DA Den Europæiske Unions Tidende C 205/19

STATSSTØTTE — DEN TJEKKISKE REPUBLIK

Statsstøtte C 19/07 (ex N 32/07) — Forsikring af kortfristede eksportkreditter for SMV'er mod risiko for manglende betaling — Export Guarantee and Insurance Corporation (EGAP)

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(EØS-relevant tekst)

(2007/C 205/09)

Ved brev af 27. juni 2007, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Den Tjekkiske Republik, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtteforanstaltning.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af dette resumé og det efterfølgende brev sende deres bemærkninger til:

Europa-Kommissionen Generaldirektoratet for Konkurrence Registreringskontoret for statsstøtte B-1049 Bruxelles Fax (32-2) 296 12 42

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Den Tjekkiske Republik. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navne hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

Beskrivelse af den foranstaltning, over for hvilken Kommissionen indleder proceduren

Den Tjekkiske Republik har i sinde at tilbyde tjekkiske SMV'er forsikring af kortfristede eksportkreditter (i det følgende benævnt »STECI«) gennem det officielle nationale eksportkreditagentur EGAP (Export Guarantee and Insurance Corporation).

EGAP er Den Tjekkiske Republiks eksportkreditagentur, som handler i eget navn og for egen regning. Dets forpligtelser er garanteret af staten i overensstemmelse med den relevante lovgivning (1). Den samlede risiko for alle forsikrede kreditter er dækket af en særlig fond, som sikrer, at selskabet kan opfylde de forpligtelser, der følger af dets aktiviteter. Fonden består af præmieindtægter, udbytte og bevillinger fra statsbudgettet.

EGAP vil optræde som forsikrer og bære al kreditrisiko og indfri alle betalingskrav fra forsikringstagernes side. EGAP vil tilbyde forsikringsprodukter til tjekkiske SMV'er gennem private formidlere. Formidleren, som kan være ethvert kommercielt forsikringsselskab, markedsfører og forvalter forsikringskontrakterne mod en provision […] (2) %.

Ved at støtte dette segment af markedet for kreditrisiko sigter Den Tjekkiske Republik mod at skabe grundlaget for et autonomt privat kreditforsikringsmarked for SMV'er.

Målgruppen for STECI-ordningen er tjekkiske SMV'er med en samlet årlig eksportomsætning på ikke over 2 mio. EUR (i det følgende omtalt som »SMV < 2 mio.«. Der kræves hverken en minimumsomsætning eller et minimumsantal af kunder. Ordningen vil støtte et antal modtagere, der anslås til mellem 501 og 1 000. Forsikringen dækker risikoen for manglende betaling i forbindelse med levering af varer og/eller tjenesteydelser på kreditvilkår.

Ifølge de tjekkiske myndigheder er det tjekkiske marked for kortfristede eksportkreditforsikringer til SMV'er præget af en stærk underforsyning, som skyldes en kundeportefølje, der er spredt på et begrænset antal købere (risici), begrænsede forsikrede beløb og dermed begrænsede præmiebetalinger. Desuden betyder den manglende finansielle ekspertise hos virksomhedsejere og -ledere og det ringe kendskab til metoder til forsikring af kreditrisiko, at administrations- og markedsføringsudgifterne bliver høje, da det er nødvendigt at nå ud til de talrige og vidt spredte små og mellemstore virksomheder og forklare dem fordelene ved STECI-ordningen. Af disse grunde anser de kommercielle kreditforsikringsselskaber ikke SMV < 2 mio.-markedet for at være profitabelt.

Forsikringsordningen er baseret på lov nr. 23/2006 Coll., som afspejler de regler, der er indført ved ændringen af Kommissionens meddelelse til medlemsstaterne i medfør af EF-traktatens artikel 93, stk. 1, om anvendelse af traktatens artikel 92 og 93 på kortfristet eksportkreditforsikring (i det følgende omtalt som »meddelelsen«).

Foranstaltningens varighed er begrænset til to år efter Kommissionens godkendelse.

De tjekkiske myndigheder har bekræftet, at ordningen vil være selvfinansierende på grund af de præmier, der betales af de forsikrede selskaber. Ifølge myndighederne vil der ikke være statslige midler involveret.

Vurdering af støtteforanstaltningen

Der er potentielt to slags modtagere, som vil kunne opnå statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1: de forsikrede SMV'er og de formidlere, som vil få refunderet deres udgifter til administration af ordningen. Den Tjekkiske Republik har anmeldt ordningen som en støtteforanstaltning. For at en foranstaltning kan falde ind under anvendelsesområdet for traktatens artikel 87, stk. 1, skal fire kumulative kriterier være opfyldt:

For så vidt angår formidlerne, synes foranstaltningen ikke at give dem nogen fordel, der er finansieret af offentlige midler, fordi udgifterne til formidling afholdes af kunderne, som betaler en højere, markedsbestemt præmie. Foranstaltningen synes således ikke at indebære statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, for så vidt angår formidlerne.

Hvad angår støtte i forhold til SMV'er, kan det ikke på forhånd udelukkes, at statslige midler kan blive involveret gennem EGAP, selv om EGAP opererer på et kommercielt bæredygtigt grundlag. Som fastsat i retsgrundlaget for EGAP kan statslige midler stilles til rådighed for at dække EGAP's finansielle risiko. Desuden er EGAP ifølge sit retsgrundlag forpligtet til at forfølge statens økonomiske politik, som indebærer udvikling af et marked for kreditforsikring. De foranstaltninger, inklusive nærværende, som EGAP anvender for at forfølge denne økonomiske politik, vil således kunne involvere statsmidler.

Foranstaltningen vil sikre SMV < 2 mio. kortfristede eksportkreditforsikringer på vilkår, der i øjeblikket ikke kan opnås på markedet. Selv om det forventes, at foranstaltningen vil være selvfinansierende, kan det ikke udelukkes, at ordningen i værste fald vil medføre tab. Det vil så være det statslige agentur EGAP, der skal dække tabene. Det kan derfor på nuværende stadium ikke udelukkes, at de modtagende SMV'er vil drage fordel af ordningen.

Den indrømmede fordel er selektiv, fordi den vedrører SMV'er med en samlet årlig eksportomsætning, der ikke overstiger 2 mio. EUR.

Da fordelen indrømmes på området eksportkreditforsikring, vil den kunne få indflydelse på samhandelen mellem medlemsstaterne.

For at kunne fastslå, om foranstaltningen berører konkurrencen på et eksisterende privat forsikringsmarked, har Kommissionen undersøgt den anmeldte foranstaltning i overensstemmelse med meddelelsen.

Den Tjekkiske Republik ønsker at anvende undtagelsesklausulen i meddelelsens punkt 2.5 på ikke-markedsmæssige risici; samtidig påpeges det i meddelelsens punkt 4.4, at det i visse lande kan forekomme, at markedsmæssige eksportkreditrisici midlertidigt ikke kan dækkes via et privat eksportkreditforsikringsselskab eller via et offentligt eller offentligt støttet eksportkreditforsikringsselskab, der opererer for egen regning. Derfor kan disse risici indtil videre betragtes som ikke-markedsmæssige.

Medlemsstater, der ønsker at påberåbe sig undtagelsesklausulen efter punkt 2.5 i meddelelsen, skal godtgøre, at den nødvendige risikodækning ikke kan opnås på det private forsikringsmarked, gennem en markedsrapport og ved at forelægge beviser herfor fra to velkendte internationale eksportkreditforsikringsselskaber og fra et nationalt kreditforsikringsselskab. Desuden skal de give en beskrivelse af de betingelser, der skal anvendes for at dække ikke-markedsmæssige risici, og afstemme præmiesatserne for sådanne risici med de satser, som lignende kreditforsikringsselskaber anvender.

Ifølge anmeldelsen er ordningens præmiesatser for dens SMV-produkt afstemt med de satser, der andre steder anvendes for tilsvarende risici. Dette gøres ved, at der ved beregningen af satsen tages højde for: 1) tabsprocenten, som ifølge de tjekkiske myndigheders oplysninger ikke afviger fra tabsprocenten hos alle andre selskaber; 2) den højere udgiftssats, som tager højde for højere markedsførings- og administrationsomkostninger og 3) fortjenstmargenen. De heraf resulterende satser dækker fuldt ud de forventede udgifter til forsikringsordningen.

Anmeldelsen var imidlertid ufuldstændig med hensyn til vidnesbyrd fra to velkendte internationale eksportkreditforsikringsselskaber. De internationale forsikringsselskaber har ikke afgivet de udtalelser, som de tjekkiske myndigheder har udbedt sig. Kommissionen indleder således den i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, omhandlede procedure, fordi den er i tvivl om, hvorvidt det private forsikringsmarkeds risikodækning er utilstrækkelig eller utilgængelig.

Kommissionen opfordrer derfor interesserede tredjeparter til at fremsende deres bemærkninger inden for en måned efter offentliggørelsen af dette brev i Den Europæiske Unions Tidende. Der ønskes specielt følgende oplysninger:

— bevisligheder, hvoraf det fremgår, i hvilket omfang den kortfristede eksportkreditforsikring tilbydes og ydes til SMV'er, hvis samlede årlige eksportomsætning ikke overstiger 2 mio. EUR, samt de betingelser, der gælder for ydelse af en sådan forsikring, og

— bevisligheder for, i hvilket omfang denne grad af tilgængelighed kan betragtes som tilstrækkelig for disse SMV'er, som almindeligvis lider under manglende kundespredning og må afholde betydelige yderligere markedsføringsomkostninger for at kunne betragtes som havende adgang til kortfristet eksportkreditforsikring.

BREVETS ORDLYD

»1. POSTUP (1) Česká republika oznámila prostřednictvím registrovaného e-mailu ze dne 12. ledna 2007, který Komise evidovala ten samý den, výše uvedené opatření podpory z důvodu právní jistoty. Oznámení bylo doplněno zprávou zahrnující odůvodnění týkající se existence tržního selhání na trhu pojištění krátkodobých exportních úvěrů pro malé a střední podniky [MSP (3)] v České republice. (2) Dopisy ze dne 20. února 2007 a 11. května 2007 požádala Komise o dodatečné informace o tomto opatření. České orgány odpověděly dopisy ze dne 16. března 2007 a 24. května 2007, jež byly evidovány ve stejné dny. 2. POPIS OPATŘENÍ 2.1 Předmět (3) Pomocí oznámeného opatření zamýšlí Česká republika poskytovat pojištění krátkodobých vývozních úvěrů českým MSP prostřednictvím oficiální národní agentury pro vývozní úvěry, jež se nazývá EGAP (Exportní garanční a pojišťovací společnost), jež bude českým MSP poskytovat pojišťovací produkty prostřednictvím soukromých zprostředkovatelů. (4) V důsledku skutečnosti, že EGAP je oficiální agenturou České republiky pro vývozní úvěry, je její činnost upravena zvláštním právním předpisem, a to sice zákonem č. 58/1995 Sb., o pojišťování a financování vývozu se státní podporou, ve znění pozdějších předpisů. Za její závazky a přetrvávající rizika ručí stát v souladu s výše uvedeným zákonem. Aby byla zajištěna platební schopnost, opírá se společnost o zvláštní fond, jenž se skládá z příjmu z pojistného, rozděleného zisku a příspěvků ze státního rozpočtu. (5) Od roku 2001 však EGAP nezískala žádné příspěvky ze státního rozpočtu. Kromě toho EGAP od svého založení v roce 1992 nemusela použít prostředky vyčleněné ze státního rozpočtu. Vždy pracovala v souladu se zásadou rentability, tedy všechny její náklady, výdaje a pojistná plnění byly hrazeny z příjmů z pojistného a ze zisků. (6) Co se týče uvedeného opatření, je pojistná činnost EGAP prováděna v spolupráci s komerčními pojišťovacími společnostmi. Závazky uzavírá EGAP, jež jedná jako pojistitel, přičemž nese veškerá úvěrová rizika a výplaty pojistných událostí vůči pojistníkům, zatímco komerční pojišťovny budou za zprostředkovatelskou provizi, jež odráží související náklady, zprostředkovávat a spravovat pojistné smlouvy. (7) Podporou tohoto segmentu trhu s pojištěním úvěrů zamýšlí Česká republika zapojit soukromé pojišťovny jakožto zprostředkovatele, aby byl položen základ pro samostatný soukromý trh s pojištěním krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP. 2.2 Cílové společnosti (8) Adresáty opatření jsou české MSP, jejichž celkový roční vývozní obrat nepřesahuje 2 miliony EUR (dále jen ‚MSP < 2m‘). Tímto opatřením bude podpořeno zhruba 501 až 1 000 příjemců. 2.3 Obchodní podmínky pojišťovacího produktu (9) Česká republika zamýšlí poskytnout pojištění krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP < 2m proti riziku nezaplacení prostřednictvím své oficiální agentury pro vývozní úvěry EGAP. Pojištění pokrývá rizika nezaplacení pohledávek za dodávky zboží a/nebo služby na úvěr. (10) Pojišťovací produkt nabízený EGAP MSP < 2m, takzvaným ‚B-MSP‘, přebírá zjednodušeným způsobem prvky techniky a postupů používaných při správě komerčního pojištění úvěrů. (11) Pojistná sazba pro tyto produkty se vypočítává připočtením nákladů specifických pro MSP k průměrné komerční pojistné sazbě, což vede k vyšším ‚výdajům na pojistné‘. 2.4 Prodej přes soukromé zprostředkovatele (12) EGAP zamýšlí prodávat tento produkt skrze komerční pojistitele úvěrů, kteří budou vystupovat v úloze zprostředkovatelů. Tento režim bude otevřený pro všechny pojistitele úvěrů, kteří jsou činní nebo v budoucnosti vstoupí na český trh s pojištěním úvěrů a budou ochotni a schopni plnit úkoly, které jsou očekávány od zprostředkovatelů. (13) EGAP bude likvidovat pojistné události a vyplácet pojistníkům pojistné plnění. Kromě toho bude EGAP iniciativně provádět další marketingové činnosti, jež se týkají tohoto segmentu. (14) Zprostředkovatelé budou zodpovědní za marketing a prodej produktů a výběr pojistného, přičemž při těchto činnostech budou používat vlastní infrastrukturu a vybavení. Pojištění budou prodávat ve jménu a na účet EGAP. (15) Zprostředkovatelé budou zodpovědní za činnosti obvyklé pro přímé pojistitele úvěrů. Toto bude kromě jiného zahrnovat skutečnost, že MSP < 2m budou pojišťováni jen na základě analýzy jejich ekonomické a finanční situace. (16) Toto uspořádání zahrnuje také důležité zjednodušení ve srovnání se standardními pojišťovacími smlouvami, totiž skutečnost, že platby pojistného budou vypočítávány na základě celkových objemů obratu (přičemž měsíční hlášení o vývozním obratu budou MSP předávat zprostředkovatelům) namísto uzavírání jednotlivých pojistných smluv pro jednotlivé smlouvy. (17) EGAP obdrží celou částku pojistného a zaplatí zprostředkovatelům za jejich služby provizi ve formě podílu z vybraného pojistného, přičemž budou vzaty v úvahu náklady na distribuci a správu. 2.5 Provádějící subjekt (18) EGAP je agenturou pro vývozní úvěry České republiky jednající svým jménem a na svůj účet. Za její závazky ručí v souladu s příslušným zákonem (4) stát. Hodnota rizika za všechny pojištěné úvěry je krytá ze zvláštního fondu, který zaručuje platební schopnost pojišťovací společnosti při plnění závazků, jež plynou z její činnosti. Fond je složen z příjmů z pojistného, zisků, jakož i příspěvků ze státního rozpočtu. 2.6 Právní základ (19) Pojistný systém je založen na zákoně č. 23/2006 Sb. (jenž odráží pravidla zavedená změnou sdělení č. 281 C 1997 Komise členským státům, kterým se použijí články 92 a 93 Smlouvy na krátkodobé pojištění vývozních úvěrů (5)), který byl změněn zákonem č. 58/1995 Sb., o pojišťování a financování vývozu se státní podporou a o změně zákona č. 166/1993 Sb., o Nejvyšším kontrolním úřadu, ve znění pozdějších předpisů. 2.7 Trvání (20) Trvání opatření je omezeno na dva roky od schválení Komisí. 2.8 Zdroje (21) České orgány potvrdily, že systém se bude sám financovat pojistným, jež bude vybíráno od pojištěných společností. Z tohoto důvodu nebudou podle českých orgánů do systému zapojeny státní zdroje. 3. POSOUZENÍ (22) Jsou dány dva druhy možných příjemců státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, a sice pojištěné MSP a zprostředkovatelé, kterým budou hrazeny náklady na správu systému. 3.1 Podpora MSP (23) Aby opatření spadalo do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy, musí být současně splněna čtyři kritéria: — opatření musí zahrnovat použití státních zdrojů, — opatření musí znamenat udělení selektivní výhody příjemci, — opatření musí ovlivnit obchod mezi členskými státy, — opatření musí hrozit narušit hospodářskou soutěž. (24) Ačkoliv je systémem, který je rentabilní za komerčních podmínek, účast státních zdrojů prostřednictvím EGAP nemůže být předem vyloučena. Jak je stanoveno v právním základě EGAP, jsou státní zdroje dostupné jakožto záruka za finanční riziko EGAP. Kromě toho je EGAP podle svého právního základu povinna provádět státní hospodářskou politiku pro rozvoj trhu pojištění úvěrů. Opatření, včetně tohoto, která EGAP uskutečňuje za účelem provádění této hospodářské politiky, jsou proto přičítatelná státu. (25) Za účelem posouzení, zdali opatření představuje selektivní zvýhodnění, ovlivňuje hospodářskou soutěž na stávajícím soukromém pojišťovacím trhu a obchod mezi členskými státy, přezkoumala Komise uvedené opatření podle Sdělení Komise členským státům na základě čl. 93 odst. 1 Smlouvy o ES, kterým se použijí články 92 a 93 Smlouvy na krátkodobé pojištění vývozních úvěrů (6) (dále jen ‚sdělení‘). 3.1.1 Dodržení ustanovení sdělení (26) Bod 2.5 sdělení definuje ‚obchodovatelná rizika‘ jako rizika veřejných a neveřejných dlužníků se sídlem v zemích uvedených v příloze sdělení. Finanční výhody ve prospěch pojistitelů vývozních úvěrů pro obchodovatelná rizika jsou obvykle zakázány. (27) Uvedené opatření poskytuje veřejnou podporu pro pojištění rizika dlužníků sídlících ve všech zemích. Pokud země nejsou uvedeny v příloze sdělení, jsou rizika ve smyslu sdělení ‚neobchodovatelná‘ a veřejná podpora pro jejich pojištění je v souladu se sdělením. (28) Podle bodu 2.5 sdělení se rizika dlužníků se sídlem v zemích, jejichž výčet je podán v příloze sdělení, přechodně považují za neobchodovatelná, za předpokladu a v té míře, ve které ve členském státě neexistuje soukromý pojišťovací trh a pokud je podstoupí malé a střední podniky, jejichž celkový roční obrat vývozu nepřesáhne 2 miliony EUR. Bod 4.4 sdělení zohledňuje skutečnost, že v některých zemích může být krytí obchodovatelných rizik vývozních úvěrů ze strany soukromých pojistitelů vývozních úvěrů i ze strany veřejných nebo veřejně podporovaných pojistitelů vývozních úvěrů, kteří poskytují krytí na vlastní účet, dočasně nedostupné. Tato rizika mohou proto být také považována za neobchodovatelná. (29) Členské státy, které si přejí použít této únikové doložky, musí prokázat, že krytí rizik je na soukromém pojišťovacím trhu nedostupné a předložit příslušné důkazy od dvou známých mezinárodních pojistitelů vývozních úvěrů, jakož i národního pojistitele úvěrů. Kromě toho přizpůsobí státem podporovaní pojistitelé vývozních úvěrů své pojistné sazby pro tato neobchodovatelná rizika v nejvyšší možné míře sazbám jinak účtovaným pojistiteli vývozních úvěrů pro obdobná rizika a poskytnou popis podmínek, které veřejně podporovaný pojistitel vývozních úvěrů hodlá použít pro krytí daných rizik. 3.1.2 Nedostupnost nebo nedostatečnost krytí na soukromém pojišťovacím trhu pro MSP (30) V souladu se zprávou o trhu v příloze oznámení je soukromý trh s pojištěním krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP charakterizován závažným nedostatkem nabídky. Existuje několik překážek přístupu MSP ke komerčnímu pojištění krátkodobých vývozních úvěrů: a) Pojištění je často spojeno s malým počtem kupujících nebo dokonce s jediným kupujícím, a proto klientela českých MSP a obzvláště malých podniků není dostatečně diverzifikovaná, aby pro pojistitele představovala přijatelnou úroveň rizika. b) Objem pojištěných úvěrů je ve srovnání s velkými společnostmi malý a v důsledku této skutečnosti jsou vybrané částky pojistného vzhledem k výše zmíněným rizikům příliš malé na to, aby byly ekonomicky odůvodnitelné. c) Majitelé nebo ředitelé uvedených MSP často nedisponují řádnými finančními znalostmi a nejsou obeznámeni s metodami pojištění úvěrového rizika. d) Z těchto důvodů přináší kontakt se široce rozptýlenými malými a středními podniky a vysvětlení výhod pojištění krátkodobých vývozních úvěrů dodatečné marketingové náklady. e) Celkově lze shrnout, že správní náklady a příjem z pojistného z pojistných smluv krátkodobých vývozních úvěrů v segmentu MSP vytvářejí ‚neekonomičnost z rozsahu‘. Správní náklady jsou vysoké (viz bod d)) a jsou rozloženy na příjem z pojistného, jenž sestává z relativně malých částek, které jsou důsledkem malých objemů obchodu MSP. (31) Paradoxně nemají MSP, jež jsou v důsledku své nízké likvidity při selhání svých exportních transakcí velmi zranitelné, přístup k pojistnému krytí, jež by snížilo jejich tržní rizika. (32) Podle přílohy oznámení je segment MSP u pojištění krátkodobých vývozních úvěrů považován komerčními pojišťovnami v důsledku nedostatečného rozložení kupujících/rizika, vysokých marketingových nákladů a neekonomičnosti z rozsahu za neziskový. Komerční pojištění je proto buď není nabízeno nebo je nabízeno za prohibitivní ceny. Co se týče MSP, je soukromý pojišťovací trh v České republice proto považován za trh, který je charakterizován hlubokým nedostatkem nabídky. (33) České orgány odhadují, že mezinárodní soukromí pojistitelé vývozních úvěrů, kteří působí v České republice, uzavřeli celkem méně než 240 pojistných smluv s MSP a komerční dceřiná společnost EGAP ne více než 600 pojistných smluv. České orgány dále odhadují, že s malými podniky s vývozním obratem pod 2 miliony EUR nebylo uzavřeno více než 150 pojistných smluv. (34) České orgány požádaly národního pojistitele vývozních úvěrů […] (7), jakož i dva známé mezinárodní pojistitele vývozních úvěrů, […] a […] o prohlášení, že nemají námitky proti uvedenému systému. (35) […] Neexistence nebo nedostatečnost pojistného krytí pro tento druh rizika byla tedy podpořena prohlášením národního pojistitele úvěrů. (36) […] a […] však požadované prohlášení neposkytly. […] (37) České orgány dále uvedly, že malé podniky oznámily, že když se obrátily na komerční pojistitele úvěrů, byly odmítnuty nebo měly negativní zkušenosti. Oznámení kromě toho zahrnuje dopisy Hospodářské komory České republiky, Sdružení malých a středních podniků a České bankovní asociace, jež potvrzují neexistenci pojištění úvěrů pro malé a velmi malé podniky. (38) Z podkladů předložených českými orgány se zdá, že pojištění krátkodobých vývozních úvěrů není pro MSP < 2m dostatečně dostupné. Tato skutečnost však nebyla potvrzena prohlášeními dvou velkých známých mezinárodních pojistitelů vývozních úvěrů. Ačkoliv české orgány žádaly o toto prohlášení u dvou takovýchto pojistitelů, jež působí v České republice, společností […] a […], prohlášení nebyla předložena, čímž nebyl splněn požadavek stanovený v bodě 2.5 Sdělení o uplatnění únikové doložky. (39) Komise má proto pochybnosti, zdali je splněna podmínka nedostupnosti nebo nedostatečnosti krytí pojištění vývozních úvěrů nabízeného soukromými pojistiteli malým podnikům s omezeným obratem. 3.1.3 Přiblížení pojistných sazeb sazbám účtovaným jinde (40) Sdělení (8) vyžaduje srovnání pojistných sazeb, které mají být účtovány podle českého programu se sazbami účtovanými jinde. (41) Podle českých orgánů nemohou být sazby specifické pro určitý sektor realisticky použity na segment českých MSP vzhledem k jeho zvláštnosti. České orgány tvrdí, že výsledky srovnání s trhy jiných států by se výrazně lišily v závislosti na velikosti, počtu podniků, diversitě sektorů a exportním potenciálu MSP v dané zemi. (42) České orgány v této souvislosti uvádějí, že pro srovnání pojistných sazeb je nejvhodnějším referenčním trhem celkový trh s komerčním pojištěním úvěrů v České republice. (43) Kromě toho nemají české orgány údaje o pojistných sazbách jiných komerčních pojistitelů na českém trhu. V důsledku této skutečnosti založila EGAP své výpočty pojistné sazby na údajích dostupných od KUP (9), což je samostatně řízená dceřiná společnost EGAP činná v sektoru tržního pojištění úvěrů nepodporovaného státem. Při zohlednění skutečnosti, že KUP je dominantním účastníkem na trhu s tržním podílem ve výši 51 %, mohou být její sazby považovány za základ pro srovnání. (44) Pro odvození přiměřených pojistných sazeb pro MSP byly použity průměrné sazby celého komerčního trhu s pojištěním vývozních úvěrů KUP z roku 2005 a první poloviny roku 2006. a) Komerční pojistné sazby pro rok 2006 (45) Průměrná pojistná sazba na celém trhu s pojištěním vývozních úvěrů KUP se pro rok 2006 rovná […] %. Tento údaj je výsledkem výpočtu, při kterém bylo vzato v úvahu 1) škodní poměr (očekávaný škodní průběh, který je čistou rizikovou pojistnou sazbou), 2) podíl nákladů (správní a provozní náklady v poměru k částce pojištěných pohledávek) a 3) míra zisku (náklady alternativních příležitostí kapitálu). Tato sazba slouží jako srovnávací sazba. (46) Hlavní součástí výše uvedené pojistné sazby je škodní poměr (LR). Odhadovaný konečný škodní poměr pro následující pojišťovací období je založen na průměru škodních poměrů předchozího roku ([…] %). Bezpečnostní přirážka je vypočítána jako směrodatná odchylka od souboru škodních poměrů všech předchozích let ([…] %). Výsledný škodní poměr proto činí […] % ([…] % průměr + […] % směrodatná odchylka). Odhad konečného škodního poměru pro následující období je zdrženlivý, neboť variabilita vývoje škod vyjádřená směrodatnou odchylkou je spíše vysoká. Na druhé straně slouží jako nárazník proti jakýmkoliv případným neočekávaným pojistným událostem. (47) Při výpočtu podílu nákladů (PN) byly vzaty v úvahu pouze celkové výdaje. Očekávaný podíl nákladů pro rok 2006 je […] %. (48) Vyžadovaná míra zisku (MZ) odráží požadovaný výnos z kapitálu pro tento předmět podnikání. Byla vypočítána na hodnotu […] %. Určitý dodatečný ziskový potenciál je do konservativní bezpečnostní přirážky také zahrnut. (49) Výsledná komerční pojistná sazba je s ohledem na výše uvedená kritéria shrnuta v následujícím vzorci: b) Průměrná pojistná sazba pro MSP (50) Sazba pro MSP je vypočítána podobně jako celková komerční třída úvěruschopnosti, přičemž se bere v úvahu, že podíl nákladů je více než třikrát vyšší s ohledem na výše uvedené vyšší marketingové a správní náklady spojené s vyšším stupněm asistence, jež při pojišťování MSP zapotřebí. Tato sazba by potom činila […] % namísto […] %. (51) Škodní poměr plynoucí z pojistně-matematických výpočtů je považován za statisticky totožný. Podle českých orgánů nebyl na základě údajů dostupných KUP zjištěn žádný negativní dopad nízké diversifikace rizika, velikosti a kvality MSP na škodní poměr. (52) Proto byla po příslušných úpravách, které zohledňují vyšší správní náklady, stanovena odhadovaná pojistná sazba pro MSP na […] %. Takováto sazba bude podle zprávy připojené k oznámení plně pokrývat zvýšené správní náklady související s pojištěním MSP, jakož i pojistná rizika. (53) Zdá se proto, že při zohlednění výše uvedených skutečností je splněna podmínka přiblížení pojistných sazeb k sazbám účtovaným jinde stanovená v bodě 2.5 sdělení. 3.2 Podpora zprostředkovatelům (54) Aby opatření spadalo do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy, musí být současně splněna čtyři kritéria: — opatření musí zahrnovat použití státních zdrojů, — opatření musí znamenat udělení selektivní výhody příjemci, — opatření musí ovlivnit obchod mezi členskými státy, — opatření musí hrozit narušit hospodářskou soutěž. (55) Tento režim bude otevřený pro všechny pojistitele úvěrů, kteří jsou činní nebo v budoucnosti vstoupí na český trh pojištění úvěrů a budou ochotni a schopni plnit úkoly, které jsou očekávány od zprostředkovatelů. (56) Správní náklady vyřizování pojištění spojených s uvedeným pojištění MSP ponesou zprostředkovatelé. Provise pro zprostředkovatele se bude skládat z provise pro zprostředkovatele/makléřské provise, jež nepřesáhne skutečné náklady, jež byly způsobeny pojištěním MSP a přiměřeného zisku. V žádném případě nepřesáhne […] % vybraného pojistného. Konečná provise vezme v úvahu údaje známé z českého pojišťovacího trhu. Bude stanovena jako výsledek jednání se zúčastněnými stranami a bude stejná pro všechny zprostředkovatele. České orgány potvrdily, že makléřská provise bude každoročně upravována tak, aby nepřesáhla skutečně vynaložené náklady plus přiměřený zisk. (57) Podle českých orgánů nepřevádí EGAP zprostředkovatelům pojištění žádné státní zdroje, neboť celkové náklady zprostředkování nenese stát, nýbrž zákazník, který platí vyšší, tržní pojistné. Břemeno nákladů je proto přeneseno na trh. (58) Nezdá se proto, že by opatření zúčastněným zprostředkovatelům poskytovalo jakoukoliv výhodu ze státních zdrojů. Není proto zřejmé, že by opatření na úrovni zprostředkovatelů poskytovalo státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. 4. ZÁVĚR (59) V tomto stádiu opatření nesplňuje podmínky pro použití únikové doložky stanovené v bodě 4.4 sdělení. České orgány zejména neposkytly důkazy o nedostupnosti nebo nedostatečnosti pojistného krytí vývozních úvěrů od dvou velkých známých mezinárodních soukromých pojistitelů vývozních úvěrů. V rámci předběžného hodnocení stanoveného článkem 6 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES, má Komise pochybnosti o jeho charakteru jako státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES a jeho možné slučitelnosti se společným trhem a zejména o nedostupnosti nebo nedostatečné dostupnosti pojištění krátkodobých vývozních úvěrů pro MSP, jejichž celkový roční obrat nepřesahuje 2 miliony EUR. 5. ROZHODNUTÍ (60) S ohledem na výše uvedené žádá Komise v rámci postupu podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES Českou republiku, aby během jednoho měsíce ode dne doručení tohoto dopisu předložila své připomínky a dále vyzývá zúčastněné třetí strany, aby během jednoho měsíce ode dne zveřejnění shrnutí tohoto dopisu v Úředním věstníku Evropské unie předložily své připomínky. Komisi zejména zajímají: — důkazy prokazující rozsah, ve němž je poskytováno pojištění krátkodobých vývozních úvěrů a v němž je dostupné MSP s celkovým ročním vývozním obratem nepřesahujícím 2 miliony EUR, včetně podmínek, za nichž je takovéto pojištění poskytováno, a — jak dalece může být uvedený stupeň dostupnosti považován za dostatečný pro tyto MSP, jež jsou znevýhodněny nedostatečnou diversifikací zákazníků a u nichž existují významné dodatečné marketingové náklady, aby se mohlo mít za to, že mají přístup k pojištění krátkodobých vývozních úvěrů. (61) Komise vyzývá české orgány, aby kopii tohoto dopisu neprodleně zaslaly potenciálním příjemcům podpory. (62) Komise si dovoluje České republice připomenout, že čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES má odkladný účinek, a ráda by ji upozornila na článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, který stanoví, že příjemce musí veškerou protiprávní podporu navrátit. (63) Komise tímto Českou republiku upozorňuje, že uvědomí zúčastněné strany zveřejněním tohoto dopisu a jeho stručného shrnutí v Úředním věstníku Evropské unie. Uvědomí také zúčastněné strany ve státech ESVO, které jsou signatáři Dohody o EHP, zveřejněním oznámení v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie a bude informovat Kontrolní úřad ESVO zasláním kopie tohoto dopisu. Všechny tyto zúčastněné strany budou vyzvány, aby předložily své připomínky do jednoho měsíce od dne zveřejnění daného dopisu či oznámení.«

(1) Se punkt 2.5 i retsgrundlaget.

(2) Forretningshemmelighed.

(3) Jak je vymezeno doporučením Komise ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici velmi malých, malých a středních podniků (oznámeno pod číslem K (2003) 1422), Úř. věst. C 124, 20.5.2003, s. 36–41.

(4) Viz bod 2.5 – Právní základ.

(5) Úř. věst. C 325, 22.12.2005, s. 22–23.

(6) Úř. věst. C 281, 17.9.1997, s. 4–10, ve znění Úř. věst. C 217, 2.8.2001, s. 2–3 a Úř. věst. C 325, 22.1.5.2005, s. 22–23.

(7) Obchodní tajemství.

(8) Ve znění Úř. věst. C 325, 22.12.2005, s. 22.

(9) Komerční úvěrovou pojišťovnu EGAP, a.s.