KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 27.05.1997 
KOM(97) 239 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
OG REGIONSUDVALGET 
om grænseoverskridende 
samarbejde inden for rammerne af Tacis-programmet 

1. Baggrund 
1.1. Formålet med denne meddelelse er at redegøre for Kommissionens strategi for at opnå 
grænseoverskridende samarbejde i forlængelse af Tacis-programmet frem til 1999. Det Europæiske 
Fællesskab har længe erkendt betydningen af grænseoverskridende samarbejde. Udbygningen af det 
grænseoverskridende samarbejde mellem de nye uafhængige stater (NIS) og EU og de central- og 
østeuropæiske lande (CØEL) er blevet af stadig større betydning i de senere år. Det er en følge af 
indførelsen af en fælles grænse med NIS efter Finlands tiltrædelse af EU, Østersøregionens voksende 
betydning i det udvidede EU og udviklingen af de østlige grænser i CØEL, efterhånden som disse 
forbereder sig til tiltrædelsen. På Europa-Parlamentets initiativ blev der i 1996 oprettet en ny 
budgetpost specielt til dette formål. 
1.2. En central faktor bag styrkelsen af det grænseoverskridende samarbejde i denne region er 
behovet for at sikre stabilitet på den fælles EU/NI S-grænse. Levestandarden på de to sider af 
grænsen er yderst forskellig. Derfor betragtes en styrkelse af samarbejdet mellem lokalsamfundene på 
de to sider af grænsen som en prioritet, der kan bane vejen for en bæredygtig økonomisk og social 
udvikling. Sideløbende med en lettelse af de bilaterale forbindelser er det også vigtigt at udvikle en 
effektiv grænsekontrol. 
1.3. I 1996 foreslog Europa-Parlamentet at koordinere Tacis- og Interreg-programmet som et 
grænseoverskridende instrument på den finsk-russiske grænse1. Regionsudvalget understregede 
behovet for at inddrage grænseregionerne i planlægningen og gennemførelsen af de 
grænseoverskridende samarbejdsforanstaltninger2. Endvidere blev det foreslået at integrere de lokale 
og regionale russiske myndigheder i Østersøsamarbejdsprogrammet på samme måde som 
myndighederne i CØEL3. 
1.4. Det grænseoverskridende Tacis-samarbejde kan også bidrage til præ-tiltrædelsesprocessen i 
CØEL. For det første via supplerende midler til grænseovergangsfaciliteter til imødegåelse af den 
voksende bekymring, der er opstået med hensyn til de østlige CØEL-grænsers egnethed. For det 
andet via fremme af grænseoverskridende forbindelser, især hvor der er minoriteter, så som i de 
baltiske stater, for at medvirke til at forbedre stabiliteten i grænseregionerne. 
1.5. Støtten til grænseoverskridende samarbejde i NIS skal ses i en bredere politisk sammenhæng, 
hvori der tilstræbes en grænseoverskridende udvikling mellem Det Europæiske Fællesskab, CØEL og 
NIS via en række instrumenter. Følgende begivenheder har spillet en vigtig rolle for udformningen af 
denne politik: 
Europa-Parlamentets betænkning af 19.1.1996 om meddelelse fra Kommissionen om tildeling af fondsmidler 
og iværksættelse af EF-initiativerne i Østrig, Finland og Sverige. KOM(95) 0123 - A4-0328/95. 
Regionsudvalgets udtalelse af 12. juni 1996 om "Den Europæiske Unions nordiske dimension samt udviklingen 
af en samarbejdspolitik hen over ElTs og Ruslands fælles grænse og i Barentsregionen". 
Regionsudvalgets udtalelse af 13. november 1996 om *'EU's nuværende og fremtidige politik for 
Østersoområdet med særlig vægt på lokale og regionale aspekter". 
Siden slutningen af 1980'erne har EF støttet grænseoverskridende og tværnationalt samarbejde 
via sine strukturfonde, navnlig i medfør af fællesskabsinitiativet Interreg. Initiativet Interreg II A yder 
støtte til programmer, som dækker grænseregioner på alle Unionens indre og ydre grænser i perioden 
1994-99, mens initiativet INTERREG II C yder støtte til tværnationalt samarbejde i adskillige 
områder, herunder også i Østersøområdet. 
I 1994 blev der på Europa-Parlamentets initiativ oprettet en særskilt budgetpost inden for 
Phare til støtte for grænseoverskridende samarbejde på grænserne mellem CØEL og 
medlemsstaterne. Dette førte til udarbejdelse af det grænseoverskridende Phare-samarbejdsprogram, 
som er udformet efter Interreg-modellen og styret af en af Kommissionen vedtaget særskilt 
forordning4, og hvis programmer godkendes årligt. 
På Det Europæiske Råds møde i Essen i december 1994 defineredes de vigtigste politiske 
parametre for det grænseoverskridende samarbejde i CØEL og NIS. Der opnåedes enighed om at 
oprette et program for regionalt samarbejde og godt naboskab for at fremme et flerårigt 
multinationalt samarbejde i grænseregioner med lande- og søgrænser, som omfattede EU-CØEL-, 
CØEL-CØEL- og CØEL-NIS-lande, på områder så som transport, offentlige værker, miljø, 
økonomisk udvikling, menneskelige ressourcer og landbrug. Disse retningslinjer blev yderligere 
styrket af "den europæiske stabilitetspagt" i marts 1995, som understregede den fælles og 
vedvarende indsats for at bringe farer for spændinger og kriser til ophør og for at skabe et område 
med varigt godt naboskab og samarbejde i Europa. 
Partnerskabs- og samarbejdsaftalerne (PCA'erne) mellem Fællesskaberne, deres medlemsstater 
og de respektive lande omfatter målet om en gradvis tilnærmelse til et større europæisk 
samarbejdsområde. Handlingsplanerne for henholdsvis Rusland og Ukraine understreger betydningen 
af et grænseoverskridende samarbejde med EF og associerede lande. Dette punkt var medtaget i den 
nye forordning om Tacis5. 
2. Målsætninger og instrumenter 
2.1. På baggrund heraf er det målet at støtte bæredygtige projekter (overførsel af knowhow, 
udvikling af grænseoverskridende kontakter, finansiering af små infrastrukturer og joint ventures), 
som har en grænseoverskridende effekt, og som støttes af lokalsamfund på begge sider af grænsen. 
Dette skulle give mulighed for at udvikle forbindelser, som varer ud over et givet projekts levetid, og 
som fører til bæredygtigt regionalt samarbejde. Projekter, hvor der er et påviseligt lokalt eller 
regionalt engagement og en systematisk effekt, vil blive prioriteret. 
Kommissionens forordning nr. 1628/ af 4. juli 1994 om gennemførelsen af et program for grænseoverskridende 
samarbejde mellem lande i Central- og Østeuropa og Fællesskabets medlemsstater inden for rammerne af 
PHARE-programmet. EFTL 171 af 6. juli 1994, s. 14. 
Rådets forordning nr. 1279/% af 25. juni 19% om bistand til den økonomiske reform- og genopretningsproces 
i de nye uafhængige stater og Mongoliet. 
2.2. Der vil blive finansieret projekter, som bidrager til at opfylde følgende målsætninger: 
at forbedre effektiviteten i grænsekontrollen og transittrafikken. 
Instrumenterne, som skal anvendes hertil, er at styrke grænsenetværk via forbedrede 
grænseovergangsprocedurer og egnede infrastrukturer og at styrke grænsesikkerheden via fælles 
grænseforvaltningsprogrammer på begge sider af grænsen. Man vil prioritere: 
- en lettelse af den lokale transittrafik over grænserne, som er en forudsætning for 
grænseoverskridende samarbejde og regional udvikling, 
- de grænseovergange, som forbinder EF, CØEL og NIS, og som ligger i Kreta-korridorerne6, i lyset 
af EF's fælles transportpolitik og udviklir^n af et integreret fælleseuropæisk transportnet af 
korridorer for flere transportformer. 
at hjælpe grænseregioner til at løse deres specifikke udviklingsproblemer, som skyldes, at de 
ligger i periferien af deres nationale økonomier. 
Instrumenterne, som skal anvendes hertil, er at skabe et samarbejde og udvikle erhvervsvirksomhed 
mellem lokalsamfund, som i tillæg til at oprette forbindelser mellem grænsenet også vil udvikle 
handel og økonomi i regionerne. Projekter på grænsen med EU, som kræver investering i 
kapitalandele, vil blive finansieret via joint venture-programmet (JVP). 
at imødegå to hovedtyper af lokale grænseoverskridende miljøproblemer. For det første, hvor 
begges indsats er påkrævet samtidigt på begge sider af grænsen (feks. forurening i grænsesøer), og 
for det andet, hvor investeringer er påkrævet i NIS til imødegåelse af et problem med mærkbare 
virkninger på den anden side af grænsen (feks. opstrømsaffald). 
Instrumenterne, som skal anvendes hertil, er undersøgelser af de lokale miljøproblemer, ofte som led 
i et regionalt tiltag, detaljeret projektudformning og forslag til tredjeparters opfølgninsinvesteringer i 
hjælpeinfrastrukturer. Der vil også blive taget særligt hensyn til aktiviteter, som støtter den bredere 
fællesskabspolitik, så som EF's 5. miljøhandlingsplan7. 
Endvidere vil en del af budgettet blive hensat til supplerende aktiviteter, som støtter programmets 
mål, og som er tilpasset de prioriterede mål for Interreg II A-8og Phare-programmet. 
2.3. En forhåndsbetingelse for en vellykket gennemførelse af enhver grænseoverskridende 
samarbejdsaktivitet er den regionale og lokale kapacitet til at generere og udvikle projekter, herunder 
udvikling afbæredygtige forbindelser mellem grænsesamfund. 
3. Prioriteringer 
3.1. I programmets første år vil man prioritere institutionel støtte. Det vil gøre det muligt for 
regionale og lokale myndigheder at spille en mere omfattende rolle i programmet, efterhånden som 
det udvikler sig. Sideløbende vil der i første omgang blive sat fokus på udvikling af grænsenet og -
forvaltning. Udover vigtige grænseovergange vil man prioritere projekter, der direkte forbinder 
Prioriterede transportkorridorer for flere transportformer, som forbinder Unionen med dens østlige naboer, 
således som identificeret af den 2. fælleseuropæiske transportkonference på Kreta i 1994. 
EF's 5. handlingsplan "Mod en bæredygtig udvikling". 
De identificerede nøglesektorer i Interreg II A-programmet for den finsk-russiske grænse er: transport og 
telekommunikation, udvikling af erhvervsvirksomhed og erhvervsklima, miljø samt udbygning af knowhow og 
betingelser for regionalt samarbejde. 
grænsesamfund, så som virksomhedsudvikling. Miljøprojekter vil til stadighed indtage en central 
plads i alle programmets år. 
4. Geografisk fokus: støtteberettigede regioner 
4.1. Tacis-programmet for grænseoverskridende samarbejde vil fokusere på grænserne mellem NIS 
og EF og NIS-grænserne med de baltiske lande. Programmet dækker endvidere Ruslands, Ukraines, 
Hvideruslands og Moldovas landegrænser med CØEL. De nærmere enkeltheder vedrørende de 
støtteberettigede regioner er vist på kortet i bilag 1. Kun under særlige omstændigheder vil 
aktiviteter i Arkhangelsk-området komme i betragtning med sigte på at supplere aktiviteter, der 
finansieres via Interreg II A-programmet. 
4.2. For at sikre en sammenhængende indfaldsvinkel har Kommissionen til hensigt at tilgodese 
grænseoverskridende samarbejdsaktiviteter på NIS-NIS-grænser i forlængelse af det mellemstatlige 
Tacis-program. De første initiativer i denne forbindelse er taget. 
5. Metode 
5.1. Der vil blive udarbejdet passende procedurer, som tager hensyn til målsætningerne for det 
grænseoverskridende samarbejdsprogram og den struktur, hvori det indgår. Disse procedurer 
omfatter en kraftig involvering af regionale og lokale myndigheder samt fleksibiliteten til at tilgodese 
små græsrodsprqjekter. De særlige projektudvælgelseskriterier kommer til at omfatte behovet for 
grænseoverskridende virkninger, hensynet til synergien med andre fællesskabsprogrammer og 
absorptionskapaciteten. 
5.2. Synergi med andre fællesskabsprogrammer 
5.2.1. Det grænseoverskridende samarbejde i forlængelse af Tacis-programmet gennemføres på en 
sådan måde, at der opnås maksimal synergi med de grænseoverskridende Interreg- og Phare-
samarbejdsprogrammer. Dette vil være til særlig fordel for Barentsregionen og 
Østersøregionen i overensstemmelse med den model, der blev vedtaget i Visby i maj 1996 i 
forlængelse af initiativet for Østersøregionen, som opfordrede til en mere effektiv supplerende 
indsats via EF-finansieringsinstrumenter (Interreg, Phare og Tacis). 
5.2.2.De grænseoverskridende Interreg- og Phare-samarbejdsprogrammer gør en vedholdende 
indsats for at harmonisere deres fremgangsmåder, hvor det er gennemførligt, for derved at gøre 
det samlede EF-finansieringssystem så enkelt og forståeligt som muligt for slutmodtagerne. 
Det grænseoverskridende Tacis-samarbejde vil også gøre brug af denne fremgangsmåde 
sideløbende med, at arbejdet holdes indien for de eksisterende rammer for Tacis. De særlige 
procedurer for det grænseoverskridende Tacis-samarbejde vil ikke svække de almindelige 
procedurer, som gælder i medfør af Tàcis-forordningen, såsom Tacis-Forvaltningsudvalgets 
rolle. 
5.2.3.Det er hensigten med udgangspunkt i erfaringerne fra andre af Fællesskabets 
grænseoverskridende samarbejdsprogrammer at anvende de eksisterende regionale strukturer 
så meget som muligt. Der ydes naturligvis, hvor det er nødvendigt, støtte til en videreudvikling 
af disse. 
5.2.4.Hvor det er relevant, vil de eksisterende udvalgsstrukturer, som er nedsat i forlængelse af 
Phare/Interreg-samarbejdsprogrammet, blive rådspurgt. Således vil Kommissionen for 
eksempel for at sikre harmoniseringen med andre aktioner i Østersøregionen konsultere 
Koordineringsudvalget for Østersøen om udviklingslinjer inden for det grænseoverskridende 
Tacis-samarbejdsprogram. 
5.3. Facilitet for små projekter 
Små lokale grænseoverskridende samarbejdr ktioner prioriteres højt af regionale myndigheder og 
lokalsamfund, så de derved kan samarbejde med midler af en passende størrelse. Projekter af denne 
størrelse vil blive finansieret af det grænseoverskridende samarbejdsprogram via Tacis-faciliteten for 
små projekter. Det foreslås, at finansieringen på dette område skal sammenkæde Tacis-aktiviteter 
med supplerende fællesskabsprogrammer på basis af den vellykkede model, der er udarbejdet for den 
baltiske facilitet for små projekter (BSPF). Faciliteten bliver efterspørgselsstyret og fleksibel, så den 
dækker en bred vifte af økonomiske samarbejdsområder, herunder støtte til den demokratiske 
proces. 
5.4. Regionale/lokale myndigheders rolle 
Identifikationen og forberedelsen af aktiviteterne gennemføres på regionalt og lokalt plan, så vidt 
muligt ved at trække på kontakter og rådgivning fra Interreg-regioner. De nationale myndigheder 
bibeholder i overensstemmelse med de almindelige Tacis-principper en funktion i programmet, 
navnlig med hensyn til projekter af national betydning, så som grænseovergange, og hvad angår den 
endelige programgodkendelse. 
5.5. Øget bevidstgørelse 
5.5.1.Et første skridt bliver at tilrettelægge møder for hver berørt NIS-grænse, hvor de nationale, 
regionale og lokale myndigheder vil blive repræsenteret. De relevante myndigheder vil via 
denne struktur blive inddraget i identifikation, udvikling og udvælgelse af projekter. 
5.5.2.Der vil blive afholdt særskilte møder for regionale og lokale myndigheder for at drøfte 
udviklingen og gennemførelsen af Tacis-faciliteten for små projekter. Workshopper til støtte 
for projektidentifikation og -udvikling vil spille en vigtig rolle for forøgelsen af den lokale og 
regionale kapacitet til at engagere sig i programmet. 
-5-
OM GRÆNSEOVERSKRIDENDE SAMARBEJDE 
Støtteberettigede grænseregioner 
Russian - Finnish Border 
Murmansk obiast 
Republic of Karelia 
Arçhangelsk obiast 
(eligible in exceptional circumstances 
only to complement activities funded 
under the Interreg HA Programme) 
City of St Petersburg 
Leningrad obiast Russian - Estonian Border 
6(5) Leningrad obiast 
7 Pskov obiast 
Russian - Latvian Border 
8(7] Pskov obiast 
Russian - Polish/Russian - Lithuanian Border 
9 Kaliningrad obiast 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 239 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 01 15 
Katalognummer : CB-CO-97-231-DA-C 
ISBN 92-78-19863-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
i