ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 026 
 
 
 
Vol. 1983/0012 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM( 8 3) 26 endelig udg.  
Bruxelles, den 28. januar 1983
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RADET
VEDRØRENDE
FORHANDLINGERNE OM EN NY INTERNATIONAL SUKKEROVERENSKOMST
K0M(83) 26 endelig udg.

Cm 2$
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN T I L  RADET VEDRØRENDE FORHANDLINGERNE OM EN NY
INTERNATIONAL SUKKEROVERENSKOHST
s ^ e c s a t c s s c B a e B B B a B s c E i C B B B s & B B i i i i i s a B B e a B e M B a a K B a i i H B B B B B B B B S B s c s B e s s s a e c s s s s s e ' ’ -
D e t  i n t e r n a t i o n a l  S u k k e r r & d  ( I S O  b e s l u t t e d e  p& s i t  m ø d e  d e n  1 8 . o g  1 9 . 
n o v e m b e r  1 9 8 2  a t  a n m o d e  UNCTAD om a t  a r r a n g e r e  e n  k o n f e r e n c e  i G e n è v e  i 
m a j 1 9 8 3  m ed h e n b l i k  p& a t  i n d l e d e  f o r h a n d l i n g e r  om e n  n y  i n t e r n a t i o n a l  
s u k k e r o v e r e n s k o m s t  m e d  i k r a f t t r æ d e n  d e n  1 . j a n u a r  1 9 8 4 .
A f h e n s y n  t i l  e n  g r u n d i g  f o r b e r e d e l s e  a f  d e n n e  k o n f e r e n c e  b e s l u t t e d e  ISO  
d e s u d e n ,  a t  d e r  s k a l  n e d s æ t t e s  e t  f o r b e r e d e n d e  u d v a l g ,  h v o r  D e t 
e u r o p æ i s k e  ø k o n o m i s k e  F æ l l e s s k a b  d e l t a g e r  so m  f u l d t  m e d le m .
R & d e t f o r  De e u r o p æ i s k e  F æ l l e s s k a b e r  p å l a g d e  a l l e r e d e  v e d  b e s l u t n i n g  a f  
2 7 . o k t o b e r  1 9 8 1  K o m m i s s i o n e n  sam m en m ed Deft i n t e r n a t i o n a l e  S u k k e r r å d  a t  
f i n d e  f r e m  t i l  e t  s a m a r b e j d s g r u n d l a g  m e d  h e n b l i k  p& E F 's  e v e n t u e l l e  
t i l t r æ d e l s e  a f  e n  f o r b e d r e t  i n t e r n a t i o n a l  s u k k e r o v e r e n s k o m s t .  I  
o v e r e n s s t e m m e l s e  m ed d e t t e  f o r h a n d l i n g s d i r e k t i v  h a r  K o m m i s s i o n e n  som  
F æ l l e s s k a b e t s  t a l e r ø r  u n d e r  s a m l i n g e n  i IS C  m e d d e l t ,  a t  EF e r  r e d e  t i l  pft 
l i g e  f o d  m e d  d e  ø v r i g e  a t  d e l t a g e  i a r b e j d e t  i d e t  f o r b e r e d e n d e  u d v a l g  o g  
f o r h a n d l i n g s k o n f e r e n c e n  i m a j .
F o r m & l e t  m e d  v e d l a g t e  u d k a s t  t i l  a f g ø r e l s e  ( j f .  b i l a g  I ) ,  so m  
K o m m i s s i o n e n  f o r e l æ g g e r  R & d e t, e r  a t  b e m y n d i g e  K o m m i s s i o n e n  t i l ,  b i s t & e t  
a f  d e t  s æ r l i g e  a r t i k e l  1 1 3 - u d v a l g  i  f u l d t  o m f a n g , a t  d e l t a g e  i a r b e j d e t  i 
D en i n t e r n a t i o n a l e  S u k k e r o r g a n i s a t i o n  o g  e v e n t u e l t  i  m a j 1 9 8 3  i  a r b e j d e t  
i  UNCTAD m e d  h e n b l i k  p& a t  o p r e t t e  e n  n y  i n t e r n a t i o n a l  
s u k k e r o v e r e n s k o m s t ,  so m  k a n  t i l t r æ d e s  a f  F æ l l e s s k a b e t .

BILAG I
HENSTILLING TIL  
BADETS AFGØRELSE
om d i r e k t i v e r  f o r  f o r h a n d l i n g e r n e  om e n  n y  i n t e r n a t i o n a l  s u k k e r o v e r e n s k o m s t
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
u n d e r  h e n v i a n i n g  t i l  t r a k t a t e n  om o p r e t t e l s e  a f  D e t e u r o p æ i s k e  ø k o n o m i s k e  
F æ l l e s s k a b  o g  s m r l i g  a r t i k e l  1 1 3 »
u n d e r  h e n v i s n i n g  t i l  h e n s t i l l i n g  f r a  K o m m i s s i o n e n , o g  
u d  f r a  f ø l g e n d e  b e t r a g t n i n g e r :
F æ l l e s s k a b e t  b ø r  d e l t a g e  i  f o r h a n d l i n g e r n e  v e d r ø r e n d e  e n  n y  i n t e r n a t i o n a l  
s u k k e r o v e r e n s k o m s t  t i l  a f l ø s n i n g  a f  o v e r e n s k o m s t e n  a f  1 9 7 7  -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
A r t i k e l  1
K o m m i s s i o n e n  b e m y n d i g e s  h e r v e d  t i l  a t  d e l t a g e  i f o r h a n d l i n g e r n e  v e d r ø r e n d e  e n  
n y  i n t e r n a t i o n a l  s u k k e r o v e r e n s k o m s t .
A r t i k e l  2
K o m m i s s i o n e n  d e l t a g e r  i  f o r h a n d l i n g e r n e  i  s a m r å d  m e d  d e t  s æ r l i g e  u d v a l g ,  d e r  
e r  o m h a n d l e t  i  a r t i k e l  1 1 3  i  t r a k t a t e n ,  i o v e r e n s s t e m m e l s e  m e d  d i r e k t i v e r n e  i 
b i l a g e t .
P å  R å d e t s  v e g n e
F o rm a n d

BILAG I I
BEGRUNDELSE OG D IR EK TIV ER  FOR E F 1S DELTAGELSE I  FORHANDLINGERNE OH EN NY
INTERNATIONAL SUKKEROVERENSKOMST
D en b e s l u t n i n g ,  so m  D e t i n t e r n a t i o n a l e  S u k k e r r & d  t r a f  d e n  1 9 . n o v e m b e r  
1 9 8 2 ,  om a t  f r e m s k y n d e  g e n f o r h a n d l i n g e n  a f  d e n  i n t e r n a t i o n a l e  
s u k k e r o v e r e n s k o m s t  a f  1 9 7 7  (s o m  i p r i n c i p p e t  g æ l d e r  i n d t i l  d e n  3 1 . 
d e c e m b e r  1 9 8 4 )  m e d  e t  & r, b e g r u n d e d e s  i s æ r  m e d  d e n  k r i s e , so m  h a r  g j o r t  
s i g  g æ l d e n d e  pfi d e t  i n t e r n a t i o n a l e  m a r k e d  g e n n e m  n a a s te n  t o  & r, o g  m e d , a t  
d e t  e r  u m u l i g t  f o r  m e d le m m e r n e  a t  t r æ f f e  d r a s t i s k e  f o r a n s t a l t n i n g e r ,  d e r  
g& r u d  o v e r  d e r e s  f o r p l i g t e l s e r  i f ø l g e  o v e r e n s k o m s t e n ,  t i l  i m ø d e g & e l s e  a f  
d e n n e  k r i s e .
V e r d e n s m a r k e d e t  f o r  B u k k e r  e r  p r æ g e t  a f  e n  u s æ d v a n l i g  s t o r  u l i g e v æ g t  
m e l l e m  u d b u d  o g  e f t e r s p ø r g s e l ,  i d e t  p r o d u k t i o n e n  i  p r o d u k t i o n s å r e n e  
1 9 8 1 / 8 2  o g  1 9 8 2 / 8 3  o v e r s t e g  b e h o v e t  m e d  1 3  m io  t ;  l a g r e n e  n & r h e l t  o p  p& 
3 7 - 3 8  m io  t  ( h ø j s t e  n i v e a u  s i d e n  1 9 4 5 ) ,  d v s .  n æ s t e n  40% a f  
v e r d e n s f o r b r u g e t  (25%  a n s e s  f o r  d e t  m a k s i m a l t  a c c e p t a b l e ) .
D en a l v o r l i g e  s i t u a t i o n  t r y k k e r  n o t e r i n g e r n e  p& v e r d e n s m a r k e d e t ,  d e r  f o r  
ø j e b l i k k e t  e r  p& 6 - 7  c e n t s / l b ,  d v s .  d e n  l a v e s t e  n o t e r i n g  i f a s t e  p r i s e r  i  
o v e r  f y r r e  & r, o g  k u n  h a l v d e l e n  a f  m i n i m u m s p r i s e n  i  d e t  p r i s i n t e r v a l ,  d e r  
e r  f a s t s a t  i  d e n  i n t e r n a t i o n a l e  o v e r e n s k o m s t  (1 3  c e n t s / l b ) .
D en n u v æ r e n d e  o g  d e n  k o m m en d e s i t u a t i o n  p& v e r d e n s m a r k e d e t  f o r  s u k k e r  g ø r  
d e t  s & l e d e s  m e r e  o g  m e r e  p & k r æ v e t ,  a t  d e r  h u r t i g t  b l i v e r  o p r e t t e t  e n  
e f f e k t i v  i n t e r n a t i o n a l  o v e r e n s k o m s t ,  i d e t  d e t  e r  t i l  s k a d e  f o r  s f tv e l 
s u k k e r p r o d u c e r e n d e  som  s u k k e r e k s p o r t e r e n d e  o g  - i m p o r t e r e n d e  l a n d e ,  
h e r u n d e r  F æ l l e s s k a b e t ,  a t  m a r k e d e t  f u n g e r e r  sft d & r l i g t .
D e t f o r v e n t e s ,  a t  F æ l l e s s k a b e t ,  d e r  e r  v e r d e n s  n æ s t s t ø r s t e  e k s p o r t ø r  
( e f t e r  C u b a ) m e d  p r i v i l e g e r e d e  f o r b i n d e l s e r  t i l  e n  r ^ k k e  
s u k k e r e k s p o r t e r e n d e  u d v i k l i n g s l a n d e  ( h v o r f r a  d e t  y d e r l i g e r e  i m p o r t e r e r  
1 , 3  m io  t  s u k k e r  u n d e r  S u k k e r p r o t o k o l l e n ,  d e r  f i g u r e r e r  som  b i l a g  t i l  
L o m é - k o n v e n t i o n e n ) , o g  so m  i k k e  t i l t r f t d t e  d e  t i d l i g e r e  i n t e r n a t i o n a l e

B u k k e r o v e r e n s k o m s t e r  ( a f  1 9 6 8  o g  1 9 7 7 ) ,  f o r d i  d e t  a n s å  d em  f o r  a t  v æ r e  
f o r  i n e f f e k t i v e  o g  i  m o d s t r i d  m e d  E F - p r o d u c e n t e r n e s  o g  - f o r b r u g e r n e s  
i n t e r e s s e r ,  v i l  s p i l l e  e n  f r e m t r æ d e n d e  o g  k o n s t r u k t i v  r o l l e  i d e  
k o m m en d e f o r h a n d l i n g e r .
F æ l l e s s k a b e t  m å s å l e d e s  g& i n d  i  d i s s e  f o r h a n d l i n g e r  m e d  e n  å b e n  
i n d s t i l l i n g  o v e r  f o r  d e  ø v r i g e  d e l t a g e r e s  f o r s l a g  om m å l s æ t n i n g e r  o g  
m e k a n i s m e r .  D og m å d e t  f o r s ø g e  a t  f å  a c c e p t e r e t  v i s s e  p r i n c i p p e r ,  som  
e f t e r  d e t s  m e n in g  e r  v æ s e n t l i g e  o g  f u n d a m e n t a l e ,  s å l e d e s  a t  d e t  g e n n e m  
d e n  f r e m t i d i g e  o v e r e n s k o m s t  b l i v e r  m u l i g t  a t  B i k r e  e n  b e d r e  s t y r i n g  a f  
v e r d e n s m a r k e d e t  f o r  s u k k e r .  E f t e r s o m  d e r  s n a r e r e  e r  t a l e  om 
f o r h a n d l i n g e r  om e n  n y  o v e r e n s k o m s t  e n d  om f o r b e d r i n g  a f  d e n  n u v æ r e n d e  
o v e r e n s k o m s t  (s o m  e r  f r a  1 9 7 7 ) ,  e r  d e t  r i m e l i g t  a t  o v e r v e j e  a l l e  
m u l i g h e d e r .
E r f a r i n g e r n e  f r a  o v e r e n s k o m s t e n  a f  1 9 7 7
5 . N å r  m e d le m m e rn e  a f  o v e r e n s k o m s t e n  a f  1 9 7 7  h a r  b e s l u t t e t  a t  f r e m s k y n d e  
f o r h a n d l i n g e r n e  om e n  n y  o v e r e n s k o m s t ,  e r  d e t  f o r d i  d e  l i g e s o m  
F æ l l e s s k a b e t  m e n e r ,  a t  d e n  n u v æ r e n d e  o v e r e n s k o m s t  e r  i n e f f e k t i v  o g  i k k e  
f u n g e r e r  t i l f r e d s s t i l l e n d e ,  o g  f o r d i  d e  m e g e t  g e r n e  v i l  h a v e  EF t i l  a t  
d e l t a g e  i e n  n y  o v e r e n s k o m s t ,  i d e t  d e  m e n e r ,  a t  h o v e d å r s a g e n  t i l  d e n  
n u v æ r e n d e  o v e r e n s k o m s t s  i n e f f e k t i v i t i t e t  e r ,  a t  F æ l l e s s k a b e t  i k k e  
d e l t a g e r  i d e n .
6 . U n d e r  o v e r e n s k o m s t e n  h a r  p r i s e r n e  p å  v e r d e n s m a r k e d e t  s j æ l d e n t  l i g g e t  
i n d e n  f o r  d e t  p r i s i n t e r v a l ,  d e r  e r  f a s t s a t  i  d e n .  F r a  d e n  1 . j a n u a r  1 9 7 8 ,  
h v o r  d e n  n u v æ r e n d e  o v e r e n s k o m s t  t r å d t e  i  k r a f t ,  t i l  d e n  1 . j a n u a r  1 9 8 3 , 
d v s .  6 0  m å n e d e r ,  h a r  v e r d e n s m a r k e d s n o t e r i n g e r n e  k u n  i 1 2  m å n e d e r  v æ r e t  
i n d e n  f o r  p r i s i n t e r v a l l e t  o g  i  48 m å n e d e r  u d e n  f o r .  S å l e d e s  v a r  d e  f r a  
j a n u a r  1 9 7 8  t i l  s e p t e m b e r  1 9 7 9  o g  f r a  s e p t e m b e r  1 9 8 1  o g  t i l  n u  h ø j e r e  
m e d e n s  d e  f r a  m a j 1 9 8 0  t i l  j a n u a r  1 9 8 1  v a r  l a v e r e .  D e r h a r  v æ r e t  t o  
a l v o r l i g e  k r i s e r  p å  m a r k e d e t .  I  1 9 8 0  s t e g  p r i s e r n e  t i l  d e t  d o b b e l t e  a f  
m a k s i m u m s p r i s e n  p å  2 1  c e n t s / l b ,  m e n s  d e  i 1 9 8 2  f a l d t  t i l  u n d e r  h a l v d e l e n  
a f  d e  1 3  c e n t s / l b ,  d e r  b e t r a g t e s  so m  d e n  l a v e s t  a c c e p t a b l e  p r i s .
I  d i s s e  t o  e k s t r e m e  s i t u a t i o n e r  h a r  o v e r e n s k o m s t e n  h e l t  k l a r t  i k k e  v i r k e t  
e f t e r  h e n s i g t e n .  I  1 9 8 0  v a r  d e  f r i g j o r t e  s æ r l i g e  l a g r e  i k k e  
t i l s t r æ k k e l i g e  t i l  a t  b r e m s e  p r i s s t i g n i n g e n ,  o g  i 1 9 8 1 / 8 2  v a r  d e t  i k k e  
m u l i g t  a t  r e d u c e r e  e k s p o r t k v o t e r n e  s å  m e g e t ,  a t  m a r k e d e t  p å v i r k e d e s  
t i l s t r æ k k e l i g t  t i l  a t  f å  p r i s e r n e  b r a g t  o p  p å  e t  a c c e p t a b e l t  n i v e a u .
U n d e r  d i s s e  o m s t æ n d i g h e d e r  m å m a n  k o n s t a t e r e ,  a t  o v e r e n s k o m s t e n  a f  1 9 7 7  
i k k e  h a r  o p f y l d t  d e t  v i g t i g s t e  m å l ,  " a t  s i k r e  e n  s t a b i l  i n t e r n a t i o n a l  
h a n d e l  m ed s u k k e r  o g  a t  u n d g å  f o r  s t o r e  p r i s u d s v i n g " .

-  3 -
O v e r e n s k o m s t e n s  ø v r i g e  m å l s æ t n i n g e r ,  n a v n l i g  a t  u d v i d e  h a n d e l e n  o g  ø g e  
f o r b r u g e t  s a m t  a t  g i v e  u d v i k l i n g s l a n d e n e  e n  s t a d i g  s t ø r r e  m a r k e d s a n d e l ,  
e r  e n t e n  s l e t  i k k e  e l l e r  k u n  d e l v i s  b l e v e t  n & e t .
7 . H v a d  e r  å r s a g e n  t i l ,  a t  o v e r e n s k o m s t e n  e r  s l å e t  f e j l ?
T i l  e n  v i s  g r a d  h a r  r e s u l t a t e t  a f  f o r h a n d l i n g e r n e  om o v e r e n s k o m s t e n  i 
1 9 7 7  v æ r e t  s k y l d  i ,  a t  m å l e n e  i k k e  k u n n e  n å s .
Oe v i g t i g s t e  å r s a g e r  t i l  o v e r e n s k o m s t e n s  i n e f f e k t i v i t e t  m å d o g  a n s e s  f o r  
a t  v æ r e  f ø l g e n d e :
i )  U t i l s t r æ k k e l i g e  k v o t a s  t y r i  n g » m e k a n i s m e r
-  F o r  d e t  f ø r s t e  b l e v  d i s s e  k v o t e r  l i g e  f r a  s t a r t e n  f a s t s a t  f o r  
h ø j t ,  i d e t  d e  f l e s t e  m e d le m m e r s ø g t e  a t  m a k s i m a l i a e r e  d e r e s  
e k s p o r t  i  1 9 7 6  o g  1 9 7 7  f o r  a t  o p n å  d e n  b e d s t  m u l i g e  
u d g a n g s p o s i t i o n  v e d  k v o t a b e r e g n i n g e n
-  f o r  d e t  a n d e t  b e t ø d  e n  " f e j l "  i  o v e r e n s k o m s t e n s  o r d l y d ,  a t  d e r  
b l e v  i n d f ø r t  e n  m e t o d e  t i l  å r l i g  j u s t e r i n g  a f  
b a s i s e k s p o r t t o n n a g e r n e , h v o r v e d  d i s s e  b l e v  l a n g t  s t ø r r e  e n d  
e f t e r s p ø r g s l e n  p å  v e r d e n s m a r k e d e t ,  j a  e n d o g  s å  s t o r e ,  a t  d e  
o v e r s t e g  f l e r e  a f  m e d le m m e r n e s  d i s p o n i b l e  e k s p o r t m æ n g d e r
-  f o r  d e t  t r e d j e  v i s t e  d e t  s i g ,  a t  d e n  m a k s i m a l e  n e d s æ t t e l s e  a f  
d i s s e  b a s i B e k p o r t t o n n a g e r  p å  15% v a r  u t i l s t r æ k k e l i g  t i l  a t  r e t t e  
o p  p å  s i t u a t i o n e n .
A l l e  d i s s e  f o r h o l d  m e d f ø r t e  f . e k s .  i  1 9 8 2 ,  a t  e k s p o r t e n  kom  o p  p å  
1 6 , 5  m io  t ,  m e n s  e f t e r s p ø r g s l e n  ( d e n  s a m l e d e  k v o t a )  k u n  v a r  p å  1 2 , 1  
m io  t .
S p ø r g s m å l e t  e r  d e r f o r ,  om d e r  o v e r h o v e d e t  k a n  k o m m e t e t  p o s i t i v t  
r e s u l t a t  u d  a f  f o r h a n d l i n g e r n e ,  h v i s  m a n  b a s e r e r  e n  n y  o v e r e n s k o m s t  
p å  e n  k v o t a o r d n i n g .  Oe e k s p o r t e r e n d e  l a n d e  s y n e s  n e m l i g  v a n s k e l i g t  
a t  k u n n e  g i v e  a f k a l d  p å  d e  " f o r d e l e " ,  d e  h a r  o p n å e t  i 
1 9 7 7 - o v e r e n s k o m s t e n  u d e n  r i s i k o  f o r  a t  t a b e  a n s i g t  o v e r  f o r  
o f f e n t l i g h e d e n .
D e s u d e n  e r  d e t  r i m e l i g t  a t  s t i l l e  d e t  s p ø r g s m å l ,  om e n  n o k  s å

-  4 -
p e r f e k t  g e n e r e l  k v o t a o r d n i n g  v i l  k u n n e  o p f y l d e  k r a v e n e  p& d e t  
i n t e r n a t i o n a l e  a u k k e r r a a r k e d .
i i ) U t  i l  s^t r æ k k e  1 i^g o p i  a g  r i n g  s o  r  d n  i  n g
O p l a g r i n g s o r d n i n g e n , d e r  b l e v  t i l f ø j e t  so m  d e t  s i d s t e  p u n k t  p& 
k o n f e r e n c e n  i 1 9 7 7 ,  t i l  s t ø t t e  f o r  k v o t a o r d n i n g e n ,  h a r  i k k e  s p i l l e t  
d e n  r o l l e ,  som  m an k u n n e  f o r v e n t e  a f  e t  s t ø d p u d e l a g e r ,  m e d  h e n s y n  
t i l  a t  f o r h i n d r e  k n a p h e d s s i t u a t i o n e r  ( 1 9 8 0 ) ,  e l l e r  r e t t e  p r i s e r n e  o p  
( 1 9 7 9  o g  1 9 8 1 / 8 2 ) .  A r s a g e n  h e r t i l  e r  d e l s  d e n  r i n g e  m æ n g d e , som  
o r d n i n g e n  o m f a t t e r  ( 2 , 5  m io  t )  s a m t d e  m e k a n i s m e r ,  d e r  u d l ø s e r  i n d -  
o g  u d l a g r i n g ,  o g  d i s s e s  p & l i d e l i g h e d  ( k o n t r o l ) ,  d e l s  a t  USA v a r  
læ n g e  om a t  r a t i f i c e r e  o v e r e n s k o m s t e n ,  h v i l k e t  f o r s i n k e d e  
o p r e t t e l s e n  a f  l a g e r f i n a n s i e r i n g s f o n d e n ,  h v i l k e t  i g e n  b e t ø d ,  a t  
d i s s e  l a g r e s  f a k t i s k e  s t ø r r e l s e  r e d u c e r e d e s  u n d e r  k r i s e n  i 1 9 8 0  ( c a .  
2 m io  t ) .
i i i )  O v e r e n 8 ^ k o m s t e n _ i n d e h o I d e r  i n g e n  f o r p l i g t e l s e r  f o r  d e _ u d v Æ k l e d e  
i m p o r t e r e n d e _ m e d l e m m e r
S e l v  om d i s s e  m e d le m m e r h a r  f o r p l i g t e t  s i g  t i l  a t  a c c e p t e r e ,  a t  d e  i 
s t a d i g  s t i g e n d e  g r a d  s k a l  Å b n e d e r e s  m a r k e d e r  f o r  i m p o r t  a f  s u k k e r  
f r a  u d v i k l i n g s l a n d e n e ,  m& m a n  k o n s t a t e r e ,  a t  d e t  m o d s a t t e  e r  s k e t .  
I m p o r t e n  t i l  d e  t r e  l a n d e ,  d e t t e  i s æ r  g æ l d e r  C a n a d a ,  USA o g  J a p a n  o g  
t i l  d e  ø v r i g e  u d v i k l e d e  i m p o r t l a n d e  ( 1 ) ,  e r  g & e t b e t y d e l i g t  t i l b a g e ,  
s i d e n  o v e r e n s k o m s t e n  t r & d t e  i  k r a f t ,  o g  d e n n e  t i l b a g e g a n g ,  so m  
s k y l d e s  e n  ø g e t  p r o d u k t i o n  a f  i s o g l u c o s e  i d e  n æ v n t e  t r e  l a n d e ,  h a r  
i s æ r  b e r ø r t  r & s u k k e r e k s p o r t e n  f r a  u d v i k l i n g s l a n d e n e .
i v )  D e _ s æ r o r d n i n g e r ,  d e r  g æ l d e r  f o r  d e  f l e s t e  s t a t s h a n d e l s l a n d e ,  h a r
l i g e l e d e s  m e d v i r k e t  t i l  a t  s v æ k k e  v e r d e n s m a r k e d e t .  USSR o g  DDR, som  
e r  i m p o r t e r e n d e  m e d le m m e r , e k s p o r t e r e r  v i s s e  a f  a f t a l e n  b e g r æ n s e d e  
m æ n g d e r t i l  d e t  f r i e  v e r d e n s m a r k e d .  D e r  l e v e r e s  o g s å  s u k k e r  u d e n  
a f s k r i v n i n g  p å  b a s i s e k s p o r t t o n a g e r n e ; d e t t e  e r  t i l f æ l d e t  f o r  C u b a s  
e k s p o r t  t i l  C O M E C O N -lan d en e ( c a .  4 m io  t / å r )  o g  t i l  a n d r e  
s o c i a l i s t i s k e  l a n d e  ( A l b a n i e n ,  F o l k e r e p u b l i k k e n  K i n a ,  N o r d k o r e a ,
_ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _V i e t n a m  o g J u g o s l a v i e n )  p& i n d t i l  8 0 0  0 0 0  t .
( 1 )  U d v i k l i n g e n  i i m p o r t e n  ( b r u t t o v æ r d i )
USA
C a n a d a  
New Z e a l a n d  
J a p a n  
F i n l a n d  
S v e r i g e1 9 7 7
5 2 9 0  7 5 1
1 1 1 8  4 7 0  
1 8 4  8 0 0
2 7 8 9  4 1 21 9 8 2  ( X ) 
2 7 1 3  0 0 0F o r s k e l
- 49%
-  17%
-  9%
-  23%
-  37%
-  16%8 1 5  0 0 0  
1 6 9  0 0 0
2 1 3 9  0 0 0
1 9 0  1 8 0  
5 9  4 07120 000 
5 0  0 0 0
( x )  I.S .O .  s k ø n  
n o v .  1 9 8 2

- 5 -
Diase socialistiske lande kan s& frit eksportere til de 
COMECON-lande, som ikke er medlemmer af overenskomsten, og disse 
lande kan derefter genudføre uden begrænsning til verdensmarkedet. 
Resultatet heraf er en varestrøm Cuba-Comecon-verdensmarkedet, som 
fuldstændigt undslipper den kontrol, der er indført ved den 
internationale overenskomst.
v) På samme måde kan man sige, at jjraportlandenesgenudførsel af visse 
mængder sukker forstyrrer det frie marked. Eksemplet med USA giver 
et godt billede af det misbrug, der sker i denne henseende. I 
1980-81 genudførte USA over 1 mio t, roens eksporten i årene forud 
var på højst 200 000 t.
vi) Det forhold, at EF_ikke har været medlem_af overenskomsten,  har også 
været medvirkende til, at overenskomsten har fungeret dårligt, og 
importørerne og eksportørerne har altid - med rette eller urette, 
det være usagt her - ment, at EF frit har kunnet gebærde sig, soro 
det ville, mens de selv var omfattet af meget strenge produktions- 
og afsætningsbestemmelser.
Det, at EF ikke har været medlem, har givetvis bidraget til, at 
overenskomstens medlemmer ikke har gjort mere end det, der krævedes 
af dem i henhold til overenskomsten, selv om EF nu i mindst to år 
har udvist eksemplarisk adfærd.
Oversigt over verdensmarkedet for sukker
Tre afgørende forhold er kendetegnende for verdensproduktionen af sukker og 
handelen dermed:
- Selv om verdensproduktionen foregår i et stort antal producentlande på vidt 
forskellige udviklingstrin, er den dog i vidt omfang an sag for "de store", 
idet et meget begrænset antal sukkerstorroagter frembringer størstedelen af 
verdensproduktionen
verdensmarkedet er efterhånden blevet delt op i to adskilte markeder, hver 
med deres særpræg og økonomiske vilkår, nemlig markedet for råsukker og 
markedet for hvidt sukker
- verdens samlede efterspørgsel efter sukker er konstant stigende og EF øver 
afgørende indflydelse på verdensmarkedet.

- 6 -
i)  V®rdenBproduktipnøns_fordeling
Verdensproduktionen, som var p& under 30 mio t fer anden 
verdenskrig, steg meget betydeligt i løbet af de følgende tyve &r og 
er i dag p& ca. 100 mio t (bruttoværdi).
Der er 11» producentlande.  hvoraf 8 producerer s&vel sukkerrør som
sukkerroer (De forenede Stater, Kina, Spanien' ....); 3» dyrker
ude
lukkende sukkerroer (de europæiske lande, Sovjetunionen) og 72 
udelukkende sukkerrør.
Sukkerproduktionen er s&ledes jævnt fordelt pft det meste af verden, 
og kan næsten siges at foregft globalt.
Dette er dog en sandhed med stærke modifikationer, idet 
verdensproduktionen domineres af et meget lille antal producenter, 
idet
- de seks største producenter i verden tegner sig for 55% af 
verdensproduktionen i EF (15,7 mio t), Brasilien (8,2 mio t),
USSR (6,2 mio t). Cuba (8,2 mio t), Indien (9,2 mio t), USA (5,7 
raio t) i 1981/82 (bruttoværdi);
- tre af disse seks lande konstant er nettoeksportører med 
strukturbetingede overskud. Det drejer sig om EF, Brasilien og 
Cuba.
USSR og USA er verdens to største importørlande med 
produktionsunderskud p& over henholdsvis 5,5 mio t og 2,5 mio t i 
forhold til forbruget. Indien har en svingende
produktion som, pft trods af en sædvanlig eksport, visse &r har gjort 
landet til importør.
Elleve lande (hvis man til de ovennævnte 6 lande tilføjer Australien 
(3,5 mio t), Sydafrika (2 mio t), Philippinerne (2,4 mio t),
Thailand (1,7 mio t) og Kina (3,5 mio t) tegner sig for to
♦•'■ed jedele af verdensproduktionen af sukkerrør og sukkerroer. Men
kuM seks af disse er nettoeksportører (Indien medregnet).
Den dominerende rolle, som disse f& "sukkersupermagter" spiller, 
genspejler sig i fuldt omfang inden for ISO. ISO har da ogs& givet 
4» lande (heraf 41 udviklingslande) status som eksporterende 
medlemmer.

- 7 -
Hen af disse 44 lande er 22 opført i "bilag II", som er en liste 
over de lande, der eksporterer under 70 000 t sukker om ftret, og som 
inden for denne hidtil aldrig overskredne grenso står fuldstændigt 
frit med hensyn til produktion og eksport.
- 5 af disse lande (Haiti, Indonesien, Uganda, Pakistan og 
Venezuela) er i realiteten nettoimportører;
- 9 lande er nettoeksportører, men den samlede eksport overstiger 
kun sjældent 300 000 t om Året;
- kun Jugoslavien eksporterer jævnligt op til denne grænse og 
anmoder i øvrigt om at m&tte eksportere en endnu større mængde 
(ca. 150 000 t).
De øvrige 29 eksportører, der er anført i bilag I, er teoretisk 
betydeligere eksportører, som ved leverancer til verdensmarkedet 
skal overholde et loft eller en kvota, der ligger tæt op ad den 
teoretiske kvantitative eksportret, der kaldes basiseksporttonnagen.
Af disse 29 lande tegner otte (Sydafrika, Argentina, Australien, 
Brasilien, Cuba, Filippinerne, Den dominikanske Republik og 
Thailand) sig for hele 86% af de samlede basiseksporttonnager,  men 
af disse tre (Australien, Brasilien og Cuba) dækker 52% af de 
samlede tonnager.
I den anden ende af denne kategori af ISO-eksportører har 9 lande 
været ude af Btand til at udnytte deres kvota. Det drejer sig om
- Trinidad og Tobago, Mauritius og Jamaica, der er AVS-lande, som 
er omfattet af Lomé-konventionen (sukkerprctokollen),  men som kun 
har leveret ubetydelige mængder til verdensmarkedet
- Mexico, der af strukturmæssige Årsager og om Peru, der af 
strukturmæssige og klimatiske Arsager har et produktionsunderskud 
af samme størrelse som deres eksportkvota
- Bolivia, Ecuador og Salvador, der pA grund af strukturmæssige 
forhold ikke er i stand til at udnytte deres kvota og derfor 
eksporterer under 70 000 t om Aret

-  8 -
- Indien, der er et helt specielt tilfælde på grund af dets 
svingende produktion og forbrug. Under gunstige omstændigheder 
kan Indien eksportere betydelige mængder (1976 og 1982), men i 
1980 måtte landet importere Bukker.
Følgende meget vigtige iagttagelse for udarbejdelsen af en ny 
international sukkeroverenBkomst kan udledes af ovenstående: langt 
de fleste sukkerproducenter, især udviklingslandene, bortset fra 
Cuba, Brasilien, Indien, Filippinerne og Den dominikanske Republik, 
kan, uden at det vil få større indvirkning på den nye overenskomsts 
effektivitet, i vid udstrækning undtages fra bestemmelserne deri. En 
overenskomst, hvori EF, Indien, Australien, Brasilien og Cuba 
deltager, omfatter til gengæld 421 af verdensproduktionen og næsten 
70% af den internationale sukkerhandel, hvilket på afgørende vis vil 
styrke tiltroen til en ny overenskomst.
i i)  Harkedet_for_råsufcker ogmarkedet for hvidt sukker
En analyse af verdensmarkedet foretages normalt på grundlag af 
generelle produktions- og forbrugsstatistikker, hvori sukker 
betragtes under ét, uden at der skelnes mellem råsukker og hvidt 
sukker. En mere dybtgående analyse afslører, at der er to adskilte 
markeder, der hver har deres særpræg, og som udvikler sig 
forskelligt med større og større autunomi.  Det ses således, at
- priserne udvikler sig forskelligt
- de to markeder udvikler sig forskelligt. Medens den 
internationale handel med raffineret sukker er fordoblet gennem 
de sidste tolv år, er handelen med råsukker forblevet uændret
- koncentrationen af udbud og efterspørgsel er forskellig. I 1981 
importerede 77 lande hvidt sukker fra 17 eksportlande, og 27 
lande (hvor fire tegner sig for over 60%) importerede råsukker.
Fællesskabet indtager på markedet for hvidt sukker en meget 
væsentlig plads, som andre ikke vil kunne udfylde. Det tegner sig 
for ikke mindre end 60% af verdens samlede forsyning med hvidt 
sukker, idet de øvrige eksportører såsom Brasilien eller Indien kun 
eksporterer hvidt Bukker, når prisforskellen mellem råsukker og

- 9 -
hvidt sukker er så stor, at det kan betale sig at raffinere.
Forslag til forhandlingerne om en ny international overenskomst
Fællesskabet mft under de kommende forhandlinger under alle omstændigheder 
optræde Bom et eksportland. Fællesskabet har som s&dant Btor interesse i, at 
disse forhandlinger munder ud i en effektiv overenskomst.
P& grund af sin nuværende og potentielle betydning p& sukkermarkedet er 
Fællesskabet i en særdeles god position - i hvert fald bedre end i 1977, hvor 
det for første gang var nettoeksportør (1) - til at kunne p&virke en eventuel 
overenskomsts udformning, og det s& meget desto mere som en overenskomst uden 
EF's deltagelse ville være mere meningsløs i dag end overenskomsten af 1977.
a) Målsætningerne
Ned hensyn til m&lsætningerne i en ny overenskomst må Fællesskabet, 
samtidig med at de vigtigste principper i den nuværende overenskomst (pris- 
og forsyningBStabilitet på et om muligt stadigt voksende marked, 
fortrinsrettigheder for udviklingslandene, bedre koordination af 
handelspolitikkerne) fastholdes, søge at få følgende tanker godkendt i den 
nye overenskomst.
- der må tages hensyn til substitutionsprodukter for sukker (isoglucose)
- hele markedet må gøres gennemsigtigt, og særordningerne for Cuba og de 
socialistiske lande må ikke være mindre gennemskuelige end EF’s 
importordninger for sukker fra AVS-landene
- det må erkendes, at der er to sukkermarkeder, et for hvidt Bukker og et 
for råsukker, og man må drage konsekvenserne heraf for så vidt angår 
ordninger og priser
- de importerende industrilandes deltagelse i 
raarkedsreguleringsmekanismerne må øges.
(1) De Seks har næsten altid været nettoeksportør.  Den modsatte opfattelse 
skyldes anvendelsen af statistikker for De Ni, der er blevet udarbejdet 
inden den første udvidelse. Selv den gradvise ændring, der er foregået 
siden 1973, mod et eksporterende Fællesskab bestående af ni lande, 
skyldes delvis nedgangen i den britiske import fra visse tidligere 
EF-leverandører.

- 10 -
b) Da|rundl*ijganda_#jtonomi aka me kan ismer
På baggrund af situationen på auk.lcermark.edet (bl.a. handelens geografiske 
fordeling, og i betragtning af den type bestemmelser, der er nødvendige for 
at opnå bedre stabilitet på dette marked, og som de forskellige lande kan 
acceptere eller bliver nødt til at acceptere, finder Kommissionen det 
ønskeligt, at disse bestemmelser ikke kommer til at gælde for alle 
medlemmer af den nye overenskomst. Kommissionen har desuden konstateret, at 
der i den nuværende overenskomst allerede i et vist omfang er en vis 
differentiering af forpligtelserne: dette gælder de særlige lagre (som ikke 
er obligatoriske for de mindre eksportører opført i bilag II) og kvoterne.
Generelt mener Kommissionen, at overenskomstens målsætninger skal nås på 
følgende måde:
- for de "store" eksportlande og de importerende industrilande skal der 
indføres en ordning med nationale stødpudelagre, som koordineres 
internationalt, eventuelt suppleret med yderligere foranstaltninger, der 
påvirker udbud og efterspørgsel og fastsættes ved konsultationer
- for de "mellemstore” eksportlande skal der indføres en ordning med 
eksportkvoter, i begrænset omfang suppleret med "særlagre"
- for de øvrige eksportlande skal friheden til efter ønske at afsætte en 
nærmere fastsat mængde fastholdes (af ca. s amme størrelse som i 
1977-overenskomsten, dvs. 70 000 t).
Det må tilstræbes, at markedet udvikler sig frit inden for et vist 
prisinterval, hvorved man i første række ved ind- eller udlagring og 
lejlighedsvis kvotering og dernæst ved påvirkning af udbud og efterspørgsel 
søger at imødegå kritiske situationer og hurtigst muligt at genskabe 
stabile forhold (pris inden for det aftalte prisinterval).
c) De_f or skeil ige_o ve re ns korns tmedl emmer s .  respekt i ve_forpligtel8er 
1) De store eksportører
Det drejer sig om Sydafrika, Argentina, Australien, Brasilien, EF, Cuba, 
Den dominikanske Republik, Indien, Filippinerne og Thailand.

- 11 -
Por dias· lande, som dominerer verdensmarkedet (ca. 80% af handelen), 
indføres der en mekanisme baseret p& en international indlagrings- 
(eller udlagringB-)politik samt supplerende foranstaltninger til 
p&virkning af disse landes produktion og forbrug.
i) Indlagringa^- og udlagringsforpligtelser
Oisse lande forpligter sig kollektivt til, n&r markedssituationen 
kræver det, at begramse deres eksport ved iværksættelse af nationale 
indlagrings- eller udlagringsforanstaltninger, der er saraordnet pft 
internationalt plan.
Oe samlede mængder, som disse lande skal indlagre eller udlagre i 
henhold til overenskomsten bør fastsættes til ca. 5-6 mio t og 
fordeles under forhandlinger mellem dem pft grundlag af den samlede 
eksport og produktionen. Fællesskabet mft i denne forbindelse kunne 
give tilsagn om et bidrag pft ca. 2 mio t.
Den mekanisme, der skal indføres med henblik pft disse mængders 
tilvejebringelse, indlagring og udlagring, og som skal baseres pft 
markedsprisernes udvikling i forhold til et prisinterval (som i den 
nuværende overenskomst for indførelse af kvoter og særlagre), mft 
være sft smidig som mulig, men samtidig give handelen en vis 
sikkerhed, s&ledes at beslutningstagerne her kan foretage deres 
dispositioner pft et rimeligt grundlag. N&r priserne pft 
verdensmarkedet s&ledes n&r et vist forudfastsat niveau i 
prisintervallet, mødes de p&gældende lande og beslutter, hvorvidt og 
i hvilket omfang der kollektivt skal gennemføres nationale 
indlagrings- (eller udlagrings-)foranstaltninger.
For at oplagringsordningen kan blive virkelig effektiv, mft disse 
lande, som i den nuværende overenskomst af 1977, med jævne mellemrum 
give sekretariatet meddelelse om, hvor store deres faktiske 
disponible eksportmængder er (herunder de mængder, der er forbeholdt 
de regulerede markeder) og om muligt, hvilke eksportforpligtelser de 
har indg&et. De foranstaltninger, som de inden for deres eget 
økonomiske system iværksætter for at kunne opfylde deres 
oplagringsforpligtelser nationalt og internationalt, mft ligeledes 
meddeles sekretariatet. Desuden skal de give meddelelse om 
størrelsen af deres minimumsdriftslagre,  som ikke er omfattet af 
bestemmelserne i overenskomsten.

- 12 -
ii) Suj>ple£«i}dg. foranstaltninger
Hvis priserne på verdensmarkedet,  trods de beslutninger, der træffes 
vedrørende stødpudelagre, når visse forudfastsatte niveauer i 
prisintervallet, skal der træffes beslutning i Det internationale 
Sukkerråd, o r * ,  de supplerende foranstaltninger, som skal træffes af 
hvert enkelt af de store eksport- og importlande vedrsrende 
produktion og forbrug. Disse foranstaltninger, der kan anføres i en 
fortegnelse knyttet som bilag til overenskomsten, kan f.eks. i en 
overskudssituation bestå i programmer vedrørende reduktion af 
dyrkningsarealerne, oprettelse af yderligere reservelagre, 
medførende et forbedret handelsmønster, forbrugsfremmende 
foranstaltninger (iblanding i foder), omlægning af visse områder, 
der anvendes til sukkerproduktion, til produktion af alkohol til 
brændstof....
De mellemstore eksportører
Næsten alle disse lande, som eksporterer under 500 000 t om året, og 
hvoraf de fleste er udviklingslande i Nellem- og Sydamerika, har altid 
været positivt indstillet over for en overenskomst baseret på en ordning 
med eksportkvoter. Af økonomiske og administrative årsager er det ofte 
meget vanskeligt for disse lande at iværksætte en egentlig 
oplagringspolitik. En kvotaordning giver dem derimod en vis 
produktionsfleksibilitet og samtidig opnår de ligeledes - hvilket er 
meget vigtigt for udviklingslande - en vis sikkerhed for, at deres 
produktions- og eksportprogram kan gennemføres.
Hed denne indstilling og situation som baggrund mener Kommissionen, at 
det er muligt for disse lande at opretholde en eksportkvotaordning 
kombineret med en begrænset oplagringsforpligtelse som i den nuværende 
overenskomst. Ordningen må dog forbedres på to punkter:
basiseksporttonnagerne må fastsættes på et realistisk niveau ud fra 
disse landes faktiske verdensmarkedsandel og den faktiske 
efterspørgsel, dvs. ca. 2OT af markedet. Det er i øvrigt interessant 
at konstatere, at disBe lande i den nuværende overenskomst tegner 
sig for ca. 20T af basiseksporttonnagerne. Disse bør dog nedsættes 
for at komme i nærheden af 20T af det faktiske marked

- 13 -
i perioder med meget store overskud, hvor priserne tvinges i bund 
(som f.eks. sidste efterårs prisniveau), må kvoterne reduceres ikke 
blot som det er tilfældet i den nuværende overenskomst til 85*1 af 
basiseksporttonnagerne,  men eventuelt helt ned til 75-801.
Kommissionen mener, at disse lande, i det omfang det er muligt, også må 
deltage i en ordning med "særlagre" af den type, der er fastsat i den 
nuværende overenskomst. Deres rolle i denne sammenhæng bliver dog 
begrænset, idet de "store" skal bære den størBte del af ansvaret for 
lagrene.
3) De små eksporterer
Disse lande, hvis eksport tilsammen kun udgør ca. 500 000 t, og for 
hvilke der ifølge meget pålidelige prognoser ikke kan forventes nogen 
større produktionsstigning, kan efter Kommissionens opfattelse bevare 
den ret, de i den nuværende overenskomst har til når som helst og uden 
restriktioner at eksportere sukker, når det højst drejer sig om 70 000 t 
om året (eller en tilsvarende mængde, som skal fastsættes ved 
forhandlinger).
4) Importlandene
En meget stor ulempe ved den nuværende overenskomst er, at 
eksportlandene alene har ansvaret for markedsstabiliteten, og at 
importlandene får alle fordelene heraf i deres produktions- og 
forbrugspolitik. Stabiliseringen af det internationale sukkermarked er 
imidlertid ikke kun i eksportlandenes interesse; forsyningssikkerhed til 
stabile priser er for importlandene af grundlæggende betydning for, at 
de kan føre deres politik.
Kommissionen mener således, at importørerne også må påtage sig visse 
forpligtelser, således som det for øvrigt var tilfældet i 
sukkeroverenskomsten af 1968. Den mener derfor
at de udviklede importlande (de europæiske lande, Canada, Japan, USA 
og New Zealand) må medvirke til indlagrings- (eller 
udlagrings-)foranstaltninger med en mængde, svarende til deres 
betydning på verdensmarkedet, samt til programmet vedrørende 
supplerende foranstaltninger. Dette uden at udelukke muligheden for, 
at de hver især kan indføre foranstaltninger med hensyn til deres 
politik på produktions- og forbrugsområdet af kunstige sødemidler.

- 14 -
at de importerende udviklingslande, der i knaphedssituation er 
sikret præferenceforsyninger fra de udviklede eksportlande (bl.a. 
lagrene), bør p&tage sig visse importforpligtelser af Bamme art som 
i den nuvarende overenskomst (adgangssikring).
Kommissionen mener, at ovennævnte grundlæggende principper og økonomiske 
betragtninger vil give Fællesskabet mulighed for at spille en positiv og 
betydningsfuld rolle ved udarbejdelsen af en ny international 
sukkeroverenskomst.

BILAG A
Memo(82)3
(Kun til tjenestebrug)
TABEL 1
ISA-DAGSNOTERIMG FOR SUKKER a/ 
fob, lest Indladet. Port des Antllles 
månedligt gennemsnit: 1976-1981
Kalenderår
Måned
1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982
Januar 14,02 8,34 8,77 7.5717,16 27,78 12,90
Februar 13,50 8,59 8,48 8,2322,75 24,09 13,08
Marts 14,79 8,98 7.74 8,4619,64 21,81 11,26
April 14,05 10,04 7,59 7,8221,25 17,83 9,58
Maj 14,54 8,95 7,33 7,8530,94 15,06 8,11
Juni 12,99 7,87 7,23 8,1430,80 16,38 6,84
Juli 13,21 7,39 6,43 8,5227,70 16,34 7,80
August 10,02 7,61 7,08 8,8531,77 14,76 6,77
September 8,13 7,31 8,17 9,9034,74 11,65 5,77
Oktober 8,03 7,09 8,9611,94 40,55 12,04 5,93
November 7,88 7,07 8,0113,68 37,81 11,97 6,49
December 7,55 8,09 8,0014,93 28,79 12,98 (X)
Gennemsnit 11,51 8,10 7,81 9,6528,69 16,83
(x) 15 dage
Dagsnoteringer:
Højeste dagsnotering 15,65 10,81 9,30 15,96 43,10 31,87
Laveste dagsnotering 7,10 6,11 6,03 7,41 14,43 10,61
KILDE:  ISO
a/ Beregnet fra 1975 til oktober 1977 efter stk. 2 i stat:stisk bestemmelse 
S-14 i ISA fra 1973. Som følge af suspensionen af noteringerne for den 
disponible mængde i kontrakt nr. 11 den 3. november 1977 på børsen i New 
York blev priserne for den resterende del af 1977 beregnet efter punkt 7, 
litra c), i ISC-decisions-10, og for 1978 indtil oktobar 1979 efter de 
økonomiske bestemmelser 611-2 og 611-3 i ISA af 1977. Ifølge 
eksekutivkomitéens beslutning på det 18. møde blev noteringerne for de 
disponible mmngder i kontrakt nr. 11, der blev genoptaget på børsen i New 
York den 20. august 1979, igen anvendt fra 10. oktober 1979 til beregning 
af ISA-dagsnoteringen i medfør af artikel 61, stk. 1

BILAG B
TABEL 1
SUKKERFORBRUG (000 t)
1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981
VERDEN1  IALT 74438793128262686181898628785087749
HerafEF 9794110271016410855108131097210593
ØSTEUROPA 16467168441724917722178951776117884
USA 914210000103619954987693308900
CANADA 1057 9641112109911251014 941
MELLEM- OG SYD-
AMERIKA 12950133491354114107151291573015449
herafBrasilien 4990509150605289600962645871
Mexico 2526267526772934306031523261
ASIEN 15332167581909321163233332116021614
herafIndien 3859401642325212667750425393
Indonesien 1177129114531557165015001700
Kina 1700215031503650370036004100
Japan 2796318233002887320029822747
Philippinerne 853 841 9681087115912091134
Saudi-Arabien 158 176 220 260 270 286 320
AFRIKA 5100550558896235646468687286
herafEgypten 716 804 817 966 97010501200
Marokko 500 520 580 635 647 664 670
Nigeria 185 250 400 575 575 700 850
Sydafrika 1215130512791102112712911303
OCEANIEN 1004101310161023104210181028
herafAustralien 778 781 785 786 798 783 793
Kilde: ISO

BILAG B
TABEL 2
SUKKER:  Forbrug 1 kg/indbygger (udtrykt i r&sukker)
1 9 7 7 1 9 8 1
ffURQPA 40,6 40,6
h®raf EF 38,1 38,8
CANADA 47,8 38,9
ÏÏ5A 46,8 38,7
MELLEMAMERIKA 40,7 43,7
SYDAMERIKA 40,9 42,3
heraf BRASILIEN 44,7 48,1
ASIEN 8,3 8,4
heraf JAPAN 29,0 23,4
AFRIKA 13,9 15,2
OCEANIEN 47.3 44,6
haraf AUSTRALIEN 55,8 5 3 ,4
VERDEN 20.2 19,6
Kilde: ISO

BILAG B
Tabel 3
EF'8 EKSPORT AF HVIDT SUKKER TIL VISSE UDVTKI.TNfiRT.ANDE OG ØSTBUROP«TSKE T.ANDE
EF* s 
HvidtEKSPORT 
sukker (t)Sukkerforbrug
(udtrykt i r&sukker) (000 t)
1977:  1980 : 1981 : 1977 1978 :  1979 : 1980 : 1981
:  Østeuropa USSR 252872648623 :580449 : 11 863 : 12 146 :  12 209 : 12 300 : 12 500
Polen -:  24780 :109815 : 1 568 : 1 627 :  1 676 : 1 534 : 1 345
:  Afrika Libyen -:  25871 : 78614 : 120 : 130 :  130 : 120 : 100
Algeriet 56616 88253 : 33765 : 440 : 470 :  490 : 500 : 550
Egypten 12919:  120961 :187388 : 817 : 966 :  970 : 1 050 : 1 200
Sudan 5265:  65284 : 86774 : 339 : 307 :  372 : 370 : 360
Ghana 2193 17112 : 38868 : 55 : 60 :  60 : 50 : 50
Togo 11916 18754 : 16988 : 10 : 13 :  20 : 22 : 25
Nigeria 325502626965 :872189 : 400 : 575 :  575 : 700 : 850
Zaire 2416 6966 : 5707 : 65 : 40 :  65 : 67 : 70
:  Asien Syrien 3168 47294 : 78831 : 196 : 229 :  282 : 345 : 300
Irak 12001:  134970 :129606 : 450 : 470 :  487 : 520 : 520
Iran 153562:  615069 :551245 : 1 142 : 1 400 :  1 200 : 1 150 : 1 000
Jordan 12556:  60735 : 23374 : 85 : 90 :  95 : 89 : 90
Saudi-Arabien 46178:  102893 :187949 : 220 : 260 :  270 : 286 : 320
Pakistan -:  29303 : 2858 : 716 : 750 :  782 : 773 : 705
Sri Lanka 2563:  19077 : 77934 : 130 : 200 :  235 : 205 : 220
(Kilde: Niroexe) (Kilde: ISO)
8997272 645942 :3062354 :
(  + 1 746 215)

BILAG C
VERDENSOPGØRELSE OVBB SOKKER (udtrykt i råsukker) (mio t)
POST 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982
Begyndelseslagre 27,9 32,1 34,4 40,8 44,8 43,1 39,7 42,1
Produktion 78,8 82,4 90,4 90,6 89,2 84,6 91,9
Import 20,5 22,0 27,0 24,9 25,1 26,5 28,0
Disponible irangder 127,2 136,5 151,8 156,3 159,1 154,2 159,6
Eksport 20,6 22,8 28,4 25,0 25,9 26,7 29,0
Forbrug 74,4 79,3 82,6 86,2 89,9 87,9 87,7
Slutlagre 32,1 34,4 40,8 44,8 43,1 39,7 42,1
i % af forbruget 43,1 43,4 49,4 52,0 47,9 45,2 48,0
Kilde: ISO

BILAG D
Sukker 
1 9 8 1
(000 t)
(omregnet til r&sukker)
Produktion Eksport Markedsprocent
I. DE STORE 44434 22810
heraf AUSTRALIEN 3509 2982
CUBA 7926 7071
BRASILIEN 8726 2670
EF 15476 5344
PHILIPPINERNE 2376 1278
THAILAND 1702 1155
DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK 1108 864
ARGENTINA 1624 709
SYDAFRIKA 1987 737
II. DE SMA (2) 5621 477
III.  ØVRIGE 41877 5666
VERDEN 91932 2895378,8
1.6
19,6
100
(1) Heraf 1,364 mii· t sukkerekvivalenter importeret fra AVS-landene.
(2) Lande opført i bilag II til overenskomsten af 1977.
Kilde: ISO

FINANSIERINGOVERSIGT
DATO:11.1.83
1. W AljiH-K BUD GETPOST: A. 2982
2.  f o r a n s t a l t n i n g e n s  b e n æ v n e l s e : Meddelelse fra Kommissionen til Rådet vedrørende
forhandlingerne ara en ny International Sukkeroverenskamst (ISO)
3. juridisk  grundlag : EF-traktaten, især dens artikel 113
4. foranstaltningens  hIlsütnino: Bemyndigelse til Kommissionen am at deltage i
afbejdet vedrørende forhandlingerne af en ny ISO
5. FINANSIELLE FØ LG ER  
5.0 UDGIFTER, S O M  A FH O LD ES:
-  O V E R  EF-BUDGETTET
-  A F D E N  NATIONALE ADM INISTRATION
-  AF A N D R E  NATIONALE SE K T O R E R  
5-1 INDTÆ GTER, S O M  STAi3-3H FRA:
-  EF'3  E G N E  KILDER ( AFGIFTER/TOLD)
-  N ATIONALE KILDERI LØBET A F PRODUKTIONS- 
teETINDEVÆ RENDE REGNSKABS«
te (  >FØ LG EN D E REGUSKA3S-
•  te  ( o 4  )
300.000 ECU
te  Ir . . . . . 1 2 8 6 . .  te  . . . . 1 5 8 . 7 . . . .
5 .0 .1  FO RFA LD SPLA N  FO R UDGIFTER 300.000 ECU 300.000 ECU 300.000 ECU
5 .1 .1  TIDSPLAN PO R  INDTÆ GTER
5 .2 BiHffiNiNGsvlDE: Beregning på grundlag af Fællesskabets erfaring som
medlem af Den internationale Hvedeoverenskcmst
6 .0  E R  FINANSIERING KULIG caffliK BEVILLINGER OPFERT I PÅ G Æ L D E N D E  KAPITEL I INDEVÆHii.DE B U D G E T j  a/::ej
6.1 E R  FINANSIERING HULIG V E D  OVERFØRSEL NELL»; KAPITLER I IN D EV Æ REN D E B U D G E T  ? J A / I . 'E j'
6.2 ER TILLÆ GSBUDGET N Ø D V EN D IG T  ? j a/n t.j
6.3 BEVILLIKGER, D E R  SK A L  INDFØJES I FREMTIDIGE BU D G ETTER ? J A /N E J
dehærkninger : De angivne beløb dækker EF's deltagelse i Overenskomstens
administrative budget.
De eventuelle omkostninger, som måtte opstå i forbindelse  
med en oplagring, vil, så vidt det er muligt, blive finan­
sieret under respektering af budgettets neutralitetsprincip  
for markedsordninger for sukker (Artikel 47 i forordning  
1785/81)