DA

Bruxelles, den 17.4.2008

KOM(2008) 195 endelig

2008/0084 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF for så vidt angår visse oplysningskrav til mellemstore selskaber og kravet om udarbejdelse af konsoliderede regnskaber

(forelagt af Kommissionen)

{SEC(2008) 466}

{SEC(2008) 467}

1. Baggrunden for forslaget

1.1. Formålet med forslaget

Formålet med ændringen af direktiv 78/660/EØF (fjerde selskabsdirektiv) [1] er at forenkle regnskabskravene til små og mellemstore virksomheder (SMV) [2] og på kort sigt lette SMV for den administrative byrde i forbindelse med regnskabsaflæggelse. Ændringerne forventes at reducere den administrative byrde, uden at det medfører tab af relevant information.

Formålet med ændringen af direktiv 83/349/EØF (syvende selskabsdirektiv) [3] er at tydeliggøre samspillet mellem direktivets bestemmelser om konsoliderede regnskaber og bestemmelserne i de internationale regnskabsstandarder, IFRS.

1.2. Generel baggrund

Det Europæiske Råd understregede den 8.-9. marts 2007, at det er vigtigt at reducere de administrative byrder for at stimulere Europas økonomi, især af hensyn til SMV. Det Europæiske Råd anførte, at der er behov for en ihærdig fælles indsats fra EU's og medlemsstaternes side, hvis de administrative byrder i EU skal reduceres [4]. På samlingen den 13.-14. marts 2008 opfordrede Det Europæiske Råd Kommissionen til at fremsætte nye lovforslag til hurtig vedtagelse med henblik på reduktion af administrative byrder [5]. Det er blevet påpeget, at der netop inden for regnskabsaflæggelse og revision kan gøres meget for at reducere de administrative byrder for europæisk erhvervsliv [6]. Ved regnskabsdirektiver forstås i denne sammenhæng direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF.

Den foreslåede ændring er led i den anden pakke af såkaldte "fast track"-forslag til reduktion af administrative byrder [7] omfattende lovgivningsforanstaltninger inden for selskabsret, regnskabsaflæggelse og revision med sigte på at forenkle erhvervsbetingelserne for europæiske selskaber; pakken indeholder forslag til målrettede og begrænsede ændringer, som skulle resultere i en forenkling på kort sigt. Små og mellemstore selskaber er i mange tilfælde undergivet de samme bestemmelser som store selskaber, men der er sjældent foretaget en vurdering af deres specifikke behov i relation til regnskabsaflæggelse, og de omfattende regnskabskrav er en omkostningsmæssig belastning, der kan gøre det svært for dem at udnytte deres kapital effektivt til produktive formål.

Fjerde selskabsdirektiv blev vedtaget i 1978 for at indføre ensartede krav om ekstern regnskabsaflæggelse for alle selskaber i EU med begrænset ansvar. I 1983 vedtog man syvende selskabsdirektiv for at supplere med et fælles sæt krav vedrørende konsoliderede regnskaber. Regnskabsdirektiverne er blevet ændret flere gange i løbet af de seneste 25 år. Efter vedtagelsen af forordning (EF) nr. 1606/2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (IAS-forordningen) [8] skal børsnoterede selskaber (og selskaber med børsnoteret gæld) fremlægge IFRS-regnskaber og er dermed fritaget for hovedparten af kravene i fjerde og syvende selskabsdirektiv. Direktiverne udgør dog fortsat grundlaget for SMV's regnskabsaflæggelse i EU.

Anvendelsen af IAS-forordningen har samtidig sat fokus på skellet mellem direktiverne og IFRS. Direktiv 83/349/EØF indeholder krav om, at et moderselskab skal udarbejde konsoliderede regnskaber, også selv om det kun har datterselskaber af uvæsentlig betydning. Følgen er, at disse selskaber er omfattet af IAS-forordningen og derfor skal udarbejde konsoliderede regnskaber i overensstemmelse med IFRS. Denne konsekvens af den pågældende artikel i direktiv 83/349/EØF anses for urimelig, hvis ingen af moderselskabets datterselskaber er af væsentlig betydning. Dette problem bør tages op med henblik på en effektiv løsning.

Også Europa-Parlamentet "tilskynder … Kommissionen til at fortsætte sine aktiviteter vedrørende forenkling af selskabsretten og regnskabs- og revisionstiltag …, især det fjerde og syvende selskabsretsdirektiv" [9].

2. Resultatet af høringen af interesserede parter og konsekvensanalysen

2.1. Høring af interesserede parter

2.1.1. Forenklingsforslagene vedrørende fjerde selskabsdirektiv

Kommissionens tjenestegrene foretog en undersøgelse for at afdække de potentielt mest belastende krav i regnskabsdirektiverne [10]. De foreløbige resultater viste, at der kunne gennemføres flere ændringer for at forenkle direktiverne.

Disse første ideer og forslag blev drøftet med medlemsstaterne i Regnskabskontroludvalget på flere møder begyndende i december 2006. Efter disse drøftelser offentliggjorde Kommissionen i juli 2007 en meddelelse [11], hvori der peges på potentielle ændringer i regnskabsdirektiverne. Der var især lagt vægt på at gøre regnskabsaflæggelsen lettere for små og mellemstore selskaber. Kommissionens tjenestegrene præsenterede forskellige muligheder til overvejelse, og efter en offentlig høring valgte man at arbejde videre med følgende forslag til lovgivning:

Afskaffelse af kravet om redegørelse for etableringsomkostninger

Et klart flertal af dem, der havde kommentarer til Kommissionens meddelelse, støttede forslaget. Nogle få hævdede, at netop disse oplysninger indeholdt nyttige informationer.

Afskaffelse for SMV af kravet om specificering af omsætningen på aktiviteter og geografiske markeder

Dette forslag blev støttet af næsten tre fjerdedele af dem, der havde kommentarer til Kommissionens meddelelse, medens en fjerdedel var imod. Nogle af deltagerne i høringen fandt forslaget gavnligt for SMV, men ikke for de øvrige selskaber, der er omfattet af fjerde selskabsdirektiv.

2.1.2. Samspillet mellem bestemmelserne om konsoliderede regnskaber i syvende selskabsdirektiv og de internationale regnskabsstandarder (IFRS)

Forskellige drøftelser med medlemsstater og andre relevante parter har vist, at sammenhængen mellem IAS-forordningen og syvende selskabsdirektiv ikke er entydig i de tilfælde, hvor et moderselskab ikke har datterselskaber af væsentlig betydning. Efter drøftelserne med medlemsstaterne indføjede Kommissionens tjenestegrene dette spørgsmål i ovennævnte meddelelse, eftersom det er relevant for bestræbelserne på at forenkle regelsættet, og foreslog at tydeliggøre situationen gennem en ændring af syvende selskabsdirektiv.

Deltagerne i høringen var meget positive over for et sådant forslag, og samtlige repræsentanter for erhvervslivet bakkede det op. Den foreslåede ændring blev anset for at være en væsentlig forenkling.

2.2. Konsekvensanalyse

2.2.1. Afskaffelse af kravet om redegørelse for etableringsomkostninger

Samtlige medlemsstater undtagen Danmark, Sverige og Det Forenede Kongerige tillader kapitalisering af etableringsomkostninger og kræver sådanne omkostninger oplyst [12]. Selskaber, der er omfattet af artikel 11 (definitionen af små selskaber) i fjerde selskabsdirektiv, kan i forvejen fritages for dette oplysningskrav i medfør af direktivets artikel 44, stk. 2. Der er i vidt omfang gjort brug af denne mulighed, og kun Spanien forlanger disse oplysninger specificeret for små selskaber. Nogle medlemsstater forlanger dog beløbene oplyst under faste anlægsaktiver. Den foreslåede ændring vil således primært få betydning for mellemstore selskaber. Ifølge en undersøgelse foretaget af Rambøll Management er der ca. 240 000 mellemstore selskaber i EU [13].

Ændringen vil lette regnskabsaflæggelsen for selskaberne. Der bliver ikke tale om noget væsentligt informationstab for regnskabsbrugerne. Oplysninger om etableringsomkostningerne kan ikke anses for særligt relevante for regnskabsbrugerne. Forslaget vil være til fordel både for dem, der skal udarbejde regnskaberne, og for brugerne af regnskaberne. Ingen andre vil blive nævneværdigt berørt.

2.2.2. Afskaffelse for SMV af kravet om specificering af omsætningen på aktiviteter og geografiske markeder

Samtlige medlemsstater forlanger oplyst, hvordan omsætningen fordeler sig på aktiviteter og geografiske markeder [14], men de benytter alle muligheden i fjerde selskabsdirektivs artikel 44, stk. 2, for at fritage selskaber, der falder ind under definitionen i direktivets artikel 11 (små selskaber), for dette krav. Den foreslåede ændring vil derfor kun få betydning for mellemstore selskaber. Kommissionens tjenestegrene vurderer, at medlemsstaterne vil gøre brug af den foreslåede ændring på trods af, at direktivets karakter af minimumslovgivning tillader dem at forlange flere oplysninger.

Afskaffelse af dette krav vil sætte selskaberne i stand til at strukturere deres interne regnskabsaflæggelse i overensstemmelse med ledelsesmæssige behov frem for efter regnskabskravene. Ændringen vil reducere den administrative byrde for selskaberne ved at skulle efterkomme kravene om regnskabsaflæggelse. Der bliver ikke tale om noget væsentligt informationstab for regnskabsbrugerne. Brugerne af regnskaber fra SMV og andre selskaber, der er omfattet af direktivet, er ikke specielt interesserede i denne form for information. Med de nuværende regler kan selskaberne desuden være tvunget til at give oplysninger, der kan betragtes som fortrolige for selskaber, der kun har én bestemt forretningsaktivitet. Forslaget vil være til fordel både for dem, der skal udarbejde regnskaberne, og for brugerne af regnskaberne. Visse parter med særlig interesse i de pågældende oplysninger kan blive berørt af forslaget, men denne virkning anses for at være begrænset.

2.2.3. Ændring af syvende selskabsdirektiv for at tydeliggøre sammenhængen mellem direktivets bestemmelser om konsoliderede regnskaber og IFRS-reglerne

Der er tilsyneladende tale om et meget specielt problem, som kun gør sig gældende for visse større medlemsstaters vedkommende. De mindre medlemsstater synes at være mindre berørt, primært fordi de har færre børsnoterede koncernselskaber. Der er desuden visse medlemsstater, der ikke håndhæver kravet om udarbejdelse af sådanne regnskaber, men som muligvis vil gøre det, når spørgsmålet er afklaret efter Regnskabskontroludvalgets drøftelser i 2007. Der er tilsyneladende især i Det Forenede Kongerige og Frankrig en række tilfælde, hvor udarbejdelsen af disse regnskaber volder problemer [15].

Der er betydelige omkostninger forbundet med at udarbejde disse regnskaber, uden at det giver selskaberne tilsvarende fordele. Regnskaberne skal desuden revideres, hvilket medfører yderligere store omkostninger. Under normale omstændigheder vil der ikke ske tab af informationer, eftersom et sådant konsolideret regnskab stort set er identisk med de individuelle regnskaber. Der kan dog i ganske få tilfælde blive tale om et vist informationstab. Kommissionens tjenestegrene vurderer dette informationstab til at være ubetydeligt. Vinderne vil være de moderselskaber med datterselskaber uden væsentlig betydning, som i dag skal aflevere konsoliderede regnskaber.

2.3. Tilsyn og evaluering

Det foreliggende forslag skal ses i sammenhæng med andre forenklingstiltag, og deres virkninger skal evalueres samlet. Det foreliggende forslag udgør kun første del af forenklingsindsatsen på regnskabsområdet. Der bør i forbindelse med fremtidige forslag til forenklinger føres tilsyn med foranstaltningernes effektivitet, og der kan om nødvendigt ved en senere revision foreslås yderligere ændringer.

3. Forslagets retlige aspekter

3.1. Retsgrundlag

Artikel 44, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab [16].

3.2. Subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet

Forslaget falder ikke ind under Fællesskabets enekompetence. Det er nødvendigt med en indsats på EU-plan for at løse de omhandlede problemer, eftersom de forpligtelser, der medfører administrative byrder, udspringer af EU-direktiver. Formålet med indsatsen er at reducere administrative byrder på kort sigt ved at forenkle regnskabskravene til SMV og tydeliggøre samspillet mellem bestemmelserne om konsoliderede regnskaber i direktiv 83/349/EØF og IFRS, uden at det medfører tab af relevant information.

Forslaget skal ses i forlængelse af Fællesskabets principielle tilgang til EU-reglerne om regnskabsaflæggelse. Regnskabsdirektiverne er desuden udtryk for en "minimumsharmonisering" [17], der sikrer overholdelse af proportionalitetsprincippet og giver myndigheder og økonomiske beslutningstagere det fornødne råderum til at afgøre, hvordan målsætningerne skal opfyldes, samtidig med at de dermed forbundne økonomiske og administrative byrder minimeres. Det vil desuden være en fordel at få gennemført en analyse af national lovgivning, hvorefter der eventuelt vil kunne anbefales yderligere forenklingstiltag på nationalt plan.

Formålet med forslaget kan kun opfyldes ved en ændring af de relevante EU-bestemmelser; en indsats på EU-plan er derfor fuldt berettiget. De foreslåede ændringer er begrænset til, hvad der er nødvendigt for at fjerne overflødige administrative byrder på de pågældende områder, og står i rimeligt forhold til dette formål.

3.3. Reguleringsinstrument

Forslagene indebærer ændring af eksisterende direktiver, og det valgte reguleringsinstrument er derfor et direktiv.

4. Gennemgang af forslaget

4.1.1. Afskaffelse af kravet om redegørelse for etableringsomkostninger

Etableringsomkostninger er forskellige former for omkostninger, der påløber ved stiftelsen af et selskab, f.eks. registreringsgebyrer og udgifter til juridisk bistand. De kan under visse omstændigheder opføres som et aktiv på balancen. Hvis det er tilfældet, skal disse "etableringsomkostninger" i henhold til artikel 34, stk. 2, i fjerde selskabsdirektiv specificeres i noterne. Små selskaber kan fritages for dette oplysningskrav i medfør af artikel 44, stk. 2, i samme direktiv.

Kommissionen ønsker denne fritagelse udvidet til at omfatte mellemstore selskaber. Kommissionen foreslår derfor, at mellemstore selskaber medtages i artikel 44, stk. 2, i fjerde selskabsdirektiv, og at det overlades til medlemsstaterne at afgøre, om disse selskaber skal fritages for den i direktivets artikel 34, stk. 2, fastsatte forpligtelse.

4.1.2. Afskaffelse for SMV af kravet om specificering af omsætningen på aktiviteter og geografiske markeder

Fjerde selskabsdirektiv indeholder krav om, at det oplyses, hvordan omsætningen fordeler sig på aktiviteter og geografiske markeder. Kravet gælder alle selskaber, men små selskaber kan fritages i medfør af direktivets artikel 44, stk. 2.

Kommissionen ønsker denne fritagelse udvidet til at omfatte mellemstore selskaber. Kommissionen foreslår derfor, at mellemstore selskaber medtages i fjerde selskabsdirektivs artikel 44, stk. 2, med henblik på anvendelsen af bestemmelserne i direktivets artikel 43, stk. 1-8, og at det overlades til medlemsstaterne at afgøre, om disse selskaber skal fritages for de i direktivets artikel 43, stk. 1-8, fastsatte forpligtelser.

4.1.3. Ændring af syvende selskabsdirektiv for at tydeliggøre sammenhængen mellem direktivets bestemmelser om konsoliderede regnskaber og IFRS-reglerne

Sammenhængen mellem IAS-forordningen og syvende selskabsdirektiv er ikke tydelig i de tilfælde, hvor et moderselskab kun har datterselskaber af uvæsentlig betydning. Spørgsmålet er, hvorvidt et sådant moderselskab vil være omfattet af IAS-forordningen og dermed forpligtet til at udarbejde IFRS-regnskaber.

Kommissionen anser det for urimeligt at forlange, at der udarbejdes konsoliderede regnskaber i det tilfælde, hvor et moderselskab kun har datterselskaber af uvæsentlig betydning. Det er ikke rimeligt at kræve et særskilt sæt regnskaber, eftersom det konsoliderede regnskab i denne situation vil være stort set identisk med det individuelle regnskab (som i henhold til IAS-forordningen ikke nødvendigvis skal udarbejdes efter IFRS-standarderne).

Kommissionen foreslår derfor, at der til syvende selskabsdirektivs artikel 13 føjes et nyt stykke 2a, som fritager alle moderselskaber, der er omfattet af lovgivningen i det land, hvori de er oprettet, for at skulle udarbejde konsoliderede regnskaber og konsoliderede beretninger, hvis de kun har datterselskaber, der må betragtes som uden væsentlig betydning (i relation til bestemmelsen i direktivets artikel 16, stk. 3) både hver for sig og samlet.

5. Budgetmæssige konsekvenser

Forslaget har ingen konsekvenser for Fællesskabets budget.

2008/0084 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF for så vidt angår visse oplysningskrav til mellemstore selskaber og kravet om udarbejdelse af konsoliderede regnskaber

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR ―

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 44, stk.1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [18],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg [19],

i henhold til proceduren i traktatens artikel 251 [20] og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Det Europæiske Råd understregede den 8. og 9. marts 2007 i sine konklusioner, at reduktion af de administrative byrder er en vigtig foranstaltning for at stimulere Europas økonomi, især på grund af de fordele, det kan give små og mellemstore virksomheder. Det påpegede, at der er behov for en ihærdig fælles indsats fra Den Europæiske Union og medlemsstaterne for at reducere administrative byrder.

(2) Reglerne om regnskabsaflæggelse og revision er udpeget som et område, hvor de administrative byrder kan reduceres for selskaber i EU.

(3) Kommissionens meddelelse af 10. juli 2007 [21] om enklere erhvervsbetingelser inden for selskabsret, regnskabsførelse og revision indeholder forslag til nødvendige ændringer af Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om årsregnskaberne for visse selskabsformer [22] og Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om konsoliderede regnskaber [23]. Der er især lagt vægt på at lette små og mellemstore selskaber yderligere for byrderne ved at skulle efterkomme regnskabskravene.

(4) Der er tidligere gennemført forskellige ændringer for at give selskaber, som er omfattet af direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF, mulighed for at anvende regnskabsmetoder i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder, IFRS. I henhold til Europa-Parlaments og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder [24] skal selskaber, hvis værdipapirer kan handles på et reguleret marked i en hvilken som helst medlemsstat, udarbejde deres konsoliderede regnskab i overensstemmelse med IFRS og er dermed fritaget for at skulle efterkomme hovedparten af kravene i direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF. De pågældende direktiver danner dog fortsat grundlag for små og mellemstore selskabers regnskabsaflæggelse i Fællesskabet.

(5) Små og mellemstore selskaber er ofte undergivet de samme regler som større selskaber, men deres specifikke regnskabsbehov er sjældent blevet vurderet. Særlig det stigende antal oplysningskrav volder problemer for disse selskaber. Omfattende krav til regnskabsaflæggelsen udgør en økonomisk belastning og kan hindre effektiv udnyttelse af et selskabs kapital til produktive formål.

(6) Anvendelsen af forordning (EF) nr. 1606/2002 har desuden afsløret et behov for at tydeliggøre forholdet mellem regnskabskravene i direktiv 83/349/EØF og IFRS.

(7) I de tilfælde, hvor etableringsomkostninger kan behandles som et aktiv på balancen, skal de pågældende udgifter i henhold til artikel 34, stk. 2, i direktiv 78/660/EØF forklares i noterne. Små selskaber kan fritages for dette oplysningskrav i medfør af direktivets artikel 44, stk. 2. For at reducere den unødvendige administrative byrde bør det være muligt også at fritage mellemstore selskaber for denne oplysningspligt.

(8) Direktiv 78/660/EØF indeholder krav om, at det oplyses, hvordan omsætningen fordeler sig på aktiviteter og geografiske markeder. Dette krav gælder for alle selskaber, men små selskaber kan fritages i medfør af direktivets artikel 44, stk. 2. For at reducere den unødvendige administrative byrde bør det være muligt også at fritage mellemstore selskaber for denne oplysningspligt.

(9) Direktiv 83/349/EØF indeholder krav om, at et moderselskab skal udarbejde et konsolideret regnskab, også selv om dets eneste datterselskab eller alle dets datterselskaber som helhed er af uvæsentlig betydning i relation til artikel 16, stk. 3, i direktiv 83/349/EØF. Følgen er, at disse selskaber er omfattet af forordning (EF) nr. 1606/2002 og dermed forpligtede til at udarbejde konsoliderede regnskaber i overensstemmelse med IFRS. Dette krav anses for at være en belastning, hvis moderselskabet kun har datterselskaber uden væsentlig betydning. Det bør derfor være muligt at fritage moderselskaber for forpligtelsen til at udarbejde konsoliderede regnskaber og konsoliderede beretninger, hvis de udelukkende har datterselskaber, der kan anses for at være af uvæsentlig betydning både hver for sig og samlet.

(10) Eftersom formålet med dette direktiv, nemlig at reducere administrative byrder for mellemstore selskaber ved at skulle efterkomme bestemte oplysningskrav og for visse selskaber inden for Fællesskabet ved at efterkomme kravet om udarbejdelse af konsoliderede regnskaber, ikke kan realiseres tilfredsstillende af medlemsstaterne, og derfor på grund af anvendelsesområdet og virkningerne bedre kan realiseres på fællesskabsplan, kan Fællesskabet vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet i traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet i samme artikel er dette direktiv ikke mere vidtrækkende end nødvendigt for at opfylde sit formål.

(11) Direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF bør ændres i overensstemmelse hermed ―

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændringer i direktiv 78/660/EØF

Artikel 44 i direktiv 78/660/EØF affattes således:

1. Følgende indsættes som stykke 1a:

"(1a) Medlemsstater kan tillade, at de i artikel 27 omhandlede selskaber udarbejder forkortede noter i deres regnskab uden de i artikel 43, stk. 1, nr. 8, omhandlede oplysninger."

2. Følgende indsættes som stykke 2a:

"(2a) Medlemsstater kan tillade, at de i artikel 27 omhandlede selskaber fritages for forpligtelsen til i noterne i deres regnskab at anføre de oplysninger, der er nævnt i artikel 34, stk. 2."

Artikel 2

Ændring i direktiv 83/349/EØF

I artikel 13 i direktiv 83/349/EØF indsættes følgende som stykke 2a:

"(2a) Alle moderselskaber, der er undergivet en medlemsstats nationale lovgivning, og som kun har datterselskaber, der er af uvæsentlig betydning i relation til bestemmelserne i artikel 16, stk. 3, både hver for sig og samlet, fritages for den i artikel 1, stk. 1, fastsatte forpligtelse."

Artikel 3

Gennemførelse

1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 30. april 2010. De meddeler straks Kommissionen ordlyden af disse bestemmelser og forelægger en sammenligningstabel mellem disse bestemmelser og dette direktiv.

Disse bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 4

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen for dets offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 5

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles,

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

[1] EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/46/EF; EUT L 224 af 16.8.2006, s. 1.

[2] Definitioner i artikel 11 (små selskaber) og artikel 27 (mellemstore selskaber) i fjerde selskabsdirektiv.

[3] EFT L 193 af 18.7.1983, s. 1. Senest ændret ved Rådets direktiv 2006/99/EF; EUT L 363 af 20.12.2006, s. 137.

[4] Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råde i Bruxelles – dok. 7224/07, konklusion 1.

[5] Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råde i Bruxelles – dok. 7652/08, konklusion 1.

[6] "EU-projekt om måling af bundlinje og mindskning af administrative omkostninger, anden foreløbige rapport", 15. januar 2008, s. 37. Den endelige rapport offentliggøres på Kommissionens websted.

[7] Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene – "Reducing administrative burdens in the European Union 2007 progress report and 2008 outlook" (KOM(2008) 35).

[8] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder; EFT L 243 af 11.9.2002, s. 1.

[9] Betænkning om internationale regnskabsstandarder (IFRS) og styring af International Accounting Standards Board (IASB) (2006/2248(INI)), EP, Udvalget om Økonomi- og Valuta, ordfører Alexander Radwan, A6-0032/2008 af 5.2.2008, s. 10.

[10] Herunder en undersøgelse foretaget af Rambøll Management for Kommissionen – "Study on Administrative Costs of the EU Company Law Acquis", juli 2007; offentliggjort på Kommissionens websted: http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/simplification/final_report_company_law_administrative_costs_en.pdf

[11] "Meddelelse fra Kommissionen om enklere erhvervsbetingelser for selskaber inden for selskabsret, regnskabsførelse og revision" (KOM(2007) 394 endelig udg. af 10.7.2007). Meddelelsen er tilgængelig på: http://ec.europa.eu/internal_market/company/simplification/index_en.htm

[12] Rapport – "Implementation of the Fourth Directive in Member States as per 1 January 1998", s. 2, 38 og 62. Den pågældende rapport om gennemførelsen af fjerde selskabsdirektiv i medlemsstaterne er tilgængelig på: http://ec.europa.eu/internal_market/accounting/docs/studies/1998-fourth-dir_en.pdf.

[13] Rambøll Management, juli 2007 – "Study on Administrative Costs of the EU Company Law Acquis". Rapporten er offentliggjort på GD MARKT's websted:

- http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/simplification/final_report_company_law_administrative_costs_en.pdf.

[14] Sammenfatning af resultaterne af en undersøgelse om gennemførelsen af Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF i EU-medlemsstaterne pr. 1. januar 1998; Europa-Kommissionen, GD for Det Indre Marked og Tjenesteydelser – Regnskabsoplysninger og selskabsret (se fodnote 12), s. 54 og 59.

[15] Ifølge data fra Det Forenede Kongerige findes der 1,6 mio. aktive selskaber med begrænset ansvar i denne medlemsstat, hvoraf 51 000 udgør koncerner, og af disse fremlægger kun 10 000 konsoliderede regnskaber. En undersøgelse viste, at 1 000 koncerner afleverer konsoliderede regnskaber, selv om de kun har datterselskaber uden væsentlig betydning.

[16] EFT C 325 af 24.12.2002, s. 53.

[17] Medlemsstaterne kan indføre mere omfattende krav nationalt. Direktivet giver i forvejen talrige muligheder for at fritage SMV, men mange af disse muligheder er ikke udnyttet af medlemsstaterne.

[18] EUT C […] […], s.[…].

[19] EUT C […] […], s.[…].

[20] EUT C […] […], s.[…].

[21] KOM (2007) 394 endelig udg. af 10.7.2007.

[22] EFT L 222 af 17.8.1978, s. 11. Senest ændret ved direktiv 2006/99/EF; EUT L 363 af 20.12.2006, s. 137.

[23] EFT L 193 af 18.7.1983, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2006/99/EF.

[24] EFT L 243 af 11.9.2002, s. 1.

--------------------------------------------------