Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for indberetning af basisoplysninger om købekraftpariteter og for beregningen og offentliggørelsen heraf /* KOM/2006/0135 endelig udg. - COD 2006/0042 */





[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER | Bruxelles, den 22.3.2006 KOM(2006) 135 endelig 2006/0042 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fælles regler for indberetning af basisoplysninger om købekraftpariteter og for beregningen og offentliggørelsen heraf (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE 1. Hvorfor en forordning om købekraftspariteter? Købekraftspariteter er valutaomregningskurser til omregning af økonomiske indikatorer udtrykt i nationale valutaer til en fælles valuta, således at der samtidig tages hensyn til prisniveauforskelle. Der kan på denne måde foretages rene mængdesammenligninger af bruttonationalproduktet (BNP) og dets aggregater mellem landene. Formålet med forordningen om købekraftspariteter er at kodificere EU-landenes og Eurostats gældende praksis for beregning af de årlige købekraftspariteter og dermed give arbejdet et retligt grundlag. Forordningen vil ikke indebære nye arbejdsbyrder, bortset fra at der indføres nye former for kvalitetskontrol, og den vil ej heller blive udvidet til at omfatte andre emner som f.eks. generelle prissammenligninger. Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 om strukturfondene giver Kommissionen det lovbestemte ansvar for beregningen af BNP på grundlag af købekraft. En ny retsakt på dette område giver mulighed for at præcisere de nationale myndigheders rolle og ansvar i forbindelse med udarbejdelse af disse statistikker og indberetning af dem til Eurostat. Etableringen af et retsgrundlag for købekraftspariteter vil forbedre gennemsigtigheden, aktualiteten og kvaliteten af hele processen med udarbejdelse af købekraftspariteter både i de nationale statistiske kontorer og i Eurostat. Anvendelse af en forordning som et middel til at forbedre købekraftspariteternes kvalitet generelt kan betragtes som et mål ikke alene for Eurostat, der udarbejder de koordinerede resultater, men også for de enkelte lande. 2. Økonomisk baggrund 2.1 BNP-sammenligninger BNP, som er et af de vigtigste nationalregnskabsaggregater, er et mål for resultaterne af de økonomiske beslutningstageres samlede aktiviteter inden for et givet økonomisk område i en given periode, normalt et år. BNP beregnes i henhold til et nationalregnskabssystem, dvs. for EU's vedkommende det europæiske nationalregnskabssystem 1995 (ENS 95). BNP og dets aggregater er vigtige indikatorer for makroøkonomiske analyser og for den økonomiske politik. BNP kan måles ud fra produktions-, udgifts- og indkomstsiden. Til beregning af købekraftspariteter er det udgiftsmetoden, som er særlig vigtig. Den viser, i hvilket omfang varer og tjenesteydelser, som produceres (eller importeres) af et lands økonomi, anvendes til privat konsum, offentligt konsum, investeringer eller eksport. Internationale sammenligninger af økonomiske aggregater som BNP forudsætter for det første, at der anvendes et harmoniseret grundlag for måling af aggregaterne for de lande, der sammenlignes, og for det andet, at der anvendes en sammenlignelig måleenhed. Ved at anvende ENS 95 sikres et harmoniseret grundlag for målingen af aggregaterne. Forskellene i BNP-udgiftsværdierne mellem landene er ikke blot betinget af en "vare- og tjenestemængde"-komponent, men også af en "prisniveau"-komponent, som undertiden kan være af anseelig størrelse (værdien er produktet af pris og mængde). For at kunne foretage en reel mængdesammenligning er det derfor vigtigt at anvende omregningsfaktorer (geografiske deflatorer), som afspejler prisniveauforskellene mellem landene. Anvendelsen af valutakurser som omregningsfaktorer giver ikke mulighed for en sådan reel sammenligning af de mængder varer og tjenester, der produceres og anvendes i de enkelte lande. Dette skyldes, at valutakurserne bestemmes af de mange faktorer, som påvirker efterspørgslen og udbuddet af valutaer, f.eks. den internationale handel og renteforskellene. Med andre ord afspejler valutakurserne som regel andet end blot prisforskelle. Købekraftspariteterne mellem forskellige landes valutaer er blevet udarbejdet med særlig henblik på anvendelse som geografiske omregningsfaktorer. 2.2 Hvad er købekraftspariteter? Købekraftspariteter er valutaomregningskurser, der anvendes til at omregne økonomiske indikatorer udtrykt i nominelle nationale valutaer til en fælles kunstig valuta kaldet købekraftsstandard. Derved udlignes de nationale valutaers købekraftsforskelle, således at det bliver muligt at foretage rent mængdemæssige sammenligninger af BNP og dets aggregater mellem landene. Med andre ord er købekraftspariteterne både prisdeflatorer og valutaomregningsfaktorer. Ved omregningen fjerner de prisniveauforskellene mellem landene. Økonomiske mængdeaggregater i købekraftsstandarder fås ved at dividere deres oprindelige værdi i nationale valutaenheder med den pågældende købekraftsparitet. Med 1 købekraftsstandard kan samme givne mængde varer og tjenester købes i alle lande, hvorimod der skal bruges forskellige mængder af de nationale valutaenheder for at købe samme mængde varer og tjenester i de enkelte lande afhængigt af det nationale prisniveau. De enkelte landes BNP udtrykt i købekraftsstandarder ved hjælp af købekraftspariteter som omregningsfaktorer afspejler således en ren mængdesammenligning, da prisniveaukomponenten er fjernet. Med indførelsen af euroen kan der for første gang foretages en direkte sammenligning af priserne mellem landene i euroområdet. Euroen har dog forskellig købekraft i de enkelte eurolande alt efter de nationale prisniveauer. For at kunne udarbejde rene mængdeaggregater i købekraftsstandarder er det derfor stadig nødvendigt at beregne købekraftspariteter. Med andre ord er købekraftspariteterne for lande uden for euroområdet valutaomregningsfaktorer og fjerner virkningerne af forskellige prisniveauer, mens de for eurolandene kun har sidstnævnte prisdeflatorfunktion. Ved årlige multilaterale beregninger fremkommer købekraftspariteterne som gennemsnittene af prisrelationerne mellem de forskellige lande for en kurv af sammenlignelige varer og tjenester. Disse udvælges således, at de repræsenterer et helt sæt veldefinerede udgiftsklassifikationer og er repræsentative for forbrugsmønstrene i de forskellige lande. 3. Anvendelse af købekraftspariteter i Kommissionen 3.1 Strukturfondene og Samhørighedsfonden Reformen af strukturfondene og deres udvidelse til nye medlemsstater kommer til udtryk i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 og i del 15 i bilag II til tiltrædelsesakten af 2003: "Regionalpolitik og samordning af strukturinstrumenterne". I den første af disse retsakter fastlægges de generelle bestemmelser for strukturfondene for indeværende periode. Det fremgår heraf, at regioner, hvis BNP pr. indbygger målt i købekraftspariteter er lavere end 75 % af gennemsnittet i Fællesskabet, kan modtage støtte fra strukturfondene. Det hedder også i forordningen, at kriterierne skal beregnes på grundlag af objektive statistiske data. Det antages, at tilsvarende bestemmelser skal gælde i den efterfølgende periode, der begynder i 2007. Tiltrædelsesakten udvider disse principper til også at omfatte medlemsstater. Dette nye retsgrundlag adskiller sig fra det tidligere, hvor den eneste henvisning til købekraftspariteter i relation til strukturfondene fandtes i betragtningerne til Rådets forordning (EØF) nr. 2052/88: "… i dette øjemed er det hensigtsmæssigt at identificere de regioner på det administrative NUTS II-niveau, der målt i købekraftspariteter har et BNP pr. indbygger på under 75 % af fællesskabsgennemsnittet, …". Der var ingen gennemførelsesbestemmelser i den dispositive del af forordningen. I øjeblikket opfyldes kravene for strukturfondenes vedkommende ved at kombinere regionale BNP-værdier og nationale købekraftspariteter. I forordningen om Samhørighedsfonden (Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 af 25. maj 1994) fastslås det, at det er Fællesskabets opgave at fremme økonomisk og social samhørighed samt solidaritet mellem medlemsstaterne, og at Samhørighedsfonden skal medvirke til at opfylde dette mål. Det hedder i forordningens artikel 2, stk. 1, at: "fonden yder finansiel støtte til projekter, som bidrager til de i traktaten om Den Europæiske Union fastlagte mål inden for miljø og transeuropæiske net på transportinfrastrukturområdet i de medlemsstater, hvis bruttonationalindkomst (BNI) pr. indbygger er lavere end 90 % af gennemsnittet i Fællesskabet målt i købekraftspariteter...". Derfor pålægger forordningen om Samhørighedsfonden også Kommissionen en lovbestemt forpligtelse til at beregne købekraftspariteter. 3.2 Justeringskoefficienter Selv om hovedformålet med forordningen er at tilvejebringe prisdata til brug for internationale BNP-sammenligninger, giver den også et retsgrundlag for den indsamling af priser, der er nødvendig for at opfylde en stor del af Kommissionens lovbestemte forpligtelser i henhold til vedtægtens artikel 64. Med andre ord anvendes de priser, der indsamles som led i udarbejdelsen af købekraftspariteter, også til udarbejdelsen af de justeringskoefficienter, som anvendes til regulering af vederlag og pensioner til tjenestemænd og øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber i overensstemmelse med vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber. Ifølge artikel 1 i bilag XI til vedtægten beregnes "købekraftspariteterne på en sådan måde, at hvert enkelt element kan efterprøves ved en direkte undersøgelse mindst en gang hvert femte år." 3.3 Prissammenligninger Der er i Kommissionen et stigende behov for data om geografiske prissammenligninger - navnlig sammenligninger af forbrugerpriser. Dette behov er opstået for at tilgodese en række andre behov, navnlig overvågningen af priskonvergensen i det indre marked, forbedringen af prisindikatorerne til at kontrollere, hvordan markederne for offentlige kontrakter fungerer, og overvågningen af priskonvergensen i euroområdet siden indførelsen af euroen. Prisniveauindeks for de private husholdningers samlede konsum, der er blevet til i forbindelse med udarbejdelsen af købekraftspariteter, indgår allerede som strukturelle indikatorer i Kommissionens meddelelse om strukturelle indikatorer og i Kommissionens årlige sammenfattende rapport til Det Europæiske Råd. Ud fra et forbrugerbeskyttelsessynspunkt er der også behov for at overvåge prisforskellene for en bred vifte af forbrugerprodukter i hele EU. En stor del af disse behov, navnlig på et højere aggregeringsniveau, kan opfyldes som et biprodukt af det mere omfattende program for købekraftspariteter. Prissammenligninger er således af stor betydning for flere fællesskabspolitikker, f.eks. udviklingen af det indre marked, overvågningen af Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU) for så vidt angår priskonvergens, og forbrugerbeskyttelse for så vidt angår kortlægning af prisforskelle. Arbejdsprogrammet for købekraftspariteter som skitseret i dette forslag til forordning vil ikke nødvendigvis kunne levere alle de data, der er behov for til disse andre formål, men det vil i det mindste kunne danne en ramme, som kan anvendes som grundlag for supplerende prissammenligninger. Desuden er der intet i denne forordning, der forhindrer Kommissionen i at søge og gennemgå nye alternative kilder til prisdata. Kommissionen foretager i øjeblikket sådanne undersøgelser for at fastslå, om data fra stregkodelæsere og internettet kan anvendes som kilde til internationale prissammenligninger. 4. Konklusion Økonomiske aggregater omregnet til en fælles valuta ved hjælp af købekraftspariteter kan anvendes til mange forskellige formål i Kommissionen. Købekraftspariteter er økonomisk og politisk uundværlige indikatorer for EU. Kommissionen er retligt forpligtet til at beregne BNP på grundlag af købekraft. Imidlertid er medlemsstaterne ikke i øjeblikket retligt forpligtet til at medvirke. Da dette arbejde i sagens natur er multilateralt, vil det indvirke på hele beregningsgrundlaget, hvis bare ét land ikke vil medvirke. Det er derfor vigtigt at fastlægge en stabil, bindende og pålidelig retlig ramme, som kan sikre, at disse data er til rådighed til tiden. 2006/0042 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fælles regler for indberetning af basisoplysninger om købekraftpariteter og for beregningen og offentliggørelsen heraf (EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 285, stk. 1, under henvisning til forslag fra Kommissionen[1], under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[2], efter proceduren i traktatens artikel 251[3], og ud fra følgende betragtninger: 1. For at kunne foretage en sammenligning mellem medlemsstaternes bruttonationalprodukt (BNP) udtrykt i mængde er det af afgørende betydning for Fællesskabet at råde over købekraftpariteter, som afspejler forskellene mellem medlemsstaternes prisniveauer. 2. Fællesskabets købekraftpariteter skal udarbejdes efter en harmoniseret metodologi, der er i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2223/1996 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem[4] (ENS 95), som fastlægger en ramme for udarbejdelsen af nationalregnskaber i medlemsstaterne. 3. Artikel 3, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene[5] skal sammenholdes med del 15 i bilag II til tiltrædelsesakten af 2003: "Regionalpolitik og samordning af strukturinstrumenterne". Det hedder i nævnte artikel 3, stk. 1, at mål nr. 1-regioner er regioner, der svarer til niveau II i NUTS, og hvis bruttonationalprodukt (BNP) pr. indbygger målt i købekraftpariteter og beregnet på grundlag af fællesskabsdata er lavere end 75 % af gennemsnittet i Fællesskabet. Da der ikke findes regionale købekraftpariteter, bør de nationale købekraftpariteter anvendes til opstilling af listen over regioner, der kan komme i betragtning ved tildeling af støtte fra strukturfondene; de kan også anvendes til beregning af det beløb, der skal tildeles de enkelte regioner. 4. Artikel 2, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994 om oprettelse af Samhørighedsfonden[6] skal sammenholdes med del 15 i bilag II til tiltrædelsesakten af 2003: "Regionalpolitik og samordning af strukturinstrumenterne". Det hedder i nævnte artikel 2, stk. 1, at fonden yder finansiel støtte til projekter, som bidrager til de i traktaten om Den Europæiske Union fastlagte mål inden for miljø og transeuropæiske net på transportinfrastrukturområdet i de medlemsstater, hvis bruttonationalindkomst (BNI) pr. indbygger er lavere end 90 % af gennemsnittet i Fællesskabet målt i købekraftpariteter, og som har et program, der fører til opfyldelse af betingelserne for økonomisk konvergens som nævnt i traktatens artikel 104 C. 5. Artikel 1 i bilag XI til vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber foreskriver, at Eurostat med henblik på den i vedtægtens artikel 65, stk. 1, foreskrevne årlige undersøgelse hvert år inden udgangen af oktober udarbejder en rapport om udviklingen i leveomkostningerne i Bruxelles, købekraftpariteterne mellem Bruxelles og visse andre tjenestesteder i medlemsstaterne samt udviklingen i købekraften for vederlagene til tjenestemændene i medlemsstaternes centraladministrationer. 6. For de i Den Europæiske Union anvendte metoder og praksisser, der indgår i de enkelte statistiske programmer, som i øjeblikket er reguleret af Rådets forordning (EF) nr. 322/1997 af 17. februar 1997 om EF-statistikker[7], bør der i fremtiden indføres en retligt ramme. 7. De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [8]. 8. Udvalget for det Statistiske Program, der er nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom af 19. juni 1989 om nedsættelse af et udvalg for De Europæiske Fællesskabers statistiske program[9], er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 3 i nævnte afgørelse - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Formål Formålet med denne forordning er at opstille fælles regler for indberetning af basisoplysninger om købekraftpariteter og for beregning og formidling heraf. Købekraftpariteterne skal kun afspejle forskelle i prisniveauerne og udgiftsvægtene. Artikel 2 Anvendelsesområde 1. De basisoplysninger, der skal indberettes, er de data, som er nødvendige til beregning af købekraftpariteterne og til sikring af deres kvalitet. Basisoplysningerne skal omfatte priser, BNP-udgiftsfordeling og andre data som anført i bilag I. 2. Købekraftpariteterne beregnes ved hjælp af de nationale årlige gennemsnitspriser for varer og tjenester på grundlag af basisoplysningerne vedrørende medlemsstaternes økonomiske område som defineret i "ENS 95", der indførtes ved forordning (EF) nr. 2223/1996 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS 95). 3. Købekraftpariteterne beregnes for de basisgrupper, der er opført i bilag II, og som er konsistente med BNP-klassifikationerne i forordning (EF) nr. 2223/1996. Artikel 3 Definitioner I denne forordning forstås ved: a) "Købekraftpariteter (KKP)": geografiske deflatorer og valutaomregningskurser, som fjerner virkningerne af prisniveauforskellene mellem landene og således gør det muligt at foretage mængdesammenligninger af BNP-komponenter og sammenligne prisniveauer. b) "Købekraftstandard (KKS)": den kunstige fælles referencevalutaenhed, der anvendes i Den Europæiske Union til at udtrykke mængden af økonomiske aggregater med henblik på geografiske sammenligninger på en sådan måde, at forskellene mellem medlemsstaternes prisniveauer fjernes. (c) "Priser": de køberpriser, der betales af slutforbrugerne. d) "Udgiftsvægte": udgiftskomponenternes andel af BNP i løbende priser. e) "Basisgruppe": det laveste aggregeringsniveau for de produkter i BNP-opdelingen, for hvilke der beregnes pariteter. f) "Produkt": en vare eller tjeneste, som er præcist defineret til brug for prisundersøgelsen. g) "Faktisk og imputeret husleje": tillægges samme betydning som i Rådets beslutning 95/309/EF, Euratom[10]. h) "Aflønning af ansatte": tillægges samme betydning som i Rådets forordning (EF) nr. 2223/1996[11]. i) "Tidsjusteringsfaktorer": faktorer, der anvendes til at justere de gennemsnitspriser, der indsamles på undersøgelsestidspunktet, til årlige gennemsnitspriser. j) "Geografiske justeringsfaktorer": faktorer, der anvendes til at justere de gennemsnitspriser, der indsamles i et eller flere områder inden for en medlemsstats økonomiske område, til nationale gennemsnitspriser. k) "Repræsentative produkter": produkter, som set i forhold til de samlede udgifter inden for en basisgruppe er eller anses for at være blandt de produkter, der købes flest af på de nationale markeder. l) "Repræsentativitetsindikatorer": markører eller andre indikatorer til identifikation af de produkter, landene har udvalgt som repræsentative. m) "Ækvirepræsentativitet": det forhold, at listen af produkter, der indgår i en basisgruppe, skal være sammensat på en sådan måde, at hvert land skal kunne prissætte det antal repræsentative produkter, som afspejler forskelligheden af produkter og prisniveauer i basisgruppen og udgifterne til produkterne i basisgruppen. n) "Transitiv": det forhold, at en direkte sammenligning mellem to vilkårlige lande giver samme resultat som en indirekte sammenligning via et vilkårligt andet land. o) "Fejl": anvendelse af ukorrekte basisoplysninger eller uhensigtsmæssig anvendelse af beregningsmetoden. p) "Referenceår": et kalenderår, som de årlige resultater refererer til. q) "Fastværdi": de købekraftpariteter, der oprindeligt er beregnet for en gruppe lande, fastholdes mellem disse lande, selv om der senere beregnes købekraftpariteter for en større gruppe lande. Artikel 4 Roller og ansvar 1. Kommissionen har ansvaret for: a) at koordinere indberetningen af basisoplysningerne b) at beregne og offentliggøre købekraftpariteterne c) at sikre købekraftpariteternes kvalitet i overensstemmelse med artikel 7 d) at udvikle metodologi i samråd med medlemsstaterne e) at sikre, at medlemsstaterne får lejlighed til at kommentere de beregnede købekraftpariteter forud for offentliggørelsen, og at der tages behørigt hensyn til alle eventuelle bemærkninger. Disse opgaver udføres af Eurostat på Kommissionens vegne. 2. Medlemsstaterne følger proceduren i bilag I i forbindelse med indberetningen af basisoplysninger. Medlemsstaterne godkender skriftligt de undersøgelsesresultater, som de har ansvaret for, når datavalideringen har fundet sted, jf. bilag I, punkt 5.2 Medlemsstaterne godkender dataindsamlingsmetodologien og foretager en sandsynlighedskontrol af dataenes pålidelighed og også af basisoplysninger leveret af Kommissionen (Eurostat). Artikel 5 Indberetning af basisoplysninger 1. Medlemsstaterne indberetter de i bilag I anførte basisoplysninger til Kommissionen (Eurostat) i overensstemmelse med de gældende fællesskabsbestemmelser om indberetning af data. 2. De i bilag I anførte basisoplysninger indberettes i det tekniske format og inden for de frister, der er angivet i dette bilag. 3. Hvis Kommissionen (Eurostat) leverer basisoplysninger til medlemsstaterne, sender Kommissionen en metodebeskrivelse til medlemsstaterne, således at de kan foretage en sandsynlighedskontrol. Artikel 6 Statistiske enheder 1. De i bilag I anførte basisoplysninger fås fra statistiske enheder som defineret i Rådets forordning (EF) nr. 696/1993[12] eller fra andre kilder, hvis disse data opfylder de kvalitetskrav, der er angivet i bilag I, punkt 5.1. 2. De statistiske enheder, der af medlemsstaterne anmodes om at indberette data eller at samarbejde i forbindelse med dataindsamlingen, skal tillade overvågning af de priser, der faktisk opkræves, og give retvisende og fuldstændige oplysninger på det ønskede tidspunkt. Artikel 7 Kvalitetskriterier og kvalitetskontrol. 1. Kommissionen (Eurostat) og medlemsstaterne indfører et kvalitetskontrolsystem baseret på rapporter og evalueringer, jf. punkt 5.3 i bilag I. 2. Efter anmodning fra Kommissionen (Eurostat) giver medlemsstaterne den alle oplysninger, som er nødvendige for at evaluere kvaliteten af de basisoplysninger, der er anført i bilag I. Medlemsstaterne giver også Kommissionen (Eurostat) detaljerede oplysninger om alle senere ændringer af de anvendte metoder. 3. Hver medlemsstat forelægger Kommissionen (Eurostat) kvalitetsrapporter om de undersøgelser, de har ansvaret for, jf. afsnit 5 i bilag I. Artikel 8 Hyppighed Kommissionen (Eurostat) beregner købekraftpariteter for hvert kalenderår. Artikel 9 Offentliggørelse 1. Kommissionen (Eurostat) offentliggør de endelige årlige resultater senest 36 måneder efter udgangen af referenceåret. Offentliggørelsen baseres på data, der er til rådighed for Kommissionen (Eurostat) senest tre måneder før offentliggørelsesdatoen. Dette stykke berører ikke Kommissionens (Eurostats) ret til at offentliggøre foreløbige resultater tidligere end 36 måneder efter udgangen af referenceåret. 2. De resultater, der offentliggøres af Kommissionen (Eurostat) på aggregeret niveau for hver medlemsstat, omfatter mindst: a) købekraftpariteter på BNP-niveau b) købekraftpariteter for private husholdningers udgifter til konsum og det faktiske individuelle konsum c) prisniveauindeks i forhold til fællesskabsgennemsnittet d) BNP, private husholdningers udgifter til konsum og det faktiske individuelle konsum samt tallene pr. indbygger i købekraftstandarder. 3. Selv om resultaterne beregnes for en større gruppe lande, fastholdes købekraftpariteterne for EU-medlemsstaterne i overensstemmelse med princippet om fastværdi. 4. Offentliggjorte endelige købekraftpariteter revideres almindeligvis ikke. I tilfælde af fejl, der falder inden for afsnit 10 i bilag I, offentliggøres de korrigerede resultater dog efter proceduren heri. Undtagelsesvis vil der blive foretaget generelle revisioner, hvis ændringer i de grundlæggende begreber i ENS 95, som berører resultaterne vedrørende købekraftpariteterne, medfører ændringer i en medlemsstats BNP-mængdeindeks på mere end 1 procentpoint. Artikel 10 Justeringskoefficienter Det pålægges ikke medlemsstaterne at foretage undersøgelser alene med henblik på udarbejdelse af justeringskoefficienter, som anvendes på vederlag og pensioner til tjenestemænd og øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber i overensstemmelse med vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber. Artikel 11 Udvalgsprocedure 1. Kommissionen bistås af Udvalget for det Statistiske Program, der er nedsat ved artikel 1 i afgørelse 89/382/EØF, Euratom. 2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8. Den periode, der er fastsat i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder. 3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden. Artikel 12 Gennemførelsesforanstaltninger De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning, herunder foranstaltninger for at tage højde for økonomiske og tekniske ændringer, vedtages efter proceduren i artikel 11, stk. 2, i det omfang det ikke indebærer en uforholdsmæssig forøgelse af omkostningerne for medlemsstaterne. Sådanne foranstaltninger vedrører især: a) tilpasning af definitionerne b) fastsættelse af minimumsstandarder for at opnå den nødvendige datasammenlignelighed og -repræsentativitet c) nøjagtige krav til den metodologi, der skal anvendes d) tilpasning af listen over basisgrupper og udarbejdelse og tilpasning af de detaljerede beskrivelser af indholdet af basisgrupperne, forudsat at disse forbliver kompatible med ENS 95 eller et eventuelt senere system. Artikel 13 Evaluering og rapportering Bestemmelserne i denne forordning tages op til fornyet overvejelse fem år efter datoen for dens ikrafttræden. Om nødvendigt revideres de på grundlag af en rapport og et forslag, som Kommissionen forelægger for Europa-Parlamentet og Rådet. Artikel 14 Ikrafttræden Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den . På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand BILAG I METODOLOGI 1. Metodebeskrivelse og arbejdsprogram 1.1 I samråd med medlemsstaterne udarbejder Kommissionen (Eurostat) en metodebeskrivelse indeholdende de metoder, der anvendes i de forskellige faser af beregningen af PPP, herunder også metoderne til estimering af manglende basisoplysninger og til estimering af manglende pariteter. Metodebeskrivelsen vil blive revideret, hvis der foretages væsentlige ændringer i metodologien. Det kan f.eks. være metoder, som har til formål at forbedre datakvaliteten, reducere omkostningerne eller lette den byrde, som pålægges dataleverandørerne. 1.2 I samråd med medlemsstaterne fastlægger Kommissionen (Eurostat) senest den 31. oktober hvert år et årligt arbejdsprogram for det efterfølgende kalenderår, som indeholder en tidsplan for udarbejdelse og indberetning af basisoplysningerne for det pågældende år. 1.3 I det årlige arbejdsprogram fastlægges det format, som medlemsstaterne skal anvende ved indberetningen af data, og alle andre foranstaltninger, som er nødvendige for at beregne og offentliggøre PPP. 1.4 Basisoplysningerne, der leveres i henhold til punkt 1.2, kan revideres, men resultaterne for referenceåret skal beregnes ud fra de data, der foreligger i henhold til tidsplanen i artikel 9. Data, som er mangelfulde eller ikke foreligger på dette tidspunkt, estimeres af Kommissionen (Eurostat). 2. BASISOPLYSNINGER 2.1 BASISOPLYSNINGERNES BESTANDDELE Med henblik på denne forordning fastlægges basisoplysningerne, der er omhandlet i artikel 2 og 4, og mindstehyppigheden af nye dataindberetninger som følger: Basisoplysninger | Mindstehyppighed | BNP-udgifter | Årligt | Faktisk og imputeret husleje | Årligt | Aflønning af ansatte | Årligt | Tidsjusteringsfaktorer | Årligt | Priser på forbrugsgoder og tjenesteydelser og tilhørende repræsentativitetsindikatorer | 3 år1 | Priser på investeringsgoder | 3 år | Priser på byggearbejder | 3 år | Geografiske justeringsfaktorer | 6 år | 1) Mindstehyppigheden refererer til leveringen af data for en given produktgruppe efter det rullende undersøgelsesskema. 2.2 FREMGANGSMÅDE VED INDHENTNING AF BASISOPLYSNINGER Under hensyntagen til medlemsstaternes synspunkter fastlægger Kommissionen (Eurostat), hvilke kilder og dataleverandører der skal benyttes for hver af ovennævnte basisoplysninger. Hvis Kommissionen (Eurostat) modtager basisoplysninger fra en anden dataleverandør end en medlemsstat, frigøres denne for de forpligtelser, der er omhandlet i punkt 5.1.4-5.1.13. 3. NATIONALE GENNEMSNITSPRISER 3.1 Uanset bestemmelserne i artikel 2, stk. 2, kan dataindsamlingen begrænses til et eller flere geografiske områder inden for det økonomiske område. Sådanne data kan anvendes til beregning af PPP, forudsat at de ledsages af passende geografiske justeringsfaktorer. Justeringsfaktorerne anvendes til at justere dataene fra disse områder til de data, som er repræsentative for det nationale gennemsnit. 3.2 Geografiske justeringsfaktorer skal leveres på basisgruppeniveau og må højst være seks år gamle i forhold til undersøgelsens referenceperiode. 4. Årlige gennemsnitspriser Uanset bestemmelserne i artikel 2, stk. 2, kan dataindsamlingen begrænses til en bestemt periode. Disse data kan anvendes til beregning af PPP, forudsat at de ledsages af passende tidsjusteringsfaktorer. Justeringsfaktorerne anvendes til at justere dataene fra denne periode til de data, som er repræsentative for årsgennemsnittet. 5. KVALITET 5.1 MINIMUMSSTANDARDER FOR BASISOPLYSNINGER 5.1.1 Listen over produkter, som skal prissættes, skal være sammensat af produkter, hvis karakteristika gør det muligt at foretage sammenligninger mellem landene. 5.1.2 Listen over produkter, som skal prissættes, skal være sammensat på en sådan måde, at hver medlemsstat for hver basisgruppe kan angive mindst et repræsentativt produkt, som kan prissættes i mindst et andet land. 5.1.3 Listen over produkter skal være sammensat på en sådan måde, at der opnås den højest mulige grad af ækvirepræsentativitet, således at hvert land mindst skal prissætte et repræsentativt produkt for hver basisgruppe, og dette repræsentative produkt skal prissættes af mindst et andet land. 5.1.4 Hver medlemsstat skal prissætte produkterne efter specifikationerne i produktlisten. 5.1.5 Hver medlemsstat skal inden for hver basisgruppe prissætte et tilstrækkeligt antal produkter, som findes på dens marked, selv om de ikke betragtes som repræsentative for den pågældende basisgruppe. 5.1.6 Hver medlemsstat skal angive priser for mindst et repræsentativt produkt inden for hver basisgruppe. Repræsentative produkter skal angives med en repræsentativitetsindikator. 5.1.7 Hver medlemsstat skal indsamle et tilstrækkeligt antal priser for hvert prissat produkt for at sikre en pålidelig gennemsnitspris pr. produkt under hensyntagen til markedsstrukturen. 5.1.8 Arten af salgssteder udvælges således, at de på passende måde afspejler forbrugsmønstret for det pågældende produkt i medlemsstaten. 5.1.9 Salgsstederne i et område udvælges således, at de på passende måde afspejler forbrugsmønstret hos områdets beboere og produkternes tilgængelighed. 5.1.10 Hver medlemsstat skal levere data til Kommissionen (Eurostat) om aflønning af ansatte for udvalgte erhverv inden for sektoren offentlig forvaltning og service (S. 13) som defineret i ENS 95. 5.1.11 Hver medlemsstat skal til Kommissionen (Eurostat) levere tidsjusteringsfaktorer, som gør det muligt at beregne PPP på grundlag af priser, som er indsamlet i en bestemt periode og på passende måde afspejler de årlige gennemsnitspriser. 5.1.12 Hver medlemsstat skal til Kommissionen (Eurostat) levere geografiske justeringsfaktorer, som gør det muligt at beregne PPP på grundlag af priser, som er indsamlet i bestemte områder og på passende måde afspejler de nationale gennemsnitspriser. 5.1.13 For hver af de i bilag II opførte basisgrupper skal hver medlemsstat til Kommissionen (Eurostat) levere vægte, som afspejler forbrugsmønstret i referenceåret i den pågældende medlemsstat. 5.2 MINDSTEKRAV TIL VALIDERING AF RESULTATERNE AF PRISUNDERSØGELSERNE 5.2.1 Hver medlemsstat skal, før dataene indsendes til Kommissionen (Eurostat), undersøge datapålideligheden på grundlag af: - maksimums- og minimumspriser - gennemsnitspris og variationskoefficient - antallet af prissatte produkter pr. basisgruppe - antallet af prissatte repræsentative produkter pr. basisgruppe - antallet af observerede priser pr. produkt. 5.2.2 Kommissionen (Eurostat) stiller et elektronisk værktøj med de nødvendige algoritmer til efterprøvelse af datapålideligheden som omtalt i punkt 5.2.1. til rådighed for medlemsstaterne. 5.2.3 Før den endelige bearbejdning af undersøgelsesresultaterne efterprøver Kommissionen (Eurostat) i samarbejde med medlemsstaterne datapålideligheden ud fra følgende indikatorer: For hver basisgruppe - antallet af prissatte produkter pr. land - antallet af produkter, som hvert land har forsynet med en repræsentativitetsindikator - prisniveauindeks - resultaterne af tidligere undersøgelser vedrørende samme basisgruppe - prisniveauindeks beregnet på grundlag af PPP for hvert land. For hvert produkt - antallet af observerede priser for hvert land - variationskoefficienterne for: i) gennemsnitspriser i national valuta ii) prisniveauindeks beregnet på grundlag af PPP iii) prisniveauindeks beregnet på grundlag af PPP for hvert land. 5.2.4 Før den endelige bearbejdning af PPP-resultaterne på aggregeret niveau efterprøver Kommissionen (Eurostat) i samarbejde med medlemsstaterne datapålideligheden ud fra følgende indikatorer: For det samlede BNP og dets hovedaggregater - konsistensen af BNP-udgifter og befolkningsskøn med offentliggjorte data - sammenligning af mængdeindeks pr. indbygger i forbindelse med aktuelle og tidligere beregninger - sammenligning af prisniveauindeks i forbindelse med aktuelle og tidligere beregninger. For hver basisgruppe - sammenligning af BNP's vægtstruktur i forbindelse med aktuelle og tidligere beregninger - estimering af manglende data om nødvendigt. 5.3 RAPPORTERING OG EVALUERING 5.3.1 Hver medlemsstat skal føre dokumentation, som giver en udførlig beskrivelse af, hvordan denne forordning er blevet gennemført. Dokumentationen skal være tilgængelig for Kommissionen (Eurostat) og de øvrige medlemsstater. 5.3.2 Mindst hvert sjette år foretager Kommissionen (Eurostat) en evaluering af hver medlemsstats PPP-beregninger. Evalueringerne, der planlægges hvert år og indgår i det årlige arbejdsprogram, anvendes til at påse, om denne forordning overholdes. På grundlag af denne evaluering udarbejder Kommissionen (Eurostat) en rapport. 5.3.3 Kort tid efter gennemførelsen af hver forbrugerprisundersøgelse forelægger medlemsstaterne i henhold til artikel 7, stk. 3, en rapport for Kommissionen (Eurostat), hvori der gøres rede for den måde, hvorpå undersøgelsen er blevet foretaget. Kommissionen (Eurostat) sender et sammendrag af disse rapporter til hver medlemsstat. 6. Gennemførelse af forbrugerprisundersøgelser 6.1 Medlemsstaterne gennemfører prisundersøgelserne i overensstemmelse med arbejdsprogrammet. 6.2 For hver undersøgelse udarbejder Kommissionen (Eurostat) listen over de produkter, som skal indgå i undersøgelsen, med udgangspunkt i de forslag, som de enkelte medlemsstater har fremlagt for hver basisgruppe. 6.3 Sammen med produktlisten fremsender Kommissionen (Eurostat) en oversættelse til alle Den Europæiske Unions officielle sprog af alle specifikationer i hver undersøgelsesliste. 7. Beregningsmetoder 7.1 BEREGNING AF BILATERALE PARITETER PÅ BASISGRUPPENIVEAU a) Beregningen af multilaterale EKS-pariteter (Èltetò-Köves-Szulc) på basisgruppeniveau baseres på en matrix over bilaterale pariteter for hvert par af deltagende lande. b) Beregningen af bilaterale pariteter sker på grundlag af de observerede priser og repræsentativitetsindikatorerne for de tilgrundliggende produkter. c) Undersøgelsens gennemsnitspris for hvert produkt beregnes som det simple aritmetiske gennemsnit af de observerede priser for det pågældende produkt. d) Den nationale årlige gennemsnitspris estimeres om nødvendigt på grundlag af undersøgelsens gennemsnitspris ved hjælp at passende geografiske justeringsfaktorer og tidsjusteringsfaktorer. e) For hvert produkt og hvert landepar beregnes herefter om muligt relationen mellem de justerede gennemsnitspriser samt deres inverse værdi. f) Dernæst beregnes om muligt for hvert landepar en PPP for basisgruppen. For hvert landepar beregnes PPP som det vægtede geometriske gennemsnit af - det geometriske gennemsnit af prisrelationerne for de produkter, der er angivet som repræsentative for begge lande - det geometriske gennemsnit af prisrelationerne for de produkter, der er angivet som repræsentative for det første land men ikke for det andet - det geometriske gennemsnit af prisrelationerne for de produkter, der er angivet som repræsentative for det andet land men ikke for det første ved hjælp af vægte, der afspejler den relative repræsentativitet af alle produkter, der er prissat i begge lande. 7.2 ESTIMERING AF MANGLENDE BILATERALE PARITETER Hvis det for en basisgruppe ikke er muligt at beregne de bilaterale PPP, estimeres de manglende PPP om muligt ved hjælp af standardmetoden for beregning af det geometriske gennemsnit af indirekte pariteter via tredjelande. Indeholder matricen med bilaterale PPP for en basisgruppe stadig felter med manglende værdier efter disse estimeringer, vil beregning af multilaterale EKS-pariteter ikke være mulig for de lande, hvis bilaterale PPP mangler. Kommissionen (Eurostat) vil da estimere sådanne manglende EKS-pariteter ved hjælp af reference-PPP fra en tilsvarende basisgruppe eller ved hjælp af en anden egnet estimeringsmetode. 7.3 BEREGNING AF BILATERALE PARITETER PÅ AGGREGERET NIVEAU a) Beregningen af bilaterale pariteter på et bestemt aggregeret nationalregnskabsniveau foretages ved hjælp af EKS-pariteter (jf. punkt 7.4) og BNP-udgiftstal for de tilgrundliggende basisgrupper. b) En paritet af Laspeyres-typen beregnes herefter for det pågældende aggregeringsniveau som det aritmetiske gennemsnit af pariteterne for de tilgrundliggende basisgrupper vægtet med de relative procenttal (eller nominelle værdier) for det andet land i hvert landepar. c) En paritet af Paasche-typen beregnes herefter for det pågældende aggregeringsniveau som det harmoniske gennemsnit af pariteterne for de tilgrundliggende basisgrupper vægtet med de relative procenttal (eller nominelle værdier) for det første land i hvert landepar. d) En paritet af Fisher-typen beregnes herefter for det pågældende aggregeringsniveau som det geometriske gennemsnit af pariteterne af Laspeyres-typen og Paasche-typen, der er beregnet for hvert landepar. 7.4 BEREGNING AF TRANSITIVE MULTILATERALE PPP Multilaterale transitive pariteter beregnes enten på basisgruppeniveau eller på et hvilket som helst andet aggregeringsniveau ved hjælp af EKS-metoden på grundlag af en komplet matrix med pariteter af Fisher-typen mellem hvert landepar som følger: [pic] hvor [pic]angiver EKS-pariteten mellem land s og land t [pic] angiver pariteten af Fisher-typen mellem land s og land t z angiver antallet af deltagende lande. 8. Indberetning 8.1 Kommissionen (Eurostat) leverer de nødvendige templates til medlemsstaterne med henblik på elektronisk indberetning af de nødvendige basisoplysninger til beregning af PPP. 8.2 Medlemsstaterne leverer basisoplysningerne til Kommissionen (Eurostat) i overensstemmelse med disse templates. 9. Offentliggørelse UD OVER DE AGGREGERINGSNIVEAUER, DER ER OMHANDLET I ARTIKEL 9, STK. 2, KAN KOMMISSIONEN (EUROSTAT) OFFENTLIGGØRE RESULTATER PÅ ET MERE DETALJERET NIVEAU EFTER AT HAVE HØRT MEDLEMSSTATERNE. 10. Korrektioner 10.1 FINDER EN MEDLEMSSTAT EN FEJL, SKAL MEDLEMSSTATEN PÅ EGET INITIATIV FREMSENDE DE KORREKTE BASISOPLYSNINGER TIL KOMMISSIONEN (EUROSTAT). ENDVIDERE SKAL EN MEDLEMSSTAT UNDERRETTE KOMMISSIONEN (EUROSTAT) OM ENHVER FORMODET UKORREKT ANVENDELSE AF BEREGNINGSMETODEN. 10.2 Når Kommissionen (Eurostat) har fået kendskab til en fejl, som er begået af enten en medlemsstat eller Kommissionen (Eurostat), underretter den medlemsstaterne og foretager en ny beregning af PPP inden en måned herefter. 10.3 Hvis den konstaterede fejl medfører en ændring på mindst 0,5 procentpoint i BNP pr. indbygger opgjort i PPS i en medlemsstat, offentliggør Kommissionen (Eurostat) hurtigst muligt en korrektion, medmindre sådanne fejl opdages senere end tre måneder efter, at resultaterne er blevet offentliggjort. 10.4 Er der forekommet en fejl, skal det ansvarlige organ sikre, at dette ikke gentager sig i fremtiden. 10.5 Revision af BNP-udgiftsdata og befolkningsskøn, der foretages senere end 21 måneder efter udløbet af referenceåret, vil ikke medføre korrektion af PPP-resultaterne. BILAG II Basisgrupper som defineret i artikel 3 BG | Beskrivelse | Nr. | HUSHOLDNINGERNES UDGIFTER TIL INDIVIDUELT KONSUM | NÆRINGSMIDLER OG IKKE-ALKOHOLISKE DRIKKEVARER | Næringsmidler | Brød og kornprodukter [COICOP 01.1.1] | 1 | Ris | 2 | Andre kornsorter, mel og andre kornprodukter | 3 | Brød | 4 | Andet bagværk | 5 | Pastaprodukter | Kød [COICOP 01.1.2] | 6 | Okse- og kalvekød | 7 | Svinekød | 8 | Lamme-, fåre- og gedekød | 9 | Fjerkrækød | 10 | Andet kød og spiseligt kødaffald | 11 | Charcuterivarer og andre tilberedninger af kød | Fisk og skaldyr [COICOP 01.1.3] | 12 | Ferske, kølede eller frosne fisk og skaldyr | 13 | Konserverede eller forarbejdede fisk og skaldyr | Mælk, ost og æg [COICOP 01.1.4] | 14 | Frisk mælk | 15 | Konserveret mælk og andre mælkeprodukter | 16 | Ost | 17 | Æg og æggebaserede produkter | Olier og fedtstoffer [COICOP 01.1.5] | 18 | Smør | 19 | Margarine | 20 | Andre spiselige olier og fedtstoffer | Frugt [COICOP 01.1.6] | 21 | Frisk eller kølet frugt | 22 | Frosset, konserveret eller forarbejdet frugt og frugtbaserede produkter | Grøntsager [COICOP 01.1.7] | 23 | Friske eller kølede grøntsager undtagen kartofler | 24 | Friske eller kølede kartofler | 25 | Frosne, konserverede eller forarbejdede grøntsager og grøntsagsbaserede produkter | Sukker, marmelade, honning, chokolade og konfekture [COICOP 01.1.8] | 26 | Sukker | 27 | Syltetøj, marmelade og honning | 28 | Konfekture, chokolade og andre tilberedte varer med indhold af kakao | 29 | Spiselig is, flødeis og sorbet | Næringsmidler i.a.n. [COICOP 01.1.9] | 30 | Næringsmidler i.a.n. | Ikke-alkoholiske drikkevarer | Kaffe, te og kakao [COICOP 01.2.1] | 31 | Kaffe, te og kakao | Mineralvand, læskedrikke, frugt- og grøntsagssaft [COICOP 01.2.2] | 32 | Mineralvand | 33 | Læskedrikke og koncentrater | 34 | Frugt- og grøntsagssaft | ALKOHOLISKE DRIKKEVARER, TOBAK OG EUFORISERENDE STOFFER | Alkoholiske drikkevarer | Spiritus [COICOP 02.1.1] | 35 | Spiritus | Vin [COICOP 02.1.2] | 36 | Vin | Øl [COICOP 02.1.3] | 37 | Øl | Tobak | Tobak [COICOP 02.2.0] | 38 | Tobak | Euforiserende stoffer | Euforiserende stoffer [COICOP 02.3.0] | 39 | Euforiserende stoffer | BEKLÆDNING OG FODTØJ | Beklædning | Materialer til beklædning [COICOP 03.1.1] | 40 | Materialer til beklædning | Beklædningsartikler [COICOP 03.1.2] | 41 | Beklædning til mænd | 42 | Beklædning til kvinder | 43 | Beklædning til børn og småbørn | Andre artikler til beklædning og beklædningstilbehør [COICOP 03.1.3] | 44 | Andre artikler til beklædning og beklædningstilbehør | Vask, rensning, reparation og leje af beklædning [COICOP 03.1.4] | 45 | Vask, rensning, reparation og leje af beklædning | Fodtøj | Sko og andet fodtøj [COICOP 03.2.1] | 46 | Fodtøj til mænd | 47 | Fodtøj til kvinder | 48 | Fodtøj til børn og småbørn | Reparation og leje af fodtøj [COICOP 03.2.2] | 49 | Reparation og leje af fodtøj | BOLIG, VAND, ELEKTRICITET, GAS OG ANDET BRÆNDSEL | Faktisk husleje | Faktisk husleje [COICOP 04.1.1 og 04.1.2] | 50 | Faktisk husleje | Beregnet lejeværdi af bolig | Beregnet lejeværdi af bolig [COICOP 04.2.1 og 04.2.2] | 51 | Beregnet lejeværdi af bolig | Vedligeholdelse og reparation af boligen | Materialer til vedligeholdelse og reparation af boligen [COICOP 04.3.1] | 52 | Materialer til vedligeholdelse og reparation af boligen | Tjenesteydelser til vedligeholdelse og reparation af boligen [COICOP 04.3.2] | 53 | Tjenesteydelser til vedligeholdelse og reparation af boligen | Vandforsyning og andre tjenesteydelser i forbindelse med boligen | Vandforsyning [COICOP 04.4.1] | 54 | Vandforsyning | Andre tjenesteydelser i forbindelse med boligen [COICOP 04.4.2, 04.4.3 og 04.4.4] | 55 | Andre tjenesteydelser i forbindelse med boligen | Elektricitet, gas og andet brændsel | Elektricitet [COICOP 04.5.1] | 56 | Elektricitet | Gas [COICOP 04.5.2] | 57 | Gas | Flydende brændsel [COICOP 04.5.3] | 58 | Flydende brændsel | Fast brændsel [COICOP 04.5.4] | 59 | Fast brændsel | Varmt vand og damp [COICOP 04.5.5] | 60 | Varmt vand og damp | BOLIGUDSTYR, HUSHOLDNINGSUDSTYR OG RUTINEMÆSSIG VEDLIGEHOLDELSE AF BOLIG | Møbler og boligudstyr, tæpper og anden gulvbelægning | Møbler, boligudstyr og indretning [COICOP 05.1.1] | 61 | Køkkenmøbler | 62 | Soveværelsesmøbler | 63 | Dagligstue- og spisestuemøbler | 64 | Andre møbler og andet boligudstyr | Tæpper og anden gulvbelægning [COICOP 05.1.2] | 65 | Tæpper og anden gulvbelægning | Reparation af møbler, boligudstyr og gulvbelægninger [COICOP 05.1.3] | 66 | Reparation af møbler, boligudstyr og gulvbelægninger | Boligtekstiler | Boligtekstiler [COICOP 05.2.0] | 67 | Boligtekstiler | Husholdningsapparater | Større husholdningsapparater, også elektriske [COICOP 05.3.1] | 68 | Større husholdningsapparater, også elektriske | Mindre elektriske husholdningsapparater [COICOP 05.3.2] | 69 | Mindre elektriske husholdningsapparater | Reparation af husholdningsapparater [COICOP 05.3.3] | 70 | Reparation af husholdningsapparater | Glas, service og husholdningsredskaber | Glas, service og husholdningsredskaber [COICOP 05.4.0] | 71 | Glas, service og husholdningsredskaber | Værktøj og udstyr til hus og have | Større redskaber og udstyr [COICOP 05.5.1] | 72 | Større redskaber og udstyr | Mindre redskaber og diverse tilbehør [COICOP 05.5.2] | 73 | Mindre redskaber og diverse tilbehør | Varer og tjenesteydelser til rutinemæssig husførelse | Ikke-varige forbrugsgoder [COICOP 05.6.1] | 74 | Ikke-varige forbrugsgoder | Hushjælp og tjenesteydelser i hjemmet [COICOP 05.6.2] | 75 | Hushjælp | 76 | Tjenesteydelser i hjemmet | SUNDHEDSVÆSEN | Medicinske produkter, apparater og medicinsk udstyr | Farmaceutiske produkter [COICOIP 06.1.1] | 77 | Farmaceutiske produkter | Andre medicinske produkter [COICOP 06.1.2] | 78 | Andre medicinske produkter | Medicinske apparater og medicinsk udstyr [COICOP 06.1.3] | 79 | Medicinske apparater og medicinsk udstyr | Ambulant behandling | Lægebehandling [COICOP 06.2.1] | 80 | Lægebehandling | Tandbehandling [COICOP 06.2.2] | 81 | Tandbehandling | Paramedicinske tjenesteydelser [COICOP 06.2.3] | 82 | Paramedicinske tjenesteydelser | Hospitalers tjenesteydelser | Hospitalers tjenesteydelser [COICOP 06.3.0] | 83 | Hospitalers tjenesteydelser | TRANSPORT | Køb af køretøjer | Automobiler [COICOP 07.1.1] | 84 | Automobiler med dieselmotor | 85 | Automobiler med benzinmotor med slagvolumen på under 1 200 cm3 | 86 | Automobiler med benzinmotor med slagvolumen fra 1 200 cm3 til 1 699 cm3 | 87 | Automobiler med benzinmotor med slagvolumen på 1 700 cm3 til 2 999 cm3 | 88 | Automobiler med benzinmotor med slagvolumen på 3 000 cm3 og derover | Motorcykler [COICOP 07.1.2] | 89 | Motorcykler | Cykler [COICOP 07.1.3] | 90 | Cykler | Dyretrukne køretøjer [COICOP 07.1.4] | 91 | Dyretrukne køretøjer | Drift af personlige transportmidler | Reservedele og tilbehør til personlige transportmidler [COICOP 07 2.1] | 92 | Reservedele og tilbehør til personlige transportmidler | Brændstof og smøremidler til personlige transportmidler [COICOP 07.2.2] | 93 | Brændstof og smøremidler til personlige transportmidler | Vedligeholdelse og reparation af personlige transportmidler [COICOP 07.2.3] | 94 | Vedligeholdelse og reparation af personlige transportmidler | Andre tjenesteydelser vedrørende personlige transportmidler [COICOP 07.2.4] | 95 | Andre tjenesteydelser vedrørende personlige transportmidler | Transporttjenester | Personbefordring med jernbane [COICOP 07.3.1] | 96 | Personbefordring med jernbane | Personbefordring ad landevej [COICOP 07.3.2] | 97 | Personbefordring ad landevej | Personbefordring ad luftvejen [COICOP 07.3.3] | 98 | Personbefordring ad luftvejen | Personbefordring ad søvejen og indre vandveje [COICOP 07.3.4] | 99 | Personbefordring ad søvejen og indre vandveje | Kombineret personbefordring [COICOP 07.3.5] | 100 | Kombineret personbefordring | Andre købte transporttjenester [COICOP 07.3.6] | 101 | Andre købte transporttjenester | KOMMUNIKATION | Posttjenester | Posttjenester [COICOP 08.1.0] | 102 | Posttjenester | Telefon- og telefaxudstyr | Telefon- og telefaxudstyr [COICOP 08.2.0] | 103 | Telefon- og telefaxudstyr | Telefon- og telefaxtjenester | Telefon- og telefaxtjenester [COICOP 08.3.0] | 104 | Telefon- og telefaxtjenester | FRITID OG KULTUR | Audiovisuelt og fotografisk udstyr, databehandlingsudstyr | Udstyr til modtagelse, indspilning og reproduktion af lyd og billeder [COICOP 09.1.1] | 105 | Udstyr til modtagelse, indspilning og reproduktion af lyd og billeder | Fotografisk og kinematografisk udstyr, optiske instrumenter [COICOP 09.1.2] | 106 | Fotografisk og kinematografisk udstyr, optiske instrumenter | Databehandlingsudstyr [COICOP 09.1.3] | 107 | Databehandlingsudstyr | Medier til registrering af lyd, billeder og data [COICOP 09.1.4] | 108 | Indspillede medier til registrering af lyd, billeder og data | 109 | Uindspillede medier til registrering af lyd, billeder og data | Reparation af audiovisuelt og fotografisk udstyr og databehandlingsudstyr [COICOP 09.1.5] | 110 | Reparation af audiovisuelt og fotografisk udstyr og databehandlingsudstyr | Andre større forbrugsgoder til fritids- og kulturaktiviteter | Større forbrugsgoder til udendørs fritidsaktiviteter [COICOP 09.2.1] | 111 | Større forbrugsgoder til udendørs fritidsaktiviteter | Musikinstrumenter og større forbrugsgoder til indendørs fritidsaktiviteter [COICOP 09.2.2] | 112 | Musikinstrumenter og større forbrugsgoder til indendørs fritidsaktiviteter | Vedligeholdelse og reparation af andre større forbrugsgoder til fritids- og kulturaktiviteter [COICOP 09.2.3] | 113 | Vedligeholdelse og reparation af andre større forbrugsgoder til fritids- og kulturaktiviteter | Andet tilbehør og udstyr til fritid, haveplanter og kæledyr | Spil, legetøj og hobbyartikler [COICOP 09.3.1] | 114 | Spil, legetøj og hobbyartikler | Udstyr til sport, camping og friluftsaktiviteter [COICOP 09.3.2] | 115 | Udstyr til sport, camping og friluftsaktiviteter | Planter og blomster [COICOP 09.3.3] | 116 | Planter og blomster | Kæledyr og artikler til kæledyr [COICOP 09.3.4] | 117 | Kæledyr og artikler til kæledyr | Dyrlægetjenester og andre tjenesteydelser i forbindelse med kæledyr [COICOP 09.3.5] | 118 | Dyrlægetjenester og andre tjenesteydelser i forbindelse med kæledyr | Tjenesteydelser i forbindelse med fritid og kultur | Tjenesteydelser i forbindelse med fritid og sport [COICOP 09.4.1] | 119 | Tjenesteydelser i forbindelse med fritid og sport | Tjenesteydelser i forbindelse med kultur [COICOP 09.4.2] | 120 | Tjenesteydelser ydet af fotografer | 121 | Andre tjenesteydelser i forbindelse med kultur | Tilfældighedsspil [COICOP 09.4.3] | 122 | Tilfældighedsspil | Aviser, bøger og papirvarer | Bøger [COICOP 09.5.1] | 123 | Bøger | Aviser og tidsskrifter [COICOP 09.5.2] | 124 | Aviser og tidsskrifter | Diverse trykt materiale, papirvarer og tegnematerialer [COICOP 09 5.3 og 09.5.4] | 125 | Diverse trykt materiale, papirvarer og tegnematerialer | Pakkerejser | Pakkerejser [COICOP 09.6.0] | 126 | Pakkerejser | UNDERVISNING | Førskoleundervisning og primærundervisning | Førskoleundervisning og primærundervisning [COICOP 10.1.0] | 127 | Førskoleundervisning og primærundervisning | Sekundærundervisning | Sekundærundervisning [COICOP 10.2.0] | 128 | Sekundærundervisning | Undervisning på niveauet mellem sekundær- og tertiærundervisning | Undervisning på niveauet mellem sekundær- og tertiærundervisning [COICOP 10.3.0] | 129 | Undervisning på niveauet mellem sekundær- og tertiærundervisning | Tertiærundervisning | Tertiærundervisning [COICOP 10.4.0] | 130 | Tertiærundervisning | Undervisning uden for niveauplacering | Undervisning uden for niveauplacering [COICOP 10.5.0] | 131 | Undervisning uden for niveauplacering | RESTAURANTER OG HOTELLER | Restaurationsvirksomhed | Restauranter, caféer o.l. [COICOP 11.1.1] | 132 | Restauranttjenester uanset restaurationstype | 133 | Beværtninger, caféer, konditorier m.v. | Kantiner [COICOP 11.1.2] | 134 | Kantiner | Indlogering | Indlogering [COICOP 11.2.0] | 135 | Indlogering | DIVERSE VARER OG TJENESTEYDELSER | Personlig pleje | Frisørsaloner og institutter for personlig pleje [COICOP 12.1.1] | 136 | Frisørsaloner og institutter for personlig pleje | Elektriske apparater til personlig pleje [COICOP 12.1.2] | 137 | Elektriske apparater til personlig pleje | Andre apparater, artikler og produkter til personlig pleje [COICOP 12.1.3] | 138 | Andre apparater, artikler og produkter til personlig pleje | Prostitution | Prostitution [COICOP 12.2.0] | 139 | Prostitution | Personlige effekter i.a.n. | Smykker og ure [COICOP 12.3.1] | 140 | Smykker og ure | Andre personlige effekter [COICOP 12.3.2] | 141 | Andre personlige effekter | Social beskyttelse | Social beskyttelse [COICOP 12.4.0] | 142 | Social beskyttelse | Forsikring | Forsikring [COICOP 12.5.1, 12.5.2, 12.5.3, 12.5.4 og 12.5.5] | 143 | Forsikring | Finansielle tjenesteydelser i.a.n. | FISIM (indirekte målte finansielle formidlingstjenester) [COICOP 12.6.1] | 144 | FISIM (indirekte målte finansielle formidlingstjenester) | Andre finansielle tjenesteydelser i.a.n. [COICOP 12.6.2] | 145 | Andre finansielle tjenesteydelser i.a.n. | Andre tjenesteydelser i.a.n. | Andre tjenesteydelser [COICOP 12.7.0] | 146 | Andre tjenesteydelser | BALANCE FOR RESIDENTERS UDGIFTER I UDLANDET OG IKKE-RESIDENTERS UDGIFTER INDEN FOR DET ØKONOMISKE OMRÅDE | Residente husholdningers udgifter til forbrug i udlandet | Residente husholdningers udgifter til forbrug i udlandet | 147 | Residente husholdningers udgifter til forbrug i udlandet | Ikke-residente husholdningers udgifter til forbrug inden for det økonomiske område | Ikke-residente husholdningers udgifter til forbrug inden for det økonomiske område | 148 | Ikke-residente husholdningers udgifter til forbrug inden for det økonomiske område | NPIH'ERS UDGIFTER TIL INDIVIDUELT FORBRUG | BOLIG | Bolig | Bolig [COPNI 01.0.0] | 149 | Bolig | SUNDHEDSVÆSEN | Sundhedsvæsen | Sundhedsvæsen [COPNI 02.1.1 til 02.6.0] | 150 | Sundhedsvæsen | FRITID OG KULTUR | Fritid og kultur | Fritid og kultur [COPNI 03.1.0 og 03.2.0] | 151 | Fritid og kultur | UNDERVISNING | Undervisning | Undervisning [COPNI 04.1.0 til 04.7.0] | 152 | Undervisning | SOCIAL BESKYTTELSE | Social beskyttelse | Social beskyttelse [COPNI 05.1.0 og 05.2.0] | 153 | Social beskyttelse | ANDRE TJENESTEYDELSER | Andre tjenesteydelser | Andre tjenesteydelser [COPNI 06.0.0 til 09.2.0] | 154 | Andre tjenesteydelser | OFFENTLIG FORVALTNING OG SERVICES UDGIFTER TIL INDIVIDUELT FORBRUG | BOLIG | Bolig | Bolig | 155 | Bolig | SUNDHEDSVÆSEN | Sundhedsydelser og refusioner | Medicinske produkter, apparater og medicinsk udstyr | 156 | Farmaceutiske produkter | 157 | Andre medicinske produkter | 158 | Medicinske apparater og medicinsk udstyr | Sundhedstjenester | 159 | Ambulant lægebehandling | 160 | Ambulant tandbehandling | 161 | Ambulante paramedicinske tjenesteydelser | 162 | Hospitalers tjenesteydelser | Produktion af sundhedstjenester | Aflønning af ansatte | 163 | Læger | 164 | Sygeplejersker og andet medicinsk personale | 165 | Ikke-medicinsk personale | Forbrug i produktionen | 166 | Farmaceutiske produkter | 167 | Andre medicinske produkter | 168 | Medicinske apparater og medicinsk udstyr | 169 | Forbrug i produktionen i.a.n. | Bruttooverskud af produktionen | 170 | Bruttooverskud af produktionen | Nettoproduktionsskatter | 171 | Nettoproduktionsskatter | Salgsindtægter | 172 | Salgsindtægter | FRITID OG KULTUR | Fritid og kultur | Fritid og kultur | 173 | Fritid og kultur | UNDERVISNING | Undervisningsydelser og -refusioner | Undervisningsydelser og -refusioner | 174 | Undervisningsydelser og -refusioner | Produktion af undervisningstjenester | Aflønning af ansatte | 175 | Førskoleundervisning og primærundervisning | 176 | Sekundærundervisning | 177 | Undervisning på niveauet mellem sekundær- og tertiærundervisning | 178 | Tertiærundervisning | Forbrug i produktionen | 179 | Forbrug i produktionen | Bruttooverskud af produktionen | 180 | Bruttooverskud af produktionen | Nettoproduktionsskatter | 181 | Nettoproduktionsskatter | Salgsindtægter | 182 | Salgsindtægter | SOCIAL BESKYTTELSE | Social beskyttelse | Social beskyttelse | 183 | Social beskyttelse | OFFENTLIG FORVALTNING OG SERVICES UDGIFTER TIL KOLLEKTIVT FORBRUG | KOLLEKTIVE TJENESTEYDELSER | Kollektive tjenesteydelser | Aflønning af ansatte | 184 | Aflønning af ansatte (kollektive tjenesteydelser i forbindelse med forsvaret) | 185 | Aflønning af ansatte (kollektive tjenesteydelser bortset fra forsvaret) | Forbrug i produktionen | 186 | Forbrug i produktionen (kollektive tjenesteydelser i forbindelse med forsvaret) | 187 | Forbrug i produktionen (kollektive tjenesteydelser bortset fra forsvaret) | Bruttooverskud af produktionen | 188 | Bruttooverskud af produktionen (kollektive tjenesteydelser i forbindelse med forsvaret) | Nettoproduktionsskatter | 189 | Nettoproduktionsskatter (kollektive tjenesteydelser i forbindelse med forsvaret) | Salgsindtægter | 190 | Salgsindtægter (kollektive tjenesteydelser i forbindelse med forsvaret) | UDGIFTER TIL FASTE BRUTTOINVESTERINGER | MASKINER OG UDSTYR | Metalprodukter og udstyr | Færdige metalprodukter, undtagen maskiner og udstyr [CPA 28.11 til 28.75] | 191 | Færdige metalprodukter, undtagen maskiner og udstyr | Maskiner til generelle formål [CPA 29.11 til 29.24] | 192 | Motorer og turbiner, pumper og kompressorer | 193 | Andre maskiner til generelle formål | Maskiner til særlige formål [CPA 29.31 til 29.72] | 194 | Landbrugs- og skovbrugsmaskiner | 195 | Maskinværktøj | 196 | Maskiner til metalforarbejdning, udvindingsindustrien samt bygge- og anlægssektoren | 197 | Maskiner til nærings- og nydelsesmiddelindustrien | 198 | Maskiner til fremstilling af tekstiler, beklædningsartikler og lædervarer | 199 | Andre maskiner til særlige formål | Elektrisk og optisk udstyr [CPA 30.01 til 33.50] | 200 | Kontormaskiner | 201 | Edb-maskiner og andet edb-udstyr | 202 | Elektriske maskiner og apparater | 203 | Telemateriel | 204 | Medicinske instrumenter, præcisionsinstrumenter og optiske instrumenter, ure | Andre færdigvarer i.a.n. [CPA 36.11 til 36.63] | 205 | Andre færdigvarer i.a.n. | Transportmidler | Vejtransportmidler [CPA 34.10 til 34.30 og 35.41 til 35.50] | 206 | Motorkøretøjer, påhængsvogne og sættevogne | 207 | Andre vejtransportmidler | Andre transportmidler [CPA 35.11 til 35.30] | 208 | Skibe, både, dampere, bugserbåde, flydende platforme, boreplatforme | 209 | Lokomotiver og andet rullende materiel | 210 | Luftfartøjer, helikoptere og andet luftfartsudstyr | BYGGE- OG ANLÆGSVIRKSOMHED | Beboelsesejendomme | En- og tofamilieshuse [CPA hovedgruppe 45] | 211 | En- og tofamilieshuse | Flerfamilieshuse [CPA hovedgruppe 45] | 212 | Flerfamilieshuse | Ikke-beboelsesejendomme | Landbrugsbygninger [CPA hovedgruppe 45] | 213 | Landbrugsbygninger | Industri- og lagerbygninger [CPA hovedgruppe 45] | 214 | Industri- og lagerbygninger | Forretningsejendomme [CPA hovedgruppe 45] | 215 | Forretningsejendomme | Andre ikke-beboelsesejendomme [CPA hovedgruppe 45] | 216 | Andre ikke-beboelsesejendomme | Anlægsarbejder | Transportinfrastrukturer [CPA hovedgruppe 45] | 217 | Transportinfrastrukturer | Rørledninger, kommunikations- og elledninger [CPA hovedgruppe 45] | 218 | Rørledninger, kommunikations- og elledninger | Andre anlægsarbejder [CPA hovedgruppe 45] | 219 | Andre anlægsarbejder | ANDRE PRODUKTER | Andre produkter | Produkter fra landbrug, skovbrug, fiskeri og akvakultur [CPA hovedgruppe 01, 02 og 05] | 220 | Produkter fra landbrug, skovbrug, fiskeri og akvakultur | Software [CPA 72.20] | 221 | Software | Andre produkter i.a.n. [CPA i.a.n.] | 222 | Andre produkter i.a.n. | LAGERÆNDRINGER OG ANSKAFFELSER MINUS AFHÆNDELSER AF VÆRDIGENSTANDE | LAGERÆNDRINGER | Lagerændringer | Lagerændringer | 223 | Lagerændringer | ANSKAFFELSER MINUS AFHÆNDELSER AF VÆRDIGENSTANDE | Anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande | Anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande | 224 | Anskaffelser minus afhændelser af værdigenstande | EKSPORT- OG IMPORTBALANCE | EKSPORT AF VARER OG TJENESTEYDELSER | Eksport af varer | Eksport af varer til EU og EU's institutioner | 225 | Eksport af varer til EU-lande | 226 | Eksport af varer til EU's institutioner | Eksport af varer til tredjelande og internationale organisationer | 227 | Eksport af varer til tredjelande og internationale organisationer | Eksport af tjenesteydelser | Eksport af tjenesteydelser til EU og EU's institutioner | 228 | Eksport af tjenesteydelser til EU-lande | 229 | Eksport af tjenesteydelser til EU's institutioner | Eksport af tjenesteydelser til tredjelande og internationale organisationer | 230 | Eksport af tjenesteydelser til tredjelande og internationale organisationer | IMPORT AF VARER OG TJENESTEYDELSER | Import af varer | Import af varer fra EU og EU's institutioner | 231 | Import af varer fra EU-lande | 232 | Import af varer fra EU's institutioner | Import af varer fra tredjelande og internationale organisationer | 233 | Import af varer fra tredjelande og internationale organisationer | Import af tjenesteydelser | Import af tjenesteydelser fra EU og EU's institutioner | 234 | Import af tjenesteydelser fra EU-lande | 235 | Import af tjenesteydelser fra EU's institutioner | Import af tjenesteydelser fra tredjelande og internationale organisationer | 236 | Import af tjenesteydelser fra tredjelande og internationale organisationer | FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET FORSLAGETS BETEGNELSE Europa-Parlamentetes og Rådets forordning om fælles regler for indberetning af basisoplysninger om købekraftpariteter og for beregningen og offentliggørelsen heraf ABM/ABB-RAMME Politikområder og dermed forbundne aktiviteter: Afsnit 01: Økonomiske og finansielle anliggender: Den Økonomiske og Monetære Union (204) Afsnit 13: Regionalpolitik: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og andre regionale interventioner (1603), Samhørighedsfonden (1604) Afsnit 26: Administration: Personalepolitik og forvaltning, pensioner Afsnit 27: Budget: Budgetpolitik Afsnit 29: Statistik: Udarbejdelse af statistisk materiale (3403) BUDGETPOSTER Budgetposternes nummer og tekst (aktionsposter og dermed forbundne poster vedrørende teknisk og administrativ bistand (tidl. B..A-poster)): 29 01 01 Udgifter vedrørende tjenstgørende personale inden for politikområdet statistik 29 01 02 Eksternt personale og andre administrationsudgifter inden for politikområdet statistik 29 02 01 Politik for statistisk information Foranstaltningens og de finansielle virkningers varighed: Foranstaltningens ophør er ikke omhandlet i forslaget. Tilskud til medlemsstaterne er begrænset til fem år (2007-2011), dog ikke for foranstaltninger, der er nødvendige for at udarbejde de justeringskoefficienter, som anvendes til regulering af vederlag og pensioner i De Europæiske Fællesskaber (vedtægtens artikel 64). Budgetoplysninger: Budgetpost | Udgifternes art | Nye | EFTA-bidrag | Bidrag fra ansøgerlandene | Udgiftsområde i de finansielle overslag | 29 01 01 | Ikke-oblig. | Ikke-opdelte | NEJ | NEJ | NEJ | Nr. 3 | 29 01 02 | Ikke-oblig. | Ikke-opdelte | NEJ | NEJ | NEJ | Nr. 3 | 29 02 01 | Ikke-oblig. | Opdelte | NEJ | JA | NEJ | Nr. 3 | SAMMENFATNING AF RESSOURCERNE Finansielle ressourcer Oplysningerne om de finansielle virkninger ifølge denne oversigt er vejledende, dvs. de ressourcer og budgetmidler, som kræves til det arbejde, der skal udføres efter forordningen om købekraftpariteter, indgår i Kommissionens femårige statistiske programmer (i øjeblikket Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2367/2002/EF af 16. december 2002 om Fællesskabets statistiske program 2003-2007, EFT L 358, s. 1.) Finansieringsoversigten til forordningen om købekraftpariteter viser, hvor mange ressourcer der skal afsættes til købekraftpariteter i forhold til det samlede politikområde statistik. Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB) i mio. EUR (3 decimaler) Medlemsstaternes statistiske kontorer | f | 1,191 | 0,628 | 0,628 | 0,628 | 0,628 | 1,978 | 1,978 | 7,659 | FB I ALT, inkl. samfinansiering | a+c+d+e+f | 7,551 | 5,423 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 38,589 | Forenelighed med den finansielle programmering ( Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering. ( Forslaget kræver omprogrammering af det relevante udgiftsområde i de finansielle overslag. ( Forslaget kan kræve anvendelse af bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale[16] (dvs. fleksibilitetsinstrumentet eller revision af de finansielle overslag). Finansielle virkninger på indtægtssiden ( Forslaget har ingen indflydelse på indtægterne. ( Forslaget har finansielle virkninger. Personaleressourcer (fuldtidsækvivalenter) (herunder tjenestemænd, midlertidigt ansatte og eksternt personale) – se nærmere under punkt 8.2.1. Årlige behov | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Personaleressourcer i alt | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | SÆRLIGE FORHOLD OG MÅL Baggrunden for forslaget er beskrevet i begrundelsen. Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt At opfylde databehovene i forbindelse med Kommissionens politikker, særlig regionalpolitikken. Merværdien af Fællesskabets engagement og forslagets sammenhæng med andre finansielle instrumenter og eventuel synergi Uden Fællesskabets engagement ville disse statistikker ikke blive udarbejdet. Forslagets mål, forventede resultater og øvrige indikatorer set i forbindelse med ABM-rammen At sikre, at der fortsat hvert år udarbejdes købekraftpariteter for alle medlemsstaterne. Gennemførelsesmetode (vejledende) Central forvaltning ved Kommissionen. OVERVÅGNING OG EVALUERING Overvågningssystem Gennemførelsen af forordningen vil blive overvåget ved hjælp af standardiserede rapporter, som indeholder en beskrivelse af de nationale metoder og praksisser. Der aflægges rapport hvert sjette år. Medlemsstaternes rapporter vurderes af Kommissionen. De prisundersøgelser, der foretages med hensyn til købekraftpariteter, overvåges også løbende. Efter hver undersøgelse indsender de nationale statistiske kontorer en undersøgelsesrapport til Kommissionen. Gennemførelsen af forordningen og eventuelle tekniske ændringer er omfattet af udvalgsproceduren i forordningens artikel 11. Evaluering Forudgående evaluering Den foreslåede forordning er en videreførelse af det arbejde, som i øjeblikket gennemføres på frivillig basis af medlemsstaterne. Forholdsregler efter en midtvejsevaluering eller efterfølgende evaluering (konklusioner, der kan drages af lignende tidligere erfaringer) Ikke relevant Regler for fremtidige evalueringer og deres hyppighed Forordningens bestemmelser tages op til fornyet overvejelse fem år efter datoen for dens ikrafttræden og revideres om nødvendigt på grundlag af en rapport og et forslag, som Kommissionen forelægger for Europa-Parlamentet og Rådet. FORHOLDSREGLER MOD SVIG Efter Kommissionens reforminitiativ vedrørende finansiel forvaltning blev der indført et revideret system til intern forvaltning og kontrol. Dette system omfatter bl.a. bedre muligheder for intern revision. Den årlige kontrol af, hvilke fremskridt der sker i gennemførelsen af Kommissionens interne kontrolstandarder, er udformet på en sådan måde, at den sikrer, at de procedurer, der anvendes til forebyggelse og opdagelse af svig og uregelmæssigheder, fungerer effektivt. Der er indført nye regler og procedurer for de vigtigste budgetprocedurer: indkaldelse af bud, tilskud, forpligtelser, kontrakter og betalinger. RESSOURCER Finansielle omkostninger i forbindelse med forslagets mål Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler) Opgavebeskrivelse Opgaver i forbindelse med udarbejdelse af statistikker: - udvikling af metodologien for at sikre sammenlignelighed - metodologisk bistand til de nationale statistiske kontorer - udarbejdelse af spørgeskemaer og vejledninger - dataindsamling fra medlemsstaterne og andre deltagerlande - kontrol og validering af data - spredning og offentliggørelse af data - kvalitetsanalyse - tilsyn med kontrahenter Administrative opgaver: - forvaltning af kontrakt/tilskud Kilde til personaleressourcer (vedtægtsomfattede) ( Stillinger, der i øjeblikket er afsat til forvaltningen af programmer, og som skal erstattes eller forlænges ( Stillinger, der er forhåndsallokeret i forbindelse med APS/FBF-proceduren for år n ( Stillinger, hvorom der skal ansøges i forbindelse med den næste APS/FBF-procedure ( Stillinger, som skal omfordeles under anvendelse af eksisterende ressourcer inden for den pågældende tjeneste (intern omfordeling) ( Stillinger, der er nødvendige i år n, men ikke forudset i APS/FBF-proceduren for det pågældende år Andre administrative udgifter, der er medtaget i referencebeløbet(29 01 04/05 – udgifter til administrativ forvaltning) i mio. EUR (3 decimaler) Budgetpost (nummer og betegnelse) | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 og ff. | I ALT | Anden teknisk og administrativ bistand | intern | ekstern | Teknisk og administrativ bistand i alt | Udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet i mio. EUR (3 decimaler) Arten af personaleressourcer | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Tjenestemænd og midlertidigt ansatte (29 01 01) | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | Personale finansieret over artikel 29 01 02 (hjælpeansatte, nationale eksperter, kontraktansatte osv.) | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | Samlede udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | Beregning – tjenestemænd og midlertidigt ansatte Et gennemsnit på 0,108 mio. EUR pr. person pr. år Beregning – personale, der finansieres over artikel 29 01 02 Et gennemsnit på 0,108 mio. EUR pr. person pr. år Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet i mio. EUR (3 decimaler) | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 |I ALT | |29 01 02 11 01 Tjenesterejser |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,350 | |29 01 02 11 02 Møder og konferencer |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,350 | |29 01 02 11 03 Udvalg | | | | | | | | | |29 01 02 11 04 Undersøgelser og høringer | | | | | | | | | |29 01 02 11 05 Informationssystemer | | | | | | | | | | 2 Andre forvaltningsudgifter i alt (29 01 02 11) |0,100 |0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 |0,700 | | 3 Andre udgifter af administrativ karakter (angiv hvilke, herunder budgetpost) | | | | | | | | | | Administrative udgifter i alt, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) |0,100 |0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 |0,700 | |Beregning – Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet [1] EUT C […] af […], s. […]. [2] EUT C […] af […], s. […]. [3] EUT C […] af […], s. […]. [4] EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 995/2001 (EFT L 139 af 23.5.2001, s. 3). [5] EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003. [6] EFT L 130 af 25.5.1994, s. 1. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003. [7] EFT L 52 af 22.2.1997, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1). [8] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. [9] EFT L 181 af 28.6.1989, s. 47. [10] EFT L 186 af 5.8.1995, s. 59. [11] EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1. [12] EFT L 76 af 30.3.1993, s. 1. [13] Udgifter, som ikke henhører under kapitel 1 i afsnit 29. [14] Udgifter inden for artikel 29 1 04. [15] Udgifter inden for artikel 29 1 01 og 29 1 02. [16] Se punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale. [17] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet. [18] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet. [19] Udgifter, der er medtaget i referencebeløbet.