KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 291 endelig udg. 
Bruxelles, den 27.07.1994 
FORSLAG TIL 
EKSF'S AKTIONSBUDGET 
FOR 1995 
(forelagt af Kommissionen) 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
Side 
Forord 3 
I. GENEREL FREMSTILLING 
A. DET ØKONOMISKE OG POLITISKE FORHOLD 
1. De økonomiske udsigter for EF i 1994 og 1995 4 
2. Udsigterne for kulsektoren , 5 
3. Udsigterne for jern- og stålsektoren 6 
4. Udsigterne for EKSF's budgetinterventioner 8 
B. FINANSIELLE ASPEKTER 
1. Udviklingen i EKSF's finansielle aktiviteter 10 
2. Budgettet for 1995 12 
n. FORSLAG TIL EFSF'S AKTIONSBUDGET FOR 1995 
A. INDTÆGTER 12 
B. UDGIFTER 13 
C. BUDGETFORSLAG 13 
BILAG 
1. Forklaringer til overslag pr. 30. juni 1994 over 
gennemførelsen af EKSF's aktionsbudget 14 
2. Analyse af udgifter og indtægter for 1995 16 
3. EKSF's balance pr. 31. december 1993 21 
4. EKSF - låntagning og långivning (1993/1994/1995) . . . 22 
5. EKSF's aktionsbudget for 1993 og 1994 23 
6. Forslag til EKSF's aktionsbudget for regnskabsåret 1995 24 
FORORD 
Ifølge sædvane høres Europa-Parlamentet, før Kommissionen træffer beslutning om 
afgiftssatsen og EKSF's aktionsbudget for regnskabsåret 1995. 
Dette forslag til budget skal tjene som grundlag for denne høring og er opdelt i følgende 
to kapitler: 
I. Generel fremstilling 
II. Forslag til EKSF's aktionsbudget for 1995 
Dette forslag sendes ligeledes til orientering til Det rådgivende Udvalg for EKSF og til 
Rådet, idet dette har udtrykt ønske om at blive holdt orienteret om den forventede 
udvikling i EKSF's finansielle aktiviteter. 
I. GENEREL FREMSTILLING 
I dette kapitel gives en kort fremstilling af de økonomiske, politiske og finansielle 
forhold, der ligger til grund for forslaget til EKSF's aktionsbudget for 1995. 
A. Pc økonomiske og politiske forhold 
A*l De økonomiske udsigter for EF i 1994 og 1995 
Efter tre kvartaler med negativ vækst er BNP i faste priser siden andet kvartal af 1993 
steget med en årlig sats på 1 - 2%. Med denne stigning er den tendens vendt, der indtil 
da karakteriserede EF's økonomiske aktivitet, uden at der dog kan tales om en kraftig 
fremgang. 
Skiftende påvirkning fra vækstfremmende faktorer (gradvis forbedrirîg af den monetære 
situation i EF i løbet af de seneste 18 måneder, forbedring af det internationale 
økonomiske miljø som følge afstigningen i den økonomiske aktivitet i USA og i EFTA-
landene sammen med forventningerne om en opskrivning af dollaren over for EF-
valutaerne og en moderat øget tillid i den private sektor) og væksthæmmende faktorer 
(f.eks. stram pengepolitik, forbrugernes tillidskrise, svag konkurrencedygtighed, stigende 
arbejdsløshed og senest bestræbelserne på fiskal konsolidering i visse medlemsstater) har 
ført til, at EF's BNP i faste priser faldt lidt i 1993 (- 0,3% ). BNP forventes imidlertid 
at stige med 1,6% i 1994, og med den stadig øgede vækst, med gennemsnitligt ca. 2,5% 
i 1995. 
Den svage vækst i 1994 forventes ikke at føre til væsentlige ændringer på det trykkede 
arbejdsmarked, men de bebudede fald i beskæftigelsen i EF (ca. med 0,5%) skulle blive 
moderate i forhold til faldet på 2% i 1993. Som følge af den forstærkede fremgang i 
1995 forventes der en stigning i beskæftigelsen på omkring 0,3% i dette år. Ledigheden 
nærmede sig således de 10,6% af den erhvervsaktive befolkning i 1993 og forventes 
fortsat at stige i 1994 og først nå sit maksimum i midten af 1995 med ca. 11,5%. 
Inflationen, målt med deflatoren for privatforbruget, faldt fortsat til 3,75% i 1993 og 
forventes som følge af løntilbageholdenheden, de forbedrede arbejdsenhedsomkostninger 
og EF's store produktionsunderskud fortsat at falde i 1994 (til under 3,5%) og 1995 
(til omkring 3%). 
På grund af den langsomme forbedring af konjunkturerne vil EF's budgetunderskud 
(ca. 6% af BNP i 1993) kun falde svagt i 1994 på trods af de budgetkonsoliderings-
programmer, der er iværksat i mange medlemslande. Der forventes en bedring i 1995, 
lwor underskuddet vil ligge på ca. 5% af BNP, hvilket svarer til niveauet i 1992. 
BNP I FASTE PRISER 
EF 1993 
-0,3% 1994(*) 
1,6% 1995(*) 
2,5% 
(*) Prognose juni 1994 
A.2 Udsigterne for Kulsektoren 
Kulproduktionen i EF var i 1993 160 mio. t mod 183,7 i 1992 (- 13%). Importen af kul 
fra tredjelande var 116,2 mio. t mod 131,2 i 1992 (- 15%). 
Der forventes i 1994 et fortsat fald i EF's kulproduktion på mindst 18 mio. t (- 11 %). 
Produktionen forventes således højst at nå op på 142 mio. t, medens importen skulle 
ligge på 114 mio. t (-2%). 
I 1995 skulle produktionen falde yderligere til 131 mio. t. 
Den internationale efterspørgsel er svag. På grund af overskuddet falder kulpriserne 
fortsat. Der forventes ikke i 1994 en så stor efterspørgselsstigning, at priserne stiger. 
Ved udgangen af 1993 var prisen på importeret dampkul 481$ pr. ton stenkulsækvivalent 
(tee) dvs. et fald på 8,4% i forhold til 1992. 
Til sammenligning lå produktionsomkostningerne i EF i 1993 på 151 ECU pr. tee i 
Tyskland, Bl'ECU pr. tee i Spanien, 108 ECU pr. tee i Frankrig og 62 ECU pr. tee 
i Det Forenede Kongerige. 
KULSEKTOREN 
Produktion mio. t 
Beskæftigelse 
pr. 31.12. 1993 
160 
184 000 1994(*) 
142 
167 000 1995(*) 
131 
153 000 
(*) anslået 
Kommissionens overordnede mål for kulpolitikken forbliver, at produktionen skal foregå 
på økonomisk acceptable vilkår og at den økonomiske og sociale samhørighed inden for 
de kulområder, der er ramt af tilbagegang, bevares. Således spiller kontrollen med 
statsstøtten en betydelig rolle i EF's tiltag og med den nye EF-ordning for medlems­
staternes støtte til kulindustrien, som Kommissionen har vedtaget1, er dette tiltag blevet 
udvidet. 
1 EFT L 329 af 30.12.1993 
Imidlertid konstaterer Kommissionen, at denne sektor stadig er i en meget kritisk 
situation, trods den omstrukturering, der har været i gang i mange år og den støtte, der 
har været ydet siden 1965 på i alt over 75 mia. ECU. Selv om produktiviteten i visse 
kulområder har kunne! øges og produktionsomkostningerne dermed nedbringes, er tie 
som gennemsnit for EF stadig 110 LCU pr. tee, hvorimod den på verdensmarkedet er 
på ca. 40 ECU. Derfor har Kommissionen fundet det nødvendigt på visse betingelser 
indtil 23. juli 2002 at ophæve det forbud mod statsstøtte til kulindustrien, der er fastsat 
i EKSF-traktatens artikel 4. 
EKSF-traktaten udløber i 2002 og den nye ordning dækker den overgangsperiode, der 
er nødvendig for at kulsektoren fuldt ud kan integreres i EF-traktaten. Den gør det 
muligt at fortsætte omstruktureringen under hensyn til de sociale og regionale forhold. 
Den støtte, der ydes ifølge den ny ordning, tilsigter mindst et af følgende mål: 
* På grundlag af kulprisen på de internationale markeder at gennemføre nye 
fremskridt, således at sektoren kan blive levedygtig og støtten gradvis afvikles; 
* At løse de sociale og regionale problemer i forbindelse med en nedlukning eller 
indskrænkning af produktionsenheder; 
* At lette kulindustriens tilpasning til miljøbeskyttelsesbestemmelserne. 
Med henblik herpå opdeles støtten i forskellige kategorier, nemlig driftsstøtte, ind-
skrænkningsstøtte, støtte til dækning af særlige udgifter, støtte til forskning og udvikling 
samt støtte til miljøbeskyttelsestiltag. 
A.3. Udsigterne for jern- og stålsektoren 
Siden Kommissionen fremlagde sin meddelelse af 23. november 19922 med en række 
forslag til strukturomlægning, er situationen på EF's jern- og stålmarked blevet stærkt 
forværret. Det interne forbrug faldt i 1993 med 9% i forhold til 1992 med det absolut 
største fald i første halvdel af 1993 for varmlaminerede produkter (- 13%). 
1993 prægedes af en almindelig økonomisk tilbagegang (BNP faldt med 0,3%) og 
udsigterne til økonomisk vækst i 1994 og 1995 synes ifølge de seneste prognoser 
udarbejdet i Kommissionens tjenestegrene3 at være for svage til, at der er håb om en 
fornyet efterspørgselsstigning efter jern- og stålprodukter, der er større end i 1992. I 
1995 nås dette niveau kun, hvis den økonomiske bedring tager fart fra andet halvår af 
1994 i de sektorer, hvor forbruget af jern- og stålprodukter er stort, dvs især i 
bilindustrien og inden for byggeriet. 
Dok. SEC(92) 2160. 
Se tabel s. 4. 
I første halvdel af 1993 var der en klar forbedring af saldoen for samhandelen med 
tredjelande - især Kina og, fra andet kvartal, Nordamerika - ligesom der var et klart fald 
i importen fra De Central- og Østeuropæiske Lande og fra SNG-landene. 
Denne forbedring var imidlertid af undtagelsesvis karakter og tillader ikke at forudsige 
en fortsættelse i 1994, selv om der regnes med en vis forbedring i 1995 (positiv saldo 
på 10 mio. t i forhold til de 8 mio. t for 1992). 
JERN-
Produktion af rås tål mio. t 
Beskæftigelse • OG STALSEK1 
1993 
132 
320 000 T)REN 
1994(*) 
133,5 
288 000 1995(*) 
135 
260 000 
(*) anslået 
Kommissionen konkluderede i en meddelelse til Rådet af november 1992 om EF's jern-
og stålindustris konkurrenceevne, at det er nødvendigt at gennemføre en ny 
omstrukturering. 
I sine konklusioner af 25.02.1993 tilsluttede Rådet sig Kommissionens opfattelse. Det 
overordnede princip for omstruktureringspolitikken skulle være, at der gennemføres to 
parallelle foranstaltninger, idet der udarbejdes et program for nedskæring af industriens 
kapacitet og indføres ledsageforanstaltninger for at lette gennemførelsen af dette 
program. 
Samtlige ledsageforanstaltninger blev iværksat i 1993. De omfatter følgende: 
Sociale støtteforanstaltninger via de sociale støtteordninger for stålsektoren, 
hvortil der afsættes 240 mio. ECU for perioden 1993 - 1995; 
Strukturforbedringer via tilladelse til indgåelse af aftaler om specialisering 
og/eller koncentration. 
Tilladelse til at benytte de finansielle instrumenter, der omhandles i EKSF-
traktatens artikel 53a. I den forbindelse godkendte Kommissionen i december 
1993 tre aftaler om henholdsvis ruller, tykke plader og bjælker. Der kan ydes 
EKSF-lån til disse transaktioner. 
Markedsstabilisering. I dette øjemed har Kommissionen som supplement til sine 
halvårlige prognoseprogrammer for jern- og stålsektoren fra april 1993 udarbejdet 
samlede kvartalsvise retningslinjer for produktionen i og leverancerne til EF, 
fordelt på de forskellige produktkategorier; 
Eksterne foranstaltninger, der i første række består af en forhåndskontrolordning 
på grundlag af importdokumenter og en efterfølgende kontrol på basis af 
importstatistikkerne. Kommissionen forhandlede ligeledes i juni 1993 med De 
tjekkiske og slovakiske Republikker om forhøjelse af toldkvoterne indtil udgangen 
af 1995. Kommissionen genoptager snarest muligt forhandlingerne med henblik 
på den multilaterale stålaftale (MSA) og den skal bilateralt forhandle om aftaler 
med Rusland og Ukraine, der begge udtrykkeligt har anmodet derom. 
Overskudskapaciteten anslås til mellem 19 og 20 mio. tons for varmtvalsede produkter. 
På sit møde den 22. april 1994 vedtog Rådet på grundlag af en interimsrapport fra 
Kommissionen kapacitetsbegrænsninger på i alt ca. 11 mio. tons fordelt ligeligt mellem 
virksomheder, der har modtaget statsstøtte, og virksomheder i den private sektor. Den 
støtte, der ydes som kompensation for lukninger i medfør af EKSF-traktatens artikel 95, 
omfatter de omstillinger eller privatiseringer af 6 virksomheder, som Rådet på sit møde 
den 17. december 1993 fremsatte samstemmende udtalelse om, samtidig med at det 
indførte en streng kontrolordning. 
Den 15. juni 1994 tilkendegav Kommissionen, at den fastholdt lukningen af en 
produktionskapacitet på 15 mio. tons som minimum, og den gentog sin vilje til at nå 
dette mål. Den har givet retningslinier for, hvorledes der kan opnås tilladelse til støtte 
til lukningen af jern- og stålproduktionsanlæg svarende til en produktionskapacitet for 
varmtvalsede produkter på 5 mio. tons, således at man derved væsentligt kan nærme sig 
minimumsmålsætningen for lukninger. 
Endelig opfordrede den de private virksomheder til at udvise ansvarlighed og gennemføre 
de yderligere lukninger, der er nødvendige for at føre omstillingsprocessen til ende og 
gennemføre en varig sanering af sektoren. 
Rådet gentog i sine konklusioner af 22.06.1994 sin støtte til Kommissionens forslag. 
A.4. Udsigterne for EKSF's budgetinterventioner 
Ved EF's anvendelse af EKSF's budgetinstrumenter efter traktaten og den afledte ret 
skal der tages hensyn ikke blot til de økonomiske og politiske forhold, der er beskrevet 
i det foregående, men også til mere specifikt budgetmæssige begrænsninger. 
Disse budgetbegrænsninger skyldes, at Kommissionen efter samråd med de øvrige parter 
har indledt en gradvis afvikling af finansieringen efter Paris-traktaten under hensyn til, 
at denne traktat udløber i 2002. 
De overgangsforanstaltninger, der beskrives i det følgende, vedrører både Kommis­
sionens låntagning og långivning, hvis omfang og muligheder har en direkte indflydelse 
på, om der er budgetmidler til rådighed og hvorledes de anvendes, ligesom på selve 
budgettets omfang og sigte. 
Overgangsforanstaltningerne for EKSF's låntagnings-og långivningsaktivitet omhandles 
i et dokument, som Kommissionen udsendte sidste oktober (KOM (93) 512 af 20.10.93), 
hvortil Parlamentet afgav udtalelse i sin beslutning (A3-223/94) af 21.4.94 og som Rådet 
tilsluttede sig ved en resolution på sit 1750. møde den 22.4.94. I korte træk skal 
låntagningen og långivningen i en første periode begrænses således, at det undgås at øge 
reserverne, samtidig med at der skal være forståelse for særlige behov i forbindelse med 
strukturomlægninger. Derefter, dvs. fra 1997 skal omfanget af udestående lån og derfor 
også reservernes omfang gradvis afvikles i et tempo, der årligt skal tages op til vurdering 
sammen med budgetbehandlingen. 
De stærkt faldende årlige indtægter, der ifølge den seneste prognose kun vil andrage 
427 mio. ECU i 1994, medens de nåede op på hele 600 mio. ECU i 1993, er den 
faktor, der har størst betydning for aktionsbudgettets størrelse. Hvis de nuværende 
oplysninger holder, skulle de yderligere falde i 1995 til kun 289 mio. ECU, hvis 
forslagene i kapitel II gennemføres. 
Grundene til dette fald er enkle. De to industrier, der betaler de EKSF-afgifter, der er 
grundlaget for EF's budgetstøtte, har med støtte fra Rådet og Parlamentet tilkendegivet, 
at de ønsker inden for en rimelig tid at blive fri for at betale denne sektorbeskatning. 
Kommissionen, der er ansvarlig for EKSF-afgifterne og -budgettet, har accepteret denne 
målsætning. 
Som konsekvens heraf vil kul- og stål sektorer ne, i takt med at den sektorielle finansiering 
nedsættes, kunne kræve en rimelig andel af den finansielle støtte, der ydes over Den 
Europæiske Unions almindelige budget. 
Den nøjagtige planlægning af overgangen fra den sektorielle ordning, som disse 
industrier i ca. 40 år har nydt godt af, til den horisontale støtte, der ydes over det 
almindelige budget, afhænger både af, hvad der gøres for at dække kul- og 
stålindustriens relevante behov over det almindelige budgets instrumenter og af den 
prioritering, der år for år lægges til grund ved tildelingen af EKSF-budgettets fortsat 
faldende midler. 
Prioriteringsspørgsmålet er vanskeligt at løse, fordi støtte, der ydes over det almindelige 
budget generelt er mindre fordelagtig end den hidtil ydede specielt finansierede særstøtte. 
Selv om det er klart, hvilke finansieringskilder over det almindelige budget, der mest 
svarer til den sektorielle EKSF-støtte, kan det ikke på forhånd bestemmes, hvor stor den 
horisontale støtte over det almindelige budget til kul- og stålvirksomhederne vil blive. 
Således vil EKSF's behov for social støtte efter de normale regler i fremtiden skulle 
dækkes over Den Europæiske Socialfond. Den relevante kilde til finansiering af støtten 
til forskning er rammeprogrammerne, og Den Europæiske Regionaludviklingsfond skal 
finansiere regionalstøtten, dvs. rentegodtgørelserne i forbindelse med beskæftigelses­
fremmende investeringer. 
Kommissionen har imidlertid ikke til hensigt at foreslå, at der inden for det almindelige 
budget vedtages nyt retsgrundlag eller opføres specielle budgetkonti til særbehandling af 
kul- og stålsektoren, således som det også fremgår af den målsætning, der i Rådets 
konklusioner af 24. november 1992 blev fastlagt for behandlingen af disse sektorer. Der 
kan derfor ikke på forhånd gives et overslag over, hvor stort et beløb der over det 
almindelige budget i fremtiden vil blive afsat til dem. Følgende kan dog siges: 
Den socialstøtte, der over det almindelige budget ydes til kul- og stålsektoren i 
stedet for EKSF-støtten, afhænger for hver støttekategori af, hvorledes 
medlemsstaterne år for år anvender de nye fællesskabsstøtterammer, der er ved 
at blive fastlagt. Dette spørgsmål drøftes i øjeblikket med repræsentanter fra 
medlemsstaterne. 
Størrelsen af den forskningsstøtte, der i fremtiden ydes over det almindelige 
budget til kul- og stålsektoren i stedet for EKSF-støtten, afhænger inden for hvert 
enkelt støtteberettiget forskningsområde af, med hvilken succes støtteansøgninger 
fra disse sektorer år for år konkurrerer med ansøgninger fra andre sektorer inden 
for de relevante dele af 4. rammeprogram. 
Størrelsen af den regionalstøtte, der over det almindelige budget ydes til kul- og 
stålsektoren i stedet for EKSF-omstillingsstøtten, afhænger af, hvorledes 
medlemsstaterne i fremtiden anvender de fremtidige fællesskabsstøtterammer. I 
praksis forventes det dog ikke, selv om retsgrundlaget består, at medlemsstaterne 
anvender midler fra Den Europæiske Regionaludviklingsfond til dette formål 
under de næste fællesskabsstøtterammers gyldighedsperiode. 
På denne baggrund kan Kommissionen kun forholde sig pragmatisk til, hvorledes de 
stadig faldende ressourcer, der er til rådighed for EKSF's aktionsbudget, fordeles. 
Generelt vil Kommissionen år for år efter høring af Europa-Parlamentet fremsætte 
forslag til og træffe beslutning om, hvorledes det er mest hensigtsmæssigt for struktur­
omlægningen inden for de to sektorer at anvende de resterende sektorielle ressourcer. 
B. FINANSIELLE ASPEKTER 
B 1. Udviklingen i EKSF's finansielle aktiviteter* 
EKSF's finansberetning nr. 39 (regnskabsåret 1993) med oplysning om EKSF's 
lånoptagelse og långivning og øvrige finansielle operationer offentliggøres snarest. 
Den samlede lånoptagelse androg i 1993 908 mio. ECU mod 1 474 i 1992 og 1 446 i 
1991. 
Se oversigt i bilag 4. 
10 
Industrilånene var på 217 mio. ECU i 1993 mod I 047 i 1992 og 505 i 1991. Omstil-
lingslånene beløb sig til 688 mio. ECU i 1993 mod 426 og 859 i henholdsvis 1992 og 
1991. Lånene til sociale boliger androg 13,5 mio. ECU mod 13 i 1992 og 17 i 1991. 
Ifølge prognoserne skulle lånoptagelsen og långivningen for 1994 andrage l 000 mio. 
ECU. For 1995 angiver prognoserne 800 mio. ECU. 
Udgifterne til investeringer i kulindustrien er steget fra 653 mio. ECU i 1992 til 
730 mio. i 1993. I samme år var udgifterne til planlagte investeringer i jern- og 
stålindustrien 3 092 mio. ECU, dvs. et fald på 21,9% i forhold til 1992, hvor de androg 
3 957 mio. ECU. 
Den samlede lånoptagelse og långivning siden det tidspunkt, hvor EKSF påbegyndte sine 
finansielle aktiviteter, omfatter dermed henholdsvis 22 866 mio. ECU og 21 549 mio. 
ECU (inkl. 350 mio. ECU som långivning af egne midler). 
Det samlede udestående var pr. 31. december 1993 7 330 mio. ECU. 
I 1993 faldt EKSF's samlede långivning (918 mio. ECU) med 38,2% i forhold til 1992 
(1 486 mio. ECU). Dette fald skyldtes først og fremmest den økonomiske recession, der 
har ramt samtlige medlemsstater. Desuden har uvisheden og blokeringerne omkring 
drøftelserne vedrørende fremtiden for EKSF's finansielle aktiviteter bremset planlæg­
ningen af og forhandlingerne om ny långivning. 
Den forventede långivningsaktivitet afhænger delvis af, hvorledes Kommissionens 
retningslinjer af 20. oktober 1993 om EKSF-traktatens fremtid - Lånevirksomhed5- følges 
op. Andre afgørende faktorer er den økonomiske udvikling og hvor store budgetmidler 
der er til rådighed til rentegodtgørelser (art. 56). 
På grundlag af oplysninger fra virksomhederne forventes der investeringer i 1994 for et 
samlet beløb på 481 mio. ECU inden for kulindustrien og for 2 116 mio. inden for jern-
og stålindustrien. 
Dok. KOM (93) 512 endelig udg. 
11 
B.2. Budgettet for 1995 
Den forventede prisstigning, der skal lægges til grund ved opstillingen af budgetforslaget 
for 1995, er 3,1%. 
Udarbejdelsen af EKSF's budgetforslag for 1995 fandt sted under drastiske økonomiske 
forandringer ledsaget af betydelige tab af beskæftigelse både inden for kul- samt jern-
og stålsektoren. Et enkelt forhold har dog været altdominerende, nemlig det stærke fald 
i de disponible indtægter, som tidligere har været omtalt i afsnit A 4. Som følge af det 
ligeledes ovenfor omtalte mål, at nedskære indtægterne, og da de forventede 
budgetmidler er mere end halveret i forhold til 1993, er det klart, at der ikke i samme 
omfang som hidtil hverken kan ydes social støtte til ledige arbejdstagere inden for de 
pågældende sektorer eller bevilges lån til at skabe den levedygtige alternative 
beskæftigelse, der er af væsentlig betydning for omstruktureringsprocessen. 
Over for denne konflikt mellem stigende behov og faldende indtægter har Kommissionen 
dog efter nøje overvejelser alligevel besluttet at videreføre den politik, den har ført de 
sidste 4 år, nemlig at nedsætte afgiftssatsen med 0,02% årligt. Den har derfor baseret 
sit forslag til EKSF's aktionsbudget for 1995 på en opkrævningssats på 0,21%. 
Som nærmere forklaret i det følgende forventer man på grundlag heraf i 1995 at kunne 
disponere over samlede indtægter på 291 mio. ECU, dvs. en tredjedel mindre end i 
1994. Det foreslås, at 70% (204 mio. ECU) af dette beløb anvendes til social støtte og 
at resten fordeles mellem omstillings- og forskningsstøtte. 
For at supplere den faldende støtte træffer Kommissionen i øjeblikket administrative 
foranstaltninger til at opfordre medlemsstaterne til at ansøge om, støtte fra Den 
Europæiske Socialfond til de potentielle modtagere inden for kul- og stålsektorerne og 
til at gøre forskningskredse inden for disse sektorer opmærksom på mulighederne for at 
søge støtte under rammeprogrammet. 
II. FORSLAG TIL EKSF'S AKIONSBUDGET FOR 1995 
A. INDTÆGTER 
På grundlag af en sats på 0,21 % anslås indtægterne fra EKSF-afgiften til 96 mio. ECU. 
Nettosaldoen for regnskabsåret 1995 anslås til 125 mio. ECU. I dette overslag tages der 
hensyn til investeringernes omfang, den forventede renteudvikling og eventuelle 
bevægelser i henlæggelserne. 
Tilbagebetaling af fordringer anslås til 6 mio. ECU. 
Annulleringerne af forpligtelser, der sandsynligvis ikke gennemføres, anslås til 49 mio. 
ECU. 
Ifølge de seneste overslag for 1994-budgettet forventes det desuden, at der fra det 
foregående regnskabsår kan overføres et budgetoverskud på 13 mio. ECU. 
12 
Endelig frigøres der 2 mio. ECU fra den særlige reserve for at bidrage til at skabe 
balance på EKSF-budgettet. 
Til 3. tranche af 12. program for sociale boliger forventes der at kunne anvendes 
11,5 mio. ECU, svarende til de forventede tilbagebetalinger, der så anvendes til samme 
type udlån som tidligere ydet. 
B. UDGIFTER 
Kommissionens forslag er følgende: 
5 mio. ECU til administration; 
204 mio. ECU til social støtte, heraf 114 mio. til traditionel omskolingsstøtte, 
60 mio. til social støtte inden for jern- og stålsektoren og 30 mio. til social 
støtte inden for kulsektoren; 
35 mio. ECU til forskningsstøtte, heraf 24 mio. til jern- og stålsektoren, 10 mio. 
til kulsektoren og 1 mio. til det sociale område. Til miljøet inden for kulsektoren 
afsættes 6 mio. ECU. Miljøprojekterne inden for jern- og stålområdet finansieres 
imidlertid allerede nu under rammeprogrammet (det almindelige budget). 
47 mio. ECU anvendes til rentegodtgørelse på omstillingslån. 
C. BUDGETFORSLAG 
Prognoserne pr. 30. juni 1994 for gennemførelsen af EKSF's aktionsbudget for 1995 
findes i bilag V. 
Forslaget til EKSF's aktionsbudget for 1995 andrager på dette grundlag 291 mio. ECU. 
Det vises i oversigtsform i bilag VI. 
13 
Bilag 1 
FORKLARINGER TIL OVERSLAG PR. 30. JUNI 1994 OVER 
GENNEMFØRELSEN AF EKSF'S AKTIONSBUDGET 
(se oversigt i bilag 5) 
Tre faktorer har ført til væsentlige ændringer i den forventede gennemførelse af EKSF's budget i 1994. 
I betydningsorden er der tale om følgende: 
- aftalen med en jern- og stålvirksomhed om den erstatning, som den skal have udbetalt for de tab, den 
har lidt i forbindelse med gennemførelsen af den kvoteordning, der var gældende fra oktober 1980 til 
juni 1988. Herved frigøres 40,5 mio. ECU;6 
- den seneste nedsættelse af vurderingen pr. 31.05.1994 af EKSF's finansielle portefølje; som følge heraf 
er nettosaldoen faldet med 35 mio. ECU, 
- resultatet af regnskabsåret 1993, der viser et fald på 7 mio. ECU i forhold til overslagene. 
På grundlag af disse forhold kan overslaget for gennemførelsen af budgettet for 1994 pr. 3o juni 1994 
fastsættes til et overskud på 13 mio. ECU. 
Følgende kapitler er ændrede i forhold til overslagene: 
UDGIFTER 
1. Kapitel 7: skadeserstatning og renter: 21 mio. ECU 
Erstatning til en jern- og stålvirksomhed for tab i forbindelse med den kvoteordning, der var gældende 
fra oktober 1980 til juni 1988, i henhold til en aftale mellem Kommissionen og denne virksomlied. 
2. Overskud: 13 mio. ECU 
INDTÆGTER 
1. Artikel 1.1 : afgiftsprovenu ved 0,23% - 103 mio. ECU 
Ifølge de seneste prognoser vil efterspørgslen efter jern- og stålprodukter bedres, hvilket vil medføre 
en stigning i de forventede indtægter af afgiften på 1 mio. ECU. 
2. Artikel 1.2 : regnskabsårets nettosaldo - 115 mio. ECU 
Følgen af den negative regnskabsmæssige påvirkning af den nuværende vurdering af EKSF's finansielle 
portefølje er, at den disponible nettosaldo falder med 35 mio. ECU 
Artikel 4 : 6 mio. ECU 
Tilbagebetalingerne af for meget udbetalte beløb anslås til 4 mio. ECU for rentegodtgørelser og 2 mio. 
ECU for forskningsstøtte. 
6 Forskellen mellem kapitel 4 i indtægterne (Reserve til uforudsete udgifter) og kapitel 7 i udgifterne 
(Skadeserstatning og renter). 
14 
4. Kapitel 2 : bortfald af forpligtelser, (1er sandsynligvis ikke kommer til indfrielse - 58 mio. ECU 
Der forventes bortfald af yderligere forpligtelser til et belob på 8 mio. ECU. 
5 Kapitel 3 : uudnyttede indtægter fra foregående regnskabsår (1993) - 60 mio. ECU 
Overskuddet fra regnskabsåret 1993 andrager 60 mio. ECU, hvilket er et fald på 7 mio. ECU i forhold 
til overslagene. 
6. Kapitel 4: Reserve til uforudsete udgifter - 61 mio. ECU 
Der opføres på EKSF's balance pr. 31.12.1993 et samlet beløb på 91.954.337 ECU til eventuel 
dækning af skadeserstatninger, som EKSF må udbetale til jern- og stålvirksomheder for tab i 
forbindelse med kvoteordningen fra 1980 til 1988. 
Der er for nylig indgået en aftale med en jern- og stålvirksomhed om det erstatningsbeløb, som den skal 
have udbetalt. De 61 mio. ECU, der blev opført efter tvisten med denne virksomhed, kan derfor 
frigøres og opføres på 1994-budgettet. Det reelle erstatningsbeløb er anført under punkt 1 "Kapitel 7: 
skadeserstatning og renter". 
15 
Bilag 2 
ANALYSE AE UDGIFTER OG INDTÆGTER FOR 1995 
(se oversigt i bilag 6) 
BUDGETTEREDE TRANSAKTIONER 
Udgifter 
1 Kapitel 1: Administrationsudgifter - 5 mio. ECU 
EKSF's bidrag til administrationsudgifterne fastsættes i EKSF-traktatens artikel 50 og fusions­
traktatens artikel 20. Ifølge Rådets afgørelse af 21.11.1977 truffet i overensstemmelse hermed blev disse 
udgifter fastsat til et fast beløb på 5 mio. ECU. 
2. Kapitel 2,5 og 6: Social støtte - 204 mio. ECU 
Den sociale støtte ydes i henhold til EKSF-traktatens artikel 56 og de bilaterale aftaler, som 
Kommissionen har indgået med medlemsstaternes regeringer. 
Kommissionen yder støtte, der ikke skal tilbagebetales, til finansiering af 
ydelser til arbejdstagere, som afventer genansættelse; 
ydelser til arbejdstagere, som er gået på førtidspension; 
tilskud til udgifterne i forbindelse med ny ansættelse; 
omskoling af arbejdstagere, som må skifte beskæftigelse. 
Det er en forudsætning for denne støtte, at de pågældende stater betaler et særligt bidrag, som er 
mindst lige så stort som støttebeløbet fra EKSF. Gennemsnitsbidraget fra EKSF pr. arbejdstager 
er maksimeret efter standardsituationer og samlet. Desuden kan 13 000 EKSF-arbejdstagere 
modtage støtte fra Socialfonden, efter at det er blevet besluttet, at de støtteordninger, der 
finansieres over det almindelige budget, kan komme kul- samt jern- og stålsektoren til gode. 
2.1 Kapitel 2: Omstillingsstøtte - 114 mio. ECU 
31 500 arbejdstagere inden for jern- og stålindustrien forventes i 1995 at modtage traditionel 
omstillingsstøtte. Inden for kulsektoren er der tale om 19 000. Dette tal omfatter modtagerne af 
støtte i henhold til artikel 56, stk 1, litra c). 
Under hensyn til maksimumsbeløbene for de enkelte lønniveauer og det offentliges finansielle 
tilskud samt til det samlede maksimumsbeløb anslås de udgifter, der i 1995 kan finansieres til 
traditionel støtte til 114 mio. ECU. 
2.2 Kapitel 5: Sociale foranstaltninger i forbindelse med strukturomlægningen inden for jern- og 
stålindustrien - 60 mio. ECU 
Dette kapitel omfatter supplerende støtte til førtidspensionering og omskoling (herunder 
erhvervsuddannelse) i forbindelse med arbejdsløshed, der er en følge af tab af arbejdspladser på 
grund af kapacitetsindskrænkninger. 
Desuden kan 8 000 EKSF-arbejdstagere modtage støtte fra Den Europæiske Socialfond 
(phasing-in). 
For 1995 anslås tallet af modtagere at være 19 500. Gennemsnitsbeløbene pr. arbejdstager 
begrænses til 5 000 ECU for førtidspensioner, 4 000 ECU for omskoling og til 2 000 ECU for 
arbejdsløshedsunderstøttelse. Under hensyn til disse lofter anslås de behov, der i 1995 kan 
finansieres, til 60 mio. ECU. 
2.3 Kapitel 6: Sociale foranstaltninger i forbindelse med strukturomlægningen inden for 
kulindustrien - 30 mio. ECU 
Over dette kapitel ydes der som sociale ledsageforanstaltninger til omstruktureringen og rationa­
liseringen inden for kulindustrien supplerende støtte til faglig uddannelse samt ved arbejdsløshed 
og førtidspensionering. Kommissionen vedtog et nyt program den 7. april 19947. 
Det påregnes desuden, at 5 000 EKSF-arbejdstagere som led i "phasing-in" kan modtage støtte fra 
Den Europæiske Socialfond. 
Det anslås, at det største antal modtagere i 1995 bliver 7 500. Gennemsnitsbeløbet pr. arbejdstager 
begrænses til 4 000 ECU i forbindelse med førtidspensionering, 4 000 ECU for omskoling og 
2 000 ECU for støtten til arbejdsløshed. Under hensyn til disse lofter anslås støtte i 1995 at ville 
andrage 30 mio. ECU. 
3. Kapitel 3; Støtte til forskning - 35 mio. ECU 
Støtten til forskning ydes i henhold til EKSF-traktatens artikel 55. Ifølge denne artikel skal 
Kommissionen fremme den tekniske og økonomiske forskning, som har betydning for produktionen 
og udviklingen af forbruget af kul og stål samt arbejdssikkerheden i disse industrier. Den yder 
denne støtte efter høring af Det Rådgivende EKSF-udvalg og efter at Rådet har afgivet 
samstemmende udtalelse. 
Kommissionen ønsker gradvis at nedsætte denne støtte, idet visse kategorier (generisk forskning 
osv.) eventuelt kan medfinansieres inden for rammeprogrammet (det almindelige budget). 
3.1 Artikel 3.1: Stål - 24 mio. ECU 
Forskningen omfatter hovedsagelig: 
kvalitetsforbedring og nedbringelse af produktionsomkostningerne; 
bevarelse af traditionelle afsætningsmarkeder og åbning af nye; 
Derimod skulle udgifterne til forskning med henblik på tilpasning af produktionsprocesserne, 
således at de overholder de stadig strengere miljøkrav, fra nu af afholdes over rammeprogrammet. 
3.2 Artikel 3.2: Kul -10 mio. ECU 
Forskningen omfatter hovedsagelig; 
effektiv miljøbeskyttelse og information om kullets rolle som energikilde 
forbedring af kuls konkurrenceevne; 
effektiv anvendelse af Fællesskabets ressourcer. 
3.3 Artikel 3.3: Det sociale område - 1 mio. ECU 
Som følge af budgetvanskelighederne begrænses EF's finansiering på dette område til overgangs-
udgifter. 
4. Kapitel 4: Støtte til omstilling - 47 mio. ECU 
Omstillingslånene ydes i henhold til EKSF-traktatens artikel 56, stk. 2, litra a), til jobskabende 
investeringer i de områder, hvor EKSF's aktiviteter er under afvikling. Formålet er at fremme den 
økonomiske omstilling i disse områder og at skabe ny produktiv beskæftigelse for den EKSF-
arbejdskraft, der er blevet ledig. Disse lån kan ledsages af rentegodtgørelser, hvortil udgifterne 
afholdes over EKSF-budgettet. 
Skriftlig procedure E/401/1994; dok C/94 699 - 699/6. 
17 
Den nuværende godtgørelsessats er 3% om året. Godtgørelserne udbetales over 5 år. 
Principperne for, hvorledes disse lån ydes, blev oprindelig besluttet af Kommissionen i 1990*. 
Disse principper er senere blevet suppleret med bestemmelser, således at lånene koordineres over 
strukturfondene9. 
Kommissionen venter stor efterspørgsel efter disse lån. Der er imidlertid begrænsede midler til 
rådighed, idet den til dette formål kun afsætter 47 mio. ECU i 1995. 
5. Kapitel 7: Tab og renteudgifter - p.m. 
Over denne konto afholdes eventuelle erstatninger, som EKSF skal udbetale til virksomheder for 
tab, som de er blevet påført i forbindelse med den kvoteordning, der var gældende fra oktober 
1980 til juni 1988 (se også punkt 6 på side 15). 
INDTÆGTER 
1. Artikel 1.1 : Afgiftsprovenu (0,21%) - 96 mio. ECU 
Afgifterne opkræves ifølge EKSF-traktatens artikel 49 og 50 og beslutning 2/52 og 3/52 af 
23.12.1952. Der er tale om et overslag (på grundlag af produktionsangivelser fra virksomhederne) 
over de beløb, der skal opkræves i 1995. 
Afgifterne fastsættes pr. ton på grundlag af den tarif, som Kommissionen træffer afgørelse om for 
hvert regnskabsår og som offentliggøres i EFT. Ifølge Kommissionens beslutning af 11. april 
198310 er kalenderåret 1993 referenceperioden for beregningen af de gennemsnitsværdier, der 
anvendes som grundlag for beregningen af afgifterne for regnskabsåret 1995. 
Afgiften for 1992 blev fastsat til 0,27%, for 1993 til 0,25% og for 1994 til 0,23%. For 1995 
foreslås 0,21%. 
Ifølge de seneste overslag over gennemsnitsværdierne vil tallene for 1995 i forhold til 1994 stige 
med 4% for stål, medens der for kul skulle blive tale om et fald på ca. 2%. For brunkulsbriketter 
og halvkoks af brunkul forudses der imidlertid en stigning på over 5%. Disse tal er dog - ligesom 
tallene for den forventede afgiftspligtige produktion - behæftet med betydelig usikkerhed, da alle 
de nødvendige oplysninger endnu ikke er disponible. 
2. Artikel 1.2: Nettosaldo for regnskabsåret - 125 mio. ECU 
Regnskabsårets nettosaldo svarer til EKSF's finansielle og budgetmæssige transaktioner minus 
samtlige henlæggelser i forbindelse hermed og eventuelle hensættelser til reserver. 
I henhold til Kommissionens beslutning af 30.06.199511 godskrives hele regnskabsårets nettosaldo 
budgettet. Da denne saldos nøjagtige beløb først fastsættes på det tidspunkt, hvor Kommissionen 
har fastlagt EKSF's balance og dertil knyttede regnskaber, er det beløb, der er opført på budgettet, 
et overslag. 
8 EFT. nr. C 188 af 28.07.1990. 
9 EFT. nr. C 59 af 06.03.1992. 
10 EFT. nr. C 101 af 14.04.1983. 
11 Dok SEC(93) 988 endelig udg. 
3. Artikel 1.3: Bøder og betebsforhøjelser ved for sen indbetaling - p.m. 
Under denne post opføres indbetalinger af bøder og tvangsbøder, som Kommissionen har idømt 
bl.a. i henhold til artikel 47,48 og 60 i traktaten. De pågældende indtægter beregnes under hensyn 
til det antal sager, der forventes indbragt for Domstolen, og betragtes som udskudte indtægter. 
Derfor er kun de betalinger, der forventes at finde sted i løbet af regnskabsåret, efter at de 
pågældende domme er blevet afsagt, opført som budgetindtægter. 
4. Artikel 1.4: diverse - 6 mio. ECU 
Under denne artikel kan regnskabsårets diverse indtægter opføres, bl.a. tilbagebetalinger af for 
meget udbetalte beløb. 
5. Kapitel 2: Bortfald af forpligtelser, der sandsynligvis ikke kommer til indfrielse -
49 mio. ECU 
Retsgrundlaget for denne post er interne regler om opstillingen og gennemførelsen af EKSF's 
aktionsbudget, hvorefter hensatte beløb vedrørende forpligtelser, der er gennemført, bortfalder. 
Beløb, der er hensat med henblik på en kontrakt eller konvention, bortfalder ligeledes helt eller 
delvis, såfremt de dermed forbundne forpligtelser ikke er opfyldt i henhold til de aftalte vilkår. De 
derefter frigjorte beløb stilles til rådighed som indtægter i det løbende regnskabsår. 
Det overslag, som er opført under dette kapitel, svarer til de normale bevillingsbortfald i 
forbindelse med omstilling og rentegodtgørelse på investerings- og omstillingslån. Hertil kommer 
andre beløb som følge af bortfald af disponible restbeløb på afsluttede forskningskontrakter. 
Det tempo, hvori annulleringerne forekommer, kan vanskeligt forudses, fordi det afhænger af flere 
forhold, f.eks. de forhandlinger, der skal føres med de nationale eller regionale myndigheder om 
støtte til omstilling og om social støtte, og med bankerne vedrørende lån med rentegodtgørelse. Det 
beløb, der er afsat til 1995, giver formodning om et hurtigt tempo. 
6. Kapitel 3: Uudnyttede indtægter fra foregående regnskabsår -13 mio. ECU 
Under denne post opføres overskydende indtægter fra gennemførelsen af foregående års 
transaktioner. Ifølge de seneste prognoser kan der efter gennemførelsen af regnskabsåret 1994 
opføres 13 mio. ECU. 
7. Kapitel 4: Anvendelse af reserven til uforudsete udgifter - p.m. 
Over denne konto bringes aktionsbudgttet i ligevægt ved regnskabsårets slutning. Reserven til 
uforudsete udgifter, der skal tjene til støtte for transaktionerne i regnskabsåret 1995, vil blive 
endeligt fastsat, når Kommissionen vedtager balancen pr. 31.12.1994. 
8. Kapitel S; Ekstraordinære indtægter - 2 mio. ECU 
Under dette kapitel opføres ekstraordinære indtægter, især fra reserverne; for 1995 kan der regnes 
med en frigørelse på 2 mio. ECU fra den særlige reserve. 
TRANSAKTIONER, DER IKKE ER OPFØRT PÅ BUDGETTET 
9. EKSF's interventioner siden 1954 til finansiering af sociale boliger skal holdes ude fra de behov, 
der finansieres uden tilbagebetalingspligt over regnskabsårets indtægter. Nærværende dokument 
indeholder oplysninger om udsigterne vedrørende boligprogrammet for dermed at holde Europa-
Parlamentet, Rådet og Det Rådgivende Udvalg bedst muligt underrettet om samtlige EKSF's 
aktiviteter. 
19 
Foranstaltningerne inden for dette område er baseret på artikel 54 og Kommissionens beslutninger 
om til boligprogrammerne at anvende midlerne fra de tidligere EKSF-pensionsfonde og fra den 
særlige reserve, der blev oprettet af renterne af investeringer og af udlån af ikke lånte midler. 
EKSF yder i denne forbindelse langfristede lån til nedsat rente (1%) for at nedbringe udgifterne 
til boligfinansiering. EKSF-midlerne skal lægges til de midler, som medlemsstaterne yder. Lånene 
fra EKSF udbetales til penge- og kreditinstitutter eller til EKSF-virksomheder, der er involveret 
i programmernes gennemførelse. 
Foranstaltningens mål er følgende: 
at imødekomme behovet for boliger til arbejdskraften 
at sikre, at boligerne er af rimelig kvalitet 
at yde et bidrag til, at der ved omstruktureringen tages hensyn til den sociale dimension. 
Vedtagelsen af 12. program (1994-1996)12 gør det muligt at fortsætte Kommissionens hidtidige 
politik på dette område under hensyn til de behov, som Regionaludvalgene, der bistår 
Kommissionen ved gennemførelsen af programmerne, har gjort opmærksom på. Rådet har afgivet 
samstemmende udtalelse om dette program og om bevillingerne for regnskabsårene 1993 og 1994 
(19 og 17 mio. ECU). 
10. Til tredje tranche af det 12. program for sociale boliger forventes der at kunne anvendes 11,5 mio. 
ECU, svarende til de forventede tilbagebetalinger, der så anvendes til samme type udlån som 
tidligere ydet. 
Det samlede beløb, der i 1995 skal overføres fra disse reserver, bekræftes, når Kommissionen 
vedtager EKSF's balance den 31.12.1994. 
12 Dok. SEC(93)1175 endelig udg. af 1.9.1993. 
20 
DET EUROPÆISKE KUL- OG STALFÆLLESSKAB 
BALANCE PR. 31. DECEMBER 1993 BILAG 3 
ECU 
AKTIV PASSIV 
1. Indestående i 
centralbanker 
2. Tilgodehavende i 
penge- og 
kreditinstitutter 
2.1 på anfordring 
2.2 på frist eller opsigelse 
2.3 lån 
3. Kundetilgodehavender 
3.1 lån 
3.2 afgifter 
3.3 bøder 
3.4 godtgørelser 
4.Obligationer og andre 
fastforrentede papirer 
4.1 offentlige 
4.2 andre 
5. Materielle og 
immaterielle aktiver 
6. Andre aktiver 
7. Reguleringskonti 
9. AKTIV I ALT 179.1X7 
22.027.113 
418.119.954 
3.550.197.206 
4.126.203.226 
13.567.192 
1.615.162 
540.499 
1.379.534.947 
322.038.071 
12.886.095 
68.555.368 
334.866.210 
10.251.330.230 1. Forpligtelser 
1.1 Gæld til penge- og 
kreditinstitutter 
- på anfordring 
- på frist eller opsigelse 
- lån 
1.2 Værdipapirgæld 
1.3 Andre passiver 
1.4 Reguleringskonti 
1.5 Henlæggelser til 
omkostninger, herunder 
uforudsete udgifter 
1.6 Forpligtelser for 
EKSF's aktionsbudget 
1.7 Forpligtelser i alt 
2. Nettostilling 
2.1 Hensættelser til 
finansiering al" EKSF's 
aktionsbudget 
2.2 Reserver 
- garantifonde 
- særlig reserve 
- tidl. pensionsfond 
- omvurderingsreserve 
2.3 Overførsel fra tidl. år 
2.4 Årets resultat 
2.5 Nettostilling i alt 
3. PASSIV 1 ALT 0 
438.779 
2.745.123.621 
4.585.526.867 
405.814.982 
270.264.348 
5.296.750 
1.361.211.011 
9.373.676.358 
209.566.925 
429.885.000 
166.980.000 
58.923.329 
10.684.405 
440.406 
1.173.807 
877.653.872 
10.251.330.230 
21 
Bilag 4 
EKSF - LÅNTAGNING OG LÅNGIVNING 
INDGÅENDE BELØB 
TEKST 
Låntagning 
Tilbagebetaling af ydede lån 
Renter af långivning 
Godtgørelse af omkostninger i 
forbindelse med låntagning og 
långivning UDNYTTELSE 
1993 
907,6 
1 063,9 
600,3 ' 
18,0 OVERSLAG 
1994 
1 000 
1 138 
548 
10 OVERSLAG 
1995 
800 
1 048 
463 
10 
UDGÅENDE BELØB 
TEKST 
Långivning 
Tilbagebetaling af låntagning 
Renter af låntagning 
Omkostninger i forbindelse 
med låntagning og långivning UDNYTTELSE 
1993 
918,3 
901,3 
638,1 
20,2 OVERSLAG 
1994 
1 000 
1 180 
631 
15 OVERSLAG 
1995 
800 
928 
557 
15 
22 
EKSF'S AKTIONSBUDGET FOR 1993 OG 1994 Bilag 5 
Mio. ECU 
UDGIFTER 
VIRKSOMHED, DER FINANSIERES OVER 
REGNSKABSÅRETS INDTÆGTER 
1 Administrationsudgifter 
2 Støtte til omstilling (artikel 56) 
3 Støtte til forskning (artikel 55) 
3.1 Stålforskning 
3.2 Kul forskning 
3.3 Socialforskning 
4 Støtte i form af rentegodtgørelser 
4.1 Investeringer (artikel 54) 
4.2 Omstilling (artikel 56) 
5 Sociale foranstaltninger i forbindelse med strukturom­
lægninger inden for jern- og stålindustrien (artikel 56) 
6 Sociale foranstaltninger i forbindelse med struktur­
omlægninger inden for kulindustrien (artikel 56) 
7 Skadeserstatning og renter 
Overskud 
BUDGETTET I ALT 
TRANSAKTIONER, DER FINANSIERES VED 
LÅNGIVNING AF IKKE LÅNTE MIDLER 
Sociale boliger 1993 
Overslag 
5 
185 
124,8 
58 
51,8 
15 
127 
127 
60 
50 
p.m. 
551,8 
19 Udnyttelse 
5 
182,4 
124,6 
58 
51,8 
14,8 
114,3 
114.3 
60 
50 
p.m. 
60,2 
596,4 
p.m. 1994 
Overslag 
5 
157 
52 
34 
17 
1 
53 
53 
86 
40 
p.m. 
393 
17 Overslag over 
udnyttelse 
pr. 30.6.94 
5 
157 
52 
34 
17 
1 
53 
53 
86 
40 
21 
13 
427 
17 INDTÆGTER 
REGNSKABSÅRETS INDTÆGTER 
1 Løbende indtægter 
1.1 Provenu af afgift (0,25% i 1993) 
Provenu af afgift (0,23%i 1994) 
1.2 Nettosaldo 
1.3 Bøder og beløbsforhøjelser ved for sen 
indbetaling 
1.4 Diverse 
2 Bortfald af forpligtelser, der sandsynligvis ikke 
kommer til indfrielse 
3 Uudnyttede indtægter fra foregående regnskabsår 
4 Reserve til uforudsete udgifter (1) 
5 Ekstraordina;re indtægter (2) 
BUDGETTET I ALT 
IKKE-LÅNTE MIDLERS OPRINDELSE 
Særlig reserve og tidligere EKSF-pensionsfond 1993 
Overslag 
117 
252 
p.m. 
p.m. 
78.7 
53,-1 
p.m. 
51 
551.8 
19 Udnyttelse 
121,25 
277 
0.02 
94,04 
53,09 
51 
596.4 
p.m. 1994 
Overslag 
102 
150 
2 
p.m. 
50 
67 
p.m. 
22 
393 
17 Overslag over 
udnyttelse 
pr. 30.6.94 
103 
115 
2 
6 
58 
60 
61 
22 
427 
17 
(1) Disponibel pr. 31.12.1993: 123,9 mio. ECU, heraf 32 mio. ECU til dækning af uforudsete udgifter på 1994-budgettet. 
(2) Særlig reserve. 
23 
FORSLAG TIL EKSPS AKTIONSBUDGET FOR REGNSKABSÅRET 1995 Bilag 6 
(Mio. ECU) 
UDGIFTER 
VIRKSOMHED, DER FINANSIERES OVER 
REGNSKABSÅRETS INDTÆGTER 
1 Administrationsudgifter 
2 Støtte til omstilling (artikel 56) 
3 Støtte til forskning (artikel 55) 
3.1 Stålforskning (1) 
3.2 Kulforskning (1) 
3.3 Socialforskning (3) 
4 Støtte til omstilling (artikel 56) 
5 Sociale foranstaltninger i forbindelse med strukturom­
lægninger inden for jern- og stålsektoren (artikel 56) 
6 Sociale foranstaltninger i forbindelse med struktur­
omlægninger inden for kulsektoren (artikel 56) 
7 Skadeserstatning og renter 
BUDGETTET I ALT FORSLAG 
5 
114 
35 
24 
10 
1 
47 
60 
30 
p.m. 
291 INDTÆGTER 
REGNSKABSÅRETS INDTÆGTER 
1 Løbende indtægter 
1.1 Provenu af afgift på 0,21 % 
1.2 Nettosaldo for regnskabsåret 
1.3 Bøder og beløbsforhøjelser ved forsinkelser 
1.4 Diverse 
2 Bortfald af forpligtelser, der sandsynligvis ikke 
kommer til indfrielse 
3 Uudnyttede indtægter fra foregående regnskabsår 
4 Reserve til uforudsete udgifter(l) 
5 Ekstraordinære indtægter(2) 
BUDGETTET I ALT FORSLAG 
96 
125 
p.m. 
6 
49 
13 
p.m. 
2 
291 
TRANSAKTIONER, DER FINANSIERES VED 
LÅNGIVNING AF IKKE LÅNTE MIDLER 
Sociale boliger 11,5 IKKE LÅNTE MIDLERS OPRINDELSE 
Særlig reserve og tidligere EKSF-pensionsfond 11,5 
(1) Støtte til miljøprojekter: Konto: TT: Projekterne inden for stålsektoren til forbedring af miljøet henhører under rammeprogrammet 
3.2: 6 mio. ECU. 
(2) Særlig reserve 
NB: Eventuelle supplerende indtægter vil blive anvendt til sociale foranstaltninger i forbindelse med strukturomlægningerne i jern- og stålsektoren. 
Strukturomlægmngsprogrammet for jern- og stålsektoren vil muligvis blive fortsat i 1996, så man når op på et samlet beløb af 240 mio. ECU. 
24 
ISSN 0254-1459 
KOM(94) 291 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 
Katalognummer : CB-CO-94-320-DA-C 
ISBN 92-77-71540-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
å %