Europa-Kommissionen lancerede Eures i 1994 som et netværk af arbejdsformidlinger og tilknyttede organisationer. Eures er i dag et netværk bestående af 219 medlemmer og partnere i EU- og EFTA-medlemsstaterne, som har forpligtet sig til at fremme fair arbejdskraftmobilitet. Alle offentlige arbejdsformidlinger er medlemmer af netværket.

-For at færdiggøre den retlige ramme for Eures var det nødvendigt at vedtage seks gennemførelsesretsakter. De blev vedtaget i 2017 og 2018. Endvidere trådte Euresmedlemmernes levering af CV'er og ledige stillinger i kraft den 13. maj 2018, og den harmoniserede klassificering, der muliggør automatisk matchning (ESCO), vil træde i kraft efter fristen for denne evaluering.

-Den harmoniserede planlægning og resultatmåling på tværs af Euresnettet har været i brug siden 2018 i alle Eureslande. Aktiviteterne planlægges og overvåges ved hjælp af et fælles redskab, der giver et årligt overblik over nettets planlagte og gennemførte aktiviteter på nationalt plan. Eures' samlede resultater måles ved hjælp af et harmoniseret system, der blev indført i 2018. Til dato er det imidlertid ikke alle Eureslande, der leverer alle rapporteringsdata af en passende kvalitet.

-Den gennemsigtige udveksling af ledige stillinger og CV'er mellem nationale databaser og Euresportalen er endnu ikke afsluttet: Alle Eureslande har oprettet et system til overførsel af ledige stillinger, men syv medlemsstater overfører endnu ikke CV'er via den fælles koordinerede kanal .

-Udvidelsen af nettet skrider frem i langsomt tempo. Alle Eureslande har oprettet eller påbegyndt forberedelsen af et godkendelsessystem, men ved udgangen af 2020 har kun halvdelen af dem rapporteret at have optaget nye medlemmer og partnere.

Eures-forordning (EU) nr. 2016/589 har siden 2016 udgjort den retlige ramme for netværket. De vigtigste ændringer, der indføres med forordningen, er: større gennemsigtighed i de leverede net og tjenester bedre matchning mellem efterspørgslen efter og udbuddet af arbejdskraft gennem en stigning i antallet af tilbudte ledige stillinger og CV'er på Euresportalen udvidelsen af nettet gennem godkendelse af nye Euresmedlemmer og -partnere, navnlig adgang for private arbejdsformidlinger udvikling af minimumsstandarder for levering af støttetjenester.

Eures tilbyder information og hjælper hver dag jobsøgende og arbejdsgivere i hele Europa via sit netværk af mere end 1 000 vejledere. Eures-tjenester leveres også online via Euresportalen. Ud over disse generelle tjenester til alle jobsøgende og arbejdsgivere tilbyder Eures målrettet støtte til specifikke grupper (f.eks. unge jobsøgende, langtidsledige) eller områder (grænseoverskridende regioner).

2.1Relevans

Euresværktøjerne og -tjenesterne anses generelt for at være relevante i forhold til at imødekomme behovene for arbejdskraftmobilitet i EU, om end i forskelligt omfang. Støtten til jobsøgende og arbejdsgivere er generelt velegnet til at imødegå hindringer for arbejdskraftens mobilitet i EU, f.eks. mangel på gennemsigtige oplysninger og administrative hindringer. Håndtering af sprogbarrierer, fremme af anerkendelse af kvalifikationer eller bistand efter rekruttering er tjenester, der ikke er udbredte i hele nettet, og derfor anses Euresstøtten for at være mindre relevant på disse områder. Euresportalen anses for at være relevant for at afhjælpe manglende information og give adgang til en stor pulje af ledige stillinger og CV'er og dermed imødegå de vanskeligheder, som arbejdsgivere står over for med hensyn til at finde profiler med relevante færdigheder.

Med forordningen gøres Eures til en offentlig tjeneste, der er tilgængelig for alle arbejdstagere og arbejdsgivere i EU uden undtagelser, og derved forhindres "creaming"- og "parking"-effekter (dvs. "cherry-picking"), mens private platforme for ansættelse og matchning på sociale medier hovedsagelig henvender sig til kvalificerede kunder, der betaler for deres tjenester, taler flydende engelsk og på egen hånd kan håndtere flytte- og administrative procedurer uden personlig vejledning.

Hvor meget Eures rent faktisk vil blive brugt, afhænger af, hvilke personer der ønsker at udøve deres ret til fri bevægelighed. Evalueringen viser, at Eures i vid udstrækning imødekommer behovene hos arbejdsgivere og jobsøgende, der står over for hindringer for arbejdskraftens mobilitet i EU, navnlig i grænseoverskridende regioner, samt yngre jobsøgende eller jobsøgende med højere kvalifikationer. Den seneste udvikling gør tilbagevendende arbejdstagere og sæsonarbejdere til stadig mere relevante grupper, hvis behov bør undersøges nærmere af Eures. Den brede vifte af Euresværktøjer og -tjenester har vist sig at være tilstrækkelig fleksibel til at imødekomme de forskellige og hurtigt skiftende behov på det europæiske arbejdsmarked. Det svarer også godt til de offentlige arbejdsformidlingers eksistensberettigelse, som til enhver tid er ansvarlige for at gennemføre aktive arbejdsmarkedspolitikker og levere arbejdsformidlingstjenester i offentlighedens interesse.

Overordnet set har det reformerede Euresnet været i stand til at tilpasse sig ændringer i gennemførelsessituationen (dvs. tendenser inden for arbejdskraftmobilitet, teknologiske fremskridt, covid-19-afbrydelser), om end afhængigt af nationale strategier og prioriteter. Der er tre centrale mekanismer, der udgør en platform for Eureslandene til at identificere ændringer i en gennemførelsessammenhæng: udveksling af oplysninger deltagelse og drøftelser i Eureskoordineringsgruppens møder og den harmoniserede programmering. Disse mekanismer har imidlertid hidtil ikke sikret, at nettet håndterer de konstaterede ændringer på en koordineret måde. Eksempelvis tilpasser kun halvdelen af landene tjenester og aktiviteter ud fra en grundig vurdering af arbejdsmarkedsforholdene. I et andet tilfælde, hvor rekrutteringsarrangementer som f.eks. European Online Job Days fortsatte med at blive gennemført på trods af forstyrrelserne som følge af covid-19-pandemien, måtte Euresstøttetjenesterne i nogle lande afbrydes på grund af omfordeling af ressourcer, der skyldtes ændringer i de nationale prioriteter, hvilket igen påvirkede adgangen til nettet som helhed.

2.2Virkningsfuldhed

De Eures-tjenester, der er defineret i forordningen og leveres via portalen, vejledere og mobilitetsordninger, sikrer jobformidling inden for EU og fremmer fair arbejdsvilkår og større bevidsthed om mulighederne for arbejdskraftmobilitet i EU. Eksempelvis steg antallet af verificerede jobformidlinger som følge af Euresintervention fra 28 934 i 2016 til 76 210 i 2019, mens det reelle tal ud fra et forsigtigt skøn ligger højere for 2019, med 83 360 jobformidlinger. Eures bidrager med formidling af ca. 10 % af de grænseoverskridende ledige stillinger, hvilket svarer til de offentlige arbejdsformidlingers (OAF) andel nationalt. Men det forhold, at udvidelsen af nettet, udvekslingen af CV'er og den automatiske matchning endnu ikke er gennemført fuldt ud, reducerer dets effektivitet generelt.

Nettet synes samlet set at være mere virkningsfuldt end de nationale bidrag tilsammen, fordi den indbyrdes afhængighed mellem de nationale arbejdsmarkeder gør Eures' succes i de enkelte lande afhængig af støtte fra Eures i andre lande. Der er ingen dokumentation for, at Eures er mere virkningsfuld i bestemte lande set over en periode. Evalueringen konkluderer heller ikke, at en undergruppe af tjenesterne er mest virkningsfuld, men foreslår, at den nuværende strategi med at tilbyde en bred portefølje bevares for at imødekomme arbejdsmarkedets skiftende behov.

De støttetjenester, der leveres af Euresvejledere, vurderes generelt som værende af høj værdi og af god kvalitet og fører til holdbare resultater, da de er skræddersyet til den enkeltes behov. Tilfredsheden blandt jobsøgende (70 %) og arbejdsgivere (84 %) er sammenlignelig med de offentlige arbejdsformidlingers. Der er imidlertid forskelle i kvaliteten af de leverede tjenester på tværs af nettet, hvilket kan forklares ved forskelle i de ressourcer, der er til rådighed på nationalt plan. Nationale forskelle i lovgivningen betyder også, at praktikophold og lærlingeuddannelser ikke ligger inden for OAF's anvendelsesområde i nogle lande, hvilket begrænser Eures' muligheder for at tilbyde yngre arbejdstagere beskæftigelsesmuligheder.

Eures' mobilitetsordninger og grænseoverskridende partnerskaber supplerer Euresstøttetjenesterne ved at støtte udvalgte målgrupper.

Euresportalen øger adgangen til ledige stillinger og CV'er, og dens virkningsfuldhed forventes at stige yderligere, når der er indført en fuldt automatiseret matchning. Desuden ligger ikke alle ledige stillinger endnu på portalen.

Eures' organisationsstruktur som defineret i forordningen, der udvider nettet og integrerer Eurestjenester i OAF, er i vid udstrækning egnet til effektivt at støtte arbejdskraftens mobilitet inden for EU. Godkendelsen af yderligere medlemmer og partnere giver mulighed for yderligere udveksling af viden og levering af tjenesteydelser til flere kunder. Omfanget af tjenester, der leveres af de forskellige medlemmer og partnere, afhænger imidlertid af deres individuelle interesser, hvilket kan gå ud over kvaliteten af tjenesterne i hele nettet. Integration af Eurestjenester i de offentlige arbejdsformidlinger øger kvaliteten af Eurestjenester, men gør samtidig Eures mindre synlig.

Eures er ikke synligt nok blandt deltagerne på arbejdsmarkedet, hvilket gør det mindre virkningsfuldt. Her synes arbejdsgivere at have mindre kendskab til Eures end jobsøgende. Nylige kommunikations- og pr-aktiviteter har skabt øget opmærksomhed om Eures, men virkningerne heraf blev hæmmet af ressourcebegrænsninger, begrænset samarbejde mellem interessenter og mangel på en fælles strategi for fremme af nettet.

2.3Effektivitet

De tilgængelige oplysninger tyder på, at Eures' omkostningseffektivitet er steget siden indførelsen af Euresforordningen, hvilket fremgår af følgende tabel:

Eures' resultatindikator 2016 2019 Nettobesparelse Omkostninger pr. opnået jobformidling 473,53 288,10 185,42 Omkostninger pr. individuel kontakt 13,60 11,88 1,71 Omkostninger pr. ledig stilling overført til portalen 2,74 1,24 1,50

Benchmarking af Eures med offentlige arbejdsformidlingers aktiviteter har vist, at omkostningerne ved Eures kan tolkes som en lille ekstraudgift til OAF's omkostninger, og udvider på en omkostningseffektiv måde omfanget af aktiviteterne fra nationale til grænseoverskridende jobformidlinger. Eures' effektivitet synes i højere grad at afhænge af virkningen af nettet end af nationale aspekter.

Selv om de nationale koordinatorer anser investeringen i den fælles koordinerede kanal og Euresportalen for at være passende, er fordelene ikke slået helt igennem endnu. Dette understreges af, at landene i øjeblikket ikke overfører alle ledige stillinger via kanalen. Der forventes betydelige effektivitetsgevinster, når den automatiske matchning mellem ledige stillinger og jobsøgendes profiler er gennemført fuldt ud, hvilket vil ske, når medlemsstaterne har integreret den europæiske klassifikation af færdigheder, kompetencer, kvalifikationer og erhverv (ESCO).