ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.1.3.

EØSU mener, at strategiens fokus efter omstændighederne bør ligge på at give ofrene midlerne til at genvinde muligheden for fuldt ud at udøve deres grundlæggende rettigheder ved først og fremmest at sikre dem adgang til beskyttelse og erstatning for de lidelser, der er blevet dem påført, herunder adgangen til at udføre et arbejde med hertil knyttede rettigheder på det sted, hvor de befinder sig, frem for at de bliver hjemsendt eller på anden måde sendt tilbage til deres hjemland. Uanset om de vælger at blive i det land, hvor de befinder sig, eller frit vælger at vende tilbage til deres oprindelsesland, skal der tages hånd om integrationen af dem. EØSU gentager, at ofrene skal have ret til at blive integreret i det samfund, der modtager dem, ved hjælp af en særlig proces for hurtig integration.
7.3.

Denne pandemi har, på grund af forstyrrelser i fødevaretransporten grundet inddæmningstiltag og logistiske afbrydelser, desuden også medført protektionisme, der har indvirkninger på import og eksport af fødevarer. Samtidig har mange understreget betydningen af regionalt producerede fødevarer i EU og de traditionelle fordele ved korte forsyningskæder og lokal produktion og handel. Korte forsyningskæder og lokal produktion og handel har vist sig at være endnu mere attraktive under krisen, eftersom folk har ledt efter nye og mere direkte måder at købe deres fødevarer på, og producenter har fundet nye afsætningskanaler for deres produkter. Et af de vigtigste aspekter er imidlertid den nye bevidsthed om behovet for at fortsætte med at drive rimelig og bæredygtig handel på regionalt og internationalt niveau. Handelsbegrænsninger kan bringe stabiliteten i fare, hvilket især vil have konsekvenser for lavindkomstgrupperne.
3.15.

Nye EU-frihandelspartnerlande bør dokumentere, at de lever fuldt ud op til ILO's kernekonventioner som en forudsætning for at kunne indgå en handelsaftale. Disse konventioner skal udgøre et vigtigt element i enhver frihandelsaftale. Hvis et partnerland ikke har ratificeret eller korrekt implementeret disse konventioner eller ikke har demonstreret en tilsvarende grad af beskyttelse, opfordrer EØSU til, at der udarbejdes en bindende køreplan, der kan håndhæves, for ratificering med teknisk bistand fra ILO. Køreplanen bør også indgå i kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling for at sikre, at disse forpligtelser opfyldes rettidigt.
3.1.

Covid-19-krisen har både afdækket, at EU digitalt halter bagefter, og at der er et enormt potentiale på området. Mere end nogensinde før er vi nødt til at forstå, at EU har brug for et robust digitalt indre marked. Dette indebærer, at kapaciteten inden for områder såsom cloudcomputing, 5G samt sikker anvendelse af data skal styrkes. For at holde trit med de globale aktører USA og Kina er det nødvendigt at investere i et stærkt digitalt Europa.
2.2.1.

EØSU glæder sig over, at der er i planen står, at arbejdsvilkårene i EU er blandt de bedste i verden, samtidig med at det anerkendes, at nye former for arbejde skaber både nye udfordringer og muligheder. Arbejdsmarkedets parter på både europæisk og nationalt niveau bør arbejde sammen i en fælles indsats for at imødekomme behovene i forbindelse med fremtidens arbejde og sikre, at der skabes en opadgående konvergens, og at arbejdstagerne opnår beskyttelse og sikkerhed, uanset hvilken sektor de arbejder i, og hvilket land de bor i. Arbejdsmarkedets parter — både på europæisk og nationalt plan — er centrale i den fælles indsats i denne retning. I planen bemærkes det med rette, at bevarelse og skabelse af nye kvalitetsjob er en prioritet for EU. Covid-19-krisen har vist, at et velfungerende samfund afhænger af vigtige arbejdstagere inden for en lang række sektorer såsom transport-, service-, sundheds- og landbrugssektoren. Det er nødvendigt, at vi skaber fremtidens nye job ved at bygge videre på de vigtige job, vi har i dag.
1.6.

EØSU foreslår, at Kommissionen og medlemsstaterne opstiller realistiske langsigtede mål og indfører et system for løbende overvågning af deltagelsen i voksenuddannelse og adgangen til livslang læring af høj kvalitet, herunder uddannelse på arbejdspladsen, for hver medlemsstat under hensyntagen til regionale forskelle. Systemet bør have til formål at sikre, at alle har den viden, de færdigheder, de kompetencer og den indstilling, der er nødvendig, for at Europa kan skabe et retfærdigt, samhørigt, bæredygtigt, digitalt og velstående samfund. Det er også vigtigt at forbedre både forskning i og viden om det aktuelle og fremtidige behov for færdigheder på sektorniveau og nationalt plan med henblik på at modernisere voksenuddannelserne for voksne, der står over for en omstillingsproces, og forbedre datamaterialet om medlemsstaternes investeringer i voksenuddannelse samt sikre hyppig overvågning og dataindsamling vedrørende læring og uddannelseskurser som virksomhedernes medarbejdere har deltaget i. Arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet bør inddrages aktivt i opdateringen af den nationale viden om færdigheder, herunder analyser, prognoser og foregribelse af behovet for færdigheder.
4.13.

Først og fremmest er der brug for at overvinde trægheden i medlemsstaterne med stærk politisk ledelse og ansvarstagen og aktiv inddragelse af civilsamfundet. Hvis dette skal lykkes, bør der for medlemsstaterne være incitamenter til at prioritere den europæiske grønne pagt højt helt generelt, og navnlig til at medtage klimatilpasning i deres langsigtede politiske mål for 2050 og derefter. Endvidere er der brug for specifikke mål for udgifter til tilpasning og gennemsigtighed herom for at undgå, at tilpasning marginaliseres. Medlemsstaternes budgetmetoder til klimasporing bør ændres, således at der udtrykkeligt skelnes mellem udgifter til tilpasning og udgifter til afbødning.
4.7.

Kommissionen vil søge at rejse 30 % af NGEU-midlerne gennem udstedelse af grønne obligationer, som kan beløbe sig til i alt 250 mia. EUR, hvilket vil gøre EU til en af verdens største udstedere af grønne obligationer og styrke EU's politik og førende position inden for bæredygtig finansiering. EØSU glæder sig over den planlagte »ramme for grønne NGEU-obligationer«, som bygger på medlemsstaternes forpligtelse til at sikre, at 37 % af de udgifter, der finansieres under genopretnings- og resiliensfaciliteten øremærkes til at håndtere klimaændringerne. Desuden bør udstedelsen af sociale obligationer intensiveres inden for NGEU og dermed supplere det beløb på 100 mia. EUR, der er afsat til SURE. For at kunne modtage støtte fra genopretnings- og resiliensfaciliteten anmodes EU-landene også om at udarbejde projekter inden for bl.a. inklusiv vækst og social samhørighed — en forudsætning for udviklingen af en ramme for udstedelse af sociale obligationer. På den måde kan der fuldt ud tages hensyn til civilsamfundets interesser i finansieringsstrategien.
FORANSTALTNING Nr. 4: Kommissionen vil udvikle teknologikøreplaner for at sætte skub i innovationen inden for kritiske teknologier til forsvar, rumfart og relaterede civile sektorer samt stimulere grænseoverskridende samarbejde ved hjælp af alle relevante EU-instrumenter på en synergiskabende måde . Disse køreplaner vil blive baseret på en vurdering, der foretages hvert andet år af et nyt observatorium for kritiske teknologier i Kommissionen. Dette kan føre til iværksættelse af nye flagskibsprojekter. EØSU støtter fuldt ud etableringen af et observatorium og dets mission om at udvikle teknologikøreplaner, der samler forsvars- og rumindustrierne og de tilknyttede civile industrier. Udvalget bifalder også intentionen om at medtage værdikæder i vurderingen, da det baner vej for en sammenhængende og kombineret brug af industripolitiske værktøjer til at støtte det teknologiske lederskab i strategiske sektorer. Samtidig afhænger en vellykket gennemførelse af denne foranstaltning af en lang række faktorer. Observatoriet skal:

— udvikle stærke forbindelser til relevante kapacitetsplanlægningsprocesser

— aktivt overvåge globale teknologiske tendenser og tidligst muligt opspore teknologiske gennembrud og disruptive teknologier

— fastsætte de mål, regler og kriterier, der er nødvendige for at vurdere teknologier

— udvikle en fælles klassificering, der gælder for alle relevante sektorer, og som skal sikre, at der tales samme »teknologiske sprog« inden for rumfart, forsvar og sikkerhed.

Endelig skal det sikres, at de køreplaner, der udarbejdes af observatoriet, ikke blot ender med at være papirtigre, men rent faktisk indarbejdes i arbejdsprogrammer og flagskibsprojekter. For at opnå dette anbefaler udvalget, at observatoriet også bygger på indhøstede erfaringer fra lignende eksisterende processer som f.eks. den fælles taskforce (Det Europæiske Forsvarsagentur, Den Europæiske Rumorganisation og Kommissionen) om kritiske rumteknologier.
8.2.

Den europæiske grønne pagt bør anvendes til at skabe særlige fordele for landbruget — en sektor, der er afgørende for økonomierne i de fleste lande uden for EU — med initiativer, der tager sigte på at genopdage og beskytte Middelhavet. Den blå økonomi er et effektivt redskab til at forvalte Middelhavsområdets fælles aktiver, og EØSU understreger behovet for at gøre status over Middelhavsunionens ministererklæring om en bæredygtig blå økonomi i det vestlige Middelhavsområde.
6.4.

EØSU anbefaler, at der under hensyn til de risici, der er forbundet med databehandling, træffes foranstaltninger til at sikre, at der ikke opbevares flere data, end en virksomhed faktisk har brug for, og at data ikke opbevares længere end nødvendigt. Samtidig er datadrevet innovation en nøglefaktor i at være konkurrencedygtig i det digitale miljø, og myndighederne bør presse på for at få indført et regelsæt for datadeling på tværs af sektorer for at muliggøre brugercentreret datadeling. De gældende regler skal fremme adgangen til data og fokusere på interoperabilitet.
4.1.3.

En ny pakke om beskæftigelsesmuligheder for personer med handicap. Som led i denne pakke vil Kommissionen også sikre medlemsstaternes stringente anvendelse af de rettigheder, der er omfattet af direktivet om ligebehandling på beskæftigelsesområdet, og vil fremlægge en rapport om direktivets anvendelse i 2021. Kommissionen vil endvidere overvåge udarbejdelsen af en handlingsplan for den sociale økonomi i 2021, herunder muligheder for personer med handicap og integration i det almindelige arbejdsmarked. Personer med handicap står over for en lang række hindringer for adgang til beskæftigelse. EØSU mener, at Kommissionen bør melde klart ud, hvilke hindringer der findes, og hvilke hindringer det haster med at fjerne, samt om covid-19 har forværret situationen. Udvalget anbefaler, at man — inden man går i gang med at udforme pakken — foretager en undersøgelse eller en rundspørge blandt personer med handicap og de organisationer, der repræsenter dem, for at finde ud af, hvilke tiltag de ønsker gennemført. EØSU mener desuden, at der i beskæftigelsespakken bør være fokus på muligheden for at få adgang til beskæftigelse af høj kvalitet på det almindelige arbejdsmarked, herunder i den sociale økonomi og beskæftigelsesmodeller som D-WISE, således at man undgår en yderligere udelukkelse af personer med handicap, og at pakken især bør være rettet mod jobsøgende kvinder og unge med handicap. Målet bør ikke blot være en højere beskæftigelsesfrekvens, men også at gøre det muligt for personer med handicap at forbedre deres sociale status og økonomiske situation gennem lønnet arbejde.
3.13.

»Digital og grøn« bør ikke kun gå hånd i hånd; de er afgørende for at fremme innovation i hele EU. Eksempler herpå er blockchainteknologier, der kan optimere forsyningskæden og øge effektiviteten, hvilket vil bidrage til at reducere ressourceforbruget og samtidig holde styr på komponenter, produkter og materialer og dermed bidrage til den cirkulære økonomi. Desuden kan digitale teknologier bidrage til at neutralisere eller udligne emissioner, der er teknisk udfordrende eller dyre. Det er af afgørende betydning at blive »digital og grøn«, men som det er blevet understreget i denne udtalelse, bør rimelighed i samfundet altid være det styrende princip for gennemførelsen heraf. Med andre ord bør fordelene ved den digitale omstilling i forbindelse med f.eks. anvendelse af de nyeste teknologier, der benyttes til at levere intelligente, problemfrie og diskrete tjenester inden for energi, sikkerhed, mobilitet, trivsel og samfund, som bidrager til at opnå kulstofneutralitet, være tilgængelige for alle.
4.13.

I forordningen henvises der til et »rimeligt forbrug« af roamingtjenester. Udvalget beklager imidlertid, at den på ingen måde fastlægger grænser herfor og heller ikke kommer ind på regler for et rimeligt forbrug for ubegrænsede tarifplaner eller takster for internationale opkald, uanset om kunden anvender roaming eller ej. Udvalget foreslår at slette udtrykket »med forbehold af rimeligt forbrug«, medmindre dets omfang præciseres, da operatørerne i dag bruger dette argument til i væsentlig grad at begrænse anvendelsen af roamingpakker.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i området for Tunkommissionen for Det Indiske Ocean (IOTC), og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1936/2001, (EF) nr. 1984/2003 og (EF) nr. 520/2007«

(COM(2021) 113 final — 2021/0058 (COD))

(2021/C 341/15)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 24.3.2021 Rådet, 31.3.2021 Retsgrundlag Artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenarforsamlingen 9.6.2021 Plenarforsamling nr. 561 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 187/0/2

Da EØSU går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 561. plenarforsamling den 9.-10. juni 2021, mødet den 9. juni, med 187 stemmer for og 2 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
Vedrørende underafsnit 2.2: i) EØSU opfordrer Kommissionen til at medtage arbejdsrelateret kræft i den kommende europæiske kræfthandlingsplan og til at udvide direktivet om kræftfremkaldende stoffer og mutagener til også at omfatte reproduktionstoksiske stoffer og farlige lægemidler ; ii) EØSU anbefaler endvidere, at Kommissionens planer om at »vurdere, hvordan man kan styrke effektiviteten af direktivet om sanktioner over for arbejdsgivere (2009/52/EF)« fører til , at arbejdsgivere, der ikke overholder reglerne, sanktioneres hårdere ; iii) EØSU foreslår på linje med de nylige erfaringer fra covid-19, at der hurtigst muligt udarbejdes et lovgivningsinitiativ om forebyggelse af psykosociale risici ; iv) Erfaringerne og undersøgelserne om bevægeapparatsygdomme viser, at der er behov for et lovgivningsinitiativ på området .

Vedrørende underafsnit 2.2: i) EØSU støtter forslaget i den strategiske ramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen om at opstille en prioritetsliste for, hvilke reproduktionstoksiske stoffer der skal håndteres, på basis af den udtalelse, der er vedtaget i Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen, om opstilling af en liste over prioriterede stoffer med henblik på en grænseværdi for erhvervsmæssig eksponering, og opfordrer Kommissionen til at medtage arbejdsrelateret kræft i den kommende europæiske kræfthandlingsplan; ii) EØSU anbefaler endvidere, at Kommissionens planer om at »vurdere, hvordan man kan styrke effektiviteten af direktivet om sanktioner over for arbejdsgivere (2009/52/EF)« fører til en effektiv gennemførelse og håndhævelse ; iii) EØSU er enig i Kommissionens tilgang om i samarbejde med medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter at udarbejde et ikkelovgivningsinitiativ om mental sundhed på arbejdspladsen på EU-niveau, som vurderer nye spørgsmål vedrørende arbejdstagernes mentale sundhed ; iv) EØSU støtter Kommissionens mål om at integrere psykosociale og ergonomiske risici i kampagnen om sunde arbejdspladser .
EØSU bemærker, at dokumentationen vedrørende årsagerne til overdreven gæld tydeligt viser, at lofter over omkostningerne ved et lån giver mærkbare fordele for forbrugerne, især de mest sårbare . Et forslag om at indføre lofter for forbrugerkreditomkostninger skal imidlertid harmoniseres yderligere i forbrugerkreditdirektivet ved hjælp af klare metoder, der sikrer lige vilkår for kreditgivere fra forskellige lande.

EØSU bemærker, at dokumentationen vedrørende årsagerne til overdreven gæld viser, at fastsættelsen af lofter over omkostningerne ved et lån for at undgå helt uforholdsmæssige låneomkostninger giver mærkbare fordele for sårbare forbrugere, under forudsætning af at disse lofter afvejes nøje på grundlag af en omhyggelig analyse af markedet og de potentielle følgevirkninger. EØSU bemærker derfor, at forbrugerkreditdirektivet bør indeholde en klar og harmoniseret metode, som medlemsstaterne bør overveje med henblik på at anvende sådanne lofter for at forebygge og modvirke ekstrem praksis, der kan føre til overdreven gæld. Dette vil også sikre lige vilkår for långivere fra forskellige lande.
4.12.

Byer og regioner befinder sig i forreste linje i forbindelse med gennemførelsen af programmerne til bekæmpelse af forureningen. Det er de lokale og regionale myndigheders indsats, der afgør, om denne dagsorden kan virkeliggøres. Det er afgørende at harmonisere krav og foranstaltninger i alle regioner og at sikre, at gennemførelsen og de mål, der i sidste ende nås, fastholdes på et konstant niveau over tid, uafhængigt af de politiske forandringer. Selv om målene fastsættes på EU-plan, anbefaler EØSU, at der også fastsættes nogle mindstemål for hvert land for at sikre, at der sker rimelige fremskridt i alle medlemsstaterne, også selv om hastigheden ikke er den samme.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1286/2014 for så vidt angår forlængelse af overgangsordningen for administrationsselskaber, investeringsselskaber og personer, der rådgiver om eller sælger andele i institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og andre institutter end investeringsinstitutter

(COM(2021) 397 final — 2021/0215 (COD))

(2022/C 105/24)

Anmodning om udtalelse Rådet for den Europæiske Union, 29.7.2021 Europa-Parlamentet, 13.9.2021 Retsgrundlag Artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed Vedtaget på plenum 20.10.2021 Plenarforsamling nr. 564 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 216/0/7

Da EØSU går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 564. plenarforsamling den 20.-21. oktober 2021, mødet den 20. oktober 2021, med 216 stemmer for og 7 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2009/65/EF for så vidt angår administrationsselskabers anvendelse af dokumenter med central information vedrørende institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter)«

(COM(2021) 399 final — 2021/0219 (COD))

(2022/C 105/25)

Anmodning om udtalelse Rådet for Den Europæiske Union, 1.9.2021 Retsgrundlag Artikel 53, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed Vedtaget på plenum 20.10.2021 Plenarforsamling nr. 564 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 218/0/11

Da EØSU går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 564. plenarforsamling den 20.-21. oktober 2021, mødet den 20. oktober 2021, med 218 stemmer for og 11 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
4.11.

EØSU henleder imidlertid opmærksomheden på, at der eventuelt vil opstå vanskeligheder i samhandelen på De Kanariske Øer — eller endnu mere bredt i hele EU — på grund af den manglende definition af begrebet »forvridning af handelen« i artikel 4, stk. 1, i den foreslåede retsakt. Fremkomsten af en sådan »forvridning af handelen« giver Kommissionen beføjelse til midlertidigt at ophæve suspensionen af autonome toldsatser, hvilket vil få en række økonomiske konsekvenser for regionen og de lokale virksomheder. EØSU vil gerne henlede opmærksomheden på behovet for en præcis definition af dette begreb, både i en kvalitativ og en kvantitativ betydning.
3.13.

EØSU understreger, at ud over aspektet med sundhedsbeskyttelse for maskinernes operatører (fysisk og psykisk) skal miljøaspektet og indvirkningen på klimaet også have en væsentlig indflydelse på vurderingen af om en maskine er sikker. Produktionen og driften af en maskine og spørgsmålet om bæredygtighed skal vurderes samlet og ud fra indvirkningerne på mennesker og miljø. En maskine, der skader klimaet på vedvarende vis, kan næppe anses for at være sikker. Det fremlagte forslag tager miljøaspektet op. Der er spørgsmålet om, hvad der sker, når maskinprodukter efterfølgende ændres vha. fysiske indgreb eller digitalt, og dette muligvis ikke var forudset af producenten. Dette kan medføre, at grundlæggende sikkerheds- og sundhedsbeskyttelseskrav ikke længere opfyldes, og at de gennemførte overensstemmelsesvurderinger ikke længere er gyldige. I forbindelse med det generelle hensyn til miljø- og klimamålsætninger ved produktion og drift af en maskine er det nødvendigt at skabe en sammenhængende helhed med anden EU-lovgivning (f.eks. vedrørende produkters bæredygtighed).
4.5.2.

EØSU opfordrer medlovgiverne til at overveje en tydeligere definition af, hvilke interessenter der skal tages i betragtning og høres i denne proces, og sikre, at disse krav er i fuld overensstemmelse med bestemmelserne i det kommende forslag om bæredygtig virksomhedsledelse. Proceduren, som virksomhederne skal følge for at opfylde kravene om høring af interessenter, bør styrkes ved kun at udpege de mest relevante interessenter, samtidig med at det sikres, at den er udformet hensigtsmæssigt og enkelt og ikke skaber unødig kompleksitet for de virksomheder, der er omfattet af det foreslåede direktivs udvidede anvendelsesområde.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 for så vidt angår begrænsning af adgangen til EU-farvande

(COM(2021) 356 final — 2021/0176 (COD))

(2021/C 517/22)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 8.7.2021 Rådet, 16.7.2021 Retsgrundlag Artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenarforsamlingen 22.9.2021 Plenarforsamling nr. 563 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 232/0/5

Da EØSU går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede udvalget på sin 563. plenarforsamling den 22.-23. september 2021, mødet den 22. september, med 232 stemmer for og 5 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.