembre 1992. Extension du domaine 
du commerce intra-com-
munautaire proprement 
dit aux problèmes posés 
par 1'app1i cati on de la 
TVA, aux statistiques 
intra-communautai res 
et au contrôle des 
marchandises soumises 
aux droits d'accises, 
ou qui ne se trouvent 
pas en libre circulation Définition des besoin? 
des ut i I i sal eur s 
Etude de faisabilité 
des différents systèmes 
envi sages. 
Début de réalisation en 
fonction des options 
prises. 
iOL'3-SYSTEHE IMPORTATION D.2 
»DUS-SYSTEME EXPORTATION D.3 Début des travaux 
préparatoires relatifs À 
la déf i ni t i on des 
besoi ns des usagers 
pour les fonctions et les 
servie e v. Å inclure dans 
1e s s s o u s - s y s t é m e s impor­
tation et exportâtion. 
Ci» «Î I r uvaux il n iv ctil et ri* 
entrepris selon une limite 
de priorités A dèlinir au 
sein du comité Cl). Suite de ces t r a v a u: 
PLAN DE TRAVAIL SECTEUR SERVICE DE L'UNION DOUANIERE 
Titre des projets No de 
projet 1906 1907 1902-93 
PROJETS PILOTES D.-l Projets pilotes - accords 
et réalisation d'un 
certain nombre de projets 
d'échanges de données 
vivant A tester «t îi expé­
rimenter des notions 
utilisables & plus long 
terme, il doit s'agir de 
projets concernant les 
échanges de données entre 
la Commission et les Etats 
membres, entre deux Etats 
membres,et entre les milieux 
commerciaux et l'administra­
tion douanière d'un Etat 
membre. Suite des essais Suite des essaie 
Conclusions et propo­
sitions sur ia mise en 
p La ci.* il c v. y s 11- s» c r. 
définitifs 
:S=SSSSSSSBSSSSSSSSSSSSi :sssssssssssssssssssssss£ssssrss=s=ssszsss==: 
INTERFACE AVEC DES 
AGENTS ECONOMIQUES 0. Interfaces avec les 
milieux commerciaux 
1. Elaborer 1 'exposé des 
besoins des usagers pour 
les interfaces avec 
les milieux commerciaux. 
2. Définir des normes en 
vue de la mise au point 
d'interfaces communes. 
3. Convenir des caractéris­
tiques techniques des 
interfaces qui seront 
mises eu place. Début de la <-ise cr. oeuvre 
:=S==SSSS=SBSSS=SSSS=£SS=SSS=SSSSSSSSSSSSSSSBSSSBSSSSSS=SSSS=ZS: 
ON 
PLAN !)£ TRAVAIL SEC I CUR : SERVICE UE L'UN .N DOUANIERE 
Titre dos projets No de 
projet 1906 907 1900-93 
SYSTEME L'E LA COMMIS 
SION - SYSTEME DE 
GESTION TARIC D. I». 6. I TARIC achèvement du Modifications et mises A Suivi du fonctionnement 
chargement de la base 
de données TARIC dans 
les différentes langues 
de la Communauté, autres 
que 1 'espagnol et 1e 
por tuga i s. 
- Envoi des bandes magné­
tiques aux E.H. pour la 
mise en place de leur 
système propre. jour suite A l'étude et a 
la réalisation de l'inter­
face TARIC 
Chargement éventuel 
des bases de données 
espagnoles et portugaises. opérationnel de TARIC 
SYSTEME DE LA COMMIS­
SION - INTERFACE TARIC D.6, Achèvement de la concep­
tion et accord.sur les 
spécifications avec les 
Etats membres. 
Spécifications dos don­
nées A ajouter A 
l'actuelle base de données. Etude de l'organisation 
et des méthodes requises 
pour la gestion de TARIC 
et pour la mise en place 
d'un service 
d'"actual i sati on". Début de la réalisation 
REPERTOIRE ClilîliOUE D.6.7. -Extension A 30000 des 
dénominations couvertes 
par la. base de données. 
-Extension du système au 
grec (toutes les langues 
communautaires sont cou­
ver les) . Début des transferts et 
intégration avec la base 
de données EINECS. (1iste 
des produits chimiques 
existants en 1901). Suite et achèvement des 
travaux 
SYSTEME D'INFORMAT ION 
DOUANIER - PHASE 1 -D..6.0.1. Etude de faisabilité du 
nouveau système de ges­
tion du perfectionnement 
actif et mise au point 
du système. Fin de la mise au point 
du système. Accès en 1i gne à par t i r 
des-E.H. 
IBSSSSIIÏSÏSÏ: 
PLAN DC TRAVAIL GECILUR : SERVICE DE L'UNION DOUANIERE 
Titre des projets Mo de 1906 Mo de 
projet 1907 1908-93 
SYSTEME D'INF ORNA HON 
DOUANIER - PHAGE H -D.6.0.1'. Etude de faisabilité du 
nouveau système informa­
tisé relatif aux déci­
sions de classement 
tari f .u ri«. Hi se au point du système, Accès en ligne A p«rti 
des G.II. 
: r s ~ — Bns£: = = = sBsssssssssxBSBss3Ssss S-s SS3SSSSSSSSSSSSSSSSSSU2S 5ï SKSBSSSSI:SS = SSSS-S = SSSS = S = S3S-:S = -'S: 
SYSTEME D'INFORMATION 
DOUANIER - ECHANGE DES 
MESSAGES -D.6.0.3. Suivi de l'avancement 
des travaux sur les diffé-
' rents types de survices de 
traitement de messages pour 
cummuiii quer avec les admini­
strations des Etats membres, 
y compris un système de cour­
rier électronique. (Une partie 
de ces installations sera 
mise en place par la 
Commission dans le cadre du 
programme iNSIS). Lié aux travaux IMS1S 
: = S = SSSSr. BBBSSBSSSSSSSSSSSSSSSSSSSUSS-SSSSSI 
SrSIttît D'IHFURHiïTiUN 
DOUANIER - DIVERS -D.6.0.4. - Etude des méthodes d'accès 
standardisé aux bases de 
données douanières. (Réper­
toire chimique, Liste des 
bureaux des douanes, etc.) 
-Etude d'autres domaines 
pouvant éventuellement 
être couverts par des 
systèmes d'information 
automati ses. Développement et 
mise en place de 
1'interface. Suile des Iravàu: 
Cil 
PLAN OE TRAVAIL SECTEUR : SERVICE DE L'UNION DOUANIERE 
Titre des projets No de 
projet 1906 1907 1900-93 
SYSTEME D' INFORMATION 
LES IRREGULARITES ;UR D.6.9. Poursuite des contacts 
avec les E.M. en vue 
d'analyser les données 
nécessaires A la lutte 
contre la fraude dans le 
but de renforcer l'assis­
tance mutuel 1e. Sui te des travaux 
et études sur la création 
éventuel 1e de bases 
de données comportant des 
facilités de consultation 
pour les Etats membres 
(assistance mutuelle et 
contrefaçon). 
STANDARDS D'ECHANGES DE 
DONNEES L'.7 Normes - mise au point 
finale des règles de 
syntaxe et du répertoire 
des éléments d'informa­
tions selon les normes 
des Nations Unies. Publication des normes 
dans une mesure arrêtée 
par 1 a Commi ssi on. 
Hi se au point finale 
des codes et préparation 
des structures de messages 
pour le sous-système relatif 
aux échanges intracommunau­
taires. (Travail A entre­
prendre en collaboration 
étroite avec l'équipe DAU, 
la coordination CADDIA,. la 
CEE Genève, le CCD. et 
ODETTE). Application aux divers 
systèmes der. normes 
arrêtées. 
PROBLEMES JURîtiOUES 
CONTRAINTES u.n •Promouvoir des éludes sur Introduction éventuelle 
les problèmes juridiques. 
-Suivi des études déjà 
entreprises dans le 
cadre de CELIH (Col­
loque des 17 et 
18/3/06). dans la législation 
douanière communautaire, 
des règles juridiques 
couvrant les différents 
domaines de l'échange 
électronique des données. Suite des t r a v a u >: 
PLAN DE TRAVAIL SECIEUR STATISTIQUES . ^ %• i. 
' 2. %\ 
Titre des projets .'<o. ae 
Projet 1986 1907 1968-9 
Collecte des 
Statistiques. 
CK: Système de collecte 
des statistiques de 
- Commerce spécial intra 
et extra jusqu'à 1V92 
- importations en prove­
nance de pays tiers 
(commerce spécial) 
à partir de 1992 
- SPG S.2.1 
Traitcnent et exploi­
tation des statistiques 
a) en banque de 
données 
b) confidentialité 
c) cross-check 
EH: Systèmes de traite­
ment et d'élaboration 
des statistiques de 
- commerce spécial 
- SPG Analyse des relations avec 
les déclarants des statis­
tiques (Service de douane et 
agents économiques). Specifi­
cation des fonctions statis­
tiques et analyse de l'impact 
de la lélétransmission prévu 
par le Cô projet SUo cl 
autres.. Poursuite de l'onatysc et Intégration successive 
l'implementation des système: nouvelles technologies 
statistiques. A noter: à partir de 
application d'un nouve 
système de collecte si 
tique indépendant de 
douane, pour le comme 
entre les Etats luembre 
éventuellement pour le 
portai ion:;. des 
1993 
au 
a t i s -
la 
rce 
s et 
3 c<-
S.2.1 Etude des possibilités de 
reconversion des traitement 
actuels en traitement par 
base de données avec harmo­
nisation des méthodes de 
- correction rétroactive 
- confidentialité 
- concordance avec tes sys-
t cme s s urv c i11an c c 
notamment des 5I*G Analyse des études et elabo­
rations des propositions 
d* implementation Intégration successive des 
nouvelles technologies. 
A noter: à partir de 1993 
application ô^jn nouveau 
système de collecte statis­
tique indépendant de la 
douane, pour le commerce 
entre les Etats membres cl 
éventuellement pour les ex­
portations. 
Introduction du 
systcae harconisé (SU) 
Normalisation 
EN: Statistiques de 
commerce extérieur, 
tarifs OSCE: 
- Oanquc: SAOlNE, OPT 
COMEXT, CROMOS 
- Toutes elaborations 
de commerce extérieur 
- Oanquc GATTLUX G.2.1. Analyse des fonctions affec- Implementation des interfaces 
S.2.3. tées par l'introduction du SU 
(*) Développements des stat is- . 
Analyse et programmation d'un tiques» tarif aire's'sur la 
interface avec TARIC (pour base de la nomenclature SU 
les EN - douane voir projets (interfaces TAIUC-COMEXT) 
GUD) 
Elargissement de la banque 
GATTLUX pour permettre la 
consultation des relations 
SH-NIMEXE de 1986 à 1988 Développements tenan' comp;: 
de l'impact du livre blanc 
sur la nomenclature uti l i *•:••: 
dans le commerce intra et 
éventuellement dans les 
exportal ions 
PLAN DE TRAVAIL SECTEUR : STATISTIQUES 
^ Titre des projets .*'o. de 
Projet 1986 1987 1988-93 
Télétransnission 
des données statistiques !:1.1. - Mise en place de l'infra­
structure de télétrans­
mission auprès d'un sous-
ensemble restreint de Pays 
Membres - Extension de l'utilisation - Extension de l'utilisation 
de la télétronsinission à de la lélélransmission à 
d'autres classes de données tous les Pays Membres 
- Utilisation de la télé­
transmission pour la 
collecte de certaines 
classes de données 
Moroni isat ion et 
distribution des 
rapports statistiques S.1.2. Etude de faisabilité du 
projet. Début de la phase de 
construct ion. Développement complet des 
fonctionnalités de STRINGS 
et extension de son utilisa­
tion à tout l'EUROSTAT 
Analyse des progiciels et Mise en place du noyau de 
standards existants et con- l'infrastructure STRINGS et 
frontation avec les objectifs modernisation de l'atelier 
prévus pour te projet. graphique existant. Introduction des nouvelles 
technologies dans la distri­
bution de l'information 
(disques optiques, etc.). 
—•.. 
Central de collecte 
(STADIUM) S.1.A. - Etude de faisabilité du 
système 
- Etude de faisabilité pour 
l'application de la norme 
UNTDI - Construction et mise en 
oeuvre du noyau principal 
(réception, stockage et 
dispatching des envois) 
auprès de l'EUROSTAT 
- Répercussion de la norme 
UNIDI dans STADIUM - Développement et mise en 
oeuvre du système complet 
à l'EUROSTAT 
- Construction et mise en 
place des parties fonction­
nant auprès des Pays 
Membres 
- Utilisation de la norme 
UNTDI de la part des Pays 
Membres 
PLAN DE TRAVAIL SECTEUR : STATISTIQUES 
Titre des projets Mo. de 
Pro jet 1986 • 1987 1988-93 
Araél loration et valori­
sation des bases de 
données statistiques 
- appui statistique au 
service fraude Fcoga 
COMEXT, OPT 
- contrôle statistique 
de la qualité des 
données 
COMEXT, DPT 
- adéquation des nomen­
clatures dans des 
secteurs clefs 
COMEXT, OPT 
- syslernes d'aterte 
slat i stiquo 
COMEXT, DPT 
- disque optique et 
di f fusion 
COMEXT, UPT G.2.1. 
S. 2. A . 
(A) 
Etude de faisabilité 
Secteur haute technologie 
Etude de faisabilité Projet pilote 
M n 
Autres secteurs clefs 
Projet pilolc 
Essais techniques 
(*) Cette activité concerne deux lignes budgétaires Système de product ion 
Autres secteurs clefs 
Système opérationnel 
Projets pilolc: 
U 
** H 
PLAN OE TRAVAIL SECTEUR : STATISTIQUES 
Titre des projets ;;o. cie • 1986 1987 1988-93 
?.-ojct 
Système d'interrogation S.2.2 Implementation d'un prototype Recherche de l'automatisation Maintenance du system? 
}ar aots-clefs simple, analyse du système et du système des textes auto-
JSCE: Banques de diffu- tests de logiciels. Installa- explicatifs. Connexion à des 
non COMEXT, CRONOS, tion du logiciel choisi. systèmes externes. 
JAUINE. Programmation de l'implémen-
;tats membres: Gestion tation. Elaborations des 
Jes nomenclatures de textes légaux et abrégés. 
commerce extérieur. 
Accès intégré aux S.2.3. Installation des systèmes Poursuite de la programmation Intégration progressive de 
bases de données périphériques (NCR-TOV/ER, PC- Implementation des sytèmes la nouvelle technologie 
M2A et traitement du texte). 
05CE: Banques de pré- Analyse des fonctions et de 
traitement CEE, COMEXT- leur répartition sur les di f-
EUROSTAT, CRONOS, férents niveaux d'accès. 
SABINE Programmation de l'implemen­
tation. 
Système expert 
Amélioration et valori- S.2.A. Projet pilote (maquette/ Affmoment - prototype Système de production 
sation des bases de faisabilité. 
données statistiques 
COMEXT, CRONOS, DPT 
PLAN DE TRAVAIL SECTEUR STATISTIQUES 
Titre des projets Uo. de 
Pro jpt; 1986 1987 1983-93 
Oanquc de données 
<orcsticrcs S.3.1 Sélection des données 
forestières nécessaires et 
harmonisation de celles-ci 
(DG VI et O.S.CE.). 
Etude de l'outil approprié 
pour cartographie et inven­
taire au niveau régional. Muttiplication de l'outil 
choisi et centralisation des 
données 
Création d'une banque de 
données forestières 
Analyse et développement des 
modalités de transmission de 
ces données 
Accession du public 
Analyse en vue de l'inven­
taire et de la cartographie Suite de l'action entreprise 
Mise en place nar télédétec­
tion d'une surveillance 
chiffrée : 
- de l'état 
forêts ita ire des 
- du développement de mala­
dies ou GC'jc'wS suite à 
pollution, tempêtes ou 
incendies 
- de l'évolul-un d'.-s 
structures 
EUROFAIUÎ S.3.2. Etude de faisabilité du 
projet; 
Analyse de la situation dans 
trois Etals membres tests 
(D,IT,UK) en matière d'har­
monisation, de contrôle et 
de transfert des données 
individuelles; 
Analyse de la base de donnée: 
existant en vue de son inté­
gration dans te projet. Début de la construction du Démarrage du système; 
système; test sur I'C-MUÔIC de 1957; 
Analyse des enquêtes "vin" et Le système sera pleinement 
"fruits" afin de réaliser opérationnel oour l'enquête 
leur intégration dans la base de 1989/9U. 
de données tabulaires; 
Analyses des modalités de 
liaison entre l'EUROSTAT et 
les pays membres. 
3 16. 
PLAN DG TRAVAIL SCCICUR : STATISTIQUES 
Titre du projet No. de 
Projet 1986 
SPCL 
(Modèle de la produc­
tion et du revenu du 
secteur agricole 
communautaire) S.3.3. Implementation de la version 
existante du modèle 
Adaptation de l'interface 
utilisateur (logiciel con­
vivial pour l'interrogation 
des données de flux) 
Application du modèle 
- mise à jour de la base de 
données 
- prévisions à court terme 
- validation de la méthode 
prévisionnel le 
- simulation des effets de-
mesures politiques sur te 
revenu 
Vérification de la cohé­
rence des différentes 
séries chronologiques 
Adaptation des procédures 
de transfert des données 
dans le cas de changements 
méthodologiques ou 
techniques 1987 1988-93 
Autres développements futurs 
du modèle prenant en consi­
dération les produits agri­
coles méditerranéens. Imple­
mentation de cette version 
du modèle 
In t é g rati on c omplè t e d e 
JJ.pjipa9oa..cIji:is_Le_niQ.dè.Lc. Intégration complète du 
JlatiLug a.l_d au r,„Li.'..mu.d èlc 
I ( 
PLAN DC TRAVAIL SECTEUR STATISTIQUES 
Titre du projet i»o. oc 
\* m i e t 1986 19.87 1988-93 
AGRONET S.3.A. Harmonisation des données; Equipements, transferts; Entretien, gestion, consoli 
Protocole EUROSTAT/Régions Intégration au système télé- dation; 
Prévisions des récoltes: "'de grandes cultures; transmission de la Commission relations AGROMGT/RESEAU; 
superficies, rendements, Choix des régions; Accès; nouvcllc(s) production(s); 
productions. adaptation du modèle Eurostat Analyse Ou suivi de l'infor- observations cxtra-OE. 
mation 
RESEAU 
Réseau Européen de 
surveillancc de l'En­
vironnement, de l'Agri­
culture cl de l'Urbani­
sât ion S.3.5. Examen, sélection et harmoni- Equipements pour la Centrali- Suivi du développe -'mt u.. 
;ation des données avec pro­
gramme CORINE; 
Concept général du support 
et du traitement des données 
pour inventaire et carto­
graphie; 
Elude de faisabilité. sation des données; 
Accès public; 
Analyse fonctionnelle pour 
inventaire cl cartographie. RESEAU avec COHWJE; 
Indicateurs de surveillance; 
Agriculture et En-. • ronne*'.c-nt 
(télédétect ion). 
-4a 
cv 
PLAN 0£ TRAVAIL SECTEUR : Coordination CAUUIA (Projets Communs) 
litre des projets No de 1906 No de-
projet 1907 1980-73 
DESOINS DE NORMALISATION Pi - rédaction d'un ensemble 1DEN 
de manuels de vulgarisa­
tion de 1 'UNTDI destinés a 
1 'eapli quer, A le faire 
connaTtre et à 1 ' implementor. 
- Traduction de ces IDEM 
manuels ainsi que des 
ouvrages de référence dans 
toutes les langues com-
munaulai res. 
Suivi des relations avec IDEM 
L'UNECE, 1'ISO, le CEN-
CENELEC sur les problèmes 
de normal i sat i on. 
Sélection des options pro 
posées par 1'UNTDI en fqnc-
tion des applications envi­
sagées. 
Constitution d'un thesaurus 
multilingue sur l'échange 
des données. 
Diffusion de ces informa-
matiorts auprès des instan­
ces intéressées. IDEM 
IDEM 
IDEM 
IDEM 
IDEM 
IDEM 
PIAN DE TRAVAIL SECTEUR : Coordination CADDIA (Projets Communs) 
Titre des projets Mo de 
projet 1706 1907 Ï900-?:-
E00RD i HA UOH DE LA 
1JUP.I1AL ISAT ION P. - Mise en place d'un 
groupe tie coordination 
UHTDI regroupant les ser­
vices de la Commission. 
Ce groupe est chargé de 
la coordination de tous 
les travaux de aise en 
oeuvre de 1'UHTDI pour 
les applications de la 
Commission. 
Par application, défini­
tion des messages, segments 
et éléments de données. 
Stockage des informations 
utilisées par les projets 
CADDIA et les projets 
d'autres organisations dans 
une base de données.(CANDY 
Participation au:: groupes de 
travail d'organisations 
esternes à la Cornaission qui 
traitent de la normalisation 
messages (ODETTE, COHPRU'S) Définir les procédures 
pour l'adoption et la 
publication de normes 
pour la syntaxe, les 
éléments tic données 
les messages et les 
segments. 
IDEM 
IDEM) 
IDEI1 
IDE H Tub 1 i c à11on de nor ov 
relatives «i l'ét-harrçe c?c 
données. 
- Support Ji la aise -en 
place des application 
d'échanqcs de données en 
ce qui tfjî'Ccrnc les «or«c 
IDEîi 
{•DE!! 
il'Li; 
I DE:: 
o 20. 
PLAN OC TRAVAIL SECTEUR 
Titre des projets Coordination CADDIA (Projets Communs) 
Ho de 
projet 1986 1797 1900-' 
VALIDATION DE LlNPRA- P.3 
C1PUCTUPE 
TESTS DE VALIDATION P.3.I. - Tests des composants de Suite ries travaux IDEM 
l ' infrastructure et leur 
interconnexion sur les 
équipements de la Commis­
sion. en fonction de l'évolution 
technologique et de l'adop-
des standards en matière de 
télécommunication et 
d'échanaes de données. 
Les tests de validation 
ont pour object!fs de 
sélectionner certains pro 
duits qui seront utilisés 
sur des sites opérationnels. 
- Spécifications d'outils 
intégrés pour l'échange de 
données. IDEM 
21 
PLAN DE TRAVAIL SECTEUR : Coordination CADDIA (Projets Communs) 
Titre des projets No e> 1706 1907 1 ?0^-*?T. 
projet 
V A L i D A T 1011 D E L ' 1N V R A - P. :•. 
STRUCTURE 
SUPPORT PROJETS P.3.1! - Négociations et démar- Spécification d'un scr- Utilisation des servie 
PILOUS rage avec les secteurs vice de tests de confor- de test de conformité 
concernés de projets mite pour la validation pour valider l'ïnfra-
pilotes d'échanges de de logiciels en fonction structure léle-aiique. 
données. ties standards inter­
na lion au ::. 
- Les Etats Membres sont Poursuite des projets 
conviés a participer a pilules et extension 
ces projets pilotes. progressive de "l'utili-
d'échanges de données. sation de l'échange 
automatisé de données . . 
- L'équipe de coordination Evaluation des résultats i Dû i! 
CADDIA assurera tout le des projets pilotes et 
support nécessaire aux répercussion sur les 
responsables de projets scénarios d'infrase truc-
sectoriels turc télématiques. 
(voir - P.5.) 
METHODOLOGIE P.4. - Suivi de l'ensemble - Application des méthodes Suivi methodoloqique 
des projets subventionnés à l'ensemble des projets 
par le programme CADDIA CADDIA selon les décisions 
du C.D.C. 
- Une méthodo1 ugie appro­
priée-a l'interconnexion 
de systèmes informatiques 
sera définie et proposée 
aux secteurs concernés a 
I a Commissi on. «Hi 
: c s s s s s : 
o 
AM DE TRAVAIL SECTEUR Coordination CADDIA (Projets Communs) 
T i tre dos projets No de 
projet 1906 1907 190G-93 
SE EN PLACE DE L' INFRA- P.5. 
RUCTURE TELEMATIQUE - Analyser les flux 
de données et quantifier 
les fréquences, les vo­
lumes et les pointes ho­
raires. 
- Identifier et évaluer 
les protocoles et ser­
vices proposés ou plani-Evaluer les besoins en 
infrastructure et les 
soumettre a l'application 
dans les Etats Membres. 
- Relation avec les PTT 
nationaux pour l'utili­
sation des services télé­
fiés par les constructeurs matiques disponibles 
et les administrations - Définition de scénarios 
nationales des PTT. pour la réalisation de 
- Etablir une liste des l'infrastructure, 
ordinateurs et protocoles 
utilisée ou prévus dans les 
Etats Membres. Installation progrès sive­
de l'infrastructure ap­
propriée aux besoins des 
différents secteurs, 
selon un planning de 
mise en oeuvre a adopter 
par le C.D.C. 
IDEM 
BULAG3 
«y 
ACRONYMES 
CADDIA 
DGXIII 
DGXXI 
DGVI 
OSCE/SOEC 
EUROSTAT 
DG IX-I 
PTF 
CDC/CSC 
GPIC Coopération dans l'Automatisation des Données et de la 
Documentation dans les Importations/exportations et 
l'Agriculture / Cooperation in Automation of Data and 
Documentation for Imports/exports and Agriculture 
Direction Générale pour les Télécommunications, Industries 
de l'information et Innovatio / Directorate-General for 
Telecommunications, Information Industries and Innovation 
Direction Générale pour l'Union douanière et la Fiscalité 
Indirecte / Directorate-General for Customs Union and Indirect 
Taxation 
Direction Générale pour l'Agriculture / Directorate-General for 
Agriculture 
Office Statistique des Communautés européennes / Statistical 
Office of the European Communities 
Direction Informatique (pour la Commission) / Directorate for 
Informatics (in the Commission) 
Preliminary Task Force (for CADDIA) / Task Force Préliminaire 
pour CADDIA) 
Comité Directeur CADDIA / CADDIA Steering Committee 
Groupe Politique Inter-service CADDIA / CADDIA Policy 
Interservice Group 
Messages standardisation / Standardisation des messages 
EDIFACT 
(UN)TDED 
UN-ECE/WP4 
GTDI 
AELE/EFTA 
ISO 
UNTDI 
UNCITRAL 
ANSI Electronic Data Interchange for Administration, Commerce 
and Transport (DIS 9735) (new syntax rules) 
(United Nations) Trade Data Elements Directory (ISO 7372) 
United Nations - Economic Commission for Europe Working 
Party 4 
Guidelines for Trade Data Interchange (old syntax rules) 
Association Européenne de Libre Echange / European Free 
Trade Association 
International Standards Organisation 
United Nations Trade Data Interchange 
United Nations Council for International TRAde Legislation 
American National Standards Institute 
^^i^kt^'X^-; •K.-'-f"' 
ÎS 
COMPROS 
SITPRO 
TEDÏJ5 
ODETTE 
CEFIC 
EDIFICE 
COST 
DEDIST 
DISH 
RESEAU 
CORINE 
SGML 
PAO/OAP Community Trade Facilitation Organisations / Organisations 
communautaires pour la facilitation du commerce 
UK Trade facilitation organisation 
Trade Electronic Data Interchange Systems 
Organisation for Data Exchange by TeleTransmission in 
Europe 
Conseil Européen des Fédérations de l'Industrie Chimique 
Electronic Data Interchange Forum for companies with Interest 
in Computing and Electronics 
Cooperation in the fields of Scientific and Technical research 
Data Elements Distribution in Trade (Nordic countries project) 
Data Interchange for SHipping (UK project) 
Réseau Européen de Surveillance de l'Environnement, de 
l'Agriculture et de l'Urbanisation 
Projet expérimental pour la collecte, la coordination et la mise 
en cohérence des informations sur l'état de l'environnement et des 
ressources naturelles 
Standard Generalised Mark-up Language 
Publication Assistée par Ordinateur / Computer Assisted 
Publication 
Agrjcu^ral seç|pr / gêneur agricole 
PAP 
AMIS 
FEOGA/EAGGF 
OÇM 
IDES 
PAC/CAP 
MCE/MCA 
MCM/MCA 
FIS Prices of Agricultural Products 
Agricultural Market Intelligence System 
Fonds Européen d'Orientation et de Garantie Agricole / 
European Agricultural Guidance and Guarantee Fund 
Organisations Communes de Marché 
Interactive Data Entry System 
Politique Agricole Commune / Common Agricultural Policy 
Mécanisme Complémentaire aux Echanges / Complementary 
Trade Mecanism 
Montants Compensatoires Monétaires / Monetary 
Complementary Amounts 
Fast Information System 
£6 
APACO 
ARPS 
Ï BF 
AGREX 
SHIFT 
DOCED 
FAUDIT 
RICA 
AGEFT 
FEOPAY 
FEORI 
SICAMOR-ED 
AIN-ED 
CACTI 
ANA Actes Périodiques Agricoles et COmitës de gestion 
Agricultural Report Production System 
Feoga Budget Forecasting 
AGricultural guarantee fund Expenditures 
Systems for animal Health Inspection at Frontier posts 
Documentation EDition 
Feoga AUDITing System 
Réseau d'Informations Comptables Agricoles 
AGricultural Electronic Fund Transfer 
FEga Orientation PAYment 
FEoga ORIentation Instructions de dossiers 
Système d'information et coordination des actions en 
faveur du Monde rural - Exchange Data 
Aides nationales - Echanges de données 
Common Agriculture - Customs Transmission of Information 
Agricultural Numerical Annexes 
Telecom 
OSI 
FTAM 
TTX 
TLX 
MFTS 
PAD 
ASN1 Open Systems Interconnection 
File Transfer Access and Management (DIS 8571) 
Télétex transmission 
Telex transmission 
Multilateral File Transfer System (C.E.C) 
Packet Assembly and Disassembly (X28) 
Abstract Syntax Notation 1 
n 
Customs sector / Secteur douanier 
CD project Coordinated Development Project 
TARif Intégré Communautaire 
System Customs Enforcement NeTwork TARIC 
SCENT 
SPG/GSP 
DAU/SAD 
CUSDEC 
CUSRES Système de Préférences Généralisé / Generalised System 
of Preferences 
Document Administratif Unique / Single Administratif Document 
CUStom DEClaration 
CUStom RESponse 
Statistical sector / Secteur statistiques 
INS 
STATEL 
STANORM 
STRINGS 
SPEL 
STADIUM 
EUROFARM 
COMEXT 
COMEDI Institut National de Statistiques 
STAtistiques TELetransmission 
STAtistiques NORmalisation 
STatistical Report INtegrated Generation Service 
Sektorales Produktions und Einkommens modell der 
Landwirtschaft 
STatistical Data Interchange Universal Monitor 
Base de données des structures agricoles 
COMmerce EXTérieur 
COMmerce EDI 
*s i 
ISSN 0254-1459 i. 
K0M(91) 12 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummcr : CB-CO-91-028-DA C 
ISBN 92-77-69087-9 
3ALQ3FRI3 til og mc4 30 aider« 3,50 ECU for hv«T JO «ider derudover* 1,?^ Ff*TT 
Kontoret for Etø Europæisk* Fa?l!<?ççlrnrw».rfc Offîniftllft Publikationer 
L-2985 Luxembourg