EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 7.10.2020 COM(2020) 620 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET En Union med ligestilling:













EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse {SWD(2020) 530 final}



Hvor er det menneskelige i, at romaer hver evig eneste dag udelukkes fra samfundet, og andre undertrykkes alene på grund af deres hudfarve eller religiøse overbevisning? Kommissionsformand Ursula von der Leyens tale om Unionens tilstand 2020 Europa har en pligt til at beskytte sine mindretal mod racisme og diskrimination. Vi må erstatte sigøjnerhad med åbenhed og accept, hadefuld tale og hadforbrydelser med tolerance og respekt for den menneskelige værdighed og mobning med undervisning i holocaust. Frem for alt må vi fremme mangfoldigheden som en dejlig gave, der gør Europa stærkere og mere modstandsdygtig. Derfor opfordrer Kommissionen alle medlemsstater til at slutte op om tilsagnet om at udrydde racisme og forskelsbehandling, som så åbenlyst berører vores store etniske romamindretal. Vi opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at forpligte sig til en ny strategisk EU-ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse for at tilvejebringe social retfærdighed og mere lighed i alle ordets betydninger. Erklæring fremsat af formand Ursula von der Leyen, næstformand Věra Jourová og kommissær Helena Dalli forud for mindedagen i 2020 for romaernes holocaust I. Indledning Opbygning af en Union med ligestilling er en af Kommissionens vigtige prioriteter. EU råder over retlige instrumenter og en omfattende politik, hvormed der kan opbygges en sand Union med ligestilling. Ikke desto mindre sker der, som understreget i EU-handlingsplanen mod racisme 2020-2025, vedvarende forskelsbehandling på grund af race eller etnisk oprindelse. Dette er navnlig tilfældet for romaerne, som ofte stadig er marginaliserede. Mange af kontinentets anslået 10-12 mio. romaer bliver stadig udsat for forskelsbehandling, sigøjnerhad og socioøkonomisk udstødelse i dagligdagen. I 2011 vedtog Kommissionen en EU-ramme for de nationale strategier for romaernes integration frem til 2020 . Rammens vigtigste mål var at afhjælpe den socioøkonomiske udstødelse af romaerne i EU og udvidelseslandene ved at fremme lige adgang til uddannelse, beskæftigelse, sundhed og boliger. Den var en opfordring til medlemsstaterne til at udforme nationale strategier for romaerne, udpege nationale romakontaktpunkter og fastsætte nationale mål. To år senere vedtog Rådet en henstilling om foranstaltninger i medlemsstaterne til effektiv integration af romaerne, som gav medlemsstaterne vejledning i, hvordan de kunne forbedre gennemførelsen af deres nationale strategier . Den vestlige del af Balkan-regionen tilsluttede sig frivilligt EU-rammen for de nationale strategier for romaernes integration frem til 2020. Disse to instrumenter var vigtige med hensyn til at flytte romaernes integration højt op på EU's og medlemsstaternes dagsorden og mobilisere EU's politiske, retlige og finansielle instrumenter. Ikke desto mindre har fremskridtene med romaernes integration overordnet set været begrænset de seneste 10 år, om end der er betydelige forskelle politikområder og lande imellem . På uddannelsesområdet er der sket de største fremskridt, især i form af nedbringelse af tidligt skolefrafald og øget deltagelse i førskoleundervisning og obligatorisk skolegang. Der har imidlertid været en stigning i antal tilfælde af segregering af romaelever inden for uddannelse. Romaernes fattigdomsrisiko og egen opfattelse af deres sundhedstilstand er blevet forbedret, men sygesikringsdækningen er fortsat begrænset. Adgangen til beskæftigelse er ikke øget, og andelen af unge romaer, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, er endda steget. Især på grund af utilstrækkelige og adskilte boliger er boligsituationen fortsat vanskelig. Der findes dokumentation for, at romaerne i et vist omfang udsættes for mindre forskelsbehandling og oplever en øget accept hos den øvrige befolkning. Sigøjnerhad, hadforbrydelser og menneskehandel med romaer, navnlig kvinder og børn, vækker dog stadig stor bekymring . Vedtagelsen af EU-rammen for de nationale strategier for romaernes integration er en anledning til at øge indsatsen for at afhjælpe dette uløste problem. Dette er desto vigtigere, eftersom covid-19-pandemien har afdækket, at de udstødte og marginaliserede romasamfund er ekstremt eksponerede for negative sundhedsmæssige og socioøkonomiske virkninger. For at opnå større og hurtigere fremskridt fastsætter denne meddelelse en ny strategisk EU-ramme til fremme af effektiv ligestilling, socioøkonomisk integration og meningsfuld inddragelse af romaer. Selv om medlemsstaterne kæmper i forreste linje for at skabe reel forandring for romaerne, hvilket kræver et styrket politisk engagement, kan EU hjælpe dem med at finde effektive tilgange og udstyre dem med de rette værktøjer. Denne strategiske ramme bygger på resultaterne af evalueringen af den foregående ramme, omfattende høringer , årlige vurderinger af gennemførelsen af de nationale strategier og analyser af årsagerne til tidligere foranstaltningers begrænsede virkningsfuldhed . Den imødekommer Europa-Parlamentets, Rådets og civilsamfundets opfordringer til et styrket EU-initiativ efter 2020 . Den anerkender, at ikke alle romaer er socialt ekskluderet, men alle kan opleve diskrimination og magtesløshed. Den har en intersektionel tilgang, som tager hensyn til kombinationen af etnicitet og andre identitetsaspekter og de måder, hvorpå sådanne krydsfelter bidrager til den enkeltes oplevelse af forskelsbehandling. Denne strategiske EU-ramme for romaerne bidrager også til flere andre initiativer. Det er et direkte bidrag til gennemførelsen af​EU-handlingsplan mod racisme, den europæiske søjle for sociale rettigheder og til gennemførelsen af FN's dagsorden 2030 og målene for bæredygtig udvikling. At opnå ligestilling og integration kræver øget anvendelse og bedre kanalisering af ressourcerne og inddragelse af og partnerskab med romasamfund, alle forvaltningsniveauer, sektorer og interesserede parter (nationale regeringer, EU-institutionerne, internationale organisationer, civilsamfundet samt erhvervslivet og den akademiske verden). Et tæt samarbejde mellem EU-planet og det nationale plan er særlig afgørende. På EU-plan opstiller denne strategiske ramme ambitiøse fælles målsætninger og mål. På nationalt plan bør regeringer udvikle stærke nationale strategiske rammer for romaerne for at indgå langsigtede forpligtelser og arbejde hånd i hånd med EU-institutionerne om romaers ligestilling, integration og deltagelse. Som foreslået i Rådets konklusioner fra 2016 vedtager Kommissionen et forslag om at revidere og erstatte Rådets henstilling fra 2013. II. Fælles målsætninger for romaernes ligestilling, integration og deltagelse Evalueringen af den nuværende ramme og de konklusioner, som Europa-Parlamentet, Rådet og flere tværeuropæiske organisationer og civilsamfundsorganisationer har draget heraf, afdækker et behov for at forny og forstærke engagementet i romaernes ligestilling, integration og deltagelse på både europæisk og nationalt plan. Det er nødvendigt med et øget engagement for at afhjælpe den vedvarende forskelsbehandling, herunder sigøjnerhadet, og forbedre integrationen af romaerne på områderne for uddannelse, beskæftigelse, sundhed og boliger . Der bør inddrages romaer i alle faser fra udformningen til gennemførelsen af foranstaltningerne. Samtidig bør man i indsatsen anerkende romabefolkningens mangfoldighed og specifikke romagruppers behov. Kommissionen fastsætter derfor syv målsætninger på EU-plan for perioden frem til 2030. Tre af disse målsætninger er horisontale for områderne ligestilling, integration og deltagelse. De øvrige fire er sektorspecifikke målsætninger for områderne uddannelse, beskæftigelse, boliger og sundhed. En effektiv opfyldelse af disse målsætninger kræver, at fremskridtene hermed kan måles. Derfor foreslår Kommissionen for første gang kvantitative overordnede EU-mål til overvågning af, hvordan det går med at opfylde disse målsætninger. Mens disse mål kræver fremskridt, der som minimum skal være opnået inden 2030, er det langsigtede mål fortsat at sikre effektiv ligestilling og mindske forskellen mellem romaerne og den øvrige befolkning. Disse mål er resultatet af undersøgelser blandt romasamfund og hidrører fra tilbundsgående høringer af EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA), medlemsstaterne og romasamfundene og det civilsamfund, som arbejder for romaernes sag. Nedenstående figurer viser de syv målsætninger, EU-målene, de fremskridt, der skal nås, og den aktuelle situation.

Andre indikatorer undersøges.



III. Fornyet og styrket national indsats for ligestilling, integration og deltagelse Opfyldelsen af målsætningerne for denne strategiske ramme kræver en indsats på såvel EU-plan som på nationalt plan. Denne komplementære tilgang er den eneste måde, hvorpå der kan skabes forandring i praksis. Medlemsstaterne har de vigtigste kompetencer på de områder, der er omfattet af denne ramme, og der er brug for en struktureret tilgang. Selv om romaernes situation varierer fra land til land, er det nødvendigt at øge engagementet og ansvarligheden på nationalt plan for at skabe reel forandring i romaernes hverdag. Dette indebærer inddragelse af civilsamfundet og alle relevante interessenter i udarbejdelsen af de nationale strategiske rammer for romaerne. Fremme den nationale indsats gennem nationale strategiske rammer for romaerne Medlemsstaterne tilskyndes til at udforme, vedtage og gennemføre nationale strategiske rammer for romaerne, herunder: ofælles træk ominimumsforpligtelser for alle omulige yderligere forpligtelser afhængigt af den nationale sammenhæng omere ambitiøse forpligtelser for medlemsstater med en betydelig romabefolkning Nedenfor fremsættes forslag til disse elementer. Der bør fastsættes specifikke nationale mål i det omfang, det er muligt. Kommissionen vil bistå med al nødvendig vejledning i denne proces. Den vil også støtte de nationale foranstaltninger ved bl.a. at håndhæve ligestillingslovgivningen, integrere romaernes ligestilling, integration og deltagelse i EU's politiske initiativer, mobilisere EU-midler til romaer og bekæmpe sigøjnerhad. Medlemsstaterne opfordres til at færdiggøre udarbejdelsen af disse nationale rammer inden september 2021 og fremsende dem til Kommissionen. Sammen med denne meddelelse vedtager Kommissionen et forslag til Rådets henstilling om romaers ligestilling, integration og deltagelse, der indeholder en liste over specifikke foranstaltninger, der skal træffes af medlemsstaterne for at nå EU's målsætninger. De to supplerer derfor hinanden. Den foreslåede henstilling er også vejledende for kapacitetsopbygningen hos og partnerskaberne mellem interessenterne, herunder nationale romakontaktpunkter, ligestillingsorganer, civilsamfundet og de regionale og lokale aktører. Derudover giver den også vejledning i, hvordan EU-midler og nationale midler udnyttes bedre, og hvordan den nationale overvågning, rapportering og evaluering af de nationale strategiske rammer for romaerne kan foregå effektivt.

III.1. Vejledning til en fælles, men differentieret tilgang til en national indsats For at hjælpe medlemsstaterne med at udarbejde meningsfyldte og effektive nationale strategiske rammer for romaerne foreslår Kommissionen en række fælles træk såvel som minimumsforpligtelser for alle nationale strategiske rammer for romaerne. Da andelen af romaer og den nationale sammenhæng desuden varierer betydeligt medlemsstaterne imellem, foreslår Kommissionen yderligere og mere målrettede forpligtelser. Medlemsstaternes mange forskellige situationer anerkendes hermed, og der kan skabes en fælles, men differentieret tilgang. For det første foreslår Kommissionen, at alle nationale strategiske rammer for romaerne følger disse fælles træk, dvs. at de: üSkærper fokusset på ligestilling som supplement til integrationstilgangen: Håndteringen af de fire politikområder (uddannelse, beskæftigelse, sundhed og boliger) gennem en integreret tilgang er fortsat afgørende for romaernes integration, men der er også brug for klart fokus på ligestilling. Navnlig bør bekæmpelsen af forskelsbehandling og sigøjnerhad være en central målsætning og tværgående prioritet for hvert politikområde som supplement til integrationstilgangen. Dette fælles fokus bør sikre, at romaer har effektiv adgang til økonomisk og social retfærdighed og lige muligheder. üFremmer deltagelse gennem indflydelse, samarbejde og tillid: Meningsfyldt inddragelse af romaerne skal sikres i alle faser af den politiske beslutningstagning. Romaernes politiske og kulturelle engagement bør fremmes med en følelse af at høre til som fuldgyldige medlemmer af samfundet. Der skal sikres større indflydelse til og kapacitetsopbygning hos romaerne, civilsamfundet og de offentlige myndigheder for at fremme samarbejde og opbygge tillid mellem interessenterne og mellem romasamfund og øvrige samfund. üAfspejler mangfoldigheden blandt romaerne: Medlemsstaterne bør sikre, at deres strategiske rammer dækker alle romaer på deres område og afspejler de forskelligartede gruppers behov gennem en intersektionel tilgang. De bør huske, hvordan forskellige identitetsaspekter i kombination kan forværre forskelsbehandlingen. De bør fastsætte kvantitative og/eller kvalitative mål for at sikre, at mangfoldigheden med hensyn til alder, køn, seksuel orientering, mobilitet og andre personlige karakteristika afspejles. üKombinerer mainstreaming med specifik, men ikke ensidig målretning mod romaerne: De nationale strategiske rammer for romaerne bør kombinere mainstreaming med specifik, men ikke ensidig målretning for at sikre, at de generelle tjenester er rummelige, og for at yde ekstra, målrettet støtte til at fremme romaernes reelle lige adgang til rettigheder og tjenester. De bør fungere som planlægningsinstrumenter til anvendelsen af nationale midler og EU-midler til den målrettede indsats for romaerne og til inkluderende almen reform. üForbedrer målfastsættelse, dataindsamling, overvågning og rapportering: Arbejdet med at nå de overordnede EU-mål og de tilhørende kvantitative og/eller kvalitative nationale mål kan sikre reelle fremskridt med romaernes ligestilling, integration og deltagelse. Der skal indsamles data regelmæssigt til brug for rapportering og overvågning for at forbedre gennemsigtigheden og ansvarligheden og fremme overførsel af politikker og policylæring. For det andet opfordrer Kommissionen, idet den operationaliserer de fælles træk på baggrund af erfaringer med den aktuelle ramme og omfattende høringer, alle medlemsstaterne til at indarbejde følgende forpligtelser i deres nationale strategiske rammer for romaerne: Den nationale strategiske ramme bør fastlægge: a)nationale referenceværdier og delmål med henblik på opfyldelsen af EU's målsætninger og mål baseret på en omfattende behovsvurdering b)mål og foranstaltninger for specifikke grupper (romabørn, kvinder, unge, ældre romaer eller handicappede, mobile EU-borgere, ikke-EU-borgere, statsløse romaer) for at afspejle mangfoldighed blandt romaer, herunder kønstransformative og børne-/aldersspecifikke foranstaltninger; c)foranstaltninger til bekæmpelse af sigøjnerhad og forskelsbehandling (f.eks. gennem nationale handlingsplaner for racismebekæmpelse) d)foranstaltninger til at sikre den socioøkonomiske integration af marginaliserede romaer, navnlig på områderne uddannelse, beskæftigelse, sundhed og boliger e)en kombination af målrettede og generelle foranstaltninger under hensyntagen til specifikke lokale udfordringer og med udtrykkelig henvisning til hindringer for romaernes lige adgang til de almindelige politikker f)et særligt budget til gennemførelse og overvågning med fuld udnyttelse af social innovation og privat kapital g)mekanismer til rapportering, overvågning og vurdering af fremskridtene med at nå de fastsatte mål h)et system med politisk relevant høring og samarbejde med romaer og civilsamfund proromaer, sektorministerier, ligestillingsorganer, andre nationale menneskerettighedsinstitutioner og andre interessenter; og i)kapacitetsopbygning for at fremme civilsamfundets aktive deltagelse i alle faser af politikudformningen og sikre dens deltagelse i platformsprocesser på nationalt plan og EU-plan. De nationale romakontaktpunkter bør: a)få mandat, tilstrækkelige ressourcer og personale til at sikre løbende koordinering og overvågning og b)aflægge regelmæssige statusrapporter og deltage i kerneaktiviteterne i netværket af nationale romakontaktpunkter, som forvaltes af Kommissionen. For det tredje kan yderligere nationale indsatser afhængigt af den specifikke nationale situation være vigtige som supplement til disse fælles træk og minimumsforpligtelser. Udfordringerne med hensyn til romaernes ligestilling, integration og deltagelse varierer afhængigt af størrelsen af romabefolkningen og dens andel af den samlede befolkning samt af den bredere økonomiske sammenhæng og den historiske udstødelse og forskelsbehandling. De varierer også, alt efter hvor og hvordan romaerne bor (landdistrikt, by, rejsende, segregerede områder), og de specifikke aspekter såsom grænseoverskridende mobilitet, migration og problemer med civiloplysninger. Disse forskellige udfordringer kan afspejles i nationale strategiske rammer for romaerne med differentierede målsætninger, investeringsniveauer og politiske løsningsmodeller. Afhængigt af den nationale sammenhæng (f.eks. muligheder for dataindsamling, brug af målrettede eller generelle EU-midler og romabefolkningens relative størrelse og specifikke behov) opfordrer Kommissionen medlemsstaterne til at indgå yderligere forpligtelser som følger: Den nationale strategiske ramme bør også fastlægge: a)nationale kvantitative og kvalitative mål for alle syv målsætninger og tilhørende mål (afhængigt af datatilgængelighed) b)hvordan EU-midler og nationale midler og finansielle instrumenter bliver investeret til fordel for romaerne, og c)hvordan institutionelle eller administrative reformer vil bidrage til ligestilling og integration. De nationale romakontaktpunkter bør også foretage en midtvejsevaluering og en gennemgang af den nationale strategiske ramme. For det fjerde er det ikke kun vigtigt at fremme romaernes ligestilling og integration, hvor de udgør en betydelig andel af befolkningen (dvs. langt over 1 %), af hensyn til grundlæggende rettigheder, men også fordi det har en klar økonomisk betydning. I lande med større romabefolkninger repræsenterer denne gruppe en stigende andel af antallet af indbyggere i skolealderen og af den fremtidige arbejdsstyrke. Fremskridt med romaernes socioøkonomiske integration har potentiale til at mindske manglen på arbejdskraft og kvalifikationer i forbindelse med en negativ demografisk udvikling og sænke de sociale udgifter. Investering i bedre uddannelse og opkvalificering af en hidtil udelukket arbejdsstyrke kan påvirke væksten i produktiviteten positivt. Det sociale og økonomiske udbytte for alle bliver større, hvis det sikres, at romaerne kan udnytte deres fulde potentiale til at bidrage til økonomien og samfundet som sådan. Dette begrunder et mere intensivt engagement og større EU-støtte, navnlig anvendelse af EU-midler til både målrettede indsatser og inkluderende almene reformer. I denne henseende opfordres medlemsstater med en betydelig romabefolkning til at benytte sig fuldt ud af den foreslåede specifikke ESF+-målsætning om fremme af socioøkonomisk integration af marginaliserede samfundsgrupper, som f.eks. romaer. De opfordres også til at gøre mere for at sikre, at de disponible midler reelt når ud til romaerne. Dette kræver også dataindsamling opdelt efter etnicitet og køn for at understøtte udformning, overvågning og revision af politikker. Foruden minimumsforpligtelserne og de forpligtelser, der hidrører fra den nationale sammenhæng, opfordrer Kommissionen derfor medlemsstater med en betydelig romabefolkning til at indarbejde mere ambitiøse forpligtelser i deres nationale strategiske rammer for romaerne som følger: Den nationale strategiske ramme bør også: a)præsentere en plan eller et sæt foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af sigøjnerhad og forskelsbehandling, segregering i uddannelse og boliger og fordomme og stereotyper rettet mod romaer (herunder online) b)indarbejde romaernes ligestilling og integration på regionalt og lokalt plan og c)fastsætte, hvordan EU-midler og nationale midler og finansielle instrumenter bliver investeret til fordel for inkluderende almene politiske reformer og målrettede indsatser. Det nationale romakontaktpunkt bør styrkes, så det kan: a)råde over et særligt team og et institutionelt mandat, som sikrer romaernes ligestilling og integration politisk vægt, effektiv tværsektoriel koordinering og integrering på regionalt og lokalt plan b)blive inddraget (af EU's fondsforvaltningsmyndigheder) i koordineringen af mellemstatslige drøftelser om fordelingen af EU-midler til romaer og i systematisk overvågning af anvendelsen heraf (f.eks. gennem overvågningsudvalg og undersøgelser af virkningerne af romaernes integration) c)sikre, at der afholdes nationale høringer og føres en dialog for at give romaerne indflydelse (navnlig unge og kvinder), og d)sikre, at offentlige politikker og befordringspligtydelser effektivt når ud til romaer, herunder dem, der bor i fjerntliggende landdistrikter (f.eks. akutte og mellemlange foranstaltninger i krisetider, lovgivningsreform, politisk planlægning inden for uddannelse, beskæftigelse, sundhedspleje, boliger, andre områder af socioøkonomisk integration, sociale tjenesteydelser, transport, minimumsindkomstsystemer, antidiskriminationslovgivning). Endelig rådes medlemsstaterne ved udformning og gennemførelse af de nationale strategiske rammer for romaerne til at overveje de fælles grundprincipper for romaintegration . Bilag 1 giver yderligere vejledning i planlægning og gennemførelse af politikker i forbindelse med bekæmpelse af sigøjnerhad og fastholdelse af romaerne i fattigdom gennem generationer , fremme af romaernes deltagelse og indflydelse, afspejling af mangfoldigheden blandt romaerne og kombinationen af målrettede og generelle tilgange. Bilaget indeholder også vejledning i at tage nye udfordringer i opløbet, f.eks. afhjælpe den uforholdsmæssigt store virkning for romaerne af kriser såsom covid-19-pandemien og sikre den digitale integration og miljømæssige retfærdighed. Desuden giver den vejledning i at fremme (bevidstheden om) romaernes kunst, historie og kultur samt social innovation og politiske eksperimenter. Kommissionen vil støtte medlemsstaterne i udviklingen og gennemførelsen af deres nationale strategiske rammer for romaerne gennem ikke blot finansiel støtte og koordineringsforanstaltninger, f.eks. gensidig læring eller kapacitetsopbygning, men også metodologisk støtte og støtte fra støtteprogrammet for strukturreformer (SRSP) til udvikling af overvågnings- og evalueringssystemer. Medlemsstaterne kan også få støtte fra FRA, ligestillingsorganer og andre nationale menneskerettighedsinstitutioner samt nationale statistiske kontorer for at sikre/forbedre deres kapacitet til regelmæssig dataindsamling på nationalt plan. EU-støtten vil blive tilpasset efter medlemsstaternes forpligtelsesniveau. III.2. Rapportering og overvågning af den nationale indsats og fremskridt med målene For at sikre mere effektiv dataindsamling, rapportering og overvågning af fremskridtene med EU-målene og de nationale mål, der foreslås ovenfor, foreslår Kommissionen for første gang anvendelse af en portefølje af indikatorer (se bilag 2). Dette ville have reel værdi for medlemsstaternes gensidige læring. Denne portefølje er blevet udviklet af en arbejdsgruppe vedrørende indikatorer og rapportering på romaområdet koordineret af FRA med inddragelse af nationale romakontaktpunkter, nationale statistiske kontorer og Kommissionen. Den vil også gøre det muligt at rapportere om foranstaltninger, der er foreslået i Rådets henstilling.

Rapportering og overvågning af den nationale indsats vil foregå både på EU-plan og nationalt plan. I 2022 vil Kommissionen gøre status over de nationale strategiske rammer for romaerne, vurdere de forpligtelser, som medlemsstaterne har indgået, og give vejledning i nødvendige forbedringer. Medlemsstaterne anmodes om at rapportere om gennemførelsen af nationale strategiske rammer for romaerne hvert andet år fra 2023, herunder om foranstaltninger til fremme af ligestilling, integration og deltagelse samt fuld udnyttelse af indikatorporteføljen. Rapporteringen bør have fokus på gennemførelsen af de forpligtelser, der er indgået i de nationale rammer, herunder opnåelse af nationale mål i relevant omfang. Disse rapporter bør offentliggøres for at øge gennemsigtigheden og fremme policylæring. De strategiske rammer og færdige rapporter bør også drøftes i de nationale parlamenter. Kommissionen pålægger FRA at foretage en regelmæssig romaundersøgelse hvert fjerde år fra 2020 for at tilvejebringe de nødvendige reference-, midtvejs- og slutværdier til at måle forandringerne med. FRA pålægges også at støtte medlemsstaternes dataindsamlings- og rapporteringsindsats, herunder gennem arbejdsgruppen vedrørende indikatorer og rapportering på romaområdet, og give input til Kommissionens overvågning og analyse af de nationale fremskridt. De nationale rapporter skal sammen med input fra civilsamfundet og FRA-data tjene som grundlag for Kommissionens periodiske overvågningsrapporter, der udstedes hvert andet år. Kommissionen vil også foretage en midtvejsevaluering og en efterfølgende evaluering af EU's strategiske ramme for romaerne. IV. EU-foranstaltninger Medlemsstaterne har en central rolle i at skabe forandringer i praksis for romaerne. EU's indsats og støtte vil supplere den nationale indsats for at sætte gang i fremskridtene med EU's målsætninger og mål inden 2030. IV.1. Håndhæve EU-lovgivningen Foranstaltninger til bekæmpelse af sintifjendtlighed og forskelsbehandling af romaer hviler på en etableret EU-retlig ramme, herunder de generelle principper om ikke-diskrimination og lighed, der er fastlagt i traktaterne, der bekræftes i EU's charter om grundlæggende rettigheder samt direktivet om racelighed og Rådets rammeafgørelse om bekæmpelse af racisme og fremmedhad . Som understreget i EU-handlingsplanen mod racisme 2020-2025 kræver et omfattende system til beskyttelse mod forskelsbehandling først og fremmest effektiv håndhævelse af den retlige ramme for at sikre, at individuelle rettigheder og pligter overholdes i praksis. Dette arbejde rækker ud over romaernes situation, men vil også gavne romasamfundene direkte. Kommissionen vil fortsat føre tilsyn med og håndhæve anvendelsen af direktivet om racelighed ved at undersøge systematisk forskelsbehandling og om fornødent iværksætte overtrædelsesprocedurer for at fremme forandring i national lovgivning og politik. I de seneste år har der været særligt fokus på forskelsbehandling af romabørn i uddannelsessystemet. Kommissionen vil give vejledning og undervisning og tilbyde økonomisk støtte til indsamling af ligebehandlingsdata og den effektive gennemførelse og håndhævelse af direktivet, herunder gennem repræsentation af ofrenes interesser. Som bekendtgjort i EU's handlingsplan mod racisme vil Kommissionen aflægge rapport om anvendelsen af​direktivet i 2021 og følge op med enhver tænkelig lovgivning inden 2022. Desuden vil Kommissionen fortsat støtte arbejdet i ligestillingsorganer, som i deres arbejde højt prioriterer at gå efter forbedring af omstændighederne og erfaringerne med romaerne. Kommissionen vil overvåge gennemførelsen af Kommissionens henstilling om standarder for ligestillingsorganer. Ligestillingsorganernes rolle og uafhængighed og det potentielle behov for ny lovgivning for at styrke disse organers rolle bliver et vigtigt tema i 2021-rapporten. Kommissionen vil også videreføre sit arbejde med forebyggelse og bekæmpelse af racisme og fremmedhad, navnlig ved at styrke registrering og indberetning af hadforbrydelser med støtte fra FRA, styrke uddannelsesstrategierne for retshåndhævende myndigheder og øge støtten til ofre for hadforbrydelser. Ifølge FRA oplever romaer en høj andel (30 % af respondenterne med romaoprindelse) af hadmotiveret chikane. Kommissionen gentager sit tilsagn om at sikre fuldstændig og korrekt implementering og gennemførelse af Rådets rammeafgørelse om bekæmpelse af racisme og fremmedhad og om nødvendigt indlede traktatbrudsprocedurer . Som en forudsætning for bekæmpelsen af sigøjnerhad skal minimumsstandarderne for kriminalisering af hadefuld tale og forsvar for eller benægtelse eller grov bagatellisering af Holocaust gennemføres fuldt ud og korrekt i medlemsstaternes lovgivning. Ligesom andre med etnisk eller racemæssig minoritetsbaggrund udsættes romaerne for hadefulde ytringer på internettet, og sintifjendtlighed er en af de hyppigst registrerede årsager til hadefulde ytringer. Kommissionen vil fortsat samarbejde med IT-virksomheder for at bekæmpe ulovlige hadefulde ytringer på internettet og udvide indsatsen til andre sociale medieplatforme. Rammeafgørelsen suppleres med direktivet om ofres rettigheder, som blandt andet har til formål at sikre retfærdighed, beskyttelse og støtte til ofre for hadforbrydelser og hadefulde ytringer. EU-strategien om ofres rettigheder (2020-2025) omhandler de specifikke behov hos ofre for hadforbrydelser, herunder romaer . IV.2. Integrering af romaernes ligestilling i EU's politiske initiativer og mobilisering af EU-midler til romaer Integrering af romaernes ligestilling, integration og deltagelse i alle Kommissionens relevante initiativer bliver afgørende for, om målsætningerne i denne strategiske ramme kan opfyldes. Integreringen af ligestillingsaspektet i udformningen af politikker, lige fra socioøkonomisk integration til kunstig intelligens, fra den grønne pagt til digital inklusion og fra bekæmpelse af hadefuld tale til migrationspolitikker, indebærer også, at EU's politikker og de nationale politikker tjener alle romasamfunds interesser. Som led i sine aktiviteter med henblik på at fremme ligestilling for alle og i alle betydninger vil Kommissionens interne ligestillingstaskforce søge at sikre, at bekæmpelsen af forskelsbehandling på grund af race eller etnisk oprindelse og krydsfelterne med andre grunde til forskelsbehandling integreres i alle EU's politikker, lovgivning og finansieringsprogrammer. Når EU-handlingsplanen mod racisme 2020-2025 gennemføres, vil romaernes perspektiv altid blive taget i betragtning. Vejledning og undervisning i mainstreaming vil støtte alle, der er involveret i integreringen af et ligestillingsaspekt i hver enkelt fase af EU's interventioner, og gennem hele Kommissionens politiske cyklus vil en mere aktiv høring af organisationer, der repræsenterer romaerne, blive fremmet. Kommissionens interne Roma taskforce vil fortsat engagere forskellige af Kommissionens tjenestegrene på forskellige niveauer inden for hovedprioriterede områder, såsom effektiv anvendelse af EU-midler til at fremme romaers ligestilling og integration. Som en del af Next Generation EU vil den nye genopretnings- og resiliensfacilitet støtte investeringer og reformer, der er afgørende for en varig genopretning, og fremme økonomisk og social resiliens og social samhørighed. For at medlemsstaterne kan få støtte skal de udarbejde genopretning- og resiliensplaner for håndtering af krisens økonomiske og sociale virkninger, den digitale og grønne omstilling og de relevante prioriteter, der er fastlagt i de landespecifikke henstillinger i henhold til det europæiske semester. Denne støtte vil give medlemsstaterne mulighed for at fremme integrationen af​marginaliserede grupper, herunder romaer og andre personer med racemæssig eller etnisk minoritetsbaggrund. Kommissionens forslag til den flerårige finansielle ramme fremmer romaernes integration og bekæmpelsen af forskelsbehandling, navnlig gennem Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL). I 2019 understregede Kommissionen vigtigheden af romaernes integration i flere landespecifikke rapporter om det europæiske semester; Dette bør afspejles og adresseres i programmerne for 2021-2027. Kommissionens forslag til de fælles bestemmelser, ESF +, EFRU og ELFUL-forordningerne: ütilbyde økonomisk støtte til gennemførelsen af de nationale strategiske rammer og foranstaltninger for romaerne, herunder menneskelig kapacitet, infrastruktur og kapacitetsopbygningsaktiviteter üsørge for, at alle programmer fremmer lige muligheder for alle, uden forskelsbehandling på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, under udarbejdelsen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen heraf üpålægge tilvejebringelse af tematiske (national strategisk politisk ramme for romaerne, national strategisk politisk ramme for social integration og reduktion af fattigdom) og horisontale (chartret om grundlæggende rettigheder) gunstige betingelser i hele perioden 2021-2027 ükræve, at mindst 25 % af ESF+-midlerne fremmer social integration, og sikre, at et minimumsbeløb er målrettet mod dem, der har størst behov, og üunderstrege "partnerskabsprincippet", dvs. inddragelse af alle relevante interessenter, herunder organer, der repræsenterer social integration, ikkeforskelsbehandling og grundlæggende rettigheder, samt civilsamfundsorganisationer, i udarbejdelsen og gennemførelsen af programmer og partnerskabsaftaler og i overvågningsudvalg.

Medlemsstaterne har central betydning for udformningen af offentlige politikker og for at maksimere anvendelsen af finansieringsprogrammerne til støtte for romaerne, da det meste af EU's budget gennemføres af medlemsstaterne under delt forvaltning. Kommissionen opfordrer derfor medlemsstaterne til at målrette midlerne i den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2021-2027 og Next Generation EU for at løse udfordringerne og imødekomme romaernes behov for således at gennemføre forpligtelserne i deres nationale strategiske rammer for romaerne. Kommissionen vil sigte mod at sikre, at landespecifikke udfordringer, der er fastlagt i det europæiske semester, behandles korrekt i de kommende partnerskabsaftaler, og at foranstaltninger, der fremmer ligestilling og integration, gennemføres via operationelle programmer. Kommissionen vil nøje overvåge, at der i sådanne medlemsstater er en dobbeltstrategi på plads, der på den ene side inkluderer tjenesteydelser og på den anden side leverer målrettede programmer til marginaliserede romasamfund, hvilket afspejles i programmeringsdokumenterne 2021-2027. De gunstige betingelser, der gør sig gældende for specifikke EU-midler i 2021-2027, som Kommissionen har foreslået, skal sikre respekten for grundlæggende rettigheder og for romaernes ligestilling, integration og deltagelse. For at øge effektiviteten og virkningsfuldheden med hensyn til romarelaterede interventioner vil Kommissionen støtte tværnational læring med hensyn til både politik og finansiering, såsom EURoma-netværket af forvaltningsmyndigheder og nationale romakontaktpunkter. InvestEU-programmet kan under sin komponent "sociale investeringer og færdigheder" også bidrage til socioøkonomisk integration af marginaliserede grupper, herunder romaer. Dette kan ske gennem innovative finansieringsmetoder såsom sociale obligationer og resultatorienterede projekter, herunder blanding med EU-tilskud og/eller finansielle instrumenter fra sektorprogrammer eller en kombination af forskellige strømme af EU-midler. Kommissionen vil gennemføre fokuserede pilotinitiativer med det formål at teste og demonstrere arbejdstilgange til konkrete integrationsaspekter (bolig, beskæftigelse og socialsikring) gennem anvendelse af innovative tilgange til finansiering, som kan tilvælges eller udvides eller gentages gennem større programmer på nationalt plan eller EU-plan. Medlemsstaterne vil kunne få teknisk støtte til at integrere romaernes ligestilling i politikfastlæggelsen og reformere processerne gennem det tekniske støtteinstrument. IV.3. EU's indsats og støtte til fremme af romaernes deltagelse, integration og mangfoldighed I EU-handlingsplanen mod racisme 2020-2025 forpligtede Kommissionen sig til at foregå med et godt eksempel som institution ved at træffe foranstaltninger til en betydelig forbedring af repræsentativiteten blandt Kommissionens ansatte gennem rekrutterings- og udvælgelsestiltag. Når Kommissionen gennemfører disse foranstaltninger, vil den sørge for, at de finder anvendelse på romaer. Kommissionen opfordrer de øvrige EU-institutioner til at tage skridt til at fremme mangfoldighed og integration på deres respektive arbejdspladser. Kommissionen vil arrangere regelmæssige møder med repræsentanter for medlemsstaterne og civilsamfundet på EU-niveau og internationale organisationer, med et stærkere gensidigt læringsmandat. Den vil også sørge for regelmæssige udvekslinger mellem interesserede parter. Kommissionen vil fortsætte med at afholde møder om samhørighedspolitikken med civilsamfundsorganisationer (strukturerede dialoger) i 2021-2027. Den vil afholde lukkede dialogmøder med romaernes civilsamfundsorganisationer om udviklingen inden for samhørighedspolitikken. Som foreslået af Europa-Parlamentet vil Kommissionen iværksætte en ny cyklus med kapacitetsopbygning af romaernes civilsamfund for at muliggøre koordineret uafhængig civil overvågning og rapportering, der bygger på erfaringer fra Roma Civil Monitor -projektet (2017-2020). Koordinerede, uafhængige civilsamfundsovervågningsrapporter aflægges ifølge planen hvert andet år fra 2022. Kommissionen vil søge at maksimere indflydelsen fra den europæiske platform for romaer, ved at samle nationale regeringer, EU, internationale organisationer og repræsentanter for romaernes civilsamfund og sigter mod at stimulere samarbejde og udveksling af erfaringer. Den vil afholde tematiske, landespecifikke og regionale gennemgange af de nationale strategiske rammer baseret på resultaterne af Roma Civil Monitor-projektet og de nationale overvågningsrapporter. Gennem sine midler til de nationale platforme for romaer vil Kommissionen fremme en reform af disse platforme, især ved at gøre dem mere repræsentative for den nationale romabefolkning. De bør udvides med nye interessenter (f.eks. organisationer for børns rettigheder og den private sektor) for at befordre ny læring, udnytte potentialet i social innovation, ændre mentaliteten og udvirke varige sociale forandringer. For at tilskynde romaerne, især kvinder og unge, til aktivt engagement bør en repræsentant for platformen vælges til at sørge for et tværnationalt netværkssamarbejde mellem nationale og europæiske romaplatforme, mens unge romaer bør tilbydes særlige praktikophold eller job i underordnede stillinger i nationale strukturer i forbindelse med gennemførelsen af de nationale romaplatforme. Synergierne med andre EU-initiativer og nationale eller internationale initiativer, særlig Roma Civil Monitor-projektet, bør anvendes til at fremme gensidig læring og overførsel af politikker. IV.4. EU's indsats og støtte til fremme af ligestilling og bekæmpelse af sigøjnerhad For at fremme romaernes ligestilling ved at bekæmpe sigøjnerhad vil Kommissionen støtte aktiviteter, der fremmer positive fortællinger og romaforbilleder, bekæmper negative stereotyper, højner bevidstheden om romaernes historie og kultur og fremmer sandhed og forsoning henhold til programmet "borgere, lighed, rettigheder og værdier". Kommissionen vil føre en fælles kampagne med UNESCO for at bekæmpe desinformation, hadefuld tale og konspirationsteorier, herunder om romaerne. Den vil fortsat støtte den private sektor gennem EU-platformen for mangfoldighedschartre og undersøge måder at gå i dialog med medierne på for at opbygge positive fortællinger og fremme ligestilling og mangfoldighed i alle sfærer. På baggrund af eksisterende erfaring vil Kommissionen udvikle en række seminarer om racemæssige og etniske stereotyper, herunder mod romaer, hvor journalister, civilsamfundsorganisationer og repræsentanter for personer med racemæssig eller etnisk minoritetsbaggrund samles. Kommissionens kommunikationsaktiviteter vil annoncere fordelene ved lighed og mangfoldighed. Kommissionen vil afholde en række oplysningsarrangementer med fokus på medlemsstater med store romasamfund for at bekæmpe stereotyper, fremme kulturel mangfoldighed, give romabørn og -kvinder og unge romaer indflydelse og fremhæve dem som forbilleder i mangfoldige samfund og bringe samfundene sammen. Oplysning om konsekvenserne af flerdobbelt forskelsbehandling af romakvinder vil blive samstemt med EU-kommunikationskampagnen om bekæmpelse af kønsstereotyper, som anvender en intersektionel tilgang til alle sider af tilværelsen som led i strategien for ligestilling mellem mænd og kvinder. Kommissionen vil: — håndhæve eksisterende EU-lovgivning, der beskytter romaer mod forskelsbehandling og racisme, og afhjælpe mangler i fornødent omfang — integrere romaernes ligestilling i EU's politiske initiativer og mobilisere EU-midler med henblik på romaernes ligestilling, integration og deltagelse — tage skridt til at forbedre mangfoldigheden af​Kommissionens personale — igangsætte en ny cyklus af kapacitetsopbygning i romacivilsamfundet og styrke europæiske og nationale romaplatforme — fremme positive fortællinger og romaforbilleder, bekæmpe negative stereotyper, højne bevidstheden om romaernes historie og kultur og fremme sandhed og forsoning.