[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 21.9.2005

KOM(2005) 444 endelig

2005/0189 (CNS)

Forslag til

RÅDETS BESLUTNING

om særprogrammet for Det Fælles Forskningscenters gennemførelse af direkte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011)

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET

Kommissionen vedtog sit forslag[1] til Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011) den 6. april 2005. Kommissionen bebudede, at aktiviteterne ville blive gennemført ved hjælp af to særprogrammer, hvoraf det ene dækker de ”indirekte” aktioner i forbindelse med fusionsenergiforskning, nuklear fission og strålingsbeskyttelse, og det andet Det Fælles Forskningscenters "direkte" forskningsaktiviteter på kerneenergiområdet. Kommissionen vil forelægge forslag til de dertil knyttede regler for deltagelse og formidling.

Der gøres rede for den politiske baggrund og målene i meddelelsen "Det europæiske forskningsrum: vejen til videnbaseret vækst"[2].

Særprogrammerne under det syvende Euratom-rammeprogram skal-suppleret af den indsats, der kræves af de enkelte lande og erhvervslivet-tage fat om vigtige emner og udfordringer på forskningsområdet i Europa.

Den finansielle støtte på europæisk niveau giver mulighed for at øge ekspertisen og effektiviteten på forskningsområdet på en måde, som ikke kan opnås på nationalt niveau. Særprogrammerne under det syvende Euratom-rammeprogram bidrager dels til at konsolidere det europæiske forskningsrum i denne sektor yderligere ved at sikre en kritisk masse og strukturer på nye forskningsområder og ved hjælp af nye instrumenter, dels til at fremme fri udveksling af idéer, viden og forskere.

Med gennemførelsen af særprogrammerne vil mulighederne for at gennemføre aktioner på europæisk niveau til styrkelse af forskningsekspertisen blive udnyttet mest muligt. Dette indebærer, at den eksisterende ekspertise på dette område (uanset hvor i EU den findes) skal identificeres og støttes, og at der skal skabes kapacitet for fremtidig forskningsekspertise.

Særprogrammernes virkninger skal så vidt muligt styrkes gennem komplementaritet med andre EF-programmer som f.eks. strukturfondene. Dette er i overensstemmelse med den tilgang, der skal følges i EF’s særprogram for kapacitet, da et af de vigtigste aspekter i Euratoms særprogram for indirekte aktioner også vil være støtte til forskningsinfrastruktur, i dette tilfælde dog specifikt inden for nuklear videnskab og teknologi.

2. FORUDGÅENDE HØRING

Som forberedelse til de foreliggende forslag, bl.a. til rammeprogrammet, har Kommissionen under en bred høring indhentet synspunkter fra de andre EU-institutioner og fra medlemsstaterne og mange andre berørte parter, herunder forskersamfundet og erhvervslivet. Desuden bygger forslagene til særprogrammerne på en tilbundsgående konsekvensanalyse, der blev gennemført for forslaget til det syvende rammeprogram[3] og på resultaterne af femårsevalueringen af rammeprogrammet[4].

3. RETLIGE ASPEKTER

Nærværende forslag til særprogram omfatter samme periode som rammeprogrammet (dvs. 2007-2011), som er baseret på artikel 7 i Euratom-traktaten. I overensstemmelse med denne artikels stk. 2 udarbejdes forskningsprogrammer for en periode på højst fem år. Forslagene til Euratom-særprogrammerne har derfor ikke samme varighed som EF-særprogrammerne.

Kommissionen foreslår, at disse særprogrammer efter gældende lovgivningsprocedure forlænges for perioden 2012-2013, medmindre der opstår uforudsete omstændigheder.

4. BUDGETMÆSSIG GENNEMFØRELSE

I finansieringsoversigten, der er knyttet til dette forslag til beslutning, gøres der rede for de budgetmæssige virkninger og de menneskelige og administrative ressourcer, og der gives også vejledende tal for perioden 2012-2013.

Kommissionen agter at oprette et forvaltningsorgan, som skal have ansvaret for visse opgaver, der er nødvendige for at gennemføre særprogrammet for indirekte aktioner.[5]

5. EN KOHÆRENT OG FLEKSIBEL GENNEMFØRELSE

5.1. Tilpasning til ny behov og muligheder

Det er af central betydning, at gennemførelsen af særprogrammerne er tilstrækkelig fleksibel til, at de vedvarende kan være på forkant med den videnskabelige og teknologiske udvikling på det nukleare område i almindelighed og også kan imødekomme de industrielle, politiske eller samfundsmæssige behov, der måtte opstå. For de indirekte aktioners vedkommende skal dette primært sikres gennem arbejdsprogrammerne, som skal ajourføres årligt med bistand fra udvalg bestående af medlemsstaternes repræsentanter og indkredse emneområderne for de forslagsindkaldelser, der skal iværksættes. Der kan foretages hurtigere revisioner, hvis der opstår nye prioriteter, som kræver en omgående reaktion, især som følge af uforudsete politiske behov.

Den flerårige programmering vil blive baseret et bredt spektrum af input for at sikre, at de støttede aktiviteter fortsat har direkte relevans for erhvervslivets løbende forskningsbehov og EU-politikkerne på det nukleare område. En del af dette input skal komme fra den eksterne rådgivende gruppe for energispørgsmål, der er oprettet under EF’s særprogram for samarbejde, og som har en effektiv tværfaglig sammensætning og ligevægt mellem akademiske og erhvervsmæssige synspunkter.

Der vil også kunne tilføres andet eksternt input fra de teknologiplatforme, som man i løbet af den nærmeste fremtid vil kunne oprette for visse af særprogrammernes forskningstemaer.

Andre fora og grupper som f.eks. Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer (ESFRI) vil kunne give Kommissionen hensigtsmæssige råd om muligheder og prioriteter, som har relevans for Euratoms forskningssektor.

5.2. Tværgående emner

Kommissionen vil sikre, at der er generel sammenhæng i gennemførelsen af det syvende Euratom-rammeprogram. Arbejdsprogrammerne for alle særprogrammerne vil blive revideret på en koordineret måde, således at der i fuldt omfang tages hensyn til tværgående emner.

Udvalgene bestående af medlemsstaternes repræsentanter har også et stort ansvar med hensyn til at hjælpe Kommissionen med at opnå en virkelig sammenhængende og koordineret gennemførelse på tværs af og inden for de enkelte særprogrammer. Dette indebærer en høj grad af koordination i medlemsstaterne mellem repræsentanterne i de forskellige former for udvalg.

Der vil blive udvist særlig opmærksomhed om de aktioner, der går på tværs af Euratom-og EF-særprogrammerne, f.eks. anvendelsen af avancerede reaktorer til produktion af hydrogen eller udvikling af avancerede materialer. Hvis det (i betragtning af vanskelighederne som følge af at de to rammeprogrammer henhører under hver sin traktat) er muligt, vil der blive gennemført fælles indkaldelser, hvor der bygges på erfaringerne fra det sjette rammeprogram.

Følgende emner er særligt vigtige, og der er derfor forudset specifikke foranstaltninger for at opnå en koordineret tilgang:

- Internationalt samarbejde: Dette er et vigtigt aspekt af Euratom-programmet, og der vil blive fulgt en strategisk tilgang for at fremme aktioner på dette område og tage fat om specifikke emner, hvor der er fælles interesser og fordele.

- Forskningsinfrastruktur: Der er behov for tæt samarbejde med EF’s kapacitetsprogram for at sikre støtte til central nuklearforskningsinfrastruktur med mere generelle forskningsanvendelser.

- Sammenhæng med EF-politikker: Der vil blive truffet foranstaltninger for at opnå en effektiv koordination i Kommissionens tjenestegrene, navnlig for at sikre, at aktiviteterne fortsat opfylder de behov, der opstår som følge af EU-politikkernes udvikling. Med henblik herpå kan der i den flerårige programmering trækkes på bistand fra brugergrupper i forskellige tjenestegrene i Kommissionen med tilknytning til de pågældende politikker.

- Udbredelse og overførsel af viden: Behovet for at fremme videreformidlingen af forskningsresultater et vigtigt element i alle særprogrammerne, idet der lægges særlig vægt på overførsel af viden mellem landene, på tværs af faglige skel og fra den akademiske verden til erhvervslivet, bl.a. via forskermobilitet.

- Videnskab og samfund: Denne aktivitet i EF’s kapacitetsprogram har også paralleller til aktiviteter i den nukleare sektor, og der er et klart potentiale for gensidigt fordelagtig udveksling af erfaringer, f.eks. om offentlig forvaltning og om spørgsmål vedrørende interesseparter, specielt i forbindelse med lokalbefolkningers accept af kontroversielle anlæg.

6. FORENKLINGS-OG FORVALTNINGSMETODER

Der vil blive gennemført en betydelig forenkling i gennemførelsen af det syvende rammeprogram i overensstemmelse med de idéer, der blev forelagt i Kommissionens arbejdsdokument af 6. april 2005, og den omfattende dialog, der har fundet sted på grundlag af dette dokument. Mange af de foreslåede foranstaltninger skal forelægges i reglerne for deltagelse og formidling, navnlig for at opnå en kraftig formindskelse af bureaukratiet og forenkle finansieringsordninger og rapporteringskrav.

I fissionsdelen af særprogrammet for indirekte aktioner vil der blive foreslået forbedringer, som svarer til dem, der er forudset for aktioner i den tilsvarende del af EF-programmet.

7. SÆRPROGRAMMERNES INDHOLD

7.1. Forsknings-og uddannelsesaktiviteter på det nukleare område (indirekte aktioner)

Dette særprogram dækker følgende to udvalgte forskningstemaer:

i) Fusionsenergiforskning: at tilvejebringe videngrundlaget for ITER og virkeliggøre ITER som et afgørende skridt fremad mod konstruktion af prototyper for kraftværksreaktorer, der er sikre, bæredygtige, miljøvenlige og økonomisk levedygtige. Dette udvalgte forskningstema omfatter følgende aktivitetsområder:

- Virkeliggørelse af ITER

- F&U til forberedelse af ITER’s drift

- Teknologiaktiviteter som forberedelse til DEMO

- Langsigtede F&U-aktiviteter

- Menneskelige ressourcer og uddannelse

- Infrastruktur

- Reaktion på nye og uforudsete politiske behov.

ii) Nuklear fission og strålingsbeskyttelse: at fremme en sikker udnyttelse af nuklear fission og andre anvendelser af stråling i erhvervsliv og medicin. Dette udvalgte forskningstema omfatter følgende aktivitetsområder:

- Håndtering af radioaktivt affald

- Reaktorsystemer

- Strålingsbeskyttelse

- Støtte og adgang til forskningsinfrastruktur

- Menneskelige ressourcer og uddannelse, herunder mobilitet.

Generelt set indeholder dette særprogram mange elementer, der bygger på tidligere rammeprogrammer og på den merværdi, som europæisk støtte af denne type har vist sig at tilføre. Desuden er der i dette særprogram vigtige nyheder, som kræver særlige overvejelser med hensyn til gennemførelsen:

- En styrket tilgang til koordinationen af nationale forskningsprogrammer inden for nuklear fission og strålingsbeskyttelse

- Fælles gennemførelse af ITER i international sammenhæng, etablering af et fællesforetagende for ITER under Euratom og yderligere styrkelse af koordinationen af de integrerede europæiske forskningsaktiviteter inden for fusionsenergi

- En mere målrettet tilgang til internationalt samarbejde inden for hvert tema med specifikke samarbejdsaktioner, som skal identificeres i arbejdsprogrammerne i overensstemmelse med den planlagte strategiske tilgang til internationalt samarbejde

- Alle temaer vil indeholde en komponent, som gør det muligt at reagere fleksibelt på nye og uforudsete politiske behov, og gennemførelsen heraf vil bygge på erfaringerne med den videnskabelige støtte til politik og ordninger for ny videnskab og teknologi, der blev indført i sjette rammeprogram, og ordningen for fremtidig og ny teknologi på IKT-området.

Under dette særprogram og dets forventede forlængelse indtil 2013 kan der opstå muligheder for at etablere hensigtsmæssige fællesforetagender, f.eks. inden for håndtering af radioaktivt affald[6]. Kommissionens tjenestegrene vil, når tiden er inde hertil, forelægge Rådet forslag om oprettelse af sådanne foretagender.

7.2. FFC (direkte aktioner)

FFC vil varetage sine opgaver under hensyntagen til den interne udvikling i Kommissionens tjenestegrene og til situationen på det nukleare område i Europa og resten af verden.

Med henblik herpå vil det systematisk blive tilstræbt at styrke forbindelserne mellem FFC og medlemsstaternes forskningsorganisationer.

I forbindelse med Lissabon-dagsordenen og efter anmodning fra de fleste af interesseparterne i FFC vil FFC gøre en betydelig indsats for at fremme uddannelse og videnforvaltning. FFC vil videreføre sine F&U-aktiviteter på de områder, der har tilknytning til affaldshåndtering og miljømæssige virkninger.

Med hensyn til nuklear sikkerhed er de vigtigste ændringer foranlediget af udviklingen i EF-politikken, nye behov, som Kommissionens tjenestegrene giver udtryk for, og Fællesskabets engagement i internationale initiativer som f.eks. Generation IV.

FFC har været involveret i nuklear sikkerhed i 30 år, men den internationale kontekst har ændret sig betydeligt i de allerseneste år, og ikke-spredningsaspektet bliver stadig vigtigere. Den interne udvikling i Kommissionens tjenestegrene afhænger imidlertid også af FFC’s fortsatte støtte på mere traditionelle områder.

8. DET EUROPÆISKE FORSKNINGSRUM: VEJEN TIL VIDENBASERET VÆKST

Hvis der skal gøres de fornødne hurtige fremskridt hen imod videnbaserede økonomier og samfund, skal der udvises større ambition og effektivitet i den europæiske forskning. Alle aktører i EU-nationale regeringer, forskningsinstitutter, erhvervslivet – har en rolle at spille.

Alle særprogrammer til gennemførelse af de syvende rammeprogrammer (EF og Euratom) skal maksimere løftestangseffekten og virkningerne af forskningsudgifterne på europæisk plan inden for det disponible budget. De centrale aspekter i denne sammenhæng er: fokusering på de udvalgte forskningstemaer i de relevante særprogrammer med aktiviteter og gennemførelsesmidler, der er udformet med henblik på at nå disse mål, et stærkt element af kontinuitet, en sammenhængende indsats for at støtte den eksisterende ekspertise og skabe kapacitet for fremtidig forskningsekspertise, rationalisering og forenkling af forvaltningen for at sikre brugervenlighed og omkostningseffektivitet og indbygget fleksibilitet, der skal sikre, at der inden for rammeprogrammet kan reageres på nye behov og muligheder.

2005/0189 (CNS)

Forslag til

RÅDETS BESLUTNING

om særprogrammet for Det Fælles Forskningscenters gennemførelse af direkte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011) (EØS-relevant tekst)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR-

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[7],

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[8],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale udvalg[9] og

ud fra følgende betragtninger:

(1) I henhold til traktatens artikel 7 iværksættes Rådets afgørelse nr. /Euratom om Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratoms) syvende rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2007-2011) (i det følgende benævnt "rammeprogrammet") ved hjælp af særprogrammer, som fastsætter de nærmere bestemmelser for gennemførelse, varighed og midler, der skønnes nødvendige.

(2) Det Fælles Forskningscenter, i det følgende benævnt "FFC", bør gennemføre den forsknings-og uddannelsesindsats, der udføres ved såkaldte direkte aktioner, i henhold til et særprogram for FFC til gennemførelse af Euratoms rammeprogram.

(3) Under udførelsen af sit hverv skal Det Fælles Forskningscenter levere kundedrevet videnskabelig og teknisk støtte til EU’s politiske proces og således sørge for støtte til implementering og overvågning af eksisterende politikker og for, at der reageres på nye behov for politisk beslutningsstøtte. For at opfylde sin mission driver FFC forskning af høj kvalitet.

(4) Ved gennemførelsen af dette program bør der lægges vægt på at fremme forskernes mobilitet og uddannelse samt innovationen i Fællesskabet. FFC bør navnlig iværksætte de fornødne uddannelsesaktiviteter inden for nuklear sikkerhed.

(5) Særprogrammet bør gennemføres på en fleksibel, effektiv og gennemsigtig måde, så der tages hensyn til relevante behov hos FFC's brugere og Fællesskabets politikker samt til målsætningen om at beskytte Fællesskabets finansielle interesser. Forskningsindsatsen under dette program bør i givet fald tilpasses disse behov og den videnskabelige og teknologiske udvikling og sigte mod at opnå videnskabelig topkvalitet.

(6) De regler, der under EF-rammeprogrammet gælder for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse og for formidling af forskningsresultater (i det følgende benævnt "regler for deltagelse og formidling"), og som berører de direkte aktioner, bør også finde anvendelse for F&U-indsatsen under dette særprogram.

(7) Med henblik på gennemførelsen af dette program kan det ud over det samarbejde, der er omfattet af aftalen om det europæiske økonomiske samarbejdsområde eller af en associeringsaftale, være hensigtsmæssigt at deltage i internationale samarbejdsaktiviteter, særlig på grundlag af traktatens artikel 2, litra h, artikel 101 og 102, med tredjelande og internationale organisationer.

(8) Som led i arbejdet med udvidelsen af EU og integrationen af de nye medlemsstater vil FFC gøre en indsats for at integrere organisationer og forskere fra de nye medlemsstater i centrets aktiviteter, herunder især dem, der vedrører gennemførelsen af de videnskabelige og teknologiske elementer i gældende EU-ret, og for at øge samarbejdet med organisationer og forskere fra tiltrædelseslande og kandidatlande. Det er også tanken at åbne gradvis over for nabolandene, især inden for emner, der har høj prioritet i EU's naboskabspolitik.

(9) Forskningsaktiviteter under dette særprogram bør gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper, herunder dem, der kommer til udtryk i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

(10) FFC bør fortsat udføre indtægtsgivende, konkurrencebaseret arbejde. Dette arbejde omfatter deltagelse i rammeprogrammets indirekte aktioner, arbejde for tredjeparter og i mindre grad udnyttelse af immaterielle aktiver.

(11) En forsvarlig økonomisk forvaltning af syvende rammeprogram og dets gennemførelse bør sikres på en måde, der er mest muligt effektiv og brugervenlig, adgangen til det bør lettes for alle deltagere, og dette bør ske under overholdelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen med senere ændringer.

(12) Desuden bør der træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen med senere ændringer, Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser[10], Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder[11] og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1074/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)[12].

(13) Kommissionen bør i rette tid sørge for en uafhængig evaluering af aktiviteterne på programområderne.

(14) Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg og Styrelsesrådet for FFC er blevet hørt om særprogrammets videnskabelige og teknologiske indhold-

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Særprogrammet for Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner inden for forskning og uddannelse, i det følgende benævnt "særprogrammet", fastlægges hermed for perioden 1. januar 2007 til 31. december 2011.

Artikel 2

Dette særprogram omfatter Det Fælles Forskningscenters nukleare aktiviteter og understøtter hele spektret af forskningsaktiviteter, som gennemføres i et tværnationalt samarbejde inden for følgende temaer:

1. håndtering af nukleart affald, virkningen på miljøet og grundviden

2. nuklear sikkerhed

3. nuklear sikkerhedskontrol.

Målene for og hovedlinjerne i disse aktioner fastsættes i bilaget.

Artikel 3

I overensstemmelse med rammeprogrammets artikel 3 skønnes bevillingsbehovet til gennemførelse af særprogrammet at være 539 mio. EUR.

Artikel 4

4. Alle forskningsaktiviteter, der iværksættes under særprogrammet, gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper.

5. Til følgende forskningsområder ydes der ikke støtte under dette program:

6. forskning, der er forbudt i alle medlemsstater

7. forskning, der tænkes udført i en medlemsstat, hvor sådan forskning er forbudt.

Artikel 5

8. Særprogrammet gennemføres ved hjælp af direkte aktioner, jf. rammeprogrammets bilag II.

9. Reglerne for deltagelse og formidling finder anvendelse på dette særprogram, i den udstrækning de vedrører direkte aktioner.

Artikel 6

10. Kommissionen udarbejder et flerårigt arbejdsprogram til gennemførelse af særprogrammet med en mere detaljeret redegørelse for målene og de videnskabelige og teknologiske prioriteringer, der er fastsat i bilaget, og med en tidsplan for gennemførelsen.

11. I det flerårige arbejdsprogram tages der hensyn til relevante forskningstiltag, som medlemsstaterne, associerede stater, europæiske og internationale organisationer gennemfører. Det ajourføres efter behov.

Artikel 7

Kommissionen sørger for, at der gennemføres en uafhængig evaluering af aktiviteterne på de områder, særprogrammet omfatter, jf. rammeprogrammets artikel 6.

Artikel 8

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den.

På Rådets vegne

Formand

BILAG – Det Fælles Forskningscenter-Euratom-programmet

1. MÅL

At levere kundedrevet videnskabelig og teknisk støtte til EU’s politiske beslutningsproces i forbindelse med nuklear energi, sikring af støtte til implementering og overvågning af nuværende strategier og reaktion på nye politiske behov.

2. BAGGRUND

FFC har til opgave er at give kundeorienteret, videnskabelig og teknisk støtte til udarbejdelse, udvikling, iværksættelse og overvågning af Fællesskabets politikker. Der er derfor behov for, at FFC udfører forskningsopgaver på højt niveau i nøje kontakt med industrien og andre organer og udvikler netværk, hvori medlemsstaternes offentlige og private institutioner deltager. Begge disse dimensioner indgår i alle FFC’s aktiviteter, men i varierende grad, alt efter om der er tale om direkte støtte til Kommissionens tjenestegrene eller om grundforskning, der gennemføres inden for en bredere europæisk eller international ramme.

FFC’s nukleare aktiviteter sigter mod at opfylde Euratom-traktatens F&U-krav og at yde støtte til Kommissionen og medlemsstaterne inden for områderne nuklear sikkerhedskontrol og ikke-spredning, affaldshåndtering, sikring af nukleare anlæg og brændselskredsløbet, radioaktivitetsniveauer i miljøet og strålingsbeskyttelse.

Dette særprogram har til formål at udvikle og samle viden, at levere vigtige videnskabelige/tekniske oplysninger og støtte til nuklear sikkerhed/sikkerhedskontrol og pålidelighed, bæredygtighed og kontrolforanstaltninger, herunder i forbindelse med innovative/fremtidige systemer. I forbindelse med deltagelse i rammeprogrammets indirekte aktioner tilstræbes det at nå den bedst mulige komplementaritet med JRC’s arbejdsprogram, som er beskrevet i afsnit 3.

Et af de alvorligste problemer inden for det nukleare område i vore dage er tab af viden, ekspertise og navnlig teknologi og ingeniørdiscipliner i forbindelse med håndtering af radioaktivt materiale og strålingsfelter. FFC vil fortsætte med at være det europæiske referenceorgan for udbredelse af oplysninger og oplæring og videreuddannelse af unge forskere.

3. AKTIVITETER

3.1. Håndtering af nukleart affald, virkningen på miljøet og grundviden

3.1.1. Karakterisering, lagring og deponering af brugt brændsel

Håndtering af brugt brændsel og højradioaktivt affald indbefatter transportkonditionering, lagring og geologisk deponering. Det vigtigste mål er at forhindre, at der afgives radionuklider til biosfæren i et meget langt tidsrum. Udformning, evaluering og funktion af systemer af konstruerede og naturlige barrierer over det relevante tidsrum er nøglefaktorer, når det gælder om at nå dette mål og afhænger bl.a. af brændslets opførsel.

FFC søger at indsamle data om brugt brændsels opførsel over lang tid og at udvikle metoder til pålidelig evaluering af de konstruerede systemer med hovedvægt på affaldsenheders integritet og benchmarking for risikoorienterede beslutningskriterier.

Laboratorieundersøgelser af brændsels opførsel under repræsentative forhold tilvejebringer relevante oplysninger, som anvendes i modeller til langtidsprognosticering og gør det muligt at validere dem. FFC vil også deltage i forskellige europæiske projekter vedrørende sikker affaldsdeponering og aktivt støtte videnudveksling mellem de forskellige lande.

3.1.2. Separation, transmutation og konditionering

Programmets vigtigste udfordringer er fortsat både optimering af brændselsseparationen for at udskille udvalgte langlivede radionukleider og fremstilling og karakterisering af sikre og pålidelige brændsler eller mål for actinidtransmutation.

Undersøgelsen af disse alternative affaldshåndteringsstrategier nyder fortsat stor bevågenhed, fordi de ville mindske langtidsrisiciene ved affaldsdeponering ganske væsentligt. Til transmutation overvejes både hurtige og termiske reaktorer samt dedikerede actinidbrændere. I de fleste koncepter for fremtidige reaktorsystemer indgår en sådan selektiv radionuklidseparation.

Udviklingen af inerte matricer til konditionering af højradioaktivt affald, som giver en stor reduktion i mængden af langlivede radionuklider og væsentligt mindre affaldsmængder i affaldsdeponeringsanlæg, vil på langt sigt føre til en meget bedre håndtering af nukleart affald.

FFC vil drive nye anlæg for hhv. avanceret separation og produktion af brændsel og mål (the Minor-Actinide Laboratory) inden for dette område. Der gennemføres også bestrålingsundersøgelser af mål og brændsel, og der produceres grundlæggende nukleare data om transmutation. Endelig bestemmes den kemiske resistens for matricer beregnet til konditionering af actinider på grundlag af korrosions-og udvaskningsundersøgelser.

3.1.3. Actinidgrundforskning

De grundlæggende forskningsaktiviteter tager sigte på at tilvejebringe grundlæggende viden, som underbygger forståelsen af de fysiske processer i nukleart brændsel (fra energiproduktion til affaldshåndtering) og er nært forbundne med uddannelsesaktiviteter. Grundforskningsaktiviteterne fokuseres på materialers termofysiske egenskaber, actinidbærende systemers egenskaber og grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber.

FFC’s anlæg som f.eks. laboratoriet for actinidbrugere vil fortsat være vært for forskere fra især europæiske universiteter.

3.1.4. Kernetekniske data

De foreslåede udformninger af dedikerede små actinidbrændere og avancerede koncepter for produktion af nuklearenergi udløser et behov for nye kernetekniske data med en væsentlig forbedret nøjagtighed.

FFC vil gennemføre målinger af kernetekniske data med henblik på håndteringen af nukleart affald. Den teknologiske udvikling har ført til væsentlige forbedringer i målekapaciteten. FFC fremmer også en vigtig indsats for så vidt angår udvikling af grundlæggende teorier på nuklearområdet med henblik på modelberegning af reaktioner, som det ikke er muligt at gennemføre som forsøg.

Radionuklidmetrologi supplerer dette arbejde med målinger, som giver bedre data for radioaktivt henfald af fissile materialer og fissionsprodukter. Der er også behov for nøjagtige forsøgsdata for at validere teorier og modelberegninger, som udgør grundlaget for regler om strålingsbeskyttelse.

3.1.5. Medicinske anvendelser, som er fremgået af nuklearforskning

FFC’s nukleare anlæg og ekspertise har frembragt en række resultater, der har fundet medicinsk anvendelse. Disse anvendelser er fremkommet som følge af forskning i produktion af nye isotoper, udvikling af kliniske referencematerialer og støtte til nye kræftbehandlingsformer. FFC sigter mod at stille disse nye anvendelser til rådighed for hospitaler og farmaindustrien.

3.1.6. Måling af radioaktivitet i miljøet

FFC anvender sin ekspertise inden for spordetektering og analyse til at verificere radioaktive udledninger og emissioner fra nukleare anlæg. Arbejdet omfatter også typebestemmelse, undersøgelse af migrationsmønstre i biosfæren og undersøgelse af actiniders strålingstoksicitet. På baggrund af de nye grænseværdier for radionuklider i fødevaretilsætningsstoffer vil FFC udvikle analyseteknikker og udarbejde dertil hørende referencematerialer. Der organiseres sammenligninger mellem medlemsstaternes laboratorier for at vurdere sammenligneligheden af de indberettede overvågningsdata og støtte harmoniseringen af systemerne til måling af radioaktivitet.

3.1.7. Videnforvaltning og uddannelse

Det er vigtigt, at de nye generationer af forskere og ingeniører på nuklearområdet kan vedligeholde og uddybe deres viden om nuklear forskning ved hjælp af fortidens forsøg, resultater, fortolkninger og kvalifikationer. Det gælder navnlig for områder, hvor tre årtiers erfaringer inden for reaktorpræstationer og-sikkerhed er koncentreret i komplekse analytiske værktøjer som modeller og computerkode. FFC vil bidrage til at gøre denne viden umiddelbart tilgængelig på en velstruktureret og –dokumenteret måde og vil støtte uddannelsesaktiviteter på højere læreanstalter i Europa. FFC vil desuden bidrage til en forbedret kommunikation om nukleare spørgsmål, herunder navnlig dem, der vedrører offentlighedens accept, og mere generelt om strategier for almen energibevidsthed.

3.2. Nuklear sikkerhed

3.2.1. Nukleare reaktorers sikkerhed

Med sigte på at bibeholde og forbedre sikkerhedsniveauet i både vestlige og russiske typer reaktoranlæg er der behov for at videreudvikle og validere mere avancerede og nøjagtige sikkerhedsevalueringsmetoder og dertil hørende analytiske værktøjer. Der gennemføres målrettede eksperimentelle undersøgelser med henblik på validering og verificering af sikkerhedsevalueringsværktøjerne og for at forbedre forståelsen af de tilgrundliggende fysiske fænomener og processer. FFC deltager fuldt ud i den internationale indsats, som skal skabe forbedret sikkerhed for nukleare reaktorer.

3.2.2. Nuklear brændselssikkerhed i energiproduktionsreaktorer i EU

Brændselssikkerhed er koncentreret om at forebygge og afbøde virkningerne af hypotetiske uheld. De to vigtigste aspekter inden for denne forskningsgren vedrører brændselselementernes mekaniske integritet i reaktorens levetid, og brændslets reaktion på transiente forhold og på svære reaktoruheld op til kernenedsmeltning.

I denne forbindelse deltager FFC i den nuværende brændselsstrategi, som sigter mod at forbedre sikkerheden og mindske civile og militære plutoniumlagre. FFC benytter HFR-reaktoren til at afprøve brændsels opførsel og egenskaber. Der gennemføres også målinger af egenskaber som påvirker præstationsniveauet.

3.2.3. Sikker drift af avancerede nukleare energisystemer

Verden over undersøges nye reaktorstrategier i åbne forskningsprojekter, f.eks. køreplanen for fjerdegenerationsreaktorer (Generation IV Roadmap), som sigter mod en omfattende evaluering, bl.a. af de problemstillinger, som beskæftiger offentligheden, som f.eks. forbedret sikkerhed, mindre affald og bedre beskyttelse mod spredning af nukleare materialer.

Det er væsentligt for FFC at deltage i dette arbejde, både direkte og som koordinator for europæiske bidrag til dette verdensomspændende initiativ, hvori de vigtigste forskningsorganisationer deltager. Det omfatter først og fremmest brændselskredsløbets sikkerheds-og sikkerhedskontrolaspekter, herunder navnlig karakterisering, afprøvning og analyse af nye brændsler. Herudover behandles udvikling af sikkerheds-og kvalitetsmål, sikkerhedskrav og avancerede evalueringsmetoder for reaktorer. Oplysningerne formidles systematisk til interesserede medlemsstaters myndigheder og Kommissionens tjenestegrene, især ved de jævnlige koordineringsmøder.

3.3. Sikring mod misbrug

3.3.1. Nuklear sikkerhedskontrol

FFC’s aktiviteter på dette område omfatter teknisk støtte til Kommissionens tjenestegrene i henhold til Euratom-traktaten og til IAEA (Den Internationale Atomenergiorganisation) i henhold til traktaten om ikke-spredning. Målet er at indføre flere automatiserede systemer og bedre værktøjer til informationsanalyse, så inspektørernes arbejdsbyrde og byrderne for nuklearindustrien kan reduceres.

Selv om FFC har over 30 års erfaring med at levere støtte i henhold til de to traktater, medfører tekniske nyskabelser og forbedringer, at der hele tiden er behov for en fortsat videreudvikling af sikkerhedskontrolstrategien. Samtidig med at FFC’s aktiviteter udvikles til at imødegå disse udfordringer, vil de også fortsat omfatte verificering og detektion samt indeslutnings-og overvågningsteknologier, målemetoder til nukleare materialer, produktion af nukleare referencematerialer og uddannelse af navnlig IAEA’s og Kommissionens inspektører.

3.3.2. Tillægsprotokollen

Tillægsprotokollen har til formål at sikre, at der ikke foregår uanmeldte nukleare aktiviteter. Protokollens gennemførelse kræver en række teknikker, som er forskellige fra dem, der bruges ved verificering af regnskaber over nukleart materiale. Der er bl.a. tale om en overordnet beskrivelse af et lands nukleare aktiviteter, krav om mere omfattende erklæringer for anlæg og en række forskellige inspektionskrav. Disse krav kan omfatte overvågning af virkningen af anlæggets aktiviteter på omgivelserne og overvågning af aktiviteter uden for anlæggets område samt miljøpartikelanalyse som et værktøj til at detektere uanmeldte nukleare aktiviteter.

FFC har som mål at nærme sig realtidsopfølgning af overførsler af nukleart materiale og integreret informationsanalyse. FFC vil navnlig arbejde med udvikling og validering af informationsanalyseværktøjer og metoder, som bygger på systemanalyse.

3.3.3. Informationsindsamling fra åbne kilder vedrørende ikke-spredning

Med sigte på at støtte Kommissionens tjenestegrene og samarbejde med IAEA og medlemsstaternes myndigheder vil FFC fortsætte med systematiske at indsamle og analysere oplysninger fra en række kilder (internet, speciallitteratur, databaser) om ikke-spredningstemaer (evt. også om andre masseødelæggelsesvåben og deres fremføringssystemer). Oplysningerne bruges til at lave landerapporter, som nøje følger udviklingen i udvalgte landes nukleare aktiviteter og import og/eller eksport af udstyr og teknologi med direkte nukleart formål eller dobbelt anvendelsesformål. Oplysningerne fra de åbne kilder underbygges med satellitbilleder. FFC vil desuden videreudvikle flersproget internetsøgning, videnforvaltning og data mining-teknologier for at understøtte dette arbejde.

3.3.4. Bekæmpelse af ulovlig handel med nukleare materialer, herunder nuklearforensiske analyser

Detektering og identifikation af nukleart materiale, som transporteres eller lagres illegalt, er en vigtig forsvarslinje mod den illegale handel. Nuklearforensiske undersøgelser tilvejebringer oplysninger om beslaglagt materiales oprindelse. Det er fortsat en vigtig opgave at opstille passende beredskabsplaner i forbindelse med opdagelse af illegalt materiale. På det nuklearforensiske område og på området illegal handel vil FFC øge sit samarbejde med de nationale myndigheder og internationale organisationer (ITWG, IAEA, osv.).

Etiske aspekter

Under gennemførelsen af særprogrammet og i den forskning, der drives i den forbindelse, skal grundlæggende etiske principper respekteres. De omfatter bl.a. de principper, der ligger til grund for Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, såsom beskyttelse af menneskelig værdighed, menneskeliv, personoplysninger og privatlivets fred samt dyre-og miljøbeskyttelse i overensstemmelse med EF-retten og de seneste versioner af relevante internationale konventioner og adfærdskodekser som f.eks. Helsingfors-erklæringen, Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin undertegnet i Oviedo den 4. april 1997 og dens tillægsprotokoller, FN's konvention om børns rettigheder, den universelle erklæring om det menneskelige genom og menneskerettighederne, som UNESCO har vedtaget, FN-konventionen om forbud mod biologiske våben (BTWC), den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer for fødevarer og jordbrug samt de relevante resolutioner fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO.

Der vil desuden blive taget hensyn til udtalelser fra Gruppen af Rådgivere vedrørende Etik inden for Bioteknologi (1991-1997) og fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi (1998 og fremefter).

I overensstemmelse med nærhedsprincippet og de forskellige holdninger, der gør sig gældende i Europa, skal deltagerne i forskningsprojekter overholde gældende love og etiske regler i de lande, hvor forskningen udføres. Det er under alle omstændigheder de nationale regler, der gælder, og ingen forskning, som er forbudt i en given medlemsstat eller et andet land, vil få støtte fra fællesskabsmidler til udførelse i den medlemsstat eller det land.

Hvor det er relevant, skal de, der gennemfører forskningsprojekter, ansøge de relevante nationale eller lokale etiske råd om godkendelse, inden de påbegynder FTU-aktiviteterne. Kommissionen vil endvidere foretage en systematisk etisk gennemgang af forslag, der vedrører følsomme spørgsmål, eller hvis etiske aspekter ikke er fyldestgørende dækket. I særlige tilfælde kan en etisk gennemgang foretages, mens et projekt er i gang.

Den protokol om dyrebeskyttelse og dyrevelfærd, der er knyttet til traktaten, kræver, at Fællesskabet tager fuldt hensyn til dyrs velfærd, når Fællesskabets politikker, herunder forskningspolitikken, fastlægges og gennemføres. I Rådets direktiv 86/609/EØF om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsøg og andre videnskabelige formål, kræves det, at alle forsøg tilrettelægges på en sådan måde, at forsøgsdyrene ikke udsættes for angst eller påføres unødig smerte og lidelse, at der anvendes så få dyr som muligt, at der anvendes dyr med laveste neurofysiologiske følsomhed, og at forsøgene forårsager mindst smerte, lidelse, angst og varigt men. Ændring af dyrs arvemasse og kloning af dyr kommer kun i betragtning, hvis formålene er etisk velbegrundede, vilkårene sikrer dyrenes velfærd, og principperne om biologisk mangfoldighed overholdes.

Under programmets gennemførelse vil Kommissionen løbende følge med i den videnskabelige udvikling og i de relevante nationale og internationale regler, så der kan tages højde for alle fremskridt og ændringer.

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: SÆRPROGRAM FOR DET FÆLLES FORSKNINGSCENTERS GENNEMFØRELSE AF DIREKTE AKTIONER UNDER DET EUROPÆISKE ATOMENERGIFÆLLESSKABS (EURATOMS) SYVENDE RAMMEPROGRAM FOR FORSKNING OG UDDANNELSE PÅ DET NUKLEARE OMRÅDE (2007-2011)

2. ABM-/ABB-RAMME

Politikområder og dermed forbundne aktiviteter:

Direkte forskning

3. BUDGETPOSTER

3.1. Budgetposter (aktionsposter og dermed forbundne poster vedrørende teknisk og administrativ bistand (tidl. B..A-poster)), herunder:

10 01 05 Udgifter til støttefunktioner i forbindelse med foranstaltninger inden for politikområdet direkte forskning 10 03 Direkte finansieret forskning, aktionsbevillinger

(Den endelige kontoplan for syvende rammeprogram vil blive udarbejdet senere)

3.2. Foranstaltningens og de finansielle virkningers varighed:

2007-2011, forudsat at de nye finansielle overslag godkendes

3.3. Budgetoplysninger (indsæt om nødvendigt flere rækker ):

Budgetpost | Udgifternes art | Nye | EFTA-bidrag | Bidrag fra ansøgerlande | Udgiftsområde i de finansielle overslag |

10 01 05 | Ikke-oblig. | Ikke-opdelte | JA | NEJ | JA | Nr. [1a] |

10 03 | Ikke-oblig. | Opdelte[13]/ | JA | NEJ | JA | Nr. [1a] |

4. SAMMENFATNING AF RESSOURCERNE

4.1. Finansielle ressourcer

4.1.1. Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB) [14]

i mio. EUR (tre decimaler)

Udgiftstype | Punkt | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | I alt |

Driftsudgifter[15] |

Forpligtelsesbevillinger (FB) | 8.1 | a | 280,916 | 358,377 | 477,708 | 493,220 | 527,103 | 2.137,324 |

Betalingsbevillinger (BB) | b | 112,366 | 227,626 | 354,780 | 440,367 | 1.002,185[16] | 2.137,324 |

Administrative udgifter inden for referencebeløbet[17] |

Teknisk og administrativ bistand (IOB) | 8.2.4 | c | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 |

SAMLET REFERENCEBELØB |

Forpligtelses-bevillinger | a+c | 458,419 | 549,172 | 675,653 | 696,520 | 711,748 | 3.091,512 |

Betalingsbevillinger | b+c | 289,869 | 418,421 | 552,725 | 643,667 | 1.186,830[18] | 3.091,512 |

Administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet[19] |

Personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IOB) | 8.2.5 d | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Andre administrative udgifter end udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, ikke medtaget i referencebeløbet (IOB) | 8.2.6 e | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 |

Samlede anslåede finansielle omkostninger ved foranstaltningen

FB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | a+c+d+e | 463,553 | 554,408 | 680,994 | 701,968 | 717,305 | 3.118,228 |

BB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | b+c+d+e | 295,003 | 423,657 | 558,066 | 649,115 | 1.192,387[20] | 3.118,228 |

Samfinansiering

Hvis forslaget indebærer samfinansiering med medlemsstaterne eller andre organer (oplys hvilke), angives i tabellen nedenfor et skøn over beløbet for denne samfinansiering (der kan indsættes flere rækker, hvis der forventes samfinansiering fra flere organer):

i mio. EUR (tre decimaler)

Samfinansierende organ | År n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 og ff. | I alt |

…………………… | f |

FB I ALT, inkl. samfinansiering | a+c+d+e+f |

4.1.2. Forenelighed med den finansielle programmering

( Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering. (Kommissionens meddelelse fra februar 2004 om de finansielle overslag 2007-2013, KOM(2004) 101).

( Forslaget kræver omprogrammering af det relevante udgiftsområde i de finansielle overslag.

( Forslaget kan kræve anvendelse af bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale[21] (dvs. fleksibilitetsinstrumentet eller revision af de finansielle overslag).

4.1.3. Finansielle virkninger på indtægtssiden

( Forslaget har ingen indflydelse på indtægterne

( Forslaget har finansielle virkninger – Virkningerne på indtægterne er som følger:

Visse associerede stater kan bidrage til supplerende finansiering af rammeprogrammet gennem associeringsaftaler.

mio. EUR (1 decimal)

Forud for aktionen[År n-1] | Efter aktionens iværksættelse |

Personaleressourcer i alt[22] | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 |

Dette tal omfatter ikke korttidsansatte, men kun tjenestemænd, der er optaget i FFC’s stillingsfortegnelse.

5. SÆRTRÆK OG MÅL

5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt

FFC’s nukleare aktiviteter sigter mod at opfylde Euratom-traktatens F&U-forpligtelser og levere kundedrevet videnskabelig og teknisk støtte til EU-politik vedrørende nuklear energi, således at der sørges for støtte til implementering og overvågning af eksisterende politikker og reageres fleksibelt på nye politisk krav.

5.2. Merværdien af Fællesskabets engagement og forslagets sammenhæng med andre finansielle instrumenter og eventuel synergi

FFC’s nukleare aktiviteter sigter mod at opfylde Euratom-traktatens F&U-forpligtelser og støtte både Kommissionen og medlemsstaterne med hensyn til sikkerhedskontrol og ikke-spredning, affaldshåndtering, nukleare anlægs og brændselskredsløbs sikkerhed, radioaktivitet i miljøet og strålingsbeskyttelse.

5.3. Mål, forventede resultater og dertil knyttede indikatorer for forslaget set i forbindelse med ABM-rammen

Arbejdet vil blive fokuseret på følgende aktiviteter, som anført i bilaget.

1. Håndtering af nukleart affald, virkningen på miljøet og grundviden

2. Nuklear sikkerhed

3. Nuklear sikkerhedskontrol.

5.4. Gennemførelsesmetode (vejledende)

Angiv nedenfor, hvilken eller hvilke metoder der er valgt til gennemførelse af aktionen.

( Central forvaltning

( Direkte af Kommissionen

ٱ Indirekte ved delegation til:

ٱ Forvaltningsorganer

ٱ Organer oprettet af Fællesskaberne, jf. artikel 185 i finansforordningen

ٱ Nationale offentlige organer/organer med forpligtelse til offentlig tjeneste

ٱ Fælles eller decentral forvaltning

ٱ med medlemsstaterne

ٱ med tredjelande

ٱ Fælles forvaltning med internationale organisationer (angiv nærmere)

Relevante bemærkninger:

6. OVERVÅGNING OG EVALUERING

6.1. Generelt

FFC yder støtte til de årlige og flerårige (dvs. rammeprogrammet for forskning) planlægnings-, gennemførelses-, overvågnings- og evalueringscykler på grundlag af et sæt centrale resultatindikatorer og specifikke evalueringsaktiviteter.

FFC yder videnskabelig og teknologisk støtte til brugere (navnlig Kommissionen) på grundlag af et arbejdsprogram, der omfatter ca. hundrede aktioner. Metodologierne, indikatorerne og kriterierne anvendes på samtlige aktioner og for alle FFC’s interne budgetposter. En evaluering omfatter derfor typisk alle eller et stort antal af budgetposerne i FFC’s arbejdsprogram.

6.2. Overvågningssystem

Efter vedtagelsen af Kommissionens afgørelse[23] om reorganisering af Det Fælles Forskningscenter og i tråd med de forpligtelser, der følger af særprogrammerne (om nukleare og ikke-nukleare aktiviteter), kontrollerer FFC's styrelsesråd årligt gennemførelsen af FFC’s arbejdsprogram og offentliggør sine bemærkninger hertil i FFC’s årsrapport. Der sikres passende sammenhæng med det årlige tilsyn med de indirekte aktioner.

6.3. Evaluering

FFC vurderer hvert år resultaterne og følgerne af sine aktiviteter på grundlag af en peer review -bedømmelse. Resultaterne af denne vurdering udnyttes direkte ved planlægningen af arbejdsprogrammet for det følgende år. De indikatorer og kriterier, der anvendes ved denne periodiske vurdering af FFC’s aktiviteter, er knyttet direkte til resultaterne af FFC’s aktiviteter og dets centrale resultatindikatorer.

FFC har hidtil gennemført brugertilfredshedsundersøgelser hvert andet år. Med det nye rammeprogram er det tanken gradvist at indføre et system for løbende indsamling af feedback fra brugerne, som vil blive brugt i forbindelse med den årlige vurdering af aktiviteterne.

Der vil i tråd med Kommissionens vurderingsregler og -praksis blive gennemført en midtvejsrevision 3 1/2 år efter indledningen af det syvårige forskningsrammeprogram. Denne revision vil blive gennemført af renommerede eksterne eksperter på grundlag af de strukturerede oplysninger, der er indsamlet i forbindelse med den årlige aktivitetsvurdering, såvel som oplysninger fra andre kilder, f.eks. brugertilfredshedsundersøgelserne.

Endelig vil der blive gennemført en evaluering efter afslutningen af det syvårige rammeprogram.

6.3.1. Forhåndsevaluering

FFC’s arbejdsprogram ajourføres årligt, men forskningsprocessen forløber over en længere årrække. Den årlige aktivitetsvurdering er således også et vigtigt element i forhåndsevalueringen.

6.3.2. Forholdsregler efter en midtvejs-/efterfølgende evaluering (konklusioner, der kan drages af lignende tidligere erfaringer)

Det har ved tidligere evalueringer vist sig, at det som følge af de særlige træk ved FFC’s aktiviteter er nødvendigt at omsætte Kommissionens grundlæggende interne evalueringsregler (dvs. vurdering af resultater, effektivitet, sidevirkninger, bæredygtighed osv.) til de særlige vilkår, der gælder for FFC. Disse særlige træk er:

12. FFC’s arbejdsprogram omfatter ca. hundrede aktioner, som igen tjener til at støtte Kommissionens politik.

13. Der findes ingen cost-benefit standardmodeller, som kan anvendes på gennemførelsen og evalueringen af FFC’s aktiviteter.

14. FFC’s arbejde påvirker de europæiske beslutningstagere, ikke det europæiske samfund som helhed.

Det er heller ikke tilstrækkeligt, at FFC måler resultaterne af sit arbejde som forskningsinstitut, hvilket allerede er en vanskelig opgave. Den virkelige vanskelighed består i, at FFC, der både er et forskningsinstitut og en tjenestegren i Kommissionen, først skal måle, hvordan dens aktiviteter påvirker de politiske beslutningstagere og dernæst den politik, de udformer.

I tråd med de grundlæggende erfaringer fra det foregående rammeprogram udformer FFC i stadig højere grad sine aktiviteter på en sådan måde, at de kan underkastes en meningsfuld vurdering. For at kunne vurdere det samlede udbytte af FFC’s indsats er det endvidere nødvendigt at integrere evalueringsresultaterne for alle de enkelte aktiviteter. Som følge heraf suppleres FFC-evalueringerne nu med en række støtteaktiviteter, hvorved der tilvejebringes struktureret information til støtte for

- den årlige planlægnings-, gennemførelses- og evalueringscyklus og dertil knyttet beslutningstagning, og

- de flerårige midtvejs- og efterfølgende evalueringer.

- Som følge heraf har FFC udviklet og gennemført periodiske aktivitetsvurderinger med en analyse af resultaterne af centrets enkelte aktiviteter i 2003 og 2004. Disse periodiske aktivitetsvurderinger tjener flere formål:

- Vurdering af FFC’s aktiviteter ifølge en veldefineret metodologi

- Støtte til planlægningen af det følgende års arbejdsprogram

- Opbygning af en omfattende database, der kan bruges ved opfyldelsen af diverse rapporteringsforpligtelser

- Opbygning af en semi-kvantitativ database til støtte for fremtidige FFC-evalueringer

- Udledning af indikatorer på organisationsniveau fra lavere niveauer, herunder aktivitetsniveauet.

Mekanismen for periodisk aktivitetsvurdering kører på årsbasis og vil blive videreudviklet som led i det nuværende særprogram.

6.3.3. Vilkårene for fremtidige evalueringer og deres hyppighed

Den periodiske aktivitetsvurdering og overvågningen af rammeprogrammets gennemførelse vil finde sted på årsbasis. Brugertilfredshedsundersøgelsen gennemføres for tiden hvert andet år. I fremtiden kan der måske blive tale om at indføre en mere kontinuerlig proces. Midtvejsevalueringen vil blive gennemført 3 ½ år efter indledningen af syvende rammeprogram. Den efterfølgende evaluering vil finde sted efter udløbet af syvende rammeprogram.

7. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Desuden bør der træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen med senere ændringer, Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser[24], Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder[25] og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1074/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)[26].

.

8. RESSOURCER

8.1. Finansielle omkostninger i forbindelse med forslagets mål

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler)

Beskrivelse af mål, aktioner og output | År 2007 | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | I alt |

Samlede omkostninger | Samlede omkostninger | Samlede omkostninger | Samlede omkostninger | Samlede omkostninger | Samlede omkostninger |

HÅNDTERING AF NUKLEART AFFALD, VIRKNINGEN PÅ MILJØET OG GRUNDVIDEN |

NUKLEAR SIKKERHED |

NUKLEAR SIKKERHEDSKONTROL. |

SAMLEDE OMKOSTNINGER | 101,533 | 104,581 | 107,750 | 110,948 | 114,265 | 539,077 |

8.2. Administrative udgifter

8.2.1. Personaleressourcer – antal og type

Stillingstyper | Personale til forvaltning af aktionen ved brug af eksisterende og/eller yderligere ressourcer (antal stillinger/fuldtidsækvivalenter) |

2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |

Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte[27] (XX 01 01) | A*/AD |

B*, C*/AST |

Personale[28], der finansieres over art. XX 01 02 |

Andet vedtægtsomfattet personale[29], der finansieres over art. XX 01 04/05 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 |

I ALT[30] | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 | 1.944 |

Denne oversigt viser FFC’s situation, hvor personalet primært består af FFC’s egne ansatte, der – med undtagelse af personale, der er direkte knyttet til forskningsprojekter – forvaltes som en enkelt gruppe for de nukleare og ikke-nukleare aktiviteter. Administrativt og teknisk personale og støttepersonale vil kunne arbejde for begge programmerne den samme dag og på det samme sted.

Personale, der arbejder med nukleare aktiviteter, kan variere i omfang under gennemførelsen af rammeprogrammet, men ligger altid på omkring 30 % af det samlede personale.

Ovenstående personaletal omfatter vedtægtsomfattet personale.

8.2.2. Opgavebeskrivelse

Opgaverne hidrører fra særprogrammet for ikke-nuklear direkte forskning.

8.2.3. Kilde til personaleressourcer (vedtægtsomfattede)

(Hvis der er tale om mere end en kilde, angives antal stillinger fra hver kilde)

( Stillinger, der i øjeblikket er afsat til forvaltningen af programmer, og som skal erstattes eller forlænges

( Stillinger, der er forhåndsallokeret i forbindelse med APS/FBF-proceduren for år n

( Stillinger, hvorom der skal ansøges i forbindelse med den næste APS/FBF-procedure

( Stillinger, som skal omfordeles under anvendelse af eksisterende ressourcer inden for forvaltningstjenesten (intern omfordeling)

( Stillinger, der er nødvendige i år n, men ikke forudset i APS/FBF-proceduren for det pågældende år

8.2.4 Andre administrative udgifter, der er medtaget i referencebeløbet (XX 01 05 – udgifter til administrativ forvaltning)[31]

i mio. EUR (tre decimaler)

Budgetpost (nummer og betegnelse) | År 2007 | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | I ALT |

Vedtægtsmæssigt personale xx.01 05 01 | 132,100 | 137,665 | 142,206 | 145,659 | 141,128 | 698,758 |

Eksternt personale xx.01 05 02 | 23,520 | 30,809 | 32,971 | 34,418 | 19,830 | 141,548 |

Andre administrative udgifter xx.01 05 03 | 21,883 | 22,321 | 22,768 | 23,223 | 23,687 | 113,882 |

Teknisk og administrativ bistand i alt | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 |

8.2.5 Finansielle omkostninger ved personaleressourcer og dermed forbundne omkostninger, der ikke er medtaget i referencebeløbet[32]

i mio. EUR (tre decimaler)

Arten af personaleressourcer | År 2007 | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | I ALT |

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte (08 0101 og) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Personale finansieret over artikel XX 01 02 (hjælpeansatte, nationale eksperter, kontraktansatte osv.) |

Omkostninger ved personaleressourcer og dermed forbundne omkostninger (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 |

Beregning – Administrative udgifter

Er beregnet på grundlag af følgende forudsætninger:

-antallet af tjenestemænd i ex del A på budgettet forbliver på 2006-niveauet

-udgifterne vokser med 2 % årligt som følge af den forudsete inflation som anført i "Fiche 1 REV" (arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene vedrørende de finansielle overslag)

- det forudses, at der skal afsættes 108 000 EUR pr. tjenestemand og 70 000 EUR pr. eksternt ansat (2004-priser)

Beregning – Personale, der finansieres over art. XX 01 02

Der henvises om fornødent til punkt 8.2.1.

8.2.6 Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet[33] i mio. EUR (tre decimaler) |

År 2007 | År 2008 | År 2009 | År 2010 | År 2011 | I ALT |

XX 01 02 11 01 – Tjenesterejser | 0,036 | 0,036 | 0,037 | 0,038 | 0,038 | 0,185 |

XX 01 02 11 02 – Møder og konferencer | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,005 |

XX 01 02 11 03-Udvalg[34] | 0,111 | 0,114 | 0,116 | 0,118 | 0,121 | 0,580 |

XX 01 02 11 04 – Undersøgelser og høringer |

XX 01 02 11 05-Informationssystemer |

2 Andre forvaltningsudgifter i alt (XX 01 02 11) |

3 Andre udgifter af administrativ karakter (angiv hvilke, herunder budgetpost) |

Administrative udgifter i alt, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 |

Beregning – Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

Disse tal er anslået på grundlag af GD RTD's anmodninger vedrørende 2006 forhøjet med 2 % i årlig forudset inflation. ("Fiche 1 REV")

Behovet for menneskelige og administrative ressourcer vil blive dækket via tildelingen til det administrerende GD inden for rammerne af den årlige tildelingsprocedure. Ved tildelingen af stillinger bør der tages hensyn til en eventuel omfordeling af stillinger mellem tjenestegrene på grundlag af de nye finansielle overslag.

[1] KOM(2005) 119.

[2] KOM(2005) 118.

[3] SEK(2005) 430.

[4] KOM(2005) 387.

[5] I henhold til artikel 54, stk. 2, litra a), i finansforordningen (EF, Euratom) kan Kommissionen overlade offentligretlige opgaver gennemførelsesorganer. Rådets forordning (EF) 58/2003 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer, og Kommissionens forordning (EF) 1653/2004 om standardfinansforordningen for forvaltningsorganer i henhold til forordning (EF) 58/2003 er imidlertid EF-forordninger, som derfor ikke finder anvendelse på Euratom-området. Kommissionen har til hensigt at anmode Rådet om at udvide anvendelsesområdet for disse forordninger til også at omfatte Euratom-traktaten.

[6] Jf. begrundelsen til Kommissionens ændrede forslag til ”den nukleare pakke”, KOM(2004) 526, 8.9.2004.

[7] EUT C af , s. .

[8] EUT C af , s. .

[9] EUT C af , s. .

[10] EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

[11] EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

[12] EFT L 136 af 31.5.1999, s. 8.

[13] Ikke-opdelte bevillinger, i det følgende benævnt IOB.

[14] Tallene vedrører udgifterne til hele Euratom-rammeprogrammet (se KOM(2005) 119).

[15] Udgifter, som ikke henhører under kapitel xx 01 i afsnit xx.

[16] Betalingsbevillingerne vedrører 2011 og de følgende år.

[17] Udgifter inden for artikel xx 01 05 i afsnit xx.

[18] Betalingsbevillingerne vedrører 2011 og de følgende år.

[19] Andre udgifter inden for artikel xx 01 ud over artikel xx 01 05.

[20] Betalingsbevillingerne vedrører 2011 og de følgende år.

[21] Se punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale.

[22] Tallene i tabellen angår kun det personale, der finansieres via stillingsfortegnelsen for alle direkte aktioner under GD FFC. Derfor er stillinger, der er opført i stillingsfortegnelsen for driftsbudgettet og i stillingsfortegnelsen for indirekte aktioner (se KOM(2005) 440, 441, 442, 443 og 444), ikke medregnet i tallene.

[23] EFT L 107 af 30.4.1996, s.12, - 96/282/Euratom.

[24] EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

[25] EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

[26] EFT L 136 af 31.5.1999, s. 8.

[27] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[28] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[29] Udgifter, der er medtaget i referencebeløbet.

[30] Tallene i tabellen angår kun det personale, der finansieres via stillingsfortegnelsen for alle direkte aktioner under GD FFC. Derfor er stillinger, der er opført i stillingsfortegnelsen for driftsbudgettet og i stillingsfortegnelsen for indirekte aktioner (se KOM(2005) 440, 441, 442, 443 og 444), ikke medregnet i tallene.

[31] Tallene vedrører udgifterne til hele Euratom-rammeprogrammet (se KOM(2005) 119).

[32] Tallene vedrører udgifterne til hele Euratom-rammeprogrammet (se KOM(2005) 119).

[33] Tallene vedrører udgifterne til hele Euratom-rammeprogrammet (se KOM(2005) 119).

[34] Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg (Euratom).