ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 084 
 
 
 
Vol. 1985/0 026 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the open ing to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom  27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KO M (85) 84 endelig udg.
Bruxelles, den 19 marts 1985
S T Y R K E L S E  A F  ffLLE S SK AB S IN D U STR IE N S  T E K N O L O G IS K E  
G R U N D L A G  O G  D E N S  K O N K U R R E N C E E V N E
(Meddelelse fra Kommissionen t i l  
mødet i Det europæiske Rid 
den 29. og 30 marts 1985)
K 0M C 85) 84 endelig udg.

Bruxelles, den 19. marts 1985
M E D D E L E L S E  TIL D E T  E U R O P Æ IS K E  R Å D
o m
styrkelse af fællesskabsindustriens teknologiske 
grundlag og dens konkurrenceevne
Medlemsstaternes indsats for at genskabe de fundamentale makroøkonomiske 
ligevægte har bidraget t i l  at øge den økonomiske vækstrate i Fællesskabet, 
so m  desuden har nydt godt af det kraftige opsving i U S A .
D en  økonomiske vækst i Fællesskabet er dog fortsat lavere end væksten i 
U S A  og Japan. Blandt de faktorer, der er medvirkende t i l  den svagere vækst, 
træder særlig én i forgrunden, nemlig forsinkelsen inden for hovedparten 
af de højteknologiske sektorer i Fællesskabets industri so m  helhed. Selv 
o m  m a n  ikke kan tale o m  en generelt forringet konkurrenceevne e lle r en ge­
nerel forsinkelse, m i der konstateres foruroligende tendenser pi en ræ kke 
højteknologiske områder.
Inden for informationsteknologien øges Fællesskabets handelsunderskud og 
teknologiske afhængighed fortsat.
P å  telekommunikationsområdet, so m  h id til har været en af Fællesskabets stær­
ke sider, er der stor risiko for, at Fællesskabet ikke i tide og på t i l ­
strækkelig samordnet vis får igangsat den teknologiske udvikling og opret­
telsen af de infrastrukturen, so m  v il være forudsætningen for højhastigheds­
nettene i slutningen af det 20. århundrede.
M e d  hensyn t i l  bioteknologien, so m  på lang sigt er afgørende for vor fin ­
kemiske industris, vort landbrugs og vor levnedsmiddelindustris fremtid, kan 
manglerne i vor nuværende grundforskningsindsats senere medføre en sårbar­
hed, so m  det v il være vanskeligt at korrigere.
Hvad nye materialer angår - resiner, keramiske materialer, specialmetaller 
tegner U S A  og Japan sig for den væsentligste del af udviklingen.
Forsinkelsen inden for disse avancerede teknologier kan på den ene side føre 
t i l ,  at de finder for sent indpas i de trad itione lle sektorer, hvilket v il 
betyde tab af markedsandele og dermed også arbejdspladser. Hvis det euro­
pæiske erhvervsliv endvidere gør for massiv brug af importeret materiel, r i ­
sikerer det at sætte sine egne industrier for ny teknologi i en svagere po­
sitio n.
1) Det er k la rt, at ingen medlemsstat alene v il kunne klare udfordringerne 
fra de nye teknologier: udviklingsomkostningerne er ganske enkelt for høje. 
D ertil kommer, at den nationale teknologistøttepolitik so m  følge af stan­
darder, tekniske bestemmelser, støtte t i l  industrien og den offentlige sek­
tors ordreplacering bidrager t i l ,  at industrien bevarer en national karakter 
og at det fælles marked forbliver opdelt. M e n  de store virksomheder, s o m

-  2 -
ønsker at udnytte stordriftsfordelene, og de nyskabende sm a  og mellemstore 
virksomheder, so m  tilstræ ber en specialisering inden for helt bestemte o m ­
råder, kan ikke nå deres mål på de snævre nationale markeder.
2) Det er ikke tilrå d e lig t uden videre at indlede samarbejde m e d  de ameri­
kanske e lle r japanske multinationale virksomheder. E n  for stor teknologisk 
afhængighed kan føre t i l  kritiske situationer, såfremt U S A  begrænser tek­
nologioverførslen. I de tilfæ ld e , hvor disse overførsler er uundgåelige, 
bør de give de europæiske virksomheder mulighed for at indhente deres fo r­
sinkelse.
E n  styrkelse af fællesskabsindustriens teknologiske grundlag og konkurrence­
evne mi efter Kommissionens mening hvile på to vigtige forudsætninger:
- dels en forbedring af virksomhedernes miljø m e d  henblik på fremme af deres 
industrielle innovationsevne og deres kommercielle dynamik;
- dels en bedre udnyttelse af fællesskabsdimensionen fra medlemsstaternes 
side og ikke mindst fra virksomhedernes side, således at disse får mulig­
hed for at udvikle sig på et marked præget af konkurrence, enhed og åben­
hed.
P å  grundlag af denne diagnose foreslår Kommissionen Det europæiske R åd  at 
vælge seks hovedmål.
1) Virkeliggørelsen af et egentligt internt marked
Kommissionen har allerede bekræftet sin v ilje  t i l  at ophæ ve de interne græn­
ser i Fællesskabet inden 1992, hvilket er i såvel borgernes so m  de europæ­
iske virksomheders interesse. Dette fuldstændige enhedsmarked v il blive fuld­
ført i faser efter en nøjagtig tidsplan. Dette program indebærer, at der gen­
nemføres hurtige fremskridt - bl.a. t i l  fordel for høj teknologi industrierne - 
på følgende områder:
a) E n  europæisk standardi sering m e d  åbenhed over for omverdenen er nødvendig 
for at s t ille  de europæiske konkurrenter og konkurrenterne fra tredje­
lande på lige fod og for at give brugerne tilstræ kkelig sikkerhed, så­
ledes at de tilskyndes t i l  at investere i udstyr og tjenesteydelser 
inden for de avancerede teknologier: fællesskabsbestemmelserne vedrørende 
industriel ejendomsret skal skabe rammer, so m  giver sikkerhed for inve­
steringer i informat i onstekno logi og bioteknologi og hindrer misbrug
af en dominerende s tillin g .
b) D e  offentlige indkøb repræsenterer en vig tig  - og ofte den mest nyska­
bende - del af efterspørgslen inden for disse sektorer. Det er derfor 
nødvendigt, at de liberaliseres. Visse typer af offentlige indkøb giver

- 3  -
særlig gode muligheder for oprettelse af virksomhedskonsortier af europæisk 
dimension, forudsat at der kan påregnes en effektiv konkurrence mellem dem . 
G ennem  særlige procedurer skal det sikres, at de s m å  og mellemstore virksom­
heder får adgang t i l  indkøbskontrakterne på lige fod.
c) Tjenesteydelserne bør ligeledes nyde godt af et egentligt fælles marked, 
især når udbudet af sådanne tjenesteydelser bidrager e ffe ktivt t i l  udvikling 
af industrien og fremme af dens virksomhed på europæisk plan.
d) Blandt forslagene o m  strukturerne for samarbejdet på europæisk plan er 
forslaget o m  den europæiske firmagruppe nået så v id t, at Rådet hurtigt skul­
le kunne træffe afgørelse o m  det, m e n  forslaget o m  det europæiske aktiesel­
skab m å  fortsat betragtes so m  det centrale element i Fællesskabets retsorden. 
Rådet drøfter for tiden skattepolitiske foranstaltninger m e d  et tilsvarende 
sigte. Disse foranstaltninger bør snarest vedtages.
e) D en  nationale støtte t i l  industrien udgør en betydelig belastning for de 
offentlige finanser, so m  i tiltagende omfang præges af budgetbegrænsningen. 
Det er derfor nødvendigt at påse, at den nationale støtte både hvad beløb 
og tild e lin g svilkå r angår først og fremmest anvendes t i t  styrkelse af den 
europæiske konkurrenceevne, og at den ikke fører t i l  en udkrystallisering 
af de nationale strukturer og t i l  en fordrejning af konkurrencen inden for 
Fællesskabet. I dette øjemed v il Kommissionen skærpe sin kontrol m e d  den na­
tionale støtte.
Det europæiske R ad  bør for s it vedkom mende markere sin v ilje  t i l  at indlede 
en gradvis formindskelse af den nationale støtte t i l  industrien for i stedet 
af afsætte en voksende andel af ressourcerne t i l  udvikling af teknologiske 
projekter, so m  ellers ikke v ille  kunne gennemføres pa fællesskabsplan.
2) Tilpasning af Fællesskabets hande lsp o litik t i l  dets stræben af de nye tek­
nologiers område
Virkeliggørelsen af et egentligt internt marked bør gå hånd i hånd.med en 
handelspolitik, der sigter på at styrke den europæiske industris konkurrence­
evne: Fællesskabet bør skabe sådanne forhold, at industrien lid t efter lid t 
sættes i stand t i l  på lige fod at tage den internationale konkurrence op pa 
s it eget marked og få effektiv adgang t i l  partnernes markeder, idet Fælles­
skabet har en v ita l interesse i at sikre åbne markeder på verdensplan. Hvis 
ikke der træffes foranstaltninger h e rtil, er der fare for, at de europæiske 
virksomheder ikke kan bevare deres markedsandel inden for de banebrydende 
sektorer, hvor forbruget er i kraftig vækst, og der er gode muligheder for 
finansiel styrkelse af vores virksomheder.
3) Styrkelse og bedre udnyttelse af Fællesskabets videnskabelige og tekno­
logiske potentiel
Det videnskabelige grundlag, so m  Fællesskabet har at bygge på, kan sam m en­
lignes m e d  USA's og Japans, m e n  er mindre effe ktivt og udvikler sig lang­
sommere. D en  kolossale udvidelse af Pentagons F&U-programmer - i størrelses-

ordenen 40 mia $ på b u d g e tte t fo r  1985/86 -  v i l  b id ra g e  t i l  a t øge den am eri­
kanske overlegenhed. Fæ llesskabsforskningen lid e r  på den anden sid e  fo r ts a t 
under sådanne handicap som is o la tio n , d o b b e lta rb e jd e  og u tils tr æ k k e lig  e ffe k ­
t i v i t e t .
Kommissionen anmoder Det europæiske .>ad om  at b idra ge t i l  u d v ik lin g  og bedre 
u d n y tte ls e  a f Fæ llesskabets vid e n s k a b e lig e  og te k n o lo g is k e  p o te n tie l.
Det europæiske Råd har på sin e foregående møder s tø tte t ivæ rksæ ttelsen af 
e t rammeprogram fo r  fæ lle s s k a b s fo rs k n in g . D ette program bør nu re v id e re s  fo r  
perioden 1986-1989, således at det kan b liv e  tilp a s s e t og s ty rk e t. De igang­
værende og kommende bestræ b elser på at r a tio n a lis e r e  b u d g e tte t og opnå en 
bedre s ty rin g  a f Fæ llesskabets u d g ifte r  bør gøre det m u lig t a t øge den a n d e l, 
som fo rs k n in g e n  te g n e r s ig  fo r  a f de egne in d tæ g te r, fr a  de nuværende 3 %  t i l  
6%  i 1989. Det europæiske Råd bør s tø tte  denne r e tn in g s lin je .
Kommissionen v i l  på s in  sid e  i de kommende måneder frem sæ tte fo rs la g  med hen­
b lik  på s ik r in g  af den s tø rs t m ulige f l e k s i b i l i t e t  i Fæ llesskabets fo r a n s ta lt­
n in g e r t i l  fremme a f fo rs k n in g e n . En øget fo rs k n in g s in d s a ts  på fæ lle sska b s­
p lan ude lukker ik k e  et snævrere samarbejde mellem de m edlem sstater, der er 
in te re s s e re t i v is s e  p r o je k te r , som andre m edlem sstater ikke  ønsker at d e l­
tage i ;  Fæ llesskabet bør være i stand t i l  at s tø tte  sådanne i n i t i a t i v e r ,  så 
meget des mere som de nuværende u d s ig te r fo r  te k n o lo g ie n  peger på, a t den 
v i l  kunne u d n ytte s d e c e n tra lt.
4) U d n ytte lse  a f de m enneskelige resso u rce r
Som  e t område, der er f a t t i g t  på e n e rg i- og r å s to ffe r , er Fæ llesskabet nødt 
t i l  at sørge fo r  en bedre u d n y tte ls e  af sin e m enneskelige re s s o u rc e r, id e t 
d is s e  udgør dets v ig tig s te  kom parative fo r d e l. D e rfo r skal unge og voksne 
på a lle  k v a lifik a tio n s n iv e a u e r uddannes bedre, og deres uddannelse ska l t i l  
stadig hed tilp a s s e s  de ændrede k v a lifik a tio n s k r a v , der fø lg e r med u d v ik lin ­
gen i opgaverne og i te k n ik k e n .
a) Medlemslandene bør sørge fo r  at højne nive a u e t fo r  deres forske rud danne lse 
og e ffe k tiv is e r e  deres in d s a ts  gennem en E F -fo ra n s ta Itn in g  med h e n b lik  på
a t udbygge det europæiske sam arbejde, øge m o b ilite te n  mellem m edlem sstaterne 
og fremme båndene mellem in d u s trie n  og u n iv e rs ite te rn e . Planen t i l  s tim u le ­
rin g  a f sam arbejdet og udve kslin gen på det vid e n s k a b e lig e  og te k n is k e  områ­
de 1985-1988 s ig te r  mod d isse  m ål. En s ty rk e ls e  a f Fæ llesskabets te k n o lo g is k e  
grundlag kræ ver, a t uddannelses- og efteruddannelsessystem erne o rie n te re s  
i denne re tn in g .
b) På fæ lle sska b sp la n  er der ved at b liv e  u d a rb e jd e t e t program med h e n b lik  
på fremme a f sam arbejdet mellem u n iv e rs ite te rn e  og in d u s trie n  fo r  således 
a t b idra ge t i l  en både k v a n tita tiv  og k v a lit a t iv  udbygning a f uddannelsen 
a f k v a lif ic e r e t  personale inden fo r  in d fø re ls e n  a f de nye te k n o lo g ie r. Der 
v i l  b liv e  la g t s æ rlig  vægt på behovet fo r  fo rø g e ls e  a f de studerendes m obi-

-  5 -
L ite t gennem fremme af s tu d ie - e lle r  p ra k tik o p h o ld  i e t andet fæ lle sska b s­
la nd.
T ild e lin g  af betegnelsen "fø rende fæ lle sska b sce n tre " t i l  in s t it u t io n e r ,  som 
kan tilb y d e  supplerende uddannelse e lle r  gennemføre den mest avancerede fo rs k ­
ning inden fo r  s p e c ie lle  grene, v i l  bidrage t i l  a t øge de studerendes og f o r ­
skernes m o b ilite t i Fæ llesskabet. Det europæiske Rad bør markere s in  v i l j e  
t i l  a t s tø tte  sådanne a k tio n e r, som kan fremme den europæiske id e n tite t hos 
de fre m tid ig e  b e s lu tn in g s ta g e re  i det økonomiske og s o c ia le  l i v  i Fæ llesska­
bet .
5) Fremme a f in n o v a tio n  ( b l.a . net af databaser) og v irk e lig g ø re ls e  af in f o r ­
m ationsmarkedet
tn  af de europæiske virksom heders svagheder lig g e r i gennemførelsen af in no­
v a tio n . Et produkts gang fr a  la b o ra to rie s ta d ie t t i t  p ro d u k tio n s s ta d ie t og 
fr a  p ro d u k tio n s s ta d ie t t i l  m a rk e d s fø rin g s s ta d ie t, bør fremmes ved en øget 
f l e k s i b i l i t e t  i p ro d u k tio n s s tru k tu re rn e  og en mere e f fe k tiv  re a k tio n  på le ­
delsens in d s a ts . H e r t il kan Fæ llesskabet b id ra g e .
a) De innoverende virksom heder behøver en s k a t te p o litik ,  som fremmer r is ik o ­
v illig h e d e n . kommissionen a g te r at fo re s lå , at der i fæ llesska b fa stsæ tte s 
mål på de fo r s k e llig e  om råder, som er a f betydning h e rfo r (o p re tte ls e  af v ir k ­
somheder, s k a tte p o litis k  o rdning fo r  r i s ik o v ill ig  k a p ita l, fin a n s ie rin g  af 
in n o v a tio n  (N IC )).
b) Udbredelsen a f viden er a f afgørende betydning fo r  u d n y tte ls e n  af de o f­
f e n t lig t  fin a n s ie re d e  fo rs k n in g s re s u lta te r og fo r  innovationsfrem m e. Fæ lles­
skabet bør yde s it  b id ra g  h e r t il.  Udbredelsen af re s u lta te rn e  bør fo rb e d re s , 
således at de kan b liv e  t i l  gavn fo r  virksom hederne i hele Fæ llesskabet. Det 
v i l l e  være ø nskvæ rdig t, om  de fremgangsmåder, der b le v v a lg t ved u d v ik lin g e n  
a f ESPRIT-programmet, kunne tages i anvendelse på andre områder også.
c) In fo rm a tio n  bør i Fæ llesskabet b liv e  en s e k to r, der b rin g e r værdi tiIv æ k s t 
og b e s k æ ftig e ls e , men dens in n o v a tio n s p o te n tie l v i l  ikke  kunne udnyttes i 
samme omfang som i USA og Japan, medmindre fælLesskabsmarkedet b liv e r  et en­
hedsmarked; o p re tte ls e n  af databanker og o v e rfø rs e l a f data over grænserne 
bør lib e r a lis e r e s  fu ld s tæ n d ig t.
6) Et  gennembrud på telekom m unikationsom rådet
H ø jhastighedsnettene b liv e r  fo r  in d u s trie n  og s e rvice se kto re n  a f i morgen, 
hvad vandvejene, jernbanerne og m otorvejene har været og fo r ts a t er fo r  indu­
s tr ie n  a f i dag. S p e c ie lt v i l  de lig g e  t i l  grund fo r  ny servicevirksom hed 
(jobska bende ), øge vore økonomiers g lo b a le  p r o d u k tiv ite t og m uliggøre en 
bedre spredning af p ro d u k tio n s a k tiv ite te rn e  ud over hele Fæ llesskabets om­
råde.

Telekom m unikation kan komme t i l  a t s p ille  den r o lle  fo r  F æ llesskabe t, som 
fo rs v a re t og ru m farte n s p ille r  fo r  USA og u n d e rh o ld n in g s e le k tro n ik k e n  fo r 
Japan. Fæ llesskabet har e t s o lid t grundlag på telekom m unikationsom rådet. Det 
m å gøre en h u r tig  in d s a ts  fo r  a t b rin g e  d e tte  grundlag op på e t te k n o lo g is k  
og in d u s t r ie lt  k a p a c ite ts n iv e a u , som kan s ik re  det en plads på verdensmarke­
det .
Successen på d e tte  område fo ru d s æ tte r en række sammenhængende og indbyrdes 
supplerende fo ra n s ta ltn in g e r med hensyn t i l  markedet ( p o lit ik  fo r  fæ lle s  s ta n ­
d a rd e r), s tim u le rin g  a f e fte rs p ø rg s le n  ( p ilo tp r o je k te r  såsom videokommuni­
k a tio n ) og den in d u s t r ie lle  te k n o lo g i, der er nødvendig i fo rb in d e ls e  med 
in d fø re ls e n  a f fre m tid e n s avancerede kom m unikationsnet og -tje n e s te y d e ls e r.
Derudover e r der behov fo r  en passende fin a n s ie r in g  a f in fr a s tr u k tu r in v e s te -  
rin g e rn e , der fø r s t b liv e r  re n ta b le  senere, og som i ø v r ig t har k a ra k te r af 
e t k o lle k t iv t  gode.
RACE-programmet er fø rs te  fase a f in d fø re ls e n  a f telekom m unikation a f næste 
g e n e ra tio n  i F æ llesskabet.