OMMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 550 endelig udg. 
Bruxelles, den 05.12.1994 
Programmet "Europa mod kræft" 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET. EUROPAPARLAMENTET. 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET 
VEDR. PROGRAMMETS GENNEMFØRELSE I 1993 
FRA 1. JANUAR 1993 TIL 31. MARTS 1994 
LINDLEDNING 
I. A. PRÆAMBEL 
Den europæiske indsats mod kræft fortsatte i 1993 inden for rammerne af 
sundhedsministrenes afgørelse i Rådet af 17. maj 1990 vedrørende den anden 
handlingsplan 1990-1994 (EFT L 137 af 30.05.90). 
I henhold til art. 3, stk. 3 i denne afgørelse "underretter Kommissionen regelmæssigt 
Europa-Parlamentet og Rådet samt Det Økonomiske og Sociale Udvalg om, hvorledes 
dens arbejde skrider frem", og nærværende rapport er en sammenfatning af 
iværksættelsen af programmet "Europa mod kræft" fra 1993 til 31. marts 1994. 
Rapporten er resultatet af et samarbejde mellem forskellige organer og programmer 
under Europa-Kommissionen, som deltager i den europæiske indsats mod kræft. 
Europa-Kommissionens årsberetning supplerer den information, som er udsendt til 
programmets parter i årets løb, især under Det Rådgivende Udvalg og de nationale 
koordineringsudvalg, der i hver medlemsstat tæller de væsentligste offentlige og 
private instanser, som siden 1989 har været tæt tilknyttet igangsættelsen af den 
europæiske indsats mod kræft. 
LB. OVERSIGT OVER 1993 
Den europæiske indsats mod kræft har været i fortsat udvikling siden 1993 både på 
lovgivningsområdet og for så vidt angår konkret gennemførte aktioner, hvortil 
Kommissionen har ydet økonomisk støtte i fællesskab med medlemsstaternes 
deltagere i programmet. 
LB.1. De lovgivningsmæssige aktiviteter med indvirkning på forebyggelsen af kræft 
har været koncentreret om omsættelse til medlemsstaternes lovgivning af allerede 
vedtagne direktiver, navnlig inden for bekæmpelsen af tobaksmisbrug og 
forebyggelsen af kræftfremkaldende stoffer. 
LB.2 Med hensyn til aktiviteter med økonomisk støtte fra Europa-Kommissionen 
blev 50% af de programmer, som hører under programmet "Europa mod kræft" (med 
undtagelse af biomedicinsk forskning), i alt 275 projekter, godkendt i 1993 (mod 263 
i 1992). Størrelsen af bevillingerne har ligget stabilt mellem 1993 og 1992: -
10.671.185 ECU i 1993 over for -10.763.449 ECU i 1992. 
På området forebyggelse er der gjort en stor indsats for at udbygge bekæmpelsen af 
tobaksmisbruget på initiativ fra de nationale deltagere, særlig sammenslutninger og 
foreninger, der kæmper mod kræft. Denne indsats er karakteriseret ved oprettelsen af 
transnationale udveksl i ngsnet, der dækker de specifikke målgrupper: unge, 
sundhedspersonale, skoler, kommuner, hospitaler og arbejdspladser med henblik på at 
lette udveksling af.de mest afgørende erfaringer. Dette skridt blev understøttet af 
temaet "Forebyggelse af passiv rygning" i Den europæiske Kræftuge fra 11. til 17. 
oktober 1993. Resultaterne af en europæisk undersøgelse om "ufrivillig 
tobaksrygning", som blev gennemført i slutningen af 1992 som supplement til 
Eurobarometeret blandt et repræsentativt udsnit af befolkningen i Den Europæiske 
Union over 15 år, viste, at 79% af de adspurgte ofte eller jævnligt er udsat for andres 
tobaksrøg. Undersøgelsen viser desuden, at et flertal af europæerne (82%) går ind for 
et forbud mod rygning på steder med offentlig adgang . 
3L 
De nationale deltagere er blevet opfordret til at foretage en mere gennemgribende 
evaluering af deres indgreb i forbindelse med bekæmpelsen af tobaksmisbrug eller 
andre områder inden for forebyggelse af kræft. Med dette for øje er der i 1993 
planlagt en europæisk møderække, der skal afvikles i 1994 for at gøre situationen op 
og måle effekten af de forebyggelsesaktioner, som er gennemført i løbet af den 2. 
handlingsplan med støtte fra Kommissionen, navnlig inden for bekæmpelsen af 
tobaksmisbrug, på ernæringsområdet og inden for bestræbelserne på at øge 
europæernes bevidsthed om Den Europæiske Kræftkodeks. 
Forebyggelsesundersøgelserne drejede sig i 1992 især om at konsolidere den 
fremadrettede undersøgelse "kost, sundhed og kræft", som omfatter syv 
fællesskabslande, og som har fundet stor tilslutning hos den undersøgte 
befolkningsgruppe. De nyeste data (1990) om virkninger og dødelighed som følge af 
kræft i medlemsstaterne er indsamlet via cancerregistrene, og de er blevet 
offentliggjort i samarbejde med Det internationale Kræftforskningscenter. 
Formålet med de specifikke aktioner inden for sundhedsundervisning i skolerne er at 
udbygge de net, som er oprettet på pilotbasis til udveksling af erfaringer (kræft, tobak, 
kost) og i medlemsstaterne at udbrede de undervisningsmaterialer, der er udviklet ved 
hjælp af europæiske specialistgrupper i 1992 som opfølgning på den første europæiske 
konference om sundhedsundervisning og kræftforebyggelse i skolerne (Dublin, 1990). 
Et evalueringsskema over alle aktioner for sundhedsundervisning i den 2. 
handlingsplan blev iværksat og afsluttes i 1994 med den anden europæiske konference 
i Dublin om sundhedsundervisning og forebyggelse af kræft i skolerne. 
Aktionerne til systematisk screening og tidlig diagnosticering af kræft prægedes i 
1993 af konsolideringen af det apparat, der skal fremme sikring af kvaliteten i 
screeningen for brystkræft og livmoderhalskræft i medlemsstaterne. De europæiske 
henstillinger, som er defineret på dette område, er blevet distribueret, og deres 
gennemførelse inden for rammerne af de to net af pilotprojekter, som Kommissionen 
støtter økonomisk, har høj prioritet med henblik på at forbedre screeningen for 
livmoderhalskræft i medlemsstaterne. 
Aktionerne i 1993 til kræftuddannelse af ansatte i sundhedssektoren inden for 
programmet omhandlede især gennemførelse og evaluering af effektiviteten af 
programmerne til kræftuddannelse af sygeplejersker, tandlæger og læger, som blev 
defineret på europæisk plan i 1990 og 1991. Kommissionen støtter fortsat det 
europæiske net for kurser på pilotbasis i onkologi for sygeplejersker, som er etableret 
løbende siden 1991, og har besluttet at fortsætte med evaluering af dets effektivitet fra 
1994. Et europæisk net for kurser på pilotbasis til specifik uddannelse af praktiserende 
læger inden for kræftforskning blev igangsat i 1993, og de første resultater vil 
foreligge i 1994. Et europæisk projekt, der forener grunduddannelsesskoler og 
foreninger af praktiserende tandlæger i medlemsstaterne, blev gennemført i 1993 med 
henblik på udarbejdelsen af et fælles pædagogisk materiale og afholdelsen en række 
kampagner til bevidstgørelse af tandlægestuderende og praktiserende tandlæger om 
forebyggelse af kræft i mundhulen. 
På området for undersøgelser og aktioner inden for behandling blev der i 1993 
igangsat en oversigt over de konsensusprotokoller, der eksisterer om kvalitetskontrol 
af behandlingen af kræftpatienter. Strålebehandling og cellepatologi er blandt de første 
temaer, som blev behandlet, og vil i 1994 føre til afholdelse af et antal europæiske 
konsensuskonferencer. Der er udsendt en række henstillinger fra en international 
specialistgruppe om lindrende behandlinger (1992) sammen med konklusioner fra en 
undersøgelse om situationen inden for lindrende behandling i medlemsstaterne. 
Der er desuden i 1993 gennemført 54 fællesaktioner inden for medicinsk 
kræftforskning inden for rammerne af programmet for forskning og teknologisk 
udvikling inden for biomedicin og sundhed. Konklusionerne fra dette 
forskningsarbejde vil være til rådighed i 1996. Der vil i 1994 blive etableret et mere 
omfattende samarbejde mellem Kommissionens tjenestegrene inden for anvendelse og 
udbredelse af forskningsresultaterne. 
På området for telematik anvendt inden for medicin yder Kommissionen støtte til 9 
projekter, der kan finde direkte anvendelse inden for kræftområdet. 
Med henvisning til art. 2, stk. 2 i afgørelsen af 17. maj 1990 om en handlingsplan for 
1990-1994 inden for rammerne af programmet "Europa mod kræft" har 
Kommissionen den 15. marts 1993 tiltrådt en rapport om evaluering af effektiviteten 
af de aktioner, som er gennemført inden for rammerne af programmet "Europa mod 
kræft" (1987-1992) og forelagt på Rådsmødet den 27. maj 1993. 
På basis af dette dokument fra Kommissionen har Rådet vedtaget en afgørelse 
vedrørende videreførelsen i 1994 af handlingsplanen for 1990-1994 (EFT) L 150/43). 
Fællesskabernes samlede bidrag sættes op fra 50 til 55 millioner ECU for at sikre 
tilstrækkelige budgetbeløb til i 1994 at fastholde et aktivitetsniveau, der i volumen og 
art svarer til niveauet fra de foregående år. 
Med udgangspunkt i de kompetenceområder vedrørende den offentlige sundhed, som 
er defineret i Traktat om oprettelse af Den Europæiske Union, vedtog Kommissionen 
24. november 1993 en meddelelse om aktionsrammer for offentlig sundhed KOM (93) 
559 endelig udgave, hvori beskrives, hvilken rolle Fællesskabets og medlemsstaternes 
institutioner skal spille, udarbejdes en handlingsstrategi, identificeres de midler, som 
Fællesskabet råder over for at nå de mål, som er defineret i art. 3(0) samt art. 129 i 
Traktaterne om oprettelse af De Europæiske Økonomiske Fællesskaber, fastlægges 
procedurerne for uddannelse, revision og høringer samt udvælges de 
handlingsområder, der bør prioriteres højest i de kommende fem år. Bekæmpelsen af 
kræft er blandt de foreslåede mål. 
Rådet vedtog 13. december 1993 en resolution vedrørende den fremtidige kurs for 
programmet "Europa mod kræft" og følger dermed op på sin evaluering i perioden 
1987-1992 (EFT C 15 af 18.01.94), som opfordrer Kommissionen til at forelægge 
Rådet et beslutningsforslag vedrørende en handlingsplan til bekæmpelse af kræft 
inden for rammerne af den offentlige sundhed. Som svar på denne opfordring vedtog 
Kommissionen den 29. marts 1994 en meddelelse og et beslutningsforslag til Rådet 
og Parlamentet omhandlende udkast til handlingsplan for bekæmpelsen af kræft 
(1995-1999) inden for den offentlige sundhed (KOM(94)83, endelig udgave). 
Den følgende fremlægning sammenfatter de væsentligste initiativer og aktioner, som 
er gennemført i 1993 inden for hvert af de 38 aktionsområder vedrørende 
forebyggelse, diagnosticering og behandling af kræft samt biomedicinsk 
kræftforskning. 
IL FOREBYGGELSE AF KRÆFT 
II.A. Igangværende aktiviteter på lovgivningsområdet 
1. Lovgivning vedrørende tobaksmisbrug 
I 1993 videreførtes arbejdet inden for lovgivning mod tobaksmisbrug i to retninger: 
kontrol med omsættelse af direktiverne, vedtaget af sundhedsministrene forsamlet 
i Rådet, i hvert medlemsstats nationale lovgivning, i henhold til programmet; 
deltagelse i arbejdet i Rådets sundhedsgruppe vedrørende et direktivforslag om 
markedsføring af tobaksprodukter. 
a. Mærkning af tobaksvarer 
Det første Rådsdirektiv (89/622/EØF) vedrørende mærkning af tobaksvarer og 
vedtaget i november 1989 (EFT L 359 af 08.12.89) trådte i kraft den 1. januar 1992. I 
henhold til direktivet skal al tobaksemballage være synligt mærket med påskriften 
"Tobaksrygning er skadelig for helbredet". Desuden skal cigaretpakker bære en særlig 
påskrift, som vælges ud fra den liste, der er vedlagt Direktivet som bilag. På basis 
heraf udarbejdes der i hver medlemsstat et antal advarsler, der skal indeholde 
følgende to meddelelser: "Rygning er årsag til kræft", "Rygning er årsag til hjerte-
/karsygdomme". I 1993 indledtes en sag om overtrædelse af direktivet mod 
Nederlandene, da de, som eneste medlemsland, ikke havde vedtaget forholdsregler i 
deres nationale lovgivning, der var i overensstemmelse med direktivet. 
15. maj 1992 godkendte sundhedsministrene forsamlede i Rådet Rådsdirektiv 
92/41/EØF (EFT L 158 af 11. juni 1992) til ændring af direktiv 89/622/EØF. I følge 
dette direktiv skal der anvendes specifikke advarsler i forbindelse med andre 
tobaksvarer end cigaretter (rulletobak, andre røgtobakker, røgfrie tobakker osv.). Der 
fastsætter ligeledes forbud mod salg af visse mundtobaksprodukter, der nylig er 
kommet frem på Fællesskabets markeder, og som betragtes som særligt farlige for 
unge. Der fastsættes to forskellige frister for gennemførelse af dette direktiv: 1. juli 
1992 for forbuddet mod visse mundtobaksprodukter og 1. januar 1994 for 
bestemmelserne vedrørende mærkning. Det skal bemærkes, at tidsplanen for 
godkendelse og meddelelse om nationale forholdsregler ikke er blevet overholdt, 
hvilket sandsynligvis skyldes, at Rådet har fastsat for korte frister. 
Således har visse medlemsstater, heriblandt Belgien, Frankrig, Grækenland, Irland, 
Italien, Portugal og Storbritannien, først i løbet af 1993 eller endda primo 1994 omsat 
bestemmelserne i omtalte direktiv til deres nationale lovgivninger. De sager om 
overtrædelse af direktivet, som blev indledt i 1993 mod Tyskland, Spanien og 
Nederlandene, verserer fortsat. 
b. Maksimalt tjæreindhold i cigaretter 
Alle medlemsstater med undtagelse af Nederlandene har allerede vedtaget 
lovgivningsmæssige og administrative bestemmelser for omsættelse til deres nationale 
lovgivning af Rådsdirektivet (90/239/EØF), som blev vedtaget i maj 1990 vedrørende 
det maksimale indhold af tjære i cigaretter. Pr. 31. december 1992 må tjæreindholdet i 
cigaretter, der sælges i De Europæiske Fællesskaber, ikke overstige 15 mg pr. cigaret, 
og fra 3Î. december 1997 sænkes denne grænse til 12 mg. Der gælder en midlertidig 
undtagelsesbestemmelse for Grækenland indtil 2006. 
I 1993 fortsatte sagen om overtrædelse af direktivet mod Nederlandene, der primo 
1994 fremsendte et forslag vedrørende optagelse af direktivets bestemmelser i den 
nationale lovgivning. 
c. Markedsføring af tobaksvarer 
Et nyt forslag, der er ændret ved Rådsdirektivet om markedsføring af tobaksvarer, 
blev vedtaget i maj 1991 (EFT C 167 af 27.06.91). Deri fastlægges den fuldstændige 
harmonisering af denne form for markedsføring og begrænser forekomsten heraf til 
salgslokalet. Den 11. februar 1992 tilsluttede Parlamentet sig dette forslag. 
Kommissionen har derefter ændret sit forslag (EFT C 129 af 21.05.92), således at 
denne udtalelse indgår i betragtningerne. 
Debatten fortsatte i de to rådsmøder bestående af sundhedsministre 27. maj og 13. 
december 1993, hvor et mindretal på fire medlemsstater modsatte sig teksten. 
Diskussionerne fortsætter stadig om en række grundlæggende problemer som f.eks. 
det juridiske grundlag for forholdsreglens dækningsområde eller dens forenelighed 
med subsidiaritetsprincipet samt om forskellige spørgsmål vedrørende gennemførelsen 
(frivillige aftaler om omsættelse af direktivet til national lovgivning eller 
gennemførelse af forbud over for reklamer fra tredjelande). Kommissionen fastholder 
sit forslag, der vil blive gjort til genstand for flere debatter i Rådet i 1994. 
d. Beskatning af tobaksvarer 
Den 19. oktober 1992 vedtog finansministrene forsamlede i Rådet tre direktiver om 
beskatning af tobaksvarer (EFT L 316 af 31.10.92). Disse direktiver, som ligger i 
forlængelse af den politiske aftale af 24. juni 1991, definerer beskatningsgrundlaget 
for tobaksvarer (92/78/EØF) og fastsætter minimumssatserne for afgifter på cigaretter 
(92/79/EØF) og andre tobaksvarer (92/80/EØF). 
Disse minimumssatser for afgifter, ekskl. moms, skal udgøre mindst 57% af 
detailprisen for cigaretter i den mest efterspurgte kategori. De øvrige tobaksvarer skal 
pålæggesfølgende minimumssatser: 
' - cigarer og cigarillos: 5% af salgsprisen eller 7 ECU pr. 1000 enheder 
eller pr. kilo 
for rulletobak: 30% af salgsprisen eller 20 ECU pr. kilo 
for øvrige røgtobakker: 20% af salgsprisen eller 15 ECU pr. kilo. 
Disse bestemmelser suppleres af direktivet vedrørende harmonisering af momssatserne 
(92/77/EØF - EFT L 316 af 31.10.92), som fastsætter, at standardsatsen generelt skal 
være på mindst 15% af slutprisen for de berørte produkter. Der findes dog et antal 
undtagelsesbestemmelser for de lande, der tidligere har anvendt lavere satser. 
Disse fællesskabsbestemmelser trådte i kraft fra januar 1993. Gennemførelsen af 
denne afgiftspolitik er en væsentlig faktor i forebyggelsen af tobaksmisbrug som følge 
af den indvirkning, stigningen i priserne på tobaksprodukter, især cigaretter, har på 
forbruget af disse produkter, navnlig blandt unge. 
e. Reformen af den fælles landbrugspolitik for tobakssektoren 
Den 30. juni 1992 vedtog landbrugsministrene forsamlet i Rådet Rådsforordning 
(EØF) nr. 2075/92 vedrørende den fælles organisation af råtobaksmarkedet. Herved 
ændres kriterierne for tildeling af økonomisk støtte fra Fællesskaberne og for 
vedtagelsen af et produktionskontrol system. I henhold til art. 13 oprettes en 
fællesskabsfond til forskning og information på tobaksområdet. Den skal varetage 
finansiering og koordinering af de forsknings- og informationsprogrammer, der sigter 
på at øge kendskabet til tobakkens skadelige virkninger og de hensigtsmæssige 
præventive og helbredende forholdsregler samt på at dirigere produktionen i 
Fællesskaberne i retning af de mindst skadelige tobakssorter og -kvaliteter. 
Gennemførelsesbestemmelserne for anvendelse af fonden er vedtaget ved 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 2427/93 af 1. september 1993 (EFT nr. L 223 
af 02/09/93). Den første indkaldelse af ansøgninger om støttetildeling til 
informationsaktioner over for offentligheden og til sundhedsundervisning om 
tobakmisbrugets skadelige virkninger offentliggøres i andet halvår af 1994. 
Desuden bestemmes i art. 14 i samme Rådsforordning et treårigt program for 
omstilling af sorterne Navarra, Tsebelia, Forcheimer, Havana Ile og hybriderne 
Geudertheimer til andre sorter, der er bedre tilpasset markedet, eller til andre 
landbrugsafgrøder. Programmet sættes i værk fra høsten 1993 og gennemføres i 
henhold til Kommissionens forordning (EØF) 3616/92 af 15. december 1992. 
Selv om disse forholdsregler ikke har en umiddelbar indvirkning på 
sundhedsproblemerne i Fællesskabet, afspejler de, hvorledes "sundheds'Taktoren 
indgår i de afgørelser, der træffes inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik. 
2. Lovgivning vedrørende ernæring 
a. Mærkning af fødevarer 
Det videnskabelige levnedsmiddeludvalg har i 1993 til Kommissionen udarbejdet en 
række henstillinger om mærkning af fødevarer. Disse omfatter især referenceværdier 
for mærkning af fødevarer og har været underkastet en "undersøgelse" i 
Kommissionens tjenestegrene. Det videnskabelige udvalg har desuden fortsat sit 
arbejde vedrørende definitionen af kostfibre og de analysemetoder, der kræves ved 
mærkning af fødevarer. Det videnskabelige udvalgs konklusioner i dette spørgsmål 
vedtages i 1994. 
b. Pesticidrester i frugt og grøntsager 
I juni 1993 vedtog Rådet to ændringsforslag til direktiverne: 76/895 EØF, 90/642 
EØF, 86/362 EØF, 86/363 EØF (EFT L 211 af 23.08.1993, side 1) vedrørende det 
maksimale indhold af pesticidrester i frugt og grøntsager, visse produkter af 
vegetabilsk oprindelse, korn og levnedsmidler af animalsk oprindelse. Formålet med 
direktiverne er at fa fastsat maksimalgrænseværdier for 22 stoffer og ændre de 
eksisterende værdier for 19 andre stoffer, som blev fastsat i direktiv 76/895. 
> 
3. Lovgivning vedrørende kræftfremkaldende stoffer 
Kommissionen fortsatte i 1993 proceduren for revision af direktivet vedrørende 
grundlæggende normer for sundhedsmæssig beskyttelse af befolkningen og 
arbejdstagerne mod farerne ved ioniserende stråling. Til den ende har Kommissionen 
vedtaget et ændringsforslag til direktivet (EFT C 245 af 09.09.93). 
ILB Forebyggende aktioner med økonomisk støtte fra programmet 
O.B.I. Forebyggende aktioner mod tobaksmisbrug 
Aktionsområde 1. Stimulering af projekter af europæisk interesse om 
forebyggelse af tobaksmisbrug, især i visse målgrupper 
som unge, kvinder, undervisningspersonale og ansatte i 
sundhedssektoren. 
Den forebyggende indsats mod tobaksmisbrug, der har modtaget økonomisk støtte fra 
Kommissionen, fortsatte i 1993 de samme mål som året før i retning af gennemførelse 
af pilotaktioner og erfaringsudveksling inden for rammerne af de europæiske net, der 
blev oprettet i 1990 og 1991. 
Nettet byer uden tobak (Empoli, Besançon, Toledo, Namur), startet i 1990. Et 
tilsvarende eksperiment blev igangsat i 1992 i Royan (F). Der tages skridt til at 
udvide nettet med byerne Luxembourg og Cascais (P). På nettets initiativ 
forventes der i 1994 en status over den pilotaktion, der er gennemført i byerne 
uden tobak i løbet af den 2. handlingsplan. 
Det europæiske net af røgfrie ungdomsklubber kaldet "smokebusters", som 
startede i 1991 (B, E, F, P, UK). Der blev afholdt en konference i Sevilla 
(Spanien) med udveksling af erfaringer. 
Konsolidering af piloterfaringer inden for sundhedsuddannelse og forebyggelse af 
tobaksmisbrug i skolerne, som blev iværksat i 1991, navnlig i Frankrig, Spanien, 
Belgien og Portugal. Der blev oprettet et net i 1992, som forener disse fire lande 
i gennemførelsen af en fælles pædagogisk protokol, og som koordineres af 
forebyggelsescenteret "Epidaure" i Montpellier (F). Der er startet nye 
pilotaktioner i 1992 i Tyskland, Danmark, Grækenland og Irland. I 1994 er der 
programsat status over situationen inden for forebyggelse af tobaksmisbrug blandt 
unge i skolerne. Parallelt hermed blev der i 1993 gjort status over alle initiativer 
til forebyggelse af tobaksmisbrug, som er rettet mod unge uden for skolerne; de 
første resultater af denne aktion vil foreligge i 1994 (ASH Skotland). 
Koordinering af aktionerne for information og udbredelse af forebyggelse af 
tobaksmisbrug på europæisk plan med hjælp fra aktions- og informationsbureauet 
til forebyggelse af tobaksmisbrug (BASP). Bureauet offentliggjorde og udsendte i 
1993 fire kvartårlige informationsbulletiner til medlemsstaterne (3500 
eksemplarer) og to afhandlinger om passiv tobaksrygning og mærkning af 
tobaksvarer (5000 eksemplarer). 
2 
Forberedelse af internationale møder, i særdeleshed den niende verdenskonference 
om tobak og sundhed, der finder sted i Paris i oktober 1994. Deltagelse i disse 
møder, der tilrettelægges af Verdenssundhedsorganisationen (WHO) inden for 
rammerne af forebyggelsen af tobaksmisbrug i den europæiske region, især i 
Wien i marts 1993. 
Aktionsområde 2. Stimulering af pilotaktioner med det formål at 
undervise sundhedspersonale og undervisere i metoder 
til tobaksafvænning. 
Informations- og promoveringsaktioner under centre for tobaksafvænning har 
modtaget økonomisk støtte i Belgien, Grækenland, Frankrig, Portugal og Det forenede 
Kongerige. 
Derudover har repræsentanter for de førende sammenslutninger af praktiserende læger 
i Den Europæiske Union givet udtryk for deres engagement i bekæmpelsen af 
tobaksmisbrug i forbindelse med et europæisk kollokvium, der blev afholdt i Paris i 
juni 1993 over temaet "praktiserende læger og forebyggelse af tobaksmisbrug". 
Resultatet af en sammenlignende undersøgelse om effektiviteten af forskellige 
tobaksafvænningsmetoder, der blev gennemført i 1992 af en gruppe europæiske 
eksperter med støtte fra European School of Oncology (ESO) blev offentliggjort i 
1993 og udsendt til medlemsstaternes sundhedspersonale. 
Projekter til undervisning af praktiserende læger i forebyggelse og behandling af 
tobaksafhængighed fik støtte fra programmet i Spanien og Portugal. 
Der blev ydet fortsat støtte til en række projekter vedrørende forebyggelse af 
tobaksmisbrug i skolerne i 1993. De udgør et særligt afsnit, der er rettet mod 
underviserne med henblik på at uddanne dem i forebyggelse af rygning og 
tobaksafvænning (DK, D, E, P). 
Aktionsområde 3. Stimulering af nyskabende oplysningskampagner med 
henblik på at forebygge tobaksrygning i offentligheden 
generelt og på arbejdspladserne. 
En undersøgelse om tobaksmisbrug i medlemsstaterne, der blev gennemført i 
slutningen af 1992 som supplement til Eurobarometer nr. 38, blev offentliggjort i 
1993 under titlen "Europa og tobaksmisbrug". Teksten omfatter en analyse af de 
indsamlede svar vedrørende ufrivilligt rygning, lovgivningen om rygning på offentlige 
steder og arbejdspladserne og om markedsføring af tobaksprodukter. Ifølge 
undersøgelsens konklusioner svarede otte ud af ti europæere, at de ofte (39%) eller 
jævnligt (40%) er udsat for andres tobaksrøg, og at flertallet af rygerne foretrækker et 
røgfrit miljø. Undersøgelsens resultater blev udsendt i medlemsstaterne, særlig i 
forbindelse med WHO's internationale, røgfrie dag. 
Efter Den europæiske Uge fra 11. til 15. oktober 1993, der omhandlede helbredsrisici 
i forbindelse med passiv tobaksrygning, blev der i årets løb gennemført adskillige 
aktioner over dette tema, især over for kvinder (Gr, Irl, I) og på offentlige steder som 
f.eks. restauranter, caféer, offentlige transportmidler og sportspladser. 
Som opfølgning på de i 1992 gennemførte aktioner inden for rammerne af Den 
europæiske Kræftbekæmpelsesuge over temaet forebyggelse af kræft og fremme af 
sundheden på arbejdspladserne fik mange aktioner desuden støtte fra programmet med 
henblik på at bevidstgøre den enkelte på arbejdspladserne om de risici, der er 
forbundet med tobaksmisbrug i almindelighed og passiv rygning i særdeleshed (B, D, 
E, Gr, I, P, UK). 
Som et eksperiment blev der med støtte fra programmet i Frankrig oprettet en særlig 
tjeneste til iagttagelse af gennemførelsesbestemmelserne for de lovgivningsmæssige 
bestemmelser om forbud mod markedsføring af tobaksprodukter. 
Kommissionen støttede i 1993 et allerede eksisterende telematiknetværk (Globalink) 
med henblik på at etablere et system til fremme af hurtig overførsel af data 
vedrørende forebyggelse af tobaksmisbrug mellem programmets partnere i de 12 
medlemsstater. Dette netværk leverer desuden data om kræft fra 1994. 
Kommissionen og programmets partnere deltog 31. maj aktivt i WHO's internationale, 
røgfrie dag, der i 1993 var særligt rettet mod ansatte i sundhedssektoren. 
Aktionsområde 4. Finansiering af en undersøgelse af mulighederne for 
omstilling af tobaksdyrkningen. 
Inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik for tobakssektoren blev der i 1993 
truffet forholdsregler til ændring af denne politik (se II.A.f). 
I samarbejde med generaldirektoratet for landbrug skal programmet "Europa mod 
kræft" yde økonomisk støtte inden for rammerne af sit budget; og i 1994 sker dette til 
gennemførelse af en undersøgelse af mulighederne for omstilling af tobaksdyrkningen. 
II.B.2 Undersøgelser og aktioner til forebyggelse inden for ernæring (herunder 
alkoholV 
Aktionsområde 5. Stimulering af undersøgelser af spisevaner og kræft, i 
tæt samordning med Fællesskabets program for 
medicinsk forskning (metaanalyser, case study-
undersøgelser, perspektivundersøgelser og 
interventionsundersøgelser vedrørende inhibitorer). 
- Perspektivundersøgelsen "Kost, Sundhed og Kræft" (EPIC-nettet), hvis pilotfaser 
blev gennemført mellem 1988 og 1991, og som omfatter syv lande i Den Europæiske 
Union (D, Gr, E, F, I, ND, UK), fortsatte i 1993 i henhold til den fælles protokol, der 
blev etableret i slutningen af 1991. Ifølge denne skal der ske en gradvis stigning i 
deltagelsen i dataindsamling i størrelsesordenen 40.000-70.000 frivillige fra hvert land 
i løbet af undersøgelsens varighed. I 1993 noteredes en meget tilfredsstillende 
deltagelsesgrad fra den undersøgte befolkning i alle lande, der tilslutter sig 
protokollen. Faktisk er der allerede indsamlet data fra spørgeskemaer til 77.000 
enkeltpersoner (E, F, I, ND, U.K.), og de ledsages af biologiske prøver fra 22.000 af 
disse. Indsamlingen af de grundlæggende data, der er nødvendige for gennemførelse 
af undersøgelsen, er delt over tre år. Fra 1994-1995 vil man i nettet kunne registrere 
de første kræfttilfælde i de mest udsatte grupper og analysere og levere foreløbige 
resultater fra 1997-1998. 
lo 
- Den indgrebsundersøgelse, der blev lanceret i 1991 om forebyggelse af godartede 
knuder i tyktarmen, fortsatte i 1993 med deltagelse fra ti medlemsstater. 
Undersøgelsen, der foreløbig skal løbe over tre år, og som koordineres af den 
europæiske organisation til forebyggelse af kræft (ECP), skal måle effektiviteten af 
forebyggende behandling med kalcium og kostfibre ved fremkomst og udvikling af 
godartede knuder i tyktarmen. De første resultater af denne undersøgelse skulle være 
tilgængelige i 1995. 
Aktionsområde 6. Udarbejdelse og udsendelse af henstillinger på 
ernæringsområdet med henblik på at forbedre 
kræftforebyggelsen. 
Resultaterne af perspektivundersøgelsen "Kost, Sundhed og Kræft" vil gøre det muligt 
at præcisere Den Europæiske Kræftkodeks' henstillinger vedrørende ernæring. Denne 
ajourføring forventes klar ved udgangen af den tredje handlingsplan mod kræft. 
II.B.3. Forebyggende aktioner mod kræftfremkaldende stoffer 
Aktionsområde 7 og 8. Videreførelse af samtlige fællesskabsaktioner til 
beskyttelse mod ioniserende stråling. Støtte til 
sammenlignende undersøgelser af europæisk interesse 
med henblik på at fremme beskyttelsen mod ultraviolet 
stråling. 
Inden for bekæmpelsen af ioniserende stråling fortsatte i 1993 de initiativer, der blev 
igangsat i 1992, især inden for rammerne af informationsprogrammet om stråling og 
beskyttelse mod radioaktiv bestråling, som henvender sig til offentligheden og de af 
målgruppen omfattede arbejdstagere. Der er udsendt en informationshåndbog til 
underviserkorpset, og der er afviklet fire kurser for sundhedspersonale i 1993. 
Kurserne har især omhandlet sikring af kvalitet og optimering af beskyttelsen mod 
radioaktiv bestråling i den medicinske sektor. 
Programmet ydede i 1993 økonomisk støtte til første fase i en undersøgelse af 
sammenhængen mellem elektromagnetiske felter og andre risikofaktorer i ætiologien 
for leukæmi hos børn. 
Derudover blev revisionsproceduren for direktivet "Grundlæggende normer for 
beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, der er 
forbundet med ioniserende stråling" igangsat. 
Aktionsområde 9. Støtte til de europæiske undersøgelser af visse kemiske 
stoffers mulige kræftfremkaldende virkning. 
Flere undersøgelser vedrørende kræftfremkaldende stoffer modtog økonomisk støtte i 
1994, især undersøgelser af kræftrisikoen for medarbejdere i biologiske 
forskningslaboratorier og af risikoen for at blive udsat for dioxin samt risikoen for 
ikke-erhvervsbetinget udsættelse for asbest. 
CIRC i Lyon er blevet bedt om en evaluering af risikoen ved visse former for arbejde 
i træ- og læderindustrien samt papirfremstillingsindustrien. De endelige rapporter 
vedrørende træ- og læderindustrierne er udarbejdet; CIRC's monografi om 
træindustrien gennemgås i lyset af rapporten under et ekspertmøde i CIRC i oktober 
1994. 
U 
Undersøgelsen om risici i forbindelse med anvendelse af pesticider i drivhuse, der 
forventes at løbe over tre år i Grækenland, fortsætter; den endelige rapport ventes at 
foreligge i 1994. 
Inden for rammerne af en undersøgelse, der er gennemført i samarbejde med Frankrig, 
Italien og Spanien om de specielle risici i elværksindustrien, gennemføres en stor 
undersøgelse af dødeligheden i forbindelse med udsættelse for asbest og kunstige 
mineralske fibre. Resultaterne heraf forventes ved udgangen af 1994. 
Den tekniske støtte til sekretariatet for det europæiske mesoltheliumpanel fortsatte 
ligeledes i 1993. Fællesskabets Publikationskontor udgav en rapport herom under 
publikationsnummeret ISBN 92-826-4821-4. 
Inden for rammerne af det femte medicinske program under EKSF er der ydet støtte 
til 15 forskningsprojekter, der ligger inden for området undersøgelse af 
erhvervsbetingede kræftforekomster i kul- og stålindustrien. Der er allerede afleveret 
tre endelige rapporter om disse forskningsprojekter til Kommissionen. 
Aktionsområde 10. Fortsættelse af klassificeringen og etiketteringen af 
kræftfremkaldende stoffer. 
Den 1. september 1993 vedtog Kommissionen direktivet vedrørende den 19. tilpasning 
til den tekniske udvikling af direktiv 67/548/EØF om klassificering, emballering og 
mærkning af farlige stoffer. Med dette direktiv har Kommissionen tilføjet eller 
omklassificeret 19 stoffer eller grupper af stoffer, der klassificeres som 
kræftfremkaldende, hvoraf de 14 klassificeres som kræftfremkaldende af gruppe 1 
eller 2. Bilag 2 til Direktiv 67/548 omfatter fremover 168 stoffer eller grupper af 
farlige stoffer, der klassificeres som kræftfremkaldende, og som skal mærkes som 
sådanne, herafer 105 kræftfremkaldende af gruppe 1 eller 2. 
BLB.4 Forebyggende aktioner i form af oplysning af befolkningen 
Aktionsområde 11. Eventuel ajourføring af den europæiske kræftkodeks. 
Kommissionen har indbudt den europæiske onkologiskole (European School of 
Oncology, E.S.O.) til at samle en international gruppe af højtstående eksperter til 
gennemførelse af en videnskabelig undersøgelse af henstillingerne i den nuværende 
europæiske kræftkodeks og foreslå en eventuel ajourføring inden slutningen af 1994 
med henblik på den følgende fase af den europæiske indsats mod kræft. 
12. 
Aktionsområde 12. Genoptagelse af europæiske oplysningskampagner om 
kræft, om muligt i anden uge af oktober. I denne 
forbindelse tilskyndes offentlige og private tv-selskaber 
til gratis at udsende korte indlæg om 
kræftbekæmpelse. 
Den sjette europæiske kræftuge, der som tema havde forebyggelse af passiv 
tobaksrygning, fandt sted fra 11. til 17. oktober 1993. Denne oplysningskampagne 
havde en hidtil ukendt gennemslagskraft hos offentligheden og i medierne. Den blev 
knyttet til det enkle budskab "ingen røg hos os", til videnskabelige data, der entydigt 
afdækkede de sundhedsrisici, der er forbundet med, at omgivelserne udsættes for 
andres tobaksrøg - det hele sat ind i en aktuel sammenhæng, i dette tilfælde 
opfølgning af igangsætningen i medlemsstaterne af resolutionen vedrørende 
rygeforbud på offentlige steder (EFT C 198 af 26.07.89). Det positive resultat kan 
ligeledes tilskrives kvaliteten af det forberedende arbejde bag denne begivenhed i de 
kræftbekæmpende foreninger på europæisk plan og medlemsstatsplan i samarbejde 
med videnskabelige eksperter og et stort antal offentlige og foreningstilknyttede 
parter, som bidrog til gennemførelse og distribution af foldere og plakater i mere end 
tre millioner eksemplarer med støtte fra programmet. Et indslag, der viste den 
europæiske uges logo og som var udformet af en kræftforening, blev vist på tv-
stationerne i otte medlemsstater. I flere medlemsstater blev budskabet om den 
europæiske uge underbygget af aktioner til uddannelse af sundhedspersonale og til 
bevidstgørelse af offentligheden på arbejdspladser og fritidscentre. 
Aktionsområde 13. Udarbejdelse af europæiske oplysningsmoduler for 
forebyggelse, diagnosticering og behandling af kræft 
med mulighed for tilpasning til nationale behov. 
I forbindelse med den pressekonference, som blev afholdt i hver medlemsstat med 
støtte fra programmet med henblik på åbning af den europæiske uge, blev der uddelt 
en informationsmappe til pressen og programmets partnere. Mappen var udviklet med 
hjælp fra en europæisk arbejdsgruppe og indeholdt videnskabelig dokumentation, der 
skal øge offentlighedens forståelse af risiciene i forbindelse med passiv rygning. 
Mappen indeholdt desuden bidrag fra de partnere i programmet, der i hver 
medlemsstat påtog sig at gennemføre oplysningskampagnen i den europæiske uge på 
nationalt plan. 
Aktionsområde 14 og 15. Udbredelse af kendskabet til den europæiske 
kræftkodeks i befolkningen ved hjælp af de instanser, 
der medvirker i handlingsplanen. Støtte til nyskabende 
oplysningskampagner om kræftforebyggelse blandt 
målgrupper. 
Mange aktioner med det mål at udbrede den europæiske kræftkodeks i den brede 
befolkning og i visse specifikke befolkningsgrupper har modtaget økonomisk støtte fra 
programmet i 1993: oprettelse af telefontjeneste, udarbejdelse og udbredelse af 
oplysende tegneserier, deltagelse i nationale eller internationale udstillinger som f.eks. 
den internationale Hannover-messe i tæt samarbejde med Helios-programmet for 
personer handicappede og sikkerheds- og sundhedstjenester på arbejdspladserne. 
Størstedelen af disse aktioner tjener til bevidstgørelse, motivation og dannelse af ad 
hoc grupper i de dele af befolkningen (sundhedssektoren, aktive frivillige i foreninger, 
der kæmper mod kræft), der vil kunne formidle oplysningerne til den brede 
offentlighed og fremme nye tiltag inden for kræftområdet, herunder spil og 
teaterstykker. 
li 
Flere aktioner har især været rettet mod forebyggelse af risikoen for ondartede 
modermærker og hudkræft, som knytter sig til overdreven udsættelse for solstråling, 
enten på arbejdspladserne eller fritidscentrene. 
I 1992 udarbejdede gruppen af repræsentanter for praktiserende lægers foreninger i 
medlemsstaterne en brochure om den europæiske kræftkodeks til praktiserende læger i 
Fællesskaberne med henblik på at orientere dem om det videnskabelige grundlag. 
Dette dokument, der blev distribueret i Frankrig og Italien, er i 1993 blevet udsendt i 
Irland, Det forenende Kongerige og Skandinavien. 
Aktionsområde 16. Oplysning inden for rammerne af eksisterende 
fællesskabsdirektiver af arbejdstagerne, især 
vandrende arbejdstagere, om bekæmpelse af 
erhvervsbetinget kræft. 
Efter det europæiske år for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen i 1992 mødtes de 
væsentligste kræftbekæmpelsesforeninger i en samarbejdsgruppe med det formål at 
videreføre indsatsen til forebyggelse af kræft og fremme af sundheden i 
virksomhederne. 
Gruppen har forberedt en europæisk konference om sundhed, som blandt andet skal 
demonstrere fordelene ved en dynamisk indsats på det sygdomsforebyggende område i 
virksomheden og for arbejdstagerne. Konferencen finder sted i september 1994 i 
Berlin. 
Der er ydet økonomisk støtte til flere initiativer i Tyskland, Belgien, Spanien, 
Grækenland, Irland, Italien, Nederlandene og Det forenede Kongerige, som på den 
ene side skal oplyse om de livsstilsbetingede risici (tobak, kost) og på den anden side 
risikoen i forbindelse med kræftfremkaldende stoffer. Der blev afholdt en europæisk 
konference om kræftfremkaldende stoffer i Frankfurt (D), som gjorde et stort indtryk i 
den tyske presse, der siden har taget emnet op med jævne mellemrum. 
Visse projekter er mundet ud i regelmæssig finansiering fra sygesikringskasser i 
Tyskland. 
H.B.5. Forebyggende aktioner gennem sundhedsundervisning 
Som i tidligere år prioriterede programmet støtten til uddannelsesaktioner for 
sundhedsundervisning i skolerne højt. Aktionerne baseres på de principper, der er 
vedtaget i forbindelse med den første europæiske konference om 
sundhedsundervisning og forebyggelse af kræft i skolerne, som afholdtes i Dublin i 
1990. Disse principper skal forbedre forebyggelsen af kræft ved at fremme sundheden 
blandt børnene, de unge og de voksne i uddannelsessystemet i overensstemmelse med 
henstillingerne i den europæiske kræftkodeks. En i programmet foreslået strategi for 
prioritering af valget af aktioner under programmet for 1993 og 1994 er blevet 
godkendt af medlemsstaternes kompetente myndigheder forsamlet i programmets 
underudvalg for sundhedsundervisning. Ifølge denne strategi skal man på den ene side 
iværksætte konklusionerne fra de tre arbejdsgrupper med europæiske eksperter i 
forebyggelse af kræft i folkeskoler og højere skoler og uddannelse af underviserne, 
som kom på programmet efter Dublin-konferencen (1990), og på den anden side 
evaluere alle de aktioner, som er gennemført inden for sundhedsundervisning og 
forebyggelse afkræft i skolerne med økonomisk støtte fra programmet inden for 
rammerne af den 2. handlingsplan 1990-1994. 
Heri tages der især højde for de konklusioner vedrørende sundhedsundervisning, som 
blev vedtaget i 1992 af Sundhedsministrene forsamlet i Rådet (92/C 326/02) og 
Undervisningsministrene forsamlet i Rådet (92/C 336/07) samt de indstillinger fra det 
europæiske net af sundhedsfremmende skoler, der blev etableret af Kommissionen, 
Verdenssundhedsorganisationens Regional kontor for Europa og Det Europæiske Råd. 
Det er inden for disse rammer, at programmet har besluttet at yde støtte til afholdelse 
af en 2. europæisk konference om sundhedsundervisning og forebyggelse af kræft i 
skolerne. Konferencen afholdes i Dublin i november 1994. 
Aktionsområde 17 Støtte til oplysning og bevidstgørelse af skolepersonale 
om den europæiske kræftkodeks. 
Et europæisk charter, der fastlægger det minimum af uddannelse, undervisere skal 
have om sundhedsundervisning, så de bedre kan bevidstgøre børn og unge om 
forebyggelse af kræft og risikofaktorerne, vandt stor udbredelse i 1993 efter et 
europæisk seminar, der blev afholdt i Rotterdam i november 1992 med støtte fra 
programmet. Med disse tendenser for øje modtog seks lokale eller regionale projekter, 
der beskæftiger sig med grund- og/eller videreuddannelse af underviserne i 
forebyggelse af kræft i henhold til et tiltag til fremme af sundheden, økonomisk støtte 
fra programmet (B, E, ND, P, UK). 
Aktionsområde 18 Udbredelse af europæisk undervisningsmateriale til 
bevidstgørelse om sundhedsproblemer. 
På basis af konklusionerne fra en arbejdsgruppe for forebyggelse af kræft i 
folkeskolen (se ovenfor) er der med støtte fra programmet udarbejdet og udsendt en 
metodevejledning for folkeskolen i den fransktalende del af Belgien. Der er desuden 
fastlagt et europæisk seminar for 1994 i Bruxelles i samarbejde med Université Libre 
i Bruxelles med henblik på at udbrede konklusionerne fra denne arbejdsgruppe og 
foretage en udveksling af erfaringer om forebyggelse af kræft i skolerne på 
primærtrinnet. 
Gennemførelsen af konklusionerne fra arbejdsgruppen for skolerne på sekundærtrinnet 
affødte udsendelse til medlemsstaternes myndigheder af et udkast til brochurer og 
plakater over temaet om fremme af sundhed i skolen, som det er gennemført af det 
nederlandske center til fremme af sundhed og sundhedsundervisning. Det førte også 
til, at programmet ydede økonomisk støtte til forberedelse af en brugervejledning for 
koordinatorerne af sundhedsaktioner i skolerne på sekundærtrinnet for at hjælpe 
deltagere i marken med kendskab til og/eller erfaring i sundhedsundervisning med at 
gennemføre specifikke aktioner til forebyggelse af kræft på de skoler, hvor de 
arbejder. Vejledningen, der er udarbejdet af Health Promotion, Wales, færdiggøres og 
distribueres i 1994. 
Ib 
I 1993 ydede programmet støtte til udarbejdelse af en prototype til et modul til 
undervisning i ernæring på grundlag af erfaringerne fra de to europæiske seminarer, 
der blev afholdt med støtte fra programmet over dette tema i 1991 i Flensborg (D) og 
i 1992 i Lagonissi (Gr). Dette dokument, der danner grundlaget for en sundhedsskole, 
færdiggøres og distribueres i 1994, særlig inden for rammerne af et seminar med 
deltagelse af europæiske eksperter. 
Programmet ydede i 1993 fortsat støtte til udarbejdelse af undervisningsmateriale 
beregnet for undervisningen af skoleklasser på primærtrinnet i forebyggelse af 
hudkræftfremkaldende risici i forbindelse med udsættelse for solstråling. 
Konklusionerne fra dette projekt, der har deltagelse af undervisere fra skoler i 
Tyskland, Danmark, Irland, Nederlandene og Det forenede Kongerige, ventes at 
foreligge i 1994. 
Aktionsområde 19. Fremme af pilotforanstaltninger med henblik på 
udbredelse af kendskabet blandt unge til den 
europæiske kræftkodeks. 
13 regionale eller nationale pilotprojekter, der arbejder på at bevidstgøre børn og unge 
om henstillingerne i Den Europæiske Kræftkodeks, fik støtte fra programmet i 1993 
(B, Gr, E, F, Irl, Lux, P). De temaer, som har særlig vægt inden for disse projekter, er 
især at undgå tobaksmisbrug og at fremme gode kostvaner inden for rammerne af de 
øvrige undervisningsprogrammer, der vedrører fremme af sunde levevaner. 
Aktionsområde 20. Ansporing i skolen til ændrede kostvaner, og navnlig 
ansporing til indtagelse af frugt og grøntsager i 
frikvarterer og spisepauser. 
II lokale eller regionale projekter, der skal bidrage til en forbedring af kostvanerne 
hos børn og unge i skolerne, fik støtte fra programmet i 1993 (B, D, Gr, F, I, Irl, P). 
Tilskyndelsen til at spise frugt og grønt hovedsagelig via skolernes kantiner, hvor 
sådanne eksisterer, er en af hovedhjørnestenene i disse aktioner. Der er fastlagt et 
europæisk seminar i 1994 med henblik på udveksling af oplysninger og en evaluering 
af de indhøstede erfaringer på dette område under den anden handlingsplan. 
IH. ØKONOMISK STØTTE FRA PROGRAMMET TIL AKTIONER TIL 
UNDERVISNING AF SUNDHEDSPERSONALE OM KRÆFT 
Aktionsområde 21. Støtte til afholdelse af nationale eller regionale møder 
med henblik på at fremme de europæiske henstillinger 
fra 1989 om afsnittet "kræft" i 
grunduddannelsesprogrammerne for 
sundhedspersonalet. 
Med støtte fra programmet blev der i 1993 taget et skridt hen imod en evaluering af 
den indvirkning på universiteternes medicinstudier, som konklusionerne fra den 
europæiske konsensuskonference om den onkologiske uddannelse i medicinstudierne i 
Europa, der blev afholdt i Bonn i 1988, har haft (dok V-1822/88/9EF). Resultaterne 
skulle foreligge i 1994. 
i<0 
Konklusionerne fra en europæisk konference om sygeplejerskers grunduddannelse om 
kræft, der blev afholdt fra 18. til 20. november 1992 i København, er udsendt til vide 
kredse i 1993. Der er med økonomisk støtte fra programmet fastlagt to nationale 
konferencer i 1993 i Danmark og Det forenede Kongerige med henblik på at fremme 
de konklusioner, der er baseret på de europæiske henstillinger fra 1989. Efter aftale 
med det rådgivende udvalg for sygeplejerskeuddannelsen blev der i 1993 påbegyndt 
en evaluering af alle de aktioner, som er gennemført i løbet af den anden 
handlingsplan for sygeplejerskers uddannelse om kræft; konklusionerne herfra vil 
foreligge i 1994. 
I Italien blev der i 1993 afholdt en national konference om praktiserende lægers 
specialuddannelse inden for kræft, og en lignende konference med økonomisk støtte 
fra programmet skal afholdes i Grækenland. 
Aktionsområde 22. Støtte til oprettelse på pilotbasis af tre europæiske net 
af medicinske fakulteter, sygeplejeskoler og 
tandlægehøjskoler, med henblik på iværksættelse af de 
henstillinger om uddannelse inden for kræft, som de 
tre europæiske rådgivende udvalg for uddannelse af 
sundhedspersonale fremsatte i 1988. 
Uddannelse af sygeplejersker 
Da de praktiserende læger og sygeplejerskerne er dem, der er nærmest patienterne, 
indtager de en yderst vigtig plads i bekæmpelsen af kræft. Inden for rammerne af det 
europæiske net, der blev etableret i 1991 med økonomisk støtte fra programmet, 
deltog programmet i 1993 i finansieringen af pilotprojekter for efteruddannelse i 
Danmark, Tyskland, Italien og Portugal. Sverige har ligeledes støttet et pilotprojekt 
med samme mål. Disse kurser baseres på henstillingerne fra den europæiske 
konference om efteruddannelse af sygeplejersker i emnet kræft, som blev afholdt i 
London i januar 1991 (dokV-604/91/9EF). 
Uddannelse af læger 
I 1993 ydede programmet økonomisk støtte til gennemførelse af specielle kurser på 
pilotbasis inden for undervisning om kræft for praktiserende læger i Belgien, 
Danmark, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Nederlandene, Portugal og Det forenede 
Kongerige. Et lignende initiativ blev gennemført i Sverige. Disse kurser, som tager 
udgangspunkt i konklusionerne fra den europæiske konference om kræftundervisning 
af praktiserende læger, som blev afholdt i juni 1992 i København (dok V-
1310/91/9EF), afholdes inden for rammerne af det net til udveksling af erfaringer, 
som blev etableret i Antwerpen i 1992 i forbindelse med et europæisk seminar, 
afholdt i samarbejde med European School of Oncology (E.S.O). I forbindelse med 
etableringen af dette net blev konklusionerne fra konferencen med økonomisk støtte 
fra programmet udsendt i stort antal i medlemsstaterne. Et seminar med økonomisk 
støtte fra programmet og med deltagelse af alle nettets medlemmer er planlagt til 
1994. 
*t 
Uddannelse af praktiserende tandlæger 
I 1993 har programmet ydet økonomisk støtte til to pilotprojekter med det formål at 
give praktiserende tandlæger i Grækenland og Italien en grunduddannelse i onkologi. 
Ved udgangen af 1993 blev der oprettet et udveksl i ngsnet med deltagelse af 
universitetsansatte odontologer og lignende i Belgien, Danmark, Spanien, Grækenland, 
Frankrig, Irland, Nederlandene, Portugal og Det forenede Kongerige med det formål 
at fremme konklusionerne fra den europæiske konference om onkologisk 
grunduddannelse for tandlægestuderende, især inden for området forebyggelse, som 
blev afholdt i København i 1991 (dok V-241/91/9EF). 
Aktionsområde 23. Fremme af uddannelsesaktioner inden for cancerologi. 
Der var 10 nationale eller regionale projekter i 1993, heraf: 
- to videreuddannelseskurser for plejepersonale i Grækenland 
- syv videreuddannelseskurser for praktiserende læger i almen onkologi (2 i Portugal 
og 2 i Spanien) for praktiserende læger (i Grækenland) og tværfaglige grupper 
(Frankrig, Grækenland). 
Aktionsområde 24. Støtte til sundhedspersonalets mobilitet mellem 
medlemsstaterne med henblik på at forbedre dets 
specialuddannelse i cancerologi. 
Programmet finansierede i 1993 126 legater til studieophold inden for onkologi (99 
for læger og 27 for plejepersonale): 
- Sygeplejerskers mobilitet: Sammenslutningen af europæiske kræftforeninger 
(F.E.C.S.) uddelte 12 rejselegater, der gav sygeplejeundervisere fra de 12 
medlemsstater mulighed for at deltage i den 7. europæiske konference om klinisk 
onkologi og sygepleje. 
- Lægers mobilitet: Den europæiske Onkologiskole (E.S.O). uddelte 30 legater til 
undervisende speciallæger i medlemsstaterne, så de kunne deltage i internationale 
undervisningsseminarer om gynækologiske kræftformer, kræft i luftvejene, molekylær 
biologi i onkologi og brystkræft. Den europæiske skole for hæmatologi (EHH) uddelte 
på sin side 35 legater til speciallæger og forskere. 
E.O.R.T.C. uddelte 15 legater til sygeplejersker og 15 til læger inden for rammerne af 
sit første tværfaglige seminar om uddannelse inden for kliniske forsøg, der involverer 
kræftpatienter. Samme organisation uddelte 4 legater til kræ ftforskningsspeci al ister, så 
de kunne dygtiggøre sig inden for ledelse og anvendelse af statistiske data i kliniske 
forsøg. 
i* 
Aktionsområde 25. Indsamling og udveksling af undervisningsmateriale af 
europæisk interesse med henblik på uddannelse af 
sundhedspersonale. 
Dér blev til medlemsstaterne udsendt et forslag til undervisningsplan for uddannelsen 
af cellepatologer og celleteknikere for at sikre kvaliteten i screening af 
livmoderhalskræft. Dette forslag var resultatet af en europæisk konference, afholdt i 
Spanien i 1993. 
Inden for uddannelse af sygeplejersker i cancerologi er der i 1993 blevet udviklet et 
uddannelsesmodul på Southamptons universitet med støtte fra programmet. Modulet 
testes i 1994 på videreuddannelseskurser i cancerologi på et begrænset antal 
uddannelsesinstitutioner i medlemsstaterne. 
Hvad angår uddannelsen af praktiserende tandlæger, ydede programmet i 1993 
økonomisk støtte til gennemførelse af et uddannelsesmodul (tekster og lysbilleder), 
der skal forbedre tandlægestuderendes uddannelse inden for onkologi. Modulet er 
udviklet på det europæiske fakultet for oral sundhedsvidenskab (E.F.O.H.S.) og vil 
blive testet i 1994 på et begrænset antal uddannelsesinstitutioner i medlemsstaterne. 
Aktionsområde 26. Udveksling af erfaringer og støtte til gennemførelse af 
europæiske seminarer om efteruddannelse af 
sundhedspersonalet. 
I 1993 modtog 7 seminarer økonomisk støtte fra programmet; fire af dem var 
beregnet for læger og to for sygeplejersker: 
- Et intemt, europæisk seminar til evaluering af uddannelsesaktioner for undervisere 
af praktiserende læger er gennemført mèd støtte fra programmet siden 1991. Dette 
seminar har vist behovet for at forbedre indholdet i kræftforskningsuddannelsen på et 
holdbart videnskabeligt grundlag som et resultat af en europæisk konsensus om 
forebyggelse, diagnosticering og behandling og nødvendigheden af øget udveksling af 
erfaringer mellem uddannelsesinstitutioner for praktiserende læger i medlemsstaterne. 
På basis herafer der planlagt et europæisk seminar i 1994 med det formål at evaluere 
betydningen af den gennemførte indsats for specifik kræftundervisning af 
praktiserende læger inden for rammerne af den anden handlingsplan. 
- To seminarer for speciallæger: et kursus for cellepatologer om de seneste fremskridt 
inden for immunologi og molekylær biologi og konsekvenserne deraf for den faglige 
praksis på kræftområdet; et seminar om rekonstruerende kirurgi i onkologi. 
- Der er planlagt et seminar med henblik på udveksling af synspunkter vedrørende 
indholdet af videreuddannelserne i onkologi for praktiserende læger med deltagelse af 
kompetente organer fra medlemsstaterne inden for videreuddannelse af praktiserende 
læger. 
- Der er planlagt to seminarer for plejepersonale; de omfatter psykisk pleje af 
kræftpatienter og deres familier, det ene for sygeplejeundervisere, det andet forestået 
af uddannede sygeplejersker for frivillige fra tilknyttede foreninger. 
*1 
Aktionsområde 27. Udveksling af erfaringer mellem medlemsstaterne for 
så vidt angår smertestillende behandling, lindrende og 
vedvarende pleje samt sundhedspersonalets rolle. 
I 1993 blev der til medlemsstaterne udsendt konklusionerne fra en arbejdsgruppe for 
lindrende pleje bestående af europæiske eksperter. De blev ledsaget af konklusionerne 
fra en europæisk undersøgelse om dette tema inden for rammerne af programmet, især 
i forbindelse med et europæisk møde om indholdet i medicinstudier om lindrende 
pleje, afholdt i marts 1993 i Bruxelles med støtte fra Association Européenne de 
Soins Palliatifs. Desuden ydede programmet støtte til afholdelse af et europæisk 
videreuddannelsesseminar om lindrende pleje, der blev afholdt af Kræftens 
Bekæmpelse i Danmark, og 30 legater til uddannelse inden for rammerne af hjælp til 
mobilitet for sundhedspersonale fra medlemsstaterne, så de havde mulighed for at 
deltage i efteruddannelseskurser ved International School of Cancer Care. Med 
økonomisk støtte fra programmet blev der gennemført en undersøgelse i Irland, der 
skal bidrage til at fastlægge evalueringskriterierne for lindrende pleje af 
kræftpatienter. 
IV. UNDERSØGELSER OG AKTIONER TIL DIAGNOSTICERING OG 
REGISTRERING AF KRÆFT MED ØKONOMISK STØTTE FRA 
PROGRAMMET 
Aktionsområde 28. Videreførelse af de sammenlignende undersøgelser, der 
tager sigte på at forbedre tilrettelæggelsen af 
kræftscreeningsprogrammer. 
Med baggrund i resultaterne fra de foregående år har det væsentlige punkt i det i 
1993 gennemførte arbejde været screening for brystkræft; Kommissionen har ligeledes 
ydet støtte til undersøgelser om forbedret screening for livmoderhalskræft og 
prostatakræft. 
Kvaliteten i screeningen varierer efter lægernes og sygeplejerskernes tekniske 
hjælpemidler og uddannelse. Der er således behov for at udarbejde minimumskrav til 
kvaliteten. 
- Brystkræft: 
De europæiske henstillinger vedrørende kvaliteten af mammografi sk undersøgelse, der 
definerer de minimale kvalitetskriterier for massescreening af brystkræft, som blev 
afsluttet i 1992, blev offentliggjort (700 eksemplarer på tysk, spansk, fransk, italiensk, 
portugisisk, engelsk) og distribueret af Kommissionen til medlemsstaterne, navnlig til 
sundhedsmyndigheder og interesserede nationale organisationer (forsikringsselskaber, 
ansvarlige for screeningsprojekter). I 1993 blev der stiftet et europæisk net af 
referencecentre til fremme af mammografi sk undersøgelse (EUREF), som 
koordineredes af Nijmegens universitet (ND) med henblik på at konsolidere 
udvekslingen mellem de ansvarlige for pilotprojekter. Nettet har faet til opgave at tilse 
kvaliteten i gennemførelsen af pilotprogrammer til undersøgelse af brystkræft i 
medlemsstaterne for at lette distributionen af undersøgelsesmodeller på nationalt eller 
regionalt/plan og foreslå uddannelseskurser til sundhedspersonale inden for 
undersøgelse af brystkræft. 
lo 
En europæisk nomenklatur over identifikationskriterier for histo-cellepatologiske 
beskadigelser ved brystkræft samt et terminologi indeks er under udarbejdelse som 
følge af arbejder, som Kommissionen har finansieret i 1992 og 1993 (Royal Marsden 
Hospital i London) sammen med repræsentanter for medlemsstaternes kompetente, 
faglige organisationer. 
Konklusionerne fra en undersøgelse, gennemført i Frankrig i 1992 og 1993 med støtte 
fra programmet, vedrørende evaluering af kosteffektiviteten i screening for brystkræft 
vil danne baggrund for et møde i 1994 med henblik på at sammenligne de medicinsk­
økonomiske evalueringsmetoder for screening af brystkræft på basis af det arbejde, 
der er udført i flere medlemsstater (DK, F, ND, U.K.). 
- Livmoderhalskræft: 
En multicentrisk, randomiseret undersøgelse af det gavnlige i 
livmoderhalsundersøgelser inden for rammerne af tidlig diagnose og kontrol med 
livmoderhalskræft blev startet i 1993 (Jules Bordes instituttet i Bruxelles) som følge 
af de positive resultater af den forundersøgelse, der blev gennemført af dette institut i 
1991. 
På C.I.R.C.'s initiativ blev der i 1993 startet en multicentrisk undersøgelse med 
henblik på at evaluere den rolle, Papillomavirus HPV-infektioner og andre faktorer 
spiller i udviklingen af livmoderhalskræft. Dette spørgsmål vil desuden blive 
diskuteret i forbindelse med en international konference, som afholdes i 1994 med 
støtte fra Kommissionen. 
- Prostatakræft: 
Der blev i 1993 foretaget en randomiseret undersøgelse af screening for prostatakræft 
med deltagelse af 200.000 personer i fem medlemsstater (B, I, ND, P, UK) under 
hensyntagen til de positive resultater af en forundersøgelse, som blev samfinansieret 
af Kommissionen fra 1989 til 1991. Resultaterne af dette arbejde, der koordineres af 
universiteterne i Rotterdam (ND) og Antwerpen, ventes at foreligge i 1998. 
Aktionsområde 29. Udbygning og videreførelse af det europæiske net af 
pilotprogrammer for screening for brystkræft med 
henblik på at bistå medlemsstaterne ved fastlæggelsen 
af en generel screeningspolitik. 
Det europæiske net af pilotprogrammer til screening for brystkræft, som omfatter ni 
medlemsstater (B, DK, Gr, E, Fr, I, Irl, Lux, P), fortsatte i 1993 det 
screeningsarbejde, der blev påbegyndt i 1989 med støtte fra Kommissionen. Det 
modtager fortsat et stort antal anmodninger om udtalelser og hjælp til kontrol af 
kræftscreeningsgrupper. Desuden har producenterne af mammografisk udstyr vist 
deres interesse i udvikling af en international standardisering af kvalitetskontrollen af 
mammografisk udstyr. 
Der blev i juli 1993 afholdt evalueringsmøde over nettet i Pamplona (Spanien), 
hvorunder de ansvarlige for pilotprojekterne forpligtede sig til inden udgangen af 
1994 at anvende alle kriterier for at sikre kvaliteten i screeningen afkræft i 
overensstemmelse med de europæiske henstillinger (jf. aktionsområde 28). Tyskland 
påbegyndte i 1993 sin deltagelse i udvekslingen af informationer med nettet. 
Nederlandene, Det forenede Kongerige og Sverige deltager i nettet som rådgivende 
observatører. Analysen af diagnoseresultaterne fra 1989 til 1992 i syv pilotcentre (B, 
Gr, E, F, Irl, I, P) samt de organisatoriske aspekter for hvert enkelt pilotprogram er 
blevet offentliggjort i medlemsstaterne i 1993. I øvrigt fuldførtes opfølgning og 
evaluering af nettet med, at en rådgivende ekspert besøgte stederne i 1993 (B, Gr, F, 
Lux, P). 
Allerede nu overvejes en udvidelse af piloterfaringerne med systematisk screening for 
brystkræft, der vil kunne tjene som model på nationalt plan i Irland og Spanien. 
Aktionsområde 30. Evaluering af de eksisterende programmer for 
screening for livmoderhalskræft samt oprettelse af et 
europæisk net af regionale og lokale pilotprogrammer. 
De europæiske henstillinger til sikring af kvaliteten i screening for livmoderhalskræft, 
som blev formuleret i 1992 af en højtstående, europæisk ekspertgruppe, er blevet 
godkendt ved en europæisk konference, afholdt i Marbella (Spanien) i maj 1993, og 
de er blevet udsendt til medlemsstaterne, i særdeleshed de pågældende staters 
sundhedsmyndigheder. Disse henstillinger blev offentliggjort i "European Journal of 
cancer" (supplement 4 til bind 29A i 1993); 1000 eksemplarer er udsendt til 
journalens abonnenter; flere end 700 yderligere eksemplarer er udsendt af 
programmet. Dokumentet foreligger endvidere på fransk. Med støtte fra 
Kommissionen blev der i 1993 oprettet et europæisk net, hvori deltager tolv 
pilotprojekter inden for screening for livmoderhalskræft, fordelt på de tolv 
medlemsstater. Det første møde mellem alle deltagere finder sted i 1994. 
Aktionsområde 31. Videreførelse af evalueringsundersøgelserne af 
screeningsprogrammerne for tyktarms- og 
endetarmskræft og eventuel oprettelse af et europæisk 
net. 
De undersøgelser, der er gennemført i Europa vedrørende massescreeninger af kræft i 
tyktarmen og endetarmen via en teknik til undersøgelse af blod i afføringen, har ikke 
påvist denne metodes effektivitet med hensyn til nedgang i antallet af dødsfald som 
følge af denne kræftform. Der blev i 1993 foretaget en meta-analyse af resultaterne 
fra de screeningsprogrammer, der blev etableret i Odense (DK) og Nottingham (UK). 
En ekspertgruppe, der mødtes i 1993 under programmet Europa mod Kræft, 
anbefalede på basis af de eksisterende undersøgelsesresultater, at der ikke foretages 
massescreeninger for kræft i tyktarmen og endetarmen. 
Aktionsområde 32. Fremme af undersøgelse af europæisk interesse 
vedrørende effektiviteten og muligheden for 
gennemførelse af tidlig diagnosticering af andre former 
for kræft. 
Koordineringen af en europæisk randomiseret undersøgelse til påvisning af 
fi broaden om i prostata blev i 1993 samfinansieret af Kommissionen. Denne 
undersøgelse omfatter 200.000 mænd i syv lande. Resultaterne af undersøgelsen i 
form affald i antallet af dødsfald på grund afkræft i prostata forventes at foreligge i 
1998. 
2X 
Aktionsområde 33. Fremme og støtte af screeningsprogrammer, når de 
sonderende undersøgelser har givet positive resultater, 
i nær samordning med AIM- og RACE-programmerne 
Der blev i 1993 indledt en undersøgelse sammen med parterne fra det europæiske net 
af pilotprogrammer til screening for livmoderhalskræft med henblik på integration af 
de første resultater fra IMPACT-projektet (integrationsmikroskopi for patologiske og 
datarelaterede aktiviteter). Dette projekt, som Kommissionen finansierer inden for 
programmet for telematik anvendt inden for medicin, har til formål at skabe en 
informatikbaseret infrastruktur til fjernkonsultation, som skal tjene til at forbedre 
tolkningskvaliteten i cellepatologiske, vævspatologiske og cellegenetiske undersøgelser 
i laboratoriet. Anvendelse af denne teknologi inden for screening for 
livmoderhalskræft ville i væsentlig grad kunne forbedre kvaliteten af 
laboratorieundersøgelserne. Tre medlemmer af det europæiske net til screening for 
livmoderhalskræft er involveret i forsøgene og forundersøgelsen, der skal udvide 
infrastrukturen. 
Desuden er indholdet af de europæiske henstillinger for sikring af kvaliteten i 
mammografisk undersøgelse blevet defineret i tæt samarbejde med GDXII. 
Aktionsområde 34. Støtte til udveksling af erfaringer vedrørende 
etablering af kræftregistre i Fællesskabet og oprettelse 
af et europæisk net i samarbejde med Det 
Internationale Kræftforskningscenter i nær 
samordning med AIM- og RACE-programmerne. 
Det europæiske net af kræftregistre, der blev etableret i 1990, fortsatte sin udvikling i 
1993. Fra januar 1994 er der oprettet et pilotudvalg med deltagelse af repræsentanter 
fra de 70 generelle kræftregistre. 
Der blev afholdt et kursus om registrering af kræfttilfælde i januar 1994 i København 
med det formål at tilbyde en fælles grunduddannelse af det personale, der deltager i 
registreringen af kræfttilfælde og med det formål at udvikle et fælles 
undervisningsmateriale, der fremover vil kunne anvendes ved nationale eller regionale 
kurser i Europa. 
Databasen med data over sammenhæng og dødelighed som følge af kræft i Den 
Europæiske Union samt programmel til analyse og fortolkning, som blev udviklet 
inden for rammerne af projektet EUROCIM, er i 1993 blevet revideret for at øge 
kapaciteten. Der er udarbejdet en brugermanual. 
En publikation med de væsentligste tilgængelige data om sammenhæng og dødelighed 
(1990) i Europa, er blevet udarbejdet sammen med Det internationale 
Kræftforskningscenter på basis af de data, som er indsamlet med hjælp fra registrene, 
under titlen "Facts and Figures of Cancer in the European Community". Publikationen 
forventes ajourført regelmæssigt. 
33 
Man startede det indledende arbejde til en publikation, der ventes at udkomme i 1995 
under titlen "Kræftens plads i Den Europæiske Union". 
Der blev i 1993 uddelt fem legater til ansatte i sundhedsvæsenet, der skal sætte de 
pågældende i stand til at evaluere kvalitetskontrol, analyse og anvendelse af 
kræftregisterdata. 
Der er i 1993 ydet økonomisk støtte til flere undersøgelser vedrørende registrering af 
kræft, især anvendelse af kræftregistre med det formål at definere typologier for 
kræftpleje i Europa og tendensen i udviklingen af dødelighed på grund af kræft i EU. 
V. UNDERSØGELSER OG AKTIONER INDEN FOR BEHANDLINGEN 
Aktionsområde 35 og 36 Evaluering af, hvorledes de forskellige 
knoglemarvsbanker fungerer. Undersøgelse af, hvorvidt 
der kan etableres et samarbejde mellem disse banker, 
og i givet fald støtte til det bestående europæiske 
samarbejde på området. 
En databank over marvdonorer og -modtagere (European Marrow Donor Informatics 
System) er oprettet inden for rammerne af EMDIS-projektet med støtte fra 
Kommissionens program for telematik anvendt inden for medicin. Dette projekt har til 
formål at etablere en datainfrastruktur, der knytter marvbankerne i 11 medlemsstater 
sammen i et net. Databankens sekretariat har modtaget støtte fra Kommissionen med 
henblik på at lette koordineringen af de eksisterende donorbanker i medlemsstaterne 
for at bidrage til en bedre behandling af leukæmi-tilfælde. 
I dag er der 700.000 registrerede donorer. I 1993 er der indgivet 2500 
donoransøgninger til nettet. 
Aktionsområde 37 og 38 Udveksling af erfaringer om kontrol med kvaliteten af 
den givne pleje. Udarbejdelse og ajourføring af en liste 
over videnskabeligt anerkendte behandlingsformer. 
I 1993 startede en undersøgelse, der skal munde ud i en liste over eksisterende 
initiativer til kvalitetskontrol af plejen inden for strålebehandling, cellepatologi, 
klinisk onkologi og kirurgisk onkologi. 
Det første arbejde, påbegyndt i 1993, vedrører strålebehandling og cellepatologi. De 
kompetente internationale organisationer og de faglige organisationer (som EORTC og 
ESTRO) har allerede leveret de data, som er nødvendige for opstilling af listen. På 
basis af en analyse af de indsamlede data inden for strålebehandling er der nedsat en 
ekspertgruppe, der i 1994 skal forberede et europæisk konsensusmøde vedrørende 
acceptabel praksis i strålebehandlingen. 
** 
På området for lindrende pleje har programmet udsendt de henstillinger, som er 
udarbejdet af en ad-hoç ekspertgruppe, samt rapporten om situationen for lindrende 
pleje i medlemsstaterne. Programmet har desuden ydet økonomisk og 
informatikmæssig støtte til et seminar om gennemførligheden af et europæisk 
basisprogram med henblik på at forbedre lægers uddannelse inden for lindrende pleje, 
der fandt sted i Bruxelles i marts 1993. Seminaret, der havde deltagelse fra de 
interesserede faglige organisationer, var tilrettelagt af European Association of 
Palliative Care. 
Programmet har ydet støtte til flere uddannelsesaktiviteter, f.eks. 40 legater til den 
internationale kræftplejeskole (UK) og et europæisk kursus i København for 80 
fagfolk fra sundhedssektoren. Flere undersøgelser på dette område har ligeledes 
modtaget støtte, f.eks. et banebrydende fransk pilotprojekt vedrørende lindrende pleje 
i hjemmet samt en undersøgelse af den lindrende plejes indvirkning på livskvaliteten 
hos langvarigt syge kræftpatienter. 
VL KRÆFTFORSKNING 
De kræftforskningsaktioner, som er gennemført i 1993, har fundet sted inden for 
rammerne af programmet vedrørende forskning inden for biomedicin og sundhed. 
Uddannelseslegatprogrammet fra 1988, der skal fremme kræftforskernes mobilitet, 
forsatte i 1993 som de foregående år. Kommissionen har i 1993 desuden støttet 54 
fællesaktioner (fa.) inden for kræftforskningen. Størstedelen af de udvalgte projekter 
vedrører grundforskning inden for celle- og molekylærbiologi (29 fa.); de øvrige 
forskningsområder dækker klinisk forskning (14 fa.), epidemiologiske studier og 
forskningen (5 fa.), kemisk-præventive undersøgelser og forskningen (3 fa.), 
undersøgelser af screening og forskningen (3 fa.). Resultaterne af disse flerårige 
forskningsarbejder vil være til rådighed i 1996. Det fjerde rammeprogram på 
forskningsområdet (1994-1998) prioriterer kræftforskningen højt. 
VII. ENDELIG KONKLUSION 
I 1993 blev den største del af indsatsen mod kræft udviklet af programmets nationale 
partnere inden for rammerne af de udvekslingsnet, der blev etableret med støtte fra 
Kommissionen i 1991 og 1992, hovedsageligt inden for områderne forebyggende 
undersøgelser, forebyggelse via oplysning til offentligheden og sundhedsundervisning 
i skolerne og i særdeleshed inden for områderne tobaksmisbrug, diagnosticering, 
uddannelse af sundhedspersonale. Der er gjort en indsats for at indhente forsinkelsen i 
gennemførelse af aktioner inden for undersøgelse og behandling af kræft og definition 
af god praksis. Dette er blevet støttet af repræsentanter fra medlemsstaternes 
sundhedsmyndigheder i Det rådgivende Udvalg. De nationale koordineringsudvalg, 
hvor de væsentligste offentlige og private deltagere i bekæmpelsen af kræft mødes, 
har spillet en meget afgørende rolle i udbygningen af den europæiske indsats, hvilket 
især er kommet til klart udtryk gennem pressedækningen hos medlemsstaterne i 
anledning af oplysningskampagnen i den europæiske kræftuge i 1993. Den stigende 
ansvarlighed hos de nationale deltagere ved gennemførelsen af den europæiske indsats 
har vist sig særlig effektiv ved udvælgelsen af de projekter, som er forelagt 
Kommissionen, og i de overvejelser, der er gjort vedrørende fremtidige mål for 
kræftbekæmpelsen inden for rammerne af den europæiske indsats, både på nationalt 
og europæisk plan. 
ÎS 
Den evalueringsfase, der blev påbegyndt i 1992 på forskellige interventionsområder, 
fortsatte i 1993 og skulle inden udgangen af 1994 føre til en samlet status opstillet 
sektorvis over effektiviteten af de aktioner, som er gennemført i løbet af den anden 
handlingsplan 1990-1994. 
Udvalget af kræftspecialister, som er garanten for den videnskabelige kvalitet i den 
europæiske indsats, fortsatte sit arbejde med henblik på at evaluere kvaliteten af de 
aktioner til fastlæggelse af de videnskabelige mål i den fremtidige kræftbekæmpelse 
efter 1994, som Kommissionen støtter økonomisk og yder rådgivning til. De nationale 
partnere og især medlemsstaternes videnskabelige og sundhedsfaglige miljøer har 
anerkendt udvalgets vigtige rolle i fastlæggelsen af referencekriterier for de forskellige 
indgrebsområder for den europæiske indsats. 
X 
ISSN 0254-1459 
KOM(94) 550 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 05 
Katalognummer : CB-CO-94-577-DA-C 
ISBN 92-77-83058-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg