ARCHIVES HISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(79)158
Vol.1979/0070

Disclaimer
Conformément aurèglement (CEE,Euratom) n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernant l'ouverture aupublicdesarchiveshistoriques delaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement (CE,Euratom) n°1700/2003 du22septembre 2003
(JOL243du27.9.2003, p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiés conformément àl'article5dudit
règlement.
Inaccordance withCouncilRegulation (EEC,Euratom) No354/83of1February 1983
concerning theopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropean Economic
Community andtheEuropean AtomicEnergyCommunity (OJL43,15.2.1983, p.1),as
amended byRegulation (EC,Euratom) No1700/2003 of22September 2003(OJL243,
27.9.2003, p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary, classifieddocuments inthis
filehavebeendeclassified inconformity withArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung (EWG,Euratom) Nr.354/83desRatesvom1.
Februar 1983überdieFreigabe derhistorischen Archive derEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung (EG,Euratom) Nr.1700/2003 vom22.September 2003
(ABI.L243vom27.9.2003, S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenannten Verordnung freigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPAEISKE FAELLESSKABER
KOM(79)158 endeligudg.
Bruxelles,den30.marts1979
h',r,fC!?l!Sn
I■:■'•nP!^S
RÅDETSAFGØRELSE
OMFASTLÆGGELSE AFETFEMÅRIGT FORSKNINGS-OGUNDERVISNINGS­
PROGRAM(1980-1984 )FORDETEUROPÆISKE ATOMENERGIFÆLLESSKAB
INDENFORBIOLOGI OGSUNDHEDSBESKYTTELSE (PROGRAMSTRÅLINGS­
BESKYTTELSE )
(forelagtRådetafKommissionen )
K0M(79)158endeligudg.

INDHOLDSFORTEGNELSE
Side
0.Résumé 1
1.Indledning 3
2.Rollen forKommissionens program "Strålingsbeskyttelse " 3
2.1 .M91 forforskningsaktiviteterne 3
2.2 .Koordinering afstrålingsbeskyttelse
-etfaellesskabsansvar 4
3.Dennuværende situation forforskning istrålings­
beskyttelse ogdens konsekvenser 4
3.1 .Fællesskabets nuværende forskningsprogram 4
N3.2 .ICRP ogUNSCEAR 5
3.3 .Konsekvenser forfællesskabsprogrammet 6
3.3.1 .Videnskabelig nyorientering 6
3.3.2 .Organisatorisk forbedring :etglidende program 6
4.Program "Strålingsbeskyttelse ",forslag I98O-I984 8
4.1 .Foreslåede forskningsaktiviteter 8
4.1.1 .Strålingsdosimetri ogfortolkningen deraf 9
4.1.2 .Radionukliders opførsel imiljøet ogkontrollen
afdisse 13
4.1.3 .Ioniserende strålings somatiske virkninger
påkort sigt 16
4.1.4 .Ioniserende strålings somatiske virkninger
pålang sigt 18
4.1.5 .Genetiske virkninger afioniserende stråling 22
4.1.6 .Vurdering afstrålingsrisici 27
\
4.2 .Gennemførelse 29
4.2.1 .Deltagende laboratorier 29
4.2.2 .Forvaltning 29
4.2.3 .Koordinering 30
4.2.4 .Vurdering 30
4.2.5 .Udbredelse afresultater 32
4.3 .Midler 32 -
4.3.1 ,Personale 32
4.3.2 .Finansielle bevillinger 32
4.3.3 ,Finansiel opdeling 34
TILLÆG I Videnskabelige resultater 35
TILLÆG II Forslag tilRådets afgørelse +BILAG 48
TILLÆG III Udtalelse fraCCMGP "Strålingsbeskyttelse " 51
TILLÆG IV Udtalelse fraDetvidenskabelige ogtekniske
Udvalg 52

-1- /
Resumé * .
Dette forslag omenforlængelse afKommissionens program forstrå­
lings beskyttelse fremsættes ihenhold tilEURATOM-traktatens artikel 7.
Det foreslås som etglidende program ogomfatter perioden fra 1.1.1 980
til 31.12.1984 .Afvidenskabelige ogadministrative grunde foreslår
Kommissionen etsJådant glidende program ,således atderhurtigt kan
drages fordel afnylige fremskridt iforskningen »vedrørende strålings­
beskyttelse ogafdeskiftende krav tilstrålingsbeskyttelse iFælles­
skabet ,samt desuden atforvaltningen afprogrammet lettes .I98O er
-detsidste årafdetnuværende program (1976-1980 )ogbliver således
det første årafdetnye program .
Programmet erudformet medhenblik påatvinde tilstrækkelig forstå­
else afogkontrol medstrålingsrisici med tohovedmål :
-forbedring afvidenskabelig ogteknisk viden medhenblik påajour­
føring afdegrundlæggende normer tilbeskyttelse afbefolkningens
ogarbejdstagernes sundhed mod defarer ,som erforbundet med
ioniserende stråling ;
-vurdering afdebiologiske ogøkologiske konsekvenser afnukleare
aktiviteter ogafanvendelsen afkerneenergi ogioniserende strå­
ling ,foratsikre tilstrækkelig beskyttelse afmenneske ogmiljø ,
nårsomhelst der ellers vilkunne påføres disse uacceptabel skade .
Programmet består afseks større ,snævert integrerede sektorer ,der
-skønsmæssigt ,menmeget passende -kantjene tilatvise dets
generelle struktur : 1
-Strålingsdosimetri ogfortolkning deraf
-Radionukliders opførsel imiljøet ogkontrol meddisse ,
-Ioniserende strålings somatiske virkninger påkort sigt ,
l
-Ioniserende strålings somatiske virkninger pålang sigt ,
-Genetiske virkninger afioniserende stråling ,
-Vurdering afstrålingsrisici .
*· . *ν
Gennemførelsen aftidligere programmer harvist ,atdets udførelse
under forskningskontrakter mednationale institutioner oguniversi -

-?-
siteter ("indirekte aktion "),kombineret medeneffektiv forvaltning
medCCMGP's hjælp ogbaseret påobjektive procedurer forvurdering
erdetrette middel tiludførelsen afdette EF-forsknings program .
Dersøges tilstadighed forbedringer afdetapparat ,hvorved program­
metforvaltes ,ogdisse indføres nårdeterhensigtsmæssigt .Ial- -
mindelighed holder dette apparat denadministrative udgift tilkon­
trahenter ogvidenskabsmænd sålavsomrimeligt opnåeligt ,samtidig
medatdet ividest muligt omfang garanterer ,atprogrammets målnås .
»
Kommissionen anslår ,atdetsamlede behov forhele programmets varig­
hed (198O–1984 )vilvære 68,2 mioEREogetpersonale på64.10mio
EREafdetsamlede beløb på68,2 mioEREerallerede dækket afafgø­
relsen omprogrammet 1976-1980 .
Ensamlet oversigt over visse betydningsfulde resultater eropført
ibilag I.

-3-
1.Indledning
Den 15.marts 1976 vedtog Rådet etprogram forDeteuropæiske Atom-
energifællesskabs forskning ogundervisning inden forbiologi -sund-
hedsbeskyttelse (program "Strålingsbeskyttelse **)fordenfemårige
periode fra1.1.1976 til31.12.1980 .Budgetbevillingen varpå39mioERE ,
Dette forslag omenforlængelse afKommissionens program "Strålings­
beskyttelse "forelægges ihenhold tilEURATOM-traktatens artikel 7
ogtager hensyn tilnylige fremskridt ividen ogtil deskiftende
krav tilstrålingsbeskyttelse iFællesskabet ,faktorer ,dernødven­
digvis fører til enudbygning afprogrammets videnskabelige indhold .
Rollen forKommissionens program "Strålingsbeskyttelse "
2.1 .Mål for forskningsaktiviteterne
Anvendelsen afenergi afnuklear oprindelse ,herunder den sandsyn--'
lige anvendelse aftermonuklear fusion længere udifremtiden ,hånd­
teringen afaffald ,spildevand ogbrændsel gennem deres cykler ogde ;
forskellige anvendelser afioniserende stråling ogradioisotoper ,
herunder medicinsk diagnostik ogterapi ,eralle faktorer ,derkræ­
verforsvarlige forebyggende ogkontrollerende foranstaltninger for
atsikre beskyttelse modioniserende strålinger .
Dette videnskabelige forskningsprograms rolle eratlevere tilstræk­
kelig information tilatbidrage til enramme forunderbyggede afgø­
relser omspørgsmål ,somoffentligheden erblevet meget følsom over­
for .Kommissionens program "Strålingsbeskyttelse "erderfor udformet
tilatvinde tilstrækkelig forståelse afogkontrol medstrålings­
risici ,med tohovedmål :
-forbedring afvidenskabelig ogteknisk viden medhenblik påajour­
(føring afdegrundlæggende normer tilbeskyttelse afbefolkningens
ogarbejdstagernes sundhed mod defarer ,som erforbundet med ioni-
*)serende stråling '•
*)Udarbejdelsen afgrundlæggende sikkerhedsnormer forbeskyttelse mod
ioniserende stråling erenafde !opgaver ,derpåhviler Kommissionen
imedfør afEURATOM -traktat en.
*

-A-
-vurdering afdebiologiske ogøkologiske konsekvenser afnukleare
aktiviteter ogafanvendelsen afkerneenergi ogioniserende strå-;
ling ,foratsikre tilstrækkelig beskyttelse afmenneske ogmil'jø
nårsomhelst derellers vilkunne påføres disse uacceptabel skade
Det erindlysende ,atdisse måldirekte angår forskellige afFælles­
skabets politikker afubestridelig betydning :Social -,miljø -og
energipolitik .
2.2 .Koordinering afstrålingsbeskyttelse -etfællesskabsansvar
Strålingsfarer standser ikke vedlandegrænser ,ogdeproblemer ,som
degiver anledning til ,erprincipielt desamme ialle medlemsstat
ter .Begrænsede videnskabelige kræfter ogfinansielle ressourcer
står ialvorligt modforhold tildeindviklede ogomfattende proble­
mer ,somskal løses .Kommissionen harderfor ,lige fradenpåbegynd­
tesine aktiviteter pådette område ,bestræbt sigpåatetablere
samarbejde mellem depågældende nationale institutter omarbejde ,
dervedrører programmets centrale punkter .Heldet med disse bestræ­
belser bevidnes idagderved ,atflertallet afdenationale insti­
tutioner ogmange universitetsinstitutter ,der eraktive pådette
område ,eratfinde blandt deltagerne ifællesskabsprogrammet .Unø­
digt dobbeltarbejde erundgået ogden bedste anvendelse afdebe­
grænsede disponible kapaciteter opnået vedatindpasse projekterne
9
ihinanden ogved fælles planlægningsarrangementer .
Dette program duplikerer ikke nationale bestræbelser .Detstimule­
rerogsupplerer dem iemner afalmen interesse .Fælles planlæg­
ning ogkoordinerede projekter harkendeligt forbedret effektivi­
teten afforskningen istrålings beskyttélse imedlemsstaterne .
I •
3.Den nuværende situation for forskning istrålingsbeskyttelse
3.1.Fællesskabets nuværende forskningsprogram
Programmet hargivet forskellige typer afresultater ,svarende
tilbetydningsfulde videnskabelige fremskridt .Statistisk er
der iløbet af1977 fremkommet over 600videnskabelige publika­
tioner sometresultat afdette program ,ogca.550videnskabs­
mænd ,somnæsten alle tilhører nationale institutter ,ergået
medind idette arbejde .(svarende til300viden^kabsmænd /år).

Nogle fåeksempler påopnåede resultater afdetoffentliggjorte
arbejde eropført ibilag I,selv omdetendnu erfortidligt
atforetage enfuldstændig vurdering afdetnuværende program ,
eftersom derkun foreligger resultater fra deførste toåraf
femårsperioden .
Foruden bidraget fradetnuværende ogtidligere forskningspro­
gram tilUNSCEAR 'sogICRP^verdensomspændende kompilering og
vudering harKommissionens tjenestegrene udarbejdet monografier
omspecielle forskningsemner (f.eks .behandling afakut stråle -
OOA
skade ,risikovurdering afRa- ,indsamling afneutrondos ime-
tridata ,indbyrdes sammenligninger ).Endvidere erdefrembragte
videnskabelige data blevet vurderet vedstudiegruppers fortsatte
aktiviteter ihver enkelt sektor afprogrammet ,
3.2.ICRP ogUNSCEAR ;"y
... \
Tobetydningsfulde begivenheder kendetegner dennuværende situa­
tion istrålingsbeskyttelse .DelsharUNSCEAR ^fornylig offent­
liggjort etmeget komplet ogajourført kompendium afvidenska­
belige informationer vedrørende strålings virkninger ,-kilder og
-risici .Benne rapport vurderer ,medhenblik pårisikoskøn ,deV
forskningsresultater vedrørende langfristede somatiske oggene­
tiske virkninger ,somforelå indtil 1977 «Rapportens indflydelse
påfremtidig forskning istrålingsbeskyttelse vilvære anselig ,
især dadenkaster lysover mange presserende problemer ,der
skal løses . :
Desuden harICRP 'udsendt nyerekommandationer .Dersker nuen
revision afdegrundlæggende normer forstrålingsbeskyttelse fpr
EURATOM ihenhold tildisse .Endetaljeret vejledning omderes
anvendelse erendnu ikke udarbejdet .Ensådan skulle især ved­
røre indførelsen afnyekoncepter såsom skade ,kollektiv dosis -
ækvivalent ,optimering ogberettigelse afbestråling .
Videnskabsmænd ,someraktivt engageret iKommissionens program
"Strålingsbeskyttelse ",hardeltaget iudarbejdelsen afbegge
•dokumenter ,ogforskningsresultater fradette program harbi­
draget tildenbetydelige forøgelse afviden omstrålingsbeskyt­
telse.'
t
*)FN's videnskabelige udvalg vedrørende virkningerne afatomudatråling
**)Deninternationale kommission forstrålebeskyttelse * •

-6-
3.3 .Konsekvenser for fællesskabsprogrammet
3.3.1 .Videnskabelig nyorientering
Detfremgår klart afdeforegående afsnit ,atsådanne
skiftende koncepter inden forstrålingsbeskyttelse bør
afspejles ifremtidige programmer .Som etresultat heraf
x kanændringer idetforeslåede videnskabelige indhold
findes under pkt .4,hvor der erindført nye emner og
prioriteter .
3.3.2 .Organisatorisk forbedring ;etglidende program
/ - '
Blandt følgerne forforvaltningen afprogrammet Bkal
opmærksomheden henledes påforslaget omatlave etgli­
dende program med1980 somoverlappende år.Dette hviler
påfølgende betragtninger :
-Ændringer ogivisse tilfælde nyorientering afforsk­
ningsprojekter erennødvendig konsekvens afdennu­
værende situation .Ensådan større nyorientering kan
-imidlertid ikke såletforetages iløbet afdetsidste år
;'.afetprogram .Tages denlange varighed afnødvendig forsk­
ning istrålingsbeskyttelse ibetragtning ,forekommer det
bedre ,atderkanBke engradvis overgang til etnyt
flerårigt program ,
-Denobligatoriske detaljerede vurdering afforsknings - ;
projekter kunne ,nårmantager løbende kontrakter ognye
forslag ibetragtning ,ihøj grad have fordel afetover-
lapningsår ,dervilsikre såvel udvikling somkontinuitet
iprogrammet .Nuværende kontrakter vilkunne bringes til
ophør eller forlænges vedudgangen afoverlapningsåret ,
samtidig med atnyekontrakter vilkunne påbegyndes i
løbet heraf .
-Tidligere varden første fase afkontraktforhandlinger
ofte meget vanskelige forsåvel kontrahenterne somKommis­
sionen .Somfølge afprogramafgørelsen imarts 1976 ,kunne
CCMGP således først foretage enførste gennemgang affor­
slag imaj 1976 ,ogdenne fulgtes afforhandlinger med
kontrahenter .Derved blev underskrivningen afkontrakter ,
derekulle løbe fra1,1,1976 ,forsinket tilslutningen
af1976 ,

-7-
-Detantål fremragende videnskabsmænd ,derarbejder inden
forstrålingsbeskyttelse ,ermeget begrænset ,ogdettager
mange åratopbygge gode ogseriøse forskningsprojekter . [
Bevarelse afsamarbejdet med fremragende grupper eren
vital delafprogrammet .Deterderfor beklageligt ,at
Kommissionens tjenestegrene vedslutningen afenfemårs - .j
periode ernødttilatanmode omogovertale kontrahenter j
tilatholde deres grupper iarbejde iendnu etårstid
påderes egen økonomiske risiko indtil underskrivningen j
afkontrakter legaliserer situationen .
» • •.j
.-Endvidere øves derofte ,hvis afgørelser omfortsættelse
eller afslutning ikke træffes igodtidinden udløbet af
enkontrakt ,moralsk pres påKommissionens tjenestegrene
i
ogCCMGP foratfåvidereført kontrakten .Faktisk haren
afgørelse iRådet ,truffet påetsent tidspunkt ,enten­
dens tilpåurimelig måde atbegrænse CCMGP *smuligheder
foratudtale sigomafvisning eller nyorientering af
foreslåede projekter ogkontrahenternes muligheder forat
opløse grupper eller sætte demindpåandre projekter .
Sociale problemer fordetforskningspersonale ,der er
involveret ikontrakter ,bør reduceres til detmindst
mulige • i
i
Alle disse faktorer peger mod enafgørelse ometglidende
program ,hvori 1980 indgår sometoverlapningsår .Budgettet
foråret 1980 vilvære fuldstændig dækket indunder denøvre
grænse på39mioEREforperioden 1976-1 98O .Eksisterende
kontrakter fortsætter iI98O indtil denudløbsdato ,derop­
rindelig blev fastsat ikontrakten ,eller somvilkunne blive
nødvendig afandre grunde .Nyekontrakter kanindgås iI98O
med enløbetid påindtil 5årtiludgangen af1984 efter 'i
linjerne idetnyevidenskabelige program .

-8- . . '
t ■ ;..-•» -
4«Program "Strålingsbeskyttelse ".forslag 1980-1984
'•*
4•1»Foreal&ede forskningaaktiviteter :v-
Detforeslåede program "Strål ingsbeskyttelse "forFællesskabet ; ■
tilstræber gennem eneuropæisk samarbejdsindsats atøgeviden om .^
strålingsbeskyttelse ,idet dertages hensyn tilbestemte problemer
ogdenkompetence ,derertilrådighed iEuropa , , i
Programmet vilbestå afseks hovedaktiviteter eller sektorer ,der
-skønsmæssigt ,menmeget passende -kantjene tilatvise dets V
generelle struktur :'
-strålingsdosimetri ogfortolkning deraf
-radionukliders opførsel imiljøet ogkontrol meddisse
-ioniserende strålings Bomatiske virkninger påkort sigt
-ioniserende strålings somatiske virkninger pålang sigt
-genetiske virkninger afioniserende stråling
-vurdering afstrålingsrisioi .
Dedata ,der erindhøstet vedKommissionens tidligere forsknings - :
programmer ogvedforskning udført andetsteds iverden påsammen­
lignelige områder ,erblevet analyseret ,vorvidens nuværende
stade ,især somfremlagt iURSCEAR -rapport en,erblevet gennemgået ,
fremtidige behov forpraktiske beskyttelsesforanstaltninger og
vejledninger erblevet udformet ogdenødvendige forskningsemner
identificeret .
Detprogram ,somKommissionen foreslår ,erbaseret påforudselige :
krav omstrålingsbeskyttelse iFællesskabet ogpåajourføring og
, tilpasning afdeallerede igangværende aktiviteter ,påbaggrund
afdenforventede udvikling afnukleare faciliteter ogandre kilder
forioniserende stråling samt deres mulige indvirkninger påmenne­
sker ogmiljø .Det ernødvendigt atstimulere forskningen vedrø­
rende forskellige emner ,der erafaltafgørende betydning for -
fremtiden ,ogforslag herom erskitseret pådeefterfølgende sider .
*)Ingen opdeling afdenne artkanpåtilstrækkelig visdefinere detkom­
plekse videnskabelige indhold afetafbalanceret program forstrålings­
beskyttelse ,Der erentydelig overlapning mellem sektorer ,ogder er
emner ,der erbeslægtet medalle eller flere sektorer ,F.eks ,er
dosimetri etgrundlæggende krav foralle sektorer ,synergistiske virk­
ninger iagttages under mange forskellige forhold ,ogproblemerne lavedoser eller lave dosisrater ,såvel defundamentale mekanismer ide
observerede virkninger eller behovet forepidemiske Undersøgelser .
manifesterer sig iflere sektorer *

4.1.1 .Strål ingsdosimetri ogfortolkningen deraf
Anvendelse afbestemmelser forstrålingsbeskyttelse ogforsk­
ning vedrørende virkninger afioniserende stråling kankun
.gennemføres pårette måde ,hvis det ermuligt atbestemme
absorberet dosis og/el,ler andre eksponeringsparametre ogfor­
tolke dem ,udtrykt ibiologiske virkninger ogderisici ,de
giver anledning til .Endvidere kræver EURATOM's direktiver om
grundlæggende normer måling ogregistrering afvisse ekspone -
ringsdata ,somskal udføres påsammenlignelig måde inden for
Fællesskabet .Derfor kræver efterfølgende emner nærmere under­
søgelse tilstøtte forprogrammet "Strålings beskyttelse "som
helhed . ,
-Fysiske aspekter vedstrålingseffektivitet (mikrodosimetri )
Ioniserende strålings biologiske virkninger afhænger af
forskellige bestrålingsparametre ,især vedrørende strålings -
kvaliteten ,fortolket somfordelingen itidogrumafstrå-
lingsenergiabsorptionen ogoverførsel tilbiologiske væv ,
fordelingen afenergiaflejring påfølsomme steder såvel som
deumiddelbare biokemiske virkninger .Til trods for debe­
tydelige fremskridt ,der ergjort iindsamlingen afdenød­
vendige fysiske data ,kræves dermere detaljerede undersø­
gelser foratfastslå overbevisende sammenhænge mellem for­
men forstrålings interaktion ogdosis-effekt kurverne .for
ekstern stråling oginkorporerede radionuklider .Mikrodosi -
metrisk forskning vedrørende tumor induktion ogdefekter i
organers funktion skulle kunne bidrage tilløsningen afså­
danne presserende problemer istrålingsbeskyttelse ,som
hvorvidt derelative risici hidrørende fralave doser og
dosisrater frabåde lave oghøje-LET-strålinger erblevet
over -eller undervurderet samt alle ændringer ,-dererpå­
krævet ikvalitetsfaktorer ,medaldenindvirkning ,som '
sådanne ændringer vilkunne have påudformningen afafskærm­
ning ogpersondosimetri .
-Intern dosimetri
Forskning erpåkrævet foratudvikle yderligere kvantitative
metoder tilvurdering afdeneffektive strålingsdosis med
hensyn tilinkorporation afradioaktive isotoper såsom
tritium ogtransuraner samt indånding afradioaktive aero-

-10-
soler .Forbedring afdedosimetrimodeller ,derafICRP an­
vendes forlunger ,tarme ogknogler ,vurdering aflunge -og
kropsindhold afalfa-emitterende radionuklider vedhenholds­
vishelkrops tællings -ogudskillingsmålinger .Virkningerne
afbeskrevne DNA-forstadier icellekernen erligeledes af x
særlig relevans forradiologisk beskyttelse .
-Dosimetri itilfælde afekstern bestråling
Ekstern bestråling giver sædvanligvis anledning tilhelt
uhomogene dosisfordelinger eller tildelkrops bestråling ,
hvilket undertiden gør detvanskeligt atfastslå dosis i
bestrålede organer eller væv ,derbefinder sigunder risiko
Fysiske metoder skal derfor forbedres medhenblik påmere
præcist atkunne forbinde feltegenskaber afekstern strå­
ling ,såsom eksponering ogkvalitet samt forskelle ivævs-
tæthed ,med organdosis .
-Fersondosimetri ogområdeovervågning
Efter rekommandationerne inylige ICRP-publikat ioner erdet
nødvendigt ,atrevisionen afnormerne forstrålingsbeskyt­
telse bakkes opafforskning imetoder med sigte påatan­
vende ogvurdere disse rekommandationer .Indførelsen afden
effektive dosisækvivalent ogdosisækvivalentindekset bety­
der ,ateksisterende målemetoder skal tilpasses ogomdannel -
sesfaktorer og-funktioner fastslås teoretisk ogeksperi­
mentalt fordeforskellige kvantiteter ,især medhensyn
tilkalibrering afinstrumenter .
Der findes forskellige måder tiludførelse afpersondosi -
metri ideenkelte lande .Der vil blive foretaget analyse
afparametre såsom intern ogekstern bestråling ,kontami­
nering ,inkorporation ogekskretion ,derskal bestemmes
foratkunne træffe afgørelser vedrørende risikoskøn ,både
medhensyn tilakutte ogkroniske eksponeringer ogterapeu­
tiske foranstaltninger .Målemetoder vilblive udviklet og
koordineret .Forskning erpåkrævet vedrørende beskyttelses -
normer medhensyn tilbeta-partikler ogvedrørende den
information ,somernødvendig tildette formål .Information
fraprogrammer forindbyrdes sammenligning ogfeltstudier
vilsupplere forskningsresultaterne «

-11-
-Dosimetri afhø.i-LET-straling ogneutroner
Samordnet støtte eriøjeblikket nødvendig foratopnå data
vedrørende høj-LET-strålinger, herunder neutroner afudvalgte
«
energier afpraktisk betydning .Selv omder ideBeneste år
erblevet offentliggjort hhv .udarbejdet mange fysiske data
ogmålemetoder forneutroner ,måderdogstadig udtænkes fuld­
stændig tilfredsstillende metoder inden forpersonneutrondosi –
metri såvel som inden forneutron -oghøj-LET-dosimetri til
radiobiologiske eksperimenter .Etproblem vil .afgjort være at
indsamle ogvurdere data ,dervil gøre detmuligt atnåtil
almindelig enighed omselve neutrondos imetrien .Pådette om­
råde kræver indbyrdes sammenligninger ligeledes enfortsat
indsats ,eftersom desammenligninger ,dererblevet foretaget
harafsløret uventede afvigelser idosimetriprocedurer og
-nøjagtighed .
Til atimødekomme radiobeskyttelsens skiftende behov kræves et
program medfortsat udvikling ogtilpasning foralle dosimetri -
metoder -således som det hidtil ersket .Hertil kræves endel
smidighed ifremgangsmåden foratklare opgavebetonfede proble­
mer eller foratudføre udforskende undersøgelser afdefaktiske
behov ,eller atudvikle nyeinstrumenter forsåledes atgaran­
tere smidighed oginnovations evne ifremtiden ,
-Etafdisse problemer vil blive miljødosimetri .Derbørfore­
tages etmere realistisk skøn over dendosis tilbefolkningen ,
deropstår vednaturlig radioaktivitet ogforstærket naturlig
eksponering .Dette udgør endelafenreel vurdering afrisi­
koen framenneskeskabte strålingskilder .
-Etandet problem ,dertrænger sigmere ogmere påerekspone ¬
ring vedmedicinsk diagnosticering .Dette udgør denstørste ,
delafenhvilken somhelst menneskeskabt strålingskilde til
denalmene befolkning .Forskning inden fordosimetri vil
sigte modatnedbringe denikke-essentielle dosis fradenne
eksponering ,medens kvaliteten afdiagnose oplysningen bevares .
Anvendeligheden afsådanne data tilepidemiologiske undersø­
gelser afBtrålingens virkninger villigeledes blive undersøgt .

-12-
-Etandet problem erstadig muligheden for atanvende biologisk
dosimetri iforbindelse medulykker foratskaffe vigtige
supplerende oplysninger omdenfaktisk modtagne dosis .Uhel­
digvis har disse metoder ikke vist sig atvære fuldtud til­
strækkelige ivisse uheldssituationer .Derkræves forskning
vedrørende forbedring afpålidelige biologiske dosimetrime -
toder ogvedrørende indflydelsen afenomfattende række dosis -
størrelser ogikke-ensartet rumlige dosisi-fordelinger påde
biologiske indikatorer .

-13-
4.1.2 .Radionukliders opførsel imiljøet ogkontrollen med disse
Programmet idenne sektor drejer sigomfangst ogforbedring af
data vedrørende særlige radionukliders opførsel iforskellige
dele afmiljøet .Sådanne data ervæsentlige inddata ivurderinger
afstrålingsskaden ,udtrykt somdenpotentielle sundhedsskade ,
afrutine virksomhed ogbegivenheder (såsom ulykker ),derresul­
terer iudslip afradioaktive materialer tilmiljøet (jf.4.1 .6.).
Vigtige emner ,derikke erforblindet medkernekraft ,ogsomvil
blive omfattet afprogrammet ,erdeafmenneskets aktiviteter ,
derforårsager ,atmennesket bliver udsat fornåturlig baggrunds -
stråling iforstærket grad . >
Vurdering afskaden kræver skøn over individuelle ogkollektive
doser idenbestrålede befolkning ,sædvanligvis vedhjælp af -
modeller ,derrepræsenterer denmåde ,hvorpå radionuklider over­
føres adforskellige ,ofte komplekse veje ,imiljøet .
Derudover vilfangst afdisse data hjælpe dem ,der eransvarlige
forgodkendelse afudledninger afradioaktive materialer ogfast­
sættelse afegnede grænser forsådanne udledninger imiljøet ,og
detvilligeledes forbedre detvidenskabelige grundlag forpro­
/" grammer vedrørende overvågning afmiljøet .
Dererallerede blevet samlet mange data omadskillige radionukliders
opførsel isærlige sektorer imiljøet ,f.eks .fraundersøgelser
: -afnedfald fraatmosfærisk afprøvning afnukleare våben ogfra
laboratorieeksperimenter .Der erimidlertid mange huller endnu ,
ogmange afdedata ,derertilrådighed ,månødvendigvis for­
bedres kvalitativt .
Vedudførelsen afdette program vildetvære nødvendigt atfinde
enfornuftig ligevægt mellem laboratorieeksperimenter ogekspe­
rimenter imarkenj selv omder eretstadig stigende behov for
arbejde imarken tilatbekræfte gyldigheden afoverførs eiskoef -
ficienter udledt vedlaboratorieeksperimenter .
Dervileventuelt også kunne udledes nyttige oplysninger vedrø­
rende pålideligheden afoverførs eiskoefficienter ogenhvilken
somhelst uventet kontamineringskilde fradedata ,derfornylig
erblevet indsamlet iforskellige overvågnings programmer .

-14-
Dervilblive givet prioritet tilderadionuklider ogveje i
miljøet ,derkanblive vigtige ikerneenergiprogrammer ide
kommende tiår ,eller somfølge afradioaktive materialer ,der
eventuelt vil blive udledt imiljøet fra andre kilder .Vedud­
arbejdelse afdetdetaljerede program vilderblive taget hensyn
tilandre fællesskabsprogrammer (jf.fodnote )vedrørende nuklear
sikkerhed ogmiljøbeskyttelse ,hvorved detsikres ,atderopret­
teshensigtsmæssig forbindelse mellem dem .
Gennemgang afeksisterende data ogforegrebne anvendelser på
forskellige stadier afdennukleare brændsels cyklus angiver ,at
følgende ervigtige aktiviteter iforbindelse med programmet :
-uranudvinding og-knusning
–uranberignmgsfabrikker
-oparbejdning afbestrålet brændsel
-behandling afuran ogplutonium forfornyet anvendelse og
brændsels fremstilling afblandede oxider
-indførelse afavancerede reaktorsystemer
-mulig indførelse afalternative brændsels cykl er
I
-nedlukning afkernereaktorer
-forvaltning ,herunder bortskaffelse ,afflydende ,gasformig og
fast affald ,dermåtte opstå vedalle ovennævnte former for
virksomhed .
Dervilblive lagt særlig vægt påmetoder tilvurdering afkonta -
mineringsniveauer ,tilafgrænsning afkontaminerede områder og
tilnedbringelse eller eliminering afradionuklidoverførsler ved
uheld .
Deradionuklider ,der iøjeblikket forekommer atvære devigtig­
ste ,ertransuraner ogligeledes H-3 ,C-14 ,S--35 ,Kr-85 ,Tc-99j
Ru-106 ,1-129 ,1-131,såvel somviase aktiveringsprodukter (Mn-54 ,-
CO-60 )ognaturlige radioisotoper (radium ,thorium ,ogheraf af­
ledte produkter ).Nogle afdisse nukliders kemiske toksisitet
(Tc-99 ,1-129)børligeledes tages ibetragtning .
Program forforvaltning ogoplagring afradioaktivt affald
Program forbehandling afplutonium iletvandsreaktorer for
fornyet anvendelse
ne^?u£ning°af !^uicfeåfe"*anlæg ^in®
Program forsikkerhed vedletvandsreaktorer .

Devæsentligste miljømæssige overførselsprocesser .der kræver
yderligere undersøgelse ,ersammenfattet nedenfor :
m
-resuspension afradionuklider frahavoverflade ,dyndafl ejringer
ogtypiske europæiske landoverflader (især forNp,Pu,Amog
Cmogfissionsprodukter medlang levetid );
-overførsel afradionuklider aflejret påoverfladen aflandbrugs
jord tiljord ,vand ,planter ogdyr (særlig medhensyn til
transurannuklider ,ledafthorium ogradium-henfaldskæder og
andre radionuklider ,herunder S-35 ,Tc-99 ,Ru-106 ,1-129).
Denmåde ,hvorpå densystematiske kontaminering afdyrkan
påvirkes afinkorporering afradionuklider ibiologiske mate­
rialer ogvedkroniske eksponerings betingelser ,kræver særlig
opnærks omhed :
\ ■ ,-radionukliders vandring ogbinding ienrække bjergarter og
jordtyper ,derertypiske forFællesskabets lande (især vedrø­
rende transurannuklider ogfissionsprodukter medlang levetid );
-overførsel tilaflejringer afradionuklider ,derafgives til
vandmiljøet ,ogderes mulige remobilisering (særlig transuran -
nuklider ogfissionsprodukter medlang levetid );
«
-denregionale fordeling ogopførsel afradionuklider medlang
levetid (f.eks .C-14 ,Tc-99 ,1-129)medsærlig henvisning til
deres udveksling mellem forskellige dele afmiljøet (f.eks ,
udvekslingen mellem vand-oglandmiljøer );
-akvatiske arters optagelse afsærlige radionuklider (f.eks .
Tc-99 ),hvor derkræves yderligere oplysninger ;
-undersøgelse afmulige synergistiske virkninger fraradionu -
klider ogkonventionelle forurerende stoffer ,derudledes i i
miljøet ,medsærlig henvisning tilradionukliders optagelse i
fødekæder ; .
-udveksling af0-14 ogHTOmellem atmosfæren oglandmiljøet ;
V ·
-atmosfæriske sprednings -ogaflejringsprocesser ibyområder .

-16-
4.1.3 .Ioniserende strålings somatiske virkninger råkort sigt
Strålingslæsioner optræder vedselve eksponeringen .Alle efter­
følgende biologiske virkninger afhænger hovedsagelig afdehur-;^
tige ændringer ,deroptræder ietyderst kort tidsrum efter
energiabsorptionen .Detaljeret kendskab tildisse begivenheder :
ville gøre detmuligt atforstå mekanismen istrålings virkninger .
Imange århardetværet kendt .,atfrie radikale ogderes reak- '
tionsprodukter spiller envæsentlig rolle identidlige fase
afstrålingsskaden ,menkunnylige teknologiske fremskridt gjor- '
dedetmuligt atmåle ogidentificere dem ibiologisk materiale .
Pårelativt fåårblev dergjort store fremskridt ,ognuomdage
erder ettemmelig godt kendskab tilradioinducerede frie radi­
kales reaktion mednukleinsyre ,dererdetvæsentligste biologi -:
skemålforstråling .Yderligere velkoordinerede undersøgelser
pådette område skulle give osklar forståelse afstrålingsska -
dens primære mekanisme ,dervil blive uvurderlig forforståelsen -•
afogdenmulige kontrol medfølgerne afstråling forlevende
stof .
Undersøgelse aftidlige virkninger påcelle ogvævfrastrålings -
læsion afintern eller ekstern oprindelse intensiveres pågrund
afderes stadigt stigende betydning iindustrien ,forskningen og^
denkliniske medicin .Læsioner ,derkanbehandles ,omfatter ho­
vedsagelig lokale strålelæsioner og-skade pådetlymfomæmo -
poietiske system .Disse patogene undersøgelser vilvære af
grundlæggende betydning forudviklingen afterapeutiske frem­
gangsmåder .
Pågrund afdenhyppige forekomst afakutte ,sub-akutte eller
kroniéke lokale stråleskader ,vilundersøgelsen afdenhermed
forbundne mekanisme ,prognose ,komplikationer ogbehandling
blive helliget særlig opmærksomhed .Afhængig afdenstore for-
skelligartethed idenærmere omstændigheder vedbestråling ,her-
i^nder ekstern såvel somintern bestråling (optagelse afradio­
aktivt materiale vedindtagelse ,indånding eller gennem sår),
kandeberøre ikke blot huden ,menogså indre overflader såsom
mave-ogtarmvejene ,luftvejene ogmange andre organer .Binde -,
ogkarvæv ,derertilstede næsten over altilegemet ,børisær
undersøges medhensyn tilmulige senvirkninger .Denhyppige fore­
komst afkræft omdannelser efter helbredelsesprocessen erligele -

-17-
destypisk for straleforbrændinger .Derfor vilderblive fore­
taget engrundig undersøgelse afpatogenesen afdisse læsioner ,
afkomplikationerne ogafmekanismen ogkinetikken omkring cel-
lerepopulation .Undersøgelsen villigeledes behandle karakteri­
stika forantigenændringer ogmulige neoplasmaændringer idet
beskadigede væg ,skadens rolle fordetimmune system ogdesær­
lige problemer ,manstøder på,nårderforetages hudtransplan -
tationer .
Stråleskadens tidlige virkninger påhæmopoiesissystemet ved
total eller sub-total legems bestråling ogterapien fordisse
■ *
skader erblevet undersøgt itidligere programmer ,ogderer
blevet gjort væsentlige fremskridt medhensyn tilforståelse og
behandling afMknoglemarvssyndromet' ,,Vurderingen afforringel ¬
sen ogregenereringspotentiellet afden bloddannende funktion
ved deeksisterende diagnosemetoder erimidlertid endnu ikke
optimal ,især medhensyn tildiagnose afskade påstamceller og
påvisse lymfosytpopulationer .Derfor vilkromosompræparater og
andre overvågere afstråleskade blive undersøgt .Forsåvidt
angår terapi erderadskillige problemer ,derfortsat ^kræver
opmræksomhed .Der erfornylig blevet opdaget nyeradioprotek -
torer ,der-hvis deyderligere undersøges -kunne blive værdi­
fulde foranveldelse påmennesket .Problemer afimmunulogisk
karakter udgør stadig enafhovedvanskelighederne ,selv om
fremskridt inden forimmunologi harforbedret gennemførligheden
afmarvtransplantation påmennesket betydeligt .Disse fremskridt
omfatters fjernelse afimmunologisk reaktive lymfosytter fra
marvsuspensionen (stamcelleseparationen );stærkt forbedret vævs-
typebestemmelse ogopbevaring vednedfrysning afstamceller
(marvbanker )oggennemførligheden af"manipul eringwafden
immune reaktivitet ,derspiller encentral rolle for ,hvad der
sker medpatienter ,sombehandles medmarvtransplantation (man­
gelpåimmunitet erdenalvorligste senkomplikation ).Denne del
afforskningsprogrammet vilderfor lægge vægt påimmunologiske
iproblemer såsom :
a.fortsat forbedring afforligelighed fornyopdagede vævanti -
gener j
b.separation ogopbevarelse vedfrysning afstamceller ,herun­
der enstandardiseret metode tilvurdering afderes lévedyg -
tidhedj
c«overvågning ogforøgelse afiminunreaktiviteten fordenmarv-
behandlede recipient fpratforebygge senkomplikationer (in­
fektioner ogmulig néoplasi fremkaldt afstråling

-18-
4.1.4 .Ioniserende strålings somatiske virkninger pålang sigt
Stråling kanforårsage totyper skadelige virkninger ,ognogle
afdisse viser sigførst lang tidefter denoprindelige ekspone­
ring ,Medhensyn tildenenetype ,dermedfører desåkaldte
/ *
"stokastiske virkninger ",afhænger denhyppighed ,hvormed virk­
ningerne optræder ,typisk afstørrelsen afstrålings dosen,men
virkningernes alvorlighed afhænger almindeligvis ikke afdosen .
Detvigtigste eksempel påsådanne virkninger erinducering af
ondartede sygdomme .
Iforbindelse meddenanden ,type ,dermedfører "ikke-stokastiske
virkninger ",kandernormalt ikke opdages nogen væsentlig skade
under envistærskel ,menomfanget afdenvirkning ,somsåfrem­
kaldes ,kanvariere meddosens størrelse .Inducering afgråstær
eller afreduceret frugtbarhed ,ogbeskadigelse aforganfunktio -
ner eller blodforsyning udgør ændringer afdenne type .
-Inducering afstokastiske virkninger
a.Observationer afmennesket :Ondartede ændringer induceret ved
stråling erafsærlig betydning medhenblik påstrålingsbe­
skyttelse .Derfor lægger Kommissionen vægt pådetfortsatte
behov foratvurdere hyppigheden ,hvormed forskellige typer
ondartethed optræder istørre omfang endnormalt forventet i
persongrupper ,somerblevet bestrålet (afmedicinske eller
andre grunde )vedkendte dosisniveauer ,ogsomerblevet el­
lerkanfølges opiudstrakt grad ilange perioder ,ideelt
iadskillige årtier ,i.løbet afhvilket yderligere stråle -
inducerede tumorer måtte blive påviselige .
Der børlægges særlig vægt pådosimetri ,udstrækning og
effektivitet afopfølgning ,sammenlignelighed afkontrol -
serier ,kønnets ogalderens indflydelse vedselve ekspone­
ringen ,dødelighed forårsaget afstråleinducerede tumorer ,
måden hvorpå latente afstande mellem bestråling ogdetektion
aftumorer varierer meddosen eller medandre faktorer ,strå-
lingskvalitetens (LET )indflydelse ,ændring idenne indfly­
delse (RBE )meddosen ,ogformen afdosis/virkning-f orholdet .
Grupper afpatienter ,derhargennemgået gentagne eller om­
fattende diagnostiske radiologiske undersøgelser ,vilblive
undersøgt ,nårderkanopnås fuldstændig dokumentation ,
-såsom hyppigheden afdødsfald pågrund afondartet sygdom .

-19-
Statistiske undersøgelser afpatienter ,derhavde modtaget
intern eller ekstern radioterapi imoderate doser ,særlig be­
handling afgodartede sygdomme ,skulle give yderligere risiko -
skøn ,forkræftinduktion irelevante organer .Disse resultater
Vil kunne give mening ,hvis derkanopstilles kontrolværdier
forkræft forekomst ipatienter medsamme sygdomme ,mensom
ikke erblevet behandlet medstråling .Sådanne undersøgelser
skulle ligeledes give nogle re-fcningslinjer vedrørende sikker -
hedskrav fordisse former forterapi .Lignende undersøgelser
vedrørende virkningerne afradioterapi forondartede sygdomme ,
hvadenten dengives alene eller sammen medkemoterapi ,kunne
ligeledes hjælpe tilendefinition afmulige eftervirkninger
oghensigtsmæssige former forbehandling foratminimere hyp­
pigheden afsådanne tilfælde .Derudover kandisse undersøgelser
muligvis kaste lysover enmulig synergisme mellem bestråling
ogkemiske stoffer ,eller enstørre følsomhed over forstrå­
lings carcinogenese afsærlige vævvedvisse sygdomme .
b.Dyreunders øgels er;tilbelysning afkræftinduceringsmekanismen
erder ettydeligt behov forfundamentale ,eksperimentelle un­
dersøgelser afdette fænomens natur ogafhyppigheden ,hvormed
ondartede ændringer sandsynligvis induceres ,særlig vedsmå
doser oglavdosehyppighed .Sådanne oplysninger kanudgøre et
grundlag ,hvorpå derkandrages gyldige slutninger vedrørende
hyppigheden afondartede ændringer ,dermåforventes efter de
* .
endnu lavere doser ,der erinvolveret ierhvervsmæssig eller .
anden udsættelse forstråling .
Dosis /virkning-forholdet vedsmådoser ,mikrodosimetriske un­
dersøgelser ,sammenligning mellem højoglavLET-stråling og
afdoseprotraktion vilblive udført .
Undersøgelser vedrørende begivenheder efter inkorporering af
radionuklider vil tage hensyn tilfølgende parametre :optagelse
(vedfordøjelse eller indånding ),strålingskvalitet ,biologisk
halveringstid ,organfordeling ,affinitet tilsærlige væv ,uens-
artét aflejring ,stofskifte ogudskillelse ogvinders øgels er
vedrørende fordelen ved eller denmulige skade afchelater .
Dervilligeledes blive lagt særlig vægt pådenrække faktorer ,
dersandsynligvis kan indvirke pådencarcinogenesiske proces .
Endogene faktorer omfatter alder ,køn ,hormoner ,vira ,immun­
systemet oglokale vævreaktioner ogeksogene faktorer ,og
nogle aspekter icarcinogenese ogsynergistiske virkninger .

20-
Dennøjagtige identificering afderisikoramte celler ogaf
denførste ogmellemliggende række begivenheder vedcarcinoge -
nese vilnødvendiggøre udvikling afnyemetoder (herunder bio­
kemiske ogimmunologiske markører ).Desuden børforbindelsen
mellem mutagene ogcarcinogene virkninger belyses .
Manvilfortsat stadardisere dyreforsøg ogtumornomenklatur og
kvantificere morfologiske slutpunkter ,
-Inducering afikke-stokas tiske virkninger
Vedfastlæggelse afdeprocedurer ogdosisgrænser ,dererhen­
sigtsmæssige istrålingsbeskyttelse ,erdetvigtigt atkende de
typer ikke-stokas tiske virkninger imennesket ,somkanfremkaldes
vedstråling ,disse forskellige virkningers omfang ,ogdosisni -
veauet ,hvorpå dekaninduceres .Det ersærlig vigtigt ,atder
findes oplysninger omdevirkninger ,dereventuelt kan induceres
veddoser ,derbeløber sig tilnogle fåtiendedele afensievert
hvert årfortsat over mange åreller årtier .
Disse praktiske krav gælder særligt fordevæveller organer ,hvori
hyppigheden fordødelig kræft indue eringpr.enhed absorberet .dosis
sandsynligvis erlav ,eftersom detforvævsåsom knogler ,hudog
skjoldbrusk ermindre sandsynligt ,atdenårlige dosisgrænse be­
stemmes afdenmulige inducering afondartetheder endafinduce -
ring afskadelige ikke-stokas tiske ændringer .
Man vilsøge atfinde oplysninger imennesket ogidyr omdentota­
leakkumulerede dosis ,der ergivet over envæsentlig delafet
menneskes eller etdyrs liv ,somville forårsage desamme virknin­
ger ,somderfrembringes ved enenkelt dosis .
Vejledning idisse spørgsmål skal derfor opnås fra enoversigt
over både virkninger forårsaget imennesket ogdevirkninger ,der
induceres idyrvedeksperimenter ,Imennesket erdetvigtigt at
overvåge dendosis ,hvorover derobserveres forskellige ikke-sto -
kastiske virkninger ,særlig under radioterapi ,hvorved depågæl­
dende dosisniveauer opnås ,omfattende ommuligt virkningerne af
stråling vedhøjLETogvirkningerne afbehandling medradionukli -
der .hvor dette errelevant .Undersøgelse afdisse virkningers
» i

-21-
patogenese vilsandsynligvis kaste lysover betydningen afrepa-
rationsmekanismerne .
Idenne forbindelse erdetligeledes nødvendigt atvurdere arten
afenhvilken somhelst forskel mellem reaktionerne inormale og
syge vævover forbestråling .Imange tilfælde kandetforventes ,
atdeakkumulerede doser ,derkanforårsage ondartede ændringer i
etvæv ,også vilhave forårsaget eller igangsat godartede ændringer
Enhver indbyrdes reaktion mellem udvikl ingen ,afdisse totyper
virkninger eller indvirkningen afgodartede ændringer påkræft -
hyppigheden ervigtige .Undersøgelsen afdettidlige stadium i
udviklingen afikke-stokas tiske senvirkninger kunne ligeledes
vise sig atvære vigtig forvurdering afsandsynligheden afsådanne
senvirkninger .
Iforbindelse meddenfare ,der ervedenhver strålings eksponering
under graviditet ,vilteratogene virkninger blive undersøgt ,sær­
ligmedhensyn tilfølgende :mulig tilstedeværelse afentærskel ,
LET's indflydelse ,mulig inaktivering ,genvinding eller reparation
affosterceller ,forholdet mellem skade påenkelte celler ifostret
destørste svigt iudviklingen affoetus ,dosis /virkning-forholdet
påforskellige stadier ifosterudviklingen .
Hyppighederne ,hvormed forskellige typer udviklingsdefekter (of­
test inervesystemet )induceres vedstråling imennesket ogi
eksperimentelle modeller ,børligge sånærhinanden sommuligt .
Enikke-specifik afkortning aflevetiden forårsaget afioniserende
stråling erstadig usikker ,menmekanismen heraf burde undersøges ,
hvis tilstedeværelsen heraf blev påvist eksperimentelt .

-22-
4.1.5 «Genetiske virkninger afioniserende stråling
Det ervigtigt atundersøge strålings virkninger pågenetisk mate­
riale ,fordi stråling kanøgeincidensen afkromosomsyndromer og
arvelige sygdomme ,ogfordi detaljerede analyser afdekomplekse
processer ,hvorved denbestrålede celle håndterer præmutagene og
præcarcinogene læsioner ,ernødvendige .Degenerelle målpådette
område erderfor attilvejebringe denfornødne information til :
-vurdering ved anvendelse afdefor tiden disponible metoder
(direkte vurderingsmetode ogdobbeltdosismetode )afdegenetiske
skader ,derpåføres mennesket vedstråling .Denhertil krævede
viden omfatter skøn over hyppigheden afgenetiske sygdomme ved
fødsel ,bestemmelse afværdierne fordobbeltdoser ogenvurde­
ring afproduktionen afgenetiske defekter pr.rad .
-forståelse afdefaktorer ,derstyrer ,modificerer eller hindrer
opståelse afskader .Denhidtil udførte forskning muliggør nu
genetisk ogbiokemisk beskrivelse af .nogle afDNA-reparations -
processerne ihumane celler .Enstimulering afforskningen ved­
rørende klarlæggelse afmekanismer kan ikke blot muliggøre en
fortsættelse afdette arbejde ,menkunne senere resultere inye
midler tilforudsigelse afinteraktioner ogvirkninger ,konsta­
tering afforbindelser mellem mutagenese ogcarcinogenese og
forhindring afeller beskyttelse modstrålingsskader .Denskulle
også fremskynde udviklingen afmetoder tilpåvisning afmodtage­
lige individer ,heriblandt afindivider ,der erheterozygote med
hensyn tilgenetiske sygdomme medførende enreparationsdefekt ,
ogsomhar øget modtagelighed over formutagener ogcarcinogener .
Foratnådisse mållægges der idetnedenfor foreslåede program ,
nårsomhelst determuligt ,vægt pådirekte analyse afhumane
systemer .Forsøgsarter vildogstadig blive anvendt ialle tilfæl­
de,hvor derikke ernoget pålideligt alternativ .

-23-
Vurdering oganalyse afgenetiske skader hos eucaryota
Degenmutationer ogkromosomaberrationer ,derforekommer spontant
hosmennesket ,erenkilde tilmegen lidelse ,idet deeransvarlige
for enbetydelig del afalle spontane aborter oghos overlevende
individer medfødte misdannelser ogmentale ogfysiske lidelser .
Incidensen afnaturligt forekommende arvelige defekter ogsygdomme
hoshumane populationer erafUNSCEAR beregnet tilatvære ca.
1,0# fordominante ogX-bundne sygdomme ,0,1# forrecessive sygdom­
me,0,4# forkromosomsygdomme og9#formedfødte misdannelser ,
flerfaktor-tilstande oguregelmæssigt nedarvede tilstande .Efter­
somstråling vides atfremkalde mutationer Ogkromosomanomalier ,
erdetderfor særligt vigtigt ividest muligt omfang atforbedre
denuværende metoder tilpåvisning afgenetiske strålings virknin­
ger ogvedanalyse afindue eringsmekanismerne atkonstatere de
forskellige faktorer ogomstændigheder ,derkanbidrage tilen
forøgelse afincidensen .
Dahumane systemer almindeligvis ikke lader siganvende tildetal­
jerede genetiske analyser ,vil enbetydelig delafforskningen
blive udført medandet eucaryot materiale ,hvor ligheden ikromo -
somorganisering (DNA ,histoner ...) ogcelleorganeller medfører ,
atmange afindue eringsmekanismerne forskader ikerne ogcyto-
ν
plasma eridentiske medmenneskets .Programmet omfatter :
a)forbedring ogudvikling afvurderingssystemer ogforsøgs­
metoder med øget opløsningsevne tilpåvisning afinducerede
ændringer ibåde somatiske celler ogkimceller hosmennesket ,
b)klarlæggelse afdenmekanisme ,derfører tilkromosomal non-dis -
\junction ogandre aberrationer ,herunder undersøgelser affor­
bindelsen mellem kromosomstruktur og-opførsel (heterochromatin ,
synaptinemal kompleks -ogsatellitforbindelse ),
c)undersøgelse afmulige forbindelser mellem strålingsmodtagelig -
hed ,reparation ogsegregationsanomalier ,

-24-
d)specifikke undersøgelser vedrørende vekselvirkningerne og
forbindelserne mellem debiologiske virkninger afstråling
ogandre miljøfaktorer ,
e)klarlæggelse gennem nogle fåudvalgte undersøgelser afvirk­
ningerne afbestråling påmitochondriegenomet ogfølgerne
for celleoverlevelse .
Dosis/virkning-f orholdet
Det eryderst vanskeligt atfastslå forholdet mellem dosis og
virkning hosmennesket ,fordi der ikke foreligger nok data om
mennesket ,ogfordi denkvantitative ekstrapolering afforsøgs -
resultater tilmennesket frembyder store problemer .I,betragt­
ning af,hvor vigtige dosis /virkning-forholdene erforvurderin­
genafstrålingsrisikoen ,omfatter programmet :
a)epidemiologiske oversigter koncentreret omforholdet mellem
denmodtagne dosis ,hyppigheden afaberrationer ilymfocyterne
ogdelangsigtede biologiske følger afeksponering (aplasi i
kimceller oginducerede virkninger hoslevendefødte ogdød­
fødte børn ),
b)bestemmelse aflymfocyters Invivo kinetik medhenblik påat
lette fortolkningen afdoser fraikke-ensartede eksponeringer ,
c)undersøgelser medpattedyrfors øgsart er(ommuligt inklusive
primater )foratindsamle flere data (genetiske såvel som
cytogenetiske )tilbrug forkvantitativ ekstrapolering af
genetiske strålingsrisici tilmennesket ,
d)undersøgelser medhenblik påvurdering afdemetoder oganta­
gelser ,derbruges tilrisikovurdering vedekstrapolering fra
somatiske celler tilkimceller ogfraforsøgsarter tilmenne­
sket , i
e)undersøgelser vedrørende inducering afmutationer ikimceller
ogsomatiske celler vedmeget lave doser ogdosisniveauer og
udvikling afteknikker ,derskal lette sådanne undersøgelser .

-25-
Strålingsmodtagelighedens ogreparationens biokemi oggenetik
Somfølge afdenklarlæggelse ,dernuergodt igang afDNA-repa -
rationsprocesser imikroorganismer ,harforskning medanvendelse
afhumane celler medmutationer ,derfører tilreparationsdefek -
ter ,vist ,atmekanismerne tilreparation afDNA-skader eraf
stor betydning fordenmenneskelige Bundhed .Flere specifikke
faktorer påvirker reparations evnen ,ogenrække arvelige sygdomme ,
derledsages afenøget modtagelighed over forstråling ogøget
cancerincidens ,er"forbundet meddefekter iDNA-reparationen .
Enstor delafdenpåtænkte forskning skal udføres påpattedyr -
systemer ,ogspecielt humane systemer ,men detvilblive nødven­
digt atanvende ikke-pattedyrmateriale tilindgående analyse og
modelbeskrivelse afkomplekse biokemiske oggenetiske mekanismer .
\ \
Programmet vil omfatte ;
a)undersøgelse afstrålingsmodtageligheden for enrække forskel­
lige humane celler (fibroblaster ,lymfocyter osv .)taget fra
normale "kontrol "-grupper og.fra repræsentanter for demenne­
skelige sygdomme ,derviser øget modtagelighed over formiljø­
mæssige mutagener .Nårdet ermuligt ,vilderblive foretaget
endetaljeret analyse af 'variationer istrålingsmodtagelighed
mellem individer ,
b)identificering oggenetisk ogbiokemisk beskrivelse afvarian­
terafpattedyrcellestammer medforskellig modtagelighed og
mangelfulde medhensyii tilreparation afDNA-skader ,
c)undersøgelse ienkeltheder afDNA-reparationsprocessernes
enzymologi (denne undersøges fortiden bedst hosmikroorga­
nismer ,hvor denformelle biokemi oggenetik ervelkendt )og
undersøgelser afdenbiokemisks specificitet ogbiologiske
betydning afDNA-læsioner ipattedyrssystemer .Dette vil om­
fatte anvendelse afproteiner ,derviser specifikke læsioner ,
somanalytiske prøver tilundersøgelser afenzymreparation og
forholdet mellem læsioner ogmutation ,rekombination og
kromosomaberrationer .

-26-
d)undersøgelser afmutagenese ogkonstitutive oginducerbare
reparationsprocessers rolle ipattedyrceller .Der vil også
idenne delafprogrammet blive anvendt flere DNA-repara -
tionsdefekte mutanter ,som fornylig erisoleret iDrosophila .
ogsomgiver mulighed foratundersøge DNA-reparationsproces -
sers rolle ipåvisningen afstrålings-induceret genetisk skade
ieteucåryot modelsystem ,
e)analyse afforholdet mellem DNA-reparation ogbeslægtede
mekanismer ogcarcinogenese .

-27-
4.1.6 .Vurdering afstrålingsrisici
Debegreber ,deranvendes inden forstrålingsbeskyttelse ,vil
muligvis blive brugt påforskellig måde imedlemsstaterne .Det
erderfor nødvendigt atsøge atopstille fælles metoder til
sånøjagtigt ogobjektivt sommuligt atvurdere følgerne af
bestråling formennesker ogmiljø .Resul taterne afetsådant
forsøg erogså nødvendige forattræffe beslutninger ompla­
cering ogomvalg afenergiforsyning .Denyeprincipper for
optimering ogbegrænsning inden forstrålingsbeskyttelse ,som
erblevet anbefalet afICRP i1977 ,erbaseret påetrisiko -
ogskadebegreb ogkræver vurdering afrealistiske forhold
mellem dosimetriske mængder oggenetiske ogcarcinogene risici .
Der erudviklet nyedosimetriske mængder ogbegreber ;heri­
blandt erdet effektive dosisækvivalent ogdosisækvivalent -
indekset tilbeskrivelse afindividuel eksponering ogden
kollektive dosis ogdenkollektive dosisforpligtelse tilvur- .
dering afdenkollektive sundhedsskade .Denpraktiske anven­
delse afdisse nye begreber skal afprøves ,ogderes forhold
tilmålelige kvantiteter skal bestemmes .
Treslags problemer måtages ibetragtning .
For det første erder vurdering afdeindividuelle ogkollek ¬
tive doser ,derhidrører franormal udledning oguforsætlige
udslip afradioaktive stoffer .Denne dosisvurdering skal bero
pådata ,dereropnået vedstudium afradionukliders bevægel­
ser imiljøet sombeskrevet under 4.-1.2 .,ogskulle føre til
enbedre bestemmelse afdosisfordelingen blandt befolkningen
ogstørrelsen afdenkollektive dosis under hensyntagen til
dennaturlige baggrund .Det erogså påkrævet medmodeller for
eventuelt mulige adgangsveje tilmenneske ogmiljø ,ogsom
omfatter hele dennukleare brænds elscyklus .
Medhensyn tiloptimering inden forstrålingsbeskyttelse ,som
fortiden anbefales ,måderogså tages hensyn tilalle de
risici ,derskyldes menneskelige aktiviteter ,hvor deranven­
desioniserende stråling ,eller Bomharindflydelse påbestrå­
ling ,Båsom aktiviteter ,deromfatter medicinske anvendelser
ogteknologisk øget radioaktivitet *Programmet vil omfatte
successive faser foridentificering afdepunkter ,derskal
undersøges ,ivurdering afdedoser ,arbejdstagerne ogoffent -

-28-
ligheden modtager ,ogforforskning vedrørende mulige beskyt­
telsesforanstaltninger samt omkostningerne herved .
Det andet problem ermetodologisk forskning vedrørende vurde ¬
ring afskaden .Hertil skal bruges data erhvervet ved eksperi
mentel ogepidemiologisk forskning beskrevet iderelevante
afsnit afdette program .Togrupper problemer skal undersøges
For det første problemerne iforbindelse medvurdering af
skaden vedmiddelhøj oghøjbestråling itilfælde afuheld .
Fordetandet problemerne iforbindelse medlave doser ,som
specielt errelevante foralle erhvervsmæssigt eksponerede
f
personer .
Det tredje problem ervurdering afdeøkonomiske ogsociale
følger afbestråling .Dette eretnyt emne ,som børudvikles
medhenblik påopstilling afretningslinjer for "optimering *
afstrålings beskyttelsesaktiviteter baseret påopnåelse af
**aslowasreasonably achie vable (ALARA )"niveauer ,dvs .de
laveste rimeligt opnåelige niveauer ,under deforhold ,der
gælder iEuropa .

-29-
4.2 .Gennemførelse
Gennemførelsen aftidligere programmer harvist ,aten"indirekte
aktion "kombineret med eneffektiv forvaltning med bistand fra
CCMGP ogbaseret påomhyggelig vurdering ,erdemest hensigts­
mæssige midler tilgennemførelse afdette program .Visse aspekter
afdette system kan forbedres ,menunder alle omstændigheder må
denadministrative belastning forkontrahenter ogvidenskabsmænd
altid begrænses mest muligt .
4.2.1 ,Deltagende laboratorier
Ifortsættelse afdenpolitik ,derharyæret gældende lige
siden programmets begyndelse ,vilKommissionen bestræbe sig
påattilrettelægge samarbejde gennem kontrakter med om-
kostningsdeling medderelevante nationale oguniversitære
institutter ,derarbejder pådeforskellige centrale punk- :
ter iprogrammet .Samarbejde ogenvelorganiseret fordeling
afopgaverne erennødvendighed ibetragtning afdebegræn­
sede ressourcer ,demange forskellige videnskabelige aspek­
terafstrålingsbeskyttelsesforskning ogdengeografiske
spredning afdeforskningsgrupper ,derhar denødvendige
specifikke kvalifikationer .Herudover vilarbejdet iKom­
missionens biologigruppe iIspra fortsat være enintegre -
.rende ,omend lille ,delafprogrammet ,aorasupplerer og
støtter envisdelafdenforskning ,derudføres under
/
kontraktprogrammerne .
4.2.2 ,Forvaltning
Kommissionen vilmed bistand fraCCMGP være ansvarlig for
forvaltning afprogrammet ogkontrakterne ogsikre en
snæver forbindelse med den tilsvarende forskning ogudvik­
ling ,derudføres imedlemsstaterne .Det erklart ,atCCMGP
t hardirekte indflydelse påforvaltningen afFællesskabets
strålingsbeskyttelsesprogram ogsom følge afmedlemmernes
nationale status indirekte påmedlemsstaternes program .

-30-
4.2,3 «Koordinering
Den bedst mulige gennemførelse ogkoordinering eretafde
væsentlige hensyn forCCMGP ,nårdetvurderer forsknings -
forslag og-kontrakter ogrådgiver omderes relevans og
integrering iprogrammet ogomudvælgelse aflaboratorier ,
der skal udføre arbejdet .
Dervilblive lagt særlig vægt påkoordinering under hele
programmet .Arbejdsgruppemøder ,symposier ogkonferencer
harvist sigatvære etsærdeles effektivt koordinerings -
middel ,fordi deernaturligt egnet tilvidenskabeligt
arbejde ogletaccepteres afvidenskabsmanden .Idisse
møder ,der vil dreje sig omvurdering afsærlige emneom -
råder under programmet ,vildeltage forskere ,der ermed
ikontraktprogrammet såvel som forskere fra ikke-del tagende
laboratorier eller organisationer ogvidenskabelige med­
arbejdere fraKommissionen .
Deeksisterende faciliteter forudveksling afinformation
ogerfaringer mellem kontrahenterne børsuppleres med til­
rettelæggelse afarbejdsbesøg afbegrænset varighed for
forskere ,derarbejder påkontraktprogrammet .Erfaringerne
harvist ,atdet ertilgavn forKommissionens partnere at
forbedre forskernes mobilitet vedatgøre detmuligt for
dem iperioder påfranogle fåmåneders tiltoårsvarig­
hedatarbejde ilaboratorier ,derdeltager iprogrammet .
Arbe jdsforbindelserne med devigtigste internationale orga­
nisationer inden forstrålingsbeskyttelse vil blive opret­
holdt .
4.2,4 .Vurdering
Siden CCMGP's nedsættelse i1968 erderblevet udviklet
mekanismer tilvurdering afprogrammer ,menstørre flek­
sibilitet varnødvendig foratanvende dempåstrålings -,.
■>!

beskyttelses forskning .Universiteter ognationale insti - *
tutioner samarbejder påprogrammet ,inden forsåforskel­
lige discipliner somimmunologi ogstatistik .CCMGP og
Kommissionens tjenestegrene vilforetage envurdering på
tre niveauer :
Vurdering afforsknings forslag før iværksættelsen afet
pro.jekt :Acceptering eller -forkastelse afforslagene ,æn­
dring ogtilpasning afdeforeslåede projekter ioverens­
stemmelse med devedtagne retningslinjer forprogrammet .
Årlig vurdering identid ,projektet varer ,medgodkendelse ,
ændring ,nyorientering eller mulige nyeforslag tilkontra­
henterne :
-Deopnåede resultater gennemgås ogvuderes hvert år,når
Kommissionen forelægger delrapporten vedrørende "strå­
lingsbeskyttelse "med endetaljeret beskrivelse afdet
foregående årsresultater forsamtlige projekter .Idenne
forbindelse udgør devidenskabelige publikationer ,der
henleder opmærksomheden påresultaterne afFællesskabets
program ,somomtales istatusrapporten ,etafhovedele -
menterne forvurdering .
-Ligeledes årligt foretages der envurdering afdeplan-
i
lagte aktiviteter fordetkommende årveddrøftelse af
"næste årsarbejdsprogram ".
-Endelig vurderes særlige emneområder vedarbejdsgruppe -
møder ogdirekte individuelle kontakter .
/
*
Vurdering afresultaterne vedprojekters afslutning :Her­
tilanvendes slutrapporter ogsyntese-rapporter ,såsom
monografier .

-32-
4.2.5«Udbredelse afresultater
Devidenskabelige forskningsresultater afprogrammet fremlægges
iartikler,deroffentliggøres ividenskabelige tidsskrifter ,
iEuratom-rapport er,imonografier tidsendtafKommissionen og
imeddelelser frasymposier ogseminarer .
4«3»Midler
Kommissionen viltilstræbe størstmuligeffektivitet ianvendelsen
afdemidler,derafsættestilgennemførelsen afdetteprogram.Da
detidetvæsentlige eretprogramiforaafindirekte aktion,bør
størsteparten afmidlernetildeles kontrakterne .
4*3*1•Personale
Kommissionen foreslåretpersonale på64ansattefortidsrummet
1980-1984 «Idenneforbindelse måmanhuske,atderi1973
blevbevilget 97ansatteogi197668ansatte,hvortilkommer,
atderibudgettet blevregnetmed10lokaltansattevedden
biologiske gruppeiIspra.
4»3*2.Finansielle bevillinger
Kommissionen harvurderetprogrammets !samledebehovtil58»2
mioEEEitidsrummet I98I-I984 ,hvortilkommerca.10mioEEE
i1980,somallerede dækkesafde39nri.°EHE,dererafsatpå
budgettet fortidsrummet 1976-1980 .
Detteerganskevistenbetydelig stigningiabsoluttetali
sammenligning meddetnuværende program.Ibetragtning afden
almindeligt accepterede storesamfundsmæssige betydning ogde
deraffølgendestorekravomradiobiologisk forskning anser
manimidlertid dettebeløbforatværenødvendigt til,atder
opstilles etvelafbalanceret program,somskalomfatteallede
vigtigste aspekter.Detsindholderbaseretpåenreorientering .
ogenvidereudvikling afdetnuværende program,enudvikling ,
somfremhæver nyeaspekter såsomvurderingen afstrålings­
risiciogbehandlingen afakutbestråling ,særliglokal.
Dervilskeenbegrænset udvidelse ,ogdennevilkunberøre
dekontraktmæssige aktiviteter ,somvilfåtildeltmereend
81$afdesamledemidler(mindreend7%tilforvaltning ag
administration afprogrammet ).
Budgetoverslaget på58»2mioEHEerbaseretpåfølgendeenkelte
ι
elementert

-33-
-udgifterne foråret 1980 ,oprindelig planlagt somdet
sidste åridetnuværende program (1976-1980 )(10mioERE )
-behovet for ienvisudstrækning attage hensyn tilom-
kostningsforøgelser (plus 6$omåret );
-tilbageførsel afKommissionens deltagelse idekontrakt­
mæssige udgifter fra et -faktisk gennemsnit på33$til
dettidligere niveau på40$ .Dette garanterer envæsent - ,
lig tilstedeværelse afKommissionen idenkumulative
indsats ,somgøres iEuropa forforskning istrålings­
beskyttelse ;ogmuliggør især mobilitet forforskere ved
I
europæiske laboratorier ;
–enbegrænset udvidelse (+15$afdekontraktmæssige ak­
tiviteter ). s
1
Beløbet på10mioEREforåret 1980 dækkes fuldt udafde
39mioERE ,der erafsat påbudgettet fortidsrummet 1976-
1980 .Detmodsvarer
-personaleudgifter ,løbende administrative udgifter og
udgifter iforbindelse meddenbiologiske gruppes anven­
delse afdevidenskabelige ogtekniske anlæg påDet
fælles Forskningscenter iIspra ,somanmodet omi1980-
budgettet ,
-Fællesskabets finansielle bidrag tilkontrakter vedrø­
rende året I98O eller somudestående bevillinger fra
tidligere år,bevilget inden forloftet på39mioERE
iprogrammet for1976-1980 ;
Beløbet på10mioEREforåret 198Oerikke enfølge af
nogen reel udvidelse ,menaffølgende faktorer :
-anslået inflation itidsrummet 1976-1980
-virkningen af"bruttoløn "imodsætning tilfiettoløn ",
somtidligere blev taget med iberegningerne .

-34-
Kortfattet serregnestykket saledes ud:
1980-budget 10,0mioERE
Budgetfor1981-1984 baseretpå1980-budgettet +7f°årligstigning 46,4mioERE
Tilbageførsel til40>afdengennem­snitlige deltagelse ikontrakter +6,9mioERE
Udvidelse afvisseaktiviteter baseret
påenstigning på15$ikontrakterne
*+4,9mioERE
IALT1981-1984 58,2mioERE
IALT1980-1984 68,2mioERE
Finansiel opdeling
Somenretningslinje kanudgifterne pr.kategoriopdelespå
følgende mådes :
mioEREv
1980 1981-84 TotalI*I
Kontraktmæssige aktivi-
teter: 7.770 47.800 55.570 81
kontante udgiftertil
kontrakter (5,850)(38,9)
udgiftertilKommissio­
nenspersonale ,somarbejder underkon­
trakterne (1,920)(8,9)9
Denbiologiske gruppe 1
isp'ra: 1.410 6.500 !1*212 12
forsknmgsudgifter (0,110)(0,5)
infrastruktur ogtek­
niskhjælpetjeneste (0,330)(1.5)
personale , i(0,97Ô)!(4.5)
Forvaltning ogadmini¬
stration : 0.830ι
3.900 LJ30ι·
!
7
udgiftertilsagkyn­
digemøderosv. (0,140)(0,7)
hovedsædets personale (0,690)(3,2)__J
IALT 10,010 58,200 68,210 100

-35-TILLÆG I
FORSKNINGSARBEJDE 1976-1978
-enoversigt over nogle videnskabelige resultater -
Deforslcningsresul tater ,som opnås gennem Fællesskabets program
"Strålingsbeskyttelse ",hjælper tilatudvide detvidenskabelige
grundlag ,påhvilket derkanforetages enpålidelig vurdering af
debiologiske ogøkologiske konsekvenser afanvendelsen afioni­
serende stråling ogafaktiviteter påområdet nuklear teknologi ,
oghvorpå denbedst mulige beskyttelse afmennesket ogdets miljø
kantilvejebringes .Disse forskningspro jekter bidrager tilopnåel­
seafenmere nøjagtig bedømmelse afstrålingsrisikoen ogtil
reducering afusikkerheder ogmodsigelser .
Programmet omfatter fortiden 130kontrakter med ca.240forsknings­
projekter ;mere end500forskere deltager ,enten påfuldtids -eller
deltidsbasis .
Ideførste treårafprogrammet erder blevet offentliggjort ca.
\ V
1800 individuelle artikler ;talrige monografier ,aktiviteter og
tekniske rapporter omstrålingsbeskyttelsesemner giver vidnesbyrd
omintens videnskabelig aktivitet . .
Hvert årsikrer omkring 40symposier ,seminarer ogmøder for
studiegrupper ,eksperter ogudvalg ,koordinering ogstimulering
ogharenkatalytisk virkning pånationale ,bilaterale ogmulti­
laterale programmer .
Vedudførelsen afprogrammet harKommissionen taget dekendsgernin­
ger ibetragtning ,at:
-samfundspolitiske mål istigende grad bliver kriterier
forforskningspolitikken medhensyn tilstrålingsbeskyttelsi
-de ^individuelle forskningsaktiviteter børharmoniseres
tættere ienbredere sammenhæng .
Kommissionen harderfor med demidler ,denhar tilrådighed ,
-udviklet langsigtede forskningsprogrammer ;
-intensiveret forskningen påområder afstor betydning
foroffentligheden (f.eks ,vurdering afstrålingsrisikoen );
-fremmet denpraktiske anvendelse afvidenskabelige resulta­
ter(f»eks,udvikling afpersondosimetre ,diagnosticering

-36-
ogbehandling afakut stråleskade ,gennemførelse af
ø
programmer forindbyrdes sammenligning )j
-udarbejdet prognoser påmellemlang sigt (f.eks .tritium -
undersøgelse )j
-givet sinopbakning tilhurtig omsætning afvidenskabelig
viden tilbeslutningsprocesser (f.eks .fastsættelse af
grundlæggende sikkerhedsnormer ,formulering afkriterier
forplacerings beslutninger ),
Kommissionen har isitarbejde anvendt følgende kriterier ,somhar
haft enfordelagtig indflydelse påforskningen iFællesskabets
V
-intensivering aftværfaglige forskningsområder ogsam­
arbejdet omdeprojekter ,derstøttes (f.eks .gruppekon -
trakter ,EULEP ,CENDOS ,gruppen vedrørende primæreffekter )
-forbedring afinformationsudveksling ogsamarbejde mellem
videnskabsmænd ,dererengageret påsamme arbejdsområder
(f.eks .studiegrupper ,konferencer ,udveksling afviden­
skabsmænd );
-forskningsprojekters tilpasning tilvidenskabelige frem­
skridt (enpermanent opgave isamarbejde medCCMGP ).
Konnogle fåindividuelle projekter afdetbrede spektrum af
videnskabelige resultater ,somernået inden fordesidste år,
kan beskrives kort someksempler .Afdenne grund erder tilpræ­
sentation valgt enrække detaljer fraområderne dosimetri ,miljø -
kontaminering ,somatiske oggenetiske strålingsvirkninger samt
risikoanalyse .

-37-
Strålings dosimetri og'fortolkningen deraf
Detvigtigste formål meddosimetri eratopnå pålidelige målinger
cgberegninger afabsorberet dosis ogdosisdistributioner .Deer
nødvendige foratforbedre forståelsen afdebiologiske virkninger
medhenblik påatkunne foretage enrigtig bedømmelse afstrålings­
faren ,ogdeervigtige foratkunne sikre beskyttelse afudsatte
arbejdere . •
-Kooperativ forskning istrålingsbeskyttelse afhænger ividt omfang
af,ihvilken grad eksperimentelle metoder ogmaterialer erstan­
dardiseret .Der erderfor udført enrække indbyrdes dosimetriske
sammenligninger ,f.eks ,vedrørende persondosime tre ,vedrørende
røntgendos imetreogmedneutroner «,Alle disse indbyrdes sammen­
ligninger afslørede temmelig mange ufuldstændigheder ieksperimen­
telle opstillinger ,forskelle •idegrundlæggende værdier ,som
bruges tilatbestemme denabsorberede dosis ,ogafvigelser i
procedurerne fordosimetri .Deindbyrdes sammenligninger gav
anledning tilvæsentlig forbedring i.forskningsprocedurer ogøgede
målingernes reproducér barhed .F.eks .konstateredes det iden
sidste række afindbyrdes røntgenstrålesammenligninger ,attid­
ligere observerede store standardafvigelser iresultater fra flere
laboratorier kunne elimineres ,navnlig efter atdervaraflagt
besøg vedlaboratorierne .
-Måling ogberegning afdegrundlæggende parametre idosimetri har
gjort betydnings fulde fremskridt .Enlavenergi-elektrontransport -
simulering (10eV-30KeV )ivand blev bragt tilentilfredsstil­
lende afslutning ;tværsnit ,stoppeevne ogW-værdier forforskellige
.stoffer ogforskellige partikler blev målt ogtværsnitsregistret
aftransportregler forbedret .Visse problemer imålingen afkom­
ponenterne ietblandet neutron -oggammastrålingsfelt blev løstj
sporstrukturen afelektroner ogladede partikler samt produktionen
afsekundære ogderes radiære distribution blev undersøgt .Der
blev fastlagt mikrodosimetriske kvantiteter,' somblev udvidet til
vævsregioner på10-100mmidiameterj deerblevet anvendt til
definition afetmål forstrålingskvalitet og'imikrodosimetriske
modeller ,"dererudviklet tilfortolkning afmutations -ogover-
levelsesdata frapattedyrsceller «, <
-Undersøgelsen affundamentale mekanismer istrålefysik harvist
interessante muligheder ibrugen aflyoluminiscens strålingsuhelds -
dosimetri .idet visse menneskelige vævharlyoluminiscente egenskaber,'

-38-
Fundamentale aspekter afdenmatematiske analyse aftumor indue ering
somfølge afioniserende strålinger erblevet undersøgt .Statisti­
skemetoder tilbedømmelsen aftumorhyppigheder ogtumorforekomster
somfunktion aftidefter bestråling blev afprøvet .Détvarmuligt
atpåvise enstatistisk signifikant stigning iudviklingen af
mælkekirtelsvulster påSprague -Dawley -rotter vedhurtige neutron -
doser sålave som0,1rad .Disse neutroners relative biologiske
effektivitet (RBE )synes atnåværdier på100eller mere vedlave
doser .Vedhøjere doser aftager RBE tilværdier ,somallerede kendes
fra andre eksperimenter . .
Radionuklider medlavenergi betapartikel -eller Auger elektronemis -
sion ,inkorporerede i .forskellige organer ,celler eller subcellulær
struktur påvistes atforårsage biologiske virkninger ,som ihøj
grad afhænger afdenrumlige overlapning afhenfaldsstedet ogaf
den strålingsmodtagelige struktur .Det kritiske mikrovolumen for
senvirkninger viste sigatvære kernen istamceller .Baseret på
målinger afomsætningshastigheden forstamceller ,optagelsen af
radionuklidet istamcellekernen ogdosisberegninger forbestemte
mikrodistributioner blev derdefineret ogberegnet forskellige
modificerende faktorer medhenblik påatanslå denbiologiske virk­
ning pr.tilført enhed .Detvarsåledes umuligt atsammenligne
strålingseff ekten afvisse tritierede eller 1-125 mærkede organiske
forbindelser med effekterne afuorganisk tritium eller 1-125 med
henblik påatdefinere tilførsels græns er.
Skønt derendnu ikke eksisterer fuldt tilfredsstillende person -
dosimetre forneutroner ,erdergjort fremskridt medudviklingen
afalbedo-dos imetret ogkernespordetektorer .Mednyeætsnings tek­
nikker erdetnumuligt atlave synlige spor aflavenergirekylker -
ner ogalfa-partikler .
Der erblevet udviklet etlille beta-dosimeter tilmåling afdosis
ved overfladen afbeta-kilder ,sommuliggør præcis dosisvurder ing
forfingre ,hænder ogunderarme .

-39-
Radionukliders opførsel imiljøet ogkontrol med disse
Hovedmålet fornærværende program erattilvejebringe denødvendige
data ,somskal indføres ideforskellige modeller ,derbeskriver
overførslen afradionuklider imiljøet ,ogsom bruges tilatbedømme
strålingsskade .Etandet sigte eratfinde metoder tilatanslå den
eventuelle beskadigelse ,somforårsages påmiljøet ogdets komponen­
tertillige medmetoder tilkontrol heraf .
-Der erindsamlet talrige resultater vedrørende radiokemiske ,kemi­
ske ,biologiske ogoceanografiske aspekter vedforskellige radio -
nuklider ogvedrørende overførslen afdermed forbundne forurenende
stoffer iforskellige marine økosystemer .Derharværet ofret ^særlig
opmærksomhed påtransuraners opførsel pålang sigt ,demulige syn-
ergistiske virkninger afradionuklider ogkonventionelle forure­
ningsfaktorer (varme ,chlorf orbindelser osv .)samt opførslen af 1
stabile ogradioaktive isotoper .Matematiske modeller ,dervurderer
kemikaliers cyklus idetmarine miljø erblevet ændret betydeligt .
Disse undersøgelser harforbedret deforudsigels esmuligheder ,som
ernødvendige forkontrol meddeområder ,somomgiver oparbejdnings -
fabrikker ,ogitilfælde afutilsigtede udslip .
t >
-Forskning vedrørende stralingskontaminering afland-ogferskvands -
økosystemer blev hovedsagelig koncentreret omaktinider ,men også
omnogle vigtige radioisotoper medlange halveringstider ,såsom
H-3 ,Tc-99 ,1-129 ,Pu-239 ogPu-240 .Ensensitiv metode tilPu-
bestemmelse istore jordprøver ernutilrådighed .Ikke desto mindre
trænger mange afdedata ,somfortiden ertilrådighed ,tilat
blive forbedret kvalitativt jf0eks <,skal den observerede ændring i '
Pu-overførs eisfaktorer som følge afforældelse kvantificeres og
forklares .Indledningsvise iågttagslser vedrørende téchnetiums
egenskaber harunderstreget både dets mobilitet ogdets toksicitet
forlevende organismer .
-Forskning vedrørende tritium harafsløret ,atder idetilfælde ,
hvor tritium erinkorporeret ilevende organismer ,førdetfortyn­
desudiatmosfæren ,vilkunne være enøget risiko .
-Arbejde med 1-129 ernuigang ,ogdsnudviklede ekstraktionsmetode .
anvendes nupåskjoldbruskprøver ,der erindsamlet inden forudvalgte
områder iFællesskabet 0
-Undersøgelser vedrørende mulighederne fordekontaminering afland­
brugsarealer efter etuheld erblevet udført ,ogflere dekontami -

-40-
neringsmetoder blev undersøgt .Anvendelse afchelaterende polyamin
påjordbunden frembyder allerede gode udsigter til ihøjgrad at
kunne reducere jo!rd/plante overførslen afvisse aktiveringsprodukter .
Ioniserende strålings somatiske virkninger påkort sigt
Idenne sektor erhovedmålene for 1976-1 980-programmet diagnose og '
behandling afakut strålingsskade .
-Efter helkropsbestråling ienrelativt højdosis erstamcellerne i
detbloddannende system deførste ,derviser tegn påalvorlig beska­
digelse .Hosmennesket findes disse celler iknoglemarven .Princi­
pielt skulle transplantation afenvismængde marv fra ensund
person kunne kurere detkraftigt bestrålede individ .Ipraksis har
.eksperimenter imidlertid vist ,atdenne fremgangsmåde frembyder
mange vanskeligheder ,dergradvis ervedatblive overvundet gennem
enfortsat forskningsindsats .F.eks .skal donor ogrecipient gene­
tisk ståhinanden sånærsommuligt ,ellers reagerer dentransplan­
terede marv modrecipienten ogvilendog kunne forårsage død .Det
erdensåkaldte wgraf t-versus -host w-reakt ion ,dvs .immunologisk
afværgereaktion .Detminimale antal knoglemarvs celler ,somerpå­
krævet tilfuldstændig helbredelse afpatienten ,ernublevet fast­
slået .Gennem ekstensiv eksperimenteren medknoglemarvs celler fra
mennesker ogaber kan dernugaranteres bevarelse afdisse cellers
regenererende egenskaber efter oplagring .Denminimale helkrops -
dosis afbestråling ,somvilkunne tillade en"udtagning "under
givne betingelser ,erligeledes blevet fastslået .Der erblevet
udviklet flere metoder tilforebyggelse eller behandling af
Mgraft -versus -host M-reaktionen .Fornylig erdergjort fremskridt
iindsamling ogbrug afbloddannende stamceller fra detperifere
blod . •
-Der erligeledes blevet gjort betydelige fremskridt med hensyn til
klarlæggelsen afskader ,der induceres afioniserende stråling i
desoxyribonucleinsyre (DNA).Der ermedheld blevet anvendt fysi­
ske ,kemiske ogbiologiske teknikker tilatundersøge devigtigste
strålings inducerede skader pånucleinsyrer ogderes bestanddele .
Man har fået etbredt kendskab tilplaceringen ogstrukturegenska -
berne ved frie radikaler somreaktive arter ,derbaner vejen til
stabile kemiske ændringer .Disse erblevet analyseret detaljeret
ogharderved givet fingerpeg omændringer ,dererafbetydning ved
biologiske fejlfunktioner .Biologisk levedygtig skade såsom basis -
forandringer ogbrud påunderkæder erblevet godt karakteriseret
iegnede modelsystemer .

-41-
Sene somatiske virkninger afioniserende stråling
Idetnuværende program erder ofret særlig opmærksomhed påsene *
somatiske virkninger efter akut eller kronisk bestråling eller inkor­
poration afradioisotoper .Undersøgelser erkoncentreret ombestrå -
lingsniveauer imedicinsk diagnosticering ogomderadioisotoper ,
derpotentielt erblandt demest skadelige ,såsom plutonium ogde
øvrige akttinider .Epidemiologiske undersøgelser afbestrålede per­
songrupper erafstor praktisk betydning medhenblik påatformule­
rerisikoskøn iradiobiologisk beskyttelse «,
-EULEP harvidereført sin indsats vedrørende enheldig samordning
afforskning påområdet sene somatiske ■virkninger medsærlig vægt
påstandardisering afdeeksperiment ellsforhold idelaborato­
rier ,dererinvolveret iforskningen isenskader ,påkoordine­
ring afplanlægningen afdetilsvarende forskningspro jekter ,hvor­
/
omdersamarbejdes ,pågennemførelsen afspecifikke projekter på
området kræftfremkaldende ogikke-kræftfremkaldende sene virknin­
ger ogpåradiotoksiciteten afinkorporerede radionuklider .Der
blev foretaget indbyrdes sammenligninger idosimetri ,ogderblev
taget deførste skridt tilstandardisering aflaboratoriedyr .
Halvårlige workshops vedrørende strålings indue eredeskaders pato­
logi havde held tilatstandardisere terminogogien ,især for
tumor-klassifikation .Resultaterne offentliggøres iEULEP-patolo -
giatals ,envigtig referencekilde „
-Ligeledes har enforskningsgruppe ,repræsenterende mange fag ,i
EULEP-sammenhæng fortsat sinkoordinerede undersøgelse afvasku -
lære virkningers betydning iudviklingen afBene strålingsskader .
Kvantitative biologiske målinger ihjernebarken viste ,atder
forud for deumiddelbart synlige vaskulære abnormiteter optræder
ensignifikant forøgelse afkar-rigdom .Bisse forandringer stod
ikke iforbindelse mednogen markante ultrastrukturelle forandrin­
ger ogbetragtes derfor som enprimår virkning afstråling .Den
ubetydelige forøgelse afhjernens inahold afdesoxyribonuclein -
syre (DNA )iløbet afsamme periode kunne indikere ,atforøgelsen
afkar-rigdommen erenaktiv proces .

-42-
Etchelaterende stof påvistes atvære effektivt medhensyn til
fjernelse afplutonium fralungen .Toksicitetsundersøgelser har
vist ,atdette ergiftigere endnoget andet kendt stof somDTPA ,
menenenkelt injektion kanvære tilstrækkelig behandling .Betyd­
ningen afdenne forskning er,atdenvilkunne føre tilfjernelsen
afintracellulært plutonium .Clearance afplutoniumnitrat fra
intramuskulære retentionss teder erblevet målt .
Am-241 findes ibestrålet nukleart brændsel .Realistiske niveauer
fortilladelig udsættelse forluftbårent Am-241 kankunansættes ,
hvin clrvr ,ortilntwiMollftø dntn til rftdighod vodrørende dets reten -
tion ogdistribution ikroppen .Am-241 'sopførsel inimænd med
langvarige belastninger efter tilfældig indånding blev undersøgt .
Dette arbejde blev senere udvidet til atomfatte den sammenlip-ne -
OA 1 9~iRlige retention af AmO^ogJPu02ilungerne hosenpatient ,
dervarblevet udsat herfor påetnoget senere tidspunkt .Denne
undersøgelse erafsærlig betydning ,ikke bare afinteresse for
lunge-clearance afPuC >2,menogså fordi detektion af60-keV gamma­
strålerne fraassocieret Am-241 hyppigt bruges tilbestemmelse af
plutoniumaflejringer ilungerne .
Data vedrørende deforskellige trin ,derindgår ifremstillingen
afrøntgenfotos ,ervigtige foroptimeringen afbilledkvaliteten
(dvs .dendiagnostiske værdi ).Sådanne data blev opnået vedspek-
trometri -ogdosimetriundersøgelser afrøntgen-spektre ogved
bestemmelse afdeforskellige billedoptagelsessystemers spektrale
følsomhed .Indflydelsen afforskellige placeringsmæssige ,geome­
triske ogdosismæssige faktorer blev anslået medhenblik påat
mindske risikoen forpatienten .
Enbetydningsfuld beskyttelse mod sene virkninger erblevet påvist
påmus ,derblev behandlet med enblanding afkemiske beskyttel­
sesmidler ogderefter udsat forrøntgen-stråler .Beskyttelsen var
effektiv hovedsagelig modthymolymphoma ,myeoloid leukæmi ,sarcoma ,
glomerulosklerose ogikke-cancrøse lungeskader .
Undersøgelser med etkortlivet alfa-emitterende osteotrop Ra-224
harvist ,atdosisprotraktion vedfraktioneret anvendelse resul­
terer ihøjere forekomst afosteosarkom (stigende itakt medpro-
traktionstiden ogdensamlede dosis ).

-43-
ι
Denhøjeste forekomst afosteosarkom påmere end90$blev iagt­
taget efter enmiddel skeletdosis påialt1080 radover enperiode
på36uger .Andre nylige resultater harvist ,atforekomsten af
knogletumor efter inkorporering afenkortlivet betakilde (Lu-177 )
også kanforøges ,hvis dosis gives ifraktioner over enforlænget
periode snarere end ienenkel tport ion .
Kræftinduceringsprocessen som følge afioniserende stråling bliver
sandsynligvis påvirket afvira .Sammenlignende undersøgelser af
forskellige populationer afVira istrålingsinduceret leukæmi
blev udført ,ogto^arter spelenotrope vira erblevet isoleret og
karakteriseret påfysisk-kemisk grundlag ogidentificeret som
endogene murine vira .Efter inkorporering afRNA-vira afC-typen
påmus erenforbigående ekspression afRNA-vira afC-typen blevet
ι
observeret iskelettet umiddelbart efter påbegyndelse afbestrå­
ling ogenanden type virus ekspression under tidsforløbet for .
tumorudvikling (11-12 måneder efter bestråling ).
Synergistiske virkninger mellem stråling ogandre miljøfaktorer
måtages ibetragtning vedrisikovurdering ,fordi dekanpåvirke
debiologiske strålings virkninger .Der erderfor fornylig ind­
ledt forskning vedrørende synergistiske virkninger .
Envirkning kananføres som eksempels udviklingen afstrålings -
induceret osteosarkom synes atblive accellereret ved anvendelse
iløbet aflatensperioden forcyclophosphamid ,etbredt anvendt
antimitotisk stof .
Epidemiologiske undersøgelser vedrørende patienter der erblevet
behandlet medThoratrast eller Ra-224 erigang .Foreløbige re­
sultater blev opnået medhensyn tilrisikokoefficienter forRa-224 .
Yderligere statistisk analyse vilstadig være nødvendig ,nåralle
data erblevet indsamlet .

-44-
Genetiske virkninger afioniserende stråling
Dertages idenne sektor væsentligst sigte påendybtgående analyse
afdemekanismer ,somstyrer udviklingen afinducerede genetiske
skader ,ibestrålede celler ogpåatfastlægge metoder tilatbedømme
arten oghyppigheden afcytogenetisk beskadigelse hoseksponerede
individer .
-Forskning vedrørende følsomhed oggenopbygning hoseksperimental -
arter ,ogisær bakterier ,gærogtetrahymena ,har ividt omfang
bidraget tilvorforståelse afdemeget komplicerede måder ,hvorpå
denbestrålede celle overvinder sinbeskadigelse .Mange afde
enzym -ogreguleringsprocesser ,somindgår igenopbygningen ,og
bl.a ."S.O.S. "inducering (etnødsyndrom somaktiverer enkom­
pleks stofskifteproces somreaktion påikke helede DNA-beskadi -
gel-ser ,ogsomsandsynligvis indgår både imutagenes eogimalign
omdannelse afpattedyrceller )erblevet identificeret ogdevig­
tigste veje formutagenese rekonstrueret .
-Pågrundlag afresultater ogfingerpeg ,som eropnået fraforsk­
ning vedrørende mikroorganismer ,erdermedheld udviklet forskel­
lige biokemiske teknikker ,gen-lokaliseringsmetoder ,screenings -
prøver ogprocedurer for prænatal diagnose med det formål at
opdage ognærmere fastslå mangler vedDNAreparation hosmennesker
ogderved fastlægge enmoderne molekylær fremgangsmåde ibeskyt­
telse afmennesker imod stråling .Blandt mange vigtige resultater
muliggjorde detudførte arbejde isolering ogkarakterisering af
deførste mutante menneskeceller ,sombliver påvirket ipost-re -
plikationsreparation ogbidrog tilafsløringen afdenførste
menneskelige celleart ,der erabnormt følsom over forioniserende
stråling .Forskellige forhold afstrålingsfølsomhed tiludveksling
afsøster-chromatider ,mutagenese ogprædisposition tilkræft blev
fastslået forvisse arter medmangelfuld reparation ;medhensyn
tillidelsen xeroderma pigmentosum blev der opdaget syv forskellige
i'ormor vadhjælp afsupplerende analyser .Fraforskning ,derud­
førtes påaber ,nåedes denkonklusion ,atendosis på850rad
alvorligt påvirker primatets æggestok ,ogderblev opnået vidnes­
byrd ,somantyder tilstedeværelsen afinducerbare reparationssyste -
mersvarende tilden S.0.S,-reparationsmekanisme ,somfindes hos
bakterier .

-45-
e
arPåområdet radiocytogenetik erdergjort fremskridt med
tilforståelse afdemekanismer ,hvorved ioniserende
fremkalder kromosomafvigelser ogafdosis/virkning-forb ^11^
hængighed afstrålingskvalitet ogforskellige sæt'ekaV^8^
betingelser .Derergennem enanalyse afmutationsforekomT telle
13X-kromosomsteder hosdrosophila opnået vidnesbyrd Ster
proportionalitet mellem spontane oginducerede mutationsrat "^ 1.
Dosis/reaktions-forholdet efter røntgenbestråling erfaatsir *
medhensyn tiluregelmæssigheder ifordelingen af ,
..,. . , aikønskromosomer
ibakterie celler hospattedyr .Resultatrige fremgangsmåder i
lysen afstrålingsvirkninger påhuman meiose blevgennemf
toforskellige retninger vedudvikling afdyrknings te 1
vedtredimensionale rekonstruktioner afmenneskelige kerner **
fraelektronmikrografer . ,

46-
Vurdering afstrålingsrisici
Opfattelsen ogvurderingen af"strålingsrisikoen "harudviklet sig
iensådan grad ,atdeterblevet nødvendigt atanalysere alle dens
aspekter grundigt .Dererindledt arbejde idenne retning under det
nuværende program meddenhensigt atbestemme deoptimale betingel­
serforgennemførelse afatomenergi .Derblev derfor påbegyndt forsk­
ning vedrørende deøkonomiske ogsociale følger afbestråling ,ved­
rørende bedømmelsen afradiologisk skade ,dvs .desamlede skadelige
virkninger forenbefolkning ,somvilkunne følge afradiologisk
eksponering ,ogvedrørende bedømmelsen afdeindividuelle ogkollek­
tive doser medhensyn tilnormale udslip frakernekraftanlæg ogi
tilfælde afuheld .
-Manråder nuover værdier vedrørende visse parametre ,derskal
anvendes tilbedømmelsen afdenkollektive dosis .Der erisær ud­
viklet enmodel forlangdistance spredning iatmosfæren (MESOS -
model ),somgørdetmuligt atvurdere denatmosfæriske kontamine -.
ring påmellemlange afstande pågrundlag afgasformige udslip .
Herudover erderfuldført kortlægning afdengeografiske fordeling
afbefolkningen idenimedlemslande ,somerbaseret påetpro­
gram ,dergiver data vedrørende befolknings fordel ingen forneten -
heder på10x10km.Detbørbemærkes ,atdette arbejde ,som
blev udført meddetsigte atfåetnøjagtigt begreb omdenkollek­
tive dosis ,somdeneuropæiske befolkning modtager ,også kanan­
vendes tilmange andre formål .Endvidere erder iFrankrig opstil­
let enmodel afspredningen afkontaminerede varer medhensyn til
marine produkter forbundet meddistributions -ogmarkedsførings -
nettet .Denkananvendes pådeøvrige fællesskabslande .
!
-Medhensyn tilforsøgene påatbedømme denradiologiske skade
befinder enlang række undersøgelser ,både bibliografiske og .
eksperimentelle ,sigpåetmeget fremskredent stadium ;derdukker
imidlertid ennytankegang opafdeepidemiologiske undersøgelser
vedrørende individer ,der erblevet bestrålet ,enten somled i
lægebehandling eller som følge afderes erhvervsmæssige beskæf­
tigelse .Isidstnævnte tilfælde erder blevet indledt enforunder­
søgelse afudarbejdelsen afeteuropæisk bestrålingsregister for
arbejdstagere ,dererdirekte tilknyttet opgaver ,hvor deudsæt­
tes forbestråling ,
-Medhensyn tilanvendelsen afmetoder tilvurdering afdeøkono­
miske ogsociale følger afbestråling erforskning blevet rettet

-47-
imod bestemmelse afniveauer ,derer"sålave somrimeligt opnåe­
lig"(ALARA ).Der erblevet udarbejdet etregister over forskel­
lige metoder ,hvorved strålingsbeskyttelse kanoptimeres påen
sådan måde ,atderes respektive fordele ogulemper klart frem­
hæves .Først ogfremmest blev multikriteriemetoden anvendt pået
udvalgt emne (brændsels cyklus foret -program på1001-GWe PWR-
reaktorer );denne metode ,somkræver envisvægtning irelation
til deforskellige kriterier tpåbasis afhvilke den ertiltænkt
atskulle vurdere valgmulighederne ,fremhæver foranderligheden i
valget afmuligheder (medandre ord "ALARA "niveauerne )påbag­
grund afdeprioriteter ,som erfremsat afbeslutningstagerne .
: ) '
!
•* .
H * *
Dette udvalg afresultater fraløbende projekter iprogrammet for
strålingsbeskyttelse 'viser klart ,atderpåadskillige områder er
opnået afgørende resultater ,der istor udstrækning allerede eraf
betydning medhensyn tilpraktisk anvendelse .Samtidig sesdet ,at
der ermange foreløbige resultater ,derkræver yderligere intensivt
arbejde ;det ernetop disse ,der idekommende måneder ogårvil
være afbetydelig værdi .Endelafprogrammet erpåetlangsigtet
grundlag ,ogresultater kan først ventes iennoget fjernere frem­
tid .Detforudses ,atdette arbejde især viltilvejebringe data
vedrørende strålings virkninger aflave ogmeget lave doser ,som er
etmeget vigtigt strålingsbeskyttelsesproblem .
Sluttelig børdetnævnes ,atresultaterne afforskning påområdet
strålingsbeskyttelse ofte harvirkninger ,derudstrækker sig til
andre beslægtede områder .Eksemplet knoglemarvs transplantation er
typisk for denære forbindelser mellem strålingsbeskyttelse og
lægebehandling .Denne komplicerede metode ,der erudviklet til
behandling afalvorlige strålingsuheld ,forsøges fortiden anvendt
tilklinisk behandling afleukæmi .

48- TILLÆG II
FORSLAG -TILRÅDETS AFGØRELSE OMFASTLÆGGELSE AFETFEMÅRIGT FORSK­
NINGS -OGUNDERVISNINGSPROGRAM (1980-1 984 )FORDETEUROPÆISKE ATOM­
ENERGIFÆLLESSKAB INDEN FOR BIOLOGI OGSUNDHEDSBESKYTTELSE (PROGRAM
STRÅLINGSBESKYTTELSE )
Rådet forDeeuropæiske Fællesskaber har -
■under henvisning tiltraktaten omoprettelse afDeteuropæiske
Atomenergifællesskab ,særlig artikel 7, •
under henvisning tilforslag fraKommissionen ,forelagt efter høring
afDetvidenskabelige ogtekniske Udvalg ,
under henvisning tiludtalelse fraEuropa-Parlamentet ,
under henvisning tiludtalelse fraDetøkonomiske ogsociale Udvalg ,
og" ,
udfrafølgende betragtninger :
Det eriFællesskabets interesse atsupplere ,øgeoguddybe den
viden ,somernødvendig tilenobjektiv vurdering afvirkning og
risiko 'ved ioniserende stråling ,medhenblik påatsikre entilstrække­
ligbeskyttelse afmennesker ogmiljø ;
"videnskabeligt samarbejde ,udveksling afinformationer ogmobilitet
foreller udveksling afvidenskabsmænd påfællesskabsplan eraf
stor betydning forstrålingsbeskyttelse ?
tilgangen afnyviden ,nytænkning vedrørende strålingsbeskyttelse samt behovet
forenbedre styring gørdetnødvendigt ■aterstatte detnuværende programm
■1976-1980 mecjetnytprogram 1980-1984 ,således at1980 bliver etfælles årfor
detoprogrammer ;Rådets afgørelse 76/309/EURATOM børderfor ophæves (1);
denforskning ;,som ergenstand fordenne afgørelse ,udgør etpassen­
demiddel tilatfortsætte aktionen ,ogdet erderfor afalmen inte­
resse atvedtage etflerårigt program påområdet strålingsbeskyttel -
(1)EFTnr.L74af20.3„1976 ,s.32.

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE : . '~ '
Artikel 1
Etforsknings -ogundervisningsprogram inden forstrålingsbeskyt­
telse ,sombeskrevet ibilaget ,fastlægges forenperiode affem
årfra 1.januar 1980 .
Artikel 2 • -
Detsamlede beløb ,derernødvendigt forprogrammets varighed
anslås til68,2mioERE,somdefineret iartikel 10ifinansfor d
ningen af21.december1977,ogpersonaletildelingen anslås til64
ansatte .Disse tal erkunvejledende .
Artikel 3
Afgørelse 76/309/EURAT0M ophæves medvirkning fraden1.januar 1980
Udfærdiget iBruxelles - JPåEådets Te
f '
■i ' <. ■.
Formand

50-
BILAG
STRÅLINGS BESKYTTELSESPROGRAM
(indirekte aktion )
Målet med progx'Eintfnet er*gennem eneuropseisk samartoejds indsats a.t
forøge vorviden omstrålingsbeskyttelse påensådan måde ,atsær­
lige problemer ogkompetence ,somfindes iEuropa ,-tages ibetragt­
ning .Detskal give tilstrækkelig forståelse afogkontrol over de
strålingsrisici ,somforekommer ,medtomålforøjes _
forbedring afvidenskabelig ogteknisk viden medhenblik påajour­
føring afdegrundlæggende normer tilbeskyttelse afarbejdstage­
reogbefolkningen moddefarer ,somerforbundet medioniserende
stralxngî
vurdering afdebiologiske ogøkologiske konsekvenser afnukleare
aktiviteter ogafanvendelsen afkerneenergi ogioniserende strå­
ling foratsikre tilstrækkelig beskyttelse afmenneske ogmiljø ,
nårsomhelst derellers vilkunne påføres disse uacceptabel skade .
Programmet består aiseks hovedområder ,nemligs
-strålingsdosimetri ogfortolkning deraf ,
-radionukliders opførsel imiljøet samt kontrol afdisse ,
-ioniserende strålings somatiske virkninger påkort sigt ,
-ioniserende strålings somatiske virkninger pålang sigt ,
-genetiske virkninger afioniserende stråling ,
-vurdering afstrålingsrisici .
Disse aktiviteter gennemføres hovedsagelig vedhjælp afforsknings -
kontrakter ogforendels vedkommende afKommissionens biologigrupp
pådetfælles Forskningscenters anlæg iIspra .

-51-
TILLÆG TTT
Udtalelse fraDetrådgivende udvalg forProgramforvalt -
ning »Strålingsbeskyttelse "omKommissionens forslag til
etforsknings -ogundervisnings program (I98O-I984 )for
Deteuropæiske Atomenergifællesskab inden forbiologi osundhedsbeskyttelse (Program strålingsbeskyttelse } g
Pamøderne den17.oktober 1978og13.-14 .november 1978foretog
Detrådgivende udvalg forProgramforvaltning "Strålingsbeskyttelse "
endetaljeret gennemgang afKommissionens forslag tiletf
ogundervisningsprogram (1980-1984)forDeteuropæiske Atominerti 63'
fællesskab inden forbiologi ogsundhedsbeskyttelse (strålingsbe
skytteise ),særlig afdeforholdsregler ,derertaget tilatsikre
koordinering mellem nationale aktiviteter ogFællesskabets aktivi­teter pådette område . ""
. . /
Udvalget udtalte .enstemmigt ,atdeteriFællesskabets interesse
atsupplere ,øgeoguddybe denviden ,somernødvendig tilenob
jektiv vurdering afvirkning ogrisiko vedioniserende stråling "
foratkunne garantere entilstrækkelig beskyttelse afmenneske oemiljø . ■ s
Udvalget varenigt i,atdetvidenskabelige indhold iforslaget er
baseret påenvelfunderet vurdering afFællesskabets nuværende og
kommende forskningsbehov medhensyn tilstrålingsbeskyttelse .
Udvalget foreslog enstemmigt atgcdkende etfornyet flerårigt
program somenpassende mådetilatgennemføre forskning istrålings
beskyttelse .
U.W. HARMAN
Formand for
Detrécjivende Udvalg forProgramforvaltning

-52-TILLAEG IV
Udtalelse fra
Detvidenskabelige ogtekniske Udvalg
af19.januar1979vedrørende
Forslag om"BIOLOGI-SUNDH^TIRTO^KYTTELSE .
program"Strålingsbeskyttelse "forI98O-84"
Detvidenskabelige ogtekniskeUdvalgharpåsitmødeden19.januar1979
undersøgt udkasttilforslag om"Forsknings-oguddannelsesprogram (198O-84)
forDeteuropæiske Atomenergifællesskab påområdetbiologi-sundhedsbeskyt -
telse(program"Strålingsbeskyttelse ")",somskalforelægges RådetafKom­
missionen .
VTQkantiltrædedetsynspunkt ,somCCMGPalleredeharfremsat,nemligat
"deteriFællesskabets interesseatsupplere ,øgeoguddybedenviden,som
ernødvendigtilenobjektiv vurdering afvirkning ogrisikovedioniserende
strålingforatkunnegarantere entilstrækkelig beskyttelse afmenneske og
miljø".
VTUharligeledes bemærketsig,atdevidenskabelige ogtekniske informatio­
ner,somfremkommer afdetteprogram,vilydeenvæsentlig støttetilajour­
føringafdegrundlæggende normerforstrålingsbeskyttelse .
VTUstøtter,bådeafvidenskabelige ogorganisationsmæssige grunde,meget
stærktKommissionens forslag omatgennemføre etoverlappende programog
skaludtalesigforforslaget«

FINANSI ERINGSOVERSI GT
BIOLOGI -SUNDHEDSBESKYTTELSE
STRÅLIN GSBESKY TTELSESPROGRAM
BUDGETPOST :
-Post ! 3352
-Titel : Bidlogi -Sundhedsbeskyttelse ,strålingsbeskyttelse
1.1 .AKTION :
Biologi -Sundhedsbeskyttelse
Strålingsbeskyttelse
5
RETSGRUNDLâGî
-Artikel 7itraktaten omoprettelsé afDeteuropæiske Atomenergifælles­skab ogbilag 1hertil
-Rådets afgørelse af..........
'BESKRIVELSE APAKTIONEN :
3.1 .Beslcrivelse :
Fortsættelse afetkoordineret forskningsprogram vedrørende strår -
lingsbeskyttelse ,somisærgennemføres viakontrakter médomkostningdeling . 6
'3*2 . •Målsætning : ' ' '• ' . '
Undersøgelse ogvurdering afrisici iforbindelse medioniserende
stråling ,medtohovedmål :
-forbedring afvidenskabelig ogteknisk viden medhenblik påen
ajourføring afdegrundlæggende normer tilbeskyttelse afbefolk­
ningens ogarbejdstagernes sundhed moddefarer ,somerforbundetmedioniserende strålingj
–vurdering afdebiologiske ogøkologiske konsekvenser afnukleare
aktiviteter oganvendelsen afkerneenergi ogioniserende stråling
medhenblik påatmuliggøre enpassende beskyttelse afmennesket
ogmiljøet ,hv'>r disse udsættes foruacceptable risici .
BEGRUNDELSE FOR AKTTOOT :
Denne målsætning liggei pålinje medpolitiken påtreområder ,hvisbe­tydning idag erindi siutabel :
-socialpolitik
-miljøpolitik
-energipolitik .
AKTIOHMS FINANSIELLE riKKNINGER PORUDGIKIRNE (herunder personaleud­
gifter samt administrnive ogtekniske dril -sudgifter )

5.1.Santic.Vioo.nkostni .n/reri'orheledetplojnla/rtotidsrumi
143210000ERE
5.2.Panarioieririrsandol s
–Failloafiicaheto bud^ot 6S210000ERE
*-national© "budgetter „_75000000ERE
–andreRektorer pånationalt plan
5.3.FLE3ARIG TIDSPLAN
5.3.1.1.FORPLEGTELSKSBEVI I&ING5H
1980
foregûende
progroiîi1980
riuvkrende
prograra1981 1982 1983 1984,1985
Personale 3503000 I3797000402500042670004526000
Administrås-
tiveog
tekniske
driftsud-j
gifter 579000 615000650000689000731000
Kontrakt er(58/18000,)
(1)15000000
(2)1600000050000002900000
Ialt 4162000
+584^000ρ0000002041200096750007856000ta257000
10010000 •=58200000 d
5.3.1.2.BSTALTÏÏGSB3VT LLINGER
1980
forenende
program1980
nuvsrende
program1981 1982 1983 1984 1985
Personale 3583000 37970004025000j4267000:4526000
Adiriinistra
tiveog
tekniske
driftsud-j
gifter1 j
1
579000 615000650000689000731000
Kontrakt er4100000 6900000
(1756000)
(3)91500009750000104000002700000
Ialt 8262000 11312000
1(411382500014706000156570002700000
/
138200000
l)Beløbetpå5848000svarertilFællesskabets finansieringsandel fordekon­
trakteri1980,someromfattetaftidligere indgåedeforpligtelser ,somendnu
ikkeerkommettiludbetaling ,samtresterende forpligtelsesbevillinger fradet
foregående program.

-2a-
2)Forpligtelsesbevillingerne på15000000gørdetmuligti1980atudar­
bejde,indgåogundertegne kontrakter ,sompåbegyndes senestden1.1.1981.
3)I)erertaleombetalingsbevillinger fradetforegående program.
4)11312000betalingsbevillinger fordetnyeprogram
+17^6000betalingsbevillinger fradetforegående program
13068000
+)Dækkesmedhenholdsvis 4045000EREfrabevillinger fradetforegående
program,somendnuikkeeropførtpåbudgettet ,ogmed117000EREfra
resterende forpligtelsesbevillinger .
»

-3-
5.3*2 »Bere /minfrs
Ioverslaget over omkostningerne forårene 1981 -1984 erdersom
arbejdsgrundlag anvendt enstigningstakt på6f0.
a)Personaleudgi fter*
Behovene er "beregnet pågrundlag afetpersonale på64ansatte
tildette program * 41ansatte ikategori A
12ansatte ikategori B
10ansatte ikategori C
1ansat ikategori D.
Detsamlede personale på64ansatte samt fordelingen pådefor­
skellige kategorier svarer tilpersonalesituationen påbud­
gettet for 1979 .
b)Administrative og/eller tekniske driftsudgifter t
DLsse dækker udgifterne iforbindelse medtjenesterejser ogtil­
rettelæggelse afmøder ,tekniske driftsudgifter forbiologi -
gruppen iIspra samt anvendelsen afvidenskabelig ogteknisk
bistand fraPTC' sanlæg iIspra .
c)Kontraktudgifter :
Daemnets artogkontrahenternes kvalifikationer varierer ,kan
derikke opstilles enensartet beregningsform .Manhardogan­
vendt etgennemsnitligt bidrag på40$frakontrahenternes side
tildesamlede udgifter Bomgrundlag foroverslaget .Under alle
omstændigheder vilDetrådgivende udvalg forProgramforvaltning
blive rådspurgt iforbindelse meddenendelige fastsættelse af
fællesskabsbidragene .
6.FINANSIELLE VIRKNINGER FOR PERSONALEUDGIFTER 00LØBENDE DRIFTSUDGIFTER :
(sepunkt 5ovenfor )
(
7.FINANSIERING AFUDGIFTERNE :
-Bevillinger ,somopføres pådefremtidige budgetter .
1
8.EVENTUELLE VIRKNINGER FOR RESSOURCERNE :
–Skat tilFællesskaberne påtjenestemændenes lønninger
Tjenestemændenes bidrag tilpensionsordningen «
9.K0NTR0L0RDNING : , ,
-Videnskabelig kontrol fraudvalget tilforvaltning afsammenslutninger ,
Detrådgivende udvalg forProgramforvaltning (CCMGP )ogdekompetente
tjenestemænd iGDXII .
-Administrativ kontrol fraGDforfinanskontrol forsåvidt angår
gennemførelse afbudgettet samt udgifternes regelmæssighed og
1! _
'i »•««• .*_ â_ Il l nT\VTToverensstemmelse ogfratjenestegrenen "Kontrakter "under GDXII .