EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 7.6.2011 
SEK(2011) 803 endelig 
  
Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Cyperns nationale reformprogram for 2011 
  
med Rådets udtalelse 
 
om Cyperns opdaterede st abilitetsprogram for 2011-2014 
{SEK(2011) 721 endelig} 
 
 
DA 2   DA Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Cyperns nationale reformprogram for 2011 
  
med Rådets udtalelse 
 
om Cyperns opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, 
som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 
2, og artikel 148, stk. 4, 
som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af 
overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske 
politikker
1, særlig artikel 5, stk. 3, 
som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen2, 
som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd, som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget, 
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og 
som tager følgende i betragtning: (1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske  Råd Europa-Kommissionens forslag 
til en ny strategi for vækst og beskæftig else, Europa 2020, baseret på en øget 
koordinering af de økonomiske politikker, so m vil fokusere på nøgleområder, hvor der 
skal gøres en særlig indsats for at styr ke EU's potentiale for bæredygtig vækst og 
konkurrenceevne. 
(2) Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilli ng om de overordnede retningslinjer for 
medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for me dlemsstaternes beskæftigelsespolitikker
3, 
som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer  i betragtning i deres nationale økonomiske 
politik og beskæftigelsespolitik. 
                                                
 
1 EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. 
2 EUT C af , s. . 
3 Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011. 
 
DA 3   DA (3) Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som 
markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første 
europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er 
forankret i Europa 2020-strategien.  
(4) Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske  Råd sig prioriteterne for finanspolitisk 
konsolidering og strukturreformer (i overe nsstemmelse med Rådets konklusioner af 
15. februar og 7. marts 2011 og i forl ængelse af Komm issionens årlige 
vækstundersøgelse). Det understregede behovet fo r at prioritere ge nopretning af sunde 
budgetter og finanspolitisk holdbarhed, ne dbringelse af ledigheden ved hjælp af 
arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbels er på at øge væksten. Det opfordrede 
medlemsstaterne til at omsætte disse priori teter til konkrete foranstaltninger, der skal 
medtages i deres stabilitets- elle r konvergensprogrammer og nationale 
reformprogrammer. 
(5) Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæis ke Råd tillige de medlemsstater, der 
deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god ti d, at de kan indgå i 
deres stabilitets- eller konvergensprogr ammer og nationale reformprogrammer.  
(6) Den 6. maj 2011 afleverede Cypern sit na tionale reformprogram og den 7. maj 2011 
sit opdaterede stabil itetsprogram for perioden 2010-2014. For at tage hensyn til de 
indbyrdes sammenhænge mellem de to progr ammer er de blevet vurderet sammen. 
(7) Cypriotisk økonomi er langsomt ved at rette sig op efter at have oplevet den første 
økonomiske tilbagegang i de seneste 35 år i 2009, da re al-BNP faldt med 1,7 %. 
Arbejdsmarkedet led under recessionen, og ledigheden nåede op på 6,5 % i 2010. De offentlige finanser blev også forværret.  Fra et overskud nåede det offentlige budget 
ned på et underskud på 6 % af BNP i 2009 so m følge af automatis ke stabilisatorer, 
diskretionære finanspolitiske stimulerende  foranstaltninger til at imødegå den 
økonomiske nedgang og den ikke ubetydelige  indvirkning af et vækstmønster med 
færre skatteindtægter. Den økonomiske aktiv itet blev forbedret en smule i 2010 og 
udviste en vækst på 1 %, hovedsageligt ta kket være lagerakkum ulation efter den 
omfattende lagernedgang, der fandt sted  i 2009, sammen med en mindre genoptagelse 
af det private forbrug. De styrkede  økonomiske udsigter forventes at komme 
arbejdsmarkedet til gode, og beskæftigelse n tegner til at komme  sig lidt, mens 
ledigheden skulle falde gradvis fra højdepunktet i slutningen af 2010.  
(8) Baseret på vurderingen af det opdatere de stabilitetsprogram i henhold til Rådets 
forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske 
scenario, der danner grundlag for de budgetm æssige fremskrivning er, er plausibelt 
indtil 2012, men alt for gunstigt derefter  i forhold til Kommissionens prognose fra 
foråret 2011. Målet for stabi litetsprogrammet er at få bragt budgetunderskuddet ned på 
4 % af BNP i 2011 og 2,6 % i 2012, svarende til Rådets henstillinger, og at fortsætte konsolideringen derefter. Ifølge  programmet skulle gælden nå et højdepunkt i 2012 og 
derefter falde. Den årlige gennemsnitlige forbedring af den strukturelle saldo i perioden 2011-12 er på 1,5 % af BNP, sv arende til Rådets henstillinger. Den 
strukturelle forbedring er dog sat lavere end kravene i stab ilitets- og vækstpagten både 
i 2013 og 2014. Den mellemfristede målsæt ning (MTO), der bekræftes som et 
strukturelt set balanceret budget, vil ikke  blive nået inden for programperioden. Den 
overordnede planlagte tilpasning er base ret på udgiftsbegrænsning, men de fleste 
foranstaltninger i 2011 er på indtægtssiden. Ov erordnet set er der risiko for, at det går 
 
DA 4   DA ned ad bakke for den i programmet fastlagte konsolideringskurs, på grund af en fortsat 
balanceforskydning hen imod et vækstmønster med færre skatteindtægter, en praksis 
med at vedtage supplerende budgetter i år ets løb, og muligheden for en rettidig 
gennemførelse af foranstaltninger, so m endnu ikke er blevet aftalt med 
arbejdsmarkedets parter og andre, som endnu ikke er blevet fastlagt (f.eks. 
begrænsning af nuværende udgifter). I lyset af  disse risici kan de t blive nødvendigt at 
vedtage ekstra foranstaltninger, hvis  den makroøkonomiske eller budgetmæssige 
udvikling viser sig at bliv e værre end forventet.  
(9) Til trods for et fald til omkring 9 % af  BNP i 2010 er underskuddet på de løbende 
poster stadig stort, og det vil sandsynligvis begrænse den økonomiske vækst på 
mellemlang sigt. De høje udgifter inden for de n offentlige sektor skal finansieres enten 
ved udenlandsk gæld eller ved højere indenl andsk privat opspari ng. Sidstnævnte vil 
betyde en lavere outputvækst, da det grib er ind i privatforbruget og investering. På 
længere sigt vil underskuddet fortsat kunne forbedres, men i et moderat tempo. Den 
13. juli 2010 henstillede Rådet til de cypr iotiske myndigheder, at de som led i 
proceduren i forbindelse med uforholdsmæssi gt store underskud også skulle styrke det 
bindende aspekt i deres mellemfristede budge tramme. Indtil nu har der ikke været 
rapporteret om fremskridt. Ifølge stabil itetsprogrammet skal den mellemfristede 
budgetramme være fuldt ud implementeret fra finansåret 2014, og ikke fra 2012, sådan 
som det hidtil har været forven tet. Derfor vil indvirkningen heraf først kunne mærkes 
på længere sigt. Det er vigtigt at få implementeret den nye ramme i tide, hvis konsolideringen af de offentlige fina nser skal lykkes og være holdbar. 
(10) Banksektoren klarede sig godt under den glob ale finanskrise og statsgældskrisen i 
euroområdet, og det var ikke nødvendigt me d indgriben fra statens side. Men med 
aktiver på mere end seks gange BNP, når bortses fra datterselskaber og filialer af udenlandske banker, og ti gange  BNP, når de medregnes, er  banksektoren meget stor i 
forhold til økonomien. Desuden er den relativ t koncentreret, og markedet er domineret 
af tre indenlandske grupper, som ejer omkring 55 % af de samlede konsoliderede 
bankaktiver, når bortses fra de kooperative  banker. Med de nuværende risici på de 
internationale finansmarkeder er det nødve ndigt at fortsætte med den konservative 
forvaltning af balancen, og der må føres passende tilsyn. Der er to forskellige tilsynsførende instanser: Cyperns centralbank for kommercielle banker og tilsynsmyndigheden ASDCS (Authority for the Supervision and Development of Cooperative Societies) for kooperative kr editinstitutioner. Til trods for IMF's 
henstilling om kun at have én tilsynsføre nde instans for både banker og kooperative 
kreditinstitutioner er der ikke sket noget.  
(11) Den projekterede langsigtede virkning på  budgettet af befolkningens aldring ligger 
langt over gennemsnittet i EU, hvilket hovedsag elig skyldes en relativt høj stigning i 
pensionsudgifterne målt i forhold til BNP i l øbet af de kommende årtier. I april 2009 
blev der indført en pensionsreform. Den er hovedsageligt rettet mod indtægtssiden og 
vil kun bremse stigningen i pensionsudgifter ne lidt. Der er gjort meget begrænsede 
fremskridt med sundhedsreformen, som havde til formål at bremse den projekterede stigning i udgifterne ved at indføre et nationalt sundhedssystem og omdanne offentlige 
hospitaler til selvstændige enheder. 
(12) Det halvårlige automatiske dyrtidstillæg (COLA) er direkte knyttet til den 
gennemsnitlige procentuelle ændring i forbru gerprisindekset (CPI) i de seneste seks 
måneder målt i forhold til de forudgående seks  måneder. Det bliver kraftigt støttet af 
 
DA 5   DA arbejdsmarkedets parter og har ikke været til forhandling under 
overenskomstforhandlingerne. Men den en sartede anvendelse dyrtidstillægget 
forhindrer lønningerne i at afspejle produktiv itetsforskelle i de forskellige sektorer. 
Problemerne med COLA er for det første , at lønningerne udelukkende er knyttet til 
produktpriser og ikke til produktiv itetsgevinster. For det andet er de, der får mest ud af 
systemet, dem med højere indkomster (70 % af  dem har lønninger, som indekseres via 
COLA), hvorimod de fleste af de lavest lønnede (f.eks. uf aglærte arbejdstagere) ikke 
er omfattet heraf (kun 6 % bliver indekseret via COLA). For det tr edje har COLA også 
en signifikant indvirkning på de offentlige finanser, eftersom de t ud over lønninger og 
vederlag også benyttes for pensi oner og diverse ydelser og tilskud. 
(13) Erhvervsfrekvensen i Cypern er højere end gennemsnittet i EU, men arbejdsmarkedet 
er kraftigt præget af manglende ligestil ling mellem mænd og kvinder. Forskellen i 
beskæftigelsen for mænd og kvinder, omkos tninger og problemer med adgang til 
børnepasningsfaciliteter (herunder geograf isk placering og nærhed i forhold til 
arbejdssteder), manglen på fleksible be skæftigelsesformer og den vedvarende store 
lønforskel mellem mænd og kvinder ses i det nationale reformprogram som en af de 
alvorligste hindringer for vækst og beskæftig else. Uddannelsesniveauet på sekundær- 
og universitetsniveau er højt i Cypern, men erhvervsuddann elserne er tilsyneladende 
ikke tiltrækkende. Den høje ledighed blandt unge  kombineret med en stor andel af folk 
med et højt uddannelsesniveau, der er helt ude n beskæftigelse, tyder på, at der er et 
signifikant misforhold med he nsyn til færdigheder i cypriotisk økonomi. Deltagelse i 
livslang læring ligger også lavt for et land, som generelt har gode uddannelsesniveauer, især for visse gruppe r (lavtuddannede, ældre og arbejdsløse). 
For at afhjælpe disse problemer vil det na tionale reformprogram oprette en række nye 
postsekundære erhvervsuddannelsesinstitutione r fra 2012-2013. Der er også planer om 
at indføre det nye lærlingesystem i samme akademiske år. Generelt set vil landets 
strategiske mål om at skifte fra lav- til højproduktive arbejdspladser i høj grad kunne 
have fordel af at nyorienter e uddannelsessystemet, så der opnås en bedre blanding af 
færdigheder, som passer til efterspørgslen på arbejdsmarkedet.  
(14) Cypern vedtog i juli 2010 en lov til gennemførelse af tjenesteydelsesdirektivet. Der er 
dog betænkeligheder med hensyn til, om gennemførelsen har været udførlig og stringent, da der stadig er mange hindringe r tilbage for fri etablering og fri levering af 
tjenesteydelser inden for se ktorspecifik lovgivning, hvor de r ikke er foretaget nogen 
ændringer. Disse hindringer rækker lige fra al mindeligt gældende regler, for eksempel 
om, at der skal indhentes tilladelse hos l okale myndigheder til al erhvervsaktivitet, 
eller om den begrænsede varighed af tilladelser, uanset hvilke områder og risici der er tale om, og til meget specifikke regler, for eksempel om faste gebyrer, der pålægges inden for turistsektoren, om undersøgels e af økonomiske behov og inddragelse af 
konkurrenter ved udstedelsen af  tilladelser til biludlejni ng, om forskelsbehandling af 
byggeselskaber fra andre medlemsstater og om forbud for arkitekter og ingeniører til 
at udøve deres erhverv som juridiske personer. 
(15) Generelt vil miljøkrav og problemer me d ressource- og energiudnyttelse kunne give 
alvorlige hindringer for væksten. Det skyldes landets specifikke ge ografiske placering 
og konsekvenserne af klimaændringer i form af voldsom tørke. Der bør foretages en vurdering af omkostningseffektiviteten af  støtteordninger for vedvarende energi. 
Energisektoren kan komme til at fungere be tydeligt bedre allerede  på kort sigt ved 
hjælp af markedsliberalisering, indfør else af konkurrence og stimulering af 
investeringer i infrastruktur.  
 
DA 6   DA (16) Cypern har givet en række tilsagn under europluspagten4. Med hensyn til finanspolitik 
forpligter pagten landet til at styrke den finanspolitiske holdbarhed og udarbejde en rammelov til håndtering af finanskriser sa mt oprette en fuldt ud uafhængig fond for 
finansiel stabilitet. Endvidere foregår der for øjeblikket en dialog om omstrukturering 
af det offentlige pensionssystem, og den skal efter planen være afsluttet inden udgangen af 2011. I beskæftigelsesforanstaltn ingerne fokuseres der på at bekæmpe 
ulovlig og ikke opgivet arbejde, på at afhjælpe misforholdet med hensyn til færdigheder og på at øge virksomhed ernes konkurrenceevne. Foranstaltningerne 
vedrørende konkurrenceevne dækker begrænsning af lønningerne i den offentlige sektor (omformning af lønindekseringsme kanismen), styrkelse af konkurrenceevnen 
hos smv'er, færdiggørelse af den nationale  digitale strategi i 2011 og fremme af 
energieffektivitet og vedvarende energikilder. Disse tilsagn henviser til de fire områder 
i pagten. De omhandler videre førelse af den omfattende re formagenda, som er opridset 
i stabilitetsprogrammet og det nationale reform program, og de bekræfter de planer, der 
allerede er anmeldt, og som skal afhjælpe landets strukturelle svagheder, uden at der 
dog på nuværende tidspunkt er fastlagt en tidsramme for løsning af problemerne med 
for eksempel lønningerne i den offentlige se ktor og pensionssystemet. Disse tilsagn er 
blevet vurderet og taget i be tragtning i henstillingerne. 
(17) Kommissionen har vurderet stabilitetsprog rammet og det nationale reformprogram, 
herunder tilsagnene under europluspagten
5. Den har ikke blot taget hensyn til deres 
relevans for en holdbar finanspolitik og so cioøkonomisk politik i Cypern, men også til, 
i hvor høj grad de er i overensstemmelse me d EU's regler og retni ngslinjer, da der er 
behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at 
der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende  nationale beslutninger. I lyset heraf 
mener Kommissionen, at der skal gøres yde rligere bestræbelser for at nå 2011-
målsætningerne for budgetunderskuddet, og at der bør fastlægges ekstra konsolideringsforanstaltninger for 2012 og frem over. For at forbedre den langsigtede 
holdbarhed af de offentlige finanser er der brug for yderligere tiltag inden for pensions- og sundhedssystemet. Der bør også gøres mere for at styrke tilsynet med 
bankerne, at tilpasse lønindekseringssystemet og at forbedre erhvervsuddannelse og færdigheder, erhvervsklima og energieffektivitet.  
(18) På baggrund af denne vurdering og under hens yntagen til Rådets he nstilling af 13. juli 
2010 i medfør af artikel 126, stk. 7, i tr aktaten om Den Europæiske Unions 
funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdate ringen af Cyperns st abilitetsprogram, 
og Rådets udtalelse
6 afspejles især i henstillingens nr. 1) og 3). Under hensyntagen til 
Det Europæiske Råds konkl usioner af 25. marts 2011 har Rådet gennemgået Cyperns 
nationale reformprogram, 
HENSTILLER, at Cypern træffer foranstalt ninger i perioden 2011-2012 med henblik på 
følgende:  
1) Der bør vedtages nødvendige foranstaltninge r af permanent art ti l at opnå korrektion 
af det uforholdsmæssigt store underskud i 2012. Der bør træffes foranstaltninger til at 
holde nøje kontrol med udgifterne og gøres bedre brug af enhver bedre-end-forventet 
                                                 
4 Nærmere oplysninger om tilsagnene i europluspagten findes i SEK(2011) 721. 
5 SEK(2011) 721. 
6 I henhold til artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97. 
 
DA 7   DA budgetudvikling for at opnå en hurtigere  reduktion af underskud og gæld. Der bør 
sikres fremskridt hen imod den mellemf ristede målsætning med mindst 0,5 % af 
BNP pr. år. Indfasningen af en gennemførlig flerårig budgetramme med et bindende 
retsgrundlag og korrigerende fora nstaltninger bør fremskyndes. 
2) Rammerne for tilsynet med banker og kooperative kreditselsk aber bør styrkes 
yderligere for at sikre en tidlig opsporing af risici. 
3) Den langsigtede holdbarhed af de o ffentlige finanser bør forbedres ved at 
gennemføre reformforanstaltninger til at kontrollere pensions- og sundhedsudgifter, 
således at den projekterede stigning i al dersrelaterede udgifter kan bremses. For 
pensionsområdet bør antallet af bidragsår øges, tilbagetrækningsalderen bør tilpasses den forventede levetid, og samtidig bør der tages fat på probl emet med den store 
fattigdomsrisiko, som ældre mennesker er udsat for. På sundhedsområdet bør der gøres mere for at fremskynde gennemførelsen af det nationale sundhedsforsikringssystem.  
4) Der bør sammen med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med national 
praksis indføres en reform af lønforha ndlingssystemet og lønindekseringen for at 
sikre, at lønvæksten i højere grad afsp ejler udviklingen i arbe jdsproduktiviteten og 
konkurrenceevnen.  
5) Der bør gøres mere inden for de planla gte reformer af erhvervsuddannelsessystemet, 
så uddannelserne i højere grad tilpasses ar bejdsmarkedets behov, blandt andet ved at 
oprette et postsekundært erhvervsudda nnelsesinstitut. Der bør træffes 
foranstaltninger for at gøre  det faglige uddannelsessystem mere effektivt ved at gøre 
det tiltrækkende at tage en  erhvervsuddannelse og forbedre  adgangen hertil, især for 
de lavtuddannede, kvinder og ældre arbejdstagere. 
6) De hindringer for fri etablering og fri levering af tjenesteydelser, som endnu findes 
inden for sektorspecifik l ovgivning, bør fjernes inden oktober 2011, så der skabes 
bedre muligheder for vækst og arbe jdsplader i servicesektoren.  
7) Der bør indføres foranstaltninger,  som kan øge konkurrencen inden for 
netværkstjenester ved at give mere frihed  til prisfastsættelse . Der bør senest i 2012 
være fastlagt en vandforvaltningsplan og en prisfastsættelsesordning, som afspejler 
omkostningseffektivitet og rimelighed, for at sikre en mere bæredygtig forvaltning af 
vandressourcerne. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
 På Rådets vegne 
 Formand