[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 26.9.2006

KOM(2006) 548 endelig

2005/0043 (COD)

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit vedrørende

Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013)

2005/0043 (COD)

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit vedrørende

Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013)

1. Sagsforløb:

Kommissionens forslag (dokument [KOM(2005)119 endelig 2005/0043 (COD) og 2005/0044(CNS)] fremsendt til Europa-Parlamentet og Rådet den: | 13. april 2005 |

Udtalelse fra Regionsudvalget den: | 16. november 2005 |

Udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg den: | 14. december 2005 |

Europa-Parlamentets udtalelse ved førstebehandlingen den: | 15. juni 2006 |

Ændret forslag sendt til Europa-Parlamentet og Rådet den: | 28. juni 2006 |

Fælles holdning vedtaget den: | 25. september 2006 |

2. Kommissionens stillingtagen til den fælles holdning

I overensstemmelse med EF-traktatens artikel 251 redegør denne meddelelse for Kommissionens stillingtagen til Rådets fælles holdning til det syvende rammeprogram for forskning og teknologiudvikling, der blev fastlagt med kvalificeret flertal den 25. september 2006, efter at der var opnået politisk enighed den 24. juli 2006. Den 24. juli blev der også opnået politisk enighed om Euratoms rammeprogram.

I det store og hele fastholder den fælles holdning rammeprogrammets struktur og indhold som foreslået af Kommissionen, og der er også en høj grad af overensstemmelse med Europa-Parlamentets udtalelse.

Langt de fleste af de ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der blev vedtaget ved førstebehandlingen (15. juni 2006) og accepteret af Kommissionen i det ændrede forslag[1], har Rådet indarbejdet.

3. Bemærkninger til den fælles holdning

Kommissionen anser den fælles holdning for at være et godt grundlag for de videre forhandlinger om rammeprogrammet med henblik på enighed under andenbehandlingen.

Hvad budgettet angår har Rådet (og Europa-Parlamentet) tilsluttet sig det samlede beløb på 50 521 mio. EUR, som Kommissionen lagde op til i sit ændrede forslag[2] på grundlag af den interinstitutionelle aftale, der den 17. maj blev indgået mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning [3].

Den fælles holdnings fordeling af budgettet ligger i store træk på linje med Kommissionens ændrede forslag og Parlamentets udtalelse bortset fra:

- Inden for Samarbejde:

- Øgede beløb til fem temaer : "Sundhed", "Nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og ny produktionsteknologi", "Energi" og "Miljø" samt en lille stigning til "Samfundsvidenskaber og humaniora".

- Færre bevillinger til temaet "Sikkerhed og rummet".

- Inden for Kapacitet:

- Væsentligt færre bevillinger til "Forskningsinfrastruktur" og færre bevillinger til "Forholdet mellem videnskab og samfund".

- Flere bevillinger til "Forskning til fordel for små og mellemstore virksomheder" og "Forskningspotentiale" samt en mindre forøgelse til "Internationalt samarbejde".

Selv om der er stor overensstemmelse mellem de foreslåede aktiviteter og bevillingsforslagene, betyder budgetreduktionen for Infrastruktur og Sikkerhed og rummet, at det kan blive umuligt at gennemføre alle de aktiviteter, der foreslås i den fælles holdning.

Hvad angår programstrukturen, fastholder den fælles holdning de programkomponenter, Kommissionen har foreslået, herunder fokuseringen på temaerne og den smidige programgennemførelse, der tager hensyn til programmets syvårige løbetid. Kommissionen er enig i, at den sammenhængende politikudvikling bør udgøre en separat del af programmet Kapacitet. Rådet har imidlertid på linje med Parlamentet splittet temaet Sikkerhed og rummet op i to, så der i alt bliver ti temaer. Kommissionen mener, der kan opnås en betydelig fleksibilitet og synergi ved at holde de to områder sammen.

Hvad angår forskningsindhold , er en stor del af de ændringer, Parlamentet har foreslået og Kommissionen accepteret i det ændrede forslag, indarbejdet i den fælles holdning. Kommissionen gjorde det klart i det ændrede forslag, at budgetreduktionen foranledigede Kommissionen til ikke at medtage ændringer, der ville medføre en udvidelse af temaernes rækkevidde og dermed kræve flere midler. Kommissionen mener, at den fælles holdning i det væsentlige respekterer dette standpunkt. Det stemmer dog ikke med det princip at medtage en "sonderingspræmieordning" for små og mellemstore virksomheder i programmet Kapacitet. Efter Kommissionens opfattelse bør bevillingerne koncentreres helt om at finansiere projekter.

Kommissionen tilslutter sig den styrkelse af formuleringerne om små og mellemstore virksomheder, der ligger i forslaget om konkrete foranstaltninger inden for temaerne, herunder ved kvantitativ og kvalitativ analyse; det er efter Kommissionens opfattelse mere effektivt end de kunstige mål, som Kommissionen ikke tog til sig i det ændrede forslag.

Parlamentet har særlig været optaget af de fælles teknologiinitiativer og af programmerne Idéer og Mennesker.

- Hvad de fælles teknologiinitiativer angår, medtager den fælles holdning ændringerne af kriterierne for identifikation af fælles teknologiinitiativer.

- Hvad angår Idéer, har Rådet medtaget vigtige tydeliggørelser med hensyn til det videnskabelige råds mandatperiode, fornyelse og opgaver, forvaltningen og personaleordningerne; det forlanger desuden, at der skal foretages en uafhængig undersøgelse af Det Europæiske Forskningsråds strukturer og mekanismer i 2010, hvis resultat skal forelægges Parlamentet og Rådet.

- I programmet Mennesker er der indført ændringer, som indeholder henvisninger til dette programs forbindelser til andre dele af rammeprogrammet og andre fællesskabsprogrammer, tilføjelser, der ekspliciterer den internationale dimension af dette program, henvisninger til tilvejebringelse af passende arbejdsforhold for forskere og anvisninger vedrørende samfinansieringssystemet.

Endelig er kriterierne for støtte til ny forskningsinfrastruktur gjort mere detaljerede og de regionale forholds betydning for byggeriet anerkendt.

Hvad angår stamcellerelateret forskning accepterede Kommissionen i det ændrede forslag at medtage en artikel om, hvilke områder der ikke bør ydes støtte til under det syvende rammeprogram på linje med Parlamentets ændringsforslag. Rådet har også medtaget denne artikel i den fælles holdning, og Kommissionen har formuleret en erklæring, der bekræfter, at den vil følge denne praksis (se bilaget).

4. KONKLUSION

Kommissionen mener, at den fælles holdning, der blev fastlagt med kvalificeret flertal den 25. september 2006, i høj grad stemmer overens med både Europa-Parlamentets og Kommissionens standpunkter. Den tager hensyn til en stor del af de ændringsforslag, Europa-Parlamentet stillede ved førstebehandlingen, og som Kommissionen indarbejdede i sit ændrede forslag. Kommissionen støtter derfor den fælles holdning.

BILAG

"Under det syvende rammeprogram agter Kommissionen at følge samme etiske retningslinjer for bevillingen af EU-støtte til forskning i embryonale menneskelige stamceller som under det sjette rammeprogram.

Europa-Kommissionen agter at fortsætte med disse retningslinjer, fordi den med baggrund i erfaring på et løfterigt videnskabeligt område har udviklet en ansvarlig fremgangsmåde, der har vist sig at fungere tilfredsstillende som led i et rammeprogram, der har deltagelse fra forskere fra mange lande med meget forskellige retsregler.

1. Afgørelsen om det syvende rammeprogram udelukker udtrykkeligt tre forskningsfelter fra fællesskabsfinansiering:

2. forskning i reproduktiv kloning af mennesker

3. forskning, der sigter mod at ændre menneskers arvemasse på en måde, der gør ændringerne arvelige

4. forskning, der sigter mod at skabe menneskelige embryoner alene til forskningsformål eller for at fremskaffe stamceller, herunder ved kerneoverførsel mellem kropsceller.

5. Der vil ikke blive ydet støtte til forskning, som er forbudt i alle medlemsstater. Der vil ikke blive ydet støtte til forskning, der foregår i en medlemsstat, hvor denne forskning er forbudt.

6. Afgørelsen om syvende rammeprogram og bestemmelserne om de etiske rammer for fællesskabsfinansiering af forskning i embryonale menneskelige stamceller indebærer på ingen måde nogen værdidom over de retsregler eller etiske rammebestemmelser, der gælder for denne forskning i medlemsstaterne.

7. Ved indkaldelse af forslag opfordrer Europa-Kommissionen ikke udtrykkeligt til brug af embryonale menneskelige stamceller. Eventuel brug af menneskelige stamceller, hvad enten de er embryonale eller voksne, afhænger af forskernes vurdering i forhold til de mål, de ønsker at nå. I praksis går langt den største del af Fællesskabets midler til stamcelleforskning til brug af voksne stamceller. Der er ingen grund til, at dette skulle ændre sig væsentligt under det syvende rammeprogram.

8. Alle projekter, der foreslår brug af embryonale menneskelige stamceller, skal bestå en evaluering, hvorunder nødvendigheden af at bruge sådanne stamceller for at nå de videnskabelige mål bedømmes af uafhængige videnskabelige eksperter.

9. Forslag, der består denne evaluering, underkastes derpå en streng etisk bedømmelse, der tilrettelægges af Europa-Kommissionen. Under denne etiske bedømmelse tages der hensyn til de principper, der ligger i EU's charter om grundlæggende rettigheder og relevante internationale konventioner såsom Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin, der blev undertegnet i Oviedo den 4. april 1997, og dens tillægsprotokoller samt den universelle erklæring om det humane genom og menneskerettighederne, som er vedtaget i Unesco-regi. Under den etiske bedømmelse kontrolleres det også, om forslagene overholder reglerne i de lande, hvor forskningen skal foregå.

10. I særlige tilfælde kan der foretages en etisk bedømmelse under hele projektets varighed.

11. Alle projekter, der foreslår brug af embryonale menneskelige stamceller, skal søge godkendelse hos de relevante nationale eller lokale etiske råd, før projektet sættes i værk. Alle nationale regler og procedurer skal overholdes, f.eks. vedrørende samtykke fra forældre og fravær af økonomiske tilskyndelser. Det vil blive kontrolleret, om projektet indeholder henvisninger til foranstaltninger vedrørende tilladelse og kontrol, der skal træffes af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor forskningen skal udføres.

12. Et forslag, der består af den videnskabelige bedømmelse, de nationale eller lokale etiske bedømmelser og den europæiske etiske bedømmelse, vil i hvert enkelt tilfælde blive forelagt medlemsstaterne til godkendelse i et forskriftsudvalg. Projekter, der indebærer brug af embryonale menneskelige stamceller, får ikke støtte uden medlemsstaternes godkendelse.

13. Europa-Kommissionen vil fortsat virke for at gøre resultaterne af fællesskabsfinansieret stamcelleforskning bredt tilgængelige for alle forskere, hvad der i sidste ende vil gavne patienter i alle lande.

14. Europa-Kommissionen vil støtte foranstaltninger og initiativer, der bidrager til samordning og rationalisering af forskning i embryonale menneskelige stamceller på en etisk forsvarlig måde. Herunder vil Kommissionen navnlig støtte et europæisk register over embryonale menneskelige stamcellelinjer. Støtte til et sådant register, der vil gøre det muligt at overvåge eksisterende embryonale menneskelige stamceller i Europa, vil bidrage til at maksimere forskernes udnyttelse af dem og kan måske være med til at undgå unødvendig afledning af nye stamcellelinjer.

15. Europa-Kommissionen vil fortsætte sin nuværende praksis med ikke at forelægge forskriftsudvalget projektforslag, der indebærer forskningsaktiviteter, som destruerer menneskelige embryoner, f.eks. for at skaffe stamceller. Udelukkelse af muligheden for at finansiere dette trin i forskningen vil ikke hindre Fællesskabet i at finansiere efterfølgende trin, der involverer embryonale menneskelige stamceller."

[1] KOM(2006) 364 endelig af 28.6.2006.

[2] KOM(2005) 119 endelig/2 af 24.5.2006.

[3] EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.