KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 13.06.1997 
KOM(97) 226 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
om 
kontrollen med den fælles 
fiskeripolitik 
1995 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
I. INDLEDNING 
II. OVERVÅGNING AF DE DISPONIBLE HJÆLPEMIDLER OG DISSES 
ANVENDELSE 
1. Overvågning af de disponible hjælpemidler 
2. Overvågning af aktiviteter 
3. Evaluering 
III. MODERNE TEKNOLOGI 
1. Satellitovervågning 
2. Fangstrapportering via edb-transmission 
IV. EU's FINANSIELLE BIDRAG 
V. KONKLUSIONER 
Bilag I Redegørelse for de enkelte medlemsstater 
Bilag II Skemaer 
2-
I. INDLEDNING 
Denne rapport er udarbejdet, dels fordi Kommissionen formelt er forpligtet hertil ifølge artikel 
35 i Rådets forordning 2847/93, dels fordi det er absolut nødvendigt af hensyn til 
gennemskueligheden. Rapporten dækker kontrolaktiviteter i 1995 og er den anden af sin slags. 
Denne rapport supplerer rapporten om kontrollen med den fælles fiskeripolitik (KOM (96) 100 
endelig udg. af 18.3.1996) (i det følgende benævnt den første rapport), som ikke omfattede 
Finland og Sverige, der tiltrådte EU i 1995. Derfor indeholder nærværende rapport omfattende 
redegørelser for kontrolsystemerne i nævnte medlemsstater sammen med Kommissionens 
evaluering. Nærværende rapport ajourfører og konsoliderer også den første rapport. 
I 1995 vedtog Rådet et nyt femarsprogram, ifølge hvilket der fortsat skal ydes finansielle 
bidrag fra Fællesskabet til visse udgifter, som medlemsstaterne afliolder i forbindelse med 
kontrollen med den fælles fiskeripolitik. Ud over finansieringen af inspektionsmidler 
(overvågningsfartøjer, luftfartøjer) indeholder programmet bestemmelser om finansiering al 
foranstaltninger som f.eks. anvendelse af ny teknologi, gennemførelse af fælles 
inspektionsprogrammer og uddannelse og udveksling af inspektører (kapitel III og IV). 
Ligesom i den første rapport og af de samme årsager omfatter rapporten ikke fiskerikontrol 
i tredjelandsfarvande og i NAFO-regi. 
IL OVERVÅGNING AF DE DISPONIBLE HJÆLPEMIDLER OG DISSES 
ANVENDELSE 
1. OVERVÅGNING AF DE DISPONIBLE HJÆLPEMIDLER 
Bilag 1 indeholder en oversigt over de hjælpemidler, som de forskellige medlemsstater råder 
over. Med disse hjælpemidler skulle de berørte myndigheder være i stand til at overvåge og 
kontrollere fiskeriaktiviteterne i det geografiske område, som de har kompetence i. En række 
medlemsstater har ikke ret meget specialiseret udstyr til hjælp ved opfyldelsen af deres 
kontrolforpligtelser, til trods for at de kan få EF-finansiering til opgradering af deres 
kontrolmidler. Ud over de disponible ressourcer udgør tilrettelæggelsen af inspektionssystemet 
(indsats, fangster, struktur, markeder, import) sammen med en passende overvågningsstrategi 
de grundlæggende elementer i en effektiv fiskerikontrolordning. Overvågningen er meget 
forskelligt organiseret i de enkelte medlemsstater. I de fleste medlemsstater er liere statslige 
styrelser, som også har opgaver, der ikke har noget at gøre med fiskeriet, involveret i 
fiskerikontrol. Dette giver en bred vifte af organisationstyper. Fordelingen af overvågningen 
på forskellige myndigheder, såsom fiskerikontrollen, kystvagten, toldvæsenet, politiet og 
veterinærkontrollen kan resultere i ineffektiv kontrol. Kommissionen er af den opfattelse, at 
det, når mange forskellige organisationer er involveret i overvågningen, er meget vanskeligere 
at nå frem til en integreret strategi for fiskerikontrol. 
2. OVERVÅGNING AF AKTIVITETER 
De fleste medlemsstater har udarbejdet statistikker om deres aktiviteter. Skema 2 viser antallet 
af inspektioner i havn og antallet af inspektioner på havet og sammenligner tallene med den 
samlede flådestørrelse. Skemaet viser, at der er store forskelle i inspektionsniveauet mellem 
de forskellige medlemsstater. Forskellene kan bl.a. tilskrives definitionen af en inspektion, der 
går lige fra visuel kontakt med et fartøj til en indgående efterprøvning af, om alle relevante 
regler er overholdt. Sammenligninger af tal bør derfor fortolkes med eri vis forsigtighed. 
Et vigtigt aspekt af fiskeriovervågningen er samarbejdet mellem medlemsstaterne. Fiskere, der 
befisker fælles bestande, udøver deres aktiviteter under flere medlemsstaters jurisdiktion og 
kan lande deres fisk i en anden medlemsstat, hvorved de kan drage fordel af eventuelle 
svagheder i forskellige medlemsstaters inspektionssystemer. 
.4. 
Medlemsstaterne har påpeget, at det er nødvendigt med mere og bedre koordination og 
samarbejde mellem dem. Kommissionen vil i det nødvendige omfang tilvejebringe en platform 
for et sådant udvidet samarbejde. Et eksempel på et godt samarbejde er overvågningen af 
drivgarnsfiskeriet. Dette tiltag viste imidlertid, at der er behov for at forbedre samarbejdet 
yderligere for at reducere omkostningerne. Der gives en fuld redegørelse for denne 
foranstaltning i Report on the enforcement of Community legislation concerning the use of 
driftnes in 1995 in the North East Atlantic and the Mediterranean (dok. SEK(95) 2259 endelig 
udg. af 14.12.95). 
3. EVALUERING 
Kommissionen gav i sin første rapport en evaluering af kontrollen af de forskellige 
komponenter i den fælles fiskeripolitik. Desuden redegøres der i Beretningen om anvendelsen 
af fællesskabsordningen for fiskeri og akvakultur (dok. KOM(96) 363 endelig udg. af 
22.7.1996) for hovedkonklusionerne vedrørende indførelse af kontrolsystemet under den fælles 
fiskeripolitik. Her vil det være på sin plads at gøre opmærksom på de svagheder, som er 
beskrevet i ovennævnte rapporter, samt på forsinkelserne i gennemførelsen af de nye 
kontrolbestemmelser. 
Kommissionens konklusioner er baseret på oplysninger modtaget fra medlemsstaterne samt 
Kommissionens egne iagttagelser. Kommissionen underbygger lobende gennem udsendelse at 
dens egne fiskeriinspektører sin evaluering af kontrollen med den fælles fiskeripolitik (skema 
3). I de seneste år har Kommissionens inspektorat haft nogle atypiske opgaver i internationale 
farvande (NAFO, tunkampagnen). Da disse opgaver reducerer dets kapacitet til at efterprøve, 
hvordan overvagningssystememe fungerer i medlemsstaterne, bør omfanget af sådanne opgaver 
tages op til revision. Da kontrol først og fremmest er Medlemsstaternes ansvar, burde de fuldt 
overtage ansvaret for at overvåge deres egne fartøjer såvel som, hvor det er formålstjeneligt, 
fartøjer under andet flag, som opererer i internationalt farvand. 
Den nuværende ubalance mellem flådekapaciteten og de disponible levende ressourcer i havet 
er en stor belastning for de myndigheder, der har ansvaret for overvågning af fiskeriet. For 
mange fartøjer konkurrerer om knappe ressourcer, hvilket får individuelle fiskere til at lade 
hånt om reglerne for begrænsning af ressourceudnyttelsen. Hvis de fleste fiskefartøjer ikke 
overholder reglerne, er der ingen af dem, som får noget ud af det, men derimod vil bevarelsen 
af fiskebestandene blive undermineret til skade for alle. 
-5-
IH- MODERNE TEKNOLOGI 
1 SATELLITOVERVÅGNING 
1 1995 iværksatte hver medlemsstat et pilotprojekt om satellitovervågning. Ca. 350 fartøjer fra 
EU deltog i projekterne. Pilotprojekterne blev finansieret med 10 mio. ECU fra EU's budget. 
De blev forlænget med seks måneder indtil udgangen af 1995 på foranledning af de 
medlemsstater, som ikke kunne nå at starte deres projekt pr. 1. oktober 1995. 
Kommissionen har vedtaget en rapport om pilotprojekterne og et forslag til rådsforordning om 
indførelse af et satellitbaseret fartøjsovervågningssystem (FOS) til kontrol med den fælles 
fiskeripolitik (dok. KOM (96) 232 endelig udg. af 28.5.96). 
2 FANGSTRAPPORTERING VIA EDB-TRANSMISSION 
Ifølge 2847/93, særlig artikel 15 og 18, skal medlemsstaterne meddele Kommissionen 
fangstdata via edb fra 1996. 
Kommissionen har foreslået, at medlemsstaterne indsender de relevante data gennem 
fiskeridata-udvekslingssystemet FIDES. Deri 1994 gennemført en feasibility-undersøgelse med 
hensyn til iværksættelse af FIDES. FIDES er udformet som et standardtransmissionssystem før 
alle data vedrorende fiskeri, især datastrømme, som er påkrævet i henhold til reisforskrifterne. 
1 1995 blev der iværksat et FIDES valideringsprojekt omfattende fangstrapporterings-
datastrømme. Netværksinfrastrukturen er blevet installeret i en række medlemsstater. 
Valideringsprojektet blev forlænget ind i 1996. Fangstrapportering via edb til Kommissionen 
forventes at blive operationelt efter afslutningen af valideringsprojektet. 
6-
IV. EU'S FINANSIELLE BIDRAG 
De samlede udgifter til kontrol i EU anslås til 300 mio. ECU årligt. Ca. to tredjedele går til 
driftsomkostninger og en tredjedel til investeringer. I 1995 modtog medlemsstaterne et 
finansielt bidrag til dækning af visse kontroludgifter. Dette bidrag blev ydet i henhold til 
Rådets beslutning 89/631/EØF om Fællesskabets finansielle deltagelse i medlemsstaternes 
udgifter til at sikre overholdelse af fællesskabsordningen for bevarelse og forvaltning af 
fiskeressourcerne. De støtteberettigede udgifter udgjorde i 1995 45 mio. ECU, hvoraf 2 mio. 
ECU blev tildelt for Sverige og Finland. Dækningsprocenten blev fastsat til 50%. 
Der redegøres for de finansielle og budgetmæssige aspekter for 1995 i Beretningen om 
Fællesskabets finansielle deltagelse i medlemsstaternes udgifter til at sikre overholdelse af den 
fælles fiskeripolitik (dok. KOM(95) 243) endelig udg. af 9.6.95). Beretningen indeholder et 
afsnit om gennemførelsen af beslutning 89/631/EØF. I det pågældende afsnit gives der en 
faktuel redegørelse og et resumé. 1 resuméet konkluderes det, at det finansielle bidrag fra HU 
har banet vejen for store forbedringer med hensyn til udstyr, men at dette ikke har været 
tilstrækkeligt til en væsentlig reduktion af overtrædelserne. 
I fremtidige årsrapporter om kontrollen med den fælles fiskeripolitik vil der blive gjort 
nærmere rede for de finansielle og budgetmæssige aspekter. Fra og med 1996 vil den 
finansielle støtte blive ydet i henhold til Rådets beslutning 95/527/EF om Fællesskabets 
finansielle deltagelse i visse udgifter, som medlemsstaterne afliolder ved gennemførelsen af 
oven'ågnings- og kontrolordningerne under den fælles fiskeripolitik og vil blive udvidet til at 
omfatte alle områder, som falder ind under den nye kontrolordning. I henhold til artikel 4, stk. 
2, i beslutning 95/527/EF skal medlemsstaterne forelægge en rapport om de fremskridt, der 
er sket med hensyn til deres kontrolprogram. Rapporten skal udgøre et særskilt kapitel og vil 
således komme til at indgå i Kommissionens rapport. 
Udgifterne til fiskerikontrol skal ses i forhold til de tab, som skyldes svig. Et forholdsvist 
forsigtigt skøn over sådanne tab ligger på ca. 10% af landingernes værdi, hvilket vil sige 
mellem 7 000 og 8 000 mio. ECU. 
V. KONKLUSIONER 
Det er en nødvendig forudsætning for gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik, at der 
vedtages et effektivt overvågningssystem på alle ansvarsniveauer. 
En effektiv integreret kontrol med den fælles fiskeripolitik vil sikre en samordnet og retfærdig 
gennemførelse af denne politiks bestemmelser. En yderligere reduktion af flådens kapacitet og 
flere begrænsninger af fiskeriindsatsen samt indførelse af moderne teknologi til kontrolformål 
vil sikre, at inspektionen bliver så omkostningseffektiv som mulig. På denne baggrund finder 
Kommissionen, at konklusionerne fra den første rapport stadig gælder. Samarbejdet mellem 
medlemsstaterne må udvikles på følgende områder: 
et tættere samarbejde mellem medlemsstaterne for at sikre, at inspektionsprocedurerne 
bliver mere gennemskuelige, og at EU-reglerne anvendes mere ensartet 
forbedring af den gensidige forståelse af fiskerihåndhævelsen i de forskellige 
medlemsstater 
intensivering af det operationelle samarbejde mellem kystmedlemsstaten, 
flagmedlemsstaten og i givet fald landings-, transit- og afsætningsmedlemsstaten 
omkring inspektion og overvågning af fiskeriaktiviteter og dertil knyttede aktiviteter 
en indsats fra medlemsstaternes side til fremme af bedre kommunikation og forståelse 
hos de nationale kontrolmyndigheder, de videnskabelige kredse og fiskerierhvervet 
styrkelse af koordination og samarbejde mellem medlemsstaterne omkring 
gennemførelse af forskning og anvendelse af ny teknologi på kontrolområdet. 
På den baggrund vil Kommissionen støtte alle initiativer som medlemsstaterne tager for at 
styrke samarbejdet. Dette inkluderer finansiering, på et prioriteret grundlag, af projekter i 
henhold til Rådets Beslutning 95/527/EF. Kommissionen vil yderligere så snart som muligt 
undersøge om de gældende kontrolbestemmelser skal styrkes og vil, hvor det er passende, 
foreslå ændringer. 
-8 
BILAG I 
REDEGØRELSE FOR DE ENKELTE MEDLEMSSTATER 
Dette bilag indeholder en rapport om hver medlemsstats inspektion og overvågning af 
fiskeriaktiviteter samt Kommissionens evaluering med hensyn til Sverige og Finland, som 
tiltrådte EU i 1995. Denne evaluering er blevet meddelt de nævnte medlemsstater, hvis 
kommentarer også er med i bilaget. Redegørelserne for de enkelte medlemsstater er baseret 
på deres kontrolindberetninger. Redegørelserne underbygger de tilsvarende redegørelser i den 
første rapport. 
s> 
BELGIEN 
Indberetningen omfatter den nationale kontroltjenestes vigtigste inspektionsaktiviteter i 1995. 
Der er ikke vedtaget nye administrative foranstaltninger siden 1994-rapporten, og der er ingen 
ændringer i lovgivningen eller i de sanktioner, som idømmes. 
A. STRUKTUR: 
Ingen ændringer i forhold til 1994. 
B. RESSOURCER: 
Personalet reduceret (en kontrollant mindre) 
Minestrygeren ikke anvendt til inspektionsformål i anden halvdel i 1995 
Fly - 40 timer årligt 
C. AKTIVITETER: 
1995 Samlet antal inspektioner: 106 (1994 : 208) 
Inspektionssteder: . . 
- Zeebrugge: 45 
- Ostende: 42 
- Nieuwpoort: 12 
- Andre: 7 
Nedgangen i 1995 tilskrives to hovedårsager: 
- En kontrollant har forladt tjenesten 
- Ressourcerne blev anvendt på pilotprojektet vedrørende satellitovervågning 
Dækningsprocent for landingerne: 20% af landingerne ifølge de nationale 
myndigheder (30% i 1994) 
Verificering af landingerne: 75% af landingerne (som i 1994) 
Indleverede logbøger: 95% 
Specifikke nationale foranstaltninger: 
restriktioner i udnyttelsen af tungebestandene - 34% af kvoten reserveret for 
fartøjer på under 300 hk 
mindstemål for rødspætte øget til 27 cm 
mindstemål for torsk (landet) på 45 cm i november og december 
12 fiskeristop 
20 fiskeudvekslinger 
ved inspektionerne er der blevet lagt særlig vægt på undermålsfisk og 
mindstemaskemål 
fisketransporter kontrolleret af told- og skattemyndighedernes under-
søgelseskontor. 
Teknisk ovcn'àsnins - strukturpolitik - markeder 
Selv om der er oplysninger om strukturen i de tjenester, der varetager denne form for kontrol, 
i 1995-rapporten, er der ingen oplysninger om det præcise antal inspektioner, kontrolsteder 
eller kontrolresultater i 1995. 
Resultater af inspektionsaktiviteter 
Antal fartøjer inspiceret på havet: 1995 1994 
87 68 
Nationalitet: belgiske (54), nederlandske (19), franske (12) 
Antal overtrædelser: 2 (forbudte fiskeredskaber/fredet område) 
Overtrædelser i havn: 36 (34 logbogsovertrædelser, 2 tilfælde af undermålsfisk) 
Overtrædelser afsløret fra luften: 3 franske fartøjer. 
1'^ 
DANMARK 
A. STRUKTUR 
Fra og med den 1. januar 1995 har Fiskeridirektoratet formelt været en del af 
Landbrugs- og Fiskeriministeriet. 
Fiskeridirektoratets ansvarsområde omfatter overvågning af fiskerierhvervet med hensyn 
til EU-regler for fiskerisektoren og nationale regler i national fiskerilovgivning, 
herunder loven om saltvandsfiskeri, kontrolloven, loven om ferskvandsfiskeri og loven 
om forarbejdning af fiskerivarer samt inspektionsopgaver sammen med 
Veterinærdirektoratet og Strukturdirektoratet. Fiskeridirektoratet varetager også alt edb-
arbejde i forbindelse med fiskerisektoren med særlig vægt på udarbejdelse af 
statistikker. 
Fiskeridirektoratet er sammensat som følger: en central afdeling med tre kontorer 
(administrationskontoret. fiskerikontoret og edb/data-kontoret), seks inspektorater 
(Esbjerg, Nykøbing Mors, Frederikshavn, Randers. Fredericia og Roskilde) med de 
respektive lokale inspektionsstationer og fem fiskeriinspektionsfartøjer (Vestkysten, 
Nordsoen, Nordjylland. Jens Væver (indtil 31. maj), Havørnen (fra 1. maj) og Viben). 
B RESSOURCER 
Fiskeridirektoratet har fået mere administrativt personale. Der er stadig 143 
inspektører. Inspektoratet er fordelt på seks hovedområder, og hvert område har 
lokalkontorer, hvor inspektørerne er stationeret. 
Der er stadig 5 inspektionsfartøjer. 
Der foretages ikke inspektioner fra luften. 
Edb. 
Alle lokalkontorer er udstyret med datamater og er forbundet med den centrale 
computer i ministeriet. Databaserne indeholder oplysninger fra logboger. 
landingsopgoieiser, salgsnotaer og fartøjs- og fiskerilicenser. 
•1 L 
AKTIVITETER 
Skema 1. Inspektionsaktiviteter fordelt på de enkelte havne og 
inspektionstyper 
Inspektører 
baseret i 
Esbjerg 
Fredericia 
Frederikshavn 
Nykøbing Mors 
Randers 
Roskilde 
I ALT Antal inspektører 
21 
19 
29 
25 
18 
31 
143 Antal fartøjer 
inspiceret 
2 074 
412 
1 406 
943 
145 
1 096 
6 076 Antal opkøbere 
inspiceret 
483 
127 
1 345 
754 
595 
480 
3 784 
Skema 2. Inspektionsdage på havet for de enkelte inspektionsfartøjer pr. 
ICES-område 
Fartojets 
navn 
Havørnen 
Jens Væver 
Nordsøen 
Nordjylland 
Vestkysten 
Viben 
I ALT IVA 
1 
1 
8 
10 IVb 
166 
9 
108 
5 
288 III 
AN 
2 
43 
110 
1 
156 III AS 
2 
1 
27 
44 
24 
98 III B 
15 
1 
2 
59 
77 III C 
7 
4 
1 
59 
71 III D 
72 
40 
12 
21 
145 
1J 
Skema 3. Antal bordinger for de enkelte inspektionsfartøjer pr. ICES-område 
Fartøjets 
navn 
Havørnen 
Jens Væver 
Nordsøen 
Nordjylland 
Vestkysten 
Viben 
I ALT IVA IVb 
185 
3 
70 
6 
264 III 
AN 
5 
18 
99 
122 III AS 
2 
11 
12 
18 
43 HIB 
6 
2 
8 III C 
6 
3 
3 
33 
45 III D 
64 
44 
17 
2 
127 
1M 
TYSKLAND 
A. RESSOURCER: 
Samme antal inspektører 
Samme antal inspektionsfartøjer. 
Forskellige kystpatruljefartøjer, der sorterer under toldvæsenet eller politiet, anvendes 
mere systematisk til fiskerikontrol. Dette sker på forsøgsbasis, men det påregnes, at 
denne ordning vil blive mere permanent i fremtiden. De nuværende havpatruljefartojer 
er forældede og svarer ikke til opgaverne. 
K AKTIVITETER: 
INSPEKTIONER I HAVN 1995: 9 155 
Delstater Antal havneinspektioner 
Niedersachsen 537 
Slesvig-Holsten (Østersøen) 1 818 
Nordsøen 4 101 
Mechlenburg-Vorpommeren 2 699 
50% af landingerne fra frysetrawlere kontrolleres. 
INSPEKTIONER PÀ HAVET - 1995: 
Antal patrulieringsdage pr. område Antal inspektioner på havel pr. område 
1 240 ICES III 3 473 ICES III 
1 310 ICES III 1 406 ICES IV 
10 ICES V 
20 ICES VI 
2 ICES XII 
26 ICES XIV 
1 ALT 2 608 ' 1 ALT 4 879 
-1 Ç 
Kontrolprocent i havne og auktionscentre: 
-30%, hvoraf de fleste inspektioner finder sted på auktionscentrene. 
Procentvis krydscheck af landinger: 
- Nationalt gennemsnit 95% 
- Højest i Niedersachsen 100% 
NYE ELEMENTER: 
Overvågning af fangster i Østersøen: 
For at imødegå forsøg på at fejlrapportere østersøtorsk som nordsøtorsk har de tyske 
myndigheder indgået en aftale med Danmark, hvorefter tyske inspektionsfartøjer har 
lov til at gennemføre visuelle inspektioner på tyske fartøjer i danske farvande. 
Kontrol af fladfisktrawleres maskineffekt 
Denne kontrol er blevet intensificeret, og personale fra Germanischer Lloyd er ved at 
afslutte en oversigt over bomtrawleres maskineffekt. 
En oversigt over kontrolforanstaltningerne i markedssektoren er vedføjet. Det 
konkluderes i denne oversigt, at systemet er godt overvåget, og at referencepriserne 
næsten overholdes helt. 
1€ 
GRÆKENLAND 
A. STRUKTUR 
I indberetningen redegøres der for de nationale myndigheder, der er involveret i 
fiskerikontrollen. Det nye element er de opgaver, som varetages af Handelsministeriet, 
som er ansvarligt for kontrollen med varer på deres vej til første salg, når dette ikke 
finder sted på landingsstedet. Landbrugsministeriets fiskeriafdeling koordinerer stadig 
arbejdet. 
B. RESSOURCER 
1. Personale 
Ifølge indberetningen fordeler personalet sig som følger: 
150 fiskeriembedsmænd plus to computeroperatorer (alle lia 
Landbrugsministeriet) koordinerer gennemførelsen af den fælles 
fiskeripolitiks regler 
4 236 havneembedsmænd fra Ministeriet for Handelsflåden og 172 
havnemyndigheder (kystvagten) varetager overvågningenaffiskeriakti\iteter 
indtil landingstidspunktet 
havnepersonale (180), som er fordelt på 10 havne, er ansvarlige for at 
kontrollere fiskens kommercielle karakteristika og for kontrollen ved 
førstesalg i havnene. 
2. Fartøjer/fly/køretøjer 
141 patruljebåde 
4 fly 
289 patruljevogne 
Edb-udstyr: ingen ændringer 
)-) 
AKTIVITETER 
I alt blev der gennemført 448 kontrolbesøg/inspektioner. Resultaterne er vist nedenfor: 
Logbogsovertrædelser/landingsopgørelsesovertrædelser: 5 
Ulovlige redskaber: 96 
Ulovligt fiskeri - fredet område 164 
- for stor tonnage/maskineffekt 10 
Ulovlige fangster - direkte fiskeri 10 
- bifangster 5 
- undermålsfisk 16 
Fiskeri uden licens: 
Fartøjernes nationalitet - græsk 87 
- italiensk .2 
- honduransk 1 
Anvendelse af sprængstoffer: 1 
Andre overtrædelser: 10 
l K 
SPANIEN 
Den indberetning for 1995, som Spanien har indsendt, indeholder oplysninger om 
inspektionstjenester, registrerede overtrædelser og inspektioner. Desuden er der oplysninger 
om særlige foranstaltninger, som er vedtaget i 1995, for at gennemføre særlige bestemmelser 
i EU's fiskeriforskrifter. 
A. STRUKTUR 
Der er ikke foretaget nogen ændringer med hensyn til fordeling af kompetence mellem 
de forskellige tjenester med ansvar for inspektion/kontrol i Spanien. 
B. RESSOURCER 
1. Personale 
Der er det samme antal ansatte på inspektionsholdet i Madrid som i 1904. 
Der er forekommet nogle ændringer i antallet af ansatte i de selvstyrende 
regioner, f.eks. i Andalucia en forøgeise fra 25 til 40, mens antallet er gået ned 
fra 18 til 10 i Catalonia. 
2. Fartøjer I fly/køretøjer 
Antallet af fartøjer, der anvendes af flåden til inspektions-/patruljeopgaver. er 
øget fra 31 til 37. 
3. Edb 
Inspektionstjenesten i Madrid fører en database (ADABAS). Databasen 
indeholder oplysninger om: inspektioner, overtrædelser, observationer, 
tilbageholdelser. Databasen registrerer også oplysninger om flådens 
inspektionsaktiviteter. 
13 
C. AKTIVITETER 
Generelt fokuserer inspektions- og kontrolaktiviteterne på: 
Inspektioner på havet - kontrol af fartøjsdokumenter, fangster, individernes 
størrelse osv. 
Overvågning fra luften - overvågning i beskyttede områder, støtte til flådens 
fartøjer 
Inspektioner i havn - kontrol af fartøjsdokumenter og landinger. 
1. Inspektioner på havet: 
OMRÅDE 
VIII 
IX 
CECAF 
NAFO 
Middelhavet 
I ALT FARTØJETS NATIONALITET 
spansk 
1.890 
3.301 
130 
6 
5.797 
11.124 britisk 
-
9 
-
-
-
9 portugisisk 
-
13 
1 
-
1 
15 fransk 
-
1 
2 
-
1 
4 marokkansk 
-
1 
2 
-
6 
2 
Antal fartøjer med en formodet overtrædelse - efter fartøjets nationalitet: 
OMRÅDE 
VIII, IX 
CECAF/NAFO 
Middelhavet 
I ALT FARTØJETS NATIONALITET 
spansk 
2.921 
1.885 
4.806 britisk 
-
-
-portugisisk 
12 
1 
13 fransk 
1 
-
1 marokkansk 
1 
2 
3 
Overtrædelsens type (oftest forekommende): 
Atlanterhavsområdet: 
Logbog 203 
Ulovlige redskaber 461 
Fiskeri i fredet område 1 038 
Ulovlige fangster 98 Middelhavet: 
Logbog 154 
Ulovlige redskaber 105 
Fiskeri i fredet område 695 
Ulovlige fangster 15 
?i 
Resultater af inspektioner i havn - Atlanterhavsområdet 
O vertrædelsens 
type 
Logbog/ 
landingsopgørelser 
l'oibudle redskaber 
Fiskeri i ikke-
til ladte områder 
Undermålsfisk 
Ulovlige fangster 
om bord 
I alt Fartøjets nationalitet 
spansk 
40 
59 
57 
123 
53 
332 britisk 
6 
1 
-
-
-
7 portugisisk 
5 
-
-
-
-
5 italiensk 
-
-
-
2 
-
2 fransk 
1 
-
-
-
-
/ panamansk 
4 
-
-
-
-
4 
Middelhavsområdet 
Overtrædelsens Fartøjets nationalitet 
type 
spansk Italiensk 
Logbog/ 19 
Landingsopgørelser 
Forbudte redskaber 26 1 
Undermålsfisk 49 
Ulovlige fangster om 27 
bord 
lait 121 I 
Z l 
3. Kontrol med strukturforanstaltninger 
I 1995 overvågede de spanske myndigheder gennemførelsen af 
strukturforanstaltningerne og anvendte de hjælpemidler, der fremgår af 1994-
indberetningen. Efter inspektioner og kontrol indledte de nationale myndigheder 160 
sanktionsprocedurer især i forbindelse med fartøjernes tekniske karakteristika, f.eks. 
tonnage, maskinkraft og registreringsnummer. 
4. Nye foranstaltninger vedtaget: 
De spanske myndigheder vedtog den 17. december 1995 kongeligt dekret nr. 
1998/1995 om kontrol ved førstesalg af Fiskerivarer. Ansvaret for gennemførelsen af 
loven beror hos de regionale myndigheder. Loven gør det obligatorisk at sælge fersk 
fisk ved fiskeriauktioner. Frossen fisk må sælges ved fiskeriauktioner eller i andre 
behørigt autoriserede virksomheder. 
Zi 
FRANKRIG 
Frankrigs indberetning for 1995 indeholder nogle nye elementer, blandt andet mere detaljerede 
oplysninger om antallet af ansatte, indsamling af data og kontrolniveauet i forarbejdnings- og 
afsætningsleddet. 
Generelt er der ikke sket radikale ændringer i de hjælpemidler og metoder, der anvendes i 
Frankrig. Bødeniveauet er uændret. Der er vedtaget en ny retsakt i 1995 (dekret 95-411 al 
19.4.1995). 
A. STRUKTUR 
Ingen nye elementer 
B. RESSOURCER 
1. Personale 
Der var i 1995 532 fast eller midlertidigt ansatte beskæftiget med 
kontrolopgaver i 1995. Det operationelle personale beskæftiget med forskning 
og kontrol ved udgangen af 1995 var på 791 personer. Kontroltjenesten er ved 
at blive omorganiseret efter vedtagelsen af nationale lovbestemmelser den 26. 
februar 1996, ifølge hvilke der skal oprettes to nye kontrolkorps - 85 
inspektører (under Affaires maritimes) og 275 kontrollanter (under Affaires 
maritimes (tidligere den administrative tjeneste)). 
2. Fartøjer og fly (Affaires maritimes) 
Fartøjer 
8 patruljebåde til overvågning inden for den franske eksklusive 
økonomiske zone. Disse patruljebåde har en længde på op til 30 m. og 
der er 9 besætningsmedlemmer om ord på hvert fartøj. Syv patruljebåde 
er baseret i Atlanterhavshavne og en i Marseille 
^^ 
5 patruljebåde på op til 17 m som opererer indtil 30 sømil fra kysten 
med 5 besætningsmedlemmer pr. fartøj 
21 patruljebåde til overvågning tæt ved kysterne af en længde på 8-12 
m og med 4 besætningsmedlemmmer 
46 lette hurtiggående gummibåde. 
Flåden 
Flåden anvender ressourcer og tid på at supplere Affaires Maritimes' 
aktiviteter. Det drejer sig om følgende: 2 patruljebåde - STERNE og GREBE -
baseret i Brest patruljerer ud til 100-sømilegrænsen (74% af deres tid anvendes 
på denne opgave). 
5 overvagningsfly anvendes på deltidsbasis, hvilket også gælder syv 
patruljebåde og 4 overvågningsfartøjer fra søpolitiet. 
2 overvågningsfartøjer var til stede i 98 dage under tunfiskeriet i 1995. 
Gendarmerie Nationale 
Denne tjeneste har 10 patruljebåde placeret i Kanalhavne og 11 i 
Atlanterhavshavne. 
Toldvæsenet 
12 patruljebåde placeret i Kanalhavne 
12 patruljebåde baseret i Atlanterhavshavne 
Denne tjeneste benytter også flyovervågning 
3. Edb 
De regionale statistiske centre (Boulogne, Saint-Malo, Lorient og La Rochelle) 
er udstyret med: 
4 pc'er af type 386 og 486 
Online forbindelse til St-Malo sker gennem x 25. 
^J 
C. AKTIVITETER 
1. Overvågning på havet 
Antal inspektionsdage 
Områder 
VII 
VIII 
XII (Tun) 
Guyana EEZ 
I alt Fartøjsdage 
380 dage 
1906 dage 
98 dage 
250 dage 
2 634 dage Overvågning 
fra luften 
67 
39 
1 
4 
111 Observationer 
fra fly 
2 297 
2 297 Observationer 
fra fartøjer 
956 
956 
Antal inspektioner på havet. Efter fartøjernes nationalitet og efter område 
Område 
VII 
VIII 
Guyanas 
EZZ Nationalitet 
Frankrig 
4 509 
3 766 
/ Spanien 
/ 
980 
/ Belgien 
13 
61 
/ Det 
Forenede 
Kongerige 
5 
10 
i Andre 
(Sydamerika) 
j 
1 
39 
• 
Antal fartøjer med formodede overtrædelser. Efter nationalitet 
Frankrig 
1 042 Spanien 
. 62 Belgien 
11 Det Forenede 
Kongerige 
1 Sydamerika 
32 
ZL 
Kystkontroltjenesten (Unités Littorales des affaires maritimes) foretog i alt 11 376 
inspektioner. Den overvejende del af disse foregik på havet (jf. side 6 i 
indberetningen). 
Tredjelandslandinger i 1995 
Havn: Boulogne sur Mer: 8 landinger med en samlet mængde på: 4 733 tons 
Concarneau: 1 landing med en samlet mængde på: 69 tons 
2. Overvågning af tekniske foranstaltninger 
Kanal- og Individstorrelse Maskestørrelse 
Atlanterhavsområdet 
Samlet antal inspektioner 3 320 275 
Samlet antal overtrædelser 108 72 
3. Overvågning af strukturforanstaltninger 
I forbindelse med moderniseringen og omstruktureringen af fiskerflåden gennemføres 
kontrollen i første instans af tjenester under Affaires Maritimes. 
Ingen oplysninger om inspektionernes antal og hyppighed. 
Toldvæsenet kontrollerer fartøjernes tonnage. 
4. Markeder 
Kontrollen i markedssektoren gennemføres på tre niveauer: 
i auktionscentrene 
efter tilbagetagelse 
Agence Centrale des Organismes foretager efterfølgende kontrol af FIOM's 
(Fonds d'Intervention et d'organisation des Marchés) aktiviteter. 
z-t 
Generelt gennemføres markedskontrol af FIOM, som overvåger anvendelsen af 
EUGFL-midler. Denne kontrol omfatter: 
produkternes klassifikation 
tilbagetagelsespriser 
eventuel bortskaffelse af tilbagetagne mængder. 
5. Krydscheck af salgsdata 
Salgsdata fra auktionscentrene centraliseres af FIOM, som sørger for at efterprøve 
og krydschecke fartøjernes identitet med flåderegisteret. Logbøgerne indsamles at de 
lokale afdelinger, og IFREMER's personale foretager den første validering. 
Kopier af logbøger oversendes til CC AM og CRTS, hvor der foretages en videre 
analyse af arter, redskaber og fangstpositioner. 
CRTS foretager krydscheck mellem landingsopgørelserne og markedsdata ved 
hjælp af salgsdata 
fartøjer, som ikke er forpligtet til at indgive logbøger og ikke sælger gennem 
auktionscentre. kontrolleres af IFREMER's personale på grundlag af oplysninger 
fra redere og kunder. En prøvetagningsplan er ved at blive testet i Saint-Malo. 
Fartøjer (med logbøger), der sælger deres varer i auktionscentrene. kontrolleres 
ved hjælp af salgsdata. 
^ tf 
IRLAND 
Indberetningen for 1995 svarer i grove træk til 1994-indberetningen. 
A. RESSOURCER 
Hjælpemidlerne til inspektion er de samme, mens der har været en mindre opgang i 
inspektionsaktiviteten: 
Inspektioner på land: 1995 1994 
10 900 10 500 
Inspektionsdage på havet: 1 284 1 258 
Kontrol af landinger: 40% 35% 
& VEDTAGNE SÆRFCRANSTALTNINGER 
10 fiskerier forvaltes ved hjælp af individuelle fartøjskvoter. 
Inspeklionsniveauet for landinger af sild og makrel ligger på 100%. 
Krav om forudanmeldelse inden landing: overvågningsprogrammet udarbejdet i 
overensstemmelse hermed. 
Fartøjer under 10 m "overvåges løbende". 
Logbøger og landingsopgørelser indsendes næsten 100%. 
Redskaberne måles på land to gange i årets løb. 
Nye tekniske foranstaltninger: 
Der er vedlaget mindstemål for 2 bestande hummer og konk og det overvejes, om der skal 
fastsættes mindstemål for edderkopkrabbe, languster og palaemonidae (rejer). 
<?j 
) 
ITALIEN 
De italienske myndigheders 1995-indberetning indeholder supplerende oplysninger om 
retsgrundlaget for koordinationen af kontroltjenesterne, redegør for håndhævelse af 
drivgarnsregler og giver et generelt resumé af resultaterne af inspektionsaktiviteterne. 
Rapporten giver ingen oplysninger om anvendelsen af tekniske foranstaltninger gældende for 
Middelhavet. 
A. STRUKTUR 
1. Retsgrundlag 
Lov nr. 963 af 14. juli 1965, artikel 20. 21 
Tværministerielt dekret af 25. februar 1995 
2. Vigtigste kontrolmyndigheder 
Corpo delle Capitanerie di Porto 
Corpo del la Guarda de Finanza 
FArma dei Carbinieri - kun i territorialfarvandet 
la Polizia di Stato - kun i territorialfarvandet 
3. De største vanskeligheder ved gennemførelsen af reglerne 
kystliniens længde (8 000 km) 
antallet af fartøjer (16 000) 
antallet af landingspladser (850) 
gennemførelsen af regler om afsætning (priser, hygiejne osv.) falder uden for 
Direzione Générale del la Pescas ansvarsområde 
man er endnu ikke blevet færdig med det edb-system, der er nødvendigt for 
at koordinere oplysningerne fra de forskellige kontrolaktiviteter. 
i 
B> RESSOURCER 
Capitanierie di Porto: 7 000 ansatte på 47 lokale kontorer 
3 300 kontrollanter på land 
1 970 ansatte til kontrol på havet 
330 fartøjer står til rådighed til kontrolformål. 
C. AKTIVITETER 11995 
1. Inspektionslogler på havet: 9 890 
Kontrol/inspektioner på havel 12 410 
Afslørede overtrædelser: 1 638 
(hvoraf 1 424 var administrative overtrædelser) 
Mængden af konfiskerede fisk (kg): 18 652 
Antal konfiskerede redskaber o.a. 376 
2. Overvågning fra luften 
Flyvetimer: 140 
Antal flyvninger: 32 
3. Landbaserede inspektionsbesøg: 
Antal inspektioner: 7 725 
Kontrol og inspektioner (i alt): 10 719 
Kontrol af landinger, distribution 
og salg: 7 740 
Kontrol af redskaber 2 979 
Afslørede overtrædelser: 816 
(hvoraf 504 var administrative overtrædelser) 
Mængden af konfiskerede fisk (kg): 11 506 
Antallet af konfiskerede redskaber o.a. 171 
^ 1 3 
Drivgarnsfiskeriet 
Kontrol på havet: 
Kontrol i havn: 
Administrative overtrædelser: 
Administrative konfiskationer: 
Overtrædelser af fiskeriregler: 
Konfiskerede fisk: 
Konfiskerede garn (i meter) 450 
497 
27 
24 
6 
2 
60 508 
•3<? 
NEDERLANDENE 
Indberetningen giver fyldige oplysninger om markeder, strukturer, edb, bøder og andre 
sanktioner. 
A. STRUKTUR 
Ingen ændringer i de nederlandske kontroltjenesters struktur i 1995. 
B. RESSOURCER 
1. Personale 
Inspektoratet er bemandet med 56 inspektører (58 i 1994). som bistås al 
personale fra private organer. Sidstnævnte personale leverede 
28 750 arbejdstimer i 1995 (37 500 i 1994). 
2. Fartøj er/fly 
Fartøjer fra toldvæsenet og flåden anvendes til kontrolformål på havet. Der 
angives ikke noget præcist antal, men det formodes at svare til antallet i 1994. 
Assistance fra luften fra flåden og politiets flyveafdeling. 
3. Edb 
I 1995 blev Covis og C-day-systemerne erstattet af VlRIS II 
(Fiskeriregistrerings- og fiskeriinformationssystem). COBRA-systemet 
(registrering af kontrol og sanktioner) var fortsat operationelt. 
\> • 63 
C AKTIVITETER 
De nederlandske myndigheder indberetter fortsat kontrolaktiviteter beregnet i 
kontroltimer: 
Havne- og kystinspektioner 
1995: 28 750 timer (1994: 37 500 timer) 
Inspektionsaktiviteter på havet 
1995: Fartøj stimer 
1 846 Flytimer 
398 
Kontrolmyndighederne fokuserer på bestemte sektorer og steder f.eks. bomtrawlerflåden, 
frysetrawlere, rødspættekassen : 
Inspektioner generelt 
Faktiske inspektionstimer (på havet/i havne/fra luften): 73 937 
Samlede landinger i Nederlandene (1995): 32 508 
Nederlandske fartøjer: 27 027 
Udenlandske fartøjer: 5 481 
Gennemsnitlig inspektionsprocent: I nspektionsproeent 
10,8% 
10,9% 
10,8% 
Inspektioner af virksomheder knyttet til fiskeriet: 7 364 inspektioner 
513 overtrædelser 
'^ 
Skema: Oversigt over kontrolaktiviteter (på havet og fra luften) 
Fartøjets 
flag 
Nederlandene 
Belgien 
Tyskland 
Danmark 
Frankrig 
Det Forenede 
Kongerige 
Irland Inspektionstype 
Fysisk inspektion 
1.781 
46 
7 
5 
2 
1 
0 Visuel inspektion 
Foreligger ikke 
79 
18 
124 
10 
87 
1 Resultater 
Formodet 
overtrædelse 
160 
10 
8 
5 
2 
1 
-
Hovedkategorier af overtrædelser afsløret på havet: 
Forbudte redskaber 
Fredet område 
Undermålsfisk 50 
39 
51 
i f j> 
Inspektioner i havn 
Afslørede overtrædelser 
Fartøjets 
flag 
Nederlandene 
Belgien 
lyskland 
Danmark 
Frankrig 
Irland 
Det Forenede 
Kongerige Overtrædelsestype 
Logbog 
135 
29 
10 
9 
2 
2 
10 Redskaber 
4 
1 Fartøjets 
identifikation 
11 Andet 
34 
Sanktioner 
Sanktionernes strenghed afliænger af a) overtrædelsens art og b) om det er en andengangs- eller 
tredjegangsovertrædelse. Generelt konfiskeres fangsterne, og der opkræves en bode. 
Fiskerfartøjer kan tilbageholdes, hvis det er en tredjegangsovertrædelse. 
Markeder/Strukturer 
Der ser ikke ud til at være sket ændringer hverken i tilrettelæggelsen af kontrollen i disse 
sektorer eller i den metodologi, som anvendes af de forskellige tjenester. 
Krydscheck af fangstdata 
Data fra logbøger, landingsopgørelser og salgsnotater krydscheckes 100% i edb-systememe. 
Hvis oplysningerne er ukomplette eller unøjagtige, rekvireres der nye oplysninger, som derpå 
indlæses. 
24 
PORTUGAL 
Indberetningen er begrænset til en ajourføring af specifikke aspekter, som var med i 
indberetningen for 1994. 1995-indberetningen giver en mere præcis og omfattende profil af 
handhævelsesmidlerne. 
A. STRUKTUR 
Otte offentlige myndigheder har ansvaret for at overvåge fiskeriaktiviteter hvad angår 
bevarelsesforanstaltninger og forvaltning af ressourcerne: 
Inspektionsafdelingen under Generaldirektoratet for Fiskeri (DS1) 
Søfartsmyndigheden (AMAR) 
Luftvåbenet (FA) 
Inspektionsbrigaden under Guarda Nacional Republicana (GNR/BF) 
Generalinspektoratet for Økonomiske Aktiviteter (IGAE) 
Toldvæsenet (GDA) 
Generaldirektoratet for Havne. Navigation og Maritim Transport (DGPNTM) 
Afdelingen for markeder og kvalitet under Generaldirektoratet for Fiskeri (DSMQ). 
B. RESSOURCER 
1. Antal inspektioner på land 
Der var 376 fiskeriinspektører med beføjelser og ansvar inden for overvågning af 
fiskeriaktiviteter. De kommer fra følgende styrelser: 
Inspektionsafdelingen under Generaldirektoratet for Fiskeri 12 
Afdelingen for markeder og kvalitet under Generaldirektoratet for Fiskeri 22 
Søfartsmyndigheden 8 
Luftvåbenet 8 
Inspektionsbrigaden under Guarda Nacional Republicana 107 
Generalinspektoratet for Økonomiske Aktiviteter 87 
Toldvæsenet 39 
: Generaldirektoratet for Havne, Navigation og Maritim Transport 16 
V} 
2. Antal inspektionsfartøjer: 
Følgende flådefartøjer (som sorterer under Forsvarsministeriet) udfører 
fiskeriinspektionsopgaver på havet: 
J. Coutinho - korvetter (FS) 6 
B. Andrade - korvetter (FS) 4 
Cacine - patruljebåde (PB) 10 
Albatros - hurtigtgående motorbåde (PBR) 5 
Dragåo - hurtigtgående motorbåde (LFR) 5 
Andre inspektionsfartøjer 41 
I ALT 71 
Disse fartøjer tager sig imidlertid også af andre opgaver end fiskeriinspektion, især 
opgaver for flåden og eftersøgnings- og redningsaktioner. 
3. Antal af inspcktionsflv 
Følgende fly fra Luftvåbenet (sorterer under Forsvarsministeriet) deltager i 
luftovervågning og inspektion af fiskeriaktiviteter: 
- CASA 100 Aviocar 3 
- CASA 300 Aviocar 2 
Disse fly udfører dog også andre opgaver især i forbindelse med havforurening og 
eftersøgnings- og redningsaktioner. 
?, * 
4. Anvendelse af ressourcer 
De vigtigste inspektionsaktiviteter udføres af inspektører fra 
insnektionstjenesten i Lissabon: 
Aktiviteter i 1995 
Region Antal inspektioner Antal inspektører: 12 
Nord 394 
Midt 410 
Syd 253 
1 057 
Inspektioner udført af Søfartsmyndigheden (AMAR): 
Aktiviteter i 1995 
Region Antal inspektioner Personale 
Nord 2 204 20 
Midt 3 060 28 
Syd 2 340 ' .«? 
Azorerne/Madeira 645 20 
Inspektioner udført af afdelingen for markeder og kvalitet (DSMQ): 
Aktiviteter i 1995 
Region Antal inspektioner Personale 
Nord 2 678 13 
Midt 352 3 
Syd 126 3 
Azorerne/Madeira 60 3 
B>3 
Inspektioner gennemført af Inspektionsbrigaden (GNR/BF): 
Aktiviteter i 1995 
Region 
Nord 
Midt 
Syd 
A zorerne/M ade i ra Antal inspektioner 
1 792 
2 090 
2 368 
3 857 Personale 
30 
35 
25 
17 
Inspektioner gennemført af Generalinspektoratet for Økonomiske aktiviteter 
(IGAE): 
Aktiviteter i 1995 
Region 
Nord 
Midt 
Svd Antal inspektioner 
3 636 
4 416 
2 483 Personale 
21 
45 
21 
Inspektioner gennemfort af Toldvæsenet (DGA): 
Aktiviteter i 1995 
Region 
Nord 
Midt 
Syd 
Azorerne/Madeira Antal inspektioner 
326 
43 
60 
8 Personale 
24 
9 
2 
4 
L(0 
Inspektioner gennemført af Generaldirektoratet for Havne, Navigation og 
Maritim Transport (DGPNTM): 
Aktiviteter i 1995 
Region 
Hovedlandet 
Azorerne/Madeira Antal inspektioner 
6 514 
287 Personale: 16 
Inspektionsdage på havet: 
Område 
Hovedlandet 
(ICES IX, a,b) 
Madeira 
(CECAF) 
Azorerne 
(ICES X) Alle tvper inspektionsfartøjer 
3 414 
446 
Overvågning fra luften: 
OMRÅDE 
Hovedlandet 
(ICES IX.a.b) 
Madeira 
(CF.CAF) 
Azorerne 
(IŒS X) 
1 AIT FLYVE­
TIMER 
612t00m 
304t35m 
272t25m 
1 IR9l00m INSPEKTIONS-
TOGTER 
201 
62 
55 
3IX OBSERVA­
TIONER 
736 
238 
97 
1.071 FORMODEDE 
OVERTRÆ­
DELSER 
203 
20 
6 
229 ANTAL SAGEK. 
DER ER REJST 
SOM FOLGE Al 
OVERTRÆDEL­
SER 
152 
13 
5 
170 
Ml 
Kontrol af landinger: 
I 1995 blev der foretaget fysisk kontrol af ca. 80% af alle ferske og kølede landinger 
på auktionerne, og 30-35% af disse landinger blev inspiceret af én af de forskellige 
inspektionstjenester. 
Landinger fra NAFO-området: 100% inspektion. 
Landinger fra marokkanske farvande: 25-30% inspektion. 
Tredjelandsfartøjers landinger: 100% inspektion. 
Krydscheck af landingsdokumenter/salgsnotaer: 
1. Dybhavsflådens landinger: alle kontrolleret ved krydscheck 
2. Krebsdyrsfiskeri: 60% krvdscheck 
3. Flåder, der Fisker omkring det 
portugisiske hovedland: påbegyndt 
M<L 
FINLAND 
/. Inspektion og overvågning af fiskeriaktiviteter 
A. STRUKTUR 
På nationalt plan ligger ansvaret for overvågning og håndhævelse hos Direktoratet 
for Fiskeri og Jagt under Ministeriel for Landbrug og Skovbrug. 1 direktoratet er der 
en afdeling for erhvervsfiskeri, som også tager sig af kontrolspørgsmål. Direktoratet 
ligger i Helsinki. 
Ansvaret for fiskerikontrollen beror hos seks lokaltbaserede erhvervsfiskeriaf delinger, 
hver med et personale på fem til seks fuldtidsansatte. Der ansættes yderligere 
personale til at klare sæsonbetingede kontrolopgaver. 
Fiskerikontrollanterne er ikke baseret i fiskerihavne eller andre landingspladser. De 
assisteres af en juridisk hjælpetjeneste i Direktoratet for Fiskeri og Jagt. 
I Ålandsdistriktet. som har halvautonom status, ligger ansvaret for fiskerikontrol hos 
provinsrådet, som assisteres af flådens kystvagt. 
Lokaltbaserede fiskerikontrolenheder er udstyret med køretøjer, små kystfartøjer og 
edb-systemer, der stilles til rådighed af Direktoratet for Fiskeri og Jagt. 
I Finland ligger en del af ansvaret for fiskerikontrol hos flådens kystvagt, som hører 
ind under Indenrigsministeriets ansvarsområde. Flådens kystvagt har et antal 
sikkerhedsopgaver men deltager også i fiskerikontrollen i et omfang, der afhænger 
af. hvilket distrikt der er tale om. Kystvagtens vigtigste kontrolopgave er.inspektion 
på havet af nationale og udenlandske fiskerfartøjer. 
følgende andre specialiserede tjenester er tilknyttet overvågningen al 
fiskeriaktiviteter: 
v.. \h 
Den finske Søfartsstyrelse, som hører ind under Kommunikationsministeriet, 
varetager en række kontrolopgaver i forbindelse med fartøjskarakteristika. Mere 
specifikt foretager den inspektioner for at kontrollere fartøjers sødygtighed, deres mål, 
maskinkraft, sikkerhedsnormer, mandskabets uddannelse og radio/kommunikation om 
bord. Sikkerheden og arbejdsmiljøet om bord på fartøjerne sorterer under 
Arbejdsministeriet. 
Inspektioner og kontrol af hygiejnenormer varetages af Direktoratet for Veterinære 
Spørgsmål og Levnedsmidler under Landbrugs- og Skovbrugsministeriet. Lokale 
kontrolmyndigheder er også med til at udføre disse opgaver. 
Toldvæsenet er også involveret i et begrænset antal kontrolfunktioner: det modtager 
indberetninger om fangster og landinger fra tredjelandes fiskerfartøjer og oversender 
disse til den lokale erhvervsfiskeriafdeling. Generelt er toldvæsenet ansvarligt for at 
sikre, at de landede fangster og fiskeprodukterne opfylder nationale krav. 
Det nationale politi, som hører ind under Indenrigsministeriet yder officiel assistance, 
bl.a. patruljeringer i kystfarvande. 
B. RESSOURCER 
1. Personale: 
Det civile personale, der beskæftiger sig med kontrol og håndhævelse, består af ca. 
36 fastansatte assisteret af 10-20 sæsonansatte. Desuden er et ikke nærmere angivet 
antal ansatte i de forskellige ovennævnte tjenester beskæftiget med en eller anden 
form for kontrolaktivitet. 
Flådens kystvagt har omkring 900 ansatte fordelt på tjenestens tre afdelinger. 
\\\\ 
2. Fartøjer/flv: 
Flådens kystvagt har 12 patruljefartøjer, hvoraf 5 er egnet til tjeneste hele året rundt. 
De 27 kystvagtstationer langs kysten har 60 patruljebåde. Flyovervågningen varetages 
af kystvagten og gennemføres med 3 helikoptere og 4 fly til overvågning af søfarten. 
Der foreligger ikke oplysninger om patruljeringer og flytid afsat til fiskerikontrol. 
3. Edb - maskinel og programmel: 
De nationale myndigheder har afsluttet opgraderingen af en række systemer, som nu 
er edb-baserede. Det drejer sig om flåderegisteret, fangstovervågnings- og 
kontrolregistre. 
Der føres også lokale registre, som administreres af de lokale 
erhvervsfiskeriafdelinger. 
De lokale afdelinger har ikke adgang til det centrale register, mens personalet i 
Direktoratet for Fiskeri og Jagt har adgang til de lokale registre. 
VS 
C. AKTIVITETER. 
Kontrolmyndighederne har vidtrækkende beføjelser til at sikre overholdelsen af nationale 
regler og EU-regler og gennemførelsen af Østersø-Fiskerikommissionens 
rekommandationer. 
De finske kontrolmyndigheder har ansvaret for kontrollen af fiskeriaktiviteter i ICRS-
område 29-32. Dette omfatter overvågning af aktiviteter udøvet af finske fartøjer med 
tilladelse til at fiske i tredjelandslarvande (især de baltiske staters farvande), idel der for 
il isse fartøjer gælder særlige regler i.eks. indsendelse al radiorapporler om position og 
fangster. 
De fleste af de disponible ressourcer benyttes til overvågning af fangster og iangstdala 
modtaget fra fartøjer over 10 m og også fra mindre både. Fiskerisæsonen i de nordlige 
havne i Den Botniske Bugt afkortes af is, og om vinteren fisker flåderne så vidt muligt 
i tredjelandsfarvande eller i svenske farvande. 
I de oplysninger om inspektionsaktiviteter, der er modtaget fra de finske, myndigheder, 
skelnes der ikke mellem inspektioner i havn og på havet. På grundlag af de disponible 
oplysninger anføres i skemaet nedenfor antallet af inspektioner gennemført i de tre 
kystregioner. 
INSPEKTIONS-
TYPE 
Inspektion af 
fartøj 
Måling af 
redskaber 
Fartøjets tekniske 
karakteristika 
Garnrusers* 
position 
I alt REGION 
Finske Bugt 
1 
-
-
3 
4 Botniske Bugt 
23 
60 
60 
30 
173 Øhavet 
41 
-
49 
61 
151 1 alt 
65 
60 
109 
94 
328 
* Redskabstype i laksefiskeriet. 
W(. 
Der er ikke modtaget præcise oplysninger om antallet af overtrædelser. 
Der foretages kontrol med hensyn til markeder, strukturer, salgsnotaer og transport af 
fiskerivarer. Fangsterne landes i et stort antal fiskerihavne og landingspladser (ca. 400). 
Størsteparten af fangsterne går lige til detailhandlen eller sælges direkte til forbrugerne 
i havnene. 
Der findes hverken auktionscentre eller producentorganisationer i Finland. 
Fiskeopkøberne er registreret, og landtransporten af fisk varetages af den første køber. 
De strukturpolitiske foranstaltninger (flåderegulering, modernisering af fartøjer osv.) 
overvåges via indledende, mellemliggende og afsluttende inspektioner. Fysiske 
inspektioner af fartøjer optages på video, hvis fartøjernes skal udgå af fiskerflåden. 
Der er ikke modtaget detaljerede oplysninger om kontrol med hensyn til markeder og 
transport af fiskerivarer. 
Den første køber indgiver salgsnotaer senest 48 timer efter landingen. 
Tredjelandsfartøjer (aktiviteter i finsk zone): 
I 1995 havde tredjelandsfartøjer så godt som ingen fiskeriaktiviteter i den finske zone. 
og tredjelandsfartøjer landede ingen fangster i Finland. 
Samarbejde med andre stater: 
Iiblge de finske myndigheder er der et godt samarbejde med både Sverige og Danmark 
med hensyn til dels finske fartøjers fiskeri i svenske farvande og landinger i svenske 
havne, dels svenske fartøjers landinger i finske havne og fiskeri i finsk farvande. 
Imidlertid blev landingsoplysningerne modtaget for sent. 
H3 
Forvaltning af kvoter: 
I 1995 fungerede kvoteforvaltningen tilfredsstillende undtagen med hensyn til torsk og 
visse laksekvoter, som blev overfisket. 
Et af de finske myndigheders problemer er, at det store antal fartøjer af en længde på 
under 10 m overalt, der fisker efter laks, skal udfylde en særlig logbog. Oplysninger 
herfra indsamles kun på månedsbasis. Desuden blev oplysninger om fangster af torsk og 
laks landet i andre medlemsstater først modtaget sent. Imidlertid er disse problemer ved 
at blive løst. 
BESTAND 
Laks* 
Kvoteudnyttelse (%) 
Torsk 
Kvoteudnyttelse (%) FANGSTSTED 
Finland 
142.524 
113.3% 
1.600 
101.9% Estland 
2.401 
120.1% 
56 
112% Letland 
6.896 
172.4% 
-
* (eksklusive underafsnit 32 under 1BSFC, udtrykt ved antallet af fisk) 
V \if 
//. Evaluering 
A. GENERELT 
Fiskeriaktiviteterne i Finland er begrænset til Østersøen og foregår i den finske 
økonomiske zone i nabomedlemsstaternes farvande og i tredjelandsfarvande. 
Finland får tildelt betydelige kvoter under den fælles fiskeripolitik - sild (ca. 126 000 
t). laks (ca. 210 000 t) og brisling (ca. 23 000 t). 
B. STÆRKE OG SVAGE SIDER 
Ressourcer 
To nationale myndigheder har hovedansvaret for kontrol og forvaltning af fiskeressourcerne: 
Direktoratet for Fiskeri og Jagt og Kystvagten. Begge tjenester har oprettet specialiserede 
afdelinger, der tager sig af fiskerikontrol, hvilket andre ministerier også har gjort. 
Antallet af egentlige inspektører, som foretager inspektioner i kystomraderne, forekommei 
beskedent i betragtning af mængden af regler og foranstaltninger, der kræver overvågning 
og håndhævelse. 
Koordinationen mellem de forskellige tjenester ser ikke ud til at give anledning til problemer 
eller svagheder. 
Kystvagten ser ud til at have tilstrækkelige ressourcer til at udføre kontrollen effektivt. 
Kommissionen er ikke i stand til at komme med kommentarer til, hvordan disse ressourcer 
anvendes. 
Kontrolljenesterne har oprettet databaser med oplysninger om flådeakliviteter, fangster og 
kontrol på havet og i land. 
v| 9 
Inspektionsaktiviteter 
De finske myndigheder giver i deres indberetning til Kommissionen ikke klare 
angivelser af det faktiske kontrolniveau og oplyser heller ikke om, hvorvidt 
kontrollen fokuserer på håndhævelse af nationale regler eller EU-regler. På grundlag 
af de forhåndenværende oplysninger forekommer kontrolindsatsen (generelt) al være 
relativ beskeden (ca. 200 årlige inspektioner). 
Kvoteforvaltning 
En effektiv forvaltning af kvoterne undermineres af forsinkelserne i modtagelsen af 
oplysninger om fangstniveauer og landinger i havne uden for Finland. 
Afkontrolleres med fangstregistreringstjenesten. 
Generel evaluering 
Finland har været nødt til at modernisere og udvide sin kontroltjeneste efter 
tiltrædelsen. På nogle kontrolområder har landet måttet oprette nye tjenester 
(krydscheck/validering). 
Der er sket væsentlige fremskridt i 1995 med hensyn til oprettelse af en integreret 
kontrolstruktur, men der står meget tilbage at gøre, inden kontrollen er fuldt 
operationel. 
S' v 
SVERIGE 
/. Inspektion og overvågning af fiskeriaktiviteter 
A. STRUKTUR 
Den overordnede gennemførelse af fiskeripolitikken i Sverige varetages af 
Fiskeridirektoratet (Fiskeriverket) i Gøteborg. Direktoratets personale (250 ansatte 
med 70 baseret i hovedkontoret) er ansvarligt for regulering, forvaltning og bevarelse 
af fiskeressourcerne. I den forbindelse udarbejder det nationale regler, overvåger 
forvaltningen af nationale kvoter, fører registrer over fiskerfartøjer og har eneansvaret 
for kvalitetskontrollen af landinger i svenske havne. 
S verities kystvagt har ansvaret for alle inspektioner på havet og kontrol i nationale 
farvande. Kystvagten gennemfører også inspektioner i havn på et vilkårligt selektivt 
grundlag (det fulde ansvar på kontrol i havnene overgik til denne tjeneste i 19%). 
fiskerikontrol er blot en af kystvagtens opgaver. \)cn har også forsvars- on 
miljøopgaver og assisterer toldvæsenet og politiet (jf. bilag 1 og 2). 
Følgende offentlige organisationer er i begrænset omfang involveret i 
fiskerikontrollen: 
- Toldvæsenet - har ansvaret for kontrol med transport af importeret fisk 
- Landbrugsministeriet - veterinærdirektoratet kontrollerer hygiejnestandarden på 
fartøjer 
Søfartsstyrelsen (Transportministeriet) - har ansvaret for al kontrollere 
karakteristika'for fartøjer over 12 in (mål, tonnage, maskinkraft) 
- Det Statistiske Kontor - tager sig af indsamling af data om salgsnotaer efter 
anmodning fra Fiskeridirektoratet. 
r-i 
B. RESSOURCER: 
1. Personale 
Fiskeridirektoratet og andre statslige organisationer. 
Personale, som er knyttet til eller udfører deres opgaver på Fiskeridirektoratets vegne, 
gennemforer kontrol af fangstdata, foretager krydscheck, overvåger kvalitetsmæssige, 
afsætningsmæssige og strukturelle aspekter af fiskeripolitikken. Det står ikke helt 
klart, hvor mange personer der er tale om. men man regner med ca. 30. Desuden er 
4 personer ansat i Det Statistiske Kontor og tager sig af salgsregler. mens 
Toldvæsenet, som tager sig af input og transport af fiskerivarer, har 20 personer 
beskæftiget med disse opgaver. 
Kystvagten 
Kystvagten har et samlet personale på 530 personer beskæftiget med kontrol (?). 
De opererer ud fra fire regionale kommandocentre: 
Hårnosand, Stockholm. Karlskrona og (ioteborg. 
Hovedkvarteret i Karlskrona har ansvaret for den overordnede styring, operationelle 
retningslinjer, planlægning, budgetter og uddannelse. 
2. Fartøjer/flv: 
Kystvagten anvender tre overvagningsfly, ca. hundrede fartøjer og tre hovercraft til 
udførelsen af deres forskellige opgaver. Fire kystfartøjer står til rådighed for 
kontrolopgaver i Sveriges økonomiske /one. 
W. 
3. Edb - maskinel og programmel: 
Fiskeridirektoratet fører en række registre over fartøjer, licenser og licensindehavere 
og el antal databaser om fangstratcr. Det Statistiske Kontor har en særlig database om 
fiskerfartøjer, der udøver deres aktiviteter i svenske farvande. Kystvagten har adgang 
til denne database fireogtyve timer i døgnet. 
C. AKTIVITETER 
Inspektion på havet: 
Med hensyn til 1995 indberettede de svenske myndigheder, al kystvagten, som inspicerer 
svenske og udenlandske fartøjer i den svenske økonomiske zone. gennemførte følgende 
inspektioner: 
svenske fartøjer: 235 
udenlandske fartøjer: 151 
De udenlandske fartøjer var registreret i Danmark. Tyskland. Finland, Polen. Estland. 
Letland. Lithauen og Norge. Som følge af disse inspektioner blev 12 udenlandske fartøjer 
indberettet til efterfølgende retsforfølgelse. Inspektionerne omfattede følgende elementer: 
Sammenligning af fangster om bord med fangster anført i logbogen 
overholdelse af bestemmelser om mindstemål 
begrænsninger af bifangster 
fiskeredskaber og fiskeritilladelser. 
S.'i 
Hvad angår de inspicerede svenske fartøjer1 blev der indberettet i alt 275 overtrædelser. 
Overtrædelserne omfattede: 
ulovlige fangstmetoder 
umærket udstyr 
fiskeri i fredningsperioder 
anvendelse af ulovlige redskaber 
fangster af fisk og skaldyr, der ikke overholdt mindstemålene. 
Den samlede inspektionsindsats på havel anslås til 30 000 patruljebådstimer. 
Inspektioner i havn : 
Der foreligger ikke præcise tal om antallet af inspektioner i havn i 1995. 
Overvågning fra luften: 
Kystvagten anvendte 500 flvvetimer til kontrolformål. 
Oplysninger om overtrædelse og inspektionen omfatter kontrol udfort i indre farvande (soer, floder 
niv.) 
^1 
//. Evaluering 
A. GENERELT 
Sverige har en lang kystlinje på ca. 7 624 km. Inde i landet er der omkring 100 000 
søer med et samlet areal på ca. 38 000 knr eller lidt over 9% af landarealet. 
Landet er omgivet af Kattegat og Skagerrak mod vest og af Østersøen mod syd og 
øst. 
En lang række arter forekommer ud for vestkysten, i princippet de arter, som generelt 
findes i Atlanterhavet. I Østersøen er antallet afarter mere begrænset som folgc af 
den lave saltholdighed, og her er de vigtigste arter torsk, laks og sild. 
\i. STÆRKE OG SVAGE SIDER 
Ressourcer 
Sveriges lo vigtigste offentlige organisationer med ansvar for fiskeriforvaltning og 
herunder kontrol er Fiskeridirektoratet og Kystvagten. Begge organisationer er 
udstyret med tilstrækkelige ressourcer til at udføre deres opgaver. Efter tiltrædelsen 
af EU er de svenske myndigheder kommet langt i tilpasningen af den svenske 
kontroltjeneste til de vigtigste krav i Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93. Der er 
gjort forberedelser til at styrke fangstregistreringssystemet generelt. 
Hovedproblemet ser ud til at ligge omkring havnekontrol, da der i de seneste år ikke 
har været gennemført inspektioner i særligt stort omfang i havnene. Derfor bor der 
sæltes flere ressourcer ind på disse kontrolopgaver. 
y r 
Struktur 
Som anført ovenfor tager de to store offentlige organisationer sig af hovedparten af 
kontrol- og forvaltningsopgaverne i Sverige. Et antal mere specialiserede tjenester 
varetager mindre kontrolopgaver, men koordinationen mellem alle disse 
organisationer ser ikke ud til al give problemer. 
Inspektionsaktiviteter 
Inspektioner på havet varetages af Kystvagten. De gennemføres blandt andet for at 
efterprøve, om bestemmelserne om tekniske foranstaltninger, licenser og fangster er 
overholdt. 
Kystvagten er godt udstyret med hensyn til fartøjer, men da dens ansvarsområde også 
omfatter andre sektorer (miljo. sikkerhed osv.). tilsidesætter den i et vist omfang 
fiskerikontrollen for at udfore andre opgaver på havet. 
Der finder flyovervågning sled. men del fremgår ikke klart, i hvilkel omfang den er 
fokuseret på fiskerikontrol. 
Inspektionerne i havn ser ud til al være det svageste punkt i inspektionen. På grund 
af det store antal landingspladser, flådens størrelse og behovet for at kontrollere de 
store mængder landinger af kvoterede arter forekommer del årlige antal inspektioner 
ikke at være tilstrækkeligt og bør derfor øges. Havnekontrol er så meget mere vigtig, 
som det er det bedste sted til kontrol af. om bifangstreglerne gældende for 
sildefiskeriet er overholdt. 
Kvote forvaltning 
Sverige har et stort antal kvoter (sild, brisling, laks og især torsk), som kræver nøje 
overvågning, således at del kan sikres, at de nationale kvoter overholdes. Til trods 
for at Sverige har etableret et administrativt grundlag for effektiv forvaltning al 
fangstdata og ressourcer, har landet ikke altid været i stand til at sikre, at dets fiskere 
holdt sig inden for de nationale kvoter. 
K 
En del af vanskeligheden ved at effektivisere den daglige forvaltning af fangstarterne 
skyldes, at svenske fiskerfartøjer lander deres fangster uden for Sverige. Dette fører 
uundgåeligt til forsinkelser i transmissionen af fangstdata. 
Kommissionen er klar over, at Sverige har et godt samarbejde med sine 
nabomedlemsstater, og forventer at der i den kontekst kan tages initiativer til en 
hurtigere transmission af fangstdata. 
Generel evaluering 
Sverige er kommet langt med at tilrettelægge et nyt kontrolsystem efter tiltrædelsen 
af EU. Dette er især tilfældet med hensyn til fangstregistrering og indførelse af et 
system med validering af fangstdata. 
Effektiviteten af havnekontrollen er problematisk, da det lave kontrolniveau ikke kan 
garantere, at fangstdata er pålidelige. 
Kvoteforvaltningen har heller ikke været tilfredsstillende i 1995. Kommissionen er 
bekendt med, at de nationale myndigheder har taget skridt til al styrke overvågningen 
af kvoterne, og forventer, at der vil ske forbedringer i den nærmeste fremtid. 
De svenske myndigheder bemærker: 
Traditionelt har inspektioner på havet, herunder overvågning fra luften, været den 
vigtigste del af det svenske fiskerikontrolsystem. Sverige finder, at. denne 
kontrolstrategi giver gode resultater, og har til hensigt i store træk al følge de samme 
retningslinjer i fremtiden. Den svenske Kystvagt bruger 23% af sit budget på at 
udfore fiskerikontrol, og det er den største opgave for den svenske havovervågning. 
Som det fremgår af indberetningen, har Sverige efter tiltrædelsen af El) koncentreret 
sin indsats på at ændre det tidligere svenske fangst datasystem til det system, som 
anvendes i Fællesskabet. Der er gjort en stor indsats for at forbedre 
kvote forvaltningen. Der er taget skridt til at forbedre effektiviteten i forbindelse med 
havneinspektioner. 
si 
DET FORENEDE KONGERIGE 
Indberetningen for 1995 indeholder en række mindre ændringer i forhold til indberetningen 
for 1994. 
De vigtigste ændringer vedrører ressourcer og aktiviteter. 
A. RESSOURCER 
Antal inspektorer 1995 1994 Skotland England og Wales 
158 169 (-5) (-6) 
B. AKTIVITETER 1995 1994 
Antal inspicerede fartøjer 12 508 12 434 
Andre inspektioner 58 829 64 044 
Inspektionsaktiviteten i Skotland reduceret: 
Inspicerede fartøjer 6 761 8 744 - 2 000 (ca.) 
Andre inspektioner 46 283 52 782 - 6 500 (ca.) 
Inspektionsaktiviteter på havet: 
Patruljeringsdage 3 337 3 095 
Bordinger 2 649 2 495 
Udenlandske fartøjer inspiceret: 
På havet 1915 2 014 
Fra luften 4 414 4 710 
(Antal flyvetimer) n 
Indberetningen ligger meget tæt op af indberetningen for 1994. Den indeholder således ingen 
nye oplysninger eller bemærkninger bortset fra de seneste tal vedrørende 
i nspektionsakti viteter. 
Den vigtigste forskel med hensyn til aktiviteter er nedgangen i inspektionsaktiviteten i 
Skotland. 
T'3 
BILAG II 
SKEMAER 
(, 
Skema 1 
Disponible hjælpemidler til overvågning af fiskeriet i medlemsstaterne 
Medlemsstat 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Nederlandene 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Det Forenede 
Kongerige Inspektører 
6 
143 
30 
1723 
304 
532 
18 
5 
56 
12 
890 
500 
158 Fartøjer 
21 
5 
212 
141 
31 
34 
10 
330 
adskillige 
71 
60 
100 
20 Fly 
1 
4 
2 
16 
5 
3 
5 Helikoptere 
2 
• 
-> 
1 Fartøjer, der tilhører søværnet. 
2 Nogle af disse fartøjer tilhører Miljøministeriet. 
3 I de fleste tilfælde kystvagten, som er baseret i alle havne (172). I teorien kan én person 
gennemføre inspektionen. 
A Dette tal omfatter kun de nationale Madrid-baserede inspektioner. Hertil kommer 232 inspektorer, 
der er ansat af de forskellige myndigheder i de selvstyrende regioner. 
5 Potentielt er 5 200 personer inddraget i en eller anden form for fiskeriinspektion. Det faktiske antal 
er sandsynligvis meget mindre. 
6*1 
Tabel 2 
Antal inspektioner i medlemsstaterne på årsbasis 
Land 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Nederlandene 
Portugal 
{-"inland 
Sverige 
Det Forenede 
Kongerige Inspektioner på 
land 
106 
f.i. 
9155 
448' 
f.i. 
f.i. 
10900 
10719 
f.i. 
40720 
328' 
386' 
12503 
(+58829) Inspektioner på 
havet 
87 
f.i. 
4879 
f.i. 
9383 
f.i. 
12410 
f.i. 
4393 
3337 Flådestørrelse 
(omtrentligt antal) 
124 
154 
429 
2067 
79 
841 
1119 
559 
248 
2370 
639 
490 
229 (Flådeslørrelse 
(1000 GT) 
• 22 
62 
68 
528 
8 
128 
187 
55 
43 
179 
176 
97 
36 Flàdcstorrelse 
(1000 kW) 
61 
89 
189 
1042 
31 
454 
554 
176 
118 
<><>7 
4S8 
218 
120 
Kilde: indberetninger fra medlemsstaterne og liurostal. 
1 Det samlede antal inspektioner er ikke opdelt på kategorier. 
Tabel 2b 
RESULTATER AF INSPEKTIONER AF FISKERIAKTIVITETER, DER ER GENNEMFØRT AF MEDLEMSSTATERNES MYNDIGHEDER 1 1^94 
Belgien 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Land, hvor fartojet er registreret 
I altt 
49 
1 
48 BE 
46 
1 
45 DK DE ES FR 
_•) 
3 IR NL PT FI SE UK Andre 
Danmark 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Land. hvor fartojet er registreret 
1 alt 
f.i. 
f.i. 
f.i. 
f.i. BE DK DE ES FR IR NL PT Fl SE UK Andre 
Tvskland 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Land. hvor fartojet er registreret 
I alt 
432 
226 
206 BE 
2 
2 DK 
2 
2 DE 
407 
222 
185 ES FR IR NL 
18 
2 
16 PT FI SE UK 
3 Andre 
Græken­
land 
(T) Land, hvor fartojet er registreret 
I alt 
448 BE DK DE ES FR IR NL PT F! SE UK Andre 
T = I AIT \ = nn !C1! ! ! ] SKRU II.Kii: AOVARSI FR S - AI)\ir,|V||> A'IIVI SANK'IION! R R - ovi RIR rni \ si R. ni R I:R RRAGT FOR RFTTFN 
Spanien 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Land, hvor fartojet er registreret 
I alt 
f.i. 
f.i. 
f.i. 
f.i. BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Andre 
Frankrig 
Ufuldstæn­
dige data (T) 
(A) 
(S) 
(R) Land, hvor fartojet er registreret 
I alt 
1148 BE 
11 DK DE ES 
62 FR 
1042 IR NL PT FI SE UK Andre 
32 
Irland 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Land. hvor fartojet er registreret 
I alt 
f.i. 
f.i. 
f.i. 
f.i. BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Andre 
Italien 
CT) Land, hvor fartojet er registreret 
I alt 
526 BE 
• DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Andre 
T = I ALT A = OFFICII'! I I SKRIITI IfiF ADVARSIFR S -ADMINISTRATIV! SWKIIONTR R - OVFRTRTDFI.SFR. DIR IR BRAGT FOR RFTTFN 
Neder­
landene 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Land. hvor fartojet er registreret 
1 alt 
357 
127 
2 
230 BE 
10 
2 
8 DK DE ES FR IR NL 
347 
125 
2 
222 PT FI SE UK Andre 
Østrie 
Portugal 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Land. hvor fartøjet er registreret 
I alt 
2644 
3 
276 
2365 BE DK 
-DE ES 
65 
2 
63 FR IR NL PT 
2562 
3 
271 
2288 FI SE UK Andre 
17 
3 
14 
Finland 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Land. hvor fartøjet er registreret 
I alt 
7 
6 
1 BE DK DE ES FR 
7 
6 
1 IR NL PT FI SE UK Andre 
T = 1 ALT A - OFFICII! ! F SKRU IÏ.IGF ADVARSl FR b ;_\nMIS|si'RATIVF SANKIIONIK R - OVI-RIR 1 D! ! SI R. Dl R IR BRAGT FOR RFTTFN 
Sverige 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Land. hvor fartojet er registreret 
I ait 
140 
^ 
j 
137 BE DK 
17 
17 DE ES FR IR NL PT FI 
4 
1 
3 SE 
101 
2 
99 UK Andre 
18 
18 
Det Fore. 
Kongerige 
(T) 
(A) 
(S) 
(R) Land. hvor fartojet er registreret 
I alt 
1493 
1363 
130 BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Andre 
EU 
(T) 
(A) • 
(S) 
(R) Land. hvor fartojet er registreret 
I alt BE DK DE ES FR IR NL PT FI SE UK Andre 
T = I ALT A = OFFICIF I ! F SKRIFTI.KiF ADVARSI FR S J ADMINISTRAI I VF SWK'IION'FR R OV! RIR 1 DI I SIR. DFR FR BRAGT FOR RFTTF.N 
TABEL 3 
Sammenligningstabel over inspektioner og mål i 1995 
DAGE 
lOmråde/Land NAFO Tun BE DK DE ES FR UK GR IR IT NL 
Vigtigste målsætninger 
Fælles international inspektion 
Drivgarnskontrol 
EU/Marokko-aftalen 
Tekniske foranstaltninger i Middelhavet (EF Nr. 1626/94) 
Fiskerflådefortegnelsen (EF nr. 109/94 og 493/96) 
KONTROL - Maskinkraft (EF nr. 2847/93. artikel 26) 
KONTROL - Fangstkapacitet - Redskaber (EF nr. 2847/93, artikel 25) 
KONTROL - Transportdokumentation (EF nr. 2847/93, artikel13) 
KONTROL - Inspektion og overvågning (EF nr. 2847/93, artikel 2) 
Logbogsforordningen (EF nr. 2847/93) - Fangststatistikker 
Industrifiskeri (EØF nr. 954/87 - Prøveudtagning) 
Handelsnormer (EF nr. 103/76) 
TEKNISKE FORANSTALTNINGER - Redskaber og anordninger (EF nr 3094/86) 
TEKNISKE FORANSTALTNINGER - Undermålsfisk (EF nr. 3094/86) | 
TEKNISKE FORANSTALTNINGER - Fredede områder (EF Nr. 3094/86. artikel 9) 
Torskefiskeri i Østersøen { 306 
360 
10 .2 
1 
1 
11 
7 
9 
5 4 
3 
6 
4 
ANTAL DAGE I ALT 306 360 15 31 48 41 33 14 36 10 10 
5 
16 
10 
7 
58 
TABEL 3 
Sammenligningstabel over inspektioner og mål i 1995 
Sammenligningstabel over inspektioner -1995 Sammenligningstabel over målsætninger -1995 
400 
350 
300 F-
250 
g> 200 
O 
150 
100 I Series 1 I Series 1 
Inspektionssted Målsætninger 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 226 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 01 
Katalognummer : CB-CO-97-220-DA-C 
ISBN 92-78-19742-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg