RETTENS BEMÆRKNINGER KOMMISSIONENS SVAR

INDLEDNING

6.1. Dette kapitel indeholder Rettens specifikke vurdering af gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse, som omfatter følgende politikområder: 19 — Eksterne forbindelser, 21 — Udvikling og forbindelser med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) (1), 22 — Udvidelse og 23 — Humanitær bistand. De centrale oplysninger om de reviderede aktiviteter og udgifterne i 2009 gives i tabel 6.1.

Tabel 6.1 — Bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse — centrale oplysninger (millioner euro) Budget-afsnit Politikområde Betegnelse Betalinger i 2009 Forvaltningsmåde 19 Eksterne forbindelser Administrative udgifter 415 Direkte central forvaltning Multilaterale forbindelser, samarbejde med tredjelande inden for migration og asyl samt generelle eksterne forbindelser 60 Direkte central forvaltning Fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik 316 Indirekte central forvaltning (16)/fælles forvaltning Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder (EIDHR) 123 Direkte central forvaltning Forbindelser og samarbejde med industrialiserede tredjelande 16 Direkte central forvaltning Krisereaktion og globale trusler mod sikkerheden 215 Direkte central forvaltning Den europæiske naboskabspolitik og forbindelserne med Rusland 1 469 Direkte central forvaltning/decentral forvaltning Forbindelser med Latinamerika 308 Direkte central forvaltning/decentral forvaltning Forbindelser med landene i Asien, Centralasien og Mellemøsten 727 Direkte central forvaltning/decentral forvaltning/fælles forvaltning Politisk strategi og koordination 24 Direkte central forvaltning 3 673 21 Udvikling og forbindelser med AVS-lande Administrative udgifter 349 Direkte central forvaltning Fødevaresikkerhed 673 Direkte central forvaltning Ikke-statslige udviklingsaktører 181 Direkte central forvaltning Miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder energi 81 Direkte central forvaltning Menneskelig og social udvikling 113 Direkte central forvaltning/fælles forvaltning Geografisk samarbejde med landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) 256 Direkte central forvaltning/decentral forvaltning/fælles forvaltning Udviklingssamarbejdsforanstaltninger og ad hoc-programmer 30 Direkte central forvaltning Politisk strategi og koordinering 15 Direkte central forvaltning 1 698 22 Udvidelse Administrative udgifter 91 Direkte central forvaltning Udvidelsesprocessen og udvidelsesstrategi 1 165 Direkte central forvaltning/indirekte forvaltning/decentral forvaltning Finansiel støtte efter tiltrædelsen 43 Direkte central forvaltning/decentral forvaltning Informations- og kommunikationsstrategi 9 Direkte central forvaltning 1 308 23 Humanitær bistand Administrative udgifter 28 Direkte central forvaltning Humanitær bistand 772 Direkte central forvaltning/fælles forvaltning 800 Administrative udgifter i alt (17) 883 Aktionsudgifter i alt (bestående af) 6 596 — forskud 4 079 — mellemliggende/endelige betalinger 2 517 Årets betalinger i alt 7 479 Årets forpligtelser i alt 8 463 Kilde: Årsregnskab 2009.

Særlige karakteristika ved gruppen af politikområder

6.2. Udgifterne under Eksterne forbindelser og Udvikling forvaltes af Samarbejdskontoret EuropeAid (EuropeAid) samt af Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (GD RELEX). Udgifterne under Udvidelse forvaltes af Generaldirektoratet for Udvidelse (GD ELARG), og udgifterne under Humanitær bistand, herunder fødevarebistand, forvaltes af Generaldirektoratet for Humanitær Bistand (GD ECHO).

EuropeAid

6.3. EuropeAid forvalter blandt andet udgifter til: a) finansiel og teknisk bistand til samt økonomisk samarbejde med lande i Asien og Latinamerika b) den europæiske naboskabspolitik inklusive det strategiske partnerskab med Rusland c) temaprogrammer inklusive fødevaresikkerhed, ikke-statslige aktører og lokale myndigheder, miljø, sundhed og uddannelse samt demokrati og menneskerettigheder.

6.4. Hovedparten af udgifterne forvaltes ved central forvaltning, som varetages direkte af Kommissionens tjenestegrene enten centralt i Kommissionens hovedsæde eller i EU-delegationerne (2) i de pågældende tredjelande. Bistand ydet gennem internationale organisationer forvaltes ved fælles forvaltning.

6.5. De fleste af betalingerne er enten forskud eller mellemliggende betalinger, mens endelige betalinger ikke udgør mere end 20 % af årets udgifter.

6.6. Risikoen for, at betalingerne ikke er formelt rigtige, er generelt større i forbindelse med endelige betalinger end i forbindelse med forskud og mellemliggende betalinger. Ved de to sidstnævnte skal der normalt kun opfyldes et begrænset antal betingelser, mens endelige betalinger normalt er betinget af, at alle de faktisk afholdte udgifter for hele projektet er anmeldt og godkendt.

6.7. Udviklingsprojekterne er spredt over mere end 150 lande, og gennemførelsesorganisationerne er meget forskellige, både hvad angår størrelse og erfaring. For at være berettigede til EU-støtte skal projekterne overholde komplekse regler, herunder udbuds- og ordretildelingsprocedurer.

GD RELEX

6.8. De udgifter, der forvaltes af GD RELEX, vedrører hovedsagelig aktioner under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), stabilitetsinstrumentet og instrumentet for industrialiserede lande (ICI). De vigtigste mål er: fredsbevarelse, konfliktforebyggelse, styrkelse af den internationale sikkerhed og fremme af EU's interesser over for de vigtigste industri- og højindkomstpartnere med hensyn til udenrigspolitik, økonomisk integration og globale spørgsmål. 6.8. I forbindelse med de fleste af foranstaltningerne under stabilitetsinstrumentet drejer det sig om at reagere på krisesituationer eller begyndende kriser samt kapacitetsopbygning før og efter en krise.

6.9. Følgende forvaltningsmåder anvendes: a) indirekte central forvaltning eller fælles forvaltning med internationale organisationer, når det gælder den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik b) direkte central forvaltning, når det gælder forbindelserne og samarbejdet med industrialiserede tredjelande (instrumentet for industrialiserede lande) c) direkte central og fælles forvaltning, når det gælder krisereaktion og globale trusler mod sikkerheden (stabilitetsinstrumentet). Projekterne gennemføres enten af hovedsædet eller af delegationerne.

6.10. Med hensyn til FUSP vedrører udgifterne hovedsagelig gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) ved hjælp af civile missioner, som iværksættes i forskellige lande og områder, der normalt er præget af høj politisk risiko og ustabilitet. Lignende risici gør sig gældende med hensyn til stabilitetsinstrumentet. 6.10. I tilfælde, hvor et ustabilt politisk miljø skaber en øget risiko, iværksættes der foranstaltninger, der skal afbøde på situationen såsom efterfølgende kontrolmissioner, der gennemføres af hovedsædet eller delegationerne ud over de obligatoriske eksterne revisioner, som støttemodtagerne sikrer inden for rammerne af deres kontraktmæssige forpligtelser.

6.11. Ligesom i EuropeAid er hovedparten af de udgifter, der forvaltes af GD RELEX, enten forskud eller mellemliggende betalinger. Mellemliggende betalinger er normalt betinget af, at der foreligger bevis for, at de afholdte udgifter har ført til, at en bestemt del af projektet er gennemført, mens endelige betalinger er betinget af, at alle de faktisk afholdte udgifter for hele projektet er anmeldt og godkendt.

GD ELARG

6.12. GD ELARG forvalter udgifter i tilknytning til udvidelsesstrategien og -processen, primært under instrumentet for førtiltrædelsesbistand (IPA), Phareprogrammet, herunder eftertiltrædelsesstøtte, Cards (3) og førtiltrædelsesstøtten til Tyrkiet.

6.13. En væsentlig del af udgifterne afholdes i form af direkte betalinger til de nationale myndigheder i modtagerlandene. Som regel overføres de første midler ved undertegnelsen af de relevante nationale programmer. Frigivelsen af de efterfølgende trancher kræver godkendelse af en erklæring om, at der allerede er indgået forpligtelser for en vis procentdel af de tidligere overførte midler, og at de afholdte udgifter er berettigede til EU-finansiering.

6.14. Generelt gennemføres betalingerne på basis af enten direkte central eller decentral forvaltning. Ved decentral forvaltning udfører EU-delegationen den forudgående kontrol af beslutningerne om ordretildeling, men når særlige betingelser er opfyldt, udføres der ikke forudgående kontrol.

GD ECHO

6.15. GD ECHO er ansvarlig for at afholde udgifter i tilknytning til EU's humanitære bistand i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1257/96 (4). Udgifterne forvaltes fra hovedsædet. Cirka halvdelen af de bevillinger, der er indgået forpligtelser for, går til ngo'er (direkte central forvaltning), og den anden halvdel til FN eller andre internationale organisationer (fælles forvaltning).

6.16. Forskud og mellemliggende betalinger udgør en væsentlig del af de samlede udgifter. På grund af disse betalingers art er risikoen for, at de ikke er formelt rigtige, lavere end den er i forbindelse med endelige betalinger. Ved disse betalinger skal der normalt kun opfyldes et begrænset antal betingelser, mens endelige betalinger er betinget af, at alle de faktisk afholdte udgifter for hele projektet er anmeldt og godkendt.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

6.17. Rettens overordnede revisionstilgang og -metode er beskrevet i bilag 1.1, del 2 . Med hensyn til revisionen af gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse skal følgende specifikke forhold bemærkes: 6.17.

a) Retten testede en stikprøve på 180 betalinger: 83 forskud, 48 mellemliggende betalinger og 49 endelige betalinger b) Retten vurderede effektiviteten af Kommissionens overvågnings- og kontrolsystemer både i hovedsædet og i delegationerne. Vurderingen omfattede: i) forudgående kontrol ii) overvågning og tilsyn iii) eksterne revisioner (5) iv) intern revision. a) Kommissionen bemærker, at der var medtaget væsentlig flere endelige betalinger i stikprøven for 2009, end det var tilfældet tidligere år.

TRANSAKTIONERNES FORMELLE RIGTIGHED

6.18. 26 % af de transaktioner, som er behæftet med fejl (seks ud af 23), indeholder kvantificerbare fejl, og de resterende 74 % (17 ud af 23) indeholder ikke-kvantificerbare fejl. Retten anslår, at den mest sandsynlige fejlprocent for det reviderede område ligger mellem 2 % og 5 % ( bilag 6.1 ). 6.18. Kommissionen glæder sig over stigningen i »hyppigheden« af transaktioner, som Retten bedømmer til at være helt »regelmæssige« (87 %) sammenlignet med tallene for 2008 og 2007.

6.19. De væsentligste konstaterede fejl var: a) kvantificerbare støtteberettigelsesfejl (f.eks. manglende opfyldelse af grundlæggende betingelser, afholdelse af udgifter uden for den støtteberettigede periode, medtagelse af ikke-støtteberettigede projektudgifter i udgiftsanmeldelserne og uregelmæssigheder i de gennemførende organisationers udbuds- og ordretildelingsprocedurer) b) ikke-kvantificerbare fejl (f.eks. uregelmæssigheder i udbudsprocedurer, manglende opfyldelse af kontrakttildelingskriterier som fastsat i de relevante finansieringsafgørelser og manglende tilstedeværelse af et tilstrækkeligt revisionsspor).

6.20. Samlet set er de fleste af de konstaterede fejl ikke-kvantificerbare og blev påvist i EU-delegationerne. 6.20. EU-delegationerne er ansvarlige for langt størstedelen af betalingerne fra Kommissionens portefølje for bistand til tredjelande. Hvad angår EuropeAid, blev 79 % af EU-budgettets igangværende porteføljer (udestående forpligtelser) forvaltet af delegationerne i 2009.

6.21. Nogle af de påviste fejl vedrørte mellemliggende betalinger og vil derfor blive genstand for efterfølgende kontroller i processen for intern kontrol. I nogle endelige betalinger fandt Retten imidlertid fejl, som ikke var blevet påvist ved Kommissionens kontrol. 6.21. Kommissionen mener, at foranstaltninger med henblik på at forebygge og afsløre fejl forud for de endelige betalinger (f.eks. indgivelse af rapporter, eksterne revisioner og Kommissionens personales udgiftskontrol og kontrol af transaktioner) er effektive. Desuden kan potentielle uregelmæssigheder stadig korrigeres efterfølgende ved at foretage efterfølgende revisioner og passende tilbagebetalinger. Til trods herfor kan kontrol realistisk set ikke reducere risikoen for en finansiel fejl til nul.

SYSTEMERNES EFFEKTIVITET

6.22. Resultaterne af systemundersøgelsen er sammenfattet i bilag 6.2 . Den samlede vurdering af overvågnings- og kontrolsystemerne er, at de er delvis effektive. 6.22. Kommissionen mener, at de flerårige overvågnings- og kontrolsystemer for politikområderne bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse er effektive og i betydelig grad er blevet forbedret år efter år, således som det afspejles i stigningen i andelen af helt regelmæssige udbetalinger, som Retten har fundet i sin stikprøve.

EuropeAid

6.23. Som det fremgår af Rettens årsberetning om 8., 9. og 10. Europæiske Udviklingsfond (EUF-beretningen), vurderer Retten, at EuropeAids overvågnings- og kontrolsystemer er delvis effektive. 6.23. Kommissionen glæder sig over Rettens bemærkning om, at »EuropeAid har udarbejdet en omfattende kontrolstrategi«, og at EuropeAid i 2009 »fortsat har foretaget væsentlige forbedringer med hensyn til udformningen og gennemførelsen af dets overvågnings- og kontrolsystemer« (se afsnit 54 i årsberetningen 2009 om EUF).

GD RELEX

6.24. Samlet set vurderer Retten, at GD RELEX's overvågnings- og kontrolsystemer er delvis effektive. 6.24. Kommissionen har med tilfredshed noteret sig Rettens påskønnelse af de nylige forbedringer.

6.25. Vurderingen af GD RELEX's overvågnings- og kontrolsystemer omfattede en opfølgning af systemvurderingerne i de foregående år og en undersøgelse af resultaterne af den interne revisions arbejde.

Forudgående kontrol

6.26. GD RELEX's procedurer for forudgående kontrol blev i 2009 styrket ved indførelsen af nye procedurer og tjeklister, men det vil først i de kommende år være muligt at vurdere, om ændringerne er effektive. Retten bemærker imidlertid, at en række tidligere konstaterede svagheder endnu ikke er afhjulpet (f.eks. manglen på forudgående vurdering af missioner under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik som fastsat i finansforordningens artikel 56). 6.26. I det nye forslag om ændring af finansforordningen fastsættes det, at artikel 56-vurderingerne kun kan foretages gradvist som følge af disse missioners særlige art, idet de blev oprettet ad hoc og helt fra bunden. FUSP-tjeklisterne over offentlige indkøb er blevet færdigudarbejdet og anvendes allerede.

Overvågning og tilsyn

6.27. Retten fandt vedvarende svagheder i overvågnings- og tilsynskomponenten i systemet for intern kontrol, men bemærkede også forbedringer med hensyn til at lukke gamle kontrakter, når aktiviteterne var afsluttet (den hurtige reaktionsmekanisme, RRM). Ved udgangen af året var 16 sager under den hurtige reaktionsmekanisme ikke blevet lukket, og der var ikke modtaget endelige rapporter om 20 kontrakter under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, selv om gennemførelsesfristen var udløbet (for de flestes vedkommende i 2008). 6.27. Kommissionen har allerede i 2009 truffet foranstaltninger vedrørende lukningen af gamle sager (både for RRM og FUSP). Dette arbejde vil fortsætte i 2010.

Efterfølgende kontrol

6.28. På grundlag af de svagheder, der blev konstateret af Retten i 2008 og af den interne revision, tager generaldirektøren i sin erklæring et væsentligt forbehold med hensyn til den efterfølgende kontrols effektivitet i forbindelse med aktionsbudgetterne for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og stabilitetsinstrumentet (jf. også punkt 6.49). 6.28. Generaldirektøren for GD RELEX udarbejdede en handlingsplan til opfølgning af forbeholdene i de årlige aktivitetsrapporter for 2009 og forbedring af kvalitetssikringen i 2010.

6.29. Ikke desto mindre erkender Retten, at der i forhold til 2008 skete funktionsforbedringer i systemet for efterfølgende kontrol. Der blev udviklet og gennemført en strategi for efterfølgende kontrol, og der blev gennemført et større antal efterfølgende kontroller. Først i de kommende år kan det vurderes, om ændringerne er effektive. 6.29. Kommissionen har med tilfredshed noteret sig Rettens påskønnelse af forbedringerne, som vil fortsætte i 2010. De foranstaltninger, der er truffet i år, omfatter en forbedret metode til kontrol i marken, uddannelse samt forbedrede retningslinjer for dokumentering af resultaterne af efterfølgende kontrol.

Intern revision

6.30. Retten vurderer, at den interne revisionsfunktion generelt er effektiv. I 2009 fungerede den interne revisionsfunktion med fuld kapacitet og reviderede relevante og nyttige emner.

GD ELARG

Forudgående kontrol

6.31. Retten vurderer, at den forudgående kontrol er delvis effektiv. En væsentlig fejlforekomst, som Retten fandt i de udbudsprocedurer, der forvaltes af de nationale betalingsorganer (jf. punkt 6.19, litra a)), var ikke blevet forebygget eller påvist og korrigeret af den forudgående kontrol, som blev udført af EU-delegationerne. 6.31. Kommissionen finder, at den efterfølgende kontrol i både hovedsædet og EU-delegationerne har været effektiv. Som Retten erkender, forbedrede Kommissionen yderligere sine interne systemer og gennemførte sættet af instrukser. I årsberetningen 2008 blev den efterfølgende kontrol vurderet til at være effektiv.

6.32. Retten konstaterede en række svagheder i udformningen og anvendelsen af systemet for decentral gennemførelse (DIS) i Kroatien og Tyrkiet, bl.a. følgende: 6.32. I 2009 fortsatte GD ELARG med at sikre, at Kroatiens og Tyrkiets nationale myndigheder overholdt reglerne som forudsætning for (delvis) overdragelse af forvaltningsbeføjelser. Det fastholdt delegationens efterfølgende kontrol for at mindske risiciene. Desuden afslørede Rettens omfattende kontrol af transaktioner ingen væsentlige mangler ud over visse manglende revisionsspor, der fuldt ud kunne forklare delegationernes beslutninger.

a) der er behov for mere specifik vejledning om proceduren for »overdragelse af forvaltningsbeføjelser« (6), så det bliver mere klart, hvilke roller Kommissionens forskellige aktører spiller a) Da flere lande er ved at være parate til at ansøge om overdragelse af forvaltningen, har GD ELARG ajourført sin interne vejledning fra 2008 for at tage hensyn til erfaringerne med overdragelse af forvaltning i 2008 og givet yderligere råd i 2009 til alle aktører i processen. Der er ved at blive udarbejdet et fuldstændigt dokument med råd om overdragelse af forvaltning i tide med henblik på de ansøgninger, der vil indkomme de næste par år.

b) der er ikke tilstrækkeligt bevis for den kontrol, som delegationen foretager og forelægger for delegationschefen med henblik på operationel godkendelse af anmodninger om midler. b) Delegationslederens rolle med at godkende en anmodning om midler er helt klart specificeret i de interne instrukser fra GD ELARG. Den kontrol, der skal udføres i henhold til dennes instrukser, udgør det nødvendige grundlag for at godkende en specifik anmodning om midler.

6.33. Retten fandt også svagheder i Kommissionens centrale forvaltning, herunder tilfælde af utilstrækkelig dokumentation og utilstrækkelig overholdelse af regler. 6.33. De punkter, Retten anfører, vedrører hovedsageligt mulige forbedringer af revisionssporet, men ikke væsentlige fejl i forbindelse med anvendelsen af reglerne. De fleste af dem blev behandlet i begyndelsen af 2010 via interne instrukser og præciseringer.

6.34. Det var ikke alle instrukser vedrørende afslutningen af Phare- og Cardsprogrammerne og afslutningen af deres regnskaber (herunder anvendelse af faste korrektioner), der var klar ved udgangen af 2009. I mellemtiden har GD ELARG reduceret, men ikke fjernet, puklen af endelige udgiftsanmeldelser vedrørende Phare og overgangsfaciliteten i de nye medlemsstater, og der er stadig store forsinkelser (op til fem år). 6.34. Da finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne blev ændret i 2003, har GD ELARG altid anvendt den procedure for regnskabsafslutning, som kræves i den ændrede finansforordning. Denne procedure er regelmæssigt blevet ajourført og er nu erstattet af det mere omfattende og konsoliderede dokument vedrørende politikken for regnskabsafslutning i forbindelse med decentraliseret forvaltning — Phare og overgangsfaciliteten, som blev vedtaget i 2010, og som indeholder meget mere detaljerede oplysninger om, hvordan der kan anvendes faste korrektionssatser for systemsvagheder, når det er nødvendigt (såsom regnskabsafslutning for programmer i forbindelse med udvidet decentraliseret forvaltning). Alene i 2009 lukkede GD ELARG 375 endelige udgiftsanmeldelser, dvs. et meget højere antal end antallet af nye iværksatte programmer. Der er fortsat visse sager, hvor den kontradiktoriske procedure tager tid, og det kan tage flere år at afslutte dem.

Overvågning og tilsyn

6.35. Retten vurderer, at overvågningen og tilsynet er effektive. Ikke desto mindre bemærkede Retten, at svagheder, der allerede var konstateret i de foregående år, endnu ikke er helt afhjulpet.

6.36. Blandt andet er der behov for tilstrækkelig kontrol af kvaliteten af de data, der indlæses i ledelsesinformationssystemerne (CRIS, i-Perseus), hvilket dokumenteres af de indlæsningsfejl, Retten opdagede under testen af transaktioner.

6.37. Desuden bemærkede Retten i forbindelse med decentral forvaltning, at resultaterne af EU-delegationernes kontrolbesøg ikke altid registreres på en måde, som muliggør effektiv analyse og opfølgning.

Efterfølgende kontrol

6.38. Retten vurderer, at systemet med efterfølgende kontrol generelt er effektivt. 6.38. Kommissionen finder, at den efterfølgende kontrol i forbindelse med decentraliseret forvaltning fuldt ud er effektiv. Den accepterer, at den efterfølgende kontrolfunktion i forbindelse med centraliseret forvaltning endnu ikke er fuldt ud lanceret. Disse yderligere efterfølgende revisioner, der gennemføres af et særskilt horisontalt kontor, og som behandles i dette afsnit, har kun til formål at give den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede yderligere sikkerhed ud over kravene i finansforordningen.

6.39. I 2009 udviklede GD ELARG en specifik strategi for at indføre efterfølgende kontrol af projekter, der forvaltes centralt. Den nye strategi gennemføres først fra 2010. 6.39. Denne nye strategi tilføjer et supplerende lag for at sikre yderligere sikkerhed, uden at det kræves i medfør af finansforordningen.

Intern revision

6.40. Retten vurderer, at den interne revisionsfunktion generelt er effektiv. I 2009 fungerede den interne revisionsfunktion med fuld kapacitet og reviderede relevante og nyttige emner.

GD ECHO

Forudgående kontrol

6.41. Retten vurderer, at den forudgående kontrol generelt er effektiv.

6.42. Efter Rettens mening er de finansielle kredsløb tilstrækkelig godt udformet til at opdage og korrigere fejl begået af partnere. Retten bemærkede dog, at partnerne ikke altid følger op på svagheder konstateret under de regelmæssige revisioner af deres systemer, og at disse svagheder ikke altid tages i betragtning i forbindelse med den årlige gennemgang af partnernes godkendelse. Det begrænser Kommissionens mulighed for at forlade sig på, at partnernes systemer for intern kontrol er effektive med hensyn til at forebygge fejl og uregelmæssigheder. 6.42. Revisionsresultaterne er disponible med henblik på og anvendes ved partnervurderinger. I forbindelse med partnernes godkendelse indkommer der også oplysninger fra overvågningen af projekter, og de indgår i overvejelserne vedrørende bl.a. partnernes finansielle, retlige og driftsmæssige aspekter. Vurderingen og revisionerne fører ofte til, at det henstilles til partnerne at forbedre deres interne kontrolsystemer. Mange revisionsrapporter har derfor direkte ført til ændringer i status for partnernes kontrolsystemer. Det nuværende system med revisioner og partnervurderinger, som GD ECHO har indført, har ført til et kontrolsystem, der giver et afbalanceret og effektivt overblik over partnernes interne kontrolsystemer, hvilket hjælper med til at forebygge fejl og uregelmæssigheder.

6.43. Hertil kommer, at målene i de finansieringsafgørelser, som ligger til grund for de kontrakter, der skal gennemføres, er så generelle, at det er vanskeligt at foretage en kvalificeret vurdering af de indsendte forslag. Desuden er de gennemførte vurderinger ikke dokumenteret på en sådan måde, at der kan foretages en generel sammenligning af de indsendte forslag. 6.43. Selv om målene er fuldt ud tilstrækkelige for at træffe en beslutning om finansiering, skal, de som fastsat i beslutningerne om humanitær bistand, ses i sammenhæng med de detaljerede oplysninger om indkredsede behov, den foreslåede strategi og de nødvendige bestanddele i et overbevisende svar, som findes i bilagene til beslutningen. Hvad angår kompleksiteten af krisesituationer, de mange behov og det forhold, at der findes andre donorer, er de detaljerede behov, der skal tages fat på sammen med en specifik reaktion, fastsat i de forslag, som GD ECHO's partnere indgiver i medfør af Kommissionens beslutning om finansiering. Kommissionen finder, at GD ECHO's projektudvælgelsesprocedure afspejler de særlige karakteristika ved humanitær bistand og giver store garantier, hvad angår kvaliteten af den bistand, ECHO-partnere yder. Kommissionen accepterer dog, at dokumentationen i forbindelse med forslagene til evaluering kan forbedres, strømlines og standardiseres yderligere.

Overvågning og tilsyn

6.44. Samlet set er overvågnings- og tilsynssystemerne generelt effektive. Retten bemærker imidlertid, at Kommissionen ikke overvåger, i hvor høj grad partnerne under partnerskabsrammeaftalerne bruger »Humanitarian Procurement Centres« (7), selv om disse centre har stor betydning med hensyn til at reducere risikoen for fejl i forbindelse med indkøbsprocedurer. 6.44. Kommissionen glæder sig over Rettens samlede konklusion. Hvad angår »Humanitarian Procurement Centres« (HPC) noterer Kommissionen sig med tilfredshed, at det anerkendes, at de overordnet er nyttige.

Eksterne revisioner

6.45. Retten vurderer, at den eksterne revision er effektiv. Retten fik bekræftet, at der var bygget videre på de fremskridt, der blev gjort i 2008, men der kan stadig ske forbedringer af konsolideringen i forbindelse med opfølgningen af revisionsresultater, især resultater, der fører til inddrivelse af ikke-støtteberettigede udgifter. 6.45. Kommissionen er tilfreds med Rettens vurdering og bekræfter, at den tilstræber at fortsætte forbedringen af sin opfølgningsprocedure.

Intern revision

6.46. Retten vurderer, at den interne revisionsfunktion generelt er effektiv. I 2009 fungerede den interne revisionsfunktion med fuld kapacitet og reviderede relevante og nyttige emner.

PÅLIDELIGHEDEN AF KOMMISSIONENS LEDELSESUDTALELSER

6.47. Resultaterne af gennemgangen af Kommissionens ledelsesudtalelser er sammenfattet i bilag 6.3 .

6.48. Retten anerkender, at alle DG'erne i gruppen af politikområder har forbedret kvaliteten af oplysningerne i deres årlige aktivitetsrapporter. 6.48. Kommissionen gennemførte en undersøgelse for at indkredse succesfaktorer, der har indflydelse på kvaliteten af de årlige aktivitetsrapporter. Som reaktion på de indkredsede faktorer blev der gennemført en række foranstaltninger for at forbedre kvaliteten af den dokumentation, der blev fremlagt til understøttelse af rapporternes sikkerhed og læsbarhed. Kommissionen noterer sig derfor med tilfredshed Rettens positive vurdering af de årlige aktivitetsrapporter og vil fortsat arbejde for at forbedre dem, for at de kan tjene som dokumentation for revisionserklæringen.

6.49. Retten er enig i de vurderinger, der er foretaget af generaldirektørerne for GD RELEX (ét forbehold vedrørende den efterfølgende kontrol af aktionsbudgettet for FUSP og stabilitetsinstrumentet), GD ELARG og GD ECHO (ingen forbehold).

6.50. Resultaterne af gennemgangen af erklæringen fra generaldirektøren for EuropeAid findes i EUF-beretningen. Retten mener, at generaldirektørens erklæring og årlige aktivitetsrapport giver en delvis rimelig vurdering af den finansielle forvaltning med hensyn til lovlighed og formel rigtighed. 6.50. Kommissionen er tilfreds med, at Retten har fundet, at EuropeAids årlige aktivitetsrapport er klar og informativ, navnlig som følge af anvendelsen af kvantitative indikatorer (se EUF-beretningen, afsnit 50). Kommissionen mener, at de kvalitative og kvantitative indikatorer i de fire byggesten i EuropeAids årlige aktivitetsrapport, indeholder den nødvendige dokumentation, der understøtter generaldirektørens erklæring og giver en præcis vurdering af den finansielle forvaltning i EuropeAid, hvad angår regelmæssighed.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

6.51. På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at betalingerne for gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2009, var behæftet med væsentlige fejl.

6.52. På grundlag af revisionen konkluderer Retten, at overvågnings- og kontrolsystemerne for gruppen bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse samlet set var delvis effektive med hensyn til at sikre, at betalingerne var formelt rigtige. 6.52. Kommissionen har udformet sine kontrolforanstaltninger på en sådan måde, at de dækker dens flerårlige projekters livscyklus. Den mener, at de flerårige overvågnings- og kontrolsystemer for politikområderne bistand til tredjelande, udvikling og udvidelse er effektive og i betydelig grad er blevet forbedret år efter år, således som det afspejles i stigningen i andelen af helt regelmæssige udbetalinger, som Retten har fundet i sin stikprøve. De anbefalinger, som Retten er kommet med i de senere år, er blevet fulgt, og Retten har anerkendt mange af disse forbedringer, hvilket har medført, at betydelige elementer af de vigtigste kontrolsystemer er blevet vurderet til at være »effektive«.

6.53. Følgende anbefalinger bør overvejes: 6.53.

a) GD RELEX bør konsolidere sin metode til efterfølgende kontrol og straks gå i gang med at imødekomme den interne revisors anbefalinger om dette a) Kommissionen accepterer Rettens anbefaling og ønsker at præcisere, at den allerede er ved at træffe foranstaltninger for at efterkomme alle anbefalinger vedrørende efterfølgende kontrol i GD RELEX.

b) GD RELEX bør afsætte tilstrækkelige ressourcer til at analysere og lukke de gamle RRM-kontrakter og de FUSP-kontrakter, hvis gennemførelsesfrister allerede er udløbet b) Kommissionen er enig med Retten i og ønsker at fremhæve, at der allerede blev gjort en betydelig indsats i 2009 for at afvikle de ophobede gamle projekter, der skal lukkes. 75 % af alle RRM-kontrakter, der var åbne i begyndelsen af 2009, blev lukket ved årets udgang. Dette arbejde vil fortsætte i 2010.

c) GD ELARG bør give mere specifik vejledning om proceduren for »overdragelse af forvaltningsbeføjelser«, så det bliver mere klart, hvilke roller Kommissionens forskellige aktører spiller c) Da flere lande er ved at være parate til at ansøge om overdragelse af forvaltningen, har GD ELARG ajourført sin interne vejledning fra 2008 for at tage hensyn til erfaringerne med overdragelse af forvaltning i 2008 og givet yderligere råd i 2009 til alle aktører i processen.

d) GD ELARG bør gennemgå sine tjeklister for intern kontrol med henblik på at kunne dokumentere alle udførte kontroller d) Kommissionen har allerede truffet de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den kontrol, som personalet foretager i driftsafdelingen og finans- og kontraktafdelingerne, vil blive detaljeret dokumenteret.

e) GD ELARG bør træffe foranstaltninger til at forbedre kvaliteten af de data, der indlæses i dets ledelsesinformationssystemer (f.eks. regelmæssig analyse og kontrol af datakvaliteten) e) Der foretages regelmæssig kontrol af kvaliteten af data i CRIS, navnlig inden der uddrages relevante oplysninger til den årlige aktivitetsrapport. It-forvaltningsredskabet, hvori der indlæses data, indeholder også indbygget kontrol af datakvaliteten. Kommissionen lægger desuden større vægt på uddannelsen af brugerne af CRIS.

f) GD ELARG bør fortsat udvikle og indføre mekanismer, der kan lette analysen og opfølgningen af resultaterne af de gennemførte kontrolbesøg

g) GD ELARG bør afsætte tilstrækkelige ressourcer til at analysere de endnu ikke behandlede endelige udgiftsanmeldelser vedrørende Phare og overgangsfaciliteten i de nye medlemsstater g) Færdigbehandlingen af udgiftsanmeldelser har været prioriteret i GD ELARG siden 2007. Alene i 2009 færdigbehandlede GD ELARG 375 endelige udgiftsanmeldelser.

h) GD ECHO bør dokumentere vurderingerne af forslag til aktioner vedrørende humanitær bistand bedre (f.eks. ved at indføre standardiserede evalueringsrapporter) h) Kommissionen arbejder allerede på yderligere at forbedre og harmonisere den centraliserede dokumentation til brug ved vurderingen af forslag. Indførelsen af en standardiseret evalueringsrapport er en af de muligheder, der overvejes.

i) GD ECHO bør definere og etablere en mekanisme til indsamling og analyse af data vedrørende dets partneres anvendelse af »Humanitarian Procurement Centres«. i) Selv om Rettens forslag er nyttigt, tillader de nuværende prioriteringer og budgetmæssige begrænsninger ikke at efterkomme denne anbefaling i nær fremtid.

6.54. Anbefalingerne vedrørende EuropeAid findes i EUF-beretningen. 6.54. Som svar på Rettens anbefalinger vil EuropeAid: — overveje mulige metoder med henblik på at finde frem til en indikator for den anslåede finansielle effekt af resterende fejl — vurdere omkostningseffektiviteten af sin kontrol i forbindelse med gennemgangen af den tolerable risiko for fejl — færdigudarbejde og videreformidle et sæt værktøjer til finansiel forvaltning til brug for de implementerende organisationer — fortsætte indsatsen for at sikre en korrekt registrering i tide af revisionsoplysninger — bestræbe sig på at forbedre informationsteknologisystemer, der understøtter dets revisionsarbejde — forbedre udformningen og screeningen af kriterierne for budgetstøttebetalinger ved hjælp af ændrede retningslinjer og peer review-processer (kvalitetsstøttegruppen) — gennemføre ændrede rammer for overvågning og rapportering af forvaltningen af offentlige finanser med henblik på budgetstøttebetalinger.

6.55. Rettens opfølgning af tidligere bemærkninger er sammenfattet i bilag 6.4 .

OPFØLGNING AF SÆRBERETNING Nr. 3/2006 OM DEN HUMANITÆRE BISTAND EFTER TSUNAMIEN

Indledning

6.56. I 2006 offentliggjorde Revisionsretten sin særberetning nr. 3/2006 om Europa-Kommissionens humanitære bistand efter den tsunami, som den 26. december 2004 blev udløst af et jordskælv ud for det nordlige Sumatras vestkyst. Revisionen dækkede Generaldirektoratet for Humanitær Bistands (GD ECHO's) katastrofebistand og kortsigtede rehabilitering (8).

6.57. I særberetning nr. 3/2006 fremsatte Retten en række anbefalinger, som alle fandt tilslutning hos Rådet og Parlamentet. Retten anbefalede Kommissionen: a) at overveje, hvordan den kan bistå regeringerne i katastroferamte lande med at forvalte donorkoordineringen mere effektivt, så det sikres, at behovene opfyldes b) at afklare GD ECHO's og GD for Miljøs respektive opgaver, (civilbeskyttelsesordningen), så der sikres en sammenhængende politik c) at overveje at forlænge varigheden af nødhjælpsaktioner (f.eks. ni måneder i stedet for seks måneder), så der er tilstrækkelig tid til at gennemføre projekterne d) at udbygge sit overvågningssystem, så det også omfatter følgende elementer: skriftlig feedback til partnerne efter overvågningsbesøg, udarbejdelse af sammenlignende oplysninger om omkostningerne, bedre beskrivelse af partnernes gennemførelsesordninger og oplysninger om, hvilke aktiviteter der er blevet gennemført, og hvor de er blevet gennemført e) at drøfte problemerne med at få adgang til oplysninger om de projekter, som gennemføres af FN-agenturer, inden for rammerne af samarbejdet om den finansielle og administrative rammeaftale.

6.58. I sin reaktion på Rettens beretning opfordrede Rådet Kommissionen til at støtte den koordinerende rolle, som spilles af FN's Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (OCHA), og Parlamentet insisterede på betydningen af at sammenkoble kortsigtet humanitær bistand med rehabilitering og genopbygning på længere sigt.

Opfølgning af anbefalingerne

6.59. Efter et forslag fra Europa-Kommissionen om »den europæiske konsensus om humanitær bistand« blev der i 2007 udsendt en fælles erklæring (9) med det formål at styrke koordineringen og fremme bedste praksis mellem medlemsstaterne og Kommissionen. I 2008 udarbejdede Kommissionen en handlingsplan vedrørende denne konsensus.

6.60. Kommissionen går ind for, at OCHA spiller en ledende rolle i koordineringen af den humanitære bistand. GD ECHO er medlem af OCHA's donorstøttegruppe (ODSG), og i perioden 2007-2009 underskrev Kommissionen 43 kontrakter inden for samarbejdet med OCHA til en samlet værdi af ca. 30 millioner euro.

6.61. Kommissionen søger at koordinere EU's bistandsformer med EU-medlemsstaternes i Rådets arbejdsgruppe for humanitær bistand og fødevarehjælp (COHAFA) og Udvalget for Humanitær Bistand (HAC). Kommissionen har også forbedret anvendelsen af »14-punkt-systemet« til registrering af EU's humanitære bistand, og i 2009 bestilte GD ECHO en undersøgelse, der skulle give en oversigt over donorernes koordinering på stedet i forbindelse med humanitær bistand (10).

6.62. I tråd med dette delte GD ECHO i 2008 og 2009 ca. 250 situationsrapporter med EU's medlemsstater og Europa-Parlamentet. Disse rapporter udarbejdes af personale i marken og beskriver den humanitære situation på stedet, mens en krise udspiller sig i et bestemt land eller en bestemt region.

6.63. Som reaktion på Rettens anbefaling meddelte Kommissionen i 2009, at monitorerings- og informationscentret for civilbeskyttelse (MIC) ville blive flyttet fra GD for Miljø til GD ECHO med virkning fra februar 2010.

6.64. Kommissionen lagde vægt på, at nødhjælp, rehabilitering og udvikling (LRRD) sammenkobles, i stedet for at nødhjælpsaktioner blot forlænges. Den mente, at dette ville kræve en væsentlig ændring af konceptet og retsgrundlaget for EU's politik udadtil som helhed. Retsgrundlaget er derfor blevet forbedret, og Kommissionen har truffet foranstaltninger til at forbedre samarbejdet mellem sine tjenestegrene med ansvar for humanitær bistand og udvikling og andre bistandsaktører, især i marken og i situationer med krise og statsskrøbelighed.

6.65. Kommissionen søgte at afhjælpe de konstaterede svagheder i overvågningssystemet, primært ved at håndhæve sine procedurer for intern kontrol strengere og ved at gennemgå retningslinjerne for overvågning. En mere konkret fremgangsmåde er blevet anvendt i forbindelse med udviklingen af et system med sammenlignende oplysninger om omkostningerne. GD ECHO arbejder på et overordnet system med sammenlignelige enhedsomkostninger, som forventes at indeholde en kritisk masse af data om faktiske enhedsomkostninger. Ikke desto mindre forventes systemet, som kaldes »Cost Observed for Results« (COR), først at blive brugt i den informationsteknologiske platform Hope/e-tool fra 2012. 6.65. Udformningen af COR-modellen (»Cost of Observed Results«) vil begynde i 2011, når den er blevet bygget ind i et it-redskab (Hope/e-tool). Efter testningen og dataindlæsningen forventes det, at det kan planlægges at begynde at anvende modellen i 2012.

6.66. I sin særberetning nr. 15/2009 (11) behandler Retten problemet med at få adgang til oplysninger om de projekter, der gennemføres af FN-agenturer. 6.66. Kommissionen har fuldt ud støttet Rettens anmodninger om at få den nødvendige dokumentation fra FN-organisationer, og det princip er klart fastsat i den finansielle og administrative rammeaftale. Hvis Revisionsretten underretter Kommissionen om de problemer, der opstår i den forbindelse, kan den kontakte sine modparter i FN for at finde en løsning og sikre, at Revisionsretten får de nødvendige oplysninger.

Konklusioner

6.67. Kommissionen har taget hensyn til Rettens og dechargemyndighedens anbefalinger, men nogle af de konkrete forbedringer af overvågningssystemet er endnu ikke afsluttet. Mere specifikt kan det nævnes: 6.67.

a) at Kommissionen har forsøgt at sikre en mere effektiv donorkoordinering gennem konsensussen og handlingsplanen, sin støtte til FN's OCHA og sit kontinuerlige samarbejde med medlemsstaterne. I den midtvejsevaluering af handlingsplanen vedrørende konsensussen, som skal foreligge i 2010, bør det systematisk beskrives, hvordan Kommissionen får størst muligt udbytte af de fem komparative fordele med hensyn til koordinering og komplementaritet mellem de humanitære donorer, som konsensussen nævner a) Kommissionens midtvejsevaluering af handlingsplanen vedrørende konsensussen er undervejs; de endelige resultater heraf vil foreligge ved udgangen af 2010.

b) at MIC's flytning til GD ECHO forventes at sikre en sammenhængende tilgang i de to kommissionstjenestegrene b) Flytningen af MIC skaber allerede en række synergier, såsom at der foreligger realtidsoplysninger allerede ved starten af naturkatastrofer og andre katastrofer, og at der er et tættere samarbejde mellem GD ECHO's tekniske eksperter i marken og medlemsstaternes eksperter, der er udsendt til civilbeskyttelsesaktiviteter

c) at de nye finansieringsinstrumenter, der blev indført i 2007 — udviklingssamarbejdsinstrumentet og stabilitetsinstrumentet — giver Kommissionen redskaber til at takle udfordringen med at sammenkoble nødhjælp, rehabilitering og udvikling, ved at anvende et policy-mix i stater, der er på vej ud af en krise c) Kommissionen noterer sig med tilfredshed Rettens anerkendelse af bidraget til det nye instrument til overgangsprocessen. For at øge denne indsats har Kommissionen oprettet en tværtjenstlig gruppe vedrørende overgangen for derved at fremme et fælles syn, koordinerede fremgangsmåder og fælles holdninger til politikker i forbindelse med »overgangssituationer«, hvor der findes instrumenter for humanitær bistand, udvikling og stabilisering. Målet er at forbedre både politikken og gennemførelsen af programmer i marken og at bidrage til den internationale politiske debat om overgangssituationer.

d) at udviklingen af COR-systemet er et konsekvent og lovende tiltag, men at dets funktion og resultater først kan evalueres, når systemet er fuldt implementeret. d) Kommissionen er enig med Rettens bemærkning og tilstræber at kunne forelægge de første resultater ved udgangen af 2011.

OPFØLGNING AF SÆRBERETNING Nr. 6/2006 OM MILJØASPEKTET I KOMMISSIONENS UDVIKLINGSSAMARBEJDE

Indledning

6.68. I 2006 offentliggjorde Retten sin særberetning nr. 6/2006 om miljøaspektet i Kommissionens udviklingssamarbejde (12). Retten undersøgte de miljøprogrammer, som Kommissionen finansierede, og så også på, hvordan Kommissionen integrerede miljøet i hele sit udviklingssamarbejde.

6.69. Rettens 15 anbefalinger til Kommissionen, som blev hilst velkommen af Rådet og Parlamentet, vedrørte tre hovedområder: Der burde opstilles en generel miljøstrategi og følges op på gennemførelsen af den, miljøintegreringen burde gøres mere effektiv, og miljøprojekterne burde gøres mere effektive.

6.70. Parlamentet anbefalede endvidere Kommissionen at gøre mere omfattende brug af den anerkendte ekspertise, som findes i de forvaltningsorganer i medlemsstaterne, der står for udviklingsbistand, og i private virksomheder, der som partnere til disse forvaltningsorganer har stor ekspertise i at forvalte miljøprojekter som led i de nationale udviklingssamarbejdsprogrammer (13).

Opfølgning af anbefalingerne

6.71. Efter offentliggørelsen af Rettens særberetning prioriterede Kommissionens tjenestegrene udarbejdelsen af en ny generel miljøstrategi og fremlagde et udkast til en strategi ved udgangen af 2006. Ændringer i Kommissionens prioriteringer forsinkede imidlertid det videre arbejde med strategien, så først i april 2009 blev elementer til udvikling af den nye strategi præsenteret i et arbejdsdokument (14). Rådet hilste dette dokument velkommen og opfordrede i juni 2009 Kommissionen til at udarbejde et samlet EU-strategidokument, som kunne offentliggøres i 2011. I marts 2010 var Kommissionen og medlemsstaterne i en tidlig fase med hensyn til fastlæggelsen af arbejdsprogrammet for udarbejdelsen af den nye strategi. 6.71. Forsinkelsen i udarbejdelsen af strategien skyldtes en ændring af prioriteringerne, hvorved miljøstrategien ikke længere skulle udsendes som en enestående meddelelse, men som et bilag til en bredere meddelelse om mainstreaming af alle tværgående spørgsmål (ikke kun miljøspørgsmål), der var planlagt til at blive vedtaget ved udgangen af 2008. Denne fremgangsmåde blev foreslået med henblik på at mindske antallet af Kommissionens meddelelser. Den nye fremgangsmåde blev dog droppet på grund af problemerne med at samle forskellige mainstreamingemner i ét dokument og i erkendelse af behovet for en mere fokuseret tilgang til miljøspørgsmålet. I september 2009 blev der afholdt et møde med medlemsstaterne (og civilsamfundet) for i fællesskab at indlede udarbejdelsen af den nye strategi.

6.72. I september 2006 fastlagde Kommissionen en operationel ramme for udarbejdelsen af sin nye miljøstrategi og nedsatte en tværtjenstlig gruppe under ledelse af GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Ligestilling med repræsentanter for de relevante generaldirektorater. I 2006 anmodede Kommissionen om teknisk bistand med henblik på at identificere mulige resultatindikatorer for miljøintegration til brug i den nye miljøstrategi. I 2009 foretog yderen af den tekniske bistand for første gang en fuld vurdering af Kommissionens resultater med hensyn til miljøintegration ved hjælp af de udviklede indikatorer og metoder. 6.72. Der blev — således som Retten havde anmodet om — fastsat en række vigtige kvantitative indikatorer vedrørende den eksisterende strategi for integration af miljøhensyn, som har været genstand for overvågning siden 2006. Disse indikatorer vedrører anvendelsen af redskaber såsom miljøprofiler ved udarbejdelsen af landestrategier og regionale strategier samt miljøvurderinger i forbindelse med programmer og projekter, antallet af tilbudte uddannelseskurser og antallet af medarbejdere, der blev uddannet. Hvad angår kvalitative indikatorer til at evaluere integrationen af miljøhensyn i projektformuleringen, blev de fastsat og anvendt i den første, efterfølgende pilotvurdering, der blev gennemført i 2009.

6.73. Kommissionen har ikke foretaget en specifik gennemgang for at vurdere, om den har intern kapacitet til at gennemføre miljøstrategien. Kommissionen har hovedsagelig øget kapaciteten gennem sit omfattende videreuddannelsesprogram og ved at udsende mere detaljerede retningslinjer til personalet. Nøgleenheder i Kommissionens hovedsæde har desuden fået tilført et begrænset antal nye ansatte, som primært skal arbejde med klimaændringer i forbindelse med udviklingssamarbejdet. 6.73. På baggrund af Kommissionens ansættelsesstop og som erkendt af Retten har EuropeAid lagt vægt på at styrke de ikke-specialiserede kvalifikationer hos personalet snarere end at gennemføre en specifik gennemgang af dens interne kapacitet. Det har konsekvent fulgt denne fremgangsmåde i referenceperioden.

6.74. Personalevejledningen om integrering af miljøspørgsmål i udviklingsbistanden blev udsendt ved udgangen af 2006 og ajourført i 2009 for at tage bedre højde for klimaændringer. I 2009 fik EuropeAid imidlertid foretaget en konsulentundersøgelse, som viste, at integreringen af miljøaspekter på projektformuleringsstadiet kunne forbedres yderligere i ca. 50 % af de undersøgte projekter. 6.74. Den efterfølgende gennemgang — som var en pilotøvelse — indgik som en del af bestræbelserne for at sikre en vedvarende forbedring i projektformuleringsfasen.

6.75. Et stort antal ansatte i Kommissionen er blevet undervist i miljøaspekterne ved udviklingssamarbejde, og Kommissionen har investeret betydelige midler i dette tiltag. Denne videreuddannelse har siden 2009 været obligatorisk for det operative personale i EuropeAid, men ikke i GD for Udvikling og GD for Eksterne Forbindelser. 6.75. Det er nu obligatorisk for alt operationelt personale i EuropeAids hovedsæde og for alt operationelt personale i EuropeAid, der udsendes til delegationer, at deltage i uddannelseskurser vedrørende integration af miljøaspektet. Det var et af de uddannelseskurser, der havde størst deltagelse i 2009 med flere end 400 deltagere. Der er siden 2005 blevet gennemført et omfattende program af uddannelsesseminarer, herunder ca. 50 regionale seminarer, der blev afholdt i samarbejde med lande, og et større antal, der blev afholdt i hovedsædet.

6.76. Kommissionen har endnu ikke foretaget en samlet evaluering af miljøbistanden, som dækker både programmerne og integreringen. Der mangler også stadig en central database med alle de individuelle projekter, som er blevet evalueret. Miljøaspekterne i Kommissionens projektovervågningssystem er blevet udvidet, men overvågningsrapporterne er ikke blevet vurderet ud fra et miljøperspektiv. 6.76. Der er i 2011 planlagt en evaluering af integrationen af miljøaspektet i forbindelse med udviklingssamarbejdet. Der er på nuværende tidspunkt ved at blive udviklet en central database til individuelle projektevalueringer; den vil blive sat i drift i 2011. Der blev udarbejdet resultatorienterede evalueringsrapporter af overvågningen med fokus på miljøprojekter, der blev gennemført i Latinamerika i 2005 og 2009. I forbindelse med landeevalueringer af EU-samarbejdet er en række miljømæssige aspekter blevet behandlet som en del af tværgående spørgsmål.

6.77. Kommissionen har taget skridt til at forbedre identificeringen af miljørelaterede projekter, men den er stadig ikke i stand til nøjagtigt at vurdere omfanget af de miljørelaterede udgifter. Med hensyn til klimarelevante projekter har den indført et system, som gør det muligt at lave udgiftsoverslag, men det har den ikke gjort på andre områder, navnlig biodiversitet og ørkendannelse. 6.77. EuropeAid har forbedret sin kapacitet til at indkredse og spore udgifter i forbindelse med miljøprojekter, men det er fortsat en meget kompleks opgave at udregne de nøjagtige beløb, der er ydet til miljømål inden for foranstaltninger, som hovedsageligt sigtede mod andre politiske mål. Der er drøftelser i gang med OECD/DAC for at se, hvordan kvalitative data baseret på Rio-markører bedst kan omsættes til finansielle data.

6.78. Der er udarbejdet landemiljøprofiler (LMP) til næsten alle landestrategidokumenter (LSD), og et særligt afsnit om miljøet er indføjet i selve landestrategidokumenterne. Landemiljøprofilernes kvalitet er imidlertid svingende, og generelt er deres indflydelse på landestrategidokumenterne stadig begrænset. Retningslinjerne for den midtvejsevaluering af landestrategidokumenterne, som var under udførelse, da denne opfølgning fandt sted, har til formål at sætte øget fokus på miljø i landestrategidokumenterne og gør det til en særlig prioritet at inkludere klimaændringsspørgsmål i de ændrede landestrategidokumenter. 6.78. Kvaliteten af landemiljøprofiler (LMP) og deres indflydelse på landestrategidokumenter (LSD) varierer stadig, men visse LMP'er er ved at blive ajourført på grundlag af kriterierne for integration af miljøhensyn og for bedre at kunne tage fat på spørgsmål vedrørende klimaændringer, samtidig med at retningslinjerne for midtvejsevalueringen har medført større hensyntagen til miljø- og klimaændringsspørgsmål i LSD'er, navnlig i lande, der var omfattet af udviklingssamarbejdsinstrumentet.

6.79. Kommissionen har udarbejdet en vejledning om integrering af miljøspørgsmål i budgetstøttetransaktioner. I praksis er det dog stadig sjældent, at miljøbetingelser og -indikatorer indgår i budgetstøtteprogrammer, og kun i nogle få tilfælde er der foretaget strategiske miljøvurderinger. 6.79. Der vil i 2011 blive udsendt nye budgetstøtteretningslinjer, som vil indeholde nye råd vedrørende tværgående spørgsmål. Trods medtagelsen af specifikke miljøindikatorer finder den politiske dialog vedrørende miljøspørgsmål i mange lande imidlertid sted inden for de fælles donorrammer, der følger generelle budgetstøtteaktioner. Strategiske miljøvurderinger kræver, at der tages hensyn til lokale forhold og inddragelsen af partnerlande for at være effektive, og der kan derfor ikke pålægges krav om sådanne vurderinger.

6.80. Selv om der i Kommissionens retningslinjer er opstillet specifikke procedurer for miljøscreening af alle projekter, har EuropeAid overladt det til delegationerne at afgøre, om de vil oprette miljøkontaktpunkter til at kontrollere disse procedurer. På grund af personalebegrænsninger kan EuropeAids egne miljøspecialister ikke gennemgå miljøscreeningen af alle projektforslag.

6.81. Kommissionen har også udarbejdet retningslinjer for udførelsen af miljøkonsekvensvurderinger på projektformuleringsstadiet samt for opfølgning af anbefalingerne i disse vurderinger. Ifølge EuropeAids konsulentundersøgelse fra 2009, som er nævnt i punkt 6.74, overholdes kravet om miljøkonsekvensvurderinger imidlertid stadig ikke altid. 6.81. EuropeAid har udviklet informative og rådgivende dokumenter, hvori der bl.a. henvises til støtte til samfundsbaseret forvaltning af naturressourcer. En række EU-programmer har fremmet initiativer vedrørende forvaltning af naturressourcer på lokalt plan. I det tematiske program for miljø og bæredygtig forvaltning af naturressourcer, herunder energi, henvises der specifikt til samarbejdet med lokalsamfundene, og dette blev taget op i indkaldelser af forslag til konceptnoter, hvori der blev taget hensyn til at sikre lokalsamfundenes, herunder indfødte befolkningsgruppers, brugsret og rettigheder i forbindelse med skovforvaltning.

6.82. I forbindelse med det tematiske program for miljø (15) har delegationerne en større rolle med hensyn til evalueringen af projektforslagene. Hvad angår projekter under landestrategidokumenterne indeholder håndbogen i miljøintegrering retningslinjer, som skal sikre, at der i projektudformningen tages højde for lokale forhold.

6.83. Som led i processen med at forenkle Kommissionens finansielle forvaltning blev finansforordningen og den praktiske vejledning ændret for at gøre det lettere og hurtigere at gennemføre indkøbsprocedurer.

6.84. Det omtales i EuropeAids miljøretningslinjer, at der skal lægges vægt på at hjælpe lokalsamfundene med at finde bæredygtige måder at udnytte de lokale naturressourcer på, men der er ikke udsendt specifik vejledning i, hvordan dette skal gøres. 6.84. EuropeAid har udviklet en række informationsdokumenter for at fremme en bæredygtig udvikling med særlig vægt på lokalsamfundsbaserede tiltag. I det tematiske program for miljø henvises der desuden specifikt til samarbejdet med lokalsamfundene, og dette blev taget op i indkaldelser af forslag til konceptnoter, hvori der blev taget hensyn til at sikre lokalsamfundenes, herunder indfødte befolkningsgruppers, brugsret og rettigheder i forbindelse med skovforvaltning.

6.85. Kommissionen har ikke foretaget en samlet vurdering af de forskellige bistandsinstrumenters effektivitet med hensyn til at støtte miljøet. EuropeAid er dog ved at afslutte en undersøgelse vedrørende udvikling af sektortilgange og undersøger også muligheden for at oprette EU-trustfonde, som kan anvendes til at støtte miljøet. 6.85. EU's undersøgelse af sektorbaserede tiltag på området miljø og naturressourcer er nu blevet afsluttet i samarbejde med en række EU-udviklingsagenturer, og der er et par sektorstøtteprogrammer på vej på dette område. Det er helt klart en ny udvikling i forhold til tidligere. Det kan nu blive muligt at oprette EU-trustfonde inden for rammerne af et forslag til ændring af finansforordningen, og der er indgået overførselsaftaler, således at EU-medlemsstaterne kan bidrage til den EU-finansierede globale klimaalliance. Innovative finansieringsmekanismer på miljøområdet omfatter desuden indgåelse af partnerskaber mellem private virksomheder og offentlige institutioner og en kombination af lån og tilskud.

6.86. Kommissionen har fortsat gjort brug af medlemsstaternes og private virksomheders ekspertise i forbindelse med gennemførelsen af sine miljøprogrammer, og den har udvidet den private sektors muligheder for at deltage i det tematiske program for miljø. 6.86. Kommissionen har fortsat gjort brug af medlemsstaternes og private virksomheders ekspertise i forbindelse med gennemførelsen af dens miljøstrategi.

Konklusioner

6.87. Kommissionen har gjort betydelige fremskridt med hensyn til at følge Rettens vidtrækkende anbefalinger. Det er især tilfældet med hensyn til opbyggelsen af intern kapacitet ved hjælp af videreuddannelse og retningslinjer til personalet. Ikke desto mindre viste en EuropeAid-undersøgelse i 2009, at der er svagheder i gennemførelsen af nogle af de nye miljøintegreringsprocedurer. 6.87. Kommissionen noterer sig med tilfredshed, at Retten anerkender, at der er sket betydelige fremskridt, hvad angår integrationen af miljøaspektet i Kommissionens portefølje for bistand til tredjelande. Den efterfølgende gennemgang — som var en pilotøvelse — indgik som en del af bestræbelserne for at sikre en vedvarende forbedring. Denne proces omfattede gennemgang af peer review-procedurer (kvalitetsstøttegruppen) og indførelse af klare instrukser om at tage fat på miljømæssige aspekter i forbindelse med udarbejdelsen af forslag til projekter.