ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 547 
 
 
 
Vol. 1983/02 07 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(83) 5V7 endelig udg.
Bruxelles, den september 1983
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RADET
som bidrag til drøftelserne på samlingen i det særlige Råd 
den 21.-22. september om mulighederne for forbedring 
af de europæiske virksomheders konkurrencedygtighed i verden
K0M(83) 5^7 endelig udg

Pa det særlige rådsmøde den 21. september skal man inden for rammerne 
af Stuttgart-mandatet drøfte, hvilke beslutninger der skal træffes ved­
rørende nye fællesskabsforanstaltninger, som, under udnyttelse af Fælles­
skabsdimensionen, vil kunne føre til en forbedring af virksomhedernes 
internationale konkurrencedygtighed.
Kommissionen har gennem de sidste måneder udarbejdet talrige meddelelser 
og forslag på dette område (1).
Formålet med dette notat er at bidrage til drøftelserne på det særlige 
rådsmøde den 21. september; der vil blive givet en ramme for de forskel­
lige forslag og et kort resumé af disse, samtidig med at Kommissionen 
vil minde Radet om de vigtigste beslutninger, der må træffes, for at 
skabe grundlaget for en ny industriel udvikling i  Europa.
Det er med vilje, at dette dokument ikke medtager samtlige aspekter ved 
Fællesskabets fremtidige udvikling; det er således en opfordring til Rå­
det om at koncentrere sig om nogle af de væsentligste beslutninger inden 
for sådanne forbundne områder som økonomisk og monetær politik, viden­
skabelig og teknisk forskning og energipolitik, idet disse områder er 
afgørende for, at der kan ske en forbedring af den europæiske industris 
internationale konkurrenceevne.
(1) En liste herover findes som bilag.

-  1 -
I NIDLEDNING
Ur der den krise, som nu har varet i næsten ti Ir, og som er irsagen til 
den fortsatte stigning i  arbejdsløsheden, har Fællesskabet været i stand 
til at iværksætte fælles aktioner, som har gjort det muligt for de tra­
ditionelle industrier, pi trods af tilbagegang at tilpasse sig den nye 
situation pa verdensmarkedet med hensyn til udbud og efterspørgsel; det 
drejer sig om industrier som jern og stil, tekstiler og skibsbygning. 
Derimod har Fællesskabet i vid udstrækning været magtesløst, når det har 
drejet sig om at fremme udviklngen af de nye industrier, som skulle ovei—  
tage rollen som skabere af vækst og rigdom og virke som en direkte eller 
indirekte kilde til beskæftigelse.
Generelt set, og i øvrigt uden større succes, har medlemsstaterne hidtil 
foretrukket at handle pa egen hind, idet de er fremkommet med et helt 
arsenal af nationale foranstaltninger, i et forsøg pi at give de "natio­
nale sværvægtere" en verdensdimension. Disse har dog vist sig at være 
for svage, og de har individuelt søgt at alliere sig med de store konkur­
renter uden for Fællesskabet.
Nor der ses bort fra visse undtagelser - som· har været meget omtalte, 
netop fordi de er si enestående - har resultatet af denne politik været 
helt klar: Europa har mistet sine andele af verdensmarkedet for højtekno- 
logiproduk*. r-r, det domineres af andre på sit eget marked, hvad enten det 
drejer sig om dagligvarer, industrielt udstyr eller komponenter.
Det er ikke fordi de enkelte landes regeringer ikke har ydet finansiel 
støtte. Del er gentagne gange påvist, at medlemsstaternes indsats med 
hensyn til forskning, støtte til virksomheder og offentlige ordrer har, 
når man lægge-  dem sammen, stort set svaret til, hvad de væsentligste 
konkurrenter har modtaget. Men man har ikke været klar over, hvordan man 
skulle udnytte den europæiske dimension.
Kommissionen påstår ikke, at den møder op med et universalmiddel. På mange 
områder .?r den nationale indsats, både fra virksomheders og regeringers 
side stadig meget vigtig. Dog må disse bestræbelser:
- samordnes på et stort forenet marked, der er præget af valutamæssig 
stabilitet,
- indgå i  en sammenhængende strategi, der er defineret på fællesskabsplan,
- sammenholdes med de bestræbelser, der kommer til udtryk på fællesskabs­
plan, hver gang dette er nødvendigt af hensyn til stordriftsfordele, 
samvirket over landegrænserne og for at undgå overflødige gentagelser.

ØKONOMISKE OG VALUTARISKE SPØRGSMÅL
1. Pa det generelle økonomiske og valutariske omride er hovedlinjerne 
for en fælles strategi allerede udstukket. Det drejer sig derfor om 
at give de hovedaktionsområder, som alle anser for prioriterede, et 
konkret indhold.
Pa et område, hvor medlemsstaterne har hovedparten af beføjelserne, 
er det i øvrigt sjældent forekommende, at Fællesskabet træffer gen­
nemførelsesafgørelserne; der bør også tilstræbes en tilfredsstillende 
overensstemmelse mellem de nationale tiltag og de retningslinjer, 
som fastlægges i  fællesskab. De foranstaltninger som Kommissionen 
foreslår er baseret på, at foreneligheden af politikkerne og konver­
gensen i  de økonomiske resultater er en absolut betingelse for både 
at opretholde et reelt økonomisk sammenhold i  Fællesskabet - der igen 
er en forudsætning for et stort enhedsmarked - og for at opnå effek­
tivitet i  de fælles foranstaltninger på specifikke områder, herunder 
først og fremmest for så vidt angår EMS, der både forudsætter konver­
gens og er en afgørende faktor for at skabe denne konvergens.
2. Medlemsstaternes økonomiske politik følger i øvrigt mere og mere
samme hovedkurs: fælles diagnose af krisens natur, erkendelse af kri­
sens strukturelle bestanddele, prioritet - med henblik på løsning 
af beskæftigelsesproblemerne - til aktioner, som tager sigte på øget 
erhvervsaktivitet ved hjælp af moderne, dynamiske og konkurrencedyg­
tige virksomheder.
For i endnu højere grad at styrke denne konvergens i retningslinjer­
ne og for at fremme den konkrete iværksættelse af politikkerne, har 
Kommissionen foreslået - og Fællesskabet er begyndt at iværksætte - 
mere præcise retningslinjer med henblik på at forbedre stabiliteten, 
styrke økonomiernes dynamik og bekæmpe arbejdsløsheden:
a) varig genskabelse af de grundlæggende økonomiske ligevægte, særlig 
på prisområdet;
b) indførelse afbestemmelser og et skattemæssigt system, der virker 
fremmende på erhvervsvirksomheden, for at sikre, at virksomhederne 
bedre kan imødegå den internationale konkurrence og reagere på
de fundamentale ændringer, der finder sted med hensyn til efter­
spørgsel og teknik;

- 3 -
c) iv*rksatte Ise af en finanspolitik i medlemsstaterne, som giver 
erhvervsudøvelsen større råderum ved at begrænse skatte- og afgifts 
byrden, formindske underskuddene og omlægge budgetterne, således
at der kan afsættes flere ressourcer til økonomiens udvikling;
d) fortsættelse af en aktiv beskæftigelsespolitik, hvori der gives 
fortrinsstilling til indpasning af unge i  erhvervslivet, og som 
blandt andet giver mulighea for bedre at afpasse uddannelsen efter 
de behov, der følger af udviklingen i strukturerne, samt sikrer
en bedre tilrettelæggelse af arbejdsmarkedet.
Disse retningslinjer betoner:
.  Vigtigheden af at opnå en bedre fleksibilitet i det økonomiske liv,
.  den centrale rolle, erhvervsinvesteringerne spiller for en tilbagevenden 
til en mere acceptabel økonomisk og social situation,
.  vigtigheden af at udvikle nye teknologier samt innovation for at sætte 
økonomierne i  stand til at tilfredsstille nye efterspørgselsformer.
Denne helhed af bindinger og krav, der betinger konvergens henimod en sta­
bil vækst vg en bedre beskæftigelse, fortjener at blive bekræftet på højeste 
niveau.
3. Fællesskabets specifikke aktioner bør tage sigte på at realisere to vigtige° imal:
- forbedring af kvaliteten og forudsigeligheden på det økonomiske og valuta­
riske område ved en udbygning af Det europæiske monetære System og et ak­
tivt bidrag fra Fællesskabets side til styrkelse af den internationale 
ordning;
- udnyttelse af Fællesskabets dimension (virkeliggørelse af det interne mar­
ked for varer og tjenester) og dets kreditværdighed (lånoptagelse og lån­
givning) med henblik på at fremme den påkrævede industrielle tilpasning.
Ingen af disse to retningslinjer er nye, men der bør i høj grad lægges vægt 
på at realisere dem. Den store indbyrdes afhængighed på internationalt plan - 
jf. de amerikanske rentesatsers og dollarkursens konsekvenser for vore økono­
mier - nødvendiggør en betydelig og højt prioriteret indsats på organisations- 
området. Stordriftsfordelenes betydning i vore dage - med hensyn til marked 
og finansiering - er i sig selv grund nok til at skabe et stort europæisk 
fælles marked.

- 4 -
4. Der er allerede truffet Afgørelser, som kan tjene som forbillede, 
for eksempel pi lånoptagelses- og långivningsområdet, hvor aktivi­
teten efterhånden i  højere grad rettes mod små og mellemstore virk­
somheder, og Det europæiske Råds møde i  Athen bør også udnyttes til 
at træffe afgørelser pi tre områder, som Kommissionen anser for højt 
prioriterede:
- Udbygning af det "stabile valutaområde", der blev indledt med EMS.
Kommissionen anmoder Rådet om i Athen at træffe den første væsent­
lige beslutning, nemlig om at udvikle ECU'ens offentlige og private 
rolle (status som valuta, fjernelse af hindringer for ECU'ens anven­
delse osv.) i  overensstemmelse med Kommissionens forslag af 24. maj 
1983.
Kommissionen anmoder samtidig Rådet om at bekræfte, at det agter:
.  at udvide valutamekanismen til alle medlemsstaterne,
.  at udbygge disse mekanismer,
. at iværksætte mere vidtgående og mere effektive konvergensinstrumenter.
Oprettelse af et stort EF-kapitalmarked, der i højere grad giver mulighed 
for at kanalisere den europæiske opsparing - der er betydelig, men som 
i utilstrækkeligt omfang bidrager til udvikling af den produktive økonomi - 
ind i sektorer, der fremmer en sund økonomisk vækst.
Kommissionen anmoder Rådet om i  Athen at godkende de første praktiske for­
anstaltninger, som den foreslog i sin meddelelse af 18. april 1983.
- En initiativrig deltagelse fra Fællesskabets side i arbejdet med at definere 
en troværdig og stabil international økonomisk og valutarisk ordning.
Kommissionen opfordrer til, at de betragtninger, som finansministrene 
allerede har anstillet om dette spørgsmål, resulterer i  en første rapport 
i Athen.

- 5 -
11. UEBYGNING AK DET INTERNE MARKED
f'.n tilpasning af den europæiske industri til den vigende tendens i væksten 
det traditionelle grundlag og til udviklingen af nye former for efter­
spørgsel og teknologi forudsætter en enorm indsats inden for forskning, 
uddannelse og især investering. Sa længe industrien ikke har tillid og 
ikke investerer i  et tempo svarende til en produktionsvækst, der er højere 
erd vækster, i  arbejdskraftproduktiviteten, er der ingen grund til at tro, 
at tendensen i arbejdsløsheden kan vendes.
Fællesskabet har et direkte ansvar i denne genskabelse af tilliden, for 
det afhænger af Fællesskabet, om der på EF-plan hurtigere kan skabes et 
økonomisk cg valutarisk klima af den karakter, der netop er omtalt. End­
videre ska', der på alle områder skabes bedre og mere holdbare forudsæt­
ninger for, at industrien fuldt ud kan udnytte de potentielle dimensioner 
af Fællesskabets interne marked. De talrige barrierer for varers og tjene­
sters frie bevægelighed, der endnu findes i Fællesskabet, er til hinder 
herfor.
Den manglende adgang til et internt marked af passende størrelse, som 
både kunne give mulighed for at foretage afskrivning af de nødvendige 
F&U-omkostninger til udvikling af nye produkter og til at omstille indu­
strien på bedst mulig måde til nye produktionsprocesser, er på langt sigt 
det alvorligste handcap for den europæiske industris fremtid.

-  6 -
Kommissionen opfordrer således til, at disse forslag, der er fremlagt 
i forbindelse med emner, som Det europæiske Råd på sit møde i  Køben­
havn udvalgte som prioriterede, hurtigt bliver taget under behand­
ling i  Rådet ved drøftelser om det interne marked, således at der 
kan træffes en beslutning inden Det europæiske Råds møde i Athen.
Ud over spørgsmålene om afskaffelsen af hindringerne for samhandelen inden 
for Fællesskabet, som er en indlysende nødvendighed, har Kommissionen 
fremlagt en række overvejelser for Rådet, som skal vise, at det er en 
forudsætning for de europæiske virksomheders bedre udnyttelse af EF-dimen- 
sionen, at der på visse grundlæggende områder fastlægges en EF-industri- 
strategi, som indebærer, at der indkredses mål og prioriteringer, på grund­
lag af hvilke man kan søge at skabe en større indbyrdes sammenhæng mellem 
nationale foranstaltninger og EF-indgreb. Hvad især angår udvikling af 
nye teknologier, er de investeringer, der skal foretages for at indhente 
den europæiske industris forsinkelser, så store, og overlapningerne mellem 
offentlige og private beslutninger med hensyn til udvikling af markedet 
af disse nye teknologier så udbredte, samt faren for overflødige gentagel­
ser i konkurrerence national indsats så udtalt, at EF-politik til forbed­
ring af det økonomiske og valutariske klima, i hvilket beslutningen om 
at investere skal træffes, må suppleres ved, at der på EF-plan fastlægges 
præcise mål og klare prioriteringer.
Kommissionen har flere gange forsøgt at sætte en debat i gang om disse 
mål og prioriteringer. Det var tilfældet i 1981 i  en meddelelse om en 
fællesskabsstrategi for industrien (K0M(81)639 af 29.10.1981), som i hoved­
linjerne er medtaget i et dokument, der blev forelagt for Det europæiske 
Råd på dets møde den 21. og 22. marts 1983 (K0M(83)150 af 15.3.1983).
Den har siden præciseret disse retningslinjer på området bioteknologi 
(K0M(83)328 af 3.6.1983) og telekommunikation (K0M(83)329 af 8.6.1983), 
som den allerede havde gjort det for informationsteknologier.

- 7 -
)en har samlet disse forskellige forslag i  en meddelelse til Det europæiske 
råd med henblik på mødet i  Stuttgart (Udsigter for udviklingen af nye 
politikker, (K0M(83)371 af 20.6.1983).
Trods klar en:ghed om selve problemstillingen har Rådet ikke indladt sig 
på virkelige drøftelser om, hvil<eu form og indhold et EF-tiltag på dette 
område ska! have.
På denne baggrund anmoder Kommissionen om, at det særlige Råd på sin 
samling opfordrer ministrene for industri og forskning om at reagere 
på de retningslinjer, Kommissionen har foreslået i ovennævnte dokumenter, 
for at sætte Det europæiske Rad i  stand til på mødet i  Athen at træffe 
beslutning om mål og prioriteringer, der siden skal danne grundlag for 
en udvikling af Fællesskabets politikker på disse områder.
Erfaringerne har vist, at Rådet ikke med held kan gå i gang med at ind­
kredse og behandle de mange punktuelle beslutninger, der kan blive behov 
for til at fremskynde udviklingen af nye teknologier i Europa, hvis det 
ikke samtidig lægger sig fast på mål og metoder i en fællesskabsstrategi, 
der skal supplere nationale tiltag og gøre disse mere effektive.
III. ENERGIPOLITIKKEN
De to olieprischok, som demonstrerede afhængigheden på energiområdet, har 
for Europa været en barsk lærestreg, som risikerer at blive glemt, når 
den økonomiske krise er alvorligst: uden vedvarende bestræbelser på at 
mindske energiafhængigheden og uden en energistrategi er der risiko for, 
at et økonomisk opsving kvæles af olieforsyningsproblemerne.
Pa baggrund af udviklingen på oliemarkedet i  1982 har Kommissionen frem­
sendt en vigtig meddelelse til Rådet med forslag til målsætninger og frem­
gangsmåder for et femårigt handlingsprogram for Fællesskabet, som tager 
sigte på en bedre styring af udbud og efterspørgsel på energiområdet i  
Fællesskabet (K0M(83)315 af 15.6.1983).

-  8 -
Kommissionen har foreslået at udnytte den ro, der i øjeblikket hersker 
på energimarkederne, til at udbygge de allerede opnåede fremskridt i  be­
stræbelserne på at mindske den eksterne energiafhængighed, at diversifi­
cere energikilderne og omlægge energiefterspørgslen.
Med henblik herpå er der blevet indkredset en række aktionstemaer, som 
vil være til gavn for hele Fællesskabet, og som åbner mulighed for at styrke 
de nationale bestræbelser gennem fælles aktioner.
Man er endnu ikke nået så vidt, at der har kunnet opstilles detaljerede 
forslag vedrørende alle de aktionstemaer, som er indkredset i  det femårige 
handlingsprogram på energiområdet; analysearbejdet og forarbejdet er endnu 
ikke tilendebragt.
Kommissionen må imidlertid konstatere, at på de punkter, hvor retningslinjerne 
i det femårige handlingsprogram er mundet ud i præcise forslag, synes Rådet 
ikke at kunne nærme sig en enighed. Mangelen på fremskridt vedrørende forslagene 
til iværksættelse af programmet medfører naturligvis, at der ikke på forhånd 
kan træffes afgørelse om Fællesskabets rolle og målsætninger på energiområdet: 
der hersker således dyb usikkerhed i medlemsstaterne med hensyn til Fællesskabets 
planer på dette område.
En samordning af nationale foranstaltninger og EF-foranstaltninger er kun 
mulig, i det omfang; der er tale om en fordeling af opgaverne på grundlag 
af en målsætning, som der er opnået enighed om.
Kommissionen anmoder derfor Rådet om på sit særlige møde at opfordre energi­
ministrene til at tage stilling til de målsætninger, de prioriteringer og 
de aktionsplaner, som er forslået i  det femårige handlingsprogram vedrørende 
energi og energiforskning i  Fællesskabet, således at Det europæiske Råd 
i Athen vil kunne fastlægge hovedretninglinjerne for Fællesskabets aktion.
Når der først er etableret en vilje til i  fællesskab at forfølge de prioriterede 
målsætninger, som Rådet fastsætter, vil det blive muligt gradvis at opstille 
konkrete målsætninger og smidige retningslinjer for medlemsstaternes delta­
gelse i Fællesskabets foranstaltninger.

- 9 -
IV. FORSKNINGSPOLITIKKEN
En forbedring af den europæiske industris internationale konkurrence­
evne kræver også, at der etableres en europæisk dimension på forsk­
ningsområdet. I denne forbindelse er det ikke tilstrækkeligt blot 
at øge de nationale bestræbelser: det er nødvendigt at bryde den 
isolation, som præger den offentlige og private forskning i  med­
lemsstaterne og i  stedet foreslå prioriterede målsætninger for 
en fælles forskning for at undgå spild og overlapninger, at bringe 
forskningsgrupper sammen og at udbrede kendskabet til forskningen 
og dens resultater inden for Fællesskabet.
Dette er baggrunden for Kommissionens forslag til en europæiske 
strategi for videnskab og teknik i  form af et rammeprogram for 
1984-1987 (K0MC82) 865 af 21.12.1982). Hovedsigtet med dette for­
slag er at opstille et system af prioriteringer samt en strategi 
for arbejdsmetoderne.
Rammeprogrammet omfatter især et mindre brud med de traditionelle 
målsætninger i  den nukleare forskning inden for rammerne af de forsk­
ningsprogrammer, som Fællesskabet finansierer, idet der lægges 
størr.. vægt på andre prioriterede målsætninger for Fællesskabet, 
he:under især udviklingen af industriens konkurrenceevne.
Kommissionen mente, at Rådet på dette grundlag ville være bedre 
i  stand til at tage stilling til prioriteringen af og retningslin­
jerne for en fællesskabsplan med henblik på videnskab og teknologi 
i  forhold til Fællesskabets andre aktiviteter og politikker samt 
i forhold til medlemsstaternes aktiviteter og politikker på det 
VT3Ten¥kabet.ige og tekniske område.
På baggrund af den positive modtagelse i Rådet er rammeprogrammet 
mundet ud i et udkast til Rådets afgørelse (K0M(83) 260 af 17.5.1983). 
I begrundelsen er medlemsstaternes ønske om mere præciserede ret­
ningslinjer imødekommet.
På dette grundlag har ministrene med ansvar for forskning godkendt 
målsætningerne i programmet for 1984-1987 og de heri indeholdte 
udvælgelseskriterier. Selv om Rådet har bekræftet, at det er nød­
vendigt at øge Fællesskabets udgifter til forskning og udvikling, 
har Rådet imidlertid endnu ikke givet noget formelt tilsagn om de 
finansielle midler, der skal anvendes til de opstillede målsætninger.

-  10 -
Kommissionen anmoder derfor Ridet om at forpligte sig til videreførelse af 
aktionen og finansiering af den på melLemLang sigt ved at vedtage afgørel­
sen om rammeprogrammet for Fællesskabets videnskabelige og tekniske aktivi­
teter i perioden 1984-1987.
V. PRIORITERING AF UDVIKLINGEN AF AVANCEREDE TEKNOLOGIER
Kommissionen har fremdraget tre eksempler pi områder, hvor der efter dens 
mening helt klart er et behov for og krav om en fællesskabsaktion for at 
fremme den europæiske industris teknologiske udvikling; der er tale om in­
formationsteknologi, telekommunikation og bioteknologi.
I det omfang de foreslåede fællesskabsaktioner medfører budgetmæssige ud­
gifter, sker finansieringen inden for det firårige rammeprogram for forsk­
ning, men disse aktioner skal ses i en større sammenhæng, da de viser indu­
strien, hvilke målsætninger og prioriteter Fællesskabet har sat sig:
.  inden for informationsteknologi, der frem for nogen er en strategisk sek­
tor, har Rådet fået forelagt et forslag til afgørelse om vedtagelse af 
Esprit-programmet.
Aktionens strategiske målsætning er fastsat af industrien og medlems­
staterne i fæl lesskab,og den er i løbet af de næste ti år at nå op på 
højde med eller komme foran konkurrenterne i  den øvrige verden på det 
teknologiske område.
Esprit-programmet er blevet særdeles vel modtaget fra Rådets side. Herom 
vidner afgørelserne om pilotfasen samt det skub, som erklæringen fra 
Stuttgart-mødet gav på netop dette punkt.
Dette er ikke tilstrækkeligt. De afgørelser, der skal træffes for at 
sætte Esprit-programmet i gang, er af en anden art end dem, der ved­
rører de punktaktioner, som hvert år giver sig uktryk på budgettet. Rå­
det må gå ind på aktionens målsætninger og midlerne til dens gennemfø­
relse.
r*

-  11 -
Kommissionen anmoder derfor Rådet om:
- at godkende målsætningerne for Esprit-programmet
- at forpligte sig politisk og juridisk til at videreføre 
aktionen inden for de grænser, der er defineret i det 
første strategiske program
- at bevilge de finansielle midler til supplering af ind­
satsen fra de industrier, der er gået sammen om at iværk­
sætte programmet.
Kun under disse betingelser kan Fællesskabet komme ud af en 
virkningsløs enighed om diagnosen og komme videre end blot 
hensigter om reelt at kaste Fællesskabet ud i den tredje tek­
nologiske revolution.
Den indsats, Kommissionen foreslår at sætte i værk inden for 
informationsteknologi, vil dog være ufuldstændig, hvis der 
ikke inden for telekommunikation, som er dens vigtigste an­
vendelseområde, sættes ind på Fællesskabsplan på den ovenfor 
anførte måde.
. på områderne telekommunikation og bioteknologi har Kommissionen 
fr-msat regningslinjer. Allerede nu er det ønskeligt, at 
Rådet giver et politisk skub til arbejdet, som vil blive vi­
dereført på grundlag af mere detaljerede forslag, Kommissionen 
fremsætter i begyndelsen af oktober.
Kommissionen anmoder især det særlige Råd om at opfordre 
ministrene for industri og forskning til at udtale sig om 
de prioriterede målsætninger for fællesskabsaktion, som Kom­
missionen har sat på disse to områder, således at Det europæ­
iske Råd har et grundlag for at bekræfte nødvendigheden af, 
at Fællesskabet yder industrien den støtte, den har behov for 
til at
- styre det teknologiske fremskridt
- få adgang til den store dimension
- stimulere mulighederne for at øge efterspørgselen i den 
offentlige og den private sektor, efter disse nye teknolo­
gier.

12.-
KONKLUSION
Bilaget til dette notat giver referencerne pi adskillige forslag og 
meddelelser,. Kommissionen har fremlagt ud fra ønsket om direkte eller 
indirekte at fremme genskabelsen af den europæiske industris inter­
nationale konkurrenceevne.
Den mi konstatere, at deres behandling alt for ofte stagnerer eller gir 
i  sti hvor det drejer sig om præcisering af iværksættelsen i mangel 
af forudgående politisk enighed om nogle afgørelser, som kan tjene som 
eksempel og være bestemmende for fremtiden, eller om grundlæggende mil 
for Fællesskabets aktion på dette eller hint område.
Den slår til lyd for, at man vender tilbage til beslutningsmetoder, som 
i Fællesskabets første ir har gjort det muligt at lancere politikker, 
som er grundlaget for dets eksistens.
I sine bestræbelser på her at foretage en sammenfatning af sine forslag 
med tilknytning til industriel konkurrenceevne, har den opremset de 
væsentligste politiske afgørelser, som forekommer den nødvendig for 
på ny at igangsætte fællesskabssystemets dynamik på dette si afgørende 
område for Fællesskabets og dets indbyggeres fremtid.
De for en afgørelse nødvendige elementer er til stede. Det er nu op til 
Rådet at træffe denne afgørelse.

ANNEXE
I. ECONOMIE ET MONNAIE
- APPROFONDISSEMENT DU SYSTEME MONETAIRE EUROPEEN (Communication et 
projet de résolution) - COM(82) 133 final du 18.3.1982
- PROMOTION DU ROLE INTERNATIONAL DE L'ECU (Communication) - 
COM(83) 274 final du 24.5.1983
- INTEGRATION FINANCIERE (Communication) - COM(83) 207 final du 
18.4.1983
- INVESTISSEMENT :  Communication de la Commission sur le problème de 
l'investissement (C0M(82) 365 du 8.6.1982), sur les initiatives 
destinées à promouvoir l'investissement (C0M(82) 64 du 8.10.1982) 
et sur les mesures fiscales et financières en faveur de l'inves­
tissement (C0M(83) 218 du 28.4.1983).
H. MARCHE INTERIEUR ·
1· PRIORITES RECONNUES PAR LF CONSEIL EUROPEEN DE COPENHAGUE  
(3-4 décembre 1922T*^
- certification des produits en provenance des pcys tiers £*) ;
CCH(80) 35 du 07.02.80
- Instruisent de politique commerciale t  C0KC83) 87 du 28.02.83
- formalités eux frontières î
COM(82) Ç59 du 23.12.82  
. document unique ;  ‘  C0MCS3) 162 du 29.03.83
•  . Hètae directive TVA J  C0K(82>;.402 du 05.07.82
·. fecilitetlon des formalités s
COH(82) 189 du 16.04.82
. contrôle des personnes :·C0H(82) 4Q du 02.07.82.  
. importation temporaire
2. SIMPLIFICATION DES PROCEDURES DE DECISION
- Instruments de mesurage sI
- matériaux de construction i
3.■••ELIMINATION DES OBSTACLES AUX ECHANGES
- Denrées alimentaires: objets céramiques COM(74)2173 du 20.12.74
agents d'aromatisation C0M(80)286· du.27.5.89 
agents conservateurs COM(80)712 du 22.5.80
- Produits pharmaceutiques C0M(80)789 du 28.11.80
- Services: assurance directe autre que sur la vie (2ème directive)
responsabilité civile automobile 
assistance touristique
* L1 ,adoption de cette proposition permettra l'adoption de 20 autres 
propositions dans le domaine des entraves techniques aux échanges.COM(80) 850 du 15.12.80
* >
C0M(78) 449 du 22.11.7^.

-  2 -
- Transports: prise en considération des seuls tracteurs pour l'exigence 
des autorisations de transport, 
communautarisation des autorisations bilatérales 
concernant les transports spéciaux. C0M(80)823 du 9-12.60 
*  .  ■  COM(82)718 du 10.11.32
•  transport pour compte propre C0M(78)479 dtj 28.9.78
COM(78)772 du 30.01.79
4. AMELIORATION DE L'ENVIRONNEMENT JURIDIQUE DES ENTREPRISES.
- contrôle des comptes (8ème directive) C0M(78) 168 du 21.4.78
- groupement d'intérêt économique européen C0M(73)2046 ,du 21.12.73
- procédure arbitrale pour éliminer les doubles impositions 
en cas de correction de bénéfices entre sociétés associées.
- responsabilité du fait des produits C0M(76i372 du 23.7.76 
Ii ï.  INDUSTRIE
- encadrement
- STRATEGIE COMMUNAUTAIRE (communication) - COM(81) 639 final/2 
du 29.10.81
- STRATEGIE INDUSTRIELLE DE LA COMMUNAUTE (communication) - 
COM(83) 150 final du 15.3.83
- PERSPECTIVES POUR LE DEVELOPPEMENT DE POLITIQUES NOUVELLES 
(communication au Conseil européen) - C0MT83) 371 final du 11.6.83.
- DEVEL0PPEMENT_DE_LA_TEÇHN0L0GIE_AVANÇ£E
- PREMIER PROGRAMME STRATEGIQUE EUROPEEN DE RECHERCHE ET DE DEVELOP­
PEMENT R^.ATIF AUX TECHNOLOGIES DE L'INFORMATION (ESPRIT) 
(Proposition de décision) - C0M(83) 258 final du 2.6.83
- BIOTECHNOLOGIE :  LE ROLE DE LA COMMUNAUTE (communication) - 
COM(83) 328 final du 3.6.83
- TELECOMMUNICATIONS (communication) - C0M(83) 329 final du 8.6.83.

- 3 -
IV. R E C H E R C H E - D E V E L 0 P P EI  ■  1E h '  T
A · P R  P E R  A  [ · " ■  MF C  A  P R E  D F l.A  R ^ D ___
1.
 Programme cadre des activités scientifiques et techniques 
communautaires 1984 - 1987, dernière communication d'ensemble, 
C0M(83) 260 du 17.5.83 sur laquelle le Conseil a statué le
28.6.83.
2. Structures et procédures de la politique commune dans le 
domaine de la Science et de la Technologie, C0MC83) 16.3.83.
3. Evaluation des programmes de R&D communautaires, C0M(83) 1,
19.1.83.
4. Promotion de l'utilisation des résultats de la R£D financée 
par la Communauté, C0MC83) 18/ 3.3.83.
5. Stimulation de l'efficacité de la recherche au sein de la 
Communauté, C0MC82) 808, 3.12.82, décision du Conseil 28.6.83
B. PROPOSITION'S DE PROGRAMMES DE R&D
■  2£ti22§_G22£2li22 démontrant_ la £éorientâtion_de_^a_slratég^e
1. Technologies d'information
. Réalisation d'une phase préparatoire à un prooramme communautaire 
de recherche et développement dans le domaine des technologies 
d'information, C0MC82) 737; décision du Conseil 21.1? 82
.  Prc..n'er programme stratégique européen du recherche et de 
développement relatif aux technologies de l'information (ESPRIT), 
C0MC83) 258; décision du Conseil 2.6.S3.
2, Programme de R&D dans le domaine de la recherche technologique 
fondamentale, C0M(83) 350 du 20.6.83.
3. Biotechnolgies :  le rôle de la Communauté, C0fîC83) 328 du 8.6.83 ;  
traité au sommet de Stuttgart.
s v
4 .  PVD .
.  Premier programme_de R&D "Science et Technique au Service du 
Développement" (1933 - 1986), C0M(81) 212 du 4.5.81; 
décision du Conseil 3.12.82.
.  Programme d'aide au développement des capacités indogènes 
de recherche scientifique et technique des PVD (1984 - 87), 
COM(83) 354 du 8.6.83.

'4
•  G22£22l22Z£^2£i 2n t22Î22_dÊs_D£02r2 £ ! ! I l cs Ë ïls £§G£s
1. Programme de recherche et d'enseignement (82 - 86) dans Le 
domaine de La fusion thermonucLéaire contrôlée, C0MC82) 350; 
décision du ConseiL 25.5.82.
2. Programme de RSD dans Le domaine de L'énergie non-nueLéaire 
(1983 - 87), COM(83) 311 du 16.6.83.
3. Programme d'action de recherche dans Le domaine du développement 
de L'énergie nucléaire de fission (1984 - 87), C0M(83) 300
du 28.5.83.
4. Programme de RSD (1982 - 85) dans Le secteur des matières 
premières, C0M(S2) 402; décision du ConseiL 17.5.82.
5. Soutien financier aux projets pilotes et/ou de démonstration 
en sidérurgie, conformément aux dispositions de L'article 55 
du traité instituant La Communauté européenne du charbon et 
de L'acier, C0M(83) 135; décision du 17.3.83.
'RECHERCHE PROPRE DE LA COMMUNAUTE/CCR
1. Programme de recherche à exécuter par Le Centre Commun de 
Recherche pour La Communauté Européenne de l'énergie atomique 
et pour La Communauté Economique Européenne (1984 - 87),
COM(83) 327 du 8.6.83.
2. Instauration du ConseiL d'Administrat ion du CCR, C0M(83) 377 
du 20.6.83.
0o o

- 5 -
V. ENERGIE
COM(S2)357 Final ~ 11 October/ 1982
Proposition de règlement (CEE) du Conseil concernant l'octroi d'incitations 
financières dans le domaine de l'utilisation rationnelle de l'énergie.
Proposition modifiée par les documents C0M(83)376 du 14 juin, 1983 et 
COM(83)454 du 4 juillet 1983).
COM(83)305 Final - 2 juin 1983
Stratégie énergétique de la Communauté :  évolution et nouvelles lignes 
d'action.
COM(S3)315 Final - 15 juin 1983
Energie et recherche énergétique dans la Communauté :  un programme 
quinquennal d'action et son financement.
COM(83)458 Final - 3 août .  1983
Proposition de réglement (CEF.) du Conseil concernant l'octroi d'un soutien 
financier à des projets de démonstration dans les domaines de l'exploitation 
des sources énergétiques alternatives/ des économies d'énergie et de La 
substitution des hydrocarbures.
COM(S3)555 Final - 3 août 1983
Proposition de règlement (CEE) du Conseil concernant L'octroi d'un soutien 
financier à des projets de pilote industriel et de démonstration dans le 
domaine de la liquéfaction et gazéification des combustibles solides.
COM(83)381 Final - 21 juin 1983
Projets de démonstration dans le domaine de l'énergie.
C0M(£3)309 Final - 10 juin 1983
Propositions pour une politique équilibrée des combustibles solides. 
C0M(B3)447 Final - 8 août 1983
Proposition rie règlement (CEE) du conseil concernant un soutien financier 
communautaire en faveur des industries productrices de combustibles solides 
de La Communauté.
COM(83)174 Final - 15 avril. 1983
Le nouveau régime des charbons à coke et cokes destinés à la sidérurgie 
de la Communauté.

-  6 -
VI- INNOVATION
COM (80) 755 final 18.11.80
COM (81) 620 final 20.10.81
COM (82) 251 final 15.06.82
COM (83) 277 final 11.05.83Industrial development and innovation
A policy for industrial innovation 
- strategic lines of a Community 
approach
Plan for the development of a European 
infrastructure for innovation and technology 
t ransfer
COM (83) 18 final 03.01.83
COM (83)  241 final 07.06.83Promoting the utilization of the results 
of Community-sponsored R&D
Proposal empowering the Commission to 
help finance innovation within the 
Community.