Produktionen af slagtekyllinger er et resultat af krydsningsavl i fire trin (jf. bilag III). Udgangspunktet i denne pyramideproduktionsproces er avlsvirksomhedens genetiske udvælgelse af et antal rene avlslinjer (som også kaldes afstamningslinje). Kyllinger fra udvalgte renavlede linjer krydsavles og holdes på høje biologiske sikkerhedsniveauer med specifikt patogenfri status og geografisk spredt for at undgå kontaminering, der kunne medføre betydelige økonomiske og genetiske tab.

Genetisk udvælgelse identificerer de kyllinger, der er mest velegnet til at blive forældre til den næste generation. Den bestemmer de egenskaber, for hvilke en bestemt avlslinje udvælges med henblik på at opfylde efterspørgslen på markedet.

I 2014 var selvforsyningsgraden i EU 103,9 %. Handelen inden for EU er primært baseret på ferskt kyllingekød. Nederlandene dominerer handelen inden for EU med kyllingekød (ca. 30 % af de samlede bevægelser på tværs af grænserne) efterfulgt af Frankrig, Tyskland og Polen.

Den forsinkede vedtagelse af denne rapport skyldes den uventede yderligere tid, der var nødvendig for at indhente omfattende videnskabelige og økonomiske data.

Denne rapport omhandler kun kyllinger inden for anvendelsesområdet for direktiv 2007/43/EF.

"På grundlag af en videnskabelig udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet forelægger Kommissionen senest den 31. december 2010 Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om genetiske parametres betydning for identificerede mangler, der medfører dårlig velfærd for slagtekyllinger. Rapporten kan om fornødent ledsages af relevante forslag til retsakter."

Det er vanskeligt at indhente data om arvelighed for den udvalgte egenskab, fordi der på den ene side er brug for flere hundrede kyllinger for at indhente pålidelige data, og fordi den tid, der er nødvendig for, at der forekommer en genetisk ændring i kommercielle flokke, på den anden side aldrig er mindre end fire år (jf. bilag III).

Avlsprogrammer tilrettelægges således, at de forsyner kommercielle flokke med daggamle slagtekyllinger i en multiplikationspyramide (jf. punkt 2.2.). Avlspyramiden fremmer krydsningsavl mellem genetisk specifikke avlslinjer med henblik på at udvælge bestemte egenskaber, der er inkluderet i det genetiske program. Svaret på en enkelt generation af udvælgelse afhænger af egenskabens arvelighed og det anvendte udvælgelsespres (andelen af kyllinger med en defineret egenskab, der anvendes som forældre til den næste generation). Desuden garanterer det fremskridt, der er gjort ved genetisk udvælgelse i avlsbesætninger, ikke, at der bliver observeret en tilsvarende ændring hos kommercielle slagtekyllinger, da de miljøer, hvor der holdes slagtekyllinger til kommercielle formål, ikke er de samme som i avlsflokke.

Den genetiske udvælgelse af slagtekyllinger har ændret sig betydeligt i de sidste 50 år. Især er vækstraten for kommercielle slagtekyllinger steget meget, og standardslagtekyllinger når nu en kropsvægt på 1,5 kg på mindre end 30 dage, hvorimod der var brug for 120 dage i 1950'erne. Udvælgelsen sigtede oprindeligt på hurtigere vækst og større kødudbytte. Men for at undgå uønskede konsekvenser af ensidig produktionsudvælgelse er der i de seneste år også foretaget udvælgelse i forhold til modtageligheden for visse typer sygdom og velfærdsegenskaber.

Der har været stigende interesse for langsomtvoksende slagtekyllinger (fra 70-81 dage) i mange EU-lande i de seneste år. Disse slagtekyllinger anvendes i økologisk produktion med fritgående kyllinger og lav belægningsgrad samt permanent adgang til et udendørs område. Brancheeksperter mener imidlertid, at langsomtvoksende kyllinger fortsat vil være et nichemarked. Der findes desuden en produktion af certificerede slagtekyllinger, som omfatter langsomtvoksende slagtekyllinger, der holdes indendørs, indtil de er 56 dage gamle, som en mellemting mellem produktion af almindelige slagtekyllinger og økologisk produktion. Der er ingen statistikker til rådighed om det nøjagtige antal alternative slagtekyllinger (langsomtvoksende eller certificerede slagtekyllinger) i EU, men brancheeksperter anslår, at markedsandelen er 5-10 % af den samlede produktion.

I den anden model med uafhængige led arbejder hvert led via et åbent marked og påtager sig sine egne risici. Landbrugeren ejer kyllingerne og konfronteres mere direkte med svingningerne i foderprisen og efterspørgslen efter fjerkrækød. Dette system anvendes i Nederlandene og Belgien, mens begge modeller findes i Tyskland.

EU's kyllingeindustri drives primært inden for to organisationsmodeller, vertikal integreret produktion og uafhængige led i produktionskæden.

Indtil videre dominerer nogle få virksomheder verdensmarkedet for slagtekyllingeavlsflokke. Disse virksomheder har ikke givet Kommissionen oplysninger om avlssteder eller kyllinger, primært fordi de anser disse oplysninger for at være kommercielt følsomme.

I de seneste årtier er en lang række metabolske og adfærdsmæssige egenskaber hos slagtekyllinger blevet ændret ved genetisk udvælgelse, hvilket har medført forskellige velfærdsproblemer som beskrevet nedenfor:

Ben og bevægelse

Benproblemer, der påvirker bevægelsessystemet, såsom knoglemisdannelser og halten er en vigtig årsag til dårlig velfærd hos slagtekyllinger og kan have en genetisk komponent. EFSA har påpeget, at ca. 30 % af de kommercielle intensivt opdrættede slagtekyllinger havde benabnormiteter. Disse biomekaniske begrænsninger er en sandsynlig følge af de morfologiske forandringer såsom den hurtige vækst i brystmusklen, der flytter tyngdepunktet fremad, og de relativt korte ben i forhold til kyllingens kropsvægt.

Denne videnskabelige udtalelse viste, hvordan knoglerne hos en hurtigtvoksende udvalgt linje, er mere porøse og mindre mineraliserede end hos kyllinger fra en langsomtvoksende kontrollinje. Desuden viste flere undersøgelser, at langsomtvoksende slagtekyllinger, som var opdrættet, indtil de var 56 dage gamle, havde betydeligt bedre gangevne end andre, som var opdrættet, indtil de var 42 dage gamle.

Kyllinger, som lider af alvorlige gangabnormaliteter, har svært ved at bevæge sig og vil sandsynligvis ændre deres fodringsaktiviteter, dvs. tilbringe mere tid liggende på grund af smerte, når de bevæger sig, og derfor i højere grad lide af kontaktdermatitis (se nedenfor).

Ascites og pludselig død-syndrom (SDS)

Ascites er ophobning af væske i bughulen, og det er en stofskifteforstyrrelse, der skyldes udvidelse af og hypertrofi i hjertet, som medfører hjertesvigt og ændringer i leverfunktionen. SDS er den hyppigste dødsårsag i slagtekyllingeflokke, og den berører især hurtigtvoksende hanfugle. Det antages generelt, at hovedårsagen til begge dele er utilstrækkelig iltforsyning eller et iltbehov, som er alt for højt. Yderligere faktorer såsom ernæring, luftkvalitet eller lysforhold kan også have indflydelse på forekomsten af SDS.

En række undersøgelser, som EFSA citerer, viste, at modtageligheden for ascites var forbundet med arvelighed. Hurtig vækst opnået ved genetisk udvælgelse øger risikoen for at få disse to sygdomme ved øget iltbehov, som sætter lunge- og hjertesystemet under pres. En række undersøgelser konkluderede, at der er en højere dødelighedsprocent på grund af ascites hos hurtigtvoksende slagtekyllinger (som slagtes, når de er 42 dage gamle) end hos langsomtvoksende slagtekyllinger (som slagtes, når de er 56 dage gamle).

Kontaktdermatitis

Hudsygdomme såsom kontaktdermatitis (erosion af brystet, hase og fødder kan udvikle sig til sår og blive inficeret) hænger især sammen med forvaltningsmetoder, da våd strøelse sammen med fodersammensætning (i mindre grad) syntes at være den vigtigste faktor til forhindring af forekomsten af kontaktdermatitis. En række undersøgelser har imidlertid vist, at kontaktdermatitis i mindre grad er arveligt, og derfor kunne genetisk udvælgelse reducere dette store velfærdsproblem.

3.3. Dyrevelfærd og udvælgelsesmål

Set ud fra et genetisk synspunkt vil det ønskelige udfald af udvælgelse være en kylling, som kombinerer produktions-, reproduktions-, sundheds- og velfærdsegenskaber. Vurderingen af den genetiske korrelation mellem produktions- og velfærdsegenskaber anvendt som udvælgelseskriterier i dyreopdrætsprogrammer ville bidrage til at forudse, hvordan en direkte udvælgelse ville påvirke andre egenskaber.

Der kan være en lav eller høj korrelation mellem nogle sundheds- og velfærdsegenskaber på den ene side og produktionsegenskaber på den anden side. Når der er en høj korrelation mellem to egenskaber, betyder det, at den genetiske udvælgelse ikke kan foretages separat. Hvis der er en høj negativ korrelation mellem produktionsegenskaber og sundheds- og velfærdsegenskaber, betyder det, at forbedring af en produktionsegenskab (f.eks. vækstraten) bringer de andre egenskaber i fare (f.eks. ascites). Dette er en udfordring, der kan imødegås i et afbalanceret avlsprogram, hvor der anvendes passende udvælgelsesindekser.

Ideelt set bør avlsprogrammer kombinere egenskaber i et udvælgelsesindeks, der tager højde for virkningen af kyllingernes forskellige egenskaber.

Hvad angår de ovennævnte vigtigste velfærdsvirkninger, har videnskabelige undersøgelser, som EFSA citerer, vist følgende:

De genetiske korrelationer mellem egenskaber såsom specifikke knogleproblemer og vækst bør muliggøre en genetisk forbedring af benenes sundhed sammen med en fortsat, men mere beskeden, forbedring af vækstraten.

Det er muligt at udvikle en avlslinje, der er resistent over for ascites, da det ser ud til, at der kun er nogle få gener, som er ansvarlig for modtageligheden over for ascites, og de har en høj arvelighed. Pludselig død-syndromet har en korrelation med ascites.

Der er en lav genetisk korrelation mellem kontaktdermatitis (trædepude og hasesvidning) og kropsvægten, hvilket tyder på, at det bør være muligt at foretage en udvælgelse i forhold til modtageligheden for trædepudedermatitis, uden at det får negativ indvirkning på vægten.

På den baggrund kan der allerede ses positive signaler om en bedre integration af velfærdsspørgsmål i udvælgelsesprocessen i avlsprogrammer. F.eks. viser nylige undersøgelser af kommercielle flokke en nedgang i forekomsten af benproblemer og ascites de sidste 10 år. I henhold til data fra industrien skyldes disse resultater, at de integrerer sundheds- og velfærdsegenskaber i deres udvælgelsesordninger.

4.DEN AKTUELLE SITUATION