DA Den Europæiske Unions Tidende C 289/15

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2011/C 289/10

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»VADEHAVSSTUDE«

EF-Nr.: DK-PGI-0005-0770-25.03.2009

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse:

»Vadehavsstude«

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Danmark

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1. Produkttype:

Kategori 1,1. Kød (og slagteaffald), fersk

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

»Vadehavsstude« er fersk kød fra ungkvæg, opdrættet i det angivne geografiske område. Dyrene er af racen Sortbroget Dansk malkeko (SDM) også kendt som Dansk Holstein eller af en krydsning mellem Dansk Holstein og Belgisk Blåhvid. Vadehavsstude er udelukkende kastrerede hanner, som skal være født i det geografisk bestemte område.

Fersk kød : hele kroppe, halve kroppe, fjerdinger og udskæringer. Slagtevægt : 200-380 kg Slagtealder : minimum 18 — under 30 måneder Form : min 3,50 Farve : 3-4 Fedme : 3-4

Den anvendte farve og fedme skala er ækvivalent til den fornødne minimums kvalitetsskala fra Danish Crowns notifikation om oksekød.

3.3. Råvarer:

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

I vinterperioden skal foder, der er produceret i det afgrænsede område udgøre mindst 50 % af foderet.

I vinterperioden består foderet af ensilage af græs og ensilage af majs.

Dyrene skal græsse i marsken i det geografisk bestemte område i mindst 4½ måned pr år.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Alle dyr skal opdrættes i det geografisk bestemte område og skal fødes i det definerede område.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

—

3.7. Specifikke mærkningsregler:

Alle slagtede dyr stemples med Vadehav Marsk og Mad’s logo.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Det geografiske område er Vadehavsregionen i det sydvestlige Danmark. Til Vadehavsregionen hører de tre øer, Rømø, Mandø og Fanø. Desuden fastlandet hvor den danske vadehavsregion afgrænses i syd af grænsen til Tyskland. I nord er grænsen identisk med Nationalpark Vadehavets nordlige grænse. Mod øst afgrænses området af hovedvej A11.

5. Tilknytning til det geografiske område:

5.1. Det geografiske områdes egenart:

Ribe grundlagdes ca. 710 som handelsplads og gennem arkæologiske udgravninger har man kunnet dokumentere, hvilke varer der solgtes herfra. Et af de produkter, som tidligt fandtes på markedet, var stude. Studene stammede fra landsbyerne i marsken langs med Vadehavet, så allerede i jernalderen avlede marskens bønder stude. Markederne for stude fortsatte i Ribe op gennem middelalderen, og for handelsbyen Ribe var studene fra Vadehavsregionen igennem mange århundrede den vigtigste eksport-vare.

Produktion af vadehavsstude bygger på den lange tradition for opdræt af stude i marsken. Livsbetingelserne for landbrugerne i regionen var ofte hårdt. Hvert år ramtes området af stormfloder, som oversvømmede landbrugsjorden. Havet efterlod frugtbart silt og skabte dermed frodige engarealer i marsken, hvor dyrene græssede om sommeren, og hvorfra vinterfoderet kunne indsamles.

I artiklen »Jordbundsundersøgelser i marsken« fra »Tidskrift for planteavl« 1968 behandler Lorens Hansen jordprøver udelukkende fra marsken. Heri står: »Marskjordene er fra naturens side meget kaliumrige, hvilket hænger sammen med det store lerindhold og med dannelsesmåden.« I almindelig agerjord bestemmes natriumtallet sjældent, da natriumindholdet der er meget lavt og uden betydning for jordstrukturen. I marskjorderne træffes ofte et meget højt natriumindhold, der stammer fra havsaltet og er afsat ved marskdannelsen.

De sejlivede græsarter, som trives i marsken, er rige på næring og samtidig modstandsdygtige over for forskellige vejrtyper. Faktisk er det den barske, salte påvirkning fra Vadehavet, som gør området helt unikt til græsningsformål. Når arealerne oversvømmes ved højvande, aflejres salt og mineraler i jorden. Følgende urter og græsser findes især på forlandet:

— Længst inde mod diget gror fint græs, små selvsåede hvidkløver, kællingtand, skjaller, ranunkel og engelskgræs.

— I det lavereliggende område gror hindebæger, strandtrehage og lidt groft græs.

— I det yderste/laveste del af forlandet gror annelgræs og salturt.

5.2. Produktets egenart:

En undersøgelse med blindsmagning foretaget af kød fra kvæg opdrættet på Marsken har vist, at kødet er:

— mere mørt

— mere saftigt

— har mere salt smag

— har bedre konsistens

— har mere duft

sammenlignet med kød fra konventionelt kvæg.

Kun på områderne fedme og farve får det konventionelle kød højere point en vadekødet.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn:

Den barske natur stiller store krav til de landmænd, som producerer stude i vadehavsregionen. En gammel beskrivelse af forholdene lyder således »En ting var specielt for området. Det var de store engarealer, hvor man producerede mængder af græs til sultne dyr samt høstede hø til vinterfoder. Græsset på marskengene var specielt sundt, fordi det oversvømmedes flere gange årligt og derved modtog tilskud af naturlige salte og mineraler fra havvandet. Mange kalve blev født på gårdene inde i landet og derefter sendt ud i marskengene til opfedning før salg på markederne i Husum eller Hamborg. Ofte var de store kalve svagelige eller direkte syge, når de blev ført ud på engene, men en sommers god enggræs gjorde dem til sunde og velnærede stude«.

Stude produceret i Vadehavsregionen har gennem århundrede været kendt som et godt produkt med høj kvalitet, hvor kødet har en særlig salt smag, der skyldes områdets specielle opvækstbetingelser. Når jorden er oversvømmet med havvand bliver salt og mineraler tilført jorden. Dyrene grasser på de marsken, hvor det høje indhold af kalium og natrium i græsset påvirker kødets smag og giver vadehavsstudde dets specielle kvalitet og særprægede salte smag.

Vadehavstudene forhandles som et specialprodukt fra Nationalpark Vadehavet, og navnet bruges af såvel lokale producenter som forhandlerne af kødet.

I turistorganisationers markedsføring af Vadehavsregionen og Nationalpark Vadehavet beskrives produktionen af vadehavsstude som et vigtigt karakteristika for området.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

http://www.foedevarestyrelsen.dk/SiteCollectionDocuments/25_PDF_word_filer%20til%20download/06kontor/Maerkning/Oprindelsesmaerkning_af_foedevarer/Varespecifikation%20for%20Vadehavsstude.pdf

(1) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.