KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
Bruxelles, den 9.10.2001
KOM(2001) 337 endelig/2
BIND I
CORRIGENDUM
Annule et remplace la page 2
du volume I du documentCOM(2001) 337 du 22.6.2001.
BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET
OM ERFARINGERNE MED GENNEMFØRELSEN AF RÅDETS AFGØRELSE
97/872 AF 16. DECEMBER 1997 OM ET EF-HANDLINGSPROGRAM TIL FREMME
AF IKKE-STATSLIGE ORGANISATIONER, SOM FØRST OG FREMMEST ER
AKTIVE INDEN FOR MILJØBESKYTTELSE
2BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET
OM ERFARINGERNE MED GENNEMFØRELSEN AF RÅDETS AFGØRELSE
97/872 AF 16. DECEMBER 1997 OM ET EF-HANDLINGSPROGRAM TIL FREMME
AF IKKE-STATSLIGE ORGANISATIONER, SOM FØRST OG FREMMEST ER
AKTIVE INDEN FOR MILJØBESKYTTELSE
1. INDLEDNING
Kommissionen forelægger denne beretning for Europa-Parlamentet og Rådet i
overensstemmelse med artikel 12 i Rådets afgørelse 97/872 ("Rådets afgørelse") om et EF-
handlingsprogram til fremme af ikke-statslige organisationer, som først og fremmest er aktiveinden for miljøbeskyttelse ("handlingsprogramme t"). Den er udarbejdet på grundlag af de
erfaringer, som Kommissionen ha r indhøstet med gennemførelsen af handlingsprogrammet i
løbet af de første tre år, 1998-2000, og m odtagernes (ikke-stats lige organisationer –
“NGO'er”
1) erfaringer gennem denne periode.
Med henblik på at foretage en systematisk indsamling af oplysninger om
handlingsprogrammet gennemfør te man en undersøgelse, so m blev formidlet til alle
tjenestegrene inden for GD for Miljø (programkoor dinatoren) og til alle eksterne interessenter
(nuværende og tidligere modtagere2). Undersøgelsen havde to formål:
– Indsamling af oplysninger om, hvordan Ko mmissionen og NGO'erne havde opfattet
bestemmelserne i programmet og gennemførelsen af dem med henblik på atudarbejde en beretning til Parlamentet og Rådet i overensstemmelse med artikel 12 i
Rådets afgørelse.
– At indsamle oplysninger om, hvordan be stemmelserne i pr ogrammet bedre kan
tilpasses Kommissionens og interesse nternes behov, hvis programmet skal
forlænges. Dette vil i givet fald kræve et nyt udkast til Rådets afgørelse (fælles
beslutningsprocedure med Europa-Parlamentet).
Det overordnede mål med programmet er at fremme aktiviteter udført af NGO'er, som først
og fremmest er aktive inden for miljøbeskyttelse på europæisk plan ved at bidrage tiludvikling og gennemførelse af Fællesskabet s miljøpolitik og miljølovgivning. De økonomiske
tilskud under dette finansie lle instrument (dækker både "dri ftsudgifter" og aktiviteter) skal
give miljø-NGO'er mulighed for at gennemføre en række aktiviteter til gavn for Europas miljøog samfundet som helhed. Disse NGO-aktiviteter skal bl.a. bringe borgerne tættere på Den
Europæiske Union ved at gøre EU-politikkerne forståelige og relevante for alle samt giveborgerne mulighed for at melde tilbag e til Kommissionen med deres synspunkter og
bekymringer. Desuden bidrager NGO-aktiviteterne til den politiske beslutningsproces, idetorganisationerne deltager i forskellige ek spertgrupper og komitéer samt kommer med
ekspertbidrag inden for deres respektive kompete nceområder. Bevidstgørelse ved at gøre den
brede offentlighed opmærksom på nuværende og kommende miljøproblemer er ligeledes en
                                                
1Som defineret i diskussionsoplægget "Kommissionen og de ikke-statslige organisationer: styrkelse af
partnerskabet" under punkt 1.2. Fælles karakteristika ved ikke-statslige organisationer", KOM (2000)11, vedtaget 18. januar 2000).
2De Europæiske Fællesskabers Tidende 1999/C 32/14, 2000/C 43/04, 2000/C 293/14.
3vigtig aktivitet under handlingsprogrammet, og det samme gælder opbygningen og styrkelsen
af det civile samfund 3 - navnlig inden for EU, men også uden for EU's grænser.
Der er nu gået tre år siden vedtagelsen af Rådets afgørelse den 16. december 1997, og
programkoordinatoren (GD for Miljø) og NGO'ern e har haft mulighed for at fremføre deres
synspunkter vedrørende gennemførel sen af programmet i perioden 1998-2000.
Bidragene fra undersøgelsen er blevet samlet og  analyseret af Kommissionen, og resultaterne
præsenteres nedenfor med samme struktur som Rådets afgørelse, artikel for artikel, efterfulgtaf et afsnit om den overordnede gennemførelse og en konklusion.
Budgetkonto B4-3060, over hvilken handlingsprogra mmet finansieres, er blevet evalueret af
en ekstern kontrahent i andet halvår af 2000. U ndersøgelsen, der er en del af GD for Miljøs
evalueringsprogram inden for rammerne af SEM 2000-initiativet
4, vedrører anvendelsen af
B4-3060 i perioden 1996-1999 med henblik på at eval uere - og siden forbedre - tildelingen af
økonomiske midler. Der er blevet taget skyldigt  hensyn til resultaterne af denne undersøgelse
(de dele, der er relevante for gennemførel sen og resultaterne af handlingsprogrammet 5) i
denne beretning.
2. UNDERSØGELSESRESULTATERI artikel 1  i Rådets afgørelse opstilles målet for programmet, og de støtteberettigede grupper
defineres med aktivitetsom råde, status og geografisk dækni ngsområde. Det overordnede mål
med programmet er so m allerede nævnt "at bidrag e til at udvikle og gennemføre
Fællesskabets miljøpolitik og -forskrifter ved at fremme aktiviteter, der udføres af NGO'er,
som først og fremmest er aktive inden for miljøbeskyttelse på europæisk plan".Støtteberettigede NGO'er er uafhængige nonp rofitorganisationer, der har miljømæssige
formål, der tager si gte på almenvellet.
2.1. Støtteberettigede grupperIdentificeringen af organisationer, der "først og fremmest er aktive inden for
miljøbeskyttelse", har ikke givet anledning til større problemer i de tre første år afprogrammets levetid. I tvivlstilfælde har programkoordina toren og evalueringsgruppen hver
gang gennemgået ansøgerens officielle ve dtægter, hvor organi sationens hovedformål
beskrives.
De fleste svar på undersøgelsen viser, at både NGO'erne og Kommissionen er tilhængere af at
holde fast i den nuværende defi nition. De væsentligste argumenter imod en udvidelse af de
støtteberettigede organisatione r er de begrænsede midler,  der er til rådighed under
handlingsprogrammet, de få kilder inden for Kommissionen, der kan yde økonomisk støtte til
miljø-NGO'er, de stadig større vanskeligheder,  som europæiske NGO'er oplever med at få
midler på nationalt og lokalt plan samt det fo rhold, at andre grupper (inden for sociale
                                                
3I denne beretning forstås ved "det civile samfund" kun ikke-udbyttegivende aktiviteter, der udføres af
borgerne (den sociale økonomi).
4I 1995 iværksatte Kommissionen på initiativ af kommissærerne Anita Gradin (Finanskontrol og
Forebyggelse af Svig) og Erkki Liikanen (Budget og Administration) et omfattende initiativ ved navnSEM 2000 (Sound and Efficient Management - forsvarlig og effektiv forvaltning) med henblik på atændre institutionens finansielle og administrative kultur. SEM 2000 gælder for alle Kommissionenstjenestegrene.
5Knap 40% af budgetkonto B4-3060 er blevet anvendt til handlingsprogrammet hvert år.
4spørgsmål, udvikling, sundhed, forbrugerspørgsm ål, dyrevelfærd osv.) er støtteberettigede
under andre instrumenter.
Men i et af Kommissionens bidrag til undersøgelse n fremføres det, at NGO'er, der er aktive
inden for miljø- og sundhedsspørgsmål - et prior iteret område for GD for Miljø - ofte ikke er
berettigede til finansiering. Dette fo rhold bør ændres, fremføres det.
Det skal bemærkes, at nogle af de nuværende modtagere under handlin gsprogrammet allerede
gennemfører aktiviteter inden for miljø og sundhed  som led i deres årli ge arbejdsprogrammer.
Men disse organisationers hovedformål - som kl art defineres i deres vedtægter - er fortsat
"først og fremmest (at være) aktive inden for miljøbeskyttelse". En medtagelse afsundhedsorganisationer vil ændr e programmets profil, da de tte vil betyde, at man skal
godkende ansøgninger fra organisationer, der kun til dels er aktive inden for miljøbeskyttelse
(såsom sundhedsorganisationer). Dette vil natur ligvis også åbne døren for andre NGO'er, som
kun i et vist omfang arbejder med miljøbe skyttelse, såsom civilbeskyttelsesgrupper,
forbrugergrupper osv.
Den nuværende situation, hvor de europæiske  miljø-NGO'er skal indsende deres årlige
arbejdsprogrammer - med alle deres aktiviteter, herunder l ønninger, husleje, udgifter til
trykning osv. - i et budget med henblik på  at opnå tilskud, vil da skulle ændres, idet
sundhedsorganisationern e kun kan fremlægge dele af deres arbejdsprogrammer, dvs. deres
aktiviteter på miljøområdet. Resten vil helt klart komme  ind under området "sociale
anliggender".
2.1.1. Geografisk dækningKun miljø-NGO'er, der er aktive "på europæisk pl an" (artikel 1 i Rådets afgørelse), er i
øjeblikket berettiget til støtte  under handlingsprogrammet. De nne bestemmelse specificeres
nærmere i programkoordinatorens "informati onsmappe", der udleveres til alle ansøgere
sammen med ansøgningsformularerne (bila g I til denne beretning). I henhold til denne
opfordrer Kommissionen "europæis ke ikke-statslige organisati oner, hvis aktiviteter dækker
alle eller nogle af medlemsstaterne og Den Europæiske Unions nabolande" til at indsendeansøgninger med henblik på at opnå økonomisk støtte. At fungere "på europæisk plan"
betyder i henhold til informations mappen, at såvel ansøgerens st ruktur som dennes aktiviteter
i princippet skal dække flere europæiske lande.
Definitionen af det geografiske dækningsområd e har givet anledning til flere spørgsmål fra
ansøgerne (og undertiden også intern t) i perioden 1998-2000 end definitionen af
støtteberettigede aktivitetsområde r, men har skabt få problemer  i selve udvælgelsesprocessen.
De eksterne aktører (uden for undersøgelsens dækningsområde) har imidlertid udtrykt større
bekymring med hensyn til den geografiske ligevægt  blandt de organisationer, der er udvalgt til
finansiering under denne ordning, idet man ha r påpeget, at de fleste modtagere i 1998-2000
har været placeret i Vesteuropa. Dette er ligeledes blevet nævnt  i forbindelse med
undersøgelsen. "Der er behov for en mere lig elig fordeling med henblik på at sikre
gennemførelsen af EU's politikker i alle regioner inden for EU", understregede en NGO i sitbidrag til undersøgelsen, idet nogle miljøproblem er og spørgsmål vedrørende bæredygtig
udvikling (vand, landbrug, jord osv.) er forskellige fra region til region. En lignendebekymring kom frem i et af svarene fra Ko mmissionens tjenestegrene , hvor man bad om, at
5Middelhavsområdet udtrykkeligt nævnes som "støtteberettiget" i denne sammenhæng. Dette
ønske blev ligeledes fremhævet i resultate rne af evalueringen af budgetkonto B4-3060 6:
"Selvom det ikke anbefales at indføre kvoter, skal EF respektere NGO-samfundets
mangfoldighed og forskelligartethed. GD ENV bør  fortsat sikre balancen mellem geografiske
(nord/syd/øst), tematiske (aff ald, vand osv.), små/store, eur opæiske/grænseoverskridende,
politiske/"praktiske" NGO'er". (side 193)
Det skal i denne sammenhæng bemærkes, at en række europæiske miljø-NGO'er, der i
øjeblikket støttes under handlin gsprogrammet, har valgt at placere deres hovedkvarterer i
Bruxelles for at være tæt på de europæiske institutioner og andre vigtige aktører påmiljøområdet. Dette betyde r ikke, at de er belgiske organi sationer. Alle NGO'er, der udvælges
under handlingsprogrammet, har ak tiviteter i alle - eller flere af - EU's medlemsstater og
ligeledes i nabolandene.
2.1.1.1. Udvidelse af det geografiske dækningsområdeMed henblik på en eventuel fornyelse af pr ogrammet er der muligvis behov for at tage det
nuværende geografiske dækningsområde op til fornyet overvejelse i lyset af
udvidelsesprocessen og forandringerne i Europa som helhed (f.eks. på Balkan).
Resultaterne af undersøgelsen viser klart, at  Kommissionen og miljø-NGO'erne i EU generelt
er tilhængere af at medtage NGO'er fra an søgerlandene under ha ndlingsprogrammet - så
længe forudsætningen om, at der skal være ta le om NGO'er, der er aktive på europæisk og
multinationalt plan, opretholdes (dvs. at lokale og nationale NGO'er fortsat ikke erstøtteberettigede), og at der kan opnås en fo rhøjelse af det nuværende budget. Nuværende og
tidligere modtagere fra programmet fremfører, at de allerede bærer en tungere økonomisk
byrde som følge af et stigende aktivitetsniv eau i forbindelse med udvidelsen, og fordi de
optager medlemmer fra CØE-landene, som normalt har meget knappe midler.
Rådets afgørelse udelukker i sin nuværende form  ikke eksplicit ansøgninger fra NGO'er i
ansøgerlandene, men kravet om, at or ganisationen skal være aktiv (og have
medlemsorganisationer) i alle - eller nogle af - EU's medlemsstater og nabolande har betydet,at de fleste har været udelukket i perioden 1998-2000.
Det skal endvidere bemærkes, at konkurre ncen mellem EU-baserede multinationale
organisationer med mange års erfa ring på dette område om de begrænsede midler, der er til
rådighed under handlingsprog rammet, allerede er mege t hård. Dette gør det endnu
vanskeligere for forholdsvis nye organi sationer med mindre "knowhow" og mindre
omfattende arbejdsprogrammer at få støtte - et forhold, der også blev fremhævet ved den
eksterne evaluering af budgetkonto B4-3060 (s. 152):
" valget af større NGO'er, der arbejder på eur opæisk plan, kan betyde, at der er større afstand
mellem NGO'erne og de europæis ke borgere eller mellem kontoret  i Bruxelles og NGO'er, der
deltager i samme netværk på nationalt plan. Der hersker også frygt for, at de nye
retningslinjer vil afskrække små (men ikke nødvendigvis inkompetente)  organisationer, mens
man tilgodeser yderst professione lle og velorganiserede konkurrenter, uanset hvem der har de
bedste ideer. Dette er særligt skadeligt for grænseoverskridende projekter, der omfatter etbegrænset antal medlemsstater, som har svært ve d at skaffe finansiering på lokalt plan."
                                                
6Evaluering af budgetkonto B4-3060 "miljøbevidsthed og tilskud", en undersøgelse foretaget for
Europa-Kommissionen (GD ENV.3), kontrakt nr. B4-3060/2000/191820/MAR/H5.
62.2. Støtteberettigede aktiviteter
I artikel 2 , der skal læses sammen me d bilaget til Rådets afgørelse (se også 2.6.6 i denne
beretning), defineres de aktiviteter, der er støtteberettigede under ha ndlingsprogrammet. Som
reaktion på stk. 2 i denne artikel - om finansiel støtte til aktiviteter, som er af betydning forFællesskabet, og som "bidrager betydeligt til videreudvikling og gennemførelse afFællesskabets miljøpolitik og -forskrifter" - ha r den største gruppe af NGO'er (the Green
Group of Seven) samlet en "i kke-udtømmende liste" over inds atsområder, hvor de hævder at
have udøvet indflydelse (bilag II  til denne beretning). Andre af  de adspurgte NGO'er har
opstillet tilsvarende lister af relevans for deres eget kompetenceområde.
Det er naturligvis vanskeligt at levere beviser på resultater af denne art, idet det ikke altid er
let at måle indvirkninge n på de politiske processer. Resulta terne af lobbyvirksomhed viser sig
måske først efter mange års kamp, og på det tidspunkt kan det være umuligt at identificere,
hvilke aktører der havde afgørende indflydelse på hvilke dele af resultatet - og hvilke andreeksterne og/eller synergibetingede omstændi gheder, der fik afgørende betydning for det
endelige resultat. Hvad angår ansøgninger fra "nytilkomne" under handlingsprogrammet, er
det endnu mere vanskeligt, da  Kommissionens evalueringsmæ nd (eksperterne fra GD for
Miljøs tekniske kontorer, som evaluerer NGO-an søgninger inden for deres ekspertiseområde)
skal søge at regne ud, hvilke virkninger en "uprøvet" organisations aktiviteter kan have.
Men Kommissionens tjenestegre ne, som hyppigt mødes med NGO'er (i komitéer og
ekspertgrupper, ved ad hoc-møder og rege lmæssige møder samt i internationale fora
vedrørende en lang række forskellige spørgsmål) opfatter normalt NGO'ernes bidrag sommeget nyttige og betydningsfulde for den politiske beslutningsproces. Den eksternekontrahent, der udførte evalue ringen af budgetkonto B4-3060, var enig i denne konklusion:
"En styrkelse af forholdet mellem Kommissionen og NGO'erne kan hjælpe begge parter til i
højere grad at nå deres respektive mål. NGO'er  er en vigtig partner i høringsprocessen, og
dialogen mellem EF og NGO'erne udgør et vigtigt supplement til den institutionelle proces
med udformning af politikker." (Side 137)
I et par af besvarelserne på Kommissionens unde rsøgelse foreslås det, at artikel 2 skal
indeholde en mere stringent definition af aktiviteter, der har en sammenhæng med GD for
Miljøs eksisterende politikker og  prioriteringer. Dette bør li geledes gælde for "kønspolitisk
mainstreaming" og kvinders aktiviteter i nden for miljøbeskyttelse, idet den nuværende
sammenhæng mellem Fællesskabets miljølovgivning og kvinder er meget ringe. Noglefremfører endvidere, at Kommissi onen bør være i stand til at kræve, at godkendte ansøgere
skal tilføje  aktiviteter i deres arbejdsprogrammer, der er i overensstemmelse med
Fællesskabets miljøpolitik og -forskrifter (standardiseringsarbejde er blevet nævnt someksempel).
2.3. UdvælgelseskriterierI artikel 3 , der skal læses i sammenhæng med "informationsmappen", beskrives
udvælgelseskriterierne for programmet nærmere.  Selvom kriterierne virker forholdsvis
tydelige - Kommissionen ønsker at støtte organisationer med et bredt geografisk
dækningsområde, en høj multiplikatorvirkni ng og med solide og økonomisk gennemførlige
aktiviteter i overensstemmelse med Fællesskabets miljøpolitikker me d henblik på at nå ud til
og inddrage så mange europæiske borgere og aktører i miljøet (lokale og regionale
myndigheder, erhvervsliv og industri, andre in teressegrupper osv.) som muligt - har de ikke
altid været lette af anvende i praksis. Hvordan vurderer man en "vedvarende
7multiplikatorvirkning på europæisk plan" eller et "bidrag til en multinational strategi" -
navnlig for en ansøger, der er ny  for Kommissionens evalueringsfolk?
I undersøgelsen bad en af de adspurgte NGO' er Kommissionen forklare, hvad et "forsvarligt
costbenefitforhold" betyder i denne sammenhæng, samt hvordan dette forhold måles. Men i
virkeligheden findes der ingen faste indikatorer til at måle nogen af ovennævnte kriterier. Isamme forbindelse opfordrede en af Kommissionens tjenestegrene til større åbenhed genereltved udvælgelsesproceduren - og understregede behovet for helt tydeligt at anførebegrundelserne for afslag. Sidstnævnte understr egede endvidere, at den nuværende situation,
hvor et ret begrænset antal modtagere udvælges til finansiering med ret st ore beløb (mere eller
mindre de samme organisa tioner hvert år), bør begrundes. I forbindelse med evalueringen af
budgetkonto B4-3060 fremsættes et tilsvarende ønske:
"Det centrale spørgsmål er, hvorvidt man gennem udvælgelsen af NGO'er, der modtager
aktivitetsfinansiering, kan inddrage den bred e offentlighed i udformningen af politikker.
Derfor har man talt for, at EF skal tilstræbe en ligevægt mellem NGO'ernes viden om deteuropæiske system og deres evne til at udt rykke befolkningens ønsker og synspunkter. Dette
sidste er særligt relevant, idet man i det sjette miljøhandlingsprogram sandsynligvis vil læggestor vægt på at inddrage borgerne. Med henblik  på at sikre dette ka n udvælgelseskriterierne
f.eks. tilpasses for at undgå institutionaliserin g gennem en rotationsordning for de NGO'er,
der skal finansieres, og undgå at yde fina nsiering til den samme NGO i flere på hinanden
følgende år. Dette vil give andre organisa tioner, der måske i højere grad opererer på
græsrodsniveau, mulighed for at opbygge de res kapacitet inden for EU's miljøpolitik og
udtrykke deres medlemmers synspunkter." (Side 175)
Det er klart, at jo flere gange man ansøger und er dette instrument, jo større kendskab får man
til proceduren og til, hvad der kræves for at  få ansøgningen godkendt. Det skal endvidere
bemærkes, at mange af de organisationer, der er blevet udvalgt til finansiering flere år i træk,efterhånden har opbygget et forhold til forskellige tjenestegrene inden for Kommissionen (ogtil andre EU-instititutioner).
NGO'er har påpeget, at nogle af de udvælgelseskriterier, som Kommissionen har tilføjet i
"informationsmappen", ikke er særligt entydige. En af de adspurgte NGO'er anfører, at
"forpligtelsen til at offentliggøre Den Eu ropæiske Unions nuvære nde miljøpolitik, herunder
Fællesskabets politik og handlingsprogram ve drørende miljøet og bæredygtig udvikling,
bredest muligt" kan fortolkes som et krav om passiv og ukritisk formidling af EU-information. Den pågældende organisation ønske r en tydeligere henvisning til, at Europas
borgere skal bibringes en bedre forståelse  af Fællesskabets miljølovgivning og -programmer
samt tilskyndes til aktivt at kommentere dem.
Det vil fremgå af ovenstående  bemærkninger, at de nuvære nde udvælgelseskriterier er
upræcise og bør omdefineres i et nyt program. Det er ligeledes blevet helt klart i perioden
1998-2000, at henvisningen til udvælgelseskriterierne  i afslagsskrivelserne til afviste ansøgere
hidtil ikke har været en særlig effektiv metode. Mange af de afviste NGO'er har henvendt sigigen og bedt om forklaringer og nærmere oplys ninger. Da der ikke findes faste indikatorer til
at måle dette, er alle evalueringer  i denne forbindelse ret subjektive.
2.4. AktivitetsfinansieringI artikel 4  defineres de særlige aspekter ved hand lingsprogrammet - finansiel støtte, der både
gives til den udvalgte NGO's aktiv iteter og administrationsomkos tninger (undertiden betegnet
"aktivitetsfinansiering"). Høringen af NGO'erne afslørede ikke noget ønske om at ændre dette
8til fordel for en anden finansieringsmodel. De bad i stedet Kommissionen hurtigst muligt
gennemgå de bureaukratiske procedurer og stringente kontrolsystemer, der anvendes under
denne ordning, og som de finder ude af propor tioner i forhold til de beløb, der er tale om.
Desuden ønsker de, at programmet gøres fo reneligt med projektfinansiering (se 3.1).
Kommissionen går på den anden side ind for en model, hvor progra mmet begrænses til kun at
dække modtagernes revisorbekræftede udgifter, id et medtagelsen af projekter/aktiviteter, der
omfatter tredjemand, kan få ne gative konsekvenser for åbenheden og ansvarligheden i
forbindelse med rapporteringen.
Det vil næppe være muligt ba re "at gøre som man plejer". En foreslået udvidelse af
programmet til NGO'er fra ansøgerlandene og NGO'er på Balkan, en forøgelse af budgettet ogbegrænsede menneskelige ress ourcer samt nye foranstaltninger, der er indført i kraft af
hvidbogen om en reform af Kommissionen, kræver  et program, hvor der tages hensyn til disse
aspekter. Der vil også skulle indføres en fast  revisionsordning - et fo rhold, der understreges i
resultatet af evalueringen af  budgetkonto B4-3060 (side 182-183):
"En gennemgang af revisionsresultater fra samme stikprøve viser klart, at netværksstrukturen
for de største NGO'er muligvis kan lette kanaliseringen af midler til andre dele eller niveaueraf organisationen. Dette skaber problemer med hensyn til åbenheden og ansvarligheden vedrapporteringen. -…- Ting, der til en vis grad  kan undskyldes for mindre NGO'er, der har
modtaget støtte en enkelt gang i perioden, og som ikke nødvendigvis er fortrolige med EF-
proceduren, kan bestemt ikke undskyldes for st ore NGO'er, der modtager midler næsten hvert
år og kender EU's finansielle bestemmelser. En stringent og åben regnskabsprocedure er så
meget desto vigtigere ved stor e støttebeløb. Med henblik herpå bør EF indføre en bedre
garanti i form af regler for bogføringen."
2.5. Sammenhæng og komplementaritetI artikel 5  forpligtes Kommissionen til at sikre sammenhæng og komplementaritet mellem
handlingsprogrammet og andre EF-programmer og -initiativer.
Som følge af udvælgelsesprocedurens kara kter, således som denne beskrives i
"informationsmappen", har Kommissionen hove dsagelig fokuseret på sammenhæng og
komplementaritet i forhold til det femte miljøhandlingsprogram og dets generellebestemmelser vedrørende integration af miljøhensyn i alle større indsatsområder samt
princippet om "fælles ansvar" (hvilket betyder, at alle aktivitetsområder, der skaber
miljøproblemer, skal medvirke til at løse de samme problemer). I 1998-2000 er den
finansielle støtte unde r handlingsprogrammet ("aktivitetsfi nansiering") kun blevet givet til
NGO'er, hvis aktiviteter opfylder de underliggende principper i det femte
miljøhandlingsprogram. Kort fortalt har disse organisationer arbejdet aktivt med deprioriterede områder under det femte miljøhandlingsprogram - fr emstillingsindustri, transport,
landbrug og turisme - og har aktivt søgt at samarbejde med andre aktører på miljøområdet
(lokale og regionale myndigheder, erhvervsliv  og industri, den brede offentlighed, andre
NGO'er osv.) med henblik på at opnå en  bæredygtig udvikling. Men hvad angår
"komplementaritet" (i modsætning til "overlapning"), har det været ret vanskeligt at overholdeartikel 5. Selvom ansøgningsformularerne  til finansiering under handlingsprogrammet
indeholder krav om, at ansøgerne skal redegø re for alle øvrige tilskud, som de modtager fra
9EU-institutionerne, har program koordinatoren ingen mulighed for fra centralt hold at fjerne
enhver risiko for overlappende finansiering 7.
Den "selv-pålagte" pligt til ikke at godkende ansøgninger om projektfinansiering fra
modtagere af "aktivitetsfinansiering" under handlingsprogrammet (se 3.1) har i det mindste
holdt GD for Miljø fra at finansiere overlappende aktiviteter.
2.6. Tidsramme, budget og beregning af tilskudI artikel 6  defineres programmets varighed, de tilgængelige budgetmidler
, andelen af
Kommissionens samlede tilskud samt muligheden for at g odkende naturaliebidrag  op til 10%
af de samlede støtteberettigede udgifter, nå r miljø-NGO'ers indkomster og udgifter skal
vurderes.
Denne artikel har givet anledning til større opmærksomhed og længere besvarelser end nogen
anden artikel i Rådets afgørelse, da den - sa mmen med udvælgelseskriteri erne (artikel 1) -
udgør selve grundlaget for handlingsprogrammet.
2.6.1. Programmets varighed:Ud over det overvældende flertal for en fornyelse af programmet, der både kommer til udtryk
i NGO'ernes og Kommissionens svar på undersøgelse n, findes der også et stærkt ønske om at
forlænge programmets varighed fra 4 år til mindst 5 år. Dette vil sikre, at NGO-aktiviteternekan videreføres på europæisk plan, idet NGO'erne vil få tilstrækkelig tid til at planlægge deresmellemsigtede og - i en vis udstrækning - langsigtede strategiske prioriteringer. En beslutningom at forlænge programmets løbetid vil ligeledes omfatte hensyntagen til det betydeligearbejde og den tid, der medgår til lovgivningsprocessen, når alle elementer i et nyt programskal på plads.
– Et forslag om et nyt femårigt progra m for perioden 2002-2006 ville indebære den
fordel, at det følger efter det nuværende budget og de omfatte nde politiske aftaler,
der allerede er indgået inden for EU, og  vil desuden følge samme tidsrum som de
øvrige fonde til før tiltrædelsesperioden.
– Det vil også være tilpasset med [forslaget til det sjette miljøhandlingsprogram]
8, hvori
man fastsætter de politiske rammer for de næste fem til 10 år.
2.6.1.1. Flerårig finansieringMuligheden for at indføre en flerårig finansieri ngsordning har været drøftet både inden for og
uden for undersøgelsens rammer og har et ret st ort antal tilhængere, både blandt NGO'erne og
i Kommissionen. Et sådant program vil spare administrativt arbejde og tid for bådeKommissionen (og dermed nedbringe de faste udgifter til gennemførelsen af programmet) ogNGO'erne samt sikre kontinuiteten. Men ordningen vil også have andre følger. En flerårig
ordning vil indebære et variabelt årligt budget, idet Kommissionen ville være nødt til at
forpligte det fulde beløb det første år. Kommissionen ville naturligvis udarbejde en 2- eller 3-
                                                
7Det drøftes i øjeblikket i Kommissionen at udarbejde en kontraktdatabase, og en sådan database vil
muligvis blive indført under gennemførelsen af et nyt handlingsprogram.
8Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg ogRegionsudvalget om det sjette miljøhandlingsprogram for Det Europæiske Fællesskab "Miljø 2010:
Vores fremtid, vores ansvar", KOM (2001) 31.
10årig udbetalingsordning kombineret med et forb edret overvågnings/evalueringssystem baseret
på statusrapporter. Hvis Kommissionen ikke er tilfreds med statusrapporterne, kan den
afbryde kontrakten og frigøre pengene, men bevillingerne vil være tabt.
I lyset af de begrænsede midle r, der er til rådighed for det koordinerende GD (GD for Miljø)
under budgetkonto B4-3060 (omkring 7 mio. EUR pr. år) til dækning af en lang rækkeforskellige informations- og kommunikations aktiviteter (dvs. ikke kun finansiering af
NGO'er), vil en flerårig NGO-finansieringsor dning med f.eks. toårige kontrakter kræve, at
næsten hele bevillingen under B4 -3060 forpligtes i det første år af gennemførelsen blot for at
dække støtten til de største NGO'er.
2.6.2. Tilgængelige budgetmidlerDet er helt tydeligt, at konkurrencen om de begrænsede midler under handlingsprogrammet er
blevet skærpet betydeligt i peri oden 1998-2000. I 2000 modtog Kommissionen 66
ansøgninger (om et samlet beløb på 8 424 406 EUR) sammenlig net med 1999, hvor man
modtog 44 ansøgninger (om i alt 5 375 999 EUR). Dette svarer til en 50% stigning i antallet
af sager, og en 56,7% stigning i det øns kede beløb. 18 blev efterfølgende udvalgt til
finansiering i 2000 med i alt 2,56 mio. EUR.
Men ud over den øgede konkurrence er kravene til NGO'erne i perioden 1998-2000 også
blevet større. De adspurgte NGO'er fremhæver tre centrale områder - som begrundelse for
deres ønske om en betydelig forøgelse af  budgettet - i deres svar på undersøgelsen:
– Beslutningsstrukturer i EU.  I Kommissionens meddele lse Strategiske mål 2000-
2005 "Udformning af det ny Europa" give r Kommissionen sig selv den opgave at
udvikle nye beslutningsstrukturer i EU. Dette  betyder kort fortalt, at borgerne skal
have mere at skulle have sa gt med hensyn til, hvordan Eur opa skal drives, og at der
skal opbygges nye typer af partnerskaber me llem de forskellige beslutningsniveauer i
Europa for at få institutionerne til at fungere mere effektivt og åbent. I meddelelsenerkender Kommissionen ligeledes, at "EU-borg ere føler kun i ringe grad, at de har
andel i de strukturer, der styrer deres liv". NGO'erne fremhæver således, at de spilleren stadig større rolle med at slå bro over denne kløft og med at hjælpe EU-
institutionerne til at nå ud til borgerne i Europa - en opgave, der kræver ekstramidler.
– Udvidelsen af EU. Alle de europæiske miljønetværk har optaget flere medlemmer,
idet NGO'er fra ansøgerlandene er kommet med. Dette ha r øget behovet for
supplerende aktiviteter og koordi nering, som - hvad angår udgifterne - sjældent kan
opvejes af de nytilkomnes bidrag, da mange af disse stadig har meget få ressourcer.
– Integrationsprocessen.  Integrationen af miljøbeskytte lse og bæredygtig udvikling i
alle EU's indsatsområder er et centralt krav i EF-traktaten (jf. "Cardiff-processen").Dette betyder kort fortalt, at miljø-NGO'er i dag arbejder med næsten alle aspekter afeuropæisk politik. Selvom NGO'erne glæder  sig over denne udvikling, understreger
de, at integrationsaspektet har skabt stør re krav om, at NGO'erne har en bredere
ekspertise, da de nu bliver bedt om bidrag fra alle GD'er - og dette medfører udgifter
til yderligere personale og til forberedelse.
Referencebeløbet for det nuværende program er  på 10,6 mio. EUR for hele programperioden
(1998-2001). I lyset af ovenstå ende - den øgede konkurrence om midlerne, det øgede
arbejdspres på NGO'erne og det faktum, at de første kandidatlande efte r planen skal med i EU
11som fuldgyldige medlemmer mellem 2003 og 2005 - bør man overveje en forøgelse fra det
nuværende gennemsnit på 2,65 mio. EUR årligt.
2.6.3. Andelen af de t samlede tilskud
Artikel 6 giver mulighed for et samlet tilskud fra  Fællesskabet, der - i princippet - ikke må
overstige 50% af den godkendte ansøgers budgette rede aktiviteter og administrationsudgifter.
Denne artikel har ikke været let at over holde for NGO'erne i perioden 1998-2000 - rent
faktisk har mange af dem haft svært ved at  finde de krævede 50% "medfinansiering".
I et af Kommissionens bidrag til undersøgelsen understreges det, at udtrykket "i princippet"
giver mulighed for en vis fortolkning, og at det bør tydeliggøres, hvornår de 50% kanoverskrides. Et eksempel på et tilfælde, hvor  man mener, at 50%-grænsen bør hæves, er
finansiering af NGO'er, der deltager i europæis k standardiseringsarbejd e - da disse grupper vil
have svært ved at finde 50% medfinansiering til sådanne aktiviteter.
I besvarelserne på undersøgelsen henviser de største NGO'er (G7) til drøftelserne, der fandt
sted, før handlingsprogrammet blev vedtaget , og fremhæver, at Kommissionen og Europa-
Parlamentet var enige om et "loft" på 60%, men at Rådet så med enstemmighed besluttede atsænke det til 50%.
Alle NGO'er (også G7) går ind for at forsøge at  hæve loftet igen - til 60, 75 eller endda 100%.
De organisationer, der går ind for et loft på  100%, understreger, at dette ikke betyder, at
Kommissionen skal være forpligtet til at støtte  udvalgte NGO'er med 100%, men det vil give
Kommissionen "mulighed for og pligt til at se på den faktiske situation, som NGO'erne står
overfor, og opnå en bedre forståelse for de res muligheder og problemer." Andre NGO'er
anfører, at et "loft" på 60% vil være nok til at give miljøgrupperne større fleksibilitet uden at
kompromittere deres integritet.
En fleksibel procentsats op til 100% kunne i te orien have været mu lig frem til 13. december
2000
9. Men en sådan finansieringspolitik vil uden tvivl rejse spørgsmål om integritet og
uafhængighed. Kommissionen kan udarbejde en de taljeret beskrivelse af, hvad den søger, og
ligeledes være "ejer" af slutresultatet. Spørgsmålet om uafhængighed er ligeledes blevet rejstaf den eksterne evalueringsperson for budgetpost B4-3060:
"Levedygtigheden hos de fleste europæiske NGO 'er er generelt ringe. De fleste NGO'er, der
modtager aktivitetsfinansiering, er utroligt af hængige af EF og modtager kun lidt fra deres
medlemmer, som de skal være økonomisk ansvarlige overfor, idet de formodes at
repræsentere dem."  (Evaluering af budgetkonto B4-3060, side 106)  - og:
"…kernefinansiering til NGO'er er nødvendig, fo r at EF kan levere stof til den politiske
proces: ekspertise, informationskanal, de ltagelse osv. Men NGO'erne må under ingen
omstændigheder tage disse tilskud for givet og gå  ud fra, at de vil vare evigt. Som hovedregel
bør NGO'erne fremover sikre sig større økonomisk ua fhængighed og bede om et større bidrag
fra medlemmerne af deres netværk."  (Evaluering af budgetkonto B4-3060, side 184)
Enhver beslutning om et loft for den økonomis ke bistand under dette  program vil skulle
omfatte aspekter som medtagelse eller udelade lse af bidrag i "naturalier", overførsler af
                                                
9I henhold til de nye bestemmelser for intern kontrol (aktion 78 i hvidbogen), der blev vedtaget 13.
december 2000, skal alle Kommissionens tilskud fremover kombineres med medfinansiering.
Finansiering op til 100% er således ikke længere en mulighed.
12midler til partnere/underleverandør er, samt hvorvidt NGO'er fra ansøgerlandene og Balkan er
støtteberettigede eller ej.
2.6.4. NaturaliebidragDet frivillige arbejde er kernen i alle NGO-aktiv iteter, og de adspurgte NGO'er går således
ind for at bevare dette som en af beste mmelserne i et nyt program. I det nuværende
handlingsprogram kan der på grundlag af behørig dokumentation tages hensyn til ulønnet
arbejde eller naturaliebidrag i et omfang på op til 10% af de samlede støtteberettigedeomkostninger ved opgørelse af miljø-NGO'ers indtægter og udgifter (artikel 6, stk. 3, i Rådetsafgørelse). Mange af de adspurgte NGO'er vil ge rne have denne procentdel sat i vejret, hvis
det er muligt.
"Restriktionerne på ulønnet arbejde eller natura liebidrag er ødelæggende for små, effektive
NGO'er, navnlig når de fortolkes, som de gør. Som bemærket i (spørgsmål 13 i
undersøgelsen)  er det meget vanskeligt for organisationer, der arbejder på EU-niveau eller
europæisk plan, at skaffe loka le eller nationale mid ler, og kommercielle sponsorater har nu
tendens til at gå til lokale sager.  Et af de få områder, hvor det stadig er muligt at skaffe
betydelig støtte, er gennem na turaliebidrag, udlån af persona le, doneret arbejdstid osv."
(NGO-bidrag til undersøgelsen)
Men ifølge programkoordinato rens finansielle tjeneste sk aber ulønnet arbejde eller
naturaliebidrag normalt flere probl emer, end de løser, da de er vanskelige at redegøre for, og
derfor udgør de ikke et forsvarligt grundlag for støtteberettigede udgifter. De foreslår i stedet
en strammere definition af støtteberettigede ud gifter og et højere tilladt procentvist tilskud fra
EU (se 2.6.3).
2.6.5. ProgramadministrationArtikel 7  indeholder nærmere oplysninger om tid splanen for indkaldelsen af forslag
(indkaldelsen skal offentliggøres i EF-Tidende hvert år inden den 31. januar) og fristen for
Kommissionens beslutning om, hvilke organisati oner der vil modtage finansiering (31. maj).
Alle de adspurgte NGO'er erklærer enstemmigt, at det ville være mere fornuftigt, hvis
Kommissionen iværksætter indka ldelsen af forslag først på efteråret i året forud  for støtteåret,
således at listen over modtagere kan offentliggøres inden starten på støtteåret. Dette vilbetyde, at de årlige arbejdsprogrammer, som NGO'erne fremlægger i deres ansøgninger, rentfaktisk ville blive finansie ret med et tilskud fra Kommissione n (fordi støtteåret tilpasses
kalenderåret). I den nuværende situation træffer Kommissionen først sin beslutning i
slutningen af maj måned, hvilket normalt betyder,  at pengene ikke ankommer før august eller
september i det år, tilskuddet gæld er. Dette kan give ret alvorli ge likviditetsproblemer for
NGO'erne.
En tilpasning til kalenderåret vil også blive hilst velko mmen af programkoordinatoren.
I artikel 8  defineres Kommissionen forpligtelse til at sikre et vellykket udfald af de
aktiviteter, NGO'erne gennemfører under progra mmet. Dette kræver, at der opretholdes et
egentligt overvågningssystem, der giver Kommi ssionen mulighed for at foretage kontroller på
stedet, og giver den ret og pligt til at inddrive beløb, der er blevet anvendt ukorrekt. I artiklen
defineres ligeledes modtagernes forpligtelse til at bevare bilag for udgifter, der er afholdt istøtteåret, i en periode på fe m år efter den sidste udbetaling.
13De adspurgte NGO'er anfører, at det nuværend e system i for høj grad er fokuseret på
revisionsrapporter og inspektioner og i for ringe  grad på vurderingen af virkningerne af
NGO'ernes aktiviteter. Kontrolsystemet er for stramt og står ikke i forhold til de forholdsvissmå beløb, der tildeles NGO'erne. NGO'erne anfø rer, at det bør overvejes, hvordan man kan
mindske den administrative byrde på Kommissionen i forbindelse med forvaltningen afprogrammet.
I denne sammenhæng skal det bemærkes, at aktion 81 "Styrkelse af GD'ernes
kontrolfunktion" (hvidbog om Reform af Ko mmissionen - Bind II, Handlingsplan) giver
anledning til en forøgelse  af antallet af systematiske ex-post-revisioner snarere end en
mindskelse
"I hvert GD skal der oprettes en revisions funktion, ... Denne funktion skal foretage en
uafhængig revision af anvendelsen af generald irektoratets budget og foretage revision af
systemer, programmer og resultater samt efterfø lgende kontrol af aktiviteterne i marken. "
Behovet for bedre ex post-evalueringer underst reges yderligere gennem resultaterne af
gennemgangen af budgetpost B4-3060:
"Imidlertid er ex post -evalueringen af ….aktivitetsfinansieri ng stadig mangelfuld, da der ikke
afsættes tilstrækkeligt personale til den. Ex post -evaluering betragtes i øjeblikket ikke som
højt prioriteret. Samarbejdet med de tekniske enheder bør være mere  systematisk og kan
forbedres betydeligt." (Side 131)
Artikel 9  indeholder de foranstaltninger, som Kommissionen kan iværksætte over for en
modtager i tilfælde af uregelmæssigheder eller manglende overholdelse afkontraktbestemmelserne. Denne ar tikel giver også modtageren pligt til at tilbagebetale enhver
uretmæssig udbetaling.
Der er ikke konstateret alvorli ge uregelmæssigheder i løbet af den undersøgte periode 1998-
2000. Men i lyset af ex post-kontrollerne (endelige  rapporter og intern revision) er NGO'erne
blevet bedt om at tilbagebet ale afslørede overskud eller "ikke-støtteberettigede udgifter".
Beregningen af støtteberettigede udgifter  har undertiden ført til uenighed mellem
Kommissionen og NGO'erne - ganske ofte i fo rbindelse med "naturaliebidrag" (punkt 2.6.4.)
– men alle de udsendte indtægtsordrer er blevet betalt til tiden af modtagerne.
NGO'erne har kun i meget ringe grad kommenteret artikel 9. En NGO har bedt
Kommissionen overholde bestemmelserne i vademecum fo r forvaltning af tilskud, i henhold
til hvilken modtagerne har ret til at overføre  et overskud på maksima lt 5% af de samlede
indtægter til det følgende støtteår.
I artikel 10  defineres Kommissionens pligt til at overvåge alle aktiviteter, der finansieres af
Fællesskabet. Med henblik på at overholde  denne bestemmelse foretager Kommissionen
tilfældige besøg på udvalgte NGO-møder, -workshops, -konferencer og andre aktiviteter i
løbet af programperioden for at kontrollere, at  de planlagte aktiviteter også gennemføres i
praksis. Endvidere skal modtagerne ved kontrakt periodens afslutning fremlægge bevis for alle
aktiviteter, der er gennemført i løbet af peri oden. Der kan f.eks. være tale om udgaver af
tidsskrifter, nyhedsbreve, pressemeddelelser, rapporter, bøger, CD-R OM'er, videokassetter
osv.
"Samlet set er resu ltaterne i den undersøgte stikprøve fo r aktivitetsfinansiering forholdsvis
gode, og aktiviteterne er ge nerelt veldokumenterede. Generelt har modtager-NGO'erne
14gennemført de fleste af de planlagte aktivitete r, og de endelige rapporter indeholder en klar
specifikation af deres arbejde." (Evaluering af budgetkonto B4-3060, side 104)
Under sit revisionsprogram genne mfører programkoordinatoren li geledes årlige revisioner af
finansierede NGO-programmer, der udvælg es tilfældigt på listen over modtagere.
Artikel 10 har ikke givet anledning til særlige problemer hos hverken NGO'erne eller
Kommissionen.
I henhold til artikel 11  er Kommissionen forpligtet til at offentliggøre resultaterne af
udvælgelsesproceduren under handlingsprogrammet. Bestemmelserne i denne artikel er blevet
overholdt i perioden 1998-2000, og re sultaterne er blevet offentliggjort som krævet både i De
Europæiske Fællesskabers Tidende og på GD for Miljøs hjemmeside. HverkenKommissionen eller de adspurgte NGO'er har fremsat bemærkninger til denne artikel ibesvarelserne på undersøgelsen. Men en tidlige re indkaldelse af forslag og en tidligere
beslutning fra Kommissionen om, hvilke organisati oner der skal finansieres (som foreslået i
undersøgelsen), vil også føre til en tidligere offe ntliggørelse af listen over modtagere - i bedre
overensstemmelse med kalenderåret.
I artikel 12  defineres Kommissionens forpligtelse til at aflægge rapport til Parlamentet og
Rådet om programmets gennem førelse. Hverken Kommissionen eller de adspurgte NGO'er
har fremsat bemærkninger til denne artikel i besvarelserne på undersøgelsen.
2.6.6. Bilag - definition af støtte berettigede aktivitetsområder
I forbindelse med bilaget  viste NGO'ernes besvarelse af undersøgelsen et overvældende
ønske om, at dette tages op til fornyet overvejels e - eller endda slettes helt. Denne detaljerede
og kvantificerede beskrivelse af støtteberettigede aktiviteter udgør en svær ramme for"aktivitetsprogrammet", idet der er tale om talrige overlapninger. Ved en mundtlig drøftelseden 16. oktober 2000 beskrev NGO'er ne deres problemer med at indpasse deres aktiviteter i
en bestemt gruppe. De fleste aktiviteter, som NGO'erne gennemfører, dækker alle - eller
mange af - de anførte prioritetsområder, og derfor er bilaget ikke nogen hjælp ved
udarbejdelsen af arbejdsprogrammet. Det skal understreges, at bilaget har givet
programkoordinatoren de samme  problemer med at vurdere ansøgningerne under dette
program, da det har været næsten umuligt at måle og indplacere de foreslåede aktiviteter
under en bestemt rubrik.
I besvarelserne på Kommissionens undersøg else har man endvidere anmodet om, at
"støtteberettigede aktiviteter" skal have en tættere sammenhæng med GD for Miljøseksisterende politikker og prioriteringer.
3. OVERORDNET GENNEMFØRELSEDet fremgår klart af undersøgelse ns resultater, at kun få af artiklerne i Rådets afgørelse er
blevet opfattet som "svære at forstå" eller som for "teoretiske". Når der har været tale omdiskussioner mellem Kommissionen og m odtagerne, har de drejet sig om
programkoordinatorens fortolkning og gennemførelse af artiklerne.
3.1. Manglende mulighed for projektfinansieringReglen, som programkoordina toren indførte, om ikke at godkende ansøgninger om
projektfinansiering fra organisationer, de r modtager "aktivitetsfinansiering" under
handlingsprogrammet, er blevet kritiseret kraftigt af nogle af NGO'erne.
15Programkoordinatoren indførte princippet om "en NGO, et budget" i 1998 for at sikre den
økonomiske styring af programmet, skabe stør re åbenhed og overholde de budgetmæssige
rammer. Kommissionens erfaringer i årene fo rud for indførelsen af dette princip (da
"aktivitetsfinansiering" og "projektfinansiering" stadig blev anset for forenelige) førte tilbeslutningen om at opfordre de europæiske miljø-NGO'er til at medtage alle deres aktiviteter
på et budget en gang om året, hvilket så udel ukkede dem fra at ansøge om projektfinansiering
og "ad hoc"-finansiering. Forud for indførelsen af dette "udelukkelsesprincip" var midlerne til
forskellige NGO-projekter blevet tildelt decentr alt, hvilket førte til en situation, hvor den
forsvarlige økonomiske forvaltning af midle r ikke længere var sikret. Kommissionen
risikerede at finansiere overl appende aktiviteter, og denne fryg t viste sig senere velbegrundet.
NGO'erne anfører på den anden side, at deres re gnskabssystemer er blevet bedre, og at der
ikke er nogen grund til at tro, at organisationer,  der både modtager "aktivitetsfinansiering" og
"projektfinansiering", ikke kan stå til regnskab for de to kilder hver for sig på enhensigtsmæssig og gennemsigtig måde. Dette sk er allerede, siger de, idet mange modtagere
under handlingsprogrammet også finansieres fra an dre GD'er og alligevel formår at holde de
forskellige regnskaber adskilt.
De anfører endvidere, at "udelukkelses princippet" strider imod vademecum for
tilskudsforvaltning, idet det her ikke udelukkes, at modtagere af "kernefinansiering" også kan
ansøge om projektstøtte, hvilket er korrekt.
Det skal imidlertid bemærkes, at handlingsprogrammet ikke er et "kernefinansierings"-
instrument i snæver forstand, idet det både dæ kker driftsudgifter og aktiviteter for de udvalgte
NGO'er. Derfor omtales det som "aktivitetsfinansiering" (se 2.4).
Og da vademecum indeholder Kommissionens minimumsstandarder for forvaltning af tilskud
- og dermed giver de enkelte GD'er mulighed for at indføre strengere regler - harprogramkoordinatoren indtaget denne hol dning under henvisning til ovenstående.
Nogle få af Kommissionens bidrag til undersøgel sen har vist, at man herfra går ind for at
afskaffe "uforenelighedsreglen", idet man anfører, at den skaber "forvaltningsmæssigeproblemer". Det, der sker, er, at nationale medlemmer af finansiere de europæiske NGO'er
indsender projektansøgninger for at omgå denne regel - se lvom projekterne måske hænger
tættere sammen med paraplyorganisationens end de nationale medlemmers aktiviteter ogmere hensigtsmæssigt kunne genn emføres på europæisk plan.
3.2. Forsinkede udbetalingerEn hyppig klage fra modtagerne under hand lingsprogrammet drejer sig om forsinkede
udbetalinger (ikke kun på grund af tidspunktet fo r indkaldelsen af forslag, som omtales i
2.6.5).
Efter kontraktens udløb skal NGO'erne indsende en  endelig rapport (med en beskrivelse af de
gennemførte aktiviteter, de afholdte udgifter og modtagne indtægter gennem støtteperioden).
Denne rapport skal normalt afleve res i slutningen af marts må ned. En af grundene til, at de
endelige udbetalinger undertiden forsinkes, er, at Kommissionen modtager de endelige
rapporter for det forgangne år, samtidig med at den evaluerer stø tteansøgningerne for
indeværende år. Alle de ende lige rapporter gennemgås med henblik på at finde frem til
afvigelser fra den indgåede kontrakt, og den endelige udbetaling afhæng er af resultatet af
denne gennemgang.
16Denne evalueringsproces - der både omfatter aktiviteterne og den økonomiske side af alle
afsluttede NGO-programmer - er forholdsvis tid skrævende og fordrer deltagelse af en række
tjenestemænd. Det er korrekt, at Kommissionen i perioden 1998- 2000 ikke altid var i stand til
at overholde fristen på 60 dage i henhold til kontrakten.
I denne forbindelse skal det bemærkes, at NGO'erne ikke altid har overholdt fristen for de
endelige rapporter.
3.3. Overførsel af midlerEn anden bekymring hos NGO'erne  er de stramme regler for, hvad der i praksis anses for
"medfinansiering". Modtagerne under handlings programmet er paraplyorganisationer eller
europæiske koordineringskontorer for en  række nationale, regionale og lokale
medlemsorganisationer. Disse medlemmer gennemfører aktiviteter inden for rammerne af deneuropæiske organisations (medfi nansierede) arbejdsprogram. De  skaffer så medfinansiering
til det tilskud, der kommer fra Ko mmissionen. Men hvis medfinansi eringen ikke overføres til
en bankkonto, der er registreret til modtageren under handlingsprogrammet (det vil sige den
europæiske organisation), regnes den ikke med.
Dette omhandles imidlertid af  vademecum om forvaltnin g af tilskud under 1.2 Generelle
bestemmelser for Det Europæis ke Fællesskabs aftaler om drif tstilskud (del B om finansielle
bestemmelser, artikel 7 - Støtteberettigede udgifter): "Udgifter skal for at værestøtteberettigede - … - have været afholdt, være opført i modtagerens  regnskaber og
skattebilag samt kunne identif iceres og kontrolleres."
4. KONKLUSIONERDen kollektive erfaring, som såvel Kommissione n som de adspurgte NGO'er (herunder alle
nuværende og tidligere modtagere) har i ndhøstet, og som beskrives i svarene på
undersøgelsen, viser, at programmet bør viderefø res, helst i en femårig periode - men med
visse ændringer såsom en udvidelse af det geografiske dækningsområde med NGO'er fra
ansøgerlandene og Balkan. Der er blevet ta get hensyn til evalueringen af budgetkonto B4-
3060 (under SEM 2000-initiativet), der omfatter en grundig analyse af dette finansielle
instruments effektivitet og hjemmel, og resultaterne af denne undersøgelse underbyggerdenne rapports konklusioner med hensyn til en videreførelse:
"På trods af nogle uundgåelige fejl er gennemfør elsesprocenten for de forventede aktiviteter
generelt set udmærket. Nytten af aktivitetsfinansiering er tydelig, idet de europæiske NGO'erfår bedre mulighed for at deltage i og bidrage til beslutningsprocessen."  (Evaluering af
budgetkonto B4-3060, side 10)
Videreførelsen af handlingsprogrammet får også støtte gennem [forslaget til sjette
miljøhandlingsprogram], der giver mulighed for fortsat finansiering af miljø-NGO'er for atlette deres deltagelse i dialogprocesserne.
I den strategiske fremgangsmåde bag forslaget til sjette miljøhandlingsprogram erkendes
behovet for at udstyre borgerne med beføjelser, og  blandt de foreslåede foranstaltninger er en
omfattende og vidtgående di alog med deltagerne i den milj øpolitiske beslutningstagning.
I programmet tales der ligeledes om samarbejde med miljø-NGO'er i ansøgerlandene med
henblik på at øge bevidstheden.
17BILAG I
EF-handlingsprogram til fremme af ikke-statslige organisationer, som
først og fremmest er aktive inden for miljøbeskyttelse
Anbefalinger vedrørende fremsættelse af forslag
Europa-Kommissionen offentliggjorde en indkaldelse af forslag under ovennævnte
program i EF-Tidende nr. C 319 af 6.11.99 . C 319 af 6.11.99 . Følgende anbefalinger
skal hjælpe mulige ansøgere med at afgøre , hvorvidt de skal søge, og med at udforme
ansøgningerne.
1. Baggrund og målsætninger
I henhold til Rådets afgørelse nr. 97/ 872/EF af 16.12.97 (se bilag D) opfordrer
Kommissionen europæiske ikke-statslige organisationer, hvis aktiviteter dækker alle ellernogle af medlemsstaterne og Den Europæiske Unions nabolande, til at indsendeansøgninger med henblik på at opnå økono misk støtte. Dette bidrag skal dække
udgifterne ved gennemførelsen af aktiviteterne i deres årlige arbejdsprogram (maksimalt12 måneder). De ansøgende or ganisationer skal være aktive på europæisk plan. Dette
betyder, at deres struktur og aktiviteter i pr incippet skal omfatte flere europæiske lande.
Ansøgning om finansiering under denne i ndkaldelse af forslag udelukker enhver anden
ansøgning om finansiering fra GD for Miljø.
Økonomisk bistand under denne indkaldelse af fo rslag (under den forudsætning, at der er
midler til rådighed) kan gives til aktiviteter, der er i Fællesskabets interesse, som bidragertil at udvikle og gennemføre Fællesskabets milj øpolitik og -forskrifter, og som opfylder
principperne for femte miljøhandlingsprogram.
De aktivitetsområder, der er berettiget til økonomisk støtte fra Fællesskabet, defineres i
bilaget til Rådets afgørelse, hvor  det også angives, hvor stor en del af finansieringen der
vil blive tildelt de enkelte aktivitetsområder.
Modtagerne vil blive udvalgt på grundlag af kriterier, der opstilles i denne indkaldelse af
forslag, og i forhold til de tilgængelige mid ler. Desuden vil afgørelserne vedrøre 2001 og
på ingen måde udgøre en forpligtelse med hensyn til de efterfølgende år.
2. Kriterier for støtteberettigelse
Forslag vil kun komme i betragtning, hvis de  kommer fra organisationer, der opfylder
nedenstående betingelser:
uafhængige nonprofitorganisationer, som fø rst og fremmest er aktive inden for
miljøbeskyttelse med en miljømålsætning, der gavner almenvellet;
som er aktive på europæisk plan, (dvs. ikke kun på nationalt plan)
18som har en administrativ og økonomisk forvaltningsstruktur,
hvis økonomiske ressourcer ikke udelukkend e består af tilskud fra Den Europæiske
Unions institutioner.
3. Udvælgelseskriterier
Ved gennemgangen af forslagene vil modtag erne blive udvalgt på grundlag af følgende
kriterier:
et forsvarligt costbenefitforholden vedvarende multiplikatorvirkning på europæisk plan,et effektivt og velafbalanceret samarbejde mellem de forskellige partnere med hensyn til:
planlægning og gennemførelse af aktiviteterne samt finansiel deltagelse,
bidrag til en multinational strategi og især til grænseoverskridende samarbejde inden for
Fællesskabet, og, hvis det er releva nt, over grænserne med nabolande,
evnen til at fremme dialog og samarbejde mellem partnere, der identificeres i femte
handlingsprogram såsom NGO'er, små og mellemstore virksomheder, lokale og regionalemyndigheder osv. med henblik på at tilskynde  til varige ændringer af de involverede
parters adfærd,
graden af repræsentativitet inde n for den pågældende bevægelse,
evnen til at fremme en tværsektoral indfaldsvinkel til miljøet,kvaliteten af samarbejdet og dialogen mellem foreningen og dens medlemmer gennem
regelmæssig informationsudveksling,
evnen til at påvise den økono miske gennemførlighed af det årlige aktivitetsprogram
gennem et realistisk, fornuf tigt og afbalanceret budget,
en forpligtelse til at offentliggøre De n Europæiske Unions nuværende miljøpolitik så
bredt som muligt, herunder Fællesskabets pr ogram for politik og foranstaltninger med
hensyn til miljø og bæredygtig udvikling.
4. Finansielle bestemmelser
Bilag B indeholder de finans ielle bestemmelser, der er gældende for alle typer af
økonomisk bistand fra Kommissionens GD for M iljø. De skal læse s i sammenhæng med
bestemmelserne i Rådets afgørelse om et handlingsprogram til fremme af miljø-NGO'er,hvor det hedder, at Kommissionen i prin cippet kan finansiere op til 50% af de
budgetterede aktiviteter og admin istrationsudgifter. Hvis ansøgningen godkendes, vil
Kommissionen finansiere en procentdel af de samlede støtteberettigede udgifter ioverensstemmelse med vedlagte finansielle bestemmelser (bilag B).
Disse bestemmelser er en integrerende del af aftale n med de enkelte modtagere.
19Ansøgernes opmærksomhed henledes navnl ig på følgende bestemmelse i Rådets
afgørelse:
For at modtage tilskud på over 150 000 ECU,  skal den ikke-statslige organisations
regnskaber for de foregående to år samt den periode, hvori tilskuddet anvendes, være
attesteret af en autoriseret revisor. For at modtage tilskud på under 150 000 ECU, skal
den ikke-statslige organisations regnskaber foreligge i en form, der anerkendes afKommissionen, for de foregående to år og vi dereføres i denne form i den periode, hvori
tilskuddet anvendes."
Dette betyder i praksis, at de enkelte ansøgere skal være parat til at stille deres
regnskaber til rådighed for Kommissionen i den krævede form med meget kort varsel,når deres ansøgning er blevet udva lgt med henblik på finansiering.
5. Indgivelse af en ansøgning
Ansøgningen skal være udformet på et af Den Europæiske Unions officielle sprog, helst
engelsk eller fransk, for at le tte behandlingen af de mange ansøgninger, der modtages, og
ledsages af en officiel skrivelse, hvor  man udtrykkeligt ansøger om tilskud. Den skal
omfatte bilag A til dette dokumen t, korrekt udfyldt på maskine (ikke håndskrevet) samt
fuldstændige oplysninger om ansøgerens bankkonto.
Ansøgningerne skal indeholde en beskrivels e af organisationens aktiviteter under punkt 2
i bilag A. Vedlæg et detaljeret og nøjagtigt program over forventede aktiviteter fororganisationens regnskabsår 2000. Det skal om fatte alle aktivitete r såsom: deltagelse i
koordineringsforanstaltnin ger mellem medlemsorganisationer, årlige møder,
informationsforanstaltninger for medlemmer (nyhedsbreve), udarbejdelse af rapporter,publikationer osv.
De enkelte aktiviteter skal beskrives på et  separat ark med en beskrivelse af den
pågældende aktivitet, dens formål og målg ruppe, vejledende tidspla n og de forventede
resultater. Ved udarbejdelsen af ansøgningerne skal ansøgerne tage hensyn til det skema,der findes i bilaget til Rådets afgørelse, hvor  man definerer de aktivitetsområder, der er
berettiget til økonomisk støtte fra Fællesskabet, og hvor det ligeledes angives, hvor stor
en del af finansieringen der vil blive tildelt de enkelte aktivitetsområder.
Selvom den finansielle bista nd kun vil blive givet på grundlag af det planlagte program
for 2000, bedes De også vedlægge en vejle dende oversigt over aktiviteter, der er
gennemført i løbet af det foregående år.
6. Procedure for indsendelse og vurdering af ansøgninger
Forslagene skal indsendes ( poststemples) senest  den 17. januar 2000 til følgende adresse:
European Commission
Environment Directorate-GeneralSaturnino Munoz GómezHead of Unit ENV.5TRMF 00/74Rue de la Loi 200
B-1049 Brussels.
Tlf. (0032) 2/2999332
20Alle dokumenter, der er nødvendige for et fo rslag, skal indsendes i tre eksemplarer til
ovenstående adresse. De skal foreligge i A4-format.
Det fuldstændige forslag skal  indsendes pr. anbefalet brev  i den form, der angives i punkt
5. Telefaxer, personlig aflevering, ufuldstændige eller utilstrækkelige ansøgninger eller
ansøgninger, der indsendes i fler e dele, vil ikke blive godkendt.
Proceduren for godkendelse af ansøgninger er som følger:– modtagelse, registrering og anerke ndelse af modtagelsen hos Kommissionen,
– gennemgang ved Kommissionens tjenestegrene,
– udarbejdelse af den endelige afgørelse og meddelelse af resultatet til ansøgeren.
Kommissionens beslutning er endelig.Hele proceduren er strengt fortrolig. Hv is Kommissionen godkender ansøgningen, indgås
der en enkelt kontrakt, der dækker alle de aktiv iteter, der skal finansieres (angivet i euro),
mellem Kommissionen og den ansøgende part.
Ansøgerne bedes bemærke, at på grund af det forventede antal ansøgninger ventes
evalueringsprocessen at vare flere måneder. Proceduren skal imidlertid være afsluttetinden den 31. maj 2000. Det forventede an tal ansøgninger betyder ligeledes, at
Kommissionen skal anvende udvælgelseskr iterierne meget stringent og afvise
ansøgninger, der ikke opfylder ovenstående  specifikationer. Læs alle oplysningerne
grundigt igennem og kontrollér, at alle krav er opfyldt. Udeladelser eller fejl kan betyde,
at Deres ansøgning afvises.
– BILAG:
– A. Administrative oplysninger
– B. Juridiske og finansielle bestemmelser
– C. Kontrakteksempel
– D. Teksten til Rådets afgørelse 97/872 AF 16. DECEMBER 1997. De
Europæiske Fællesskabers Tidende L354 af 30.12.97
21Dokumentation, der skal vedl ægges ansøgningen om støtte
Dokumentation, der systematisk sk al vedlægges ansøgningen om støtte
1.Korrekt udfyldt bilag A (felterne med fede typer er obligatoriske, alle ufuldstændige
ansøgninger vil systematisk blive forkastet)
2.Ansøgerens årsregnskaber for det foregående regnskabsår3.Officielle vedtægter og bevis for registrering hos myndighederne
4.Curriculum vitae for de personer, der skal udføre opgaverne vedrørende de aktiviteter,
hvortil der søges tilskud.
5.Årlig aktivitetsrapport for organisationen for det foregående år
6. 
Officiel skrivelse med ansøgning om tilskud
Dokumenter, der skal vedl ægges, hvis de findes
1.Liste over medlemmer af administration eller bestyrelse (navn, titel eller funktion i
ansøgerorganisationen)
2.En højst to år gammel revisionserklæring fra en registreret revisor
3.Økonomisk garanti
4.Referencer (ud over referencerne, der kræves i punkt 1.5) vedrørende projekter, der modtager
(eller har modtaget) tilskud fra andre internationale organisationer eller Den Europæiske Unionsmedlemsstater.
22BILAG A AKTIVITETSFINANSIERING
Standardformular til ansøgning om tilskud  (skal helst udfyldes på engelsk eller
fransk)
1.Administrative oplysninger om ansøgeren
1.1 Ansøgerens identitet
Organisationens navn (fulde navn som opgivet over for myndighederne):
Kortform af navnet (hvis dette findes):
Akronym (hvis dette findes):Registreringsnummer over for myndighederne (hvis dette findes):
10
Ansøgerens juridisk status:Navn og titel (funktion) for den person, der er bemyndiget til at indgå juridisk bindende
aftaler på organisationens vegne:
Navn og titel (funktion) for den ansvarlige for de tekniske aspekter:
Ansøgerens adresse
Vej/gade:
Nr.:
Postnr.:By:
Land:
Tlf.:
Fax:
e-mail:
Bemærk: Alle felter, der er anført med fed skri ft, skal udfyldes, ufuldstændige ansøgninger vil
systematisk blive afvist.
                                                
10 Medlemsstaternes senere godkendelse af ansøgerne kan udgøre et alternativ til anmodningen om disse oplysninger. p/ghu/docs/k itzmanen.doc (rev. 3 af 10 nov.
1998 kl. 12.00)
231.2 Bankoplysninger for ansøgeren  (vedlæg dokumentation fra ansøgerens revisor eller bank
underskrevet af den person, der bemyndiget til at forpligte den ansøgende organisation juridisk)
Bemærk: Bankkontoen skal være oprettet i det land, hvor ansøgerens hovedkontor er
hjemmehørende:
Bankens navn:
Vej/gade:
Nr.:
Postnr.:
By:Land:
Bankkoder, sorteringskode osv.
Kontonr.:
Kontohaver:
1.3 Resumé af ansøgerens generelle aktiviteter og formål
1.4 Grupper/selskaber, der er interessenter i ansøgerorganisationen (hvor dette er
relevant):
angiv navnet (dvs. fulde navn som opgive t over for myndighederne) for hver enkelt
organisation:
1.5 Direkte eller indirekte tilskud, kontrakter eller fællesskabslån fra en af Fællesskabets
institutioner i løbet af de tre foregående år.
For hvert tilskud, kontrakt eller lån angives:
- det relevante fællesskabsprogram:
- projektets titel og kontraktens referencenr.:- året for Kommissionen tildeling af støtte:
- størrelsen af tilskuddet, kontrakten eller lånet:
241.6 Ansøgninger om støtte, som er indgivet (eller vil blive indgivet) til
fællesskabsinstitutionerne i indeværende år.
For hvert enkelt tilskud/kontrakt angives:
- det relevante fællesskabsprogram:- projektets titel:
- størrelsen af tilskuddet eller kontrakten:
2. Detaljeret beskrivelse af aktivitete rne i den organisation, der skal modtage
støtte (disse oplysninger vil indgå i det te kniske bilag til kontrakten, hvis forslaget
godkendes, og alle oplysninger af releva ns for gennemførelse n af organisationens
aktiviteter skal medtages). Skal helst udarbejdes på engelsk eller fransk.
2.1 Sammenfattende beskrivelse af aktiviteterne i den organisation, hvortil der ansøges om
støtte.
Vedlæg et detaljeret og nøjagtigt program over organisationens fo rventede aktiviteter
i finansåret 2000. Det skal omfatte a lle aktiviteter såsom: deltagelse i
koordineringsforanstaltn inger mellem medlemsorganisationer, årlige møder,
informationsforanstaltninger for medlemmer (nyhedsbreve), udarbejdelse afrapporter, publikationer osv.
De enkelte aktiviteter skal beskrives på et separat ark med en beskrivelse af den
pågældende aktivitet, dens formål og målgruppe, vejledende tidsplan og de forventederesultater. Ved udarbejdelsen af ansøgning erne skal ansøgerne t age hensyn til det
skema, der findes i bilaget til Rådets afgørelse, hvor man definerer deaktivitetsområder, der er berettiget til øk onomisk støtte fra Fæ llesskabet, og hvor det
også angives, hvor stor en del af finansieringen der vil blive tildelt de enkelte
aktivitetsområder. De bedes også angive  opgaver, der hænger sammen med de af
organisationens aktiviteter, som ansøgeren har til hensigt at udlicitere til en anden
organisation/virksomhed/sa mmenslutning (tredjemand):
252.2 Forventede resultater af aktiviteterne i den organisation, til hvilken der ansøges om støtte
(De bedes angive målelige elementer, som kan anvendes til at evaluere virkningen af
tilskuddet i forhold til de definerede overordnede målsætninger. Angiv ligeledes målgruppe
og metodik sammen med det slutprodukt, som ansøgeren regner med at levere tilKommissionen ved afslutningen af organisationens aktiviteter).
2.3 Sammenfattende tidsplan for aktiviteterne i den organisation, hvortil der søges om støtte.
Startdato for arbejdet11
Slutdato for arbejdet12
Antal måneder, som organisationen skal bruge til at gennemføre aktiviteterne (højst 12måneder).
Øvrige oplysninger af relevans for organisationens aktivitetsplan.
Ønsker De at modtage en eventuel finansieringsaftale på:
engelsk /g127fransk /g127
                                                
11 Arbejdets start- og slutdato er bestemmende for den støtteberettigede periode for alle udgifter.
12 Alle udgifter, der afholdes efter denne dato, vil ikke være støtteberettigede uden udtrykkelig tilladelse fra de kompetente tjenstegrene.
263. Foreløbigt budget for aktivite terne i den organisation, hvor til der ansøges om støtte (disse oplysninger vil indgå i det økonomiske bilag
til kontrakten, hvis ansøgningen godkendes ). Skal helst udarbejdes på engelsk eller fransk
3.1 Resumé af det foreløbige budget, hvortil der søges om støtte, en nøjagtig opdeling af udgifter samt den beregningsmetode, d er er udarbejdet ved hjælp af
følgende tabeller, skal vedlægges denne oversigt. Indtægter og udgifter på det foreløbige  budget skal være i balance;
Ansøgeren erklærer, at de udgifter, der nævnes her, er nødvendige for at gennemføre aktiviteterne i den organisation, der ansøg er om støtte, og at disse vil blive
afholdt og bogført i organisationens officielle regnskaber (artikel 10, st k.1, pkt. 5, i de genere lle bestemmelser)
Del A støtteberettigede udgifter/omkostninger
a) Udgifter til personale, der er afsat til organisationens
aktiviteter
a) Rejse- og opholdsudgifter for personale, der deltager i
organisationens aktiviteter
c) Udgifter til udstyr (kun afskrivninger)
d) Udgifter til varige goder og papir
e) Udgifter til trykning, publikation, oversættelse og tolkning
(herunder abonnementer, CD-ROM, distribution mv.)
f) Udlicitering og/eller overførsel af midler til partnere
g) Eventuelle øvrige direkte omkostninger (varme, lys,
husleje osv. - bedes udspecificeret):…….Del B - Finansieringsplan
a) direkte indtægter fra organisationens aktiviteter
(b) ansøgerens bidrag
c) bidrag fra andre organisationer (angiv hvilke)
d) bidrag fra Kommissionen i henhold til nærværende ansøgning
e) skønsmæssige bankrenter på det ønskede tilskud under
gennemførelsen af organisationens aktiviteter
f) eventuelle andre bidrag fra Kommissionen til de samme aktiviteter inden for
organisationen (angiv hvilke)in
euro
STØTTEBERETTIGEDE UDGIFTER I ALT I ALT
Skøn over eventuelle "naturaliebidrag" (1) Skøn over eventuelle "naturaliebidrag" 13
I ALT I ALT
                                                
13 Vedrører bidrag, der ikke faktureres, f.eks. frivilligt arbejde eller gratis benyttelse af materialer eller lokaler.
273.2 Opdeling af støtteberettigede udgifter efter kategori
A. Personaleudgifter (ref: vedlagte fina nsielle bestemmels er, art. 10, stk. 2)
Navn Stilling Status14Månedlige
lønudgifter15Varighed
(i måneder)I ALT
I ALT I.1
B. REJSE- OG OPHOLDSUDGIFTER
Tjenesterejsens
bestemmelses-
stedRejseudgifter Hotel-
udgifterØvrige Antal
dageI ALT
I alt
C. Udgifter til anskaffelse varige goder (afskrivning) 16 (ref. artikel 10, stk. 2, i de
finansielle bestemmelser
Type af udstyr Enhedsomkostning Mængde Støtteberettiget
udgift (afskrivning)I ALT
I alt
D. Udgifter til anskaffelse af kontorudstyr og -materialer (hvis dette  ikke er omfattet
af de indirekte udgifter)
Udgifternes art Mængde Enhe dsomkostning Samlet omk.
I alt
                                                
14 Fastansat personale eller personale, der ansættes i projektets løbetid.
15 Månedlig bruttoløn inklusive socialsikringsbidrag og eksklusive alle andre udgifter.
16 Ansøgningen bedes vedlagt beskrivelse af beregningsmetode
28E. Udgifter til trykning, publikation, oversættelse og tolkning (herunder
abonnementer, CD-ROM, distribution mv.)
Udgifternes art Mængde Enhe dsomkostning Samlet omk.
I alt
F. Udlicitering og/eller overf ørsel af midler til partnere  (artikel 10, stk. 2, i de
finansielle bestemmelser).
De bedes angive følgende:– Fulde navn og adresse på en eventuel underleverandør/partner
17
– En nøjagtig beskrivelse af de opgaver, der vil blive overdraget til den pågældende
person/organisation
– Beløb og beregningsmetode (med detaljeret specifikation).
I ALT
G. Øvrige direkte omkostninger, som ikke er medtaget i ovenstående kategorier
(varme, lys, husleje osv. - bedes udspecificeret)
Udgifternes art Mængde Enhe dsomkostning Samlet omk.
I alt
I ALT
                                                
17Disse dokumenter skal give de relevante tjenestegrene mulighed for at vurdere, om udgiften er støtteberettiget.
293.3 Oplysninger om eventuelle andre finansieringskilder (ud over tilskud fra
Fællesskabet),
(Nedenstående udfyldes for de enkelte virksomheder/sammenslutninger/organisationer, der
deltager i finansieringen)
Virksomhedens eller organisationens navn (fulde navn som opgivet over for myndighederne):
Adresse:Den ansvarlige i den medfinansierende organisation (navn, titel eller position, tlf., fax, e-mail):
Beløbet, som den medfinansierende organisation accepterer at afsætte til den pågældende
organisations aktiviteter:
Bemærkninger, hvis beslutningen om me dfinansiering endnu ikke er endelig:
Erklæring afgivet af ansøgeren:
Undertegnede bekræfter, at oplysningerne i nærværende ansøgning er korrekte
Navn:Titel eller funktion, som repræsentant for:tlf.:fax:e-mail:underskrift:dato:
30BILAG B
Almindelige bestemmelser og betingelser for De Europæiske Fællesskabers aftaler
om tilskud
DEL A - RETLIGE OG
ADMINISTRATIVEBESTEMMELSER
Artikel 1 - Resultater
1.1 Med forbehold af force majeure
gør modtageren alt for at sikre, atprojektet gennemføres ioverensstemmelse med de betingelser ogaftaler, der fastsættes i bilag I til aftalen.
1.2 Enhver eventualitet, der ikke kan
forudses og overvindes, betragtes somforce majeure .
Artikel 2 - Erstatningsansvar
2.1 De Europæiske Fællesskaber kan
under ingen omstændigheder gøresansvarlige i tilfælde af klager som følgeaf kontrakten, der skyl des materiel eller
korporlig skade på modtagerenspersonale eller ejendom undergennemførelsen af projektet.  Derfor vil
De Europæiske Fællesskaber ikkeacceptere krav om erstatning ellertilbagebetaling i medfør af en sådanklage.
2.2 Undtagen i tilfælde af force
majeure  vil modtageren skulle yde
godtgørelse til De EuropæiskeFællesskaber som følge af skader, derskyldes projektet, eller ukorrektgennemførelse af projektet.
2.3 Modtageren bærer eneansvaret
over for tredjemand, herunder også forskader forvoldt på denne i forbindelsemed projektet.
Artikel 3 - Aftalens ophør3.1 Modtageren kan til enhver tid opsige
aftalen gennem en skriftlig opsigelsemed to måneders varsel uden at kunneafkræves erstatning.  I så tilfælde har
modtageren kun ret til at få udbetalttilskuddet for den ge nnemførte del af
projektet.
3.2 Kommissionen kan afslutte
aftalen, hvis modtageren uden gyldigøkonomisk eller teknisk grund undladerat opfylde en af betingelserne underaftalen, og fortsat underlader at opfyldedisse efter fremsend else af anbefalet
skrivelse med anmodning om at opfyldede pågældende betingelser.I så tilfælde dækker Kommissionen kunde omkostninger, som modtageren harafholdt på opsigelsestidspunktet, ogingen udgifter vedrørende alleredeindgåede kontrakter, som skalgennemføres efter opsigelsesdatoen.
3.3 Kommissionen kan opsige
aftalen uden varsel og uden at skullebetale nogen form for erstatning, hvismodtageren:
erklæres konkurs, er under juridisk afvikling
eller er omfattet af en tilsvarende procedure;
afgiver falske eller ufuldstændige erklæringer for
at opnå det tilskud, der er omfattet af
nærværende aftale.
I så tilfælde kan Kommissionen
kræve fuld eller delvis tilbagebetaling afbeløb, der allerede er udbetalt i henhold
til aftalen.
3.4 Opsigelsen af aftalen på grund af
økonomiske uregelmæssighederudelukker ikke anvendelse af andreadministrative foranstaltninger ellersanktioner, der kan gennemføres ihenhold til Rådets forordning (EF,Euratom) nr. 2988/95 af 18. december
311995 om beskyttelse af De Europæiske
Fællesskabers finansielle interesser.
Artikel 4 - Fortrolighed
Kommissionen og modtageren forpligter
sig til at behandle alle dokumenter,oplysninger og andre materialer, somoverdrages til dem i fortrolighed,fortroligt, hvis offentliggørelsen kanskade den anden part.
Artikel 5 - Offentlighed
5.1 Medmindre Kommissionen
anmoder om noget andet, skal det af allemodtagerens meddelelser elleroffentliggørelser, herunder vedkonferencer eller seminarer, fremgå, atprojektet har modtaget støtte fra DeEuropæiske Fællesskaber.
På alle meddelelser eller
offentliggørelser fra modtageren, uansetform eller medium, herunder ogsåinternet, skal det fremgå, at derepræsenterer forfatterens synspunkter,og at Kommissionen ikke er ansvarligfor anvendelsen af de oplysninger, der erindeholdt i den pågæ ldende meddelelse
eller offentliggørelse.
5.2 Kommissionen har tilladelse til
at offentliggøre følgende oplysninger ien hvilken som helst form og på ethvilket som helst medium, herunderogså internet:
– modtagerens navn, undtagen
hvis dette kan true modtagerenssikkerhed,
– formålet med tilskuddet,
– det bevilgede beløb og andelen
af de samlede projektudgifter,der dækkes af tilskuddet,
– projektets geografiske
placering,– hvorvidt projektet har været
offentliggjort tidligere.
Artikel 6 - Ejendomsret til/udnyttelse
af resultater
6.1 Medmindre andet angives i
aftalen eller dennes bilag, tilfalderejendomsretten, adkomsten samtindustrielle og  intellektuelle
ejendomsrettigheder til resultaterne afprojektet samt rapporter og andredokumenter i forbindelse med projektetmodtageren.
6.2 Uanset bestemmelserne i stk. 1
giver modtageren Kommissionen ret tilfrit og efter eget skøn at anvenderesultaterne af projektet underhensyntagen til eventuellefortrolighedsaftaler mellem parternesamt allerede gælden de industrielle og
intellektuelle ej endomsrettigheder.
Artikel 7 - Evaluering af projektet
Når Kommissionen foretager en
midtvejsevaluering eller en ex post
evaluering, forpligter modtageren sig tilat stille alle dokumenter og oplysninger,der kan være nyttige i forbindelse medevalueringen, til rådighed forKommissionen eller dennesbefuldmægtigede.
Artikel 8 - Ændring af aftalen
8.1 Enhver ændring af aftalen,
herunder også af bilagene, skal ske iform af en skriftlig aftale, der indgås påsamme måde som den oprindelig aftale.
Eventuelle mundtlige aftaler om dissespørgsmål er ikke bindende for parterne.
8.2 Når ændringen ikke påvirker det
grundlæggende formål med projektet, ogdens økonomiske konsekvenser erbegrænset til en overførsel mellembudgetposter, der medfører en forhøjelsepå mindre end 10% af en givet post forstøtteberettigede udgifter, kan
32modtageren gennemføre ændringen og
skal straks underrette Kommissionen.
8.3 Enhver overførsel mellem
budgetposter, der omfatter mere end10% af beløbet under den krediteredebudgetpost, skal forudgående godkendesskriftligt af Kommissionen.
Artikel - Værneting
Modtageren kan indbringe
Kommissionens beslutninger vedrørendeanvendelsen eller fortolkningen afaftalens beste mmelser, herunder
bilagene, for Retten i Første Instans og itilfælde af appel for De EuropæiskeFællesskabers Domstol.
DEL B - FINANSIELLE
BESTEMMELSER
Artikel 10 - Støtteberettigede udgifter
10.1 Udgifter skal opfylde følgende
kriterier for at blive betragtet somstøtteberettigede:
– have direkte tilknytning til
aftalens genstand og væreomfattet af aftalen (bilag III);
– være nødvendige for
gennemførelsen af projektet,der er genstand for aftalen;
– være rimelige og i
overensstemmelse medprincipperne for forsvarligøkonomisk forvaltning ognavnlig produktivitet ogomkostningseffektivitet;
– være indgået i projektets levetid
som defineret i aftalen;
– faktisk være afholdt, være
opført i modtagerensregnskaber og skattebilag samtkunne identificeres ogkontrolleres.10.2 Følgende direkte omkostninger
er støtteberettigede:
– udgifter til personale tilknyttet
projektet svarende tilreallønnen plussocialsikringsbidrag (samtøvrige udgifter, der indgår iaflønningen), eksklusivepersonaleudgifter,kontorudgifter og øvrigeindirekte, administrativeudgifter, der afholdes somindirekte omkostninger. Tiden,der bruges på projektet, skalregistreres på timeark, derudfyldes af personalet igennemhele projektet og undertegnes afprojektlederen mindst en gangom måneden.
– rejse- og opholdsudgifter til
personale, der deltager iprojektet, til de takster og på debetingelser, der normaltanvendes af modtageren;
– anskaffelsesudgifter til udstyr
(nyt eller brugt), forudsat atdisse svarer til normalemarkedspriser, og at depågældende genstandes værdiafskrives i henhol d til de skatte-
og regnskabsregler, der normalter gældende for modtageren.Kommissionen må kun tagehensyn til den del afafskrivningen, der ersammenfaldende medprojektets varighed, medmindregenstandens art og/elleranvendelsen af denne kanbegrunde en anden behandlingfra Kommissionens side;
– udgifter til forbrugsstoffer og
materialer (for så vidt disse kanidentificeres og ikke er knyttettil en anden budgetpost underaftalen);
33– udgifter til underleverancer,
forudsat at Kommissionenforud har givet skriftligt tilsagntil udlicitering.  I dette tilfælde
skal modtageren sikre, at debestemmelser, der gælder formodtageren selv i henhold tilkontrakten, også gælder forunderleverandørerne;
– udgifter, der udspringer direkte
af kravene i aftalen (formidlingaf oplysninger, specifikevaluering af projektet,oversættelse, reproduktionosv.), herunder eventuelleudgifter til finansielletjenesteydelser (navnligudgifter til økonomiskegarantier), men ikke omfattendekursrisici, medmindre detteomtales eksplicit i aftalen;
– en "nødreserve" på højst 5% af
de støtteberettigede direkteomkostninger.
10.3 Som regel er en fast procentdel
af de samlede støtteberettigede direkteomkostninger støtteberettigede somindirekte omkostninger.
– Indirekte omkostninger er
støtteberettigede, medmindre deomfatter omkostninger, der ertilknyttet en anden post ibudgettet for aftalen.
– Indirekte omkostninger er ikke
støtteberettigede, når aftalenom tilskud vedrørerfinansieringen af et projekt, dergennemføres af en organisation,der allerede modtagerdriftstilskud fra Kommissionen.
10.4 Følgende omkostninger er ikke
støtteberettigede:
– investeringsomkostninger;– henlæggelser til mulige tab
eller gældsposter;
– skyldige renter;
– gæld;
– dubiøse fordringer;
– kurstab på valuta, medmindre
disse specifikt er omfattet afaftalen;
– naturaliebidrag.
(Naturaliebidrag kan imidlertidmedtages ved fastsættelsen afdet maksimale støttebeløb);
– umådeholdne eller uovervejede
udgifter;
– rejseudgifter, opholdsudgifter
samt enhver aflønning, derudbetales til fast ansat personale
ved de europæiske institutioner;
– udgifter, der afholdes uden for
den aftalte støtteperiode;
– aflønning af personale ansat af
en offentlig myndighed.
Artikel 11 - Opgørelse over
omkostninger ogtilbagebetalingsordninger
11.1 Modtageren skal inden for den
aftalte frist fremlægge en opgørelse overalle omkostninger og indtægter, der erafholdt og indgået i projektperioden,sammen med en udtø mmende liste over
de bilag, der er anvendt til udarbejdelseaf opgørelsen. Disse dokumenter skalbekræftes af modtagerens bemyndigederepræsentant.
Modtageren skal kun fremlægge
foreløbige opgørelser overstøtteberettigede udgifter, hvis detteudtrykkeligt kræves i aftalen.
3411.2 På grundlag af en gennemgang af
den endelige opgørelse og udenforbehold af bestemmelserne i artikel 13i dette bilag skal Kommissionenudbetale restbel øbet af tilskuddet i
henhold til aftalen.  Det samlede beløb,
som Kommissionen udbetaler tilmodtageren, må under ingenomstændigheder overstige de maksimalestøttebeløb, som fa stsættes i aftalen,
selvom de samlede faktiske udgifteroverstiger det skønne de samlede budget
som fastsat i aftalens bilag III.
11.3 Det maksimale støttebeløb, som
Kommissionen udbetale r, nedsættes
forholdsmæssigt, hvis gennemgangen afden endelige opgørelse i forhold til detsamlede budgetoversla g i aftalen viser,
at:
– modtageren har optjent renter
på den del af tilskuddet, der erudbetalt som forskud;
– de samlede indtægter overstiger
de samlede udgifter;
– indtægterne fra projektet
overstiger de samlede indtægteri henhold til budgetoverslaget;
– de faktiske støtteberettigede
udgifter er lavere end vist ibudgetoverslaget.
11.4 Tilskudsbeløbet, som udbetales
af Kommissionen, nedbringes gennem:
– en nedsættelse af restbeløbet,
der udbetales ved projektetsafslutning;
– en anmodning om
tilbagebetaling af for megetudbetalte beløb til modtageren,hvis det samlede beløb, somKommissionen allerede harudbetalt, overstiger det skyldigebeløb.Artikel 12 - Renter på for sene
udbetalinger
12.1 Kommissionen forpligter sig til
at udbetale de skyldige beløb i henholdtil denne aftale senest 60 dage efterbegivenheden, der giver anledning tiludbetalingen, frem til datoen, hvorbeløbet debiteres Kommissionens konto.
12.2 På et hvilket som helst tidspunkt
i løbet af de 60 dage efter datoen forbegivenheden, der giver anledning tiludbetalingen, kan Kommissionensuspendere denne betalingsfrist ved atmeddele modtageren, atbetalingsanmodningen ikke er antagelig,enten fordi fordringen ikke er forfalden,eller fordi de nødvendige bilag ikke erfremlagt, eller fordi Kommissionenfinder det nødvendigt at foretage enyderligere kontrol.  Fristen på 60 dage
indledes på datoen, hvor en korrektindgivet betalingsanmodning registreres.
12.3 Ved udløbet af tidsfristen, som
angives i stk. 1, og uden forbehold afstk. 2, kan modtageren senest tomåneder efter modtagelsen af denforsinkede betaling kræve renter til densats, der anvendes af Det EuropæiskeMonetære Institut ved eurotransaktionerplus halvandet procentpoint.
Artikel 13 - Teknisk og finansiel
kontrol
13.1 Modtageren forpligter sig til at
give Kommissionens ansatte ogpersoner, der er bemyndiget afKommissionen, adgang til de steder ellerlokaler, hvor projektet gennemføres,samt til alle dokumente r vedrørende den
tekniske og økonomiske forvaltning afprojektet.  Adgangen for personer, der er
bemyndiget af Kommissionen, kan væreunderlagt fortrolighedsbestemmelser,som aftales af Kommissionen ogmodtageren.
3513.2 Modtageren accepterer, at
Kommissionen og Den EuropæiskeRevisionsret kontrollerer anvendelsen aftilskuddet i henhold tilfinansforordningen af 21. december1977 for De Europæiske Fællesskabersalmindelige budget med efterfølgendeændringer i hele afta lens løbetid og i
fem år efter projektets afslutning.
13.3 Modtageren forpligter sig til at
sikre, at eventuelle underleverandøreraccepterer samme forpligtelse.
13.4 Kommissionen eller Den
Europæiske Revisionsret kan foretagekontroller på grundlag af dokumentereller på stedet. Disse består af engennemgang af regnskaberne samt allebilag vedrørende projektudgifterne.
Artikel 14 - Tilbagebetaling af
tilskuddet
14.1 I de tilfælde, der omtales i artikel
3.1, 3.2 og 11 i dette bilag, forpligtermodtageren sig til at tilbagebetale allebeløb, som er blevet udbetalt ud over defaktiske støtteberetti gede udgifter under
projektet, til Kommissionen i den formog inden for den frist, der fastsættes afKommissionen.
14.2 I tilfælde af opsigelse af aftalen i
de tilfælde, der angives i artikel 3.3 idette bilag, kan Kommissionen krævefuld eller delvis tilbagebetaling af beløb,der er udbetalt til modtageren.Kommissionen fastsætter, hvordan oghvornår en sådan fuldstændig ellerdelvis tilbagebetaling skal finde sted.
14.3 Hvis modtageren undlader at
tilbagebetale sådanne beløb inden forden frist, Kommissionen fastsætter, kanKommissionen forhøje de skyldigebeløb ved at pålægge strafrente til densats, Den Europæiske Centralbankanvender ved eurotransaktioner, plushalvandet procentpoint.14.4 Bankgebyrer i forbindelse med
tilbagebetalingen af skyldige beløb tilKommissionen betales alene afmodtageren.
14.5 Inddrivelsesbeslutningen, som
Kommissionen udarbejder ogfremsender til en modtager, der skaltilbagebetale penge til Kommissionen,skal gennemføres i henhold til artikel192 i EF-traktaten, artikel 92 i EKSF-traktaten og artikel 164 i Euratom-traktaten.
14.6 Beløb, der skal tilbagebetales til
Kommissionen, kan fratrækkes beløb,som skal udbetales til modtageren underen anden budgetpost.
361.2 Økonomisk garanti
(I forbindelse med gennemførelsen af punkt 1 e ller 2 i artikel 4, stk. 1, i tilskudsaftalen vil GD
XIX indsætte standardgarantier på dette sted  efter aftale med den juridiske tjeneste og
finanskontrollen.)
37BILAG C
AFTALE OM TILSKUD
MellemDet Europæiske Fællesskab/Det Europæis ke Atomenergifællesskab/Det Europæiske
Kul- og Stålfællessk ab ("Fællesskabet") , som er repræsenteret ved Kommissionen for De
Europæiske Fællesskaber ( "Kommissionen" ), som selv er repræsenteret ved,
på den ene side,og 
[modtagerens fulde navn som opgivet over for myndighederne] [akronym] med registreret
hjemsted på (adresse [på det registrerede kontor - for virksomheder og sammenslutninger; på
hovedkontoret - for offentlige instanser og universiteter], samt eventuelt momsnummer og officielt
registreringsnummer ],
("modtageren"), repræsenteret ved ( underskriverens navn og stilling [for juridiske personer
den person, der er bemyndiget til at forpligte modtageren juri disk i forhold til tredjemand:
formand, generaldirektør, rektor, leder af administrations- eller finansafdelingen])
på den anden side,
er indgået følgende aftale:
Artikel 1 - Aftalens genstand
1.1 Kommissionen har besluttet at bevilge et  tilskud på de betingelser, der opstilles i
nærværende aftale og bilagene til denne, som modtageren hermed erklærer at have læst ogaccepteret, vedrørende projek tet med navnet: “”(“projektet”).
1.2 Modtageren accepterer tilskuddet og forpligt er sig til at gennemføre projektet på eget
ansvar.
En detaljeret beskrivelse af projektet findes i bilag I, som udgør en integrerende del af
nærværende aftale.
1.3 Projektet vil hovedsage lig blive gennemført i []
Artikel 2 - Varighed
2.1 Projektet vil vare i [ indsæt tal ] måneder fra [første dag i [mån ed], efter at den sidste af
aftaleparterne har underskrevet aftalen eller indsæt dato ] ("startdato").
2.2 Aftalen afsluttes den [ indsæt dato ] ("afslutningsdato").
2.3 Modtageren forpligter sig til at opbevare a lle bilag for udbetalinger foretaget i henhold
til nærværende aftale i en periode på fem år med henblik på kontrol.
38Artikel 3 - Finansiering af projektet
3.1 De faktiske støtteberettigede udgifter, der skal afholdes direkte af modtageren,
skønnes til …. EUR.  Det detaljerede budget for projektet findes i bilag III, som udgør en
integrerende del af nærvære nde aftale, og omfatter kun ud gifter, der er berettiget til
fællesskabsfinansiering i henhol d til definitionen i bilag II.  [En fast sats på [højst] 7% af de
samlede støtteberettigede direkte omkostninger tæller som støtteberettigede indirekte omkostninger.]18
[Betingelserne opstilles i artikel 10, stk. 3, i bilag II]
– De samlede omkostninger til projektet omfatter ikke naturaliebidrag fra modtageren,
som angives separat i bilag III.
– Kommissionen medregnede imidlertid naturliebidrag ved fastsættelsen af sit bidrag
til projektet, og derfor forpligter modtageren sig til at levere disse bidrag på debetingelser, der fastsættes i nærværende aftale. Mang lende overholdelse af denne
forpligtelse kan føre til opsigelse af aftalen som angivet i artikel 3 i bilag II.]
19
3.2 Kommissionen udbetaler et ma ksimumsbeløb på … EUR svar ende til % af de faktiske
støtteberettigede udgifter (se artikel 3, stk. 3).
3.3 Hvis de faktiske stø tteberettigede udgifter efter projek tets afslutning er lavere end de
skønnede samlede udgifter, der angives i artikel  1, vil Kommissionens bidrag være begrænset
til det beløb, der beregnes ved hjælp af oven stående procentdel af de støtteberettigede
omkostninger.  Modtageren forpligter sig til at tilbagebetale allerede udbetalte beløb ud over
dette beløb til Kommissionen.
3.4 Modtageren accepterer, at tilskuddet under ingen omstændigheder må give anledning
til overskud, og at det skal begrænses til det be løb, der er nødvendigt for at skabe balance
mellem indtægter og udgifter ved projektet.
3.5 Modtageren accepterer, at tilskuddet ikke  udgør nogen fordring på Kommissionen, og
at det dermed ikke kan overdrages til en anden organisation eller overføres til tredjemandunder nogen form.
Artikel 4 - Udbetalingsordninger
4.1 Kommissionen udbetaler tilskuddet til modtageren på følgende måde:
– [] EUR [% af beløbet, der angives i artikel  3, stk. 2] i form af et forskud senest 60
dage efter modtagelse og godkendelse af denne skriftlige aftale samt efter
fremlæggelse af en faktura [og en økonomis k garanti for et tilsvarende beløb];
– 
[…] EUR […% af beløbet, der angives i artikel 3, stk. 2] senest 60 dage efter modtagelse og
godkendelse af en midtvejsrapport og [en foreløbig finansieringsoversigt for projektet og] enbetalingsanmodning;]
                                                
18 Standardklausul for faste omkostninger.
19 Denne artikel indsættes, når modtageren leverer naturaliebidrag.
39– Restbeløbet senest 60 dage efter modtagelse og g odkendelse af de dokumenter, der
omtales i punkt 5 samt en anmodning om endelig udbetaling .
4.2 Udbetalinger fra Kommissionen sk al ske til modtagerens bankkonto:
– [Indsæt referencer for modtagerens bankkonto]
4.3 Kommissionen foretager udbetalingerne i euro.  De faktiske udgifter omregnes til euro
til den kurs, der offentliggøres i C-udgaven af EF-Tidende på de n første hverdag i den måned,
hvor udbetalingen finder sted.
– Kurstab er ikke omfattet af nærvære nde aftale og dækkes af modtageren.
Artikel 5 - Rapporter og øvrige dokumenter
Efter projektets afslutning forpligter modtageren sig til at fremsende følgende til
Kommissionen senest tre måneder efter datoen, der fremgår af artikel 2, stk. 2, i nærværende
aftale:
En bekræftet kopi af den endelige opgørelse over udgifter og indtægter, som rent faktisk er
afholdt i forbindelse med projektet, opstillet på samme måde som det oprindelige overslagsamt en udtømmende liste over de  bilag, der er anvendt ved udarbejdelsen af den endelige
finansieringsoversigt. Disse dokumenter skal  bekræftes af modtagerens bemyndigede
repræsentant;
3 eksemplarer (heraf mindst en trykt) af de n endelige rapport om a nvendelsen af ovennævnte
tilskud.
Artikel 6 - Almindelige administrative bestemmelser
Alle oplysninger, der afgives i forbindelse med nærværende aftale, skal foreligge skriftligt og
sendes til følgende adresser:
For Kommissionen
Europa-KommissionenGeneraldirektoratet for [..]Att.:[Adresse]For modtageren
[..]
40Artikel 7 - Afsluttende bestemmelser
7.1 Følgende dokumenter er vedlagt som b ilag til nærværende aftale og udgør en
integrerende del af denne:
– Bilag I: Beskrivelse af projektet
– Bilag II: Almindelige bestemmelser og betingelser for De Europæiske
Fællesskabers aftaler om tilskud
– Bilag III: Budget for projektet
7.2 I tilfælde af forskelle mellem bestemmelserne i bilagene og i aftalen er
bestemmelserne i aftalen gældende. Bilag II har forrang for alle øvrige bilag.
Artikel 8 - Specifikke bestemmelser og betingelser for projektet
Som undtagelse fra artikel 15, stk.3, i Alminde lige bestemmelser og betingelser for De
Europæiske Fællesskabers aftale r om tilskud er indirekte omkos tninger/generalomkostninger
fuldt tilskudsberettigede.
Udfærdiget i Bruxelles in duplo,
For modtageren For Kommissionen
[navn på den retlige repr æsentant, der angives på
første side][navn på den anvisningsberettigede
tjenestemand ved fuldmagt eller
underfuldmagt]
[underskrift] [underskrift]
[dato]
41BILAG II
Revision af handlingsprogrammet
til fremme af europæiske miljø-NGO'er
Generelle bemærkninger fra:rdLife International (Europa-afdeling)
Climate Network EuropeEuropean Environmental BureauEuropean Federation for Transport and Environment
Friends of the Earth EuropeInternational Friends of NatureVerdensnaturfonden (Europa-afdeling)
Bruxelles, oktober 2000
42Bidrag til Fællesskabets miljøpolitik og -forskrifter
Green-8 (BirdLife, CNE, EEB, FoEE, Greenpeace, NFI, T&E, WWF) har været involveret i
talrige indsatsområder med henb lik på den videre udvikling og gennemførelse af Fællesskabets
miljøpolitik og -forskrifter. Bl andt andre kan nævnes følgende20:
Aktivitetstype
– Skabe øget opmærksomhed hos EU's besl utningstagere (Kommissionen, Europa-
Parlamentet, Rådet)
– Skabe øget bevidsthed blandt interne netværk og partnere (NGO'er og organisationer fra
det civile samfund)
– Analyse og tilbud om ekspertise til EU-institutionerne
– Repræsentation over for EU-institutionerne
– Koordinering og udarbejdelse af politiske synspunkter
– Identifikation af centrale politiske spørgsmål
– Information til de interne netværk om centrale EU-politikker og udarbejdelsen af disse.
                                                
20 Listen giver kun et første indtryk og er på ingen måde fyldestgørende. Den ville være meget længere, hvis alle miljønetværks o g -gruppers
relevante aktiviteter skulle medtages.
43Arbejdsområder
Handel, økonomi og miljø
– Virkninger af EF's handelspolitik
og EU's regionale handelsaftalerpå en bæredygtig udvikling iudviklingslandene i forbindelsemed bæredygtig forvaltning af
naturressourcer
– Definition og fremme af
strategiske miljøvurderinger iforbindelse med gennemførelsenaf EF's handelspolitik
– Deltagelse i
Euro/Middelhavspartnerskabet ogMFTZ: civilt forum (Stuttgart) ogparlamentshøring
– Deltagelse i kontaktgruppen om
Kommissionens initiativ sammenmed GD for Handel
– WTO: Handel og miljø
– Meddelelse om miljø og
beskæftigelse
– EU's beskæftigelsesstrategi
EU's udviklingspolitik og eksterne
politikker
– Meddelelse om Fællesskabets nye
udviklingspolitik
– Integration af miljøaspektet i EF's
udviklingssamarbejde, nord-syd-relationer.
– Meddelelse om integration af
miljøaspektet i Fællesskabetsudviklingspolitik
– Meddelelse om bevarelse af
tropiske skove iudviklingslandene.
– Meddelelse om klimaforandringer
i udviklingslandene– Meddelelse om samhørighed
– Fremme af EF's politik for
udviklingssamarbejde
– Deltagelse i den tværsektorale
koordineringsgruppe for NGO'ervedrørende EF's meddelelse ompartnerskab med NGO'er.
– Deltagelse i EF's arbejdsgruppe
om "forvaltning af tilskud", derledes af Generalsekretariatet.
– RIO + 10-konference: Fælles
initiativ med EPE, EuropeanMovement, FNPM, EFS, GLOBE,ICDA, ICLEI, WBCSD
– Samarbejde med netværk af
udviklings-NGO'er om deltagelsei arbejdsgruppen under Rådet(udvikling)
– Intern koordinering af
netværkspolitisk arbejde om EU'sudviklingspolitik
– Bæredygtighedspagt for Balkan
(regionaltmiljøgenopretningsprogram)
Middelhavspolitik
– Euro/Middelhavspartnerskabet
– SMAP: Vurdering af og forslag til
styrkelse af miljøaspekterne
– Miljømæssig integration inden for
det strategiskeEuro/Middelhavspartnerskab.
– Virkninger af EU's direkte
udenlandske investeringer
– Koordinering af de interne
netværks politiske arbejde iMiddelhavsområdet.
– Overvågning af udviklingen af
frihandelsområdet iMiddelhavsområdet
44Vand
– EU's ferskvandspolitik
– Grønnere EU-finansiering af
hydrologiske projekter i EU'smedlemsstater og CØE-landene
– Rammedirektivet for vand:
vedtagelse og gennemførelse
– Fremme af prissætning af vand.
– Meddelelse om prissætning af
vand (bidrag til EF-konference ogEU-debat, debatoplæg)
– Kommissionens forslag om en
liste over prioriterede stoffer ogudvælgelse af prioriterede farligestoffer
– Mineaffald/forvaltning af
mineaffald og konsekvenser forferskvandsmiljøet.
– Bevarelse og fornuftig udnyttelse
af vådområder
– Afholdelse af seminarer om EU's
ferskvandspolitik samtgennemførelse af rammedirektivetfor vand.
– Intern koordinering af arbejdet
vedrørende den europæiskeferskvandspolitik.
Levesteder, biodiversitet og bioteknologi
– Fremme af gennemførelsen af
levestedsdirektivet
– Fremme af oprettelsen af Natura
2000-miljønetværket
– Observatør i den videnskabelige
arbejdsgruppe om levesteder
– Sekretariat for det europæiske
levestedsforum (internationalenaturbeskyttelses-NGO'er)– Gennemførelse af EF's
naturbeskyttelseslovgivning iCØE-landene.
– EF's biodiversitetshandlingsplan
for naturressourcer
– EØS' og det europæiske
temacenter for naturbevarelsesrolle.
– Miljøansvarlighed
– Intern koordinering af det
politiske arbejde vedrørendelevesteder og arter.
– Revision af direktiv 90/220 om
udsætning af GMO'er i miljøet
– Offentliggørelse af "Vigtige
fugleområder"
Landbrug og arealanvendelse
– Reform af den fælles
landbrugspolitik
– Agenda 2000
– Gensidig overholdelse (forordning
1259/1999 om fælles regler)
– Forordning 1257/1999 om
udvikling af landdistrikterne
– Integreret og bæredygtig
udvikling af landdistrikter
– Principper for bæredygtig
udvikling af landdistrikter
– Reform af den fælles
landbrugspolitik i 2006
– Landbrug og handel (WTO)
– Kapacitetsopbygning i CØE-
landene og Middelhavslandenevedrørende EU's landbrugs- ogudviklingspolitik
45– Opprioritering af byudvikling og
fysisk planlægning
– Intern koordinering af det politiske
arbejde vedrørende landbruget.
– Deltagelse i GD for Landbrugs
rådgivende udvalg
Skove
– EU-drøftelser om certificering af
skove
– EU-forordning om udvikling af
landdistrikter og skove
– Revision af EF-forordninger om
skovbrande og luftforurening
– Udvidelsespolitikkens betydning
for skovene
– Miljømærkning (køkkenruller og
møbler)
– Forordning om offentlige indkøb
– EF's handlingsplan for
biodiversitet til gennemførelse afkonventionen om biodiversitet ogskove
– Paneuropæisk proces (Helsinki-
processen)
– Fredede skovområder (Natura
2000)
– Klimaforandringer og skove
(forhandlinger om dræn)
– Overvågning af gennemførelsen
af EU's skovbrugspolitik
– EU's rådgivende komité om
skovbrug og kork
– Skovbrugs- og byggeriudvalget
(GD for Erhvervspolitik)
– Koordinering af europæiske skov-
NGO'er.Fiskeri
– Integration af miljøaspekter i den
fælles fiskeripolitik
– Revision af den fælles
fiskeripolitik (afgifter, kvoterosv.)
– Handlingsplan for biodiversitet
inden for fiskeriet
– Reform af fiskeristøtten, herunder
brændstofafgifter og statsstøtte
– Strukturfondforordningen (FIUF)
– Evaluering af de operationelle
programmer for gennemførelsenaf strukturfondene for fiskeriet(FIUF)
– Adgang til information om
tilskud: Gennemsigtighed
– Reform af støtte inden for FAO,
OECD og WTO
– Intern koordinering af det
politiske arbejde vedrørendemarine anliggender ogfiskerianliggender.
Klimaforandringer og energi
– Fremme af kraftvarme, den mest
effektive og miljøvenligekonventionelle teknologi tilkraftproduktion
– Støtte til Kommissionens hvidbog
om vedvarendeelektricitetsproduktion
– "Monti-direktivet" om
minimumsafgifter påenergiprodukter
– Fremme af aftalen om et direktiv
om vedvarende elproduktion medhenblik på en fordobling afandelen af vedvarendeenergikilder inden 2010
46– Definition af en europæisk politik
til reduktion af varmeforbruget iboliger og på kontorer
– Øge energieffektiviteten og
reducere emissionerne afdrivhusgasser efter Kyoto iudvalgte sektorer i de europæiskelande (ikke kun EU) i samarbejdemed universitetet i Utrecht ogFraunhofer-instituttet.
– Fremme af brændselsceller inden
for såvel transport som stationærkraft- (og varme-) produktion
– Fremme af indførelsen af solceller
til elproduktion som supplementtil decentralefotovoltaikteknologier.
– Deltagelse i et globalt partnerskab
inden for transportsektoren -sandsynligvis ommasseproduktion af en bil med etbenzinforbrug på højst 3 liter pr.100 km.
– Fremme af et mærke for ren
energi baseret på tredjeparts-certificering;
– Grøn elektricitet og senere andre
grønne energiprodukter
– Fremme af politisk arbejde
vedrørende klimaforandringer iudviklingslandene.
– Rådgivende udvalg om energi
under GD for Transport og Energi
– Arbejdsgrupper under det
europæiske program vedrørendeklimaforandringer (deltagelse ogkoordinering af NGO'ernesdeltagelse
– Grønbog om EU-program for
handel med emissioner– Direktiv om vedvarende
energikilder på det indre markedfor energi
– Meddelelse om handlingsplan for
energieffektivitet i EU
– Retningslinjer for statsstøtte til
miljøbeskyttelse
– Grønbog om forsyningssikkerhed
for EU
– Dilemma-rapport (GD for
Transport og Energi)
– SAVE og ALTENER (GD for
Transport og Energi) (reaktion pånedskæringer)
– Bidrag til EU's ad hoc-gruppe om
klimaforandringer
– Dokument om sikkerheden på
nukleare anlæg i ansøgerlandene
Transport, trafik og turisme
– Kommissionens meddelelse om
miljø og lufttrafik
– Revision af den fælles
transportpolitik
– TEN-retningslinjer
– Luftkvalitet - f.eks. Auto/Oil-
programmet og datterdirektiverne
– Opbygning af en effektiv
støjpolitik for EU
– Rådgivning - f.eks. ekspertbidrag
til det rådgivende forum forGNSS Grønbog om bæredygtigtransport i byområder
– Landevej til bane, et projekt, der
skal tilskynde til at flytte gods fralandevej til bane - ikke etKommissions-projekt, men hartæt sammenhæng med
47Fællesskabets erklærede mål om
at bevare og forbedre jernbanerne
– Bæredygtig turistpolitik, turisme
og beskæftigelse
Processer, dialog og instrumenter for
bæredygtighed
– Dokumenter og præsentationer
om vurdering af femtemiljøhandlingsprogram.
– Sjette miljøhandlingsprogram
– Europas miljøansvar og EU-
politikkernes indvirkning påverdens bæreevne.
– Prioriteringerne i Kommissionens
femårsprogram.
– Integrationsstrategi
– Bæredygtig udviklingsstrategi
– Gennemsigtighed og
befolkningens deltagelse - Århus-konventionen
– Adgang til retsvæsen, charter for
grundlæggende rettigheder
– Miljø for Europa
– Fremme af brugen af
strukturfonde, samhørighedsfondeog førtiltrædelsesstøtte tilbæredygtig udvikling (EU-lovgivning og gennemførelse pånationalt plan)
– Transatlantisk miljødialog
– CSD, Agenda 21
– Forsigtighedsprincippet
– Kontakter til OECD
Institutionelle spørgsmål i EU
– Reform af EF-institutionerne– En grønnere traktat, del III:
forslag til regeringskonferencen i2000 (Nice-traktaten)
– Et grønnere EU-budget
– Udvidelsespolitikken og miljøet
– Agenda 2000
Erhvervsliv og industri
– Strategisk miljøvurdering
– Offentlige indkøb
– Hvidbog om miljøansvar
– Reduktion af miljøpåvirkningen
fra industrien
– Deltagelse i og bidrag til det
europæiske genbrugsforum
– Miljømæssig produktpolitik
– Udvikling af europæiske
miljømærker
– Udfasning af farlige kemikalier
– Forebyggelse og forvaltning af
affald
– Tekniske standarder, oprettelse af
et standardiseringskontor påmiljøområdet