ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 522 
 
 
Vol. 1984/0 206 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openin g to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this fi le is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983  über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27. 9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K0MC84) 522 endelig udg.  
Bruxelles, den 27. september 1984
NIENDE BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET
DEN EUROPÆISKE FOND FOR REGIONALUDVIKLING
KOM(84) 522 endelig udg.

DEN EUROPÆISKE FOND FOR REGIONALUDVIKLING
Niende årsberetning (1983)
D.G. XVI
Manuskript afsluttet i maj 1984

INDHOLD
1.0 Kapitel I :  1975-1983; EFRU's ni første år . ............  I
1.
1 Status over ni års interventioner ........................... 1
1.1.1 Øgede midler ...........................................  1
1.1.2
 Fondsstøttens fordeling mellem medlemsstaterne .......  2
1.1.3
 Øget koncentration af fondsstøtten på de ugunstigt stillede
regioner .....................................   5
1.1.4 
Stadig mere støtte til infrastrukturinvesteringer .... 5
1.1.5 570 000 arbejdspladser siden 1975 ....................... 7
1.1.6 Et overgangsar for de særlige fællesskabsaktioner .... 8
1.1.7 Forvaltningen af EFRU: fremskyndelse af betalingerne .  .  8
1.2 Reformen af EFRU ...........................................  9
1.2.1
 Ny version af Kommissionens forslag ....................  9
1.2.2
 EFRU's opgaver ............................................10
1.2.3 Erstatning af de nationale kvoter med vejledende
støtteintervaller .............................................. 10
1.2.4 Programfinansiering .....................................  10
1.2
.5 Tildeling af bevillinger ..................................11
2.0 Kapitel 1 1  : Fællesskabsaktioner til støtte for medlemsstaternes
regionalpolitiske foranstaltninger  ............................. 13
2.1 Indgivelse af ansøgninger ...................................  13
2.1.1 A
nsøgninger om støtte til mere end 5 000 projekter ... 13
2.1.2 To ud af tre projekter godkendes ...................... 14
2.
2 Høring af fondsudvalget ..................................... 15
2.
3 Beslutning om støtte til over 3 500 projekter .............. 16
2.4 
Øget geografisk koncentration af støtten ..................  17
2.
5 90% af støtten går til infrastrukturer .................... 17
2.5.1 S
tigning i den gennemsnitlige støttesats ..............  22
2.5
.2 Flere mindre projekter .................................  22
2.5
.3 Energisektoren i spidsen ...............................  22
2.6 
Fald i de produktive investeringer men stigning i antallet af
arbejdspladser .................................................. 23
2.6.1 Mere støtte til mindre projekter ......................... 26
2.6.2 
Investeringsgoder dominerende ...........................  26
2.7 
Undersøgelsernes andel af fondsstøtten fordoblet ..........  28
2.8 
98% af forpligtelsesbevillingerne for 1983 udnyttet ........  31
2.
9 Udbetalinger i 1983: En stigning på 36%  35
2.10 Kontrolvirksomhed: Ingen uregelmæssigheder konstateret ... 38
2.11 Oplysning om EFRU's interventioner ......................... 39
2.11.1 En ret, der tilkommer EF1  s borgere .......... ^......... 39
2.
11.2 Meddelelser til pressen i 1983: større omtale på
regionalt plan .................................................. 40
2.
11.3 Informationstavler: klar markering af EFRU's
tilstedeværelse ................................................ 40
2.11.4 Offentliggørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende: et
forslag til forbedring .......................................  41
2.11.5 M
eddelelse til investorerne ...........................  42
3.
0 Kapitel 1 1 1  : De særlige Fællesskabsaktioner med henblik på
regionaludvikling  ........................................... 47
3.
1 Nyskabende aktioner .........................................  47
3.
2 Ringe udnyttelse af de disponible midler til de særlige
Fællesskabsaktioner:   48
3.3 Kontrolvirksomhed ............................................ 50
3.4 Oplysning om de særlige Fællesskabsaktioner ................  51
3.4.1 
Offentliggørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende .  51
Indhold iii

3.4.2 De nationale myndigheders oplysningsvirksomhed .........  51
3.4.3 
Kommissionens informationsvirksomhed .  ·  ·  ·  ■  ·  ·
3.5 Anden rakke særlige Fællesskabsaktioner vedtaget i januar 1984 52
4.0 Kapitel IV : Lokaliseringen af EFRU's interventioner  .... 53
4.1 Femten regioner modtager tre fjerdedele af støtten ........
4.2
 Lokaliseringen af EFRU's interventioner i visse regioner .  .  ^
4.2.1 Belgien .....................................................57
4.2.2 Danmark ..................................................  c8
4.2.3
 Forbundsrepublikken Tyskland ...........................  ^g
4.
2.4 Grækenland ..............................................gQ
4.2.5 Frankrig ................................................ 64
4.2.6
 Irland ..................................................
4.2.7
 Italien .................................................. gg
4.2.8
 Nederlandene ............................................7Q
4.2.9 Det forenede Kongerige ...................................
5.0 Kapitel V : Regionaludvikling sprogrammerne  .............. 79
5.
1 Belgien ............ ■  ....................................... 79
5.2
 Forbundsrepublikken Tyskland ...............................  gQ
5.
3 Frankrig .......................................................gQ
5.4 Luxembourg (G.D.)   gg
5.5 Nederlandene ................................................ g.
5.
6 Det forenede Kongerige .... .............................
6.
0 Kapitel VI : EF-strukturfondene s integrerede interventioner  .  83
6.1 Integrerede regionaludviklingsforanstaltninger
6.1.1 To pilotforsøg under gennemførelse i Belfast og Napoli »o
V i . 1.1 Belfast ............ ■·.····  V................6.1
.1.2 Den integrerede foranstaltning i Napoli .......  oh
6.1.2 Forberedende undersøgelser i forbindelse med integrerede ^
foranstaltninger .............. ·  ·  ·  .........................
6.2 
Videreførelsen af de integrerede udviklingsprogrammer .... oo
6.2.1 Det integrerede udviklingsprogram for de vestskotske øer 87
6.2.2 Det integrerede udviklingsprogram for Lozére ........  87
6.
3 Forberedelsen af de integrerede middelhavsprogrammer .... 87
A . O  Tal for 1983 og 1975-1983    89
B . O  Bibliografi : Publikationer 1983     113
B.l Den europæiske fond for regionaludvikling ................. ii' 5
B.2 Fællesskabsaktioner til støtte for medlemsstaternes 
regionalpolitiske foranstaltninger ····.· ·  ;  ·  ;  ·  ·;.· ’  11R
B.3 Særlige fællesskabsaktioner med henblik pa regionaludvikling 118
B.4 Diverse ....................................................
B.
5 Byfornyelse i Belfast ...................................... ,
B.  6 Integrerede middelhavsprogrammer .........................
B.7 Regiona
ludviklingsprogrammer ..........  1
B.
 8 Supplerende foranstaltninger til fordel for Det forenede
Kongerige ......................... ............ ................  11c
B.
 9 Forøgelse af EF-strukturfondenes effektivitet ...........
C.
 O  Anvendte tegn og forkortelser ............................ 117
D. O  ECU-kur ser pr. 1. december 1983    119
121Tabelliste  ...............................................
Ko
rtliste .................................................
Diagramliste  .............................................
Fi
gurliste ...............................................  ^
Il
lustrationsliste  .......................................... ^
ivEFRU

FORORD
HVAD ER EFRU
For læsere, som ikke beskæftiger sig med EFRU til daglig, kan det være 
noget vanskeligt at forstå de begreber, der gemmer sig bag udtryk som 
"støtteaktioner1,  "særlige fællesskabsaktioner", "geografisk
koncentration", "integrerede foranstaltninger", "strukturfonde", 
"vejledende intervaller", "komplementaritet ,  "regionaludviklings­
programmer" osv.
Det synes derfor hensigtsmæssigt i dette korte forord at definere nogle af 
de principper, som ligger til grund for EFRU's daglige virksomhed.
• EFRU er en^EF-strukturfond1,  som blev oprettet i 1975 med det formål at 
rette op på de vigtigste regionale skævheder i Fællesskabet. EFRU yder 
således støtte i områder og regioner, hvor der er opstået skævheder, 
bl.a. som følge af landbrugssektorens dominerende stilling, 
industrielle omlægninger og strukturarbejdsløshed. Disse områder og 
regioner, som udvælges efter aftale mellem medlemsstaterne, er normalt 
omfattet af nationale støtteordninger med regionalt sigte og godkendt 
af Kommissionen i medfør af artikel 92 og 94 i traktaten om oprettelse 
af Det europæiske økonomiske Fællesskab. Formålet med EFRU's 
interventioner er at støtte og supplere medlemsstaternes 
regionaludviklings foranstaltninger.
• Hvad finansierer EFRU? EFRU yder støtte til investeringer i 
infrastruktur som f.eks. veje, dæmninger, kraftværker osv. og til 
investeringer i industri-, håndværks- og servicevirksomhed med henblik 
på at oprette eller bevare arbejdspladser.
• Under læsningen af denne beretning vil læseren hyppigt støde på begreber 
som "bevilget støtte", "tildelt støtte" eller "indgåede forpligtelser"; 
disse udtryk dækker over samme realiteter. I forbindelse med EFRU er 
forpligtelsesbevillingerne og betalingsbevillingerne adskilt, hvilket 
betyder, at fonden i et givet år kan indgå forpligtelse for et beløb, 
som så udbetales ad flere gange i de følgende år i takt med et projekts 
gennemførelse.
• EFRU's virksomhed foregår inden for rammerne af to afdelinger:
a. Den ene afdeling tegner sig for 95% af fondens midler. Den 
finansierer fællesskabsaktioner til støtte for de regionalpolitiske 
foranstaltninger, som fastlægges af medlemsstaterne. Denne afdeling 
er tidligere blevet kaldt den "kvotabestemte afdeling", fordi 
midlerne blev fordelt mellem medlemsstaterne efter landekvoter, som 
var fastsat i fondsforordningens artikel 2, stk. 3. Denne artikel 
har imidlertid ikke været i kraft siden 1982, og udtrykket 
"kvotabestemte aktioner" vil derfor i denne beretning blive 
erstattet af "støtteaktioner".
b. Den anden afdeling finansierer særlige fællesskabsaktioner med 
henblik på regionaludvikling og kan råde over maksimalt 5% af 
fondens midler. Denne afdeling er blevet kaldt den "kvotafrie
Fællesskabet har to andre strukturfonde, nemlig Den europæiske 
Socialfond og EUGFL's udviklingssektion.
Forord v

afdeling", eftersom midlerne ikke blev fordelt mellem
medlemsstaterne efter en på forhånd fastsat fordelingsnøgle. I 
denne beretning vil kun blive anvendt betegnelsen "særlige 
fællesskabsaktioner. I forbindelse med disse særlige 
fællesskabsaktioner fremlægger hver medlemsstat et særligt program, 
som bl.a. indeholder en redegørelse for arten af de
foranstaltninger, som fonden kan deltage i.
• Denne korte gennemgang af nogle af de vigtigste begreber vil 
forhåbentlig gøre det nemmere for læseren at sætte sig ind i denne 
niende beretning om fondens virksomhed.
• Artikel 21, stk. 1 og 2 ,  i Rådets forordning om oprettelse af en
europæisk fond for regionaludvikling indeholder følgende bestemmelse:
a. "Hvert år inden den 1. oktober forelægger Kommissionen en beretning 
for Rådet, Europa-Parlamentet og Det økonomiske og sociale Udvalg 
om denne forordnings anvendelse i det forudgående år".
b. "Denne beretning skal ligeledes omhandle fondens finansielle 
forvaltning samt de konklusioner, som Kommissionen drager af den 
kontrol, der er foretaget af fondens virksomhed".
For så vidt angår de særlige fællesskabsaktioner er denne forpligtelse 
til at forelægge en årsberetning yderligere understreget i artikel 6, 
stk. 2 og 3, i Rådets forordninger om gennemførelse af disse aktioner.
vi EFRU

INDLEDNING
EFRU SET I ET BREDERE PERSPEKTIV
1. EFRU er det eneste fællesskabsinstrument, der har som eneste 
målsætning at bidrage til at mindske de regionale skævheder i 
Fællesskabet. Det sker ved at yde støtte til jobskabende økonomiske 
aktiviteter og til forbedring af infrastrukturerne i de ugunstigt 
stillede regioner.
EFRU blev oprettet i 1975 netop på det tidspunkt, hvor den økonomiske 
krise i Fællesskabets medlemsstater antog en mere varig karakter, og 
fonden kan med sine begrænsede midler ikke alene rette op på de forældede 
strukturer i de dåligst stillede regioner, hvortil kommer den 
industrielle tilbagegang i en række regioner, som tidligere var 
velstående. I 1983 var EFRU's budget på 2 mia ECU, hvilket kun svarede 
til 0,08% af Fællesskabets BNP. Ikke desto mindre kan EFRU's 
interventioner udgøre op til 20% og til tider mere af de samlede 
offentlige og private investeringer i visse regioner og således udgøre en 
vigtig faktor i den regionale udvikling.
2. EFRU er imidlertid ikke det eneste fællesskabsinstrument, der 
påvirker den regionale udvikling. 4/5 af tilskuddene fra Den europæiske 
Socialfond (ESF) går til regioner, som også er berettiget til at modtage 
støtte fra EFRU. I 1983 gik mere end 60% af lånene fra Den europæiske 
Investeringsbank (EIB) til investeringer i tilbagestående områder eller 
områder med alvorlige problemer i forbindelse med industriel tilbagegang. 
Sidstnævnte områder modtager ligeledes størstedelen af de industrielle 
omstillingslån og den sociale støtte fra EKSF.
For fuldstændighedens skyld skal også nævnes EUGFL-interventionerne og 
lånene fra Det nye Fællesskabsinstrument (NIC) samt 
EMS-rentegodtgørelserne i forbindelse med infrastrukturinvesteringer. 
Endvidere skal nævnes den ekstraordinære fællesskabsaktion med henblik på 
byfornyelse i Nordirland, som Rådet vedtog i juni 1983.
3. Effektiviteten af alle disse finansielle instrumenter vil kunne øges 
yderligere gennem en bedre tidsmæssig og geografisk samordning. Dette er 
netop formålet med de integrerede foranstaltninger, der gennemføres som 
forsøg i Napoli og Belfast. I 1983 besluttede Kommissionen at deltage i 
finansieringen af 16 undersøgelser som forberedelse til fremtidige 
integrerede foranstaltninger, hvilket siger noget om den betydning denne 
fremgangsmåde kan forventes at få i de kommende år.
4. Endvidere forelagde Kommissionen i marts 1983 Rådet et forslag til 
forordning vedrørende de integrerede middelhavsprogrammer. Den 21. 
december 1983 vedtog Kommissionen en række beslutninger om gennemførelse 
af pilotforanstaltninger og undersøgelser som forberedelse til 
iværksættelse af de integrerede middelhavsprogrammer. De samlede 
omkostninger hertil andrager 5,8 mio ECU.
5. Det skal iøvrigt bemærkes, at en af årsagerne til, at Kommissionen har 
fremlagt forslag til integrerede middelhavsprogrammer, er, at det ved 
vurderingen af de regionale virkninger af Fællesskabets politik på de 
forskellige områder har vist sig, at middelhavsregionerne hidtil har haft 
mindre gavn af denne end regionerne i Fællesskabets nordlige del.
Indledning vii

Blandt de forskellige undersøgelser, som Kommissionen har ladet foretage 
med henblik på at vurdere de regionale virkninger af Fællesskabets 
foranstaltninger, er adskillige blevet afsluttet i 1983.
6. Som led i analysen af økonomien i regionerne har Kommissionen 
udarbejdet den anden periodiske beretning om den økonomiske og sociale 
situation i Fællesskabets regioner. Beretningen blev fremsendt til 
Europa-Parlamentet og Rådet i begyndelsen af maj 1984.
Beretningen fokuserer på de regionale skævheder med hensyn til produktion 
og produktivitet, beskæftigelse og arbejdsløshed samt andre faktorer. 
Specielt vurderes udviklingen siden det første olieprischok i 1973. Den 
undersøger ligeledes den sociale og økonomiske situation i de spanske og 
portugisiske regioner, den kommende udvidelses virkning på Fællesskabets 
regioner samt skævhederne inden for et udvidet Fællesskab.
7. For at mindske skævhederne er det nødvendigt at samordne 
medlemsstaternes regionalpolitik, bl.a. ved hjælp af de regionale 
udviklingsprogrammer. Disse programmer tjener som referenceramme for 
fondsstøtten og som grundlag for samordningen. I 1983 gennemgik 
Kommissionen 6 såkaldte "anden generations" programmer, nemlig 
programmerne for Belgien (Valloniet), Luxembourg, Nederlandene, Det 
forenede Kongerige, Frankrig og Vestberlin. Udvalget for Regionalpolitik 
har afgivet udtalelse om disse programmer, som i alt er betydelig 
forbedret i forhold til "første generations", som omfattede perioden 
1978-1980.
8. Desuden har Udvalget for Regionalpolitik, som i 1983 afholdt 7 møder 
under forsæde af Bernard ATTALI,  deltaget i udarbejdelsen af den anden 
periodiske beretning om den økonomiske og sociale situation i 
Fællesskabets regioner. Udvalget har endvidere tjent som forum for en 
udveksling af synspunkter om regionalpolitikken og konkurrencepolitikken. 
Endelig har det afgivet udtalelse om 105 større infrastrukturprojekter 
vedrørende investeringer på over 10 mio ECU, inden disse blev behandlet i 
fondsudvalget.
9. I 1983 fortsatte Rådet sine drøftelser om Kommissionens forslag fra 
november 1982 vedrørende den anden række særlige fællesskabsaktioner.
Kommissionen modificerede i oktober 1983 sine oprindelige forslag under 
hensyntagen til en række ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der i 
øvrigt ligesom Det økonomiske og sociale Udvalg hilste forslagene 
velkommen. Drøftelserne i Rådets instanser gjorde det muligt at løse nogle 
endnu udestående tekniske problemer. De 6 forordninger, der fastsætter 
støtten til de 6 foreslåede aktioner, blev formelt vedtaget af Rådet i 
januar 1984.
REFORMEN AF FONDSFORORDNINGEN LADER VENTE PÅ SIG  -  EFRU'S  
VIRKSOMHED FORTSÆTTER
10. Den 29. november 1983 traf Rådet en afgørelse om tilladelse til for 
treårsperioden 1981-1983 at overskride det loft på 70%, som EFRU kan yde i 
støtte til infrastrukturprojekter i henhold til forordningens artikel 4, 
stk. 1, litra b).
Europa-Parlamentet havde samme måned afgivet udtalelse om Kommissionens 
forslag herom. Parlamentet beklagede, at forsinkelsen med at vedtage 
reformen af EFRU havde tvunget Kommissionen til at anmode Rådet om i en 
overgangsperiode at tillade denne fravigelse i overensstemmelse med 
bestemmelserne i forordningen af 18. marts 1975.
11. Der er virkelig tale om en overgangsperiode, for i henhold til 
artikel 22 skulle den nuværende forordning tages op til fornyet behandling 
i Rådet inden 1. januar 1982. På trods af Kommissionens forslag til en
viii EFRU

reform, som er behandlet i pkt. 31-41, blev der ikke truffet beslutning om 
en revision af EFRU i 1983. Kommissionen stod således over for et retligt 
tomrum for så vidt angår de nationale kvoter, idet forordningens artikel 
2, stk. 3, ikke længere var i kraft. I sin egenskab af forvaltende organ 
indgik Kommissionen derfor forpligtelser for de disponible bevillinger på 
grundlag af de af medlemsstaterne indgivne ansøgninger og på grundlag af 
den fordeling, som var midlertidig fastsat af Rådet for 1981.
EFRU1s interventioner i 1983 var primært koncentreret om de regioner, hvor 
BNP pr. indbygger lå under EF-gennemsnittet.
Indledning ix

1.0 KAPITEL I : 1975-1983: EFRU'S NI FØRSTE AR
1.1 STATUS OVER NI ARS INTERVENTIONER
1.1.1 Øgede midler
12. Siden 1975 har EFRU deltaget i finansieringen af 21 500 
investeringsprojekter, hvoraf 16 000 vedrører infrastrukturer og 5 500 
forskellige industrisektorer.
I løbende priser androg disse interventioner i alt 9 mrd ECU ved udgangen 
af 1983 svarende til 13% af omkostningerne i forbindelse med de 
investeringer, der har modtaget støtte.
O
13. I 1983 var bevillingerne til EFRU for første gang større end 2 mrd 
ECU. Der blev afsat 100 mio ECU til de særlige fællesskabsaktioner, men en 
del af dette beløb blev ved årets udgang overført ti] EFRU's 
støtteaktioner.
I forhold til året før blev bevillingerne til EFRU øget med nominelt 
141 2%. Eftersom EFRU-baVil 1 ingarne blev øget kraftigere end De europæiske 
Fællesskabers almindelige budget, steg EFRU's andel af det samlede 
EF-budget igen i 1983, nemlig fra 7,6% til 8,7%2.  Under hensyntagen til 
den gennemsnitlige inflation, som var på 6,2% i 19833 ,  blev forøgelsen af 
EFRU s budget i 1983 således på 7,5% målt i faste priser.
Udviklingen i EFRU's bevillinger er vist i tabel 1, hvoraf det fremgår, at 
budgettildelingen er ottedoblet på ni år.
14. Denne forøgelse af EFRU's ressourcer resulterede i en betydelig 
stigning i antallet af finansierede projekter i 1983: knap 3 700 projekter 
eller 400 flere end året før. Da den gennemsnitlige EFRU-støtte pr. 
projekt imidlertid har stabiliseret sig omkring 570 000 F.CU, er værdien af 
støtten dog faldet noget målt i faste priser.
15. Med hensyn til betalingsbevillingerne blev den samlede tildeling 
fastsat til 1 259 mio ECU, hvoraf 79 mio gik til de særlige 
fællesskabsaktioner. I forhold til 1982 var der tale om en stigning på 
17%.
De forskellige tillægsbudgetter i 1983 gjorde imidlertid, at EFRU's 
andel af det endelige budget atter faldt til 7,6%.
Afledede forbrugerpriser (procentvis ændring i forhold til foregående 
år). Fra Kommissionens meddelelse til Rådet af 1. marts 1984 om den 
økonomiske situation i Fællesskabet (K0M(84) 108 endelig udg.).
Kapitel I :  1975-1983: EFRU's ni første år 1

TABEL 1
EFRU-TILDELINGER I PERIODEN 1975-1983
År Beløb Årlig Andel af EF's
(Mio ECU) stigning i % budget
1975 257,6- 4,8
1976 394,3 53,1 5,6
1977 378,5 -4,0 4,9
1978 581,0 53,5 4,6
1979 945,0 62,7 6,1
1980 1 165,0 23,3 6,7
1981 1 540,0 32,2 7,3
1982 1 759,5 14,3 7,6
1983 2 010,0 14,2 8,7
1.1.2 Fondsstøttens fordeling mellem medlemsstaterne
16. EFRU-støttens fordeling i Det europæiske Fællesskab viser en meget 
kraftig koncentration på halvdelen af medlemsstaterne. Fem lande - 
Italien, Det forenede Kongerige, Grækenland, Frankrig og Irland - tegner 
sig tilsammen for mere end 95?0 af fondsstøtten. Der er endog tale om øget 
koncentration i 1983, idet andre lande - Belgien, Forbundsrepublikken 
Tyskland, Danmark, Nederlandene og Luxembourg - tilsammen modtog 6% af 
fondsstøtten i 1982.
17. Det er fortsat Italien, som modtager den største andel af 
EFRU-støtten med 819 mio ECU i 1983 svarende til 39% af de anvendte 
bevillinger. I anden række kommer Det forenede Kongerige med 458 mio ECU 
svarende til 22% og dernæst Grækenland med 355 mio ECU svarende til 17% af 
den samlede støtte.
18. Ved denne fordeling, som er foretaget pi grundlag af de absolutte 
støttebeløb, er der dog ikke taget hensyn til forskelle i 
befolkningsstørrelse i de ti medlemsstater. Hvis EFRU-støtten sættes i 
relation til antallet af indbyggere i hver medlemsstat, står Grækenland 
øverst på listen ikke langt foran Irland og først dernæst Italien. I den 
anden ende af skalaen ligger Belgien, Forbundsrepublikken Tyskland og 
Luxembourg på omtrent samme niveau.
Selv om størrelsen af EFRU-støtten pr. indbygger ikke har betydning i sig 
selv, især fordi de områder, der er dækket af EFRU, kun udgør en del af de 
pågældende landes territorium, giver denne beregning en bedre idé om 
Fællesskabets støtteindsats i visse lande.
19. Fordelingen af EFRU-støtten i hele perioden 1975-1983 viser 
ligeledes, at Italien har modtaget mest støtte, idet Italiens andel ligger 
på 39% af den samlede støtte svarende til 3,5 mrd ECU. Figur 1 og tabel 2 
og 3 viser støttens fordeling mellem de ti medlemsstater.
Grækenland, som først har modtaget støtte fra 1981, hvor landet tiltrådte 
EF, har imidlertid modtaget 830 mio ECU svarende til 9% af den samlede 
støtte i perioden 1975-1983. De øvrige otte medlemsstaters andel i EFRU's 
midler er faldet en smule i løbet af denne niårsperiode.
2 EFRU

FIGUR 1
EFRU-STØTTE SIDEN FONDENS OPRETTELSE I 1975 OG INDTIL 1983(*)
(i mio ECU)
Kapitel I :  1975-1983: EFRU's ni første år 3

TABEL 2
TILDELT STØTTE I  PERIODEN 1975-1983 FORDELT PA MEDLEMSSTATER OG INVESTERINGSKATEGORIER
EFRU, STØTTEAKTIONER
(Mio)
Med 1  ems- 1  ndust r i  -,serv i  ce- I  nf rastrukturer Undersøge 1  ser 1  alt
stat virks. og håndværk
Nat.møn.t ECU Nat.møn.t ECUNat.møn.t ECUNa t.møn.t ECU
B 1  136,08 27,792193,U8 53,01« 17,00 0,373346,56 81,20
DK 73,61 9,79 708,52 92,gg 1«0,146 5,05 822,59 107,28
D 607,A < 4 243,54 i«83, 18 192,01 0,03 0,011090,65 435,56
GR 2,30* 33,62 56,02* 796, i «  3 0,00* 0,24 58,32* 830,29
F 1  799,82 303,25 6863,<«2 11  12,62 - -8663,24 1415,87
IRL 105,60 155,52 273,51 398,15 0,43 0,65 379,54 554,32
1 1*1»8,H1«* 381 ,l«0 390I«,82* 3157,76 9,31* 7,824362,57* 3546,98
L - -296,01« 7,21« - -296,04 7,24
NL 49,87 18,30 277,00 102,20 0, 17 0,07 327,04 120,57
UK 327,33 533,06 938,90 1579,93 1,72 2,961267,95 2115,95
EUR 10 -1  706,27 -7i«91,82 -17,17 -9215,26
* 1  mi 1  1  i  arder

TABEL 3
ANTAL PROJEKTER, DER HAR MODTAGET STØTTE I 1975-1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER
Medlems- Industri-,service- Infrastrukturer Under- I alt
stat virks.  og håndværk søgelser
B 69 277 1 347
DK 139 521 4 664
D 1 405 622 12 028
GR 85 609 4 698
F 1 523 2 124 03 647
IRL 255 541 3 799
I 1 318 6 675 15 8 008
L 0 9 0 9
NL 14 51 1 66
UK 713 4 472 28 5 213
EUR 10 5 521 15 901 5721 479
1.1.3 øget koncentration af fondsstøtten på de ugunstigt stillede  regioner
20. For at EFRU-støtten kan få en markant indvirkning på den økonomiske 
udvikling i regionerne, må man tilstræbe en geografisk koncentration af 
interventionerne. I 1983 er der i endnu højere grad end i 1982 sket en 
sådan koncentration på en række regioner med strukturelt betingede 
udviklingsproblemer. Omkring 20% af EF-regionerne modtager 80% af støtten 
af EFRU.
21. De prioriterede regioner inden for Fællesskabets regionalpolitik - 
Mezzogiorno, Grønland, Irland, Nordirland, de franske oversøiske 
departementer og Grækenland - har siden 1975 modtaget mere end 57% af 
EFRU-støtten.  (jf· tabel 4). I 1983 modtog disse regioner mere end i 
1982, nemlig 64,1% mod 60,6%.
Målt i støtte pr. indbygger er det Grønland, der siden fondens oprettelse 
klart har modtaget mest støtte, nemlig 1 691 ECU, efterfulgt af Fransk 
Guyana med 435 ECU pr. indbygger. Disse høje tal skyldes især det lave 
befolkningstal i disse omrader, som hver har mindre end 100 000 
indbyggere.
Generelt er det de prioriterede regioner, som har modtaget mest støtte pr. 
indbygger. Der er dog ingen regel uden undtagelser, og visse regioner, som 
ikke hører til de højt prioriterede, er kommet med blandt dem, som har 
modtaget mest støtte. Det drejer sig f.  eks.  om Korsika, der med 200 ECU 
ligger mellem Martinique og Reunion, samt Wales,  regionen North i Det 
forenede Kongerige og Skotland, der nar modtaget mere end Sicilien og 
Puglia.
1.1.4 Stadig mere støtte til infrastrukturinvesteringer
22. I 1983 gik knap ni tiendedele af EFRU-støtten til finansiering af 
infrastrukturinvesteringer. Denne tendens, der allerede kunne mærkes i
Kapitel I :  1975-1983: EFRU's ni første år 5

TABEL 4
STØTTE TILDELT DE PRIORITEREDE REGIONER I  1983 SAMT
EFRU, STØTTEAKTIONERI  PERIODEN 1975-1983
Pr i  or i  te rede 1983 1975-1983
reg  ioner be 1  øb 
(Mio ECU)Xstøtte pr. 
i  ndbygge r 
(ECU)be 1  øb 
(Mio ECU)Xstøtte pr. 
i  ndbygger 
(ECU)
Mezzog i  orno 
Ellas 
Ire1 and
Northern Ireland 
D.O.M.
Grøn I  and766,80 
355, 66 
102,20 
38,37
71.56
21.5736,25
16,81
6,86
1,82
3,39
1,0237.6
36.6
29.7
26.7 
57,6
622,93273,36
830,28
556,31
261,97
282,66
86,2335,53
9.01
6.02 
2,85 
3,07 
0,96160,6
85,5
161,0
168.5
227.6 
1690,8
1  alt 1355,96 6i<, 10 37,2 5288,81 57,60 165,3
1  alt EUR 10 2115,52 100,00 -9215,26 100,00 -SO
OOuo
m
soc

1982, er blevet forstærket i 1983, og Rådet har måttet træffe en 
afgørelse4,  som har fået tilslutning fra Europa-Parlamentet,  om 
tilladelse til at overskride det loft pa 70% af fondens midler, som kan 
ydes til infrastrukturinvesteringer ifølge fondsforordningens artikel 4, 
stk. 1, litra b).
Siden EFRU's oprettelse er i gennemsnit fire femtedele af fondsstøtten 
gået til infrastrukturer.  Forbundsrepublikken Tyskland er den eneste af 
de ti medlemsstater, der siden 1975 har anvendt mere end halvdelen af sin 
tildeling til industrien, og Belgien har anvendt mere end en tredjedel.
Det forenede Kongerige og Irland ligger ikke langt under grænsen på 30%, 
idet henholdsvis 25 og 28% af støtten er gået til industriinvesteringer, 
men i alle andre medlemsstater og især i Grækenland og i Italien er langt 
det meste gået til infrastrukturinvesteringer.
23. I 1983 var investeringerne i energiinfrastrukturer for første gang 
større end investeringerne i transportinfrastrukturen (jf. tabel 32 i 
bilag A).  Støtten til investeringer i kraftværker eller ledningsnet var i 
1983 større end den støtte som gik til financiering af veje og jernbaner.
Endvidere var det højeste beløb, som i 1983 blev ydet til et projekt, på 
57 mio ECU; dette beløb gik til et kraftværk i Grækenland. Selv 
vandinfrastrukturerne - dæmninger, kunstvandningsanlæg - tegnede sig i 
1983 for en større del af støtten end transportinfrastrukturerne.  Med 
2 418 mio ECU, svarende til mere end en tredjedel af EFRU-støtten til 
infrastrukturer,  er transportsektoren dog stadig den 
infrastrukturkategori,  som har modtaget mest støtte siden EFRU's 
oprettelse. Takket være en kraftig vækst i 1983 har energisektoren med 17% 
af støtten til infrastrukturer imidlertid øget sin andel af 
investeringerne i de sidste ni år i forhold til de øvrige 
infrastrukturkategorier.
1.1.5 5 70 000 arbejdspladser siden 1975
24. Selv om investeringerne i industri-, håndværks- og servicevirksomhed 
kun udgjorde godt en tiendedel af EFRU's bevillinger, bidrog de i 1983 til 
opretttelse og bevarelse af mere end 62 000 arbejdspladser ifølge 
medlemsstaternes skøn. Dette bringer antallet af arbejdspladser, som 
siden 1975 er oprettet eller bevaret med støtte fra EFRU og de nationale 
myndigheder op på 570 000. Oprettelsen af nye arbejdspladser udgør 85% af 
det samlede antal. Tallene vedrørende oprettede og bevarede 
arbejdspladser i hver enkelt medlemsstat findes i tabel 5.
I perioden 1975-1983 har den gennemsnitlige fællesskabsstøtte pr. 
arbejdsplads været på 3 000 ECU for ca. 100 arbejdspladser pr. projekt.
Det skal bemærkes, at der her kun er tale om direkte oprettede 
arbejdspladser inden for industri-, håndværks- og servicevirksomhed; 
herudover har infrastrukturinvesteringerne indirekte ført til oprettelse 
af en lang række andre arbejdspladser.
4 EFT L 340 af 6. december 1983.
Kapitel I :  1975-1983: EFRU's ni første år 7

25. Automobilindustrien er fortsat den sektor, som har modtaget mest 
støtte siden fondens oprettelse, idet der er ydet støtte til knap 100 000 
arbejdspladser.
Dette billede er dog ved at ændre sig, idet det i 1983 var 
elektroindustrien, der modtog mest støtte: kn;.p 35 mio ECU til mere end 
10 000 planlagte arbejdspladser. I 1983 øgedes støtten ligeledes til de 
industrier, som fremstiller kontormaskiner og databehandlingsudstyr samt 
til den kemiske industri og føde- og fodervareindustrierne.  Geografisk 
set er der en tendens til, at EFRU-støtten fortrinsvis gar til 
infrastrukturer i de sydlige lande og til industriinvesteringer i de 
nordlige lande, hvorimod et land som Frankrig indtager en slags 
mellemstilling.
26. I henhold til forordningens artikel 12 kan medlemsstaterne 
gennemføre undersøgelser i tilknytning til fondens virksomhed og herved 
få samfinansieret op til halvdelen af deres udgifter. Efter en 
forsøgsperiode, som blev indledt i 1980, skete der i 1983 en kraftig 
stigning i antallet af sådanne undersøgelser, idet der blev truffet 
beslutning om 27 undersøgelser mod 7 året før, heraf en meget omfattende 
undersøgelse i Grønland og 22 i Det forenede Kongerige.
1.1.6 Et overgangsår for de særlige fællesskabsaktioner
27. Siden 1979 har aktioner til støtte for medlemsstaternes 
regionalpolitiske foranstaltninger tegnet sig for 95% af EFRU's 
bevillinger, således som det er fastsat i fonds forordningen. De 
resterende 5% er forbeholdt de særlige fællesskabsaktioner med henblik på 
regionaludvikling. I realiteten udgjorde de anvendte bevillinger til 
disse aktioner kun 0,3?o  af EFRU's bevillinger i 1983, og analysen i det 
foregående således næsten alle fondens midler, nemlig 99,1%.
28. Med hensyn til de særlige fællesskabsaktioner, som beløber sig til i 
alt 216 mio ECU over en femårig periode, var der disponeret over 36,6% af 
bevillingerne ved udgangen af 1983. Aktionernes gennemførelse skete i et 
langsommere tempo i 1983, idet der kun blev indgået forpligtelser for 5,83 
mio ECU i forbindelse med de to særlige programmer vedrørende 
"grænseområder" i Irland og Nordirland.
Der er mange årsager hertil, som nærmere behandlet i kapitel III, men det 
spiller givetvis ind, at denne type programmer er af så ny karakter. I 
1984 skal der ske en reaktivering af disse programmer på et nyt grundlag, 
idet Rådet i januar 1984 vedtog en anden række særlige aktioner. Visse af 
de igangværende aktioner skal udbygges, og der skal desuden iværksættes 
nogle helt nye.
1.1.7 Forvaltningen af EFRU: fremskyndelse af betalingerne
29. De ikke-udnyttede bevillinger til de særlige fællesskabsaktioner er 
blevet overført til støtteaktionerne. Udnyttelsen af de disponible 
bevillinger har været stor i 1983, idet der blev indgået forpligtelse for 
98% af midlerne. Endvidere er de 42 mio ECU, som stadig henstår, en saldo, 
der er opsamlet siden EFRU's oprettelse, og den udgør mindre end 0,5% af 
de forpligtelser, som er indgået i løbet af 9 år.
30. Endelig er det et opmuntrende tegn i forbindelse med forvaltningen af 
EFRU, at betalingsrytmen er øget/i 1983, idet betalingerne steg 36% i 
forhold til 1982.
8 EFRU

TABEL 5
OVERSLAG OVER OPRETTEDE OG BEVAREDE ARBEJDSPLADSER 
I 1983 SAMT I PERIODEN 1975-1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER
Medlems-
stat1983 1975-1983
oprettede bevarede I alt oprettede bevarede I alt
B 160-160 6140 100 6240
DK 210 - 210 4660 140 4800
D 6960 3 000 9960 6920012120 81320
GR 1860- 1860 5490 70 5560
F 12920 3 770 1669015836015600 173960
IRL 6270- 6270 58220 450 58670
Ir5160 750 5910 733101620 74930
1j
NL 70 70 820 690 1510
UK 1093010 050 2098010979052590 162380
EUR 10 4454017 570 6211048599083380 569370
I de første ni år siden EFRU's oprettelse har de samlede betalinger været 
på over 5 mrd ECU svarende til 55% af forpligtelserne mod 53,9% ved 
udgangen af 1982.
1.2 REFORMEN AF EFRU
1.2.1 Ny version af Kommissionens forslag
3 1. 1 1983 har Kommissionens forslag til ændring af EFRU-forordningen 
været drøftet på adskillige møder i Rådet. Det lykkedes at opnå bred 
enighed på en række vigtige punkter, bl.a. med hensyn til samordningen af 
regionalpolitikken, udnyttelsen af regionernes egne udviklingsmuligheder, 
de integrerede foranstaltninger og princippet om financiering af 
programmer. Til gengæld lykkedes det ikke Rådet at nå til enighed om 
støtteaktionernes geografiske koncentration eller om en forhøjelse af den 
del af fondens midler, som anvendes til de særlige fællesskabsaktioner.
3 2. Efter at Det europæiske Råd i Stuttgart i juni 1983 havde givet 
Kommissionen mandat til at finde frem til, hvorledes man kunne øge 
strukturfondenes effektivitet5,  blev drøftelserne i Rådet vedrørende EFRU 
genoptaget på et nyt grundlag.
3 3. I november 1983 forelagde Kommissionen Rådet et ændret forslag til 
revision af EFRU-forordningen6.  Der er tale om en ændring af forslaget 
fra oktober 1981, som var blevet ændret en første gang i september 1982 
under hensyntagen til en række forslag fremsat af Europa-Parlamentet.  I 
den nye tekst har Kommissionen bevaret de dele af det tidligere forslag, 
hvorom der var enighed, og foreslået nye løsninger pa de endnu udestående 
problemer.
34. De vigtigste nyskabelser i dette ændrede forslag er ophævelsen af 
sondringen mellem fondens afdeling for støtteaktioner og afdelingen for
5 KOM(501)83.
6 EFT C 360 af 31.12.1983.
Kapitel I :  1975-1983: EFRU's ni første år 9

særlige fællesskabsaktioner gennem fastsættelsen af vejledende 
intervaller for hver enkelt medlemsstats andel af støtten og indførelsen 
af fællesskabsprogrammer, der sammen med de nationale programmer skal 
tegne sig for en stigende del af fondens midler.
1.2.2 EFRU's opgaver
35. Strukturændringerne inden for den europæiske økonomi kræver ikke 
blot en videreførelse af EFRU's aktioner i de tilbagestående regioner men 
også en udvidelse af interventionerne i de regioner, som er ramt af en 
alvorlig tilbagegang inden for industrien. Denne udvidele af fondens 
ansvars- og anvendelsesområde bør ikke ske på bekostning af EFRU's 
traditionelle opgaver, som visse medlemsstater som f.eks. Grækenland, 
Irland og Italien har udtrykt frygt for. Denne opgave er fortsat af meget 
stor betydning, især i lyset af den kommende udvidelse af EF. De 
finansielle midler, som afsættes til Fællesskabets regionalpolitik, bør 
følgelig være af en størrelse, som er forenelig med de opgaver, som fonden 
pålægges.
1.2.3 Erstatning af de nationale kvoter med vejledende støtteintervaller
36. Fondens samlede midler skal ikke længere fordeles mellem 
medlemsstaterne efter et kvotesystem men efter kvantitative 
retningslinjer, som gør det mulij>t at sikre sammenhængen mellem fondens 
interventioner og Fællesskabets målsætninger og prioriteringer.
Såfremt alle de i forordningen fastsatte kriterier overholdes, vil hver 
medlemsstat over en flerårig periode få tildelt en andel af fondens 
midler, som mindst svarer til den nedre grænse i et fastsat interval og 
højst til den øvre grænse.
1.2.4 Programfinansiering
37. Ifølge Kommissionens forslag skal en sådan udvikling muliggøres 
gradvis bl.a. ved at overgå fra finansiering af enkeltprojekter til 
finansiering af flerårige programmer. På denne måde vil der kunne skabes 
bedre sammenhæng mellem fondens interventioner og målsætningerne i de 
regionale udviklingsprogrammer og Fællesskabets øvrige politik.
38. I sit ændrede forslag lægger Kommissionen op til, at mindst 40% af 
fondens midler fire år efter den nye forordnings ikrafttrædelse skal 
anvendes til finansiering af fællesskabsprogrammer og nationale 
programmer af interesse for Fællesskabet.
39. Fællesskabsprogrammerne vedrører direkte gennemførelse af 
Fællesskabets målsætninger og politikker og iværksættes på Kommissionens 
initiativ. Rådet fastsætter retningslinjerne for programmerne og 
kriterierne for udvælgelsen af regioner. Programmerne udarbejdes af 
Kommissionen i nært samråd med de berørte myndigheder i medlemsstaterne; i 
visse tilfælde kan programmerne også vedrøre regioner i Fællesskabet, som 
ikke i øjeblikket er omfattet af nationale støtteordninger med regionalt 
sigte.
40. De nationale programmer af interesse for Fællesskabet iværksættes på 
initiativ af medlemsstaterne, som udarbejder dem i samarbejde med de 
berørte myndigheder. Kommissionen afgør, om der kan ydes støtte til et 
foreslået program. De nationale programmer må kun vedrøre regioner og 
områder, som er omfattet af nationale støtteordninger med regionalt
10 EFRU

sigte. For at kunne betragtes som værende af interesse for Fællesskabet 
skal disse programmer bidrage til gennemførelsen af Fællesskabets 
målsætninger. De vurderes ud fra en række forskellige kriterier, bl.a. 
hvorvidt de bidrager til at forbedre produktiviteten, oprette eller 
bevare produktive arbejdspladser, differentiere de økonomiske strukturer, 
fremme etableringen af de nødvendige infrastrukturer og mobilisere de 
pågældende områders egne udviklingsmuligheder, samt hvorvidt de indebærer 
en integreret anvendelse af flere af Fællesskabets 
finansieringsinstrumenter.
41. Overgangen til programfinansiering vil skabe grundlag for en mere 
selektiv og koncentreret indsats, hvor der ta£es hensyn til Fællesskabets 
prioriteringer og politikker, regionernes udviklingsbehov og 
nødvendigheden af i højere grad at fremme produktive investeringer, især 
til fordel for små og mellemstore virksomheder. I forbindelse hermed vil 
fondens støttesats blive hævet væsentligt.
1.2.5 Tildeling af bevillinger
42. Tildelingen af bevillinger til EFRU er ikke omfattet af dette 
forslag, idet den fastsættes i forbindelse med budgetproceduren, men 
allerede i rapporten fra juli 1983 foreslog Kommissionen en fordobling af 
bevillingerne målt i faste priser over fem år i forhold til 
1983-budgettet,  som var på 2 mia ECU.
Kapitel I :  1975-1983: EFRU's ni første år 11

2.0 KAPITEL II : FÆLLESSKABSAKTIONER TIL STØTTE FOR  
MEDLEMSSTATERNES REGIONALPOLITISKE FORANSTALTNINGER
43. Når der skal ydes tilskud til et projekt fra EFRU's afdeling for 
støtteaktioner, anvendes følgende procedure. Først indgiver medlemsstaten 
en ansøgning, som gennemgås af Kommissionens tjenestegrene og forelægges 
for samtlige medlemsstater, inden der træffes en beslutning, som dernæst 
offentliggøres. Herefter disponeres der over bevillingerne, som dernæst 
kommer til udbetaling, og i visse tilfælde foretages en kontrol af 
projektet. Disse faser vil blive behandlet i dette kapitel, som ligeledes 
vil indholde en detaljeret beskrivelse af de forskelligartede 
interventioner, som gennemføres af EFRU's afdeling for støtteaktioner.
2.1 INDGIVELSE AF ANSØGNINGER
2.1.1 Ansøgninger om støtte til mere end S 000 projekter
44. I 1983 har medlemsstaterne indgivet ansøgninger til Kommissionen 
tjenestegrene om støtte til 5 102 investeringsprojekter og undersøgelser. 
Tilsammen andrager disse ansøgninger, hvis fordeling på medlemsstaterne 
er vist i tabel 23 og 24 i bilag A, 2 442,21 mio ECU, hvilket er en kraftig 
stigning i forhold til 1982.
Ansøgningerne fordeler sig på følgende investeringskategorier:
• infrastrukturer:  4 024 projekter til en værdi af 2 119,64 mio ECU
• industri-, håndværks- og servicevirksomhed: 992 projekter til en værdi 
af 290,05 mio ECU
• undersøgelser (artikel 12): 86 ansøgninger med omkostninger på i alt 
32,52 mio ECU.
45. Indgivelsen af støtteansøgninger er også i 1983 sket i et for 
langsomt tempo i årets første måneder; Kommissionens tjenestegrene har 
derfor været tvunget til at behandle 3/4 af de forelagte 
investeringsprojekter i løbet af meget kort tidsrum forud for 
fondsudvalgets sidste møde. Denne koncentration af ansøgningerne 
umiddelbart før sidste frist for behandlingen heraf skaber en øget 
uligvægt i arbejdet i Kommissionens tjenestegrene og i fondsudvalget, og 
bevirker, at der ved regnskabsårets afslutning må træffes beslutning om og 
indgås forpligtelser for næsten 70%af årets samlede støtte. Kommissionen 
har endnu engang opfordret medlemsstaterne til at forelægge deres 
ansøgninger i et tempo, som giver en mere hensigtsmæssig fordeling af 
arbejdsbyrden i dens tjenestegrene. Man må være opmærksom på, at 
gennemgangen af ansøgningerne i generaldirektoratet for regionalpolitik 
også omfatter høring af andre tjenestegrene i Kommissionen med hensyn til 
f.eks. konkurrencespørgsmål eller spørgsmål vedrørende økonomiske 
forhold, landbrug eller industri.
På fondsudvalgets sidste møde i 1983 indvilligede medlemsstaterne i at 
bestræbe sig på at fremskynde deres ansøgninger og sikre en bedre 
spredning af disse over regnskabsåret.
Kapitel II :  Fællesskabsaktioner til støtte for medlemsstaternes 
regionalpolitiske foranstaltninger 13

46. For at få et bredere grundlag for udvælgelsen af projekter har 
Kommissionen endvidere i flere år anmodet medlemsstaterne om at indgive 
ansøgninger om støtte til et samlet beløb, som overskrider årets 
disponible bevillinger.
I 1983 har Grækenland og Italien fulgt denne opfordring.
2.1.2 To ud af tre projekter godkendes
4 7. Ud af de 5 102 investeringsprojekter og undersøgelser, som 
medlemsstaterne forelagde i 1983, blev 3 278 projekter svarende til knap 
2/3 godkendt efter gennemgangen af støtteansøgningerne.
442 projekter ankom for sent til at kunne blive gennemgået inden årets 
udgang.
48. Ud af 4 660 gennemgåede projekter blev 1 382, svarende til 30%, ikke 
godkendt af Kommissionen, og det af følgende årsager:
• 34 projekter blev trukket tilbage af de berørte medlemsstater under 
gennemgangen;
• 456 projekter opfyldte ikke de formelle betingelser, som er fastsat i
fondsforordningen (lokalisering i et støtteberettiget område,
oprettelse af mindst 10 arbejdspladser, investeringsbeløb på over 
50 000 ECU, gennemførelsen af investeringen må ikke være afsluttet på 
det tidspunkt, hvor Kommissionen modtager støtteansøgningen), eller der 
var tale om manglende overholdelse af visse fællesskabsprocedurer, 
f.eks. vedrørende offentlige kontrakter;
• 130 projekter blev ikke godkendt, enten fordi det var tvivlsomt, om de 
ville bidrage til regionens udvikling, og de ikke indgik i et regionalt 
udviklingsprogram, eller fordi den nationale støtteordning, som de var 
omfattet af, var uforenelig med EF's konkurrenceregler, eller endelig 
fordi investeringens art ikke var i overensstemmelse med fastlagte 
retningslinjer;
• 29 projekter blev afvist, fordi de vedrørte følsomme økonomiske 
sektorer, hvor der f.eks. er risiko for strukturel overkapacitet;
• i forbindelse med 733 projekter blev der under behandlingen anmodet om 
yderligere oplysninger; nogle af projekterne vil, når der er fremlagt 
supplerende oplysninger, eventuelt kunne modtage EFRU-støtte i 19847 .
Det skal bemærkses, at over halvdelen af de ikke-godkendte projekter 
eventuelt vil kunne modtage støtte i 1984, såfremt det efter modtagelse af 
supplerende oplysninger viser sig, at støttekriterierne er opfyldt.
I alt blev således 3 278 projekter endelig godkendt. Hertil kommer 267 
projekter fra tidligere ar (heraf 148 fra 1982), hvis gennemgang var 
blevet udsat til 1983, hvorved det samlede antal godkendte projekter kom 
op på 3 545.
4 9. Tabel 6 viser fordelingen på medlemsstaterne af de gennemgåede, 
godkendte og udskudte investeringsprojekter og undersøgelser.
Flertallet af de ikke-godkendte projekter vedrører Italien (546) og 
Frankrig (538), og for næsten alles vedkommende er der tale om mindre 
infrastrukturer.
En række af disse 733 projekter blev udskudt midlertidigt, fordi de 
blev indgivet samtidig med de under forrige afsnit nævnte projekter 
som led i samlede ansøgninger. Disse projekter volder ikke i sig selv 
problemer, og vil snart gøres til genstand for en beslutning om 
tildeling af støtte.
14 EFRU

TABEL 6
RESULTATET AF GENNEMGANGEN AF PROJEKTER I 1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER
(antal projekter)
Medlems- 1983 Tidligere Godkendt
år i alt
stat Forelagt Gennemgået Godkendt Godkendt
(1) (2) (3) (4) (3+4)
B 119 79 40 4 44
DK 130 104 103 1 104
D 250 212 186 49 235
F 1 463 1 394 856 105 961
GR 257 246 106 3 109
IRL 110 111 104 - 104
I
T1 720 1 480 934 81 1 015
NL 11 11 11 4 15
UK 1 042 1 023 938 20 958
EUR 10 5 102 4 660 3 278 267 3 545
2.2 HØRING AF FONDSUDVALGET
50. I forbindelse med alle større projekter, som involverer 
investeringer på 10 mio ECU og derover, indhentes fondsudvalgets 
udtalelse om beslutningsudkastene efter den i EFRU-forordningens artikel 
16 fastsatte procedure8 .
Når der er tale om mindre projekter, som involverer investeringer på under 
10 mio ECU, og som forelægges som led i samlede støtteansøgninger 
underretter Kommissionen på forhånd medlemsstaterne ved hjælp af 
forenklede lister. Kun de projekter, som Kommissionen eller en 
medlemsstat ønsker forelagt til udtalelse, behandles i fondsudvalget9.
Udkast til beslutning om at afvise støtte forelægges ligeledes 
systematisk for udvalget. Udkast til beslutning vedrørende 
samfinansiering af undersøgelser (artikel 12) sendes ikke til udtalelse i 
fondsudvalget.
51. På udvalgets tre møder i maj, juli og november blev 592 
investeringsprojekter fremlagt til udtalelse ud af de 3 518 projekter, 
som blev godkendt efter gennemgangen af ansøgninger som beskrevet 
ovenfor.
Også i 1983 bidrog den i 1979 indførte ordning med forudgående 
underretning af medlemsstaterne, til i betydelig grad at lette udvalgets 
arbejde, idet det kun var nødvendigt at forelægge 443 (eller 13%)ud af 
3 369 projekter vedrørende investeringer på under 10 mio ECU til drøftelse
For infrastrukturinvesteringer i denne kategori hører Kommissionen 
Udvalget for Regionalpolitik, inden den indhenter udtalelse i 
fondsudvalget (jf. fondsforordningens artikel 5, stk 2, litra a)). 
Fondsforordningens artikel 5, stk 2, litra b)).
Kapitel II :  Fællesskabsaktioner til støtte for medlemsstaternes 
regionalpolitiske foranstaltninger 15

og udtalelse i udvalget. Dette behandlede endvidere 149 projekter pa over 
10 mio ECU. Fondsudvalget afgav udtalelse om alle projekter og i intet 
tilfælde var udtalelsen negativ. Det skal dog bemærkes, at i forbindelse 
med 42 investeringsprojekter afgav visse delegationer negativ udtalelse 
eller afholdt sig fra at stemme, uden at dette dog medførte en negativ 
udtalelse fra det samlede udvalg. I øvrigt blev tre andre 
investeringsprojekter afvist af Kommissionen, efter at udvalget havde 
afgivet positiv udtalelse.
2.3 BESLUTNING OM  STØTTE TIL OVER 3 500 PROJEKTER
TABEL 7
ANTAL PROJEKTER, DER HAR MODTAGET STØTTE I 1983 
EFRU,  STØTTEAKTIONER
Medlems- Industri-.service- Infrastrukturer Under- Ialt
stat virks.  og håndværk søgelser
B 7 35 1 43
DK 11 92 1 104
D 177 55 1 233
GR 37 172 1 210
F 229 732 0 961
IRL 22 82 0 104
I 190 845 01035
L 0 0 0 0
NL 3 11 1 15
UK 123 832 22 977
EUR 10 799 2 856 27 3682(1)
(1) Til de 3 542 projekter, som deti 1983 blev besluttet at støtte
Cif-punkt 52), skal lægges 140 projekter, som fondsudvalget
godkendte i 1982 (jf. punkt 53)
52. Ud af de 3 545 investeringsprojekter og undersøgelse, som blev 
godkendt, traf Kommissionen beslutning om at yde støtte til 3 542 
PROJEKTER
BESLUTNINGER OM STØTTE PÅ I ALT 2 115 MIO ECU
53. Til disse 3 542 projekter skal lægges 140 projekter, som 
fondsudvalget afgav positiv udtalelse om allerede i 1982, men som af 
budgetmæssige årsager matte udskydes til 1983, for at Kommissionen kunne 
træffe den formelle beslutning om at yde støtte. A^lt i alt traf 
Komissionen i 1983 endelig beslutning om at yde støtte pa i alt 2 115,52 
mio ECU til 3 682 investeringsprojekter^ og undersøgelser. Som i de 
foregående år var beslutningerne fordelt på fire serier med undtagelse af 
beslutningerne vedrørende undersøgelserne, som blev truffet separat i 
hvert enkelt tilfælde.
54. Antallet af støttede projekter steg med 13% i forhold til 1982. Som 
vist i tabel 7 vedrører 4/5 af projekterne Italien, Det forenede Kongerige 
og Frankrig, som hver især tegner sig for omtrent det samme antal.
16 EFRU

Fordelingen mellem projekter vedrørende investeringer på over 10 mio ECU, 
der almindeligvis betegnes som "større projekter" (1/5), og projekter 
vedrørende investeringer på mindre end 10 mio ECU, der benævnes "mindre 
projekter" (4/5), er praktisk taget den samme som i 1982. 1 forhold til 
forrige år er antallet af franske projekter tredoblet, og antallet af 
projekter i Irland og i Det forenede Kongerige er steget med 50%. Derimod 
er antallet af projekter i Italien, der med 1 035 projekter forsat tegner 
sig for de fleste, faldet med 1/3. Disse udsving skyldes først og fremmest 
infrastrukturprojekterne, dog ikke for Det forenede Kongeriges 
vedkommende, hvor der er sket en kraftig stigning i antallet af 
industriprojekter.
2 .4  ØGET GEOGRAFISK KONCENTRATION AF STØTTEN
55. I 1983 blev der ydet støtte for samlet beløb på 2 115,52 mio ECU, 
hvilket er 13,6% mere end i 1982.
Med 95,5% af støtten koncentreret på 5 lande - Italien 38,7%, Det forenede 
Kongerige 21,7%, Grækenland 16,8%, Frankrig 13,5%, Irland 4,8% - øges den 
geografiske koncentration med 1,5 procentpoints i forhold til 1982. Dette 
beskedne udsving blev imidlertid ledsaget af kraftig ændring i 
fordelingen mellem de fem vigtigste modtager lande,  idet Italien og 
Grækenlands andel steg fra 45% i 1982 til 55% i 1983. En oversigt over 
støtte i 1983 er vist i tabel 8.
56. I henhold til forordningens artikel 7, stk. 5, skal de større 
projekter prioriteres højst, men medlemsstaterne har i 1983 udvist 
tendens til at favorisere de mindre projekter på bekostning af de større, 
der med 54% af støtten har måttet notere en nedgang på 7,3 procentpoints i 
forhold til 1982. Dette fald skyldes en kraftig nedgang (40%) i støtten 
til større industriprojekter og i mindre omfang (8%) i støtten til større 
infrastrukturproj ekter.
2.5 00% AF STØ TTEN GÅR T IL  INFRASTRUKTURER
57. Med 2 856 projekter i 1983, hvilket er en stigning på 8 % i forhold 
til 1982, og en samlet investering på 9 523,9 mio ECU tegner 
infrastrukturerne sig for knap 89% af EFRU-støtten (1 879,3 mio ECU), 
hvilket er en stigning på ca. 2 procentpoints i forhold til 1982 (se 
diagram 1). Kort 1 viser den regionale fordeling af infrastrukturstøtten 
i 1983.
Kapitel II :  Fællesskabsaktioner til støtte for medlemsstaternes 
regionalpolitiske foranstaltninger 17

TABEL 8
TILDELT STØTTE I  1983 
EFRU,  STØTTEAKTIONER
(Mio)
Med 1  ems- Industri-,se rv i  ce- 1nf rastrukturer Undersøgel ser 1  alt
stat virks. og håndværk
Nat. mønt. ECU** Nat. mønt. ECU**Na t.mønt. ECU**Nat. mønt. ECU**
B 65,28 1,92 325,22 7,0717,00 0,37 907,50 8,86
DK 6, 78 0,83 156,29 19, 12 20,00 2,95 183,07 22,90
D 75,05 3 3,2? 23,78 10,51 0,03 0,01 98,86 93,79
GR 0,91* 11,10 28,01* 399,29 0,00* 0,05 28,92* 355,99
F 220,29 32,09 1  791,83 253,39- -1  962,12 285,93
IRL 17,66 29,28 56,67 77,92 - 79,33 102,20
1 69,92* 51,06 1  052,20* 767,87 “ 1  122,12* 818,93
NL 2, 79 1,08 98,07 18,98 0, 1  7 0,0/ 50,98 20,13
UK 93,91 75,66 217,91 380,17 1,98 2,56 262,80 958,39
EUR 10 - 230,69 - 1  8/9,32 -5,51 -2 115,52
* I  mi I  Iiarder
** ECU-kurserne for december 1983 (jf. bilag D)

FIGUR 2
STØTTENS PROCENTVISE FORDELING MELLEM LANDENE I 1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER 
(I %)
13.
—  . p-ii_ i  ri
2 i 7*  U N IT E D  fcIM>DOM
Kapitel II :  Fællesskabsaktioner til støtte for medlemsstaternes 
regionalpolitiske foranstaltninger 19

DIAGRAM 1
STØTTENS FORDELING MELLEM LANDENE I 1983 
(INFRASTRUKTUR OG INDUSTRI)
EFRU, STØTTEAKTIONER
MIO ECU
'iFRftSTR'Jli'
20 EFRU

KORT 1
DEN REGIONALE FORDELING AF EFRU-STØTTEN 
TIL INFRASTRUKTURER I 1983 
(I MIO ECU)
0,07= <x =<0,80
0,80<x =<7,50
7,50<X =<25,00
25,00<X =<280,80
©  € OG XVI
Kapitel II :  Fællesskabsaktioner til støtte for medlemsstaternes 
regionalpolitiske foranstaltninger 21

2 .5 .1  Stigning i den gennemsnitlige støttesats
58. Den gennemsnitlige EFRU-støtte pr. projekt andrager 660 000 ECU 
svarende til 34,7% af de offentlige udgifter (1,9 mio ECU) og 19,8% af de 
samlede investeringer (3,33 mio ECU).
Den gennemsnitlige støttesats på 34,7% er 3 procentpoints højere end i 
1982, hvilket er udtryk for, EFRU's stigende deltagelse i lige 
investeringer i regionerne. Støttesatsen nærmer sig i øvrigt det loft på 
40%, som er fastsat i fonds forordningens artikel 4, stk. 2. De normale 
støttesatser er på 10 til 30% af de offentlige udgifter for investerings­
projekter på over 10 mio ECU og 30% for investerings projekter på under 10 
mio ECU, men der kan ydes støtte op til 40% i forbindelse med projekter{  
som er af særlig regional betydning. I 1983 var dette tilfældet for sa 
vidt angår 685 projekter beliggende i Grønland, Grækenland og Italien. 
Endvidere har ingen projekter modtaget en støtte på under 30%, medens 
dette var tilfældet for 13% i 1982.
Heller ikke i 1982 blev der ydet støtte i form af rentegodtgørelser i 
forbindelse med EIB-lån i medfør af bestemmelserne i EFRU-forordningens 
artikel 4, stk. 2, litra b).
2 .5 .2  Flere m indre p rojekter
59. I alt 115 større projekter modtog 56% af EFRU's støtte til 
infrastrukturer (1 059,2 mio ECU). Det er et fald i forhold til 1982, hvor 
sådanne projekter regnede sig fra 63% af støtten. Den gennemsnitlige 
støtte til større projekter beløber sig til 9,2 mio ECU mod 8,65 mio ECU i 
1982.
De mindre projekters andel af støtten steg 7 procentpoints i 1983, idet 
2 741 projekter (svarende til 820,1 mio ECU) modtog 44% af fondens støtte 
til infrastrukturer (i 1982 var tallene 2 530 og 37?i). Den gennemsnitlige 
støtte til de mindre projekter andrager 300 000 ECU, hvilket er en klar 
stigning i forhold til året før (240 000 ECU).
Projekter i bjergområder (forordningens artikel 4, stk. 1 litra c), tegner 
sig efterhånden for en ubetydelig del af støtten (0,8?;), hvilket skyldes 
de senere års øget tendens til ikke længere at sondre mellem disse og 
andre mindre infrastrukturprojekter.
2 .5 .3  Energisektoren i spidsen
60. Tre sektorer - energi (34,3?;), vandbygning (23,2%) og transport 
(21,9%) - modtog 4/5 af støtten til infrastrukturer, hvilket var omtrent 
det samme som i 1982, men rækkefølgen er dog ændret, idet 
transportsektoren i 1982 modtog mest støtte (35,8?;), og energisektoren lå 
på tredjepladsen (17?;).
Tabel 32 i bilag A viser den nærmere fordeling af støtten mellem de 
forskellige infrastrukturkategorier,  og diagram 2 viser støtten til de ti 
vigtigste .
Med en fordobling af støten i forhold til 1982 er ENERGISEKTOREN for 
første gang kommet op på førstepladsen. Støtten er stort set fordelt med 
halvdelen til større projekter vedrørende el-produktion og halvdelen til 
mindre projekter vedrørende gasdistribution.
VANDBYGNING ligger fortsat på andenpladsen men udviser et fald på 6 
procentpoints i forhold til forrige ar (29,1%). Den tildelte støtte er
22 EFRU

fortrinsvis gået til tre typer infrastrukturer:  større dæmningsprojekter, 
vandforsyningsprojekter samt projekter vedrørende kloakering og rensning 
af spildevand.
TRANSPORTINFRASTRUKTURERNE,  som hidtil har modtaget en betydelig støtte, 
udviser et fald på 2/3 i forhold til 1982 (35,8%). Her indtager vej- og 
brobygning klart førstepladsen efterfulgt af en række større 
jernbaneprojekter og dernæst havnearbejder INFRASTRUKTURER I FORBINDELSE 
MED PRODUKTIVE AKTIVITETER har fordoblet sin andel (10,8% i 1983 mod 5% i 
1982) og har fortrinsvis vedrørt projekter i industriområder. 
TELEKOMMUNIKATIONSSEKTORENS andel (8%) er faldet med 2 procentpoints og 
har næsten udelukkende vedrørt telefon- og telexnet.
Foranstaltninger til beskyttelse af MILJØET (0,6%) har først og fremmest 
omfattet mindre kystsikringsprojekter.
Resten af EFRU-støtten (1,3%) er gået til infrastruktur med KULTURELT 
sigte, mindre infrastruktur vedrørende UDDANNELSE samt projekter 
vedrørende SPORT OG FRITID.
2.6 FALD I  DE PRO DUKTIVE INVESTERINGER MEN STIG NING  I  
ANTALLET AF ARBEJDSPLADSER
61. I 1983 tegnede støtten til industri-, og servicevirksomhed (230,7 mio 
ECU) sig for 10,9% af den samlede EFRU-støtte svarende til et fald på 2 
procentpoints i forhold til 1982, hvilket er det laveste siden fondens 
oprettelse.
Disse investeringers andel af støtten svinger dog meget fra land til land. 
Den ligger helt oppe på 76% for Forbundsrepublikken Tysklands vedkommende 
men kun på ca. 3% for Grækenlands og Danmarks vedkommende; den udgør 24% 
for Irland, 16% for Det forenede Kongerige og Belgien, 11% for Frankrig og 
ca. 6% for Italien og Nederlandene (se diagram 1). Kort 2 viser den 
regionale fordeling af EFRU's støtte til industri-, håndværks-og 
servicevirksomhed i 1983. I forhold til 1982 er denne andel steget 
kraftigt i Forbundsrepublikken Tyskland, hvor den i forvejen lå ret højt, 
og i mindre omfang i Frankrig, hvor den lå meget lavt, men i de øvrige 
lande er der tale om fald, som er ret så kraftige i Grækenland, Det 
forenede Kongerige og Belgien.
Kommissionen er bekymret over denne situation og mener, at 
medlemsstaterne bør jjøre en særlig indsats for at råde bod herpå og 
overholde det mål pa mindst 30%, som er fastsat i fonds forordningens 
artikel 4, stk.l, litra b).
Til 799 projekter inden for industri-, håndværks- og servicevirksomhed er 
der ydet støtte fra EFRU på 230,7 mio ECU i forbindelse med en samlet 
investering på 2 569,5 mio ECU. Støtten i 1983 udviser et mindre fald i 
forhold til 1982.
Kapitel II :  Fællesskabsaktioner til støtte for medlemsstaternes 
regionalpolitiske foranstaltninger 23

DIAGRAM 2
STØTTENS FORDELING PÅ DE TI VIGTIGSTE 
INFRASTRUKTURKATEGORIER I 1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER 
(I MIO ECU)
i 3 i :  5 9 ;iD
il
■ f L11 Rit , , Kfc m b N1 M L * 3 R N L fifclt
T E L E F O N ,
DAEHNIM&ER-flg§f|p
JE R N B A N ER  - J p f t p l
24EFRU

KORT 2
DEN REGIONALE FORDELING AF EFRU-STØTTEN TIL INDUSTRI-, 
HÅNDVÆRKS- OG SERVICEVIRKSOMHED I 1983 
(I MIO ECU)
0,04 =< x =< 0,50
0,50 < x =< 1,50
1,50 < x =< 3,00 y 
3,00 < x =< 34,12
©  € DG X VI
Kapitel II :  Fællesskabsaktioner til støtte for medlemsstaternes 
regionalpolitiske foranstaltninger 25

2 .6 .1  Mere støtte til m indre projekter
62. I 1982 var støtten omtrent ligeligt fordelt mellem de større og de 
mindre projekter, men i 1983 var støtten til de mindre projekter næsten 
dobbelt så stor som støtten til de større projekter. I følge de fremlagte 
tal skal støtten gøre det muligt at oprette eller bevare 62 110 
arbejdspladser, hvoraf de mindre projekter tegner sig for 2/3. I forhold 
til 1982 er der tale om en stigning på knap 30% i antallet af projekter og 
planlagte arbejdspladser, samtidig med at støtten er faldet 3%.
45 større projekter har modtaget 34,5% af støtten til de produktive 
investeringer (79,4 mio ECU), hvilket er et fald på 16 procentpoints i 
forhold til 1982 til trods for, at antallet af projekter er øget med 1/3. 
EFRU's tilskud udgør 35% af den nationale støtte10 og er af omtrent samme 
størrelse som i 1982 (37%). Støtten skal bidrage til oprettelsen af 19 540 
arbejdspladser, hvilket er knap 40?<> mere end året før.
De 754 mindre projekter tegnede sig for 65,5% af støtten til produktive 
investeringer (151,3 mio ECU), hvilket er en forøgelse af støtten og 
antallet af projekter på ca. 30% i forhold til 1982. Støtten skal gøre det 
muligt ar oprette eller bevare 42 570 arbejdspladser, hvilket er 1/4 mere 
end aret før. EFRU's tilskud udgør 47% af den nationale støtte hvilket er 
omtrent det samme som i 1982.
EFRU's støtte pr. oprettet eller bevaret arbejdsplads er nogenlunde den 
samme for såvel de mindre som de større projekter: 3 553 ECU i første 
tilfælde og 4 062 i andet tilfælde svarende til en gennemsnitlig støtte på 
3 714 ECU. Tabel 9 indeholder en sammenligning mellem nogle indikatorer 
vedrørende de forskellige projekter inden for industri-, håndværks- og 
servicevirksomhed.
2 .6 .2  Investeringsgoder dominerende
63. I 1983 tegnede tre industrisektorer mod fire i 1982 sig for mere end 
97% af EFRU's støtte til den produktive sektor: mellemprodukter (NACE 2) 
(17,26%), investeringsgoder (NACE 3) (48,73%) og forbrugsgoder (NACE 4) 
(31,44%). Energisektoren (NACE 1), som i 1982 modtog 21% af støtten, er 
næsten forsvundet ud af billedet (1% i 1983 og 2 400 bevarede 
arbejdspladser) til fordel for forbrugsgoder, hvis andel næsten er 
fordoblet, og investeringsgoder, som kan notere en en fremgang på 5 
procentpoints. Mellemprodukter, herunder den kemiske industri, tegner sig 
for en uændret støtteandel. Servicevirksomhed (NACE 6-9) ligger fortsat 
meget lavt med kun 1,5% af EFRU's støtte til 780 planlagte arbejdspladser.
I henhold til forordningens artikel 4, stk. 2, litra a),  udgør EFRU's 
støtte til industriinvesteringer 20% af investeringsomkostningerne, 
idet den dog ikke kan overstige 50?£ af den nationale støtte. Endvidere 
er støtten begrænset til den del af investeringen, som ikke overstiger 
100 000 ECU for hver nyoprettet arbejdsplads og 50 000 ECU for hver 
bevaret arbejdsplads. For service- og håndværksvirksomhed kan 
støtten overstige 20% af investeringsomkostningerne, men den kan dog 
hverken overstige 10 000 ECU for hver nyoprettet eller bevaret 
arbejdsplads eller 50% af den nationale støtte.
26 EFRU

TABEL 9
NØGLETAL FOR PROJEKTER VEDRØRENDE INDUSTRI-, 
HANDVARKS- OG SERVICEVIRKSOMHED I  1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER
Beløb pr. projekt 
Mio ECUBeløb pr. arbejdsplads 
ECU
EFRU-
støtteNa t i  ona1  
støtte1nveste- 
r i  ngsbe1øbEFRU-
støtteNa t i  ona I  
støtte1nveste- 
r i  ngsbe1øb
Små projekter: 
i  nvesteri ngsbe1øb 
<10 Mio ECU 0,20 0,43 1,88 3 553 7 562 33 219
Store projekter: 
i  nveste r i  ngsbe1øb 
>10 Mio ECU 1,76 4,79 25,63 < 1  062 11 021 59 110
Genneriisn i  ts- 
projekt 0,29 0,67 3,22 3 714 8 650 41 366

Sektoren for INVESTERINGSGODER har modtaget knap halvdelen af støtten til 
de produktive aktiviteter. Elektroindustrien ligger højest med 15% af 
støtten, hvilket skulle gøre det muligt at oprette og bevare mere end 
10 000 arbejdspladser. Dernæst kommer tre andre sektorer med omtrent lige 
stor andel på ca. 8,5%:
• fremstilling af metalvarer
• maskinindustri
• fremstilling af kontormaskiner og databehandlingsudstyr.
Detaljerede tal findes i tabel 34 i bilag A, og diagram 3 viser støtten 
til de 10 vigtigste sektorer.
Disse sektorers andel af EFRU-støtten er steget i forhold til forrige år. 
Automobil- og transportmiddelindustrien er de eneste sektorer på 
investeringsgodeområdet,  som har måttet notere et relativt fald i 
støtten. Investeringerne i investeringsgoder er jævnt fordelt mellem 
større og mindre projekter og skulle gøre det muligt at oprette eller 
bevare 32 600 arbejdspladser svarende til mere end halvdelen (52,5?4) af de 
arbejdspladser, som er planlagt i forbindelse med fondens støtteaktioner.
FORBRUGSGODESEKTORENS andel af støtte er fordoblet i 1983, og det er 
således her, at der har været tale om den mest dynamiske udvikling. 
Nærings- og nydelsesmiddelindustrien har tredoblet sin andel af støtten 
til 10,6% o§ ligger således på anden pladsen blandt industrisektorerne. 
Der har også været en kraftig stigning i støtten til tekstilindustrien 
(3,5%), hvis andel er femdoblet, samt til træ- og træmøblindustrien (4,9%) 
og papirvareindustrien og den grafiske industri, hvis respektive andele 
er fordoblet. Gummi- og plastindustrien er den sektor inden for 
forbrugsgodeindustrien, som har modtaget næststørste støtte (5,8%), men 
støtteandelen er steget meget beskedent. Alt i alt skal støtten til 
forbrugsgodeindustrien medvirke til oprettelsen eller bevarelsen af 
17 550 arbejdspladser (28% af det samlede antal planlagte 
arbejdspladser). Det er interessant at bemærke, at 3/4 af støtten er gået 
til investeringer på mindre end 10 mio ECU.
Den andel af støtten, som går til sektoren for MELLEMPRODUKTER, hvor de 
mindre investerninger er dominerende, har været stabil i de sidste to år. 
Størstedelen af støtten går til sten-, ler- og glasindustrien (7%) 
efterfulgt af den kemiske industri (4,7?i) og endelig fremstilling og 
primær bearbejdning af metaller. Sværindustrien tegner sig for 14% af det 
planlagte antal arbejdspladser (8 740).
2 .7  UNDERSØGELSERNES ANDEL AF FONDSSTØTTEN FORDOBLET
64. Ud over investeringer i infrastrukturer og produktive aktiviteter 
finansierer EFRU også undersøgelser i tilknytning til fondens virksomhed 
(forordningens artikel 12) .
Undersøgelserne tegner sig fortsat for en meget ringe del af fondens 
midler, nemlig 0,3% fordelt på 27 ansøgninger, men deres andel blev dog 
mere end fordoblet i 1983. I forhold til de tidligere år indgav 
medlemsstaterne i 1983 et langt større antal ansøgninger i henhold til 
forordningens artikel 12. Det skal bemærkes, at disse undersøgelser skal 
tjene som forberedelse til investeringer, der kan finansieres af EFRU.
Ud af 86 ansøgninger til en samlet værdi af 32,52 mio ECU blev der i 1983 
kun truffet endelig afgørelse om 27 undersøgelser til en værdi af 5,51 mio 
ECU. Dette skyldes, at et stort antal ansøgninger måtte udskydes til 1984, 
enten fordi de blev indgivet for sent til at kunne blive behandlet inden 
årets udgang, eller fordi en række forhold gjorde, at de måtte 
modificeres.
28 EFRU

DIAGRAM 3
STØTTENS FORDELING PÅ DE TI VIGTIGSTE INDUSTRISEKTORER I 1983
EFRU,  STØTTEAKTIONER 
(I MIO ECU)
13
i23
GuMMI GD
“njTO cO c I L I r u 3y5 7*  )
Kapitel II :  Fællesskabsaktioner til støtte for medlemsstaternes 
regionalpolitiske foranstaltninger 29

27 UNDERSØGELSER STØTTET MED 5,51 MIO ECU
65. I 1983 har to medlemsstater tegnet sig for næsten samtlige 
bevillinger til undersøgelser: Det forenede Kongerige med 22
undersøgelser og Danmark med en meget omfattende undersøgelse vedrørende 
Grønland (jf. tabel 10).
De 27 undersøgelser, hvortil Kommissionen i 1983 ydede et tilskud svarende 
til ca. 50% af omkostningerne, vedrører følgende:
a. udnyttelse af vandkraftenergi i GRØNLAND (2,45 mio ECU)
b. udarbejdelse af en grænseoverskridende turistplan i
FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND (0,01 mio ECU) og i NEDERLANDENE (0,07
mio ECU) (grænseregioner)
c. omstillingen til nye aktiviteter i jern- og stålområdet ved Liège i
BELGIEN (0,37 mio ECU)
d. opførelse af et varmekraftværk ved Polyschnitos på øen Lesbos i
GRÆKENLAND (0,05 mio ECU)
e. 22 undersøgelser i DET FORENEDE KONGERIGE (2,56 mio ECU):
• fire undersøgelser vedrørende kloakeringsarbejder (Skotland og 
Yorkshire/Humberside)
• en undersøgelse vedrørende oprettelse af et edb-center (Nord)
• to undersøgelser vedrørende anlæggelsen af en vej og en 
niveauskæring i Wales
• en undersøgelse vedrørende udnyttelsen af brunkuls forekomster i 
Nordirland
• to undersøgelser vedrørende etablering af en telefonforbindelse og 
et elektricitetssøkabel (South-West og Skotland)
• fire undersøgelser vedrørende udvikling af industriområder og/eller 
havneområder (North og Skotland)
• otte undersøgelser vedrørende udviklingen og udnyttelse af sektorer 
med tilknytning til turisme og fritidsaktiviteter samt vedrørende 
udnyttelsen af historiske lokaliteter (Yorkshire/Humberside, 
Skotland, North, East Midlands)
30 EFRU

TABEL 10
UNDERSØGELSER (ARTIKEL 12) FINANSIERET I 1983 SAMT PERIODEN 1980-1983
EFRU, STØTTEAKTIONER
(Mio ECU)
Medlems- 1983 1980-1983 (1)
stat Antal Bevilliget Antal Bevilliget Udbetalte
støtte støtte beløb
B 1 0,37 1 0,37 0,26
DK 1 2,45 4 5,05 2,11
D 1 0,01 1 0,01 0,01
GR 1 0,05 4 0,24 -
F - - - - -
IRL - - 2 0,65 -
I
T- - 15 7,82 1,37
1j
NL 1 0,07 1 0,07_
UK 22 2,56 27 2,96 0,32
EUR 10 27 5,51 55 17,17 4,06
(1) Inden 1980 var kun 2 undersøgelser blevet finansieret 
i Irland og Nordirland
Kun Luxembourg og Frankrig har endnu ikke udnyttet muligheden for at få 
samfinansieret undersøgelser.
Selv om gennemførelsen af de samfinansierede undersøgelser sker i et 
utilfredsstillende tempo er situationen dog lidt bedre end ved udgangen af 
1982. En fjerdedel af de indgåede forpligtelser var således udbetalt ved 
udgangen af 1983. Der er imidlertid fortsat store forsinkelser i 
Grækenland, Italien og Irland.
2 .8  98% AF FORPLIGTELSESBEVILLINGERNE FOR 1983 U D N YTTET
6 6 . I 1983 beløb de disponible forpligtelsesbevillinger sig til 2 164,28 
mio ECU, som fordelte sig således:
Kapitel II :  Fællesskabsaktioner til støtte for medlemsstaternes 
regionalpolitiske foranstaltninger 31

TABEL 11
MIDLER TIL FORPLIGTELSER I 1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER
(Mio ECU)
Bevillinger opført på budgettet i 1983 1 909,50
Bevillinger, der henstår fra 1982 5,56
Bevillinger, der er blevet disponible ved:
- frigørelse
- svingninger i ECU-kursen92,64
83,33
Ikke-udnyttede bevillinger overført
fra afdelingen for særlige fællesskabsaktioner
til afdelingen for støtteaktioner 73,25
I alt 2 164,28
Bevillingerne på budgettet for regnskabsåret 1983 (1 909,5 mio ECU) blev 
forhøjet med 14,2%, hvilket er omtrent den samme stigning som fra 1981 til 
1982.
67. De beslutninger om støtte, der blev truffet i 1983 inden for rammerne 
af EFRU's afdeling for støttesktioner,  førte til indgåelse af 
forpligtelser for 2 121,61 mio ECU11,  der fordeler sig således:
TABEL 12
INDGÅEDE FORPLIGTELSER FORDELT PÅ INVESTERINGSKATEGORIER I 1983
EFRU, STØTTEAKTIONER
(Mio ECU)
Industri-, håndværks- og servicevirksomhed 230,75
Infrastrukturer 1 885,39
Undersøgelser (artikel 12) 5,47
I alt 2 121,61
Forskellen mellem de samlede disponible bevillinger (2 164,28 mio ECU) o§ 
de samlede forpligtelser (2 121,61 mio ECU) giver en henstående saldo pa 
42,67 mio ECU ved udgangen af 1983. Denne svarer samtidig til den samlede 
saldo, som er akkumuleret siden EFRU's oprettelse, og som kun udgør ca. 2% 
af de disponible forpligtelsesbevillinger for regnskabsåret 1983 og 
mindre end 0,5% af de forpligtelser, som er indgået hele perioden 
1975-1983 (ca. 9 175 mio ECU).
Tabel 13 indeholder en oversigt over de forpligtelsesbevillinger, som har 
henstået ved udgangen af hvert år siden fondens oprettelse; den viser, at
Når der er en afvigelse mellem de beløb i ECU, som er anført 
andetsteds i denne beretning, og beløbene i pkt.  66 til 83, som 
vedrører de regnskabsmæssige aspekter, skyldes det, at de nationale 
valutaer er omregnet i ECU på forskellige tidspunkter. I førstnævnte 
tilfælde er omregningskursen i december 1983 blevet anvendt, men i det 
andet tilfælde er forpligtelser og udbetalinger bogført til den i hver 
enkelt måned gældende omregningskurs, idet forpligtelserne er blevet 
justeret hver måned i overensstemmelse med kursudsvingene.
32 EFRU

de forpligtelsesbevillinger, der er stillet til rådighed siden 1975, 
praktisk taget er blevet udnyttet fuldt ud.
TABEL 13
FORPLIGTELSESBEVILLINGER, DER HAR HENSTÅET VED UDGANGEN 
AF HVERT ÅR I PERIODEN 1975-1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER
(Mio ECU)
ÅrForpligtelses­
bevillingerDisponible be­
vil. til for­
pligtelser (1)Anvendte
bevillinger
(2)Saldo ved udgangen 
af regnskabsåret
75/77 1 030,40(3) 1 047,23(3) 1 032,20(3) 15,03(3)
1978 581,00 599,84 556,36 43,48
1979 900,00 973,65 970,43 3,22
1980 1 106,75 1 169,64 1 137,79 31,85
1981 1 463,00 1 615,17 1 596,19 18,98
1982 1 669,00 1 817,69 1 812,13 5,56
1983 1 909,50 2 164,28 2 121,61 42,67
(1) Inklusive fremførelse af bevillinger fra det foregående 
regnskabsår samt beløb, der er blevet disponible som følge af 
frigørelser og justeringer for svingninger i ECU-kursen i 
forbindelse med endnu ikke indfriede forpligtelser for de 
foregående regnskabsår.
(2) Forpligtelser for de pågældende regnskabsår, 
korrigeret for svingninger i ECU-kursen.
(3) Budgetbevillinger: 1 300 Mio RE, bevillinger disponible til 
forpligtelser: 1 312,33 Mio RE,  anvendte bevillinger: 1 301,64 
Mio RE,  hvilket giver en saldo på 10,69 Mio RE omregnet til ECU 
efter kursen for januar 1978.
6 8 . Eftersom der for regnskabsåret 1983 - ligesom for øvrigt for 
regnskabsåret 1982 - ikke var fastsat landekvoter i EFRU-fcrordningen, 
har Kommissionen anvendt de disponible bevillinger i rakt med 
medlemsstaternes indgivelse af ansøgninger, idet den har taget 
udgangspunkt i den fordeling af midlerne, som blev midlertidigt fastsat af 
Rådet for 1981, og benyttet de i forordningen fastsatte kriterier for 
udvælgelse af projekter.
For at sikre en fornuftig forvaltning af Fælleskabets midler har 
Kommissionen anvendt de forpligtelsesbevillinger, som visse medlemsstater 
ikke udnyttede i 1983, fordi de ikke inden for de fastsatte tidsfrister 
havde indgivet et tilstrækkeligt antal støtteansøgninger, som kunne 
godkendes, til at yde visse andre medlemsstater, som var i den modsatte 
situation, en støtte ud over de kvoter, som blev midlertidigt fastsat for 
1981.
Hver enkelt medlemsstats udnyttelse af forpligtelsesbevillingerne er vist 
i tabel 14.
Kapitel II :  Fællesskabsaktioner til støtte for medlemsstaternes 
regionalpolitiske foranstaltninger 33

CO• F '
TABEL 14
UDNYTTELSE AF FORPLIGTELSESBEVILLINGERNE I  1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER
(Mio)
Med 1. Forpi i  g te 1  se r Bev i  1  - * Beløb der 1kke-udnyttede Disponible be- 1  alt
1  i  nge r henstod bev i  11 i  nge r løb fra kurs- d i  spon i  be1 1
opført på fra 1982 t i  1  sær 1  i  ge sv i  ngn i  nger og for 1983
stat budgettet fæ 11esskabs- t i  1bageførte
for 1983 akti one r bev i  1  1  i  nge r
Nat. mønt. ECU ECU ECU ECU ECU ECU
B 407,50 8,88 29,22 0,81 0, 15
DK 183,06 22,40 2,11 0,78 0,63
D 98,91 43,75 35,64 3,41 2,91
GR 28,91** 361,46 - 43,86 9,52 30, 73
F 1  962,37 285,42 12,08 9,99 44,79
IRL 74,34 102, 16 - 12,40 4,35 13,70
1 1  122,20** 818,96 - 18,54 26,00 39, 37
L - - 0,61 0,05 0,03
NL 50,99 20, 14 5,71 0,91 0,00
UK 262,77 458,44 - 3,79 17,43 43,66
EUR 10 -2 121,61 1  909,50 5,56 73,25 175,97 2 164,28
* Kvoterne, der er fastsat af Rådet d. 23.12.1980 (EFT nr. L 349) gjaldt kun for 1981. 
Hvad angar fordelingen af Fondens ressourcer i  1983, erklærede Kommissionen 
at den ville lade sig inspirere af disse kvoter.
** I  1000 mi I  I  ioner.
P i
G

2.9 UDBETALINGER I  1983: EN STIG NING  PÅ  36%
69. På budgettet for 1983 var der oprindelig opført betalingsbevillinger 
pa 1 180 mio ECU til fondens afdeling for støtteaktioner, hvilket er en 
stigning på 16,26% i forhold til 1982. Som vist i tabel 38 i bilag A kom de 
samlede disponible betalingsbevillinger imidlertid op på 1 278,0 mio ECU 
under hensyntagen til en fremførsel pa 98,0 mio ECU.
70. Tabel 15 viser, at de faktiske foretagne udbetalinger androg 1 246,6 
mio ECU svarende til en stigning på 35,94% i forhold til 1982. Fra 1981 
til 1982 var stigningen på 20,1%.
De oprindelig tildelte bevillinger for 1983 blev forøget med 66,6 mio ECU. 
Alligevel blev 98% af de disponible bevillinger anvendt mod ca. 91% året 
før.
71. I realiteten ansøgte medlemsstaterne om udbetalinger på 192,5 mio ECU 
mere end de faktiske udbetalinger, idet der blev ansøgt om udbetalinger af 
i alt 1 439,1 mio ECU, mens de resterende bevillinger kun androg 97,6 mio 
ECU. Forskellen skyldes først og fremmest for sen indgivelse af 
ansøgninger om udbetaling, hvis gennemgang har krævet indhentelse af 
yderligere oplysninger hos medlemsstaterne (ca. 110 mio ECU), men der har 
også været tale om ændringer af indgivne ansøgninger under gennemgangen og 
om tilbageføring af beløb, især som følge af disses frigørelse. Tabel 15 
indeholder en oversigt over udbetalingerne for hver enkelt medlemsstat og 
for hele Fællesskabet.
72. Alt i alt udgjorde de samlede udbetalinger ved udgangen af 1983 en 
relativt stor andel af de samlede indgåede forpligtelser, nemlig 55% mod 
53,3% ved udgangen af 1978. Forholdet har dog gennem årene ligget ret 
stabilt, idet der kun er ca. 3 procentpoints forskel mellem den højeste 
procentsats på 56,4, som blev registreret ved udgangen af 1980, og den 
laveste sats på 53,2%, som blev registreret for 1979. Når de samlede 
betalinger kun udgør ca. halvdelen af forpligtelserne, hænger det sammen 
med bestemmelserne i den nuværende fonds forordning. En beslutning om 
støtte medfører nemlig øjeblikkelig indgåelse af forpligtelser for hele 
støttebeløbet, mens indfrielsen af den pågældende forpligtelse strækker 
sig over flere regnskabsår, idet den sker i takt med de finansierede 
investeringers gennemførelse og medlemsstaternes afholdelse af offentlige 
udgifter. Endvidere foretager EFRU kun udbetalinger efter udtrykkelig 
anmodning fra de pågældende medlemsstater. Alt andet lige gælder det, at 
jo større forpligtelser der er indgået i de nærmeste foregående år, jo 
mindre vil det nævnte forhold mellem udbetalinger og forpligtelser være.
73. I tabel 16 angives for hver medlemsstat de udbetalinger, der har 
fundet sted i 1983, fordelt på hvert af de regnskabsår, hvori de 
pågældende forpligtelser er indgået. Udbetalingerne vedrørende årene 
1975-1979 udgør en meget ringe andel (2% af de samlede udbetalinger i 
1983). Denne andel er imidlertid noget større for de medlemsstater, der 
som Italien (5,4%) og Frankrig (8,2%) er bagud med indgivelsen af 
ansøgninger om udbetaling. Det viser, at disse to lande har bestræbt sig 
på at få de gamle sager afsluttet.
Kapitel II :  Fællesskabsaktioner til støtte for medlemsstaternes 
regionalpolitiske foranstaltninger 35

TABEL 15
UDBETALINGER I 1983
ENDNU IKKE INDFRIEDE FORPLIGTELSER ULTIMO 1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER
(Mio ECU)
Medlems - Forpligt. Forplig- Udbetalinger Udbetalin- Forpligt.
1975-1982 teiser ger i% afendnu ikke
stat endnu ikke 1983 forplig- indfriet
indfriet teiser ultimo
ultimo 1982
1982 (1)
1982 1983 75/8275/83
B 20,50 8,8810,56 7,0366,668,0 22,35
DK 23,52 22,40 14,57 16,7069,170,2 29,22
D 95,77 43,75 61,65 45,0569,973,1 94,47
GR 151,05 361,47 152,35 214,59 59,459,4 297,93
F 491,66 285,42 126,18 214,56 48,353,9 562,52
IRL 88,46 102,16 91,55 91,5772,475,6 99,06
I 1 317,16 818,96 276,97 344,50 43,443,11 791,63
L 3,36 -0,06 0,0248,649,0 3,33
NL 58,25 20,14 3,23 18,1245,352,8 60,27
UK 593,13 458,43 213,56 294,46 62,763,1 757,11
EUR 10 2 842,86 2 121,61 950,67 1 246,60 53,955,03 717,88
(1) Inklusive beløb, der er lagt til for at tage hensyn til 
frigørelser samt kurssvingninger for ECU.
TABEL 17
UDVIKLINGEN SIDEN 1975 MED HENSYN TIL BETALINGSBEVILLINGER
EFRU, STØTTEAKTIONER
(Mio ECU)
År Budget- Udbeta- Kumuleret saldo
bevillinger linger siden 1975
1975(1) 122,31 74,06 48,25
1976(1) 229,05 213,05 64,25
1977(1) 294,53 275,70 83,08 (1)
1978 525,00 254,89 353,19
1979 483,00 513,15 323,04
1980 392,38 726,70 0,00
+ 16,00 (2) - 4,72
1981 799,20 791,41 -
+ 3,34 (2)- 15,85
1982 1 015,00 950,67 97,96
+ 17,78 (2) - -
1983 1 180,00 1 246,60 31,36
I alt 5 077,59 5 046,23 31,36
(1) Regningsenheder (RE) omregnet til ECU efter gennemsnitskursen 
for de pågældende år.
(2) Overførsel fra afdelingen for særlige fællesskabsaktioner 
(kap. 51) til afdelingen for støtteaktioner (kap.50).
36 EFRU

TABEL 16
UDBETALINGER I  1983 VEDRØRENDE FORPLIGTELSER INDGÅET I  PERIODEN 1975-1983
EFRU, STØTTEAKTIONER
(Hio)
Hed 1  ems- UdbetaI i  nger 1983 vedrørende Udbeta1  i  nger i  alt
Forpligtelser indgået i
stat 1975-77 1978 19791980 1981 1982 1983 Na t i  ona 1
ECUECU ECUECU ECU ECU ECU møntenhed ECU
B 0,22-1,51 0,06 0, 18 9,60 0,96 322,68 7,03
DK - -- 0,09 0,90 9,3210,53 0,98 133,27 16,70
D 0,900,16- 0,09 1,1310,59 29,30 8,05 101,82 95,05
GR - - - -12,15 61,92190,51 16,76* 219,59
F - 0,09 1,6816,03 36,89 30, 77101,22 28,071  979,59 219.56
IRL 1, 101.97- 0,51 1,55 9,2735,99 98,21 55,80 91,57
1 1,839,01 7,7260,90119,99 131,93 18, 18 971,37* 399,50
L -- -0,02- - - 0,92 0,02
NL - 0,02 - -9,06 -9,07- 95,95 18, 12
UK -13,22 1,57- 5,89 9,6891 ,  /5206,72 53,79 176,69 299,96
EUR 10 - 9,23 13,89 18,83120,19 218,92 585,80 298,25 -1  296,60
* I  mi I  1  i  arder

74. Næstsidste kolonne i tabel 15 viser for hver medlemsstat, hvor stor 
en procentdel udbetalingerne i perioden 1975 til 1983 udgør af de samlede 
forpligtelser, som er indgået i samme periode. Trods bestræbelser på at 
øge betalingsrytmen ligger denne for Italiens vedkommende (43,1%) fortsat 
langt under Fællesskabsgennemsnittet (55%), og som idet den nogenlunde 
svarer til procenten i 1982 (43,4%). Andre medlemsstater med procenter 
noget under fællesskabsgennemsnittet er Nederlandene (52,8%) og Frankrig 
(53,9%)
Tabel 39 i bilag A viser fordelingen mellem medlemsstaterne af de 
udbetalinger, fonden årlig har foretaget siden 1975.
75. I tabel 17 gives en oversigt over anvendelser af 
betalingsbevillingerne siden fondens oprettelse. De årlige tildelinger af 
betalingsbevillinger udgør nu sammenlagt i alt 5 077,6 mio ECU. Heraf var 
der pr. 31. december 1983 udbetalt 5 046,2 mio ECU, hvilket giver en 
udnyttelsesgrad for betalingsbevillingernes vedkommende på 99,4%.
76. De beløb, der i 1983 er blevet udbetalt efter ordningen med 
fremrykkede udbetalinger, kan anslås til 198 mio ECU mod 268 mio ECU i 
1982. De fremrykkede udbetalinger udgjorde således 24% af samtlige 
udbetalinger i 1983 mod 28% i 1982.
2.10 KONTROLVIRKSOMHED: INGEN UREGELMÆSSIGHEDER  
KONSTATERET
77. I henhold til fondsforordningens artikel 8 udbetales støtten mod 
medlemsstaternes forelæggelse af opgørelser, der attesterer, at de 
offentlige udgifter, som er grundlaget for fondens støtte, er afholdt, 
samt at der foreligger detaljeret dokumentation herfor. Denne kræves dog 
ikke forelagt sammen med betalingsanmodningen. Overensstemmelsen mellem 
de for Kommissionen forelagte opgørelser og den detaljerede dokumentation 
efterprøves således i forbindelse med kontrollen på stedet i henhold til 
fondsforordningens artikel 9, stk. 3. Denne kontrol finder sted på 
grundlag af en stikprøve blandt projekter, som har fået støtte fra fonden.
I henhold til fondens forordningens artikel 9, stk. 4, har kontrollen på 
stedet ligeledes til formål af fastslå, at der er overensstemmelse dels 
mellem gennemførelsen og de oprindelig forelagte projekter, dels mellem 
den forvaltningsmæssige praksis i medlemsstaterne og fællesskabsreglerne, 
især for så vidt angår indgåelsen af offentlige kontrakter. Samtidig med, 
at det undersøges, om der er overensstemmelse mellem de gennemførte 
projekter og de projekter, hvortil der er ansøgt om støtte fra fonden, 
undersøges endvidere effektiviteten af de finansierede investeringer, 
idet der i forbindelse med industriprojekter især ses på antallet af 
arbejdspladser og produktionsomfang og i forbindelse med 
infrastrukturprojekter ses på ydnyttelsesgrad og økonomisk betydning.
78. I 1983 deltog De europæiske Fællesskabers Revisionsret i tre af 
Kommissionens kontrolbesøg.
79. I 1983 vedrørte den af Kommissionen udførte kontrol på stedet - både 
den, der blev udført af generaldirektoratet for regionalpolitik, og den, 
der blev udfort af finanskontrollen - 200 projekter mod 204 i 1982 og 223 
i 1981. Siden fondens oprettelse er i alt 1 468 projekter således blevet 
kontrolleret på stedet. EFRU-støtten til de i 1983 kontrollerede 
projekter udgjorde i alt ca. 149 mio ECU mod 338 mio ECU i 1982 og 335 mio 
ECU i 1981. Disse tal skal sammenholdes med de forpligtelser, der blev 
indgået i regnskabsårene 1975-1982, nemlig ca. 7 050 mio ECU, og de i 
samme periode foretagne udbetalinger på 3 800 mio ECU. Det bemærkes 
ligeledes, at summen af de i 1983 kontrollerede investeringer andrager i 
alt ca. 914 mio ECU.
38 EFRU

80. Kommissionen har i regnskabsåret fortsat sin aktion vedrørende de 
såkaldte "hvilende" projekter, dvs. projekter, der ikke har givet 
anledning til nogen betalingsansøgning inden for de sidste ca. 18 måneder. 
Kommissionen har fortsat den aktion på regionalt plan, der blev påbegyndt 
i 1981, og som går ud på, at der i tilknytning til kontrollen på stedet og 
i samarbejde med de myndigheder, der administrerer projekterne, foretages 
en undersøgelse af de projekter, hvor udbetalingerne er forsinket i 
forhold til den fastlagte tidsplan. Undersøgelsen tager sigte på at finde 
frem til årsagerne til denne forsinkelse og fremskynde behandlingen eller 
afslutningen af sagerne ved endelig udbetaling, såfremt der er tale om 
afsluttede projekter, eller ved frigørelse af det pågældende beløb, 
såfremt projekterne ikke er blevet gennemført. I 1983 er 823 såkaldte 
"hvilende'' projekter blevet undersøgt (mod 359 i 1982 og 236 i 1981j.  Som 
følge af denne undersøgelse er støttebeløbet i forbindelse med 27 
projekter blevet frigjort, mens der i forbindelse med 39 projekter er 
indgivet fornyet ansøgning om udbetaling og i forbindelse med 352 andre 
projekter er indgivet ansøgning om endelig udbetaling med henblik på 
afslutning af sagen.
81. Den i 1983 gennemførte kontrol har ikke afsløret no^en svigagtige 
transaktioner, dvs. forsøg på ved en svigagtig fremgangsmåde at opnå en 
uberettiget økonomisk fordel.
82. Kontrolbesøgene i regnskabsåret har generelt afsløret visse 
unøjagtigheder i de oplysninger, medlemsstaterne har givet i forbindelse 
med ansøgninger om støtte eller udbetaling. De har endvidere afsløret en 
vis sendrægtighed, når det drejer sig om at give Kommissionen meddelelse 
om fuldførelsen af projekter, og dette forsinker afslutningen af sagerne.
83. På den baggrund har Kommissionen i 1983 videreført sin gennerelle og 
systematiske aktion, som går ud på at fremskynde behandlingen af endnu 
ikke afsluttede sager fra regnsskabsårene 1975, 1976 og 1977. Denne 
aktion, der forventes afsluttet ved udgangen af 1983 for så vidt angår 
disse tre regnskabsår, og som gradvis vil blive udvidet til at omfatte 
sager fra de følgende regnskabsår, skal føre til afslutning af sager, hvis 
gennemførelsesperiode har været for lang i forhold til den oprindelig 
fastsatte tidsfrist.
Generelt må medlemsstaterne siges at have gjort en reel indsats for at 
afslutte sagerne vedrørende den første treårsperiode. Antallet af 
uafsluttede sager fra årene 1975, 1976 og 1977 faldt fra 402 på det 
tidspunkt, hvor aktionen blev iværksat, til 189 pr. 31. december 1983. De 
samlede uafviklede forpligtelser for perioden 1975-1977 faldt fra 75,781 
mio ECU pr. 31. december 1981 til 58,576 mio ECU pr. 31. december 1932 og 
endelig til 30,593 mio ECU ved udgangen af 1983. Dette beløb udgør kun 3% 
af de i perioden 1975-1977 indgåede forpligtelser.
2.11 OPLYSNING  OM EFRU'S INTERVENTIO NER
2 .1 1 .1  En r e t, der tilkommer EF’s borgere
84. I henhold til EFRU forordningen12 skal der gennemføres en række 
oplysningsaktioner vedrørende fondens virksomhed:
• private investorer skal have meddelelse om, at en del af den modtagne 
støtte stammer fra Fællesskabet;
12 Artikel 10.
Kapitel II :  Fællesskabsaktioner til støtte for medlemsstaternes 
regionalpolitiske foranstaltninger 39

• medlemsstaterne skal sikre passende information af offentligheden om 
fondens støtte til infrastruktur;
• en oversigt over projekter, som har modtaget støtte fra fonden, skal 
offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.
For at gennemføre disse bestemmelser ravender Kommissionen og 
medlemsstaterne meget forskellige midler, som delvis er fastlagt af 
fondsudvalget.
Kommissionen lægger meget stor vægt på oplysningsvirksomheden om fondens 
interventioner. Efter Kommissionens opfattelse har EF1  s borgere krav på 
at få besked om anvendelsen af Fællesskabets midler, som de har bidraget 
til. Da EFRU's interventioner vedrører synlige og konkrete projekter, er 
de endvidere særdeles velegnede til at vise offentligheden de direkte 
fordele, som er forbundet med Fællesskabets bestræbelser på at fremme 
udviklingen af regionerne.
2 .1 1 .2  Meddelelser til pressen i 1983: større omtale på regionalt plan
85. Efter hver af de fire udlodninger af EFRU-støtte har Kommissionen 
udsendt oplysningsmateriale til pressen. Materialet består af et generelt 
afsnit og nationale afsnit, som vedrører den pågældende medlemsstat. Det 
generelle afsnit indeholder en kommentar samt tabeller med talangivelser 
i ECU vedrørende hele den pågældende udlodning. De nationale afsnit 
indeholder en kommentar vedrørende støtten til det pågældende land, 
tabeller med talangivelser i national valuta og en oversigt over alle 
projekter, som har modtaget støtte.
Det nationale oplysningsmateriale er især af betydning for den regionale 
og lokale presse, som generelt interesserer sig mere for EFRU's virksomhed 
end den tværregionale og landsdækkende presse. Kommissionen har derfor 
videreført sine bestræbelser på at forbedre projektoversigterne ved at 
anføre så mange detaljer som muligt. Dette ville ikke være muligt uden 
anvendelse af EFRU-databanken.
Adskillige regeringer, især i Det forenede Kongerige og Irland, supplerer 
Kommissionens meddelelser til pressen gennem udsendelse af 
pressemeddelelser vedrørende EFRU-støtten.  Kommissionen hilser disse 
initiativer velkommen.
Der blev ligeledes udsendt en pressemeddelelse, da Kommissionen foreslog 
en ændret version af sit forslag til revision af 
regionalfonds forordningen.
2 .1 1 .3  Inform ationstavler: k la r m arkering af EFRU's tilstedeværelse
8 6 . De informationstavler, som medlemsstaterne opsætter nogle af de 
steder, hvor der gennemføres infrastrukturprojekter, er særdeles 
velegnede til at oplyse om EFRU’s finansielle deltagelse, idet de er opsat 
i direkte tilknytning til et konkret og synligt projekt.
Siden regionalfondens oprettelse er der blevet opsat informationstavler i 
forbindelse med ca. 2 500 projekter. En række af disse tavler er vist i 
det følgende. Opsættelsen af sådanne tavler er vedtaget i fondsudvalget i 
1975/76. Det blev besluttet, at sådanne tavler kun skulle opsættes i 
forbindelse med projekter over en vis værdi.
Desværre har der ikke kunnet opnås enighed om beløbsgrænsen for opsættelse 
af informationstavler, og grænserne svinger således noget fra medlemsstat 
til medlemsstat.
40 EFRU

TABEL 18
ANTAL OPSATTE INFORMATIONSTAVLER VEDRØRENDE 
INFRASTRUKTURPROJEKTER I PERIODEN 1975-1983
Medlems- Tærskel Antal projekter, Antal opsatte Heraf
stat (Mio ECU) hvor investerings- tavler i
(1) beløbet ligger 1983
over tærsklen
B 1 53 38 (1975-1981)_
DK/Grønland 0,5/2 5/18 10 3
D 0,5 (2) 335 (3) 74 17
GR - 609 (4) 600 253
F 2 274 40 (1975-1981) -
IRL 2 99 94 (1975-1982)-
I 0,5 1 595 995 154
L 1 9 4 (1975-1982) -
NL 1 45 24 10
UK 0,5 1 899 621 10
EUR 10 5 019 Ca. 2 500
(1) Overskrider investeringer dette beløb, skal der opsættes en
informât ionstavle
(2) For Tysklands vedkommende er tærsklen 10 Mio ECU for
investeringer, der allerede er påbegyndt pa det
tidspunkt, hvor beslutningen om støtte træffes
(3) Antal projekter, der overskrider tærsklen pa 0,5 Mio ECU
(4) Antal projekter i alt
Som der fremgår af tabel 18 opsætter medlemsstaterne imidlertid ikke 
engang tavler i overensstemmelse med de beløbsgrænser, som de har fastsat, 
og Kommissionen beklager dybt, at de i den forbindelse indgåede 
forpligtelser ikke er blevet overholdt.
Kommissionen er ved at undersøge, hvorledes der kan fastsættes 
bestemmelser for at få medlemsstaterne til i højere grad at anvende 
informationstavler til oplysning af offentligheden.
2 .1 1 .4  Offentliggørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende: et  
forslag til forbedring
87. De oversigter over støttede projekter, der regelmæssigt 
offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende, indeholder alt for 
få oplysninger. I realiteten indeholder oversigterne kun en angivelse af 
støtten til en hel region, hvilket gør det umuligt at identificere de 
enkelte projekter.
Kommissionen har til hensigt at ændre det system, som har været anvendt 
siden 1975, og offentliggøre de samme oplysninger i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende, som den udsender til pressen i forbindelse med 
hvert enkelt projekt.
Meddelelse om første og anden tranche 1983 blev offentliggjort i november 
1983, meddelelsen om tredje tranche kom i februar 1984 og meddelelse om 
fjerde tranche i maj 1984.
Kapitel II :  Fællesskabsaktioner til støtte for medlemsstaternes 
regionalpolitiske foranstaltninger 41

2 .1 1 .5  Meddelelse til investorerne
8 8. Som de foregående år gav Kommissionen private investorer meddelelse 
om, at en del af den offentlige støtte, de har modtaget, stammede fra 
Fællesskabet. Kommissionen udsendte således breve til investorer, som har 
gennemført produktive investeringer i industri-, håndværks- og 
servicesektoren.
42 EFRU

ILLUSTRATION 1
NORDSØCENTRET HAR  
EF-KOMMISSIONENS tød eseu r°?® e.  
STORE BEVÅGENHEL,nes
m odtaget 55 m iil. Ur. fra 
denne fo n d , der har (1 1  fo r· 
mål at bidrage til at u d lig ­
ne de væ sen tii«"ceniret fort» 
kom m isslonet a n ö i ·  otnn Cfil*· . * < ·30 ..y« *-·v0n.o . onl *
.•V^'OOO'"·«’■',cVvc
J c i w » «  ? ^ B t0  ic c n o lo «.m m o ie m u M "  A n lo o lo
o e r  1 ·N ordsø cenlrel er netop 
jblevel bevilget 40 m in. kr. 
a f Den europaelike Fond 
fo r R e g ion a lud viklin g  to m  ne uc t k i h h " ·—
Î&j *  pcnînfMLFONPs/viçgi^i£lH^Jli^^
72 MiUrONTfür deutsche
Struktur-Fôrdergebiete^ s
^ del SUB 
di35 m m a i
« £ £ * *  s s a i g reh , i ,
U  La révision du Fonds ^ ‘ gets EEC
européen de développement ? .r $  grant . . .  
régional est engagée V ?>N E £ C * -------■
„...i--- T U n d. dfv.loptttmen. '•«K'gnîl / 
Öe/g/Oll« '*‘" — “*9 — .1. «.ropKn  dt ^v.lopp«mcn, ..esa
' d & n £ 0 n d s  e u ro ru s*  93 millions pour le Luxem bourg
L'«n/ié#d Un* u t « i r ® i  * .  0# '  » f  c#/gU" '·'·"** .ur»MJ u t u i u e  » 7 · 1 *!J tone t IcÖ # ^ ° ,4 r» . ;«  fu , '· ' ' · 7  f r O ö u 2  Q * !* n o fr· p # y .* '^ » O o  ^ e u I*  0  ?u n o  ‘P w ,° Jl ^
‘ .* *  iK· « * *  * *  to nO 't’ S i . .,r<i ^jof C  '  ver*’  tdfc"e
-n g**lfnn "  ■  *  * ■ ■  ---------_  - »RUSSEL-l*
Me
rseyside given generous slice of  
£149 m  regional aid grant from EEC
__________ . . . . . .  - . .  i . r r r  l « m l » . l  . « . < * ·  d « r in »
 D ...»  B « «  - -  ‘ « a
" J M .  » 0  lo d u it r l t l - p r o · '
d u e n  end lr > 'r u lr ^ c i u r . l Ira · “ ’ “ „ J ,  U u , , „ “  (o r » I I I · !  
p r o v .m tn t i In  f i r  . . .  m o u i i h ·  A J tu n  D o c k  w ir * ·  
h e n r lll <<■»“ » I M t  m lln o o  · (  . I d  ,  [ m u r .  o i l h .  r * ·
in n o u n e td  y i i u r d i y  <>»Î  lo d m o a  u  h · « » ·  « 
E u r o p u n  C o m m u e :!/ C o m m it- « £ »  J,t <  i h« cit»'i bmou|h i p o  b u l l d l n i  Inlo 
' c o n io r tn e . c n i r t .  „ . . .
In  W ilM ,  U n lltd  P i p . r  M ill 
•  l i t  1)1  m illio n  lo  in c r e il 
c ip is lt y l in d  c r i i l l  m o ro  ]ooit ui oew p ulp ,04 P » P*r pin Throufhout U i e  Conuauaitj lijt rapooil fuod U t ®  *'·*'Brüssel hält  
vieles geheim
si-lUim c HürWairhlcu auf 
Firmen und llrj»irruiigt,ii 
Von Krlcli llanwr
W e n n  d e u U ch e  F irm e n  uua d e m  R e - 
g iu n u lfu n d a  d e r E O  F in a n n n  n n ^ tn ·  
» ch ü i» ·· fv ir IiU ’e iiiU orM *n e rh .» !, «*ii. u  
d ie  B rü s s e le r K C J-K vm M iis»ion ».-K.ir *< · · 
g e n b e r E u ru p j-A U n e u rd n e ie n  n .ir  i-«·* 
- i t i r iin k t  (u is k u n tu ta h ig , o tg le n h  d iij 
E u r o p j-P a rla ru · n l auch d .u  F in .s n /x e - 
b .ire n  d e r ü e tn e m s c h a ft konlr<«llnT<-n 
>u!l. Dil·» h a t d e r S P D -A b g e i.rd n . ic  
G e rh a rd  S chcm d a u ig e h e c k l ” «■·».·* he 
sei e in  ..A u s k u n its v c rb u t“ . d .is d i r  Eg- 
K o m m is s io n  v o m  B iiiid e s w ir i» c h ;iiG fn t-  
n is ie riu m  u n te r B e m iu n g  o u f A r u k « !
U03. .\b>.  2 des d e u ts c h e n  S tr ü fs e x  it'i '..-
chc.i zu m  S c h u tz  vo n  U etri*·!»»- J m l ·>■- 
se na f läge h e m m t säen .m fe rl«  g t u i- i't · ·  
.S chm id w e is t d a r a u f h in . .b o l o b e r o..s 
B o n n e r B u n d e s m in is b r iu m  f ü r  F o r­
sch u n g  u n d  T i-U iim lu g ii?  jä h r lic h  e-Mi*n 
K a ta lu g  a lle r  u in  ih m  .m s U u h ile s ii'it-  
le ln  b e z u s c h u ü tiii K u n u m  m it  E in z e l­
h e ite n  v e rö ffe n tlic h e
Kapitel II :  Fællesskabsaktioner til støtte for medlemsstaternes 
regionalpolitiske foranstaltninger 43

ILLUSTRATION 2
,  M l W  «»U·
Alinienlalio. W * ' “ p O M P A G E
STATION D E  r v
m m *" ïïiïsz·
Mit*
m l fu n  «  H U I  :--- -TTTln7ifcörnn,uni,,e
A S
S 0 C I|3 J valonsalion «  ' E,B
*  J Lb 8  ARLON.
Lerwick  
Harbour  Trust
Ho l m sg a r t h  Te r m in a l
R & O  F e r r i e s
Orkney & Shetland Services
s .„JL · ..... ·*·· ·  —  !· · rTh
is Development was assisted by a Grant frur 
*  the Regional Developing i*und or *ho 
j v European Economic Community
r ^ ^ B W C ii U Ë S S W B ';  EINES . INDUSTRIEGEBIETES 
I? ' v Î v :ÿ A N  ..D E B , BREMER . STRASSE DURCH OIE 
H f i ?  STADT ROTENBURG ( WÖWIRE )
M «  v H  *  ImlBstrleoebW I« » iw  E rto «  v * i 2o h* » r tc h lw w .
A» d r  n tM Z fe m I d e rV to ts n  tö r  ito  E rtc M le n tm i f le w  In d a ilrle -
i r i i i t M  ta* «HA int.·/*:.·»  d - ’:·
■  -;i..... !7 >■; ·. ~L ■ ■■- · ~ ■
L ^ -^ E U R OriteCHE FONDS e0R RESOXALE. ENTTnCXLUffl (EFRE)
*··,■ tf ‘ “  ,
' b f t « n i g i . ^ '; T ^ :j · : ; . ; '  '; '  s t a îjt  ro tekburg  . ( i t t e i ) , ' . ....

ILLUSTRATION 3
7Ì5JONE A U TO N O M A  FR IU LI-V E N E ZIA  G IU L IA
C 0 W 5 0 R / I 0  P E R  tA C Q U I D O n O  p g n t l U U  C l W lR A lE - u m l f f  
I  W O K TR U TìC IfE r  M lC U O B A M fifO  D! ACOUfBCITI
/ow TurøMourt ouMtmofwuuK U A  « W M O U f M A  P R E A lPf t 3 U l f  E D T U £ VALU K L  AATISOW
• v · ^ ' L ·  m o o o . o o o  n o n  ■ · ... .
! V  F IN A N Z IA M E N T I.
0 tJ U A  '..' ■'■ L B  EOO ODO 0 0 0 . COM UIITA ECONOMICA EUROPEA ·. ; .'■.·' ·· L A  BOO 0 0 0  0 0 0
COASOR/IO  A C 0 U L 0 0 U 0  E fflu ii CEATKALE .·>  ! ' , /  L  E COO.OOO OOo!
Proy* < ° e,dtr!!£ ??2 5 L tT ^ l^ I? g J T ^ LQ m kTh êlazzî
I  4*> L a * * ’  »  ‘ A W W tT ilU I  ftOOO I A * W I  P Y U T tO M  * * » · ,  M
L Ä W i (M Z  t a t t o  ,, M W X IX JLO  U 4L rW KJJ COM 0(PII  w UAtAiK)
, i ; f  jr u Q u A M O -
A p p o r t a t i d r f k n p .  ; QIPOS ■  »  l  — 1  m m  A O « ru  v u  o m m x m m  * .  V.,,T»c*^or04Ä»-urna uoM^.rvuLi a i  uA-t·· <V
AaahteotB f t l  lw. : mtow^waww tvtto - ««.»lm c^-TEA
THib b C H E W t IS OLING A S S IS U .U  U r G HANTS 
FROM THS EUROPEAN ECONOM IC C O M M U NITY 
REGIO NAL D E VELO PM ENT FUND
■0  Northumbrian Water
DIRECTORATE
OF OPERATIONS AND WORKS
Ï/V7VE VeE S T fU N N E L L IN G
C O N S TR U C TIO N  C R O U P
, ■ V 
IC.B/G1Ì5SE AO
I S T U T T G A R T
1  CCrWASIV
SPONSoniKa.co.A.MONK aCOLTD
BOSTON SPA
YORKSHIREC D . Z U ? L I N  A O
St u t t g a r t
CTTWIYv i l i ,  ·, · O r n i m i /  d r  H lr o n
g/ J!
Kapitel II :  Fællesskabsaktioner til støtte for medlemsstaternes 
regionalpolitiske foranstaltninger45

ILLUSTRATION 4
DEEP WATER; BERTH
F O R E S T  PR O D U C TS TE R M  IN Ä 0
t .  *l.  : -'V <
This P ro ject Is P artly Rnanced B y  
T h e European R é g io n a l ÿ  T  
* Development Fundy* ■ ■ ■ • y
EFRU

3 .0  K A PITEL I I I  : DE SÆRLIGE FÆLLESSKABSAKTIONER MED
HENBLIK PÅ REGIONALUDVIKLING
3.1 NYSKABENDE AKTIONER
89. Som fastsat i fondsforordningens artikel 13 skal de særlige 
fællesskabsaktioner med henblik på regionaludvikling bl.a. "være knyttet 
j £æll®sskabspolitik samt til foranstaltninger truffet af Fællesskabet 
med henblik pa i højere grad at tage hensyn til den regionale betydning af 
denne politik og(( disse foranstaltninger eller dæmpe de regionale
konsekvenser deraf
Den 7- oktober 1980 vedtog ^  Rådet fem forslag til særlige 
fællesskabsaktioner med henblik på regionaludvikling. Fællesskabet vil 
med denne første række aktioner, der er af begrænset varighed, kunne 
bidrage til at løse en række problemer, som Fællesskabets har et særligt 
ansvar for, i bestemte regioner, der er foreslået af Kommissonen på 
grundlag af fællesskabskriterier. Der er tale om regioner, som kan blive 
berørt af virkningerne af beslutninger og foranstaltninger, der træffes 
som led i Fællesskabets politik pa andre omrader, og især om perifert 
beliggende regioner, hvis problemer star i forbindelse med deres afsides 
beliggenhed.
Formålet med disse aktioner er at bidrage til:
udviklingen af visse middelhavsområder (Mezzogiorno og de sydvestlige 
regioner i Frankrig) i forbindelse med udvidelsen af Fællesskabet med 
Spanien og Portugal - forordning (EOe ØF nr. 2615/80;
• udviklingen af nye økonomiske aktiviteter i visse områder i Belgien,
Italien og Det forenede Kongerige, som er alvorligt berørt af 
strukturomlægningen i jern- og stålindustrien - forordning (EOe ØF) 
nr. 2616/80); 6 J
• udviklingen af nye økonomiske aktiviteter i visse områder i Det forenede 
Kongerige, som er alvorligt berørt af strukturomlægningen i 
skibsbygningsindustrien - forordning (EOe ØF) nr. 2617/80;
• forbedring af sikkerheden for energiforsyningen i visse indre områder i 
Mezzogiorno - forordning (EOe ØF) nr. 2618/80);
• forbedring af den økonomiske og sociale situation i grænseområderne 
mellem Irland og Nordirland - forordning (EOe ØF) nr. 2619/80.
Disse aktioner adskiller sig fra Fællesskabets støtteaktioner såvel med 
hensyn til arten af foranstaltninger som finansieringsmåden. Aktionerne 
gennemføres i form af særlige flerårige programmer, som fremlægges af 
medlemsstaterne og godkendes af Kommissionen efter høring af 
fondsudvalget.
Programmerne omfatter en finansiel støtte på 220 mio ECU i perioden 
1581-1985. De skal indgå som led i de regionale udviklingsprogrammer for 
de pågældende lande, og de skal indeholde en analyse af situationen og 
behovene set i forhold til aktionernes målsætninger, cg oplysninger om de 
planlagte foranstaltninger og tidsplaner for deres gennemførelse samt 
mere generelt alle oplysninger, der er nødvendige for at kunne vurdere, om
Kapitel III :  De særlige Fællesskabsaktioner med henblik på 
regionaludvik1ing47

de særlige programmer er i overensstemmelse med målsætningerne for 
regionaludvik1ingen.
Som led i disse programmer kan fonden sammen med de pågældende 
medlemsstater finansiere en række foranstaltninger, der falder uden for 
rammerne af fondens støtteaktioner, herunder bl.a. markedsundersøgelser, 
fremme af fornyelser inden for^ industrien, rådgivning i 
virksomhedsledelse, forbedringer af små og mellemstore virksomheders 
adgang til risikovillig kapital m.v. Fællesskabets bidrag til sådanne 
foranstaltninger kan udgøre indtil 70%, hvilket betyder en væsentlig 
forøgelse af de midler, der er til rådighed til deres gennemførelse i 
medlemsstaterne. EFRU-støtten kan ydes til offentlige og lokale 
myndigheder, forskellige organisationer, virksomheder og privatpersoner.
I forbindelse med de fem første forordninger godkendte Kommissionen i 
perioden juni 1981 til juli 1982 otte af de særlige programmer efter 
høring af fondsudvalget. Det niende og sidste program vedrørende "jern- og 
stålområder" i Italien blev fremsendt til Kommissionen i marts 1984.
3 .2  RING E UDNYTTELSE AF DE DISPONIBLE MIDLER T IL  DE SÆRLIGE  
FÆ LLESSKABSAKTIONER:
90. Tabel 19 indeholder en oversigt over de forpligtelser og betalinger, 
der har fundet sted for hvert enkelt af de igangværende programmer i 
perioden 1981-1983. Ved udgangen af 1983 beløb de samlede forpligtelser 
sig til 79,16 mio ECU svarende til 36,6% af de samlede bevillinger på 216 
mio ECU. Udbetalingerne androg 38,98 mio ECU svarende til halvdelen af de 
indgåede forpligtelser.
Udgifterne i forbindelse med iværksættelsen af de særlige
fællesskabsaktioner blev i 1983 mindre end anslået. Der kan nævnes tre 
årsager hertil. For det første er visse foranstaltninger vedrørende 
"ikke-materielle investeringer" af en så ny karakter for medlemsstaterne, 
at de f.eks.  har måttet indføre særlige lovmæssige eller andre 
bestemmelser på nationalt plan, inden foranstaltningerne har kunnet 
iværksættes.
Den anden årsag er gennemførelsesproceduren. Overgangen fra finansiering 
af enkeltprojekter til finansiering via flerårige programmer gør det 
muligt at sikre en større sammenhæng dels mellem de forskellige 
foranstaltninger, dels mellem de enkelte målsætninger i et program og de 
mere generelle målsætninger for regionaludviklingen, men overgangen 
medfører en forøgelse af medlemsstaternes arbejdsbyrde. De offentlige og 
halvoffentlige instanser eller faglige organer, som er involveret i 
aktionernes gennemførelse, må nødvendigvis inddrages aktivt i
planlægningsarbejdet, og dette gør gennemførelsesfristerne længere.
En tredje årsag er de for fællesskabsstøtten gældende
udbetalingsmekanismer, som har vist sig ikke at være tilstrækkeligt 
smidige under hensynstagen til de budgetregler som gælder i visse 
medlemsstater. Dette problem blev løst i forbindelse med vedtagelsen af 
den anden række særlige fællesskabsaktioner, og den finansielle 
gennemførelse af de igangværende aktioner skulle således ske i mere 
normalt tempo:
• for det første vil fondsstøtten kunne udbetales direkte til de organer, 
som har ansvaret for gennemførelsen af de i programmerne omhandlede 
foranstaltninger,
• for det andet er der sket en forbedring af ordningen vedrørende 
udbetaling af forskud til medlemsstaterne. Der kan udbetales et første 
forskud på 60% (og ikke længere 30%) af hver årlig tranche og et 
efterfølgende forskud på 25%, når halvdelen af første forskud (og ikke 
længere hele forskuddet) er blevet anvendt.
48 EFRU

n *5 (D00 >0 H* H· 
O  r t  9 (D 0» H-H-*C HH 
O .  H H  
<  H H
H· O  3 (D 00(0»n
09(i
TI8)
(CCA01?r03tro>
03
vr
r tH·Os»<0M
S(0
CL
cr(0»erTABEL 19
FORPLIGTELSER OG UDBETALINGER I  PERIODEN 1981-1983 
EFRU, SÆRLfGE FÆLLESSKABSAKTIONER
SærprogrammerSamlet
bev i  111 i  ug
for 5 år 
Mio ECUFo rp 1  i  g te 1  se r Udbeta 1  i  nger
Ar Be 1  øb %(*)Ar Be 1  øb %(*)
Na t i  ona1  M i  o 
møntenhed ECUNa t i  ona 1  M i  o 
møntenhed ECU
F rankri g- 
Udv i  de 1  se 55,001981
198296,21 15,56 
83,05 12,67 51,31981
1982
198328,88 4,67 
24,91 3,80 
32,11 4,6724,0
Det for. Kongerige- 
Grænseområder 8,001981
19830,27 0,47 
0,85 1,48 24,41981
1982
19830,08 0,14 
0,16 0,29 
0,28 0,4942,0
1r1and-
Grænseområder 16,001981
19832,22 3,22 
3,16 4,35 47,31981
1982
19830,66 0,96 
1,33 1,93 
2,13 2,9321,0
1  ta 1  i  en- 
Energ i 16,00 1981 6 610,53 5,03 31,41981 1  984,47 1,51 9,0
1  ta 1  i  en- 
Udv i  de 1  se 65,00 198121 211,51 16,14 24,81982 6 486,28 4,84 7,0
Be 1  q i  en- 
Sta1  område r6,00 1981
19827,04 0,17 
36,43 0,80 16,21982 13,21 0,29
5,0
Det for. Kongerige- 
Stå 1  områder 33,00 1982 7,37 12,76 38, 71982 4,35 7,53 23,0
Det for. Kongerige- 
Sk i  bsværftsområder1  7,00 1982 3,76 6,51
38,31982
19832,17 3,75 
0,68 1,18 29,0
1  alt 216,00 79,1636,6 38,98 18,0
(*) Procentdel af det samlede rammebeløbTjO»
P I  T j  Tj f  
5 0  t - H  
G  O
” SC/i F
19 ^tr w
H Ha o woH
T j G  ^  i*» O  2  f w SM  PI G
W  >  £  en f ^
5 * 5  H H>  Z t o  o en co>  »
H H  V OO  00
PØ H-4 vO 00 CO
vO

TABEL 20
DISPONIBLE MIDLER OG FORPLIGTELSER I 1983 
EFRU, SÆRLIGE FÆLLESSKABSAKTIONER
(Mio ECU)
Bevillinger opført på budgettet i 1983 
Bevillinger, der henstår fra 1982 
Disponible bevillinger i alt i 1983100,50
79,08
179,58
Forpligtelsesbevillinger
Bevillinger overført til afdelingen for støtteaktioner5,83
73,25
Saldo ved udgangen af regnskabsåret 100,50
I tabel 20 sammenholdes de samlede bevillinger til forpligtelser med de 
bevillinger, der faktisk blev disponeret over i 1983. Eftersom de 
disponible bevillinger var større end de faktiske behov, blev der i 
overensstemmelse med fondsforordningens artikel 2. stk. 3, litra b),  ved 
udgangen af 1983 overført 73,25 mio ECU fra EFRU s afdeling for særlige 
fællesskabsaktioner til afdelingen for støtteaktioner.
3 .3  KONTROLVIRKSOMHED
9 1 . I 1983 blev der gennemført en kontrol på stedet af 4 af de ^særlige 
programmer: "Frankrig - udvidelsen ,  Italien - udvidelsen ,  Det 
forenede Kongerige - jern- og stålområder" og "Det forenede Kongerige - 
skibsbygningsindustrien".
Kontrollen har haft to hovedmålsætninger. På det økonomiske plan gik 
kontrollen ud på ikke blot at undersøge, om programmerne blev gennemført 
som planlagt, men også og ikke mindst at undersøge effektiviteten: i hvor 
høj grad målsætningerne for de særlige programmer blev opfyldt, og i hvor 
høj grad de forskellige aktioner har bidraget til at opfylde de fastlagte 
målsætninger. På det tekniske-finansielle plan gik kontrollen ud pa at 
verificere og sammenholde de af medlemsstaten attesterede talangivelser, 
hvilket sker samlet for hver enkelt type foranstaltning og for en række 
enkeltprojekter udvalgt ved stikprøver.
Kommissionens tjenestemænd har i deres arbejde især forsøgt at finde frem 
til årsagerne til, at gennemførelsen af de særlige programmer er blevet 
forsinket. Som følge af kontrollen er der blevet rettet henvendelse til de 
italienske myndigheder med henblik på at få gang i programmerne "Italien - 
udvidelsen" og ^'Italien - energi ,  idet forsinkelsen i disse tilfælde 
viste sig at skyldes administrative forhold. De problemer i forbindelse 
med de interne franske procedurer, som havde forsinket programmet 
"Frankrig - udvidelsen", er i mellemtiden ved at blive løst.
50EFRU

3 .4  OPLYSNING OM DE SÆRLIGE FÆLLESSKABSAKTIONER
3 .4 .1  Offentliggørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende
92. I henhold til Rådets forordninger fra oktober 1980 skal de særlige 
programmer, som medlemsstaterne forelægger Kommissionen, offentliggøres i 
De Europæiske Fællesskabers Tidende. De 8 programmer, som Kommissionen 
har godkendt, blev offentliggjort i juli 1984.
Eft-ersom det ikke kan undgås, at der gar lang tid fra programmernes 
forelæggelse for Kommissionen til deres offentliggørelse i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende, er det blevet fastsat, at den anden række særlige 
fællesskabsaktioner, som Radet vedtog i 1983, ikke offentliggøres i De 
Europæiske Fæl lesskabers _ _  Tidende, men blot offentliggøres af 
Kommissionen. På denne måde får offentligheden hurtigere kendskab til 
indholdet af disse særlige programmer.
3 .4 .2  De nationale myndigheders oplysningsvirksomhed
93. De særlige programmer, som regeringerne har forelagt Kommissionen i 
henhold til de 5 første forordninger, indeholder nærmere oplysninger om 
den af medlemsstaterne planlagte oplysningsvirksomhed. For 1983 er der 
kun blevet fremsendt 2 rapporter til Kommissionen (i stedet for 8 svarende 
til antallet af særlige programmer). Disse rapporter vedrører den særlige 
aktion i grænseområderne mellem Irland og Nordirland. I rapporten om 
Nordirland omtales ingen foranstaltninger, som skal oplyse offentligheden 
om Fællesskabets intervention. Derimod redegør de irske myndigheder for 
en række foranstaltninger (informationstavler, debatter og spørgsmål i 
Parlamentet), hvormed det er lykkedes at skabe interesse i
offentligheden.
For så vidt angår de særlige programmer "jern- og stålindustrien" og 
skibsbygningsindustrien" i Det forenede Kongerige har de britiske 
myndigheder gjort en særlig indsats for at informere offentligheden 
gennem udsendelse af detaljerede oplysninger til pressen om disse 
programmers gennemførelse. Dette initiativ er særlig værdifuldt, fordi 
det har bragt detaljerede oplysninger for dagen, som Kommissionen ikke 
rader over, og som den derfor ikke kan anvende i sin egen 
informationsvirksomhed.
3 .4 .3  Kommissionens informationsvirksomhed
94. Kommissionen er ikke i stand til at yde den samme information om de 
særlige fællesskabsaktioner som om EFRU-støtten til konkrete projekter. 
Det er nemlig kun medlemsstaterne der har kendskab til alle enkeltheder i 
de særlige programmer, og ^det er således dem der er i stand til at 
informere offentligheden, således som Det forenede Kongerige har gjort 
det.
I forbindelse med Rådets vedtagelse af den anden række særlige 
fællesskabsaktioner udsendte Kommissionen en pressemeddelelse, der 
indeholdt en redegørelse fra det kommissionsmedlem, som har ansvaret for 
regionalpolitikken.
Kapitel III :  De særlige Fællesskabsaktioner med henblik på 
regionaludvikling 51

3.5 ANDEN RJEKKE SÆRLIGE FÆLLESSKABSAKTIONER VEDTAGET I  
JANUAR 1984
95. I 1983 behandlede Rådet Kommissionens forslag fra november 1982 
vedrørende en anden række særlige fællesskabsaktioner, og disse blev 
vedtaget lige i begyndelsen af 1984. Forslagene blev positivt modtaget af 
såvel Det økonomiske og sociale Udvalg (udtalelse afgivet 23. marts 1984) 
som af Europa-parlamentet.  I parlamentets udtalelse, som blev næsten 
énstemmigt vedtaget den 10. juni 1983, blev det konstateret, at forslagene 
supplerede og forbedrede de allerede igangværende særlige 
fællesskabsaktioner. Parlamentet udtrykte ligeledes tilfredshed med 
valget af temaer og industrisektorer i tilbagegang og med iværksættelsen 
af en foranstaltning til stimulering af erhvervslivet. Samtidig vedtog 
Europa-parlamentet en række ændringer, som Kommissionen tog højde for ved 
ændringen af sine oprindelige forslag.
52 EFRU

4 .0  KAPITEL IV  : LOKALISERINGEN AF EFRU'S INTERVENTIO NER
4.1 FEMTEN REGIONER MODTAGER TRE FJERDEDELE AF STØTTEN
96. En vurdering af, i hvilket omfang princippet om geografisk 
koncentration af EFRU's interventioner er blevet fulgt i praksis, kan tage 
udgangspunkt i en analyse af, hvor stor en del af den samlede støtte der 
er gået til de femten mest støttede regioner i Fællesskabet. Ud af de i 
alt 119 regioner, som de ti EF-lande er inddelt i, har kun 67, som er 
omfattet af en national støtteordning med regionalt sigte rent faktisk 
modtaget støtte fra EFRU.
Som det fremgår af tabel 21 har 15 af disse 67 regioner i 1983 modtaget 
næsten 3/4 af den samlede støtte mod 2/3 i 1982. Der er således i 1983 
klart tale om en yderligere koncentration omkring de dårligst stillede 
regioner.
97. Mens Campania (Italien) også i 1982 lå klart i spidsen med 16% af 
støtten, var der i 1983 mindre afstand mellem denne og den følgende 
region, der nu er Midt- og Oe Øst-Makedonia (Grækenland) med 12%.
Listen over disse femten regioner er ikke ens fra år til år. Mens fem 
regioner i 1983 kom ind pa listen, namlig Midt- og Vest-Makedonia og 
Basilicata, hvor støtten er blevet ottedoblet, samt Midi-Pyrénées,  
Réunion og Abruzzi, hvor støtten er blevet firedoblet, forsvandt fem andre 
regioner til gengæld fra listen, nemlig Bretagne, Guadeloupe, Martinique, 
Nordirland og Yorkshire-Humberside.
Der gøres opmærksom på, at der i punkt 21 i kapitel I er gjort rede for 
støttens fordeling blandt de prioriterede regioner.
98. For at give et klarere billede af EFRU's indsats i hver enkelt af de 
støttede regioner, illustreres dennes interventioner ved hjælp af to 
kort, der viser den regionale fordeling af støtten udtrykt ved det samlede 
støttebeløb og ved støtte pr. indbygger (kort 3 og 4) .
Sidstnævnte størrelse giver mulighed for at måle intensiteten af EFRU's 
indsats i forhold til befolkningstætheden.  Samtidige tal vedrørende 
støttens fordeling på investeringstyper og pr. indbygger for perioden 
1975-1983 er anført i bilag A, tabel 40 og 41.
4 .2  LOKALISERINGEN AF EFRU'S INTERVENTIO NER I  VISSE  
REGIONER
99. Denne del af kapitel IV omhandler EFRU's interventioner i hvert 
enkelt af Fællesskabets medlemsslande (jf- tabel 22). Efter en kort 
analyse af støtten på landsplan beskrivees resultaterne af EFRU's 
interventioner for alle de regioner, der har modtaget støtte i 1983. Dette 
gælder dog ikke Frankrig og Forbundsrepublikken Tyskland, hvor bestemte 
regioner er blevet udvalgt.
Kapitel IV :  Lokaliseringen af EFRU's interventioner 53

TABEL 21
DE FEMTEN REGIONER, DER MODTAGER MEST EFRU-STØTTE 
EFRU, STØTTEAKTIONEROtD
(Mio ECU)
1983 1982 1975--1983
Reg i  one r Støtte % Reg i  one r Støtte % Reg ioner Støtte %
Campan i  a
Kent r.Dyt.Makedon i  a
Scotland
Calabria
1  re 1  and
Basi 1i  ca ta
Sicilia
Wales
Pug 1  i  a
North West
North
Midi-Pyrénées 
Pe1op.Dyt.Ste Elias 
Réun i  on 
Ab ruzz i291,50 
253, 99 
1  *45,5 1  
106,30 
102,20 
89.72 
83, 13 
82,93 
80,96 
73,52
57.91
59.92 
92, 17 
91,51 
38,7513,78
11,98
6,88
5,03
9.89 
9,25 
3,93
3.90 
3,83 
3,98 
2, 72 
2,58 
2,00 
1.97 
1,89Campan i  a
1  re 1  and
Scot1  and
North
Wales
Sicilia
Calabria
Bretagne
Pug 1  i  a
North West
Cuade1oupe
Ma rt i  n i  que
Pe1  op.Dyt.Ste.E 1  las
No rtlie rn 1  re 1  and
Yorkshi re/Humbersi de298,28 
119,39 
112,30 
105,17 
89,90 
67, 37
65.92
63.93 
53,39 
50,01 
97,76 
96, 12 
99,9 3 
91,98 
35,2816,00 
6, 19 
6,03 
5,65 
9,80 
3,62 
3,59 
3,93 
2,87 
2,69 
2,bl 
2,98 
2, 39 
2,23 
1,90Campan i  a 
ScotI and 
S i  c i  I  i  a 
I  re I  and 
North 
Calabria 
Wales
Kentr.Dyt.Makedon i  a
Pug I  i  a
Northern I  re land
North West
Bretagne
Sa rdegna
Ab ruzz i
Lazio1  058,29
588.99
567.61 
559,32 
910,57
368.61 
336, 1  1  
322,07 
310,01 
261,97 
293,70
236.81
227.99 
175,95
156.8111,98 
6, 39 
6, 16 
6,02
9.96 
9,00 
3,65 
3,99 
3, 36
2.89
2.69 
2,57
2.97
1.90
1.70
1  ait 1  592,97 7 3,01Iota 1 1  235, 18 66, 39 5 819,21 63,13
EUR 10 2 115,52 100,00EUR 10 1  869,30 100,00 9 215,26 100,00
Projekter vedrørende flere regioner medtages for ovennævnte 
De udgjorde i  1982 3,9%, i  1983 2% og i  perioden 1975-1983 5andes vedkmmende ikke her. 
1% af støtteaktionerne.
CD
G

KORT 3
DEN REGIONALE FORDELING AF EFRU-STØTTEN I 1983 
ΓΙ MIO ECU)
0,11= < X =< 1,30
1,30 <X =< 7,00
7,00 <X =< 20,00
20,00 <X =< 291,50
©  C DG  X V I
Kapitel IV :  Lokaliseringen af EFRU's interventioner 55

KORT 4
DEN REGIONALE FORDELING AF EFRU-STØTTEN PR. INDBYGGER I 1983
(I MIO ECU)
0,03 =< x =< 0,60 
0,60 < x =< 5,00 
5,00 < x =< 20,00
©  C OG XVI
56 EFRU

4.2.1 Belgien
100. 1 Belgien blev 80% af støtten ydet til infrastrukturinvesteringer, 
16% til produktive investeringer og 4% til en undersøgelse.
EFRU's støtte til Belgien udgjorde i perioden 1975-1983 81,20 mio ECU; 
heraf gik 52% til projekter i Flandern og 48% til projekter i Valloniet. 
For 1983 er de tilsvarende tal henholdsvis 69% og 31%.
EFRU-støtten pr. indbygger udgjorde i 1983 1,1 ECU for Flanderns 
vedkommende og 0,9 ECU for Valloniets vedkommende. For perioden 1975-1983 
er de tilsvarende tal henholdsvis 7 ECU og 12 ECU.
101. I FLANDERN blev der ydet en støtte på 1,42 mio ECU til syv 
industriprojekter fordelt på forskellige industri- og servicesektorer; 
dette har bidraget til oprettelsen af 164 arbejdspladser.
Der blev ydet næsten 4,72 mio ECU til infrastrukturinvesteringer. Disse 
vedrører 29 vej- og kloakeringsprojekter i de tre flamske 
udviklingsområder (2,89 mio ECU), udvidelse af komposteringsanlægget for 
husholdningsaffald i Bilzen (1,46 mio ECU) samt udvidelse af to centre for 
sejlsport, nemlig "De Spaanjerd" i Kinrooi og "Heerenlaak" i Maaseik (0,37 
mio ECU).
102. For VALLONIETS vedkommende blev der i 1983 ikke forelagt nogen 
industriprojekter for EFRU. Med hensyn til infrastrukturinvesteringer 
blev der ydet en støtte på mere end 2,36 mio ECU til sanering af fire 
nedlagte industriarealer. Arealerne ved Aubange,  Marche-en-Famenne og 
Vielsalm er beregnet til etablering af små og mellemstore virksomheder, 
mens der på arealet i Bastogne skal indrettes en markedshal og kvægmarked.
Desuden besluttede Kommissionen den 28. juli 1983 at yde 0,37 mio ECU til 
finansieringen af en feasibility-undersøgelse vedrørende et program til 
fremme af nye aktiviteter i Liege-regionen. I 1983 blev der til den samme 
undersøgelse ydet et lignende beløb i henhold til bestemmelserne om 
undersøgelser til forberedelse af integrerede foranstaltninger.
4.2.2 D a n m a rk .
103. I Danmark blev 85,4% af EFRU-støtten i 1983 ydet til
infrastrukturprojekter, 10,9% til en undersøgelse og 3,7% til 
industriinvesteringer.
Alle infrastrukturprojekter samt undersøgelsen vedrørte Grønland, mens 
samtlige industriinvesteringer vedrørte andre danske regioner. Grønland 
modtog således 96,3% af den samlede støtte, som EFRU ydede Danmark i 1983. 
For perioden 1975-1983 er det tilsvarende tal 80,4%.
GRØNLAND
104. Tre fjerdedele af de 19,12 mio ECU, som blev ydet til
infrastrukturinvesteringer i Grønland, gik til transportsektoren, først 
og fremmest til en lufthavn og nogle havnearbejder. Det største 
enkeltbeløb, 3,94 mio ECU, blev ydet med henblik pa gennemførelsen af 
anden fase af den nye lufthavn ved Jakobshavn. Dermed er der ydet en 
støtte på i alt 8,84 mio ECU til anlæggelse af denne lufthavn.
17% af støtten til infrastrukturprojekter gik til investeringer 
vedrørende elproduktion.
Den i Grønland gennemførte undersøgelse, hvortil der blev ydet 2,45 mio 
ECU, vedrører mulighederne for at udnytte vandkraft til at forsyne
Kapitel IV :  Lokaliseringen af EFRU's interventioner 57

lokalsamfundene med elektricitet. EFRU har siden 1980 anvendt 4,95 mio ECU 
til undersøgelsen af disse muligheder i Grønland.
EFRU-støtten pr. indbygger udgjorde i 1983 423 ECU, hvorved det samlede 
beløb for perioden 1975-1983 kommer op på 1 691 ECU, det største beløb for 
nogen region i Fællesskabet.
ANDRE REGIONER
105 . I 1983 blev der kun ydet EFRU-støtte til nogle få industriprojekter. 
36% af de 0,83 mio ECU, der blev ydet til gennemførelsen af disse 
projekter, gik til investeringer i fødevareindustrien.
4.2.3 Forbundsrepublikken Tyskland
106. Den støtte, der i 1983 blev ydet som led i EFRU's støtteaktioner, 
vedrørte hovedsagelig projekter inden for industri- og servicevirksomhed 
(75,9%), mens de øvrige interventioner (24,1%) vedrørte 
infrastrukturprojekter samt en undersøgelse.
En forholdsvis stor andel (44,5%) af støtten til industriprojekter gik til 
investeringsprojekter på mere end 10 mio ECU, nemlig 17 projekter, der 
førte til oprettelse af 3 389 nye arbejdspladser. De resterende 55,5% 
blev anvendt til 158 mindre projekter, der førte til oprettelse af 6 568 
arbejdspladser. Der er navnlig tale om følgende sektorer: metalindustri, 
elektroteknik, gummi- og plastvarer, reservedele til motorkøretøjer samt 
levneds- og nydelsesmidler.
Infrastrukturinvesteringerne vedrørte i 1983 næsten udelukkende 
etablering eller udvidelse af industriområder, anlæggelse af veje og 
rørledninger, jordarbejder, elforsyning og kloakering.
De støttede projekter er fordelt på otte delstater. I 1983 modtog Bayern 
således 22,1% af den samlede EFRU-støtte til Forbundsrepublikken 
Tyskland, Niedersachsen 21% og Saarland 12,7%, medens Berlin og Bremen 
ingen støtte modtog. Man må dog se på^den samlede regionale fordeling af 
støtten i perioden 1975-1983 for at få et nøjagtigt billede af balancen i 
EFRU's interventioner.
107. Der blev i denne periode tildelt Forbundsrepublikken Tyskland i alt 
mere end 435 mio ECU, fordelt således på de forskellige delstater: Bayern 
og Niedersachsen hver 21,4%, Saarland 13,9%, Schleswig-Holstein 13,6%, 
Nordrhein-Westfalen 7,9%, Hessen 6,4%, Rheinland-Pfalz 6%, Berlin 5%, 
Baden-Wiirtemberg 3,9% og Bremen 0,4%. Med hensyn til resultaterne af 
EFRU's interventioner i Forbundsrepublikken Tyskland i 1983, gives der en 
redegørelse for de fire regioner, der har modtaget mest støtte i perioden 
1975-1983 som helhed.
BAYERN
108. Af de i alt 9,69 mio ECU, der i Bayern blev ydet til 
investeringsprojekter, gik 67,7?; til industriprojekter. Heriblandt kan 
nævnes to projekter inden for metalindustrien og fødevareindustrien, der 
hver især indebar investeringsudgifter på mere end 10 mio ECU. Desuden 
blev der finansieret en række mindre infrastrukturprojekter (ca. 32,3?;) 
vedrørende anlæggelse af industriområder, etablering af 
vandforsyningsanlæg og kloakeringsnet samt udvidelse af et 
uddannelsescenter.
58 EFRU

NIEDERSACHSEN
109. Også i Niedersachsen gik en større andel af støtten til 
industriprojekter (ca.61%) end til infrastrukturprojekter. Der blev 
tildelt denne delstat i alt 9,22 mio ECU. V
D“  bl®V navnlig finansieret projekter inden for sektorerne 
maskinindustri, trykkerivirksomhed, metalindustri, fødevareindustri og 
plastindustri. Infrastrukturprojekterne vedrørte udelukkende anlæggelse 
eller udvidelse af industriområder. “  e
Kommissionen har for første gang deltaget i finansieringen af en 
undersøgelse vedrørende Forbundsrepublikken. Den vedrører et 
tværnationalt udviklingsprogram til fremme af turismen i Ems land og i 
provinsen Groningen i Nederlandene. s
SAARLAND
t m ,  19!3 finansierede projekter vedrører industrisektoren. 
Den samlede EFRU-støtte pa 5,5 mio ECU gik hovedsagelig til tre større 
projekter inden for bilindustrien, nærings- og nydelsesmiddelindustrien 
samt metalindustrien. De øvrige projekter vedrører den kemiske industri 
eIektroindustrien, maskinindustrien og plastindustrien. *
SCHLESWIG-HOLSTEIN
2iJ*  ?erblev i 1983 tildelt Schleswig-Holstein en støtte på i alt 4 2 
mio ECU der næsten udelukkende blev anvendt til industriprojekter inden 
or maskinindustrien, tobaksindustrien og elektroindustrien, heriblandt 
et projekt med samlede investeringsomkostninger på mere end 10 mio ECU.
4.2.4 Grækenland
112\ aJ iQ n  støtte>  der blev Fdet Grækenland som led i EFRU’s støtteaktioner 
J o983, vedr<;4rte næsten udelukkende infrastrukturinvesteringer (ca.
,8,o) .  De resterende 3,2% blev ydet til investeringsprojekter inden for 
industri- håndværks- og servicevirksomhed samt til gennemførelsen af en 
undersøgelse.
69,3,0  af den samlede støtte til infrastrukturinvesteringer (i alt 172 
projeKter) vedrørende finansiering af projekter inden for energisektoren 
(opførelse af større kraftværker), medens 16,3% af støtten gik til 
forbedring af transportinfrastrukturen (veje, havne, jernbaner osv.). Den 
resterende støtte vedrørte telekommunikation, vandforsyning, kloakering 
samt oprettelse af fire erhvervsuddannelsescentre.
Støtten til industri-, håndværks- og servicevirksomhed vedrørte 
hovedsagelig bygning af hoteller (23,6%) samt fødevareindustrien (12,6%). 
Resten blev fordelt på forskellige forarbejdningsindustrier. De 
investeringer, hvortil EFRU ydede støtte, skulle føre til oprettelse af 
1 864 arbejdspladsder.
I 1983 blev den største andel af støtten ydet til Midt- og Vest-Makedonia, 
nemlig 71,3% mod 38,8% i perioden 1981-1983. I 1983 gik 11,8% af støtten
iooi ^nloP°nneS °g det vestli§e Midtgrækenland mod 13,8% i perioden 
1981-1983. Resten er fordelt pa forskellige andre regioner: Thessalia, 
Ipiiros, Kreta, Oe Øst-Makedonia,  det østlige Midtgrækenland og øer 
Thraki samt øøerne i det østlige Ægæerhav. Med hensyn til EFRU-støtten pr! 
indbygger la Midt- og Vest-Makedonia i 1983 på førstepladsen med ca. 151 
ECU, mens de tilsvarende tal var 33 ECU for Peloponnes og det vestlige 
Midtgrækenland og 26 ECU for Ipiros .
Kapitel IV :  Lokaliseringen af EFRU's interventioner59

DET ØSTLIGE MIDTGRÆKENLAND OG ØER
113. EFRU-støtte udgjorde i 1983 7,30 raio ECU og vedrørte næsten
udelukkende infrastrukturinvesteringer, navnlig anlæg og udbedring af 
primære, sekundære og lokale vejnet, modernisering af jernbanelinjen 
Inoi-Chalkis samt infrastrukturarbejder i industriområdet ved Lamia.
MIDT- OG VEST-MAKEDONIA
114. Denne region modtog i 1983 mere end to tredjedele af den samlede 
EFRU-støtte til Grækenland (253,44 mio ECU) med henblik på opførelse af 
kraftværker i præfekturerne Kozani og Imathia. Disse kulfyrede 
kraftværker skal bidrage til elforsyningen ikke blot i den pågældende 
region men i hele landet. Samtidig har EFRU bidraget til anlæggelsen og 
bygningen af vandforsynings- og kloakeringsnet samt til etableringen af 
infrastrukturer i industriområderne Kilkis og Florina. Den har ligeledes 
finansieret istandsættelsen af jernbanelinjen Thessalonika-Idomeni.
I de tre år, EFRU har ydet støtte til projekter i Grækenland, er det denne 
region der har modtaget mest støtte (ca. 322 mio ECU).
PELOPONNES OG DET VESTLIGE MIDTGRÆKENLAND
115. Der blev i 1983 ydet 42,17 mio ECU i støtte til denne region; heraf 
blev 95% anvendt til anlæggelse og udbedring af primære, sekundære og 
lokale vejnet, vandforsynings- og kloakeringsnet samt til oprettelse af 
et center for teknisk kontrol af moterkøretøjer.  Denne støtte omfatter 
ligeledes infrastrukturinvesteringerne i industriområdet ved Tripoli samt 
den sidste strækniung af hovedvejen Patras-Pyrgos-Olympie.  Det bør 
bemærkse, at EFRU de foregående ar har ydet støtte til den første 
strækning af vejen. De aktiviteter, der er blevet finansieret i denne 
region, har først og fremmest drejet sig om forarbejdning af lokale 
råvarer.
THESSALIA
116. Der blev i 1983 ydet 15,91 mio ECU i støtte til denne region.
Størstedelen vedrørte infrastrukturinvesteringer (87,4%), navnlig 
modernisering af telekommmunikationsnettet,  anlæg af kloakeringsnet i 
Larissa og istandsættelse af vejnet. Erhvervsinvesteringerne (12,6%) 
vedrørte bygning af hoteller og fabriksenheder.
OE ØST-MAKEDONIA,  KRETA, IPIROS, THRAKI OG ØERNE I DET ØSTLIGE ÆGÆERHAV
117. Der blev i 1983 yder 36,62 mio ECU (10,3%) i støtte til disse
regioner. Støtten blev først og fremmest ydet med henblik på
tilvejebringelse af infrastrukturer på forskellige områder:
modernisering af telekommunikationsnet (Kreta, Ipiros), anlægsarbejder i 
industriområderne ved Drama, Serres og Ioannina, oprettelse af
erhvervsuddannelsescentre på Rhodos,  Kavalla og Ioannina, bygning af et 
center for teknisk kontrol af motorkøretøjer i Heraklion (Kreta), anlægs- 
og reparationsarbejder vedrørende vejnet og vandforsyning- og
kloakeringsnet samt visse havnearbejder. EFRU finansierede ligeledes 
oprettelsen af et kulturcentder i Khana (Kreta). Støtten til industri-, 
håndværks- og servicevirksomhed (16,7% af den samlede støtte til disse 
regioner) vedrørte bygningen .  af syv hoteller samt
forarbejdningsindustrien.
4.2.5 Frankrig
118. For Frankrigs vedkommende blev 89% af EFRU-støtten ydet til 
infrastrukturinvesteringer og 11% til projekter vedrørende industri-, 
håndværks og servicevirksomhed.
60 EFRU

43% af støtten til infrastrukturprojekter gik til energiinfrastruktur, 
33% til transportinfrastruktur og 22% til
telekommunikationsinfrastruktur, mens resten hovedsagelig gik til 
erhvervsuddannelsesinfrastruktur.
Med hensyn til industriprojekter gik 22% af støtten til 
elektroindustrien, hvor den bidrog til oprettelse af 2 896
arbejdspladser, mens 18% blev anvendt til investeringer inden for 
maskinindustrien, hvor den bidrog til oprettelse af 2 052 arbejdspladser. 
Nærings- og nydelsesmiddelindustrien modtog 10% af EFRU's støtte til 
produktionsvirksomhed, hvilket var medvirkende til, at der blev oprettet 
1 829 arbejdspladser. Resten af EFRU-støtten blev fordelt på en lang række 
andre industrisektorer.
Regionen Midi-Pyrénées var hovedmodtageren af EFRU-støtte i 1983, idet 
den modtog 19% af den samlede støtte til Frankrig (11% for perioden 
1975-1983). Derudover har især følgende regioner modtaget støtte: Réunion 
(14%), Bretagne (10%), Guadeloupe, Pays de la Loire og 
Languedoc-Rouss i1Ion (hver 6%).
De oversøiske departementer ligger i spidsen, når det drejer sig om 
støtten pr. indbygger, med 88 ECU, 81 ECU, 43 ECU og 29 ECU for 
henholdsvis Guyana, Réunion, Guadeloupe og Martinique.
119. Resultaterne af EFRU's interventioner i Frankrig fremlægges for 
følgende udvalgte regioner:
• de prioriterede regioner: de oversøiske departementer,
• de vigtigste af de regioner, der omfattes af de særlige
fællesskabsaktioner: de tre regioner i det sydvestlige Frankrig,
Nord-Pas-de-Calais og Lorraine, *
• Bretagne, som er den franske region, der har modtaget mest EFRU-støtte i 
perioden 1975-1983,
• Korsika, der har særlige regionaludviklingsproblemer.
DE OVERSØISKE DEPARTEMENTER
120. De fire oversøiske departementer, som figurerer blandt de regioner, 
der er prioriteret på fællesskabsplan, modtog i 1983 71,56 mio ECU i 
EFRU-støtte, dvs. en fjerdedel af den samlede støtte til Frankrig. Hele 
denne støtte gik til infrastrukturinvesteringer. I perioden 1975-1983 
blev der ydet i alt 282,66 mio ECU, dvs. en femtedel af den samlede støtte 
til Frankrig, og 5% af denne støtte blev anvendt til industriprojekter.
Støtten pr. indbygger udgjorde i 1983 57 ECU og i perioden 1975-1983 227 
ECU.
Det projekt, der modtog mest støtte i 1983, vedrører de vandkraftarbejder, 
som Electricité de France (EDF) er i færd med at gennemføre i forbindelse 
med Takamaka II (Saint-Benoit,  Réunion). Det drejer sig om et anlæg ved et 
332 m højt vandfald på Marsouins-floden oven for den nuværende dæmning ved 
Takamaka I. Projektet, der vil gøre det muligt at dække en del af 
stigningen i elforbruget på Réunion ved således at udnytte øens 
naturressourcer og herved øge dens uafhængighed på energiområdet, blev 
støttet af EFRU med 34,32 mio ECU.
I Guyana ydede EFRU en støtte pa 3,89 mio ECU til vejprojekter. Disse er 
af meget stor betydning for udviklingen i Guyana, da denne forudsætter, at 
der findes en række primære infrastrukturer,  bl.a. et vejnet, der kan 
klare den tunge trafik.
Et særlig interessant projekt er det forsøg, som EDF er i færd med at 
gennemføre i Fort de France (Martinique) med henblik på at udnytte 
solenergi til luftkonditionering af administrationslokaler i St.  Thérésa.
Kapitel IV :  Lokaliseringen af EFRU's interventioner 61

Forsøget vil kunne føre til en videre udbredelse af denne fremgangsmåde i 
regioner med stort solindfald og således fremme udviklingen af den lokale 
industri. EFRU har ydet 0,29 mio ECU i støtte til dette forsøg.
På Guadeloupe ydede EFRU en støtte på 5,53 mio ECU til udvidelsen af 
kraftværket ved St.  Martin. I betragtning af øens udvikling til
internationalt turistmål og den årlige vækst i energibehovet på ca. 16% 
har det været nødvendigt at øge produktionskapaciteten ved at installere 
to ekstra dieselgeneratorer på 3 000 kw.
DET SYDVESTLIGE FRANKRIG (REGIONERNE AQUITAINE, MIDI-PYRÉNÉES OG 
LANGUEDOC-ROUSSILLON)
121. Disse tre regioner modtog i 1983 tilsammen 84,42 mio ECU i støtte,
dvs. 29% af den samlede støtte til Frankrig. I perioden 1975-1983 var det 
tilsvarende tal 21%. I 1983 blev 91% af støtten ydet til
infrastrukturprojekter mod 85% for perioden 1975-1983.
EFRU-støtten pr. indbygger udgjorde i 1983 12 ECU og i perioden 1975-1983 
43 ECU.
Ligesom de forgående år bidrog EFRU til finansieringen af vejprogrammerne 
i disse regioner med i alt 24,85 mio ECU.
Det projekt, der modtog mest støtte i 1983 (19,15 mio ECU), var
vandkraftværket ved Ferrières (Ariège).
Der blev i 1983 ydet 24,08 mio ECU til investering i telefoninfrastruktur.  
Blandt disse investeringer blev der ydet en støtte på 0,56 mio ECU til et 
program vedrørende opsætning af 450 offentlige telefonbokse fordelt på 
departementerne Ariège (80) og Haute Garonne (370).
Det sydvestlige Frankrig som helhed nyder godt af den særlige 
fællesskabsaktion vedrørende "udvidelsen", mens departementerne Ariège og 
Tarn i regionen Midi-Pyrénées og departementet Gard i regionen 
Languedoc-Roussillon fra 1984 vil være omfattet af den særlige aktion 
vedrørende "tekstilområder".
NORD-PAS-DE-CALAIS
122. I 1983 udgjorde EFRU-støtten til Nord-Pas-de-Calais 4,17 mio ECU, 
dvs. 1,5% af den samlede støtte til Frankrig. 83% af denne støtte gik til 
infrastrukturprojekter og 17% til industriprojekter.
I perioden 1975-1983 modtog Nord-Pas-de-Calais 84,36 mio ECU svarende til 
6% af den samlede støtte til Frankrig, hvoraf 85% til industriprojekter. 
EFRU-støtten var på 1 ECU pr. indbygger i 1983 mod 21 ECU i perioden 
1975-1983.
EFRU bidrog til finansieringen af en række vejprojekter i regionen, 
heriblandt en omfartsvej i mineområdet samt ringvejen omkring Douai; 
støtten hertil androg 3,40 mio ECU.
Blandt de mange produktive investeringer, EFRU ydede støtte til, bør 
nævnes et værksted for automatisering og robotteknik oprettet af "S.A. 
Aquitaine Technic". Dette projekt er i overensstemmelse med de regionale 
myndigheders ønske om, især i mineområdet, at fremme udviklingen af 
virksomheder inden for robot-sektoren. Der blev ydet 0,09 mio ECU til 
denne investering, der skulle medføre oprettelse af 90 arbejdspladser.
Fra 1984 vil regionen Nord-Pas-de-Calais være omfattet af den særlige 
fællesskabsaktion vedrørende "jern- og stålområder". Departementet 
Pas-de-Calais og de områder i departementet Nord, der er dækket af en 
støtteordning med regionalt sigte, samt tekstilområderne i 
arrondissementet Lille i sidstnævnte departement vil være omfattet af den 
særlige aktion vedrørende "tekstilområder".
62 EFRU

LORRAINE
123. Lorraine modtog i 1983 7,97 mio ECU i støtte fra EFRU svarende til 
2 % af den samlede støtte til Frankrig. Heraf gik 67% til 
infrastrukturprojekter og 33% til industriprojekter. I perioden 1975-1983 
modtog Lorraine 69,23 mio ECU svarende til 4% af den samlede støtte til 
Frankrig; heraf blev 30% ydet til infrastrukturinvesteringer og 70% til 
industrisektoren, hvilket må siges at være en meget stor andel.
EFRU-støtten pr. indbygger udgjorde 3,5 ECU i 1983 og 30 ECU i perioden 
1975-1983.
EFRU bidrog med 5,26 mio ECU til finansieringen af 1983-tranchen af de 
vejinvesteringer, der indgår i vejprogrammet for Lorraine, Vogeserplanen 
samt jern- og stålplanen.
Der blev ydet 0,14 mio ECU i støtte til opførelsen af tre bygninger, der 
skal huse seks nyoprettede erhvervsuddannelsesafdelinger for voksne. To 
af bygningerne ligger i Thionville og én i Epinal.
Blandt de mange støttede industriprojekter bør nævnes opførelsen af en 
samlefabrik for diskrete halvledere i Vogeserne ("S.A. Texet").  Til denne 
investering, der skulle føre til oprettelse af 300 arbejdspladser, blev 
der ydet en støtte på 0,33 mio ECU.
Departementerne Moselle og Meurthe-et-Moselle vil fra 1984 være omfattet 
af den særlige fællesskabsaktion vedrørende "jern- og stålområder" og 
departementet Vosges af den særlige aktion vedrørende "tekstilområder".
BRETAGNE
124. I 1983 udgjorde EFRU-støtten til Bretagne 29,48 mio ECU, dvs. 10% 
af den samlede støtte til Frankrig; 85% heraf blev ydet til 
infrastrukturprojekter og 15% til industriprojekter.
I perioden 1975-1983 modtog Bretagne 236,81 mio ECU svarende til 117c af 
den samlede støtte til Frankrig; heraf gik 91% til infrastrukturprojekter 
og 9% til industriprojekter.
EFRU-støtten pr. indbygger androg i 1983 11 ECU mod 88 ECU for perioden 
1975-1983.
Sideløbende med vejprogrammet for Bretagne, i hvis finansiering EFRU har 
deltaget siden 1975, og som modtog 13,29 mio ECU i 1983, ydede fonden i 
1983 en betydelig finansiel støtte til udbygningen og moderniseringen af 
telefonnettet i Bretagne. Dens bidrag til en række investeringer inden for 
dette område beløb sig til 11,93 mio ECU.
Blandt industriprojekterne bør nævnes en ny fabrik til fremstilling af 
fotokopieringsmaskiner, som selskabet Canon har ladet opføre i Liffre 
(Ille-et-Vilaine).  Denne investering, der blev støttet med 0,43 mio ECU, 
skulle føre til oprettelse af 171 arbejdspladser.
KORSIKA
125. Korsika modtog i 1983 en EFRU-støtte på 2,80 mio ECU svarende til 1% 
af den samlede støtte til Frankrig; heraf gik 82% til 
infrastrukturprojekter og 18% til industriprojekter. I perioden 1975-1983 
modtog Korsika 47,70 mio ECU, hvilket svarer til 3% af den samlede støtte 
til Frankrig, heraf blev 98% ydet til infrastrukturinvesteringer.
EFRU-støtten pr. indbygger udgjorde i 1983 12 ECU og i perioden 1975-1983 
200 ECU.
Fonden ydede en støtte på 0,43 mio ECU til "S.A.Corse composites 
aéronautiques",  der har opført en ny fabrik i Ajaccio til fremstilling af
Kapitel IV :  Lokaliseringen af EFRU's interventioner 63

emner af lamineret kompositmateriale til fly. Denne investering skulle 
føre til oprettelse af 105 arbejdspladser.
Blandt de infrastrukturprojekter, som EFRU har finansieret på Korsika, 
bør nævnes bygningen af en kaj i havnen i Ajaccio, hvortil der blev ydet 
0,06 mio ECU. Denne kaj er nødvendig for at kunne klare "roil on/roll 
off"-trafikken, især i forbindelse med de nye bilfærger. Den vil ligeledes 
åbne mulighed for at modtage krydstogtskibe med en dybgang på indtil otte 
meter.
4.2.6 Irland
126. Af de 102,2 mio ECU, som Irland fik tildelt som led i EFRU's 
støtteaktioner i 1983, gik 76% til infrastrukturinvesteringer og 24% til 
projekter vedrørende industri-, håndværks- og servicevirksomhed.
Hermed andrager EFRU's støtte til Irland siden 1975 i alt 554,32 mio ECU, 
fordelt mellem infrastrukturinvesteringer (72%) og projekter vedrørende 
industri- håndværks- og servicevirksomhed (28%). Der blev gennem denne 
periode kun ydet beskedne beløb til gennemførelse af undersøgelser (0,65 
mio ECU). I 1983 lå EFRU-støtten pr. indbygger for Irlands vedkommende på 
lidt under 30 ECU, således at det samlede beløb for perioden 1975-1983 
bliver i alt 161 ECU pr. indbygger.
Blandt infrastrukturinvesteringerne gik den største andel til 
transportområdet (48%). Den resterende del af støtten fordelte sig mellem 
vandforsynings- og spildevandsanlæg (31°&) og telekommunikation (21%).
Inden for transportsektoren vedrørte det største projekt elektrificering 
af nærbanen i Bray-Howth, hvortil der blev ydet 7,95 mio ECU i støtte. Der 
er dermed ydet i alt 15,49 mio ECU til gennemførelsen af dette projekt.
På telekommunikationsområdet bidrog EFRU fortsat til moderniseringen og 
udbygningen af det irske telekommunikationsnet, idet den ydede et tilskud 
på 16,44 mio ECU. Støtten til vandforsynings- og kloakeringsnet vedrørte 
21 projekter fordelt over hele landet.
«
Med hensyn til industri-, håndværks- og servicevirksomhed blev der først 
og fremmest ydet støtte til virksomheder, der har specialiseret sig inden 
for den nye teknologi. F.eks. kan nævnes, at Storage Technology Ltd 
Finglas Co i Dublin modtog 5,25 mio ECU til et projekt, der forventes af 
medføre oprettelse af 1 200 arbejdspladser, og at Atari (Irland) Ltd i 
Limerick modtog 2,82 mio ECU, hvilket forventes af føre til oprettelse af 
600 arbejdspladser.
Foruden til disse større projekter blev der ydet i alt 10,58 mio ECU i 
støtte til 18 industriprojekter, der skulle føre til oprettelse af 3 537 
arbejdspladser.
I forbindelse med de særlige fællesskabsaktioner modtog Irland i 1983 
desuden en støtte på 4,35 mio ECU som led i de særlige foranstaltninger 
til forbedring af den økonomiske og sociale situation i grænseområderne 
mellem republikken Irland og Nordirland.
4.2.7 Italien
127. EFRU bidrog i 1983 til finansieringen af 1 035 
investeringsprojekter i Italien. Støtten beløber sig i alt til 818,93 mio 
ECU, hvoraf 93,8% gik til infrastrukturprojekter og 6,2% til 
industriprojekter. Italien har således i perioden 1975-1983 modtaget
64 EFRU

3 546,98 mio ECU til gennemførelse af 8 008 projekter svarende til et 
samlet investeringsbeløb på ca. 19 519,68 mio ECU.
Den i 1983 bevilgede støtte er fordelt således:
• naturgasforsyningen - 256,32 mio ECU
• vandforsyning og kloakering - 179,75 mio ECU
• produktions infrastruktur i de områder, der blev ramt af jordskælvet i 
november 1980 - 130,86 mio ECU
• infrastruktur vedrørende transport, turisme, industriområder, rensning 
af Napoli-bugten, kloakering, eldistribution osv. - 250,98 mio ECU.
Støtten til industrien har ført til gennemførelse af 190 projekter og 
oprettelse af 5 160 arbejdspladser.
EFRU'S INTERVENTIONER I DE JORDSKÆLVSRAMTE OMRÅDER (BASILICATE-CAMPANIE)
128. Jordskælvet i november 1980 fik alvorlige følger for økonomien i 
Basilicate og Campanie. Mange virksomheder led tab, og hundreder af mindre 
virksomheder har praktisk taget standset deres aktivitet.
Efter at de vigtigste infrastrukturer er blevet udbedret eller 
genopbygget og indbyggerne vendt tilbage til deres hjemkommuner, har man 
satset på foranstaltninger til genopbygning af normale økonomiske og 
sociale forhold i disse områder, først og fremmest tilvejebringelse af de 
nødvendige produktionsstrukturer. Det er således blevet besluttet at 
etablere 20 industriområder for at tilbageholde den jordskælvsramte 
befolkning og så vidt muligt skaffe beskæftigelse til de indbyggere, der 
vender tilbage for at slå sig ned i regionen. EFRU er klar over, at der er 
meget vigtigt og presserende af få gennemført industriudviklingsplanen 
for de jordskælvsramte områder, og bidrager derfor til etableringen af syv 
industriområder i Basilicata (S. Polito, Bara^iano, S.Nicola i Melfi, 
Viggiano, S. Angelo, Atella, Tito) og tretten omrader i Campania (Porrara, 
Morra, Calaggio, Conza, Calitri, S.Mango, Oliveto, Citra, Lioni Nusco 
S.Angelo Lombardi, Contursi, Calabritto, Palomonte, Nerico).  
Industriområderne er beliggende i de egne, der blev hårdest ramt af 
jordskælvet, og som er dårligst stillet i geografisk henseende. De skulle 
give mulighed for at etablere ca. 200 små og mellemstore virksomheder og 
dermed at oprette næsten 13 000 arbejdspladser.
På grund af de fordele, som den nuværende lovgivning giver virksomhederne 
i denne forbindelse har de kompetente nationale myndigheder modtaget mere 
end 500 ansøgninger. Det er derfor vigtigt at arbejdet hurtigst muligt 
kommer i gang. De mange ansøgninger sikrer endvidere en optimal udnyttelse 
af de infrastrukturer,  der etableres i disse områder. EFRU har ved ydelsen 
af de i alt 133,13 raio ECU anvendt den maksimale støttesats på 40%. Hertil 
kommer et bidrag på 2,85 mio ECU til det første initiativ vedrørende 
industriproduktion i der. jordskælvsramte del af Basilicate.
EFRU'S INTERVENTION VEDRØRENDE NATURGASFORSYNINGEN I MEZZ0GI0RN0
129. Naturgasforsyningen er det største energiprojekt, der gennemføres i 
Mezzogiorno.
Projektet vedrører den infrastruktur, der er nødvendig til transport, 
oplagering og distribution af naturgas importeret fra Algeriet. Samtidig 
skabes de nødvendige forudsætninger for en retionalisering af 
energiforbruget i Mezzogiorno og for skabelse af produktionsvirksomhed.
Til anlæg af hovedgasledningen og de større distributionsledninger blev 
der i 1983 ydet en støtte på 28,08 mio ECU, der skal lægges til de 205,88 
mio ECU, som er blevet ydet siden 1979.
Kapitel IV :  Lokaliseringen af EFRU's interventioner 65

EFRU ydede i 1983 for første gang støtte til distributionsnet og
stikledninger, nemlig i alt 227,70 mio ECU. Foranstaltningerne vedrører 
en befolkning på i alt 1,2 millioner.
EFRU'S INTERVENTIONER TIL FORBEDRING AF VANDFORSYNINGEN I MEZZ0GI0RN0
130. EFRU har altid lagt meget stor vægt på spørgsmålet om
vandforsyningen i Mezzogiorno i betragtning af, at 64% af befolkningen i 
den sydlige del af landet næsten hele året er meget dårligt forsynet med 
vand.
I 1983 ydede EFRU mere end 181,87 mio ECU til gennemførelsen af projekter 
vedrørende vandforsyning: reservoirer, vandledninger, distributionsnet.
INTERVENTIONERNE I DE ENKELTE REGIONER
MARCHE
131. I 1983 udgjorde EFRU's støtte til Marche 1% af fondens samlede 
støtte til Italien. I alt blev der ydet 7,93 mio ECU til gennemførelsen af 
29 projekter, heraf 5,9 mio ECU (74,4%) til industrivirksomhed og 2 mio 
ECU (25,6%) til infrastruktur.
Det skal bemærkes, af EFRU i denne region kun kan intervenere på visse 
områder, hvilket er baggrund for det meget beskedne støttebeløb.
Blandt de industriaktiviteter, som EFRU har deltaget i finansieringen af, 
kan nævnes fremstilling af tasker og diverse læderartikler, knive m.v. i 
rustfrit stål, service og køkkenredskaber samt maskiner til fremstilling 
af stålkabler.
Infrastrukturerne vedrørte bl.a. naturgasforsyningen og de dertil hørende 
distributionsledninger samt vandforsyningen i kommunen Ascoli-Piceno.
TOSCANA
132. EFRU's interventioner til fordel for Toscana udgjorde i 1983 1,4% af 
fondens samlede støtte til Italien. I alt blev der ydet 11,8 mio ECU til 
gennemførelse af fem infrastrukturprojekter.
EFRU kan kun intervenere til fordel for øerne i Toscana, hvilket er 
baggrund for, at kun et beskedent antal projekter er blevet forelagt og 
godkendt.
EFRU har således behandlet en ansøgning vedrørende nedlægning af en 
undervands ledning,  der skal forsyne øen Elba med drikkevand
(projektomkostninger: 11,1 mio ECU).
Dette projekt er af stor betydning, da det vil løse problemet med den helt 
utilstrækkelige vandforsyning, der især gør sig gældende i sommertiden, 
og som har hæmmet udviklingen af turismen, der er øens vigtigste 
økonomiske aktiv.
Desuden har EFRU deltaget i finansieringen af fire andre
infrastrukturprojekter i regionen, hvortil den har ydet en samlet støtte 
på 0,73 mio ECU.
LAZIO
133. EFRU's støtte til Lazio udgjorde i 1983 4% af fondens samlede støtte 
til Italien.
Der blev i alt ydet 32,4 mio ECU til gennemførelsen af 140 projekter, 
heraf 4,8 mio ECU (14,7%) til industrivirksomhed og 27,6 mio ECU (85,3%) 
til infrastrukturer.
66 EFRU

Der blev godkendt nitten industriprojekter. De vedrører bl.a. den kemiske 
og den farmaceutiske industri, maskinindustrien samt billedskærerarbejde.
Med hensyn til infrastrukturer kan bl.a. nævnes finansieringen at et 
kompleks omfattende et kulturcenter, udstillingslokaler og et teater. Med 
denne finansiering har EFRU ydet et væsentligt bidrag til den kulturelle 
udvikling i provinsen Latina, hvor der i forvejen er godkendt en række 
interventioner vedrørende industri- og infrastrukturprojekter. Ved at 
skabe dette center vil man kunne stille en række kultur faciliteter til 
rådighed for den lokale befolkning, der foretrækker at bo langt fra deres 
arbejdssted, dvs. Rom, men som har behov for et kulturelt miljø.
MOLISE
134. EFRU's støtte til Molise udgjorde i 1983 2,5% af fondens samlede 
støtte til Italien. Der blev i alt ydet 20,43 mio ECU til gennemførelsen 
af 36 infrastrukturprojekter.
De vigtigste af de projekter, EFRU var med til at finansiere, vedrørte 
bygningen af en dæmning over Trigno og to tilslutninger til
naturgasnettet.
Disse tre projekter tegnede sig alene for 94% af støtten til Molise i 
1983. |
CAMPANIA /
135. EFRU s støtte til Campania udgjorde i 1983 35,6?£ af fondens samlede 
støtte til Italien. /
Der blev i alt ydet 291,5 mio ECU til gennemførelsen af 209 projekter, 
heraf 10,7 mio ECU (3; ,  7%) til industrivirksomhed og 280,8 mio ECU (96,3%) 
til infrastrukturprojekter.
At der i denne region overvejende er tale om støtte til
infrastrukturprojekter skyldes, at en stor del af støtten tager sigte på 
at afhjælpe følgerne af jordskælvet i 1980.
I 1983 finansierede EFRU bl.a. oprettelsen af 13 industriområder og 
gennemførelsen af 7 projekter vedrørende naturgasdistribution.
Projekterne vedrørende industrivirksomhed omfatter bl.a. en investering 
på mere end 30,55 mio ECU med henblik på glasfremstilling. Desuden blev 
der gennemført 33 andre mindre projekter.
ABRUZZI ,
136. EFRU1s støtte til Abruzzi udgjorde i 1983 4,7% af fondens samlede 
støtte til Italien.
Der blev ydet i alt 38,8 mio ECU til gennemførelsen af 109 projekter, 
heraf 14,1 mio ECU (36,5%) til industrivirksomhed og 24,61 mio ECU (63,5%) 
til infrastrukturer.
Blandt de vigtigste projekter, der blev finansieret i denne region, bør 
nævnes udvidelsen af Fiat-fabrikken ved Sulmona i provinsen Aquila (mere 
end 32 millions d'ECU) samt 44 mindre industriprojekter.
BASILICATA
137. EFRU's støtte til Basilicata udgjorde i 1983 11% af fondens samlede 
støtte til Italien. Der blev i alt ydet 89,72 mio ECU til gennemførelsen 
af 150 projekter, heraf 4,32 mio ECU (4,8%) til industrivirksomhed og 85,4 
mio ECU (95,2%) til infrastrukturer.
Blandt industriprojekterne kan nævnes en investering på mere end 10 mio 
ECU inden for sukkervareindustrien. Hvad angår infrastrukturprojekterne
Kapitel IV :  Lokaliseringen af EFRU's interventioner 67

finansierede EFRU oprettelsen af syv industriområder til i alt 39,72 mio 
ECU samt gennemførelsen af 23 projekter vedrørende naturgasdistribution.
Kommissionen deltog desuden i finansieringen af
• første fase af en række anlægsarbejder, der cager sigte på af forbedre 
udnyttelsen af Pollino-området,  bl.a. renovering af turistkvartererne i 
Maratea
• anlægsarbejder, som tager sigte pa at forøge vandføringen i 
Basento-vandledningen, der blev bygget i 1930'erne, og som nu ikke 
længere er tilstrækkelig
• anlæggelsen af to områder med henblik på at fremme håndværksvirksomhed, 
der er en af de prioriterede sektorer i regionaludviklingsprogrammet, 
for derved at skabe de bedst mulige betingelser for iværksættelse af nye 
aktiviteter og oprettelse af nye arbejdspladser.
PUGLIA
138. EFRU's støtte til Puglia udgjorde i 1983 9,9% af fondens samlede 
støtte til Italien.
Der blev i alt ydet 81 mio ECU til gennemførelsen af 102 projekter, heraf 
2 mio ECU (2,5%) til industrivirksomhed og 79 mio ECU (97,5%) til 
infrastrukturer.
Også i denne region gik næsten al EFRU-støtten til gennemførelse af 
infrastrukturprojekter.
Et projekt bør især fremhæves, nemlig bygningen af en dæmning over floden 
Celone; det herved opstemmede vand skal bruges til industri- og 
landbrugsformål. Desuden godkendtes otte ansøgninger om finansiering af 
projekter vedrørende distribution af naturgas. Der blev ydet i alt 58,20 
mio ECU til de pågældende 44 projekter.
SICILIEN
139. EFRU1  s støtte til Sicilien udgjorde i 1983 10,1% af fondens samlede 
støtte til Italien. Der blev i alt ydet 83,13 mio ECU til gennemførelsen 
af 66 projekter, heraf 2,52 mio ECU (3%) til industrivirksomhed og 80,61 
mio ECU (97%) til infrastrukturer.
I forbindelse med fem projekter blev der ydet over 10 mio ECU i støtte, 
det gælder bygningen af vandforsyningsanlæj» i provinsen Enna og i 
Belice-dalen, fysisk planlægning i kystområder, industriområdet ved 
Syracusa og forbedring af havnen i Pozzallo-Syracusa.
CALABRIA
140. EFRU's støtte til Calabria udgjorde i 1983 13% af fondens samlede 
støtte til Italien. Der blev i alt ydet 106,3 mio ECU til gennemførelsen 
af 51 projekter, heraf 3,9 mio ECU (3,6%) til industrivirksomhed og 102,4 
mio ECU (96,4%) til infrastrukturer.
Blandt de vigtigste infrastrukturprojekter bør nævnes to dæmninger over 
henholdsvis Menta og Melito samt tilslutningen til Alto 
Esaro-reservoiret,  som er kernen i et integreret net, der skal forsyne 15 
turistcentre med drikkevand og levere vand til industriområdet ved 
Cammarato.
Blandt de mindre infrastrukturprojekter bør nævnes finansieringen af to 
forskningscentre, det ene i Reggio de Calabre (forsøgscenter til 
undersøgelse af essenser og andre produkter fremstillet af frugt), det 
andet i Rende (data-teknologi).
68 EFRU

SARDINIEN
141. EFRU's støtte til Sardinien udgjorde i 1983 3,4% af fondens samlede 
stotte til Italien. I alt blev der ydet 27,9 mio ECU til gennemførelsen af 
133 projekter, heraf 2,8 mio ECU (10,1%) til industrivirksomhed og 25,1 
mio ECU (89,9%) til infrastrukturer.
Kun i forbindelse med ét af de 133 støttede projekter på Sardinien blev 
der ydet over 10 mio ECU i støtte. Dette projekt vedrørte bygningen af to 
afløbsanlæg ved Alto Terno-reservoiret,  der skal sikre vandforsyningen 
til Alghero (denne by, der er afhængig af turismen, har for øjeblikket 
visse hygiejne- og sundhedsmæssige problemer som følge af en 
utilstrækkelig forsyning med drikkevand) samt til en række badesteder i 
provinsen Nuoro, hvor der for nylig er truffet en række foranstaltninger 
til fremme af turismen (30 000 indbyggere).
Blandt de vigtigste infrastrukturprojekter, der dog ikke overstiger 10 
mio ECU, kan nævnes:
• det arkæologiske anlæg, museum og laboratorium i Villanovaforru samt 
indretningen af et historisk fundsted i provinsen Cagliari. Det 
arkæologiske anlæg omfatter de såkaldte "Genna Maria"-nuragher,  der 
ligger i en lille landsby fra sammme tidsperiode som disse fortidslevn; 
her har man desuden fundet våben og andre genstande, bl.a. noget meget 
typisk "geometrisk" keramik/lertøj.
• den nye havnebanegård i Cagliari, der har en årlig trafik på 700.000 
rejsende.
4.2.8 Nederlandene
142. For Nederlandenes vedkommende blev 94% af EFRU-støtten ydet til 
infrastrukturinvesteringer og 6% til industriinvesteringer. Der blev 
ydet 0,07 mio ECU til en undersøgelse vedrørende udarbejdelse af et 
tværnationalt program til udvikling af turismen.
EFRU ydede i alt 1,08 mio ECU til tre industriprojekter i den nordlige del 
af landet og bidrog således til oprettelsen af 70 arbejdspladser.
Der blev ydet i alt 18,98 mio ECU i støtte til 11 infrastrukturprojekter; 
heraf blev to tredjedele anvendt til syv investeringer i den nordlige del 
af landet, mens den sidste tredjedel vedrørte fire investeringer i 
provinsen Limburg.
EFRU-støtten pr. indbygger udgjorde i 1983 8,8 ECU for den nordlige del af 
landet mod 5,9 for Limburgs vedkommende. For perioden 1975-1983 var de 
tilsvarende tal henholdsvis 52 ECU og 35 ECU.
143. I NORD NEDERLAND vedrørte det største støttebeløb (5,92 mio ECU) 
forlængelsen af en kaj i Julianahaven ved Eemshaven. Der blev ydet 2,60 
mio ECU til udvidelsen af fiskerihavnen i Lauwersoog.
Desuden kan det nævnes, at der blev ydet 2,39 mio ECU til udvidelsen af 
Hoogevensche Vaart-kanalen og 1,29 mio ECU til forbedring og genopbygning 
af Pekelerhoofddiep og Termunterzijldiep med henblik på lystsejlads.
144. I  LIMBURG deltog EFRU i finansieringen af ^ fire 
infrastrukturinvesteringer. Der er tale om vejarbejderne "Zwart 6" (2,20 
mio ECU) og "Rood 18" (0,94 mio ECU) i Heerlen, anlæggelsen af anden fase 
af vejstrækningen Urmonderbaan-Bergerweg (1,62 mio ECU) i Sittard og 
bygningen af Landgrafftunnel (1,54 mio ECU) i Geelen.
Kapitel IV :  Lokaliseringen af EFRU's interventioner 69

4.2.9 Det forenede Kongerige
145. For Det forenede Kongeriges vedkommende vedrørte 83% af 
EFRu-støtten i 1983 infrastrukturinvesterninger,  16,5% projekter inden 
for industri-, håndværks- og servicevirksomhed og de resterende 0,5% 
undersøgelser. Skønt disse kun tegnede^sig for en^lille procentdel, er der 
sket en kraftig forøgelse af støtten på dette område: i 1983 blev der ydet 
2,56 mio ECU til gennemførelsen af 22 undersøgelser, mens der i perioden 
1975-1982 kun blev ydet i alt 0,37 mio ECU i EFRU-støtte til seks 
undersøgelser.
Næsten halvdelen af støtten til infrastrukturinvesteringer vedrørte 
transport (veje, jernbaner, havne, kanaler, lufthavne og bytransport), en 
fjerdedel vedrørte vandforsynings- og kloakeringsanlæg m.v., mens resten 
hovedsagelig blev ydet til telekommunikation og energiproduktion.
Omkring en fjerdedel af støtten til industrivirksomhed blev ydet til 
virksomheder inden for elektroindustrien,  hvilket medvirkede til 
oprettelsen af over 5 500 arbejdspladser. Ca. 10.o  af støtten gik til 
papirindustrien og nærings- og nydelsesmiddelindustrien, mens resten var 
fordelt på en lang række andre aktiviteter.
Næsten en tredjedel af den støtte, EFRU ydede Det forenede Kongerige i 
1983, blev tildelt Skotland mod 26% i perioden 1975-1982. Regionerne i 
England modtog 42% af støtten i 1983, hvilket betyder en mindre nedgang i 
forhold til gennemsnitstallet for perioden 1975-1982, mens Wales andel 
er steget en smule (18% mod tidligere 17%). Nordirland modtog 8% af 
støtten i 1983 mod 12% i perioden 1975-1982. Ses der på EFRU-støtten pr. 
indbygger lå Wales, Skotland og Nordirland i 1983 på de tre første pladser 
med henholdsvis 29 ECU, 28 ECU og 25 ECU.
NORTH
146. Regionen North modtog i 1983 57,41 mio ECU som led i EFRU's 
støtteaktioner; 4,3% af støtten vedrørte industriinvesteringer, 94,8% 
infrastrukturinvesteringer og 0,9% gennemførelse af undersøgelser. Dermed 
er der i perioden 1975-1983 ydet i alt 410,57 mio ECU i støtte, heraf 
31,3% til industriinvesteringer, 68,6% til infrastrukturinvesteringer og 
0,1 % til undersøgelser.
EFRU-støtten pr. indbygger i regionen North beløb sig i 1983 til 19 ECU, 
således at det samlede beløb for perioden 1975-1983 bliver 132 ECU.
Der blev i 1983 ydet 3,15 mio ECU til det såkaldte "Tyne and Wear 
Metro"-projekt,  således at EFRU nu har ydet i alt 15,57 mio ECU i støtte 
til gennemførelsen af dette projekt. Der blev ydet en støtte pa 2,97 mio 
ECU til bygningen af en ny _ _  bølgebryder ved Amble-by-the-Sea i 
Northumber land og et tilskud på 5,25 mio ECU til en række mindre 
infrastrukturinvesteringer i grevskabet Durham (veje, havneanlæg, 
vandforsyning, kloarkering og telekommunikation).  Derudover blev der i 
1983 ydet EFRU-støtte til etablering af vedligeholdelses- og 
reparationfaciliteter for busser i Tyne and Wear samt anskaffelse af nyt 
materiel til den automatiske omkartering i Newcastle (Newcastle 
Mechanized Letter Office).
De 2,45 mio ECU, der blev ydet i støtte til industriprojekter, var fordelt 
på otte projekter, som skulle føre til oprettelse af 404 arbejdspladser og 
bevarelse af 324.
Desuden ydede EFRU støtte til gennemførelsen af undersøgelser vedrørende 
mulighederne for at etablere et industriområde i Cumbria samt vedrørende 
udarbejdelsen af en femårsplan for stimulering af erhvervslivet i 
Shildon.
I regionen North omfattes grevskaberne Cleveland og Tyne and Wear af de 
foranstaltninger, der træffes som led i Fællesskabets særlige
70 EFRU

EFRU-aktioner til fordel for områder med skibsbygnings industri.  
Grevskaberne Cleveland og Durham (inklusive de dele af pendlingsområdet 
Consett, der er beliggende i grevskaberne Northumberland og Tyne and Wear) 
omfattes af de foranstaltninger, der træffes som led i de særlige 
fællesskabsaktioner til fordel for jern- og stålområder. Pendlingsområdet 
Workington, der er beliggende i grevskabet Cumbria, berøres også af disse 
foranstaltninger.
NORTH WEST
147. Regionen North West modtog i 1983 73,52 mio ECU fra EFRU's afdeling 
for støtteaktioner; heraf gik 13% til industriinvesteringer og 877a til 
infrastrukturinvesteringer.
Hermed er der i perioden 1975-1983 ydet denne region i alt 243,70 mio ECU 
i støtte, heraf 23% til industriinvesteringer og 77% til 
infrastrukturinvesteringer.
EFRU-støtten pr. indbygger beløb sig i regionen North West til 11 ECU, 
således at den samlede støtte for perioden 1975-1983 bliver 38 ECU.
Søfartsmuseet og -centret (Maritime Museum and Martime Complex) er et 
væsentligt element i turistinfrastrukturen i Merseyside. Der blev ydet en 
støtte på 3,15 mio ECU til renovering og modernisering af en af 
lagerbygningerne (Albert Dock Warehouses) i havnen i Liverpool samt til 
levering af forskelligt udstyr hertil.
Der blev i forbindelse med to rækker infrastrukturinvesteringer ydet 
henholdsvis 11,54 mio ECU og 5,60 mio ECU i støtte. Disse projekter 
vedrører installering af nyt udstyr til digitaltelefoncentraler, bygning 
af et nyt færgeleje i Liverpool, etablering af nye og mere moderne 
kloakerings- og gasdistributionsnet samt vejarbejder i Merseyside, 
bygning af et rensningsanlæg samt moderniseringsarbejder i Liverpools 
havn og lufthavn.
Der blev ydet støtte på 2,10 mio ECU til Chloride Industrial Batteries Ltd 
med henblik på udvidelse af produktionskapaciteten og omstrukturering af 
fabrikkerne i Bolton og Swinton. Denne investering vil betyde bevarelse af 
634 arbejdspladser i det pågældende område.
I North West omfattes grevskabet Merseyside af de foranstaltninger til 
fordel for områder med skibsbygnings industri,  der træffes som led i EFRU's 
særlige fællesskabsaktion. I grevskaberne Lancashire og Greater 
Manchester omfattes tretten pendlingsområder af de foranstaltninger, der 
træffes vedrørende områder med tekstilindustri.
WALES
148. I 1983 modtog Wales 82,43 mio ECU som led i EFRU's støtteaktioner, 
heraf 27,2% til industriinvesteringer, 71,7% til 
infrastrukturinvesteringer og 1,1% til gennemførelse af undersøgelser.
Hermed har Wales i perioden 1975-19S3 modtaget i alt 336,11 mio ECU, heraf 
23,3% til industriinvesteringer, 76,4% til infrastrukturinvesteringer og 
0,3% til undersøgelser.
For Wales' vedkommende beløb EFRU-støtten pr. indbygger sig i 1983 til 29 
ECU, hvorved den samlede støtte for perioden 1975-1983 kommer op på 120 
ECU.
I grevskabet Clwyd blev der ydet 5,60 mio ECU i støtte til "United Paper 
Mills" nye papirmasse- og avispapirfabrik, der vil få en årlig produktion 
på 180 000 t avispapir af høj kvalitet. Når denne fabrik når op på fuld 
produktionskapacitet, vil den have ca. 279 ansatte og give beskæftigelse 
til yderligere 850 hos underleverandører m.v.
Kapitel IV :  Lokaliseringen af EFRU's interventioner 71

Der blev ydet 7 mio ECU til bygning af lagerfaciliteter til flydende 
naturgas. Dette anlæg kommer til at indgå som et vigtigt led i 
transport ledningen til den sydlige del af Wales, hvor der er mange 
industrier.
Der blev ydet en støtte på henholdsvis 7,35 raio ECU og 12,59 mio ECU til 
gennemførelsen af to rækker infrastrukturinvesteringer vedrørende dels 
etableringen af teknisk avancerede telekommunikationsnet i Cardiff og 
Swansea.dels vej- og dræningsarbejder samt anlæg til oplagering af gas i 
den sydlige og vestlige del af Wales.
I forbindelse med en række sports-, konference- og fritidsfaciliteter, 
der skal bidrage til at udvikle turismen og handelslivet i Swansea, blev 
der ydet 4,72 mio ECU med henblik på opførelsen af "Swansea Grand Theatre 
and Arts Complex".
Grevskaberne Gwent,  Clwyd, Dyfed og South, Mid og West Glamorgan er helt 
eller delvis omfattet af de foranstaltninger til fordel for jern- og 
stålområder, der træffes som led i EFRU's særlige fællesskabsaktioner.
SKOTLAND
149. Skotland modtog i 1983 145,51 mio ECU som led i EFRU's 
støtteaktioner, heraf 20,9% til industriinvesteringer, 79% til 
infrastrukturinvesteringer og 0,1% til gennemførelse af undersøgelser.
Hermed har Skotland i perioden 1975-1983 modtaget i alt 588,93 mio ECU, 
heraf 21% til industriinvesteringer og 79% til 
infrastrukturinvesteringer.
EFRU-støtten pr. indbygger beløb sig i 1983 til 28 ECU, hvorved den 
samlede støtte pr. indbygger for perioden 1975-1983 kommer op pa 115 ECU.
I 1983 var det største enkeltbidrag til en investering i Skotland den 
støtte på 19,59 mio ECU, der blev ydet til National Exhibition Centre i 
Queens Dock i Glasgow. Dette center vil være et uundværligt middel til 
udviklingen af Skotlands handel og industri, idet denne udvikling for 
øjeblikket hæmmes af mangelen på udstillingsfaciliteter.  I betragtning af 
projektets betydning for regionens udvikling, har det nydt godt af den 
højeste støttesats (40%).
Der blev ydet en støtte på 9,44 mio ECU til opførelsen af et nyt kraftværk 
i Lerwick på Shetlandsøerne for at dække øens stærkt stigende elforbrug. 
EFRU ydede også støtte til denne investering i 1981 (7,52 mio ECU).
Blandt de mindre projekter kan det nævnes, at der blev ydet 1,05 mio ECU 
til modernisering af en svømmehal i Inverness og til bygning af et 
turistinformationscenter og en biograf i Fort William.
Hvad industrien angår modtog Sinclair Research Ltd i Dundee 1,92 mio ECU 
til gennemførelsen af et projekt vedrørende seriefremstilling af flade 
katodestrålerør og miniaturefjernsyn. I første omgang vil projektet føre 
til oprettelse af 1 000 arbejdspladser, måske endog 1 500.
Selskabet Brown & Root - Wimpy Highlands Fabrications Ldt i Nigg modtog 
1,57 mio ECU til omlægning af sine produktionsanlæg, således at det bliver 
i stand til at fremstille olie- og gasboreplatforme og -moduler af mindre 
dimensioner. Investeringen vil medføre bevarelse af 2 100 arbejdspladser.
I Skotland omfattes Strathclyde af de foranstaltninger til fordel for 
jern- og stålområder og områder med skibsbygningsindustri, der træffes 
som led i EFRU's særlige fællesskabsaktioner. Tayside er omfattet af de 
foranstaltninger, der træffes som led i fællesskabsaktionen vedrørende 
tekstilområder.
72 EFRU

NORDIRLAND
150. EFRU's afdeling for støtteaktioner ydede i 1983 38,37 mio ECU til 
gennemførelsen af projekter i Nordirland, heraf 34,17 mio ECU (89%) til 
infrastrukturinvesteringer og 4,04 mio ECU (10,5%) til industri-, 
håndværks- og servicevirksomhed. Resten (0,16 mio ECU) gik til 
finansiering af undersøgelser.
Dermed kommer den støtte, der siden 1975 er ydet Nordirland som led i 
støtteaktionerne op på 261,97 mio ECU, heraf 65,6% til 
infrastrukturinvesteringer, 34,3% til industriinvesteringer og 0,1% til 
gennemførelse af undersøgelser.
Tallene for 1983 viser, at der i denne region er sket en forskydning af 
støtten, således at denne i højere grad ydes til 
infrastrukturinvesteringer og i langt mindre grad til store 
investeringsprojekter. Endvidere var støtten pr. indbygger mindre i 1983 
end i 1982 henholdsvis 24,7 og 26,8 ECU. EFRU har således siden 1975 ydet 
i alt 168,5 ECU i støtte pr. indbygger.
For infrastrukturernes vedkommende blev der i 1983 ydet 6,24 mio ECU til 
gennemførelse af telekommunikationsprojekter. I forbindelse med et stort 
projekt vedrørende udvidelse af rensningsanlægget i Lisburn i grevskabet 
Antrim blev der ydet 2,34 mio ECU. Det bør endvidere nævnes, at der blev 
ydet en støtte pa 1,40 mio ECU til omlægning af den sekundære landingsbane 
i lufthavnen i Belfast.
På industriområdet blev der ydet 4,04 mio ECU med henblik på gennemførelse 
af en række ret forskelligartede projekter (i alt 31) rundt om i regionen. 
Disse projekter bidrager til oprettelsen af 1 140 arbejdspladser og til 
bevarelse af andre 900.
Inden for denne sektor blev det største støttebeløb (0,98 mio ECU) tildelt 
Richardson Fertilizers Ltd i Belfast til gennemførelse af et projekt, der 
tager sigte på energibesparelse i forbindelse med gødnings fremstilling 
samt på modernisering af maskiner og udstyr.
Endvidere modtager Nordirland støtte fra EFRU som led i de særlige 
fællesskabssktioner (foranstaltninger til fordel for områder med 
skibsbygnings industri og for grænseområder i Nordirland). Endelig 
modtager regionen en særlig støtte som led i de ekstraordinære 
foranstaltninger til fremme af byfornyelsen i Belfast.
YORKSHIRE AND HUMBERSIDE, EAST MIDLANDS, WEST MIDLANDS OG SOUTH WEST
151. Disse fire regioner medtog i 1983 i alt 61,15 mio ECU fra EFRU, 
heraf 94% til infrastrukturinvesteringer, 5,2% til industriinvesteringer 
og 0,8% til gennemførelse af undersøgelser. I 1983 lå støtten pr. 
indbygger i disse regioner på mellem 1 og 6 ECU.
I Yorkshire and Humberside blev der ydet en støtte på 1,92 mio ECU til 
bygning af et spildevandsudløb i havet ved Grimsby.
I regionen East Midlands blev der ydet et bidrag på 0,21^ mio ECU til 
gennemførelsen af en feasibility-undersøgelse med henblik pa at fastslå, 
om "Wonderworld Thempark and Related Industries Development" ved Corby 
vil være økonomisk rentabel. I Corby-området blev der desuden ydet en 
støtte på 5,07 mio ECU til etableringen af forskellige infrastrukturer.  I 
samme område blev der ydet en støtte på 1,92 mio ECU til fem 
industriinvesteringer, der skulle føre til oprettelse af 728 
arbejdspladser.
I regionen West Midlands blev der ydet 6,65 mio ECU i forbindelse med en 
samlet ansøgning vedrørende udførelse af anlægsarbejder i et 
industriområde, bygning af en ny jernbanestation, der kan tilbyde 
udlejning af cykler ("park and ride"), samt forbedring af 
telekommunikationsnettet.
Kapitel IV :  Lokaliseringen af EFRU's interventioner 73

I Torbay i regionen South West blev der ydet en støtte på 1,71 mio ECU til 
opførelsen af konferencecentret "Rosetor ,  hvor der foruden konferencer 
vil kunne afholdes udstillinger og gennemføres turistmæssige aktiviteter.
I Yorkshire and Humberside er følgende områder omfattet af de 
foranstaltninger, der træffes som led i fællesskabsaktionen vedrørende 
jern- og stalområder: grevskabet Humberside (inklusive den del af 
pendlingsområdet Scunthorpe, der er beliggende i grevskabet Lincolnshire) 
og grevskabet South Yorkshire, inklusive pendolingsomradet Sheffield. I 
grevskabet West Yorkshire er pendlingsområdet Bradford, Dewsburg, 
Halfifax, Huddersfield, Keighley og Todmorden omfattet af de 
foranstaltninger, der træffes^, som led i EFRU s særlige 
fællesskabsaktioner vedrørende områder med tekstilindustri.
I regionen East Midlands er det område, der henhører under 
arbejdsformidlingskontoret i Corby, omfattet af de foranstaltninger, der 
træffes som led i den særlige fællesskabsaktion til fordel for jern- og 
stålområder.
74EFRU

TABEL 22
REGIONAL FORDELING AF EFRU-STØTTE I  1983 (*) 
EFRU, STØTTEAKTIONER
Medlemsstat 
Reg ion1ndust ri -,service- 
v i  rks..håndværkInf rastrukturer Undersøge 1  ser 1  alt
Mio BFR Mio ECU Mio BFR Mio ECU Mio BFR Mio ECU Mio BFR Mio ECU
BELGIQUE/BELGI£
V1aande ren 
Wa11 o n i  e65.28 1.92
65.28 1,92325,22 7,07
216,79 9,71 
108,98 2,3617.00 0,37
17.00 0,37907,50 8,86
282,02 6,13 
125,98 2,73
Mio DKR Mio ECU Mio DKR Mio ECU Mio DKR Mio ECU Mi o DKR Mi o ECU
DANMARK
Grøn 1  and 
Andre regioner6.78 0,83
6.78 0,83156.29 19,12
156.29 19,1220.00 2,95
20.00 2,95183,07 22,90
176,29 21,57 
6,78 0,83
Mio DM Mio ECU Mio DM Mio ECU Mio DM Mio ECU Mio DM Mio ECU
DEUTSCHLAND
Sch 1esw i  g-Ho1  ste i  n 
Bremen
Nord rhe i  n-Westfa 1  en 
Hessen
Rhe i  n1  and-PfaIz 
Baden-Württemberg 
Bayern 
Saa r1  and 
Be r1  in
N i  ede rsachsen75,05 33,22
9.01 3,98
8.01 3,59 
5,29 2,33
10,29 9,59 
2,38 1,05 
19,89 6,56 
12,57 5,56
12,76 5,6623,78 10,51
0,52 0,23
2,51 1,11 
1,88 0,83 
0,39 0,17 
3,36 1,99 
7,09 3,13
8,03 3,550,03 0,01 
0,03 0,0198,86 93,79
9,53 9,21
10,52 9,65 
7,12 3,16 
10,63 9,71 
5,79 2,59 
21,93 9,69 
12,57 5,56
20,82 9,22
Mrd DR Mio ECU Mrd DR Mio ECU Mrd DR Mio ECU Mrd DR Mio ECU
ELLAS
Ana.  Ste r.  Kai N i  so i  
Kentr. Dyt. Makedonia 
Pelop. Dyt. Ste. Ellas 
Thessa1  i  a
Anatoliki Makedonia 
K r i  t i  
1p i  ros 
Thrak i
N i  so i  Ana t.  Aga i  ou 
Multi reg i  ona I  e0,91 11,10 
0,09
0,06 0,79 
0,18 2,19 
0,17 2,01 
0,19 1,66 
0,03 0,37 
0,17 2,15 
0,09 0,95 
0,12 1,9928,01 399,29
0,60 7,26 
20,53 252,65 
3,26 90,03 
1,13 13,90 
0,68 8,26 
0,67 8,22 
0,76 9,30 
0,17 2,13 
0,21 2,590,009 0,05 
0,009 0,0528,92 355,99
0,60 7,30 
20,59 253,99 
3,99 92,17 
1,30 15,91 
0,82 9,92 
0,70 8,59 
0,93 11,95 
0,21 2,58 
0,33 9,08
* Kurser for december 1983 (se bilag D)

TABEL 22
REGIONAL FORDELING AF EFRU-STØTTE I  1983 (*) 
EFRU, STØTTEAKTIONER 
(FORTSAT)
Med 1emsstat 1ndust r i- .servi ce- InF ra s t ruktu re r Undersøge 1  ser 1  ait
v i  rks.,håndværk
Reg i  on Mio FF Mio ECU Mio FF Mio ECU M i  oFFMio ECU Mio FF Mio ECU
FRANCE 220,29 32,09 1  791,83 253,39 - -1  962,12 285,93
Haute-Normand ie 2,28 0, 33 - _ _ -2,28 0, 33
Basse-Normand ie 5,25 0, 76 36,92 5,29- - 91,67 6,05
P i  ca rd i  e 1.98 0,21 2,90 0,35- - 3,88 0,56
Champagne-Ardenne 0,53 0,08 9,26 0,62 - - 9,79 0,70
Bourgogne “ - “ - - - -
Cent re 2, 39 0, 35 6,90 1,00- 9,29 1,35
No rd-Pa s-de-Calais 9,66 0,68 23,97 3,99- - 28,63 9,17
Bretagne 29,30 9,26 173,35 25.22 - - 202,65 29,98
Pays-de-1a-Lo i  re 63,29 9,22 56,82 8,27 - - 120,11 17,99
Po i  tou Cha rentes 18,97 2, 76 59,98 8,00 - - 73,95 10, 76
Lo rra i  ne 17,71 2,57 37, 13 5,90 - - 59,89 7,97
A1  sace 2, 38 0, 35 - - - - 2, 38 0, 35
F ranche-Comté - - - - - - - -
L i  mous i  n 5,01 0, 73 56, 72 8,29 - - 61,73 8,97
Aqu i  ta i  ne 29,95 9,28 65,50 9,53 - - 99,95 13,81
Midi-Pyrénées 12,89 1,86 361,28 52,56 - - 379,12 59,92
Auve rgne 5,36 0, 78 63,50 9,29 - - 68,86 10,02
Rhône-A1pes 7,06 1,02 51,59 7,51 - - 58,65 8,53
Languedoc-RoussilIon 9,08 1  ,  32 102,21 19,87 - - 111,29 16,19
Provence-Côte-d'Azur - - 0, 75 0, 11 - - 0,75 0, 11
Corse 3.25 0,98 15,86 2,32 - - 19,11 2,80
Guade1oupe - - 96,88 19, 10 - - 96,88 19,10
Guyane - - 99,22 6,93 - - 99,22 6,93
Ma rt i  n i  que - - 65,50 9,52- - 65,50 9.52
Réun i  on - - 285,39 91,51 - - 285,39 91,51
Mu 11 i  reg i  ona l  e 136,20 19,81 136,20 19,81
Mio IRL Mio ECU Mio IRL Mio ECU M i  0IRLMio ECU Mio IRL Mio ECU
1RELAND 17,66 29,28 56,67 77,92 - 79,33 102,20
* Kurser for december 1983 (se bilag O)

TABEL 22
REGIONAL FORDELING AF EFRU-STØTTE I  1983 (*) (FORTSAT) 
EFRU, STØTTEAKTIONER
Medlemsstat Industri-,se rv i  ce- 
vi rks.,håndværkInfrastrukturer Undersøge 1  ser 1  alt
Region Mrd LIT Mio ECU Mrd LIT Mio ECU Mrd LIT Mio ECU Mrd LIT Mio ECU
ITALIA 69,92 51,06 1 052,20 767,87 - -1  122,12 818,93
Friu1  i-Ven.  Giulia
Toscana
Ma rche
Laz i  o
Abruzz i
Molise
Campani a
Pug 1  i  a
Basi 1icata
Calabria
S i  c i  1  i  a
Sa rdegna
Multi reg i  ona1  e8,08
6,52
19,37
14,65
2,82
5,91
5,29
3,46
3,825,90
4,76
14, 14
10,70
2,06
4,32
3,86
2,52
2,8016,13 
2,79 
37,94 
33,73 
27,99 
384,76 
108,13 
117,00 
140,37 
110,47 
34,31 
38,5811,77
2,03
27,67
24.61 
20,43
280,80
78,90
85,40
102,44
80.61 
25,05 
28, 16-
-16.13 
10,87 
44,46 
53,10 
27,99
399,41
110,95
122,91
145,66
113,93
38.13 
38,5811,77
7,93
32.43 
38,75
20.43 
291,50
80,96 
89, 72 
106,30 
83,13 
27,85 
28, 16
Mio LFR Mio ECU Mio LFR Mio ECU Mio LFR Mio ECU Mio LFR Mio ECU
LUXEMBOURG - - - -
Mio HFL Mio ECU Mio HFL Mio ECU Mio HFL Mio ECU Mio HFL Mio ECU
NEDERLAND 2,74 1,08 48,07 18,98 0, 17 0,07 50,98 20,13
Noo rd-Nede r1  and 
Oost-Nederland 
L i  mburg2,74 1,08 32,06
16,0112,66 
6, 320,17 0,07 34,97
16,0113,81 
6, 32
Mio UKL Mio ECU Mio UKL Mio ECU Mio UKL Mio ECU Mio UKL Mio ECU
UNITED KINGDOM 43,41 75,66 217,91 380,17 1,48 2,56 262,80 458,39
North
Yorkshire Humberside
East Midlands
South West
West Midlands
North West
Wales
Scot land
Northern 1  re land 
Multi reg i  ona1e1,43 
0,54 
1  ,  10 
0, 17
5,4 1 
12,83 
19,56 
2,312,48
0,94
1.91
0,29
9,52 
22, 36 
34, 12 
4,0431,21
14,96
3,03
11,15
3,84
36,70
33,86
63,57
19,5954,46 
26,08 
5,28 
19,43 
6,70 
64,00 
59, 12 
110,93 
34, 170,28
0,12
0,12
0,06
0,54
0,27
0,090,47 
0,21 
0,21 
0, 10
0,95 
0,46 
0, 1632,92 
15,62 
4,25 
11,38 
3,84 
42, 17 
47,23 
83,40 
21,9957,41 
27,23 
7,40 
19,82 
6, 70 
73,52 
82,43 
145,51 
38,37
EUR 10 230,69 1 879,32 5,51 2 115,52
* Kurser for december 1983 (se bilag 0)

5.0 KAPITEL V : REGIONALUDVIKLINGSPROGRAMMERNE
152. Ved udgangen af 1983 havde alle medlemsstater tilsendt Kommissionen 
deres nye ^regionaludviklingsprogrammer ("2. generation"), som er 
udarbejdet på grundlag af den fælles ramme fra 197513 og Kommissionens 
henstilling fra 197914 .
I 1983 blev følgende programmer gennemgået af Kommissionen og forelagt 
Udvalget for Regionalpolitik til udtalelse.
5.1 BELGIEN
153. Programmet for Walloniet (1982-1985), blev forelagt Kommissionen i 
1982. Udvalget for Regionalpolitik afgav den 25. marts 1983 positiv 
udtalelse herom, efter at der var rådet bod på en række mangler i 
programmet.
Som nævnt allerede i den ottende årsberetning15 er den højeste prioritet 
for Valloniet omstillingen af industrien.
5.2 FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND
154. Regionaludviklingsprogrammet for Berlin blev forelagt Kommissionen 
i juni 1983, og Udvalget for Regionalpolitik afgav positiv udtalelse herom 
den 7. juli 1983. Hele det vestberlinske område betragtes som 
udviklingsområde.
De problemer, Berlin står overfor - navnlig byens inddeling i fire 
sektorer, den begrænsede adgang til markederne i de vestlige lande, 
befolknings alderssammensætning og den store befolkningstæthed - skyldes 
først og fremmest, at byen i geografisk og politisk henseende er en 
enklave.
Hovedmålsætnngen er at opnå eller opretholde en økonomisk udviklingstakt 
i Berlin svarende til udviklingen i Forbundsrepublikken. Til det formål 
er der i progammet fastlagt en række særlig prioriterede områder, f.eks. 
etablering af nye og udvikling af allerede eksisterende virksomheder med 
henblik pa at bevare eller oprette arbejdspladser, fremme af forskning og 
innovation, turisme, messer, udstillinger og kongresser, byudvikling og 
energiforsyning.
De vigtigste retsgrundlag for ovennævnte foranstaltninger er en særlig 
lov om udviklingen af Berlin ("Berlin-forderungsgesetz"),  der bl.a. 
indeholder bestemmelser om en række betydelige skattefritagelser.
13 EFT nr. C 69 af 24. marts 1976.
14 EFT nr L 143 af 12. juni 1979.
15 Ottende EFRU-beretning, bilag A.l.
Kapitel V :  Regionaludviklingsprogrammerne 79

5.3 FRANKRIG
155. Regionalprogrammerne 1982-1983 blev forelagt Kommissionen i 1982, 
og Udvalget for Regionalpolitik har nu afgivet positiv udtalelse herom, 
efter at den i 1982 påbegyndte gennemgang af dem blev afsluttet den 7. 
juli 1983.
Disse programmer er en ajourføring af 1. generations - programmerne. De 
vedrører 21 franske regioner i Europa, der helt eller delvis er omfattet 
af den regionale støtteordning for industrien (PAT), samt fire 
overrsøiske departementer.
I programmerne tages der hensyn til retningslinjerne i interimsplanen for 
1982 og 1983 samt til de prioriteringer, som er opstillet af de regionale 
organer, der er oprettet som led i decentraliseringen. De 
foranstaltninger, der prioriteres højest i programmerne, vedrører 
hovedsagelig regionale infrastrukturer,  erhvervsuddannelse samt 
forskningen og udviklingen, og der er desuden udtrykt et ønske om at 
udnytte den enkelte regions egne ressourcer og muligheder inden for 
håndsværks-, industri- og servicesektoren.
"2. generations"-programmerne for perioden 1984-1988 vil blive udarbejdet 
efter den nye decentraliserede fremgangsmåde, der er indført som følge af 
forøgelsen af de regionale myndigheders beføjelser (lov af 2. marts 
1982,lov af 7. januar 1983 og lov af 2. juli 1983).
5.4 LUXEMBOURG ( G .D .)
156. Regionaludviklingsprogrammet for Luxembourg (1981-1985) blev 
forelagt Kommissionen i 1982. Udvalget for Regionalpolitik afgav positive 
udtalelse herom den 25. marts 1983, efter at Kommissionen havde modtaget 
en række supplerende oplysninger.
Disse oplysninger vedrørte det tværnationale samarbejde mellem regionerne 
Sarre, Lorraine og Luxembourg, der er af stor betydning for Luxembourg på 
grund af storhertigdømmets geografiske beliggenhed.
Programmet tager imidlertid først og fremmest sigte på omstillingen inden 
for jern- og stålindustrien gennem oprettelse af industriområder
5.5 NEDERLANDENE
157. Regionaludviklingsprogrammerne 1982-1985 blev forelagt Kommissionen 
i 1982. Udvalget for Regionalpolitik afgav positiv udtalelse herom den 25. 
marts 1983, efter at der var blevet forelagt en række supplerende 
oplysninger17.
Disse oplysninger vedrørte hovedsagelig de finansielle ressourcer, der er 
til rådighed for udviklingen af de to.prioriterede egnsudviklingsområder 
i Nederlandene, nemlig den nordlige del af landet og det sydlige Limbourg.
16 Jf. Ottende EFRU-beretning, bilag A.l.
17 Jf. Ligeledes ottende EFRU-bere'cning, bilag A.l.
80 EFRU

5.0 DET FORENEDE KONGERIGE
158. Det forenede Kongerige forelagde i 1983 de reviderede 
regionaludviklingsprogrammer 1981-1985 i form af 38 nye programmer for 
perioden 1982-1986. Udvalget for Regionalpolitik afgav positiv udtalelse 
herom den 26. maj 1983 og den 21. oktober 1983.
27 af programmerne omfatter støtteområder Assisted Areas,  der er fastlagt 
i henhold til Industrial Development Act af 1982, ét program gælder 
støtteområdet Mid Wales (Mid Wales Aided Area),  der blev etableret ved 
Development of Rural Wales Act 1976, og 10 programmer vedrører en række 
områder (Designated Districts), der er udpeget i henhold til Inner Urban 
Area Act af 1978.
I almindelighed gives der i alle disse programmer en generel beskrivelse 
af målene for den økonomiske udvikling og af behovene for infrastruktur. 
Hovedmålsætningen er at sikre ligevægt mellem udbud og efterspørgsel på 
det regionale arbejdsmarked i de berørte områder ved at fremme sådanne 
investeringer inden for industri og handel, som bidrager til bevarelse 
eller opretholdelse af arbejdspladser.
I de forskellige programmer gives der en detaljeret beskrivelse af de 
mange påtænkte eller igangværende foranstaltninger og initiativer, det 
være sig i centralregeringens eller i de regionale og lokale myndigheders 
regi som enten vedrører støtteordninger til fremme af investeringerne i 
industrien, eller de investeringer, der er nødvendige til at forbedre de 
regionale infrastrukturers niveau og kvalitet. Skønt programmerne 
indeholder finansielle oplysninger om en lang række foranstaltninger, 
giver de ikke^mulighed for en samlet vurdering af de finansielle midler, 
der er til rådighed til regionaludviklingen (regionalstøtte, offentlige 
og private investeringer).
Den britiske regering påtænker en væsentlig omlægning af sin 
regionalpolitik på det industrielle område (dvs. den politik, der følges i 
de såkaldte Assisted Areas); den nye politik forventes at træde i kraft i 
efteråret 1984.
Kapitel V :  Regionaludviklingsprogrammerne 81

6.0 KAPITEL V I : EF-STRUKTURFONDENES INTEGREREDE
INTERVENTIONER
6.1 INTEGREREDE REGIONALUDVIKLINGSFORANSTALTNINGER
159. De retningslinjer, som Kommissionen vedtog i 1979 med henblik på at 
fremme gennemførelsen af integrerede regionaludviklingsforanstaltninger, 
blev yderligere styrket i 1983 gennem vedtagelsen af en rapport om 
mulighederne for at øge EF-strukturfondenes effektivitet18.
160. En integreret foranstaltning består af en række sammenhængende 
offentlige og private foranstaltninger og investeringer, som vedrører et 
afgrænset geografisk område, og til hvis gennemførelse såvel Fællesskabet 
via sine finansielle instrumenter med strukturelt sigte som de nationale 
og lokale myndigheder i medlemslandet bidrager, idet de supplerer 
hinanden. Gennemførelsen af en integreret foranstaltning forudsætter 
derfor en effektiv tidsmæssig og geografisk samordning mellem en række 
offentlige såvel som private partnere. Dette er vanskeligt, men til 
gengæld giver en sadan samtidig gennemførelse af sammenhængende 
foranstaltninger muligheder for at opnå en større effekt, end hvis 
foranstaltningerne blev gennemført uafhængigt af hinanden. Endvidere har 
disse områder i princippet en fortrinsstilling, når det drejer sig om 
adgang til Fællesskabets strukturfonde og finansieringsinstrumenter, og 
de har mulighed for at opnå støtte efter den højeste sats.
De ambitiøse målsætninger, der er opstillet for de integrerede 
foranstaltninger, skal ses på baggrund af de store vanskeligheder, der gør 
sig gældende i de områder, som er eller vil blive omfattet af en sådan 
foranstaltning.
6.1.1 To pilotforsøg under gennemførelse i Belfast og Napoli
6.1.1.1 BELFAST
DEN INTEGREREDE FORANSTALTNING I BELFAST
161. I 1983 blev der i det område, som omfattet af den integrerede 
foranstaltning i Belfast ,  ydet EFRU-støtte til en række projekter, ud 
over den støtte, der blev ydet som led i byfornyelsen (jf. følgende 
afsnit). EFRU-støtten beløb sig til 2,9 mio ECU fordelt således:
Infrastruktur 0,15 mio ECU 
Bytrafik og hertil knyttede projekter 1,57 mio ECU 
Havnen i Belfast 0,75 mio ECU 
Vandafledning i forbindelse med Lagan-floden 0,39 mio ECU 
I alt 2,86 mio ECU
18 Mulighederne for at øge EF-strukturfondenes effektivitet, Kom(83) 501 
af 28. juli 1983.
Kapitel VI :  EF-strukturfondenes integrerede interventioner 83

De nordirske myndigheder har foretaget en gennemgang og ajourføring af det 
først udarbejdede materiale vedrørende den integrerede foranstaltning. 
Det reviderede materiale ventes forelagt Kommissionen medio 1984.
BYFORNYELSE I BELFAST
162. Rådet vedtog den 21. juni 1983 Kommissionens forslag til forordning 
om iværksættelse af en ekstraordinær fællesskabsaktion med henblik pa 
byfornyelse i Nordirland (Belfast)19.
Aktionen går ud på at yde indtil 100 mio ECU til 
byfornyelsesforanstaltninger i Belfast over en periode på tre år, idet der 
vil blive ydet 70% i støtte til projekter, som opfylder de fastsatte 
betingelser.
Der skal som led i denne aktion ydes fællesskabsstøtte til en bred vifte 
af infrastrukturprojekter bortset fra boligbyggeri, der kan bidrage til 
byfornyelsen i Belfastområdet, samt til forbedringen af befolkningens 
levevilkår og af miljøet.
På grundlag af ovennævnte forordning' traf Kommissionen den 23. december 
1983 beslutning om at tildele en første støttetranche på 32 mio ECU til 71 
projekter. Beløbet finansieres over de bevilligner, der er afsat til 
EF-foranstaltninger i forbindelse med de integrerede foranstaltninger 
(budgetkonto 5411).
6.1.1.2 DEN INTEGREREDE FORANSTALTNING I NAPOLI
163. Den integrerede foranstaltning i Napoli blev fortsat i 1983. Det 
faste kontor i Napoli, der samarbejder med den tekniske arbejdsgruppe, har 
foretaget en ajourføring af arbejdsprogrammet.
De investeringer og projekter, der påtænkes gennemført som led i 
foranstaltningen, beløb sig ved udgangen af 1983 til 8 549 ECU.
Beløbet fordeler sig således mellem de forskellige organer, der er 
ansvarlige for gennemførelsen: Cassa per il Mezzogiorno (3 513) - Napoli 
kommune (817) - regionen Campania (844) - andre organer (3 375).
Omkostningerne i forbindelse med de igangværende projekter beløb sig til 
4 817 mio ECU (56?o af det samlede beløb). Det allerede udførte arbejde har 
kostet 987 mio ECU, heraf 370 mio ECU i 1983.
Den tekniske arbejdsgruppe holdt i 1983 tre møder, hvor man undersøgte, 
hvorledes arbejdet og projekterne skred frem, og forberedte 
arbejdsprogrammer for 1984.
Det bør bemærkes, at de alvorlige politiske problemer, som de kommunale 
myndigheder står overfor, har medvirket til, at man har måttet udsætte en 
række vigtige finansieringsafgørelser vedrørende nogle af de højest 
prioriterede projekter, der indgår i foranstaltningen.
I 1983 ydede EFRU 77,40 mio ECU i støtte til gennemførelsen af projekter i 
forbindelse med den integrerede foranstaltning. Dette beløb var fordelt 
på følgende måde:
Naturgasnet i Napoli og 27 tilstødende kommuner 46,30 mio ECU 
Jernbanestationerne i Chiaio og Montesanto 3,10 mio ECU 
Alifana-jernbanelinjen (første fase) 23,00 mio ECU 
Vandbygning 1,20 mio ECU 
Industriinvesteringer (13 projekter) 3,80 mio ECU
19 EFT L 171 af 29.6.83, s. 1.
84 EFRU

6.1.2 Forberedende undersøgelser i forbindelse med integrerede  
foranstaltninger
164. Budgetkonto 5410 ("Forarbejde vedrørende de integrerede 
foranstaltninger") giver Kommissionen mulighed for at deltage i 
finansieringen af de undersøgelser, der er nødvendige for iværksættelsen 
af en integreret foranstaltning eller af en ny fase af en allerede 
igangværende foranstaltning. Kommissionen giver prioritet til 
undersøgelser:
• der vedrører regioner eller områder med særlig presserende problemer;
• hvor der er de største chancer for at opnå praktiske resultater, der 
umiddelbart vil kunne anvendes af de nationale myndigheder og af 
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber;
• der tager sigte på at klarlægge de problemer, der hæmmer de integrerede 
foranstaltningers igangsætning og forløb;
• der vedrører dele af en integreret foranstaltning, der på grund af deres 
art og komplekse karakter kræver særlig forberedelse;
• der kan belyse, hvilke metoder der skal vælges i forbindelse med 
integrerede udviklingsforanstaltninger.
Iniatiativet til de forberedende undersøgelser skal komme fra eller 
ihvertfald støttes af den pågældende medlemsstats kompetente myndighed.
165. Af de fire undersøgelser, der ved udgangen af 1982 var indgået 
forpligtelser på for i alt 410 000 ECU, blev de tre afsluttet i 1983. Det 
fælles formål med de to første var at undersøge mulighederne for at 
indføre et multimodalt transportsystem i Grækenland og Italien med 
henblik på at skabe forbindelser mellem Vesteuropa og Mellemøsten via 
Salentohalvøen, Ipiros og Thessalia.
Den tredje undersøgelse tog sigte på at forberede en ny fase af den 
integrerede foranstaltning i Napoli. Den fjerde undersøgelse, der 
vedrører saneringen af to historiske kvarterer i Napoli, blev fortsat i 
1983 og er stadig ikke afsluttet.
166. Kommissionen rådede i 1983 over to mio ECU til finansiering af 
sådanne forberedende undersøgelser, og der blev disponeret over hele 
dette beløb.
De iværksatte undersøgelser tager sigte på følgende:
BELGIEN
• LIÉGE: faglig og finansiel bistand til oprettelse af nye små
virksomheder i et jern- og stålområde under omstilling.
NEDERLANDENE
• GRONINGEN: udarbejdelse af et samlet program omfattende projekter
vedrørende landbrug, uddannelse, handel, industri, turisme, og 
forskellige infrastrukturer.
DET FORENEDE KONGERIGE
• STRATHCLYDE: samordning af de lokale og nationale ressourcer med de
ressourcer, der stilles til rådighed af Fællesskabet, for at opnå de 
bedst mulige resultater i forbindelse med udviklingen af byen Glasgow.
• SCILLY-ØERNE:  udarbejdelse af en integreret handlingsplan til løsning 
af øernes økonomiske, sociale og økologiske problemer.
• MERSEYSIDE: udarbejdelse af et samlet program med henblik på fuld
udnyttelse af de muligheder, der findes i forbindelse med havnen,
Kapitel VI :  EF-strukturfondenes integrerede interventioner 85

Mersey-floden, kajanlæggene, omgivelserne, turismen, transportsektoren 
og industrien.
• HUMBERSIDE: forbedring af de sociale og økonomiske forhold samt af
miljøet i Humberside ved hjælp af en integreret strategi. Det er især 
problemerne inden for industrien, fiskeriet og jern- og stålsektoren, 
der vil blive undersøgt.
• BELFAST: optimal udnyttelse af arealer i den vestlige del af^Belfast, 
der i vid udstrækning ligger uudnyttede hen, navnlig i det område, hvor 
man forsøger af fremme nye aktiviteter (Belfast Entreprise Zone). Disse 
arealer er velegnede til virksomheder, handelsvirksomhed, boligbyggeri, 
rekreative formal samt til oprettelse af en landbrugsbedrift i bymiljø.
FRANKRIG
• ARIÉGE:  udarbejdelse af et program, der tager sigte på at fastholde de
unge i området, at udnytte dette bedre samt at sikre etableringen af
infrastrukturer.
• MINEOMRÅDER SAMT JERN- OG STÅLOMRÅDER I NORD-PAS-DE-CALAIS:
udarbejdelse af et støtteprogram for industrisektoren, servicesektoren 
og landbrugs- og levnedsmiddelsektoren samt forbedring af
infrastrukturerne.
• DEN SYDLIGE DEL AF AVEYRON OG DEN SYDØSTLIGE DEL AF TÅRN :  udarbejdelsen 
af et program vedrørende bedre udnyttelse af landbrugsproduktionen, 
udvikling af traditionelle og nye former for industrivirksomhed samt 
udnyttelse af mulighederne for turisme.
• DEN NORDLIGE DEL AF MASSIF CENTRAL: udarbejdelse af et program
vedrørende bedre udnyttelse af landbrugsproduktionen, udvikling af 
kvægbrug og skovbrug samt fremme af turismen.
• JERN- OG STÅLOMRÅDET I DEN NORLIGE DEL AF LORRAINE:  udarbejdelse af et 
støtteprogram vedrørende industriel omstilling, uddannelse, 
boligbyggeri, landbrug og telekommunikation.
Der er truffet beslutning om fire andre undersøgelser, der vedrører Wales 
(UK), en gruppe kommuner i Nord-Pas-de-Calais (F) ,  regionen Pornesia i 
Lazio (I) og Kozani (GR).
Eftersom der først blev truffet beslutning om de fleste af disse 
undersøgelser i slutningen af 1983, har der i dette år kun været tale om 
beskedne udbetalinger (369 000 ECU).
På baggrund af erfaringerne fra de to første år forekommer det mere og 
mere nødvendigt, at de midler, der er afsat til sådanne undersøgelser, 
ligeledes kan anvendes til gennemførelse af pilotforanstaltninger.
6.2 VIDEREFØRELSEN AF DE INTEGREREDE UDVIKLINGSPROGRAMMER
167. I de integrerede udviklingsprogrammer lægges der især vægt pa en 
planlægning af udviklingen i et område eller en mindre region som helhed, 
hvor de naturlige handicap og de eksisterende landbrugsstrukturer er 
skyld i en lav produktivitet, og hvor der kun er meget få muligheder for 
at udøve andre erhverv.
For at afhjælpe sådanne vanskeligheder er det tanken at udarbejde 
programmer, der med udgangspunkt i områdets situation og specifikke 
ressourcer tager sigte på sammtidig at fremme udviklingen af landbruget og 
af sektorerne uden for landbruget.
Til dette formål foreskriver grundforordningerne for de integrerede 
programmer, at EUGFL1s udviklingssektion foruden de interventioner, der 
allerede er fastsat i de eksisterende direktiver og forordninger, skal yde 
et supplerende finansielt bidrag til dækning af "nye" foranstaltninger 
eller for at lette og fremskynde gennemførelsen af de allerede planlagte 
foranstaltninger. Disse interventioner skal ledsages af interventioner 
fra EF's andre strukturfonde: uddannelsesforanstaltninger under Den
86 EFRU

europæiske Socialfond og foranstaltninger henhørende under Den europæiske 
fond for Regionaludvikling (specielt vedrørende infrastrukturer og 
erhvervsmæssige aktiviteter, bl.a. støtte til SMV, til 
håndværksvirksomheder samt til turismen i landdistrikter).
Der blev i 1981 vedtaget tre integrerede udviklingsprogrammer for 
henholdsvis :
• de vestskotske øer (Outer Hebrides) i Det forenede Kongerige20
• departementet Lozère i Frankrig21
• det sydøstlige Belgien22
Hidtil er kun programmerne for de vestskotske øer og Lozère blevet 
igangsat. Programmet for det sydøstlige Belgien var ved udgangen af 1983 
endnu ikke blevet meddelt Kommissionen.
6.2.1 Det integrerede udviklingsprogram for de vestskotske øer
168. Disse øer lider under en række alvorlige naturlige handicap. Bortset 
fra landbruget er fiskeri og håndværk de vigtigste erhverv. 
Kommunikationsmidler og transportinfrastrukturer er af afgørende 
betydning for øernes udvikling.
I 1983 modtog de vestskotske øer 6,98 mio ECU i støtte fra EFRU, 
hovedsagelig med henblik på forbedring af vejnettet. Der blev ligeledes 
ydet støtte til oprettelse af småværksteder samt til gennemførelse af en 
undersøgelse til bestemmelse af linjeføringen for sø-elkabler mellem 
Skotland og disse øer. Projekterne vedrørende de vestskotske øer 
behandles som en prioritet, og støttesatsen er 40« på grund af 
projekternes sammenhæng med det integrerede udviklingsprogram.
6.2.2 Det integrerede udviklingsprogram for Lozère
169. Ifølge den rapport, som Association du Programme de Développement 
Intégré de la Lozere har fremlagt vedrørende programmets forløb, har EFRU 
ikke finansieret nogen foranstaltninger i forbindelse hermed i 1983.
Det er meningen, at EFRU via den særlige fællesskabsaktion vedrørende 
udvidelsen (forordning (EOe ØF) nr. 2615/80) skal finansiere adgangsveje 
til de fremtidige håndværks- og industriområder. Imidlertid synes der at 
være problemer med iværksættelsen af den nævnte forordning, i hvert fald 
hvad angår de turistmæssige investeringer.
For at fremme etableringen af vejforbindelser til den pågældende region 
vil det være ønskeligt, at der i de kommende år sker en fortsat forøgelse 
af forpligtelsesbevillingerne til vejarbejder, og at EFRU bliver 
inddraget.
6.3 FORBEREDELSEN AF DE INTEGREREDE MIDDELHAVSPROGRAMMER
Rådets forordning EOe ØF nr. 1939/81 vedrørende De vestskotske øer, 
EFT nr. L 197 af 20.7.1981.
Rådets forordning EOe ØF nr. 1940/81 vedrørende Lozere, EFT nr. L 197 
af 20.7.1981.
Rådets forordning EOe ØF nr. 1941/81 vedrørende Belgien, EFT nr. L 197 
af 20.7.1981.
Kapitel VI :  EF-strukturfondenes integrerede interventioner 87

170. Kommissionen forelagde i september 1983 Rådet et forslag til 
forordning om de integrerede middelhavsprogrammer23 .  Disse programmer 
tager sigte på iværksættelsen af en global og alsidig udviklingsstrategi 
for landdistrikterne i visse middelhavsregioner ^i Frankrig, Italien og 
Grækenland. De omfatter foranstaltninger af både landbrugsmæssig og 
ikke-landbrugsmæssig karakter og supplerer og styrker de allerede 
eksisterende EF-strukturfondes virksomhed.
Desuden traf Kommissionen i december 1983 afgørelse om gennemførelse af 
pilotforanstaltninger og undersøgelser som forberedelse til 
iværksættelsen af de integrerede middelhavsprogrammer til i alt 5,8 mio 
ECU25.  Denne støtte finansieres ved hjælp af de bevillinger, der under 
budgettets artikel 550 er opført til forberedelse af integrerede 
middelhavsprogrammer.
Blandt disse forberedende undersøgelser og pilotforanstaltninger træder 
den regionale diminsion særlig tydeligt frem i forbindelse med følgende 
mikroproj ekter:
Italien:
• området Ogliastra, Nuoro, i regionen Sardinien;
• de indre områder af provinsen Viterbe i regionen Lazio;
• landdistrikterne i regionen Abruzzi.
Frankrig:
• de indre områder af regionen Korsika;
• departementet Hérault.
Grækenland:
• præfekturet Lesbos;
• præfekturet Ioannina;
• præfekturet Evritania;
• regionen Prespes, præfekturet Florina;
• øen Lemnos,  præfekturet Lesbos
samt i forbindelse med følgende undersøgelser eller forskningsaktioner:
• Toscana, Italien
• Pyrénées,  Frankrig.
23 Forslag til Rådets forordning (EOe ØF) om indførelse af de integrerede 
middelhavsprogrammer, EFT nr. C 251 af 19. september 1983.
24 Kommissionens forslag vedrørende de integrerede middelhavsprogrammer, 
del I og II-KOM (83) 24 af 17. marts 1983.
25 EFT nr. L 44 af 15. februar 1984.
88 EFRU

Tal for 1983 og 1975-1983

V3O
TABEL 23
STØTTE, HVOROM DER BLEV ANSØGT I  1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER
(  M i  o )
Medlems- 1ndust ri - serv ice- Inf rastrukturer Unde rsøqe1  se r 1  alt
sta t v i  rks.,håndværk
Na t.mønt. ECU**Na t.mønt. ECU**Na t.mønt. ECU**Na t.mønt. ECU**
B 12*1,65 2,711  521,19 33, 13 17,00 0,371  662,89 36,22
DK 17,85 2,18 156,50 19,15 20,00 2,95 199,35 23,78
D 13*1,03 59,27 36,23 16,02 0,03 0,01 170,29 75,30
GR 1,05* 12,95 32.25* 396,95 0,07* 0,91 33,37* 910,31
F 326,9*1 97,55 1  939,30 281,39 - -2 261,29 328,89
IRL 19, 77 27, 18 70,71 97,21 - - 90,99 129,90
1 69,57* 50, 77 1  202,96* 877,53 39,29* 29,99 1  306,27* 953,29
NL - - 92,97 16, 77 0,17 0,07 92,69 16,89
UK 50, 13 87,93 219,03 382,02 2, 19 3,73 271,30 973,18
EUR 10 290,05 2 119,69 32,52 2 992,21
* 1  m i I  i  a rde r.
** ECU-kurser fo rdecembe r 1983 (se bilag D)COH-G
cn
a o52 joc o
” s
CO a HH g >
H G
d  0 9  G
fe K £ q < w
* - <  a>
§ Z
i o530 o
Vø00u>
n
?oa

TABEL 24
ANTAL PROJEKTER, HVORTIL DER BLEV ANSØGT OM STØTTE
I 1983
EFRU,  STØTTEAKTIONER
Medlems­
statIndustri-,  
service- og 
håndværksv.Infrastrukturer Undersøgelser I alt
B 12 106 1 119
DK 36 93 1 130
D 195 54 1 250
GR 45 209 3 257
F 373 1 090 0 1 463
IRL 24 86 0 110
I 171 1 500 49 1 720
L 0 0 0 0
NL 0 10 1 11
UK 136 876 30 1 042
EUR 10 992 4 024 86 5 102
Tal for 1983 og 1975-1983 91

TABEL 25
DEN SAMLEDE EFRU-STØTTE I  1983 SAMT I  PERIODEN 1975-1983
(Mio ECU)
Med 1  ems- 1983 1975-1983
stat Støtte- Sær 1  i  ge EFRU i  alt Støtte- Sær 1  i  ge EFRU i  alt
akt ioner akt i  one r akt i  oner akti one r
1981-1983
B 8,86 _8,86 81,20 0,97 82, 17
DK 22,90 - 22,90 107,28 107,28
D 93,79 - 93,79 935,56 - 935,56
GR 355,99- 355,99 830,29- 830,29
E 285,93- 285,93 1  915,87 28,23 1  999,10
IRL 102,20 9,35 106,55 559,32 7,57 561,89
1 818,93- 818,93 3 596,98 21,17 3 568,15
L - - - 7,29- 7,29
NL 20,13- 20,13 120,57- 120,57
UK 958,39 1,98 959,87 2 115.95 21,22 2 137,17
EUR 10 2 115,52 5,83 2 121,35 9 215,26 79. 16 9 299,92

TABEL 26
ANTAL STØTTEDE PR0JEK1ER I  1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER
Med 1  ems- Industri-, håndværks- og nfrastrukturer Undersøge I  ser 1  alt
stat servicevi rksamhed
1  nveste- 1  nveste- 1  alt 1  nveste- I  nveste- 1  alt
ringer r i  nge r r i  nge r r i  nge r
> < > <
10 Mio ECU 10 Mio ECU 10 Mio ECU 10 Mio ECU
B• 7 7 35 35 1 93
D K - 11 11 1 91 92 1 109
D 19 158 177- 55 55 1 233
G R - 37 37 19 158 172 1 210
F 5 22*4 229 29 708 732 961
I R L 5 17 22 11 71 82- 109
1 3 187 190 32 813 895 1 035
NL- 3 3 1 10 11 1 15
UK 13 1  10 123 32 800 832 22 977
E U R  1 0 15 75*4 799 115 2 791 2 856 27 3 682

Vø4>
TABEL 27
ANTAL STØTTEDE PROJEKTER I  PERIODEN 1975-1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER
Med 1  ems- Industri-, håndværks- og Inf rastrukturer Undersøge 1  ser 1  alt
stat servicevi rksomhed
1  nveste- I  nveste- 1  alt 1  nveste- l  nveste- 1  alt
r i  nge r r i  nge r r i  nge r r i  nge r
> < > <
10 Mio ECU 10 Mio ECU 10 Mio ECU 10 Mio ECU
B 9 60 69 1 276 277 1 397
DK 1 138 139 10 511 521 9 669
D 86 1  319 1  905 10 612 622 1 2028
GR 1 89 85 90 569 609 9 698
F 68 1  955 1  523 1  19 2 010 2 129 - 3697
IRL 30 225 255 62 979 591 3 799
1 23 1  295 1  318 169 6 511 6 675 15 8008
L - - - - 9 9- 9
NL 3 1  1 19 12 39 51 1 66
UK 98 615 713 1  77 9 295 9 972 28 5213
EUR 10 319 5 202 5 521 590 15 311 15 901 57 21979PI
piSOcs>t - ·
C/lHQ
Opi
"O
70OH>COPIf
>
3
HHozpi70VO 00 <_o
P0
h3PI
SO
H HooPIz
PI►n
7 0G

H0 )
OH
VO
0 0LO
O00
\D^4LnIh - »VO00
COTABEL 28
TILDELT STØTTE I  1983 
EFRU, STØTTEAKT I  ONER
(Mio ECU)
Med I  ems- Industri-, håndværks- og nfrastrukturer Undersøge 1  ser 1  alt
stat servicevi rksomhed
I  nveste- 1  nveste- 1  alt 1  nveste- 1  nveste- 1  alt
ringer r i  nge r ri nger ringer
> < > <
10 Mio ECU 10 Mio ECU 10 Mio ECU 10 Mio ECU
B_1,42 1,42_7,07 7,07 0, 37 8,86
DK - 0,83 0,83 3,96 15, 16 19,12 2,45 22,40
D 14,78 18,44 33,22- 10,51 10,51 0,01 43,74
GR- 11,10 11,10 276,14 68,15 344,29 0,05 355,44
F 8,67 23,37 32,04 170,64 82,75 253,39- 285,43
IRL 14,99 9,29 24,28 52,39 25,53 77,92 “ 102,20
I
19, 15 41,91 51,06 441,26 326,61 767,87 - 818,93
NL- 1,08 1,08 5,92 13,06 18,98 0,07 20, 13
UK 31,81 43,85 75,66 108,89 271,28 380,17 2,56 458,39
EUR 10 79,40 151,29 230,69 1  059,20 820,12 1  879,32 5,51 2 115,52gsG  C*1
" 5CO M H H w > q2w H 3  w
rooo
o ^
S VOs 00
vOLo

vDO'
TABEL 29
TILDELT STØTTE I  PERIODEN 1975-1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER
(Mio ECU)
Med 1  ems- Industri-, håndværks- og Inf rastrukturer Undersøge 1  ser I  alt
stat se rv i  cev i  rksomhed
I  nveste- 1  nveste- 1  alt 1  nveste- 1  nveste- 1a 11
ringer ringer r i  nge r r i  nge r
> < > <
10 Mio ECU 10 Mio ECU 10Mio ECU 10Mio ECU
B 12,17 15,62 27,79 1,84 51,20 53,04 0,37 81,20
DK 0,70 9,09 9,79 29,57 62,87 92,44 5,05 107,28
D 95, 16 148,38 243,54 36, 79 155,22 192,01 0,01 435,56
GR 5,76 27,86 33,62 485,01 311,42 796,43 0,24 830,29
F 137,47 165,78 303,25 793,92 318,70 1112,62 - 1415,87
IRL 68,67 86,85 155,52 297,49 100,66 398,15 0,65 554,32
1 116,22 265,18 381,40 2021,91 1135,85 3157,76 7,82 3546,98
L - - - - 7,24 7,24- 7,24
NL 12,41 5,89 18, 30 58, 73 43,47 102,20 0,07 120,57
UK 390,68 142,38 533,06 522,33 1057,60 1579,93 2,96 2115,95
EUR 10 839,24 867,03 1  706,27 4247,59 3244,23 7491,82 17,17 9215,26PI6PI
s
C/J
pi
G

INVESTERINGER,TABEL 30
HVORTIL DER BLEV YDET STØTTE I  
EFRU, STØTTEAKTIONER1983
(Mio ECU)
Med 1  ems- Industri-, håndværks- og 1  nf rastrukturer Undersøge 1  ser 1  alt
stat servicevi rksomhed
I  nveste- 1  nveste- 1  alt 1  nveste- 1  nveste- 1a 11
r i  nger ringer ringer ringer
10 Mio ECU 10 Mio ECU 10 Mio ECU 10 Mio ECU
B - 15,72 15,72 . 23,61 23,61 0,74 40,07
DK - 8,55 8,55 17, 73 40,47 58,20 4,89 71,64
D 427,88 429,63 857,51 - 35,56 35,56 0,03 893,10
GR 59, 19 59, 19 804,69 219,88 1024,57 0, 10 1  083,86
F 133,76 338,12 471,88 2 137, 10 319,08 2456,18 - 2 928,06
IRL 116,69 52,32 169,01 881,85 81,39 963,23 - 1  132,25
1 86,49 223,91 310,40 2 247,06 893,11 3140,17 “ 3 450,57
NL • 10,46 10,46 19, /5 45,02 64, 76 0, 14 75, 36
UK 390,48 276,32 666,81 825,08 932,56 1757,64 5,76 2 430,21
EUR 10 1  155,31 1  414,22 2 569,53 6 933,25 2 590,67 9523,92 11,66 12 105,11CA
SPO
►— *vOOO
CO

TABEL 31
INVESTERINGER, HVORTIL DER BLEV YDET STØTTE I  PERIODEN 1975-1983
EFRU, STØTTEAKTIONER
(Mio ECU)
Medlems- Industri-, håndværks- og 1  nfra st ruktu re r Undersøge 1  ser 1  alt
stat serv i  cevi rksomhed
1  nveste- 1  nveste- 1  alt 1  nveste- 1  nveste- 1  alt
r i  nge r r i  nge r ri nger ringer
10 Mio ECU 10 Mio ECU 10 Mio ECU 10 Mio ECU
B 194,2*4 201,56 395,49 15,02 192,31 207,33 0, 74 603,56
D K 10,92 122,36 133,28 128,60 209,96 338,55 11,23 483,06
D 2 752,32 3 373,45 6 125,77 312,76 569,25 882,01 0,03 7 007,81
G R 63,00 164,96 227,96 1  682,97 1  342,07 3 025,04 0,46 3 253,46
F 2 850,70 2 422,32 5 273,02 4 430,07 1  194,05 5 624,12- 10 897,14
IRL 1  645,23 565,49 2 210,71 6 762,46 351,36 7 113,82 1,61 9 326,15
1 931,16 1  455,43 2 386,59 13 578,33 3 538,53 17 116,86 16,24 19 519,68
L - - - - 40,47 40,47- 40,47
NL 132,06 51,85 183,91 325,82 166,96 492,78 0, 14 676,82
UK 5 549,26 1  038,46 6 587,72 6 847,87 4 161,41 11 009,28 6,64 17 603,64
EUR 10 14 128,89 9 395,56 23 524,45 34 083,90 11 766,36 45 850,26 37,09 69 411,80soCO
5 0H
to50t —(OOtoz

TABEL 32
STØTTENS FORDELING PA INFRASTRUKTURKATEGORI ER I  1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER
(Mio ECU)
Infrastrukturkategorier I  nvesteri nger 
> 10 Mio ECU
Projekter StøtteI  nveste r i  nge r 
< 10 Mio ECU
Projekter StøtteI  alt
Projekter Støtte
Knyttet til produktive aktiviteter 
T ransport 
Telekommun i  kat ion 
Energ i  
Vandbygni ng 
Miljøet
7. Uddannelse, kultur, sport, fritid1. 
2.
3.
4.
5.
612
35
7
2 1
37129,5 
178,1 
44,3 
386,9 
310, 7
9,7266
807
661
449
474
19
6573,5
233.9 
106,4
256.9 
124,2
10,4
14,8278
842
668
470
511
19
6 8203.0
412.0
150.7
643.8
434.9
10.4
24.5
I  alt 115 1  059,2 2 741 820, 1 2 856 1 879,3
Investeri ngsomkostn i  ng 
National støttea 11 6 933,3 
2 951,22 590,7 
2 466,39 523,9 
5 417,5
En del 8f oplysningerne vedrørende projekter, der indgår i  en samlet ansøgning, 
beror på et skøn.
De anførte tal er således kun vejledende.

TABEL 33
STØTTENS FORDELING PA INFRASTRUKTURKATEGORI ER I  PERIODEN 1975-1983
EFRU, STØTTEAKTIONER
(Mio ECU)
Infrastrukturkategorier 1  nveste ri nge r 
> 10 Mio ECU1  nveste r i  nger 
< 10 Mio ECU1  alt
Projekte r Støtte Projekte r Støtte Projekte r Støtte
1. Knyttet til produktive aktiviteter
2. Transport
3. Telekommunikation 
9. Energi
5. Vandbygning
6. Mi 1jøet
7. Uddannelse, kultur, sport, fritid78
233
37
99
171
19
8990.8 
1  235,6
369,6
887.9 
1  197,1
85,2
37,02 923 
6 073 
1  692 
1  152
3 993 
132 
396395.8 
1  182,2
399,5
373.9 
797, 3
91,2
109,22 501 
6 306 
1  729 
1  201
3 619 
196 
909836,6 
2 917,8 
719, 1  
1  261,3 
1  999,9 
126,9 
191,2
1  alt 590 9 297,7 15 311 3 299,1 15 901 7 991,8
Investeringsomkostning i  alt 
Nat iona 1  støtte39 083.9 
19 555,811 766,9 
10 653,895 850,3 
25 209,6
En del af oplysningerne vedrørende projekter, der indgår i  en samlet ansøgning, 
beror på et skøn.
De anførte tal er således kun vejledende.

TABEL 3*4
STØTTENS FORDELING PA INDUSTRI-, HÅNDVÆRKS- OG SERVICEVIRKSOMHED I  1983
EFRU, STØTTEAKTIONER
(Mio ECU)
Sektorer Investeringer I  nveste r i  nge r 1a 11
NACE > 10Mio ECU < 10 Mio ECU
Projekt. Støtte Arbejds- Projekt. Støtte Arbejd s- Projekt. Støtte Arbejds-
p1  adser pladser pladser
1. Energi 1 1,5 2 100 1 0,7 300 2 2,3 2 400
2. Mineraler og deres derivater.
kemisk industri 6 7,4 1  450 119 32,3 7 290 125 39,7 8 740
3. Meta I  forarbejdende, fin-
mekanisk og optisk industri 25 52, 1 13 930 301 60,218 670 326 112, 3 32 600
4. Anden fremstillingsvirksomhed
13 18,3 2 060 315 54,315 490 328 72,6 17 550
5. Bygge- og anlæggsvirksomhed - - - 2 0,1 40 2 0, 1 40
6. til 9. Tjenesteydelser “ - - 16 3,6 780 16 3,6 780
I  alt 45 79,4 19 540 754 151,3 42 570 799 230,7 62 110
Investeringsomkostning i  alt 1  155,3 1  414,2 2 569,5
National støtte 215,4 321,9 537, 3
En del af oplysningerne vedrørende projekter, der indgår i  en samlet ansøgning, 
beror pi et skøn.
De anførte tal er således kun vejledende.C / l
Oo

oN>
COH
STØTTENS FORDELING PA INDUSTRI-TABEL 35
HÅNDVÆRKS- OG SERVICEVIRKSOMHED I  PERIODEN 1975-1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER
(Mio ECU)
Sektorer
NACE1nvester i  nger 
> 10 Mio ECUI  nveste r i  nger 
< 10 Mio ECU1  alt
P ro j e k t. Støtte Arbejds­
pladserProjekt. Støtte Arbejds- 
p1  adserProjekt. Støtte Arbejds­
pladser
1. Energi
2. Mineraler og deres derivater, 
kemisk industri
3. Meta I  forarbejdende, fin­
mekanisk og optisk industri
4. Anden fremstillingsvirksomhed
5. Bygge- og anlægsvirksomhed
6. til 9. Tjenesteydelser5
86
151
72
1
472, 3
149,2
486,4
126,7
0,5
9,28 090
26 430
130 680
20 890 
60 
2 13013
842
2 139
2 019 
13 
1765,6
168,3
380, 1
289,5 
1,4 
22, 11  480
46 320
194 430
128 310 
800 
9 75018
928
2 290
2 091 
14 
18077,8
317,6
866,4
416, 3 
1,9
26,29 570
72 750
325 110
149 200 
860 
11 880
1  alt 319 839,2 188 280 5 202 866,9 381 090 5 521 1  706,2 569 370
Investeringsomkostning i  alt 
Na t i  ona1  støtte14 128,9 
2 281,09 395,6 
1  892,123 524,5 
4 173,1
En del af oplysningerne vedrørende projekter, der indgår i  en samlet ansøgning, 
beror på et skøn.
De anførte tal er således kun vejledende.CA H 
S  Z<  CO
m
3G

TABEL 36
FORDELING MELLEM MEDLEMSSTATERNE AF STØTTEN TIL I  NFRASTRUKTURER I  1983
EFRU, STØTTEAKTIONER
(Mio ECU)
Med 1  . Knyttet t i  1 T ransport Te 1ekommu- Ene rg i Vandbvqn i  nq Mi 1  jøet Uddanne 1  se. 1  alt
stat produkt i  ve n i  ka t i  on ku 1  tur, sport
akt i  vi teter fritid
B 2, 36 1,76 0,00 0,00 1,12 1,46 0, 36 7,07
DK 0,00 19,24 0,40 3,25 1,19 0,00 0,07 19, 12
D 8,37 0,00 0,00 0,00 1,81 0,00 0, 33 10,51
GR 8,76 56, 12 17,21 238,82 20,57 0,00 2,80 344,29
F 0,00 83,47 57,99 110,24 0, 10 0,00 1,58 253,39
IRL 0,00 37,68 16,50 0,00 23,79 0,00 0,00 77,92
1 135,03 67,57 0,00 262,76 300,04 0,50 1,97 767,87
L 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
NL 2,61 15,09 0,00 0,00 0,00 0,00 1,29 18,98
UK 95,87 136,06 58,61 28,73 86, 35 8,45 16, 11 380,17
EUR 10 203,00 411,99 150,71 643,81 434,87 10,41 24,53 1  879,32
En de 1  af oplysningerne vedrørende projekter, der indgår i  en samlet ansøgning,
beror på et skøn.
De anførte tal er således kun vejledende.

o
TABEL 37
FORDELING MELLEM MEDLEMSSTATERNE AT STØTTEN 
TIL INDUSTRI-, HÅNDVÆRKS- OG 
SERVICESEKTOREN I  1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER
(Mio ECU)
Med 1  ems- Ene rg i Minera ler og Meta 1  fora rbej- Anden f rems- Bygge- og Tjenestey- 1  alt
stat deres derivater. dende, fin- t i  11 i  ngsv irk- an lægsvi rk- delser
kemisk industri mekan i  sk og somhed somhed
optisk industri
B 0,00 0, 38 0,20 0, 78 0,06 0,00 1,42
DK 0,00 0, 19 0,21 0,42 0,00 0,00 0,83
D 0,00 «1,02 17,89 11,15 0,00 0,17 33,22
GR 0,00 2,35 2,30 3,87 0,00 2,58 11,10
F 0,00 3,96 18,34 9, 74 0,00 0,00 32,04
IRL 0,00 0,00 23,95 0, 32 0,00 0,00 24,28
1 0,00 15,20 15,62 19,65 0,00 0,60 51,06
L 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
NL 0,00 0,49 0,00 0, 36 0,00 0,23 1,08
UK 2,28 13, 16 33,80 26,29 0,09 0,05 75,66
EUR 10 2,28 39,75 112,31 72,58 0,15 3,62 230,69O
gWft —i
§
K>t-·
<j 3
l ån w a
PO M G O S  
-  O  CO
cn
m wH H 
HP)>> Q5d H O)
h <  m w
3 o § ^:► t  n  w wp·? c/i >JH  w  >
3 Z TZ o wM  5 0  H  5DMQ 
Z  H
vo H 
OD l—I 
0 3  f 1
En del af oplysningerne vedrørende projekter, der indgår i  en samlet ansøgning, 
beror på et skøn.
De anførte tal er således kun vejledende. GC r t
cn*n50G

TABEL 38
BUDGETSITUATIONEN 1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER
1. UDNYTTELSE AF FORPLIGTELSESBEVILLINGERNE
(Mio ECU)
Disponible forpligtelsesbevillinger i  1983 Udnyttelse i  
1983Disponible
bev i  11 i  nger 
pr. 31.12.83Bev i  I  I  i  nge r
opført på 
budgettet 
for 1983Bev i  11 i  nge r,
der henstår
f ra
1982
(1)Bevil., der er blevet disponible ved:
1  alt frigørelse af 
t i  d1  i  gere 
forpi i  gte 1  serkurssv i  ngn i  nge r 
i  forb. m. tid­
ligere forplig­
telserI  ndgåede 
forpI i  gte I  ser 
(2)
1 909,50 78,82 92,64 83,33 2 164,29 2 121,61 42,68vooa
o>
O03
Oo
03
2. UDNYTTELSE AF BETALINGSBEVILLINGERNE
(Mio ECU)
Disponible betalingsbevillinger i  1983 Udbeta1  i  nger i  1983 1kke-udnyttede betalingsbevil­
linger pr. 31.12.1983
Fremf. fra 1982 
(1) (b)Bevi I.  for 1983 1  alt Over fremfør- 
sler 1982Over bev i  I  - 
Iinger 19831  alt F remførsIe r 
1982Bev i  11 i  nge r 
1983
97,96 1 180,00 1  277,96 97,96 1  148,64 1 246,60 - 31,3600 pi c;*1 S50 CD
c  p i 
-  H  co
u i hH H  H  > Q C W i >  m  I  H Gl - lO w
g å 0 0n  25 OZ I-
P »  VO
50 Oo 
0 33. UDVIKLINGEN MED HENSYN TIL DE INDGÅEDE FORPLIGTELSER
(Mio ECU)
Forp1  i  g te 1  ser
indg.1975-1982 
og endnu ikke 
indfriet pr. 
1.1.1983Frigjorte
be 1  øb 
og
juster i  ngerForpligtelser indgået i  1983 (2) Fo rp 1  i  g te 1  se r
1975-1982, der 
endnu ikke er 
i  ndf ri et + fo i —
pi i  g te I  ser 1983Forp1  i  g te 1  -
ser indfriet 
i  1983Ikke-indfri ede
forpI i  gte I  se r 
pr. 31.12.83 Ove r bev i  1.,de r 
henstå r fra 
1982Ove r bev i  1. 
for 19821  alt
3 018,84 175,97 254,79 1  866,82 2 121,61 4 964,48 1  246,60 3 717,88
(1) Inklusive overførsel af forpligtelsesbevillinger på 73,25 Mio ECU fra de særlige fællesskabsaktioner 
til støtteaktionerne
q (2) Efter fradrag af et beløb fremkommet ved korrigering for kurssvingninger (7,90 Mio ECU)
Ln

o
a ·
Ipi
r<h -l
ZO
TABEL 39
FORDELING MELLEM MEDLEMSSTATERNE AF DE ARLICE UDBETALINGER 
EFRU, STØTTEAKTIONERS
Medlems­
stat1  % af udbetalingerne
1975 1976197719781979198019811982 1983
B 0,0 1,70,82, 30,60,91,21  ,  1 0,6
DK 1,71,51,60,51,81, 31  ,  31,5 1,3
D 0,03,66,716,6 9,06,99,66,5 3,6
GR - - - - --15,916,0 17,2
F 17,812,112,316,020,2 13,77,913,3 17,2
IRL 7,76,86,98,06,99,610,0 9,6 7,3
1 98,992,790, 130,828,039, 326,629, 1 27,6
L 0.20,20, 10, 10, 10, 10, 10, 1 0,0
NL 3,12,30,82,51  ,  71,10,70,3 1,5
UK 20,629, 131,723,232,232, 132,222,5 23,6
EUR 10 100,0100,0100,0100,0100,0100,0100,0100,0 100,0pi a
cSO PI 
G  3  - tn 
Vi
V i H H H>>  Q.H tu H  pi pi
7$ vO
IS
&fhH
cnPI
03PIH>Ir *t- HzoPIso
PI•*1soG

TABEL <40
DEN REGIONALE FORDELING AF STØTTEN I  PERIODEN 1975-1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER
Med lemsstat 
Reg i  on1  ndust r i  -,serv i  ce- 
v i  rks.,håndværkI  nfrastrukturer Unde rsøgeI se r 1  alt
Mio BFR Mio ECU Mio BFR Mio ECU Mio BFR Mio ECU Mio BFR Mio ECU
BELGIQUE/BELGlE
Vlaanderen 
Wa11 on i  e1 136,08 27,79
665,77' 16,0<4 
<470, 31 1  1,752 193, <48 53,0<4
1  061,73 25,59 
1  131,75 27,<4517.00 0,37
17.00 0,373 3<46,56 81,20
1 727,50 <41,63 
1  619,06 39,57
Mio DKR Mio ECU Mio DKR Mio ECU Mio DKR Mio ECU Mio DKR Mio ECU
DANMARK
Grøn land 
Andre regioner73.61 9,79
73.61 9,79708,52 92, < 4 < 4
620,85 81,18 
87,67 11,26<40,<46 5,05 
<40,<46 5,05822,59 107,28
661,31 86,23 
161,28 21,05
Mio DM Mio ECU Mio DM Mio ECU Mio DM Mio ECU Mio DM Mio ECU
DEUTSCHLAND
Sch lesw i  g-Ho1  ste i  n 
Bremen
Nord rhe i  n-Westfa1  en 
Hessen
Rhe i  n1  and-Pfa1z 
Baden-Württemberg 
Bayern 
Saa r1  and 
Be r1  in
Niedersachsen607, < 4 < 4  2<43,5<4
86, < 4 < 4  3<4,67 
2, < 4 < 4  0,95 
56,81 22,81
39.26 15,79 
60,02 23,95
25.26 10,06 
96,67 38,75
119,09 <47,77
121,<45 <48,79<483, 18 192,01
62,29 2<4,  38 
1,62 0,65 
28,53 11,50 
30,71 12,15 
6, <46 2,5<4 
17,33 6,96 
137, 19 5<4,51 
32,60 12,99 
5<4,85 21,87 
111,60 < 4  <4, <460,03 0,01 
0,03 0,011 090,65 <435,56
1 <48, 73 59,05 
»4,06 1,60 
85, 3<4 3<4,  31 
69,97 27,9<4 
66,<48 26,<49 
<42,59 17,02 
233,86 93,26 
151,69 60,76 
5<4,85 21,87 
233,08 93,26
Mrd DR Mio ECU Mrd DR Mio ECU Mrd DR Mio ECU Mrd DR Mio ECU
ELLAS
Ana.  Ste r. Kai N i  so i  
Kentr. Dyt. Makedonia 
Pelop. Dyt. Ste Ellas 
Thessa1  i  a
Ana to 1  i  k i  Ma kedon i  a 
Kr i  t i  
1  p i  ro s 
Thraki
N i  so i  Anat.  Aga i  ou 
Multi reg i  ona1e2,30 33,62
0,01 0,20 
0,1<4 2,05 
0,22 2,89 
0,2U 2, < 4  < 4
0,15 1,95 
0,06 0,90
0, <41 5,92
0,53 8,<10 
0,22 3,11 
0,36 5,7656,02 796,<43
<4,58 71,75 
2<4,70 320,02 
7,73 111,99 
<4, 16 63,05 
2,56 38,21 
3,0<4 <46,29 
2,61 39,05 
2,23 35,77 
2,99 <47,<45 
1, <42 22,850,015 0,2<4 
0,003 0,05
0,00<4 0,05 
0,008 0, 1  < 458,32 830,29
<4,59 72,00 
2<4,8<4 322,07 
7,95 1  1  <4,88 
<4, 36 65,<49 
2,71 <40,16 
3,10 <47,19 
3,02 <4<4,97 
2,76 <4<4,  1 7 
3,21 50,61 
1,78 28,75

TABEL UO
DEN REGIONALE FORDELING AF STØTTEN I  PERIODEN 1975-1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER 
(FORTSAT)
Medlemsstat Industri-,se rv i  ce- 1nf ra st rukturer Unde rsøgeI  se r I  alt
V i  rks.,håndværk
Reg i  on Mio FF Mio ECU Mio FF Mio ECU Mio FF Mio ECU Mio FF Mio ECU
FRANCE 1  799,82 303,25 6 863,42 1  112,62 - -8 663,24 1  415,87
Haute-No rmand i  e 3,82 0,60 - - _ • 3,82 0,60
Basse-Normand ie 37,31 6,26 105,21 16,91 - -142,52 23,17
P i  ca rd i  e 6,73 1,10 2,40 0,35- - 9,13 1,45
Champagne-Ardenne 35,62 6,14 4,26 0,62- - 39,88 6,76
Bourgogne 4,14 0,72 - - - 4, 14 0, 72
Centre 10,09 1,66 7,86 1,17- 17,95 2,83
Nord-Pas-de-Cala i  s 1419,01 72,31 76,22 12,05- -495,23 84, 36
Bretagne 118,17 19,531  312,23 217,28 - -1  430,40 236,81
Pays-de-La-Loi re 207,26 33,73 331,60 55,26 - -538,86 88,99
Po i  tou-Cha rentes 86,80 14, 35 246,59 40,56 - 333,39 54,91
Lorra i  ne 286,92 48,89 124,53 20,34 - -411,45 69,23
AIsace 33,84 5, 78 0, 30 0,05 - - 34, 14 5,83
F rance-Comté 0,48 0,08 - - - - 0,48 0,08
L i  mous i  n 27,32 4,55 329,83 54,94 - -357,15 59,49
Aqu i  ta i  ne 127,59 21,16 353,78 58,37 - -481,37 79,53
Midi-Pyrénées 83,82 13,95 842,23 133,09 - 926,05 147,04
Auve rgne 43,28 7, 33 489,92 81,90 - -533,20 89,23
Rhône-AIpes 115,69 19, 39 61,11 9, 15 - -176,80 28,54
Languedoc-Roussi I  Ion 57,34 9,62 379,75 61, R i - -437,09 71,49
Provenee-Côte-d1  Azur 9,51 1,61 0, 75 0, 1  1 - - 10,26 1,72
Corse 4,18 0,63 287,10 47,07 - -291,28 47, 70
Guade 1oupe 22,97 3,95 467,87 74,85- -490,84 78,80
Guyane 22,63 3,87 174,38 27,91- -197,01 31,78
Ma rt i  n i  que 18,91 3,24 430,81 69,41- -449,72 72,65
Réun i  on 16,39 2,80 618,45 96,63- -634,84 99,43
Multi reg i  ona 1  e - -216,24 32, 73 - -216,24 32, 73
Mio IRL Mio ECU Mio IRL Mio ECU Mio IRL Mio ECU Mio IRL Mio ECU
IRELAND 105,60 155,52 273,51 398,15 0,43 0,65 379,54 554,32

TABEL 40
DEN REGIONALE FORDELING AF STØTTEN I  PERIODEN 1975-1983 
EFRU, STØTTEAKTIONER
H (FORTSAT)
t tforMe
d 1emsstat 1ndust ri  -,serv i  ce- 
v i  rks.,håndværkInf rastrukturer Undersøge Iser 1  alt
» - *VØReg i  on Mrd LIT Mio ECU Mrd LIT Mio ECU Mrd LIT Mio ECU Mrd LIT Mio ECU
OOLO 1  TALI A 448,44 381,40 3 904,82 3 157,76 9,31 7,824 362,57 3 546,98
og 1975-1983
F 
r i  u1i-Ven.  Giulia
Toscana
Ha rche
Lazio
Abruzz i
Moli se
Campan i  a
Pug 1  i  a
Bas i1i  cata
Calabria
Sicilia
Sa rdegna
Multi reg i  ona 1  e1,11 
21,82 
77,09 
89,40 
5,40 
88,33 
88, 74 
15,06 
14,61 
33, 16 
13,721,00 
17,81 
66,04 
74,37 
4,66 
74,34 
78, 78 
12,49 
11,71 
28,52 
11,6851,62 
18,68 
46,24 
1  10,57 
124,94 
64,72 
1 234,34 
287,47 
172,53 
445,30 
655,73 
255,88 
436,8045,55 
14,00 
38,45 
90,77 
101,08 
51,49 
978,32 
231,23
132.40
356.90
538.90 
214,26
364.416,74
0,24 
2, 335,63
0, 19 
2,0051,62 
19,79 
68,06 
187,66 
214,34 
70, 12 
1 329,41 
376,21 
187,59 
459,91 
689,13 
271,93 
436,8045,55 
15,00 
56,26 
156,81 
175,45 
56,15 
1 058,29 
310,01 
144,89
368.61
567.61 
227,94 
364,41
M i  o LFR Mio ECU Mio LFR Mio ECU Mio LFR Mio ECU Mio LFR Mio ECU
LUXEMBOURG - 296,04 7,24 - 296,04 7,24
Mio HFL Mio ECU Mio HFL Mio ECU Mio HFL Mio ECU Mio HFL Mio ECU
NEDERLAND 49,87 18, 30 277,00 102,20 0, 17 0,07 327,04 120,57
Noord-Nederland 
Oost-Nederland 
Limburg29,92
19,9511,07
7,23186,20
7,50
83,3068,51
2,77
30,920, 17 0,07 216,29
7,50
103,2579,65 
2,77 
38, 15
Mio UKL Mio ECU Mio UKL Mio ECU Mio UKL Mio ECU Mio UKL Mio ECU
UNITED KINGDOM 327,33 533,06 938,90 1  579,93 1,72 2,961  267,95 2 115,95
h - »North
Yorkshire Humberside
East Midlands
South West
West Midlands
North West
Wales
Scot 1  and
Northe rn 1  re 1  and 
Multi reg i  ona1e77, 14 
6, 37 
2,52 
3,27
33,85
46,55
73,01
54,62
30,00127,01 
10, 13 
4,03 
5, 16
53,97 
78, 17 
121,76 
88,55 
44,28169,20 
74,83 
10, 74 
34,86 
4, 19 
1  12,20 
152,68 
275,91 
104,29283,09 
125,28 
18,88 
58,98 
7,25 
189,73 
256,94 
466,66 
173,120,28 
0,20 
0, 12 
0,06
0,57 
0, 30 
0,18 
0,010,47 
0, 34 
0,21 
0, 10
1,00 
0,52 
0, 30 
0,02246,62 
81,40 
13,38 
38, 19 
4, 19 
146,05 
199,80 
349,22 
159,09 
30,01410,57 
135,75 
23,12 
64,24 
7,25 
243,70 
336,11 
588,94 
261,97 
44,30
OVØ EUR 10 1  706,27 7 491,82 17,17 9 215,26

TABEL 41
DEN REGIONALE FORDELING AF BEFOLKNINGEN OG  
AF STØTTEN PR. INDBYGGER  
EFRU, STØTTEAKTIONER
Medlems- Befolkning 1981 Støtte/indb.
stat x 1000 1983 1975/83
ECU ECU
BELGIQUE/BELGIË
Vlaanderen 5 634 1,1 7,4
Wallonie 3 222 0,9 12,3
DANMARK
Grønland 51 422,9 1 690,8
Andre regioner 3 332 0,3 6,3
DEUTSCHLAND
Schleswig-Holstein 2 616 1,6 22,6
Bremen 693 - 2,3
Nordrhein-Westfalen 17 049 0,3 2,0
Hessen 5 605 0,6 5,0
Rheinland-Pfalz 3 642 1,3 7,3
Baden-Württemberg 9 275 0,3 1,8
Bayern 10 942 0,9 8,5
Saarland 1 065 5,2 57,1
Berlin 1 892 - 11,6
NiederSachsen 7 262 1,3 12,8
ELLAS
Ana. Ster. Kai Nisoi 3 982 1,8 18,1
Kentr.Dyt. Makedonia 1 680 150,9 191,7
Pelop. Dyt.  Ste. Ella 1 287 32,8 89,3
Thessalia 695 22,9 94,2
Anatoliki Makedonia 426 23,3 94,3
Kriti 501 17,2 94,2
Ipiros 443 25,9 101,5
Thraki 346 7,5 127,7
Nisoi Anat.  Agaiou 348 11,7 145,4
110 EFRU

TABEL 41
DEN REGIONALE FORDELING AF BEFOLKNINGEN OG  
AF STØTTEN PR. INDBYGGER  
EFRU, STØTTEAKTIONER  
(FORTSAT)
Medlems- Befolkning 1981 Støtte/indb.
stat x 1000 1983 1975/83
ECU ECU
FRANCE
Haute-Normandie 1 643 0,2 0,4
Basse-Normandie 1 342 4,5 17,3
Picardie 1 728 0,3 0,8
Champagne-Ardenne 1 340 0,5 5,0
Bourgogne 1 588 - 0,5
Centre 2 246 0,6 1,3
Nord-Pas-de-Calais 3 914 1,1 21,6
Bretagne 2 688 11,0 88,1
Pays de la Loire 2 905 6,0 30,6
Poitou-Charentes 1 559 6,9 35,2
Lorraine 2 311 3,5 30,0
Alsace 1 556 0,2 3,8
Franche-Comté 1 078 0,1
Limousin 735 12,2 80,9
Aquitaine 2 638 5,2 30,2
Midi-Pyrénées 2 312 23,5 63,6
Auvergne 1 328 7,6 67,2
Rhônes-Alpes 4 975 1,7 5,7
Languedoc-Roussillon 1 906 8,5 37,5
Provence-Côte-d'Azur 3 923 0,0 0,4
Corse 238 11,8 200,4
Guadeloupe 328* 43,0 240,2
Guyane 73* 88,1 435,3
Martinique 326* 29,2 222,9
Réunion 515* 80,6 193,1
IRELAND 3 443 29,7 161,0
(*) Indeks 1982
Tal for 1983 og 1975-1983 111

TABEL 41
DEN REGIONALE FORDELING AF BEFOLKNINGEN OG  
AF STØTTEN PR. INDBYGGER  
EFRU, STØTTEAKTIONER  
(FORTSAT)
Medlems- Befolkning 1981 Støtte/indb.
stat x 1000 1983 1975/83
ECU ECU
ITALIA
Friuli-Venezia Giulia 1 243- 36,7
Toscana 3 601 3,3 4,2
Marche 1 422 5,6 39,6
Lazio 5 101 6,4 30,7
Abruzzi 1 247 31,1 140,7
Molise 335 61,0 167,6
Campania 5 508 52,9 192,1
Puglia 3 956 20,5 78,4
Basilicata 619 144,9 234,1
Calabria 2 093 50,8 176,1
Sicilia 5 039 16,5 112,6
Sardegna 1 615 17,2 141,1
LUXEMBOURG 365 - 19,8
NEDERLAND
Noord Nederland 1 572 8,8 50,7
Oost-Nederland 2 828 - 1,0
Limburg 1 075 5,9 35,5
UNITED KINGDOM
North 3 099 18,5 132,5
Yorkshire/Humberside 4 889 5,6 27,8
East Midlands 3 829 1,9 6,0
South-West 4 355 4,6 14,8
West Midlands 5 157 1,3 1,4
North-West 6 421 11,5 38,0
Wales 2 797 29,5 120,2
Scotland 5 120 28,4 115,0
Northern Ireland 1 555 24,7 168,5
112 EFRU

B .O  BIBLIOGRAFI : PUBLIKATIONER 1983
B .l DEN EUROPÆISKE FOND FOR REGIONALUDVIKLING
* Forslag til Rådets forordning (EOe ØF) om ændring af forordning (EOe ØF)  
nr. 724/25 om oprettelse af en europæisk fond for regionaludvikling (EFT  
nr. C 360 af 31. december 1983).
• EFRU i tal, XVI/107/84
B.2 FÆLLESSKABSAKTIONER TIL STØTTE FOR MEDLEMSSTATERNES  
REGIONALPOLITISKE FORANSTALTNINGER
• Rådets afgørelse 83/595/EOe ØF af 29. november 1983 om tilladdelse til  
for perioden 1981 til 1983 at overskride det loft på 70?o,  der er fastsat  
for Den europæiske Fond for Regionaludvikling til  
infrastrukturprojekter.
(EFT L 340 af 6.  december 1983, s. 24).
• Meddelelse fra Kommissionen om ydelse af støtte fra Den europæiske Fond
for Regionaludvikling: første og anden tranche 1982: EFT C 85 af 28.  
marts 1983; tredje tranche 1982: EFT C 174 af 1. juli 1983; fjerde
tranche 1982: EFT C 198 af 25. juli 1983, første og anden tranche 1983:  
EFT C 297 af 3. november 1983.
B.3 SÆRLIGE FÆLLESSKABSAKTIONER MED HENBLIK PÅ  
REGIONALUDVIKLING
• Anden række særlige fællesskabsaktioner med henblik på
regionaludvikling i henhold til EFRU-forordningens artikel 13.
• Forslag til Rådets forordninger (EFT C 15 af 19. januar 1983, s. 10-30).
a. om ændring af forordning (EOe ØF) nr. 2615/80 om gennemførelse af en  
særlig fællesskabsaktion, der skal bidrage til udvikling af visse  
franske og italienske regioner i forbindelse med udvidelsen af  
Fæl lesskabet.
b. om gennemførelse af en særlig fællesskabsaktion, der skal bidrage  
til udviklingen i visse græske regioner i forbindelse med  
udvidelsen af Fællesskabet.
c. om ændring af forordning (EOe ØF) nr. 2616/80 om gennemførelse af en  
særlig fællesskabsaktion med henblik på regionaludvikling, der skal  
bidrage til at fjerne hindringerne for udviklingen af nye  
økonomiske aktiviteter i visse områder, der er berørt af  
strukturomlægningen i jern- og stålindustrien.
d. om ændring af forordning (EOe ØF) nr. 2617/80 om gennemførelse af en  
særlig fællesskabsaktion med henblik på regionaludvikling, der skal  
bidrage til at fjerne hindringerne for udviklingen af nye  
økonomiske aktiviteter i visse områder, der er berørt af  
strukturomlægningen i skibsbygnings industrien.
Bibliografi :  Publikationer 1983 113

e. om ændring af forordning (EOe ØF) nr. 2618/80 om gennemførelsen af  
en særlig fællesskabsaktion med henblik på regionaludvikling, der  
skal bidrage til større sikkerhed for energiforsyningen til visse  
regioner i Fællesskabet gennem en bedre udnyttelse af den nye  
teknologi i forbindelse med vandkraft og alternative energiformer.
f. om gennemførelse af en særlig fællesskabsaktion med henblik på  
regionaludvikling, der skal bidrage til af fjerne hindringerne for  
udviklingen af nye økonomiske aktiviteter i visse områder, der er  
berørt af strukturomlægningen i tekstil- og beklædningsindustrien.
• Ændring af forslag til Rådets forordning (EFT C 291 af 27. oktober 1983,
s. 4-7).
a. om ændring af forordning (EOe ØF) nr. 2615/80 om gennemførelse af en  
særlig fællesskabsaktion, der skal bidrage til udviklingen i visse  
franske og italienske regioner i forbindelse med udvidelsen af  
Fællesskabet.
b. om ændring af forordning (EOe ØF) nr. 2616/80 om gennemførelse af en
særlig fællesskabsaktion med henblik på regionaludvikling, der skal  
bidrage til at fjerne hindringerne for udviklingen af nye  
økonomiske aktiviteter i visse områder, der er berørt af
strukturomlægningen i skibsbygnings industrien.
c. om ændring af forordning (EOe ØF) nr. 2617/80 om gennemførelsen af
en særlig fællesskabsaktion med henblik på regionaludvikling, der  
skal bidrage til at fjerne hindringerne for udviklingen af nye  
økonomiske aktiviteter i visse områder, der er berørt af
strukturomlægninger i skibsbygnings industrien .
d. om gennemførelse af en særlig fællesskabsaktion med henblik på  
regionaludvikling, der skal bidrage til at fjerne hindringerne for  
udviklingen af nye økonomiske aktiviteter i visse områder, der er  
berørt af strukturomlægningen i tekstil- og beklædningsindustrien.
B A  DIVERSE
• Egnsudviklingen og EF("Europa-noter" nr. 18/83 fra november 1983,  
dokument udgivet af kontoret for De europæiske Fællesskabers officielle  
Publikationer, nr. CC-AD-83-018) .
B .5 BYFORNYELSE I BELFAST
• Rådets forordning (EOe ØF) nr. 1739/83 af 21. juni 1983 om iværksættelse  
af en ekstraordinær fællesskabsaktion med henblik på byfornyelse i  
Nordirland (Belfast).
(EFT L 171 af 29. juni 1983, s. 1).
B.6 INTEGREREDE MIDDELHAVSPROGRAMMER
• Forslag til Rådets forordning (EOe ØF) om indførelse af de integrerede  
middelhavsprogrammer.
(EFT C 251 af 19. september 1983).
• Kommissionens forslag vedrørende de integrerede middelhavsprogrammer -  
del I og II-KOM (83)24 af 17. marts 1983.
114 EFRU

B . 7 REGIONALUDVIKLINGSPROGRAMMER
• Regionaludviklingsprogram (anden generation) for Danmark 1981-1985.
(Dokument udgivet af Kontoret for De europæiske Fællesskabers
officielle Publikationer, nr. CB-NS-81-023).
• Regionaludviklingsprogram (anden generation) for Grønland 1981-1984.
(Dokument udgivet af Kontoret for De europæiske Fællesskabers
officielle Publikationer, nr. CB-36-82-556).
• Regionaludviklingsprogram for Grækenland 1981-1985.
(Dokument udgivet af Kontoret for De europæiske Fællesskabers
officielle Publikationer, nr. CB-36-82-532).
• Regionaludviklingsprogram (anden generation) for Irland 1981-1985.
(Dokument udgivet af Kontoret for De europæiske Fællesskabers
officielle Publikationer, nr. CB-37-83-902).
• Regionaludviklingsprogram for Italien (Mezzogiorno) 1981-1985.
(Dokument udgivet af Kontoret for De europæiske Fællesskabers
officielle Publikationer, nr. CB-36-82-524).
B.8 SUPPLERENDE FORANSTALTNINGER TIL FORDEL FOR DET  
FORENEDE KONGERIGE
• Rådets forordning (EOe ØF) nr. 624/83 af 15. marts 1983 om ændring af  
forordning (EOe ØF) nr. 2744/80 om indførelse af supplerende  
foranstaltninger til fordel for Det forenede Kongerige.
(EFT L 73 af 19 marts 1983, s. 6).
• Kommissionens beslutning af 23. marts 1983 om ydelse af finansiel støtte  
i forbindelse med de supplerende foranstaltninger til fordel for Det  
forenede Kongerige (EFT L 98 af 16. april 1983, s. 18-32):
- No 83/151/E0e ØF, North of England;
- No 83/152/E0e ØF, North-West of England;
- No 83/153/E0e ØF, South-West af England;
- No 83/154/E0e ØF, Yorkshire and Humberside;
- No 83/155/EOe ØF, Skotland;
- No 83/156/EOe ØF, Wales;
- No 83/157/E0e ØF, Nordirland (EFT L 98 af 16. april 1983, s. 18-32).
• Kommissionen beslutning nr. 83/654/E0e ØF af 8.  december 1983 om ændring  
af Kommissionens beslutninger af 23. marts 1983 om ydelse af finansiel  
støtte inden for rammerne af de supplerende foranstaltninger til fordel  
for Det forenede Kongerige (North of England, North West of England,  
South West of England, Yorkshire and Humberside, Skotland, Wales og  
Nordirland). (EFT L 375 af 31. december 1983, s. 1).
B .9 FORØGELSE AF EF-STRUKTURFONDENES EFFEKTIVITET
• Rapport KOM (83) 501 af 28. juli 1983, aftrykt i Bulletin for De
europæiske Fællesskaber, supplement 3/83.
Bibliografi :  Publikationer 1983 115

C.O ANVENDTE TEGN OG FORKORTELSER.
EFRU Den europæiske fond for Regionaludvikling
< Mindre end
> Større end
% Procent
Mio Million
Mrd Milliard
ECU European Currency Unit (europæiske valutaenhed)
DM Tyske mark
OM Oversøiske departementer
FF Franske francs
EUGFL Den europæiske udviklings- og garantifond for landbruget
ESF Den europæiske Socialfond
LIT Italienske lire
HFL Gylden
BFR Belgiske francs
LFR Luxembourgske francs
UKL Pund sterling
IRL Irske pund
DKR Danske kroner
DR Drachmer
BNP Bruttonationalprodukt (i markedspriser)
EKSF Det europæiske kul- og stålfællesskab
EUR 10 Medlemslandene i alt
NACE Systematisk fortegnelse over økonomiske aktiviteter i De
europæiske Fællesskaber
SMV Små og mellemstore virksomheder
NIC Det nye Fællesskabsinstrument
EIB Den europæiske Investeringsbank
EMS Det europæiske monetære System
SMUK Supplerende foranstaltninger til fordel for Det forenede
Kongerige
B Belgien
DK Danmark
D Tyskland
GR Grækenland
F Frankrig
IRL Irland
I Italien
L Luxembourg
NL Nederlandene
UK Det forenede Kongerige
Anvendte tegn og forkortelser. 117

D.O ECU-KURSER PR. 1. DECEMBER 1983
EFT nr. C 328/1 af 2. december 1983
MODVÆRDIEN AF 1 ECU I NATIONAL VALUTA:
Belgiske francs.konvertible
Luxembourgske franc,konvertible
Belgiske francs, finansielle
Luxembourgske francs, finansielle
Tyske mark
Nederlandske gylden
Pund sterling
Danske kroner
Franske francs
Italienske lire
Irske pund
Græske drachmer45.914300
45.914300
46.515800
46.515800  
2,261450  
2,532230  
0,573348  
8,171810  
6,875300
1370,280000
0,727418
81,336700
ECU-kurser pr. 1. december 1983 119

TABELLISTE
Tabel 1 EFRU-tildelinger i perioden 1975-1983   2
Tabel 2 Tildelt støtte i perioden 1975-1983 fordelt på medlemsstater
og investeringskategorier .......................................  4
Ta
bel 3 Antal projekter, der har modtaget støtte i 1975-1983 .  .  5
Tabel 4 Støtte tildelt de prioriterede regioner i 1983 samt i
perioden 1975-1983   6
Tabel 5 Overslag over oprettede og bevarede arbejdspladser i 1983
samt i perioden 1975-1983   9
Tabel 6 Resultatet af gennemgangen af projekter i 1983   15
Tabel 7 Antal projekter, der har modtaget støtte i 1983   16
Tabel 8 tildelt støtte i 1983   18
Tabel 9 Nøgletal for projekter vedrørende industri-, håndværks- og
servicevirksomhed i 1983   27
Tabel 10 Undersøgelser (artikel 12) finansieret i 1983 samt
perioden 1980-1983   31
Tabel 11 Midler til forpligtelser i 1983   32
Tabel 12 Indgåede forpligtelser fordelt på investeringskategorier i
1983 ............................................o ............. .  32
Ta
bel 13 Forpligtelsesbevillinger, der har henstået ved udgangen af
hvert år i perioden 1975-1983   33
Tabel 14 Udnyttelse af forpligtelsesbevillingerne i 1983 .... 34
Tabel 15 Udbetalinger i 1983 Endnu ikke indfriede forpligtelser
ultimo 1983   36
Tabel 16 Udbetalinger i 1983 vedrørende forpligtelser indgået i
perioden 1975-1983   37
Tabel 17 Udviklingen siden 1975 med hensyn til betalingsbevillinger 36
Tabel 18 Antal opsatte informationstavler vedrørende
infrastrukturprojekter i perioden 1975-1983   41
Tabel 19 Forpligtelser og udbetalinger 1981-1983   49
Tabel 20 Disponible midler og forpligtelser i 1983   50
Tabel 21 De femten regioner, der modtager mest EFRU-støtte ... 54
Tabel 22 Regional fordeling af EFRU-støtten i 1983   75
Tabel 23 Støtte, hvorom der blev ansøgt i 1983   90
Tabel 24 Antal projekter, hvortil der blev ansøgt om støtte i 1983 91
Tabel 25 Den samlede EFRU-støtte i 1983 samt i perioden 1975-1983 92
Tabel 26 Antal støttede projekter i 1983   93
Tabel 27 Antal støttede projekter i perioden 1975-1983   94
Tabel 28 Tildelt støtte i 1983   95
Tabel 29 Tildelt støtte i perioden 1975-1983   96
Tabel 30 Investeringer, hvortil der blev ydet støtte i 1983 ... 97
Tabel 31 Investeringer, hvortil der blev ydet støtte i perioden
1975-1983     98
Tabel 32 Støttens fordeling på infrastrukturkategorier i 1983 .  .  99
Tabel 33 Støttens fordeling på infrastrukturkategorier i perioden
1975-1983       100
Tabel 34 Støttens fordeling på industri-, håndværks- og
servicevirksomhed i 1983   101
Tabel 35 Støttens fordeling på industri-, håndværks- og
servicevirksomhed i perioden 1975-1983   102
Tabel 36 Fordeling mellem medlemsstaterne af støtten til
infrastrukturer i 1983   103
Tabel 37 Fordeling mellem medlemsstaterne af støtten til industri-,
håndværks- og servicesektoren i 1983 ............................. 104
Tabel 38 Budgetsituationen 1983 .............. ^.................  105
Ta
bel 39 Fordeling mellem medlemsstaterne af de årlige udbetalinger 106
Tabel 40 Den regionale fordeling af støtten i perioden 1975-1983 107
Tabelliste 121

Tabel 41 Den regionale fordeling af befolkningen og af støtten pr.  
indbygger ........................................................
12
2 EFRU

KORTLISTE
Kort 1 Den regionale fordeling af EFRU-støtten til infrastrukturer
i 1983 ............................................................ 21
Kort 2 Den regionale fordeling af EFRU-støtten til industri-,
håndværks- og servicevirksomhed i 1983 ........................... 25
Kort 3 Den regionale fordeling af EFRU-støtten i 1983 ..........  55
Kort 4
 Den regionale fordeling af EFRU-støtten pr. indbygger i 1983 56
Kortliste 123

DIAGRAMLISTE
Diagram 1 Støttens fordeling mellem landene i 1983 (infrastruktur
og industri) ...................................................... 20
Diagram 2 Støttens fordeling på de ti vigtigste
infrastrukturkategorier i 1983   24
Diagram 3 Støttens fordeling på de ti vigtigste industrisektorer i  
1983   29
Diagraraliste 125

FIGURLISTE
Figur 1 EFRU-støtte siden fondens oprettelse i 1975 og indtil 1983 3
Figur 2 Støttens procentvise fordeling mellem landene i 1983 .  .  19
Figurliste 127

ILLUSTRATIONSLISTE
Boks 1 Illustration 1 ...........................................  43
Boks 
2 Illustration 2 ........................................... 44
Boks 3 Illustration 3 ........................................... 45
Boks 4 Illustration 4 ..........................   46
Il
lustrationsliste 129
r 0