fip., 
m KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 25.02.1997 
KOM(97) 48 endelig udg. 
Hi I 
- ,5* ! 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
If" ! " 
A tø f 
•Il « 
ifcf 
Mi, 
|5 
S; 
V tal " ' I. OM DE FORANSTALTNINGER, DER ER TRUFFET TIL OPFØLGNING 
AF BEMÆRKNINGERNE I DE PARLAMENTSBESLUTNINGER, DER 
LEDSAGER AFGØRELSERNE OM 
• DECHARGE FOR DET ALMINDELIGE BUDGET SAMT EKSFs OG 
FEACVTS BUDGETTER 
• RAPPORTEN OM DECHARGE FOR CEDEFOP 
II. OM OPFØLGNING AF DE BEMÆRKNINGER, DER ER INDEHOLDT I 
RÅDETS HENSTILLING OM DECHARGE 
FOR REGNSKABSÅRET 1994 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
Side 
I. EUROPA-PARLAMENTET 
1. BESLUTNING MED DE BEMÆRKNINGER DER INDGÅR 
I AFGØRELSEN OM DECHARGE TIL KOMMISSIONEN FOR 
GENNEMFØRELSEN AF EU'S ALMINDELIGE BUDGET FOR 
REGNSKABSÅRET 1994 5 
. GENERELT 5 
. REVISIONSERKLÆRINGEN (DAS) 5 
. INDTÆGTER 25 
. UDGIFTER 27 
2. BESLUTNING OM REVISIONSRETTENS BERETNING 
OM EKSF'SÅRSREGNSKAB PR. 31. DECEMBER 1994 OG 
OM REVISIONSRETTENS BERETNING OM EKSF'S 
REGNSKABSFORVALTNING OG ØKONOMISKE 
FORVALTNING 58 
3. AFGØRELSE OM MEDDELELSE AF DECHARGE TIL 
BESTYRELSEN FOR DET EUROPÆISKE INSTITUT TIL 
FORBEDRING AF LEVE- OG ARBEJDSVILKÅRENE (DUBLIN) 
FOR GENNEMFØRELSEN AF DETS BUDGET FOR 
REGNSKABSÅRET 1994 63 
4. BESLUTNING OM UNDERRETNING AF BESTYRELSEN 
FOR DET EUROPÆISKE CENTER FOR UDVIKLING AF 
ERHVERVSUDDANNELSE OM GRUNDENE TEL, AT DER 
PÅ NUVÆRENDE TIDSPUNKT IKKE KAN GIVES DECHARGE 
FOR GENNEMFØRELSEN AF DETS BUDGET FOR 
REGNSKABSÅRET 1994 67 
II. RÅDET 
1) OPFØLGNING AF DE BEMÆRKNINGER, DER LEDSAGER 
RÅDETS HENSTILLING OM MEDDELELSE AF DECHARGE 
FOR REGNSKABSÅRET 1994 69 
. KAPITEL 1: INDTÆGTER 70 
. KAPITEL 2-13: UDGIFTER 73 
2) RELEVANTE SÆRBERETNINGER 92 
3) OPFØLGNING AF DE BEMÆRKNINGER, DER LEDSAGER 
RÅDETS HENSTILLING AF 11. MARTS 1996 OM DECHARGE 
TIL DET EUROPÆISKE INSTITUT TIL FORBEDRING AF 
LEVE- OG ARBEJDSVILKÅRENE FOR REGNSKABSÅRET 1994 99 
4) OPFØLGNING AF DE BEMÆRKNINGER, DER LEDSAGER 
RÅDETS HENSTILLING AF 11. MARTS 1996 OM DECHARGE 
TIL DET EUROPÆISKE CENTER FOR UDVIKLING AF 
ERHVERVSUDDANNELSE (CEDEFOP) FOR REGNSKABSÅRET 
1994 101 
I. EUROPA-PARLAMENTETS BESLUTNINGER TIL OPFØLGNING AF 
AFGØRELSERNE OM 
• DECHARGE FOR DET ALMINDELIGE BUDGET SAMT EKSF's OG 
FEACVTS BUDGETTER 
• RAPPORTEN OM DECHARGE FOR CEDEFOP FOR 
REGNSKABSÅRET 1994 
4-
I. EUROPA-PARLAMENTETS BESLUTNING MED DE BEMÆRKNINGER, DER INDGÅR I 
AFGØRELSEN OM DECHARGE TIL KOMMISSIONEN FOR GENNEMFØRELSEN AF EU'S 
ALMINDELIGE BUDGET FOR REGNSKABSÅRET 1994 
GENERELT 
(Europa-Parlamentet) 
5. anmoder Kommissionen om at opfylde de forpligtelser, den har i henhold til traktaten, ved at 
sikre, at Unionens udgifter forvaltes på en sådan måde, at fuldstændig overensstemmelse med 
Unionens retsakter garanteres; beklager på den baggrund Kommissionens lunkne holdning over 
for medlemsstater, som tilsidesætter deres retlige forpligtelser; fastholder, at Kommissionen i 
fuldt omfang skal udnytte de midler, den har til rådighed for at sikre, at de bevillinger, der 
anvendes, giver valuta for pengene, og at Unionens finansielle interesser beskyttes i fuldt omfang; 
Kommissionens svar 
Kommissionen overvåger med omhu, at medlemsstaterne overholder deres forpligtelser i forbindelse med 
budgettets gennemførelse. Effektiviteten i denne overvågning begrænses imidlertid af de midler, der er til 
rådighed hertil i forhold til antallet af sektorer, der skal kontrolleres. Kommissionen har derfor sammen 
med medlemsstaterne som led i SEM 2000, fase III indledt fælles overvejelser om, hvorledes samtlige 
parter kan gøres bevidste om, at Fællesskabets midler skal forvaltes korrekt. Et af målene er at får større 
klarhed over, på hvilke betingelser der ydes fællesskabsstøtte. Efter Kommissionens opfattelse er dette den 
bedste måde til at opnå større budgetdisciplin. 
REVISIONSERKLÆRINGEN (DAS) 
(Europa-Parlamentet) 
8. anmoder derfor Kommissionen om for fremtiden i Den Europæiske Unions regnskaber at indføre 
et regnskab med overskriften "specificerede beløb til inddrivelse", hvori der gives detaljerede 
oplysninger om de enkelte sager og subtotaler på baggrund af de materielle fejl, som 
Revisionsretten har påpeget; anmoder endvidere Kommissionen om at underrette 
budgetmyndigheden om foranstaltninger, som er blevet truffet i hvert enkelt tilfælde; 
Kommissionens svar 
Kommissionen vil efter de betydelige fejl, som Revisionsretten bragte frem i dagens lys i forbindelse med 
revisionserklæringen, i balancen for regnskabsåret 1996 indsætte en særlig rubrik, der viser de faktiske 
fordringer. Kommissionen bemærker dog, at dette kun kan ske under overholdelse af almindelige 
regnskabsprincipper og især forsigtighedsprincippet, således at det undgås, at aktiver overvurderes og gæld 
undervurderes. 
I det foreliggende tilfælde udgør de pågældende fordringer aktiver, der, hvis ovennævnte principper 
overholder, hverken kan over- eller undervurderes. Det er derfor vigtigt, som også understreget i rapporten 
om decharge for 1994 at finde frem til en løsning på mellemlang sigt. ' 
Det er med henblik herpå Kommissionens hensigt at indføre et p.m. der skal svare til de 
inddrivelsesordrer, som de anvisningsberettigede har udstedt til modtagere af fællesskabsmidler, hvis 
udbetaling har været forbundet med væsentlige fejl. 
KOMMISSIONENS SVAR PÅ DE TILFÆLDE. REVISIONSRETTEN ANFØRER I BILAG IV I 
SÆRBERETNINGEN OM REVISIONSERKLÆRINGEN (DAS) 
LANDBRUG 
Kommissionens svar 
Siden november 1995, og efter at de pågældende tilfælde er blevet påpeget, er de ansvarlige ansatte i 
Kommissionen (EUGFL, regnskabsafslutning) blevet opfordret til under deres kontrolbesøg at tage de 
tilfælde op, der nævnes i bilag IV i særberetningen vedrorende DAS 94. 
I de bemærkninger, der er sendt til medlemsstaterne, omtales alle disse tilfælde. Hvis realiteterne ikke 
anfægtes i medlemsstaterne og der er anlagt en korrekt fortolkning af forordningerne, vil Kommissionen 
drage de nødvendige finansielle konsekvenser ved regnskabsafslutningen for regnskabsåret 1994. Der er 
berammet drøftelser med medlemsstaterne fra 31.09.1996 - 11.10.1996 med henblik herpå. Den endelige 
beslutning vil blive truffet ved udgangen af 1997, hvis alt forløber normalt. 
Kommissionen vil i en kort rapport om regnskabsafslutningen for regnskabsåret 1994 gøre rede for, hvad 
der er sket i hvert enkelt af de tilfælde, som Revisionsretten nævner. I det følgende anføres de finansielle 
korrektioner, der skal foretages for disse tilfælde. 
/. Oplagringsomkostninger for kornmængder, hvor der ikke foreligger bevis for de oplagrede 
mængder 
Kommissionens svar 
De italienske myndigheder har i løbet af regnskabsåret 95 foretaget en opgørelse (mængde og kvalitet) af 
alle interventionslagre af korn (100%). Herefter er de oprindelige lagre for regnskabsåret 1995 blevet 
nedsat med 23 505,9 t (de finansielle følger af denne nedsættelse vedrørende regnskabsåret 1994 bliver 
fastsat ved regnskabsafslutningen for det pågældende regnskabsår) og der er blevet konstateret et tab på 
107 524,371 t, som EUGFL har godtgjort med ca. 14 mio. ECU. 
2. Et fysisk bomuldslager afviger fra det bogførte, reviderede lager, og for bomuld er der anvendt en 
for stor mængde. 
1 Arbejdsdokument PE 218.048, paragraf 14. 
6 
Kommissionens svar 
Græsk råbomuld: - enten korrektion af 6 sager = 1 383 849 465 DRA 
- eller standardkorrektion på 5% = 10 035 213 214 DRA 
3. Der er ydet støtte til forarbejdning af tomater, der ikke var egnede til forarbejdning. 
Kommissionens svar 
Forarbejdede tomater fra Spanien: korrektion 195 325 406 RTA 
4. Der er anvendt koefficienter, der resulterer i, at emballeringsomkostninger ansættes for højt. 
Kommissionens svar 
Ifølge daværende bestemmelser kunne der anvendes to koefficienter ved emballering (0,65 og 0,90). Efter 
at Kommissionen havde foretaget kontrol, blev der foreslået en standardkorrektion for Grækenland på 10% 
for udgifter til brancheorganisationernes tilbagekøb af ferskner og nektariner. Desuden blev koefficienten 
på 0,90 annulleret for produktionsåret 1995/1996. 
Arealer, der er ydet støtte til, svarer ikke til de faktiske arealer 
Kommissionens svar 
Markafgrøder: 
- UK korrektion 18 243,69 UKL 
-Grækenland korrektion 6 268 761,6 DRA 
- Italien korrektion 2 058 189 860 LIT 
- Frankrig korrektion 1 091,15 FF 
6. Der er anvendt kvalitetskoefficienter, der bevirker, at de kvaliteter, der er ydet støtte for, ansættes 
for højt 
Kommissionens svar 
Frankrig er blevet opfordret til at meddele de for meget betalte kompensationsbeløb. 
7. Et beløb er udbetalt to gange til samme støttemodtager 
Kommissionens svar 
Rydning af vinmarker: Italien: korrektion 71 213 615LIT 
8. Der er udbetalt produktionspræmier for tobak for større mængder end dem, der er var fastsat i 
kontrakterne 
Kommissionens svar 
Italien: korrektion 774 393 428 LIT 
9. Kødkonserves havde (i henhold til laboratorieattesten) ikke den sammensætning, der berettigede til 
den sats, der var anvendt for de udbetalte eksportrestitutioner. 
Kommissionens svar 
Italien: Korrektion 157 293 262 LIT 
10. Det beløb for salgsprovenuet, der indgik i beregningen af omkostningerne ved offentlig 
oplagring, var ansat for lavt. 
Kommissionens svar 
Italien: De konstaterede fejl (undervurdering af fortjenesten af salget) i forbindelse med den 
slutangivelse af udgifterne til offentlig oplagring, der er udarbejdet ved hjælp af edb-systemet 
F AUDIT-ED, som Kommissionen har stillet til rådighed for medlemsstaterne, blev automatisk 
korrigeret i regnskaberne for regnskabsåret 1995. 
//. Et udbetalt støttebeløb var ansat for lavt på grund af forkert anvendelse af 
landbrugsomregningskursen. 
Kommissionens svar 
Tørret foder - olivenolie: Spanien: Korrektion - 171 763 893 PTA 
12. En præmieansøgning kunne ikke komme i betragtning, fordi den var indgivet efter udløbet af de 
foreskrevne frister 
Kommissionens svar 
Særpræmie for oksekød: Italien: Korrektion: 5 384 460 LIT 
13. En udgift er anmeldt for regnskabsåret 1994, men den burde have været bogført under 
regnskabsåret 1995. 
Kommissionens svar 
De italienske myndigheder har som led i reformen af regnskabsafslutningen og som følge af, at det er 
nødvendigt at godkende betalingsorganerne, til hensigt at lempe betalingscirkulationen (de midler, der 
er nødvendige til betalingerne skal ikke længere passere over statskasserne), hvilket gør det muligt at 
efterkomme den definition på betaling, der omhandles i artikel 9 forordning 2776/88. 
• Tørret foder: Italien: Udgifter på 245 099 865 LIT fejlagtigt angivet for 1994, selv om beløbet 
vedrørte regnskabsåret 1995. 
• Fårekød: Italien: Tre betalinger til et samlet beløb på 7 526 809 angivet for 1994, selv om det 
drejede sig om en udgift for 1995. 
Den årlige udgiftsangivelse tilpasses i overensstemmelse hermed. 
14. I et tilfælde er der ikke pålagt bøder for indsendelse af støtteansøgning efter fristens udløb. 
Kommissionens svar 
Oksekød: Bøde for sen indsendelse af støtteansøgning. Italien: Korrektion 7 619 636 LIT 
15. Et støttebeløb er ansat for højt som følge af forkert klassificering af arealer, som er taget ud af 
produktion. 
Kommissionens svar 
Italien: Positiv korrektion + 250 829 
16. Der er anmeldt højere udgifter end de faktisk afholdte 
Kommissionens svar 
Italien: Korrektioner: 346 895 600 LIT og 268 061 025 LIT 
17. En endelig betaling er ansat for højt, fordi der er anvendt en forkert kurs, og fordi der ikke er 
taget hensyn til et allerede udbetalt forskud. 
Kommissionens svar 
Italien: Korrektion: 2 859 500 LIT 
18. Der er udbetalt støtte til forarbejdning af produkter, der ikke opfyldte de foreskrevne kriterier. 
Kommissionens svar 
Mælkeprodukter: UK: Korrektion 21 118,3 UKL 
19. Der er indkasseret et lavere beløb end det skyldige beløb. 
Kommissionens svar 
Italien: Korrektion: 308 296 LIT 
20. 1 et tilfælde er der udbetalt uberettiget støtte til braklægning 
Kommissionens svar 
Tyskland: Korrektioner: 3 551,31 DM og 1 579,51 DM 
21. Der er udbetalt præmie for ikke-støtteberettigede dyr, der skulle anvendes til avlsbrug. 
Kommissionens svar 
Fårcpræmie: Italien: Korrektion: 4 290 198 LIT 
22. Som følge af, at der er anvendt forkerte koefficienter, er nedskrivning af lagre blevet ansat for 
højt. 
Kommissionens svar 
De konstaterede fejl (overvurdering af nedskrivningen af lagrene) i forbindelse med den slulangivclse af 
udgifterne til offentlig oplagring, der er udarbejdet ved hjælp af edb-systemet FAUDIT-ED, som 
Kommissionen har stillet til rådighed for medlemsstaterne, blev automatisk korrigeret i regnskaberne 
for regnskabsåret 1995. 
Oksekød: Irland: Korrektion 1 959 936,73 IRL 
23. Der er ikke foretaget nedsættelse for kumulering af støtte 
Kommissionens svar 
Markafgrøder: Frankrig: Korrektion: 335,86 FF 
24. Et støttebeløb er blevet ansat for højt som følge af, at der er anvendt en forkert 
landbrugsomregningskurs. 
Kommissionens svar 
Bananer: Frankrig: Korrektion: 338 851,93 FF 
25. Der er udbetalt støtte for en ikke-eksisterende vinmark. 
Kommissionens svar 
Frankrig: Korrektion: 7 824,38 FF 
26. Manglende overholdelse af forpligtelsen til braklægning af 15% af arealerne - støtten er ikke 
nedsat forholdsmæssigt. 
Kommissionens svar 
Frankrig: Korrektioner: 319,46 FF, 1 176,28 FF, 203,26 FF og 74,87 FF 
27. Der er anmeldt udgifter, men der er ikke foretaget de tilsvarende betalinger til de endelige 
støttemodtagere. 
Kommissionens svar 
Markafgrøder: Inkl. korrektion (jf. pkt. 5) 
28. Støtte til oplagring af sukker burde have været udbetalt i månedlige rater og regnskabsført i 
regnskabsåret 1993. 
Kommissionens svar 
Oplagringssløttcn burde have været angivet for 1993, men er blevet det for 1994. Den årlige 
udgiftsangivelse tilpasses i overensstemmelse hermed. 
10 
29. Der er udbetalt lagerrefusion for sukker, som var oplagret på et lager, der ikke var godkendt. 
Kommissionens svar 
De spanske myndigheder har bevist, at det pågældende lager var anerkendt. 
30. Der er udbetalt forskud, der overstiger de lofter, der er fastsat i forskrifterne. 
Kommissionens svar 
Forbedret mælkekvalitet: Spanien: Korrektion: 1 018 022 422 PTA 
FISKERI 
31. Der er udbetalt et saldobeløb på grundlag af dokumenter, der ikke var i overensstemmelse med 
forskrifterne. 
Kommissionens svar 
Kommissionen kan kun bekræfte svaret i særrapporten om DAS. Den anerkender ganske vist, at visse 
mindre vigtige bilag ikke findes i betalingsansøgningen, men har anført, at de indsendte dokumenter var 
tilstrækkelig dokumentation for den samlede ønskede betaling. De pågældende tjenestegrene har 
imidlertid fået instruks om meget omhyggeligt at undersøge de dokumenter, der skal ledsage 
betalingsansøgningerne. 
DET REGIONALE OMRÅDE 
Følgende skridt kræves for at finde en løsning på de fejl, som Revisionsretten har påpeget inden for det 
regionale område, især i forbindelse med EFRU's udgifter: 
I. Det må undersøges, om fejlene i forbindelse med DAS har haft en direkte virkning på Kommissionens 
udbetalinger og derfor kræver tilbagebetaling af udbetalte beløb (korrektion). 
n. Det må undersøges, om fejl i forbindelse med DAS kan få fremtidige virkninger på Fællesskabets 
budget og derfor kræver forebyggende tiltag fra Kommissionens side. 
ni. Problemernes reelle indhold må undersøges detaljeret, hvilket kræver at sagerne identificeres, at der 
indsamles tilstrækkelig informationer og at argumenterne evalueres for og imod det spørgsmål, om der er 
tale om en fejl og dennes omfang. 
IV. Der må indtages et dokumenteret standpunkt til hver enkelt sags substans og alle nødvendige 
foranstaltninger må træffes (korrigerende eller forebyggende). 
I... Fejlenes direkte virkning på Kommissionens udbetalinger 
EFRU samfinansierer operationelle programmer, der er serier af koordinerede flerårige aktiviteter. 
Udvælgelsen af de enkelte projekter, kontrollen af deres gennemførelse og af fællesskabsrettens 
overholdelse er hovedsagelig medlemsstaternes ansvarsområde. 
Udbetalingerne fra EFRU foregår hovedsagelig som forskud til medlemsstaterne, der er afhængige af 
fremskridtene med hensyn til programmets gennemførelse. De udbetalte forskud fastsættes ved 
11 
programmets vedtagelse.Tidsplanen for hver enkelt udbetaling efter det første forskud afhænger af de af 
medlemsstaterne angivne udgifter. Kommissionen fastsætter tærskelniveauer (points der udløser 
udbetalinger) for de udgifter, der skal nås og som medlemsstaterne skal angive for at modtage en bestemt 
udbetaling. Når medlemsstaterne har angivet udgifter over et bestemt "udløsningspunkt", modtager den 
et på forhånd fastsat forskud. Ved programmets afslutning foretager Kommissionen og medlemsstaterne 
den endelige afregning. Hvis medlemsstatens udgifter ikke har været tilstrækkelige skal den tilbagebetale 
en del af det modtagne beløb. Hvis udgifterne har overskredet programmets budget er udbetalingerne fra 
EFRU begrænset til det godkendte maksimumbeløb. 
Medlemsstaterne kan begå fejl (f.eks. udgifter, der ikke er støtteberettigede), der kan få virkninger på 
udbetalingerne fra EFRU over udgiftsangivelserne, idet udgifter, som Kommissionen fik angivet og som 
udløste EFRU-udbetalingen, eventuelt under hensyn til fejlene er utilstrækkelige til, at den samlede 
EFRU-udbetaling er berettiget. 
Kommissionen anførte i denne forbindelse i sit svar til DAS-rapporten fra 1994, at disse fejl i 
virkeligheden ikke havde nogen virkning på de EFRU-udbetalinger, som Revisionsretten undersøgte. 
Dette skyldes, at medlemsstaterne normalt angiver et udgiftsniveau, der ligger et stykke over det niveau, 
der kræves for at udløse Kommissionens udbetaling af næste forskud. Således er EFRU-udbetalingerne 
berettigede på grundlag af summen af støtteberettigede poster, selv hvis medlemsstaternes angivelser af 
udgifter omfatter enkelte ikke-støtteberettigede poster. 
Selv om det angivne udgiftsniveau ikke havde været tilstrækkeligt til at dække DAS-fejlene, ville 
følgerne kun havde gjort sig gældende for tidsplanen og ikke for EFRU-forskuddene. Dette skyldes, at 
medlemsstaterne fortsat afholder udgifter, efter at de har fremsendt angivelserne og at det samlede 
udgiftsniveau derfor gradvis øges. Hvis medlemsstaterne havde opdaget de udgiftsposter, der ikke var 
støtteberettigede, ville de simpelthen havde udsat fremsendelsen af angivelserne, indtil de 
støtteberettigede udgifter havde nået udløsningspunktet. 
I den tabel, der er indsat efter Kommissionens bemærkninger i denne sektion, ses, at i næsten alle 
tilfælde har de af medlemsstaterne angivne udgifter (kolonne 8) ligget betydeligt højere end de udgifter, 
der kræves for udbetaling fra EFRU (kolonne 9) og at margenen derfor har været tilstrækkelig til at 
dække de udgifter, der af Revisionsretten betragtes som ikke-støtteberettiget. Kun i et tilfælde (afsnit 33) 
var DAS-fejlen ikke helt dækket af denne margen. Resultatet heraf var, at EFRU-forskuddet blev 
udbetalt to måneder for tidligt. 
Betalingskravene fra medlemsstaterne har måske været fejlagtige, men var alligevel gyldige, fordi de 
støtteberettigede angivne udgifter, selv under hensyn til fejlene, lå over udløsningspunkterne og kravene 
anerkendtes derfor med henblik på udbetalinger fra EFRU. Af denne grund kræves der ikke 
tilbagebetalinger. Revisionsretten har selv erkendt (afsnit 3.146 i DAS-rapporten fra 1994), at inden for 
strukturfondene har fejl ikke nødvendigvis virkninger på Kommissionens udbetalinger. 
Efter Kommissionens opfattelse er det en misforståelse og misledende, når Revisionsretten kategoriserer 
disse problemer som væsentlige fejl. I overensstemmelse med Revisionsrettens definitioner betragtes fejl, 
der ikke har direkte og målelig skadelig virkning på fællesskabsbudgettet, som procedurefejl (se DAS-
1994, afsnit 1.40). 
12 
IL. Fejlenes eventuelle fremtidige virkning på fællesskabsbudgettet 
Kommissionen har i sit bilag til DAS-rapporten fra 1994 (side 88-90) erkendt, at, selv om DAS-fejlene 
ikke har nogen virkning på de specifikke forskud fra EFRU, betragter Kommissionen dem dog som 
potentielle risici, der må tages i betragtning i Kommissionens finansielle forvaltning. Den fremtidige 
virkning af disse fejl på fællesskabsbudgettet afhænger af følgende: 
-... det er berettiget, at Revisionsretten påpeger de pågældende fejl, idet medlemsstaternes 
udgiftsangivelser omfatter udgiftsposter, der ikke er støtteberettigede, 
-... disse fejl korrigeres ikke af medlemsstaternes myndigheder, og de endelige udgiftsangivelser 
indeholder derfor fortsat ikke støtteberettigede poster, 
-... ved programmets afslutning er den margen, der skal kompensere for disse fejl, ikke tilstrækkelig, 
fordi programmet afsluttes inden for det godkendte budget og Kommissionens udbetalinger derfor 
vedrører alle udgiftsposter, der er anført i angivelsen, også de ikke-støtteberettigede. 
DAS-fejlene risikerer derfor at have en fremtidig virkning på fællesskabsbudgettet og kræver, at 
Kommissionen træffer forebyggende foranstaltninger. 
Denne konklusion er imidlertid en anden en Revisionsrettens fremstilling af disse problemer som 
"væsentlige fejl", der pr. definition medfører direkte og målelige skadelige virkninger på 
fællesskabsbudgettet for 1994. Kommissionens hovedargument over for denne fortolkning af DAS-1994 
var, at Revisionsretten gik ud fra, at alle ikke-støtteberettigede poster anført i medlemsstaternes 
angivelser havde en direkte, automatisk virkning på fællesskabsbudgettet. I sit bilag (se DAS-1994, s. 
88-90) svarede Kommissionen, at dette ikke var korrekt, og gjorde rede for de tekniske begrænsninger i 
forbindelse med denne fortolkning, hovedsagelig Revisionsrettens mislykkede forsøg på at koble 
forskellige transaktioner sammen med specifikke forskudsbetalinger og at mængdebestemme DAS-fejlene 
(disse er senest blevet anført som "bruttoværdier", f.eks. samlede beløb, som medlemsstaterne har 
udbetalt, hvoraf Fællesskabets medfinansiering kun kunne udgøre en del). 
III. Undersøgelse af problemernes substans (identificering, information, evaluering) 
Da den største del af fejlene i DAS for 1994 vedrører udgifterne under programmerne for 1989-93, der 
afsluttes i 1996, har Kommissionen indledt en undersøgelse af realiteterne bag alle de tilfælde med 
problemer, der påpeges i DAS-1994 og de årlige beretninger. Formålet med denne undersøgelse er at 
sikre, at alle problemer, som Revisionsretten påpeger, finder en tilfredsstillende løsning, før 
programmerne afsluttes, således at Kommissionen får en passende og veldokumenteret redegørelse fra de 
pågældende medlemsstater for situationen, hvori det enten konkluderes, at Revisionsrettens 
bemærkninger ikke er rigtige, eller hvori bemærkningerne accepteres og med efterfølgende korrektion af 
fejlen, især i næste udgiftsangivelse. 
Undersøgelsen er baseret på oplysninger fra de detaljerede revisionsberetninger fra Revisionsretten og i 
medlemsstaternes svar. I de tilfælde, hvor oplysningerne eller Kommissionens forklaringer ikke var 
tilstrækkelige til at vise, at problemerne var blevet tilfredsstillende løst, har Kommissionen skrevet til 
13 
medlemsstaternes myndigheder med anmodning om nærmere oplysninger. 
Denne opfølgende undersøgelse er imidlertid stødt på vanskeligheder, hovedsagelig på grund af at de 
oplysninger, der foreligger fra Revisionsretten, i nogle tilfælde er utilstrækkelige. 
1. Således er Kommissionen ikke blevet underrettet om Revisionsrettens udtalelse om, hvorvidt de fleste 
medlemsstaters redegørelser var tilstrækkelige. Da det er Revisionsretten der har påpeget disse 
problemer og kun Revisionsretten selv har kendskab til de underliggende forhold, vil det være gavnligt, 
hvis Kommissionen får Revisionsrettens udtalelse om de nationale myndigheders forklaringer. Desuden 
skal det anføres, at sektorbrevene for så vidt angår fejlene i 1994-DAS blev sendt til medlemsstaterne ret 
sent og at medlemsstaternes bemærkninger i mange tilfælde ikke er blevet taget i betragtning i DAS-
rapporten. Hermed er der en vis risiko for DAS-fejlenes relevans (f.eks. behøvede 8 ud af 26 tilfælde 
blot en forklaring fra de nationale myndigheder) og dermed for muligheden for at begrunde finansielle 
korrektioner ved programmernes afslutning. 
Hidtil har Revisionsretten kun i et begrænset antal tilfælde underrettet Kommissionen om, hvorvidt den 
har fundet, at medlemsstatens forklaringer vedrørende DAS-fejl var tilstrækkelige. 
2. Mange af de i DAS-rapporterne anførte beløb, der skyldes fejl, kan let spores til sektorbrevene eller 
til medlemsstaternes svar. I nogle tilfælde er de fejlbeløb, der angives i sektorbrevene, forskellige fra 
dem, der findes i DAS-rapporterne. I andre tilfælde angives der ikke bestemte fejlbeløb i sektorbrevene. 
Medlemsstaternes myndigheder kommenterer de bemærkninger og beløb, der angives i sektorbrevene, 
men de anerkender ofte ikke de tilfælde, som DAS-fejlene refererer til. Derfor er identificeringen, 
evalueringen og opfølgningen vanskelig og i nogle tilfælde umulig. Disse vanskeligheder akkumuleres i 
forbindelse med de såkaldte "velkendte fejl", der ikke omhandles i et bestemt DAS-sektorbrev, men som 
omhandles i en reference til andre af Revisionsrettens revisionsberetninger. Kommissionen må derefter 
søge at identificere disse tilfælde på grundlag af den nævnte fejls størrelse. 
Kommissionen anmodede i et brev til Revisionsretten fra marts 1996 om særlige oplysninger om en 
række DAS-sager. Den har hidtil ikke fået svar. 
IV. Konklusionerne af den opfølgende undersøgelse 
Af de 26 tilfælde af "væsentlige DAS-fejl" inden for EFRU-området, der omfattes af afsnit 32 til 43 i 
DAS-rapportens bilag IV, er 3 tilfælde stadig til undersøgelse i overensstemmelse med artikel 24 i 
forordning nr. 4253/88 og 2 tilfælde er ikke blevet identificeret, fordi Revisionsrettens oplysninger ikke 
var tilstrækkelige. De øvrige 21 tilfælde betragtes som tilfredsstillende løst og synes ikke at kræve 
yderligere opfølgning fra Kommissionens side. 
Detaljerede oplysninger om de enkelte sager findes i det følgende. 
14 
32. Udgifter for 1991 og 1992, der var anmeldt som dokumentation for udgifter for 1993, er forelagt 
som dokumentation for et forskud udbetalt i 1994 med en udgiftsanmeldelse, der ikke var i 
overensstemmelse med den reviderede støttemodtagers regnskaber, og der er udbetalt støtte til edb-
materiel inden for rammerne af et telematikprojekt. 
Kommissionens svar 
Bemærkningen vedrører et projekt, der blev finansieret under programmet Telematics OP. 
Revisionsretten bestrider projektets støtteberettigelse, fordi det vedrører køb af edb-materiel. Andre 
problemer vedrører modtagerens udgiftsangivelser og regnskabssystem. Medlemsstatens myndigheder 
accepterer ikke disse bemærkninger. I forbindelse med programmets afslutning anmodede Kommissionen 
de ansvarlige nationale myndigheder om yderligere oplysninger. Det understreges, at det endelige 
udgiftsbeløb, som medlemsstaten har angivet for dette program, er betydeligt højere end det, der kræves 
for udløsning af EFRU-forskuddet og den endelige afregning, og der er derfor en tilstrækkelig margen til 
dækning af fejl. Denne DAS-fejl har derfor ingen finansiel virkning på Kommissionens udbetalinger og 
spørgsmålet om tilbagebetaling synes ikke at være relevant. 
33. Der er dækket omkostninger vedrørende ikke-støtteberettigede aktioner. 
Kommissionens svar 
1) Som Kommissionen forklarede i sit svar til DAS-rapporten (punkt 33/2, s. 82) vedrører denne sag det 
problem, at medlemsstaten har godkendt udgifterne til nye aktioner, før Kommissionen har givet sin 
officielle godkendelse. Den praktiske følge i dette tilfælde er, at Kommissionens udbetaling skete to 
måneder for tidligt. Spørgsmålet om tilbagebetaling synes ikke at opstå. 
2) Kommissionens oplysninger muliggør ikke identifikation af denne sag, der påpeges af Revisionsretten. 
Den vedrører "en velkendt fejl", for hvilken der ikke er noget specifikt DAS-sektorbrev. Kommissionen 
anmodede i marts 1996 Revisionsretten om oplysninger om numrene på DAS-sagerne (inkl. denne), men 
har endnu ikke modtaget svar. Kommissionen skrev derefter med henblik på afslutningen af det 
pågældende program til de nationale myndigheder med anmodning om identifikation og yderligere 
oplysning om denne sag. Det skal dog understreges, at det udgiftsbeløb, som medlemsstaten har angivet 
for dette program, er betydeligt højere end det beløb, der kræves for udløsning af EFRU-forskuddet, 
hvorved der er tilstrækkelig margen til dækning af fejlen. På dette trin har DAS-fejlen derfor ingen 
finansiel virkning på Kommissionens foretagne udbetalinger og spørgsmålet om tilbagebetaling synes ikke 
at opstå (se også afsnit 4=). 
3) Efter at have fået tilstrækkelige oplysninger fra Revisionsretten igangsatte Kommissionen, da 
medlemsstatens svar ikke var tilfredsstillende og de pågældende to problemsager ikke var løst, en 
undersøgelse i overensstemmelse med artikel 24 i forordning nr. 4253/88. Denne undersøgelse er endnu 
ikke tilendebragt. Det udgiftsbeløb, som medlemsstaten har angivet for disse programmer, er imidlertid 
betydeligt større end de beløb, der kræves for at udløse EFRU-forskuddene, og der er derfor 
tilstrækkelige margener til at dække disse DAS-fejl og lovligheden af de foretagne forskud fra 
Kommissionen er derfor sikret. 
15 
4) Fejlen, der ligeledes nævnes i Revisionsrettens årsberetning for 1994 (afsnit 4.18A), vedrører en 
angivet købsudgift på ca. 1,7 mio. ECU til et landareal, der reelt repræsenterede en værdi af 0,56 mio. 
ECU. Beløbet blev betalt før tidspunktet for indrømmelsen af støtteberettigelsen, og 1,13 mio. ECU blev 
brugt til tilbagebetaling af et lån, der blev optaget da arealet blev købt. I svarene fra medlemsstaternes 
myndigheder på spørgsmålene fra Kommissionen vedrørende en opklaring af dette problem, lovede disse 
at berigtige fejlen. Spørgsmålet om tilbagebetaling synes ikke at opstå. 
5) Bemærkningen vedrører et beløb på 748 648 ECU, som modtageren har udbetalt til forskellige faser 
af projektet, hvoraf nogle medfinansieredes af EFRU. Revisionsretten anerkendte imidlertid i 
sektorbrevet, at denne fejl sandsynligvis var blevet berigtiget i den følgende udgiftsangivelse. De 
ansvarlige nationale myndigheder anførte som svar på et specifikt spørgsmål fra Kommissionen herom, at 
denne fejl ganske rigtigt var blevet berigtiget i den følgende udgiftsangivelse. Spørgsmålet om 
tilbagebetaling opstår derfor ikke. 
6) Kommissionen har ved afgørelse c(95) 1719 endelig udg. af 17.7.1995 ændret den oprindelige 
afgørelse C(94) 672/3 af 12.4.1994. Anmodningen om ændring af afgørelsen, der blev indsendt af 
medlemsstaten den 27.7.1994, omfattede bl.a arbejder og udgifter på 575 779 ECU som nævnt i 
Kommissionens brev nr. 171845 af 16.12.1994. Denne udgift er blevet støtteberettiget med ændringen af 
ovennævnte afgørelse, og der er derfor på dette stadium ikke grund til at foretage tilbagekrævning. 
34. En medlemsstat har attesteret udgifter uden fyldestgørende dokumentation. 
Kommissionens svar 
Bemærkningen vedrører et beløb på 47 547 ECU, der efter Revisionsrettens opfattelse ikke er 
støtteberettiget, fordi det ikke var dokumenteret under revisorernes besøg. De nationale myndigheder 
anerkendte i deres svar ikke denne bemærkning og fremlagde kopier af den relevante dokumentation. 
Spørgsmålet om tilbagebetaling synes derfor ikke at opstå. 
35. De anmeldte udgifter var lavere end dem, der fremgik af den endelige støttemodtagers regnskaber. 
Kommissionens svar 
1) De to DAS-fejl vedrører to beløb på i alt ca. 1 mio. ECU, der overskred de reelle udgifter. 
Medlemsstaternes myndigheder accepterede bemærkningen og forpligtede sig til at berigtige beløbet i den 
følgende udgiftsangivelse. Det skal imidlertid understreges, at det udgiftsbeløb, som medlemsstaten 
angav for dette program, er betydeligt højere end det beløb, der kræves til udløsning af EFRU-
forskuddene, og at der derfor er en tilstrækkelig margen til dækning af fejl. På dette trin har disse DAS-
fejl derfor ingen finansielle virkning på Kommissionens foretagne udbetalinger og spørgsmålet om 
tilbagebetaling synes ikke at opstå. 
16 
2) Derme bemærkning vedrører en negativ fejl på 21 691 ECU, dvs. at medlemsstaten angav en udgift, 
der var lavere end den faktiske. Spørgsmålet om tilbagebetaling synes ikke at opstå (se også afsnit 36). 
36. Der er anmeldt lavere udgifter end de faktisk afholdte, støtteberettigede udgifter. 
Kommissionens svar 
1) Denne bemærkning vedrører en negativ fejl på 449 176 ECU, dvs. at medlemsstaten angav en udgift, 
der var lavere end den faktiske. Spørgsmålet om tilbagebetaling synes ikke at opstå (se også afsnit 35/2). 
37. Fakturaer er ikke blevet betalt og/eller der er medregnet provisioner i en udgiftsanmeldelse. 
Kommissionens svar 
1) Denne bemærkning vedrører en ikke-støtteberettiget udgift på 758 ECU. På grund af det meget 
beskedne ukorrekte beløb i forhold til, at programmet er blevet afsluttet med et udgiftsbeløb på ca. 11 
mio. ECU over det godkendte EFRU-budget, kræves hverken korrektion eller tilbagebetaling. 
2) De to fejl til i alt ca. 1 060 000 ECU vedrørte udgifter, der ifølge Revisionsretten ikke reelt var 
påløbet på tidspunktet for angivelsen til Kommissionen. Medlemsstaternes myndigheder har anført, at 
disse beløb ikke var inkluderet i den udgiftsangivelse, som Revisionsretten undersøgte, men i en følgende 
angivelse, da de pågældende beløb reelt var blevet udbetalt. Revisionsrettens bemærkninger synes derfor 
ikke korrekte og spørgsmålet om tilbagebetaling synes ikke at opstå. 
3) Bemærkningen vedrører den metode, baseret på udgiftsregnskabsbilag og ikke på de reelle 
udbetalinger, som en modtagervirksomhed anvender til godkendelse af udgifter. Revisionsretten har 
imidlertid senere meddelt Kommissionen, at virksomhedens ledelse under en senere revision i samme 
selskab (DAS-1995) forsikrede revisorerne om, at godkendelsesmetoden for udgifterne var blevet ændret. 
Med henblik på programmets afslutning har Kommissionen anmodet de ansvarlige nationale myndigheder 
om at sikre, at de udgiftsgodkendelser, der forelægges Kommissionen, kun vedrører reelt påløbne 
udgifter. De nationale myndigheder forsikrede Kommissionen om, at udgifterne i de følgende angivelser 
ville være støtteberettigede. Spørgsmålet om tilbagebetaling synes derfor ikke at opstå. 
38. I udgiftsanmeldelsen er medregnet moms, som støttemodtageren kan fradrage. 
Kommissionens svar 
Bemærkningen vedrører godkendelsen af et beløb på ca. 304 305 ECU, der efter Revisionsrettens 
opfattelse repræsenterede moms, der kunne godtgøres. De nationale myndigheder forklarede i deres svar, 
at momsbeløbet ikke kunne godtgøres og derfor var berettiget til medfinansiering fra EFRU. 
17 
Revisionsretten accepterede i et efterfølgende brev til Kommissionen medlemsstatens forklaring. 
Spørgsmålet om tilbagebetaling opstår derfor ikke. 
39. Der er afholdt udgifter, som der ikke kunne fremlægges dokumentation for. 
Kommissionens svar 
1) Bemærkningen vedrører godkendte udgifter på ca. 7,6 mio. ECU, for hvilke der efter Revisionsrettens 
opfattelse ikke forelå den nødvendige dokumentation. Samme bemærkning indgik i de "ikke-
kontrollerbare" tilfælde i DAS-rapporten fra 1994 (afsnit 3.132 (k), s. 42) til et beløb på ca. 74 mio. 
ECU. De nationale myndigheder anførte i deres svar, at dokumentationen for kommunernes udgift kun 
kan fås hos disse og ikke i centraladministrationen, hvor kontrollen blev udført. Kommissionens 
inspektører har allerede under deres kontrol forsikret sig om, at dokumentationen vedrørende 
kommunerne kun foreligger i kommunerne selv. Derfor er Revisionsrettens bemærkning, der 
sandsynligvis er en følge af en misforståelse ikke korrekt og spørgsmålet om tilbagebetaling opstår ikke. 
2) Denne bemærkning vedrører en fejl for så vidt angår ikke-støtteberettigede udgifter på 39 ECU. På 
grund af beløbets beskedne størrelse i forhold til at programmet er blevet afsluttet med en faktisk udgift 
på 11 mio. ECU over det godkendte EFRU-budget, kræves hverken korrektion eller tilbagebetaling (se 
også afsnit 37/1). 
40. Der er afholdt udgifter uden for støtteperioden 
Kommissionens svar 
1) Bemærkningen, der også indgik i årsberetningen for 1994 (afsnit 4.16 (a), s. 105), vedrører godkendte 
udgifter på 317 178 ECU, der blev overholdt uden for den støtteberettigede periode. De nationale 
myndigheder har ikke givet et fuldstændigt svar på denne bemærkning. Med henblik på afslutningen af 
programmet har Kommissionen tilstillet de ansvarlige nationale myndigheder en række specifikke 
spørgsmål med hensyn til denne bemærkning. Det skal dog understreges, at det endelige udgiftsbeløb, 
som medlemsstaten har angivet for dette program, er betydelig større end det beløb, der kræves for 
udløsningen af EFRU-forskuddene og den endelige afregning. Der er derfor tilstrækkelig margen til at 
dække denne fejl. Denne DAS-fejl har derfor ingen finansiel virkning på Kommissionens udbetalinger og 
spørgsmålet om tilbagebetaling opstår ikke. 
2) Bemærkningen vedrørte udgifter på ca. 7 170 000 ECU, der efter Revisionsrettens opfattelse var 
afholdt uden for den støtteberettigede periode. I det relevante sektorbrev gør Revisionsretten det 
imidlertid klart, at udgiften kun blev faktureret uden for den pågældende periode, men blev afholdt inden 
for perioden. Revisionsretten konkluderer derfor, at bemærkningen kun er relevant, hvis 
fakturadatokriteriet gælder. Medlemsstaten har forklaret, at kriteriet for støtteberettigelse er, når udgiften 
reelt påløber (dvs. betales) og ikke når der indgås forpligtelser for den eller den faktureres. 
Kommissionen mener, at denne bemærkning skyldes en misforståelse fra Revisionsrettens side, idet de 
relevante bestemmelser henfører udgiftens godkendelse og støtteperioden (il de faktiske betalinger og 
ikke til de pågældende fakturaer. Spørgsmålet om tilbagebetaling synes derfor ikke al opstå. 
18 
3) Bemærkningen vedrører godkendte udgifter på ca. 290 000 ECU, der blev afholdt uden for den 
støtteberettigede periode. I det relevante sektorbrev accepterede Revisionsretten, at denne fejl ikke havde 
virkninger på Kommissionens udbetalinger. Medlemsstaternes myndigheder accepterede i deres svar, at 
bemærkningen var korrekt, og at den udgiftsangivelse, der var tilstillet Kommissionen, ved en fejl 
omfattede dette beløb. Da det pågældende program var blevet afsluttet før meddelelsen om denne DAS-
fejl, har Kommissionen nøje undersøgt, om dette problem havde virkninger på EFRU-betalingerne og 
dermed, om tilbagebetaling er berettiget. Det samlede udgiftsbeløb, som medlemsstaten har angivet, 
androg ca. 27,8 mio. ECU, medens kravene i forbindelse med programmet androg 27 mio. ECU. Det 
beløb på 0,8 mio. ECU, som den pågældende medlemsstat har givet ud og angivet ud over det godkendte 
EFRU-budget, er tilstrækkeligt til at dække DAS-fejlen på 0,3 mio. ECU og medlemsstaten har derfor 
ret til den samlede EFRU-støtte. Tilbagebetaling af den udbetalte EFRU-støtte er derfor ikke berettiget. 
4) Ifølge Kommissionens oplysninger kan denne sag ikke identificeres. Den vedrører en "kendt fejl" på 
732 516 ECU, for hvilken der ikke foreligger et specifikt DAS-sektorbrev. Kommissionen anmodede i 
marts 1996 Revisionsretten om oplysninger om et antal DAS-sager (herunder denne), men har hidtil ikke 
modtaget svar. Med henblik på afslutning af det pågældende program har Kommissionen derfor anmodet 
de nationale myndigheder om identifikation og yderligere oplysninger om denne sag. Da det 
udgiftsbeløb, som medlemsstaten har angivet for dette program, imidlertid er højere end det beløb, der 
kræves for at udløse EFRU-forskuddet, er der tilstrækkelig margen til dækning af fejlen. På dette trin 
har denne DAS-fejl derfor ingen finansielle virkninger på Kommissionens udbetalinger og spørgsmålet 
om tilbagebetaling opstår ikke (se også afsnit 33/2). 
41. Der er udbetalt forskud, som overskred de lofter, der er fastsat i forskrifterne. 
Kommissionens svar 
Fejlen vedrører Kommissionens udbetalingsprocedurer og er allerede blevet behandlet i Kommissionens 
svar til DAS-rapporten fra 1994 (side 82, punkt 41). Spørgsmålet om tilbagebetaling synes ikke at opstå. 
42. Der er afholdt udgifter, som ikke kunne komme i betragtning, fordi de ikke vedrørte et projekt 
finansieret indenfor rammerne af det pågældende operationelle program. 
Kommissionens svar 
Bemærkningen vedrører støtteberettigelsen for visse udgiftsposter i udgiftserklæringen til ca. 1 726 ECU. 
Medlemsstaternes myndigheder har ikke givet et fyldestgørende svar på denne bemærkning. 
Kommissionen har med henblik på programmets afslutning anmodet medlemsstatens ansvarlige 
myndigheder om yderligere oplysninger. Det skal dog understreges, at det endelige udgiftsbeløb, som 
medlemsstaten har angivet for dette program, er betydeligt større end det beløb, der kræves for udløsning 
af EFRU-forskuddene og den endelige afregning, og der er derfor en tilstrækkelig margen til at dække 
fejlen. Denne DAS-fejl har derfor ingen finansiel virkning på Kommissionens udbetalinger og 
spørgsmålet om tilbagebetaling synes ikke at opstå. 
19 
43 En bygning er blevet anvendt til andre formål end dem, der var begrundelsen for - og gav ret til 
- fællesskabsfinansieringen. 
Kommissionens svar 
Kommissionen har i denne sag modtaget tilstrækkelige oplysninger fra Revisionsretten, men er af den 
opfattelse, at medlemsstatens svar ikke er så fyldestgørende, at problemet kan betragtes som løst. 
Kommissionen har derfor iværksat en undersøgelse i henhold til artikel 24 i forordning nr. 4253/88, 
der endnu ikke er afsluttet. Det udgiftsbeløb, som medlemsstaten har angivet for delte program, er 
imidlertid betydelig større end det beløb, der kræves til udlosning af EFRU-forskuddet og der er derfor 
tilstrækkelig margen til at dække denne DAS-fejl. Lovligheden af Kommissionens forskud er dermed 
sikret (se også afsnit 33/3). 
20 
VÆSENTLIGE FEJL VEDRØRENDE UDBETALINGER FRA EFRU OMHANDLET I 1994-RAPPORTEN OM REVISIONSERKLÆRINGEN (DAS) (ECU) 
DAS 
afsnit DAS 
test MS Program Betalin - PROBLEM DAS- Udgift Tærskelniveau for Virkning på MS 
;(EFRU nr. gens art fejl angivet udgift, der kræves 
Beløb af MS for betaling EFRU-
betaling myndigheds GDXVI Forklaring 
Opfølgning 
10 11 12 13 
afsn. 32 PP4 SP In Frsk.1,2/93 projekt ikke støtteber. 4.223.000! 58.727.128 34.739.700i ne] Ingen opfølgning jSe detalj. bemærkn. 
afsn. 33 IKNPP31 ! SP 921103004 Frsk.2/prog Tiltag kke støtteber. 4.235.431 6.396.515^ 3.095.505 for tidl.udb. Tilfredsstillende i Afsluttet i Se DAS94, s. 82, pkt. 33/2 
afsn. 33 KNPP34 
afsn. 33 KNPP36 SP 
BE 921109006 Frsk. 2/93 Tiltag kke støtteber. 4.957.2901 55.339.345 
911009003 Frsk. 1/93 Tiltag kke støtteber. 20.613 36.739.500 nej Brev. til Kom. + MSllkke identificeret 
11.626.532 10.334.946 nej Utilfredsstillende!Artikel 24 
afsn. 33 IKNPP37 I BE 901010002 Frsk. 1/92 Tiltag kke støtteber. 164.839 7.054.191 5.284.396 nej Utilfredsstillende Artikel 24 
afsn. 33 KNPP38 i SP 921109006 Frsk. 2/93 Tiltag kke støtteber. 1.625.752 55.339.345 i 36.739.500 nej Korrektion > Afsluttet 
afsn. 33 PP194 PO 901210002 Frsk. 2/93 Tiltag kke støtteber. 748.648 24.496.000i 20.557.000 nej Korrektion ! Afsluttet 
afsn. 34 (PP12 UK [910909016 Frsk. 1/93 Ikke dokument, udgift 47.547 3.438.960 720.000! nej Tilfredsstillende Afsluttet 
afsn. 35 KNPP40 i SP 881109002 Frsk.1,2/93 Angiv, forskellig fra regnsk 823.694I 54.821.133 39.423.700 nej Korrektion i Afsluttet 
afsn. 35 1KNPP41 ! SP 881109002 Frsk.1,2/93 Angiv, forskellig fra regnsk 130.563 54.821.133, 39.423.700 nej Korrektion ' Afsluttet 
afsn. 35 |PP15 SP 901109022 Frsk.1,2/93 Angiv, lavere end regns. -21.691! 40.141.068 25.651.2501 nej Ingen opfølgning j "Negativ fejl" 
afsn. 36 iPP398 DE 890209002 Endel. Angiv, lavere end reelt -449.176 109.737.176 109.550.0001 nej ! Ingen opfølgning | "Negativ fejl" 
afsn. 37 [KNPP389] IRL 
afsn737 KNPP4967 GR 890409001 
900810001 Endel. Ubetalte fakt., reserver 
Frsk. 2/93 Ubetalte fakt., reserver 758; 920.014.222 909.684.000! nej 
260.286 106.275.665 32.994.077 nej Ingen opfølgning [Afsluttet program 
Tilfredsstillende Afsluttet 
afsn. 37 IPP17 SP 921109007 Frsk. 2/93 Ubetalte fakt., reserver 395.308 12.914.944 9.248.500 nej Korrektion Afsluttet 
afsn. 37 IPP496 GR 900810001 Frsk. 2/93 Ubetalte fakt., reserver 798.473 106.275.6651 32.994.077 nej Tilfredsstillende i Afsluttet 
afsn. 38 IPP218 | SP |921103003 Frsk.2/prog Ikke støtteberet. - moms 304.305 2.790.479 1.994.250 nej Tilfredsstillende Afsluttet 
afsn. 39 PP389 IRL 890409001 Endel. Ingen dokumentation 39 920.014.222 909.684.000 i nej Ingen opfølgning ! Afsluttet program 
afsn. 39 IPP397 DE 940209004 Frsk. 2/94 Ingen dokumentation 7.596.257 236.300.000 61.831.500 nej Tilfredsstillende Afsluttet 
afsn. 40 IKNPP32 SP 911110005 Frsk.1,2/93 Støtteperiode overskred. 317.178! 58.727.128 34.739.700 nej Ingen opfølgning Se detalj. bemærkn. 
afsn. 40 IKNPP39 
afsn. 40 PP384 SP 921109006 Frsk. 2/93 Støtteperiode overskred. 732.516! 55.339.345 36.739.500 
PO 941209008 Frsk. 2/94 Støtteperiode overskred. 7.170.255 28.893.828 12.025.000 nej 
nej Brev til Kom. + MS [Ikke identificeret 
Tilfredsstillende Afsluttet 
afsn. 40 PP407 DE 880210001 Endel. Støtteperiode overskred. 290.275! 27.784.953 27.030.6341 nej Tilfredsstillende Afsluttet 
afsn. 41 IPP219 | COM 1850503048 Midlertidig Forskud over begrænsn. , 1.854.638 Vedrører Kommissionen nej Ingen opfølgning Se DAS 94, s. 82, pkt. 41 
afsn. 42 PP400 j BE j921009002 Frsk. 2/93 Udgiften ikke støtteberet. 1.726 4.793.239 3.582.500 nej Ingen opfølgning Se detalj. bemærkn. 
afsn. 43 JKNPP26 ! BE |901010002 Frsk. 1/92 Ikke-EFRU-anvendelse 
fe" r 511.478 7.054.191 5.284.396 nej Utilfredsstillende Artikel 24 
DET SOCIALE OMRADE 
44. Der er finansieret et projekt vedrørende forberedende uddannelse i bredere forstand, hvor kun et 
projekt vedrørende kompetencegivende uddannelse kan komme i betragtning, og hvor der ikke var 
tilstrækkeligt grundlag for medlemsstatens attestering af tidligere afholdte udgifter. 
Kommissionens svar 
Begrebet kompetencegivende uddannelse findes ikke i fællesskabsforordningen om det tidligere program 
(1989-1994). Det præciseres kun at uddannelsen skal føre til beskæftigelse. Kommissionen har besluttet 
at betragte forberedende uddannelser som støtteberettigede, hvis og kun hvis de indgår i et 
uddannelsesforløb, der fører til et job. Således er kun sidste fase i forbindelse med de individuelle 
uddannelseskontrakter, der strækker sig over tre faser (mobilisering, forberedelse, kvalificering) blevet 
betragtet som automatisk støtteberettiget. Første fase er automatisk blevet udelukket, medens den anden 
eventuelt har været støtteberettiget, hvis det kan bevises, at den er blevet fulgt op indtil ansættelse på 
prøve. 
45. Finansielle midler afsat til PRODEP II er blevet anvendt til aktioner under PRODEP I. 
Kommissionens svar 
Det problem, som Revisionsretten nævner blev først opdaget af Kommissionen. Den blokerede efter sin 
opdagelse forskuddene vedrørende CCA II. Medlemsstaten har derefter accepteret at åbne særskilte 
konti for de tidligere fonde (1986-1989), CCA I (1990-94), CCA II (1994-99) og PIC. Den har 
forpligtet sig til at udbetale midlerne fra ESF under overholdelse af fællesskabsbestemmelserne. 
Kommissionen har kunnet kontrollere, at medlemsstaten har overholdt sine forpligtelser. 
46. Der er anmeldt udgifter, som oversteg de faktisk afholdte udgifter. 
Kommissionens svar 
Grækenland: regnskaberne for 1990-93 har endnu ikke kunnet afsluttes, fordi Kommissionen er ved i 
samarbejde med medlemsstaten at foretage de nødvendige korrektioner. 
Italien: Kommissionen følger opmærksomt de løbende retssager. Den er civil part i liere af dem. 
47 Støtte fra Socialfonden er anvendt til uddannelse af studerende, der ikke var arbejdsløse eller 
arbejdssøgende 
Kommissionens svar 
Kommissionen ligger i øjeblikket ikke inde med oplysninger, så den kan vurdere, om de studerende, 
der deltog i de pågældende kurser, var beskæftigelsessøgende eller ikke, før de begyndte disse 
uddannelseskurser. 
21 
Kommissionen understreger, at det er meget vanskeligt for den at foretage en sådan kontrol. 
48. Støtte anvendt til ikke-støtteberettigede omskolingsprojekter er blevet tilbagebetalt til de regionale 
myndigheder, men ikke overført til Kommissionen. 
Kommissionens svar 
Det beløb, som regionen Toscana har modtaget for meget og som Revisionsretten henviser til, skal 
fratrækkes saldoen for 1993. Imidlertid er den saldoanmodning af 14.2.1996, som regionen har tilsendt 
Kommissionen, endnu ikke blevet behandlet, fordi der skulle fremskaffes et vigtigt bilag. Trods flere 
påmindelser fra Kommissionens side har regionen Toscana endnu ikke ændret sin saldoanmodning og 
det planlagte fradrag har derfor endnu ikke kunnet foretages. Kommissionen følger dog opmærksomt 
sagen. 
49. Der er finansieret ikke-støtteberettigede videreuddannelsesprojekter for børnehavepædagoger og 
folkeskolelærere. 
Kommissionens svar 
Kommissionens tjenestegrene har undersøgt det problem, der påpeges af Revisionsretten og har fornylig 
indledt proceduren efter artikel 24 i forordning 2082/93. 
50. Der er udbetalt et forskud på grundlag af udgiftsoverslag og ikke på grundlag af faktisk afholdte 
udgifter. 
Kommissionens svar 
Forskuddene for året n baseres på gennemførelsesattesterne fra medlemsstaterne for året n-1, undtagen 
for programperiodens første år, hvor de første forskud automatisk følger vedtagelsen af de forskellige 
former for tiltag. 
På grund af at visse kurser er flerårige og skoleåret strækker sig over to kalenderår, har medlemsstaten 
af og til været nødsaget til ved årets udgang at indsende gennemførelsesattester, der delvis er baseret på 
reelle udgifter, men også på de forventede. Kommissionen vil ved indsendelsen af saldoanmodningerne 
og senest den 30. juni i det følgende år derefter foretage de nødvendige justeringer, for at kun de reelle 
udgifter dækkes. 
51. Der er overført finansielle midler fra nogle operationelle programmer til andre for at dække 
omkostningsstigninger, der er en følge af væsentlige kursændringer. 
Kommissionens svar 
De nye regler om kursgevinster skulle hindre, at der i fremtiden overføres midler fra et operativt 
program til et andet. 
22 
MILM 
52. Der er anmeldt udgifter, der svarer til et udbetalt forskud og ikke til den endelige støttemodtagers 
faktisk afholdte udgifter. 
Kommissionens svar 
Kommissionen forklarede i sit svar på DAS-rapporten fra 1994 (side 83), at forskuddene ikke 
nødvendigvis skulle betragtes som ikke-støtteberettigede udgifter, men den var ikke opmærksom på den 
nøjagtige sammenhæng, som Revisionsretten henviste til. Kommissionen kan derfor ikke på et rimeligt 
grundlag anse den pågældende udgift for at være ikke-støtteberettiget. Projektet er indgået i 
Kommissionens program for kontrol på stedet og det vil under kontrollen blive undersøgt, om den 
angivne udgift er støtteberettiget. 
EUGFL. UDVIKLINGSSEKTIONEN 
53. Der er anmeldt udgifter, der svarede til et udbetalt forskud og ikke til den endelige støttemodtagers 
faktisk afholdte udgifter. 
Kommissionens svar 
Regionen Puglia har ved skrivelse af 3.4.1996 over for Kommissionen bekræftet, at den i fremtiden vil 
være påpasselig med ikke at udbetale forskud til de operationelle programmer. I det foreliggende tilfælde 
skal der dog ikke ske tilbagebetaling, fordi udbetalingen af fællesskabsmidlerne er stillet til rådighed af 
medlemsstaten og beløbet reguleres ved udbetalingen af saldiene for 1992 og 1993 i forbindelse med de 
endelige udgiftsangivelser. 
54. Et forvaltningsorgan har hævet provision af de tilskud, der er udbetalt til de endelige 
støttemodtagere. 
Kommissionens svar 
Kommissionen har med hensyn til Italien ved brev af 22.2.1996 kontaktet Fondo di Rotazione og 
MIRAAF med anmodning om at berigtige situationen samt meddele Kommissionen, hvilke 
foranstaltninger der er truffet med henblik herpå. Den har hidtil ikke modtaget svar. 
For Portugals vedkommende er det, trods de garantier, som IFADAP ved flere lejligheder har givet om, 
at der ikke efter oktober 1994 er foretaget fradrag hos modtagerne, bekræftet, at denne praksis fortsætter 
indirekte (særskilt faktureret beløb). Fradraget er imidlertid ikke længere knyttet til det udbetalte 
støttebeløb, men til investeringen. Således er der for CCA II faktureret et beløb på 0,9% for 
foranstaltning 2, 3 og 5 og på 0,45% for foranstaltning 1 og 4. Ministerbeslutningen vedrørende denne 
fakturering skal forelægges Kommissionen til vurdering. 
23 
FORSKNING 
55. I en anmeldelse er udgifterne kunstigt bragt op på et sådant niveau, at fællesskabsbudgettet 
finansierer de samlede omkostninger. 
Kommissionens svar 
Kommissionen (GD XIII og UCLAF) har efter Revisionsrettens midlertidige kontrol foretaget en 
grundlæggende revision, hvorefter det er konstateret, at de uregelmæssigheder, som den pågældende 
virksomhed har begået, må betragtes som bedrageri over for fællesskabsbudgettet. Kommissionen har 
derfor truffet foranstaltninger til at bringe denne virksomheds deltagelse i de kontrollerede kontrakter til 
ophør, til tilbagekrævning af de til virksomheden som led i de pågældende kontrakter udbetalte beløb 
og til suspension af alle yderligere udbetalinger til den. Sagen har ligeledes fået Kommissionen til i juli 
1996 at beslutte at forelægge sagen for retsmyndighederne i den medlemsstat, hvor den pågældende 
virksomhed er etableret. 
56. Udgifter anmeldt med henblik på fællesskabsstøtte var allerede finansieret af et nationalt 
forskningsinstitut. 
Kommissionens svar 
Kommissionen har fratrukket 8 532 £ fra sin slutbetaling pr. 24. januar 1996. 
57. Omkostninger er anmeldt med for høje beløb, fordi der er anvendt for høje satser, eller der er 
ikke fratrukket beløbet for et allerede udbetalt forskud. 
Kommissionens svar 
Kommissionen har efter Revisionsrettens bemærkninger anmodet kontrahenten om yderligere 
oplysninger om de punkter, som Revisionsretten påpeger. Virksomheden DYCAT International har 
endnu ikke givet disse oplysninger og projektets koordinator har lovet at afkræve denne virksomhed de 
nødvendige dokumenter senest den 15. juni 1996. Har virksomheden ikke svaret inden dette tidspunkt, 
vil Kommissionen fratrække beløbet i slutbetalingen. 
STØTTE TIL ØSTLANDENE 
58. I et PHARE-projekt er der finansieret moms-andele, som ikke er støtteberettigede. 
Kommissionens svar 
De ungarske skattemyndigheder har den 16. februar 1995 tilbagebetalt det pågældende beløb på 
125 000 forint (ca. 874 ECU). 
24 
DRIFTSUDGIFTER 
59. Kommissionen har udbetalt købssummen for "Clovis/Wilson "-grunden, selv om dette beløb ikke 
var forfaldent til betaling, fordi kontrakten endnu ikke var underskrevet for notar. 
Kommissionens svar 
Den fejl, som Revisionsretten nævner, blev straks konstateret og rettet af Kommissionens ansvarlige 
tjenestegren. Der er udstedt en tilbagebetalingsordre og det pågældende beløb er tilbagebetalt. 
Der kan ikke anvises betalinger, uden at de to parter har underskrevet den relevante kontrakt. Den fejl, 
som Revisionsretten påpeger, skyldes en misforståelse med hensyn til den kronologiske følge af de 
forskellige etaper i en købsprocedure, der blev gennemført ved regnskabsårets afslutning, idet der var 
tale om en overførsel, hvorved endnu ikke udnyttede bevillinger samledes. 
EGNE INDTÆGTER 
(Europa-Parlamentet) 
10. mener, at Kommissionen og medlemsstaterne bør styrke deres kontrol i forbindelse med 
varers overgang og af toldbestemmelserne ved Unionens eksterne grænser, og anmoder 
Kommissionen om at udarbejde en beretning om dette spørgsmål; 
Kommissionens svar 
Kommissionen er enig med Europa-Parlamentet om, at kontrollen med varers passage af Unionens ydre 
grænser og af de toldbestemmelser, der gælder i denne forbindelse, bør styrkes. Disse spørgsmål 
indgår derfor også i dens kontrolprogram i medlemsstaterne, og den vil yderligere styrke sin indsats på 
dette område. 
Resultaterne af Kommissionens kontrol i årene 1990-1993 findes i en treårig rapport af 4.1.1994 
(KOM(93) 691) til budgetmyndighedens to parter om, hvorledes ordningen for kontrol med de egne 
indtægter fungerer. En lignende meddelelse om resultaterne af kontrollen med egne indtægter, der blev 
udført i årene 1993-1995, forventes at foreligge ved udgangen af december 1996, eller senest i 
begyndelsen af 1997. Med hensyn til medlemsstaternes ansvar fastsættes det i fællesskabslovgivningen, 
at varer der indføres på Fællesskabets toldområde, befinder sig under toldkontrol i den tid, der er 
nødvendig til, at medlemsstaternes myndigheder kan fastslå deres toldmæssige status. 
Desuden har Kommissionen med hensyn til varer, der ad søvejen transporteres fra et sted til et andet 
inden for Fællesskabets toldområde, og hvis toldmæssige status kan bringe de nationale myndigheder i 
tvivl, påbegyndt forberedelserne til vedtagelsen af et forslag om ændring af lovgivningen med henblik 
på at styrke varekontrollen i den retning, som Europa-Parlamentet anbefaler. Dette arbejde er ret 
fremskredent. Der skal dog stadig løses nogle problemer om produkter belagt med punktafgifter, 
25 
hvilket eventuelt kan forsinke vedtagelsen af forslaget, der oprindelig var berammet til udgangen af 
1996, en smule. 
(Europa-Parlamentet) 
11. anmoder Kommissionen om at udarbejde en årsberetning om medlemsstaternes inddrivelse af 
enhver form for beløb, som er skyldige til EF-budgettet; 
Kommissionens svar 
Medlemsstaternes initiativer vedrørende inddrivelsen af traditionelle egne indtægter, især indtægter, der 
ikke indbetales på grund af bedrageri og uregelmæssigheder - jf. forordning 1552/89 - går ud på, at 
der nu benyttes en opfølgningsmetode med opdeling i grupper af tilfælde, hvor inddrivelsen er 
vanskelig, indtil den endelige regnskabsafslutning. Gruppe A vedrørende bedrageri med egne indtægter 
for beløb på over 500 000 ECU, medens gruppe B vedrører meddelelser inden for gensidig bistand for 
et beløb på over 1 000 000 ECU. 
For gruppe A for 1994 (A/94) var der tale om ca. 100 tilfælde til et samlet beløb på 70% af det 
beskatningsgrundlag, der manglede inddrivelse for. Medlemsstaternes myndigheder har på grundlag af 
en forespørgsel redegjort for, hvor langt de er nået med inddrivelserne. Med hensyn til gruppe B var 
der udvalgt 6 tilfælde i 1994 og 23 i 1995. De t skal bemærkes, at de tilfælde, der redegøres for i 
forbindelse med disse grupper af sager, er af særlig betydning, da de er teknisk komplicerede og 
vanskelige i praksis. Da disse sager kun undtagelsesvis finder hurtige løsninger på grund af, at de 
administrative og retlige procedurer er lange, ligger deres oprindelse forholdsvis langt tilbage i tiden. 
Desuden gentages for gruppe A og B, der hvert år genetableres på ny, de tidligere tilfælde, for hvilke 
der endnu ikke er foretaget en endelig regnskabsafslutning. 
Kommissionen tilstillede den 6. september 1995 Europa-Parlamentet en første rapport om gruppe A for 
1994. Den vil snarest fremsende rapporten om gruppe B for nævnte år. 
Desuden har Kommissionen i efteråret 1994 tilsendt medlemsstaterne et spørgeskema om de procedurer 
for tvangsinddriveise, der anvendes i medlemsstaterne. Besvarelserne er ved at blive undersøgt, således 
at Kommissionen kan drage hensigtsmæssige praktiske konklusioner heraf både på det 
lovgivningsmæssige og administrative område. 
26 
LANDBRUGSUDGIFTER 
(Europa-Parlamentet) 
13. bemærker, at til trods for de foranstaltninger, som blev indført i forbindelse med reformen af 
den fælles landbrugspolitik, steg landbrugsudgifternes andel af 1994-budgettet med 1,3% i 
forhold til tidligere; 
Kommissionens svar 
Landbrugsudgifterne faldt stærkt mellem 1993 og 1994, nemlig fra 35 mia. ECU i 1993 til 33 mia. 
ECU i 1994. I tabel 1 i det følgende vises udgiftsudviklingen mellem 1993 og 1994. For at lette 
sammenligningen er udgiftsnomenklaturen for 1993 blevet tilpasset nomenklaturen for 1994. 
Den sænkning af markedspriserne for markafgrøder, der blev besluttet ved reformen af den fælles 
landbrugspolitik, som blev vedtaget i 1992, gennemførtes i tre etaper omfattende regnskabsårene 1994, 
1995 og 1996, og der blev gennemført en tilsvarende forhøjelse af udligningsstøtten, der således 
medførte en stigning i udgifterne til udligningsstøtte i denne periode. 
Udgiftsstigningen inden for markafgrøder (2 mia. ECU), der skyldes første etape af indførelsen af den 
direkte støtte til markafgrøder, og i svinesektoren (215 mio. ECU) på grund af foranstaltningerne til 
godtgørelse som led i bekæmpelsen af klassisk svinepest, blev i stort omfang udlignet af faldet i 
udgifterne til de fleste andre sektorer. De vigtigste sektorer med fald er følgende: 
mælk og mejeriprodukter (-960 mio. ECU, heraf 360 mio. ECU som følge af nedsættelsen af 
restitutionsudgifterne især for smør på grund af faldet i mængderne, 230 mio. ECU som følge i 
faldet i udgifterne til salgsfremme og markedsføring, 220 mio. ECU på grund af færre udgifter til 
kompensation for produktionsophør, som blev besluttet i 1987/88 og i 1991/92); 
olivenolie (-650 mio. ECU især som følge af tilbagebetalingen af produktionsstøtte for 300 mio. 
ECU i Italien i 1993 for forskellige produktionsår før 1992/93 og en nedsættelse af forbrugsstøtten 
i 1994 i overensstemmelse med Rådets beslutning svarende til 170 mio. ECU. Yderligere et fald i 
interventionsudgifterne på 140 mio. ECU, der var blevet forhøjet i 1993 på grund af den store 
produktion i 1991/92); 
fåre- og gedekød (-520 mio. ECU på grund af den vanskelige markedssituation i produktionsåret 
1993, der medførte en forhøjelse af moderfårspræmien, men tilbagevenden til en mere normal 
situation i produktionsåret 1994); 
oksekød (-520 mio. ECU som følge af faldet i interventionsudgifterne med stoppet for opkøbene i 
1994 efter opkøbet i 1993 på 425 000 t og afviklingen af de offentlige lagre, der førte til en 
stigning i salgene mellem 1993 og 1994 fra 525 000 t til 730 000 t, hvilket medførte et fald i 
udgifterne på næsten 1,6 mio. ECU, der delvis udlignedes ved den præmiestigning, der blev 
besluttet efter reformen af den fælles landbrugspolitik i 1992, der medførte ekstraudgifter på 
næsten 1,1 mia. ECU): 
vin (-330 mio. ECU som følge af et fald i produktionen af bordvin på fra 107 mio. hl til 91 mio. 
hl fra produktionsåret 1992/93 til produktionsåret 1993/94). 
Faldet i landbrugsudgifterne fra et regnskabsår til et andet viser, at en bebudet stigning i 
lanilbrugsudgifternes andel af de samlede udgifter hverken skyldes, at førstnævnte er løbet løbsk, eller 
konsekvenserne af gennemførelsen af anden etape af reformen af den fælles landbrugspolitik. 
27 2% 
TABELI 
UDVIKLINGEN I LANDBRUGSUDGIFTERNE MELLEM 1993 OG 1994 
Udgifter over regnskabsårets bevillinger 
Bl-10 Markafgrøder 
Bl-11 Sukker 
Bl-12 Olivenolie 
Bl-13 Tørret foder og tørrede grønsager 
Bl-14 Tekstilplanter 
Bl-15 Frugt og grønsager 
Bl-16 Vin 
Bl-17 Tobak 
Bl-18 Andre sektorer 
AFSNIT I 
Bl-20 Mejeriprodukter 
Bl-21 Oksekød 
Bl-22 Fåre- og gedekød 
Bl-23 Svinekød 
Bl-24 Æg og fjerkræ 
Bl-25 Andre tiltag 
Bl-26 Fisken 
AFSNIT II 
Bl-30 Uden for bilag II 
B1 -31 Tiltrædelsesudligningsbeløb 
Bl-32 M UB 
Bl-33 Restitutioner fødevarehjælp 
B1 -34 Rentegodtgørelser 
Bl-35 Gratis distribution 
B1 -36 Bedrageribekæmpelse 
B1 -37 Regnskabsafslutning for tidligere år 
Bl-38 Udvikling af landdistrikter 
Bl-39 Andre foranstaltninger 
AFSNIT III 
Bl-40 Indkomststøtte 
B1 -50 Ledsageforanstaltninger 
TILSAMMEN 
EUGFL, GARANTISEKTIONEN 1993 
10 611 
2 189 
2 468 
532 
861 
1 664 
1 510 
1 165 
259 
21 258 
5 211 
3 986 
1 800 
201 
291 
135 
32 
11 657 
744 
7 
136 
160 
100 
130 
80 
-385 
445 
1 418 
36 
222 
34 590 1994 
12 652 
2 062 
1 820 
378 
864 
1 557 
1 176 
1 057 
287 
21 853 
4 249 
3 467 
1 280 
416 
240 
117 
35 
9 804 
631 
0 
4 
86 
83 
136 
77 
-612 
340 
47 
794 
30 
490 
32 970 Forskel 
2 042 
-127 
-649 
-154 
3 
-107 
-333 
-108 
28 
595 
-962 
-520 
-521 
215 
-51 
-18 
3 
-1 853 
-112 
-7 
-132 
-74 
-17 
6 
-3 
-227 
-105 
47 
-624 
-6 
268 
-1 620 
29 
(Europa-Parlamentet) 
14. beklager endnu en gang den store afstand mellem budgetoverslagene og de faktiske udgifter 
inden for landbrugssektoren; mener, at disse uoverensstemmelser ikke udelukkende kan 
forklares ved uventede faktorer (vejrforhold, sygdom osv.); henstiller derfor kraftigt til 
Kommissionen at stramme styringsforanstaltningerne op navnlig inden for de kapitler, som til 
stadighed udviser en bevillingsmangel, og samarbejde snævert med medlemsstaterne om at 
forbedre de prognoser, der anvendes som grundlag for budgettet; 
Kommissionens svar 
Kommissionen konstaterer, at en stor del af underudnyttelsen i forhold til budgettet skyldes 
vanskelighederne med nøjagtigt at vurdere parametrene for iværksættelsen af 1992-reformen, især 
udnyttelsessatsen i medlemsstaterne af basisarealerne for markafgrøder og kvoterne for præmier i 
oksekødssektoren. Da medlemsstaterne ikke havde fremsendt detaljerede oplysninger, da budgettet blev 
opstillet, og første gennemførelsesår for reformen på det tidspunkt allerede var i gang, måtte 
Kommissionen anvende sandsynlighedsberegninger med udgangspunkt i det statistiske kontors 
oplysninger om landboernes tilslutning til den nye ordning. Disse viste sig imidlertid at være for højt 
ansat. 
Oksekødet er en anden grund til underudnyttelsen. I regnskabsåret 1994 skete der omvæltninger på 
markedet, som kun få ville have forudsagt, da forslaget blev opstillet ca. 8 måneder tidligere. Disse 
omvæltninger medførte, at interventionsopkøbene stort set ophørte og at de offentlige lagre blev 
nedbragt fra 900 000 tons til under 25 000 tons ved årets udgang som følge af en energisk politik med 
henblik på salg til eksport. 
Kommissionen har ligeledes gjort en indsats vedrørende de kapitler, for hvilke der er overskridelser, og 
anvendt artikel 6 i afgørelsen om budgetdisciplin som udgangspunkt for at træffe egnede 
foranstaltninger, når spørgsmålet henhørte under Kommissionens kompetence (nedsættelse eller endog 
bortfald af visse restitutioner i sektoren for æg og fjerkræ). Den forelagde således Rådet forslag til 
ændring af den pågældende markedsordning (bomuld) og indførte en finansiel stramning for de 
fornyligt vedtagne ledsageforanstaltninger. 
Kommissionen ønsker at forbedre overslagene for så vidt angår EUGFL, Garantisektionen både i sine 
egne tjenestegrene og i medlemsstaterne. 
Det er imidlertid vanskeligt at lægge de indhøstede erfaringer til grund for en bedre forståelse af 
fremtiden på dette område. Således har det vist sig, at næsten hvert regnskabsår har sit eget forløb. 
Kommissionen mener imidlertid, at budgetudnyttelsen kunne forbedres ved at udsætte vedtagelsen af 
budgettet. Derved kunne enten budgetforslaget eller budgettet ændres på grundlag af en ajourføring af 
de økonomiske beregninger, der har været anvendt til opstillingen af det foreløbige budgetforslag (FFB) 
otte måneder eller mere tidligere. Dette kunne ske ved henholdsvis en ændringsskrivelse før Rådets 
andenbehandling eller ved tillægs og ændringsbudget (TÆB) efter parlamentformandens vedtagelse, idet 
der så skulle indføres en smidigere procedure for fremsættelse af ændringsforslag. Denne ændring 
kunne indgå som en normal fase af budgetproceduren. 
30 
Desuden mener Kommissionen, at usikkerhedsmarginen kunne begrænses i betydelig grad, hvis 
fællesskabslovgivningen forenkledes, og betalingsfristerne blev overholdt i forbindelse med 
gennemførelsen af dem i medlemsstaterne. 
(Europa-Parlamentet) 
15. anmoder Kommissionen om, indtil der er truffet en endelig afgørelse om den bøde, som skal 
pålægges for uregelmæssigheder i den irske oksekødsforarbejdningsindustri, at sikre, at de 
irske myndigheder i fuldt omfang gennemfører forordning (EØF) 2456/93, hvis formål er at 
sikre, at oksekødsmarkedet fungerer efter reglerne; 
Kommissionens svar 
Kommissionen har som led i regnskabsafslutningen for regnskabsåret 1992 med hensyn til offentlig 
oplagring af kød i Irland besluttet, at den finansielle korrektion på 10% for 1990 bør opretholdes på 
grund af de alvorlige fejl, der er konstateret. Korrektionen er blevet nedsat til 5% for 1991 på grund af 
de foranstaltninger, som de irske myndigheder traf i det år med henblik på at forbedre effektiviteten og 
øge kontrollens effektivitet. 
Forordning (EØF) nr. 2456/93 har ikke kunnet gennemføres fuldt ud på grund af de meget begrænsede 
interventionsopkøb af oksekød. Kommissionen er meget opmærksom på dette spørgsmål og påpeger, at 
Ministerrådet har vedtaget interventionsforanstaltninger som følge af fremkomsten af kogalskab (ESB) 
for nylig. 
(Europa-Parlamentet) 
16. anmoder Kommissionen om at sikre, at de franske myndigheder i fuldt omfang anvender 
forordningerne om særlig støtte til bjergområder og ammekopræmien i Haut-Corse, og om at 
finde en tilfredsstillende løsning på inddrivelsen af uretmæssige udbetalte præmier; 
understreger, at det vil være yderst opmærksom på dette under proceduren for afslutninger 
af regnskaberne; 
Kommissionens svar 
Kommissionen følger meget opmærksomt resultaterne af de kontroller, der gennemføres på Korsika. 
Der er med hensyn til den særlige godtgørelse for landbrug i bjergegne foreslået tilbagebetalinger for 
1988 til 1994. Med hensyn til præmien for malkekvægsbesætninger er der foreslået en finansiel 
korrektion på 25% af udgifterne for regnskabsårene 1991 til 1994. 
31 
DEN FÆLLES MARKEDSORDNING FOR FRUGT OG GRØNSAGER 
(Europa-Parlamentet) 
20. opfordrer Kommissionen til at kontrollere de tilfælde, Revisionsretten har påpeget i 
forbindelse med afslutningen af regnskaberne, og drage de relevante finansielle konsekvenser 
heraf, om nødvendigt over for medlemsstaterne. 
Kommissionens svar 
Kommissionen er i forbindelse med kontrollen i denne sektor fuldt ud opmærksom på de 
bemærkninger, som Revisionsretten fremsætter. Såfremt forholdene ikke anfægtes af medlemsstaterne 
og fortolkningen af forordningerne er korrekt, drager Kommissionen de nødvendige finansielle 
konsekvenser ved de pågældende regnskabsafslutninger. 
Kommissionen uddyber i nødvendigt omfang de spørgsmål, som Revisionsretten rejser og som anfægtes 
af medlemsstaterne. 
Der blev i 1996 gennemført undersøgelser vedrørende skalfrugter i Spanien (februar og april). Der 
fandt for så vidt angår forarbejdede tomater to besøg sted i Italien (juni og september) og et tredje i 
Nederlandene (august). Endelig er der planlagt et kontrolbesøg i Grækenland vedrørende gratis 
distribution (oktober) og et sidste i Portugal vedrørende citrusfrugt (december). 
(Europa-Parlamentet) 
21. opfordrer medlemsstaterne til i fuldt omfang at anvende bestemmelserne i den kommende 
fælles markedsordning og anmoder Kommissionen om at reducere de månedlige a konto­
betalinger fra EUGFL, Garantisektionen, til medlemsstater, der ikke overholder de gældende 
regler for markedsordningen; 
Kommissionens svar 
De månedlige forskud, der udbetales af EUGFL, Garantisektionen, nedsættes, såfremt lovgivningen 
ikke anvendes korrekt. 
(Europa-Parlamentet) 
22. anmoder Kommissionen om at øge de materielle ressourcer til kontrol med gennemførelsen af 
den fælles markedsordning, at opstille en plan for systematisk kontrol og i langt højere grad 
at gennemføre et samarbejde mellem inspektører fra EU og fra medlemsstaterne; 
Kommissionens svar 
Antallet af inspektorer er i øjeblikket nedsat til to, hvortil kommer en yderligere person fra kontoret for 
regnskabsafslutning. Dette hold samarbejder med medlemsstaternes inspektører om kvalitetskontrollen. 
32 
FISKERIPOLITIK 
(Europa-Parlamentet) 
24. anmoder Kommissionen om at analysere de gældende bestemmelser med henblik på at 
tilpasse EF-ordningen til den reelle markedssituation og de særlige forhold inden for EF-
tunfiskesektoren; 
Kommissionens svar 
Gældende ordninger analyseres ved kontrolbesøgene som nævnt i pkt. 25. Kommissionen foreslår på 
baggrund af resultaterne af disse kontroller forbedringer af lovgivning og administration. 
(Europa-Parlamentet) 
25. opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaternes myndigheder i løbet af 1996 
at gennemføre de kontrolforanstaltninger, der nævnes i Revisionsrettens årsberetning, og 
underrette Parlamentet om resultaterne; 
Kommissionens svar 
Kommissionen (GD XIV og GD XX) udarbejdede i februar 1976 et program omfattende fire 
kontrolbesøg - Spanien (to), Portugal og Frankrig - vedrørende udligningsgodtgørelser til 
tunproducenter. Det væsentligste formål er at få kendskab til forholdene inden for denne sektor, således 
at Kommissionen kan foreslå eventuelle ændringer til gældende lovgivning. 
Der har allerede fundet to kontroller sted, nemlig i Spanien (GD XIV og GD XX) fra 22. til 26.4.1996 
og i Portugal (GD XIV) fra 28. til 30. maj 1996. En yderligere kontrol fandt sted i Spanien fra 17. til 
21. juni 1996 og den sidste fandt sted i Frankrig i oktober. Resultaterne af disse kontroller kendes først 
efter det sidste besøg i oktober. 
(Europa-Parlamentet) 
26. opfordrer Kommissionen til at gennemføre en analyse af den aktuelle toldpolitik for tun med 
henblik på en bedre tilpasning til denne sektors reelle behov, dog således at der i lige høj grad 
tages hensyn til producenternes og forarbejdningsindustriens interesser; 
Kommissionens svar 
De generelle forhold i forbindelse med tunhandelen blev gennemgået i forbindelse med drøftelserne om 
Kommissionens rapport af 28.6.1994 (KOM(92) 266 endelig udg.). Herefter ændrede Rådet ved 
forordning 3318/94 grundforordningen om den fælles markedsordning for fiskeriprodukter (forordning 
3759/92). Denne ændring, der har forenklet ordningen for ydelse af godtgørelsen, men har bevaret 
grundprincipperne herfor, skulle muliggøre en forbedring af foranstaltningens forvaltning. 
På nuværende stadium forventes det ikke, at resultatet af drøftelserne anfægtes. Under alle 
omstændigheder følger Kommissionen opmærksomt udviklingen på markedet med henblik på at træffe 
ile foranstaltninger, der eventuelt bliver nødvendige. 
33 
STRUKTURFONDENE 
(Europa-Parlamentet) 
28. mener, at Kommissionen med de nødvendige ændringer af forordningen skal vedtage en 
integreret tilgang indeholdende følgende elementer: 
styrkelse af overvågningsudvalgenes rolle, så de virkelig overvåger overholdelsen af EF-
forskrifterne samt udviklingen og forvaltningen af projekterne (minder i den forbindelse 
om sine bemærkninger i beslutningen om decharge for regnskabsåret 1989), 
udarbejdelse af udvælgelseskriterier og andre procedurer, så man bedre kan overvåge 
overholdelsen af EF-forskrifterne - navnlig på området miljø og offentlige udbud - samt 
udviklingen og forvaltningen af projekterne, 
en sådan anvendelse af (en eventuelt ændret) artikel 24 i forordning 2082/93, at 
manglende overholdelse af bestemmelserne reelt og direkte indebærer en reducering, 
suspension eller indstilling af støtten; 
Kommissionens svar 
Det er Kommissionens hensigt at tage forordningerne op til fornyet behandling sammen med 
forberedelsen af de ordninger, der skal gælde efter den løbende programperiode 1994 til 1999. 
Efter Kommissionens opfattelse afspejler de gældende procedurer i styringsudvalgene i stort omfang 
den integrerede metode, da det som led i hvert program, der gennemføres ved hjælp af partnerskabet, 
er udvalgenes ansvar at sikre overholdelsen af fællesskabsretten, at udvælge projekter og aflægge 
rapport om fremskridtene. 
I henhold til gældende lovgivning sikrer styringsudvalgene, at fællesskabslovgivningen overholdes ved 
hjælp af 
• specifikke spørgsmål (især om miljø og offentlige indkøb) på de ansøgningsformularer, der skal 
udfyldes af de eventuelle modtagere af fællesskabsstøtten; 
• kontrol, der udføres af det styringsudvalg, der udvælger projektet, som del i vurderingen af de 
enkelte projekter; 
• undersøgelser gennemført af Kommissionens repræsentant under styringsudvalgets møder. 
Desuden foretager Kommissionens tjenestegrene kontrol på stedet og kontrollerer oplysningerne i de 
årlige rapporter. 
Med hensyn til udvælgelseskriterierne og de dertil knyttede kontrolprocedurer omfatter de nuværende 
programdokumenter de projektudvælgelseskriterier, der enten forelå, da programmerne blev godkendt 
af Kommissionen, eller (efter aftale med medlemsstaterne) blev tilføjet efter godkendelse eller kom til 
under første mode i det pågældende styringsudvalg. 
34 
Kontrollen med, hvorledes disse udvælgelseskriterier benyttes, føres ved hjælp af almindelige 
rapporter, som det organ, der har til opgave at udvælge de pågældende projekter, tilstiller de enkelte 
udvalg. Denne procedure skal ikke blot sikre, at de udvalgte projekter er forenelige med programmets 
generelle mål og at de overholder fællesskabsbestemmelserne, men de tjener også til at påpege, for 
hvilke projekter fremskridtene er utilfredsstillende og der må træffes foranstaltninger til afhjælpning 
heraf. 
Ifølge artikel 24 i forordning 4253/88 (ikke 2082/93 som anført af Parlamentet) kan 
fællesskabsfinansiering afvises for projekter, der udviser uregelmæssigheder. Disse projekter erstattes 
derefter med andre egnede projekter, så længe det pågældende program løber. Påvises det, at der er 
afholdt udgifter til ikke-støtteberettigede formål, trækkes disse udgifter normalt fra de følgende 
udgiftsangivelser fra medlemsstaten. Af denne grund er artikel 24 hidtil ikke blevel anvendt officielt i 
større omfang. Denne artikel må imidlertid efter afslutningen af programmerne for 1989 til 1993 
anvendes i en række tilfælde. Kommissionen har til hensigt at sørge for, at artiklen anvendes fuldt ud 
og korrekt, især hvor der er tale om overtrædelser af fællesskabsbestemmelserne, f.eks. inden for miljø 
og offentlige udbud. 
(Europa-Parlamentet) 
29. mener, at interne procedurer i Kommissionen, som kan indebære en formel eller reel 
afsvækkelse af EF-forskrifterne eller forvaltningen, bør revideres; 
Kommissionens svar 
Der er for hver fællesskabsstøtteramme, hvert enkelt samlet programmeringsdokument og operativt 
program udpeget en tjenestegren i Kommissionen, der skal lede gennemførelsen og er ansvarlig for 
koordinationen. 
Tilmed har strukturfondsafdelingerne i Kommissionen, for fællesskabsstøtterammerne og 
programmeringsdokumenterne, gennemført en ordning med fast deltagelse i styringsudvalgene (de fire 
strukturfondsafdelinger) og med deltagelse inden for de enkelte sektorer (andre tjenestegrene i 
Kommissionen, når programmets specifikke art berettiger dette efter beslutning på et forberedende 
møde med deltagelse af forskellige tjenestegrene). Herved sikres det, at Kommissionen på koordineret 
måde deltager i styringsudvalgene og systemet har hidtil fungeret godt. 
Tilmed er hovedvægten under de første to faser af SEM 2000, der fokuserer på Kommissionen selv, 
lagt på en stramning af procedurerne og styrkelse af de finansielle afdelinger. Dette er nu ved at blive 
gennemført og er under tredje fase, hvis sigte er at skabe et bedre og tættere partnerskab med 
medlemsstaterne om budget- og fmansspørgsmål. 
(Europa-Parlamentet) 
30. mener, at eksisterende huller i bestemmelserne, som f.eks. med hensyn til renteindtægterne 
samt formidlerorganisationernes beføjelser og forpligtelser, bør lukkes; 
kommissionens svar 
Fællesskabet er ikke længere ejer af de midler, der forvaltes af medlemsstaternes myndigheder som led 
i strukturfondene, når disse er overført til medlemsstaterne. Kommissionen kontrollerer imidlertid 
35 
overholdelsen af artikel 21, stk. 5 i forordning 4253/88 , der omhandler den generelle regel på tre 
måneder for overførsel af disse midler til den endelige modtager. Under alle omstændigheder 
undersøges for tiden spørgsmålet om bankrenterne af fællsesskabsforskuddene som led i SEM 2000, 
fase III. 
Kommissionen finder i øvrigt, at der i artikel 6, stk. 1 i forordning 4254/88 gives klare retningslinjer 
for de formidlende organers rolle og vilkår. Den understreger, at det er medlemsstaternes opgave i 
forståelse med Kommissionen at udpege de formidlende organer. Disse er på grund af deres 
underordnede finansielle ansvar for forvaltningen af fællesskabsinterventionerne i første række 
ansvarlige for, at disse retningslinjer, som der i øvrigt gøres rede for i vejledningen om tilskud, som er 
udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene, anvendes korrekt. 
(Europa-Parlamentet) 
31. mener, at instrumentet "globaltilskud" ikke må bruges til långivning; 
Kommissionens svar 
Efter Kommissionens opfattelse udelukker den ændrede artikel 6 i forordning EØF nr. 4254/88 ikke 
finansielle interventioner og eventuel långivning, for så vidt det i konventionen præciseres, "hvilke 
typer aktioner, der skal gennemføres". 
Yderligere fastsættes det i artikel 1 c) i samme forordning, at der kan ydes støtte fra EFRU til 
initiativer til lokal udvikling, hvortil der jo netop kan ydes globaltilskud. Disse initiativer omfatter efter 
denne artikel "forbedring af virksomhedernes adgang til kapitalmarkedet, bl.a. ved ydelse af garantier 
og erhvervelse af andele". 
Endelig undersøges kriterierne for at yde støtte til disse udgifter som led i SEM 2000, fase III. 
36 
(Europa-Parlamentet) 
33. anmoder Kommissionen om at efterkomme sit løfte om regelmæssigt at aflægge Europa-
Parlamentet beretning om udnyttelsen af strukturfondene efter fond, mål og 
fællesskabsstøtteramme med oplysninger i hvert tilfælde om de enkelte medlemsstaters 
relative indsats; 
Kommissionens svar 
Kommissionen har gjort dette i sin årsberetning om strukturfondene. 
(Europa-Parlamentet) 
34. anmoder Kommissionen, og i særdeleshed medlemsstaterne, om at gøre en indsats for 
tidsmæssigt at forbedre forelæggelsen af projekter og programmer med henblik på at undgå, 
at forpligtelserne akkumuleres i regnskabsårets sidste måneder, da dette indebærer en 
alvorlig fare for forhastede beslutninger og dermed for fejl; 
Kommissionens svar 
I følge artikel 19, stk. 3 i forordning EØF 4253/88 skal medlemsstaterne indsende 
betal ingsanmodninger, ligeligt fordelt over hele året. Kommissionen kontrollerer ikke direkte den takt, 
hvormed medlemsstaterne fremsender disse anmodninger. Det sker sædvanligvis i overensstemmelse 
med national administrativ praksis og det regnskabsår, der følges i medlemsstaterne. 
Det problem, at de finansielle transaktioner er koncentreret omkring udgangen af regnskabsåret omtales 
i SEM 2000, fase III. Det skal dog nævnes, at det forhold, at mange finansielle transaktioner er 
koncentreret omkring årets afslutning, ikke i sig selv øger risikoen for fejl. De pågældende 
programmer er ofte blevet nøje gennemgået i månedsvis. 
Det skal ligeledes bemærkes, at situationen er forbedret i 1995 trods den sene vedtagelse af visse 
initiativprogrammer og ændringen af finansieringsplanerne for en række løbende programmer sent på 
året. 
(Europa-Parlamentet) 
35. forlanger fra Kommissionens side en langt strengere gennemførelse af EF-initiativet 
INTERREG og minder om, at det endelige mål er grænseoverskridende samarbejde og ikke 
blot økonomisk udvikling i de støtteberettigede områder, da en sådan er omfattet af andre 
former for støtte under fællesskabsstøtterammerne; 
Kommissionens svar 
Under forhandlingerne om de operationelle programmer INTERREG II forud for Kommissionens 
godkendelse af dem gjorde denne en særlig indsats for, at foranstaltningerne og bestemmelserne 
vedrørende samarbejdet på tværs af grænserne blev tilfredsstillende. Desuden påtænkes det at 
gennemføre ledsageforanstaltninger vedrørende teknisk bistand og fremme af det grænseoverskridende 
samarbejde generelt til støtte for en tilfredsstillende gennemførelse af dette fællesskabsinitiativ. 
37 
DEN EUROPÆISKE SOCIALFOND 
(Europa-Parlamentet) 
38. opfordrer Kommissionen til at gribe ind for at forhindre de hyppige forsinkelser, inden ESF-
midler udbetales til de endelige støttemodtagere, da disse skyldes, at de mellemliggende 
instanser i helt urimelig grad ønsker at akkumulere store renteindtægter; 
Kommissionens svar 
Kommissionen kontrollerer systematisk ved besøg på stedet, at fristen på tre måneder overholdes 
mellem medlemsstatens modtagelse af bevillingerne og udbetalingen af forskuddene og godtgørelserne 
til de endelige modtagere i overensstemmelse med artikel 21, stk. 5 i forordning 2082/93. 
Kommissionen er bekendt med, at denne frist ikke altid overholdes, hvilket synes hovedsageligt at have 
to årsager. Den første er, at der i forbindelse med mange programmer skal foretages indkaldelse af 
projekter, hvilket indebærer, at fristen på tre måneder først løber fra det tidspunkt, hvor et projekt, der 
opfylder samtlige på forhånd fastsatte krav, udvælges. Den anden årsag er, at der gælder nationale 
regler om obligatorisk fremførsel af bevillinger ved regnskabsårets udgang obligatorisk for 
fællesskabsbevillinger, der flyttes til det nationale budget. Således fremførte fællesskabsbevillinger, der 
generelt ankommer til medlemsstaten efter oktober, kan derfor ikke stilles til rådighed for den endelige 
modtager inden for de krævede 90 dage. 
Denne situation er et eksempel på, at fællesskabslovgivning og nationale regler ikke er forenelige, men 
Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser på at få fællesskabslovgivningen overholdt. 
(Europa-Parlamentet) 
39. anmoder atter Kommissionen om fortsat at overvåge additionnalitetsprincippets anvendelse og 
med henblik herpå at gøre sin indflydelse gældende over for medlemsstaterne for at sikre, at 
alle nødvendige oplysninger til sikring af gennemskuelighed stilles til rådighed; 
Kommissionens svar 
Kommissionen følger fortsat, hvorledes additionnalitetsprincippet overholdes, især som led i den 
igangværende fastsættelse af budgetoverslag. Formålet hermed er at få et mere pålideligt og præcist 
kendskab til, hvad medlemsstaterne har til hensigt at udbetale som national modvægt i forbindelse med 
samfinansiering fra ESF. Det bliver således indirekte muligt at kontrollere, om der finder nationale 
udbetalinger sted og disses omfang og derfor, at sikre, at additionnalitetsprincippet overholdes i 
forbindelse med samfinansiering fra ESF. 
38 
INTERNE POLITIKKER 
(Europa-Parlamentet) 
40. bemærker, at der ikke har været nogen særlige problemer med gennemførelsen af 
forpligtelsesbevillingerne vedrørende samtlige de politikker, der indgår i udgiftsområde 3 i de 
finansielle overslag, bortset fra bevillingerne til foranstaltninger til bekæmpelse af svig i 
forskningssektoren (B6-840), som Afdelingen for Samordning af Foranstaltningerne til 
Bekæmpelse af Svig (UCLAF) formelt opfordres til at udnytte i de kommende regnskabsår; 
Kommissionens svar 
Der var i 1994 på konto B6-840 opført 50 000 ECU, der oprindeligt figurerede under reserven BO-40. 
Disse bevillinger blev overført til kontoen ved udgangen af november 1994 efter beslutning fra 
budgetmyndigheden. På grund af at bevillingerne til bedrageribekæmpelsen blev stillet sent til rådighed 
over kontoen kunne de ikke udnyttes i 1994. 
For 1995 opførtes der på kontoen 50 000 ECU som forpligtelsesbevillinger. Genncmføreslessatsen 
andrager for dette år 84% (forpligtelsesbevillinger: 42 000 ECU). For 1996 opførtes der ligeledes 50 
000 ECU som forpligtelsesbevillinger. Kommissionen vil bestræbe sig på at få indgået forpligtelser for 
samtlige bevillinger. 
(Europa-Parlamentet) 
49. opfordrer Kommissionen til at rette sig efter Revisionsrettens bemærkninger vedrørende miljø 
og forskning, herunder navnlig bemærkningerne i punkt 6.12. - 6.17. og 9.10. - 9.15. i 
årsberetningen; 
Kommissionens svar 
a) Miljø 
Kommissionen vil gerne understrege, at udvælgelsesprocedurerne for LIFE-projekter er blevet 
væsentligt revideret og forbedret som led i iværksættelsen af LIFE II. 
Der udsendes hvert år en informationsbrochure, der giver alle detaljer både om udvælgelsesproceduren 
og de kriterier, der anvendes. Desuden undersøger et forvaltningsudvalg sammensat af repræsentanter 
fra medlemsstaterne samtlige projekter. Dette udvalg afgiver udtalelse, inden Kommissionen træffer 
afgørelse. 
Den ny forordning rummer bedre mulighed for at foretage en teknisk og finansiel opfølgning af 
igangværende projekter under LIFE li-programmet. 
Endelig foretager en kontrolgruppe, der har været fuldt ud funktionsdygtig siden begyndelsen af 
regnskabsårets 1996, nu den efterfølgende evaluering af projekterne. Der er således ved revisionen af 
forordningen blev foretaget en første evaluering af LIFE I-programmet, der blev forelagt Rådet og 
Parlamentet i november 1995. Når LIFE I-projekterne afsluttes (udgangen af 1998) udarbejdes der en 
slutvurdering, hvis resultater udsendes til institutionerne, medlemsstaterne og interesserede. 
39 
b)Forskning 
9.11 Principperne om rotation for medlemmerne af udvælgelsespaneleme er fuldt ud tilgodeset i 
programmet for "Forskeres Uddannelse og Mobilitet" (FMC) (IV rammeprogram), der 
efterfølger programmet "Menneskelig Kapital og Mobilitet" (CHM). 
9.12 Evalueringspanelerne for de forskningsprojekter, der fremlægges som led i FMC-
programmerne, er sammensat af uafhængige eksperter på højt videnskabeligt niveau. 
Koordinationen af disse paneler foretages af Kommissionens tjenestegrene. Resultaterne af 
evalueringerne af forslagene vedrørende "nettene", "store installationer" og 
"ledsageforanstaltninger" forelægges programudvalget til udtalelse. I forbindelse med 
"stipendier" høres udvalget ikke, men informeres. Oplysningerne fremsendes efter at 
Kommissionen har truffet afgørelse, og dette medfører betydelig tidsbesparelse i forhold til 
den procedure, der blev fulgt for det foregående program (CHM). 
9.13 Siden begyndelsen af FMC-programmet har varigheden af de skriftlige evalueringsprocedurer 
været fra halvanden måned og til højst to måneder og tre uger. Kommissionen fortsætter sine 
bestræbelser med at nedsætte disse frister. 
9.14 Informationerne om net-aktiviteterne under FMC-programmet angiver meget præcist grænserne 
for fællesskabsfinansieringen og der opstilles en nøjagtig liste over de oplysninger, der skal 
findes i forslagene. Herved kan kontraktforhandlingerne i forbindelse med de projekter, der 
udvælges til finansiering, forenkles og forkortes betydeligt. Disse forhandlinger forsinkede ofte 
under det foregående program forskningsaktiviteternes begyndelse. Således er 84 kontrakter 
efter første udvælgelse med henblik på "store installationer" blevet forhandlet inden for seks 
uger. 
For Euro-konferencer er kontraktforhandlingerne blevet meget forenklet og fristerne er ca. 10 
dage. 
Disse problemer opstår ikke i forbindelse med "stipendier", der i de fleste tilfælde ikke kræver 
kontraktforhandlinger. 
9.15 "Institutionelle stipendier" findes ikke i FMC-programmet. Udvælgelsesproceduren i to etaper, 
der var speciel for denne aktivitet, anvendes ikke længere i forbindelse med FMC. 
40 
(Europa-Parlamentet) 
50. 
anmoder Kommissionen om at foreslå et retsgrundlag for bevillingerne til 
forbrugerorganisationerne og selv undersøge, om de bevillinger, der afsættes fremover, giver 
valuta for pengene. 
Kommissionens svar 
GD XXIV er ved at afslutte et forslag til retsgrundlag, som Kommissionen vil forelægge i begyndelsen 
af 1997. Kommissionen anfører i forslaget de prioriterede emner, vedrørende hvilke Unionen og 
organisationerne kan iværksætte fælles aktioner i de kommende år. På grund af de begrænsede midler 
og de meget forskellige behov, der er givet udtryk for, må alle muligheder for synenergi udnyttes ved 
udviklingen af vigtige projekter og således må det størst mulige antal organisationer af forskellig 
geografisk oprindelse tilknyttes disse projekter, der så udvikles i fællesskab. Herved kan 
fællesskabstiltaget effektiviseres i betydelig grad til gavn for forbrugerne. 
Desuden regner Kommissionen ligeledes med i forslaget at anføre kriterierne og reglerne for, at Den 
Europæiske Union kan yde fællesskabsstøtte. 
Uden at det berører de beslutninger, som lovgivningsmyndigheden træffer, ønsker Kommissionen at 
forberede regnskabsåret 1997 og har i EFT nr. C 213/18 af 23.07.96 offentliggjort en indkaldelse af 
projekter, der skal fremme og beskytte forbrugernes interesser. I udtalelsen anføres en række 
prioriterede emner (information, uddannelse, adgang til informationssamfundet, varige forbrugsgoder, 
gennemsigtighed indenfor servicesektorerne, adgang til domstolene), udvælgelseskriterierne og 
betingelserne for ydelse af finansiel støtte. 
Der lægges særlig vægt på evalueringen af de indsendte projekter, især deres resultater og 
omkostningseffektivitet. 
(Europa-Parlamentet) 
51. 
anmoder Kommissionens Direktorat for Sundhed og Sikkerhed under GD V og Tjenesten for 
Forbrugerpolitik om at udarbejde årsberetninger svarende til dem, der udarbejdes af 
Generaldirektoratet for Miljø, Nuklear Sikkerhed og Civil Beskyttelse. 
Kommissionens svar 
GD XXIV skal efter den igangværende omorganisering af tjenestegrenene som led i SEM 2000-
programmet kunne opfølge indledte tiltag optimalt med henblik på at kunne måle effektiviteten. Der er 
ved at blive indført evalueringstiltag for samtlige aktioner, der ledes eller støttes af Kommissionen. 
Foreløbig udarbejdes der en rapport inden udgangen af 1997 om aktionerne i 1996. Efter en detaljeret 
evaluering og opfølgning af indikatorerne for aktionerne i 1997 udarbejdes der en detaljeret rapport ved 
udgangen af det kommende regnskabsår. 
41 
(Europa-Parlamentet) 
52. opfordrer Kommissionen til at sikre en højere udnyttelsesgrad for betalingsbevillinger inden 
for politikområder som trafiksikkerhed (artikel B2-702) og kombineret transport (B2-706), 
som Parlamentet altid har prioriteret højt; 
Kommissionens svar 
Den lave udnyttelsesgrad for betalingsbevillingerne under budgetpost B2-702 (trafiksikkerhed) - 71% -
og B2-706 - 64% - skyldes, at en stor del af forpligtelsesbevillingerne blev anvendt i sidste kvartal af 
regnskabsåret 1994. 
Denne forsinkelse i forpligtelserne gjorde det umuligt at udnytte de tilsvarende betalingsbevillinger. For 
visse kontrakter, der blev indgået i slutningen af 1994, kunne der ikke udbetales forskud før 
regnskabsårets slutning. 
Der blev rettet op på denne situation i 1995, hvor udnyttelsen af betalingsbevillingerne ligger tæt på 
100% for alle poster under kapitel B2-70, Transport. 
LÅNGIVNING OG LÅNOPTAGELSE 
(Europa-Parlamentet) 
54. gentager sit krav om, at Revisionsretten får fuld adgang til at revidere Den Europæiske 
Investeringsfonds transaktioner, således at den kan aflægge beretning til budgetmyndigheden 
om spørgsmål vedrørende EU-budgettet; 
Kommissionens svar 
Der pågår stadig drøftelser mellem Revisionsretten og EIF med henblik til at nå frem til en 
tilfredsstillende aftale om betingelserne for kontrol med EIF, herunder kontrol af behandlingen af 
oplysninger for at sikre, at EIF's kreditor- og debitorrenter beskyttes. Kommissionen tager en række 
initiativer, som skal gøre det muligt at nå frem til et resultat, der kan tilfredsstille alle de involverede 
institutioner. 
(Europa-Parlamentet) 
55. konstaterer, at Garantifonden ikke har tilstrækkelige midler til at imødekomme de potentielle 
krav, der kan blive rettet til den, og at finansieringsordningen i praksis sætter grænsen for 
Fællesskabets eksterne långivning for lavt; støtter derfor følgende foranstaltninger: 
en forhøjelse af de budgetmidler, der stilles til rådighed til finansiering af Garantifonden, og 
den revision af de finansielle overslag, der er en forudsætning for en sådan forhøjelse, 
fastsættelse af målniveauet for Garantifonden på grundlag af en løbende risikoanalyse for de 
lån, der rent faktisk er udestående på et hvilket som helst givet tidspunkt, samt af en 
tilstrækkeligt fleksibel finansieringsordning, 
begrænsning af garantibeløbet for EIB-lån til lande i Central- og Østeuropa og 
Middelhavsområdet fra 100% til 75%; 
42 
Kommissionens svar 
Ved afslutningen af regnskabsåret 1995 var Garantifondens disponible midler på 300 mio. ECU. I 1996 
er de forventede forfaldne beløb på 1 081 mio. ECU. Fondens dækningsgrad for forfaldne beløb er 
således næsten 30%. Fondens disponible midler skulle være tilstrækkelige til at imødekomme alle 
potentielle krav om intervention i forbindelse med garantierne. 
Fonden er udtrykkeligt blevet oprettet for at undgå, at eventuelle tilfælde af manglende opfyldelse 
skaber vanskeligheder i forbindelse med gennemførelsen af budgettet. Dens formål er også at gøre det 
muligt at udvikle långivnings- og garantivirksomheden på en måde, der er i overensstemmelse med 
budgetdisciplinen. Dette indebærer nødvendigvis, at der må sættes grænser for denne udvikling. 
Mekanismen omfatter også en række bestemmelser, som på en enkel måde automatisk fastsætter 
målbeløbet på grundlag af det samlede beløb for de garantier, fonden dækker. 
Dækningsgraden for den garanti, der stilles over for EIB, er på nuværende tidspunkt til behandling i 
EIB og i Kommissionen. En eventuel nedsættelse af denne grad vil give en betydelig yderligere låne-
og garantikapacitet, uden at man behøver at øge de budgetmidler, der er afsat til Garantifonden. 
(Europa-Parlamentet) 
56. beklager, at Revisionsretten fortsat fremsætter negative bemærkninger om forvaltningen af 
den støtte, der siden 1980 er blevet ydet til genopbygningsarbejdet efter jordskælvet i Italien; 
anmoder Kommissionen om at tage sin beslutning om at overføre uudnyttede bevillinger til 
genopbygning efter jordskælvet til et andet projekt, der var afsluttet ti år tidligere, op til 
fornyet overvejelse og aftale med de italienske myndigheder, at beløbet overføres til et 
igangværende støtteberettiget projekt; 
Kommissionens svar 
Beslutningen om at overføre en del af de lån, der allerede var afsat til genopbygningsprogrammet, som 
strækker sig over 12 år, til et andet projekt, blev truffet på det tidspunkt, hvor det blev besluttet at 
foretage overførslen. Denne procedure indgik udtrykkeligt i den aftaleprotokol, som var 
medunderskrevet af Kommissionen, EIB og den italienske regering; den blev kun undtagelsesvis 
benyttet til at afslutte programmet. Protokollen blev underskrevet for en periode på 12 år (med udløb 
ultimo 1993) i overensstemmelse med bestemmelserne i den italienske rammelov om genopbygning af 
katastroferamte områder. Der findes således ikke længere nogen igangværende støtteberettigede 
projekter. 
43 
BEDRAGERIBEKÆMPELSE 
(Europa-Parlamentet) 
57. beklager den lave udnyttelsesgrad for bevillinger inden for visse centrale budgetposter til 
bedrageribekæmpelse som f.eks. Bl-3606 og B2-5190 (inden for landbrugssektoren), B6-480 
(forskning) os v.; anmoder Kommissionen om at sikre en fuldstændig udnyttelse af samtlige 
budgetposter vedrørende bedrageribekæmpelse og, eventuelt i samarbejde med 
medlemsstaterne, at overveje de nødvendige foranstaltninger for at øge sidstnævntes 
muligheder for at udnytte bevillingerne; 
Kommissionens svar 
Kommissionen beklager ligeledes medlemsstaternes for lave udnyttelsesgrad for de bevillinger til 
bedrageribekæmpelse (budgetpost Bl-360), der stilles til rådighed for dem i henhold til forordning 
(EØF) 307/91 til styrkelse af deres kontrolmidler. Denne underudnyttelse har fundet sted på trods af, at 
Kommissionen løbende og vedholdende opfordrer de ansvarlige nationale myndigheder til at udnytte 
bevillingerne. I den beretning, som Kommissionen forelagde for Rådet den 12.10.1995 (KOM(95) 
467), angives grundene til denne underudnyttelse og mulighederne for at rette op på situationen. 
Med hensyn til budgetpost B2-519 skal Kommissionen bemærke, at denne post blev oprettet af 
Parlamentet under udarbejdelsen af FBF 1994 uden samråd med Kommissionen og uden hensyntagen til 
de tilsvarende finansieringsmuligheder under andre budgetposter. På trods heraf tegner 
landbrugskontrolmyndighederne sig for 60% af de udnyttede bevillinger og 18 af de 19 finansierede 
operationer. 
Kommissionen skal generelt henlede Parlamentets opmærksomhed på, at det, selv om det er nødvendigt 
at stille midler til rådighed for bedrageribekæmpelse, ikke er nok at gøre dette; tilsvarende er 
udnyttelsesgraden for bevillingerne en meget ufuldstændig indikator for effektiviteten af den indsats, 
der gøres. 
Kommissionen har på grundlag af sine erfaringer på dette område fremsat forslag til en ny forordning 
om gennemførelsen af medlemsstaternes handlingsprogrammer for kontrol med udgifterne under 
EUGFL, Garantisektionen, som nu er til behandling i Rådet. 
Den lave udnyttelse af budgetposterne til bekæmpelse af bedrageri inden for strukturpolitikkerne, hvor 
beløbene oprindelig var opført under reserven BO-40 (det gælder ligeledes for budgetpost B6-840 
vedrørende forskning- se punkt 40 - og B7-530 vedrørende samarbejdssektoren), skyldes, at 
aktionsbevillingerne blev stillet sent til rådighed. 
Fra og med 1996 er aktionsbevillingerne til strukturpolitikkerne (og andre interne politikker) samlet 
under én enkelt budgetpost (den nye post B2-150). Bevillingerne til landbrugsområdet optræder 
ligeledes under en ny budgetpost (post B5-910), som også vedrører de traditionelle egne indtægter. Der 
vil blive udarbejdet en solid udgiftsplan for disse to poster i 1996 (og for de øvrige år) i 
overensstemmelse med den politik for styrkelse af den operationelle tilstedeværelse i marken og for 
teknisk bistand og logistisk støtte (herunder uddannelse af embedsmænd i medlemsstaterne), som 
Kommissionen gennemfører gennem de specialiserede tjenester for kontrol og forvaltning af midlerne i 
medlemsstaterne. 
44 
SAMARBEJDE MED MIDDELHAVSLANDE. UDVIKLINGSLANDE OG ANDRE 
TREDJELANDE 
(Europa-Parlamentet) 
59. opfordrer Kommissionen til at undgå at stille overflødige krav og betingelser for anvendelsen 
af de midler, den stiller til rådighed til støtte til strukturtilpasning i landene syd og øst for 
Middelhavet, navnlig ved at overveje muligheden for at opgive importprogrammerne, når 
modtagerlandenes udenrigshandel er tilstrækkelig liberal og deres valuta frit konvertibel og 
transferabel, og erstatte disse programmer med en direkte betalingsbalancestøtte; 
Kommissionens svar 
Kommissionen kan tilslutte sig bemærkningerne om, at det er ønskeligt at ændre instrumenterne for 
tilpasningsstøtte til direkte betalingsbalancestøtte i stedet for støtte til importprogrammerne (kriterier: en 
tilstrækkeligt liberal udenrigshandel og en frit konvertibel og transferabel valuta). 
Disse bemærkninger stemmer overens med de overvejelser, Kommissionens tjenestegrene har gjort sig, 
og som er blevet bekræftet af Rådets resolution nr. 7566/95 af 1.6.1996. Kommissionen har desuden 
anvendt denne fremgangsmåde i forbindelse med et nyt tilpasningsprogram i Tunesien og Jordan. 
(Europa-Parlamentet) 
60. anmoder Kommissionen om at styrke sine overvågnings- og kontrolprocedurer og gøre dem 
mere målrettede og om ved intern omplacering at øge de personaleressourcer, som er afsat til 
strukturtilpasningsstøtteprogrammerne, og frigøre yderligere ansatte, som har det nødvendige 
kendskab og den nødvendige erfaring til at foretage de budgetmæssige og finansielle analyser, 
som er nødvendige for hvert enkelt land, og sikre, at budgetstrategierne er kompatible med 
de økonomiske reformprogrammer; 
Kommissionens svar 
Omfordelingen af visse ansvarsområder til direktoratet for ressourcer i overensstemmelse med SEM 
2000 giver mulighed for at rationalisere ansvaret inden for de operative direktorater. Når de tekniske 
kontorer (herunder de nyoprettede kontorer for økonomisk samarbejde, som tidligere bl.a. tog sig af 
denne opgave) fritages for at udføre det finansielle og administrative arbejde med tildeling og indgåelse 
af kontrakter, vil de kunne påtage sig en ledende rolle for projekter inden for deres respektive 
ansvarsområder gennem hele projektforløbet (hvilket stemmer overens med den "task management 
approach", som anbefales i den nylige interne revision). Dette vil så give de geografiske kontorer 
mulighed for at udføre deres politiske rolle og koordineringsrolle over for partnerlandene mere 
effektivt. Det skal bemærkes, at der er blevet oprettet en ny økonomstilling for Maschrek-kontoret og 
en økonomstilling for Maghreb. Det er ligeledes blevet besluttet at inddrage GD II's tjenestegrene i 
denne problematik. Endelig er det blevet besluttet at øge koordineringen med IMF og Verdensbanken. 
45 
Med hensyn til 1996 har Budgetmyndigheden på Kommissionens anmodning besluttet at afsætte 3% af 
de disponible bevillinger til Middelhavslandene til udarbejdelse, opfølgning og evaluering af de 
projekter og programmer, Fællesskabet finansierer i disse lande. 
DEN FÆLLES UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITIK (FUSP) 
(Europa-Parlamentet) 
64. opfordrer Kommissionen til inden den 1. september 1996 at forelægge en beretning om 
samtlige finansielle og dermed forbundne institutionelle aspekter af FUSP, hvori man af 
hensyn til en fuldstændig åbenhed også inddrager rollen og betydningen af de bidrag, som 
medlemsstaterne har ydet til finansieringen; 
Kommissionens svar 
De finansielle aspekter ved gennemførelsen af FUSP-aktionerne er som følger: 
Indledning: retsgrundlaget 
Når Rådet vedtager en fælles holdning eller en fælles aktion som led i FUSP, som har en finansiel 
virkning, kan det i henhold til traktatens artikel J.ll, stk. 2, beslutte, at alle eller en del af udgifterne 
enten skal afholdes af medlemsstaterne eller over De Europæiske Fællesskabers budget. 
Når Rådet vælger den første mulighed, vedtager det et beløb og foreslår en fordelingsnøgle for 
medlemsstaternes bidrag. 
I det andet tilfælde anvendes den normale budgetprocedure, og Kommissionen har ansvaret for den 
budgetmæssige gennemførelse af aktionen. 
Udgifter afholdt af medlemsstaterne 
De bidrag fra medlemsstaterne, som er vedtaget af Rådet i forbindelse med FUSP-aktionerne, vedrører 
transport af humanitær bistand i Bosnien-Hercegovina. 
Til dette formål vedtog Rådet den 20.12.1993 (93/729/FUSP) at afsætte et beløb på 48,3 mio. ECU, 
som delvis skulle afholdes over De Europæiske Fællesskabers budget (jf- bilag 2), mens 24,15 mio. 
ECU skulle dækkes af medlemsstaterne efter en fordelingsmetode, som skulle vedtages senere. 
Rådet forlængede med henblik herpå den 7. marts 1994 afgørelsen indtil 30. september 1994. 
Medlemsstaternes bidrag blev i henhold til Rådets afgørelse af 16.5.1994 (94/308/FUSP) indbetalt til 
støtte for administration af byen Mostar efter BNI-fordelingsnøglen. Der blev den 27.7.1994 truffet en 
yderligere afgørelse (94/510/FUSP) vedrørende de resterende 7,15 mio. ECU. Disse to afgørelser blev 
ligeledes forlænget (jf. bilag 1). 
46 
Udgifter afholdt over De Europæiske Fællesskabers budget 
Siden Maastricht-traktaten trådte i kraft, er 11 operationer (jf. bilag 1) blevet finansieret over de 
bevillinger, der er afsat på De Europæiske Fællesskabers budget, til et samlet beløb af 163,360 mio. 
ECU i forpligtelser (126,150 Mostar - 37,310 andet, jf. bilag 2, sammenfattende opstilling over 
gennemførelsen af budgettet)2. Det årlige budget er gradvis blevet tilpasset til dette. 
1993 og 1994: indførelse af budgetposter for FUSP 
- For 1993: Med henblik på vedtagelsen af EU-traktaten indføjede Budgetmyndigheden et særligt 
kapitel - B7-01 - til fordel for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Der er anført et p.m. ud for 
artikel B7-010 (aktionsudgifter under FUSP). 
Efter budgetproceduren blev der ved TÆB nr. 2 afsat et samlet beløb på 14,150 mio. ECU3 over 
artikel B7-010, hvoraf de 10 var beregnet for Mostar og 4,15 til transport af humanitær bistand i 
Bosnien-Hercegovina (luftbro). Udgifterne til sidstnævnte operation blev lavere end oprindelig forudset, 
og der blev frigjort næsten 0,75 mio. ECU. 
- For 1994: Der blev afsat 20 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 10 mio. ECU i 
betalingsbetingelser til administration af Mostar (fælles aktion 94/790/FUSP af 12.12.1994). 
Parlamentet ændrede ved førstebehandlingen udkastet til budgettet ved til Kommissionens 
aktionsreserver (kapitel B-040) at lægge et beløb på 1 mio. ECU med mulighed for overførsel til 
aktionsudgifterne under FUSP. 
Siden da har Budgetmyndigheden skulle træffe beslutning om at stille bevillinger til rådighed for hver 
enkelt fælles aktion. Da der er tale om ikke-obligatoriske udgifter, har Parlamentet det sidste ord med 
hensyn til godkendelse af disse overførsler inden for en frist på seks uger. 
Gennemførelse af 1995-budgettet 
I 1995-budgettet er der blevet oprettet en ny undersektion - B8 - for FUSP. Der er medtaget en række 
artikler vedrørende gennemførelsen af de tidligere omtalte aktioner: Den Europæiske Unions fælles 
aktion i Mostar (B8-100), Den Europæiske Unions fælles aktion med henblik på en stabilitetspagt (B8-
101), Den Europæiske Unions fælles aktion med henblik på konferencen om ikke-spredningsaftalen i 
1995 (B8-102) samt Den Europæiske Unions andre fælles aktioner som led i den fælles udenrigs- og 
sikkerhedspolitik (B8-103)4. 
Med undtagelse af Rådets afgørelse af 9.11.1993 (93/604/FUSP) om den fælles aktion vedrørende 
udsendelse af et observatørkorps til parlamentsvalgene i Den Russiske Føderation, der blev betragtet 
som "administrationsudgifter" for Rådet i henhold til artikel J.U, stk. 2. 
Som folge af overførsel 25/93. 
Jf. henholdsvis Rådets beslutning af 20.9.1993 (93/728/FUSP), af 14.6.1994 (94/367/FUSP) og 
25.7.1994 (94/509/FUSP). 
47 
Under reserven (B8-040) er der ikke kun opført bevillinger for B8-100 (50 mio. ECU/FB og 35 mio. 
ECU/BB), men også for B8-103 (48,5 mio. ECU/FB og 38,5 mio. ECU/BB). 
Udnyttelsen af forpligtelsesbevillingerne under post B8-100 for Mostar beløber sig til 60 mio. ECU (10 
opført under budgetposten og 50 fra reserven). I betalingsbevillinger er der udnyttet 63,250 mio. ECU 
af de 65 mio. ECU, der var bevilget (5 opført under budgetposten, 35 fra reserven og 25 fra et TÆB). 
Udnyttelsen af budgetpost B8-103 er på 24,660 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger og 12,326 mio. 
ECU i betalingsbevillinger ud af de bevilgede 23,660 mio. ECU. 
Gennemførelsen af 1996-budgettet 
I Kommissionens foreløbige forslag var der foreslået et beløb på 92 mio. ECU i forpligtelsesbevillinger 
(32 under budgetpost B8-010 - Mostar - og 60 i reserve for budgetpost B8-013 - andre fælles aktioner 
som led i FUSP) og 91,250 mio. ECU i betalingsbevillinger (36,250 under budgetpost B8-010, 10 
under budgetpost B8-013 plus 45 i reserve for budgetpost B8-013). Budgetmyndigheden besluttede at 
halvere beløbet for de andre fælles aktioner som led i FUSP, mens der fortsat blev opført 30 mio. 
ECU under reserven BO-40. 
Ni måneder inde i regnskabsåret var alle bevillingerne under budgetpost B8-010 udnyttet, og næsten 
50% af bevillingerne var blevet overført til reserven for budgetpost B8-013. 
FBF og BF 1997 
Kommissionen foreslog i sit foreløbige budgetforslag for 1997 at forhøje reservebeløbet for FUSP til 
50 mio. ECU. Efter udløbet af EU's mandat for administration af Mostar er der ikke afsat nogen 
forpligtelsesbevillinger for 1997. 
Konklusion: Foreslåede forbedringer 
Den tid, det tager at gennemføre budgetoverførselsproceduren, kan skade gennemforeisen af FUSP-
aktioner, bl.a. dem, der gennemføres på grund al" en nødsituation og/eller gennemføres over en 
begrænset periode. Det ville være nyttigt at indføre en hasteprocedure for de FUSP-aktioner, der skal 
gennemføres hurtigt. 
Desuden er det ønskeligt, at Kommissionen samtidig med, at dette tidsrum nedbringes væsentligt, får 
en finansiel manøvremargen svarende til den budgetpost, der er oprettet på Rådets budget for særlige 
udsendinge, så den budgetmæssige gennemførelse af FUSP-aktionerne kan forberedes bedre. 
PHARE-PROGRAMMET 
(Europa-Parlamentet) 
66. anmoder Kommissionen om at sørge for: 
præcise stillingsbeskrivelser og ansvarsområder for alle led i forvaltningsstrukturen (særlig 
delegationerne) 
et fuldstændigt og fagligt kvalificeret personale til delegationerne, hvilket kan ske ved 
oprettelsen af en "diplomatisk tjeneste", der sikrer reel pcrsonalemobilitct i Kommissionen 
48 
-... klare bestemmelser vedrørende ansættelsesvilkår og ansvarsområder for lokalt ansatte i 
delegationerne 
-... økonomisk uafhængighed (lokale budgetter og udgiftslofter) og de delegeredes godkendelse af 
projekterne under behørig hensyntagen til delegationens placering og den enkelte delegeredes 
anciennitet og erfaring osv. 
-... klar og præcis afgrænsning af de vedtægtsansattes og de eksterne konsulenters administrative 
ansvarsområder 
-... rationalisering af projektforvaltningsenhederne på grundlag af en analyse af det reelle 
forvaltningsbehov; 
Kommissionens svar 
Kommissionen sendte i begyndelsen af 1996 Budgetmyndigheden sit notat om opgavefordelingen og 
kommandovejene mellem hovedsædet og delegationerne (landene i Central- og Østeuropa og de nye 
uafhængige stater) som led i PHARE- og TACIS-programmerne. 
Formålet med dette notat var at efterkomme Parlamentets beslutninger vedrørende decharge for 1994 og 
udkastet til budget for 1996. Det skulle være med til at skabe grundlaget for den aftale, Europa-
Parlamentet ønskede, og indeholdt forslag om at se på følgende: 
»... situationen med hensyn til nettet af delegationer i landene i Central- og Østeuropa og de nye 
uafhængige stater og manglerne ved nettet 
•... en omdefinering af nettet af delegationer på grundlag af de nye rammer for forberedelsen af de 
central- og østeuropæiske landes tiltrædelse og for partnerskabet med de nye uafhængige stater 
•... en omfordeling af opgaverne mellem hovedsædet, delegationerne og de øvrige organer 
»... gennemførelsen af styrkelsen med henblik på indførelsen af de nye system for kompetencefordeling 
mellem hovedsædet og delegationerne i de central- og østeuropæiske lande og de nye uafhængige 
stater. 
Kommissionen har i mellemtiden udarbejdet en ny procedurehåndbog for gennemførelsen af Phare, som 
skal være grundlaget for en yderligere decentralisering. Kommissionens delegationer forventes derefter at 
kunne overtage et større ansvar efter en udvidelse af deres personale, således som omhandlet i 
budgetanmærkningerne til konto B7-500. 
De nye proceduremæssige rammer tager desuden hensyn til den udtømmende oversigt over situationen i 
programforvaltningskontorerne. Ifølge den nye håndbog skal der også ske en rationalisering af og 
indføres større gennemsigtighed i administrationsudgifterne til programmerne. 
49 
(Europa-Parlamentet) 
67. opfordrer Kommissionen til inden den 30. september 1996 at udarbejde et dokument med de 
strategiske retningslinjer omfattende en definition af Phare-programmets rolle i forbindelse 
med forberedelsen af de central- og østeuropæiske lande på medlemskab af EU; 
Kommissionens svar 
Efter Det Europæiske Råds møder i Essen og Cannes er der blevet udarbejdet en række nye 
planlægnings- og tilsynsinstrumenter for Phare-programmet for perioden 1995-1999. 
På grundlag af den tidsplan, der blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Madrid i slutningen af 
1995, har Kommissionen sendt de pågældende central- og østeuropæiske lande et udtømmende 
spørgeskema, som skal give den mulighed for at afgive udtalelse om ansøgningerne om tiltrædelse. 
Kommissionen vil foretage en analyse af Phare i lyset af strategien for forberedelse af tiltrædelsen 
under hensyntagen til bl.a. de nye instrumenter og svarene på de udsendte spørgeskemaer. 
(Europa-Parlamentet) 
68. kræver, at Kommissionen anlægger en mere proaktiv linje i forbindelse med definition og 
godkendelse af projekter, herunder fastsættelse af betingelser, der skal sikre konkrete 
resultater, udbredelse af faglig knowhow og bæredygtighed på mellemlang sigt for Phare-
projekter inden for alle sektorer; 
Kommissionens svar 
Udpegelsen og definitionen af de programmer og projekter, der finansieres af Phare, sker normalt i 
planlægningsfasen. I denne fase foregår der forhandlinger, hvor Kommissionen er primus motor i 
bestræbelserne på at nå til enighed med partnerlandene. 
Når planlægningen fremlægges for forvaltningsudvalget for Phare, er de udpegede programmer og 
projekter blevet analyseret, så man sikrer: 
• gode betingelser for gennemførelsen (bl.a. gennem anvendelsen af den logiske rammemetode, som 
sikrer, at der hele tiden er forbindelse mellem aktiviteterne og målsætningerne) 
• bæredygtigheden på mellemlang sigt. 
Med hensyn til tilsynet med programmerne har Kommissionen netop (medio 1996) indført en mere 
proaktiv fremgangsmåde, idet man nu systematisk gennemgår hvert program. Gennemgangen består i, 
at man i samarbejde med modtagerlandet kontrollerer, hvor langt man er nået med gennemførelsen af 
målsætningerne for programmerne og projekterne, og i givet fald indfører korrigerende 
foranstaltninger. Denne forstærkede opfølgning forventes at medføre, at Phare giver bedre resultater. 
50 
TACIS-PROGRAMMET 
(Europa-Parlamentet) 
69. anmoder Kommissionen om entydigt at angive, hvilke opgaver i forbindelse med 
forvaltningen af Tacis: 
der udelukkende bør henhøre under de offentlige myndigheders ansvar og gennemføres af 
offentligt ansatte tjenestemænd, 
der kan gennemføres af ikke-tjenestemandsansatte i Kommissionen og kontrolleres af 
tjenestemænd, 
der kan udliciteres under kontrol; 
anmoder desuden Kommissionen om at anføre, hvor meget personale der er nødvendigt for 
hver kategori af arbejde; 
Kommissionens svar 
Følgende Tacis-opgaver skal udføres af Kommissionens tjenestemænd og andet internt personale: 
Ansvaret for udvælgelsen af sektorer og projekter under forberedelsen af de vejledende 
programmet (udvælgelse af prioriterede sektorer og områder) og forberedelsen af 
aktionsprogrammer (udvælgelse af projekter) ligger hos tjenestemænd. 
Sektorstrategierne udarbejdes af tjenestemænd (80%) med bistand fra eksterne eksperter (20%) med 
hensyn til de tekniske aspekter. 
Udarbejdelse af udbudsbetingelser: de tekniske specifikationer udarbejdes af eksterne eksperter 
(50%), mens udbudsbetingelserne færdiggøres af tjenestemænd (50%). 
Udbud og kontrakter: tjenestemændene har ansvaret for shortlists, evaluering af tilbuddene og 
indgåelse af kontrakter (30%); de eksterne eksperter har ansvaret for alle administrative opgaver i 
forbindelse med udbuds- og kontraktproceduren (70%). 
Tilsynet med gennemførelsen af projekterne påhviler tjenestemændene med bistand fra eksterne 
eksperter. 
Opfølgning og evaluering foretages af eksterne eksperter (80%) under tilsyn af tjenestemænd 
(20%). 
Udbetalingerne foretages af Kommissionens tjenestemænd med bistand fra andet internt personale. 
Tacis-kontorerne er underbemandede, og her bør en styrkelse af Kommissionens repræsentation i de 
nye uafhængige stater prioriteres højt. 
(Europa-Parlamentet) 
70. opfordrer Kommissionen til at nedsætte permanente delegationer med klart afstukne 
beføjelser i alle lande, der nyder godt af Tacis-støtte, og at sikre, at de har ansat 
tilstrækkeligt mange tjenestemænd med passende kvalifikationer; mener, hvad dette angår, at 
51 
det pågældende generaldirektorat under Kommissionen bør ansætte tjenestemænd på 
grundlag af obligatorisk mobilitet; anmoder Kommissionen om at aflægge beretning til 
Parlamentet om, hvad den agter at foretage sig for at opfylde disse krav inden 31. juli 1996; 
Kommissionens svar 
Kommissionen er helt enig i, at det er nødvendigt at åbne nye delegationer i de nye uafhængige stater, 
der nyder godt af Tacis-støtte, og hvor Kommissionen endnu ikke har en delegation. På grund af 
budgetproblemer kan dette ikke lade sig gøre i det kommende år. Det vil dog være muligt at styrke de 
eksisterende delegationer, så de kan gøre mere ud af forbindelserne med et eller to nabolande. Med 
hensyn til ansættelse af tjenestemænd på grundlag af obligatorisk mobilitet er dette en betingelse for 
ansættelse i GD'erne for de eksterne tjenester, men det skal nødvendigvis ske i overensstemmelse med 
tjenestemandsvedtægten. 
(Europa-Parlamentet) 
71. anmoder Kommissionen om at være mere opmærksom på projekters bæredygtighed på 
mellemlang sigt, når den godkender dem, navnlig ved at stille større krav til modtagerne med 
hensyn til udførelsen, opfølgningen og spredningen af resultater og ved at knytte projekter til 
andre former for støtte og bistand, som EIB/EBRD-lån, finansielle midler fra lokale 
kreditinstitutioner, økonomisk deltagelse osv.; 
Kommissionens svar 
Kommissionen har allerede behandlet spørgsmålet om projekternes bæredygtighed. En bedre 
udvælgelse af hensigtsmæssige modtagere i de støtteberettigede lande vil allerede gøre det lettere at nå 
de ønskede resultater for hvert projekt. Samarbejdet med EBRD giver mulighed for, at visse projekter 
kan finansieres, når den faglige bistand afsluttes, og når modtagerne begynder at foretage de 
efterfølgende investeringer. Inden for rammerne af samarbejdet med EBRD gør Bangkok-faciliteten det 
muligt at benytte midler fra Kommissionen til at vurdere og forberede EBRD's investeringer i 
levedygtige projekter. Andre Tacis-programmer, såsom ISTC (International Science and Technology 
Center), søger i stadig større grad medfinansiering fra partnere i erhvervslivet eller myndighederne i 
EU for at sikre, at projekterne er bæredygtige. 
(Europa-Parlamentet) 
72. anmoder Kommissionen om at udarbejde en samlet strategisk evaluering af de resultater, 
Tacis hidtil har opnået i politisk, social og økonomisk (sektormæssig og makroøkonomisk) 
henseende, og at foreslå strategiske mål for de næste fem år for Tacis' løbetid; anmoder om, 
at denne evaluering forelægges Europa-Parlamentet, før det vedtager sin udtalelse om den 
nye Tacis-forordning; 
Kommissionens svar 
Kommissionen er ved at forberede iværksættelsen af en gennemgribende og udtømmende evaluering af 
Tacis-programmet og deis hidtidige resultater. I betragtning af, at del som led i undersøgelsen er 
nødvendigt at besøge alle SNG-landene, og at udvælgelsen af et velrenommmeret konsortium, der kan 
forelage en uafhængig evaluering, tager tid, vil rapporten først foreligge medio 1997. Tacis deltager i 
52 
den generelle evaluering af EU's udviklingsinstrumenter og -programmer, og metoden for Tacis-
evalueringen er blevet harmoniseret med metoden for den generelle evaluering. 
Der foreligger allerede tilbundsgående og omfattende resultater fra Tacis-tilsynsprogrammet. De blev 
udarbejdet som led i en samlet gennemgang i november 1995 og kan forelægges for Parlamentet, hvis 
det ønskes. 
Evalueringsprogrammet for Tacis-aktiviteterne, som kommer oven i den generelle evaluering af Tacis, 
er nu godt i gang. Den første evaluering af et land (Belarus) er nu færdig, og det er meningen, al delte 
program skal videreudvikles, bade for hvert enkelt land og for hvert enkelt program. 
(Europa-Parlamentet) 
73. er foruroliget over den trussel, som bedrageri, navnlig bedrageri begået af den organiserede 
kriminalitet, udgør for Tacis-programmet; understreger betydningen af nøje at kontrollere 
ansøgere om Tacis-kontrakter og at overvåge anvendelsen af de penge, der gives ud i løbet af 
kontrakten; anmoder desuden Kommissionen om at indtage en energisk holdning over for 
beskyldninger om bedrageri med deltagelse af dens egne tjenestemænd; 
Kommissionens svar 
Udvælgelsen af alle projekter, der ydes støtte til under Tacis, foretages af GDI A i Bruxelles på 
grundlag af forslag fra myndighederne i de nye uafhængige stater. Desuden er udbuds- og 
kontraktproceduren centraliseret i Bruxelles. GD1A har ansvaret for udarbejdelse af shortlists, 
udarbejdelse af udbudsmateriale, evaluering af tilbuddene og tildeling af kontrakter. Med hensyn til 
udbetalinger til de kontraherende parter skal det understreges, at alle fakturaer kontrolleres og 
udbetalingerne foretages af Tacis-hovedkvarteret. 
Kommissionen er enig med Europa-Parlamentet i, at bedrageri, der går ud over finansieringen af Tacis-
programmet udgør en alvorlig trussel. Den har truffet initiativ til en række undersøgelser på området. 
Kommissionen kan ligeledes bekræfte, at den har til hensigt nøje at gennemgå alle de tilfælde, hvor der 
rettes beskyldninger mod dens tjenestemænd eller øvrige ansatte, og at den er besluttet på i givet fald 
inden for de muligheder, den råder over, at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sanktionere fejl 
og bedrageri. 
Virksomhedernes økonomiske situation tages i betragtning, når Tacis-kontorerne udvælger de 
kontraherende parter. 
ADMINISTRATIONSUDGIFTER 
(Europa-Parlamentet) 
74. anmoder Kommissionen om rettidigt inden førstebehandlingen af 1997-budgcttet at aflægge 
beretning til Parlamentet om hele den række af foranstaltninger, der er blevet truffet for at 
sikre en forsvarlig økonomisk og administrativ forvaltning af Kommissionens a) eksterne 
delegationer og b) aktiver (med undtagelse af forskning); 
53 
Kommissionens svar 
a) Forvaltning af de eksterne delegationer 
- Bestemmelserne om ansættelsesvilkår for lokalt ansatte 
Siden begyndelsen af august 1996 har 100 delegationer haft lokale bestemmelser. Kun enkelte 
delegationer i Centraleuropa og det tidligere Sovjetunionen (Albanien, Tjekkiet, Georgien mv.) og de 
delegationer, hvor der er særlige problemer af administrativ (Algeriet) eller juridisk art (Kina, Canada, 
Japan mv.), har endnu ikke sådanne bestemmelser. Tilsvarende er de lokale bestemmelser for visse 
kontorer, hvor der er ansat et meget begrænset antal medarbejdere (Belize, Tonga mv.), endnu ikke 
helt færdige. 
- Den særlige ordning for det administrative og tekniske personale i visse delegationer 
Kommissionen ser fortsat på spørgsmålet og vil indføre bestemmelser, som er tilpasset til det lokale 
administrative og tekniske personale, der kommer fra Fællesskabet, i henhold til de retningslinjer. 
Revisionsretten har udstukket. Den vil tage hensyn til de bemærkninger om, at det er nødvendigt at 
rationalisere personaleadministrationen, der blev fremsat af Rådet den 11.3.1996 i forbindelse med 
dechargen. 
' Fastsættelse af tøntrin ved første indplacering og ved ændring af indplaceringen af lokalt ansatte 
Den procedure for kontrol med indplaceringerne, som er blevet indført på foranledning af 
Revisionsrettens bemærkninger (se Kommissionens svar på punkt 13.16), er nu taget i brug. Den skal 
tvinge de lokale administratorer til at være mere omhyggelige ved gennemgangen af tildelingen af 
løntrin. 
- Løbende mængde- og værdifortegnelser 
• 
• 
• Alle delegationerne har nu fremsendt deres fortegnelser til hovedsædet på edb. Oplysningerne 
kontrolleres, inden de medtages i status. 
Ved hjælp af edb-programmerne kan man nu i hovedsædet udskille de løsøregenstande, der har en 
værdi, der ligger under den forskriftsmæssige grænse på 350 ECU. 
Der mindes jævnligt om kasseringsprocedurerne, og overholdelsen kontrolleres på stedet under 
tjenesterejser til delegationerne. 
Derimod må Kommissionen fastholde, at den ikke er i stand til at efterkomme Revisionsrettens 
bemærkning om lokalisering af løsøre i delegationerne. For at undgå en konstant ajourføring af 
fortegnelserne sendes disse til hovedsædet for hver af delegationens bygninger (og ikke for hvert 
lokale). 
54 
- Tjenestebiler 
• De nye bestemmelser om anvendelsen af tjenestebiler og privatbiler til tjenestebrug trådte i kraft 
den 15. juli 1996. 
• Kontrollen med chaufførernes overarbejde er blevet skærpet. Medarbejderne opfordres til at benytte 
sig af alternative muligheder (f.eks. lufthavnsbusser, når de skal til og fra lufthavnen). 
- Administration af årlig ferie 
• Den indsats, der er gjort for at nedbringe antallet af feriedage, der overføres fra det ene år til det 
næste, har givet opmuntrende resultater: 
- overførsler fra 1993 til 1994: 240 tjenestemænd 
- overførsler fra 1994 til 1995: 275 tjenestemænd 
- overførsler fra 1995 til 1996: 204 tjenestemænd. 
Stigningen er nu blevet bremset. Sammen med en strammere planlægning og en mere indgående 
analyse af begrundelserne for overførsel har denne indsats givet Kommissionen mulighed for at gøre 
ferieadministrationen mere effektiv. 
• Derimod er indførelsen af edb-programmet for kontrol med ferierne blevet forsinket. Systemet er 
ved at blive lavet om. 
- Boliger 
Der er nu indgået aftaler med de fleste af de tjenestemænd, der bor i en bolig, der er lejet af eller ejes 
af Kommissionen. I de resterende tilfælde er der tale om særlige lokale forhold. 
- Uregelmæssigheder 
Kommissionens forbehold er meddelt direkte til ordføreren for Parlementets Budgetkontroludvalg. 
b) Forvaltning af aktiverne (forskningsområdet ikke medtaget) 
Kommissionen indledte i begyndelsen af 1995 en gennemgribende reform af forvaltningen af aktiverne. 
Reformen vedrører såvel udarbejdelsen af en fuldstændig fysisk fortegnelse over aktiverne som 
indførelsen af nye regler og bestemmelser for forvaltningen, som fremover skulle gøre det muligt at 
forvalte aktiverne bedre. 
1. Mængde- og værdifortegnelsen, der var færdig i juni 1996, omfatter alle Kommissionens 
løsøregenstande i hovedsæderne i Bruxelles og Luxembourg. 
Registreringen omfattede 68 bygninger i Bruxelles og 13 bygninger i Luxembourg, hvor man opførte 
henholdsvis 314 238 og 81 482 løsøregenstande i fortegnelsen. Der er ved denne lejlighed blevet 
55 
indført en ny identificeringsteknik, hvor der anvendes stregkoder og optiske læsere, så oplysningerne i 
edb-fortegnelsen fremover kan anvendes hurtigt og pålideligt. 
Fejlprocenten for denne fuldstændige fysiske fortegnelse er under 1 %o og må derfor betragtes som 
acceptabel. 
Databasen for fortegnelsen, SYSBIEN, ajourføres nu ud fra resultaterne af opgørelsen over aktiver. 
Afstemningen af oplysningerne ventes afsluttet senest den 31.11.1996. 
Afstemningen vil blive fulgt op med en række mere begrænsede tiltag, som vedrører bestemte sektorer 
og tjenestesteder, såsom: 
• transporttjenesten 
• kontorerne i EU 
• Kommissionens kontorer i Strasbourg. 
Behandlingen af ca. 100 000 dossierer ventes afsluttet inden den 31.12.1996; det vil derefter være 
muligt at give kontrolmyndigheden nøjagtige og pålidelige tal for de eksisterende aktiver. 
2. Forvaltningen af fortegnelsen er genstand for den anden del af reformen. 
For at sikre, at de oplysninger, der er kommet frem takket være den fysiske opgørelse over aktiverne, 
bliver ved med at være pålidelige, har Kommissionen besluttet: 
• at indføre en ny fortegnelsesforordning 
• at ændre principperne og procedurerne for forvaltning af fortegnelsen. 
Den nye fortegnelsesforordning blev vedtaget af Kommissionen den 21.12.1995. 
Gennemførelsesbestemmelserne til denne forordning er ved at blive udarbejdet og skulle gøre det 
muligt at decentralisere fortegnelsen over aktiverne fra og med den 1.1.1997. 
Kontrollen med, at oplysningerne i fortegnelsen.er pålidelige, kommer til at foregå ved, at der 
regelmæssigt foretages fysiske opgørelser i overensstemmelse med bestemmelserne i bl.a. 
finansforordningen, ifølge hvilken der skal foretages en fysisk opgørelse hvert tredje år. 
I praksis vil opgaven med at foretage en fysisk opgørelse blive delt op, således at man hver måned 
forelager en eller flere opgørelser. 
(Europa-Parlamentet) 
76. anmoder det interinstitutionelle edb-udvalg om at foretage en komparativ studie vedrørende 
den information, EU-institutionerne har liggende på EU-databaser med henblik på at 
eliminere områder, hvor der er overlapning; 
Kommissionens svar 
Det interinstitutionelle edb-udvalg har fået forelagt Parlamentets anmodning om udarbejdelse af en 
sammenlignende undersøgelse af EU-databaserne. Man er nu i gang med at indsamle oplysninger om 
de pågældende EU-databaser. 
56 
OPFØLGNING AF BEMÆRKNINGERNE I EUROPA-PARLAMENTETS 
BESLUTNING, DER LEDSAGER AFGØRELSEN OM MEDDELELSE 
AF DECHARGE TIL EKSF 
57 
BESLUTNING OM REVISIONSRETTENS BERETNING OM EKSF'S ÅRSREGNSKAB PR. 31. DECEMBER 1994 OG 
OM REVISIONSRETTENS BERETNING OM EKSF'S REGNSKABSFORVALTNING OG ØKONOMISKE FORVALTNING 
MÅLRETNING AF AKTIONEN 
(Europa-Parlamentet) 
1. mener, at EKSF's aktiviteter fortsat vil kunne yde et positivt bidrag til kul- og stålsektorens 
interesser i perioden op til EKSF-traktatens udløb; anmoder dog Kommissionen om på 
baggrund af de svindende ressourcer, der er til rådighed til finansiering af disse aktiviteter, 
at fokusere på den form for intervention, som ikke er mulig i henhold til EF-traktalcn, særlig 
sociale foranstaltninger og tilpasningsstøtte, og straks overføre andre aktiviteter til EF-regi; 
Kommissionens svar 
I de foreløbige budgetforslag for 1995, 1996 og 1997 er der fuldt ud taget højde for udgifter til 
omstillingsstøtte. I øvrigt foreslår Kommissionen i det foreløbige budgetforslag for 1997, at de samlede 
bevillinger til det supplerende program for kulsektoren for perioden 1994-1997 forhøjes fra de 
oprindeligt anslåede 110 mio. ECU til 132 mio. ECU for at tage hensyn til, at der har været større 
efterspørgsel efter de pågældende foranstaltninger end oprindelig forventet. 
Dette skulle sikre, at alle støtteanmodninger kan efterkommes fuldt ud, og således vise, at 
Kommissionen lægger stor vægt på de sociale foranstaltninger i EKSF-traktaten. 
De eneste sociale foranstaltninger, som der ikke længere kan ydes EKSF-støtte til, er uddannelse og 
selvstændig beskæftigelse. Sådanne foranstaltninger er fortsat berettiget til støtte fra Den Europæiske 
Socialfond. 
Hvad angår de finansielle aktiviteter, som EKSF gennemfører i form af låntagning og långivning, så 
har Kommissionen allerede - med henblik på traktatens udløb - vedtaget en række punktuelle 
tilpasninger, jf. meddelelsen i EFT nr. C 175, s. 5, af 28.6.94. 
Gennemførelsen af disse foranstaltninger har haft indflydelse på omfanget af EKSF's långivning i 1995, 
der faldt til i alt 402,8 mio. ECU (sammenlignet med de 673,4 mio. ECU, som EKSF udlånte i 1994). 
Det skal bemærkes, at 64,6% af EKSF-lånene i 1995 gik til finansiering til nedsat rente af 
omstillingsprogrammer, der medførte oprettelse af nye arbejdspladser. EKSF vil ikke fortsætte denne 
form for långivning efter 1997. 
58 
ÅRSREGNSKABET FOR 1994 
(Europa-Parlamentet) 
3. bemærker, at tallene for den del af EKSF's udlansportefølje, som skyldes store engagementer 
over for enkelte debitorer, overskrider lofterne for kreditinstitutter i henhold til Rådets 
direktiv 92/121/EØF; mener, at det, selv om dette direktiv ikke gælder for EKSF og 
situationen endnu ikke er kritisk, dog indikerer en vis risiko for EKSF's økonomiske 
sikkerhed, især hvor de store lån ikke er omfattet af førsteklasses garantier; anmoder derfor 
Kommissionen om nøjagtigt at overvåge de store engagementer i så vid udstrækning som 
mulig, idet den fastlægger de nødvendige særbestemmelser herfor, og at vurdere nøgletallene 
for reserver i forhold til udlånsporteføljen på baggrund af denne situation; 
kommissionens svar 
Kommissionen har noteret sig de henstillinger, som Europa-Parlamentet har fremsat på grundlag af 
Revisionsrettens bemærkninger. 
Kommissionen har følt det nødvendigt at indhente yderligere oplysninger for bedre at kunne vurdere, 
hvilken fremgangsmåde der skal anvendes i forbindelse med "store engagementer". Kommissionen fik 
således i april 1996 forelagt de endelige resultater af en undersøgelse, der var gennemført af en gruppe 
internationale eksperter, og der er allerede taget højde herfor ved opstillingen af EKSF's årsregnskab 
for 1995. 
På baggrund af henstillingerne i undersøgelsesrapporten har Kommissionen således besluttet, at 
spørgsmålet om øget risiko i forbindelse, med visse engagementer skal løses ved at oprette en særlig 
reserve for store engagementer. Denne nye reserve vedrører lån, hvor der ikke er stillet en 
førsteklasses garanti, og hvis størrelse overstiger EKSF's egne midler med mere end 25%. Reserven er 
fastsat til 55 millioner ECU, beregnet på grundlag af omfanget af de store engagementer pr. 31. 
december 1995 efter den metode, der var blevet anbefalet af gruppen af internationale eksperter. 
Den nye reserve har fuldt ud kunnet oprettes med midler fra tabs- og vindingskontoen for det 
regnskabsår, der sluttede den 31. december 1995. EKSF's solvens påvirkes ikke af oprettelsen af den 
nye reserve. 
59 
(Europa-Parlamentet) 
5. gør opmærksom på den manglende gennemskuelighed i forbindelse med EKSF's erhvervelse 
af bygninger, som derefter overføres til EF mod betaling af "leje"; mener, at denne ordning, 
som reelt betyder en subsidiering af EKSF på bekostning af EF's almindelige budget bør 
fremgå tydeligere i de to fællesskabers regnskaber, navnlig i EF's; 
Kommissionens svar 
De forskellige bygninger, som EKSF endnu ejer, skal ifølge den aftale, der i sin tid blev indgået 
herom, overdrages til Det Europæiske Fællesskab mod betaling af en leje, der skal forrente den kapital, 
som EKSF har investeret. 
I overensstemmelse med overdragelsesaftalerne er hele den resterende kapital i 1994 og 1995 blevet 
tilbagebetalt til EKSF over det almindelige budget (EF) med henblik på den retligt bindende 
overdragelse af EKSF's bygninger til EF. 
Pr. 31.12.95 var kun bygningen i Haren retligt overdraget. 
Hvad angår de øvrige bygninger udgjorde de fra EF modtagne forskud pr. 31.12.95 en post på i alt 7 
288 355 ECU på passivsiden på EKSF's balance, idet man afventer afslutningen af de retlige 
formaliteter i forbindelse med overdragelsen. 
SOCIAL STØTTE OG OMSTILLINGSSTØTTE 
(Europa-Parlamentet) 
7. glæder sig over, at Revisionsretten har fastslået, at EKSF's tilpasningsstøtte administreres 
fornuftigt af Kommissionen og medlemsstaterne, men anmoder Kommissionen om at gøre en 
større indsats for at sikre, at medlemsstaternes myndigheder i fuldt omfang er klar over, 
hvilke rettigheder EKSF-arbejdstagerne har i henhold til aktionsbudgettet, og hvorledes disse 
rettigheder gøres gældende; 
Kommissionens svar 
Kommissionens tjenestegrene afholder et årligt møde i Bruxelles, med deltagelse af repræsentanter for 
de nationale administrationer, hvor man drøfter alle relevante aspekter af omstillingsstøtteordningen, og 
desuden aflægges der jævnligt besøg i medlemsstaterne. De nationale administrationer er derfor 
opmærksomme på ordningen. Dertil kommer, at ordningen har eksisteret i mange år og er yderst 
velkendt af arbejdsmarkedets parter i kul- og stålindustrien. Parlamentet kan være overbevist om, at 
selv om de nationale administrationer af den ene eller anden grund ikke skulle være opmærksomme på 
ordningen, så vil de hurtigt blive informeret herom af arbejdsmarkedets parter, når der går 
arbejdspladser tabt inden for de pågældende industrier og der derfor opstår behov for EKSF-støtte. 
60 
UDLANSAKTIVITETER 
(Europa-Parlamentet) 
8. erkender, at der ikke altid kan eller bør være en ligelig fordeling af EKSF's 
udlånsvirksomhed mellem de enkelte medlemsstater i et givet regnskabsår; anmoder dog 
Kommissionen om at sikre, at alle medlemsstater har lige adgang til støtte, således at der ikke 
kan opstå mistanke om en urimelig fordeling; 
Kommissionens svar 
Om projekter er berettiget til støtte afgøres på grundlag af objektive, tekniske regler, der gælder for 
alle medlemsstater. 
Kommissionen vil fortsat bestræbe sig på at sikre, at alle medlemsstater - så vidt muligt og under 
overholdelse af de objektive regler - har samme adgang til at opnå EKSF-lån. 
NEDLUKNING AF MINER I DET FORENEDE KONGERIGE 
(Europa-Parlamentet) 
11. accepterer, at EKSF ikke ad juridisk vej vil kunne tilbagesøge den rentegodtgørelse, som blev 
udbetalt til finansiering af produktionsfremmende investeringer i to britiske kulminer, som 
kort efter blev lukket; finder det dog yderst utilfredsstillende, at en medlemsstat, hvis 
udtrykkelige politik direkte forårsager spild af EKSF-midler, ikke på nogen måde skulle være 
forpligtet til at erstatte dette spild; anmoder Kommissionen om at forelægge dette punkt for 
den britiske regering. 
Kommissionens svar 
Parlamentet hentyder til de sidste tre lån, som EKSF ydede British Coal Corporation i perioden 1989-
1991. 
Kommissionen gør Parlamentet opmærksom på, at formålet med disse tre lån var at finansiere 
investeringer vedrørende 15 forskellige kulminer, hvoraf kun to blev lukket (Lea Hall og Frickley). Af 
den rentegodtgørelse på i alt 12 177 078 ECU, som det blev besluttet at yde til projekter i de 15 
kulminer, blev der i forbindelse med de tre lån rent faktisk kun udbetalt rentegodtgørelser til British 
Coal Corporation på 7 454 428 ECU. 
Kommissionen har således besluttet, at 4 722 650 ECU af de oprindelig godkendte rentegodtgørelser 
ikke skulle udbetales. Det skal bemærkes, at det således tilbageholdte beløb tager højde for samtlige 
aktivitetsophør i forbindelse med privatiserings-processen og omfatter den del af rentegodtgørelserne, 
der svarer til de planlagte investeringer i de to senere lukkede miner. British Coal Corporation er, da 
der er tale om en statsdrevet virksomhed, blevet officielt informeret om det skete. 
På baggrund af det således opnåede resultat og de kontraktmæssige forpligtelser i forhold til British 
Coal Corporation mener Kommissionen at have truffet de foranstaltninger, der er nødvendige for at 
beskytte HKSF's interesser. Kommissionen finder det derfor ikke hensigtsmæssigt at genoptage 
drøftelserne om dette spørgsmål med de britiske myndigheder. 
61 
OPFØLGNING AF BEMÆRKNINGERNE I EUROPA-PARLAMENTETS 
BESLUTNING, DER LEDSAGER AFGØRELSEN OM MEDDELELSE 
AF DECHARGE TIL DET EUROPÆISKE INSTITUT TIL 
FORBEDRING AF LEVE- OG ARBEJDSVILKÅRENE 
FOR REGNSKABSÅRET 1994 
62 
3. EUROPA-PARLAMENTETS AFGØRELSE OM MEDDELELSE AF DECHARGE TIL BESTYRELSEN FOR DET EUROPÆISKE 
INSTITUT TIL FORBEDRING AF LEVE- OG ARBEJDSVILKÅRENE (DUBLIN) FOR GENNEMFØRELSEN AF DETS 
BUDGET FOR REGNSKABSÅRET 1994 
(Europa-Parlamentet) 
2. henstiller igen, at der ved Instituttet udpeges en finansinspektør på deltid, som skal arbejde 
under Kommissionens finansinspektør med henblik på at begrænse den overdrevne 
anvendelse af forskudsordningen; foreslår, at denne reform gennemføres over hele linjen som 
en del af en generel gennemgang af finansforordningerne for Fællesskabets eksterne 
agenturer; 
Instituttets svar 
Instituttet støtter principielt Parlamentets forslag. Det vil dog nok være vanskeligt at gennemføre, da 
der i gennemsnit kun vil blive tale om nogle få timers arbejde om ugen. 
En alternativ løsning vil være, at Instituttets bestyrelse udnævner finansinspektøren. Delte vil kræve, at 
Kommissionen sørger for en ændring af artikel 19 i Instituttets finansforordning (Rådets forordning 
(EØF) nr. 1417/76 af 1. juni 1976, ændret ved Rådets forordning (EØF) nr. 1949/93 af 30. juni 1993). 
En anden løsning ville være at ændre artikel 43 i Instituttets finansforordning, så der bliver udtrykkelig 
hjemmel for at anvende lorskudskontoen i et omfang, der sikrer den størst mulige effektivitet, og under 
regelmæssigt tilsyn af finansinspektøren. I praksis anvendes forskudskontoen til udgifter, der er dækkel 
af foreløbige forpligtelser, og i overensstemmelse med gennemførelsesbestemmelserne til artikel 54 kan 
sådanne forpligtelser kun indgås i forbindelse med løbende udgifter. 
De moderne bogførings- og revisionsteknikker muliggør imidlertid en effektiv kontrol med disse 
agenturer. Der vil om kort tid blive indført et nyt edb-bogføringssystem, der bliver fælles for alle de 
decentrale agenturer og organer, og som skal stå i direkte forbindelse med Kommissionens 
finansinspektør. Dette giver mulighed for forudgående, tidstro kontrol med forpligtelser og betalinger, 
uden at det er nødvendigt at udstationere personale fra GD XX. Disse foranstaltninger vil betyde, at 
omkostningerne i forbindelse med ekspedition af sagerne begrænses mest muligt, og at anvendelsen af 
forskudsordningen gradvis vil kunne reduceres. 
(Europa-Parlamentet) 
3. opfordrer Instituttets bestyrelse til at overholde bestemmelserne i dets finansforordning 
vedrørende overførsel af bevillinger; 
Instituttets svar 
Problemet vedrørende overførsler skyldes en anomali i Instituttets finansforordning, hvor det i artikel 
15 hedder, at Instituttets budget inddeles i afsnit, kapitler, artikler og konti, hvorimod der i artikel 21, 
63 
stk. 1, står, at budgettet kun inddeles i kapitler og artikler, og at der kan ske overførsel fra kapitel til 
kapitel. 
Før 1994 medførte denne anomali ikke problemer, da budgettet kun var inddelt i kapitler. Fra 1994 
blev der, efter henstilling fra Revisionsretten, foretaget en omstrukturering af budgettet, så de tidligere 
"kapitler" nu blev lil "afsnit". 
Det erkendes, at der ikke er noget afgørende til hinder for overførsler mellem afsnit i Instituttets 
budget, og at sådanne overførsler er nødvendige for at opnå en sund finansforvaltning. Kommissionen 
overvejer at få Instituttets finansforordning ændret for at opnå den nødvendige konsekvens og 
sammenhæng. 
(Europa-Parlamentet) 
4. opfordrer Instituttet til at overveje sin politik med at ligge inde med store likvide 
beholdninger og i fremtiden overføre sit tilskud fra Kommissionen på en måde, der i højere 
grad er i overensstemmelse med dets faktiske behov; 
Instituttets svar 
I overensstemmelse med tidligere henstillinger fra Revisionsretten har Instituttet i de senere år anmodet 
om, at udbetalinger af tilskud snarere dækker regnskabsårets forpligtelser end likviditetsbehov. Dette 
har medført, at der har været et kasseoverskud ved årets slutning, idet tilskuddet har oversteget det 
faktiske behov. Fremgangsmåden vil nu blive revideret, så anmodningerne om tilskud baseres på del 
faktiske behov for likvide midler. 
(Europa-Parlamentet) 
5. anser det stadig for vigtigt at undgå overlapninger mellem Instituttets aktiviteter og 
aktiviteterne inden for Kommissionen og andre fællesskabsorganer med nært beslægtede 
ansvarsområder; konstaterer, at Kommissionen er villig til at forelægge en rapport for 
Parlamentet om samordningen og tilrettelæggelsen af Unionens aktiviteter på de berørte 
områder og eventuelt fremsætte forslag med henblik på at sikre større komplementaritet og 
effektivitet i forhold til omkostningerne; opfordrer den derfor endnu en gang til at gøre dette; 
Instituttets svar 
Den nævnte rapport er under udarbejdelse. 
Det bør bemærkes, at Instituttets arbejdsprogrammer udarbejdes af bestyrelsen i forståelse med 
Kommissionen. Under udarbejdelsen af disse programmer undersøger Kommissionens tjenestegrene 
forslagene for at sikre komplementariteten og undgå overlapning. 
64 
(Europa-Parlamentet) 
6. ser frem til en endelig løsning af de gamle problemer vedrørende ejendomsretten til den 
grund, som Instituttet ligger på; opfordrer Instituttet til at give Parlamentet meddelelse 
herom, så snart de juridiske formaliteter i forbindelse med erhvervelsen af ejendomsretten til 
grunden er afsluttet; 
Instituttets svar 
Parlamentet vil få meddelelse, så snart de juridiske formaliteter er afsluttet. 
65 
OPFØLGNING AF BEMÆRKNINGERNE I EUROPA-PARLAMENTETS 
BESLUTNING, DER LEDSAGER AFGØRELSEN OM UDSÆTTELSE AF 
MEDDELELSEN AF DECHARGE TIL DET EUROPÆISKE CENTER FOR 
UDVIKLING AF ERHVERVSUDDANNELSE 
(CEDEFOP) 
66 
4. EUROPA-PARLAMENTETS BESLUTNING OM UNDERRETNING AF BESTYRELSEN 
FOR DET EUROPÆISKE CENTER FOR UDVIKLING AF ERHVERVSUDDANNELSE 
OM GRUNDENE TIL, AT DER PÅ NUVÆRENDE TIDSPUNKT IKKE KAN GIVES 
DECHARGE FOR GENNEMFØRELSEN AF DETS BUDGET FOR REGNSKABSÅRET 
1994 
(Europa-Parlamentet) 
A. der henviser til, at CEDEFOP indgår som et led i fællesskabspolitikken, og at dets aktiviteter 
skal bidrage til den videre gennemførelse af denne politik, 
B. der henviser til, at CEDEFOP er blevet flyttet fra Berlin til Thessaloniki, og at der endnu 
ikke er fundet en løsning på de personaleproblemer, der er opstået som følge af denne flytning; 
Kommissionens svar 
I overensstemmelse med de eksisterende regler er der indgået en rammeaftale mellem CEDEFOP's 
ledelse og personale vedrørende de sociale foranstaltninger i forbindelse med flytningen til 
Thessaloniki. Aftalen, der har gjort flytningen socialt acceptabel, blev godkendt af CEDEFOP's 
bestyrelse den 27. januar 1995. En ordning med "gyldent håndtryk", der kunne komme på tale for 17 
af centrets ansatte (for personer over 55 år med 10 års tjeneste og personer over 50 år med 15 års 
tjeneste), kom ikke til at indgå i rammeaftalen, selv om mange havde håbet det. Et sådant forslag skal 
vurderes i lyset af den beslutning, som Rådet for Den Europæiske Union traf den 17. november 1995 
om, at frigørelsesordningerne kun skulle gælde for personale ved Europa-Parlamentet. 
Fra den 1. marts 1995 har CEDEFOP's personale været omfattet af de regler, der gælder for 
tjenestemænd og øvrige ansatte ved EU-institutionerne (vedtægten og vilkårene for de øvrige ansatte). 
CEDEFOP's bestyrelse har indrømmet personalet (med undtagelse af ledelsen og nyansat personale) 
status som EF-tjenestemænd efter en udvælgelsesprøve på grundlag af eksamensbeviser og efter 
gennemførelse af den sædvanlige prøvetid. De ansatte er således blevet tjenestemænd. 
(Europa-Parlamentet) 
I. konstaterer, at CEDEFOP's nuværende personalesituation i alvorlig grad forhindrer det i at 
gennemføre sit arbejde effektivt; konstaterer desuden, at der endnu ikke er nogen 
tilfredsstillende løsning på dette problem i sigte; 
Kommissionens svar 
CEDEFOP's bestyrelse har pålagt centrets direktør at tage de nødvendige kontakter med organer og 
tjenester på nationalt og internationalt plan og på EU-plan med henblik på udstationering og overtagelse 
af de af centrets ansatte, der af gode grunde ikke kan følge centret til Thessaloniki. Tjenestemænd, der 
ikke kan forlade Berlin, kan således forblive der i et tidsrum svarende til én måned pr. tjenesteår eller 
del al cl tjenesteår ved centret, dog i mindst 6 måneder. De betales af CEDEFOP. 
67 
Centret og Kommissionen har gjort alt, hvad der var muligt, for CEDEFOP's ansatte og fundet 
juridiske og pragmatiske løsninger på deres problemer. Institutionerne har endog fremskyndet 
ændringen af vedtægten, så der er mulighed for mobilitet i henhold til artikel 29, stk. 1, litra c). 
(Europa-Parlamentet) 
3. forbeholder sig sin afgørelse om decharge, indtil Europa-Parlamentet kan være sikker på, at 
CEDEFOP's ledelsesstrategier, arbejdsforhold og aktiviteter er af en sådan art, at der sikres: 
. . a) valuta for pengene for de budgetbevillinger, der anvendes som tilskud til CEDEFOP 
. . b) en effektiv anvendelse af menneskelige og andre ressourcer 
. . c) kvalitetsprodukter, som opfylder CEDEFOP's kunders behov 
. . d) en klar og sammenhængende funktion i forbindelse med EU's politikker vedrørende 
erhvervsuddannelse; 
Kommissionens svar 
Set i forhold til den indgående revision, som Revisionsretten forelog i 1993, må beretningen 
vedrørende regnskabsåret 1994 siges al være kortere og mere positiv. Efter centrets overførsel lil 
Thessaloniki (som den nye ledelse har gennemført som en prioritet) har CEDEFOP genoptaget sine 
aktiviteter, nu altså i Grækenland. I beretningen for 1995 redegøres der for produktionen og de ydede 
tjenester. 
Resultaterne er faktisk positive, og i visse tilfælde (f.eks. oversættelserne af Revu) er forsinkelsen 
blevet indhentet. Programmet for studiebesøg med mere end 540 deltagere (LEONARDO DA VINCI-
programmet) er forløbet planmæssigt. 
I øvrigt er der, foruden de sociale foranstaltninger (der var nødvendige på grund af flytningen, og som 
blev finansieret over centrets budget), på hvert af bestyrelsens møder siden marts 1996 truffet 
beslutninger, der har haft til formål at forbedre centrets rentabilitet, hvilket da også er sket, til trods 
for den begrænsede personalestyrke i Thessaloniki. 
Disse beslutninger, der har til formål at genoplive centret, formuleringen af prioriteter på mellemlang 
sigt og forbedringen af ydelsernes kvalitet, vil formodentlig snart begynde at give resultat. 
CEDEFOP's opgaver og rolle har ikke ændret sig: centret skal yde faglig og videnskabelig bistand i 
forbindelse med udvikling af erhvervsuddannelserne i Den Europæiske Union. Men det kan siges, al 
erhvervsuddannelserne spilleren stadig større rolle, hvilket fremgår af udviklingen i ovrigl: Maaslriclil 
Iraklalen, LEONARDO DA VINCI-programmet, ændringer inden for industrien, hvidbogen om vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse, hvidbogen om det kognitive samfund og de mange beslutninger 
truffet af Det Europæiske Råd siden mødet i Essen. 
CEDEFOP er således i færd med at udvikle sig, så det effektivt kan klare de udfordringer, det står 
over for. 
68 
II. OPFØLGNING AF DE BEMÆRKNINGER, DER LEDSAGER RÅDETS HENSTILLING 
OM MEDDELELSE AF DECHARGE FOR REGNSKABSÅRET 1994 
69 
KAPITEL 1 
EGNE INDTÆGTER 
(RÅDET) 
1. BUDGETGENNEMFØRELSE OG ØKONOMISK FORVALTNING 
Med hensyn til navnlig at stille konstaterede fordringer til rådighed for EF-budgettet tilskynder 
Rådet Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på koordination med de nationale 
administrationer. Det deler Rettens opfattelse med hensyn til nødvendigheden af at øge 
anvendelsen af kontrolprogrammer og risikoanalysesystcmer efter Kommissionens retningslinjer. 
Kommissionens svar 
De retningslinjer, som Kommissionen har udarbejdet i form af en vejledning i risikoanalyse i 
forbindelse med toldkontrol, blev vedtaget den 9. og 10. februar 1995 af medlemsstaternes 
repræsentanter forsamlet i Udvalget for Toldpolitik. Der er for nylig, i samarbejde med 
medlemsstaterne, etableret procedurer til forbedring af de nævnte retningslinjer inden for visse 
toldsektorer, der anses for særlig følsomme. Endvidere anvender Kommissionen risikoanalyseteknikker 
ved udvælgelsen af de emner, der skal kontrolleres som led i det årlige program for kontrol med egne 
indtægter. 
(RÅDET) 
2. GENSIDIG BISTAND I BEKÆMPELSEN AF SVIG PÅ TOLDOMRÅDET 
På områderne "tilsynet med inddrivelser", "forbedringen af toldbestemmelserne" og 
Kommissionens tilsyn med de nationale inddrivelsesinstrumenter, forventer Rådet, at 
samarbejdet mellem de nationale administrationer og Kommissionen intensiveres, især ved 
iværksættelsen af den ændrede forordning 1552/89; med hensyn til de økonomiske 
konsekvenser af bestemmelserne har Rådet samme mening som Retten og Kommissionen og 
ønsker, at denne foreslår en revision af retsakterne. 
Kommissionens svar 
Overvågningen af medlemsstaternes indsats vedrørende inddrivelse af traditionelle egne indtægter, 
navnlig i forbindelse med svig og uregelmæssigheder - som foreskrevet i forordning 1552/89 - har fort 
til indførelse af en overvågningsmetode baseret på stikprøver af vanskelige indrivelsessager, der følges 
indtil den endelige afvikling. "A"-stikprøver vedrører bedragerisager, hvor egne indtægter på over 500 
000 ECU står på spil, mens "B"-stikprøver vedrører de indberetninger, der sker som led i det 
gensidige samarbejde, og hvor beløbet er på over 1 000 000 ECU. 
70 
Hvad angår "A"-stikprøverne for 1994 (A/94) var der ca. 100 tilfælde af denne slags. Disse tilfælde 
tegnede sig for 70% af det samlede beløb, der stod til inddrivelse. De nationale administrationer 
oplyste, når de blev anmodet herom, hvor langt de var kommet med inddrivelsen. 
Kommissionen har redegjort for denne metode, der altså går ud på selektiv overvågning, i sin første 
rapport om stikprøve A/94 forelagt for Rådet og Parlamentet den 6.9.955. 
Fase III af systemet for sund og effektiv finansforvaltning (SEM 2000) har til formål at skabe optimale 
betingelser for et nært samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen om overvågning af de 
nationale inddrivelsesinstrumenter. I den forbindelse skal det nævnes, at Rådet den 8. juli 1996 vedtog 
forordning 1355/96 (EFT L 175 af 13.7.1996), om ændring af forordning 1552/89. Den ny forordning, 
der bl.a. indebærer strengere krav om indberetning til Kommissionen af tilfælde af svig og 
uregelmæssigheder, trådte i kraft den 14. juli 1996. 
Som Kommissionen bebudede i sit svar på Revisionsrettens bemærkninger, er den sammen med 
medlemsstaterne ved at undersøge spørgsmålet om, hvorvidt medlemsstaternes sanktioner i tilfælde al 
overtrædelse af toldlovgivningen faktisk føres ud i livet, og den vil i givet fald forelægge passende 
forslag til ny lovgivning. Som led i arbejdet i forbindelse med fase III af SEM 2000 er Kommissionen i 
øvrigt nu ved - sammen med medlemsstaterne - at undersøge mulighederne for at pålægge 
medlemsstaterne et større økonomisk ansvar. Det kan eventuelt ske ved at fastsætte økonomiske 
sanktioner i tilfælde af, at en medlemsstat ikke har overholdt de relevante finansielle bestemmelser. 
(RÅDET) 
3. PROCEDUREN FOR FÆLLESSKABSFORSENDELSE 
Det noterer sig ligeledes Rettens bemærkninger om anvendelsen af forsendelsesproceduren i 
medlemsstaterne; det mener, at disse bemærkninger afspejler et akut behov for at styrke 
ordningen, og ser med tilfredshed på meddelelsen fra Kommissionen; det noterer sig endvidere 
Kommissionens og medlemsstaternes svar med hensyn til de procedurer, der er indledt i de 
tilfælde, som er nævnt i Rettens rapport; det opfordrer Kommissionen til i sine fremtidige lovgiv­
ningsforslag at tage hensyn til disse bemærkninger samt til resultatet af drøftelserne i ad hoc-
gruppen. 
Kommissionens svar 
Kommissionens meddelelse om bekæmpelse af bedrageri i forbindelse med fællesskabsforsendelse, der 
blev vedtaget den 21.2.1996, og som officielt blev oversendt til Rådet den 8. maj 1996, indeholder en 
oversigt over de foranstaltninger, som Kommissionen finder nødvendige for bedre at kunne bekæmpe 
bedrageri og for i højere grad at sikre inddrivelsen af Fællesskabets og medlemsstaternes 
tilgodehavender. En del af de deri omtalte foranstaltninger trådte i kraft i begyndelsen af april 1996. 
Andre er blevet foreslået, men har ikke kunnet vedtages. Det gælder f.eks.: 
Forslaget om at fastsætte den samlede garanti til 100% af det involverede afgiftsbeløb opnåede 
ikke en samstemmende udtalelse fra Toldkodeksudvalget - Forsendelsesafdelingen. 
Dok. KOM(95)398. 
71 
Alligevel forelagde Kommissionen den 15. juli 1996 Rådet et forslag om en sådan foranstaltning, i 
overensstemmelse med artikel 249, stk. 3, i Toldkodeksen. 
På samme måde opnåede forslagene om, inden for rammerne af den fælles forsendelsesordning 
for EF-EFTA, at vedtage foranstaltninger svarende til dem, der er vedtaget på fællesskabsplan, 
ikke en samstemmende udtalelse fra arbejdsgruppen EF-EFTA. Passende foranstaltninger, med 
henblik på at opnå konsekvens og sammenhæng mellem de to forsendelsesordninger, vil således 
blive forelagt det blandede udvalg på mødet i begyndelsen af december 1996. 
De andre foranstaltninger, der omtales i meddelelsen, behandles for øjeblikket af forsendelscs-task 
forcen, der er oprettet inden for Kommissionen, og som har til opgave at foretage en samlet analyse af 
forsendelses-lovgivningen. Så snart task forcens foreløbige rapport er vedtaget af Kommissionen, vil 
den til orientering blive forelagt for de øvrige institutioner, der kan fremsætte deres eventuelle 
bemærkninger og forslag med henblik på udarbejdelsen af den endelige rapport, som Kommissionen 
vedtager i februar 1997, og som kommer til at indeholde dens forslag til reformer på 
forsendelsesområdet. 
Hvad angår Revisionsrettens bemærkninger vedrørende den eksterne forsendelsesordning, vil 
Kommissionen sørge for en passende finansiel og lovgivningsmæssig opfølgning. 
(RÅDET) 
4. MOMS I FORBINDELSE MED HANDEL MELLEM MEDLEMSSTATERNE 
Rådet tilslutter sig Rettens og Kommissionens synspunkter, og opfordrer ligesom Retten 
Kommissionen til opmærksomt at overvåge udviklingen i momsindtægterne for at afdække 
eventuelle problemer i forbindelse med overgangen fra den nuværende til den endelige ordning. 
Kommissionens svar 
Kommissionen har taget et initiativ med henblik på at forbedre medlemsstaternes fremsendelse af 
oplysninger om indtægterne fra moms og punktafgifter, så Kommissionen bedre kan følge udviklingen i 
medlemsstaternes indtægter på disse områder. På mødet den 12.12.1995 med de nationale sous-chefer 
for indirekte beskatning pressede Kommissionen over for medlemsstaterne på for at få indført en 
automatisk ordning for indsendelse af sådanne oplysninger. Kommissionen agter endvidere at indlede 
bilaterale drøftelser med medlemsstaterne og at foretage en detaljeret gennemgang af de disponible 
oplysninger. 
(RÅDET) 
5. BRUTTONATIONALINDKOMSTEN 
Rådet noterer sig Rettens konklusioner og opfordrer Kommissionen til at fortsætte bestræbelserne 
på det statistiske område med henblik på at sikre, at medlemsstaternes BNI er udtømmende og 
sammenlignelige, på grund af denne indtægts stadig større relative betydning i finansieringen af 
EF-budgcttet. Det lægger desuden vægt på nødvendigheden af at forbedre systemet til overslag 
over egne BNI-indtægter samt på, at Kommissionen anvender dette system. 
72 
Kommissionens svar 
Rapporten KOM(96)124 om den faktiske harmonisering af de nationale BNI blev vedtaget af 
Kommissionen den 27. marts 1996 og oversendt til Rådet og Parlamentet den 28. marts 1996. Det 
fremgår af rapporten, at der er gjort en række vigtige fremskridt. De største af de mangler, der var 
blevet konstateret i forbindelse med medlemsstaternes skøn over deres BNI, er enten allerede blevet 
afhjulpet eller vil blive det i nærmeste fremtid. Medlemsstaternes skøn over BNI er således nu 
betydeligt mere fuldstændige, pålidelige og sammenlignelige, end de var før. 
Men der er dog stadig en række vigtige problemer tilbage, som skal løses. Hovedproblemet er, 
hvorvidt BNI-skønnene giver et udtømmende billede af situationen. Hertil kommer: 
en række tværgående problemer, hvor alle medlemsstater skal foretage undersøgelser eller sørge 
for forbedringer: f.eks. overgangen fra BNP til BNI, behandlingen af serviceydelser på 
boligområdet, behandling af finansieringinstitutter 
en række problemer, der er specifikke for bestemte lande: f.eks. visse problemer med 
overholdelsen af reglerne i Det Europæiske Nationalregnskabssystem (ENS), anvendelsen af 
reglerne om territorial afgrænsning. 
En stor del af dette arbejde skulle efter planen være afsluttet i oktober 1997, og hele arbejdet, herunder 
spørgsmålet om BNI-skønnenes udtømmende karakter, skal under alle omstændigheder være afsluttet 
inden oktober 1998. 
KAPITEL 2 
DEN EUROPÆISKE UDVIKLINGS- OG GARANTIFOND FOR 
LANDBRUGET,GARANTISEKTIONEN (EUGFL, GARANTISEKTIONEN) 
Den fælles markedsordning for frugt og grønsager 
(RÅDET) 
Rådet tilslutter sig fuldt ud ønsket om at styrke den måde, som forvaltnings- og kontrolordningen 
samt producentorganisationerne fungerer på, således at disse på en effektiv måde kan udfylde 
deres markedsstyringsfunktioner inden for denne sektor. 
Det understreger den vægt, det lægger på kontrollen og nedbringelsen af strukturbetingede 
overskud i de vigtigste producentmedlemsstater, og ønsker, at de nye regler gennemføres snarest 
muligt. 
Det ønsker en evaluering fra Kommissionens side af interventionsordningen under den fælles 
markedsordning, når reformen er fuldstændig gennemført, samt en bedre anvendelse af de 
tilbagekøbte produkter. 
73 
Rådet mener, at gennemførelsen af forordning 729/70 vedrørende EUGFL, Garantisektionen, 
senest ændret ved forordning 1287/95, i givet fald bør give mulighed for inddrivelse af fejlagtigt 
udbetalte beløb. 
Kommissionens svar 
Som led i den planlagte kontrol vedrørende den fælles markedsordning for frugt og grønsager vil 
Kommissionens tjenestegrene kontrollere, hvorledes forvaltnings- og kontrolsystemet fungerer, også for 
så vidt angår erhvervsorganisationerne. 
På den baggrund vil der blive foretaget en evaluering af inlervcntionsordningen i forbindelse med den 
tælles markedsordning. Evalueringen skal også fore til en regnskabsafslutning, der giver mulighed for 
at inddrive beløb, der er udbetalt som følge af ukorrekt anvendelse af reglerne. 
Den nye fælles markedsordning for frugt og grønsager, som Rådet vedtog i juli 1996, medfører 
oprettelse af et særligt korps af inspektører, der specielt er tilknyttet denne fælles markedsordning. 
KAPITEL 3 
DEN FÆLLES FISKERI- OG HAVPOLITIK 
(RÅDET) 
Rådet mener, at Kommissionen skal fortsætte sine initiativer med henblik på at forbedre den 
administrative forvaltning af denne støtte, og at den navnlig skal styrke sin kontrol i 
medlemsstaterne og på baggrund heraf aflægge rapport som led i opfølgningen af henstillingen. 
Endvidere bør den i partnerskab med de berørte medlemsstater undersøge, hvilke ændringer der 
kan foreslås i disse bestemmelser, navnlig vedrørende den kontrol, der skal foretages i de 
tunkonservesindustrier, som er beliggende i en anden medlemsstat end den, hvor 
udligningsgodtgørelsen er blevet udbetalt til producenterne. 
kommissionens svar 
Som anført under debatten er Kommissionen (...) " enig med Retten i dennes ønske om dels at gore 
kontrollen med tunens oprindelse i Fællesskabet mere effektiv, hvorfor cl nyt kontroldokument vil blive 
indfort som følge af en nylig vedtaget ændring, dels sammen med de berørte medlemsstater at 
undersøge, hvilke forbedringer der er nødvendige for anvendelsen af disse bestemmelser og kontrollen 
hermed. " 
Det omtalte nye kontroldokument blev indført ved Kommissionens forordning 482/96 af 19.3.1996 
(EFT L 70 af 20.3.96, s. 4). Desuden aflagde Kommissionen en række kontrolbesøg i de 
medlemsstater, der direkte berøres af udbetalingen af godtgørelsen (Spanien i april og juni 1996, 
Portugal i maj 1996 og Frankrig i oktober 1996). Under disse besøg blev de gældende ordninger 
analyseret. Kommissionen vil, på grundlag af resultaterne af denne kontrol, fremsætte forslag til de 
lovgivningsmæssige og administrative ændringer, der eventuelt er nødvendige. 
74 
Hvad angår kontrollen i de tunkonservesindustrier, der er beliggende i en anden medlemsstat end den, 
hvor udligningsgodtgørelsen er blevet udbetalt, vil spørgsmålet blive behandlet under kontrolbesøg på 
stedet. Disse er programmeret på en sådan måde, at de dækker de vigtigste landings- og 
produktionssteder (Galicien, Azorerne, Bretagne). Hvad angår Italien er der optaget kontakt med 
henblik på aflæggelse af et eventuelt besøg. 
KAPITEL 4 
DET REGIONALE OMRÅDE 
(RÅDET) 
1. BUDGETMÆSSIGE OG FINANSIELLE OPLYSNINGER 
Retten fremhæver navnlig, at gennemførelsesgraden for betalinger over det samlede endelige 
budget for strukturfondene er ganske lav; endvidere er den overdrevne koncentration af 
forpligtelser og betalinger i slutningen af regnskabsåret blevet endnu mere udpræget end de 
foregående år. 
Rådet understreger, at der er et tilbagevendende problem på dette område, som der snarest må 
tages højde for. Det mener, at de nye bestemmelser for fondene udgør en passende ramme for en 
bedre planlægning af udgifterne; dette bør bidrage til et mærkbart fald i den nuværende 
koncentration af en meget stor del af betalingerne i slutningen af regnskabsåret. 
Kommissionens svar 
Rytmen i Kommissionens finansielle transaktioner afspejler først og fremmest, hvorledes de konkrete 
foranstaltninger skrider frem i medlemsstaterne, og hvornår den modtager medlemsstaternes 
meddelelser om afholdte udgifter. Ifølge artikel 19, slk. 3, i forordning (EØF) nr. 4253/88 skal 
medlemsstaterne forelægge belalingsanmodninger efter en afbalanceret tidsplan, fordelt over hele året. 
Kommissionen kan ikke direkte kontrollere, i hvilken takt medlemsstaterne indsender sådanne 
betalingsanmodninger: indsendelsen afspejler det pågældende lands administrative praksis og finansårets 
forløb. 
Problemet med, at de finansielle transaktioner er koncentreret i slutningen af regnskabsåret, tages op 
som led i "SEM 2000, fase III". 
Det bør bemærkes, at situationen forbedredes i 1995, til trods for, at visse af Fællesskabets 
initiativprogrammer blev vedtaget på et sent tidspunkt, og at finansieringsplanerne for en række 
eksisterende programmer blev ændret i andet halvår. 
(RÅDET) 
2. DEN REVIDEREDE REFORM 
Rådet understreger vigtigheden af et øget samarbejde mellem de kompetente nationale 
myndigheder og de berørte tjenestegrene i Kommissionen; det må således for enhver pris undgås, 
at der skabes forvirring om fordelingen af opgaver og ansvarsområder mellem henholdsvis 
medlemsstaternes og Fællesskabets beslutningstagere. 
75 
Kommissionens svar 
Generelt set er fordelingen af ansvarsområderne ret klar - medlemsstaterne har ansvaret for, at 
projekterne ledes på en sådan måde, at fællesskabsretten overholdes, og at svig og uregelmæssigheder 
begrænses til et minimum. Traktaten (artikel 205) giver Kommissionen det overordnede ansvar for 
budgetgennemførelsen. 
Kommissionen er klar over, at der i praksis på visse områder kan herske en vis forvirring. På det 
uformelle møde mellem ministre med ansvar for regionaludvikling i Venezia i maj 1996 enedes 
ministrene om, at dette spørgsmål burde tages op i forbindelse med indsatsen for "effektivitet, kontrol 
og forenkling" og i lyset af nærhedsprincippet og fordelingen af opgaverne mellem Kommissionen og 
medlemsstaterne. 
(RÅDET) 
4. OFFENTLIGE KONTRAKTER 
Retten bemærker, at det sæt direktiver, der vedrører gennemsigtigheden i og adgangen til 
offentlige kontrakter, ikke er gennemført tilfredsstillende i de nationale retsbestemmelser, som 
hver enkelt medlemsstat har vedtaget på nationalt plan, samt at den praktiske gennemførelse 
fortsat er begrænset. Kommissionen har først på et meget sent tidspunkt foretaget en 
undersøgelse af, hvordan ordningen med kontrol med overholdelsen af bestemmelserne 
vedrørende offentlige kontrakter fungerer. 
Rådet opfordrer Kommissionen til at udvise den største omhu med henblik på at sikre den 
nødvendige orientering af alle de berørte beslutningstagere samt en streng kontrol med 
gennemførelsen af EF-direktiverne i forbindelse med iværksættelsen af hvert enkelt operationelt 
program. 
Kommissionens svar 
Det er først og fremmest medlemsstaterne, der har ansvaret for, at fællesskabsretten overholdes i 
forbindelse med offentlige kontrakter. I programmeringsdokumenterne vedrørende strukturfondsstøtte 
for perioden 1994-99 findes der følgende bestemmelser, der skal styrke kontrollen med, at 
bestemmelserne om offentlige kontrakter overholdes: 
1. Ifølge artikel 25, stk. 6, i forordning (EØF) nr. 4253/88 skal meddelelser, der indsendes til 
offentliggørelse i EFT på grundlag af disse retningslinjer, præcisere hvilke projekter der er ansøgt 
om eller modtaget støtte til. 
2. Ansøgninger om støtte til større projekter som omtalt i artikel 16, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 
4253/88 skal omfatte en fuldstændig liste over allerede tildelte kontrakter og skriftlig 
dokumentation, såfremt dette kræves i henhold til retningslinjerne for offentlige kontrakter. En 
ajourført udgave af disse oplysninger skal sendes til Kommissionen ved anmodning om udbetaling 
af saldoen i forbindelse med kontrakter, der er indgået i mellemtiden. 
I forbindelse med andre større projekter (især projekter, der indgår i operationelle programmer eller 
samlede strukturer, hvis samlede værdi overstiger tærsklen for større projekter) skal den skriftlige 
rapport om hver af de tildelte kontrakter, hvis dette kræves i henhold til retningslinjerne for offentlige 
76 
kontrakter, stilles til rådighed for Tilsynsudvalget og sendes til Kommissionen, hvis denne anmoder om 
det. 
(RÅDET) 
5. MILJØ 
Retten mener, at en langsom og ufuldstændig gennemførelse af EF-direktiverne på miljøområdet i 
medlemsstaternes lovgivning og en mangelfuld anvendelse af direktiverne er til stor skade. Den 
lægger vægt på nødvendigheden af at foretage undersøgelser af indvirkningen på miljøet som led i 
enhver evaluering, der går forud for gennemførelsen af programmer, der er medfinansieret af 
EFRU. 
Rådet gentager sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne om, at bestemmelserne på 
dette område, der nu er mere klare og har større vægt, gennemføres, og at overholdelsen heraf 
kontrolleres strengt og konsekvent i alle etaper af gennemførelsen af de interventioner, der 
finansieres over strukturfondene. 
Kommissionens svar 
Det er medlemsstaterne, der har hovedansvaret for, at Fællesskabets miljølovgivning overholdes i 
forbindelse med projekter, hvor strukturfondene deltager i finansieringen. Kommissionen vil i 
Tilsynsudvalgene øge sin indsats for at få fastsat udvælgelseskriterier, der tager hensyn til begrebet 
bæredygtig udvikling, og sørge for, at kriterierne anvendes. Strukturfondene gennemføres imidlertid via 
den nationale lovgivning, og her kan Kommissionen ikke insistere på anvendelse af specifikke 
miljøindikatorer eller udvælgelseskriterier. 
Når det drejer sig om at forebygge overtrædelser af miljøreglerne, vil Kommissionen forsøge at spille 
en mere aktiv rolle, idet den bl.a. om muligt vil kræve tilbagebetaling af fællesskabsmidler i henhold til 
artikel 24 i forordning 4253/88. Det er vigtigt, at Kommissionen så hurtigt som muligt får stillet de 
nødvendige oplysninger til rådighed af regionale eller nationale myndigheder og af ikke-statslige 
organisationer. 
Hertil kommer, at nationale og lokale miljømyndigheder, gennem deres aktive deltagelse i 
tilsynsudvalgenes arbejde med miljøfølsomme programmer, også er med til at sikre overholdelse af 
miljølovgivningen i forbindelse med strukturfondenes interventioner. 
(RÅDET) 
6. GLOBALTILSKUD SOM LOKALUDVIKLINGSINSTRUMENT 
Rådet mener, at Kommissionen må øge indsatsen for al afklare formidlerorgaiiisatioiiernes rolle 
og de nærmere regler for deres virke for så vidt angår forvaltningen af globaltilskuddet fra 
strukturfondene. Endvidere bor den styrke kontrollen og overvågningen heraf. Anvendelsen af 
delle instrument vil forst kunne anses for tilfredsstillende, når en streng finansiel kontrol af 
transaktionerne udviser en bedre omkostningseffektivitet og en mindre risiko for 
uregelmæssigheder end det, som Retten har påvist. 
77 
Kommissionens svar 
Kommissionen mener, at der i artikel 6, stk. 1, i forordning 4254/88 findes klare retningslinjer for så 
vidt angår formidlerorganisationernes rolle og de nærmere regler for deres virke. Den understreger, at 
det er op til medlemsstaterne, naturligvis i forståelse med Kommissionen, at udpege 
formidlerorganisationerne. Det er derfor, og ikke mindst i betragtning af det finansielle ansvar, de i 
kraft af deres rolle har for forvaltningen af Fællesskabets interventioner, i første række dem, der har 
ansvaret for korrekt anvendelse af disse retningslinjer, der i øvrigt præciseres nærmere i den vejledning 
for globallån, der er udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene. 
Hvad angår kontrol og opfølgning af globallån, foregår det efter de samme stringente regler, som 
gælder for de andre interventionsformer. Kommissionen bemærker, at Revisionsretten ikke inden for 
dette område har konstateret nogen større uregelmæssighed. 
(RÅDET) 
7. El-INITIATIVET VEDRØRENDE SAMARBEJDE MELLEM FÆLLESSKABETS 
INTERNE OG EKSTERNE GRÆNSEOMRÅDER (INTERREG) 
Retten bemærker, at dette initiativ for en stor del er iværksat gennem operationelle programmer, 
der ikke altid svarer til initiativets grænseoverskridende karakter. De vanskeligheder, som er 
konstateret i forvaltningen heraf, forhindrer en endelig evaluering af konsekvenserne af de finan­
sierede programmer og en kontrol af komplementariteten mellem disse og andre aktioner. 
Kommissionen erkender, at forvaltningen er kompleks, og at der har været problemer. Den har 
truffet de nødvendige foranstaltninger til at udvide anvendelsesområdet og til at afklare operatio­
nernes grænseoverskridende karakter over for de berørte medlemsstater. 
Rådet opfordrer Kommissionen til at fortsætte sine bestræbelser på at gøre dette initiativ mere 
effektivt. 
Kommissionens svar 
Under forhandlingerne om de operationelle programmer INTERREG IIA, forud for Kommissionens 
vedtagelse af dem, gjorde denne en særlig indsats, for at de grænseoverskridende foranstaltninger 
skulle give et tilfredsstillende resultat, idet den tog udgangspunkt i den gode praksis, der allerede var 
etableret i visse grænseområder, og understregede den politiske betydning af en virkelig fælles 
grænseoverskridende strategi. Desuden har Kommissionen - i henhold til artikel 7 i EFRU-forordningen 
og for at støtte gennemførelsen af dette fællesskabsinitiativ, udvekslingen af erfaringer mellem 
grænseområder samt udvikling og udbredelse af god praksis - ydet finansiel bistand til 
Sammenslutningen for Europæiske Grænseegne, med henblik på gennemførelse af en aktion vedrørende 
faglig bistand og fremme af det grænseoverskridende samarbejde i forbindelse med 
fællesskabsinitiativet INTERREG II som helhed. 
78 
(RÅDET) 
8. OVERVÅGNING, KONTROL OG EVALUERING 
Selv om Retten anerkender den indsats, der er gjort navnlig med hensyn til afklaring af teksterne 
på området, lægger den vægt på nødvendigheden af at forbedre og styrke evalueringen gennem 
hele forløbet, især i den forberedende fase og i forbindelse med beretningerne om budgettets 
gennemførelse. 
Rådet understreger, at det er af afgørende betydning, at der foretages en forudgående evaluering 
for at sikre en effektiv anvendelse af strukturfondene, og det opfordrer Kommissionen til i fuldt 
omfang at tage hensyn til Rettens bemærkninger ved gennemførelsen af sit program. 
Kommissionens svar 
Kommissionen har i forbindelse med strukturfondene styrkel sin evalueringsindsats meget betydeligt, idet 
hovedvægten er blevet lagt på følgende tre prioriteter: 
1. Der er skabt fastere rammer omkring evalueringsarbejdet for at sikre og forbedre evalueringens 
kvalitet. Med det formål er der udarbejdet 4 tekniske vejledninger om evaluering, og disse er blevet 
distribueret til de involverede instanser, både i administrativt og privat regi (forskellige eksperter og 
rådgivningsbureauer). 
Der er ved at blive udarbejdet en referenceramme for forudgående og efterfølgende evaluering, og 
desuden arbejdes der med standardisering af indikatorer og bedre vurdering af de 
beskæftigelsesmæssige virkninger. 
2. Fremme af en evalueringskultur. I den sammenhæng afholdt Kommissionen i november 1995 en 
konference om evaluering af strukturpolitikkerne. Heri deltog ca. 250 nationale og regionale 
partnere, der direkte eller indirekte er involveret i evalueringen af strukturpolitikkerne, lin 
konference om mere tekniske spørgsmål fandt sted i december 1996. 
3. Hvad angår det operationelle aspekt har Kommissionen udarbejdet en samlet evaluering af den 
økonomiske og sociale samhørighed, hvori strukturpolitikkerne udgør hovedelementet. Herefter 
offentliggjorde den første samhørighedsrapport udarbejdet i overensstemmelse med traktatens artikel 
130B. 
Kommissionen har sammen med de nationale og regionale myndigheder truffet de dispositioner, der 
er nødvendige til udarbejdelsen af foreløbige evalueringsrapporter vedrørende igangværende 
aktiviteter i perioden 1994-99. 
I betragtning af de beslutninger, der skal træffes i forbindelse med den nye programmering 
vedrørende mål 2, har Kommissionen taget initiativ til en efterfølgende evaluering for de aktioner 
henhørende under mål 2, der samfinansieres i perioden 1989-93. 
Kommissionen understreger, at den lægger stor vægt på evaluering, men gør opmærksom på 
begrænsningerne herfor på grund af kvaliteten og kvantititen af de data, der frembringes på regionalt og 
nationalt plan. 
79 
KAPITEL 5 
DET SOCIALE OMRÅDE, STIMULERING AF VIRKSOMHEDER (SMV) 
OG UDDANNELSE 
(RÅDET) 
1. FORVALTNING AF DEN EUROPÆISKE SOCIALFOND (ESF) 
Rådet erkender, at det er et betydeligt problem med de for meget indgåede forpligtelser under Den 
Europæiske Socialfond, og at problemet synes at være tilbagevendende; det opfordrer Kommissionen 
til nøje at følge de gældende forskrifter på det finansielle område med henblik på at sikre en 
gennemførelse af budgettet, der er i overensstemmelse med programmeringen og bevillingernes 
tilstedeværelse. 
For så vidt angår fællesskabsinitiativerne mener Rådet, at der inden for Kommissionen må sikres 
en operationel adskillelse mellem funktioner og opgaver på henholdsvis forvaltnings- og 
kontrolområdet, samtidig med at der sikres en fuldstændig og effektiv koordination på alle niveauer. 
De interne foranstaltninger til forbedring af fondens forvaltning bør træffes med konsekvens og efter 
en præcis tidsplan. 
Kommissionens svar 
Kommissionen erkender, at det er vigtigt at sikre en adskillelse af forvaltnings- og kontrolfunktionerne i 
dens tjenestegrene. Som led i SEM 2000 er organigrammet for GD V blevet ændret den 17. juli 1996. 
Denne ændring har gjort det muligt at oprette et direktorat for ressourcer, som omfatter funktionerne 
tildeling og forvaltning af de menneskelige og finansielle ressourcer, revision, kontrol og evaluering. 
Denne nye struktur trådte i kraft den 1. september 1996. Del nye kontor for revision og kontrol, som er 
blevet adskilt fra det finansielle kontor, fører nu horisontal kontrol med alle GD V's aktiviteter (inklusive 
de aktiviteter, der ikke vedrører ESF). 
(RÅDET) 
2. SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER 
Rådet finder det nødvendigt med en ensartet anvendelse af en realistisk definition, der bygger på 
præcise kriterier. Foranstaltningerne til fordel for SMV bør følge nye retningslinjer under 
hensyntagen til virksomhedernes faktiske behov. Disse virksomheders adgang til de nuværende 
instrumenter bør lettes. Der bør udfoldes bestræbelser for at nå frem til en bedre vurdering af EF-
foranstaltningernes midler og resultater på dette område. 
Kommissionens svar 
Kommissionen er enig med Rådet i, al det er vigligt at have en klar definition af små og mellemstore 
virksomheder, og den har derfor vedtaget en henstilling til medlemsstaterne (EFT L 107 af 30.4.1996), 
ifolge hvilken der nu for alle fællesskabsprogrammer og -instrumenter skal anvendes ensartede regler for 
definitionen af SMV, små virksomheder og mikrovirksomheder. I henstillingen fastsættes der klare kriterier 
om antallet af ansatte, den årlige omsætning og balance og virksomhedens uafhængighed, som gør del 
muligt al koncentrere foranstaltningerne til fordel for små og mellemstore virksomheder om de 
80 
virksomheder, som på grund af deres størrelse reelt har behov for særlige tiltag. Takket være denne 
henstilling vil de programmer og aktioner, der gennemføres til fordel for denne form for virksomheder, 
blive mere sammenhængende og synlige, så adgangen til programmerne lettes, og de bliver mere effektive. 
Kommissionen er helt enig med Rådet i, at det er nyttigt at gøre aktionerne til fordel for små og 
mellemstore virksomheder under Den Europæiske Socialfond mere målrettede, samtidig med at den må 
minde om, at medlemsstaterne selv spiller en afgørende rolle, når disse aktioner skal udarbejdes. 
Kommissionen er meget opmærksom på behovet for at forbedre de små og mellemstore virksomheders 
adgang til de eksisterende instrumenter, og den har derfor ved en nylig omorganisering af det 
generaldirektorat, der har ansvaret for politikken for små og mellemstore virksomheder, i et nyt direktorat 
oprettet et kontor, der bl.a. tager sig af disse opgaver. 
I denne forbindelse hedder det i ovennævnte henstilling, at medlemsstaterne og Kommissionen skal træffe 
de nødvendige foranstaltninger til at tilpasse de statistikker, de udarbejder, i overensstemmelse med de 
harmoniserede størrelseskategorier, der afspejler de grænser, der benyttes i definitionen af SMV'er, små 
virksomheder og mikrovirksomheder. Alle generaldirektoraterne er blevet gjort opmærksom på, at det er 
nødvendigt at tilpasse deres statistiske databaser, så man kan øge koordineringen af alle de instrumenter 
og programmer, der vedrører små og mellemstore virksomheder, og evaluere de fremskridt, der er gjort, 
næste gang Kommissionen aflægger rapport om koordineringen af aktiviteterne til fordel for små og 
mellemstore virksomheder og håndværksfagene. 
(RÅDET) 
3. DIALOGEN MELLEM ARBEJDSMARKEDETS PARTER 
Rådet mener, at de foranstaltninger, der har til formål at fremme dialogen mellem arbejdsmarkedets 
parter, må være mere målrettede, og understreger nødvendigheden af en streng kontrol med de posi­
tive initiativer, der er omfattet af EF-finansiering. 
Kommissionens svar 
For at gøre foranstaltningerne mere målrettede har Kommissionen blandt kriterierne for vurdering af de 
støtteanmodninger, den får forelagt under de budgetposter, der vedrører dialogen mellem arbejdsmarkedets 
parler, medtaget omkostningseffektiviteten og merværdien for EU. Hvad kontrollen angår, har 
Kommissionen foretaget en række kontrolbesøg hos støttemodtagerne, og den har til hensigt at udbygge 
disse kontrolbesøg. 
81 
KAPITEL 6 
DE FINANSIELLE INSTRUMENTER FOR MILJØET: 
LIFE OG DETS FORGÆNGERE 
(RÅDET) 
Rådet noterer sig, at programmets første fase har været kendetegnet ved en mangel på fast styring 
i forbindelse med udvælgelsen og forvaltningen af visse projekter; der har været en vis forsinkelse 
i den finansielle gennemførelse, og den finansielle kontrol har ligeledes været utilstrækkelig. Det 
mener, at Kommissionen burde anvende strengere og mere restriktive kriterier og lægge vægt på 
kontrollen og tilsynet med de gennemførte projekter. 
Rådet anerkender Kommissionens bestræbelser på at foretage de nødvendige forbedringer i 
forbindelse med det nye LIFE Il-program; det understreger endvidere behovet for en passende 
fremsendelse af resultaterne til de berørte myndigheder på alle niveauer i medlemsstaternes ad­
ministrationer. 
Kommissionens svar 
Kommissionen vil gerne understrege, at procedurerne for udvælgelse af LIFE-projekter er blevet 
gennemgribende revideret og forbedret som led i gennemførelsen af LIFE II. 
Hvert år udsendes der en informationsbrochure til brede kredse. Den indeholder alle de nødvendige 
oplysningerom både udvælgelsesproceduren og de anvendte kriterier. Desuden gennemgås alle projekterne 
af et forvaltningsudvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne. Udvalget vedtager en udtalelse, 
inden Kommissionens beslutningsprocedure indledes. 
Takket være de midler, den nye forordning giver, vil den tekniske og finansielle kontrol med de 
igangværende projekter blive yderligere forbedret for LIFE Il-programmet. 
Endelig foretages den efterfølgende evaluering af projekterne nu af en revisionsenhed, som har været fuldt 
funktionsdygtig siden begyndelsen af regnskabsåret 1996. I denne forbindelse blev der i november 1995 
ved revisionen af forordningen forelagt en første evaluering af LIFE I-programmet for Rådet og 
Parlamentet. 
Så snart LIFE I-projekterne er afsluttet (ultimo 1998), vil der blive udarbejdet en endelig evaluering, og 
resultaterne heraf vil blive udsendt til institutionerne, medlemsstaterne og alle interesserede parter. 
82 
KAPITEL 8 
FINANSIELLE INSTRUMENTER OG BANKAKTIVITETER 
(RÅDET) 
1. NIC-LÅN OG RENTEGODTGØRELSER I DE JORDSKÆLVSRAMTE OMRÅDER 1 ITALIEN 
Revisionsretten har navnlig undersøgt to projekter ("industriområdeprojektet" og projektet 
vedrørende skoler) som led i NTC-lån og rentegodtgørelser. Revisionsretten finder ikke, at målsætnin­
gerne med disse aktioner, navnlig jobskabelsen, er nået fuldt ud. 
Rådet, der begrænser sig til aspekterne vedrørende decharge for gennemførelsen af budgettet, 
anmoder Kommissionen om i fremtiden at koordinere sine projekter bedre med de lokale 
myndigheder. 
Kom missionens svar 
Som del fremgår af Kommissionens indledende svar, var antallet af arbejdspladser ikke en betingelse for 
lånet, men en målsætning. Denne målsætning er ikke blevel nået fuldt ud af mange forskellige årsager. 
Kommissionen ikke er herre over, herunder konjunkturudviklingen. Kommissionen er dog enig med Rådel 
i, at dens projekter i fremtiden må koordineres bedre med de lokale myndigheder. 
(RÅDET) 
2. DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSFOND 
Revisionsretten mener, at den skal revidere EIF's regnskaber. 
Kommissionen træffer foranstaltninger for at finde en løsning på spørgsmålet, der er tilfredsstillende 
for alle de berørte institutioner. 
Rådet noterer sig disse yderligere oplysninger og udtrykker forventning om en hurtig løsning på dette 
spørgsmål. 
Kommissionens svar 
Drøftelserne mellem de berørte institutioner og organer om, hvordan Revisionsrettens kontrol med 
Fællesskabets bidrag til Den Europæiske Investeringsfond (EIF) skal foregå, er endnu ikke afsluttet. 
Kommissionen gør dog alt, hvad den kan, for at man hurtigst muligt kan nå til enighed. 
83 
KAPITEL 9 
FORSKNING: programmet vedrørende menneskelige ressourcer og mobilitet 
(RÅDET) 
Revisionsretten anfører, at der har være betydelige forsinkelser med hensyn til gennemførelsen af 
visse dele af programmet. Koordinationen mellem de forskellige generaldirektorater, der er 
ansvarlige for gennemførelsen af de enkelte dele af programmet, har ikke været tilstrækkelig til at 
sikre støtten til de projekter, der i en større sammenhæng er de mest betydningsfulde. 
Revisionsretten noterer sig ligeledes, at et betydeligt antal stipendiater har fået støtte fra programmet 
under omstændigheder, der ikke garanterer en øget mobilitet. Deltagelsen fra de industrielle 
forskningslaboratorier har vist sig at være utilstrækkelig; derudover har det ikke kunnet påvises, at 
programmet, som det var hensigten, har bidraget til at øge samhørigheden. 
Rådet deler Revisionsrettens betænkeligheder. 
Rådet noterer sig dog, at Kommissionen har udnyttet de indhøstede erfaringer til en klart forbedret 
iværksættelse af programmet. Det understreger behovet for at sikre en sammenhængende forvaltning 
af programmet udelukkende ved hjælp af Kommissionens egne ressourcer og en optimal koordinering 
mellem de berørte tjenestegrene. 
Kommissionens svar 
Kommissionen skal minde om, at den som led i proceduren for årsberetningen for 1994 besvarede de 
enkelte punkter i de bemærkninger fra Revisionsretten, som Rådet omtaler. Den har, som Rådet 
understreger, rent faktisk draget fordel af de erfaringer, den har fået under gennemførelsen af 
særprogrammet vedrørende menneskelige ressourcer og mobilitet, idet den har foretaget væsentlige 
forbedringer på det område, programmet vedrører. Forbedringerne har kunnet foretages mere effektivt 
under vedtagelsen og gennemførelsen af særprogrammet for forskeres uddannelse og mobilitet, som har 
afløst programmet vedrørende menneskelige ressourcer og mobilitet. Blandt de foranstaltninger, der er 
truffet som led i dette program, kan nævnes: 
- Strengere regler for anvendelsen af mobilitetskriteriet. Der er dog blevet taget hensyn til de faktorer, 
der skal gøre det lettere for stipendiaterne at blive integreret i deres fremtidige værtslaboratorier, 
ligesom det var tilfældet for programmet vedrørende menneskelige ressourcer og mobilitet. 
- Den regelmæssige udveksling af oplysninger med andre tjenestegrene i Kommissionen, der gennemfører 
uddannelsesaktiviteter, er blevet intensiveret i særlig grad, så meget desto mere som reglerne for 
uddannelsesstipcndier inden for forskning er de samme for alle de generaldirektorater i Kommissionen, 
der uddeler sådanne stipendier. 
- Industriens deltagelse i gennemførelsen af programmet er blevet styrket (der deltager liere 
industriforskere i de forskellige prøjektevalueringspaneler, der tages hensyn til industri faktoren under 
udvælgelsen af projekterne, og der er blevet oprettet en arbejdsgruppe, der skal undersøge industriens 
deltagelse i programmet). 
- Anvendelsen af princippet om den størst mulige sammenhæng er blevet forbedret, idet der ud over en 
styrkelse af de foranstaltninger, der blev planlagt og vel gennemført under programmet vedrørende 
menneskelige ressourcer og mobilitet, er blevet nedsat en arbejdsgruppe, der skal se på de dårligst 
stillede regioners deltagelse i programmet. En første rapport og en række henstillinger fra gruppen blev 
allerede forelagt for udvalget for programmet den 23. februar 1996. 
84 
KAPITEL 10 
FORANSTALTNINGER TIL FORDEL FOR LANDENE I 
CENTRAL- OG ØSTEUROPA, DE NYE UAFHÆNGIGE STATER 
(EKS-USSR) OG MONGOLIET 
(RÅDET) 
Revisionsretten har koncentreret sin revision om budgetgennemførelsen af PHARE- og TACIS-
programmerne. 
Rådet er enigt i Revisionsrettens bemærkninger og opfordrer Kommissionen til at fortsætte sine 
bestræbelser på at effektivisere de to programmer i overensstemmelse med konklusionerne fra Det 
Europæiske Råd, men er samtidig klar over, at Kommissionen må udføre sit arbejde under særdeles 
vanskelige forhold. 
Rådet ønsker navnlig at lægge vægt på følgende punkter: 
- kravet om anvendelse af udbudsproceduren ved indgåelse af aftaler under de to programmer, 
- kravet om at sikre en opfølgning og en systematisk og forudgående evaluering før enhver afgørelse 
om fornyelse af hvert program, 
- nødvendigheden af at forbedre koordineringen mellem parterne i hver sag, 
- sikkerhed for, at de undersøgelser, der udføres, følges af konkrete aktioner, især i forbindelse 
med TACIS. 
Rådet forventer endelig, at Kommissionen forelægger forslag til forbedring som led i gennemførelsen 
af de to programmer samt en rapport om forvaltningen af de eksterne delegationers personale. 
Kommissionens svar 
a) TACIS 
1. Kommissionen overholder nøje de udbudsprocedurer, der er fastsat i Tacis-forordningerne og de 
finansielle forordninger. Der gælder følgende regler: 
- Tjenesteydelseskontrakter: 
• underhåndsaftaler op til 150 000 ECU 
85 
• underhåndsaftaler efter uformel konsultation for kontrakter mellem 150 000 ECU og 300 000 ECU 
• begrænset udbud over 300 000 ECU (200 000 ECU, når den nye Tacis-forordning træder i kraft). 
- Indkøbskontrakter: 
• underhåndsaftaler efter uformel konsultation op til 50 000 ECU 
• offentligt udbud over 50 000 ECU. 
2. Kommissionen er i gang med at forberede iværksættelsen af en gennemgribende og udtømmende 
evaluering af Tacis-programmet og dets resultater indtil nu, der skal tjene som grundlag for fremtidige 
beslutninger om at videreføre programmet. 
3. Koordineringen mellem alle de parter, der deltager i gennemførelsen af programmet, er blevet 
forbedret løbende. Tacis foretager nu en aktiv koordinering med medlemsstaterne, EBRD, IFF erne og 
andre donorer i forskellige formelle og uformelle fora. 
4. Lige da programmet var blevet indført, var der et reelt behov for en grundig analyse af de faktiske 
forhold i Tacis-landene. Men nu kan Tacis bygge videre på den viden, der er indhøstet i den første 
periode, og fokuserer mere på sit egentlige formål, nemlig faglig bistand og overførsel af europæisk 
knowhow til partnerlandene. Kun inden for specifikke faciliteter skal Tacis systematisk finansiere 
(præinvesterings)undersøgelser, f.eks. inden for rammerne af samarbejdet med EBRD under "Bangkok­
faciliteten". I dette særlige tilfælde skal det bemærkes, at 74% af de undersøgelser, der blev finansieret 
af Tacis i 1995, var knyttet til et konkret investeringsprojekt. 
b) PHARE 
For at begrænse antallet af kontrakter og administrationen for både partnerlandet og Kommissionen har 
den oprettet 13 sektorrammekontrakter, hvis udnyttelse i princippet kommer til at andrage under 300 000 
ECU. 
Hvis rammekontrakterne i specielle tilfælde ikke kan udnyttes, kan der indgås en direkte aftale, normalt 
efter et uformelt samråd, om kontrakter på indtil 50 000 ECU. 
Alle øvrige udbud skal overholde artikel 118 og publiceres derfor først over Internet, hvorefter der 
foretages en officiel prækvalifikation. På dette grundlag opstilles listen. 
Der er udarbejdet en ny kontrol- og evalueringshåndbog for Phare-programmet. Ifølge denne skal der 
hvert år foretages en gennemgang af hvert sektorprogram, og på grundlag heraf træffes der beslutning 
om 
86 
yderligere finansiering til den pågældende sektor. Phare-forvaltningsudvalget vil lage hensyn lil disse 
undersøgelser, inden den udtaler sig om Kommissionens finansieringsforslag. 
c) Forvaltning af de eksterne delegationers personale 
Den ønskede rapport findes nedenfor i den del, der vedrører bemærkningerne om driftsbevillingerne for 
De Europæiske Fællesskabers institutioner og organer. 
KAPITEL 11 
SAMARBEJDE MED UDVIKLINGSLANDE OG TREDJELANDE 
(BORTSET FRA LANDENE I CENTRAL- OG ØSTEUROPA) 
(RÅDET) 
Revisionsretten koncentrerer sig i dette kapitel om resultaterne af kontrollen med lovligheden og den 
formelle rigtighed af udgifter afholdt i forbindelse med programmerne til støtte for strukturtil­
pasningerne i Middelhavslandene. 
Rådet 
- anmoder Kommissionen om at følge Revisionsrettens anbefaling om at foretage en budgetmæssig 
analyse for hvert land, idet Kommissionen sikrer sig, at den valgte budgetstrategi er forenelig 
med det iværksatte tilpasningsprogram; 
- opfordrer Kommissionen til at overveje en bedre anvendelse af de menneskelige ressourcer for 
at forbedre betingelserne for gennemførelse og tilrettelæggelse af tilsynet med disse støtteprogram­
mer. 
Kommissionens svar 
Omfordelingen af visse ansvarsområder til direktoratet for ressourcer i overensstemmelse med SEM 2000 
giver mulighed for at rationalisere ansvaret inden for de operative direktorater. Når de tekniske kontorer 
(herunder de nyoprettede kontorer for økonomisk samarbejde, som tidligere bl.a. tog sig af denne opgave) 
fritages for at udføre det finansielle og administrative arbejde med tildeling og indgåelse af kontrakter, vil 
de kunne påtage sig en ledende rolle for projekter inden for deres respektive ansvarsområder gennem hele 
projektforløbet (hvilket stemmer overens med den "task management approach", som anbefales i den nylige 
interne revision). Dette vil så give de geografiske kontorer mulighed for at udføre deres politiske rolle og 
koordincringsrolle over for partnerlandene mere effektivt. Det skal bemærkes, al der er blevet oprettet en 
ny økonomstilling for Maschrek-kontoret og en økonomstilling for Maghreb. Det er ligeledes blevet 
besluttet at inddrage GD IPs tjenestegrene i denne problematik. Endelig er del blevel besluttet al øge 
koordineringen med IMF og Verdensbanken. 
Med hensyn lil 1996 har Budgetmyndigheden på Kommissionens anmodning besluttet at afsætte 3% al de 
disponible bevillinger til Middelhavslandene til udarbejdelse, opfølgning og evaluering af de projekter og 
programmer, Fællesskabet finansierer i disse lande. 
87 
KAPITEL 13 
KOMMISSIONEN (PERSONALE- OG DRIFTSUDGIITER 
I FORBINDELSE MED EUROPA-KOMMISSIONENS DELEGATIONER) 
FINANSIEL OG ADMINISTRATIV FORVALTNING AF AKTIVERNE 
(FORSKNINGSOMRÅDET IKKE MEDTAGET) 
(RÅDET) 
Revisionsretten konstaterer forskelle i delegationernes anvendelse af de vedtægtsmæssige og lokale 
bestemmelser, især for så vidt angår lokalt ansatte og den særlige ordning for det administrative og 
tekniske personale. Med hensyn til den decentraliserede lokale forvaltning har Revisionsretten 
påpeget visse svagheder eller mangler, især med henblik på de nye bestemmelser i finansforordningen 
vedrørende decentralisering. Revisionsretten finder det ligeledes nødvendigt at tilpasse strukturen af 
delegationernes løbende mængde- og værdifortegnelser. 
Rådet noterer sig, at Kommissionen er i færd med at følge Revisionsrettens anbefalinger op, og 
opfordrer den til at fortsætte sin indsats. 
Det understreger, at det anser det for meget vigtigt, at reglerne i tjenestemændenes vedtægt og i 
ordningen for lokalt ansatte i Kommissionens delegationer nøje følges. Rådet ønsker en rationali­
sering af pcrsonaleforvaltningen. 
Kommissionens svar 
a) Forvaltningen af de eksterne delegationer 
- Bestemmelserne om ansættelsesvilkår for lokalt ansatte 
Siden begyndelsen af august 1996 har 100 delegationer haft lokale bestemmelser. Kun enkelte delegationer 
i Centraleuropa og det tidligere Sovjetunionen (Albanien, Tjekkiet, Georgien mv.) og de delegationer, hvor 
der er særlige problemer af administrativ (Algeriet) eller juridisk art (Kina, Canada, Japan mv.), har endnu 
ikke sådanne bestemmelser. Tilsvarende er de lokale bestemmelser for visse kontorer, hvor der er ansat 
et meget begrænset antal medarbejdere (Belize, Tonga mv.), endnu ikke helt færdige. 
- Den særlige ordning for det administrative og tekniske personale i visse delegationer 
Kommissionen ser fortsat på spørgsmålet og vil indføre bestemmelser, som er tilpasset til det lokale 
administrative og tekniske personale, der kommer fra Fællesskabet, i henhold til de retningslinjer, 
Revisionsretten har udstukket. Den vil tage hensyn til de bemærkninger om, at del er nødvendigt at 
rationalisere personaleadministrationen, der blev fremsat af Rådet den 11.3.1996 i forbindelse med 
dechargen. 
88 
- Fastsættelse af løntrin ved første indplacering og ved ændring af indplaceringen af lokalt ansatte 
Den procedure for kontrol med indplaceringerne, som er blevet indført på foranledning af Revisionsrettens 
bemærkninger (se Kommissionens svar på punkt 13.16), er nu taget i brug. Den skal tvinge de lokale 
administratorer til at være mere omhyggelige ved gennemgangen af tildelingen af løntrin. 
- Lobende mængde- og værdifortegnelser 
• Alle delegationerne har nu fremsendt deres fortegnelser til hovedsædet på edb. Oplysningerne 
kontrolleres, inden de medtages i status. 
• Ved hjælp af edb-programmerne kan man nu i hovedsædet udskille de løsøregenstande, der har en 
værdi, der ligger under den forskriftsmæssige grænse på 350 ECU. 
• Der mindes jævnligt om kasseringsprocedurerne, og overholdelsen kontrolleres på stedet under 
tjenesterejser til delegationerne. 
Derimod må Kommissionen fastholde, at den ikke er i stand til at efterkomme Revisionsrettens bemærkning 
om lokalisering af løsøre i delegationerne. For at undgå en konstant ajourføring af fortegnelserne sendes 
disse til hovedsædet for hver af delegationens bygninger (og ikke for hvert lokale). 
- Tjenestebiler 
• De nye bestemmelser om anvendelsen af tjenestebiler og privatbiler til tjenestebrug trådte i kraft den 
15. juli 1996. 
• Kontrollen med chaufførernes overarbejde er blevet skæipet. Medarbejderne opfordres til at benytte 
sig af alternative muligheder (f.eks. lufthavnsbusser, når de skal til og fra lufthavnen). 
- Administration af årlig ferie 
• Den indsats, der er gjort for at nedbringe antallet af feriedage, der overføres fra det ene år til det 
næste, har givet opmuntrende resultater: 
- overførsler fra 1993 til 1994: 240 tjenestemænd 
- overførsler fra 1994 til 1995: 275 tjenestemænd 
- overførsler fra 1995 til 1996: 204 tjenestemænd. 
Stigningen er nu blevet bremset. Sammen med en strammere planlægning og en mere indgående analyse 
af begrundelserne for overførsel har denne indsats givet Kommissionen mulighed for at gøre 
ferieadininistrationen mere effektiv. 
89 
• Derimod er indførelsen af edb-programmet for kontrol med ferierne blevet forsinket. Systemet er ved 
at blive lavet om. 
- Boliger 
Der er nu indgået aftaler med de fleste af de tjenestemænd, der bor i en bolig, der er lejet af eller ejes af 
Kommissionen. I de resterende tilfælde er der tale om særlige lokale forhold. 
b) Forvaltning af aktiverne (forskningsområdet ikke medtaget) 
Kommissionen indledte i begyndelsen af 1995 en gennemgribende reform af forvaltningen af aktiverne. 
Reformen vedrører såvel udarbejdelsen af en fuldstændig fysisk fortegnelse over aktiverne som indførelsen 
afnye regler og bestemmelser for forvaltningen, som fremover skulle gøre det muligt at forvalte aktiverne 
bedre. 
kl Mængde- og værdifortegnelsen, der var færdig i juni 1996, omfatter alle Kommissionens 
løsøregenstande i hovedsæderne i Bruxelles og Luxembourg. Registreringen omfattede 68 bygninger i 
Bruxelles og 13 bygninger i Luxembourg, hvor man opførte henholdsvis 314 238 og 81 482 
løsøregenstande i fortegnelsen. Der er ved denne lejlighed blevet indført en ny identificeringsteknik, hvor 
der anvendes stregkoder og optiske læsere, så oplysningerne i edb-fortegnelsen fremover kan anvendes 
hurtigt og pålideligt. 
Fejlprocenten for denne fuldstændige fysiske fortegnelse er under 1 %o og må derfor betragtes som 
acceptabel. 
Databasen for fortegnelsen, SYSBIEN, ajourføres nu ud fra resultaterne af opgørelsen over aktiver. 
Afstemningen af oplysningerne ventes afsluttet senest den 31.11.1996. 
Afstemningen vil blive fulgt op med en række mere begrænsede tiltag, som vedrører bestemte sektorer og 
tjenestesteder, såsom: 
• transporttjenesten 
• kontorerne i EU 
• Kommissionens kontorer i Strasbourg. 
Behandlingen af ca. 100 000 dossierer ventes afsluttet inden den 31.12.1996; det vil derefter være muligt 
at give kontrolmyndigheden nøjagtige og pålidelige tal for de eksisterende aktiver. 
B/ Forvaltningen af fortegnelsen er genstand for den anden del af reformen. 
For at sikre, at de oplysninger, der er kommet frem takket være den fysiske opgørelse over aktiverne, 
bliver ved med at være pålidelige, har Kommissionen besluttet: 
• at indføre en ny fortegnelsesforordning 
• al ændre principperne og procedurerne for forvaltning af fortegnelsen. 
90 
Den nye fortegnelsesforordning blev vedtaget af Kommissionen den 21.12.1995. 
Gennemførelsesbestemmelserne til denne forordning er ved at blive udarbejdet og skulle gøre det muligt 
at decentralisere fortegnelsen over aktiverne fra og med den 1.1.1997. 
Kontrollen med, at oplysningerne i fortegnelsen er pålidelige, kommer til at foregå ved, at der 
regelmæssigt foretages fysiske opgørelser i overensstemmelse med bestemmelserne i bl.a. 
finansforordningen, ifølge hvilken der skal foretages en fysisk opgørelse hvert tredje år. 
I praksis vil opgaven med at foretage en fysisk opgørelse blive delt op, således at man hver måned 
foretager en eller flere opgørelser. 
91 
RELEVANTE SÆRBERETNINGER 
Særberetning nr. 3/94 om iværksættelse af interventionsforanstaltninger inden for rammerne af den 
fælles markedsordning for oksekød 
(RÅDET) 
Rådet har udtrykt ønske om, at Kommissionen evaluerer den fælles markedsordnings 
interventionsordning, når reformen er fuldt ud gennemført. 
Det har også opfordret Kommissionen til at gennemgå, hvilke foranstaltninger der endnu skal træffes 
med hensyn til lagerstyring, og at forelægge alle relevante forslag herom. 
Kommissionens svar 
Der er ikke benytiet offentlige interventioner i oksekødssektoren i perioden fra december 1993 lil mails 
1906. Denne periode er blevet brugt lil al forbedre reglerne for, hvordan denne ordning fungerer, bl.a. 
under hensyntagen til de bemærkninger, Revisionsretten fremsatte i sin særberetning nr. 3/94. 
Siden da har del været nødvendigt at genåbne de offentlig opkøb på grund af tien krise, oksekødssektoren 
er ude i efter offentliggørelsen af oplysninger om, al der er risiko for, at bovin spongiform enccphalopati 
(BSE) kan overføres til mennesker. Det er endnu for tidligt at vurdere, hvordan interventionsordningen 
har fungeret (opkøbs- og salgsbetingelser, lagerforvaltning), siden opkøbene blev genoptaget i april 1996. 
Det skal bemærkes, at de usolgte lagre på det tidspunkt (pr. 31.3.1996) begrænsede sig til 8 000 ton 
(slagtevægtsækvivalens), hvoraf hovedparten befinder sig i Det Forenede Kongerige (lagersituationen 
fremgår af vedlagte tabel). 
92 
OKSEKØD 
OPLYSNINGER I HENHOLD TIL ARTIKEL 27 
I FORORDNING (EØF) NR. 859/89 
INTERVENTIONSKØB OG -SALG 
SITUATIONEN ULTIMO MARTS 1996 BILAG 
BELGIEN 
DANMARK * 
TYSKLAND 
GRÆKENLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
IRLAND 
ITALIEN 
LUXEMBOURG 
NEDERLANDENE 
FOREN. KONGERIGE 
I ALT 
SLAGTEVÆGTS-
ÆKVIVALENS USOLGTE LAGRE 
PR. 31.12.1995 
KØD 
MED 
BEN 
-
3 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
3 
3 KØD 
UDEN 
BEN 
-
68 
-
-
-
-
36 
345 
-
-
5.072 
5.521 
8.119 I ALT 
-
71 
-
-
-
-
36 
345 
-
-
5.072 
5.524 
8.122 OPKØB FRA 
1.1.1996 
I ALT 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-HERAF TIL 
UDBENING 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-SALG FRA 
1.1.1996 
KØD 
MED 
BEN 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-KØD 
UDEN 
BEN 
-
10 
-
-
-
-
30 
-
-
-
65 
105 
154 
154 USOLGTE LAGRE 
PR. 31.03.1996 
KØD 
MED 
BEN 
-
3 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
3 
3 KØD 
UDEN 
BEN 
-
58 
-
-
-
6 
-
345 
-
-
5.007 
5.416 
7.965 I ALT 
-
61 
-
-
-
6 
-
345 
-
-
5.007 
5.419 
7.968 
Revideret 
93 
Særberetning nr. 4/94 om bymiljø 
(RÅDET) 
Revisionsretten bemærker navnlig, at aktionerne på området bør indgå i den 
langsigtede bymiljøplanlægning, at projekterne er upræcise med hensyn til, hvilke 
aktiviteter der skal udføres, og at man bør forbedre konsultationen mellem 
tjenestegrenene, således at det undgås, at man spreder sig for meget. 
Den anbefaler specielt, at aktionerne koordineres effektivt på både EF-plan og lokalt 
plan, og at Kommissionen udfører hver aktion præcist og systematisk. 
Rådet anmoder Kommissionen om at tage hensyn til Revisionsrettens bemærkninger. 
Kommissionens svar 
Kommissionen anerkender den stigende betydning, bydimensionen har i en række af 
Fællesskabets programmer og initiativer. Der blev derfor i begyndelsen al 1995 nedsat 
et tværtjenstligt udvalg for byanliggender, som mødes regelmæssigt for at forbedre 
koordineringen af Fællesskabets foranstaltninger. 
Med hensyn til koordineringen pa lokalt plati kan man f.eks. nævne den bestemmelse, 
der er medtaget i indkaldelsen af forslag til nye pilotprojekter i byerne, som blev 
offentliggjort i EFT nr. 95/C 319/06 af 30.11.1995. "Forslagene kan vedrøre en hvilken 
som helst aktivitet, som henhører under de deltagende lokale myndigheders 
ansvarsområde, forudsat at de foreslåede aktioner indgår som en nødvendig bestanddel 
i en integreret, innovativ, socioøkonomisk strategi, der er godkendt af det lokale 
partnerskab og tager sigte på at løse specifikke, veldefinerede bymæssige problemer eller 
at hindre fremtidige problemer i at opstå. " 
Særberetning nr. 3/95 om iværksættelse af interventionsforanstaltninger inden for 
rammerne af den fælles markedsordning for fåre- og gedekød 
(RÅDET) 
Revisionsretten anbefaler bl.a., at der indføres en forbedring af de statistiske data 
med hensyn til deres kvalitet og fremsendelsesfrister, en mere pålidelig metode til 
registrering af markedspriserne, en styrkelse af kontrollen af præmierne og en 
styrkelse af medlemsstaternes kontrol af privat oplagring; at Kommissionen 
undersøger alternativer til den nuværende ordning, især med henblik på i højere 
grad at orientere den hen imod støtte til producenter i ugunstigt stillede områder 
samtidig med en revision af begrebet ugunstigt stillet område med hensyn til 
følgerne for præmierne, samt at Kommissionen undersøger muligheden for at 
ophæve ordningen for opfedning til tunge slagtekroppe. 
94 
Rådets kompetente instanser har gennemgået Revisionsrettens beretning; Rådet 
opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til konklusionerne i denne gruppes 
beretning. 
Kommissionens svar 
Kommissionen har noteret sig henstillingerne til medlemsstaterne med hensyn til 
forbedring af de statistiske datas kvalitet og fremsendelsesfrister og om styrkelse af 
kontrollen af privat oplagring. 
Kommissionen har til gengæld ikke til hensigt at foreslå Rådet at ophæve ordningen for 
opfedning til tunge slagtekroppe, som er resultatet af et vanskeligt forlig i Rådet; 
Kommissionen vil dog bestræbe sig på inden begyndelsen af næste produktionsår at 
forbedre forvaltningen af systemet gennem tilpasninger, som skal gøre kontrollen mere 
effektiv. 
Med hensyn til henstillingen om at orientere præmieordningen hen imod støtte til 
producenter i ugunstigt stillede områder kan Kommissionen tilslutte sig flerlallel af 
medlemsstaterne, som ikke er enige i denne henstilling. 
Særberetning nr. 4/95 om forvaltningen af udgifter afholdt i Portugal over EUGFL, 
Udviklingssektionen, fra 1988 til 1993 
(RÅDET) 
Rådet noterer sig de kompetente portugisiske myndigheders ønske om i samarbejde 
med Kommissionen at forbedre de interne procedurer for forvaltningen af de 
programmer, der finansieres på området, samt kontrollen og tilsynet hermed. 
Kommissionens svar 
1. Denne beretning er resultatet af en særlig revisionsopgave, som Revisionsretten 
udførte i perioden juni-november 1994, efter at den i februar 1994 var blevet 
anmodet herom af formanden for Europa-Parlamentet. I beretningen påpeges der 
en række svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemet og en række enkeltslående 
forhold, som Revisionsretten betragter som uregelmæssige. 
2. Kommissionen har gjort brug af sin svaret og har afvist visse af Revisionsrettens 
anbringender. I andre situationer har Kommissionen derimod forpligtet sig til at 
identificere de pågældende tilfælde, drøfte dem med Portugal og om nødvendigt 
træffe korrigerende foranstaltninger. 
3. Som opfølgning af denne forpligtelse er der blevet foretaget en brevveksling med 
de portugisiske myndigheder, og der er blevet afholdt et møde i Lissabon med 
deltagelse af de organer, der har ansvaret for forvaltningen af EUGFL-udgifterne. 
4. Der er d raize t føluende slutkonklusioner: 
95 
4.1. Med hensyn til fordelingen af forvaltnings- og kontrolfunktionerne mellem 
de forskellige organer retter de ændringer, der blev indført ved ministeriel 
beslutning "Despacho 32/96" og "Despacho 33/96" af 3. april 1996 og "Portaria 
130/96" af 24. april 1996 op på forholdene, idet de klart definerer hvert enkelt 
organs beføjelser. Kommissionen vil nøje kontrollere gennemførelsen af disse 
bestemmelser og deres effektivitet. 
4.2. Revisionsretten anfører, at udvælgelsen af projekter i forbindelse med 
flere forskellige programmer ikke i tilstrækkelig grad tog hensyn til de reelle 
afsætningsmuligheder for de pågældende produkter. Selv om kravene i Portugal 
svarer til kravene i de øvrige medlemsstater, er man her gået endnu videre, idet 
man har indført strengere parametre og markeds- og afsætningsundersøgelser for 
de vigtigste projekter i forbindelse med forarbejdning og salg af landbrugs- og 
skovbrugsprodukter. 
En del af de af Revisionsretten omtalte problemer skyldtes uforudsigelige 
udviklinger på det portugisiske marked, eller at Portugal var blevel medlem al 
EU og markederne hurtigt var blevet åbnel for konkurrence som led i det indre 
marked. Det er vigtigt at være meget opmærksom på dette problem ved 
fremtidige udvidelser af EU. 
4.3. Med hensyn til udvælgelseskriterierne vedrørende produktionskapaciteten 
inden for rammerne af forordning (EØF) nr. 866/90 har de portugisiske 
myndigheder bevist, at der for hvert samfinansieret slagteri er blevet nedlagt en 
tilsvarende slagtekapacitet. Under alle omstændigheder blev de projekter, 
Revisionsretten omtaler, godkendt inden for rammerne af forordning (EØF) nr. 
355/77, inden forordning (EØF) nr. 866/90 og de kriterier, der er fastlagt i 
Kommissionens beslutning 90/342/EØF af 7. juni 1990 trådte i kraft. Der er 
således ikke tale om uregelmæssigheder. 
4.4. Punkt 3.2.7 i beretningen vedrører meget store forsinkelser for visse af 
formidlingsorganets udbetalinger til modtagerne. I de tre tilfælde, Revisionsretten 
omtaler, forholder det sig ganske rigtigt således, men der er tale om 
undtagelsestilfælde. Med hensyn til det omtalte andelsforetagende skal man tage 
hensyn til den tid, der er nødvendig, for at anmodningen kan udformes korrekt, 
og for at det kan kontrolleres, om forskudsansøgningen er juridisk korrekt. Med 
hensyn til det andet tilfælde skyldes forsinkelsen budgetvanskeligheder i den 
selvstyrende region Madeira. Hvad angår landbrugsuddannelsescentret, er den 
forsinkede udbetaling ikke skyld i anvendelsen af prisrevisionsformlen. 
Forsinkelserne skyldes tekniske blokeringer i byggedelen, som var pålagt af 
bystyret. 
4.5. Punkt 3.3.3 i beretningen 
Revisionsretten anfører, at Portugal inden for rammerne af PEDAP har 
finansieret udgifterne til grupper, der beskæftiger sig med sundhedsbeskyttelse, 
med 85% det sjette finansieringsår. I betragtning af, at støttemodtagerne fra og 
med det sjette år skal betale 20% af de støtteberettigede udgifter, synes kritikken 
96 
at være begrundet. Det pågældende tilfælde, som er et resultat af justeringen af 
referenceåret, så en række projekter bringes i overensstemmelse med 
kalenderåret, er imidlertid i overensstemmelse med lovgivningen, idet disse 
yderligere offentlige udgifter er fratrukket de endelige anmodninger om 
godtgørelse. De er således fuldt ud afholdt over Portugals budget. 
4.6. Punkt 3.3.4 i beretningen 
Med hensyn til de grupper, der beskæftiger sig med sundhedsbeskyttelse, fastslår 
Revisionsretten endvidere, at den moms, der kunne refunderes, i flere tilfælde på 
grund af den forvirring, der herskede med hensyn, hvilket momssystem disse 
støttemodtagere hørte ind under, var blevet inkluderet i de støtteberettigede 
udgifter. Efter en udtømmende gennemgang, som Kommissionen havde anmodet 
om, bekræftede de portugisiske myndigheder, at alle situationerne, hvor momsen 
var med egnet som støtteberettiget, var baseret på, at støttemodtagerne ikke havde 
mulighed for at få momsen refunderet. 
4.7. Punkt 8.2.2 og 8.2.3 i beretningen 
Det anføres, at den tjeneste, der skulle altestere, at landbrugsaktiviteten var 
støtteansøgernes væsentligste indtægtskilde, ikke rådede over pålidelige 
oplysninger. Det samme gælder kravet om, at de pågældende skal have den 
nødvendige uddannelse eller erfaring. 
Situationen giver ganske rigtigt anledning til kritik, men de portugisiske 
myndigheder har vist, at de er indstillet på at forbedre systemet, ved at indføre 
strengere krav, vedtage nye lovgivningsmæssige rammer og især skærpe den 
efterfølgende kontrol, som det allerede var tilfældet i forbindelse med den anden 
fællesskabsstøtteramme. 
4.8. Punkt 8.2.4 i beretningen 
Revisionsretten har konstateret, at Portugal har finansieret mere end to projekter 
pr. seksårsperiode med nationale bevillinger. I henhold til den portugisiske 
lovgivning kan en støttemodtager ganske rigtigt indsende mere end to projekter 
i den pågældende periode, hvis blot der er tale om en anden bedrift. 
Med hensyn til de arealer, der er anmeldt med henblik på 
udligningsgodtgørelserne, vil den endelige gennemførelse af systemet med 
integreret kontrol i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 3887/92 
gøre det muligt at forbedre kontrollen. 
4.9. Punkt 8.2.6 i beretningen 
På grund af støttemodtagernes manglende overholdelse af betingelserne for 
udbetaling al" fællesskabsstøtte til fire projekter anføres det, at den udbetalte 
fællesskabsstøtte bør tilbagebetales. I forbindelse med et af disse projekter har 
Portugal i stedet for at foretage en inddrivelse omdannet fællesskabsstøtten til 
national støtte, da projektet fortsat overholder betingelserne for national støtte. 
97 
De portugisiske myndigheder skal indsende yderligere oplysninger om de øvrige 
tilfælde, før de kan afsluttes. 
4.10. Punkt 9.2.8, 9.2.9 og 9.2.10 i beretningen 
Revisionsretten påpeger, at visse projekter, der ligger uden for de 
interventionsområder, der er fastlagt i programmet, har fået støtte i forbindelse 
med det operationelle program vedrørende støtte til landbrugere ramt af ugunstige 
vejrforhold. Når bortses fra betragtningerne om, hvorvidt selve udgifterne er 
støtteberettigede, har Portugal fremlagt et program til godkendelse, som den 
nordlige del al landet ikke indgår i. Efter godkendelsen af programmet udvidede 
en ministeriel beslutning interventionsområdet til også at omfatte en række 
enkeltstående tilfælde, som befandt sig i andre områder. Kommissionen mener 
ikke, at de udgifter, der svarer til disse projekter, er støtteberettigede, og de vil 
blive fradraget i den endelige anmodning om udbetaling al restbeløbet for 
programmet. 
4.11. Punkt 9.2.11 i beretningen 
Inden for rammerne af det operationelle program vedrørende udvikling i 
landdistriktet Mira er to store projekter, som tegner sig for ca. 60% af støtten til 
programmet, slået fejl. Formidlingsorganet har anlagt retssag for at inddrive den 
udbetalte støtte og skal holde Kommissionen underrettet om udviklingen i sagen. 
4.12. Punkt 9.2.12 til 9.2.16 i beretningen 
Disse punkter vedrører det operationelle program vedrorende 
skovbrugsforanstaltninger. Skovbrugsinstituttet, som er støttemodtager under et 
offentligt beplantningsprojekt, har været udsat for et forsøg på bedrageri fra en 
privat virksomhed under medvirken af en af dets embedsmænd. Virksomheden 
forsøgte på grundlag af falske erklæringer at få udbetalt hele støttebeløbet uden 
at udføre arbejdet. Skovbrugsinstituttet vil selv rette op på situationen og vil 
indbetale det uberettiget udbetalte beløb til formidl ingsorganet. Kommissionen 
kontrollerer, at denne inddrivelse medregnes i restbeløbet for EUGFL-
finansieringen for programmet. Formidlingsorganets og de øvrige kontrolorganers 
kontrol med denne sektor er blevet skærpet. 
98 
OPFØLGNING AF DE BEMÆRKNINGER, 
DER LEDSAGER RÅDETS HENSTILLING 
AF 11. MARTS 1996 
OM DECHARGE TIL 
DET EUROPÆISKE INSTITUT TIL 
FORBEDRING AF LEVE- OG ARBEJDSVILKÅRENE 
FOR REGNSKABSÅRET 1994 
99 
(RÅDET) 
Revisionsretten bemærker ligesom i sine tidligere beretninger, at instituttet må fortsætte 
med at indføre procedurer, der er i overensstemmelse med finansforordningen, bl.a. med 
hensyn til næsten systematisk anvendelse af udbetaling af forskud, før de er påtegnet af 
finansinspektøren, overførsler mellem forskellige afsnit i budgettet, adskillelse af 
regnskabsførerens og de anvisningsberettigedes funktioner og stigningen i 
bevillingsfremførslernes størrelse, bl.a. med hensyn til afsnit 3, hvilket bringer 
overholdelsen af princippet om etårige budgetter i fare og betyder, at de pågældende 
fremforsier underudnyttes det følgende år. 
Rådet har noteret sig Revisionsrettens bemærkninger og instituttets svar og bemærker, 
at instituttet allerede har vedtaget en række af de foranstaltninger, Revisionsretten 
ønsker. Rådet anbefaler, at instituttet i løbet af 1996 også følger Revisionsrettens 
øvrige bemærkninger op. Det påpeger desuden, at de af Revisionsretten omtalte 
overførsler ikke er udelukket af de nugældende bestemmelser. 
Instituttets svar 
Adskillelse af regnskabsførerens og den anvisningsberettigedes funktioner 
Det vil være muligt at adskille regnskabsførerens og den anvisningsberettigedes opgaver, 
efter at instituttet har fået leveret et nyt edb-regnskabssystem, som forventes at være i 
brug i 1997. 
Fremførsler 
Det skal bemærkes, at fremførslerne foretages i fuld overensstemmelse med artikel 6, 
stk. 1, litra d), i instituttets finansforordning. 
Udbetaling af forskud 
Se instituttets svar på Parlamentets bemærkninger. 
Retsgrundlaget for overførsler 
Se instituttets svar på Parlamentets bemærkninger. 
100 
OPFØLGNING AF DE BEMÆRKNINGER, 
DER LEDSAGER RÅDETS HENSTILLING 
AF 11. MARTS 1996 
OM DECHARGE TIL 
DET EUROPÆISKE CENTER FOR 
UDVIKLING AF ERHVERVSUDDANNELSF 
(CEDEFOP) FOR REGNSKABSÅRET 1994 
(RÅDET) 
Centret understreger, at det takket være en strammere forvaltning har kunnet 
nedbringe den del af de disponible bevillinger, der annulleres ved udgangen af 
regnskabsåret eller fremføres til det følgende regnskabsår; udnyttelsesgraden for de 
endelige bevillinger for 1994 inden for regnskabsåret er således blevet forbedret. 
Rådet minder om de forpligtelser, Kommissionen har indgået, idet denne under 
drøftelserne meddelte, at den var villig til at støtte centrets bestræbelser på at følge 
Revisionsrettens bemærkninger op, og det opfordrer Kommissionen og centret til at 
gore alt, hvad de kan, for hurtigst muligt at sikre, at centret snarest kommer til at 
fungere godt og på den bedst mulige måde kan udføre de opgaver, det har fået 
pålagt, samtidig med at budget- og finansforvaltningen fungerer effektivt. Det 
mener, at de overførsler mellem forskellige afsnit, som Revisionsretten har omtalt, 
ikke er udelukket af finansforordningen for centret. 
Centrets svar 
Kommissær Edith Cresson deltog i marts 1996 i et seminar med bestyrelsen, hvor hun 
understregede de retningslinjer, CEDEFOP skal følge. 
Der er på hvert bestyrelsesmøde siden marts 1996 truffet en række beslutninger, som 
skal forbedre CEDEFOP's rentabilitet, som allerede er blevet bedre på trods af. at 
personalet i Thessaloniki er begrænset. Beslutningerne om bl.a. revitalisering af centret, 
fastsættelse af prioriteter på mellemlang sigt og forbedring af ydelsernes kvalitet 
forventes at give resultater snart. 
102 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 48 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 
Katalognummer : CB-CO-97-046-DA-C 
ISBN 92-78-15628-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
[OZ