ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.20.

På trods af det fornyede økonomiske opsving er der i mange lande et gab mellem tidligere job og nye job, der er mere usikre og lavere lønnede. Dette gab er i høj grad generationsrelateret: Det rammer mest de unge. Men der er også for en stor dels vedkommende tale om arbejdstagere i den digitale økonomi, hvis arbejde er afhængigt af onlineplatforme. I henstillingerne fra Rådet og det europæiske semester gives der udtryk for bekymring, og der peges på det nødvendige i at øge kvaliteten af arbejdet. EØSU anmoder om, at der udarbejdes konkrete planer og foranstaltninger til at gøre denne målsætning til en prioritet. Arbejdsmarkedsparternes deltagelse i vedtagelsen af de nødvendige foranstaltninger gennem arbejdsmarkedsdialoger og overenskomstforhandlinger er helt afgørende. Det er også vigtigt at vedtage foranstaltninger, som gør det muligt at hæve de laveste lønninger væsentligt. Civilsamfundsorganisationernes deltagelse i forbedringen af arbejdstagernes sociale vilkår og levevilkår må også fremmes.
1.10.

Inden for rammerne af en langsomt fremskridende standardisering af varer og tjenesteydelser står beskatning og offentlige indkøb som effektive værktøjer til at sætte gang i modellen for belønninger for ansvarligt forbrug og produktion. Medlemsstaterne bør i første omgang se på effektive veje til at anvende en belønningsbaseret tilgang og gradvist bevæge sig i retning af en cirkulær beskatning, der bidrager til EU's indre marked. Dernæst bør de lokale offentlige administrationer oprette ledsageforanstaltninger for »bæredygtige leverandører« for at gøre deres produktion bedst egnet og skalerbar, hvilket ofte indebærer et underskud for at opfylde de nuværende kontraktmæssige krav.
5.2.4.

En bekymring, der ofte kommer til udtryk, går ud på, hvorvidt agroøkologien og de nære forsyningskæder vil være i stand til at brødføde verden og de 10 milliarder mennesker, der forventes at leve på jorden i 2050. Mange forskningsorganisationers rapporter er utvetydige i den henseende: På internationalt niveau er det nødvendigt og muligt at udvikle agroøkologien og mobilisere ressourcer i og uden for landbruget i lyset af de tvingende økonomiske, miljømæssige og sociale omstændigheder. I Europa viser nyere rapporter fra IDDRI (institut for bæredygtig udvikling og internationale forbindelser), at det er muligt at brødføde hele Europas befolkning i 2050 gennem en gradvis agroøkologisk omlægning, som omfatter husdyr, afgrøder og træer, med et mål om nul CO 2 -emission.
1.16.

For at finansiere sådanne enorme investeringer på ca. 9-10 % af EU's BNP, overvejende fra den private sektor og i høj grad supplerende, anbefaler EØSU, at der skabes et investeringsvenligt klima, blandt andet med gennemførelsen af »golden investment rule« og nye finansielle ordninger via samhørighedsinstrumenterne, EIB, Connecting Europe-faciliteten og InvestEU, Horisont Europa samt offentlige og private fælles initiativer. EØSU håber, at de offentlige og private investorer kan påtage sig disse investeringer, og anbefaler derfor, at de administrative procedurer forenkles, at midler og finansiering udvides, at negative og positive eksterne virkninger internaliseres, og at der skabes et investeringsvenligt klima. Det igangværende arbejde med at udvikle et EU-klassificeringssystem for grønnere finansiering er et vigtigt skridt i den forbindelse.
4.6.

At udnytte den menneskelige kapital fuldt ud vil gavne hele det økonomiske system, idet det vil understrege, at menneskers og virksomheders adfærd på det økonomiske område ikke udelukkende er rettet mod profitmaksimering. Man vil således kunne styrke idéen om, at der kan være andre bevæggrunde for økonomiske aktiviteter og ønsket om iværksætteri end blot at akkumulere kapital. Det betyder ikke, at økonomisk succes bliver mindre vigtig, men derimod at dens værdi måles anderledes.
5.19.

De nye digitale teknologiers enorme potentiale og de store omkostninger til de nødvendige investeringer medfører også en risiko for, at det udstyr, der sikrer, at blockchainteknologien fungerer korrekt, koncentreres hos nogle få. Derfor er der ikke blot potentiale for at demokratisere netværket, men også en risiko for spekulativ hamstring af data og teknologiske netværk hos nogle få aktører og lande, der er i stand til at foretage store investeringer. Derfor er det vigtigt med offentlige foranstaltninger til støtte for en deltagelsesbaseret og tilgængelig udvikling af disse teknologier.
6.3.5.

Under disse omstændigheder, og som følge af den høje koncentration i detailsektoren samt den grundlæggende betydning af at forsvare et velfungerende indre marked, var EU's rammelovgivning, der forbyder brug af urimelige handelspraksisser ved hjælp af kontrol- og håndhævelsesmekanismer kombineret med afskrækkende foranstaltninger, et godt udgangspunkt. Det er af afgørende betydning, at denne indsats for at øge gennemsigtigheden på markedet fortsætter, således at landbrugerne sikres en retfærdig andel af værdien. I juli 2020 bliver den nye forordning om udstationerede arbejdstagere endvidere gennemført, og den skal bidrage til mere gennemsigtige og retfærdige erhvervsforhold for landbrugerne på nationalt niveau.
4.2.

I 2017 afgav det europæiske netværk af offentlige arbejdsformidlinger et formelt bidrag til Kommissionens høring om den europæiske søjle for sociale rettigheder. I 2018 udarbejdede netværket sin rapport om fremtidens arbejde. Netværket fik derved mulighed for at overveje, hvordan 2020-strategien for de offentlige arbejdsformidlinger kunne tilpasses for at sikre, at den fortsat opfylder formålet i en situation, hvor de offentlige arbejdsformidlinger søger at imødegå de nye udfordringer på et hastigt omskifteligt arbejdsmarked og reelt blive karriererådgivningsbureauer. De offentlige arbejdsformidlinger arbejder på at modernisere deres organisation med henblik på, at de skal levere tjenester, der svarer til en AAA-vurdering baseret på egnethed, smidighed og ansvarlighed over for kunder, og således medvirke til at skabe et mere bæredygtigt og inkluderende arbejdsmarked.
3.2.1.3.

Etableringsfriheden er en reel udfordring for visse former for socialøkonomiske virksomheder. Da den retlige status varierer stærkt fra den ene medlemsstat til den anden, tvinger udøvelsen af denne frihed for det meste virksomhederne til i etableringsmedlemsstaten at fastsætte vedtægter, som ikke svarer til bestemmelserne om funktionsmåde i oprindelsesmedlemsstaten. For socialøkonomiske virksomheder findes der nemlig ikke noget sidestykke til det europæiske selskab. En minimumsanerkendelse af socialøkonomiske virksomheder takket være en fortolkende meddelelse af EUF-traktatens artikel 54 ville samtidig gøre det muligt at tage større hensyn til disse virksomheders særlige kendetegn i EU-retten, men også at indlede overvejelser om forskellige mulige løsninger på problemet med etableringsfrihed, f.eks. via et forstærket samarbejde.
10.3.

Der er på EU-plan fastsat varierende og sommetider yderst beskedne kvalitetsstandarder for mange tjenesteydelser af almen interesse såsom posttjenester, elektronisk kommunikation, vandforsyning, renovation, personbefordring, sociale ydelser af almen interesse osv. Som eksempel kan nævnes, at selv om de fleste europæere har adgang til drikkevand af høj kvalitet, foretrækker mange borgere i en række medlemsstater vand på flaske, da de finder postevandets smag ubehagelig. Det er påkrævet at opdatere de gældende standarder med jævne mellemrum for at øge forbrugernes tillid og forbedre postevandets kvalitet og følgelig opnå en positiv virkning for miljøet ved at mindske mængden af plastaffald.
4.4.2.1.

De forskellige sociale gruppers og aldersgruppers brug af internettet varierer meget. Mange bruger sociale medier, men gør ikke brug af den tilgængelige information. En mindre gruppe bruger aldrig internettet. I tråd med tidligere initiativer fra EØSU ( 27 ) bør der foretages en undersøgelse for at få svar på følgende spørgsmål: — Hvordan kan vi opmuntre til løbende aktiv læring, både med hensyn til at få adgang til information og til at skelne mellem pålidelige og upålidelige digitale kilder, f.eks. ved at fremme IC-Health-MOOC'er? Der er behov for omfattende støtte- og uddannelsesforanstaltninger for at løse dette problem, da 47 % af EU's arbejdsstyrke ikke har tilstrækkelige e-færdigheder (28). — Hvordan kan vi stille ressourcer (f.eks. underholdningsmetoder), der gør borgerne mere interesserede i at bruge pålidelige digitale informationskilder til rådighed? — Hvordan kan vi støtte overførslen af vellykkede programmer? Se f.eks. »Sophia« (29), et innovativt sygeforsikringsværktøj i Frankrig for patienter med diabetes eller KOL (kronisk obstruktiv lungesygdom) baseret på sundhedscoaching. Sophia-programmet er inspireret af udenlandske forsøg med forvaltning af sygdomme i USA, Tyskland og Det Forenede Kongerige (30). — Hvilken rolle kan de forskellige uddannelsesinstitutioner (universiteter, voksenuddannelsesinstitutioner osv.) spille med hensyn til at styrke de mange forskellige involverede kompetencer, f.eks. kompetencen til at arbejde med nye teknologier, til at engagere sig i og forvalte eget helbred på en socialt gavnlig måde og til at formidle social og teknisk ekspertise? — Hvordan kan eksisterende materiale (f.eks. myndighedsgodkendt information om medicin) anvendes? — Hvordan kan vi stimulere udvekslingen af viden og erfaring om færdigheder på sundhedsområdet og digitale kompetencer på tværs af generationerne?
3.1.

Et vigtigt aspekt af de beskatningsordninger, der skal gælde for deleøkonomien, er kravene til de digitale platforme om, at de skal indsamle oplysninger om de gennemførte transaktioner, gemme oplysningerne og videregive dem til skattemyndighederne. En passende deling af oplysninger inden for rammerne af et velfungerende og rimeligt system for dataindsamling og -udveksling vil således dels kunne lette arbejdet for skattemyndighederne, som skal have hurtig og nem adgang til oplysningerne, dels give platformene og brugerne garanti for et forudsigeligt system. Rapporteringskravene må ikke udgøre en urimelig administrativ byrde for platformene og aktørerne i sektoren.
5.4.5.

Der er et særligt behov for at skabe de rette rammebetingelser for at sikre, at både private og offentlige opsparinger er rettet mod de bæredygtige langsigtede investeringer, der er nødvendige for en bæredygtig økonomi ( 25 ) . Fornuftig regulering bliver afgørende for at forhindre kortsigtet adfærd i at undergrave stabiliteten og for at belønne en ny række af investeringer i bæredygtig trivsel.
5.2.

I betragtning af at den globale konkurrence intensiveres og samtidig er under hastig forandring, er handelspolitik et uundgåeligt emne. Det handelspolitiske område er desuden vigtigt for at modvirke indefra kommende markedssvigt. Man bør dog på nationalt niveau og EU-niveau ikke lade sig hvirvle ind i en protektionistisk spiral, men derimod udforme og anvende et anvendelsesorienteret policy-mix, der tilpasses lokale forhold og behov i form af: i) standardiserings- og certificeringsforanstaltninger til beskyttelse i hjemlandet og til oversøisk fremme af europæiske brands, ii) et (pro)aktivt økonomisk diplomati, der udnytter de internationale politiske, kulturelle og socioøkonomiske bånd, iii) brug af offentlige indkøb som et instrument til at håndhæve kvalitative standarder på de europæiske markeder, iv) fremme af de nødvendige infrastrukturinvesteringer og institutionelle ordninger, der yderligere styrker den lokale produktions konkurrenceevne.
4.9.

Udkastet indeholder en bestemmelse om omvendt bevisbyrde i forbindelse med sager om civilretligt ansvar, som skal præciseres for at garantere en konsekvent anvendelse på tværs af jurisdiktioner og sikre, at ofre kan stole på, at dens anvendes, når det er nødvendigt. Det vil ikke mindst betyde, at personer, der lægger sag an på grund af krænkelse af menneskerettighederne, kun skal være forpligtet til at bevise en klar forbindelse mellem den, der har begået overtrædelsen (eksempelvis en leverandør eller et datterselskab), og modtageren eller moderselskabet, som til gengæld skal være forpligtet til på troværdig vis at redegøre for, at overtrædelserne var uden for virksomhedens kontrol. EØSU tvivler på, at det vil tjene retssikkerheden og den ensartede anvendelse, at vurderingen om den omvendte bevisbyrde overlades til domstolene frem for at blive fastsat ved lov.
4.6.1.3.

Kommissionen bør sørge for vejledning til medlemsstaterne om handicapvurderingsprocedurer for at sikre, at personer med sjældne sygdomme eller multihandicap ikke overses. Kommissionen bør også — gennem det europæiske semester — kraftigt fraråde medlemsstaterne at sætte handicapydelserne ned for deres borgere og dermed øge risikoen for fattigdom og social udstødelse. Kommissionen bør bede medlemsstaterne om at se på retfærdigheden af deres handicapydelser i hele livsforløbet for at sikre, at personer med handicap, som bliver ældre, og ældre, der får et handicap, ikke mister deres ret til ydelserne.
1.4.

Det er vanskeligt at fastlægge en sammenhængende økonomisk EU-strategi for Afrika som helhed. EØSU understreger, at det har et stærkt ønske om at blive inddraget i en sådan gennemsigtig og sammenhængende strategi som et organ, der repræsenterer det organiserede civilsamfund og som en aktiv partner i alle den slags EU-aftaler. Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) har bekendtgjort, at EU allerede nu er en af Afrikas stærke politiske partnere, og at næste skridt er at blive ægte økonomiske partnere og uddybe handels- og investeringsforholdet. EØSU har spillet en vigtig rolle med hensyn til at etablere forbindelser til civilsamfundet under Cotonouaftalen. Det er nu vigtigt, at EØSU og dets strukturer fortsat og i endnu højere grad inkluderes som et væsentligt element af afløseren for Cotonouaftalen. På den måde vil EU's civilsamfund kunne hjælpe civilsamfundet i afrikanske lande med at blive en pålidelig og troværdig partner for investorer. Dette vil kun være muligt, hvis der opbygges et ligeværdigt partnerskab, og der reelt tages højde for de nuværende asymmetrier i den økonomiske situation.
1.4.

EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at lancere et omfattende blockchaininitiativ med en fælles EU-strategi og -vision og verdensmålene som omdrejningspunkt. Et sådant initiativ bør suppleres med en handlingsplan for, hvordan EU bliver referencepunktet for blockchainteknologi på verdensplan. Det nuværende europæiske blockchainpartnerskab og EU's Observationscenter og Forum for Blockchainteknologi bør styrkes ved at skabe en blockchaininteressentplatform i EU, der samler repræsentanter fra alle EU-institutionerne, herunder EØSU og RU, erhvervslivet, forbrugerne, medlemsstaterne, den akademiske verden osv., med henblik på at skabe et rum for fælles læring og kapacitetsopbygning, et overordnet netværk af netværk og udveksling af god praksis.
4.2.

Vi fortsætter ikke desto mindre med at se enorme konkurrenceforvridninger, fordi den eksisterende ramme for vores markedsøkonomi ikke formår at forhindre, at naturressourcer spildes, forurenes eller destrueres. Disse forvridninger sker ikke alene på bekostning af miljøet, de hindrer også hurtig udbredelse af nye og bæredygtige økonomiske muligheder. De forefindes både på europæisk og internationalt plan. Der må hverken i politikken for det indre marked eller i handelspolitikken være konkurrencemæssige fordele, som kan udnyttes ved at agere uansvarligt i relation til menneskers trivsel eller ved at plyndre naturressourcerne. EØSU glæder sig derfor over, at den nye kommissionsformand eksempelvis har opfordret til at indføre en CO 2 -grænseafgift, under forudsætning af at den pågældende ordning er udformet med henblik på at fremskynde omstillingen til bæredygtighed og opnå større social retfærdighed. Som en solid langsigtet løsning anser EØSU det for vigtigt, at EU stræber efter et globalt prissætningssystem for CO 2 .
7.3.

Associeringsaftalerne/DCFTA er komplekse og derfor vanskelige at gennemføre, da de kræver betydelige politiske, økonomiske og menneskelige ressourcer og indeholder mange udfordringer, hvilket navnlig skyldes, at de har til formål at reformere markederne, mens de virkelige forventninger til EU's reformer først og fremmest vedrører retsstatsprincippet og god regeringsførelse. Udvalget finder det yderst vigtigt, at disse forventninger afspejles, og at gennemførelsen af associeringsaftaler/DCFTA understøttes af parallelle initiativer for at styrke de associerede demokratier. Yderligere støttemekanismer, som alene vil blive stillet til rådighed, såfremt de gensidigt aftalte målsætninger gennemføres fuldt ud inden for rammerne af de pågældende parallelle initiativer, kan overvejes og vil kunne tjene som yderligere motivation.
10.4.

Digitaliseringen kommer også til at spille en vigtig rolle i forbindelse med innovative former for samarbejde inden for turisme, hvilket igen kan have stor betydning for udviklingen af rejsemål. Mange moderne teknologier (f.eks. AI, VR, AR, blockchain osv.) kan hjælpe de fleste fjerntliggende områder med at blive interessante rejsemål. For at udnytte de nye muligheder skal turismen fokusere mere på forskning og udvikling.
4.20.

Mål nr. 17: »Udrydde enhver form for diskrimination og fremme en evidensbaseret offentlig debat med henblik på at ændre den generelle opfattelse af migration«. EØSU har ved adskillige lejligheder gentaget vigtigheden af at bekæmpe diskrimination på ethvert plan og fremme indsatsen mod fremmedhad og racisme. Det arbejde, der bliver udført af Agenturet for Grundlæggende Rettigheder, er yderst vigtigt i denne sammenhæng. I den forbindelse insisterer EØSU ( 21 ) på nødvendigheden af, at der udvikles et nyt narrativ om migration ved hjælp af pædagogiske og didaktiske diskurser for at fremme en passende opfattelse af fænomenet i det europæiske samfund, samt for at fjerne vrangforestillinger og hadefuld omtale af migration og skabe rammerne for et nyt narrativ om emnet.
—

En måde at overvinde denne frygt på er at bringe folk sammen, så de kan dele viden og erfaringer. Dette er en af opgaverne for den europæiske interessentplatform for cirkulær økonomi, og medlemmerne af koordinationsgruppen støtter dette arbejde, f.eks. det franske nationale institut for cirkulær økonomi (INEC) og deres arbejde med at kortlægge netværk for den cirkulære økonomi i Europa.
2.6.1.

I bilaget til forordningen om fælles bestemmelser ( 21 ) er der en omfattende samling af forskellige EU-politikker, som på linje med de 17 mål for bæredygtig udvikling viser det nærmeste umulige i at sikre koordinering af dem. Dertil kommer, at den europæiske søjle for sociale rettigheder omfatter 20 målsætninger. For at præcisere og forenkle situationen har regionaludviklings- og samhørighedspolitik for tiden efter 2020 haft fuldt fokus på fem investeringsprioriteter: — et mere intelligent Europa gennem innovation, digitalisering, økonomisk omstilling og støtte til små og mellemstore virksomheder — et grønnere, CO2-neutralt Europa, der overholder Parisaftalen og investerer i energiomstilling, vedvarende energikilder og kampen mod klimaforandringer — et tættere sammenknyttet Europa med strategisk transport og digitale netværk — et mere socialt Europa, der gennemfører den europæiske søjle for sociale rettigheder og støtter beskæftigelse af høj kvalitet, uddannelse, kompetencer (EØSU mener, at erhvervsuddannelse og livslang læring har særlig stor vigtighed), social inklusion og lige adgang til sundhedspleje — et EU tættere på sine borgere, der støtter lokalt styrede udviklingsstrategier og bæredygtig byudvikling (EØSU vil fremhæve perifer- og landdistriktsdimensionen) i hele EU.
5.4.

Det er afgørende med en bedre og mere intensiv brug af de eksisterende materialer, især eksisterende koblinger til f.eks. EU's velfungerende »Elev- og lærerhjørnet« ( 19 ) , hvor materialerne præsenteres på eksemplarisk vis. Her er der populære emner til grundskoler og ungdomsuddannelser med materialer alt efter alderstrin, videntest og et stort udvalg af specifikke værktøjskasser lige fra aktivitetsbøger, faktablade, spil og undervisningssæt til videoer. Aldersgrupperne går fra under 9 år til over 15 år. Elever kan finde spil, konkurrencer og aktivitetsbøger som hjælp til at få mere at vide om EU på en sjov måde. Desuden kan lærere finde kilder til undervisningsmaterialer til alle alderstrin med henblik på at hjælpe eleverne med at lære om EU, og hvordan Unionen fungerer. De kan også hente inspiration til undervisningsplaner og se muligheder for at netværke med andre skoler og lærere i hele EU. Hvad der er brug for, er bedre formidling af oplysningerne om, hvordan dette bruges, i samarbejde med medlemsstaterne.
—

EØSU's opfølgningsudvalg for international handel mener, at man med bæredygtige konsekvensanalyser bør gennemgå »den afbalancerede beregningsmodel (…) sammenlignet med alternative modeller og medtage et bredere sæt af indikatorer til måling af indvirkningerne på menneskerettigheder og arbejdsrettigheder, klimaforandringer, biodiversitet, forbrugere og direkte udenlandske investeringer. Der er behov for et bredere sæt af indikatorer og for, at man inddrager alternative modeller med et åbent sind«.
2.1.

Med det multilaterale system under konstant pres står EU-virksomheder, der driver forretning globalt, over for skærpede gnidninger og usikkerhed i kombination med stigende protektionisme og vedvarende spændinger mellem EU's handelspartnere. De globale værdikæder bliver stadig kortere, og der er en generel tendens hen imod en tilbagevenden til regionalisering på verdensplan. EU står sammen med USA og Kina i centrum for denne dynamik, og en række vigtige industrisektorer er udsat for et betydeligt pres. Der skal træffes principielle beslutninger for at øge chancerne for at undgå marginalisering og bevare EU's rolle på verdensplan. Der er et presserende behov for at genoverveje investeringer internt i EU og fokusere på at støtte virksomheder, navnlig SMV'er, samt sikre likviditet og stabilitet i den finansielle sektor, bevare det indre marked og sikre strømmen af kritiske varer. Ovennævnte målsætning kan kun nås ved hjælp af en kombination af foranstaltninger, der omfatter: regler og politikker, der også gælder for tredjelandes virksomheder, når de er aktive i EU, infrastruktur, investeringer i offentlige goder (f.eks. sundhed, uddannelse, digital infrastruktur), gensidighed i offentlige indkøb, en effektiv handelspolitik og digital uafhængighed.