KOMMISSIONEN FOR DE EUROPA:ISKE FA:LLESSKABER 
Bruxelles, den 15.07.1997 
KOM(97) 2004 endelig udg. 
Kommissionens udtalelse 
om Slovakiets ansegning 
om medlemskab af Den Europreiske Union 

lndhold 
A. INDLEDNING 
a) Forord 
Ans0gning om mcdlemskab 
Baggrund for udtalelscn 
Udtalelsens indhold 
b) Forbindelser mellem Den Europreiske Union og Slovakiet 
Historisk og geopolitisk baggrund 
Slovakiets holdning til Den Europreiske Union 
Aftalemressige forbindelser 
F 0r-tiltrredelsesstrategi 
Handelsmressige forbindelser 
Generel evaluering 
B. KRITERIER FOR MEDLEMSKAB 
1. Politiske kriterier 
1.1 Demokrati og retsstatsforhold 
Parlamentets og den lovgivende magts organisation 
Parlamentets funktion 
Den ud0vende magts organisation 
Den ud0vcndc magts funktion 
Den d0mmende magts organisation 
Den d0mmende magts funktion 
1.2 Menneskercttighedcr og beskyttelse af mindretal 
Borgerlige og politiskc rettighcder 
0konomiskc, socialc og kulturcllc rettigheder 
Mindretals rettigheder og beskyttelse af mindretal 
1.3 Generel evaluering 
2. 0konomiske kriterier 
2.1 Den okonomiske situation 
Baggrund 
Liberalisering 
Stabilisering af 0konomien 
S trukturrendringer 
Den finansielle sektor 
Den 0konomiske og sociale udvikling 
2 Side 
2.2 0konomicn set i lyset af medlcmskab 
lndledning 
En fungerende markeds0konomi 
Evnen til at klare konkurrencepresset og markedskrrefterne 
Udsigter og prioriteter 
2.3 Generel evaluering 
3. Evnen til at patage sig forpligtelserne ved medlemskab 
3.1 Det indre marked uden grrenscr 
De fire frihcdcr 
De gcncrcllc rammcr 
Fri hcv«egclighcd fi>r varcr 
Fri hcv«egclighcd for kapilal 
1:ri hcv«egclighcd for ~jcncslcydclscr 
Fri bcv«egclighcd for pcrsoncr 
Generel evaluering 
Konkurrence 
3.2 Innovation 
Informationssamfundet 
Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender 
Forskning og teknologisk udvikling 
Telekommunikation 
Den audiovisuelle sektor 
3.3 0konomiske og fiskale anliggender 
0konomisk og monetrer union 
Beskatning 
Statistik 
3.4 Scktorpolitik 
lndustri 
Landbrug 
Fiskeri 
Energi 
Transport 
Sma og mellemstore virksomheder 
3.5 0konomisk og social samhorighed 
Beskreftigelse og sociale anliggender 
Regionalpolitik og samh0righed 
3.6 Livskvalitet miljo 
Milj0 
F orbrugerbeskyttelse 
3. 7 Retlige og ind re anliggender 
3.8 Eksterne politikker 
Handel og internationale 0konomiske forbindelser 
Udvikling 
Told 
F«ellcs udcnrigs- og sikkcrhcdspolilik 
3 
3.9 Finansiellc spergsmal 
Finanskontrol 
Konsckvcnscr for budgcttet 
4. Administrativ evne til at anvcnde Frellcsskahcts rcgelvrerk 
4.1 
4.2 
4.3 
Bilag Administrative strukturcr 
Administrationcns og rctsvrescncts kapacitct 
Gencrcl cvalucring 
C. SAMMENFATNING OG KONKLUSION 
Parlamentssammensretning 
Det indre marked: hvidbogsforanstaltninger 
Statistiske data 
4 
A. Indledning 
a) Forord 
Ansegning om medlcmskab 
Slovakiet indgav sin ans0gning om mcdlcmskab af Den Europa.!iskc Union den 27. juni 1995, 
og Ministerradet besluttede den 17. juli 1995 at indlede proceduren i traktatens artikel 0, som 
fastsretter, at Kommissionen skal h0res. 
Det er pa denne baggrund, at Kommissionen forelregger denne udtalelse som svar pa en 
anmodning fra Det Europreiske Rad i Madrid i december 1995 om, at udtalelsen blev forelagt 
sa snart som muligt efter afslutningen af regeringskonferencen, som blev indledt i marts 1996 
og afsluttet i juni 1997. 
Baggrund for udtalelsen 
Slovakiets ans0gning om medlcmskab er til behandling samtidig med ans0gningerne fra ni 
andre associerede lande. Slovakicts ans0gning skal scs som led i en historisk proces, hvor de 
central-og 0stcuropa.!iskc landc har ovcrvundct den dcling af kontincntct, som har varct i 40 
ar, og s0gcr optagclsc i <let omradc ar frcd, stabilitct og vclfxrd, som Unionen har skabt. 
Det Europreiske Rad konkludercde pa sit m0dc i K0bcnhav9 i juni 1993 folgende: 
"De associerede lande i Central- og 0steuropa, som matte 0nske det, kan blive medlemmer af 
Den Europreiske Union. Tiltrredelse vii finde sted, sa snart et associeret land er i stand til at 
patage sig forpligtelseme ved et medlemskab og opfylder de givne 0konomiske og politiske 
betingelser. Medlemskab krrever: 
at ans0gerlandet har opnaet institutionel stabilitet, som garanterer demokrati, 
retsstatsforhold, menneskerettigheder samt respekt for og beskyttelse af mindretal 
en fungerende markeds0konomi samt evne til at klare konkurrencepresset og 
markedskrrefteme i Unionen 
at ans0gcrcn er i stand til at patagc sig forpligtcJscrne vcd ct medlemskab, herunder er 
i stand til at tilsluttc sig mulct om en politisk, 0konomisk og monetrer union. 
Unionens evne tit at optagc nye medlemmcr udcn derved at srette tempoet i den europreiske 
integration over styr er ligeledes af stor betydning og b0r indga i overvejelseme i savel 
Unionens som ans0gerlandenes almindelige interesse." 
I denne erklrering angives de politiske og 0konomiske kriterier for unders0gelse af 
tiltrredelsesans0gningeme fra de associerede lande i Central-og 0steuropa. 
Det Europreiske Rad i Madrid i december 1995 henviste til behovet .for som led i prre­
tiltrredelsesstrategien "at skabe grundlag for en gradvis og harmonisk integration af 
ans0gerlandene, srerlig gennem: 
udvikling af markeds0konomien 
5 
SWEDEN 
RUSSIA 
BELARUS 
GERMANY 
UKRAINE 
.: .. :·:/JIU~Il 
..... _________ _ -....... ___ ,. ___ _ 
------------
.. _ .. ----... -....... -.. ---.. -_ ..... "' ....... -
·'· --......... -..... -..... .. 
.. , .·;_, ,,,· .... : .. :-:-: -:-:-:-:-:-:-:-:-:-:_ 

tilpasning af deres administrative strukturcr 
skabelse af et stabilt 0konomisk og monetrert klima". 
I sin udtalelse analyserer Kommissionen Slovakiets ans0gning efter egen fortjeneste men pa 
basis af samme kriterier som de andre ans0gninger, som den samtidig skal afgive udtalelse 
om. Med denne fremgangsmade respekteres <let 0nske, som Det Europreiske Rad fremkom 
med i Madrid, om at sikre, at ans0gerlandene behandles pa lige fod. 
Foruden de enkelte udtalclscr forchcggcr Kommissioncn sxrskilt Radel som led i sin 
meddelelse "Agenda 2000" en gcnercl vurdcring af tiltrredclscsans0gningerne samt 
henstillinger vedrnrende en strategi for en heldig udvidelse af Unionen. Den forelregger 
samtidig en konsekvensanalyse af udvidelsen for Unionens politikkcr. 
Udtalelsens indhold 
I udtalelsens opbygning tages der hensyn til konklusionerne af Det Europreiske Rads m0dc i 
K0benhavn. Der gives: 
en redeg0relse for de hidtidige forbindelser mellem Slovakiet og Unionen, srerlig 
inden for rammerne af associeringsaftalen 
en analyse af situationen med hensyn til de af Det Europreiske Rad nrevnte politiske 
betingelser ( demokrati, retsstatsforhold, menneskerettigheder, beskyttelse af 
mindretal) 
en vurdering af Slovakiets situation og udsigter med hensyn til de af Det Europreiske 
Rad nrevnte 0konomiske betingelser (markeds0konomi, evne til at klare 
konkurrencepresset) 
en behandling af sp0rgsmiilct om Slovakicts evnc til at patage sig forpligtclscrne ved 
et medlemskab, dvs. Unioncns regelvrerk, som <let kommcr til udtryk i traktaten, den 
afledte rct og Unioncns politikker 
endelig en gcnercl vurdcring af Slovakicts situation og udsigtcr med hcnsyn til 
betingelserne for medlemskab af Unionen og en henstilling vedrnrende 
tiltrredelsesforhandlingerne. 
I sin vurdering af Slovakiet med hensyn til de 0konomiske kriterier og landets evne til at 
overtage Unionens regelvrerk har Kommissionen medtaget en prognose; den har fors0gt at 
evaluere, hvilke fremskridt der med rimelighed kan forventes fra Slovakiets side i de 
kommende ar inden tiltrredelse under hensyn til den omstrendighed, at Unionens regelvrerk 
vii fortsrette med at udvikle sig. Til dette formal har man uden at foregribe <let faktiske 
tiltrredelsestidspunkt i udtalelsen baseret sig pa en mellemfris~et tidsramme pa ca. fem ar. 
Under sit arbejde med udtalelsen har Kommissioncn indhcntct ct vreld af oplysninger om 
Slovakiets situation fra de slovakiskc myndighedcr og har bcnyttet mange andre 
informationskilder, herunder mcdlemsstaternc og talrigc internationalc organisationer. 
6 
b) Forbindelser mcllcm Den Europreiskc Union og: Slovakict 
Historisk og geopolitisk baggrund 
Slovakiet er en bjergrig indlandsstat beliggende i Europas midte og har grrenser til 0strig, 
Tjekkiet, Polen_, Ungam og Ukraine. Det drekker et areal pa 49 000 km2 og har en befolkning 
pa 5,3 millioner. 
Slaveme har levet i de slovakiskc omradcr sidcn 5. arhundrcde. Fra det I 0. til det 20. 
arhundrede var de slovakiske omradcr en del af det ungarske og 0strig-ungarske kejserrige 
bortset fra en periode med delvis tyrkisk besrettelse efter 1526. I det 19. arhundrede gjorde en 
stemning af slovakisk nationalidentitet sig greldende, til dels som en reaktion pa 
magyariseringspolitikken i de slovakiske omradcr. 
Den Tjekkoslovakiske Republik blev udriibt i oktober 1918. Den bcstod af mange forskellige 
folkeslag: 51 % tjekker, 23% tyskcrc, 14°/ii slovakker og 5,5% ungarer ifolge en 
folkeoptrelling i 1921. Landet arvcdc 60-70<% af industrigrundlaget i dct nstrig-ungarskc 
kejserrige. 
I 1930'erne skahte sudctcrtyskcrncs krav om autonomi vokscnde sprendinger. lfolgc 
Milnchen-aftalen af 1938 og Wicn-forligct hlcv de rcgioncr, dcr gncnscdc op til Tyskland, og 
hvor flertallet af tyskerne var bosat, afstaet til Tyskland, og en tjerdedel af det slovakiske 
omrade blev afstaet til Ungarn. I marts 1939 besatte de tyske tropper resten af det tjekkiske 
omrade, og Slovakiet blev nominelt en uathrengig stat under prredident Fr. Jozef Tiso. 
Efter krigen blev Den Tjekkoslovakiske Republik genskabt inden for sine grrenser for krigen, 
med undtagelse af Ruthenien, som blev annekteret af Sovjetunionen. Sa at sige alle 
sudetertyskeme blev tvunget til at for]ade det tjekkoslovakiske omrade, og deres ejendom 
blev konfiskeret. 
Tjekkoslovakiet var en af de stiftende medlemmer af eflerkrigstidens internationale 
0konomiske institutioner (IMF og IBRD i 1945, GATT i 1948). Men efler dannclsen i 1948 
af en regering bestaende alene af kommunistcr og deres allicrede 0gede kommunistpartiet sit 
greb om magten. Som led i den vcdtagne arbejdsfordeling inden for COMECON 
koncentrerede Tjekkoslovakiet sig om udvikling af svrerindustri. I 1960 blev den centrale 
styring til dels lempet. Reformprcs i det kommunistiske parti resulterede i valget af 
Alexander Dubcek som forstesekretrer i januar 1968. Indforelsen af demokratiske elementer i 
det politiske og kulturelle liv, der kendcs under betegnelsen Foraret i Prag, blev brutalt bragt 
til oph0r med Warszawa-pagtmedlemmers invasion den 21. august 1968, som forte til 
genindforelse af ortodoks soyjettrenkning under Gustav Husak. 
En lille gruppe af systemkritikere, der senere sluttede sig til Charter 77-gruppen, fortsatte 
imidlertid deres aktiviteter i l 970'erne og 1980'crne. Den politiske uro i mange af de central­
og 0steuropreiske lande i 1989 affodte i november det ar protester i Tjekkoslovakiet. Den 
folkelige reaktion pa den voldelige politiundertrykkelse af en studenterdemonstration i Prag 
den 17. november forte til Gustav Husaks tilbagetrreden, og den folgendc maned blev et 
ledende medlem af Charter 77, Vaclav Havel, val gt til prresident. 
7 -! 
i 
I 
Efter 1989 blev landets navn officielt rendret til Den Tjekkiske og Slovakiske F0derative 
Republik. Uoverensstemmelser mellem tjckkiske og slovakiskc pol itikere om den fremtidige 
federative struktur og den 0konomiskc politik blcv cllcrhandcn sa store, at dct var umuligt at 
sla bro over dem. I oktober 1992 vcdtog de to rcpublikkcrs parlamcntcr en frelles resolution 
om opl0sning af foderationen og om oprettelse af to uafhrengige cfterf0lgerstater fra den I . 
januar 1993. 
Den politiske situation i <let forste ar efter uathregigheden var ustaoil: sk0nt der var enighed 
om behovet for politisk og 0konomisk reform, var der skarpe uoverensstemmelser med 
hensyn til tempo og art. Mellem marts og september 1994 erstattede en interims­
flerpartiregering den forste regering efter uafurengigheden. Valget i september 1994 forte til 
dannelse af en koalitionsregering, hvis embedspcriode har vrerct kendetegnet ved en rrekke 
sammcnst0d mellcm rcgcringcn og andrc institutioncr. 
Slovakiets holdnina: til Den Europreiskc lJnion 
Den tjekkoslovakiskc rcgcring, dcr blcv Jannet i I 990, tilsluttcdc sig klart tankcn om 
europreisk integration. Dette fremgik af undertegnelsen af Europaaftalen i marts 1992. Den 
slovakiske regering indtog samme positive politiske holdning til europreisk integration og 
patog sig rettighederne og forpligtelserne i henhold til Europaaftalen, der var indgaet med 
foderationen. Den siddende slovakiske regerings politik for europreisk integration blev 
nedfreldet i dets program af januar 1995. Heri anfores det, at dens udenrigspolitiske prioriteter 
omfatter Slovakiets medlemskab af EU, og regeringen understreger uesuden sit tilsagn om 
fuldt ud at ville gennemfore Europaaftalen, tilnrerme sin lovgivning og standarder til EU' s, 
forberede sig pa optagelse i 0MU og tage skridt til fuldstrendig handelsliberalisering. I det 
memorandum, der ledsagede den slovakiske ans0gning om medlemskab, der blev indgivet 
den 27. juni 1995, hedder det folgende: ''Den S1ovakiske Republiks strategiske mal er at blive 
fu]dgy]digt medlem af EU omkring 2000. Den Slovakiskc Republik i,msker at s]utte sig til 
Den Europreiskc Union som ct ligcstillct mcdlcm, dcr kan bidrage til ct fordclagtigt, 
mangcsidct samarhcjdc." 
Aftalemressigc forbindclscr 
Der blev oprettet diplomatiskc forbindclscr mcllcm Oct Europreiske Frellcsskab og Den 
Tjekkoslovakiske Republik i september 1988. Den forste aftale mellem dem var den firearige 
handelsaftale om industrivarer, der tradte i kraft i april 1989. Der blev i 1990 indgaet en 
handels- og samarbejdsaftale. I efteraret 1990 foreslog Frellesskabet Tjekkoslovakiet og 
Ungarn og Polen at indga associeringsaftaler, der blev kendt som Europaaftaler, til st0tte af 
deres politiske og 0konomiske omstilling. Aftalen med Tjekkoslovakiet blev undertegnet den 
16. december 1991. Aftalens handelsbestemmelser blev sat i kraft i marts 1992 pa basis af en 
interimsaftale, der erstattede aftalen af 1989. Interimsaftalens bestemmelser bet0d en 
konsolidering af de tidligere handelsindrnmmelser og en gradvis og asymmetrisk indforelse 
af et frihandelsomrade over en periode pa ti ar. Tjekkoslovakiets deling n0dvendiggjorde 
forhandling om nyc Europaaftalcr med de to cftcrfi,lgcrstatcr. Aftalcn med Slovakiet blev 
undertegnet i oktohcr 199) og triidtc i kraft i fchruar 1995. 
Europaaflalcn danncr rctsgrundlagct l'or forbindclscrnc nwllcm Slovakid og Den l•:urop:.ciskc 
Union. Malet med den er at skabc rummer lt>r politisk dialog, at fremmc en udvidclse af 
8 
samhandelen og de 0konomiske forbindclser mellem partcrnc, at danne grundlag for 
Frellesskabets faglige og finansicllc bistand og en passcndc ramme for st0ttc af Slovakicts 
gradvise integration i Unionen. De institutionelle bestemmelser i Europaaftalen omfatter en 
ordning for gennemforelse, forvaltning og overvagning pa alle omrader i forbindelseme. 
Underudvalg unders0ger sp0rgsmal af tt;_knisk karakter. Associeringsudvalget, som trreder 
sammen pa ledende tjenestemandsplan, er forum for indgaende dr0ftelser af -anligge11der og 
ofte l0sninger pa problemer, som opstar i forbindelse med Europaaftalen. Associeringsradet, 
der trreder sammen pa ministerplan, unders0ger udviklingen i forbindelserne generelt og 
udsigteme herfor og er forum for behandling af Slovakiets fremskridt med forberedelseme til 
tiltrredelse. 
Den slovakiske regering har oprettet koordinerede institutionelle rammer for behandling af 
sp0rgsmal vedmrcnde europreisk integration og srerlig for genncmforelsen af Europaaftalen. 
Pa ministerielt plan findcs dcr ct rad for integration i Den Europreiske Union, dcr ledes af 
vicepremierministeren. I lans stcdfortrredere er udcnrigsministcren og vicepremicrministeren 
med ansvaret for lovgivningstilmcrmclse. I lvcrt slovakisk ministcrium har ct dcpartcmcnt, 
der har ansvaret for alle EU-rclatcrede sp0rgsmal, og som er rcpn:csenteret i dctte rad, 
afhrengigt af hvilke sp0rgsmal om europreisk integration dcr drnftcs. I 1996 blev der nedsat et 
parlamentarisk udvalg for europreisk integration. 
F0r-tiltrredelsesstrategi 
Gennemf0relse afEuronaaftalen og hvidhogen 
Europaaftalens institutioner er fuldt operative. Associeringsradet er tradt sammen tre gange 
og Associeringsudvalget to. Det Blandede Parlamentariske Associeringsudvalg har afholdt 
fire m0der. Der er oprettet en struktur af ni multifaglige underudvalg til at bista 
Associeringsudvalget. Al1e cmncr er blevet bemrt. De politiskc omstrendigheder i Slovakiet 
n0dvendigg0r et srerligt fokus pa sp0rgsmal vcdmrcnde skabclsc af ct civilsamfund. 
Handelsbestemmelserne er blevet gcnncmfort cfter tidsplancn, men der har vreret visse 
forsinkelser med ikrafltrredelscn af de andre bestemmelser i aftalen. 
Gennemforelsesbcstcmmclscrne til konkurrcnccreglerne tradtc i kraft den l. januar 1997 i 
stedet for marts 1995 som forudset i aftalen. Bestcmmelsernc vedrnrende statsst0tte er forst 
nu til endelig godkendelse. Slovakict har cndnu ikke indfriet sine forpligtelser vedrnrende 
intellektuel og industriel ejendomsret. 
St0rstedelen af handelsproblemerne i forbindelse med Europaaflalens gennemforclse er blevet 
l0st med held. Et vigtigt problem heriblandt har vreret anvendelse af restrikive 
foranstaltninger i forbindelse med betalingsbalancen. Den slovakiske regering opreholdt en 
ekstratold ved import fra 1994 til den I. januar I 997, hvilket var lrengere end n0dvendigt i 
lyset af udviklingen pa betalingsbalancen. Regeringen indforte i maj 1997 en 
importdeponeringsordning af betalingsbalancearsager, som stadig er til dr0ftelse. Der har 
vreret problemer med tekniske handelshindringer som folge af forskelle i de slovakiske 
standarder og certificeringsregler. Slovakiet meddelte media 1996 EU, at det agtede at 
indlede drnftelser med Rusland om en cvcntucl frihandclsaftale. Efter dmftelser i 
aftaleinstanserne rendrcde Slovakict holdning og taler nu blot om handclslibcralisering pa 
bestemte omrader. 
9 
Kommissionens hvidbog ar 1995 om dct indrc marked rcdcgm for den lovgivning. som 
ans0gerlandcne vii skullc omsi.Ctlc og gcnncmforc for at kunnc anvcndc Fi.Cllcsskabcts 
regelvrerk, og som betragtes som vresentlige elementcr i gennemforelsen af det indre marked 
(kendt under betegnelsen fase 1-foranstaltninger), og som vii skulle prioriteres. Slovakiet 
lregger stor vregt pa de retlige opgaver i forbindelse med omsretning af Frellesskabets 
regelvrerk. Den slovakiske regering har offentliggjort en strategi for gennemforelse af 
henstillingeme i hvidhogcn. Den er indpassct i den ovcrordncdc strategi for 
lovgivningstilnrerme]se, dcr fastsrettcr prioriteterne for ikrafltncdelsen af EF-lovgivningen 
om det indre marked pa mellemlang sigt. Der er gjort fremskridt med lovgivningstilpasningen 
inden for bankvresen, frie kapitalbevregelser, indirekte beskatning, landbrug og milj0. 
Med undtagelse af omradet intellektuel ejendomsret har den s1ovakiske regering konsekvent 
opfyldt sine forpligtelser i henhold til Europaatlalen og har vist sig villig til at samarbejde om 
probleml0sning. Dens fastholdelse af betalingsbalancerestriktionerne er dog et bevis pa en vis 
fortsat forlegenhed med hensyn til landets forpligtelser i henhold til aftalen. 
Struktureret dialor: 
Slovakiet har deltagct i den strukturcrcde dialog. Slovakict har forclagt baggrundsdokumcntcr 
til en rrekke m0der som led i den strukturercdc dialog. Pa <let frellcs (udenrigs)ministerm0de 
den 29. oktober 1996 forelagde Slovakiet et dokument med en oversigt over gennemforelsen 
af for-tiltrredelsesstrategien i Slovakiet sammen med forslag til forbedring af den 
strukturerede dialog gennem en fokusering pa tiltrredclsesrelaterede punkter pa dagsordenen 
og en st0rre inddragelsc af de associerede lande i udvrelgelsen heraf. 
Fra 1990 til 1996 blev der tildelt Slovakiet 212 mio. ECU under Phare-programmet, heraf 4 
mio. ECU til det grrenseoverskridende samarbejde i 1995. I 1996 mod tog Slovakiet kun et 
dispositionsbel0b pa 4,5 mio. ECU. De vigtigste indsatsomrader har vreret udvikling af den 
private sektor, af infrastruktur og af menneskelige ressourccr og europreisk integration, 
herunder st0tte til reform af den offentligc forvaltning og tilnrermelse af lovgivning. 
Der har vreret programmcrings- og gcnncmforelscsprohlcmcr med Pharc-programmernc. 
1996 blev der ikkc disponcrct over midler hvcrken til dct nationalc program eller programmet 
for grrenseoverskridende samarbejdc pa grund af administrative t1askehalse og Slovakiets 
lave absorptionsrate, men ogsa fordi Slovakiet afviste et finansieringsforslag pa grund af de 
denned forbundne betingelser. Situationen har bedret sig siden da. 
10 
Deltar:else i fa:llesskahsnro'i:rammer 
Slovakiet har vedtaget tilla!gsprotokollcn til Europaallalen om l'a!llesskabsprogrammer og er 
rede til at deltage ind)edningsvis i Socrates, I ,eonardo og Youth for Europe fra 1997. Fra 
1998 vii det ogsa deltage i MEDIA II, Kaleidoscope, Raphael, Ariane og sundheds- og 
social programmer. 
Handelsmressige forbindelser 
Mellem 1989 og 1992 voksede handelen mellem EU og Tjekkoslovakiet strerkt. EU-importen 
steg fra 2,6 mia. ECU til 5,5 mia. ECU (+112%) og EU-eksporten fra 2,4 mia. ECU til 6,3 
mia. ECU (+ 163%). Med opl0sningen af Tjekkoslovakiet blcv ·qekkiet Slovakiets st0rste 
handelspartner og aflog 42% al' den slovakiske eksport i 1993 og 37% i 1994. Men over 
halvdelcn af stigningen pa 23,5(¾, i den slovakiske eksporl fra I 993 til 1994 skyldtcs 0gct 
cksport til Ell. Mellcm 1993 og 1995 vokscde l·'.lJ ( 12)' s import fra Slovak id fra IJ 5 mia. 
ECU til 2,61 mia. EClJ ( t 124(%). I forsle halvar 1996 hcl0h ElJ ( I 5)'s import sig til I 688 
mio. ECU. EU (l2)'s eksport til Slovakiet voksede fra 1,2 mia. EClJ i 1994 til 2,69 mia. ECU 
(+126%) i 1995. I forste halvar 1996 hel0b EU (15)'s cksport sig till 884 mio. ECU. Bortset 
fra 1994, hvor EU havde et handelsunderskud over for Slovakiet, har Unionen generelt haft et 
overskud pa handelsbalancen. EU er nu den hurtigst voksende og den st0rste handelspartner. 
Tyskland alene tegner sig for omkring halvdelen af EU-handelen med Slovakiet. 
Slovakiet er stadig ret specialiseret i et begrrenset antal produktserier, hovedsagelig 
kemikalier, jem-og stalprodukter, tekstiler og beklredning. Slovakiets st0rste import fra 
Unionen er maskiner og elektriske artikler, transportmidler og kemiske produkter. Den 
vigtigste eksport fra Slovakiet til EU var basismetaller og -produkter, tekstiler, 
transportmidler og maskiner og elcktriske artikler. 
Slovakiet har en tol<lun<lion med 'ljekkict og er stiflendc medlcm af den ccntralcuropreiskc 
frihandclsaflalc (CEFTA). ·1:;ckkict er Slovakicts sl0rslc enc handclspartncr, der i I 996 aflog 
31 % af den slovakiske eksporl og lcvcrcdc 24,5'¾, ar den slovakiske import. Polen, Ungarn, 
Rumrenien og Bulgaricn er ogsa vigtigc cksportmarkedcr. 
Generel evaluering 
Forbindelseme mellem EU og Slovakiet har udviklet sig under Europaafta]en. Der har kun 
vreret fa handelsproblemer, sk0nt der stadig skal findes en l0sning med hensyn til 
importdeponeringsordningen. Ogsa en rrekke andre sp0rgsmal er blevet behandlet som led i 
forbindelseme: politiske sp0rgsmal, uenighed over Phare-programmet og Slovakiets 
fremtidige kemekraftsprogram. Slovakkeme har vreret villige til at benytte aftalens 
mekanismer til at behandle problemer, men ikke alle er blevet l0st. 
11 
B. KIUTERIEI{ FOR MEDLl•:MSKAH 
1. Politiske kriterier 
Det Europreiske Rad fastlagde pa m0det i K0benhavn en rrekke ''politiske" kriterier for de 
central-og 0steuropreiske ans0gerlandes tiltrredclse: de skullc have "institutionel stabilitet, 
som garantcrer dcmokrati. rctsstatsforhokL mcnncskcrcttighcdcr samt rcspckt for og 
beskyttelse af mindrctal". 
I forbindelse med den vurdering, som Europa-Kommissionen blev anmodet om at foretage i 
den sammenhreng, st0ttede den sig pa en lang rrekke informationskilder: de slovakiske 
myndigheders svar pa det sp0rgeskema, som Kommissionens tjenestegrene fremsendte i april 
1996, opfolgende af bilaterale m0der, analyser udarbejdet af medlemsstatemes ambassader og 
Kommissionens delegation, evalueringer foretaget af intemationale organisationer (navnlig 
Europaradet og OSCE), rapporter fra ikke-statslige organisationer osv. 
I nrervrerende analyse foretages en systematisk gennemgang af de vigtigste organisations- og 
funktionsmressige aspekter ved myndigheder og mekanismer til beskyttelse af grundlreggende 
rettigheder. Den er ikke kun en formel beskrivelse, men tilstrreber at vurdere demokratiets og 
retsstatens reelle funktionsmadc. 
Evalucringcn vcdr0rcr situationcn i juni I 997. Der forctagcs ikkc nogcn dctaljeret 
gennemgang af de tCndringer, som matte v:.crc skct i fortidcn, cller som matte v~re bebudet 
for fremtiden, omend der i almindclighcd i dcnnc cvalucring tagcs hcnsyn til rcformplaner i 
denne eller hin scktor. Forvaltningcns situation er kun bchandlct flygtigt og vii blivc 
behandlet mere indgaende i kapitel 4. 
1.1 Demokrati og retsstatsforhold 
I henhold til den forfatning, der blev vedtaget i september 1992 samtidig med erklreringen om 
uafhrengighed og national suverrenitet, er der indfort et parlamentarisk demokrati. Der knytter 
sig dog mange vanskeligheder til de slovakiske institutioners funktionsmade. 
Parlamentets og den lovgivende magts organisation 
Parlamentet har et kammer -Den Slovakiske Republiks Nationalrad -der har 150 
medlemmer, som er valgt for en firearig periode efter forholdstalsvalgmaden. Kun partier, der 
har opnaet mindst 5% af de afgivne stcmmer (7%, hvis dcr er talc om en koalition pa 2 eller 3 
partier, og I 0%, hvis koalitioncn er pa 4 partier ell er mere), opnar pladscr i parlamcntct. 
De mange politiske gruppcringcr (79 registrcredc partier) vidncr om, at Slovakiet har ct sandt 
flerpartisystem. Der ydes statsst0tte til partier, som har opnact mere end 3% af stcmmcrne 
ved det seneste valg. 
Landets prresident kan opl0se Nationalradet, hvis dette tre gange i l0bet af de forste 6 
maneder efter afholdelsen af et parlamentsvalg har nregtet at vedtage et tillidsvotum til 
regeringen. Pa alle andre tidspunkter kan kun en vedtagelse i parlamentet med to tredjedeles 
flertal fore til dets opl0sning. 
12 
Parlamentarikeme er i henhold til artikel 78 i forfatningen omfattet af traditionel immunitet. 
Parlamentet har den lovgivende magt. Det deler sin initiativret med regeringen. Regeringen 
og de enkelte ministre har afledte lovgivende bef0jelser inden for de grrenser, der er fastsat i 
loven. 
Landets prresident kan udskrive folkeafstemninger pa begrering af parlamentet eller mindst 
350 000 borgere. Disse folkeafstemninger er obligatoriske, nar dct drejer sig om at stadfreste 
forfatningslove eller trreffe afg0relse om Slovakiets tiltrredelse af eller udtrreden af et 
statsforbund. De kan vedrnre al le cmner undtagen sp0rgsmal med ti'Iknytning til 
grundlreggende rettigheder, skatteordningcn og statsbudgettet. 
Parlamentets funktion 
Valgene i Slovakiet er frie og betryggende. Efter det seneste parlamentsvalg i september 1994 
blev regeringsmagten overtaget af en koalition under ledelse af "Bevregelsen for et 
Demokratisk Slovakict", som kom i mindretal i marts samme ar som folge af intern splid Gf. 
bilaget med resultatet af <let seneste parlamentsvalg). 
Det slovakiske parlament lever ikke op til sin opgave pa en made, der respekterer de 
sredvanlige regler for ct dcmokratis funktionsmadc. 
Oppositionens rettigheder respekteres ikke fuldt ud, bl.a. hvad angar dens deltagelse i 
parlamentariske udvalg. Fra september 1994 til januar 1997 var der ikke hjemlet 
forholdsmressig reprresentation af oppositionen i de parlamentariske unders0gelsesudvalg, 
som havde til opgave at kontrollere arbejdet i de hemmelige tjenester og de vrebnede styrkers 
efterretningstjenester. Til dato bar det ikke vreret muligt at nedsrette disse udvalg, fordi 
regeringen bar nregtet at acceptere de parlamentsmedlemmer, som oppositionspartierne har 
udpeget til at have srede i udvalgene. Desudcn har oppositionen ikke lrengere formandskabet 
for noget af parlamentets stacnde udvalg, sclv om dctte var tilfreldet for september 1994. 
Respekten for parlamentsmedlemmcrnes mandater og procedurerne for parlamentets arbejde 
er ikke altid sikret. F orfatningsdomstolen behandler saledes i 0jeblikket Gaulieders fratrreden 
fra bans parlamentarikermandat, hvis realitet han selv har bestridt. Parlamentsflertallet har 
ligeledes siden 1994 ncdsat fire unders0gelsesudvalg, der nresten udelukkende bestar af 
parlamentsmedlemmer Ira flcrtallct (to udvalg, der har til opgave at unders0ge de 
omstrendigheder, hvorunder regcringcn blev va!ltct i marts 1994, udvalget for de hemmelige 
tjenester og udvalget for de vrebnede styrkers efterretningstjenester). Forfatningsdomstolen 
har kritiseret nedsrettelsen af disse udvalg, fordi deres mandater oversteg de befojelser, der er 
tillagt parlamentet i forfatningen. 
Den udovende magts organisation 
Landets prresident vrelges af parlamentet med tre femtedeles flertal for en femarig periode, 
der kan fornyes en gang. Han bar en statschefs traditionelle befojelser. Han kan afsrettes af 
parlamentet med kvalificeret tlertal pa trc femtedele, hvis han udforer aktiviteter, som strider 
mod landets suverrenitet cller tcrritoriale intcgritet eller dcts forfatningsmressigc og 
demokratiske system. Han kan anmode NationaJradet om at forctage en ny behand)ing af en 
lov. som netop er vedtaget, men Nationalradct kan se bort fra hans veto med simpclt flertal. 
13 
Teksten til den slovakiske forfatning indcb:.erer en risiko for institutioncl blokering, hvis der 
ikke kan opnas noget flertal for en udnrevnclsc af en ny pncsi<lcnt. l lvis cmbcdct er lcdigt, er 
det 0jensynlig ikke muligt at udnrevne en ny regering, og den siddende premierminister 
overtager de embedsopgaver, der normalt varetages af prresidenten. 
Landets prresident udnrevner premierministeren og -pa forslag af denne -ministrene. 
Regeringen er ansvarlig over for parlamentet, og det samme grelder ministrene hver for sig. 
Statsadministrationens territoriale organisation baseres pa 8 regioncr og 79 distrikter, som 
ledes af reprresentanter udnrevnt af regeringen. Ved en lov af juli 1996 er disse institutioners 
befojelser udbygget pa bekostning af den kompetence, der indtil da la hos lokalsamfundene. 
Det er dog endnu ikkc prreciscret, hvorlc<lcs hcfojclscrnc skal fordelcs mellcm 
statsadministrationcns dcccntralc instanscr og de dcccntralc samfun<l. 
SJovakiet har en katcgori lokalsamfund, ncmlig kommuncrnc, hvoraf dcr er 2 680. De 
finansieres bade med egne indta.!gter og en <lei af skatteindla.!glcrnc pii nationalt plan, som 
fastsrettes arligt af staten. 
Den slovakiske forvaltning har ikke nogen vedtregt for offentligt ansatte med klar 
fastlreggelse af tjenestemrendenes rettigheder og forpligtelser. Denne tingenes tilstand 
fremmer ikke bekrempelsen af den korruption, som er konstateret i landet. 
Hreren og politiet er under de civile myndigheders kontrol. De hemmelige tjenester er direkte 
ansvarlige over for premierministeren. Deres virke er i teorien underkastet parlamentets 
kontrol. 
Den ud0vende magts funktion 
Den st0rste svaghed ved den ud0vende magts fonktion i Slovakiet er det forhold, at den 
nuvrerende regering ikke fuldt ud rcspektcrer lan<lcts 0vrigc institutioners rolle og befojelser 
og hyppigt indtager en holdning, som gar ud over de traditionelt tilladte modsretningsforhold 
i et demokrati. 
Den stadige sprending mellem rcgcringcn og pra.!sidentcn er ct ekscmpel pa dcnnc situation. 
Det parti, der har llertallet, in<lle<ltc salcdes i 1995 en afskcdigclsesproce<lurc mod 
prresidenten, sk0nt betingelsernc for at tage denne procedure i anvcndelse med sikkerhed ikke 
var opfyldt Gf. ovenfor). Denne aktion lykkedes ikke, fordi regeringen ikke kunne samle det i 
forfatningen krrevede flertal pa tre femtedele. I 1996 blev driftsbudgettet for 
prresidentembedet strerkt beskaret. 
Pa tilsvarende vis blev embedsmrendene i oktober 1995 opfordret til at underskrive et 
andragende fra kulturministeren, i hvilk_et prresidenten blev krrevet afsat. De personer, som 
ikke 0nskede at underskrive dette dokument, blev truet med sanktioner. Denne situation med 
konflikt mellem institutioner ga.r noget videre end det, der kan tillades i <let normale politiske 
spil i et demokrati. 
I sin henvcndelsc af 25. oktohcr 1995 gjordc Den Europa.!iske l Jnion opmrerksom pa sine 
hctrenkclighcdcr med hensyn tilde politiskc o,~ institutioncllc spxndinger i Slovakict, navnlig 
mulighcdcrnc for, at dcr hlcv iv.crksat aklioncr mod lamlcts pr.csidcnt. som kunnc 
14 
tilsidesrette forfatningen og de demokratiske fremgangsmader, som EU er f'a!llcs om. Europa­
Parlamentet indtog i november samme ar en lignende holdning i en beslutning. 
I forbindclsc med folkcafstemningen den 21.-24. m,~j 1997 om Slovakicts tillncdclsc af 
NATO og udpcgelscn af landcts pr:.csidcnt vcd dircktc almindclige valg n:.cgtc<lc rcgcringcn -
efter at Forfatningsdomslolen havde truffet en afg0rclse, som gik ud pa, at det var i 
overensstcmmclsc med forlatningcn, at der hlcv holdt en folkeafstcmning om metodcn for 
pr:.csidcntcns udpcgclse -at lade uddcle slemmesedler vedmrcndc <lcllc sp1c,rgsmal pa 
valgstederne og undcrkcndte <lcrvcd dct ccntralc folkcalslcmningsudvalg, som dcrf,.>r 
erklrerede, at afstemningcn den 23.-24. maj ikkc havdc fundct sled i ovcrcnsstemmclsc med 
loven. 
Endelig har regeringen fors0gt at udvide sine kontrolmidler til ogsa at omfatte forskellige 
dele af borgersamfundet. Privatiseringsprocessen er gennemfort pa vilkar, som ikke er i 
overensstemmelse med kravene om gennemsigtighed og upartiskhed. De mekanismer, som er 
benyttet til gennemforelse deraf, er kritiseret af Forfatningsdomstolen. En lov om de 
videregaende uddannelser, som blev vedtaget i 1996, forstrerker regeringens muligheder for at 
intervenere ved udnrevnelsen af universitetslrerere. 
De slovakiske hemmelige tjenesters virke er ikke underkastet tilstrrekkelig kontrol fra de 
borgerlige myndigheders og navnlig parlamentets side. Kontrollen med de hemmeligt 
tjenester foretages udelukkende af rcgeringen, som endnu ikke har tilladt, at der indfores den 
parlamentariske kontrol, som oppositionen fuldt ud gar ind for. Desuden har de kompetente 
myndigheder ikkc foretagct de undcrs0gclser, der er n0dvcndigc for at kaste lys over vissc 
sager, hvor dct kunnc kommc pti talc at dragc dissc tjencstcr til ansvar, sasom bortf0rclscn af 
pr:.csidentcns s0n, mordet pti agcntcn Rcmias og overfaldet pa chcfrcdakt0rcn for SME Peter 
Toth. 
Den dommende magts organisation 
Der er konstateret en rrekke hindringer for det slovakiske retsvresens uafhrengighed. 
Dommeme udnrevnes saledes af parlamentet pa forslag af regeringen, indledningsvis for en 
firearig periode og derefter med ubestemt varighed. Dette system med "prnvetid", som er 
hjemlet i artikel 145 i forfatningen, kan begrrense dommernes uafhrengighed, navnlig i de 
forste ar af deres embedsperiode. Desuden har justitsministeren befojelse -som han allerede 
har udnyttet -til at forflytte domstolenes prresidenter og vi~eprresidenter, som det passer ham. 
Derimod kan dommerne kun afsrettes af parlamentet efter udtalelse fra en disciplinrerdomstol 
og udelukkende af alvorlige arsager. De er undergivet samme immunitetsordning som 
parlamentarikeme, og denne kan kun ophreves af Forfatningsdomstolen. Hverken dommere 
eller anklagere kan vrere mcdlcm af ct politisk parti. 
/\nklagcmyndighc<lcn, som er undcrlagt den offcntligc anklagcr, dcr udn:.cvncs og als:.cllcs af 
landcts prresidcnt pa forslag ar parlamcnlct, er ualh:.cngig ar den ud0vcndc magt. Dog er <let 
lovforslag, hvorvcd anklagcmyndighcdcns organisation og vcdt~gtcn for dens mc<llcmmcr i 
henhold til artikel 151 i forfatningen fastsrettcs, endnu ikke vedtagct. 
Kontrollen med forvaltningsakter henh0rer under de civile domstoles kompetence. 
Slovakiet har ikke nogen ombudsmand. 
15 
Forfatningsdomstolen, sum blev oprcttct i 1993, har IO mcdlcmmer, dcr udnrevncs for en 
syvarig periode af landcts prresident fra en liste over 20 pcrsoner, som er opstillct af 
parlamentet. Den kontrollerer loves og forskrifters overensstemmelse med forfatningen og de 
intemationale traktater. Den trreffer afg0relse vedr0rende eventuelle konflikter mellem de 
forskellige forfatningsmressige "magter", har d0mmende befojelser i forbindelse med 
parlamentsvalg og folkeafstemninger og kan udtale sig om klager over opl0sning af et 
politisk parti eller afskedigclsc ar ct parlamcntsmcdlcm. 
I henhold til artikel 130 i forfatningen kan sager indbringes for F orfatningsdomstolen af en 
femtedel af parlamentets medlemmer, landets prresident, regeringen, den offentlige anklager, 
domstolene og enhver, der mener, at hans grundlreggende rettigheder eller frihed er krrenket 
ved en afg0relse truffet af regeringen eller forvaltningen, og som ikke kan g0re sine 
rettigheder greldende ved en anden domstol. 
Den demmende magts funktion 
Det er et karakteristisk trxk ve<l rctssagcrne i Slovakiet, at de foregar alt for langsomt, og 
garantieme for domstolenes uathrengighed b0r g0res tydeligere. 
Forfatningsdomstolen har spillct en srerdelcs aktiv rolle i bestrrebelserne for at bevare 
ligevregten mellem de forskcllige "'magter" og bevarc deres respektive kompetencer, saledes 
som de er beskrevet i forfatningcn. Forfatningsdomstolen har siden 1994 karakteriseret 12 
lovforslag som uforenelige med forfatningen. 
1.2 Menneskerettigheder og heskyttelse af mindretal 
Slovakiet har fastsat en rrekke interne normer til sikring af respekten for 
menneskerettighederne og mindretallenes rettigheder. Disse kan ogsa sikres ved anvendelse 
af visse intemationale konventioner, forst og fremmest den europreiske 
menneskerettighedskonvention og de vigtigste tillregsprotokoller dertil. Dette omrade udgor i 
henhold til artikel F i traktatcn om Den Europreiske Union en del af acquis communautaire: 
enhver stat, der 0nskcr at tiltrrede Den Europreiske Union, skal pa forhand have ratificeret 
dissc tekster. 
Slovakiet, der har vreret medlem af Europaradet siden juni 1993, har siden marts 1992 vreret 
part i den europreiske menneskerettighedskonvention og tillregsprotokollerne dertil i kraft af 
de ratifikationer, der pa det pagreldende tidspunkt blev foretaget af Tjekkoslovakiet. Desuden 
giver landet enkeltpersoner ret til at indbringe sager for Den Europreiske 
Menneskerettighedsdomstol, hvis de finder, at deres rettigheder i henhold til denne 
konvention krrenkes. 
Blandt de 0vrige internationale konventioner, som beskytter menneskerettighedeme og 
mindretallenes rettigheder, har Slovakiet ratificeret konventionen om forbud mod tortur og 
rammekonventionen om mindretal. Desuden har landet undertegnet Den Europreiske 
Socialpagt. Det har ligeledes ratificeret de vigtigste konventioner om menneskerettigheder, 
der er indgaet i FN's regi. 
I henhold til den slovakiskc forfatning vigcr nationalc bcstcmmclscr for bcstcmmclscr 
internationale konvcntioncr pa mcnncskercttighcdsomriidct, dcrsom dissc er gunstigcre. 
16 
Borgcrlige og politiskc rctti&:hcdcr 
Adgangen til domstolene er i vid udstrrekning sikret 
retshjrelpssystem inden for strafferetten. Slovakiet. Der findes et 
D0dsstraffen blev afskaffet i 1990 og er ifolge forfatningen forbudt i alle tilfrelde. 
Retten til ikke at blive arresteret vilkarligt er sikrct~ ingen ma arrcstcres uden arrestordre 
udstedt af anklagemyndigheden, og personen skal fremstilles for en dommer inden for 24 
timer. I denne periode har den sigtede ret til advokatbistand. lnden for 24 timer efter 
arrestationen af g0r dommeren, om person en skal l0slades ell er anklages. Varetregtsfrengsling 
ma ikke vrere af lrengere varighed end et ar, mcdmindre H0jcsteret beslutter at forlrenge den 
som folge af den srerligc risiko, den sigtedc frembyder for samfundet. 
Valgretten er garanteret alle statsborgere pa mere end 18 ar. 
Forcningsfrihedcn er sikret i Slovakict, hvilket tydeligt fremgar ar dct livligc foreningsliv ( 12 
000 NGO' er i landct). Parlamentet har vedtaget en lov om sti rtclser, som underkastcr dcm en 
strengere ordning, og dctte har bcvirket, at vissc NGO'er, der tidligerc var registrcret som 
stiftelser, ikke vii ]eve op til kravene i fremtiden. Parlamcntct behandler i 0jebl-ikket et 
lovforslag om almennyttige organisationer. 
Forsamlingsfriheden er sikret i Slovakiet. 
Regeringen har 0vet stor indflydelse pa de offentlige radio-og fjernsynskanaler, hvilket bl.a. 
har givet sig udslag i en betydelig uligevregt i den sendetid, der bliver tildelt regeringen og 
oppositionen. Tilkomsten af en privat sektor inden for audiovisuelle medier ( oprettelse af en 
privat landsdrekkende TV-kanal og 5 lokale kanaler, 20 private radiostationer) har bidraget til 
at forbedre situationen med hensyn til ytringsfrihed mrerkbart. Denne tendens forstrerkes ogsa 
af det stadig st0rre antal udcnlandskc radio-og fjernsynsstationcr, dcr star til radighed ( 49 
sendetilladelser via kabcl ). 
Pressen er kendetegnet af bctydclig pluralisrnc ( 11 nationale dagblade og 7 dagblade. der 
drekker mere end en region), ogsa selv om aviscn ··stovenska Rcpublika", dcr er mcrt knyttet 
til regeringen, modtager betydeligc offcntligc tilskud. 
Landets prresident tilbagesendte pa et tidspunkt to gange en tekst til rendring af straffeloven, 
der omfattede alvorlige restriktioner af ytrings- og forsamlingsfriheden, og som Den 
Europreiske Union kritiserede i strerke vendinger i april 1996, til parlamentet, og dette 
forkastede i sidste ende forslaget. 
Ejendomsretten er sikret, og ekspropriation kan kun finde sted, hvis det sker af hensyn til 
offentlighedens ve], og hvis der gives en rime]ig erstatning. Slovakiet har indfort en effektiv 
ordning for tilbagelevering af ejendom til personcr, som blev frataget deres ejendom under 
det kommunistiske regime. Tilsvarcnde har landet tilbagegivet al ejendom, som tidligere 
tilh0rte de forskellige religi0sc samfund. 
Respekten for privatlivet er sikret. idct politiet ska) have srerlig tilladelse til husunders0gelser 
og telefonatlytning. 
17 -i I 
Slovakiet har ratificeret Geneve-konventioncn om flygtningc, og asylans0gere nyder godt af 
internationalt garanterede rettigheder og internationalt garantcret beskyttelse. 
Der er pa det seneste givet meddelelse om flere tilficlde af umcnncskelig og nedvrerdigende 
behandling fra politiets side af personer, som er underkastet varctregtsfrengsling. 
0konomiske, socialc og kulturclle rcttighcder 
Retten til et leveminimum og social sikkerhed er fastsat i den slovakiske forfatning. 
Fagforeningsfriheden er sikret ved artikel 37 i forfatningen (dog ikke for militrerfolk). Der 
findes i 0jeblikket 4 fagforeningsorganisationer i Slovakiet, og "Fagforeningernes 
Samrnenslutning" (KOZ) er langt den st0rste af dissc. Organisationsgraden menes at vrere pa 
nresten 80%. 
Strejkeretten er sikrct vcd artikcl 37, stk. 4, i forfatningen, dog ikke for dommcrc, anklagere, 
militrerfolk og brandma.:nd. Selv om dcr kun har va.:ret la strejker i S)ovakict siden 1989, 
udnyttes strcjkercttcn med ja.:vnc mdlcmrum, og dcr la.:ggcs ingcn sa.!rligc hindringcr i vcjcn 
for strcjkcr. 
Uddannelses- og religionsfriheden er sikrct vc<l forfatningcn. 15 trossamfund og rcligi0se 
organisationer er anerkendt og modtager statsst0tte. Oct skal dog bemrerkes, at <let i 
udsendelser i de offentlige fjernsynskanaler for nylig blev erklreret, at j0demes deportation fra 
Slovakiet skyldtes "'deres berigelse pa det slovakiske folks bekostning". Desuden 
offentliggjorde de slovakiske myndigheder for nylig en skolebog, som idealiserede det 
nazivenlige slovakiske regime. Regeringen trak bogen tilbage den 1. juli 1997. 
Mindretals rettigheder og beskyttelse af mindretal 
Mindretallene i Slovakict udg0r 18-23% af bef<Jlkningen med klar overvregt af ungarere 
(11 %) og sig0jnere (Romas) (anslact til 4,8-10%). 
Beskyttelsen af min<lrctal kan fr,rst og frcmmcst sikrcs ved hja.:lp af inlernationalc normcr. 
Slovakict rati ficercdc i scptemhcr 1995 I ~uroparadcts rammckonvcntion om mindrctal. 
Dcrimod har landct ikke tilsluttct sig den ikkc juridisk hin<lendc hcnstilling 1201 fra 
Europaradets parlamcntariskc forsamling, som fastscettcr ancrkendclsc af mindrctallcnes 
kollektive rettigheder. Eftcr undcrtcgnelscn i marls 1995 af vcnskabs- og samarbejdstraktaten 
med Ungaro knyttede det slovakiske parlament saledes to erklreringer til ratifikationen af 
denne traktat i marts 1996; i den ene erklrering afviser det at anerkende mindretals kollektive 
rettigheder, og i den anden tag er den afstand fra, at der oprettes autonome 
forvaltningsstrukturer pa et etnisk grundlag. 
Ifolge forfatningen har mindretal ret til at udvikle deres egen kultur, modtage information og 
undervisning pa deres eget sprog og medvirke ved de beslutninger, der vedrnrer dem. 
Statsbudgettet indeholder midler. der skal anspore til kulturel og uddannelsesmressig aktivitet 
i mindretallene. Der er ingcn srerlige bestemmclser, som sikrer mindretallene reprresentation i 
parlamentet, men <let ungarskc min<lretal har si<lcn valgct i scptcmbcr 1994 haft 17 
parlamcntsmedlemmcr tilh0rcndc trc partier, som er fc.>renct i en og sammc koalition. 
Slovakiet eflcrlcvcr ogsa Europan1Jets hcnstillingcr om navnc (ungarcrnc er ikkc 1:.cngcrc 
18 
tvungct til at ovcrsa!ttc deres ellernavne til slovakisk) og hrug ar mindrctallcts sprng vcd 
siden af slovakisk pa vejskilte i de zoner, hvor min<lrctallcnc udgm mere end 20% af 
befolkningen. 
Sk0nt mindretallene lever i harmoni med restcn af den slovakiske befolkning, findes der visse 
sprendinger mellem regeringen og det ungarske mindretal. 
Det st0rste problem er skabt ar lovcn af novcmber I 995 om <let nationalc sprog, vcd hvilken 
de tidligere bestemmelser, som gjorde det muligt at benytte mindretallets sprog i officielle 
meddelelser i enhver by ell er landsby, hvor mindretallet udgjorde mere end 20% af 
befolkningen, blev ophrevet. De slovakiske myndigheder forpligtede sig over for Den 
Europreiske Union og OSCE's h0jkommissrer for nationale mindretal til at vedtage en ny lov 
om brug af mindretals sprog. Det skal ligeledes understreges, at artikel 34, stk. 2, i den 
slovakiske forfatning udtrykkelig giver mindretallene ret til at benytte deres sprog i "officielle 
meddelelser", og at bestemmelserne for ud0velse af denne ret skal fastlregges i en srerlig lov. 
Til trods herfor har Slovakiet stadig ikkc vedtaget en samlet lovgivning om dette sp0rgsmal 
og har unddraget sig den forpligtclsc, landct tidligcrc havdc indgact. Der kan ganske vist 
nrevnes en rrekkc andrc tckstcr, som pa hvcrt sit omradc styrcr sp0rgsmalet om brugen af 
mindretallets sprog (i offcntlighcdcn, vcd domstolenc, i radio og fjernsyn, i de offentlige 
skoler og i vejskiltningcn). Men dissc tckstcr drekker ikke alle situationer, og der mangler 
stadig en samlet tckst. 
Denne tvetydige situation skrerpes yderligere af visse beslutninger, som regeringen har truffet 
vedrnrende det ungarske mindretal, sasom nedsrettelse af tilskuddene til de ungarske 
kulturelle organisationer og afskaffelse af tosprogede karakterb0ger i de ungarske skoler ( en 
lrerer, der ikke overholder denne regel, kan afskediges). 
Sig0jnerne (Romas), hvis antal er vokset i Slovakiet efter delingen, lider fortsat under mange 
former for diskrimination i hverdagen og udsrettes ofte for void af "skinheads" uden 
tilstrrekkelige beskyttelsesforanstaltninger fra politiets side. Deres sociale situation er ofte 
vanskelig, ogsa selv om sociologiske faktorer spiller ind ved siden af den diskrimination, de 
udsrettes for af resten af befolkningen, bl.a. hvad angar adgang til beskreftigelse, bolig og 
offentlig service i bred forstand (arbcj<lsl0shcdsproccnt pa 40-50%). 
19 
1 .3 Generel evaluering 
Situationen i Slovakict rcjscr Herc problcmcr set forhold til de bctingclser, som Det 
Europreiske Rad fastsatte pa m0det i K0benhavn. 
Det er et tydeligt srertrrek ved de slovakiske institutioners funktion, at regeringen ikke i 
tilstrrekkelig grad respektercr de bcfojelser, dcr vcd forfatningcn er tillagt de 0vrige "magter", 
og alt for ofte krrenkcr oppositionens rcttighcdcr. De konstantc sprendinger mellem 
regeringen og landets prresident er ct ckscmpcl pa dcnnc situation. Desuden bringer de 
betingelser, hvorunder regeringen for nylig tilsidesatte Forfatningsdomstolens og <let centrale 
folkeafstemningsudvalgs afg0relser i forbindelse med afstemningen den 23 .-24. maj 1997, 
direkte institutionemes stabilitet i fare. Endelig forstrerkes denne tcndens af den hyppigt 
tilbagevendende afvisning af at inddrage oppositionen i institutionernes funktion, navnlig 
hvad angar parlamentarisk kontrol. 
I denne sammenhreng udg0r rcgeringens anvcndclsc ar polili og hcmmclige tjcncster ct 
foruroligende element, og dcr skal g0res en hctydclig indsals for at forhcdrc rclsvrescnets 
uathrengighed og funktion pa tilfrcdsstillcndc bctingclscr. Bckrempelscn af korruption skal 
effektiviseres yderligere. 
Desuden skal behandlingen af <let ungarske mindretal, som stadig ikke er omfattet af en 
overordnet lov om brugen af mindretallenes sprog, selv om de slovakiske myndigheder har 
forpligtet sig til vedtage en sadan lov, og sclv om forfatningen indeholder en bestemmelse 
derom, forbedres. Desuden b0r myndighederne tage st0rre hensyn til situationen for Romas 
(sig0jneme). 
Der kan drages den konklusion af de ovenstaende elementer, at den institutionelle ramme, der 
er fastlagt ved den slovakiske forfatning, opfylder kravene til et parlamentarisk demokrati, 
hvor valgene er frie og hctryggcndc, men at situationen alligeve] hverken er tilfredsstillende 
med hensyn til institutioncl stabilitcl ellcr institutionerncs forankring i det politiske liv. Pa 
trods af de henstillingcr, som Den Europreiskc Union har afgivet i mange henvcndelser og 
erklreringer, er der ikkc konstatcrct nogcn 1mcrkhar forbcdring. 
20 
2. 0konomiske kriterier 
Kommissionen har i sin vurdering af Slovakiets 0konomiske situation og 0konomiskc 
udsigter navnlig taget udgangspunkt i konklusioncrnc fra Det Europreiske Rads m0de i 
K0benhavn i juni 1993, hvori det hedder, at unionsmedlemskab krrever "en fungerende 
markeds0konomi samt evne til at klare konkurrencepresset og markedskrrefterne i Unionen". 
Denne del af udtalelsen indeholder derfor en kort redeg0relse for den 0konomiske situation 
og baggrund, en vurdering af Slovakiets frcmskridt inden for centrale omrader af den 
0konomiske omstilling (pris-og handclsliheraliscring, stahiliscring af 0konomicn, 
strukturrendringer, reform af den finansiellc sektor) samt en gcnncmgang af lane.lets 
0konomiske og sociale udvikling. Dcrefter alsluttcs med en gcnercl vurdcring af Slovakict i 
forhold til de kriterier, dcr er opstillet af Det Europreiskc Rad, samt en gennemgang af 
udsigterne for den slovakiske 0konomi og de vigtigste indsatsomrader i de fremtidige 
reformer. 
2.1 Den 0konomiske situation 
Baggrund 
Slovakiet har 5,4 millioner indbyggere og et bruttonationalprodukt (BNP) pa 38 mia. ECU 
(udtrykt i k0bekratlsparitet)~ indbyggertallct udg0r ca. 1,5% af EU's , mens 0konomien kun 
reprresenterer ca. 0,6% af EU's. BNP pr. indbygger udg0r ca. 41% af gennemsnittet i EU. 
Den gennemsnitlige manedsl0n pa 220 ECU er lav efter vestlig standard. 
Slovakiet er et af de oprindclige medlcmmer i WTO og CEFT A, og landets ans0gning om at 
blive medlem af OECD er i 0jeblikket ved at blivc behandlet. 
Den okonomiske omstillin,:sproces 
F0r Den Anden Verdenskrig var Tjekkoslovakiet et af de rigeste lande i Europa, men den 
slovakiske del af landet kendetegnedes ved landbrug og var meget fattigcre. Under 
kommuniststyret indforte Tjekkoslovakiet centralplanlregning og begyndte at investere 
kraftigt i industrialisering af Slovakiet pa grundlag af billig import af ravarer og energi fra 
Sovjetunionen. I 1989 var Tjekkoslovakiets 0konomi efter nresten et halvt arhundrede under 
centralplanlregning faldet langt bagud i forhold til selv de fattigste medlemsstater, men den 
0konomiske aktivitet var mere ligeligt fordelt i landet. 
Kommuniststyrets fald i november 1989 forte til oprettelse af Den Demokratiske Tjekkiske 
og Slovakiske F0derale Republik (CSFR). Situationen ved begyndelsen af overgangsperioden 
var relativt gunstig for denne republik: der var ikke tale om nogen overskudseftersp0rgsel, 
finans-og pengepolitikkcn have.le v<Cret forsigtig i en nckke ar, og udlandsgrelden var lille. 
Det "monetrere overhreng" (u0nskct opsparing som fo)gc ar knaphed) var begrrenset, sa 
inflationen steg ikke sa mcgct som i de an<lre lane.le i regioncn. Rcformprocessen blev straks 
sat i gang: priserne og handelen blev libcraliscret, privatiscringsprocessen skred hurtigt 
fremad, der blev etableret nyc 0konomiskc institutioner, og der blcv indf0rt en ny konkurs- og 
konkurrencelovgivning. Som folgc ar strukturcn i den slovakiskc industri blcv Slovakict 
imidlertid ramt hardest af tabet af de 0stligc markedcr, og oppositioncn mod reformer 
21 
voksede. Det forhold, at det ikke lykkedes at na til enighed om den fremtidige kurs i den 
0konomiske politik, var et vresentligt element i beslutningen om at opl0se CSFR. 
Siden udgangen af 1992 har Slovakiet staet over for de vanskelige opgaver med at bygge en 
markeds0konomi og samtidig etablere en uafhrengig stats institutioner. Adskillelsen fra Den 
Tjekkiske Republik forngede de 0konomiske vanskeligheder. Politisk ustabilitet og mangel 
pa en bred social konsensus om kursen i de 0konomiske reformer skabte yderligere 
hindringer for omstillingsprocessen. Standsningen af overforslerne fra Den Tjekkiske 
Republik afsl0rede ogsa store underliggende finanspolitiske og eksterne uligevregte. Pa den 
positive side arvede Slovakiet en meget lav udlandsgreld, lav inflation og en tradition for 
ortodoks og sund makro0konomisk politik. 
I 1991 blev der ivrerksat et program for hurtig privatisering, og pa tidspunktet for opl0sningen 
af CSFR var privatiseringen af sma virksomheder og den forste privatiseringsb0lge for store 
virksomheder praktisk taget gennemfort. Efter uafhrengigheden blev der gjort forberedefser til 
den anden b0lge af kuponprivatiseringer, men efter en regeringsrendring blev denne anden 
b0lge annulleret og erstattet af direkte salg i juni 1995. 
Udenlandske direkte investerinr:er 
De udenlandske direkte investeringer er fortsat meget sma (kun 0,8% af BNP i 1996; kilde: 
EBRD) pa trods af, at der kun findes fa retlige barrierer. Hovedforklaringerne synes at vrere 
manglende udenlandsk tillid til myndighedernes vilje til at gennemfore markedsreformer, 
udelukkelse af udlrendinge i det meste af privatiseringsprocessen og politisk usikkerhed. 
Den 0konomiske struktur 
Landbruget tegner sig for omkring 6,3% af vrerditilvreksten og beskreftiger 9,7% af 
arbejdsstyrken. Efter overgangsperiodens begyndelse og srerlig efter prisliberaliseringen faldt 
landbrugsproduktionen langt kraftigere end den samlede produktion. Landbrugsproduktionen 
begyndte imidlertid ogsa at stige hurtigere igen og begyndte allerede at vokse i 1993. 
F0r 1989 ejedes over 80% af det dyrkede areal af kollektive landbrug eller statsbrug. Der er 
siden blevet indfort lovgivning om tilbagegivelse af jorden til de oprindelige ejere, om at 
omdanne kollektivbrugene til privatejede kooperativer og om privatisering af statsbrug. 
Alligevel er strukturen i landbrugssektoren endnu ikke i praksis blevet rendret drastisk. Kun 
fa statsbrug er faktisk blevet privatiseret, hvilket skyldes usikkerhed omkring 
ejendomsrestitutionen, jordens ringe kvalitet, forreldet maskinpark og stor greld. 
Medlemmerne af kooperativerne kan trrekke deres del af jorden 06 aktiverne ud for at oprette 
deres egen bedrift, men kooperativerne ejer fortsat hovedparten af jorden. De fleste 
individuelle landbrugsbedrifter er stadig sma og producerer udelukkende til eget forbrug. 
Industrien tegner sig for omkring en tredjedel af BNP og en noget h0jere andel af 
beskreftigelsen. Kommuniststyret investerede hovedsagelig i udviklingen af den tunge 
industri i Slovakiet. Vigtige dele af sektoren er blevet privatiseret, og omkring 70% af 
industriproduktionen sker nu i private virksomheder. Stalsektoren og den petrokemiske 
sektor, der begge domineres af en stor virksomhed, er nu konkurrencedygtige og i stand til at 
eksportere til de vestlige markeder. V rekstpotentialet i disse sektorer er imidlertid begrrenset 
pa grund af den eksisterende overkapacitet i Europa. Den kemiske industri og metalindustrien 
22 
er ligclcdcs tcknisk avanccrct og konkurrenccdygtig pla intcrnationult plan. Andre sektorcr. 
feks. tekstilindustricn og den vigtige forsvarsindustri, star over for en hclydclig 
omstruktureringsindsats for at kunnc overlcvc. 
Vigtige dele af tjencstcsektoren (de store hanker, tclckommunikation) kontrollercs stadig af 
staten. Turismen er en potenticl vxkstscktor for Slovakict, men <let vii vrere n0dvcndigt at 
forctage betydcligc invcslcringcr, da dcnnc scktor hlcv forsi..,m1l under kommunistslyrct. 
N0gletal for okonomicn 
( 1996-data, hvis ikke undet er ungivet) 
Befolkning millioner 
BNP per capita KKS-ECU (1995) 
i % af gennemsnittetfor EU-15 % (/995) 
Landbrugets andel af: 
bruttovrerd iti lvreksten % (/995) 
beskreftigelsen % (/995) 
Bruttoudlandsgreld/BN P % 
Eksport af varcr og tjcncslcr/BNP % ( I 995) 
Udenlandske direktc invcstcringcr I mia. 
ECU per capita 
Ki/de: Kommissionens ~jenestegrene, nationale kilder, EBRD 
1 Udenlandske direkte investeringer omregnet eftcr kursen ultimo 1996, I ECU = 1,25299 USD 
Liberalisering 
Prissystemet 5,4 
7 100 
41 
5,6 
9,7 
41 
57 
0,6 
110 
I 1991 var 85% af forbrugerpriserne liberaliseret. I 1995 var l 0% af priserne fortsat 
administreret, navnlig for energi, nogle offentlige tjenester og huslejer. I 1996 blev der 
vedtaget en prislov, som giver administrationen omfattende befojelser til at vurdere 
berettigelsen af store prist£ndringcr. Sk0nt loven indtil videre kun har vreret anvendt til at 
kontrollcrc priscrnc pa ct hcgncnsct antal landbrugsproduktcr, kunne den ogsa anvendes til at 
kontrollere normalc markcdssvingningcr cllcr sa:sonsvingningcr, hvilket kunne forvride 
markedsprissignalernes rol lc. 
Handelssvstemet 
Slovakiet har generelt et liberalt og gennemsigtigt handelssystem, der karakteriseres af 
moderate toldsatser og af fa ikke-toldmressige hindringer. Efter opl0sningen af CSFR 
dannede de to nye republikker en "toldunion" med en frelles ekstern told, men uden fri 
bevregelighed for varer fra tredjelande. Slovakiet har indgaet handelsaftaler med EU, EFT A 
og CEFT A og er et af de oprindelige medlemmer af WTO. 
23 
I 1993 blev der indfort en I 0% tillregsimportafgift som en midlcrtidig foranstaltning for at 
afhjrelpe den vanskelige betalingsbalanccsituation. Sk0nt betalingsbalancen forbedredes 
bctydcligt i 1994 og 1995. blcv tilla::gsafgillen oprctholdt. Eiler pres fra EU og WTO 
srenkede regeringcn tilh.cgsafgiftssatscn til 7,5% den I. juli 1996 og til 0% den I. januar 
1997. 
I maj 1997 indforte den slovakiske regering en importdeponcringsordning. Under denne 
ordning skal import0rerne indsrette et ikke-rentebrerende deponeringsbel0b pa 20% af 
importvrerdien i en slovakisk bank i seks maneder. Denne deponeringsordning blev indfort 
som en reaktion pa en tilsvarende foranstaltning, som den tjekkiske regering indforte i april 
1997, og formalet med foranstaltningen er at forbedre udviklingen pa betalingsbalancens 
l0bende poster, der har udvist en hurtig forringelse. Selv om foranstaltningens 
omkostningsforngende virkning er begrrenset, kan den reelt blokcrc smaimport0rers import, i 
det omfang de ikke har tilstrrekkelig adgang til de finansielle markeder til at finansiere 
deponeringen. Det er f01gelig vanskeligt at forudsige foranstaltningens n0jagtige virkning pa 
· handelsunderskuddct. Dct er dog klart, at dcttc tiltag er ct uhcldigt tilbagcskridt. 
Valutasvsteme I 
Slovakiets styrkede ekstcrnc stilling muliggjorde, at den slovakiske koruna kunnc g0res 
fuldstrendig konvertibel den I. oktobcr 1995 for transaktioncr pa de l0bende poster. Denne 
beslutning, der oprindclig var planlagt til at blivc truffct den I. januar 1996, blev 
fremskyndet, fordi Den Tjekkiske Republik pa dette tidspunkt trak sig ud af <let tjekkisk­
slovakiske clearingsystem for bilaterale handelsbetalinger. 
Valutakursen fastsrettes pa grundlag af en kurv af den tyske mark (60%) og den amerikanske 
dollar ( 40%) med en udsvingsmargen, der grad vis er blevet 0get fra ca. 1,5% i 1995 til ca. 7% 
i 0jeblikket. Det kan forventes, at Slovakiets nationalbank i stigende omfang vii anvende de 
udvidede valutakursgrrenser som et supplerende instrument for at realisere sine 
pengepolitiske malsretningcr. 
Stabiliseriog af okonomicn 
Intern( 
Tabet af de traditionelle cksportmarkeder som f0lgc af opl0sningen af COM ECON -dcr blev 
forvrerret af handelsforstyrrclscrne med Den 'IJckkiskc Rcpublik efter opl0sningen af 
foderationen -kastede Slovakiet ud i en dyb recession i perioden fra 1989 til 1993, hvor BNP 
faldt med nresten en fjerdedel. I 1994 indtradte et kraftigt opsving som f0lge af en stigende 
eksport til EU og Den Tjekkiske Republik. Eksportens stimulerende rolle blev gradvis 
overtaget af den indenlandske eftersp0rgsel, hvilket resulterede i en af de h0jeste BNP­
vrekstrater i regionen i 1995 og I 996. Den 0konomiske vrekst er nu fuldstrendig drevet af den 
indenlandske eftersp0rgsel, og 0konomien risikcrer ovcrophedning. Hvis den 
makro0konomiske politik fastholdes kontraktiv, skulle det pa kort sigt ikke resultere i en 
genopblussen af inflationsprcsset. Den eksterne balance er dog allerede blevet pavirket af den 
store vrekst i den indcnlandskc eftcrsp0rgscl. Den slovakiske 0konomis udvikling pa lrengere 
sigt vii ikke blot a1hrenge aC at dcr fortsat fores en sund makro0konomisk politik, men ogsa 
af mikro0konomiske faktorcr sasom gradcn af ornstrukturering i banker og virksomheder. Der 
24 
kan faktisk kun fastholdes en ikke-inflationrer h0j vrekst, hvis konkurrcncecvncn stigcr 
tilstrrekkeligt. 
Udviklingen i de 0konomiskc nHglctal 19')4 1995 1996 
V rekst i rcalt BNP % 4,9 6,8 6,9 
Forbrugerprisinflation 
arligt gennemsnit % 13,3 9,9 5,8 
december-december % 11,6 7,2 5,4 
Arbejdsl0shed, ultimo aret % 13,3 12,8 10,9 
I LO-definition 
Offentlig budgetba)ance %a/BNP -l ,3 0,1 -1,3 
Balance pa de l0bende poster %a/BNP 4,8 2,3 -10,2 
Greld/eksport % 47,9 53,1 71,6 
Tilstrrnnning af udcnlandskc dircktc % ,f/JNI' 1,3 1,0 0,8 
invcslcringcr 
Ki/de: Kommissionens ~jencslc}!.rcne, nationalc kilder, /~/JIU> 
Som f0lge af en. stram penge-og finanspolitik forblev inflationen begrrenset i 
overgangsperioden. Kun i 1991 -som resultat af prisliberaliseringen -og i 1993 -pa grund af 
indf0relsen af momsen -blev der registreret h0jere inflationsrater. Siden er inflationen faldet 
st0t og la pa 5,8% i gennemsnit i 1996, hvilket er den laveste inflationsrate for de associerede 
overgangslande. Pa grund af den h0je indenlandske eftersp0rgsel og en vis justering af de 
administrerede priser accelererede inflationen imidlertid igen i de forste maneder af 1997. Det 
forventes derfor, at inflationsraten ikke vii fortsrette den nedadgaende tendens i 1997. 
I skarp modsretning til udviklingen i Den Tjekkiske Republik steg arbejdsl0sheden meget 
hurtigt i Slovakiet efter overgangsperiodens begyndelse. Arbejdsl0sheden toppede to gange 
pa 15,2%, i januar 1994 og i januar 1995, men faldt til 12,8% ved udgangen af 1996. I forste 
kvartal 1997 var arbejdsl0sheden imidlertid h0jere end i den samme periode i I 996. Den er 
fortsat skrevt fordclt i lan<let, og an<lelen af langtidsledige er h0_j. Kun en lillc dcl af den h0jc 
0konomiskc vrekst har me<lfort en 0gct hesk<Clligclsc, hvilket skyldcs den h0_jc stigning 
arbejdsproduktivitcten. 
I det forste Ar efter landets uathrengighed stcg dct oiTentlige underskud til 7,6% af BNP som 
folge af vanskelighederne med at oprettc en ny skattcadministration og pa grund at: at de 
fiskale overf0rsler fra Den Tjekkiske Republik oph0rte. De otlentlige finanser forbedredes 
betydeligt i 1994 og udviste mesten ligevregt i 1995, hovedsagelig som folge af, at 
skatteindtregterne blev h0jere end forventet pa grund af en h0j 0konomisk vrekst. 
25 
Finanspolitikken hlev mere ckspansiv i 199(), og dcl olfonlligc undcrskud forvcnlcs al udgv•Jrc 
1,3% af BNP. I statsbudgcttct for 1997 er udgiflcrnc blcvcl 0gcl ydcrligcrc i f<>rhold Lil tallcne 
for 1996, hvilket resulterer i et h0jere planlagt underskud for 1997. En vresentlig del af de 
0gede udgifter vil imidlertid blive anvendt til n0dvendige investeringer i infrastruktur. 
Eksternt 
Slovakiet arvede en lille udlandsgreld fra CSFR, og grelden er forblevet relativ lav efter 
uafhrengigheden. Takket vrere den stabilitetsorienterede 0konomiske politik har Slovakiet 
faet adgang til de private kapitalmarkeder og har opnaet investment-grade rating fra de 
vigtigste kreditvurderings bureauer. 
Som en konsekvcns af opl0sningcn af (0dcrationcn faldt den slovakiske eksport til Den 
Tjckkiskc Rcpublik med en trcdjcdcl i 199). Som folgc ar ncdda:mpningen ar den 
indenlandskc cflcrsp0rgscl og cller en dcvaluering af korunacn og indforelscn ar en I 0% 
tillregsimportafgift -en midlcrlidig supplcrcndc importskat -a:ndrcdcs saldocn pa de l0bcnde 
poster hurtigt fra ct undcrskud pa over 5% ar BNP i 1993 til ct ovcrskud pa na:sten 5%, i 
1994. Den fortsattc stigning i den indcnlandskc cllcrspmgscl i 1996 mcdf0rtc imidlcrtid en 
betydelig fomgelse af importcn ar forhrugs- og invcslcringsgodcr, samtidig med at cksportcn 
stagnerede, og det resultcrcdc i en hurtig forva:rring af de l0bcndc poster til et undcrskud pa 
mere end 10% afBNP. 
Udviklingen i de udenlandske valutareserver viser · klart den samlede forbedring af 
betalingsbalancen. Nationalbankens reserver fordobledes nresten i 1995 og reprresenterede 
4 maneders import af varer og tjenester sammenlignet med kun 2,4 maneder ved udgangen af 
1994. Med forringelsen af de l0bende poster er reservestillingen imidlertid forvrerret 
betydeligt i de seneste maneder. Uden en betydelig stigning i de udenlandske direkte 
investeringer kan reservestillingen blive truet pa lrengere sigt, hvis <let store l0bende 
underskud opretholdes. 
Strukturrendringcr 
Udenrigshandelen 
Den Slovakiske Republik er en mcgct abcn 0konomi med en cksport af varer og tjenester, 
som reprresenterede 57% af BNP i 1996. 
Udenrigshandelen er blevet vresentlig nyorienteret mod de vestlige markeder og srerlig mod 
EU. EU er nu den hurtigst voksende og st0rste handelspartner, der tegner sig for omkring 
36% af Slovakiets import og 41 % af eksporten. Tyskland tegner sig alene for nresten 
halvdelen af EU-handelen med Slovakiet. Trods en faldende andel er Den Tjekkiske Republik 
fortsat det vigtigste land i Slovakiets udenrigshandel, idet den tegner sig for ca. en fjerdedel 
af importen og nresten en tredjedel af eksporten. En femtedel af importen kommer fortsat fra 
det tidligere Sovjetunionen, hovedsagelig energi og ravarer, men det tidligere Sovjetunionen 
aftager mindre end en tiendedel af hele eksporten. 
De vigtigste importproduktkategoricr er maskincr og udstyr, encrgi, halvfabrikata og kemiske 
produkter. Som folgc af h0jc invcsteringcr vokscr importcn ar maskincr og udstyr hurtigst. I 
1996 bestod 38,3%, ar cksporlcn ar halvfahrikata (hovcdsagclig stal), 23,2% af maskiner og 
26 
transportudstyr og 12,4% af kemiske produktcr. Eksportcn af stal, bilcr og kemiskc produkter 
domineres respektivt af kun en virksomhcd. 
Arb,adsmarkedet 
Efter overgangsprocessens begyndelse voksede arbejdsl0sheden i Slovakiet meget hurtigere 
end i Den Tjekkiske Republik, selv om de makro0konomiske og strukturpolitiske 
rammevilkar var de samme under CSFR. Dctte kan forklares af Slovakiets st0rre 
afhrengighed af eksport til COMECON-markederne, <lets betydelige forsvarsindustri og st0rre 
afhrengighed af billig import af energi og ravarer fra det tidligere Sovjetunionen, hvilket alt 
sammen medforte en krafligere reduktion af beskreftigelsen. Desuden reduceredes den 
slovakiske arbejdsstyrkc ikke sa mcget som i Den Tjekkiske Republik, fordi arbejdstagerne 
senere gik pa pension end i Den Tjekkiske Republik. 
Arbejdsl0sheden stabiliseredes, da 0konomien kom ind i et opsving i 1994, og begyndte at 
falde i 1995. Denne positive udvikling er hovedsagelig et resultat af ekstra jobskabelse. 
Nedgangen i erhvervsfrekvensen er nu stort set afsluttet, etler kvindernes og de reldre 
arbejdstageres tilbagetrrekning fra arbejdsmarkcdet. Mere end halvdelen af de ubeskretligede 
har vreret uden arbejdc i mere end ct ar. Langtidslcdighcd er srerlig udbredt blandt personer 
med et lavt uddannelsesnivcau. Pa baggrund af de fortsatte muligheder for en h0j for0gelse af 
arbejdsproduktiviteten kan dct forvcntes, at de fremtidige reduktioner af arbejdsl0sheden kun 
vii ske gradvis. 
Reall0nnen begyndte at stige igen i 1994. Pa det seneste bar reall0nsstigningen sagar 
oversteget produktivitetsgevinsterne, hvilket risikerer at skade konkurrenceevnen. 
De offentlig_e finanser 
Udgangssituationen for de offcntligc finanscr cllcr uafhrengighcdcn var srerlig vanskclig i 
Slovakiet, fordi omkostningcrne vcd at ctablerc en ny stat og en ny administration blev 
forvrerret af den fortsattc 0konomiskc recession, vanskelighcderne med at reformere 
skattesystemet (indforelse af moms) samt <let forhold, at de betydelige fiskale overforsler fra 
foderationen oph0rte. Den initiale malsretning om et balanceret budget for 1993 viste sig som 
f0lge heraf at vrere urealistisk, og der blev saledes registreret et offentligt underskud pa 7,6%. 
Som folge af en stram udgiftsstyring og h0jere skatteindtregter end forventet, der skyldtes en 
h0j 0konomisk vrekst og en forbedret skatteinddrivning, forbedredes de offentlige finanser i 
1994 og 1995, saledes at der registreredes et lille offentligt overskud. Som folge af h0jere 
udgifter, hovedsagelig infrastrukturinvesteringer, og en nedsrettelse af momssatsen steg 
underskuddet igen i 1996 og planlregges at blive pa nresten 2% af BNP i 1997. I fremtiden er 
der risiko for, at omstruktureringen af banksektoren kan fa negative virkningcr pa budgettet 
pa grund af, at der muligvis indfores skattefradrag for hensrettelser til darlige Ian, eller at 
staten skal indfri statsgarantier for uerholdelig greld. Ifolge regeringens program skulle det 
offentlige underskud imidlertid blive holdt pa under 3% af BNP. 
Strukturen i statens finanser er rendret betydeligt. Pa udgiftssiden er subsidier til 
virksomheder blevet reduceret og socialsikringsordningen f1yttct fra statsbudgettet til separate 
institutioner, som finansieres med socialsikringsbidrag. Socialsikringsudgifterne er relativt 
h0je (omkring en tredjedel af de offentlige udgifter), navnlig til pensioner. Pa indtregtssiden 
27 
blev omsretningsafgitlcn crstattet af en mervrerdiafgifl, og <lcr er indfort pcrsonlig 
indkomstskat og selskabsskat. Indtregteme fra de personlige indkomstskatter er stadig lave 
sammenlignct med andrc indt<Cgtskilder. 
Virksomhedssektoren · privatisering og omstrukturering 
Den forste b0lge kuponprivatisering blev afsluttet under CSFR. For at undga en alt for stor 
ejerskabsspredning besluttede de slovakiske myndigheder at atlyse anden b0lge af 
kuponprivatiseringen og erstatte den med direkte salg. De tleste virksomheder blev solgt til 
ledelsen og arbejdstagerne til favorable priser med mulighed for at udskyde betalingeme over 
en periode pa op til ti ar. Generelt har den anden privatiseringsb0lge manglet 
gennemsigtighed og blev anset for at vrere uretfrerdig. 
Resultaterne i omstrukturcringen ar virksomhcdcr har ikkc vtcrct fuldstrendig tilfrcdsstillende 
i Slovakiet. Ud over en kcrncgruppc af strerkt rcntablc virksomhcder er dcr fortsat en relativ 
stor gruppe af tahsgivcnde virksomhcdcr, som skal omslrukturcres for at overlevc. 
1-lovedarsagernc til den utilstn.ckkcligc virksomhcdsomstrukturcring er statcns il)rtsattc 
indblanding, en svag hankscktor, ineffektivc konkursproccdurcr og utilstnckkelige 
udenlandske direkte investcringer. Virksomhederne er folgclig ikke konfronteret med en 
tilstrrekkelig "hard budgetbegrrensning" -virksomhederne har stadig en forventning om, at 
regeringen eller bankerne vii komme dem til undsretning, hvis de padrager sig tab. 
Myndighederne fors0ger at opretholde deres indflydelse pa vigtige beslutninger i 
privatiserede virksomheder, som de anser for strategiske. Sk0nt forfatningsdomstolen har 
fjernet det retlige grundlag for obligatorisk udstedelse af "gy ldne aktier", som ville have givet 
regeringen vetoret i vigtige beslutninger, fors0ger regeringen at pavirke de nye ejere af de 
privatiserede virksomhe.der, saledes at samme resultat opnas pa frivillig basis. Den foreslaede 
lov om kapitaltilforsel til virksomheder vii desuden 0ge regeringens indflydelse pa strategiske 
virksomheder i vanskelighcdcr. Lovudkastet forudser mulighcdcr for at sanere eller annullere 
greld til staten og bankcrnc vcd hja.!lp af en hcmmelighedsfuld og uigennemsigtig procedure 
med en betydelig politisk indhlanding. 
Slovakiet har ikkc vrerct i stand til at tillrrekkc tilstrrekkcligc udcnlandske dircktc 
investeringer, samtidig med at <let store problem med darlig greld forhindrcr de indcnlandske 
banker i at spille en aktiv rolle i finansieringcn af omstrukturcringcn af virksomhederne. De 
fleste nye ejere af privatiserede virksomheder vil typisk ogsa mangle finansielle midler til 
investeringer, fordi de allerede matte investere for at erhverve kontrol over selskabet. 
Omstruktureringsinvesteringeme kan derfor hovedsagelig kun finansieres med tilbageholdt 
overskud i virksomhederne, hvilk.et kun er muligt for enheder, der allerede er rentable. Kun 
de st0rste af disse rentable virksomheder vii vrere i stand til at finansiere deres 
omstruktureringsindsats pa de internationale kapitalmarkeder. 
Der er kun gjort fa fremskridt i implementeringen af en effektiv konkurslovgivning. Den 
nuvrerende lov fra 1993 indeholder forligsprocedurer og undtagelser, som bremser for en 
hurtig og retfrerdig procedure. Desuden er domstolenc overbebyrdede og uerfame. Den 
foreslaede lov om kapitaltilforsel til virksomhcderne vii bctydc en ydcrligere hindring for 
kreditorerne for at anlreggc konkurssagcr, fordi de virksomhcdcr, som udvrelges til at blive 
28 
omstruktureret eft.cr denne Iovs bestemmelscr, vi I bl i ve fritaget for konkurs i den periode, 
kapitaitiiforseisprogrammet greider. 
Den finansiclle sck.mr 
Den myndighcd, der er ansvarlig for pcngepolitikkcn, er Slovakicts nationalbank, dcr blev 
oprettet den 1. januar 1991, og som ovcrtager den tidligcrc f0derale nationalbanks opgavcr. 
Den er uafhamgig af rcgcringcn og er ansvurlig for pengc-og valutapolitikken savcl som for 
bankreguleringen og -tilsynel. Rcntesatsernc er hlevet fuldstxndig libcraliserct, og efler 
ophrevelsen af de rcstcrcndc krcditloflcr for cnkcltbankcr i januar 1996 fores pcngepolitikkcn 
nu fuidstrendigt ved hjrelp af indirektc instrumenter. Bankreguleringen og -tilsynet er blevet 
gradvis styrket. 
Antallet af banker i Slovakiet er steget fra kun 4 ved udgangen af 1991 til 29: 10 uden 
udeniandske kapitaiinteresser, 14 med udeniandske kapitalinteresser og 5 filialer af 
udeniandske banker. Der er ogsa 10 afdeiinger af udeniandske banker. Statens kapitaI­
interesser, udeniandske kapitalinteresser og den private indenlandske kapital tegner sig for ca. 
lige store andele i bankernes udstedte kapital. Banksystemet er imidlertid strerkt koncentreret 
omkring de 3 st0rste banker, der i det vresentlige fortsat er statsejede. De 3 st0rste bankers 
andele i den samlede langivning og de samlede indlan ligger pa henhoidsvis ca. 65 og 70%. 
Det dr0ftes i 0jeblikkct, om dissc banker skal privatiseres. Det er pa det seneste bievet 
besluttet, at 2 af de vigtigsle hanker (VUB og IRB) kan privatisercs, men at sparekassen, som 
stadig tcgncr sig for dct mcstc ar de private indlan, og statsforsikringsselskabet, der er det 
st0rstc forsikringssclskah i Slovakict, skal forblivc statsejet indtil 2003. Det er endnu ikke 
klart, hvilken mctodc dcr vii blivc bcnyttct i forbindelse med privatisering af VUB og IRB, 
og om udenlandske interesscr vii blivc opfordrct til at deltage i privatiseringsprocessen. 
Pa trods af statens direkte bistand og bankernes egne effektiviseringsbestrrebelser er andeien 
af misiighoidte Ian fortsat relativ stor, idet Ian, der er overforfalden med mindst 3 maneder, 
nresten reprresenterede en tredjedel af de udestaende Ian ved udgangen af 1995. Hovedparten 
af disse dariige Ian findes i statskontrollerede banker, og de fleste debitorer er statsejede 
virksomheder, som ofte har en statsgaranti. Myndighederne sigter pa en gradvis l0sning af 
probiemet med darlig greld ved at pairegge bankerne, at de skaI foretage ekstra hensrettelser. 
Staten har tiI hensigt at st0tte denne proces, mender er endnu ikke blevet truffet besiutning 
om formen, st0rrelsen og betingelserne for statens deltagelse i omstruktureringen af bankeme. 
73% af risikoen i forbindelse med darlige Ian drekkes nu af hensretteiser og reserver, men 
disse Ian er stadig en alt for tung bclastning og lregger en betydelig bremse pa rentabiliteten i 
banksektoren. For at undcrst0ttc den linansicllc stilling er bankcrnc derfor n0dt til at operere 
med en rclativ hqj rcntemarginal, som hcgrxnscr hankerncs mulighcd for at st0ttc 
virksomhcdernc i deres omstruklurering ved al give hillige Ian. 
Hovedtendensen i bankcrncs langivning er, at dcr er ct konstanl fold i andelcn for pcrsonlige 
Ian og en stigende andel for erhvervslan. Lan i udcnlandsk valuta er ogsa vokset bctydeligt i 
de seneste ar, selv om deres andel i den samlede langivning fortsat er relativ lille ( omkring 
10%). I 1995 var der en stigning i andelen af private lantagere i bankernes samiede 
lanemasse. I det ar tegnede de kortsigtede Ian sig for 75% af alle nye Ian, som private 
organisationer optog. Aktieemissioner reprresenterer ikke en aiternativ finansieringskiide for 
selskabeme, mens obligationsemissioner anvendes mere af virksomhederne til at fremskaffe 
29 
kapital. Markedet for kort kapital er cndnu ikkc fuldt udviklct, selv om det kendetegnes ved 
strukturen og trrekkene pa pengemarkederne i modne markeds0konomier. 
Kapitalmarkedeme er fortsat fragmenterede og illikvide, og de lovgivningsmressige 
rammevilkar trrenger til at blive yderligere udviklet. Den f0rste b0lge kuponprivatisering gav 
impuls til handel med aktier, hvor investeringsprivatiseringsfonde spillede en vresentlig 
formidlende rolle. Den uventede annullering af den anden b0lge kuponprivatisering i 1995 og 
den mere restriktive regulering af investeringsprivatiseringsfondene reducerede imidlertid 
markedstilliden betydeligt og bcgncnsedc den yderligcre markedsudvikling. Handelen med 
privatiseringsobligationer, som blcv udstedt som en kompcnsation for de annullerede 
kuponcr, er forblcvet marginal som folge ar den manglcnde cllcrspmgscl og en lovl'a.!stct 
minimumspris. 
Den okonomiske og socialc udvikling 
Sociale indikatorer 
Indbyggertallet i Slovakiet anslas til 5,4 millioner. Befolkningstilvreksten har vreret nresten 
konstant faldende fra 1,8% om aret i midten af l 95O'crne til mindre end 0,5% i 0jeblikket. 
Denne faldende befolkningstilvrekst bctyder en gradvis aldring af bcfolkningcn og en 
stigende andel af befolkningen i den arbejdsdygtigc alder. Den gcnncmsnitlige levetid i 1996 
var 68,4 ar for mrend og 76,3 ar for kvinder. 
Uddannelsesniveauet er relativt h0jt. Uddannelsen pa sekundrertrinnet har vreret koncentreret 
om erhvervsfaglige og tekniske specialiseringer, som afspejler betydningen af den tunge 
industri og maskinindustrien i 0konomien. 
Regionale og sektorale skrevheder 
Regionale skrevhcdcr er spccielt markantc i Slovakict, spcciclt nar der tagcs hcnsyn til, at dct 
er en relativ lillc 0konomi. Produktioncn er hovedsagclig konccntrerct i den vestlige del af 
landet (Bratislava og nahodistriktcrnc) og omkring Kosicc i <let 0stligc Slovakiet. Som folge 
heraf er arbejdsl0shcden ogsa mcgct ska!vt fordelt, fra 4% i Bratislava til mere end 20% i 
landdistrikterne. En reduktion af de regionalc forskelle i arbejdsl0sheden bremses af den 
relativt underudviklcde transport- og kommunikationsinfrastruktur i de landlige omrader og 
af en lav geografisk arbcjdskratlmobilitet, dcr tildels er et resultat af knaphed pa boliger og 
<lyre boliger i regioner med den h0jeste 0konomiske vrekst. 
2.2 0konomien set i lyset af medlemskab 
Indledning 
Det Europreiske Rad i K0benhavn i 1993 fastsatte, hvilke betingelser de associerede lande i 
Central- og 0steuropa skal opfylde for at blive medlemmer af EU. De 0konomiske kriterier 
er: 
• en fungercnde markeds0konomi 
• evne til at klarc konkurrcnccprcssct og markc<lskncllcrnc i lJnioncn. 
30 
Disse kritericr er indbyrdcs a(focngigc. For <let linstc vii en rungcrcndc markcdsokonomi 
bedre kunne klare konkurrcncepressct. For <let andct er <let rungcrcndc marked i forbindclsc 
med medlemskab af EU <let indrc marked. Et EU-mcdlcmskab, der ikkc indcbrercr intcgrering 
i det indre marked, giver ingcn 0konomisk mening, hvcrkcn for Slovakiet cllcr dets 
handelspartnere. 
Tilslutning til EU 's regelvrerk, specielt reglerne vedr0rende dct indre marked, er saledes 
afg0rende for et ans0gerland, som permanent skal patagc sig de 0konomiske forpligtelser ved 
et medlemskab. Denne uigcnkaldelige forpligtelsc er n0dvendig for at give sikkerhed for, at 
alle dele af det udvidede EU-marked vii fortsrette med at fungere efler frelles regler. 
Evnen til at tilslutte sig fl/ 's regelva:rk har llcrc dimcnsioner. Pa den enc side skat Slovakict 
kunne patage sig de 0konomiskC' forpligtclscr ved ct mcdlemskab pa en sadan made, at <let 
indre marked fungercr uproblcmatisk og retf'a!rdigt. Pa den anden side forudsretlcr Slovakicts 
evne til at h0ste det fulde udbytte af konkurrenceprcssct pa det indrc marked, at de 
grundlreggende 0konomiske forhold er gunstige, og at den slovakiske 0konomi er prreget af 
fleksibilitet og rader over tilstrrekkelig menneskelig og fysisk kapital, isrer infrastruktur. Hvis 
disse forhold ikke er til stede, vii konkurrencepresset efter al sandsynlighed blive opfattet som 
for intenst i visse dele af samfundet, og der vii lyde krav om protektionistiske 
foranstaltninger, som, hvis de blev gennemfort, ville trrekke treppet vrek under det indre 
marked. 
Et ans0gerlands evne og vilje til at tilslutte sig og gennemfore EU's regelv<£rk har afg0rende 
betydning, fordi omkostningerne og fordelene ved at g0re det kan vrere ulige fordelt over 
tiden og pa erhvervssektorer og samfundsgrupper. En bred konsensus om, hvilke rendringer i 
den 0konomiske politik EU-medlemskab n0dvendigg0r, og en malbevidst gennemf0relse af 
0konomiske reformer pa trods af pres fra intcresscgruppcr mindskcr risikoen for, at ct land 
ikke er i stand til at patage sig de 0konomiske forpligtclser ved ct mcdlcmskab. 
For de offentlige myndigheder krrevcr EU-medlemskab administrativ og retlig kapacitet til at 
omsrette og gennemfore den brede vifte af teknisk lovgivning, der er n0dvendig for at fjerne 
hindringerne for den frie bevregelighed inden for EU og derved sikre det indre markeds 
funktion. Disse aspekter behandles i senere kapitler. For den enkelte virksomhed er 
virkningen for konkurrenceevnen af at tilslutte sig EU 's regelvrerk afhrengig af dens evne til 
at tilpasse sig de nye 0konomiske forhold. 
En fungerende markedsokonomi 
En markeds0konomi forudsretter, at ligevregten mellem udbud og eftersp0rgsel findes ved 
markedskrrefternes frie spil. Der foreligger en fungerende markeds0konomi, nar retssystemet, 
herunder reguleringen af ejendomsrctten, er pa plads og er i stand til at handhreve retslige 
afg0relser. En markeds0konomi fremmes og forbedres af makro0konomisk stabilitet og 
konsensus om hovedlinjerne i den 0konomiske politik. En veludviklet finansiel sektor og det 
forhold, at der ikke findes vresentlige hindringer for markedsadgang og markedsudtrreden, 
bidrager til at effektivisere den made, en 0konomi fungerer pa. Gode fremskridt i 
implementeringen af Europaaftalen skulle ogsa bidrage til at konsolidere markeds0konomiens 
virkemade. 
31 
Slovakicl har implcmcnlcrcl de llestc af de 111.-nlvendige reformer for al ctahlcrc en 
markeds0konomi. Prissyslcmct er blcvcl libcraliscrcl, allokcringsbcslutningcrnc er blcvct 
decentraliseret af den nresten fuldendte pri vatiseringsproces, og der er indf0rt et uafhrengigt 
retssystem, der ved flere lejligbeder bar vist, at det er i st.and til at beskytte ejendomsretten. 
Generelt er der ikke vresentlige juridiske barrierer for at komme ind pa markedet. 0konomien 
kendetegnes ogsa af en tilfredsstillende boldbar makro0konomisk stabilitet, berunder 
omradets laveste inflationsrate, der giver de 0konomiske agenter muligbed for at kunne 
operere med en tilstrrekkelig lang planlregningshorisont. 
Ved en rrekke lejlighedcr har de slovakiske myndighcder ikkc desto mindre anvendt ikke­
markedsbaserede mekanismer i prisdannelscn og ressourceallokeringen. Eksempler berpa er 
den meget ringe andcl af statsvirksomhcdcr, der er solgt pa konkurrencemressige vilkar i 
privatiseringsprocessen, fastsc:ettclsc af en minimumspris for salget af privatiscrings­
obligationer og regcringcns hestrxhclscr pa at oprctholdc kontrol med virksomhcdcr, dcr 
anses for at have stratcgisk betydning. Dcttc er klart indikationcr pa, at der fortsat er hehov 
for at styrke markeds0konomiens virkemadc. 
Et begrrenset antal priser -hovedsagelig energi, noglc offontlige tjcneslcr og huslejcr -er 
fortsat administreret og det forvrider de relative priser. Reguleringcn af priserne pa offentlige 
tjenester kan anses for at ligge pa linje med den eksisterende praksis i medlemsstaterne. Den 
fortsatte subsidiering af busboldningemes energiforbrug bar imidlertid negative virkninger pa 
energieffektiviteten og handelsbalancen. Reguleringen af huslejerne 0ger koncentrationen af 
den 0konomiske aktivitet i visse omrader og reducerer de fortsatte investeringer i 
boligbyggeri. Den mere restriktive prislov fra 1996 kunne desuden bruges til at kontrollere 
normale eller sresonbestemte prissvingninger og kunne saledes forvride markedsprisernes 
rolle. 
En strerk og stabil finansiel sektor er et vresentligt element i en fungerende markeds0konomi. 
Der er fortsat betydelige omstruktureringprohlcmer, dcr skal l0ses i den slovakiske finansielle 
sektor, f.eks. den store andcl ar darligc Ian og den domincrcndc stilling, som ct bcgrrenset 
antal statsejede banker indtagcr pa markcdct. Scktorcn er dcrfor endnu ikkc fuldt ud i stand til 
at udfylde sin formidlcndc rollc. Kapitalmarkcdcrnc er dcsudcn fortsat illikvidc og 
fragmcntcredc, og dcr er stadig hchov for al forhcdre regulcringcn ar dem. Disse prohlemcr 
reducerer 0konomicns effcktivitct, men dct finansiclle system er tilstrxkkeligt uuviklct til 
ikke at hindre, at 0konomicn fungcrcr normalt. 
I en rrekke vigtige sektorer (stal, banker, petrokemi) er der kun en ganske lille indenlandsk 
konkurrence, fordi hovedparten af produktionen ofte er koncentreret pa en enkelt virksomhed. 
Fa virksomheders dominerende markedsstilling kan vrere en bindring for, at der oprettes nye 
virksomheder i disse sektorer. Handelssystemet er dog tilstrrekkeligt abent til, at udenlandsk 
konkurrence kan sikre en konkurrencemressig adfrerd pa det indenlandske marked. 
Der er kun gjort sma fremskridt i implementeringen af en effektiv konkurslovgivning. Den 
nuvrerende lovgivning indeholder forligsproccdurer og undtagelser, som bremser en hurtig og 
retfrerdig procedure. Desudcn er domstolcnc overbelastcde og ucrfarne. Den forcslaede lov 
om kapitaltilforsel til virksomhedernc vii skahc en ny hindring ror krcditorcrncs mulighcd for 
at indlede konkurssagcr, fordi de virksomhedcr, som udvrelgcs ti) at blivc omstrukturcrct efter 
32 
dcnnc lovs bcstcmmclscr, ikkc vii kunnc crkhcrcs konkurs kapitaltilfi,rsclsprogrammcls 
l0betid. 
Evnen til at klare konkurrencepresset og markedskrrefterne 
Her nogle ar forud for ct cventuclt medlemskab -og indcn Slovakiet har vedtaget og 
gennemfort st0rstcdclcn af f:dlcsskahsrcttcn -er <let vanskcligt at dannc sig en cndelig 
opfattelse af landcts cvnc til at opfyl<le <lcttc kriterium. Der er imi<llerti<l en nckke 
karakteristiske trrek vcd Slovakicts udvikling, som giver ct lingerpeg om lan<lets san<lsynlig 
evne til at klare konkurrenccprcssct og marke<lskra;llerne i lJnionen. 
Dette forudsretter en stabil makro0konomisk ramme, in<len for hvilken <le enkclte 
erhvervsdrivende kan trreffo beslutninger pa en forholdsvis sikker baggrund. Der skal vrere et 
tilstrrekkeligt grundlag af menneskelige og fysiske ressourcer, herunder infrastruktur, saledes 
at de enkelte virksomheder far mulighed for at ruste sig til at modsta det 0gede 
konkurrencepres pa det indre marked. Yirksomhederne ma investere for at styrke 
effektiviteten, sa de bade kan konkurrere pa hjcmmemarkcdet og u<lnytte de stordriftsfordele, 
der folger med adgangen til det indre marked. Denne evne til at tilpasse sig vii blive st0rre, jo 
mere virksomhederne far adgang til investeringskapital, jo bedre arbejdskraften er uddannet, 
ogjo mere nyskabende de er. 
Endvidere vii en 0konomi vrere bedre i stand til at patage sig forpligtelseme ved medlemskab, 
hvis den forud for tiltrredelsen har opnaet en h0j grad af 0konomisk integration med Unionen. 
Jo mere integreret et land allerede er i Unionen, desto frerre yderligere omstruktureringer skal 
der foretages i forbindelse med medlemskabet. Graden af 0konomisk integration afhrenger 
bade af udbuddet og mrengden af varer, der indgar i samhandclen med medlemsstaterne. De 
direkte fordele ved adgangen ti) det indre marked kan dcsudcn vrerre st0rre i sektorer, hvor 
der er et ret stort antal sma virksomhcdcr, idct dissc pavirkcs forholds.vis mere af 
handelshindringer. 
Den slovakiske 0konomi har en rrekke vigtige aktiver, der kan srette landet i stand til at klare 
konkurrencepresset og markedskrrefterne pa det indre marked. 0konomien er stabiliseret og 
hastigt voksende, mens l0nomkostnin~erne stadi"t er reJativt lave, og befolknini!eo er 
veluddannet. Den centrale beliggenhed i krydset, hvor nord-syd-korridoren og vest-0st­
korridoren i det transeuropreiske netvrerk (TEN) skrerer hinanden, kunne ogsa udnyttes til at 
udvikle en konkurrencedygtig tjenestesektor, hvis der gennemf0res tilstrrekkelige 
investeringer i disse korridorer. 
Slovakiet har ogsa vreret i stand til at. nyorientere sin eksport mod de vesteuropreiske 
markeder efter tabet af de traditionelle eksportmarkeder som f0lge af COMECON' s 
sammenbrud og opl0sningen af foderationen med Den Tjekkiske Republik. De h0je 
vrekstrater i handelen med EU i de seneste ar er ikke blot et tegn pa, at i det mindste en rrekke 
slovakiske virksomhcdcr er tilstrrekkeligt konkurrenccdygtigc til at eksportere til EU, men 
ogsa tegn pa, at de er i stand til at produccrc varcr, der opfylder dct indrc markcds reglcr og 
bestemmelser. 
En anden indikator for konkurrenceevnen er virksomhedcrnes evnc til at tilpasse si~. Selv om 
de traditionelt vigtige industrivirksomheder inden for stalsektoren og den petrokemiske sektor 
33 
nu er i stand til at levere basisprodukter af en god kvalitct til konkurrencemressige priser, er 
vrekstpotentialet indcn for disse scktorcr hcgncnsct pa haggrund af den cksistcrcndc 
ovcrskudskapacitct i Europa. Den kcmiskc scklor og mclalindustricn er ogsa tcknisk 
avanceret og internationalt konkurrencedygtigc. Andre scktorcr, f.eks. tckstilindustricn og 
den vigtige forsvarsindustri, star over for en bctydelig omstruktureringsindsats for at kunnc 
overleve. Det vii generelt vrere 110dvendigt med ydcrligere investeringer i alle sektorer for at 
modernisere og omstrukturere produktionskapaciteten og for at tilpasse den med henblik pa at 
opfylde kravene i EV 's regelvc,erk. Det vil vrere n0dvendigt at g0re en indsats for at 
diversificere over mod lettere samleindustrier og tjenester, som mere ligger pa linje med 
Slovakiets naturlige faktorudrustning. Slovakiets nuvrerende evne til at innovere og 
diversificere produktionen bremses imidlertid af begrrensede udgifter til forsknin~ o~ 
udviklin~. Import af frerdighcder og tcknologi fra udlandct er ogsa fortsat begrrensct pa grund 
af utilstrrekkelige udenlandskc dircktc invcstcringcr. 
Divcrsifikationen og omstrukturcringsindsatscn kunnc brcmscs af mangcl pa 
investeringskapital. Slovakiel har hidtil ikke vreret i stand til at tiltrrekkc tilstnckkcligc 
udenlandske direkte invcsterin~er, mens den indcnlandske finansiellc sektors 
finansieringskapacitet bcgrrenses af problcmct med ucrho)dc)igc fordringer. De fleste nye 
ejere af privatiserede virksomheder vii typisk ogsa mangle finansielle midler til investering, 
da de allerede matte investere for at erhverve kontrol over selskabet. 
Omstruktureringsinvesteringer skal derfor hovedsagelig finansieres med tilbageholdt 
indtjening i virksomhederne, hvilket kun er muligt for enheder, der allerede er rentable. Kun 
de st0rste af disse rentable virksomheder er i stand til at finansiere deres 
omstruktureringsindsats via de intemationale kapitalmarkeder. En omstrukturering af den 
finansielle sektor, eventuelt i tilknytning til en vis form for ny kapitaltilforsel, er d~rfor en 
vresentlig betingelse for at st0tte omstruktureringen af virksomhederne generelt, men i 
srerdeles i de sma og mellemstore virksomheder, som ikke har let adgang til de internationale 
kapitalmarkeder. I bctragtning af begrrensningerne pa statens budget er en sadan 
kapitaltilforsel ti) den finansicJlc scktor sandsynligvis kun mulig i kombination med dens 
privatisering. Udenlandsk dcltagclse i privatiscringsproccsscn forckommcr at vrerc va::sentlig 
for at ti1f0rc scktorcn de 110dvcndigc l:.crdighcdcr og den 110dvcndigc kapital. 
Slovakiet kunne principiclt l0se sine udestacnde 0konomiske problemer tilstrrekkeligt hurtigt 
til, at <let kunne blive blandt de forste associcrcde landc til at blive medlem af EU. Der er 
imidlertid usikkerhed om, hvorvidt disse strukturproblemer vii blive tacklet hurtigt, og om, 
hvorvidt det vii ske pa en gennemsigtig made med anvendelse af markedsmekanismer, som er 
forenelige med reglerne for det indre marked. Grunden til denne tvivl er den, at den 
0konomiske politik i de seneste ar har vreret karakteriseret ved man~lende forudsi~elighed og 
· gennemsigtighed. De tydeligste eksempler herpa kan findes i privatiseringsprocessen, hvor 
det andet kuponprogram uventet blev annulleret, hvor investeringsprivatiseringsfondenes 
rolle pludseligt blev rendret (hvilket medforte betydelige tab for disse fonde ), og hvor 
privatiseringen af de vigtigste banker blev bebudet og udsat adskillige gange. Den foreslaede 
lov om kapitaltilforsel til virksomheder kcndetegnes ogsa af manglende gennemsigtighed, 
fordi valget af de virksomheder, der omfattes af dennc lovgivning, er undergivet politisk 
indflyde)se. Dcsudcn hcnyltcr de slovakiskc myndighcdcr fortsat oftc ikkc-markcdsmressigc 
mckanismcr i prisdannclscn cllcr rcssourccallokcringcn. 
34 
Der mangler fortsat tilstnckkcligl ovcrhcviscndc rcsultatcr med hcnsyn til summcnha;oL:co<lc 
0konomiske reformer. I lvis de slovakiskc myndighcdcr hchudcde og implementcredc ct 
omfattende, gennemsigtigt og markcdsoricntcrct mellemfristct strukturrcformprogram, ville 
<let hjrelpe til at tiltrrekke den n0dvendige st0tte fra udenlandske investorer og srette den 
slovakiske 0konomi i stand til at blive tilstrrekkeligt konkurrencedygtig til at klare 
konkurrencen pa det indre marked pa tiltrredelsestidspunktet. 
Udsigter og prioriteter 
Den Slovakiske Rcpubliks 0konomiskc politik har hidtil ikkc va!rct fr,rt med udgangspunkt i 
et velformuleret mellcmfrislct program. Der findes dokumcntcr om noglc aspekter af den 
0konomiske politik (pcngcpolitik, induslripolitik, osv.), men de d<Ckkcr hovcdsagclig <let 
korte sigt og er ikkc intcgrcrcl i en gcncrcl plan. I ndcn for rammcrnc ar associcringsudvalgct 
for 0konomiske sp0rgsmal har de slovakiskc myndighcder imidlcrlid erkla!ret, at de er villigc 
til at udarbejde en omfattcnde mellcmfristel stabiliscrings- og moderniscringsstratcgi. Dctte 
ville hjrelpe til at fastlregge prioriteringen af de frcmtidige reformer med henblik pa at tackle 
de resterende 0konomiske vanskeligheder. 
I de forste ar efter uafhrengigheden gjorde Slovakiet bemrerkelsesvrerdige fremskridt i den 
makro0konomiske stabilisering. Blandt de associerede centraleuropreiske lande havde 
Slovakiet i 1995 og 1996 en af de h0jeste BNP-vrekstrater kombineret med den laveste 
inflationsrate i regionen. De fobende poster udviste et overskud i 1995, men den fortsat h0je 
indenlandske eftersp0rgsel efter forbrugs- og investeringsgoder resulterede i et stort 
underskud i 1996. Accelerationen i inflationen i f0rste kvartal 1997 og det store l0bende 
underskud er klare tegn pa, at 0konomien nu er ved at blive overophedet. For at sikre fortsat 
stabilitet i 0konomien er der hrug for, at den makro0konomiske politik blivcr tiJstrrekkelig 
restriktiv, og at den hliver godt samordnet. I lcrudover skal de makro0konomiskc faktorer, 
sasom gradcn af omstrukturcring i hank-og virksomhedssektorcn, ogsa forbedres. Der kan 
nemlig kun fastholdcs en ikkc-inllationrer hqj v<Ckst, hvis 0konomicns konkurrenceevnc 0gcs 
ti)strrekkel igt. 
Da vanskelighedeme med at etablcre en ny stat og en ny administration var overvundet, blev 
det offentlige budgetunderskud hurtigt reduceret, og der blev sagar registreret et lille 
overskud i 1995. Der blev imidlertid fort en mere ekspansiv finanspolitik i 1996 som f0lge af, 
at indtregteme blev lavere end forventet, og at der var behov for h0jere offentlige 
investeringer. Pa grund af budgetomkostningeme i forbindelse med omstruktureringen i 
virksomheds- og banksektoren forventes det off entlige underskud at stige i de kommende ar. 
Det opadgaende pres pa udgifterne kunne lettes ved, at de sociale udgifter kun gar til de 
personkategorier, der virkelig har brug for hjrelp. Fuldendelsen af prisliberaliseringen ville 
ogsa give mulighed for yderligere at reducere subsidierne ti) virksomhedeme. 
Selv om arhcjdsl0sheden har v<Crct foldcndc i de scncstc ar, vii den h~jc arhcjdsl0shed og den 
bctydeligc regionalc variation i arhc_jdsl0shcdcn fortsa;Uc med at hclastc den frcmtidigc 
0konomiskc og budgctma!ssigc udvikling. Sclv om arhcjdsl0shedspr<>.blemct ikke kan l0scs 
pa en gang, kunnc jobskabclscn accclercs vcd al st0Uc oprettclse af sma og mcllcmstorc 
virksomheder, skabe ct mere flcksibclt arbcjdsmarkcd, bcgrrense skattcbyrden pa 
l0nomkostningerne ved at opstrammc adgangen til socialsikringsprogrammer og ved at tillade 
st0rre regionale l0nforskelle til fremme af mobiliteten mellem regionerne. 
35 ' ' 
For at sikre en holdbar 0konomisk vrekst bar Slovakiet brug for en fortsat omstrukturering i 
virksomhedssektoren og i den finansielle sektor. Da deter valgt at ga gradvis til vrerks med 
hensyn til at l0se problemet med darlig greld, vii banksektoren ikke blive i stand til at blive en 
afg0rende finansieringskildc for omstruktureringen af virksomhedeme pa kort sigt. 
Omstruktureringcn foruds<Cttcr kapital fra udlandct cllcr skal finansicrcs ved hjrelp af midlcr, 
som genereres internt i virksomhcdcrne. De udenlandskc dircktc invcsteringer har hidtil vreret 
begrrenset pa grund af manglcndc till id til de politiskc bcslutningstagcrcs markedsorientering. 
Endvidere vii omstrukturcringcn sandsynligvis ikkc blivc frcmmct af rcgeringcns fortsattc 
bestrrebelser pa at bevare indflydelsen i de allerede privatiserede virksomheder og af de 
u1gennemsigtige procedurer i den foreslaede lov om kapitaltilforsel til virksomhederne. 
36 
2.3 Generel vurdering 
Slovakiet bar indfort de fleste af de reformer, der er n0dvendige for at etablere en 
markeds0konomi. Prissystemet er blcvet liberaliseret, og den fremskredne 
privatiseringsproces har dcccntraliserct allokcringsbeslutningcrne. Alligcvel blev der indf0rt 
en restriktiv prislov i 1996, og lovudkastet om kapitaltilforsel til virksomhederne kunne blive 
et afg0rende tilbagcskridt i forhold til markcdsmckanismcrnc. Den finansiclle scktor trrenger 
til at blivc styrket, og dcr er hehov for fremskri<lt i reguleringen af konkursprocessen og 
kapitalmarkederne. 
Slovakiet skullc v<Crc i stand til at klarc konkurrcncepressel og markc<lskr<Cflernc i EU pa 
mellemlang sigt, men <let vii kr<Cve mere gcnncmsigtige og marke<lsbascrcdc politikkcr. I en 
arrrekke er 0konomien vokset hurtigt med lav inflation. Landct har lave l0nomkostningcr og 
en veluddannet arbejdsstyrke. Omstruktureringen af virksomhederne er imidlertid gaet 
langsomt, hvilket gradvis underminerer den 0konomiske vrekst og den eksterne balance. Det 
lave niveau for udenlandske direkte investeringer afspejler disse strukturproblemer, som der 
er behov for at tackle hurtigt og pa en gennemsigtig made. 
37 
3. Evncn ti1 at patagc sig forpligtclscrnc vcd mcdlcmskah 
Det Europreiske Rad i K0benhavn anforte blandt kriteriernc for tiltrredelse "evnen til at 
patage sig forpligtelserne ved medlemskab, herunder tilslutning til malene for politisk, 
0konomisk og monetrer union". 
Slovakiet har med sin ans0gning om medlemskab pa basis af traktaten uden forbehold 
accepteret Unionens grundla.::ggendc mal, ogsa dens politikkcr og instrumenter. I dette kapitel 
gennemgas Slovakiets evne til at patage sig forpligtelserne ved medlemskab, dvs. de retlige 
og institutionelle rammer, der gar under betegnelsen Frellesskabets regelvrerk, pa grundlag af 
hvilke Unionen realiserer sine mal. 
Med Unionens udvikling er regelvrerket gradvis blevet mere tyngende og udg0r en st0rre 
udfordring for fremtidige tiltrredelser, end det var tilfreldet tidligere. Slovakiets evne til at 
gennemfore regelvrerket vii vrere af central betydning for dets evne til at fungere 
hensigtsmressigt indcn for lJnionen. 
I de f0lgende afsnit unders0gcs pa hvert hovcdomradc af lJnioncns virksomhed den 
nuvrerende og frcmtidigc situatio11 i Slovakiet. lJdgangspunktct for beskrivelsen og analysen 
er et kort sammcndrag af Fa.::llesskahcts rcgclva.::rk med angivclse af bestemmelserne i 
Europaaftalen og hvidhogcn, hvor de er relevantc. Endclig gives der for hvert 
aktivitetsomradc en kort vurdering af Slovakicts evne til at patage sig forpligtclserne ved 
medlemskab pa mellemlang sigt. 
38 
3.1 Dct indrc marked udcn grrenscr 
Oct indrc marked dclincrcs i traktatcns arlikcl 7 A som cl omri1dc udcn indrc gncnscr med fri 
bevregelighed for varcr, pcrsoner, tjcncstcydclscr og kapital. Grundlagct for det indrc marked, 
som er af afg0rende betydning for intcgrationsproccsscn i Frellesskabet, er en aben 
markeds0konomi med konkurrcncc og 0konomisk og social samh0righcd. 
En effektiv virkeligg0relse af de frihcdcr, dcr er nedfiddct i traktatcn, forudsrettcr ikkc blot 
overholdelse af sa vigtigc princippcr som ikkc-forskelsbchandling og gensidig ancrkendelse 
af nationale regler, saledes som disse principper er blcvct pncciseret gennem Domstolens 
retspraksis, men ogsa en samtidig og effektiv handhrevelse af en rrekke specifikke frelles 
bestemmelser. Formalet med disse specifikke bestemmelser er bl.a. at sikre den offentlige 
sikkerhed og sundhed, milj0-og forbrugerbeskyttelse, forbrugernes tillid til servicesektoren 
og, at personer, der ud0ver visse specialerhverv, har de rctte kvalifikationer, samt i givet fald 
at indfore eller samordne visse regulcrings- og ti lsynsordningcr. Al kontrol og systematisk 
efterpr0vning, som er n0dvendig for at sikre en korrekt anvendclse af reglerne, skal finde sted 
inden for selve markedet og ikke ved grrenscovergangene. 
Det er vigtigt, at EF-lovgivningen indarbcjdes cffektivt i national ret, men det er endnu 
vigtigere at den i praksis handhreves korrckt af mcdlemsstaternes administration og domstole, 
og at den overholdes af virksomhederne. Dctte er forudsretningen for at skabe den gensidige 
tillid, som er n0dvendig for at dct indrc marked kan fungere tilfredsstillendc. 
Dette kapitel b0r hcses i sammcnhreng med bl.a. kapitlcrnc om socialpolitik, milj0, 
forbrugerbeskyttelse og sektorpolitik. 
De fire friheder 
Ans0gerlandene overtager gradvis Frellesskabcts rcgelvrerk: 
Associeringsaflalcn mcllcm Dct Europ<Ciskc F<Cllcsskab og dcls mcdlcmsstatcr og 
Slovakiet tradte i kratl den I. februar 1995. Hvad angar de fire friheder og indbyrdes 
tilnrermelse af lovgivningerne er der i aftalen fastsat en 0jeblikkelig eller trinvis fastlreggelse 
af et vist antal forpligtelser, gensidige og ikke-gensidige, vedr0rende bl.a. etableringsret, 
national behandling, frihandel, intellektuel ejendomsret og offentlige indk0b. 
I retningslinjerne i hvidbogen (KOM (95) 163 cndclig udg.), som Kommissionen 
forelagde i 1995 med hcnblik pa at hjrelpc ans0gcrlandcnc med at forbcrede deres integration 
i <let indre marked, afgrrenses dct nrermerc, hvilkc bcstemmelscr dcr er tale om; dcr udpeges 
emner og "n0gleomrader", som direkte bernrer den frie bevregelighed for varer, 
tjenesteydelser, kapital og personer, og der g0res rede for, hvilke vilkar der skal vrere opfyldt 
for, at bestemmelserne herom kan betragtes som opfyldt, herunder de retlige og 
organisatoriske strukturer. Der gennemgas 23 omrader, hvor EU har befojelser; 
bestemmelsernes gennemf~relse fordeles pa to faser alt efter, hvor h0jt de prioriteres, og der 
39 
fastlregges et arbejdsprogram for perioden forud for tiltncdclscn. Der er oprcttct cl Kontor for 
Informationsudveksling om Faglig Bi stand (TAI EX) med <let formal at yde supplerende og 
malrettet faglig bistand pa de lovgivningsomrader, der er omfattet af hvidbogen. Kontoret har 
for nylig oprettct en lovgivningsdatahasc. 
Optagclsc i EU indcha:rcr for ans0gcrlandcnc, at de ma ovcrtagc og ivrerksrette hele 
Fa:Hesskabcts rcgclva:rk. Dct skal i den forhimklsc undcrslrcgcs, at Jen handlingsplan for <let 
indre marked, som blcv forclagt for Del Europa:iskc Rad i Amsterdam, indcholder en 
prioritering af, hvilkc foranstaltningcr dcr ma gcnncmforcs for at dcl indrc marked kan 
fungere tilfrcdsstillcndc med fcmtcn mcdlcmslandc og en l'a:llcs valuta. Delle indcbcercr 
n0dvendigvis en vidcreudvikling af Fcellcsskabcts regclva:rk. 
De generelle rammer 
Virksomhederne skal kunnc ud0vc deres aktiviteter pa grundlag af frelles regler uanset 
aktivitetsomrade. Sadanne frelles rcgler er vigtigc, fordi de fastlregger de generelle rammer 
for, hvorledes 0konomien fungcrcr, og dcrmcd de gencrelle konkurrencevilkar. Dette omrade 
omfatter ud over konkurrcnccrcglcrnc (virksomhcder og offentlig st0tte) skatte-og 
afgiftsbestemmelscrne, som bchandlcs i ct andct afsnit i udtalclscn, abningen af markcdet for 
byggc- og anla:gsarhcjdcr, indk0h og ~jcncstcydclscr, harmoniscring af rcglcrnc for 
intcllcktucl cjcndomsrd (hcrundcr Europa-patcntct), harmoniscring ar sclskahsrcttcn og 
rcglcrnc for rcgnskahsforing, hcskyllclsc af pcrsonoplysningcr samt hcnvisning ar sagsanhcg 
og gensidig ancrkendclsc ar rctsalg0rclscr (konvcntioncr pa grundlag af traktatcns artikcl 
220). 
Sam mend rag 
Offentli~e indk0b er reguleret ved lov om koh af varer og ~jenesteydelser og ofjentlige 
anlcegsarbejder. Den blev vedtaget i 1993, men er siden blevet rendret. Ministeriet for bygge­
og anlregsarbejder er ansvarligt for forvaltningen af de forskellige aspekter af denne politik. 
I lvad angar den intcllcktucllc 01: industriclk cjcndomsrcl, skal dct 118.!vncs, at Slovakict har 
undcrtcgncl TRI Ps (handclsrclatcrcdc intcllcktucllc cjcndomsrcllighcdcr), og at Jenne allalc 
har vrerel i krall sidcn den I. januar 19%. Der er oprcUct ct kontor for industricllc 
ejendomsrettighcdcr. J\nliggcndcr i forhindclsc med intcllcktuellc cjcndomsrettighcder 
henh0rer under kulturministcrict. 
~skabslov~ivnin~en er fastlagt i en nckkc forskclligc statuttcr, bl.a. i handclslovcn. Der 
findes en rrekke forskellige selskabsformcr i Slovakiet, bl.a. offontligc erhvcrvsdrivcndc 
selskaber, anpartsselskaber og aktieselskaber. Pr. 31. marts 1997 var der registreret 2957 
aktieselskaber og 34 495 anpartsselskaber. Kun aktieselskaber kan rejse kapital ved at udstede 
aktier, og aktionrererne menes at vrere beskyttet i denne forbindelse. Loven indeholder krav 
om minimumskapital. Kreditorer nyder tilsyneladende en vis minimal beskyttelse. Der findes 
et handelsregister med de vigtigste oplysninger om erhvervsdrivende selskaber. Alle kan fa 
40 
adgang hertil mod bctaling ar en mindrc algill. Erhvcrvsdrivcndc sclskahcr er forpligtct til at 
anmelde eventuclle rendringer i deres forhold. Oplysningcr om ikkc-crhvcrvsdrivcndc 
selskaber opbevares i inderigsministeriet eller i centraladministrationcns distriktskontor. 
Selskabernes arsrei.:nskaber er rcguleret vcd lov om regnskah.~forin!{ (1991). Konsoliderede 
regnskaber er omfattet ar ct rcgulativ fra finansministcrict ( 1993). Dct er ikke klart, hvordan 
der fastsrettes regnskabsstandarder. Revisionskammeret rcgulerer rcvisorers position og 
arbejde pa grundlag ar /,ov om revision ( 1992). 
Fysiske pcrsoners fundamcntalc rcttighcdcr er nedl'a;ldct Slovakicts grundlov og lov 
256/1992 om bcskyttclsc ar pcrsonoplysnin~cr. 
Vurdering af den nuvrercndc og frcmtidigc situation 
Slovakiets lovgivning om offentli~c indk0b byggcr til dcls pa samme fundamentalc 
principper som EF's bestemmelser om offentlige indk0b. Lovgivningen er imidlertid uklar og 
udetaljeret, hvilket g0r, at den ikke fuldt ud opfylder alle krav i EF's direktiver. Dette grelder 
ikke mindst med hensyn til offentlige forsyningsselskaber ( energi, telekommunikation, vand 
og transport). Deter endvidere endnu ikke atklaret, om de greldende bed0mmelsesprocedurer 
fungerer tilstrrekkeligt hurtigt og effektivt. I den greldende lovgivning er der ikke fastsat 
nogen prreferencebehandling af slovakiske leverand0rer, og Europaaftalernes krav er derfor 
mere end opfyldt. Regeringen har planer om at rendre den nuvrerende lovgivning om 
offentlige indk0b i l0bet af I 997, slilcdes at den bringcs heft i ovcrcnsstemmclsc med EF's 
direktivcr. 
I lvad angar de intcllcktucllc o~ industricllc cjcndomsrclliL:hcdcr har Slovakict cndnu ikkc 
ctablerct ct hcskyttclscsnivcau svarende ti I I ~F's, j f: artikcl 6 7 i I ~uropaaflalcn. I bcgyndclsen 
af 1997 blev dcr forclagt en ans0gning om oplagclsc i Munchcn-konvcntionen om tildcling af 
patenter. 
Den varemrerkelovgivning, dcr hlcv vcdlagcl den I. marls 1997, er i fuld ovcrcnsstcmmclsc 
med EF's lovgivning ifolge de slovakiskc myndigheders oplysninger, men for sa vidt angar 
patenter og lovgivningen om halvledere er der kun delvis overensstemmelse. Det forventes, at 
man i l0bet af 1997 vil vedtage bestemmelser om ophavsret, svarende til EF's lovgivning. De 
slovakiske myndigheder forventer, at der inden ar 2000 vil vrere skabt fuld overensstemmelse 
med alle bestemmelser vedr0rende industrielle og intellektuelle ejendomsrettigheder. 
Sp0rgsmalet om en cflcktiv implcmcntcring og handhrevclse vii fortsrette med at give 
anlcdning til bckymring over en mcllemlang pcriodc pii grund af de involvcrcde 
myndighcdcrs manglcnde erfaring og de nuva!rendc svagheder i landcts intcrne kontrol og 
gra!nsckontrol lcn. 
l henhold til de oplysninger om sclskabslovi;ivnini;cn, som er forclagt ar de slovakiskc 
myndigheder, skulle lovcn om crhvervsdrivcndc selskabcr v..crc i overensstemmclsc med I. 
41 
og 2. direktiv. Med hcnsyn til lovgivningcn om andrc ftmncr for sclskabcr og 3., 11. og 12. 
direktiv, forstas det, at man er i frerd med at genncmga hclc lovgivningcn, og at disse 
bestemmelser vii vrere fuldt harmoniscret scncst ar 2000. 
Det forventes, at loven om regnskabsforing og loven om revision vii blive rendret i l0bet af 
forste kvartal af 1998. Bestemmelserne om konsoliderede regnskaber paregnes rendret i l0bet 
af andet halvar afar 2000. Hensigtcn med disse rendringer er at bringe lovgivningen i fuld 
overensstemmelse med 4., 7., og 8. direktiv, mender foreligger endnu ikke lovforslag herom. 
Der er konstateret visse overgangsproblemer i forbindelse med den praktiske implementering 
af de nye bestemmelser, bl.a. er der mangel pa kvalificerede regnskabsforere og revisorer, og 
det bliver n0dvendigt med en kraftig indsats, hvis disse problemer skal l0ses inden for en 
mellemlang tidshorisont. 
Den nuvrerende lovgivning om databeskyttclsc opfyldcr ikkc kravcnc i EF's rammedirektiv. 
Lovgivningen ma rendres, bl.a. ved oprcttclse af en uafhrengig myndighcd, som skal fore 
tilsyn med, hvordan lovgivningcn fores ud i livct. Der er opstillct ct lovforslag, som tager 
sigte pa at skabc overcnsstcmmclsc med EF's dircktiv, og de slovakiskc myndigheder 
forventer, at der inden for en mcllcmlang tidshorisont vii blivc vcdtaget og iv<£rksat 
bestemmelser pa dette felt. Slovakict har cndnu ikkc tiltradt Europaradets konvention nr. l 08 
om databeskyttelse. 
Hvad angar civilretssp0rgsmalet, skal det anfores, at Slovakiet endnu ikke er blevet opfordret 
til at tiltrrede Lugano-konventionen om rettemes kompetence og fuldbyrdelse af 
retsafg0relser i civile sager, herunder handelssager. Noget sadant forudsretter, at 
konventionens nuvrerende signatarstater forst konstaterer, at der er sket fremskridt med 
hensyn til beskyttelsen af de civile rettigheder. 
Konklusion 
Slovakiet er i gang med at gennemfore forskellige vigtige foranstaltningcr til opfyldelse af 
bestemmelserne i Europaaftalcn og anbefalingcrne i hvidbogen, bl.a. inden for 
selskabslovgivning, offcntligc indk0h og industricl ejendomsret. Pa samtlige disse omrader er 
det pakrrevet med ny ellcr rendret lovgivning, hvis der skal skabes fold overensstemmelse. 
Hvad angar offentlige indk0b og den intellektuelle og industriel1e ejendomsret, krreves der en 
kraftig indsats inden for implementering og handhrevelse, hvis man skal sikre en effektiv 
gennemf0relse af lovgivningen. 
De oplysninger, der indtil nu er forelagt vedr0rende regnskabsforing og revision, er ikke 
tilstrrekkelige til, at der kan foretages en detaljeret bed0mmelse af, om disse felter er i 
overensstemmelse med Frellesskabets regelvrerk, eller af hvilke udsigter Slovakiet har til at 
na dette mal, omend tidsplanen for reform virker fornuftig. Slovakiet har allerede flere ars 
erfaring med handhrevelsen af databeskyttelseslovgivningen, men der er stadig behov for 
forbedringer med hensyn til lovgivnings- og implcmenteringsstrukturer. 
42 
Fri bev~gelighed for varer 
Fri bevrege)jghed for varer krrevcr, at foranstaltninger, dcr mcdforer begrrensningcr for 
samhandelcn, afskaflcs, dvs. ikke blot told og kvantitativc bcgra:'nsningcr, men ogsa alle 
foranstaltninger med tilsvarcnde virkning, herundcr fr>ranstaltninger, der direkte eller 
indirekte grelder for nationalt fremstillede eller importerede varer, og som har 
protektionistiske virkninger. Da de tekniske krav ikke er harmoniseret, ma varer sikres fri 
bevregelighed ved, at man baserer sig pa princippet om gcnsidig anerkendelse af nationale 
regler og princippet om, at nationalc krav ikkc ma vrere strcngere end, hvad der er n0dvcndigt 
for at realisere det tilstrrebte mal, jf. princippcrnc i EF-Domstolens HCassis de Dijon"-dom. 
Med henblik pa harmoniseringcn har Oct Europreiske Frellesskab udviklet en sakaldt "ny 
metode", der bygger pa en fin balance mellem offentlige og private autonome organer; heri 
spiller EF-lovgivningen og europreiske standardcr en srerlig supplerende rolle. I EF­
lovgivningen fastsretter man ikke tekniskc l0sningcr, men blot hvilke fundamentale krav 
varer skal opfylde. Man gar ud fra at varer, der er fremstillct i overensstemmelse med 
europreiske standarder, uden vidcre opfylder disse krav; de europreiske standarder er 
imidlertid ikke den eneste garanti for, at varen opfylder bestemmelserne. Den ''nye metode" 
anvendes sammen med den "globale metodc" for varecertificcring, der er bestemmende for 
hvilke varer der kan fa CE-mrerkning. For andre varer sasom lregemidler, kemikalier, 
motork0ret0jer og levnedsmidler folger EF-direktiverne det sredvanlige m0nster for 
lovgivningsbestemmelser, dvs. med fuldt udspecificerede bestemmelser. 
Fri bevregelighed for varer forudsretter endvidere, at en rrekke EF­
harmoniseringsforanstaltninger omsrettes i national lovgivning. denne forbindelse er det 
meget vigtigt med en korrckt gcnnemforclse af harmoniseringsreglerne for beskyttelse af 
sikkerhed og sundhed, hvilkct forudsxtter, at bade virksomhcdcr og administrationer indforer 
passende ordninger og en passende organisation. 
Af de tvrergaende direktiver, dcr er absolut n0dvendige for, at ct marked uden grrenser kan 
fungere effektivt, skal bl.a. nrevncs direktivct om produktsikkerhed i almindelighed og 
direktivet om produktansvar. Bestemmelserne om produktsikkerhed i almindelighed g0res 
der rede for i afsnittet om forbrugerbeskyttelsc. 
De specifikke bestemmelser om landbrugsprodukter ( overholdelse af veterinrer- og 
plantesundhedsstandarder) er behandlet nrermere i landbrugsafsnittet. 
Sammendrag 
Slovakiet har liberaliseret sine pris-, handels- og valutaordninger og vedtaget basale retslige 
og handelsmressige regler, hvorvcd der er skabt sikrc og klare retsforhold for private 
0konomiske operat0rer, og landet har dermcd lagt grundlaget for fri omsretning af varer og 
tjcnesteydelser. Slovakiet har ydcrmerc, som krxvet i Europaaflalens bcstcmmclser, givct et 
fast tilsagn om at ville lihcraliscrc samhandclcn, afskalfo allc kvantitativc rcstriktioncr og alle 
43 
diskriminerende bestemmelser, saledes at der senest ar 2002 er skabt et frit 
samhandelsomrade. Af priserne er 95% liberaliseret~ de resterende 5% kontrollerede priser 
grelder inden for husleje, energi og visse husholdningsartikler. 
Der er opstaet visse tekniskc handclshindringcr i forbindelse med Slovakiets standarder og 
pmvningsprocedurer. Med vcdtagclscn af lov I 42/ 199 I tog Slovakict ct forste skridt i retning 
af implementering ar Fa!llcsskabcts sakaldt nyc mctodc for harmoniscring pa dct tekniske 
omrade. Med denne lov basercde man sig pu. frivilligc standarder, i modsretning til 
obligatoriske bestemmclscr. Slovakicts lnstitut for Standardiscring, Muling og Pmvning 
(UNMS), der er affilieret mcdlem af Den Europreiske Standardiseringsorganisation (CEN) og 
Den Europreiske Komite for Elektroteknisk Standardisering (CENELEC), har til opgave at 
udarbejde og handhreve lovgivningen pa omradet. I 1995 blev der imidlertid vedtaget en lov i 
Slovakiet, der afviger fra EF's lovgivning og praksis, idet den stiller st0rre krav til afpr0vning 
og obligatorisk certificering forud for markedsforing, end EU's bestemmelser. Hertil kommer 
at der er vedtaget lovgivning inden for bestemte sektorer (f.eks. for mrerkning af fodevarer og 
mineralvand), der afviger fra EF's lovgivning, og som kan udvikle sig til tekniske 
handelshindringcr. 
Vurdering af den nm,.rercndc og frcmtidigc situation 
Slovakict har gjort store frcmskridt mc<l hcnsyn til pris-og han<lclslibcraliscring og har 
dermed lagt grundlagct for en fri oms<l!tning ar varcr. Slovakict har til stadighed ovcrholdt de 
frister, der er lagt i Europaaflalens samhandclsbestcmmelser, og har aktivt engageret sig i 
videregaende liberaliseringsforanstaltninger, sasom vedtagelsen af nye oprindelsesregler. 
Slovakiets opfyldelse af Europaaftalens handelsbalancebestemmelser har imidlertid ikke 
vreret optimal. Den slovakiske regering indforte saledes en importdeponeringsordning den 
1.5.1997. Dette er behandlet andetsteds i denne udtalelse. 
Det kan ikke udelukkes, at der kan opsta hindringer for den frie vareomsretning i forbindelse 
med Slovakiets interne prislovgivning samt lovgivningen vedr0rende standardisering og 
pr0vningsprocedurer. Hvad f0rstnrevnte angar, kan en prislov, som giver finansministeriet og 
lokaladministrationcn mcgct vidtnckkcndcndc bcfojclscr til at gribc ind pa hjemmemarkedet 
for varer, ~jcncstcydclscr, anhcgsarhcjdcr, u<llcjning, huslcjc og immatcrielle aktiver, samt 
in<l-og udforscl hcral~ blivc en mcgd alvorlig hinc.fring for <lcn fric varcomsretning, hvis den 
nogcnsindc skullc hlivc sat i krall. 
For sa vidt angar teknisk lovgivning, standardiscring og certificcring, er dct plancn i henhold 
til Slovakiets nationale program for harmonisering af lovgivningen, at de i hvidbogen 
udpegede foranstaltninger for st0rstepartens vedkommende skal gennemfores i l0bet af 
perioden 1997-1999, og alle resterende foranstaltninger vii vrere komplet gennemfort senest 
ar 2000. De fleste "ny metode"-direktiver paregnes vedtaget, sa snart de genere1le 
rammebestemmelser er pa plads. 
Dette forventes gennemfort med vedtagelsen af en generel lov om tekniske krav til produkter, 
baseret pa principperne i den nye og den globalc mctodc. Vedtagelsen af denne 
44 
rammelovgivning og den n0<lvcn<ligc lc<lsagclovgivning om pro<luktansvar er allcrc<lc raml ar 
store forsinkelser. Der skulle foreligge planer om harmonisering af lovgivningen inden for 
bil-, Iregemiddel-, levnedsmiddel- og kemikaliesektoren, men Kommissionen bar ikke faet 
forelagt konkret dokumentation for, at arbejdet pa disse felter er indledt. 
Problemet med obligatoriske standarder i Slovakiet er endnu ikke helt l0st. Omlregningen til 
frivillige standarder er blevet forsinket aC at det ikke har vreret muligt at opna bred enighed 
pa nationalt plan med hensyn til de tckniske bestemmelsers rolle og sigte og med hensyn til 
vedtagelse af et system, der bygger pa privat ansvar, og ikke pa en central 
lovgivningsmyndighed. 
For sa vidt angar konformitctsbc<l0111mclsc g~l<lcr <lcr ohligatorisk certilicering for en bred 
vifle af produkter. Dcttc h0r ~mires ved, al man lilpasscr lovgivningen som an fort oven for og 
helt gar over til frivilligc standar<ler. 
De slovakiske myn<lighc<ler agtcr al ~n<lrc den nuv~rcn<lc civilrctlige lovgivning, sa den hell 
opfylder EF's krav med hcnsyn til det civilrctlige ansvar for fcjlhch~fle<le varer. 
Pa forskellige omrader, der er reguleret pa nationalt plan, men som ikke er omfattet af en 
frellesskabsharmonisering, har man imidlertid ikke nok oplysninger om den reelle 
overholdelse af frellesskabsrettens principper for varers fri bevregelighed i Slovakiet. Det 
skyldes, at der ikke Slovakiet ikke findes ordninger svarende tilde ordninger, der i EF sikrer, 
at det indre marked fungerer efter formalet, det vii blandt andet sige direktiv 83/189, hvori det 
er fastlagt, at forslag til nationale tekniske standarder og forskrifter skal anmeldes, beslutning 
nr. 3052/95 om undtagclscr fra princippct om fric varcbevregelser, samt procedurerne for 
klagcr til Kommissionen, og mulighc<lcn for al indhringe spmgsmal for Domstolcn, jf. 
traktatens artikcl I 77. I lcrtil kommcr at en vurdcring aC hvordan Slovakict handha:vcr 
princippet om gensidig ancrkendelsc, foruds~tter mere <lctaljcrcdc oplysningcr om landcts 
nationale regler og administrative praksis, i<let <lissc forhold kan inllucrc pa 
varesamhandelen. 
Konklusion 
Slovakiet er i gang med at antage hele EF's regelvrerk for fri omsretning af varer, og landet 
bar en solid position med hensyn til overholdelsen af Europaaftalens handelsbestemmelser. 
Men tendensen til at genindfore betalingsbalancerestriktioner og trregheden i tilpasningen af 
lovgivningen og indforelsen af et kompatibelt system pa basis af frivillig standardisering og 
konformitetsbed0mmelse, afspejler svagheder i overholdelsen af bestemmelseme i 
Europaaftalen, hvilket ikke treller med blandt pluspunkteme ved bed0mmelsen af, hvordan 
Slovakiet s0ger at fremme den frie omsretning af varer. 
Hvad angar standardiscring og ccrtiliccring ma dcr iv~rkscettcs en stor in<lsats, indcn <let kan 
konkluderes, at Slovakict in<len for en mcllcmlang tidshorisont bliver i stand til fuldt ud at 
antage Frellesskabets rcgclv<Crk. De slovakiskc myndighcdcr ma ydcrmcre sikrc sig, at 
45 
samhandelen ikkc hc.emmcs ar den nationalc lovgivning pit omrit<.lcr, der ikke er omfottcl ar 
frellesskabsharmoniseringcn, bl.a. vc<l kontrol aC at gc.el<len<le foranslaltningcr star i rimcligl 
forhold til det mal, dcr skal opniis. I lvis dissc forskclligc clcmenler lilgodcscs, forvcnlcs <let 
ikke, at den frie omsretning kommcr til al udg'-1rc en alvorlig hin<lring for optagelsen. 
Fri bevre2elighed for kapital 
Europaaftalen knresrettcs princippcr om, al <lcr ska! vc.erc fri hcv<Cgclighed for kapital 
mellem Slovakiet og EU. Dette grel<ler, med hcnsyn til Slovakicts forpligtelser, straks fra 
aftalens ikrafttrredelse for sa vidt direktc inveslcringer, der foretages af virksomheder, der 
allerede er etableret i Slovakiet, medens der for sa vidt angar afdelinger og filialer af 
Frellesskabets virksomhcder (herunder ogsa sclvstrendige erhvervsdrivende) vii ske en 
gradvis liberalisering i l0bet af overgangsperioden. 
I hvidbogen understregcs sammenhrengcn mcllem fri bcvregelighed for kapital og fri 
bevregelighed for finansielle (jencsteydclscr. I hvidbogcn tilskyndes der til en trinvis 
liberalisering af kapitalbcvregelsernc, begyndcndc med ovcrforslcr af mellem- og langfristet 
kapital, derefter overforsler i forbindclsc med handelstransaktioncr, og tilsidst ovcrforsler af 
kortfristet kapital. 
Sammendrag 
Indstr0mningen pa kapitalposterne har forst og frcmmest bestaet af udenlandske Ian ( over 480 
millioner ECU, hvoraf ca. 75'¾> er langfristedc) og <lemrest af udenlandske 
portefoljeinvesteringcr (for <let mcstc i forbindclse med privatiscring og vrerdipapirhandel 
med Slovakiet). Den direkte investering fra udlandet -der kommer pa tredjepladsen -har 
vreret beskeden. Den la i tidsrummet 1990-1995 pa 640 millioner ECU. 
Den store valutaindstmmning, dvs. bortset fra den udenlandske direkte investering, har 
gennem de seneste to ar 0get valutareserverne, som nu Jigger pa 3 milliarder USO. Omfanget 
af Slovakiets direkte invcstcringcr i udlandct kan anslas til ca. 200 millioner SKK. 
Vurdering af den nuvrercnde og frcmtidigc situation 
Slovakiet har indfort fuld konvertibilitet for transaktioner pa de l0bende poster. Koruna'en 
blev den I. oktober 1995 gjort fuldt konvertibel for transaktioner pa de l0bende poster og for 
indadgaende ]angfristet kapital (udcnlandsk invcstering). Bankernes kapitaltransaktioner er 
fuldt liberaliseret. Den plan, som Slovakict gar frcm cflcr vcd implcmenteringcn af 
anbefalingerne hvi<lbogcn vcdmrcndc kapitalbcvregclscr, er generelt i god 
overensstemmelse med anbefalingerne heri, idet man f0rst ]iberaliserer de direkte 
investeringer, og derefter overforsler forbindclse med handelstransaktioner og tilsidst 
indadgaende kapitalbevregelser. 
46 
I betragtning af landets gode makro0konomiskc situation og resultater, er der mulighed for et 
hurtigere tempo i kapitalliberaliseringen (navnlig for sa vidt angar udadgaende 
kapitalbevregelser) og en tilsvarende hurtigere integrering af Slovakiet i det intemationale 
0konomiske og finansielle system. I forbindelsc med ans0gningen om optagelse i OECD 
mcddelte den slovakiskc regcring mi<lt i 1996, at den agtede al gennemforc en total 
liberalisering af inda<lgaende kapitalheva!gelser i 1998, og ar uda<lgaendc kapitalbevregelser i 
1999, og at de restercn<le restriktioncr for portefoljcr og u<llandskonti ville blive afskaffet i ar 
2000. 
Tidsplanen er blevet fremskyndet ved, at regeringen i december 1996 afskaffede en rrekke 
restriktioner for kapitalbevregelserne. Herved blev der givet tilladelse til slovakisk direkte 
investering i OECD-landene (der gives tilladelse til direkte investering i andre lande den 31. 
december 1998); slovakiske statsborgere fik mulighed for at k0be fast ejendom i OECD's 
medlemslande; og der blev givet tilladelse til accept og forlrengelse af finansielle kreditter 
med tre ar eller lrengere og forlrengelse af finansielle kreditter med fem ar eller lrengere for 
OECD-lande. Slovakiets regering forventcr, at kapitalbevregelscrne er fuldt liberaliseret inden 
ar 2000. 
De rcstcrcn<le reslriklioncr pa udenlandsk dircklc invcstcring og andrc kapitalhcva!gclscr 
hcmrcr k0h af aklier i indenlandske banker, aktier i h0rsen, valulau<lla!n<linges koh af last 
ejcn<lom til ikkc-crhvervsma!ssigc formal, revisionslirmaer, slralegisk viglige sclskabcr, saml 
valutaudlrendinges u<lstedclse af vcerdipapircr pa <let indenlandske marked. 
Konklusion 
Den slovakiske regering har indgaet en rrekke forpligtelser bade som led i Europaaftalen og 
som led i OECD, hvilket implicerer en ambiti0s tidsplan for liberaliseringen af 
kapitalmarkedet. Kravene i Europaaftalen er nu opfyldt -ja faktisk langt mere end opfyldt -
for sa vidt angar indadgaende kapitalbevregelser. Det kan forventes, at l0fteme om yderligere 
liberalisering ogsa vii blive opfyldt. 
Fri bcvregclighcd for tjcncstcydclscr 
Fri hcvcegclighc<l for ljenesteydclscr hvilcr pa cl forhud mod forskclshchandling, hi.a. pf1 
grund af nationalilct, og rcglcr om harmoniscring af de forskcl)igc mc<llcmslandcs 
lovgivning. Disse regler bernrer one bade etableringsrelten, som henh0rer under omradet for 
personers fri bevregelighed, og den frie levering af tjenesteydelser. lvrerksrettelen af sadanne 
bestemmelser krrever, at der etableres administrative strukturer (banktilsynsudvalg, 
kontrolmyndigheder for den audiovisuelle sektor, tilsynsmyndigheder), og at samarbejdet 
mellem medlemsstateme pa kontrolomradet (gensidige anerkendelsesordninger) styrkes. 
En stor del af lovgivningen om fri bevregelighed for tjenesteydelser vedrnrer de finansielle 
tjenesteydelser, samt problemerne i forbindelse med abningen af de nationale markeder i 
47 
traditionclt monopoldomincrcdc scklorcr siisom tclckommunikalion og i en vis udstra.:kning 
energi og transport. Dissc omradcr bchandlcs na.:rmcre i de rclevanle afsnit i udtalclscn. 
Sammendrag 
De tre st0rste banker havde ved udgangen af marts tilsammen en markedsandel pa 65% for 
udlan og 70% for indlan. Disse tre banker er ovcrvcjendc statscjcde. De udenlandske bankers 
andel er vokset krafligt. Banktilsynsmyndighcdcn er en afacli1ig af den nationale ccntralbank. 
Som resultat af den forstc kuponhasere<le privatiseringsh0lge er <le flcste mcllemslorc og 
store virksomhcdcr i Slovakict nu optagcl pa Bratislavas h0rs og regislrcrct i MR-systcmcl 
(markedsregistreringsystcmet). For tidcn fungcrer finansminislcrict som tilsynsmyndighcd, 
men de slovakiskc myndighcder ovcrvejer at oprctte en uafhrengig vrerdipapirkommission. 
Slovakiets st0rste forsikringssclskab er det tidligerc monopolsclskab, som har 72% af 
livsforsikringsmarkedet og 76% af dct 0vrige forsikringsmarked ( 1996). I marts 1991 blev 
der vedtaget en ny forsikringslov, hvorved statsmonopolet inden for forsikring blev afskaffet 
og en tilsynsmyndighed for forsikringssektoren blev oprettet. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Der er gjort store fremskridt med hensyn til indforelse af Frellesskabets regelvrerk for 
finansielle ~jenesteydelscr (bankvrescnet), bade for sa vidt angar foranstaltninger under fase I 
og under fasc 2. Man har implcmcntcrct <let I. hankdircktiv, dircktivct om cgcnkapital. 
indskudsgarantiordningen og direktivct om solvcnsmargincr. I )ircktivct om hvidvask af 
pcngc, dircktivet om slon.: risici og dcl 2. hankdirekliv er delvis implemenlerel. De 
sidstnrevnte opfyldcr slort set EF's <lirekliv, men ma .cndres for at va.:rc i ful<l 
overensstemmelsc. For ckscmpcl hvad angar hvidvask ar pcngc, h0r de slovakiskc krav om 
identitetsbevis ogsa grelde for indskud pa transferable ihrendehaverbankb0ger. 
Af vigtige direktiver, der endnu ikke er gennemfort, skal nrevnes direktivet om tilsyn med 
kreditinstitutioner pa konsolideret grundlag, direktivet om kapitalkrav, direktivet om 
kreditinstitutioners arsregnskaber og konsoliderede regnskaber. Direktivet om tilsyn med 
kreditinstitutioner pa konsolideret grundlag er meget vigtigt, fordi det giver banktilsynet 
mulighed for at fa et samlet billede af, hvor store risiciene er inden for de enkelte banker og 
beslregtede grupper. Direktivet om arsregnskaber er vigtigt fordi <let danner grundlag for 
beregningen af solvensmarginen bade pa individuelt og pa konsolideret grundlag. 
Det forventes, at Slovakict vii vrere i stand til fuldt ud at implementcre EF's dircktiver 
vcdr0rende bankscktorcn i l0bct af de kommcndc tre ar. En ordcntlig handhrevclse af 
banklovgivningen forudsretter imidlertid en stor indsats, ikkc mindst pa baggrund af den h0je 
grad af statseje i den indcnlandskc bankscktor og de indcnlandske bankers darlige finansielle 
situation, der hrenger sammen med de ophobede uerholdelige fordringer. Den slovakiske 
nationalbanks tilsynsrolle ma styrkes yderligere pa baggrund heraf. 
48 
Der er vedtaget bcstcmmclser (lov om kollekliv inveslerin~ o~ vrerdipapirer), dcr 
implementerer en meget stor <lei af EF's dircktivcr, men dcr kra:vcs ydcrligcrc arbcjdc. 
Af det lovgivningsarbcjdc, dcr cndnu mangler, skal na:vncs hcstcmmclser til afklaring af 
forholdene omkring b0rsnoterede selskaber, uafhrengigt tilsyn, en effektiv beskyttelse af 
mindretalsaktionrerer, en definition af effektiv kontrol, afklaring af skatte-og afgiftforholdene 
omkring forskellige vrerdipapirer, klarerc proccdurer for udstcdclsc og tilbagekaldelse af 
tilladelser, videregivelse af finansielle oplysninger og definition af storaktionrerer, og 
aktionrerinformation som fastlagt i EU's direktiver, samt forebyggelse af insider-handel. 
Lovgivningen om kollektivc investeringer i vrerdipapirer ma n0dvendigvis rendres. 
Pa vrerdipapirmarkedet hersker der uklare forhold, og mindretalsaktionrerer er darligt 
beskyttet. Reguleringen af kapitalmarkcdet er overladt til finansministeriet, som ikke 
praktiserer klart gennemskuelige standarder og kriterier for de beslutninger, der trreffes, 
herunder beslutningcr om tildcling og tilbagckaldclsc af tilladelser. Oprettelse af en 
uatbrengig vrerdipapirkommission cllcr en andcn form for tilsynsmyndighed ville va:re til stor 
gavn for ivrerksrettelsen og handhrevelsen af lovgivningen. 
De foranstaltninger pa forsikrin~somradet. dcr i henhold til hvidbogen skal gennemfores 
under fase 1, er saledes endnu ikke fuldt ud implementeret i Slovakiets lovgivning. 1991-
loven om forsikring afviger strerkt fra EF's lovgivning, omend der med de rendringer, der blev 
gennemfort i 1995 og 1996, er sket krafiige forbedringer. Der er stadig mangler og huller i 
bestemmelserne for udstcdclse af tilladclscr og tilsyn pa forsikringsomradet. Saledes afviger 
bestemmelserne om basale solvensmarginer og tekniske reserver, samt kravet om at der skal 
stilles et depositum pa 30% af de tekniske reserver hos indenlandske banker, fra EF's 
direktiver. Hvad angar etableringsret, er der forbud mod udenlandske filialer. Udenlandske 
forsikringsselskaber er n0dt til at oprette komplette datterselskaber eller joint ventures. Disse 
restriktioner for etableringsretten er i modstrid med de forpligtelser, der pahviler Slovakiet 
ifolge Europaaftalen. 
Der ma srettes kraftigt ind, hvis Frellesskabets regelvrerk inden for forsikringssektoren skal 
vedtages fuldt ud og implementeres pa forsvarlig vis inden for en mellemlang tidshorisont. 
Den slovakiske regcring har meddelt, at tilpasningen af forsikringsloven tit "tase l "­
foranstaltningerne vii va:rc fuldfort i l0bet af andet halvar af 1998. "Fase 2"­
foranstaltningerne vii blive vedtaget i forbindelse med Slovakiets tiltrredelse. 
Tilsynsmyndigheden for forsikringssektoren skulle egentlig vrere et uafhrengigt organ, men 
den er i realiteten en <lei af finansministeriet, og den har kun ringc mulighed for at forctage et 
effektivt tilsyn og en cffektiv kontrol. Del er ydcrmcrc tvivlsomt om der indcn for en 
mellemlang frist kan etableres et egentligt marked inden for denne sektor i betragtning af, 
hvor stort et monopol staten har. Kun en privatisering af det st0rste statsejede 
forsikringsselskab vii kunne bedre denne situation, men det blev besluttet ved udgangen af 
1996, at denne privatisering forst skulle gennemfores efter 2003. Samme beslutning grelder 
ogsa for statssparekassen. 
49 ' ,, 
Konklusion 
Det forventes, at Slovakiet vii vrere i stand til at implementerc Frellcsskabcts direktiver inden 
for banksektorcn fuldt ud i k,bct af de nrestc fem iir. Deter imidlcrtid pakrrevct med en st0rrc 
indsats, hvis landcts lovgivning skal styrkcs i passcnde ornfang, hlandt andet vedmrende de 
resterende statsejedc banker, hvoraf en fr,rst forvcntcs privatiscrct i 2003. 
Lovgivningen pa vrerdipapiromradet kan harmoniseres over en mellemlang tidshorisont. 
Oprettelse af en uafhrengig vrerdipapirkommission eller en anden form for tilsynsmyndighed 
ville vrere til stor gavn for ivrerksrettelsen og handhrevelsen af lovgivningen. Myndighedeme 
har et strerkt 0nske om sa snart som muligt at opfylde de europreiske krav, men parlamentets 
holdning til privatiscring n0dvcndigg0r en vis tilbagcholdcnhcd, inden dette ma.I kan 
realiseres. 
Der ma g0rcs kranigc fremskridt indcn for privatiscring og med hcnsyn til harmoniscring og 
handhrevelse af lovgivningcn, indcn Slovakict kan ind fore Frellcsskabcts rcgclvrerk inden for 
forsikrin~ssektoren. Det hidtidige frcmskridt giver ikkc anledning til store forhabningcr om, 
at landet kan implemcntcre rrellcsskabcts rcgclvrerk fuldt ud pa dcttc felt. 
Fri bevregelighed for personcr 
Den frie bevregelighed for personer omfatter rettigheder, der er fastlagt to forskellige steder i 
traktaten. For det forste er det fastsat i artikel 7 A i forste del af traktaten -dvs. i "Princip"­
delen vedr0rende oprettelsen af et indre marked -at der er fri passage af EU's indre grrenser. 
For det andet giver artikel 8 A i traktatens anden del om EU-borgerskabet alle EU-borgere en 
personlig ret til pa visse vilkar frit at frerdes og opholde sig pa medlemsstatemes omrade. 
Afskaffelsen af grrensekontrollen greldcr for allc pcrsoncr uanset nationalitet, da artikel 7 A 
cllers ville vrerc udcn virkning. De rcttighcdcr, der gives i artikcl 8 A, er indfort i alle 
mcdlemsstatcr, hvorimo<l de rcttighe<lcr, <lcr folgcr af artikcl 7 /\., cndnu ikkc er gcnncmf0rt 
fuldstrendigt pa EU-plan. 
a) Fri hevrevelivhed for EU-hors:ere etahlerinvsfi-ihed Of: <,:ensidig anerkendelse af 
ehamensbeviser og kvalifikationer 
I Europaaftalen fastslas det, at lovligt ansatte arbejdstagere (og deres familier) ikke ma 
udsrettes for forskelsbehandling. I henhold til aftalen er der mulighed for at kumulere eller 
overfore socialesikringsrettigheder, og medlemsstateme tilskyndes til at indga bilaterale 
aftaler med Slovakiet om adgang til arbejdsmarkedet. I l0bet af anden fase vii 
Associeringsradet unders0ge, om arbejdstagernes bevregelighed kan forbedres yderligere. 
Hvidbogen behandler sp0rgsmalet om, hvilke lovgivningsmressige krav der er n0dvendige, 
hvis man skal sikre en harmonisk udvikling pa arbejdsmarkedet og samtidig undga, at der 
opstar skrevheder i konkurrcncen. 
50 
Arbcjdstagcrncs fric bcv<Cgelighed er en ar traktatcns grundl<Cggcndc frihcdsrcttighcdcr~ 
inden for vissc erhverv (f'.eks. i den juridiske sektor og pit sundhcdsomrftdcl) kan der 
imidlertid grelde srerlige krav, bl.a. med hensyn til kvalifikationcr~ alt eflcr tiHreldct kan dcr 
sa blive tale om samordning eller anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse. Den 
frie etableringsret garanteres ligeledes af traktaten og vedrnrer 0konomiske aktiviteter, der 
ud0ves af fysiske personcr (ikke lrmmodtagcre) og selskaber. Med hensyn til <let frie 
boprelsvalg kan der fasts<Cttes minimumskrav om, at personcr, der ikke mhwcr en 
erhvervsmressig aktivitet i det paga!ldendc land, skat rude over tilstra!kkcligc rcssourcer og 
vrerc drekket af en sygeforsikring. 
Sam mend rag 
Der er ikke fastsat nationale kvoter for arbejdstilladelser. I henhold til de greldende 
bestemmelser skal udenlandske arbejdstagere have visum, arbejdstilladelse og 
langtidsopholdstilladelse. En arbejdstilladelse er en forudsretning for at fa en 
opholdstilladelse med henblik pa arbejde. Hvis arbejdsformidlingen ikke forlrenger 
arbejdstilladelsen, udl0ber opholdstilladelsen ogsa. Arbejdstilladelser udstedes for bestemte 
erhverv. De grelder maksimalt for et ar, men kan fornyes. Der er ingen begrrensninger for 
ansrettelse af udenlandske arbejdere, salrenge forholdene pa arbejdsmarkedet ikke taler 
herimod. 
Fri bevregelighed for personer hrenger n0je sammen med friheden til at levere tjenesteydelser, 
herundcr navnlig tjenesteydclser dcr krrever faglige minimumskvalifikationer, og disse 
athrenger igen af lovgivning om gensidig anerkendclse af cksamcnsbeviscr. En dcl af 
Fa:llcsskabets regclv<Crk (overensstemmelse med hensyn til l<Cseplaner, og studievarighcd for 
sa vidt angar de flcste af' de profossioncr, hvor uddannelscn er koordinerct vcd hj<Clp af 
sektordirektiver, strukturer for flerc professioner) er allercdc iva:rksat, og Slovakict forventer, 
at samtlige regler er harmoniserct i 1999. lndcn for de syv crhverv, der koordineres ved hjrelp 
af direktiver, er uddannelseskravcnc stort set i overensstemmelse med regelvrerket, omend en 
vis tilpasning endnu er n0dvendig. Strukturerne til gennemforelse heraf slar til, men b0r 
styrkes. 
Integreringen med EU's faglige sammenslutninger forl0ber godt, saledes er Europas 
minimumsstandarder allerede opfyldt for sa vidt angar ingeni0reksaminer. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidigc situation 
Slovakiet har alleredc vcdtagct forskelligc foranstaltningcr for at tilpasse sin sociallovgivning 
til EU's standard, men dcr ma foretagcs a:ndringer i den nuvrerendc lovgivning om 
udlrendinge og ansrettclse af udlrendinge, hvis den skal bringes helt pa linjc med EU's 
principper om fri bcvregclighed for arbejdstagere. Hvad angar den gensidige anerkendelse af 
eksamensbeviser, forventes det, at Slovakiet vii vrere i stand til at implementere 
Frellesskabets regelvrerk inden for en mellemlang tidshorisont. 
51 
Konklusion 
De n0dvendige strukturcr til sikring af den fric bev<Cgclighcd for pcrsoner er. til slcde, men 
det er ikke muligt pa nuvrerende tidspunkt at foretage en bed0mmelse at: hvor effektivt de 
fungerer. Det er n0dvendigt med en tilpasning af lovgivningen om den frie bevregelighed for 
personer og af implcmcnterings/handhrevclsesordningernc herfor, hvis de slovakiske 
bestemmelser skal bringcs i fuld ovcrcnsslcmmclsc pa dcttc felt. Denne tilpasning kan 
gennemfores indcn for en mcllemlang tidshorisont. 
b) At)·kqtfelse afnersonkontrollen ved de indre 'r,.{ra:nser 
Den frie bevregelighed for personer, dvs. afskaffelsen af al personkontrol ved de indre 
grrenser uanset nationalitet, jf. EF-traktatens artikel 7 A, er endnu ikke virkeliggjort i fuldt 
omfang pa frellesskabsplan. 
Dette krrever nemlig, at der forst vcdtages et stort antal ledsageforanstaltninger, og nogle af 
dissc har endnu ikkc kunnct godkcndcs og gcnncmforcs ar mcdlcmsslalcrnc, jf. afsnittct om 
retlige og indrc anliggcndcr. En nckkc mcdlcmsslatcr har dog allcrcdc rcaliscrct dcttc nial, jf. 
Schengen-aftalen (syv mcdlcmsstatcr dcltagcr allcrcdc, og scks andrc forberedcr sig pa at 
srette aftalcn i vrerk). 
Traktatforslaget tager sigtc pa at g0rc det ncmmere at virkeligg0rc dette mal inden for EU's 
rammer. Deter saledes planen at indsrette et nyt kapitel om frihed, sikkerhed og retfrerdighed 
og at indarbejde Schengen-aftalens bestemmelser i traktaten. 
Slovakiet har meddelt, at det 0nsker at deltage i Schengen-aftalen og anmodede pa 
Associeringsradets m0de i februar 1997 om at fa observat0r-status i denne aftale. Landet har 
anmodet om institutionelt og teknisk samarbejde med sigte pa grrensekontrollen. 
Generel evaluering 
Del frcmgar af hilagcl, hvor langl frcmmc Slovakicl er med hensyn til gennemforelsen 
af den lovgivning, der er omhandlcl i hvi<lbogcn. Del scs af skcmaet, at situationen pr. 30. 
juni 1997 var den, at 644 af de 899 dircktivcr/forordningcr, dcr er ornhandlct i hvidbogcn, var 
indarbejdct i Slovakicts lovgivning i(iJlgc landcts cgnc oplysningcr. 
Det drejer sig her om de EF-bcstemmclscr, dcr cllcr Slovakict opfattelse er frerdigbehandlct, 
enten fordi de er blevet indarbejdet i slovakisk lovgivning, ellcr fordi det ved en kontrol har 
vist sig, at lovgivningen allerede er i overensstemmelse hermed. Der er ikke taget stilling til, 
hvorvidt de pagreldende love faktisk opfylder kravene, da Kommissionen endnu ikke har haft 
mulighed for at udtale sig herom. 
Slovakiet har gjort store fremskridt med hensyn til en tilpasning til EF's regelvrerk 
inden for flere vigtige omrader sasom selskabslovgivning, bankvresen, vrerdipapirer og fri 
52 
bevregelighed for kapital. I hcnhold til de slovukiskc myndighcdcrs opfottclsc er de llcslc 
bestemmelser nu helt eller delvis indarbcjdct, mien at Kommissioncn dog pa indcvrerende 
tidspunkt skal kunne udtale sig om, hvorvidt de faktisk fuldt ud opfylder kravene. 
Det er ikke desto mindre pakrrevet med endnu en indsats pa dissc felter, hvis EF's krav skal 
opfyldes fuldt ud. Hvad angar standardiscring og certificcring, industriel og intellektuel 
ejendomsret (herundcr ophavsrct), offcntligc indkHh og forsikring, ma <lcr g0rcs kraftigerc 
indsats, hvis slovakicts lovgivning skal bringcs pa linjc med EF's rcgclvrerk indcn for en 
mellemlang tidshorisont. 
Der er gjort en reel indsats, og der kan konstateres fremskridt i den seneste tids 
vedtagelse af retsakter, men dette arbejde ma suppleres med konkrete 
gennemforelsesbestemmclscr, idet der bl.a. ma etableres en effektiv administration. Dele af 
Slovakiets infrastrukturcr fungerer nogenlunde, men <let er alligevel n0dvendigt med en 
yderligere indsats pa en nckke felter, bl.a. indcn for standardiscring, og herunder navnlig 
etablering af de tekniske strukturer, der krreves for at kunne ivrerksrette den nye metode, og 
inden for offentlige kontrakter og industrielle og intellektuelle ejendomsrettigheder. 
Kommissionen kan ikkc pa nuva!rcndc tidspunkt udtalc sig om virksomhedernes -og navnlig 
ikke de sma og mellemstorc virksomhcdcrs -muligheder for at fore frellesskabets rcgelvrerk 
ud i livet. 
Rent bortset fra de mere specifikke aspekter i forbindelse med landbruget, vii 
kontrollen ved EU's indre grrenser forst kunne afskaffes, nar harmoniseringsgraden er naet op 
over et vist niveau. Dette forudsretter, at der er gensidig tillid blandt andet til kvaliteten af 
administrationen (f.eks. af den sikkerhedskontrol der for visse varers vedkommende foretages 
pa afgangstoldstedet). Det er saledes en kendsgerning for sa vidt angar samhandelen, at 
forudsretningen for, at man den 1. januar 1993 kunne skabe et omrade uden grrenser, var at 
alle formaliteter og al kontrol ved medlemsstaternes indbyrdes grrenser blev afskaffet. Der var 
bl.a. tale om teknisk kontrol (for eksempel af varcrs sikkcrhed), veterinrer, sanitrer, 
plantesundhedsmressig, 0konomisk og kommerciel kontrol (f.eks. bekrempelse af 
efterligninger) samt sikkcrhcds- og milj0kontrol (vaben, affald osv.). 
I de tleste tilfrelde kunnc kontro11en kun afskaffes ved, at man pa frellesskabsniveau indforte 
og ivrerksatte foranstaltninger til harmonisering af reglerne for varers omsretning og 
markedsforing (bl.a. vedrnrende produktsikkerhed), og i visse tilfrelde matte man flytte 
kontrollen og formaliteterne ind i omradet, eller ud til medlemsstaternes marked (bl.a. 
vedr0rende moms og punktafgifter, kontrol af dyrs og planters sundhed og indsamling af 
statistiske oplysninger). EU's ydre grrense kommer til at ga langs en del af Slovakiets grrense. 
Dette n0dvendigg0r en styrkelse af grrensekontrollen, jf. afsnittet om told. 
Pa baggrund af en samlet vurdering af fremskridtet og tempoet i arbejdet pa de forskellige 
omrader, ma det konstateres, at det idag er svrert at fastsla, hvornar Slovakiet vii kunne 
indarbejde og gennemfore samtlige de bestemmelser, der er n0dvendige for, at kontrollen ved 
de indre grrenser kan afskaffes og flyttes til EU's ydre gncnse. 
53 
Slovakiet har allerede vedtagct flcrc vigtigc dclc af rcgclvrerkct omkring dct indre 
marked. Kommissionen er endnu ikkc i stand til at tage stilling til hver enkelt foranstaltning, 
Slovakiet har meddelt er indarbejdet i landcts lovgivning; Det er imidlertid n0dvendigt med 
yderligere fremskridt bl.a. med hensyn til standardisering, certificcring, offentlige indk0b og 
intellektuel ejendomsret.Pa de fleste omradcr ma handhrevelsen forbedres. Der krreves en 
kraftig indsats ti] styrkclsc af forvaltningcn. Dct forvcntcs, at Slovakiet, forudsat at der g0res 
· en kraftig indsats, pa mcllcmlang sigt vii kunne vcdtagc og genncmforc de flcstc af EU's 
bestemmelser vedmrcndc <let indre marked, og at landct vii kunnc g0rc dct n0dvcndigc 
fremskridt med hcnsyn til handha!vclscn, saledes at dct kan dcllagc fuldt ud i dct indrc 
marked. 
54 
Konkurrence 
Det Europreiske Frellesskabs konkurrencepolitik bygger pa traktatens artikel 3, litra g), der 
fastsretter, at Frellesskabet skal have en ordning, der sikrer, at konkurrencen inden for det 
indre marked ikke fordrejes. De vigtigste anvendelsesomrader er anti-trust og statsst0tte. 
Europaaftalerne indcholder bcstcmmclscr om en konkurrenccordning, der skal grelde i 
handelsforbindelscrne mellem Fa!llesskabct og Slovakict, og som er baseret pa de kriterierne i 
traktatens artikel 85 og 86 (aflaler mcllem virksomheder/misbrug af domincrcndc stilling) og 
artikel 92 og 93 (statsst0tte) og om, at der skal vedtages gennemJ0rclsesbestcmmclser pa 
disse omrader senest trc ar efler aflalcns ikrafltncden. Den fasts<Cttcr dcsudcn, at Slovakiet 
skal bringe sin lovgivning i overensstemmclse med F<Cllesskahcls pa konkurrenceomradct. 
Hvidbogen refererer til den gradvisc anvcndelse af ovcnnrevnte bestemmelser og 
bestemmelserne i fusionsforordningen (4064/89) og artikel 37 og 90 (monopoler og srerlige 
rettigheder). 
Sammendrag 
Slovakiet har vreret hurtig ti I at skabc /ovgivning.fmressige og institutionel/e rammer, som er 
forenelige med Den Europreiske Unions, og er samtidig fortsat med privatiscring med henblik 
pa at indskrrenke statens rollc i 0konomien. De offontligc monopoler, det udbredte offentlige 
ejerskab gennem den nationale ejendomsfond og konkurrencestridig 
prisfastsrettelseslovgivning er dog fortsat faktorer, der skal tages i betragtning i 
konkurrenceklimaet. 
Den Slovakiske Republiks nationalrad vedtog den 8. juli 1994 /oven om beskyttelse af 
1Jkonomisk konkurrence. Formalet med loven er at beskyttc 0konomisk konkurrence pa 
markederne for varer og ~jenestcydclser mod hindring, begrrensning eller fordrcjning af 
konkurrencen og at skabe betingelscr for en ydcrligcre udvikling med sigte pa 0konomisk 
fremskridt til gavn for forbrugcrne. Monopolkontorct blev oprettet som dct centrale 
administrative organ, der skal have ansvarct for at handhreve anti-trust-lovgivningen. 
Hvad angar offent/ige virksomheder og virbomheder med srerlige eller eksklusive 
rettigheder, har den slovakiskc rcgering i sin privatiscringspolitik udelukket 29 vresentlige 
virksomheder til en samlct vrerdi af 100 mia. SKK fra privatiseringsprocessen. 
Virksomhederne ligger i hovcdsagen inden for cnergi, post og telekommunikation, transport, 
vabenindustri, forvaltning af vand, forsikrings- og bankvresen. Den slovakiske regering har 
opretholdt sin vetoret i 12 andre sakaldte strategiske virksomheder. 
Ansvaret for tilsyn med statsst1Jtte er overdraget et departement under finansministeriet. Der 
er ikke fastlagt specifikke regler for statsst0ttetilsynsmyndighedens funktion til definition af 
dens bef0jelser til at indsamle information og til at afgive udtalelse eller trreffe beslutninger 
om statsst0ttes forenelighed med Europaaftalen. 
Der blev udarbejdet en forste rapport om eksisterende statsst0tte for perioden t 993/94. 
55 
Vurdering af den nuvrerende og frcmtidigc situation 
Pa anti-trust-omrlulet opfylder den greldcn<le lovgivning i vi<l u<lstnckning kravcne om 
lovgivningstilmcrmclsc. Der skal kun forctagcs cnkclle tilpasningcr vc<lmrende 
gruppcfritagelscr, fusionskontrol og procc<lurcr. 
Hvad angar offentlige virksomhe,ler og virk.\'omhe,ler med srerlige eller eksklusive 
rettigheder er de 29 'vrescntligc virksomhcdcr', der er udelukkct fra privatisering og de 
resterende 12 'strategiske' virksomheder, i hvilkc staten opretholder en vetoret, udelukket fra 
konkurslovgivningen. Der er behov for et betydeligt fremskridt med hensyn til at g0re disse 
virksomheder kommercielt levedygtige gennem omstrukturering og at liberalisere de sektorer, 
i hvilke nogle af disse vresentlige virksomheder opererer ( f.eks. telekommunikation, 
transport, energi og posttjenester). 
Der er endnu ikke vedtaget specifikke regler om, hvordan tilsynsmyndigheden for statsstotte i 
finansministeriet skal fungere. Det er stadig uklart, hvilkc befojelser tilsynsmyndigheden har 
til at kontrollerc statsst0tte, og <let er ty<lcligvis ikkc muligt under <let nuvrerende system for 
tilsynsmyndighedcn at indsamle allc de n0dven<lige oplysningcr hos alle de statsst0ttcydende 
myndigheder til at undcrsr,gc statsst0ttens forcnclighcd med Europaaftalcn. 
Der er cndnu ikkc nact en tilstr:.ckkclig gcnnemsigtighed pLi statsst0tteomradet. Der er 
udarbcjdct en forstc opg0relse over stalsst,.,,Uc ydet i 1 <)<)J/94, men den giver dog ikke de 
n0dvendige oplysninger til al fastsla, hvcm sl0Uen kommcr til godc, og til hvilkct formal 
st0tten er ydet. 
Visse st0tteforanstaltninger synes at vrere betinget af eksportresultater, hvilket klart ikke er 
foreneligt med Europaaftalen. Der synes tillige at blive ydet betydelig statsst0tte ved indirekte 
former for statsst0tte, som f.eks. skattelempelser, greldsafskrivning og 
skattebetalingshenstand. Sadanne foranstaltninger udg0r driftsst0tte, der kun tillades pa meget 
strenge betingelser. Pa grund af den manglende gennemsigtighed er det hidtil uklart, om 
betingelserne for ydelse af driftsst0tte er opfyldt. 
Foruden vedtagclse af lovgivning, dcr ligger tilstnckkclig n:.cr EF's, krreves det til en 
trovrerdig hdml/1reve/.\·e ar konkurrcncelovgivningcn, at <lcr ctahlercs vclfungercn<lc anti­
trust-og statsst0ttetilsynsmyndigheder. Del foruds:.cttcr tillige, at rclssystemel, den orfcntligc 
forvaltning og de rclevante 0konomiske hcslutningstagcre har en tilstr:.ckkclig forstaclsc· ar 
konkurrencclovgivningcn og -politikkcn. 
Konklusion 
Lovgivningstilnrermelsen pa anti-trust-omrddet skrider frem pa tilfredsstillende made og vii 
vrere afsluttet pa mellemlang sigt. Monopolkontoret synes at have de n0dvendige 
kvalifikationer og ressourcer til at handhreve lovgivningen. Den st0rste udfordring bliver 
imidlertid at sikre, at loven anvendes pa alle virksomheder, ogsa de sakaldte vresentlige og 
strategiske virksomheder. 
Pa statsstotteomrddet er der endnu meget at g0re, srerlig med hensyn til at skabe den 
n0dvendige gennemsigtighcd, at bringe de cksisterende statsst0tteforanstaltninger pa linje 
med Europaaftalens bestemmelscr og at vcdtagc reglcr til, at myndigheden for tilsyn med 
56 
statsst0tte kan fungere effektivt. St0tteopg0relsen skal isrer omfatte al st0tte, der ydes af 
statslige, regionale eller lokale myndigheder eller med statslige midler. Statsstmteregleme 
skal grelde for alle virksomheder, ogsa de sakaldte vresentlige og strategiske virksomheder. 
Det bliver n0dvendigt med en betydelig indsats for at opfylde kravene om statsst0ttekontrol 
pa mellemlang sigt. 
57 ., 
3.2 Innovation 
Informationssamfundet 
Nuvrerende situation 
Kombinationen af informationsteknologi og telekommunikation kan fa store 0konomiske og 
samfundsmressige virkninger. I Slovakiet negligeredes disse muligheder for 1989, men det 
var i almindelighed ikke tilfreldet for uddannelse. F0lgen heraf synes at vrere blevet, at 
eftersp0rgslen efter computere er voksct kraftigt, og mere end man skulle forvente pa 
grundlag af BNI-tallet pr. indbygger. Tallet for vrertscomputere pa Internet (1,6 pr. 1000 
indbyggere), der kan tagcs som ct relativt mal for, hvor langt udviklingen frem mod 
informationssamfundet er kommct, er i kraflig v~kst, men liggcr omkring gennemsnittet for 
regionen og bar endnu ikke nact dct tal, som dct gcnncmsnitligc EU-land naedc for to ar 
siden. Den igangvrerende modernisering af telenettet skulle snart begynde at srette fart i 
datatrafikken, ogsa pa Internet. 
Konklusion 
Det store marked for informationsteknologiske produkter er et opmuntrende tegn pa stigende 
muligheder for informationssamfundsrelaterede aktiviteter i Slovakiet. En mere liberal 
holdning til nye virksomheder pa datatjenestemarkedet kunne fa positive virkninger, men 
hovedincitamentet vii nok vrere en mere udbredt adgang til avancerede tjenester. 
58 
Uddannelse, erhvervsuddannclsc og ungdomsanliggcndcr 
I EF-traktatens artikel 126 og 127 hedder det, at Frellesskabet bidrager til udviklingen af et 
h0jt uddannelsesniveau og ivrerksretter en erhvervsuddannelsespolitik, hvis ma.I er at udvikle 
den europreiske dimension pa uddannelsesomradet, at lette tilpasningen til den industrielle 
udvikling og at fremme arbejdsmarkedets fleksibilitet ved hjrelp af erhvervsuddannelsestiltag. 
Europaaftalen rummer bestemmelser om samarbejde med henblik pa at h0jne 
uddannelsesniveauet og forbedre de erhvervsuddannelsesmressige kvalifikationer. Hvidbogen 
rummer ingen foranstaltninger pa dette omrade. 
Sam mend rag 
Slovakiets udgiftcr til uddannclsc andragcr IS¼, af BNP, og dissc udg0r 3,2% af statcns 
budget. 
Der er 1 150 000 skolcclcvcr, 72 500 sludcrcndc og 82 500 lxrcrc i Slovakicl. 
Det slovakiske uddannelsessystem bcstar af primrerundcrvisning, sekundrerundervisning og 
videregaende uddannelse, og hertil kommer erhvervsuddannelserne. De uddannelsesreformer, 
der er blevet gennemfort siden 1989 pa primrer-og sekundrertrinnet, har bl.a. omfattet officiel 
anerkendelse af private skoler, 0get selvstyre for skoleledere og lokale og regionale 
myndigheder, en lreseplansreform og en forlrengelse af den pligtige skoleuddannelse. Der 
findes 14 videregaende uddannelsesinstitutioner i Slovakiet (herunder tre lrererseminarier), to 
militrerakademier og en politiskole, og de finansieres alle af det offentlige. 
I 1990 blev der etableret et rad for de h0jere uddannelser, der skal reprresentere de 
videregaende uddannelsesinstitutioncr over for undervisningsministeriet. Loven om h0jere 
uddannelser af 1990, der gav et udstrakt sclvstyrc til akademiske institutioner, blev rendret i 
1996. Den almindclige opfattclsc ar dissc a.mdringcr var, at undervisningsministcrict fik 
0gcde befojelser, og at dcr hlcv gjort indhug i den akadcmiskc frihcd. J ,andet er i gang med at 
udarhcjde et nyt crhvcrvsuddannclscssystcm. 
TEMPUS-programmct har bidragct ti) op(yldclscn af malcnc fi.>r en reform ar de h0jcrc 
uddannelser og skabt grundlag for et samarbejde med videregaende uddannelsesinstitutioner i 
EU. 
Ca. 16,5% af den samlede slovakiske befolkning tilh0rer aldersklassen fra 15 til 25 ar. 
Slovakiske ungdomsorganisationer har siden 1990 vreret inddraget i europreiske 
ungdomsaktiviteter. Fra 1995 og frem er ungdomssamarbejdet med Slovakiet ogsa indgaet i 
Ungdom for Europa-programmet. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
I overensstemmelse med Europaaftalen er der etableret et samarbejde med Slovakiet med det 
formal at h0jnc dct gcncrcllc uddannclscsnivcau og forhcdrc crhvcrvsuddannelscrne, og Den 
Slovakiske Repuhliks dcltagclsc i Fxllcsskahcts programmer pa dissc omrader er umiddelbart 
forestaende. 
59 
Der forventes gennemfort yderligere reformer, der ska) tagc sigte pa en kvalitativ forbcdring 
af det slovakiske undervisningssystem pa alle nivcauer. La.:reruddannclscn vii blivc en vigtig 
bestanddel af disse reformer. Med henblik pa at tilpasse arbejdsstyrken til den igangvrerende 
0konomiske omstrukturcringsproccs, og pa baggrund af behovct for at sikre 
overensstemmclsc med uddannclscsstandarderne i ElJ-mcdlemsstaternc, er en fortsat reform 
af erhvervsuddannclscssystcmct af altafg0rcndc hctydning. 
Forudsat, at reformcrnc gcnncml0rcs som planlagt, skullc den slovakiskc undcrvisnings- og 
uddannclsessektor va.:rc fuldt ud i stand til at dcllagc i samarhcjdsforanslaltningcr indcn for 
Den Europreiske Union. 
Konklusion 
Seti et tiltrredelsesperspektiv forventes der ikke at opsta st0rre problemer pa disse omrader. 
60 
Forskning og teknologisk udvikling 
I Frellesskabet sigter forskning og teknologisk udvikling, som fastsat i traktaten og i 
rammeprogrammet, pa at fremme den europreiske industris konkurrenceevne, 0ge 
livskvaliteten samt fremme breredygtig udvikling, milj0beskyttelse og andre 
frellesskabspolitikker. 
Europaaftalen og dens tilhcgsprotokol abncr mulighcd for samarbcjdc pa dcttc omradc, 
navnlig gennem dcltagclsc i rammcprogrammet. I lvidbogcn omfatter ingen direkte 
foranstaltninger pa dctte omrade. 
Sammendrag 
Hovedansvaret for udviklingen, samordningen og gcnnemforelsen af den nationale 
forsknings- og teknologipolitik, som siden 1995 la hos Den Slovakiske Republiks kontor for 
udviklingsstrategi for samfund, videnskab og teknologi, flyttede tilbage til 
undervisningsministeriet i begyndelsen af 1997. Det vigtigste st0tteydende organ er stadig 
tilknyttet til ovennrevnte kontor og arbejder efter princippet med generelle udhud abne for 
forskere af enhver institutionel baggrund. Det slovakiske videnskabelige akademi, de 14 
slovakiske universiteter og instituttcrne for anvendt forskning er de vigtigste akt0rer pa 
forsknings- og teknologiomradet. 
De samlede udgifter faldt fra 2,25% af BNP i 1991 til 1,04% i 1995 og de offentligc udgifter 
fra 0,71% afBNP i 1991 til 0,37% i 1994, men de offentligc udgiftcr er siden steget til 0,51% 
i 1996. 
Regeringens overordnede prioritetcr indcn for dennc sektor er: at etablere et effektivt 
statsst0ttesystem og at 0ge forskningens og teknologiens andel i udgifterne over 
statsbudgettet til 1 % af BNP. Prioriterede emner er: begrrensning af rastofbehovet, 0get 
energieffektivitet og optimcring af landbrugs-0kosystemer. 
Regelmressigt samarbejde med Det Europreiske Frellesskab indledtes i 1992 med det tredje 
rammeprogram for forskning og tcknologisk udvikling. Hidtil har samarbejdet naYnlig vreret 
koncentreret i COPERNICUS (Specific Programme for Cooperation with CECs and NIS -
srerprogram for samarbejde med de central-og 0steuropreiske lande og de nye uafhrengige 
stater) og er deltagelsen i dct fjcrde rammeprogram forholdsvis lav. Slovakiet er medlem af 
COST (Europreisk Samarbejde om videnskabelig og teknisk Forskning) og EUREKA 
(European Research Coordination Agency -agentur for koordinering af europreisk forskning). 
Siden 1994 er statistikkernc i dennc sektor forenelige med normerne i OECD. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Slovakiet rader over en forsknings- og udviklingssektor pa h0jt niveau, der som folge af 
vresentlige nedskreringer i statsst0tten hurtigt er blevet rationaliseret. De retlige og finansielle 
rammer for forsknings- og udviklingsbehov ma nu konsolideres for at stabilisere sektoren og 
give den et klart mal for den fremtidige udvikling. Lovforslag om forskning og udvikling er 
under udarbejdelse. Finansieringen h0r 0ges og i h0jere grad spredes. 0get deltagelse 
61 
Frellesskabets programmer skullc ogsa kunnc bidragc til al konsolidcrc dcnnc scktor, sa den 
bedre kan medvirke til den industriellc innovation. 
Konklusion 
Med henblik pa tiltrredelsc forvcntcs dcr ikkc sl0rre problcmcr pa delte omrade. TiJtrredelse 
vii vrere til gcnsidig fordcl. 
62 
Telekommunikation 
Malsretningerne for EU's telekommunikationspolitik er at afskaffc hindringcrne for, at 
enhedsmarkedet for teleudstyr, -tjenester og -net kan fungcrc cffektivt, at abne tredjelandes 
markeder for virksomheder fra EU og at sikre, at privatpersoner og virksomheder overalt i EU 
har adgang til moderne teletjenester. Malene nas gennem harmonisering af standarder og 
vilkar for udbud af tjenester, Iiberalisering af markederne for terminaludstyr, tjenesteydelser 
og net samt vedtagelse af de n0dvendigc forskriflcr. De direktiver og politikker, der skal til, 
er pa plads, men liberaliseringen af offontlig taletclefoni og den tilh0rcnde infrastruktur 
udsrettes et ar cller to ud over 1998 i vissc mcdlemsstatcr. 
Europaaftalen omfattcr samarbcjdc om al forhedre standarder og praksis med hcnblik pa en 
tilnrermelse til EU-nivcauct indcn for post-og tcle~jcnestcr, standardiscring, rcgulcrings­
politik og modernisering af infrastruktur. Hvidbogen fokusercr pa tilnrermclse af lovgivning, 
net og tjenester, efterfulgt af yderligcre tiltag til en gradvis liberaliscring af sektoren. 
Sammendrag 
Drekningsgraden for telefoni var ved udgangen af 1996 steget til 23,2 tilslutninger pr. 100 
indbyggere, men der stod stadig 145.000 pa venteliste for at fa en telefontilslutning. 
Regeringen sigter mod at nedbringe ventetiden pa en tilslutning til 5 maneder og at na op pa 
35 tilslutninger pr. 100 indbyggere inden ar 2000. 
Hovedparten af teletjenesterne udbydes af Slovenske Telekomunikacie (ST), der er et 
statsmonopol. Der er indledt forberedelser pa at omdanne selskabet til et aktieselskab. Rege­
ringen har erkendt, at der er behov for privat kapital, for at scktorcn fortsat kan ckspandere, 
og man overvejer de forskcllige mulighcder for privatiscring af ST. 
Vurdering af den nuvrercndc og frcmtidigc situation 
Liheraliseringsgrad 
Under WTO-forhandlingerne har regeringen forpligtet sig til at ophreve det monopol, som 
Slovenske Telekomunikacie (ST) har pa taletelefoni, senest 1. januar 2003. Udbuddet af alle 
andre tjenester er liberaliseret, bortset fra udbud af tjenester via alternative infrastrukturer, og 
der er konkurrence pa markederne bortset fra persons0gning, hvor ST for nylig fusionerede 
med den eneste operat0r af persons0getjenester, der havde fransk og tjekkisk deltagelse. 
Tidligere var der kun et analogt mobilnet, men i 1996 blev der sat to digitale mobilnet i drift, 
der bygger pa den frelleseuropreiske standard, GSM. 
Tilnrermelse ti/ EU-/ovgivninr,:en 
Loven om telekommunikation af 1964 blcv rendret i 1993 (af den tidligere forbundsregering), 
hvorved reguleringsfunktioncr blev adskilt fra driflsfunktioncr. Den nye lov ophrevede 
samtidig de lovfrestedc monopolcr, tillod privatiscring og palagdc krav om godkendelse af 
cksisterendc opcratmer. I lcrved hlcv <let muligt for rcgeringen at tagc fat pa en liberaliscring 
af sektorcn, hvilket den dog endnu ikke har gjort. Der skal en mere cffektiv adskillelse 
mellem det regulerende/politiske organ og driftsfunktionerne til for at bringe forholdene i 
63 
overensstemmelsc med EU-lovgivningen og srettc rcgcringcn i stand til at fore en cffcktiv 
konkurrencefremmende poli tik. 
Der er planer om at vedtage ny tclekommunikationslovgivning i 1997, der skal danne 
grundlag for privatiseringcn af ST. lfolgc den nyc lovgivning, som nu Joreligger i udkast, 
opdeles reguleringsakti viteternc mellem fire organer: ministeriet for transport og 
kommunikation, kontoret for telekommunikation, de regionale kontorer for telekommuni­
kation og finansministeriet, der vii sta for reguleringen af visse takster. Siden Slovakiet blev 
uafhrengigt, er <let skredet langsomt frem med at vedtage nye love for sektoren, og der ser 
ikke ud til at vrere tilstrrekkelig administrativ kapacitct til at na de malsretninger, landet har 
sat sig. 
Takstudligningen er under kontrol, omcnd prisfastsrettclscspolitikkcn kompliccrcs af 
opdelingen af bcf0jclsernc mcllem to minislerier. Der hliver hrug for politiskc tiltag for at 
sikre, at forsyningspliglcn opfyldes, cflcrhandcn som dcl overordncde net udvides til 
omrader, der er mindrc 0konomisk aktivc. 
ln,tra£fruktur 
Regeringens hovedmalsretning har vreret at fremme investeringerne i udvidelse og 
modernisering af det offentlige net og at 0ge kvaliteten i de tjenester, der udbydes. 
Ekspansionen er for en stor del sket pa grundlag af internt oparbejdet overskud samt Ian fra 
de internationale finansieringsinstitutter. Nar langdistancenettet bliver frerdigt, vii der ske 
store fremskridt i adgangen til avancerede tjenester, isrer i de st0rre byer. Mellem 1991 og 
1996 voksede det faste net fra 14,3 til 23,5 tilslutninger pr. I 00 indbyggere, sammenlignet 
med 43,9 i gennemsnit for Grrekenland, Portugal og Irland. Regeringen sigter mod at 
nedbringe ventetiden pa en telefontilslutning til 5 maneder og 0ge drekningsgraden til 35 
tilslutninger pr. I 00 indbyggere inden ar 2000. Forudsat at regeringen kan finansiere de 
n0dvendige investeringcr, skulle dctte mal kunne nas. 38% af det offentlige net er 
digitaliscrct, sammcnligncl med 62,4% i genncmsnil for Onckcnland, Portugal og Irland. 
Rcgcringcn ovcrvcjcr de lclrskcllige muligheder for privaliscring af ST som cl ydcrligcrc 
middcl til at skaffo kapital til inveslcringcr. Den nuv~rcndc indt~gl pr. tilslutning er muligvis 
for lav til, at nettet kan udvides, sa dcr overall er adgang til teletjcnester. K0bekraftniveauet 
tyder pa, at indtregterne vii kunne 0ges gennem en yderligcrc takstreform. Ved udgangen af 
1996 var der kun 25.000 abonnementer pa celleopbygget mobiltelefoni, svarende til 0,47 pr. 
I 00 indbyggere. 
Sektorens konkurrenceevne 
I 1995 var der 13,7 ansatte pr. 1000 tilslutninger sammenlignet med 6,2 i gennemsnit for 
Grrekenland, Portugal og Irland, og nye abonnenter havde ventet gennemsnitligt 1,5 ar pa en 
tilslutning. Der er lange ventelister for en tclefontilslutning, og selv med det nuvrerende h0je 
tempo i udvidelsen af ncttet, vii dct varc endnu ct par ar, for dcr overalt er adgang til blot 
grundlreggende tele~jenestcr. lndtregtcn pr. tilslutning (ca. 264 ECU i 1995) Jigger txt pa dct 
minimum, der er n0dvendigt, for at nettct kan drives som en rcntabel forretning, samtidig 
med der overalt tilbydcs ~jcncstcr til ovcrkommcligc priser. Opcrat0ren af det offentlige net 
ma 0ge produktiviteten for at blivc konkurrcnccdygtig. Forudsat at takstudligningen og den 
64 
0konomiske vrekst fortsretter, skulle telesektoren vcere rustet til en fuldstrendig liberalisering i 
2003. 
Konklusion 
Det bliver ikke uden problemer for Slovakiet at bringe forholdene i overensstemmelse med 
EU-lovgivningen pa lidt lrengere sigt, da der ikke er tilstrrekkelig administrativ kapacitet til at 
frerdigg0re og gennemfore ny lovgivning. Operat0ren af det offentlige net ma 0ge 
konkurrenceevnen for at tiltrrekke investeringer og ruste sig til konkurrencevilkar. 
65 
Den audiovisuelle sektor 
Formalet med den greldender frellesskabsret vedrnrende av-sektoren er, som led i det indre 
marked, at sikre adgangen til og den frie bevregelighed for audiovisuelle (jenester inden for 
EU samt at fremme den europreiske programindustri. Direktivet om "fjemsyn uden grrenser", 
som finder anvendelse pa alle tv-radiospredningsorganer, uanset transmissionsmaden 
Gordbaseret, satellit, kabcl), og uansct om organerne er private ellcr offentlige, omfatter den 
pagreldende frelJesskabsrct og fastslar de grundlreggcndc rcglcr for transnational tv­
radiospredning. Hovcdformalcnc er: at sikrc den fric hcvcegclighcd for tv-programmer i 
medlemsstaterne, at frcmmc produktioncn og distributioncn af curopreiske audiovisuelle 
produktioner (gcnncm hcstcmmelscr om, at ct vist minimum af scndctiden skal vrere 
forbeholdt europreiskc produktioncr og programmer produccrct af uaihrengige producenter), 
at fastsrette grundlreggende normer for tv-reklamc samt at sikrc bcskyttelsen af mindrearige 
og retten til berigtigelse. 
Europa-aftalen omhandler samarbejde om fremme og modernisering af den audiovisuelle 
industri og harmonisering af lovgivningsmressige aspekter af den audiovisuelle politik. 
Direktiveme om "fjemsyn uden grrenser" er en fase 1-foranstaltning i hvidbogen. 
Sammendrag 
Lovgrundlaget for av-sektoren udg0res af den slovakiske tv-lov fra 1991, og loven om radio­
og tv-transmission fra 1991. Den forste lov ophrever statsmonopolet og fastslar de 
grundlreggende regler og rettighedcr for tv-radiospredning og tv-radiospredningsorganer, 
medens den anden opretter radio-og tv-radet, som trreffer beslutning om tildeling af 
sendetilladelser. 
Det st0rste tv-radiosprcdningsorgan er det slovakiske tv. 
Siden statsmonopolet for filmproduktion og -distribution blcv ophrevet, er en rrekke sma 
private producenter blcvct aktivc. Distributionsscktoren omfattcr tlcre selskaber. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Av-sektoren i Slovakiet fors0ger at genetablere sig efter store omvreltninger i de senere ar, og 
den er prreget af hurtig vrekst og stadig forandring. Sektorens mulighed for reelt at overholde 
frellesskabsretten afurenger af, om programindustriens kapacitet forbedres, saledes at den kan 
im0dega de store udfordringer, som en lovgivningsmressig ramme indebrerer. 
Den slovakiske av-lovgivning er ikke fuldt ud forenelig med EU-kravene; der er mangler med 
hensyn til fremme af curopreiske produktioner, uathrengige producenter og nyere 
produktioner, definitioncn af europreiskc produktioncr, placcringen af reklameindslag og 
reklamens indhold. 
k:ndringcr af lovgivningcn drnllcs 0jchlikkct af den slovakiskc rcgcrmg. 
66 
Konklusion 
Der er behov for mere information om, hvorlcdcs den lovgivnings1mcssigc situation udviklcr 
sig. Men forudsat, at de 110dvcndigc lovgivningsmrussigc foranstaltningcr indf0res 
tilstrrekkelig hurtigt og ledsages af den n0dvendige strukturtilpasning inden for industrien, vii 
det med rimelighed kunne forventes, at Slovakiet pa mellemlang sigt vii kunne opfylde EF­
kravene inden for den audiovisuclle scktor. 
67 
3.3 0konomiske og fiskale anliggender 
0konomisk og monetrer union 
Pa det tidspunkt, hvor Slovakiet tiltrreder, vii 0MU'en vrere gaet ind i tredje fase. Dette vii 
medf0re betydelige rendringer for samtlige medlemsstater, herunder dem, der ikke deltager i 
euro-zonen. Alie medlemsstater , ogsa de nye, vii komme til at deltage fuldt ud i Den 
0konomiske og Monetrere Union. Deres 0konomiske politik vii vrere et anliggende af frelles 
interesse, og de vii blive inddraget i samordningen af den 0konomiske politik (nationale 
konvergensprogrammer, overordnede 0konomiske retningslinjer, multilateral overvagning, 
procedure i tilfrelde af for stort underskud). De skal overholde stabilitets- og vrekstpagten, ma 
ikke direkte lade deres centralbank finansicrc offontligc undcrskud ellcr give offentlige 
myndigheder privilcgcrct adgang til finansicringsinstituttcr, og de skal have gcnncmfort 
liberaliseringen af kapitalbcvregclscr. 
Tiltrredelsen indebrercr ct snrevrcrc samarb~jdc med EU om monetrerc spmgsmal og 
valutakurser. Delle vii kncve strukturrcformcr lil slyrkclsc af den monctrerc polilik og 
valutakurspolitikken. Mcdlemsstater, der ikkc dcltagcr i curo-zonen, skal vrere i stand til at 
fore en selvstrendig monetrer politik og i begrrensct omfang deltage i Det Europreiske System 
af Centralbanker (ESCB). Deres centralbanker skal vrere uathrengige, og deres vigtigste mal 
skal vrere at sikre prisstabilitet. Den monetrere politik skal gennemfores ved hjrelp af 
markedsbaserede instrumenter og fungere effektivt i den forstand, at dens impulser hurtigt far 
virkning for 0konomien. Derfor skal reformpolitikken ,viderefores med henblik pa at 
eliminere de faktorer, der hindrer en effektiv monetrer politik, f.eks. utilstrrekkelig 
konkurrence i banksektoren, utilstrrekkelig udvikling af de finansielle markeder og problemet 
med "darlige Ian" inden for banksektoren. Endelig skal samtlige medlemsstater behandle 
deres valutakurspolitik som ct anliggcndc af fa:llcs interesse og vrere i stand til at stabiliscre 
deres vekselkurser vcd hjrelp af en mekanismc, som der endnu ikkc er truffct afgmclsc om. 
Da medlemskab ar Den Europreiske Union indcbrerer accept ar, al mulct er at ctablcre 
0MlJ'en, skal Slovakict pa lrengere sigt opfylde konvcrgcnskritcricrnc, sclv om dct ikkc 
n0dvendigvis vii blivc krrevcl ved lillrredclsen. Selv om opfyldclse ar konvcrgcnskritcricrnc 
ikke er en forudsretning for EU-mcdlcmskab, vii dissc fortsal vrere vigtige retercncepunkter 
for en stabilitetsorientcrct makro0konomisk politik, og de skal derfor fra et vist tidspunkt 
permanent vrere opfyldt af alle nye medlemsstater. Det er derfor af afg0rende betydning, at 
der med held gennemfores systemrendringer og markedsorienterede strukturreformer. 
Slovakiets 0konomiske situation og de hidtil opnaede fremskridt er analyseret i tidligere 
kapitler af denne udtalelse. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Den slovakiske centralbank er i vid udstrrekning uathrengig af regeringen, nar man ser pa 
proceduren for udpegning af centralbankchefen og genncmforelsen af den monetrere politik. 
Centralbankens vedtregtsmressige ma) er al sikrc den slovakiske valutas stabilitet, hvilkct 
altid er blevet fortolkct dcrhcn, at den har skullcl sikrc prisstabilitct. Bestemmelscrnc i )oven 
om centralbankcn er stadig langt fra forcncligc med traklalcn, men Slovakict har tradition for 
en sund skattepolitik, hvilkcl har helydct, al cenlralbankcn ikkc hidtil har skullcl finansicrc 
budgetundcrsk ud. 
68 
Den monetrere politik har vist sig al vrerc rct cffoktiv, niir dct c.lr~jcr sig om at hckrempc 
inflationcn, idct dcnnc er hragt ncd pa ct cncifrct tal, men dct mi, dog undcrslrcgcs, ,,t den 
slovakiskc ccntralhunk l0rsl i 1996 hcgyn<llc al hrugc markcdsoricnlcrc<lc instrumcnlcr. 
Styringen af pcngcf<.>rsyningcn var ti<lligerc vanskclig, <la <ler samli<lig med en fast valutakurs 
var forventninger om en positiv realrente (som folge af lav inflation). Centralbanken 
reagerede i 1996 ved at udvide valutakursens udsvingsmargener omkring centralkursen, 
forh0je kravcnc om reserver og hegncnsc omfangct af rcinansicringskrcdiltcr til hankcrnc. 
Dette har medfort alvorligc likvidilctsprohlcmcr pa inlcrhankmarkcdct, hvor dcr kun er en 
indlaner. Som folgc hcraf er intcrhankrcnlen rct hqj. Den monetrerc politiks cffoktivitet 
hremmes af den ikkc-konkurrenccdygtigc, slalsstyrcdc bankscktor, dcr tilmcd tyngcs af en 
betydelig mrengdc darligc Ian. Hcrtil kommcr, at konkursproccdurcrnc ikkc hiindhreves 
effcktivt, og at de finansicllc markcdcr er forholc.lsvis uuc.lviklcc.lc. 
Valutakurssystemet er baseret pa kurstilknytning med udsvingsmargener omkring 
centralkursen. I et fors0g pa at dremme op for den indenlandske optagelse af Ian i udlandet, 
der var ved at bringe dens muligheder for at styre vreksten i pengeforsyningen, 0gede den 
slovakiske centralbank i 1996 gradvis valutakurs~ns udsvingsmargener omkring 
centralkursen. Siden 1993 bar valutakursen ligget stabilt inden for det fastsatte interval. 
Konklusion 
Det er endnu for tidligt at udtale sig om, hvorvidt Slovakiet pa tiltrredelsestidspunktet vii 
vrere i stand til at deltage i euro-zonen. Det vii athrenge af, hvorvidt landet far held med 
strukturrendringerne, sa dct kan opfylde og til stadighed overholde konvergenskriterieme, 
hvilket imidlertid ikkc er en forudsa!tning for tiltrredelse. 
Slovakiets deltagclse i 0MU'ens tredje fasc som ikkc-mcdlem af curo-zonen skullc ikke give 
prohlemcr pa mcllemlang sigt, forudsat al lovgivningcn om ccnlralbankcn g0res fuldt ud 
forcnclig med EF-reglcrnc, og al hanksektorcn omstrukturcrcs cflcr markcds0konomiske 
principper. 
69 
Beskatning 
Den greldendc frellcsskabsrct om dircktc beskatning bcmrcr hovcdsagclig cnkcltc sider af 
selskabsskatten og kapitaltilforsclsafgiften, mens de fire frihcdcr i EF-traktaten har en mere 
omfattende indvirkning pa medlemsstaterncs afgi ftssystemer. 
Den greldende frellcsskabsrcl pa omradct indirckte bcskatning hcstar forst og fremmest af 
harmoniserct lovgivning om moms og forhrugsafgiflcr. Dcttc omfattcr anvcndelsc af en ikke­
kumulativ genercl forhrugsafgill {moms), som opkncvcs i allc led af produktioncn og 
distributionen af varer og tjcnesteydclscr. Det bctyder ens hcskatning af indcnlandske og 
udenlandske (import-)transaktioncr. Den greldendc frellesskabsrct pa momsomradet omfatter 
ogsa overgangsordninger for beskatning af transaktioner mellcm afgiflspligtigc inden for EU. 
Hvad angar forbrugsafgifler omfattcr den greldcnde fxllesskabsret harmonisercdc 
beskatningsstrukturcr og minimumsafgifler sammcn med fa:llcs rcglcr om opbcvaring og 
transport af varer, der er palagt harmoniserede afgifl:er (herundcr atgiftsoplag). Som resultat 
af gennemforelsen af det indre marked blev enhver form for fiskal kontrol ved Frellesskabets 
indre grrenser afskaffet i januar 1993. 
Den gensidige bistand mellem medlemsstaternes afgiflsmyndigheder er et vigtigt element i 
det administrative samarbejde i det indre marked. De pagreldende direktiver drekker bade 
direkte og indirekte beskatning. 
Europaaftaleme indeholder hestemmclser om tilnrermelse af lovgivningerne om indirekte 
beskatning. 
Hvidbogen indeholdcr i ctape I de ft)ranstaltninger, dcr udg0r hovedkravene i 
frellesskabsretten om indirekte beskatning (hovedsagclig de foranstaltninger, der blev 
ivrerksat i Frellesskabet indtil 1993), og i etape II de foranstaltninger, som der derudover er 
behov for til gennemforelsc af den greldende frellesskabsrct om indirekte beskatning fuldt ud. 
Sammendrag 
Direkte beskatning 
De to direktiver om selskabsbeskatning og konventionen om voldgiftslovgivning indeholder 
et system, der hviler pa gensidighed. Pr. definition kan det derfor ikke forventes, at der 
indfores bestemmelser herom inden tiltrredelsen. 
lndirekte beskatning 
De samlede indbetalinger af moms og forbrugsafgifter til den slovakiske stats budget var 
henholdsvis ca. 32% og 12% i 1995. Dettc forventes at fortsrettc med en opadgaende tendens. 
Det greldende slovakiskc momssystcm hlcv indfort 1. januar 1993 som crstatning for den 
tidligere afgift, dcr kun blcv crlagt i ct omsretningslcd. Slovakict anvcnder to momssatscr, 
nemlig en standardsats pa 23% og en rcduceret sats pa 6%. Standardsatsen anvcndes i 
princippet pa alle varer og tjenestcydelser, som ikke specielt palregges afgift med den 
70 
rcduceredc sats. Der anvcndcs den sammc sals for importcrcdc varcr og tilsvarcndc 
indenlandske varcr 
Visse former for virksomhed er momsfrie uden fradragsret for den indgaende moms. Denne 
fritagelse vedrnrer hovedsagelig aktiviteter i offentlighedens interesse, finansielle 
tjenesteydelser og forsikringsydelser, lotterier og lignende spil. Afgiftspligtige har i 
princippet ret til at fradrage moms pa deres indk0b af varer og tjenesteydelser i 
erhvervs0jemed. lmidlertid indcholdcr den slovakiskc momslov ingen bestemmelscr om 
momsrefusion til afgiflspligt.igc udcn fast l<.>rrctningsstcd i landct. 
Forbru,gsq,fgifier 
Det greldende forbrugsafgiftssystem blev indfort i Slovakiet 1. januar 1993. Mtneralolier, 
alkohol og alkoholholdige drikkevarer samt tobaksvarer palregges forbrugsafgifter. Hver 
varegruppe palregges en srerlig afgift. 
Gensidig bistand 
Afgiftsmyndighederne har endnu ikke skullet indfore systemet til gensidig bistand over for 
afgiftsmyndighederne i EU-medlemsstaterne, da den gensidige bistand f0rst vii traede i kraft 
ved tiltrredelsen. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Det greldende momssystem i Slovakiet er baseret pa hovedprincipperne i Frellesskabets 
momslovgivning og er saledes et godt udgangspunkt for dets fremtidige tilnrerme lse til den 
greldende frellesskabsret om moms, om end det anvendes meget generelt . 
Udenlandske erhvervsdrivende, som ikke har fast forretningssted i Slovakiet og e:r opf0rt i 
handelsregistret, kan ikkc momsregistreres i landet. Da Slovakiet ikke anvender 
momsrefusionsordninger for ikkc-registrerede udcnlandske afgiftspligtige, udg0r momsen en 
yderligere omkostning for disse erhvervsdrivende. Der er langt flere muligheder for at 
anvende den reducerede momssats end i EU' s praksis. 
Slovakiets medlemsskab af EU ville krreve yderligere tilpasninger for at bringe 
momslovgivningen i overensstemmelse med kravene i den greldende frellesskabsret, isrer med 
hensyn til afgiftssystemet i et frellesskab uden kontrol ved de indre grrenser. 
I Slovakiets strategi til gcnncmforelsc af hcnstillingcrnc i hvidbogcn vedmrcnde moms gives 
der til at begynde med h0jestc prioritet til en omstrukturcring af momssatseme og til 
afgiftsfritagelse for omsmtning af varer til udenlandske tlysclskaber og rederier samt for 
tjenesteydelser om bord pa disses fly og skibe. I tidsrummet 1998-2000 er det tanken, at 
lovgivningsarbejdet skal fokusere pa momsrefusionsordninger for afgiftspligtige uden fast 
71 
forretningssted i Slovakict, definitioncn af afgi flspligtigc samt algi flsfritagclsc for midlcrtidig 
indf0rsel af andre varer end transportmidlcr. Det er hcnsigtcn, a den slovakiske 
momslovgivning skal vrere tilnrermet Frellcsskabets fuldt ud senest ar 2000, bortset fra 
F rellesskabets overgangsordninger. 
Forbru,gsq.fgifter 
Der er betydelige uovcrensstemmclser mcllem dcl slovakiskc forbrugsafgiflssystcm og EU's 
krav. 
For dct forstc findcs der ikke nogct system til suspension af forhrugsafgillcrne, nilr varer 
transporteres mcllem godkendtc atgillsoplag mien bctaling af afgill. 
For det andet, selv om afgiftssatsernes st0rrelse start set svinger omkring minimumssatserne 
som anf0rt i de enkelte EF-direktiver, ligger satserne for mineralolier under EF's 
minimumsniveau, mens den greldende srerlige afgiftssats for cigaretter skal omlregges til den 
kombinerede sats, der anvendes i Frellesskabet og bestar af et srerligt element og et 
vrerditoldelement. 
For at sikre en korrekt anvendelse af Frellesskabets afgiftslovgivning er det af vresentlig 
betydning, at Slovakiet indf0rer et afgiftsoplagssystem baseret pa Frellesskabets model sa 
snart som muligt og tilpasser afgiftssatsernes strukturer og niveau pa en sadan made, at de er i 
overensstemmelse med Frellesskabets krav. 
Den slovakiske strategi til genncmforclse af hcnstillingcrne i hvidbogen indcholdcr ingcn klar 
og detaljeret tidsplan for kommendc tilpasningcr af den slovakiske lovgivning om 
forbrugsafgiftcr. Et af malene pa kort sigt er en tilnrermelsc af den slovakiskc lovgivning om 
forbrugsafgiftcr til lrellcsskabsrcttcn i tidsrummet 1999-2000. Dog vii indforclsen af 
afgiftsoplag og harmoniscringcn af afgiflsstrukturen for alkololholdige drikkevarer blive 
forsinket. 
Gensidig bistand 
Ved tiltrredelsen skal der ogsa ivrerksrettes hensigtsmressige ordninger for det administrative 
samarbejde og den gensidige bistand mellem medlemsstaterne. Disse krav er af vresentlig 
betydning for det indre markeds funktion. 
Konklusion 
Den greldende frellesskahsret pa omradct dircktc bcskatning syncs ikkc at voldc st0rre 
vanskeligheder. 
Under forudsretning aJ: at der fortsat g0res en indsats pa omradct indirekte beskatning, skulle 
Slovakiet pa mellemlang sigt kunne opfyldc kravcne i den greldende frellesskabsret pa 
omraderne moms og forbrugsalgiftcr. 
Det skulle vrere muligt for Slovakict at vrerc med i den gcnsidige bistand, nar 
afgiftsmyndighederne har opnaet den n0dvendige ekspertise pa omradet. 
72 
Statistik 
Hovedprincippeme i Frellesskabets regelvrerk vedmrer objektivitet, palidelighed, 
gennemsigtighed, fortrolighed (af de enkelte oplysninger) og udbredelse af statistikker. 
Desuden findes der et vigtigt sret principper og praksis vedrnrende anvendelse af europreiske 
og intemationale klassifikationer, nationalregnskabssystemer, virksomhedsregistre og 
forskellige kategorier af statistikker. 
Europaaftaleme omfatter bcstemmclser om samarbejde om udvikling af effektive og 
palidelige statistikker i ovcrcnsstcmmclse med intcrnationalc standardcr og klassifikationer. 
Hvidbogen indcholdcr ingen hestcmmclscr pa dcttc tell. 
Sam mend rag 
Slovakiets statistiske kontor er det ccntrale organ, dcr har til opgavc at frcmstille og udbrede 
officielle statistikker i Slovakiet Det vejledes af et statistisk rad bestaende af reprresentanter 
fra andre dele af statsadministrationen og fra den private sektor. 
Retsgrundlaget for de slovakiske officielle statistikker er loven om statsstatistikker. 
Vurdering af den nuvrerende og den fremtidige situation 
Den slovakiske lovgivning kan med fa undtagclscr sammenliges med de greldende standarder 
i Den Europreiske Union. 
Nogle sp0rgsmal vedmrende genncmsigtighcd, fortrolighcd og udbrcdelse af statistikker 
krrever forbedringcr, og der er mangler med hcnsyn til national- og rcgionalrcgnskabcr og 
virksomhedsregistrct. Der er ogsa hehov for forhedringer af dct regionalc statistiskc system 
efter reformen af den territoriale inddcling af landct. 
Konklusion 
Forudsat der fortsat g0res fremskridt, skulle Slovakiet vrere i stand til at opfylde EU-kravene 
vedrnrende officielle statistikker i de kommende ar. 
73 
3.4 Sektorpolitik 
Iudustrieu 
Frellesskabcts industripolitik s0gcr at forhcdrc konkurrcncccvncn og salcdcs opna bcdrc 
levestandard og h0jcrc hcskrelligclsc. Den lager sigtc pa at fremme tilpasningen til 
strukturrendringer, skabc ct initiativfrcmmendc klima, udviklc virksomhcdcr i hcle 
Frellesskabet, frcmmc in<lustriclt samarbcj<lc og s0rgc for at udnyllc innovationspolitikkcns, 
forskningspolitikkcns og den lcknologiskc udviklingspolitiks in<luslriclJc mulighcdcr bcdrc. 
Frellesskabets industripolitik er horisontal. De horisontalc idecr overforcs ti) de cnkelte 
sektorer ved hjrelp af sektormeddclelser. Fcellcsskabets industripolitik er resultatet af en 
kombination af forskellige virkemidlcr fra en rrekke af Frellcsskabcts politikker. Den omfatter 
bade virkemidler med sigte pa markcdets funktion (produktspccifikation og markcdsadgang, 
handelspolitik, statsst0tte og konkurrencepolitik) og foranstaltninger i , forbindelse med 
industriens evne til at tilpasse sig forandringer ( et stabilt makro0konomisk klima, teknologi, 
uddannelse osv.). 
For at kunne klare konkurrencepresset og markedskrrefterne i Frellesskabet skal 
ans0gerlandenes industri have naet et bestemt konkurrencedygtighedsniveau pa 
tiltrredelsestidspunktet. Det skal frcmga, at ans0gcrlandcne farer en politik, der tager sigte pa 
abne, konkurrenceprcegcdc markcdcr, i ovcrcnsslcmmclsc med Traktalcns arlikcl 130 
("Industri"). Samarbejdct mcllcm Frellcsskabct og ans0gcrlandenc inden for industri, 
investering, industriel standardisering og overensstemmelsesvurdering, saledes som dette er 
fastsat i Europaaftalen, er ogsa en vigtig indikator for, at udviklingen gar i den rigtige retning. 
Sam mend rag 
Indtil anden vcrdenskrig var Slovakiet hovcdsageJigt ct landbrugsland. Landets senere 
industrialisering skete cflcr p)an0konomiske rctningslinjer med ringe hensyntagen til 
forhandenvrerende faktorer eller lokaliseringsomkostninger. Som en del af Tjekkoslovakiet i 
perioden op til 1990 havdc landct udviklcl sig til ct landcnc med den mcst gcnncmfortc 
plan0konomi. Den 0konomiskc struktur var domincrct af svcerindustricn (navnlig 
basisindustrier), der for en stor <leis vedkommcnde levercde input (stal, papir, pctrokemiske 
produkter) til den tjekkiske industri. 
Sammenbruddet af traditionelle markeder og 0get konkurrence har medfort en industriel 
omstrukturering og en stor nedgang i industriproduktionen. I perioden 1990-1995 faldt 
industriproduktionens andel (herunder bygge-og anlregsvirksomhed) af BNP med en 
tredjedel til 3 7% og udgjorde ca. 5 mia. ECU. Den samlede beskreftigelse i industrien faldt 
ogsa og er nu pa ca. 650000 personer, svarende til 35% af den samlede arbejdsstyrke. Sma 
firmaer udg0r 75% af alle industrivirksomheder og beskreftiger 25% af den samlede 
arbejdsstyrke, medens mellemstore og store virksomheder star for den st0rste del af 
beskreftigelsen. De st0rstc industrigrcne er nu maskinindustri, kemiske produkter, metallurgi, 
landbrugsfodevarcr, trre samt tckstiler og bckla:dning. 
74 
Slovakiets industri. vigtigstc produktionsscktorcr i 1995 
Scktor Amici i 1½, af Amici i % af Andel i '½, af 
in<lustricl bcsk,clligclsc i induslricksport 
vrerditilvrekst industricn 
Maskinindustri (herunder trykbrerende, 10,5 25 7,5 
medicinsk og maleteknisk udstyr) 
Kemiske produkter 14,5 9,5 24 
Metallurgiske produkter 9 5,5 20 
Landbrugsf0dcvarcr 8,5 9,5 2.5 
Trre, ccllulosc, papir 7 8 8,5 
Teksti ler/beklredn in g, lreder/fodt0 j 5,5 15 5,5 
Biler 5 1,5 5,5 
Elektrotekniske produkter (herunder 2 4 3 
forbrugerelektronik, komponenter, 
telekommunikation, kontorudstyr) 
Medicinalvarer 2 2,5 
I alt 67,5 83 79 
Anden industri 32,5 17 21 
I alt industri 100 100 100 
lndustriproduktion udlrykt i % uf lJNI' 32 27 
Bygge-og an/regsvirksomhed 5 5 
I alt industri samt bygge-og 37 32 
an/cegsvirksomhed 
Maskinindustrien er stadig en v1gt1g sektor til trods for en stor produktionsnedgang. 
Hovedvregten ligger pa produktion af maskiner til vejbyggeri og bygge-og anlregsarbejder 
samt transportudstyr og hydraulik. De fleste virksomheder er blevet privatiseret og 
omstruktureringen har medfort lukning af en rrekke statsvirksomheder. Tiltrods herfor er 
produktionsteknologierne og kapitalapparatct stadig forreldedc. og kapacitetsudnyttelsen er 
for darlig, samtidig med at moderniscringcn bremses af mangel pa rcssourccr. 
Den kemiske industri har i artier haft en forcrposition i den slovakiske 0konomi og syncs at 
vrere konkurrencedygtig. Denne scktor har i 0jcblikkct en kapacitctsudnyttclse pa over 80%, 
og der foregar en udbrcdt handcl, forst og frcmmest med Den 1:;ekkiske Republik og 
Frellesskabet. Der skal stadig genneml0res privatiscringer af 44strategiske virksomheder". 
75 • ! 
Stalsektoren udg0res stort set af et stort stalselskab. Bade dette selskab og sektoren for ikke­
jernholdige metaller har en h0j teknisk standard og er konkurrencedygtige, men 
modemiseringeme er gennemfort uden kapacitetsindskrrenkninger. 
Landbrugsfodevareindustrien er en vigtig industrisektor. Der er stor forskel 
kapacitetsudnyttelscn indcn for dennc industri. 
Basisindustricrnc trre og papir, cement, glas og kcramiskc produktcr er ogsa v1gt1gc 
industricr. Udviklingsstadct for de skovhrugshascrcdc induslricr i Slovakict er gcncrcll ikkc 
srerlig h0jt, mender er mulighcder inden for noglc scktorcr (f.cks. lncpanclcr), og Slovakicts 
· beliggenhed tret pa Frellesskabet fremmer cksportcn. Den forholdsvis store cksport og h0je 
kapacitetsudnyttelse tyder pa, at disse industricr hidtil har vrerct i stand til at konkurrere pa de 
intemationale markeder, men en lille import sammen med en rrekke antal handelsrestriktioner 
inden for nogle sektorer kunne tyde pa begrrensninger af markedsadgangen for udenlandske 
producenter, f.eks. importcertifikatordningen for keramiske produkter. 
Den relativt store sektor for tekstiler, beklredning, lreder og fpdtoj er stadig kriseramt. 
Industrien lider under konkurrencen med de asiatiske producenter og en generel mangel pa 
omstrukturering, men det meste af produktionen eksporteres stadig, og der er et 
handelsoverskud. Med henblik pa at r,ge konkurrcncecvnen fors0ger producenterne at komme 
ind pa nye markeder, at forredle produktioncn til fidlesskabsmarkederne samt at etablere 
forbindelser vedrnrende passiv forredling med ficllesskahsproducenter. 
Bilsektoren h0rer til blanc.It de mere dynamiske fremstillingsindustrier. Der er to 
bilfabrikantcr, hvoraf den enc er I 00%, cjct ar en tysk virksomhed, og mcstcn hclc 
produktionen gar til frellcsskabsmarkcdct. Produktioncn er llyttct fra Tyskland til Bratislava 
for at drage fordel af de lave lemomkostningcr samt fi.>r at udvikle dct avancerede anlreg til ct 
af de vigtigste samlestcdcr for ''spccialbilcr", som srelgcs i Europa. Komponentindustrien 
kommer sig kun langsomt over delingen af 'IJekkoslovakiet. Slovakiske 
komponentproducenter samarbejder med en tjekkisk bilfabrikant, og der er et stigende antal 
joint ventures med vestlige virksomheder. 
Medicinalvareindustrien er en ret lille sektor. I 1995 gik det meste af eksporten nresten 
udelukkende til Tjekkiet. Eksporten malrettes dog mere og mere mod vestlige markeder, selv 
om den hovedsageligt bestar af ravarer. Der er dog brug for en omstrukturering af 
produktionssystemet; industrien pr0vcr at na vestlige standarder, men ressourcerne er stadig 
begrrensede. Mangel pa midlcr til forskning og udvikling hindrer dcsudcn den frcmtidige 
udvikling. Industrien ladcr ikkc til at have haft succes med at tiltrrekke udenlandskc partncre 
eller investeringer, hvilkct muligvis skyl<lcs manglcn<lc bcskyttclsc af patenter. 
Sektorernc for trykbrercndc og malctcknisk udstyr udg0rcs hovedsageligt af sma 
virksomheder. I 1995 ovcrstcg cksportcn langt importen, men den lave 
kapacitetsudnyttelsesgrad tydcr pa cl behov for ydcrligcrc omstrukturering. 
Produktionsfaciliteterne inden for informationsteknologiindustrien er for det meste gamle 
og forreldede. Privatiseringer og omstruktureringer har fort til et brat fald i produktionen og 
lukning af mange firmaer til trods for en forholdsvis dynamisk vrekst i eftersp0rgslen. De 
virksomheder, der er tilbage, skal moderniseres yderligere. Til trods for nedgangen i 
76 
industrien vedligeholder staten stadig dele af forskningsmilj0ct, dcr giver mulighed for ny 
udvikling. Slovakiske softwareproducenter har pa den anden side haft megen held med at 
etablere forbindelser til udenlandske kunder. 
Privatiseringeme skrider fremad. I begyndelsen blev disse gennemf0rt ved en garantmetode, 
der fulgtes af direkte salg/medarbejdernes overtagelse af virksomheden, hvilket 0gede den 
private sektors andel af BNI til 70%. Eiler 1995 har erhvervs- og politiske "insidere" dog 
profiteret af privatiseringen af mange store virksomheder, der foregik pa en uigennemsigtig 
made, og som forte til meget fa indtregter til <let offentlige og ringe, om nogen, kapital og 
ledelsesideer tilde privatiserede virksomheder. Regeringen ud0ver dog stadig kontrollen i en 
rrekke "vresentlige og strategiske virksomheder", herunder virksomheder inden for enegi, 
forsyningsvirksomheder, vaben, post og telekommunikation, jernbaner, medicinalvarer og 
landbrugsfodevarer. Disse virksomheder er ikke omfattet af konkurslovgivningen. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Hidtil har udviklingen inden for industrien vreret tilfredsstillende til trods for den usikre 
politiske situation, hovedsageligt fordi det makro0konomiske milj0 har vreret stabilt og det 
abne handelssystem sikrcde tilstrrekkclig konkurrence. Men fremtidsudsigterne for industrien 
kan ikke vurderes uden at tage den politiske udvikling i betragtning, og udviklingen hidtil har 
ofte haft forbindelser til det nuvrerende styre. Deter derfor et abent sp0rgsmal, om industrier, 
der er overdraget til "politiske venner", i fremtiden opererer under konkurrencebestemte 
vilkar. Dette vii navnlig vrere et fremtrredende problem i en rrekke sektorer, som domineres af 
en enkelt virksomhed. 
Investeringemes andel af BNP er den h0jeste i de associerede lande (nresten 36%, hvilket er 
tret pa nogle af de asiatiske vrekst0konomiers ). 
Hovedproblemerne for industrien hrenger sammcn med manglen pa konkurrencebestemte 
privatiseringer og den ovcrdrevne athrengighed af energiintensive sektorer. De statslige 
virksomheder inden for kapitalintensive scktorcr vii have mindre problemer med at skaffe 
langfristet finansiering og saledes have en fordel frem for de private virksomheder. Dette kan 
fore til en lignende udvikling som den, dcr fandt sted i visse sydeuropreiske EU­
medlemsstater i 1970'erne og 1980'crne, hvor kapitalintensiv svrerindustri blev etableret eller 
viderefort i statslig regi til trods for voksende underskud. En udvikling i denne retning ville i 
h0j grad mindske den slovakiske industris evne til at gennemfore de omfattende 
omstruktureringer, som stadig skal gennemfores, hvis man vii na frem til en 
produktsammensretning, der er mindre afhrengig af lave l0nninger og adgang til billige 
ravarer. 
Konklusion om industriens konkurrenceevne 
Det kan blive problematisk at fa integrationen den slovakiske industri i det europreiske 
marked til at forl0be tilfredsstillende pa mellemlangt sigt. Den forudsretter diversifikation 
bort fra svrerindustrier og en mere effektiv omstrukturering af virksomheder. En stor potentiel 
hindring for omstrukturerings- og diversifikationsindsatsen er manglen pa investeringsmidler, 
der skyldes de lave udenlandske investeringer, den darlige greldssituation og den 
uigennemsigtige '"insider" -privatisering. 
77 
Den slovakiske industris fremtid afhrenger snarcrc af dct gcncrcllc milj0, den opercrer i, f.cks. 
hvad angar infrastruktur, heskatning osv., end ar rent scktoralc spnrgsmiil. lndustricn vii 
salcdcs blivc bcr0rt af de 0konomiskc foranstallninger, dcr hlcv indf0rl i foriirct I 997, 
heriblandt importafgiftssystemct, og den videre udvikling ar vcksclkurscn fi>r den slovakiskc 
koruna vii spille en vigtig rollc. 
En vurdering af den greldende ret for den fri bevregelighed af industrivarer findes i afsnittet 
om det indre marked. 
78 
Landbrug 
Den frelles landbrugspolitik har til formal at bevare og udvikle et modcrnc landbrug og 
derved sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, sikre forbrugerne rimelige priser 
pa landbrugsprodukter og sikre varers frie bevregelighed inden for EF. Der lregges srerlig 
vregt pa milj0et og udviklingen af landdistrikterne. Den frelles landbrugspolitik forvaltes ved 
hjrelp af frelles markedsordninger. De er supplcret med bcstemmelser om dyresundhed, 
plantesundhed og dyrs crmcring og med bestemmclscr om lcvncdsmiddclhygiejnc. Der findes 
ogsa forskrifter indcn for strukturpolitikken, som oprindclig hlev udviklct med hcnhlik pa 
modernisering og udvidclse af landbrugct, men hvor der i den scncrc tid hcggcs st0rrc og 
st0rre vregt pa milj0ct og pa en regional difforentiering af strategicn. Sidcn reformcrnc i 1992 
har en stigende del af landbrugsst0ttcn haft form af dircktc st0Uc, dcr udbctales fi.lr at 
kompensere for st0ttcprisncdsrettelser. 
I Europaaftalen med Den Slovakiske Republik er der fastsat handelsprreterencer for 
landbrugsprodukter (artikel 19-22 med tilh0rende bilag). I artikel 78 i Europaaftalen 
fastsrettes der 0konomisk samarbejde mellem parterne for at fremme modemiseringen af 
landbruget og agroindustrien. Hvidbogen drekker veterinrerkontrol, plantesundhedskontrol og 
foderkontrol tillige med bestemmelser om afsretningen af de enkelte varer. Formalet med 
denne lovgivning er at beskytte forbrugeme, folkesundheden og dyrs og planters sundhed. 
Sammendrag 
Landbrugets situation 
Landbrugsproduktioncns vtCrdi udgjordc 
landbrugsproduktionen i ElJ. 1995 ca. 0,68% af vrerdien af 
Landbrugets andcl af BNP faldt fra 9,4% i 1989 til 5,8% i 1996. Beskretligclsen i landbrugct, 
som i 1989 tegnedc sig fr>r 12,5'¾, af den samlcdc beskrefligclsc, faldt i 1996 til 7.5%. 
Antallet af beskreftigcdc pr. I 00 ha faldt fra I 3,3 i 1989 til 6,8 i 1996. 
Af det samlede areal pa 4, 9 mio. ha anvendes halvdelen til landbrug, og over 40% er drekket 
med skov. Omkring 60% af agerjorden anvendes til dyrkning af kom, navnlig hvede, byg og 
majs, og omkring 25% til foderafgr0der. Det areal, der anvendes til dyrkning af de 0vrige 
markafgr0der -oliefr0 (isrer raps og solsikke ), brelgplanter, sukkerroer og kartofler -er 
mindre omfattende. 
Omstillings- og privatiseringsprocessen har resulteret i, at der i store trrek nu findes tre slags 
landbrugsbedrifter: 
( 1) Omkring I 000 omdanncdc kooperativer, der forvalter 69% af landbrugsarcalct, med en 
gennemsnitsst0rrclsc pa I 600 ha. 
(2) Enkeltbcdriftcr (familiehedriflcr): ved udgangen af 1994 var dcr ca. 7 600 cnkcltbcdriflcr 
(med en gennemsnitsstmrclse pa 15 ha), hvoraf de fleste hlev oprcttct af landbrugcre, der 
besluttede at forlade koopcrativernc. Mange al' de individuelle landbrugcrc er imidlcrtid 
deltidslandbrugerc, og over 60'% af enkcltbedrifkrnc er pa under 5 ha, som igen er opdclt pa 
)odder af en gennemsnitsst0rrclse pa 0,34 ha. 
79 
(3) Omkring 60 hcdrillcr i sclskahsform (akticsclskahcr og sclskahcr med hcgncnsct ansvar) 
med en gcnncmsnilsslmrclsc pit 290 ha. Sammcn med cnkcllhcdriflcrnc <.hckkcdc dissc ca. 
9% af landhrugsarcalct i 1994. Ejcrnc er sa!dvanligvis iva!rksa!llcrc, dcr lager sig af alt 
vedr0rende jord, kapilal og arbcjdskrafl. Pa dissc bcdriflcr dyrkcs dcr for <let mcstc korn. 
Desuden er der fortsat statsejede bedrifter tilbage (137 i 1995), hvis gennemsnitsst0rrelse er 
pa 2 950 ha, og som drekker 22% af landbrugsarealet. Privatiseringen af de statsejede 
bedrifter er nu begyndt at ga Jangsommere pa grund af rendrede bestemmelser for omfanget af 
og metoderne til privatiscring. 
I 1995 var Slovakiet mere eller mindre selvforsynendc med de vigtigste landbrugsprodukter 
(korn: 3,5 mio. t -94, 7%, oliefr0: 0,23 mio. t -169%, sukkerroer: 1,23 mio. t -100%, 
kartofler: 0,44 mio. t -82%, oksek0d: 60 000 t -94%, svinek0d: 190 000 t -100%, 
fjerkrrek0d: 113% og mrelk: 1, 19 mio. t -130% ). 
I foder-og fodevareindustrien var 171 virksomhcder blevet privatiseret ved udgangen af 1996 
svarende til 92% af alle statsejede forarbejdningsvirksomhcdcr. 
Slovakiet er nettoimport0r af landbrugsprodukter og agroindustrielle produkter: ( eksport: 430 
mio. ECU, import: 590 mio. ECU) dissc produkter tcgncde sig i 1995 for 8% af landets 
samlede import og 6,2% af <lets samlcdc cksport. Slovakicts vigtigstc cksportmarkcd for 
landbrugsprodukter og agroindustriclle produktcr udtrykt i vxrdi er Tjekkiet ( 43% i 1995) 
efterfulgt af EU (17%) og dct tidligcre Sovjctunioncn ( 15%). Ogsa hvad importen af disse 
produkter angar, er Tjekkict den vigtigstc handclspartner (36% i 1994) efterfulgt af EU 
(35%). Det samlede undcrskud i udcnrigshandclcn med landbrugsprodukter og 
agroindustrielle produkter voksede i 1996 med 145 mio. ECU til 330 mio. ECU. 
I 1995 bestod st0rstedelen af den slovakiske eksport af korn, malt og stivelse, mrelk og 
mejeriprodukter, gr0ntsager og drikkevarer. Af landbrugsprodukter og agroindustrielle 
produkter blev der isrer importeret tropiske produkter, foder, drikkevarer og tobak. 
Landbrugsvolitikken 
Producentst0tterekvivalenten, der blev beregnet af OECD i 1995, var pa 25% over for 49% i 
EF. 
Landbrugsmarkedets prisst0ttc bestar navnlig i interventionsopk0b kombineret med kvoter og 
eksportsubsidier. Landbrugsministcrict fastsxttcr garantcrede minimumspriser ( der drekker 
mindst 90% af de gcnncmsnitligc produktionsomkostninger og justeres, hvis inputpriseme 
stiger med over 5%) for korn, slagtekvreg og svin. For mrelk er der en fast garanteret pris, og 
de politiske vrerkt0jer omfattcr en ordning med mrelkekvotcr, dcr fasts~ttes pa regionalt plan 
og fordeles tilde enkelte bcdrincr. Der er mangcl pa kartoflcr pa hjemmemarkedet, og derfor 
er der fastsat en maksimumspris for dette produkt. 
Statsfonden for markedsregulering (SFMR) foretager interventionsopk0b til de garanterede 
priser, yder eksportsubsidier og udsteder eksport-/importlicenser. 
I de vigtigste sektorer ydes der indirekte st0tte gennem landbrugsministeriet, isrer i form af 
inputsubsidier fx til indk0b af udsred, g0dningsstoffer og moderne teknologisk udstyr, til 
dyrkning af nye sorter, til kunstvanding mv. Efter slovakisk lovgivning ydes der 
80 
eksportsubsidier for en nckkc produktcr, bl.a. korn, sukkcr, oksck0d. svinck0d, fjcrkrrek0d, 
mejeriprodukter, frugt og grnntsager. 
Landdistrikterne spiller en vigtig rolle i Slovakiets socio0konomiske udvikling, og den 
slovakiske regering tilstrreber gradvis at udforme en politik for udviklingen i landdistrikter og 
regionaludviklingen, sa landets politik pa dette omrade bliver forenelig med EU. I Slovakiet 
findes der dog cndnu ikkc nogcn politik for udvikling af landdistrikternc a la EU­
politikkernc. Der udhctalcs dirckte indkomstStkllte til landhrugcre i ugunstigt stillede omradcr 
i form af en hektarst0ttc, dcr varicrcr efler jordkvalitctcn. Der ydes ogsa subsidier (pncmic pr. 
dyr) for far og geder, der holdes i sadanne omrader. Endvidere kan der ydes st0tte til indk0b 
af h0jkvalitetsinput ( certificeret frn, avlsdyr) og til investeringer som omhandlet ovenfor. 
De slovakiske st0ttepriscr er vresentligt laverc end EF's intcrventionspriser. I 1995 udgjorde 
kornpriserne mellem 56% og 64% af de gennemsnitlige kornpriser i EU, og st0tteprisen for 
mrelk blev fastsat til 63% af EU-prisen. De anvendes dog pa bedriftsplan. 
I 1995 udgjorde de samlede udgifter pa landbrugsbudgettet 7 674 mio. SKK (200 mio. ECU), 
hvoraf 53% blev anvendt ti] direkte st0tte til ugunstigt stillede omrader og til st0tte 
differentieret efter mrelkekvalitet. lnputsubsidicrne optog 18% af landbrugsbudgettet, mens 
markedsreguleringen , inklusiv eksportsuhsidicr tcgnedc sig for 8,5%. Generel1e 
tjcnesteyde]ser (uddannclsc) tegnede sig f<.lr 3% og det samledc landbrugsbudget og anden 
st0tte (vissc skattclettclser) lagde heslag pa 9%. I 1995 udgjorde st0tten ca. _ 16% af 
produktionsva!rdien i landhrugct (48 mia. SKK). 
I 1993 blev der genncmfort en skattcreform, og der blev vcdtagct en rrekke nye skattelove for 
at tage hensyn til de srerlige vilkar i landbruget og for at opfylde malet om en tilpasning til 
skattesystemet i EU. Landbruget fik en lang rrekke skattelettelser og begunstigelser. 
Med gennemf0relsen af Uruguay-rundeaftalen blev de variable importafgifter og de ikke­
toldmressige hindringer (udligningsafgifter) omdannet til faste toldsatser. Slovakiet har 
pataget sig forpligtelser under Uruguay-runden for sa vidt angar statsst0tte, markedsadgang 
og eksportsubsidier (1 651 mio. SKK svarende til 38 mio. ECU i ar 2000). 
Hvad angar handelsprrefcrcncernc i Europaaftalcn, er visse kvoter ikke blevet udnyttet fuldt 
ud, hovedsagelig pa grund af mangcl fuld markcdsf0ring og salgsfremme, men ogsa pa grund 
af utilstrrekkeligc forsyningcr for vissc produktcrs vcdkommcndc. 
Slovakiet er ogsa medlem ar CEFTA (dct centralcuropreiskc frihandclsaftale), dcr tilstrreber 
en yderligere liberalisering af handclcn med landbrugsproduktcr. Da andrc CEFTA-partnere 
har deres GA TT-forpligtelser bundct pa ct h0jere beskyttelsesniveau end Slovakiet, har 
liberaliseringen en gunstig indvirkning pa Slovakiets eksport af landbrugsprodukter. 
Slovakiet er i gang med at indfore den lovgivning, der er redegjort for i hvidbogen. 
Slovakiet har en institutionel infrastruktur med landbrugsministeriet som <let centrale 
forvaltningsorgan for landbruget. Den nationalc administration reprresenteres af 36 regionale 
matrikel- og informationskontorer udc i distriktcrne. Dcsudcn er der en rrekke ~~fonde", der 
forvalter forskellige aspekter af landbrugspolitikkcn. Dct Slovakiskc Landbrugs- og 
81 
F0dcvarekammcr (SKPPK). som er en ikkc-slalslig olfontlig sclvsla:ndig institution, 
samarhcjdcr med minislcricl om udformning ar landhrugspnlitikkcn. 
Vurdering af den nuvrercndc og frcmtidigc situation 
Efter en investeringspause pa fem ar er der et stort behov for udskiftning af maskiner. PA 
mellemlang sigt forventes det, at Slovakiet efterhanden vii fa et stadigt st0rre overskud af 
kom, oliefr0, s.ukker, svinek0d og fjerkrrek0d til eksport. 
Selv om Slovakiet har gjort fremskridt ved at indfore nye bestemmelser og strukturer, der er 
forenelige med EU, er der fortsat store forskelle mellem Slovakiets og EU' s 
landbrugsrelaterede politikker. 
Med gennemforclscn af landbrugspolitikprogrammct af 1993 er <let i vidt omfang lykkcdcs 
den slovakiske rcgcring al opfyldc sine malsa:tningcr om at skahc 0konomisk stabilitct og 
st0ttc landbrugct. Den planlagtc revision af <let nuva:rende program i 1998 frnventcs ikkc at 
mcdforc en grundla:ggendc a:ndring af rammepolitikken, som den er i dag. 
Visse markedsordningcr ma dog justercs for at hringc <let slovakiskc landbrug mere pa linje 
med EU's. Import-og cksportordningcrne ma ogsa justercs, sa de kommer til at svare til 
ordningerne i EU. De nuvrerende import-og eksportlicenser ma afskaffes. Desuden ydes der 
visse inputsubsidier (tx til indk0b af g0dningsstoffer og dyrkning af nye sorter), og disse er 
ikke forenelige med greldende EU-ret. 
De vigtigste markedspolitiske instrumenter, der anvendes i EF, anvendes ikke i Slovakiet. Det 
drejer sig bl.a. om n0gleinstrumenter sasom sukkerkvoter, de vigtigste ordninger for 
markafgr0der (basisareal og godtg0relser) og visse programmer for udvikling af landdistrikter 
og strukturer. 
Oct vii krrevc rclativt avanccrcdc administrative systcmcr at forvalte og fore kontrol med 
dissc ordninger, hcrundcr cl hcnsiglsma:ssigt malrikclsyslcm og ct system til identifikation og 
registrering af kvreg. Den administrative kapacitet ma 0ges yderligcrc pa dissc omradcr, hvis 
disse ordninger skal anvcndes i Slovakict. Der ma oprcttcs produccntorganisationcr og 
engrosmarkeder for frugt og grnntsagcr. 
Pa dette stadium er det svrert at forudsc, hvordan st0ttcpriscrne i Slovakiet vii udviklc sig fra 
nu af og frem til tiltrredelsen. Dcttc vii afhrenge af en rrekkc faktorer, herunder den 
indenlandske 0konomi, situationen pa eksportmarkederne og udviklingen i prisst0tten i EU. 
Generelt er der fortsat overkapacitet i agroindustrien, og der er behov for modernisering. 
Med hensyn til politikken for landdistrikter foregar der pa nuvrerende tidspunkt ikke 
tilstrrekkelig koordinering af den finansielle st0tte til programmeme til udvikling af 
landdistrikter mellem de forskellige sektororganer pa horisontalt og regionalt plan. Det 
forekommer ofte, at horisontale og regionale foranstaltninger overlapper hinanden. Det er 
ikke klart fastsat, hvem der har ansvaret for politikken for udvikling af landdistrikteme pa 
nationalt plan. 
82 
Der er forhandlingcr i gang med hcnblik pa at h.1sc de prohlcmcr, dcr er opslacl i forhindclsc 
med anvendelsen af handelsbcstcmmclsernc i Europaallalcn. 
Slovakiet g0r fremskridt med indf0rclsen af den lovgivning, dcr er redegjort for i hvidbogen. 
Pa veterinrer- og plantcsundhcdsomradet forhandlcr Slovakict for 0jcblikket med Europa­
Kommissionen om en ligestillingsaftale. Forhandlingerne er ved at vrere afsluttet. 
Hvad angar vin, byggcr de nuvrercndc klassifikationsbcstcmmclscr for de enkelte 
vinstoksorter og deres dyrkning pa en lov fra 1964. Der er blevet vedtaget en 
vindyrkningslov, som er tilnrermet EU-bestcmmelserne. Denne lov medforer, at der skal 
foretages rendringer i strukturerne og i registrerings-, arkiverings- og kontrolsystemet. 
Desuden bevirker den, at kontrolorganerne ma styrkes, bade hvad angar personale og udstyr. 
Slovakiet er medlem af OIV (Det Internationale Vinkontor). 
Med hensyn til afsretningsbestemmelser er det planen, at der skal trrede en revideret 
f0devarekodeks i kraft i l0bct af 1997. De slovakiske tckniskc standarder skal justeres og b0r 
udvides til ogsa at omfatte plantcsundhcdsaspcktcr. 
For frugt og grnntsagcr er dcr tilsyncladendc ingen kontrol vcd import til Slovakict (ved 
grrenseovergangsstcder. i havnc og i luflhavnc) som kncvct i EF-bestemmelserne. Det vii 
vrere n0dvendigt at oprcttc kontrolorganer vcd gncnseovergangsstcderne. 
Pa veterinreromradet er dcr skct en dclvis tilmcrmelsc til og ivrerksrettelse af greldende EU­
ret Deter n0dvendigt med yderligerc fremskridt med hensyn til vedtagelse og gennemf0relse 
af ny rammelovgivning for veterinrersp0rgsmal og avl. 
Tidsplaneme for godkendelse og ivrerksrettelse af den afledte ret i de forskellige sektorer 
varierer fra 1997 til ar 2000. 
Slovakiet har traditionelt altid haft veletablerede infrastrukturer for veterinrerkontrol og 
-inspektion, bade ved grrenserne og internt, der h0rer ind under landbrugsministeriet. 
Som f0lge af en rrekke administrative rendringer i veterinrerstrukturen pa regionalt plan kan 
der forventes visse problcmcr med gcnncmf0rclscn og handhrevelsen af den nye lovgivning. 
Under tilnrermelsesproccsscn ma dcr foretagcs yderligere tilpasninger i forbindelse med 
HACCP (risikoanalyse og kritiske kontrolpunkter) og egenkontrol, overvagnings- og 
tilsynsprogrammer, udryddelse af sygdomme (isrer klassisk svinepest), 
kontrolforanstaltninger i forbindelse med dct indre marked (beskyttelsesforanstaltninger, 
licensordningen, veterinrerkontrol, yderligcrc garantier, regionalisering), importordningen 
(godkendte tredjelande, godkendtc virksomheder) og identifikations- og registreringssystemet 
for husdyr (isrer nar der er tale om meget sma husdyrhold). Det er n0dvendigt at opgradere 
faciliteteme pa grrensekontrolstederne og i veterinrerlaboratorierne og at videreuddanne 
personalet. Det er n0dvendigt at forbedre edb-systemet, identifikations- og 
registreringssystemet for husdyr og forarbejdningsinfrastrukturerne. Generelt skulle greldende 
EU-ret i vidt omfang kunne gennemfores pa mellemlang sigt. 
Med hensyn til frn og formeringsmateriale og plantesundhed er harmoniseringen med EU­
lovgivningen skredet godt frem, og der er nye love under udarbejdelse. De strukturer, der er 
00dvendige for at lovgivningen kan gennemfores korrekt, ma udbygges. 
83 
Hvad angar foder, plantebeskyttelsesmidler og pesticidrester er lovgivningen ved at blive 
tilpasset. Der vii vrere behov for yderligere udveksling af information mellem Kommissionen 
og de slovakiske myndigheder bade generelt og mere specifikt om gennemforelsesstrukturen. 
Konklusion 
Y derligere tilpasning til den greldcnde EU-rct er stadig n0dvcndig, selv om der er sket 
betydelige fremskridt, nar det grelder vedtagelsen af de foranstaltninger, der er nrevnt i 
hvidbogen. 
, Der krreves en srerlig indsats, hvad angiir: 
-gennemf0relse og handhrevelsc af de vctcrinrere og plantcsundhcdsmressige krav og 
modernisering af virksomhcdernc, sa de opfyldcr EU-normernc; dctte er srerlig vigtigt, nar 
<let grelder inspcktions- og kontrolordningernc for beskyttclse af EU's ydre grrenscr 
-udbygning af de administrative strukturer for at sikrc den n0dvcndigc kapacitct til at 
overholde og handhreve den frelles landbrugspoltiks bcstcmmclscr 
-yderligere gennemgribende omstrukturering af agroindustrien for at 0ge dens 
konkurrenceevne. 
Hvis disse forbedringer realiseres, vii der ved tiltrredelse pa mellemlang sigt ikke vrere 
problemer forbundet med at gennemfore EU's frelles landbrugspolitik pa fyldestg0rende 
made. 
84 
Fiskeri 
Den frelles fiskeripolitik omfatter frelles markcdsordningcr, strukturpolitik, a1lalcr med 
tredjelande, forvaltning og bevarelse af fiskeressourcerne og videnskabelig forskning til st0tte 
for disse aktiviteter. 
Europaaftalen indeholdcr bcstcmmclser om handcl med fiskerivarer med Unionen. 
Hvidbogen omfatter ingen foranstaltningcr pa dcttc omradc. 
Sam mend rag 
Slovakiet har kun indlandsfiskeri, og sektorcn er ikkc srerlig vigtig for landets 0konomi. I 
1995 var produktionen pa 6 015 t. Der er kun 25 statslige og private producenter. 
Som handelspartner for Frellesskabet leverer Slovakiet 0,01 % af EF's samlede import (uanset 
oprindelse) af fiskerivarer og 0,40% af EF's import af fiskerivarer fra ans0gerlandene alene 
(malt i vrerdi). Hvad EF's eksport angar, aftager Slovakiet 0,32% af dets samlede eksport af 
fiskerivarer og 3,8% af <lets eksport af disse varer til ans0gerlandene (malt i vrerdi). 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Slovakiets produktions- og udenrigshandclstal er lave i forhold ti I de tilsvarcndc EF-tal og 
skulle folgelig ikke fa nogcn vrescntlig cffokt for Frellcsskabcl som hclhed. Oct bliver 
n0dvendigt for Slovakict at s0rgc for ovcrholdclse af EF's sundheds-, hygiejne- og 
milj0normer. 
Konklusion 
Fiskerisektoren frembyder ikke problcmer for en tiltrredelse. 
85 • I 
Energi 
Hovedmalsretningcrne med ElJ's cncrgipolitik er if0lgc Kommissioncns hvidhog om ""En 
energipolitik for Den Europteiskc Union" bl.a. 0gct konkurrencccvnc, 
energiforsyningssikkcrhcd og milj0bcskyttclsc. Den gceldendc frellesskabsret pa 
energiomradet bestar af bcstemmclser i EF-traktatcn og aflcdt rct vedrnrcnde konkurrence og 
statsst0tte, det indrc cncrgimarkcd (hcrundcr dircktivcr om clcktricitet, 
prisgennemskuelighed, lransitordningcr for gas og cl, fossilc brcendstoffor, licenser, 
beredskab inkl. forpligtclscr om sikkerhedslagre, osv.), atomkraft, cnergietlektivitet og milj0. 
De transeuropreiske energitransmissionsnet og st0tte til FTU inden for energi er ogsa vigtige 
energipolitiske emner. Blandt igangvrerende arbejde er liberalisering af gassektoren, 
frellesskabslovgivning om energieffektivitet og auto-oil-programmet. 
Frellesskabsretten pa det nukleare omrade bestod oprindeligt af Euratom-traktaten, men er nu 
blevet betydeligt mere omfattende og bestar af en rrekke juridiske og politiske instrumenter, 
herunder internationale aftaler. Frellesskabsretten vedrnrer bl.a. sundhed og sikkerhed, 
herunder stralingsbeskyttelse, sikkerheden pa kernekraftanlreg, affaldshandtering, 
investeringer inkl. finansicllc instrumentcr under Euratom, fremme af forskning, et nukleart 
ftellcsmarkcd, frlfsyningcr, sikkcrhc<lsforanstallningcr og intcrnationalc relationer. 
Europa-aft.alerne fastslar, at der skal ctableres et samarbejde om en gradvis integration af de 
europreiske energimarkeder og ydcs bistand inden for de relevante politiske omrader. 
Hvidbogen om de associcrc<lc central- og lJJstcuropteiske landes integration i EU's indre 
energimarked frcmhcevcr bchovct for, at <le vigtigstc direktiver om det indre marked 
gennemf0res i fuldt omfang sammen med EF's konkurrenceret. Pa kerneenergiomradet 
omtaler hvidbogen forsyninger, kontrolforanstaltninger og transport af radioaktivt affald. 
Sammendrag 
Slovakiet er strerkt afhrengigt af eksterne energiressourcer og importerer over 80% af sit 
energiforbrug, isrer olie, gas og reaktorbrrendsel fra Rusland. 
De begrrensede indenlandske ressourcer (brunkul af darlig kvalitet) har en betydelig 
indvirkning pa milj0et. Udvinding foregar med statsinterventioner. Det er hensigten at 
opretholde det nuvcerendc produktionsniveau (3,7 mio. t) i hvert fald indtil 2005. 
Den slovakiske energisektor er 2-3 gange mindre eflektiv end EU-gennemsnittet, hvilket kan 
hcnfores til tidligcre forsyningsorienterede politikker, lave priser, og svrerindustriens struktur. 
Slovakict er ct strategisk transitlan<l for russisk gas bade til ElJ og til hclc rcgionen, og derfor 
er man ved at udvide transit-og lagcrkapacitctcn. Sidcn oktohcr 1995 harder pa fors0gsbasis 
vreret etableret en synkron clforbindclsc mcllem Slovakicts elforsyningsnet og det 
vesteuropreiske UCPTE-net. 
Landet har to VVER 440-230 atomreaktorer (forste generation) og to VVER 440-213 
atomreaktorer (anden generation) i drift ved Jaslovske Bohunice, som tilsammen star for 
nresten halvdelen af elproduktionen. Efter et forste kortsigtet opgraderingsprogram foretages 
der nu yderligere forbedringer ( 1996-1999), og deres sikkerhedsstandard skulle denned 
komme op i nrerheden af EF's. I 1977 matte den tidlige Al-prototypereaktor tages ud af drift 
86 
for tiden, og den er nu under· nedlukning. Det brugte bncndsel herfra sendes til Rusland. To 
reaktorer af typen VVER 440-213 er under opf0rclse vcd Mochovcc med nogcn deltagelsc af 
vestlige virksomheder, og de ventes dritlsklarc inden for de rncstc to ar. Y dcrligcrc to 
reaktorer af samme type ventes op fort pa samme omrade mcllem ar 2000 og 20 l 0. 
Kernekraftvrerkets sikkerhed anses for at liggc tret op ad de i EU generelt accepterede 
sikkerhedsmal, nar opgraderingsprogrammet er gennemfort. Der foregar hverken 
uranbrydning eller fremstilling af brrendselselemcnter. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Slovakiets energipolitiske malsretningcr stemmer ovcrens med EU's og omfatter bl.a. 
indf0relse af 0get konkurrence, st0rre forsyningssikkerhed, milj0bcskyttclsc og 
energieffcktivitct. 
Rammernc for konkurrencen i energisektorcn er cndnu ikke tilpasset direktiverne om dct 
indre energimarked, kombineret med anvendelsen af IW's konkurrencerel. Den slovakiske 
monopollov fra 1994 giver ikke tilstrrekkelige garantier for mere konkurrcnce indcn for 
sektoren i forhold til den greldende frellesskabsret, sk0nt der er sket fremskridt med at skabe 
forudsretningerne for en adskillelse af selskabets produktions-, og distributionsregnskab. 
Energilovens vedtagelse og fremtidige gennemforelse ma derfor fremskyndes. 
Sektoren er prreget af statsdominerede monopoler, sk0nt der er en vis liberalisering og 
privatisering i gang i olie-og kulsektorerne. lfolge lov nr. 192/95 vii bestemte aktiviteter 
inden for el-og gassektoren samt transport via oliernrledninger af strategiske arsager ikke 
blive privatiseret. 
Energipriserne, isrer husholdningernes priser pa gas, el og opvarmning, krydssubsidieres og er 
ikke omkostningsdrekkendc. Regcringen ventes i mer frcmtid at trreffe beslutning om gradvist 
at afskaffe de forvridcndc suhsidicr indcn ar 2002. 
Slovakiet er begyndt at udarhcjde beredskabslovgivning, herundcr om opbygningcn af 
olielagre. I 0jeblikket opfyldcr Slovakict ikke bcrcdskabskravct om oliclagre til 90 dages 
forbrug (landet anslas at have olielagrc til 40-45 dagcs forbrug). Nar der henses til omfanget 
af de n0dvendige investeringer, er dct ikkc rcalistisk at forventc, at landet kan na dette mal pa 
kort sigt. 
En omstrukturering af minesektoren kan ikke undgas, og der skal tages h0jde for dens sociale 
og regionale folgevirkninger. Samtidig skal statsinterventionerne vurderes efter EF-reglerne 
om statsst0tte. 
Slovakiet har taget skridt til at opfylde EU-lovgivningens bestemmelser om energieffektivitet 
(f.eks. energimrerkning og effektivitetsnormer) og milj0beskyttelse (f.eks. brrendselskvalitet), 
men der er stadig meget at g0re. Vedtagelsen af en energisparelov vii danne grundlag for 
fremtidig overholdelse af frellesskabsretten om cnergicffektivitet. Det b0r noteres, at 
opgradcringcn af det nationalc raninaderi, sa dct overholdcr ElJ-standarderne. vii kncve 
bclydcligc invcsleringer. og al raninadcrict skal konkurrcrc pi, ct rrncttct curopreisk marked. 
I en rcgcringsresolution forcslits c.kl al diversilicere forsyningcrnc ar rcaktorhrrendscl fra 
1999. Slovakicts tiltraxJclsc vii 0gc EU's affocngighcd af russisk uran og 
87 
berigningsfacilitctcr. Men plancn om frcmti<lig sprc<lning af forsyningskildcrnc vii vrerc pa 
linje med EU's politik om divcrsificcring af forsyningcr mc<l nukleart matcrialc, som vii 
grelde for forsyningskontraktcr, <lcr indgas cfler tiltrredclscn. 
Indtil 1986 blev brugt bncn<lscl fra Bohunicc scndt tilbagc til Sovjctunioncn, men sidcn da er 
det blevet opbevarct i bassincr pa vc.erkcts omradc. All dct brugtc brrendscl fra A 1-reaktoren 
sendes retur til Rusland in<lcn 1999 i hcnhold til en aflalc mellcm <let tidligere 
l]ekkoslovakiet og Rusland. Man er ved at undcrs0ge mulighedcrnc for at 0ge de nuvrerende 
bassiners lagringskapacitet. Desuden unders0ges muligheden for lagring pa mellemlang sigt 
og slutdeponering af brugt brrendsel. Der er ved at blive udstedt tilladelse til et depot for 
lavaktivt og mellemaktivt affald ved Mochovce. 
Ved tiltrredelsen skal Slovakict overholde Euratom-traktatens bcstcmmclser, herunder srerligt 
bestemmelserne om forsyningcr af nuklcart matcrialc, <let nuklcarc fidlcsmarkcd, 
kontrolforanstaltningcr, sundhe<l og sikkerhcd og intcrnationale aflaler. Slovakict har en 
ubcgrrenset kontrolovercnskomst med IAEA, sa bade pa <leltc og ovcnnrevnte omradcr ventes 
der ikke at vrere problcmcr med anvendelscn af flcllesskabsrelten. Der skal imidlertid tages 
h0jde for sp0rgsmalct vcdn:.,rcndc nuklcar sikkerhed, og der ma aflalcs og gennemfores 
realistiske programmer, som ligeledes omfatter en cgentlig nedlukning om n0dvendigt. 
Tilsynsmyndighedens uathrengighed ma underst0ttes. 
Konklusion 
Slovakiet skal 0ge sin indsats, hvis man vii lcve op til <let meste af EF-lovgivningen pa 
energiomradet inden for nogle fa ar. Emner, der ma folges nrermere, er foranstaltninger 
vedr0rende monopoltilpasning, herunder import og eksport, netadgang, energiprissretning, 
beredskab inklusive opbyggelsen af de obligatoriske olielagre, statsinterventioner i sektoren 
for fremstilling af fast bra:mdscl, cnergicffoktivitet og brrendselskvalitetsstandarder. 
Der ventes ikkc at vrerc prohlcmer med at leve op til Euratom-bestcmmelserne. Sp0rgsmalet 
om nuklear sikkerhed vii fortsat krc.evc srerlig opmrerksomhcd. Der ma trreffcs passende 
forantaltninger for sa vidt angar sikkerhedsstandardcr, og dcr ma snarest gcnnemfores 
realistiske programmer. Der ma findes mere langsigtede l0sninger hvad angar det radioaktive 
affald. 
88 
Transport 
Frellesskabets transportpolitik bcstar af tiltag og initiativcr indcn for trc hovcdomradcr: 
-kvalitetsforbedring gcnnem udvikling af intcgrercdc og konkurrencedygtige 
transportsystemer pa grundlag af avancerede teknologier, som ogsa bidrager til opfyldelse 
af milj0mressige og sikkerhedsmressigc malsretninger 
forbedring af det indre markeds funktion ved fremme af mere effektive og brugervenlige 
transporttjenester samtidig med, at valgmuligheder og sociale standarder sikres 
-udvidelse af den eksterne dimension, ved at man forbedrer transportforbindelserne til 
tredjelande og fremmer EU-virksomhedernes adgang til andre transportmarkeder (Den 
Frelles Transportpolitik, Handlingsprogram for 1995-2000). 
Europaaftalen rummer bestemmelser om tilnrermelse af lovgivningen til frellesskabsretten og 
samarbejde med det formal at omstrukturcre og modernisere transportomradet, at skabe bedre 
adgang til transportmarkcdet, at Jette transittrafikken og at na frem til driftsmressige 
standarder svarendc til dcm, dcr ga.!ldcr i Frellesskabct. I lvidbogen fokuserer pa 
foranstaltninger til opfyldclsc af bctingclscrnc for dct indre marked inden for 
transportsektoren, hcrundcr aspcktcr som konkurrcncc, harmonisering af lovgivning og 
standardiscring. 
Sam mend rag 
Den slovakiske transportinfrastruktur har en kraftig 0st-vestlig orientering, forst og fremmest 
som folge af landets srerlige topografi, men ogsa i tilknytning til de snrevre band, der er til 
Den Tjekkiske Republik, og som blev opbygget af det tidligere Tjekkoslovakiet. Bjergene i 
det nordlige og centrale Slovakiet deler landet i to dominerende 0konomiske omrader 
(Bratislava i det vestlige Slovakiet og Kosice i den 0stlige del) og danner en naturgiven 
hindring for den nord-syd-gaende transport. Dette har vresentlige folger for de relativ h0je 
udgifter til infrastruktur. Grrenseovergangene til nabolandene er :fa og krrever en grundig 
modemisering. Den slovakiske regering vedtog i februar 1996 en ambiti0s plan for 
motorvejsbyggeri med henblik pa at fremskynde integreringen af Slovakiet i de 
transeuropreiske multimodale transportkorridorer. Det slovakiske territorium krydses af 3 af 
disse korridorer. 
Transportcns fordcling pit de forskclligc former har tydcligvis forrykkct sig nogct til skadc for 
jcrnhancrnc og sejladsen ad indre vandveje~ lrods en hurtig stigning i antallct og hrugcn af 
privatejede bilcr, kan dcr dog samtidig notcrcs en positiv udvikling indcn for den kollcktive 
personbefordring ad vej; men cndnu indtagcr jcrnbancrne en fortrinsstilling blandt de tre 
ovennrevnte transportformer. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Med hensyn til gennemforelsen af det indre marked er Den Slovakiske Republik temmeligt 
langt fremme med overtagelsen af den greldende frellesskabsret. Den slovakiske sektor for 
international transport anvender allerede i vid udstrrekning de samme regler som Unionen, 
isrer for s0transporten, sej ladsen ad indre vandveje og den kombinerede transport. Pa 
lufttransportomradet er en ny lovgivning om civil luftfart under udarbejdelse, og denne er for 
st0rstepartens vcdkommcndc i ovcrcnsstcmmclsc med Fa.!llcsskabcts rcglcr; dog b0r 
89 . ' 
styrkelsen af sikkerhedsbestemmclscrnc vies sa!rlig opma!rksomhcd. For jcrnbancrncs 
vedkommende b0r man i de kommcndc ar ovcrvagc situationen med hensyn til 
frellesskabsbestemmelserne om adgang t.il jernbaneneltet og den rcgnskabsmressige opdeling 
mellem henholdsvis forvaltning og udnyttelse af infrastrukturcn og deres optagelse i 
slovakisk ret, samt den effoktive cflcrlcvclse af den greldcndc f'a!llcsskabsret for sa vidt angar 
offentlig \jeneste og standardiscring af rcgnskabcrne. Indcn for vcjgodstransporten overholdes 
de tleste frellcsskabshcstcmmclscr vc<lmrcn<lc international transport, men den indcnlandske 
sektors funktion syncs at krrevc en na!rmcre <lokumentation~ <lcttc aspckt vii blivc ovcrvaget 
og er af srerlig stor betydning i forbindelsc med den kommcn<lc Union udcn indre grrenser, 
hvor vejgodstransporten i form af cabotagckmscl vii blivc heh frigivct. Der hcstar cndnu 
visse problemer med hcnsyn til markcdsadgang, tilsyn med sikkcrhcdsforskriflcrnc, de 
tekniske standarder og det fiskalc omrade. 
Sektoren for passagerbefordring ad vej overholder a priori den greldende frellesskabsret, men 
dens nuvrerende struktur, der ikke er rendret siden 1989, og som kun omfatter de offentlige 
virksomheder, vii kunne volde problemer i tiden fremover. 
Udviklingen af et integreret og konkurrencedygtigt transportsystem er et mal, som de 
slovakiske myndigheder holder sig for 0jc; de to st0rste problemer pa dette omrade vii nok 
vrere at na op pa et fyldestg0rende sikkcrhedsnivcau og at na frem til en optimal udnyttelse af 
transportsystemet. Med hensyn til sikkerheden har Den Slovakiske Republik gjort relativt 
· tilfredsstillende fremskridt. Til gcngreld syncs skabelscn af et sammenhrengende 
transportsystem at vrerc ct vanskcligcre mal at nu~ sandsynligvis vii Slovakict opleve en varig 
tendens til stigning i vcjtransporten, og landet bm dcrfor g0rc en srerlig indsats for at udnytte 
jernbanerne og de indrc vandvejc, ct mal, dct allcrcdc fors0ger at virkcligg0re. 
Med hensyn til en forbedring af forbindelserne til Unionens medlemsstater og til de andre 
nabolande har Den Slovakiskc Republik ikkc til dato gjort brug af international finansiering 
til udvikling af dets infrastruktur. Dog paregner Slovakiet mellem 1995 og 1999 over sit eget 
budget at investere ca. 2 mia. ECU i de transportinfrastrukturer, der anvendes af den 
intemationale trafik, isrer til fordel for de transeuropreiske korridorer. Dette bel0b svarer 
omtrent til 2,8% af BNI, hvilket forekommcr tilfrcdsstillende; dog vii en eventuel nedskrering 
af dette bel0b, der matte sky Ides budgctmressigc stramninger, kunnc skabe problemer. 
Konklusion 
Den Slovakiske Republik har udfoldet en rrekke bestrrebelser for at overtage den greldende 
frellesskabsret pa transportomradet. Der skal dog endnu g0res nogle klare fremskridt inden 
for vejgodstransporten (markedsadgang, sikkerhedsforskrifter og afgiftsomradet bl.a.) samt i 
jernbanesektoren, hvor den rent faktiske indforelsc af den ga:ldendc frellesskabsret b0r 
overvages. Det er kun under forudsretning ar, al situationcn forbcdrcs i disse to scktorcr, at 
det kan hrevdes, al den samlcde transportscktor ikkc vi) skabc st0rrc vanskelighedcr med 
hensyn til overtagelsen af den greldende frellcsskabsrct vcdrnrcndc det indre marked. 
Der b0r ogsa drages omsorg for, at de n0dvcndige midlcr til ctablering af grundlaget for det 
fremtidige transeuropreiske transportnet, der vii blive udvidet med de nyoptagne lande, vii 
vrere til stede. Dette krrever srerlig opmrerksomhed, fordi Slovakiet som et bjergrigt land ma 
paregne st0rre udgifter til anlreggelse af infrastruktur, hvilket stiller landet i en relativt 
90 
ugunstig situation i forhold til nabolandcnc, hvor dct er lcttcrc al ctuhlcrc trunscurop&Ciskc 
net. Endelig b0r de administrative strukturer i Slovakict, hcrundcr de tilsynsmyndighcdcr, dcr 
f.eks. tager sig af sikkcrhcdcn, hurtigt styrkcs pa en konsckvcnl miidc og pa allc nivcaucr. sa 
de ik.ke lrengere hremmer landet i dets udvikling. 
91 
SmA og mellemstore virksomhcdcr 
EU's virksomhedspolitik sigter mod at give de sma og mcllcmstore virksomhedcr gunslige 
forhold at udvikle sig under i hele EU, at forbedre deres konkurrcncccvne og fremmc deres 
udvikling i EU og internationalt. Virksomhedspolitikken er kcndctegnet ved en h0j grad af 
subsidiaritet. Frellesskabets komplementrere rolle er fastlagt i et tlcrarigt program for sma og 
mellemstore virksomhcdcr i ElJ. Programmcl danncr rcts-og hudgctgrundlag for Ell's 
konkrctc aktioncr til fordcl for de sma og mcllcmslorc virksomhcdcr. Den gtCldcndc 
frellcsskabsrct har hidtil vtCrcl hcgrtCnsct til hcnstillingcr indcn for noglc konkrctc omradcr, 
sclvom lovgivningcn indcn for andrc omradcr (som r.cks. konkurrcncc, milj0 og sclskahsrct) 
ogsa har betydning for de sma og mcllcmstorc virksomhcdcr. 
Europa-aftalen omhandler samarbejde om at udvikle og styrke de sma og mellemstore 
virksomheder, srerligt i den private sektor, gennem bl.a. information og bistand i retlige, 
administrative og skattemressige anliggender. Hvidbogen indeholder ingen konkrete for­
anstaltninger. 
Sammendrag 
Siden 1989 har vreksten i antallet af sma og mellemstore virksomheder savel som disses 
betydning for 0konomien vreret overvreldende. Antallet af sma og mellemstore virksomheder 
naede i 1995 op pa 300 000, og disse tegner sig pa nuvrerende tidspunkt for 35% af 
bruttoproduktionen i industriscktorcn. lndcn for visse sektorer som byggebranchen, 
vejtransport og distribution er dcnnc proccnlsals langl h~jcrc (ca. 80%). Der er 425 000 
ansatte i de sma og mcllcmstorc virksomhcdcr, og dissc virksomhcdcr tcgncr sig for ca. 25% 
af den samledc bcska!lligclsc. Slovakict liggcr med sine 54 virksomhcdcr pr. 1000 
indbyggere over EU-genncmsnittct, dcr er pa 41. Unders0gclscr har vist, at Slovakiet er det 
land i omradet, der har haft den mest dynamiskc vrekst, hvad angar sma og mellemstore 
virksomheder. 
En stor del af denne vrekst kan tilskrives privatiseringsprocessen, hvorunder 10 000 selskaber 
blev atbrendet i perioden 1992-93. Hovedparten af disse sma og mellemstore virksomheder 
udgjordes af handvrerkere og handelsfolk, og var ikke juridiske enheder. Meget sma 
virksomheder af selverhvervende tegner sig for over 80% af denne sektor. Vreksten efter 
privatiseringsb0lgen skyldes ogsa i nogen udstrrekning, at visse arbejdsgange "srelges fra", 
nar st0rre virksomhedcr rationaliserer. V reksten inden for de sma og mellemstore 
virksomheder har vreret srerlig bemrerkelsesvrerdig inden for maskinproduktion, fabrikerede 
metalprodukter og i tekstilsektoren. 
Den grundlreggende lovgivning for privat virksomhed er i det store og hele ogsa greldende for 
de sma og mellemstore virksomhedcr. Hcrudover vedtog den slovakiske regering i 1995 en 
srerlov om st0tte til smii og mcllcmstore virksomheder. Den fremherskende form for st0tte 
bestar i Ian, lancgaranticr, rcntetilbagchctaling, forskclligc former for bidrag, 
tilbagebetalingspligtig finansicl st0ttc og tilskud. Koopcrativer henh0rer under 
handelslovgivningen, mcdcns f1ellesorganisationcr og stiflclser henh0rer under den borgerlige 
lov. I 1993 rendredes skattelovgivningen, salcdcs at der kunne tilstas skattelempelser til visse 
former for nyoprettede selskaber. 
92 
I regeringens industripolitik er udviklingen af de sma og mcllcmslorc virksomhcdcr dcfineret 
som en prioritet. Det landsdrekkcndc konlor fr,r sl0Uc til sma og mcllcmstorc virksomhcdcr 
blev oprettet i august 1993 med hcnhlik pa at frcmmc udvikling ar og va:kst indcn for de smii 
og mellemstore virksomhcdcr samt til koordincring ur allc former for st0llcuktivitctcr 
(radgivende og finansielle) til sma og mellemstore virksomhcder. Der findes endvidere 12 
regionale informations- og radgivningscentre samt flere andre former for st0ttestrukturer, 
f.eks. centre for nyskabelscr inden for forrctning og handel og diverse ngo'er. 
Vurdering af den nuvrercnde og frcmtidigc situation 
Der er gjort betydelige frcmskridt med hcnsyn ti) at udviklc scktoren for de sma og 
mellemstore virksomhedcr, og Slovakict har vist betydclig viljc ti) at udvikle og styrke de 
sma og mcllemstorc virksomhcdcr og samarh~jdct mcllcm ElJ og Slovakict pa dcttc omradc, 
som det var bestemt i Europa-aflalcns artikcl 90. 13ctingclscrnc for en brercdygtig vrekst og 
udvikling af de sma og mellemstore virksomheder er i det store og hele til stede, mender er 
stadig omrader at tage fat pa, idct dcr er behov for forenkling af lovgivningen, sa den bliver 
mere "brugervenlig" for de sma og mellemstore virksomheder, styrkelse af st0tteordningerne, 
opstramning af skattesystemet, 0get adgang til finansiering samt forbedring af 
virksomhedernes muligheder for at komme ind pa nye markeder. 
De sma og mellemstore virksomheders igangvrerende udvikling vii pa mellemlang sigt 
muligvis blive hremmet af mangel pa adgang til den forn0dne investeringskapital. 
De igangvrercnde bcstrcebelscr pa at styrke de sma og mcllcmstore virksomheder i perioden 
op til optagelsen b0r dcrfor fortsrettcs. 
Konklusion 
Slovakiets integration forvcntcs ikkc at ville voldc speciclle problcmer pa dettc omriide. 
93 • I 
3.5 0konomisk og social samhorighed 
Beskzftigelse og sociale anliggcnder 
Frellesskabets socialpolitik er blevet udviklet ved hjrelp af en rrekke forskellige instrumenter 
som f.eks. juridiske bestemmelser, Den Europreiske Socialfond og aktioner, der fokuserer pa 
specifikke sp0rgsmal, hcrunder folkcsundhed, fattigdom og handicappede. EF's regelvrerk 
omfatter sundhed og sikkcrhcd pa arbcjdspladscn, arbcjdsrcl og arbejdsvilkar, lige 
muligheder for mrend og kvindcr, koordinering af socia)sikring for vandrende arbejdstagere 
samt tobaksvarer. Sociallovgivningen i l.Jnionen har vreret karakteriseret af fastlreggelsen af 
minimumsnormer. Desuden er dialogen mellem arbejdsmarkedets parter pa europreisk niveau 
nedfreldet i traktaten (artikel 118B), og i protokollen om social-og arbejdsmarkedspolitikken 
henvises der til konsultation af arbcjdsmarkcdets parter og foranstaltninger med henblik pa at 
lette dialogen mellem dcm. 
Europaaftalen indeholdcr bcstcmmclscr om tilmcrmclsc af lovgivning til frellesskabsretten og 
samarbejde om forbedring af standarder indcn for sundhed og sikkerhed pa arbejdspladsen, 
arbejdsmarkedspolitikker og modernisering af socialsikringssystcmet. Den fastsretter ogsa, at 
EF-arbejdstagere, dcr er lovligt hcska:fligcl i Slovakict, skal hehandlcs udcn nogen i 
nationaliteten begrundet forskclsbchandling, for sa vidt angar arbejdsvilkar. l-lvidbogcn 
foreskriver foranstaltninger med hcnblik pa en tilnrermclsc inden for alle omrader af 
regelvrerket. 
Sammendrag 
I Slovakiet er reformen af den sociale dialoc, som blev ivrerksat i det tidligere 
Tjekkoslovakiet, siden 1993 blevet gennemfort i et langsommere tempo. Et af de vigtige 
elementer i det videre refrlrmarbejde vii vrerc regeringens udbygning af respekten for 
arbejdsmarkedsparternes uaihrengigc karakter inden for rammernc af det politiske liv. Den 
mest reprresentative organisation pa arbejdsgivernes side, Den Slovakiske Sammenslutning af 
Arbejdsgiverorganisationcr, er medlcm af Sammcnslutningcn af Industri- og 
Arbejdsgiverorganisationer I Europa (UNICE) og Den Internationale 
Arbejdsgiverorganisation. Det slovakiskc fagforeningsforbund, som er den mest 
reprresentative organisation, er mcdlcm af Den Europreiskc Faglige Samarbejdsorganisation 
(EFS). 
I de seneste ar harden registrerede arbejdsl0shcd Jiggct pa et relativt h0jt niveau. I 1996 var 
den ifolge ILO's beregningsmetode pa I 0,9%. De regionale forskelle med hensyn til 
beskreftigelsestal er betydelige, og arbejdsl0sheden er srerlig h0j i de sydlige og syd0stlige 
dele af landet. Antallet af langtidsledige er vokset mrerkbart, og arbejdsl0sheden blandt unge 
er h0j og viser ikke noget tegn pa nedgang. 
Der er oprettet et netvrerk af regionale og lokale arbejdsformidlingskontorer til 
gennemforelsen af arbejdsmarkedspolitikker. Slovakiet har indfort foranstaltninger for at g01:e 
arbejdsmarkedet mere fleksibelt, og det vil vrere n0dvendigt at viderefore denne proces med 
henblik pa en integration i El.J's arb~jdsmarkeds- og beskreftigelsespolitikker. 
Socialsikrin1i:en i Slovakict sigtcr mod ctablcringcn af cl lrcdclt system bcstacndc af 
socialforsikring. statslig socialst0Uc og socialbistand. Sidcn systcmct med 
94 
arbejdsl0shedsunderst0ttelse blev indfort i 1991, er den registrcrede arbejdsl0shed vokset 
ganske betydcligt, mens ydelscrne til de cnkcltc modtagcrc er faldct kraftigt. 
Opkrrevningssystcmct giver anledning til hetragtcligc adminislrationsprohlemer, herunder 
vanskelighedcr med opkncvning ar hidrag fra arhejdsgivere og sclvstrendige. I mange tilfi.cldc 
mangler der information om mulighedcrnc for ydclscr og bctingclscrne for st0ttcberettigelse. 
De sociale udgiftcr tcgncr sig for ca. 301¼, ar dct offontligcs samlcdc udgiftcr og for ca. 14% 
af BNP. Pensioner udg0r den slmstc udgiftspost. Der vii skullc g0res en fortsat indsats for at 
sikre, at dcr udviklcs socialc hcskyttclscsforanstaltninger. 
Slovakiets sundhedssystcm skal forhcdrcs bctydcligt. 
Vurdering af den nuvrerende og den frcmtidige situation 
Slovakiets lovgivning vedrnrende sundhcd o~ sikkerhcd er vcd at blive rendrct, bade hvad 
angar de overordnede rummer og de specifikkc bcstcmmclscr. Man er vcd at udarbejde nye 
forslag, hvori der tages hensyn til EU-dircktiverne om sundhed og sikkerhed pa 
arbejdspladsen. Det vil vrere n0dvendigt med yderligere lovgivningsmressige initiativer for at 
sikre fuld overensstemmelse med EF's regelvrerk. De slovakiske tilsynsstrukturer er ikke i 
overensstemmelse med ILO's konvention nr. 81. Men Slovakict har til hensigt at etablere 
uafhrengig tilsynsstrukturer med passcnde kontrolmetoder for at iagttage ILO-regleme. 
Slovakiet er relativt langt fremme pa omradet arbejdsret vedr0rende sp0rgsmal som 
beskyttelse mod kollektive afskcdigclser, maksimal arbejdstid og hensigtsmressige 
hvileperioder, arlig minimumsferie med l0n og retten til at fore kollektive forhandlinger. 
lmidlertid krreves der adskillige rendringcr for at sikrc fuld overensstemmelse med EF­
reglerne om hcskyttclsc ar arbcjdstagcrnc i tilfreldc af arbejdsgiverens insolvens. De 
greldende rcglcr for information og konsultation af arhcjdstagcrnc b0r, i overcnsstcmmclse 
med lwad dcr krrevcs i en ra!kkc ElJ-dircktivcr, styrkcs ydcrligcrc. Slovakiet er vcd at 
planlreggc en ny arbcjdslov l<.lr at sikrc forenclighcdcn med ElJ-kravcnc. 
For sa vidt angar fo:estillin~, er de grundlreggcnde bestemmelscr i EF-lovgivningen om ikke­
forskelsbehandling af kvinder 01a: mrend omfattet af den slovakiske lovgivning. 
Hvad angar retten til fri bevre2elighed for arbejdsta2ere, synes der ikke at vrere noget til 
hinder for, at Slovakiet skulle kunne gennemfore bestemmelserne i regelvrerket pa dette 
omrade. Indforelsen af retten til fri bevregelighed vii imidlertid krreve rendringer i den 
nationale lovgivning, navnlig med hensyn til adgangen til beskreftigelse og behandling uden 
nogen i nationaliteten begrundet forskelsbehandling. 
I forbindelse med socialsikring for vandrende arbejdsta~ere voider tiltrredelsen i princippet 
ikke st0rre problemer, selvom det vii vrerc m,dvcndigt at foretagc visse tckniske tilpasninger. 
Et vigtigcre punkt er den administrative kapacitct til at gcnncmforc de dctaljcrcdc 
koordinationsrcglcr i samarhcjdct med andrc landc. Slovakiet er i fa:rd med at udvikle noglc 
af de administrative struklurcr, dcr krreves til gcnncmfHrclscn ar dissc opgaver, men dcl vii 
vrere n0dvendigt med ydcrligcre forhcrcdclsc og uddannclsc, for koordinationsrcglcrnc kan 
anvendes. 
Hvad angar de to EF-direktiver om tobakssp0rgsmal, er der i Slovakiet for nylig opnaet 
enighed om en lov, der vii kunne opfyldc EU-kravene vedrnrende advarselsmrerkning af 
95 
cigaretpakkcr. Der scr ikkc ud til at cksistcrc nogcn lovgivning. som opfyldcr hcstcmmclscrnc 
i det andet tobaksdircktiv om maksimalt ~ja:!rcindhold i cigarcllcr. 
Konklusion 
Slovakiet bar siden 1993 taget en rrekke betydningsfulde skridt med henblik pa at forberede 
sig til sit fremtidige EU-medlemskab. Det er imidlertid n0dvendigt at videreudvikle de 
sociale reformer, styrke den sociale dialog og forbedre sundhedssystemet. Slovakiet vii for at 
sikre en tilpasning til EU-standardcrne skulle gore vresentlige fremskridt inden for sundhed 
og sikkerhed pa arbejdspladsen samt arbejdsmarkedsret. Deter n0dvendigt, at indsatsen for at 
opna en effektiv gennemforelse af EF's regelvrerk viderefores. Safremt Slovakiet fortsretter 
sine omfattende bestrrebelser med at vcdtagc og gennemforc EF' s regelvrerk, vii landet 
sandsynligvis kunne patagc sig forpligtclscrnc i forhindclsc med EU-medlemskab pa 
mellemlang sigt. 
96 
Regionalpolitik og samhorighed 
Ifolge traktatens afsnit XIV s0gcr Frellcsskabct at styrkc samh0righeden, navnlig via 
strukturfondene. Slovakict skal indforc dissc instrumcntcr cffcktivt og samtidig overholde de 
principper, malsretninger og proccdurcr, dcr greldcr pa tiltrredelsestidspunktet. 
I Europaaftalen er dcr bcstcmmclscr om samarhqjdc om rcgionaludvikling og fysisk 
planlregning, bl.a. ved hjrelp ar udvcksling ar oplysningcr blandt lokalc, rcgionalc og 
nationale myndigheder samt udveksling ar cmbcdsmrend og ckspcrter. Hvidbogen indeholder 
ikke nogen srerlige bcstcmmclscr hcrom. 
Sam mend rag 
Slovakiets BNP pr. indbygger udgjorde i 1995 ca. 41 % af EU-gennemsnittet. Der er 
markante regionale udsving i Slovakiet. Blandt de 38 distrikter, der eksisterede inden den nye 
regionale administrative struktur i juli 1996, blev over 50 % af BNP skabt i de fire distrikter 
Bratislava, Kosice, Trnava og Banka Bystrica, hvoraf Bratislava alene tegnede sig for 32 % af 
Slovakiets samlede BNP. 62 % af de samlede investeringer i Slovakiet gik til disse fire 
distrikter. 
Noget lignende grelder arbejdsl0sheden, som har stabiliseret sig eller er faldende i de vigtigste 
byomrader (Bratislava og Kosicc) og i det strerkt industrialiserede omrade op til den (jekkiske 
grrense i landets nord0stligc <lei. De regioncr, der har den st0rste arbejdsl0shed, ligger i 
landets sydlige og 0stligc del. Som cksempel kan nrevnes, at Bratislava har en arbejdsl0shed 
pa 4,6 %, mens den er 26 %, i dct hardest ramtc distrikt (Rimaska Sobota) i den syd0stlige del 
af landet. 
Med henblik pa at skabc et rcgionalt forvaltningsnivcau blcv dcr i juli 1996 vedtagct en lov 
om Slovakiets omrademressige og administrative opdeling, hvorved der blev etableret 8 
regioner og 79 distrikter. En anden lov, der blev vedtaget ved samme lejlighed, drejer sig om 
den nye opbygning af den lokale statsadministration som folge af rendringerne i den regionale 
struktur. 
Hidtil bar Slovakiet gennemfort sine regionaludviklingsinitiativer via sektorpolitikker pa 
basis af principper om 0konomisk politik. Der findes saledes for 0jeblikket ikke noget 
retsgrundlag for en regionaludviklingspolitik. Der er dog ved at blive udarbejdet et udkast til 
en lov om regionaludvikling, som kan udg0re et nye retsgrundlag for en fremsynet 
regionalpolitik. 
Den institutionelle struktur i forbindelse med Slovakiets rcgionalpolitik er prreget af 
regeringens fremtrredcndc rollc. Rcgionaludviklingsinitiativcr skat salcdes godkcndes 
endeligt af regeringcn. Kontorct ror stratcgicn for udvikling ar samfund, vidcnskab og 
teknologi (OSDSST), dcr er ct statsligt organ, sikrcr, at initiativcrne gennemforcs ordentligt, 
og medvirker i udarbejdclscn hcrar Dct har dog forst og frcmmcst en radgivendc funktion. 
Distriktsforvaltningens rollc begrrenser sig til gcnncmforclse af de statslige projekter. 
Slovakiets finansielle instrumenter til gennemforelse af regionaludviklingsinitiativer er klart 
begrrensede. Det er dog endnu ikke muligt at fastsla, hvor stor en del af de samlede 
udviklingsudgifter der kan anses som sammenlignelige med EF's strukturpolitik. Der kan 
97 
derfor ikke pa nuvrerende tidspunkt laves ct palidcligt sk,zm over Slovakicts 
medfinansieringsevne. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Slovakiets regionaludviklingsinitiativer gennemfores via sektororienterede politikker og 
koordineres pa centralt niveau af det organ, der varetager regionalpolitikken (OSDSST). Der 
er kun begrrensede ressourcer til radighed for Slovakiets rcgionalpolitiske instrumenter. 
Hertil kommer, at de operationelle og organisatoriskc rammer for Slovakiets regionalpolitik 
lider under alvorlige mangler. Beslutningstagningen inden for regionalpolitikken er for 
centraliseret, idet alle st0rre beslutninger trreffes af regeringen. Der er behov for et mere 
prrecist ministeransvar, og koordineringen mcllem ministerierne ma forbedres med henblik pa 
at g0re beslutningstagningen mere effoktiv pa dct regionalpolitiske omrade. Der skal i srerlig 
grad fokuseres pa at styrkc Slovakiets cvnc til at programmcre, forvalte, evaluere og 
kontrollere EF-st0tte. 
Endelig har Slovakict hell klart bchov fclr ct relevant rctsgrundlag, der fasthcgger 
principperne, malene og metoder for de rcgionaludviklingsinitiativcrne. 
Konklusion 
Der er i Slovakiet kun fa elementer af en integreret udviklingspolitik, der kan sikre 
overensstemmelse med EF's strukturpolitiske bestemmelser. Der b0r indf0res en samlet, 
differentieret politik, der tager fat pa de regionale forskelle. Slovakiets kapacitet pa det 
administrative omrade til at forvalte integrerede regionaludviklingsprogrammer skal 
endvidere klart forbedres. Der er behov for, at der gennemf0res betydelige reformer, herunder 
etablering af hensigtsmressige administrative og budgetmressige procedurer, inden Slovakiet 
kan anvende frellesskabsbestemmelserne og effektivt formidle st0tten fra EF's strukturpolitik. 
98 
3.6 Livskvalitet og miljo 
Frellesskabets milj0politik, der udledes af trakta:ten, sigter mod breredygtighed baseret pa 
integrering af milj0beskyttelse i EU's sektorpolitikker, forebyggende indsats, forureneren 
betaler princippet, bekrempelse af skade~ ved kilden og deft ansvar. 'L'acquis communautaire' 
(Frellesskabets regclvrerk) omfattcr omkring 200 rctsaktcr, dcr drekkcr en lang rrekke 
sp0rgsmal, herundcr vand-og lutlforurcning, forvaltning ar affald og kemikalier, 
bioteknologi, stralingsbeskyttelse og naturbeskyttelse. Medlemsstaterne skal sikre, at der 
foretages en vurdering af virkninger pa milj0et, inden der gives tilladelse til visse offentlige 
og private projekter. 
If0lge Europaaftalen skal Slovakiets udviklingspolitik ledes af princippet om breredygtig 
udvikling og b0r fuldt ud inddragc milj0hcnsyn. Den fastlregger ligeledes milj0 som et 
omrade for bilateraltsamarbejde samt for tilpasning af landets lovgivning til Frellesskabets. 
Hvidbogen drekker kun en mindre del af retsakterne pa milj0omradet, nemlig produktrelateret 
lovgivning, der er direkte forbundet med varers fri bevregelighed. 
Sammendrag 
Slovakiets milj0problemer er stadig betydcligc pa trods af forbedringen i de senere ar. De 
alvorligste problemer er overflade- og grundvandsforurening, affaldsforvaltning og lokal 
luftkvalitet. 
Milj0kvaliteten er blevet vresentlig forbedret, stort set takket vrere omlregning af 
svrerindustrien. Navnlig /~/iforurening fra svrerindustrierne er faldet betydeligt siden 1989, og 
'hot-spots' er nu begrrenset tilde st0rre industriomrader (Bratislava, Kosice, Banka Bystrica). 
Der er betydelige problemer i vandsektoren, navnlig lav tilslutningsgrad for husholdninger til 
kloakeringssystemet og ofte stort set ukontrollerede industrielle spildevandsudledninger. Der 
er sket forbedringer inden for farligt og kommunalt affald, men problememe er stadig 
omfattende og behandling/deponering er utilstrrekkelig. Der er opstaet nye forureningskilder, 
sasom trafik og den lettere industri, som der b0r g0res noget ved. Slovakiet har nogle 
betydelige omrader af stor naturvrerdi, der kunne vrere et aktiv for milj0et i en udvidet Union. 
Slovakiet har ivrerksat en omfattcndc reform af sin milj0lovgivning. Der er blevet vedtaget en 
milj0rammelov ( 1992), en strategi for national milj0politik ( 1993) og et handlingsprogram. 
Deres mal og princippcr er tilpassct ba:redygtig udvikling, forcbyggelse, korrektion ved 
kilden, 'forureneren betalcr' -princippct osv. Princippct om intcgrering af milj0hensyn i andre 
sektorpolitikker er medtaget i loven af 1994 om vurdering af virkninger pa milj0et. Det er 
imidlertid n0dvendigt at indfore integreret forebyggelse og bekrempelse af forurening samt 
yderligere rammelovgivning savel som passende tidsplansbestemmelser for handhrevelse. De 
eksisterende agenturer og strukturer skal udbygges, deres ansvar tydeligg0res og deres 
arbejde gives en anden kurs for bedre at inddrage nye forureningskilder. Slovakiets udgifter 
til milj0investering som procentsats af BNP har vreret betydeligt i de seneste ar. 
99 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidigc situation 
Der er blevet gjort en betydelig indsats for at udarbejdc milj0lovgivning, der er i 
overensstemmelse med frellesskabslovgivningen. Pa grundlag af en strategi for 
gennemf0relse af hvidbogen er der blevet gjort fremskridt gennem vedtagelse af en rrekke 
hvidbogs-foranstaltninger, sasom lovgivning om blyindholdet i benzin og affaldsforvaltning. 
Tilpasning i forbindclsc med andrc lase 1-foranstaltningcr, hcrundcr stralingsbcskyttelse, 
kcmiskc stoffor, risikokonlrol af cksislcrcndc sloffor, milj0virkningcr af forsretlig udsretning 
af genetisk modificcrcdc organismcr, forvcnlcs tidligst i 2000. Fasc 11-foranstaltninger er 
planlagt til at vrerc pa plads lo til trc ar scncre. Den nyc luftkvalitetslov, med en ny 
fastlreggelse af administrative kompetencer, har vreret i kraft siden juli 1996. Der er en ny 
vandlov under udarbejdelse. 
Slovakiet er i frerd med at udarbejde en detaljeret milj0tiltrredelsesstrategi, der skulle vrere 
klar ved udgangen af 1997. Der burde lregges srerlig vregt pa hurtig gennemforelse i national 
lov af rammedirektiveme om luft, affald, vand og direktivet om integreret forebyggelse og 
bekrempelse af forurening (IPPC) samt opstilling af finansieringsstrategier for lovgivning i 
vand-, luft-og affaldssektoreme, der krrever betydelige investeringer. 
Hvad angar effektiv gcnncmforclsc og handhrevelse af EF's regelvcerk er problememe 
betydelig st0rrc: indholdsmressig ovcrcnsstcmmclse med EF-standarder er ringe med hensyn 
til affald, vand (navnlig i vissc in<lustriomradcr) og lufl (for vissc regioncr og kommuner). 
Forureneme ovcrvagcs og/cllcr rclsforfolgcs ikkc cifoklivt. lnkonsekvens i lovgivningcn -
isrer mellcm rammclovgivning og allcdlc forskriftcr om gcnncmforclse -vanskcligg0r 
effektiv forureningsovcrvagning og handhrevclsc. Overvagningssystemet er i grunden sundt, 
men databehandling er el problem, dcr ma l0scs. Landets tiltrredelsesstrategi for milj0omradet 
burde omfatte tidsplaner for gennemforelse af EU's milj0lovgivning og starte med 
gennemf0relse af blandt andre ovennrevnte ramme-og IPPC-direktiver. 
De n0gleproblemer, der i 0jeblikket hindrer effektiv overensstemmelse, omfatter 
utilstrrekkelig handhrevelse af standarder, utilstrrekkelige finansieringsressourcer, navnlig pa 
kommunalt plan, svage administrative strukturer og mangel pa klarhed med hensyn til 
ansvarsfordeling mellem agenturer og regeringsniveauer, samt utilstrrekkelig 
milj0bevidsthed hos og inddragelse af befolkningen. 
Konklusion 
Hvis Slovakiet fortsretter sit nuvrerende lovgivningsprogram, skulle fuldstrendig 
gennemf0relse af regelvrerk kunne nas pa mellemlang sigt. Effektiv overholdelse af en rrekke 
retsakter, der krrever h0je investeringsniveauer og betydelig administrativ indsats (f.eks. 
lovgivning om spildevandsbehandling, drikkcvand, aspekter af affaldsforvaltning og 
luftforurening), vii derimod kun kunnc opnas pa lang til meget Jang sigt. 
100 
Forbrugerbeskyttelsc 
Den greldende frellesskabsret omfatter beskyttelse af forbrugernes 0konomiske interesser 
(herunder kontrol med vildlcdende rcklame, prisangivclse, forbrugerkredit, urimelige kon­
traktvilkar, fjernsalg, pakkerejser, salg uden for forretningslokalerne og timeshare) samt 
generel produktsikkerhed og produktsikkerhed inden for omraderne kosmetik, tekstilbe­
tegnelser og leget0j. 
Europa-aftalen omhandler tilnrermelse af lovgivningen til frellesskabsretten og samarbejde 
med sigte pa at skabc fuld kompatibilitct mellem forbruger-beskyttelsessystemerne i 
Slovakiet og EU. Hvidbogens fase 1-foranstaltninger fokuserer pa forbedring af 
produktsikkerheden, herunder for kosmetik, tekstilprodukter og leget0j, og pa beskyttelse af 
forbrugernes 0konomiske interesser, herunder bl.a. pa bestemmelser om vildledende reklame, 
forbrugerkredit, urimeligc kontraktvilkar og prisangivelsc. Fase 11-foran-staltningerne 
vedr0rer pakkerejser, salg mien for forretningslokalernc og timeshare. Desuden vii der skulle 
tages hensyn til EF-lovgivning, der er vedtaget for nylig (fjcrnsalg), eller som snart bliver det 
(sammenlignende reklarne, prisangivelse). 
Sammendrag 
Den slovakiske forbrugerbeskyttelseslovgivning bcstar af en gcnercl forbrugerbeskyttel­
seslov vedtaget i 1992, som regulerer den offentlige administrations ansvar pa forbruger­
beskyttelsesomradet og fastlregger forbrugernes og forbrugerforeningernes rettigheder. 
0konomiministeriet er ansvarligt for forbrugerbeskyttelsen og forbrugerpolitikken, me-dens 
handelstilsynet under ministeriet ivrerksretter og handhrever forbrugerbeskyttelses-loven i 
samarbejde med andre kontrol- og inspektionsmyndigheder. Forbrugerpolitikradet er et 
organ, der radgiver 0konomiministeren om forbrugerpolitik og vigtige forbruger-sp0rgsmal 
og har reprresentanter fra alle relevante statslige myndigheder, forbrugerfor-eninger, handel 
og industri. Forbrugerorganisationerne er berettigede til at arbejde sam-men med offentlige 
myndigheder bade om at udvikle og overvage forbrugerpolitikken og om at effektivisere 
administrationen heraf. 
Vurdering af den nuvrercndc og frcmtidigc situation 
Pa <let institutioncllc plan ser proccsscn med at indf0rc EU's standardcr og intcrnationale 
standarder for forbrugerbeskyttelse ud til at forl0be godt for Den Slovakiske Republik. 
Forholdet mellem de ikke-statslige organisationer og administrationen synes at vrere 
kontruktivt. Den slovakiske forbrugerbeskyttelseslov er mere generel og mindre omfattende 
end de de-taljerede bestemmelser i de EU-direktiver om forbrugerbeskyttelse, der er nrevnt i 
hvid-bogen. Der er nresten opnaet fold kompatibilitet med EU-direktiverne om generel pro­
duktsikkerhed, og der er opnaet delvis overensstemmelse, hvad angar prisangivelse. En ny 
reklamelov vedtaget i 1996 tilnrermer dette omrade af forbrugerlovgivningen til EF's 
bestemmelser. 
Inden for flere omrader sikrer reglerne for forbrugernes sikkerhed forbrugerne et bedre 
beskyttelsesniveau end ElJ-direktivcrne. S:.crskilte dckretforslag om leget0js sikkerhed og 
hetegnelser for tekstilprodukter er under udarhcjdclsc, og man er ved at lave udkast til 
lovgivning om forhrugcrkrcc.Jit og ..cnc.Jringcr til forhrugcrhcskyttclseslovcn. De slovakiske 
101 
myndigheder forventcr, at dcr vii vterc opnucl fuld ovcrcnsslcmmclsc med hvidhogcns hc­
stemmelser indcn ar 2000. 
Der vii i forbindelse med indforclsen af den gteldcndc Hcllesskabsrct blivc brug for udvik­
ling af en strerk og uafhrengig forbrugerbevregelse med st0tte fra de offentlige mymdigheder. 
Konklusion 
Selv om Slovakiet skal g0re en indsats for at bringe sit lovgivningsprogram i fuld over­
ensstemmelse med EF's krav og for at styrkc administr?tioncn og forbrugerorganisationerne, 
er det sandsynligt, at landet pa mellcmlang sigt vii vtere i stand til at ovcrtage den gteldcndc 
frellesskabsret pa forbrugerbeskyttelsesomradct. 
102 
3. 7. Retlige og ind re anliggendcr 
Den nug,a:fdende ret 
Det vigtigste grundlag for !{<£ldende lovgivning inden for retlige og indre anliggender (RIA) 
er det samarbejde, der omhandles i afsnit VI (artikel K) i traktaten om Den Europreiske 
Union, dvs. tredje s0jle, men dcr er en snrevcr forbindelsc til vissc bestemmelser og 
foranstaltninger under traktatcns forstc s0jlc (EF-traktatcn). 
Den vresentligste del af EU-samarbejdet om retlige og indre anliggender omfatter asyl, 
kontrol af EU's ydre grrenser og indvandring, toldsamarbejde og politisamarbejde med 
henblik pa forebyggelse og bekrempelse af alvorlig kriminalitet, herunder narkotikahandel, 
samt civil-og strafferetligt samarbejde. EU-traktaten fastsretter de vigtigste principper for 
dette samarbejde og henviser specielt til Den Europreiske Konvention om 
Menneskerettighederne og Geneve-konventionen ( 1951) om Flygtninges Retsstilling. I 0vrigt 
er denne traktat, uden at det specielt nrevnes, baseret pa en rrekke internationale konventioner, 
der er relevante for den, isrer fra Europaradet og FN, samt pa Haag-konferencen. Indholdet af 
lovgivningen under tredje s0jle er forskelligt fra indholdet af forste s0jle, idet den bestar af 
konventioner, frelles aktioner, frellcs holdninger og resolutioner (herunder godkendte 
elementer af udkast til instrumcntcr, som er under forhandling). Radct har indgact en rrekke 
EU-konventioner (bl. a. Duhlin-konvcntioncn fra 1990 og konvcntioner om udvisning, 
bedrageri og EUROPOL). Disse er nu vcd at blivc ratificcrct af de nationalc parlamenter, 
medens adskillige andrc konvcntioncr, r. cks. om de ydrc grrenser, er pa forskellige 
forhandlingsstadier i Ra<let. Lovgivningen inden for RIA krrever i h0j grad praktisk 
samarbejde, vedtagelse af lovgivning og en effektiv gennemforelse af denne. 
Den nve traktat 
De nuvrerende samarbejdsrammer bliver i stort omfang udvidet for flere af de ovennrevnte 
emner, nar den traktat, der blev resultatet af regeringskonferencen i Amsterdam, trreder i 
kraft. 
Saledes bekrreftes det i det} nye traktat, at Unionen skal udvikles ti] et omrade med ••frihed, 
sikkerhed og retfrerdighcd", og <lissc cmncr samt den fri bevregelig for personer, 
asylsp0rgsmalct. og indvan<lringcn hlivcr til lrellcsskahsanliggender. 
Specielt med hensyn til den fri bevregelig for personer skal Schengen-aftalen if0lge den nye 
traktat integreres i Den Europreiske Union, og alle kommende medlemmer af EU skal 
acceptere greldende bestemmelser i denne aftale. 
Y derligere skal politisamarbejdet og det strafferetlige samarbejde styrkes if0lge den nye 
traktat. 
Eurovaqftalen og Hvidbor:en 
Europaaftalen omfatter bestemmelser om samarbejde om bekrempelse af narkotikamisbrug og 
hvidvask af penge. 
103 
Hvidbogen gar ikkc dircktc ind pa sp0rgsmal under tredjc s0jle, men dcr er hcnvisningcr til 
f0rste s0jle, bl. a. til hvidvask af penge og fri bevregelighed for personer, som er snrevert 
forbundet med RIA. Der henvises ogsa til Bruxelles- og Romkonventionerne. 
Sammendrag 
Almindelige forhiind,·betins:elser for samarbeidct om RIA 
Slovakiet blev medlem af Europaradet i 1993 og har ratificeret de vigtigste instrumenter om 
menneskerettighederne. Det fastsrettes i forfatningen, at domstolene skal vrere uafhrengige i 
overensstemmelse med retsstatsprincipperne. 
Slovakiet bar gjort vissc frcmskridt med hensyn til reformen af institutionerne inden for RIA. 
Forfatningcn sikrcr hcskyttclsc ar pcrsonoplysningcr, idct en ny lov hcrom, dcr skat 
forelregges i 1997, im0dckommcr allc ElJ-krav pa dcttc omradc. Slovakict har ikke 
underskrevet konvcntioncn om heskyttclse af pcrsonoplysningcr af 1990 (sc ogsa dct srerlige 
punkt om det indrc marked). 
Slovenien har tiltradt Geneve-konventioncn. Forfatningen indeholder bestemmelser om asyl, 
og flygtningeloven af 1995 er baseret pa EU-praksis, herunder bestemmelserne om 
hasteprocedurer og princippet om "sikkert tredjeland". Gennemf0relsen af den nye lov er nu 
godt i gang, men flygtningene har kun begrrenset lovgivningsmressig st0tte, og personalet i 
indvandringsstyrelsen mangler viden om og erfaring med forholdene i tredjelande. Der blev 
modtaget 300 asylans0gninger i 1995. Der er midlertidige flygtninge fra det tidligere 
Jugoslavien. De forste tilbagesendelser fandt sted i marts 1996 i samarbejde med 
UNHCR/IOM. Ca. 400 s0gte om asyl i 1996. 
Indvandring/Gra:nsekontrol 
Der fandt i 1995 ca. 89 millioner grrenscpassagcr sted, hvoraf ca. 2,000 viste sig at vrere 
ulovligc. Slovakict ovcrholder EU-listen over tredjclandc, for hvilkc dcr krrevcs visum, men 
dcr grelder stadig aflalcr om borllald al' visumkrav med Belarus, Rusland, ( :uba, Rumrenicn, 
Bulgaricn og Ukraine (for sidstnrevnle land krreves invitationshrev). Loven om boprel og 
grrensepassage af 1995 regulcrcr proccdurcrnc for opholdstilladclsc, visum og grrenscpassagc. 
Der er indgaet tilbagetagclscsaftaler med 0strig og de 0vrige nabolande, Rumrenien, kroatisk 
Slovenien og Bulgarien. Slovakiet forhandler i 0jeblikket om lignende aftaler med Benelux­
landene og Tyskland. Grrenseforvaltningen er ved at blive moderniseret. 
Politisamarbe,ide 
Der er en betydelig organiseret kriminalitet i Slovakiet i form af narkotika- og 
menneskesmugling, prostitution, afpresning, smugling af vaben, radioaktivt materiale og 
kunst, biltyverier og valutasvindel, og der anvendes void og pengeafpresning. Der er under 
politiet og skatte-og afgiftsmyndighederne oprettet srerenheder og specielle procedurer med 
henblik pa en mere effektiv indsats over for den organiserede kriminalitet (isrer for sa vidt 
angar narkotika og hiltyvcricr). Slovakict har undcrskrevct konvcntioncrne om hvidvask af 
penge, der er ulovlig ifolgc slovakisk lov, men gcnncmforclscn hindrcs af rcssourccknaphed 
104 
og svage institutioncllc slrukturcr. (sc ogsa dct s~rligc punkl om dct indrc 1rntrkcd). Slovakict 
trues ikke af international terrorismc og har undcrskrcvct de vigtigstc 
antiterroristkonventioner, ligesom det har indf0rt retlige og administrative foranstaltninger til 
bekrempelse af terrorismen. 
Narkotika 
Slovakiet er transitland f<.)r narkotikasmugling via den nordligc balkanrutc. Der er i de seneste 
ar blevet beslaglagt betydcligc mrengdcr heroin. Den indcnlandskc eflcrsp0rgsel stiger strerkt. 
Slovakiet har tiltradt de vigtigste internationale narkotikakonvcntioner og forbereder i 
0jeblikket et lovforslag om kontrol med misbrug af narkotika og prrekursorer. Der er oprettet 
en narkotikabekrempelsesenhed under politiet og en frelles enhed sammen med 
toldmyndighederne, ligesom der er forbindelsesofficerer i Prag, Wien og Budapest. 
Retssamarbfdde 
Slovakiet arbejder pa at forbedre uddannelsen og fa l0st de institutionelle problemer inden for 
retsvresenet. Landet har ratificerct de v1gttgste strafferetskonventioner (undtagen 
konventionen om hvidvask af penge -se ovenfor). Slovakiet er part i en rrekke af Haag­
konventionerne og er ogsa begyndt at indf0re forbedringer pa det civilretlige omrade. 
Vurdering af den nuvrercndc og frcmtidigc situation 
Der er stadig betydelige mangler i Slovakiets lovgivning, men den st0rste del af lovgivningen 
er pa plads eller under forberedclse. Udviklingen af korruptionsfri og effektive institutioner 
inden for RIA prioriteres h0jt. Vigtige sp0rgsmal er politiets ansvarsomrader og retsvresenets 
uathrengighed. Der er gjort visse fremskridt med bekrempelsen af den organiserede 
kriminalitet, men der forestar stadig et bctydcligt arbejdc med at udvikle og opretholde den 
krrevede effektivitet. Kontrollen med indvandringen og grrenserne krrever en betydelig 
stramning, hvis det stadige pres skal klares. 
Regeringen har taget en rrekke skridt til forberedelse af institutionerne til og udarbejdelse af 
en rammelovgivning med henblik pa deltagelse i RIA-samarbejdet. En lille kerne af 
embedsmrend har en vis erfaring i samarbejde med EU-partnerne, mender er behov for en 
betydelig forstrerkning i de kommende ar. 
Konklusion 
Slovakiet synes at have administrativ kapacitct og infrastrukturer til at im0dekomme 
greldende og kommendc EU-rel inden for RIA pa mcllcmlang sigt. Landet ma imidlertid vise, 
at det kan ivrerksrette de n0dvcndige reformer, og isrer 1a vedtagct en visumpolitik over for 
SNG-landene, fa forbedret grrenseforvaltningcn og kontrollcn med indvandringen samt fa 
vedtaget bestemmelser om udvisning og om bekrempelse af den organiserede krirninalitet og 
korruptionen. 
105 
3.8 Eksterne politikker 
Handel og internationale okonomiske forbindelser 
Regelvrerket pa dette omrade bestar primrert af Frellesskabets multilaterale og bilaterale 
handelspolitiske forpligtelser samt dets autonome instrumenter til beskyttelse af handelen. 
Europaaftalen indcholdcr pa adskilligc omradcr bcstcmmclscr, hvori dct krreves af parterne, 
at de handler i ovcrensstcmmclsc med WTO/GATT-princippernc eller andrc relevante 
internationale forpligtelscr. 
Hvidbogen indeholder ikkc nogcn bestemmelscr pa dcttc omrade. 
Sammendrag 
Slovakiet har udviklet en aben, handelsorienteret 0konomi og er medlem af 
Verdenshandelsorganisationen (WTO). Ved tiltrredelsen vii Slovakiet skulle opfylde 
forpligtelserne under de plurilaterale WTO-aftaler, som Frellesskabet er part i. 
Slovakiet opretholder i 0jeblikket ikke kvantitative restriktioner for nogen tekstilvarer eller 
beklredningsgenstande. Ved tiltrredelsen vii Frellesskabets tekstilpolitik blive udvidet til at 
omfatte Slovakiet; pa tiltrredelsestidspunktet vii de EF-restriktioner, der opretholdes, skulle 
tilpasses med en passende mrengde for at tage hensyn til Slovakiets tiltrredelse. 
Vurdering af den nuvrerendc Qg den frcmtidigc situation 
Ved tiltrredelsen vii Slovakict skullc anvcnde EF's frel1cs toldtarif og bestemmelserne om 
udenrigshandel i den Hclles landbrugspolitik. tmcr Uruguay-rundcn vii dct vcjede gcnncmsnit 
for mestbegunstig~lsestold for industriproduktcr vrerc 3,8% for Slovakict og 3,6% for 
F rellesskabet. 
Slovakiet b0r i sine forbindelser med internationale organisationer s0rge for, at dets 
handlinger og forpligtelser er i overensstemmelse med Europaaftalen, og sikre, at det som 
medlem af Frellesskabet indgar sine fremtidige forpligtelser pa harmonisk vis. I betragtning af 
den interesse, Slovakiet gav udtryk for i midten af 1996 under drnftelserne med Den Russiske 
F 0deration om muligheden for en frihandelsaftale, pegede EU pa, at et sadant arrangement 
skulle vrere foreneligt med Europaaftalen og med Slovakiets fremtidige forpligtelser som 
medlem af EU. 
Ved tiltrredelsen vii Slovakiet blivc part i Frellesskabets forskellige prreferenceaftaler. 
Prreferenceaftaler mellem Slovakiet og tredjelande vii generelt set skulle afsluttes ved 
tiltrredelsen. 
Hvad angar handel med ~jenesteydelser og etablering, skulle det vrere muligt at finde en 
l0sning pa de eventucl1e betydningsfulde uoverensstemmelser mellem Slovakiets og 
Frellesskabets forpligtelscr, dcr fortsat matte bcsta, om end dct kan blive n0dvendigt at 
foretage en yderligere liberalisering i Slovakiet. 
106 
Slovakiet vii ved tiltrredelsen skulle opha.we sin nationalc lovgivning vedr0rende 
instrumenter til beskyttelse af handelen og dcreftcr unvcnde EF-lovgivningcn pa dctte 
omrade. 
Erfaringerne fra tidligere tiltrredelser har vist, at den automatiske udvidelse af de eksisterende 
antidumpingforanstaltninger til ogsa at omfatte nye medlemsstater far tredjelandene til at 
rejse problemer med hcnsyn til dennc frcmgangsmadcs forcnclighcd med de relevante WTO­
bestemmelser. Oct har ogsa vist sig. at der vcd tiltncdclse ahncs mulighcd for omgaclsc af de 
foranstaltninger, dcr er vcdtagct af Frellcsskahcl indcn for rammcrne af instrumenterne til 
beskyttelse af handelen. Oct skcr, nar vrescntlige mrengder af ct produkt, der er omfattet af 
foranstaltninger, forud for tiltrredelscn eksportcres ti) den fremtidige medlemsstats 
territorium, hvorefter de ved tiltrredelsen automatisk overgar til fri omsretning i det udvidede 
toldomrade. Der vil i fasen forud for Slovakiets tiltrredelse skulle tages fat om disse to 
problemer. 
Slovakiet er medlem af tre af de fire ordninger om ikke-spredning af 
masse0delreggelsesvaben og er kandidat til medlemskab af den fjerde. Slovakiets liste over 
varer og teknologier med dobbelt anvendelse ligner i vid udstrrekning Frellesskabets 
kontrolliste for varer med dobbelt anvendelse. Vabeneksport er ligeledes kontrolleret. Deter 
vanskeligt at vurdere, i hvilkct omfang cksportkontrollen handhreves i praksis, men Slovakiet 
synes ikke at have nogen st0rre problemer med at anvcndc EF-lovgivningen pa dette omrade. 
Konklusion 
Slovakiet er godt stillct med hcnsyn til at kunnc opfyldc Frellesskabcts krav pa dette omrade i 
l0bet af de nrermestc ar. 
107 
Udvikling 
Den greldende frellesskabsret pa udviklingsomradct udg0rcs 
konventionen, som k-Jber indtil i hcgyndclscn af2000. hovedsagen af Lome-
Hverken Europaaftalen el ler hvidbogcn indeholdcr bestemmelser pa dette omrade. 
Sammendrag 
Slovakiet har ingen prrelercncehandclsaftalcr med A VS-landcnc. Slovakict yder under sin 
GSP-ordning dog prreferenccbehandling i form af nedsat told til en rrekke AVS-lande og 
indr0mmer toldfri adgang for de A VS-lande, der betragtes som de mindst udviklede. 
Slovakiet har ikke noget budget for udviklingsbistand. 
Den nuvrerende og fremtidige situation 
Ved tiltrredelsen skal Slovakiet anvende sin prreferencehandelsordning pa AVS-stateme og 
sammen med de andre medlemsstater deltage i finansieringen af Den Europreiske 
Udviklingsfond (EUF), via hvilken dcr bevilges finansiel bistand under Lome-konventionen. 
Anvendelse af den nuvrercndc Lomc-handclsordning burde i almindeJighed ikke give 
anledning til problemcr for Slovakict. 
Normalt tiltrreder nyc mcdlcmsstater Lomc-konventionen pa grundlag af en protokol pa 
tidspunktet for deres tiltrredclse af EU. 
Konklusion 
Slovakiet er udmrerket i stand til at opfylde EU-kravene pa dette omrade l0bet af de 
kommende ar. 
108 
Frellesskabets regelvrerk i dennc sektor er EF-toldkodeksen og 
gennemf0relsesbestemmelscrne hertil, den kombinercde nomenklatur, den frelles toldtarif, 
ogsa handelsprreferencer, toldkontingenter og toldsuspcnsioner, og anden toldmressig 
lovgivning uden for toldkodeksens anvendelsesomrade. 
Europaaftalen drekker oprettelse af et frihandelsomrade med Frellesskabet og gradvis 
afvikling af told for et bredt udvalg af varer efter faste tidsplaner, som starter pa datoen for 
aftalens ikrafttrredelse. 
Hvidbogen omfatter etapc I foranstaltningcr til at bindc og rationalisere al frihandcl i henhold 
til Europaaftalen, ogsa lovgivning, der er forcnclig med toldkodeksen, den kombinercde 
nomenklatur osv. Etapc II vcdr0rcr vcdtagelse af hele Frellesskabcts lovgivning med henblik 
pa optagelse i toldunionen ved tiltrredelsen. 
Sammendrag 
Ved tiltrredelse vii de slovakiske toldmyndigheder skulle patage sig alle forpligtelser i 
forbindelse med beskyttelse og kontrol af deres del af EU's ydre gramse. Ud over 
bestemmelserne om indirckte beskatning vii de blive ansvarlige for gennemf0relse og 
handhrevelse af den Hcllcs handclspolitik, den frelles landbrugspolitik, den frelles 
fiskeripolitik osv. ved Frellesskabets ydre grrense. 
Slovakiets evne til at anvende Frellesskabets regelvrerk fuldt ud forudsretter, at der er 
mulighed for at vedtage og gennemf0re frellesskabsbestemmelser, og at der findes et 
passende niveau for infrastruktur og udstyr, specielt med hensyn til databehandling og 
unders0gelsesmetoder, samt et effektivt toldvresen og et tilstrrekkeligt stort, velkvalificeret og 
motiveret personale med en h0j grad af integritct. 
Slovakiet har gjort nresten hele sin lovgivning forenelig med EF-toldkodeksen og 
gennemf0relsesbestemmclserne hertil med faglig bistand fra toldprogrammer. Der er dog 
store forsinkelser i arbejdet med toldmressige lovgivning uden for toldkodeksens 
anvendelsesomrade. 
Slovakiet er i frerd med at bringe sin nationale varenomenklatur pa linje med Frellesskabets 
kombinerede nomenklatur. ror 0jeblikket arbejder Slovakiet pa at udarbejde en integreret 
tarif, hvilket vil g0re det meget lettere at sammenligne de slovakiske toldsatser med 
toldsatseme i den frelles toldtarif. Slovakiet anvender desuden en ordning for bindende 
tariferingsoplysninger som den, der anvendes i Frellesskabet. 
Slovakiet vedtog den 1. april 1997 den nye ordning for kumulativ oprindelse mellem lande i 
Europa. 
Slovakiet blev kontraherende part i EF-EFT A-konventionen om en frelles 
forsendelsesprocedure og konventioncn om forenkling af formalitcter den 1. juli 1996. 
109 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
Slovakiet vii skulle tilpasse de nationale procedurer til la:llesskabsbestemmclscrnc 
vedr0rende suspensionsordninger og toldprocedurer af 0konomisk betydning. Ved 
tiltrredelsen vii det vrere n0dvendigt med visse tekniske overgangsordninger, navnlig for 
transaktioner, som pabegyndes for datoen for tiltrredelsen, men afsluttes efter denne dato. 
Slovakiets ordning med dcpositum vcd import er en foranstaltning med tilsvarende virkning 
som kvantitative restriktioner. Ordningen skal derfor ophreves snarest muligt. 
Det er vigtigt, at de slovakiske myndigheder kan deltage pa en hensigtsmressig made i de 
forskellige databehandlingssystemer til forvaltning af bestemmelseme om told og indirekte 
afgifter inden for toldunioncn/dct indre marked save) som i databehandlingssystemcrne til 
gensidig administrativ bistand i anliggendcr vcdmrcndc told. landbrug og indirckte afgiftcr. 
Slovakiet vii ved tiltrredclsen skullc afskaffo al toldkontrol pa gncnsernc med EU­
medlemsstater og andre landc, som tiltrreder EU. I den strategiske planlregning skal Slovakiet 
desuden tage h0jde for de n0dvcndigc ressourccr til at styrke grrensestederne ved grrenserne 
til lande, der ikke er mcdlcmmer af l~lJ. 
Det vii muligvis kunne opsta ct problem pa grund af toldunioncn mellem Slovakict og 
Tjekkiet, hvis de to lande ikkc tiltncdcr EU pa sammc tid. 
Konklusion 
Slovakiet g0r en stor indsats for at tilpasse toldvresenet og dets personale til de opgaver, en 
modeme toldadministration skal kunne patage sig. 
Hvis Slovakiet 0ger sine bestrrebelser, navnlig i forbindelse med projektforvaltning pa edb­
omradet, skulle landet kunne patagc sig en EU-toldadministrations forpligtelser inden for de 
nrermeste ar. 
110 
Frelles udencigs- og sikkerhcdspolitik 
Siden 1989 har Slovakicts (for 1993 'l]ckkoslovakicts) wknrigs- og sikh·rhcdspolitik va:rl'f 
orienteret mod europreisk og euro-atlantisk integration. Slovakict har vxrct en aktiv dcltager i 
dialogordningerne under Unionens frelles udcnrigs- og sikkcrhedspolitik og har altid, nar det 
har modtaget en opfordring hertil, st0ttet Unionens aktioner indcn for disse rammer. 
Slovakict er mcdlcm af FN, OSCE, Europaradct og mange andrc intcrnationale 
organisationer. Oct er associcrct partner i WElJ, dcltagcr i NACC og Pfl> og har gjort det 
klart, at det 0nsker at blivc mcdlem af WEU og NATO sa snarl som muligt. Det har sendt 
tropper til at deltage i INFOR/SFOR-opcrationcr. Oct dcltagcr ogsa i en rrekkc regionale 
organisationer, herunder CEFT A og CEI. 
Der bestar ingen territoriale uoverensstemmelse mellem Slovakiet og nogen af Unionens 
medlemsstater. Slovakiet har heller ingen territoriale uoverensstemmelser med naboer blandt 
de associerede lande. Der bestar visse meningsforskelle med Ungarn med hensyn til 
fortolkningen af deres bilaterale traktat, og der bestar en tvist med samme land om 
Gabcikovo-dremningen. Denne tvist er blevet indbragt for den intemationale domstol i Haag, 
og begge parter er enige om at ville efterkomme domstolens <lorn. Slovakiet har med alle 
nabolande (undtagen 0strig) undertegnet nye traktater om statsgrrenserne eller forhandlet om 
en efterfolger til bestaende traktatcr. Der findcs visse mindre sp0rgsmal, som endnu skal l0ses 
med Tjekkiet. Oct slovakiskc mindrctal i ·r~jckkict nyder allc grundlreggende rettigheder og 
giver ikke anledning til prohlcmcr. 
Der bcstar godc og mere forhindclscr mcllcm Slovakict og Rusland: f.cks. 
militrersamarbejdstraktatcn ar 26. august 1993 ( en af de 70 traktater mcllcm Slovakiet og 
Rusland), som fastsretter en forpligtclse til omgaende konsultationer, hvis en af partreme 
anser sine sikkerhedsinteresser for at vrere truet. 
Slovakiet har en forholdsvis ny og mellemstor diplomatisk tjeneste, som vii srette landet i 
stand til som medlem af Unionen af spille sin rolle pa passende made. Det har 64 
reprresentationer i udlandet og beskreftiger et diplomatisk personale pa 556. 
Slovakiet st0tter ikke-spredning af nulkeare, biologiske og kemiske vaben og er signatar af 
alle relevante internationale aftaler om vabenkontrol. Det forer streng kontrol med teknologi 
med dobbelt anvendelsesformal, eflersom det er eller ans0ger om at blive medlem af alle 
st0rre bestaende eksportkontrolordninger. Slovakiets vrebnede styrker er under demokratisk 
kontrol og under omorganisering med henblik pa at kunne opfylde modeme standarder. 
Forsvarsindustrien, som har vrercl i strerk tilbagegang i de senere ar, lider fortsat under store 
problemer og er tilligc under omorganiscring. 
Slovakiet har over for Kommissioncn bckncllct, at dct er rcdc til og i stand til at deltage fuldt 
ud og aktivt i den frelles udenrigs- og sikkerhedspolitik. 
En vurdering af Slovakiets undenrigs- og sikkerhedspolitik til dato giver anledning til at 
forvente, at det som medlem effektivt vii kunne indfri sine forpligtelser pa dette felt. 
111 
3.9 Finansielle sporgsmal 
Finanskontrol 
Gennemf0relsen af Frellesskabets politikkcr, navnlig landbrugs- og strukturfondspolitikken, 
krrever effektive systemer til forvaltning og kontrol af offentlige udgifter, herunder ogsa 
bestemmelser om bedrageribekrempelse. Der ma desuden ske en tilnrermelse af 
lovgivningerne for at muligg0rc indf0rclsc af ordningcn for "cgne indtregter", med bl.a. 
passende bestemmelscr om rcgnskahsforing. 
Europa-aftalen indeholdcr ingen scerligc bcstcmmclser om finanskontrol, men abner mulighed 
for samarbejde om revision, herundcr teknisk assistance fra Fa!llesskabet i passende omfang. 
Hvidbogen omtaler ikke foranstaltninger pa dette omrade. 
Sammendrag 
Slovakiets 0verste Kontrolorgan (HCO) er ct uafhrengigt eksternt organ, der kontrollerer den 
finansielle forvaltning i forbindclse med statsbudgcttct, forvaltning og behandling af stalcns 
ejendom, behandlingen af rcpubl ikkcns ejcndomsrcttighcder, gcCldskrav osv. HCO forclregger 
parlamentet en arsrapport om resultatcrnc ar sin kontrolvirksomhcd og en udtalclsc om 
statsbudgcttet. HCO kan af parlamcntct blivc anmodet om at forctagc srerlige undcrs0gelser. 
En rrekke Centrale Organer inden for statsadministrationen star for den interne finanskontrol i 
forbindelse med gennemforelsen af statsbudgettet i de respektive organisationer, de har 
ansvaret for. Specielt gennemforer Finansministeriet en sadan kontrol af alle emner i 
forbindelse med statsbudgettet. Lokale Statslige Myndigheder forer kontrol med den del af 
budgettet, som de har faet tildelt. 
I Slovakiet tager en rrekke forskellige organer sig af bedrageribekrempelsen, herunder Den 
Centrale Toldstyrelse. Toldkontrollcn pa landsplan foretages af Hovedtoldkontoret, der har 
ansvaret for gennemforclscn af love, intcrnationale konventioner m.m., mens den lokale 
toldkontrol gennemfores af lokale toldkontorer. Der findes ikke noget uafhrengigt internt 
kontrolorgan pa toldomddct, men dcnne form for kontrol henh0rer under den instans, der star 
for kontrolvirksomhcdcn. 
Der findes ingcn spccilik lovgivning om bcdragcri. Bcdragcri bchandles efter straffcrcttcns 
bestemmelser. FinanspoJitict, dcr henh0Ter under Politikorpset og dermed under 
Indenrigsministeriet, koordinerer efterforskningen af skattesnyd og ulovlige finansielle 
transaktioner. Denne srerlige afdeling af politiet har bef0jelse til ikke blot at efterforske 
mistrenkelige finansielle og skattemressige transaktioner, men ogsa til at stille forslag om 
rendring af eksisterende lovgivning med henblik pa at forbedre bedrageribekrempelsen. 
Vurdering af den nuvrerende og fremtidige situation 
De n0dvendige institutioner til gennemforelse af en effektiv finanskontrol er etableret, og den 
grundlreggende lovgivning er sat i kraft. Oct er derimod vanskeligt at bed0mme, i hvilket 
omfang lovgivningen faktisk genncmforcs. Der er bchov for yderligere samarbejde med de 
slovakiske myndighcdcr for at afgmc, om I ICO og de andrc kontrolmyndigheder har den 
uathrengighed a[ rcgcringcn, der er nmivendig for at de kan udforc deres hvcrv. Del 
112 
finansielle system i forbindelsc med landbrugct ma forbcdres. 0vrigt star 
finanskontrolsektoren over de sammc vanskcligheder som den offentlige administration 
almindelighed. 
Konklusion 
Der ma g0res en vrescntlig in<lsats for al styrkc linanskontrol- og rcvisionsfunktioncmc. 
113 
Konsekvenser for budgcttet 
I meddelelsen "Agenda 2000" rcdeg0res dcr for de samlcde finansiellc rummer, som de 
budgctmressigc virkningcr af frcmtidige udvidclscr skal indgia i pii mcllcmlang sigl, s[1lcdcs al 
der kan sikres sammenhreng med de foreslacdc rctningsl injer for EF-politikkcrnc inden for 
rimelige budgetrammer. 
Pa nuvrerende stadium vii det vrerc vanskeligt og sandclig ogsa for tidligt at foretage et 
prrecist sk0n over de budgctmressige konsckvcnscr af hvcrt enkclt ans0gerlands tiltrredelse. 
Virkningerne for budgcttet afhrengcr i megct stor udstnckning af mange forskelligc faktorer: 
-tidspunktct for de enkcltc landcs tiltncdclsc 
-udviklingcn indtil da i El•'-politikkcrnc, sa:rlig llYad anglir de hcslutninger, der vii hlive 
trutlet om fortsrettclse af rcformcn af den t'a.!lles landbrugspolitik og de nyc rctningslinjer for 
strukturforanstaltninger 
-ans0gerlandenes fremskridt med hensyn til vrekst, styrkelse af deres konkurrenceevne og 
deres produktivitet og evne til at overtage Frellesskabets regelvrerk 
-de overgangsforanstaltninger, som forhandlingerne vii kunne resultere i. 
Der kan kun gives nogle bel0bsst0rrelser for nogle budgetkategorier og et samlet sk0n, og 
alene som illustration. 
Udgifter 
Hvis man antager, at reformcn af den fielles landbrugspolitik kommer til at forl0be efter de 
retningslinjer, som Kommissioncn har skitscrct i anden sammenhreng, vii Slovakiets 
tiltrredelse i ct iir med fuldsta:ndig anvendclsc ar dcnnc reform og alcne for 
markcdsintcrvcntionsforanstaltningcr kun med fore ct supplement pa I%, til de tilsvarendc 
udgifler, der forudscs for de lcmtcn nuva:rcnde mcdlcmsstatcr. 
Etter en gradvis udvikling vii de tildelingcr, dcr skal forudses for Slovakiet form af 
strukturforanstaltninger, ligge pa omkring 4% af landets BNI. 
Anvendelsen af de andre interne EF-politikker pa de nyligt tiltradte lande vil sandsynligvis 
medf0re yderligere udgifter, der forventes at blive st0rre end deres relative vregt i Unionens 
BNI, eftersom de yderligere omkostninger ved gennemforelsen af visse af disse politikker til 
dels star i forhold til den ber0rte befolkning, deres geografiske udstrrekning eller antallet af 
medlemsstater, med hvilke der .gennemfores aktioner for koordination og harmonisering. Som 
eksempel kan nrevnes, at Slovakiets BNI i 0jeblikket reprresenterer 0,2% af Unionens. 
Til gengreld burde Slovakicts tiltncdclse ikkc mcdfmc vrescntligc ekstraudgifter i tilslutning 
til Unionens eksternc foranstaltninger. 
Endelig skat dcr tagcs hcnsyn til, at de cnkcltc landcs tiltncdelsc vii bcvirkc, at udgifter, som 
afl10ldcs over EF-hudgcltct til for-tihra:dclscsprogrammcr til fordcl for ans0gcrlandcl, f.cks. 
via Phare-programmet, falder bort. 
114 
Under henvisning til det oven for anl0rtc kan udgillcrnc som li-JJlgc ar Slovakicts tihncdclsc pa 
de tre nrevnte omrader anslas til ct samlet hcl0b arligt indcn for en gatlcl pd mcllcm 1,0 og 
1,3 mia. ECU i tiden 2005-2006 (i fastc 1997-priscr). 
Indtregter 
De EF-budgetbidrag, der kan forventes af de nyligt tiltradte landc under forudsretning af, at 
ordningen med egne indtregter grelder fuldt ud, forventes for samtlige BNI-og moms­
indtregters vedkommende -under hensyntagen til nivelleringsregleme for sidstnrevntes 
vedkommende -at ligge nrer deres andel af Unionens BNI. Det vii i Slovakiets tilfrelde sige 
under 0,2%. Slovakiets andel af de traditionelle egne indtregter kommer til at afhrenge af 
strukturen i landets handclstr0mme pa tiltncdclsestidspunktct. 
For at sikre fastlreggelsc at: kontrol med og ovcrdragclsc af de traditionclle egnc indtregter i 
overensstemmelse med EF-forskriflcrnc er <let 110dvcndigt at f<lrctagc tilpasningcr af dct 
nuvrerendc toldsystcm i Slovakiet. Dcsudcn forudsa!Uer en korrckt bcrcgning af BNl­
indtregteme betydclige forbedringcr med hensyn til palidelighed, ensartethed og 
fuldstrendighed i nationalregnskabcrne. Der krreves endvidere statistiske forbedringer til 
fastlreggelse af beregningsgrundlaget for de egne moms-indtregter, som tillige knever en 
komplet afpasning af moms-systemct i Slovakiet efter EF-direktiverne. 
115 
4. Administrativ cvnc til at anvcndc Frellcsskabcts rcgclvrerk 
Det Europreiske Rad i Madrid i december 1995 konkluderede, at en harmonisk integrering af 
de central-og 0steuropreiske ans0gerlande i EU navnlig forudsretter en tilpasning af disse 
landes administrative strukturer. I dette kapitel gennemgas den nuvrerende situation i 
Slovakiets offentlige administration. herunder relevante aspcktcr af retsvresenet, og der 
foretages en vurdering ar landcts nuv<£rcndc og frcmti<ligc mulighcdcr for at varetage de 
funktioner, der krreves i et moderne, dcmokratisk samfund, med srerlig henblik pa behovet for 
at forvalte frellesskabsretten. 
4.1 Administrative strukturer 
Slovakiets forfatningsmressige organer, deres befojelser og ansvar, herunder regionale og 
lokale myndigheder, er bcskrevet i kapitel 1. 
Centraladministrationen omfatter 15 ministerier og 10 centrale kontorer, der er ansvarlige 
over for regeringen. I selvc regeringsapparatct fungerer regeringskontoret som central 
koordinerende myndighed, som premicrministeren og to vicepremierministre har ansvar for. 
Artikel 73 i loven om arbcjdsforhold omhandlcr (jenestemrends rettigheder. Der findes i 
0jeblikket ingen srerskilt lovgivning pa dette omrade, men en sadan er under udarbejdelse, 
ligesom en kodeks for tjencstcmrend er under forbcredelse. 
Udnrevnelser til mange tjenestemandsstillinger pa nationalt, regionalt og lokalt plan og pa 
forskellige anciennitetsniveauer foretages i det mindste delvis pa politisk grundlag. 
I 1995 var der ca. 136 000 ansatte i Slovakiets offentlige administration. L0nningeme i det 
offentlige er i det store og hele pa niveau med l0nningerne i den private sektor. 
I bestrrebelseme pa at forbedrc administrationen er der oprettet et institut for offentlig 
administration, der h0rer under indenrigsministeriet. 
Ansvaret for den europreiske integration er placeret i regeringskontoret, hvor den ene 
vicepremierminister har ansvaret for den generelle integrationspolitik, medens den anden har 
ansvaret for regeringens lovgivningsprogram. Der er 133 tjenestemrend, der beskreftiger sig 
specielt med EU-integrationsprocessen og tilpasningen til frellesskabslovgivningen. 
Regeringen har oplyst, at den har til hensigt at styrke den del af den offentlige administration, 
der beskreftiger sig med EU-integration ved at ansrette og uddanne yderligere 107 
tjenestemrend, og der er planer om at oprette et europreisk uddannelsescenter (se ogsa 
afsnittet i indledningen om forbindelserne mellem EU og Slovakiet). 
4.2 Administrationens og domstolenes kapacitet 
Tjekkoslovakiet var i landets kommunistiske periode centralstyret. I det kommunistiske 
system var retsstatsprincippet ikke en forsteprioritet, og landets love og administrationen var 
underlagt partiets politik. Derfor blev bade administrationen og selve retsstatsprincippet i 
stigende grad af befolkningen set som instrumenter til opnaelse af politisk kontrol. 
116 
Der er skct bctydcligc frcmskridt si<.lcn I 993. Den nuvcerendc administrative struktur minder 
om den, der findes i EU-landene. Pa ccntralt nivcau er de administrative cnhcdcrs og 
kontrolorganemes opgaver rimeligt veldefineret. 
Systemet har sine strerke sider, feks. er de forskellige agenturers kapacitet generelt 
tilfredsstillende, det grelder bl.a. den slovakiske atommyndighed, anti-monopol kontoret, det 
statistiske kontor og den slovakiskc nationalhank. Der er imidlcrtid ogsa svage punkter, 
navnlig hvad angar en rcekke institutioncrs struktur, roller, opgavcr og kompelcnccomradcr, 
hvilket giver anlcdning til al stille sp0rgsmalstcgn ved deres cvne til cffcktivt at gcnnem10re 
de forskellige ctapcr i en lovgivningsprocedure fra udkaststadict til sclvc vcdtagclsen og 
handhrevclscn af de forskcllige love. Den nyligc omorganiscring pa regionalt nivcau har skabt 
et vakuum bade med hcnsyn til vcdtagclsc og handhrevelsc af lovcne, idct de ansvarsomrader, 
der tidligere var placeret pa lokalt og centralt niveau nu er overfort til det regionale plan. 
Denne omstrukturering har navnlig pavirket milj0kontrol og -forvaltning, men har ogsa vreret 
mrerkbar inden for andre omrader. 
Retsgrundlaget for den offentlige forvaltning er stadig ikke fuldt tilstrrekkeligt, men den nye 
lovgivning pa omradet skulle vrere et stort skridt i den rigtige retning. Til gengreld er der i 
0jeblikket ikke meget, der tyder pa, at den offentlige forvaltning i praksis vii blive mere 
politisk uafurengig. 
Der er i den slovakiske administration en hel del personalemressige problemer. Der er ikke 
mange! pa personale, men de ansatte er underkvalificerede, bl.a. er 
fremmedsprogsundervisningen ikkc tilstrrekkeligt udviklet. Der er endnu ikke udviklet en 
sammenhrengendc stratcgi for uddannclse og efteruddannclsc af tjenestemrend, og der er 
problemcr med stor udski llning i tjenestemandskorpsct pa allc niveauer. Problemet er srerlig 
udtalt h0jcre oppc i systcmct, hvor dcr ikkc er tilstnckkelig kapacitct til udarbcjdclse af de 
n0dvendige politikkcr og der er ligclcdcs mangel pa rcssourccr pa det retlige samt det 
forvaltnings- og planlregningsmressigc foll, som allc er vitale for optagelsesprocessen. Den 
kraftige udskiftning i tjenestcmandskorpset er blevet forstrerket af den udtalte politisering af 
embedsmandsvrerket. 
Befolkningen har generelt ikke stor tiltro til de offentlige myndigheder, navnlig ikke pa 
regionalt og distriksmressigt niveau, hvor befolkningen kommer i den mest direkte kontakt 
med de offentlige myndigheder. Offentligheden er generelt af den opfattelse, at tjenestemrend 
i vid udstrrekning misbruger deres position. En nylig rapport fra det 0Verste revisionskontor 
papeger, at der foregar udbredt misbrug med offentlige midler i ministerieme, hvor 105 
kontrolbes0g afsl0rede 1 093 overtrredelser af !oven om bl.a. offentlig forvaltning. 
Smakorruption er et alminde1igt frenomen. 
Pa alle nivcaucr af den offcntlige administration er dcr ct prcsscrcndc bchov for at 0gc den 
faglige kapacitct og den moralskc standard, I igcsom dcr er hehov for at styrkc korpsandcn 
overalt i regcringsapparatct. Der h0r ligclcdes skc en bctydclig styrkclse af 
fremmedsprogundervisningen med henblik pa at lettc kontaktcn til EU-institutionernc og for 
at kunne fa hurtigcre og mere dircktc adgang til dokumentcr om den europreiske integration. 
Koordineringsevnen i regeringskontoret har vist sig at vrere beskeden, hvilket har resulteret i 
forsinkelser i udarbejdelsen af strategiske n0gledokumenter, det i denne forbindelse relevante 
117 
lovgivningsprogram for tilnrermclsc af lovgivningcn samt gcnncmforclscn af programmct. De 
planlagte reformer inden for EU-politikken har naturligt nok cndnu ikke staet deres pmve, 
men skulle i princippet kunne l0se en stor del af disse problemer. 
No.g)eomrader for gennemforelsen q(den eksisterende fadlesskabslovgivning 
Ensartet anvendelse af frellesskabslovL:ivninii:en: Effektiv handhrevelse af den eksisterende 
frellesskabslovgivning forudsretter, at medlemsstaternes retlige instanser kan handtere de 
traktatbestemmelser, der sikrer en ensartet anvcndelse af frellesskahsretten, samt at det sikres, 
at det indre marked og ficllcsskabslovgivningcn gcncrclt kommcr til at fungere korrekt. Deter 
n0dvendigt med et velbcmandet retssystcm af lw,j kvalitct og vcluddannede ansatte, hvis de 
nationale domstole skal kunne handtcre frellesskabsretten, hcrundcr sager om direkte virkning 
og sager om indbringelse for EF-Domstolen i henhold til EF-traktatens artikel 177. 
Slovakiets retssystem har alvorlige svagheder, navnlig pa det ressourcemressige omrade og 
hvad angar relevant ekspertise. Alt i alt har Kommissionen betydelige betrenkeligheder med 
hensyn til systemets evne til at sikre effektiv handhrevelse af den greldende 
frellesskabslovgivning. 
Oct indre marked: Slovakicts cvnc til at sikrc korrckt anvcndclsc af Frellcsskabets krav til det 
indre marked, navnlig hvad angar fri bevregclighed for varer og tjenesteydelser forudsretter 
tilstedevrerelsen af h0jtudviklede og effektivc rcgulerings-, standardiserings-, certificerings­
og kontrolmyndighcdcr, dcr kan handle i fuld ovcrensstemmelsc med EF-bestemmelserne. En 
analyse af disse punkter findes i kapitcl 3.1 (under "De fire friheder"). 
Slovakiets administrative kapacitet hvad angar fri bevregclighcd for varer er stort set 
tilfredsstillende. Kapaciteten i patentkontorct og hos copyrightmyndighedeme i 
kulturministeriet, der har ansvaret for handhrevelse af den industrielle og intellektuelle 
ophavsretslovgivning, er imidlertid lille. At toldvresenet evner at bekrempe 
varemrerkeforfalskning er ikke blevet demonstreret pa overbevisende made. Med hensyn til 
den frie bevregelighed for tjenesteydelser kan der konstateres positive elementer. Saledes er 
den slovakiske nationalbank (bankkontrolmyndigheden har 52 ansatte) ansvarlig for kontrol 
med bankforretninger, og denne opgave har den l0st fuldt tilfredsstillende. Det lader 
imidlertid til, at dcr er underhcmanding inden for visse omrader (der er f.eks. kun ni 
hankkontrollantcr til at tage sig ar arbcjdet "i marken"). Forsikringskontrolmyndighedens 
overvagnings- og kontrolkapacitct er hcskcden. 
For at kunne leve op til f':£llcsskabskravene pa dette omrade er der behov for styrkelse af 
uddannelsen pa en rrekke s~romradcr. Oprettelsen af en uafhrengig sikkerhedskomite ville 
gavne effektiviteten hvad angar gcnnemforclse og handhrevelse af lovgivningen pa dette 
omrade. 
Konkurrence: Som beskrevet i kapitel 3.1 (under "Konkurrence") krrever styrkelsen af 
konkurrencelovene, at der oprettes antitrust og statsst0ttekontrolmyndigheder samt, at 
retssystemet, den offentlige administration og de relevante 0konomiske akt0rer har den 
fom0dne forstaelse af konkurrencelov og -politik. 
I Slovakiet er den centrale myndighed pa dette omrade anti-monopol kontoret, der har 40 
ansatte, hvilket ma siges at vrere tilstrrekkeligt; medarbejderstaben er dog ikke tilstrrekkeligt 
118 
velkvalificeret. Hvis fce11csskabsstan<lardcn ska) rcspeklcrcs pa dcUc omradc vii dct krceve 
styrkelse af de menneskeligc rcssourccr (navnlig opla.:ring i ElJ-rct), definition af anti­
monopol kontorets kompetence, st0rre gcnncmsigtighed og st0rre ekspcrtise pa 
statsst0tteomradet. 
Telekommunikation: For at kunne over- og gennemfore de mange 
liberaliseringsbestemmelser, der findes i den cksisterende frellesskabsret inden for dette 
omrade er det n0dvendigt mc<l et organ ti I at fastscette reglcr og udarbejde en politik; et sadant 
organ ma vrere fuldstrendig uafhrengig af alle virksomheder, der opererer inden for dette 
omrade. 
Telekommunikationskontorct og de rcgionalc tclekommunikationskontorer er en del af 
statsadministrationen. Deter n0<lven<ligt med en styrkclse af den administrative kapacitct. 
lndirekte beskatninii:: Effoktiv administration af den gceldcndc frellesskabsret hva<l angar 
indirekte beskatning forudsa:ttcr strukturcr, dcr vii g0rc <let muligt at gcnncmforc 
frellesskabslovgivningcn hcstcmmclscr om harmoniscring af moms og punktalgiflcr i en 
situation, hvor skattekontrol vcd de ind re EU-gra.:nscr er blcvcl ophrevet. Punktalgi flsystcrnet 
er baseret pa frilagre, idet atgiften bctales til lokal tarif i rnedlernsstaten pa det tidspunkt, hvor 
varen forbruges. For at dettc system kan fungcre krreves en vcludviklet og velbemandet 
tjeneste med velkvalificerede og moralsk uangribelige medarbejdere. 
I Slovakiet er den relevante myndighed i denne forbindelse finansministeriet ( et centralt 
ministerium, 6 regionale kontorer og herudover lokale skattekontorer). Der er i alt ca. 5 000 
ansatte. Da der er stor udskiftning i rnedarbejderstaben, hvilket delvis skyldes, at 
frerdigudlrert personale ans<Cttcs i den private sektor, er det vanskeligt at bed0mme 
kapaciteten i den nuvrerende mcdarbejderstab. Med henblik pa at sikre en effektiv 
administration af den eksisterende ficllesskabsret inden for dette omrade, er det n0dvendigt at 
konsolidere og forbedrc rnc<larhcjdcrstabcns gcncrelle faglige standard, her trenkes bl.a. pa 
uddannelsesforanstaltningcr og lrcmforbedringcr. 
Landbrui:: De administrative krav pa landbrugsornradct vedmrcr hovcdsageligt vcterinrer- og 
plantekontrol med henblik pa at sikrc folkesundheden og landbrugsvarernes frie 
bevregelighed samt evncn til at administrcrc den frelles landbrugspolitiks rnekanismer og 
krav, herunder de h0je krav til finanskontrol og otlicielle statistikker. Disse punkter er 
behandlet under kapitel 3.4 (under "Landbrug"). De generelle normer pa det statistiske 
omrade gennemgas i kapitel 3.3 (under "Statistikker"). 
Hvad angar den administrative kapacitet for veterinrer- og plantekontrol har Slovakiet 
traditionelt en veletableret infrastruktur for veterinrerinspektion og -kontrol bade ved 
grrenseme og i selve landet. De administrative rendringer, der har fundet sted i den veterinrere 
struktur pa regionalt niveau kunne imidlertid trenkes at fore til vanskeligheder bade hvad 
angar gennemforelse og handhrevelse. Antallet af ansatte i fodevare- og 
veterinrerinspektoraterne er ikke i 0jeblikket tilgrengeligt for Kommissionen. Med hensyn til 
administrationen af de generelle krav, der stilles i forbindelse med den frelles 
landbrugspolitik, vii det blivc n0dvcndigt med visse administrative tilpasninger. Der er 280 
ansatte i det centrale landbrugsministcriurn. 
119 
Det vii stadig vrere n0dvendigt med forbcdringer, for ficllesskabskravene pa dettc omradc er 
opfyldt, selv om der er sket prene fremskridt. 
Transport: Anvendelscn af frellesskabskravcnc til dct indrc marked og konkurrence inden for 
transportsektoren, udviklingcn af rclcvantc infrastrukturproduktcr og andre elementer af den 
greldende frellesskabsret inden for transportomradet kommer administrativt set til at udg0re 
en udfordring for de nye medlemsstater. 
I Slovakiet er den ansvarlige myndighed pa dette omrade transportministeriet. Antallet af 
ansatte i dette ministerium er for tiden ikke tilgrengeligt for Kommissionen. Efter 
opsplitningen fra Den Tjckkiske Republik har Slovakiet ikke vreret i stand til at opbygge en 
tilfredsstillende administrativ struktur, der i fuldt omfang vii vrere i stand til at gennemf0re 
alle n0dvendige opgaver. Dette er navnlig alvorligt, fordi det bernrer sikkerhedskontrollen 
samt kontrol med standardcr. 
Beskretlii:else 01.: socialpolitjk: Et ccntralt administrativt krav med hcnsyn til den greldende 
frellesskabsrct pa dcttc omradc er tilfredsstillcndc inspektionskapacitct, navnlig hvad angar 
sundhed og sikkcrhed pa arbejdspladsen. 
Det slovakiske arbcjdstilsyn (med ca. 180 ansattc) ma styrkcs bctydcligt bade hvad angar 
ekspertise og antallet af ansatte. 
Re~ionalpolitik o~ samh0righed:· Det vigtigste krav pa dette omrade er tilstedevrerelsen af 
tilfredsstillende og effektive administrative organer pa regionalt niveau -her trenkes navnlig 
pa kompetence og retskaffenhed i omgangen med frellesskabsmidler. 
I Slovakiet er det kontoret for strategi for udvikling af samfund, videnskab og teknologi, der 
har ansvaret for den korrekte gennemforelse af regionale initiativer, sk0nt det hovedsageligt 
er et radgivende organ. Antallet af ansatte er ikke for indevrerende tilgrengeligt for 
Kommissionen. De operationelle og organisatoriske tiltag hvad angar regionalpolitik er 
utilfredsstillende i Slovakiet, og det samme grelder for finanskontrollen (se afsnittet 
"Finanskontrol" ncdenfor). r0r dcr kan gcnnemfores en effektiv administration af den 
greldende frellesskabsrct indcn for dcttc omradc, vii dct vrerc n0dvcndigt med omfattcnde 
tiltag med hcnblik pa al skabc tilfrcdsstillcndc institutioncllc, administrative og 
budgetmressigc rummer . 
.Mil_w: Da Frellesskabcts milj0politik indcbcerer, at milj0beskyttelsen indarbejdes i 
Frellesskabets sektorpolitikker, er de administrative krav potentielt meget omfattende og 
involverer mange organer, der ikke normalt forbindes med milj0beskyttelse. Hovedansvaret 
ligger imidlertid hos milj0ministerierne og forskellige underordnede organer. 
Det slovakiske milj0ministerium har 291 ansatte. Overvagningen udfores af det slovakiske 
milj0agentur og sektorrelaterede myndigheder, handhrevelsen af ministeriet og 
statsinspektoratet. Denne ordning fungerer endnu ikke tilfredsstillende, eftersom 
kompetenceomraderne ikke er klart definerede. For at kunne administrere den greldende 
frellesskabsret effektivt pa dette omrade, er der behov for flere bade menneskelige og 
finansielle ressourcer. 
120 
Forbru~erbeskyttclsc: Effoktiv forvaltning ar den ga:ldendc fa.:llcsskabsret pa dctle omradc 
krrever overf0rsel af dct ovcrordnedc ansvar til ct srerligt statsligt organ. dcr kan udarbcjdc, 
gennemf0re og handhrevc forbrugcrpolitikken og forbrugcrbcskytlclscslovgivningcn. 
I Slovakiet har regeringsdepartementet for intern handel og forbrugerbeskyttelse raet fuld 
bemyndigelse til at udvikle og gennemf0re forbrugerbeskyttelsespolitikken. Med hensyn til 
ikke-statskontroJJerede forbrugcrorganisationcr, har dcr pa nuvrerende tidspunkt alJerede 
udviklet sig en strerk og uafhrengig forbrugcrhcvregclse. Der hcrsker stadig usikkerhed 
omkring, hvilkct omfang og formal forbrugcrpolitikkcn skal have. Dcttc er en del af 
forklaringen pa de vanskclighcdcr, dcr har vrerct med at handhrevc forbrugcrlovenc effcktivt. 
Der er imidlertid ogsa andrc faktorcr, dcr spiller ind, og som dcr b0r s0ges en l0sning pa, 
sasom: mangel pa ekspcrter, darlig organisation samt manglende intcresse for 
forbrugersp0rgsmal inden for retsvresenet. 
Retli~e o~ indre anli2~ender: Tilsynet med retlige og indre anliggender h0rer under justits-og 
indenrigsministeriet. De administrative strukturer inden for dette omrade ma kunne tage sig 
effektivt af asyl og indvandringssp0rgsmal, grrensekontrol samt politi-og retligt samarbejde. 
Der er frem for alt vigtigt, at der ansrettes det forn0dne antal personer i administrationen, 
samt at dette personale far en relevant uddannelse og er moralsk uangribeligt. 
Slovakiets justits-og indenrigsministerium har det forn0dne personale. Det kan dog ikke 
tages for givet, at der er den forn0dne kapacitet til at tage sig af asyl-og 
indvandringsmressige sp0rgsmal, da de ansatte i indvandringskontoret er urutinerede pa dette 
omrade. Grrensekontrolsystemerne er gammcldags, og bm styrkcs bctydeligt, hvilket der ogsa 
er planer om. Der er oprettet srerligc politicnhcdcr til hckrempclsc af organiscret kriminalitet, 
men samarbejdet med andrc landc er ydcrst hcskcdcnt. Der pagar reformer indcn for 
retssystemets administration, men samarbcjdct med andre landc b0r forbcdrcs. For at den 
greldende frellesskabsret skal kunne administrcrcs effoktivt, ma politiet i st0rre udstrrekning 
kunne stilles til ansvar for sine handlingcr, retsvresencts uafhrengighed ma sikres og de 
institutionelle rammer styrkes. 
IQ.kl: For at kunne anvende den greldende frellesskabsret pa dette omrade ma den forn0dne 
infrastruktur og det n0dvendige udstyr vrere til stede, herunder edb-og 
efterforskningsressourcer, og der ma opbygges et effektivt toldvresen med et tilstrrekkeligt 
antal kvalificerede og motiverede medarbejdere med et h0jt integritetsniveau. 
Toldvresenet i Slovakiet har ca. 5 000 ansatte. Pa grund af stor personaleudskiftning er det 
vanskeligt at vurdere effektiviteten og derfor, om antallet af medarbejdere pa de forskellige 
niveauer er tilstnckkcligt. En cffcktiv forvaltning af frellcsskabsretten pa dette omrade 
forudsretter, at man kan holdc fast pa kvalificcrc<le og crfarne mc<larbcj<lere, samt at <ler 
indf0res edb i toldadministralioncn. 
Finanskontrol: Beskyttelscn af Frellcsskabets finansiellc intercsser krrever, at der udarbejdes 
tjenestegrene, der tager sig specielt af korruptionsbekrempelse, at der uddannes srerligt 
personale ( efterforskningspersonalc, dommere ), samt at samarbejdet inden for specielle 
omrader styrkes. Anvendelsen af Frellesskabets politikker navnlig inden for landbrug og 
strukturfondene, forudsretter effektive forvaltnings- og kontrolsystemer for de offentlige 
udgifter og ressourcer til bedrageribekrempelse. Det er administrativt n0dvendigt at 
121 
opretholde en skarp skelnen mcllem ckstcrn og intern kontrol. Politiet og rctsvresenet ma 
vrere i stand til effektivt at tage sig af kompliceret international finansiel kriminalitet 
(herunder bedrageri, korruption og hvidvaskning af penge), der kan pavirke Frellesskabets 
finansielle interesser. 
I Slovakiet er det vigtigste eksternc kontrolorgan det 0verste kontrolkontor, der har 250 
ansatte. En effektiv forvaltning af den g~ldendc f'a!llcsskabsrct pa dette omrade vii krreve en 
st0rre indsats med hensyn til styrkelse af de institutionellc strukturcr. 
4.3 Generel evaluering 
Under forudsretning af, at Slovakiet ivrerksretter omfattende og dybdegaende reformer inden 
for dette omrade, er <let muligt, at dcr pa middcllang sigt vii kunne skabes de n0dvendige 
administrative strukturer, der er n0dvendigc for en effoktiv forvaltning af den greldende 
f rel I esskabsret. 
Hvad angar retssystemets cvne ti) effektivt at sikre en korrckt anvendelse af frellesskabsretten, 
er det svrert pa nuvrerendc tidspunkt at frcmkommc med en klar og entydig vurdering. 
122 
C. SAMMENFATNING OG KONKLlJSION 
Slovakiet indgav sin ans0gning om tiltrredelse af Den Europreiske Union den 27. juni 1995. 
Denne ans0gning er et led i den historiske proces, der afslutter delingen af Europa. 
Ved anvendelse af traktatcns artikcl O har Kommissioncn cftcr anmodning fra Radet 
udarbejdet en udtalclse om Slovakicts ansHgning om tiltncdelsc. 
Slovakiet har bl.a. forbcrcdt sig pa tiltncdclscn pa grundlag ar Europaaftalcn, der tradte i 
kraft i februar 1995. Gcnncmfinclscn af hvidhogcn fra maj 1995 om dct indre marked, dcr er 
et andet afg0rende element i for-tiltrredclscsstratcgicn, er skct pa grundlag af ct program 
udarbejdet af regeringen. Regeringen har ligeledes etableret de nationale 
koordinationsstrukturer, som er n0dvendige for gennemf0relsen af den europreiske 
integrationspolitik. 
Ans0gningen om tiltrredelse er blevet vurderet efter de kriterier, som Det Europreiske Rad 
fastsatte pa sit mode i K0benhavn i juni 1993. If0lge konklusioneme herfra kan de 
ans0gerlande i Central- og 0steuropa, som matte 0nske det, blive medlemmer af Den 
Europreiske Union, hvis de opfyldcr t0lgendc bctingelser. Medlemskab krrever, at 
ans0gerlandet: 
-har opnact institutioncl stabilitct, som garantercr demokrati, retsstatsforhold, 
menneskerettigheder samt rcspekt fix og bcskyttelse af mindretal; 
-har en levedygtig markcds,,konomi og kan klare konkurrencepresset og 
markedskrrefterne i Unionen; 
-kan patage sig forpligtelscrnc ved et medlemskab og herunder er i stand til at tilslutte 
sig malet om en politisk, 0konomisk og monetrer union. 
Ved vurderingen af disse tre grupper af kriterier -politiske og 0konomiske kriterier samt 
evnen til at gennemfore Frellesskabets regelvrerk -skal der ligeledes tages hensyn til 
myndighedernes og retsvresenets evne til gennemfore principperne om demokrati og 
markeds0konomi samt anvcnde og handhreve regelvrerket i praksis. 
Den fulgte metode har bcstact i at foretage en analyse af situationen pa mellemlang sigt for 
hvert ans0gerland under hcnsyntagcn til de skete fremskridt og de allerede ivrerksatte 
reformer. For sa vidt angar de politiskc betingelser har Kommissionen foretaget en 
bed0mmelse af den aktucllc situation, idct den er gact ud over en formel bcskrivelse af 
institutionerne for at vurdcrc, hvorlcdes demokratict rcclt fungcrcr. 
1) Politiske kriterier 
Situationen i Slovakiet frembyder en rrekke problemer i forhold til de betingelser, der blev 
fastlagt af Det Europreiske Rad i Kobenhavn. 
123 
De slovak.iske institutioner fungercr pa en made, dcr er pncget at: at regeringen ikke i 
tilstrrekkelig grad respekterer de befojelser, forfatningen tillregger de andre myndigheder, og 
for ofte underkender oppositionens rettigheder. Den konstante sprending mellem regeringen 
og republikkens prresident er et eksempel pa denne situation. De forhold, hvorunder 
regeringen sa sent som for nylig har tilsidesat forfatningsdomstolens og det centrale 
folkeafstemningsudvalgs beslutninger i forbindelse med afstemningen den 23. og 24. maj 
1997, ber0rer ligeledes dirckte institutioncrnes stabilitet. Den hyppige afvisning af at lade 
oppositionen deltage i institutionerncs arbcjde, isrer med hensyn til parlamentarisk kontrol, 
styrker ogsa denne tendens. 
I den forbindelse er regeringens anvendelse af politiet og de hemmelige tjenester et 
foruroligende element, og dcr ma g0rcs en v::csentlig in<lsats for bcdre at sikre rctsvresencts 
uafhrengighed og <lets mulighcd for at arhcj<lc under til frcdsstillcn<lc forhold. Bekrempelsen 
af korruption· ma cffcktiviscrcs y<lcrligerc. 
I 0vrigt er <let n0dvcn<ligt at forbc<lre hehandlingen ar <let ungarske min<lrctal, dcr en<lnu ikke 
har fact en samlct lov om anven<lclsen ar min<lrctalssprogene, sclv om de slovakiskc 
myndigheder havde forpligtct sig til at vcdtagc en sadan, sorn ogsa er forudset i fixfatningcn. 
Roma-befolkningens (sig0jnere) situation fortjener ogsa myndighedernes opmrerksornhed. 
Pa baggrund af ovenstaende skal <let bemrerkes, at den institutionelle ramme, der er fastlagt i 
den slovak.iske forfatning, svarer til et parlamentarisk demokrati med frie og retfrerdige valg, 
men at situationen ikke er tilfredsstiJiende med hensyn til institutionernes stabilitet og deres 
forankring i det politiske liv. Trods de anbefalinger, Den Europreiske Union har fremsat ved 
flere henvendelser og erklreringer, er der ikke konstateret nogen mrerkbar forbedring. 
2) 0konomiske kriterier 
Slovakiet har efter en nedgang pa n::cstcn 25% i BNP mellem 1989 og 1993 vreret vidne til en 
ny stigning i vrekstcn fra 1994 med hqjc v::ckstratcr i 1995 og 1996 (+6,8% i 1995, +6,9% i 
1996) og en faldcn<lc inllation ( 5,41¾, i I 996 ). Derme<l rulgte Jog en f<.m1gclse af 
budgctunderskuddct og navnlig en forringclsc ar handclshalanccn. 
Slovakiet har 5,4 millioncr indbyggere, og BNP pr. in<lhygger svarcr til 41 % af gcnncmsnittct 
i Den Europreiske Union. Landbrugsscktorcn bcskre1liger rnestcn I 0% af den erhvervsaktive 
befolkning (6% af vrerditilvreksten). Samhandelen med Unionen har udviklet sig betydeligt 
siden 1989 og svarer til 36% af Slovakiets import og 41 % af dets eksport. 
Situationen i Slovakiet er folgende i forhold til de okonomiske kriterier, som Det 
Europreiske Rad fastsatte pa sit m0de i K0benhavn: 
Slovakiet har indfort hovedparten af de reformer, der er n0dvendige for etableringen af en 
markedsokonomi. Prissystemet er blevet liberaliseret og beslutningsprocesserne 
decentraliseret takket vrere et fremskredent privatiseringsprogram. I 1996 blev der dog indfort 
en restriktiv prislov, og forslagct til lov om ••rcvitaliscring af virksomhcdcrne" star som ct 
st0rrc tilbagcskridt i forhokJ til markcdsmekanismernc. Finansscktorcn har hrug for at blivc 
styrket, og frcmskri<lt er pakn.cvct med hcnsyn til konkursrcglcr og organiscring af 
kapi tal markcdcrnc. 
124 
Slovakiet skulle vrere i stand til ut klarc konkurrcnccpfcssct og markcdskrreftcrnc i l~U pa 
mellemlang sigt, men det vii kncve en mere genncmsigtig og mere markedsbascrct politik. 
0konomien er i mange i1r voksct hurtigt med en lav inllation. I ,andct har lave 
l~momkostninger og en kvaliliccrct arhcjdskran. Omslruklurcringcn ar virksomhcdcrnc har 
imidlcrtid vrerct langsom, hvilkcl cllcrhiindcn skadcr den 0konomiskc vtekst og halanccn 
over for udlandet. Dct hcskcdnc omfang af de udcnlandskc dirckte invcstcringcr afspejlcr 
disse strukturprohlcmcr, dcr ma l0scs hurtigl og gcnncmsigtigt. 
3) Evnen til at patagc sig forpligtclscrnc vcd mcdlcmskab 
Overtagelsen af Frellesskabcts rcgclvrerk er vurdcrct i forhold til llerc indikatorer: 
Europaaftalen omfatter speciclt forpligtelscr i forbindelse med etableringsret, national 
behandling, frihandel, intellektuel ejendomsret og offentlige indk0b 
ivrerksrettelse af de vresentligste foranstaltninger til oprettelse af det indre marked, der 
er opstillet i hvidbogen 
gradvis gennemforelse af de 0vrige dele af regelvrerket. 
Slovakiet har i vid udstrrekning eflcrlevct sine forpligtelser i henhold til Europaaftalen, og 
tidsplanen for gennemforelscn er sa godt som ovcrholdt. Forl0bet har vreret tilfredsstillende, 
men har ikke givct mulighcd for at l0sc allc vanskclighcdcr, dcr matte vrere opstaet med 
hensyn til institutioncrncs <lcmokratiskc virkcmadc og med hensyn til handel, bl.a. som f01ge 
af slovakernes indforclsc af en deponeringsordning ved import, der ikke er i 
overensstemmelse med Europaaftalcn. Slovakict har i tilfredsstiJlende omfang transponeret de 
forordningcr og direktivcr, dcr er omhandlct i hvidbogen. 
Der er allerede gjort betydelige frcmskridt med transpositionen af lovgivningen pa det indre 
markeds vigtige omrader, sasom selskabsret, banker og frie kapitalbevregelser og beskatning, 
selv om arbejdet ma fortsrettes for at mi frem til en tilpasning til frellesskabsbestemmelseme. 
Der ma g0res en st0rre indsats for at overtage regelvrerket pa mellemlang sigt med hensyn til 
standarder og certificering, industriel og intellektuel ejendomsret, konkurrence, offentlige 
indk0b og forsikring. 
Trods alle bestrrebelser ma de fremskridt, dcr rent faktisk er konstateret i gennemforelsen af 
nyligt vedtagne tekster, ledsages af konkrete ivrerksrettelsesforanstaltninger og indf0relse af 
en effektiv administrativ infrastruktur. Slovakiet rader over visse instrumenter, som fungerer 
hensigtsmressigt, men dcr er stadig hchov for en betydelig indsats pa flere omrader, srerlig i 
forbindelsc med offcntligc indk0b, industricl og intcllcktucl cjcndomsrct og standardiscring. 
Hvad angar de 0vrigc dclc af rcgclvrerkct, skullc Slovakict, hvis landct fortsretter 
forberedelserne med henblik pa tiltrredelsc, ikkc ta scerlige vanskeligheder med at anvende 
regelvrerket pa mcnemlang sigt pa folgcndc omradcr: uddannelse, ungdom og 
erhvervsuddannelse, forskning og teknologisk udvikling, audiovisuelle midler, sma og 
mellemstore virksomheder, forbrugerbeskyttelse, udenrigshandel og udvikling. 
Til gengreld er det n0dvendigt, at Slovakiet g0r betydelige fremskridt med hensyn til 
telekommunikation og toldkontrol. 
125 
Der kan blive vanskelighcder med at fa den slovakiske industri intcgrerct tilfrcdsstillcnde i 
dct curopa!iske marked pa mcllcmlang sigt. Dct vii kn.eve en divcrsificcringsindsats udcn for 
svrerindustrien og en mere cffektiv omstrukturering af virksomhcdcrne. 
Pa miljoomradet er dct n0dvendigt med en meget betydelig indsats, herunder massive 
investeringer og styrkclsc af administrationcns cvnc til at anvende lovgivningen effektivt. 
Fuldstrendig overtagelsc af rcgelv:.crket kan forst komme pit talc pa lang sigt, ja maske meget 
lang sigt. 
Slovakiet har gjort en indsats for at overtagc rcgclv:.crket pa transportomradet, men der 
mangler endnu betydelige fremskridt med hensyn til vejgodstransport og jembanesektoren. 
Kun hvis situationen forbedrer sig, kan transportsektoren forventes ikke at frembyde store 
vanskeligheder. Slovakiet ma g0re den n0dvendige indsats, bl.a. i samarbejde med de 
internationale finansielle institutioner, for at blive integreret i <let europreiske transportnet og 
deltage i realiseringen af de transcuropreiske net, der spiller en vigtig rolle for, at <let indre 
marked kan fungere tilfredsstillendc. 
Slovakiet ma fortsat grlfe en stor inc.Isats for at tilpassc sine normcr pa omradet bcskreftigclse 
og socialc anliggcndcr til normcrne i Den Europ:.ciskc Union. Der ma is:.cr g0rcs fremskridt 
indcn for bcskyttelsc ar l011modtagcrc, arhcjdstagcrncs sikkcrhcd og sundhcd og 
arbejdstilsynsstrukturcrnc, dcr i 0jchlikkct ikkc har den n0dvcndigc uafh:.cngighcd til at l0se 
deres opgaver pa rette vis. 
For sa vidt angar regional- og samhorighcdspolitikken, ma Slovakict lregge st0rre vregt pa 
de eksisterende regionale uligheder og udforme passende finansielle kontrolinstrumenter til at 
ivrerksrette frellesskabsregleme og til sin tid udnytte strukturfondene. 
Inden for landbrugssektoren skulle tiltrredelsen pa mellemlang sigt ikke kunne give 
anledning til vresentlige problemer for Slovakiet ved en passende gennemforelse af den frelles 
landbrugspolitik, hvis der g0res frcmskridt inden for <let veterinrere og fytosanitrere omrade, 
og der sker en styrkelsc af de strukturcr, der skal gennemforc den frelles landbrugspolitik, og 
en omstrukturering af Iandhrugsfodcvarcsektorcn,. 
Pa cnergiomradct ma dcr stadig gHrcs en indsats for sa vidt angar monopolers stilling, 
prisfastsrettclsc, nctadgang og statsintcrvcntion i scktorcn for fast hncndscl. Slovakict har ct 
atomkraftvrerk i Bohunicc, der produccrcr n:.cstcn 50<½, ar landets clcktricitct, og er i gang 
med at bygge et nyt vrerk i Mochovcc, men pa mellcmlang sigt ma to af enhcderne i 
Bohunice moderniseres, hvis de skal opfylde de internationalt anerkendte sikkerhedsnormer, 
og der ma trreffes passende foranstaltninger til at lukke de enheder, der ikke kan 
moderniseres. Der ma ligeledes findes en langsigtet l0sning for landets atomaffald. 
I betragtning af den samlede vurdering af de ber0rte omrader er det i <lag vanskeligt at 
forudse, hvomar Slovakiet vii vrere i stand til at overtage og ivrerksrette de foranstaltninger, 
der er n0dvendige for at kunne afskaffe kontrollen ved de indre grrenser og overfore den til 
de ydre grrenser i Unionen. 
Slovakiets deltagelse i trcdjc fasc af Den 0konomiskc og Monctrerc Union, som indcbrerer 
en samordning af de 0konomiske politikkcr og fuldst.cndigt frie kapitalbevregclser, kunne 
frembyde nogle vanskcligheder i hctragtning af, at reglerne for centralbanken ikke er 
126 
kompatible med reglerne i Den Europreiske Union, og at dct er n0dvendigt at omstrukturere 
banksektoren. Det er endnu for tidligt at sigc. om landct pa tidspunktct for tiltr.cdclscn vii 
vrere i stand til at dcltagc i curocn: oplyldclscn af konvcrgcnskritcricrnc er alhamgig at: 
hvorvidt de igangvrerende struktura.mdringcr,lykkcs; dct er dog under ingcn omstrendigheder 
en betingelse for tiltrredclscn. 
Landet skulle ligclcdcs kunnc tilsluttc sig rcgclva:rkel om rctligc og indrc anliggcndcr pa 
mellemlang sigt, sclv om dcr ma udvises sierlig opmrerksomhed over fbr sp0rgsmalct om 
grrensekontrol, visumpolitik og bckrempclsc af organiscret kriminalitet. Fremskridt i denne 
sektor athrenger ogsa af ovcrholdelscn af de grundlreggcndc demokratiske principper. 
Slovakiet skulle kunne efterleve forpligtelserne i den frellcs udcnrigs- og sikkerhedspolitik. 
Slovakiet har siden 1989 udbygget sine relationer med nabolandene og bilagt nresten alle 
tvister, der kunne bringe det i strid med dem. 
4) Administrationens og domstolencs kapacitet 
Hvis Slovakiet g0r en bctydclig indsats for al indf0re reformer i administrationen, er der 
mulighed for, at de n0dvcndigc strukturcr til en cffcktiv gcnncml0rclsc af regclvrerkct kan 
vrerc pa plads pa mcllcmlang sigt. 
Domstolencs kapacilct til al sikrc en korrckt og ensarlcl gcnncmforclsc af ficllcsskabsrcttcn er 
et vigtigt clement, isrer til gcnncmforclscn ar <let indrc marked. Dct er pa nuv.crcndc 
tidspunkt vanskeligt at foretage en vurdering af dcnne sektor. 
127 
Konklusion 
Kommissionen konkluderer pa baggrund af den analyse, den har foretaget, at Slovakiet som 
f0lge _ af dets institutioners ustabilitct, deres manglcndc forankring i det politiske liv og 
mangler i demokratiets virkemade ikke pa tilfredsstillendc vis opfylder de politiske 
betingelser fastlagt af Det Europreiske Rad i K0benhavn. 
Dette er sa meget mere bcklagcligt, som Slovakiet pa mcllemlang sigt kunne opfylde de 
0konomiske kriterier, og som dct bcslutsomt er gact i gang med at ovcrtage Frellesskabets 
regelvrerk, srerlig hvad angiir dct indrc marked, sclv om dcr fortsat skal ske bctydeligc 
fremskridt for at sikrc en effoktiv anvcndclse af dct. 
Pa dcnne baggrund vurdcrcr Kommissionen, at forhandlingcr om tiltrredclse lil Den 
Europreiskc Union b0r ahncs med Slovakict sa snarl de n0dvcndigc fremskridl er opnacl med 
hensyn til at opfyldc bclingclsernc for mcdlcmsskab som fasllagt af Del Europreiskc Rad i 
K0benhavn. 
Den udvidede f0r-tiltrredelsesstrategi vii st0tte Slovakiets bestrrebelser pa at forberede sig til 
forpligtelserne i forbindelse med tiltrredelsen, idet den koncentreres om de vigtigste 
problemer, der er identificeret i udtalelsen. Kommissionen vi I senest ved udgangen af 1998 
forelregge en rapport om de fremskridt, Slovakiet har gjort. 
128 
BILAG 
DET SLOVAKISKE PAH.LAMENTS NUVIERENDE SAMMENSA:TNING 
Politisk parti Pladser % 
Bevregelsen for et Dcmokratisk Slovakict IIZDS 61 40,6 
Sammenslutningen af Slovakiske Arbejdere ZRS 13 8,7 
Det Slovakiske Nationalparti SNS 9 6,0 
Det Demokratiske Venstreparti SOL 18 12,0 
Den Kristlig-demokratiske Bevregelse KDB 17 11,3 
Den Ungarske Koalition 17 11,3 
Slovakicts Dcmokratiskc l Jnion l)lJ 15 10.() 
129 
Single Market: White Paper measures 30-06-97 
SK 
This table is based on information provided by the Slovak authorities and confirmed by them as correct as at the end·of June 1997. It does not 
indicate the Commission's agreement with their analysis. The table includes directives and regulations cited in the White Paper which total 899. 
These have been listed in accordance with the categorization used in the White Paper and in relation to the pol.icy areas covered. The table 
shows the number of measures for which the Slovak Republic authorities have notified the existence of adopted legislation having some degree 
of compatibility with the corresponding White Paper measures. 
White Paper chapters Directives Regulations Total 
Stage I Stage Stage I Stage 
11/111 II/III 
I.Free Movement of Capital Slovak Rep. 2 1 0 0 3 
Number of White Paper measures 3 I 0 0 4 
2.FM and Safety of Industrial Products Slovak Rep. 50 100 3 1 154 
Number of White Paper measures 'i6 104 4 I 165 
3.Competition Slovak Rep. 3 0 1 0 4 
Number of White Paper measures 3 0 I 0 4 
4.Social policy and action Slovak Rep. 12 14 0 2 28 
Number of White Paper measures 12 15 0 2 29 
5.Agriculture Slovak Rep. 93 44 53 2 192 
Number of White Paper measures 93 46 62 2 203 
6. Transport Slovak Rep. 19 14 6 13 52 
Number of White Paper measures 19 IS 8 13 55 
7.Audiovisual Slovak Rep. l 0 0 0 1 
Number of White Paper measures I 0 0 0 I 
8.Environment Slovak Rep. 16 7 6 0 29 
Number of White Paper measures 3 I 7 7 0 45 
9.Telecommunication Slovak Rep. 9 2 0 0 11 
Number of White Paper measures 9 7 0 0 16 
to.Direct Taxation Slovak Rep. 2 2 0 0 4 
Number of White Paper measures 2 2 0 0 4 
11.Free movement of goods Slovak Rep. 0 0 0 0 0 
Number of White Paper measures 0 0 0 0 0 
12.Public Procurement Slovak Rep. 5 1 0 0 6 
Number of White Paper measures 5 I 0 0 6 
13.Financial services Slovak Rep. 12 6 0 0 18 
Number of White Paper measures 13 8 0 0 21 
14.Protection of personal data Slovak Rep. 0 0 0 0 0 
Number of White Paper measures 0 2 0 0 2 
15.Company Law Slovak Rep. 2 3 0 0 5 
Number of White Paper measures 2 3 0 I 6 
16.Accountancy Slovak Rep. 3 2 0 0 5 
Number of White Paper measures 3 2 0 0 s 
17 .Civil law Slovak Rep. 1 0 0 0 1 
Number of White Paper measures I I 0 0 2 
18.Mutual rec. of prof. Qual. Slovak Rep 2 16 0 0 18 
Number of White Paper measures 2 16 0 () 18 
19.lntellectual property Slovak Rep. 5 2 0 0 .., 
I 
Number of White Paper measures 5 3 0 3 11 
20.Energy Slovak Rep. 3 2 3 0 8 
Number of White Paper measures 10 2 3 0 IS 
21.Customs law Slovak Rep. 0 0 14 38 52 
Number of White Paper measures 2 I 14 184 ~ .. Vi 
22.lndirect Taxation Slovak Rep. 15 34 0 6 55 
Number of White Paper measures 15 54 0 6 75 
23.Consumer Protection Slovak Rep. 8 3 0 0 11 
Number of White Paper measures 8 3 0 0 II 
Total Slovak Rep. 263 253 86 62 664 
Number of White Paper measures 295 293 99 212 899 
/3o Source: TAIEX 
Statistiske data 
Hvis andet ikke er angivet, stammer dataene i dette bilag fra det centrale statistiske kontor 
(STATISTICKY (JRAD SLOVENSKEJ REPUBLIKY). som Eurostat og medlemsstaternes 
statistiske kontorer allerede har samarbejdet med i flere ar inden for rammerne af Phare­
programmet. Regelmressig indsamling af data og formidling af disse indgar i denne 
samarbejdsproces, og formalet er at g0re det muligt at indfore EU-regler og EU-praksis inden 
for det statistiske omrade. Dataene er i videst mulige omfang indsamlet under anvendelse af 
EU-definitioner og -standarder, som somme titler afviger fra national praksis. Dette kan i 
nogle tilfrelde give anledning til forskelle mellem dataene i dette bilag og de data, der er 
anfort andre steder i dokumentet, og som generelt er baseret pa de enkelte ans0gerlandes 
opdaterede besvarelse af det sp0rgeskema, som de modtog i april 1996. Fuldkommen 
kompatibilitet med EU' s statistiske normer, og dermed fuld sammenlignelighed med data for 
EU, ~an endnu ikke garanteres, isrer ikke med hensyn til de data, der ikke er leveret gennem 
Eurostat, men direkte af det pagreldende land. Metodologiske bemcerkninger om indhold eller 
srerlige aspekter vedrnrende de statistiske data i dette bilag er anfort, hvis sadanne foreligger. 
Dataene bygger pa de oplysninger, der forela i maj 1997. 
131 
BASISOPLYSNINGER 
Areal 
Refolkning (vcd periodcns ud~an~) 
-I all 
-Kvindcr 
-Ma:nd 
Rcfolkningst~thed 
Befolkning i byerne 
D1tdskvotient 
Fodselskvotient 
lndkomst og HNP pr. indhygger 
-Gennemsnitlig mancdslon pr. arbcjdstagcr 
-BNP pr. indbyggcr 
Prmluktiom1!ltruktur: bruttovicrditih·a·ksl efter hrand1u 
-landbrug 
-industri 
-bygge-og anla:gsvirksomhcd 
-ljcncslcydclscr 
Bruttovrerditilvrekst efter branchc, 1990 
share of hranch GVA in 1990 
1: -agricull un.: 
-iml11o;try 
10 -cons! rucl ion 
,~ -services 
049,9 -Others 1990 1992 1993 1994 1995 
0-:;1.2 IIKIO hckl,u 
4904 4904 
i IOOO 
5314 5J36 5356 5368 
2737.4 2747.6 2753.8 
2598.6 2608.4 2614.2 
111 km7 
108 108 109 109 
i % nf den samlcdc hcfolkning 
57.2 56.9 57 57 
pr. I (HKI indhv11-gcrc 
10.1 8.9 9.6 9.8 
14.1 13.8 12.4 11.5 
curnpa,isk rcgningst·nhcd (ECU) 
2467 
% afsamlcl hrullova:rditilva:bt 
7.4 6.3 
49.9 31.9 
9.2 5.1 
33.S 57.2 
Bruttovrerditilvrekst efter branche, I 995 
share of branch GV A in 1995 
• -ugricult urc 
eJ1.1J  -induo;try 
D -construction 
D -services 
• -Others 
-agriculture = landbrug -industry = industri -construction = bygge-og anlregsvirksomhed -services = tjenesteydelser -
others = andet 
132 
NATIONALREGNSKAB 
1990:~-t •21• 1992 1993 
~ 111111 . nationnl vnlula . 
Bruttonationalprodukt (i lnht•ntk prisrr) 2nm20 "11%K'> '.U2257 369900 
-
~ V 1 ~ min H'II 
r 
Bruttonationalprodukt (i lobcndc priser) l0.3 . • i, >.:~1.illslandardt·r pr, indbyl!l!,er 
0 
' 
Bruttonationalprodukt .f 5870.5 
%-remlring i forhold Iii forudgiende ir 
Bruttonationalprodukt -14.6 -6.5 -3.9 
Udgifter til konsum -25.6 ''ll -1.7 -1.7 
-husholdningcr og NPll l'<:r -28.3 .» -6.4 -1.8 
-offentlig forvaltning og service -17.8 9.9 -2.2 . 
Faste hruttoinvrsteringer • -25.2 -4.5 -4.2 
Jc:ksport af varrr og tjcncstrr .. .H.4 47.5 -0.2 
lm1,c»rt afvarcr o,: tj,~neslcr -14.7 47.1 -0.7 
i •,;, 11f lt111ll1111111i1111nlp1od11klcl 
I ld~illcr Iii konsum 75.K 71.k 7k.0 7k.2 
-hushoh.lningcr og NPll l'cr SJ.CJ 51.2 49.5 53.2 
-ofti.:ntlig forvallning og scrvkc 21.'> 20.6 25.6 25.0 
Jc·astt bruttoinvestcringcr 34.3 2K.3 32.') 32.4 
1<:ksport af varer og tjencster 26.5 46.3 70.3 61.7 
Import afvarer og tjenester 35.6 49.3 74.3 67.2 
HNP, rendrin~cr i forhold ti1 forudgAcnde Ari% 
l0.0 
5.0 
0.0 
-5.0 
-10.0 
-15.0  '""""•i" 
133 1994 1995 
441300 518000 
11.6 13.3 
6384.3 7117.4 
4.9 6.8 
-3.4 2.9 
0.0 3.4 
-10.5 1.6 
-5.1 5.8 
14.1 3.5 
-3.5 9.6 
72 .. \ (il).2 
50.4 49.0 
21.8 20.2 
29.5 29.2 
65.2 63.2 
59.7 61.4 
VIGTIGSTE 
INDIKATORER 
lnflationstakt 0K()N()MISKI•: 
Mrengdeindeks for industriproduktion 
,12rngdeindeks for landbrugsproduklion, hrullo 
Arbejdsloshed (ILO's metodc) 
-I alt 
-under 25 itr 
-25 ~r og dcrovcr 
lldlitnds~a•ld, hrutlo 
Hctalingshalanrc 
-1:ksport at' varer 
-Import af varcr 
-1 landclsbalancc 
-Tjcncster, nclto 
-lndkomst. nctto 
-Saldo pa hetalingsbalanccns l0hcmlc post.er 
-Kapitalkonto og finansicl konto (ekskl. reserver) 
-Rescrveaktivcr 19')0 1991 
10.4 61.2 1992 1993 1994 1995 
proccnunressig a:ndring i forhold til forudgiicndc ar 
10 23.2 13.4 9.9 
forudgacndc Ii 100 
96.2 104.8 108.3 
92.0 102.6 JOO.I 
i % :if arbcjds.~lyrlcn 
12.2 13.3 12.8 
26.2 23.5 
10.6 10.5 
i mia IJSII 
I.JI? 1.916 
, min IISI> 
5447 <,<,'> I 857') 
-6379 -66)2 -8807 
-932 59 -228 
267 657 540 
-38 -119 -14 
-601 665 391 
548 129 993 
-55 -1290 -1579 
lnllationsrakt: Proccntma.:ssig ;cndring ar arsg,cnnemsnittct i dct ti.m1dgacndc ar -indcks mien udclukkelscr (data bascrct pa nationale 
forhrugerprisindckser, dcr ikke altid er hell sammenligndigc) 
\1a•ngdcindcks for i11dustripnulukti1111: omhlller r.i~toli1dvindi11g. fremstillingsvirl-.somhed saml elcl-.tricitets-, gas-og vandlilrsyning (i 
hcnhold til hovcdaldcling (·,I> or Iii NA< f-'). l>atacnc omlilth.:r den samlede industriproduklion, henmdcr skm1 for virksomheder med indtil 
24 ansatte og for hi\ndv:crkere. Brancheindekseue d:ckker imidlcrtid kun virksomhedcr med 25 cller llerc ansattc. 
Ma·n~tkindeks for landhru1,!sprod11ktio11, hrutto: llrnttolandhrngsproduklioncn er heregncl pi, gnmdlag af hrut10011Ncl11i11v. Iii l11hc11de 
priser. lndeksel for landhruv.sprod11klio11e11 er hclvct onll'egnel Iii tilsle priser med 11dga11gsp1111kl i 11)8'>. 
Arhrjdi1ht!iht·d (11,0-mt·lod,•n): l'nic,:111dd aihl·jd:,losc i ;11hrjds\ty1k,:11. l'rocl'llhahl:11 11dbks al' arlwjdsslyrke1111dcrso1irbe11 11mkr 
anvcnddsc af ti-ilgcnde ILO-delini1io11er o;>. -hc11s1illi1wl-r 
Arhejd\~t;fyrkL•: hcsk:ctligcdc og arhe_jdslosc i ovc1-c11ss1cnm1elsc med 11etknslac11dc 11.( )-delinitinm:r. 
Be:;kiejtigede: allc pers1l11cr pa 15 ar og dcrovl:r. sPm i rcli.:renecpcrioden arbejdcdc minds! en time mod Ion cllcr amlct vcdcrlag som 
arbcjdstngcrc. ivt~rksa:ttcrc, dcltagerc i koopcralivcr dlcr mcdhjidpcnde familiemcdlcmmer. Pcrsoncl i de vrebnede styrkcr og kvinder. dcr har 
orlov for at passc b0m, er medrcgnct. 
Arbejdslose: Alie personcr pil I 5 Ar og derovcr, som optyldcr allc trc bctingelscr i ILO's definition af arbcjdsl0se: (i) vrere uden arbejde, 
(ii) aktivt s0ge arbejde og (iii) vrere klar til at pilbcgyndc ct arbejdc indcn for en periode pil tjorten dagc 
I Den Slovakiske Republik svarcr kvartalemc af praktiskc grundc ikke til kalenderArets kvartaler, men er rykket en mimed frem. 
Personer, der aftjener vremepligt, er ikke medregnet under arbedslosc. Derimod er kvindcr pil supplerende orlov til b0mepasning inkludcret. 
lldlandsga-ld, brutto : Datacnc stammer Ira ( )ECIYs statistikkcr over udlandsga.:ld (Extcmal Debt Statistics). 
Betalingsbalance: Datacnc er ndlcdt at' IMF"s dataha-;c. og det kan ikkc garantcrcs. at de er kompatiblc med de tilsvarendc EU­
statistikkcr. Bctaling.sbalancen opstillcs dog i dct va:scntligstc i henhold til IMF-standardcr. Balanccn for varchandcl er i 
ovcrcnsstemmelse med bctalingsbalanceprincippcrne. Eksport og import er angivet FOB. Ncttoindkomst omfaltcr indkomst fra dircktc 
invcstcringcr, portefol_jcinvestcringer ng andre investcringcr saml atlenning at' arhejdstagerc. Saldo pA hctalingsbalanccns lobcndc poster 
er orgjort i henhold til dclinilionen i IMl.-'s S. hi\ndhog, kapilalovcrforsler indgi\r ikke. Rescrvcaktivcr: a:ndringer i rescrveaktivcr i :lrets 
lob; ( t) angivcr en slif!n111g. (-) a111•iw1 d laid. 
134 1996 
5.8 
102.5 
10.9 
19.8 
9.1 
88]0 
-10936 
-2106 
7 
-45 
-1941 
2098 
-237 
UDENRIGSHANDEL 
.), .•. 
~- 11.?92 1993 1994 1995 
Import og eksport (htbende priser) 't) i mio, IJSI> 
-Import Q. 6337 6611 8770 
-Eksporl '-5450 6691 8579 
-I landcbhalancc -IU<? MO -191 
M~ngdeindeks for udt~nrigslurnddt·n .... li11u1l~Aende Ii IOO ,. 
-Import J. 
-Eksporl ;~ 
lmporlslruktur i henhold ti1 SITC (lttht•nde priser) i % 11r~:1111le1 implll 
-(0+ I) rncringsmitllcr. kvcmk dyr. tlril..kcvart:r og tubal- .5.2 M.M H.2 H 
-l. ri1s1offor. il..kc s11isclif!.c It-, 7 .5.2 .5.) 6 
-J mincralskl· hr:cntlscls- og ,morcsloffrr 20.9 19.3 17.5 
-4 animalskc o~ vcgclahilskc olicr mv. 0.1 0.2 0.3 0.2 
-5 kcmikalicr og kcmiskc produktcr <J.M 11.3 13.2 13.6 
-<, bcarbcjdcdc varcr, hovcdsagclig npdch l'l'rcr 111alcrialc JS.I 16.8 17.8 
-7 maskincr og tra11spor1111idlcr 33 29.3 27.7 28.9 
-k forskclligc bcarhc)dcdc varcr lU 9 9.1 8 
-9 varcr i.a.11. 0.2 
Eksportstruktur i henhoh.l Iii SIT(· (lubende 1>ris<'r) i ~1. af samlct cksport 
-(0+ I) nreringsmidlcr, lcvcmk c..lyr, drikkcvarcr og tobak 7.9 6.4 5.5 5.9 
-2 rasto!Tcr, ikkc spisdigc 5.5 4.9 5.1 5.1 
-3 mincrnlskc bncndscls- og smorcstolkr 4.9 4.6 4.2 
-4 animalskc og vcgclahilskc olicr mv. 0.1 0.1 0.1 0.1 
-S l..:cmikalicr og krn1isl-c produktcr 11.2 12 12.9 13.2 
-6 h1.:arbc_jdcdc varcr, hovnlsag.clig orddl cflcr malcrialc 38.8 39.4 40.4 
-7 maskincr og. lrnns1lorlmidkr 17.4 19.4 19 18.8 
-8 forskclligc hcarhcjdc1.k varcr 15.2 13.4 13.4 12.2 
-9 varcr i.a.n. 0.1 
forudgje11de A 100 
Prisindeks for ude11rigsl1a11dclcn 
-Import 
-Hsporl 
Import og eksport (10bende priser) og udenrigshandelens struktur i henhold til srrc (lebende priser): Handelsdataene omfatter ikke 
direkte re-eksport, tjenesteydelscr, handcl med toldfrie omrlldcr samt licenser, knowhow og patenter. [>atat!nc er bascrct pit dct sa:rlige 
handelssystem og opdatcrcs rcgclma:ssig.l. lltmdeb,/i.lm,!iijikatfon1tr: I >en Slovakiskr.: Rcpublik anvcndcr en varcklnssilikation i hcnhold til 
De11 konibinert!de nonumJ./11t11r. lmptJrt angivcs f"OB, og rcgistrcres pA den dato, hvor varerne frigivcs. EksptJrt angivcs FOB og 
rcgistrcrcs pa den dato, hvor varcrnc pas,crcr Statsgnl'llscn. Toldstatistikkernc anvcndcs Iii al kontrollcre datacne for udcnrigshandelen. 
Eurostat har vcd omrcgningcn fra nationalc valutacr Iii I JSI) anvcndt de arligc gcnncmsnit,;kurscr fra Den Internationale Valulal<llld (IMF). 
135 1996 
10936 
8831 
-2l05 
~ 
7.1 
4.9 
16.9 
0.2 
11.5 
15.4 
35.1 
8.9 
4.5 
4.5 
4.9 
0.1 
12.4 
38.3 
23.2 
12.1 
UDENRIGSHAN 
DEL 
1992 1993 1994 199S 
Import fordelt pA vigtigste handclspartnere (lobcndc priser) 
I. partner 
2. parlncr 
3. par111cr 
4. partner 
5. partner 
andre 
Eksport fordclt pA vigtigstc handelspartncrc (lohcndc priser) 
AT 
CZ 
DE I. partner 
2. partner 
3. partner 
4. partner 
5. partner 
andrc 
Eksport fordelt pa vigtigslc handelspartnere 
19% 
Structure of export by main ptrtm·rs 
in 1996 
('/. 
~·.·.··. 
6.0% 
0strig IT 
Den Tjekkiske Republik PL 
Tyskland RlJ ltalicn 
Polen 
Den IW 
m: 
AT 
IT 
Pl. 
DI<: 
IUI 
AT 
lllJ 
IT 
Fodcration 
HU Ungarn 
136 JS 
21 
10.2 
5.7 
3.2 
24.IJ 
24.4 
16.8 
7.4 
6.9 
5.5 
39 i % afsamledc impon 
CZ 35.9 CZ 29.6 CZ 
IW jlJ.5 IUI 18 IUI 
1>1•: IIA 1)1( IJ.4 DE 
AT (1.2 AT 5.8 AT 
IT J IT 4.4 IT 
24 28.8 
i % af samlcdc ck~port 
C'/, 42.4 CZ 37.4 CZ 
m: 15.2 DE 17.1 DE 
AT 5 AT 5.3 AT 
RlJ 4.7 IT 4.3 IT 
Ill! 4.5 Rll 4.1 PL 
28.2 31.8 
Import fordelt pA vigligste handelspartnerc 
1996 
Structure of import hy main 11t1rtners 
in 1996 
4.7% 
Russiske DE 
14.5% ('/, 
RU 1996 
27.7 CZ 24.5 
16.6 IUI 17.7 
14.J DE 14.5 
5.1 AT 4.7 
4.6 IT 5.9 
31.7 32.6 
34.5 CZ 31 
18.4 DE 21.2 
4.9 AT 6 
4.7 IT 4.9 
4.3 PL 4.8 
33.3 32 
SOCIALE INDIKATOIU~R 
1991 1992 1993 1994 1995 
Befolkning pr. I. januar I 000 
5271.71 5295.88 5314.15 5336.5 5356 
Aldersfordeling pr. I Januar 1995 i % af den samlede hefolkning 
0_14 6r 22.9 
I 5_24ar 16.7 
25_ 44 Ar 29.9 
45_64 Ar 19.7 
65 6r og dcrovcr 10.8 
11111111 i ,111 
I .cvcndcf1tdlc 7M'i70 74fr10 7J2'i6 66)70 
l>udsfald 'i4621 'i 142\ 'i?707 'i 11M6 
S1ut•dlmrnsd1tdt·li1!,hl0d 
-llndcr I i\r 1041 C)\C) 779 74.1 
-Dndfodtc .IMI J'i7 127 274 
Vielser )2714 DMM0 )0771 2Ml'i'i 
Skilsmisser 7MIJ] 8057 8143 8666 
pr. I IKlO indbyggcrc 
Vielseskvotient. brutto 6.2 6.4 5.8 5.3 5.1 
Skilsmissekvotient. brutto 1.49 1.52 1.53 1.6 1.7 
Naturlig tilnekst 4.5 4 3.9 2.8 
Ntttoindvandring 0.04 -0.5 0.3 0.9 
Samlet befollrningstilvrekst 4.6 3.4 4.2 3.7 
Samlet fertilitet 2.05 1.98 1.92 I.66 
Sp~dbornsdodelighed 13.25 12.58 10.63 I 1.19 11.0 
Dedelighed i sent fosterstadium 4.83 4.76 4.44 4.11 
Middellevetid ved fodscl 
-Ma:nd 66.6 68.4 MU 68.4 
-Kvindcr 75.4 76.7 76.5 7<d 
Middcllcnlid Vl:il h~ ii, 
-Ma;nd 12.7 
-Kvindcr 16.1 
Nettoindvandring: lnkl. statistiskc afvigclscr. 
137 
ARBEJDSMARKEDET 
l')IIJ 1994 1995 1996 
Den erhvervsaklivc del afhc-fc1lkningt•n (11,0-mdoch-n) 1 % af hcfolkni1111c11 pA I\ 1\1 1111 tl1·1ovr1 
62.1 61.7 61.6 61.4 
Gennemsnitligt antal heskreftigcde I 000 
2012 1977 2020 2036 
Arhejdsloshedsprocent eftcr alder (11,0-mctodcn) i % af arbcjdsstyrkcn 
-i alt 12.2 13.3 12.8 10.9 
-under 25 iir 26.2 23.5 19.8 
-25 fir og dcrover 10.6 10.5 9.1 
Registreret arbejdsloshed (pcriodeus mlgang) i % af den crhvcrvsaktivc bcfolkning 
14.4 14.8 13.1 12.8 
1993 1994 1995 1996 
Gennemsnitsindeks for hmnct bcskidtigclse dtrr NAC :a,: formlgacndc ilr 100 
. I .andhrug, jag!, ~k11vhni,- Pl' liskl't i X'5 I X7.7 93.2 91.X 
-l{ilstol'i1dvi11di1w XI xx<, l)''i.(1 101.9 
-I· n:mstillingsv irks, 1111hcd <J'1 .. \ 101.'1 ,,x 
.. Produl-tion II)!. dislrih11li1111 .ii l'ld,l1 iclll'L ga:--o~! v.111d ()<),<, 'JX.I 101.2 
-Bygge-og a11ia:gsvirkso111hcd X7.3 <J'5.2 <)7.4 
-Transport, oplagri11g~virks11111hcd op, kn11m1u11ikati1111 96.7 97.'5 98.2 
lndeks for nominelle mAncdsllmnin~t.'r cfh'r NA< :a,: 
-Landhrug. jag!. skov hru;( og tbkl:t i 1O9.X 113.9 112.4 112.7 
-R:htol'udvinding I IX.X 113.9 116.8 IOX.8 
-Fremstillingsvirksomhcd 119.8 118.3 116.2 114.4 
•· Produktion og distrihution af elcktril·itcl, gas og vand 129.3 112.9 113 110.1 
-Byggc-og anla.:gsvirksomhed 119.8 117.5 115.2 116.5 
-Transport. oplagring~virksomhcd og komnrnnikation 123.5 121.3 116.7 113.8 
lndekser for mAnedslonningcr 
-nominclk lonninger 118.4 117 114.3 113.3 
-rcallk,ntiingcr 96.4 103 104.4 107.2 
Otn crhvcrvsnktin• dcl af hd"ollrningl·n (ILO-mt•lodcn): Arlx:jdsstyrkl:ns proccntma:ssigc ;.mdd al' bcfolkningen pa I~ ar eller derover. 
Procentsatscn udkdcs af arlK·jdsslyrkcundcrsngdscn under anvcmlclsc al' liiilgcndc 11,0-<ldinitioncr og -hcnstillingcr. 
Arhejtl,·-'•~~·rJ..e: bcsh.a·tligcdc og a,h:jdslosc i uvcn:nsstcmmclsc med ncdC11sti1l'ndc II,( )-ddinitioncr. 
/Je.'ikwfiigede: alk pcrsonn p.i IS i1r og <krm·cr. so111 i rclcrcnccpcriodcn arlx:_jdcdc 111i11ds1 en ti1rn: 11h,d Ion l'llcr amkt vctlcrlag 
som arhc,idslagcrc, ivxrk'>a.:llcrc. dcltai:uc i koopl·ralivci dkr rncdhja:lpcndc farnilil'lllcdlcn1111cr l'crsoncl i de va:'111cdc slyrkcr og kvindcr, der 
har orlov for at passc horn, L:r 111cdrcg11ct. 
Arhe}tl'illl.\'t': allc pcrsoncr pi\ I 'i i1r og dcn•vcr, so111 oplyldcr allc tre hctingclscr i II.! l's delinition af arhejdslosc: (i) va.:rc mien 
arhejde, (ii) aktivt sngc arhcjdc og (iii) v;crc klar Iii at p.'1hcgyndc ct arhcjdc indcn for en pcriodc pil ljorlcn dagc 
I Den Slovakiskc Rcpuhlik 01111:lllcr arhcjdstyrkcu11dcrsogdscn ikkc v;crncpligtigc. og pcrsoncr i ikkc-private husholdninger (den 
s.\kaldte institutionsbcfolkning). 
Arhejdsl0shed (11,0-mctodcn): Proccntdd arh1.:jdslosc i arbcjdsstyrkcn. Dl'nnc prou;ntsats udledcs af arbcjdsstyrkcundcrsogelscn (I .FSS) 
under anvcndelsc aflLO-dcfinitioncr og -henstillingcr (sc 11.0-dclinitiorn.:mc ovcnfor). 
I Den Slovakiske Republik svarcr kvartalemc af praktiskc grunde ikke til kalcnderArets kvartalcr, men er rykket en mdned frem. Personer, der 
aftjener va;mepligt, er ikke medrcgnet under arbcdsl0se. Dcrimod er hinder pa supplercndc orlov til b0mepa'ining inkluderct. 
Gennemsnitsindtks for lnnnct heska'.'ftil,!elsc cftcr NACE Dataenc for erhvervssektoren da;kker alle virksomheder (ink!. virksomheder 
med indtil 24 ansatte samt sk0n for h.lndvrerkcrc og deres ansatte). Dataene omfattcr ogsA allc hudgctfinansicredc og suhsidicredc 
organisationer. ligesom personcr med bijoh er inkludcrct. Personel i de v;.dmcdc styrkcr, la;rlingc, arbejdstagcrc pa bkJmcpasningsorlov ellcr 
supplerende b0mcpasningsorlov er ikke mcdrcgnct. 
Registrtret arbejdsloshed (prriodcns 11dgang): Rcgistn:rct arbc_jdsloshcd i proccnt -rcgistrcrc<lc arhqdslosc i proci.:nt af lkn t..:ivilc 
erhvcrvsaktivc bcfolh.ning, hascrct pit arbcidsstyrkc11n<lcrsogclscn. Arhcjdsl0shedsprocentcn for 1994 er bcregnel pa grundlag af den 
erhvervsaktive befolkning i henhold til arbcjdsstyrkeundcrsogclsen i 1992. Fra 1995 bascres bcregningeme pa den crhvervsaktive befolkning i 
arbejdsstyrkeunders0gelsen dct forudgacndc ar og antallct afarhcjdsl(,Jse rcgistrcret pa arhejdsanvisningemc. 
lndekser for mant.'dshtnningcr: lndeksenc for mancdlige real/tJnnin,:er alledes af indckscnc for de nominclle hruttofonninger dividcret 
med forbrugerprisindckscl. Dalaenc for crhvcrvssektorcn da:kkcr virksomhcder med indtil 24 ansatle samt skon for Mndva:rkcrc, hcrundcr 
sk0n for arhcjdcre ansal hos handva:rkere (minus crhvcrvsin<lkomst). Datacnc omlallcr ogsa alle hudgetli11ansicrcde og suhsidiercdc 
organisationcr, ligcsom pcrsom.:r med hijoh er inklu<lcrcl. Pcrso11c! i d1: va:h11cdc slyrkcr, la:rli11gc, arhc_j,htagcrc pa borncpwmingsorlov ellcr 
supplercnde bMmcpasningsorlov er ikkc 111cdrcg11ct. 
139 
FINANSSEKTOREN 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
Monetrere aggregater 111ia. ( 111"1JI USU 
-Pcngcforsyning: M I 3.50 4.12 5.02 
-()uasipcngc 4.12 5.48 7.06 
Samlede reserver (ekskl. guld, periotkns ndJ.!HIIJ.!) mio (IO"h) IISll 
41'1 1691 3364 
GennermmitliJ,!e kortfrisll'dr ,·,·nh•s:ilsn 11/4, p1 lh 
-11dlih1 1'1.41 1'1.56 15.M 
-indlitn IUl2 9.J2 .,.01 
OOicicl diskonto (pcriodcns udJ.!ltllJ.!) 12.00 C).75 
Veksclkurser i forhold til l ISi> I t:\11 SKJ.. 
Gcnncmsnit for pcriodcn 30.77 32.045 29.713 
Pcriodcns udgang 33.202 31.277 29.569 
Vekselkurser i forhold tit ECU I ECU SKI< 
Gcnncmsnit for pcriodcn 36.032 38.118 38.865 
Periodens udgang 37.043 38.472 38.861 
OITentliJ!e tinansrr (Del ollcnlliges hudgct) Data foreligger ikke. 
\lonchrrc aggrcgutcr: Prngeforsyning (.\'JI) i11kh1dcrcr anfonlringsin<lskud llg valula uJcn for hankcrnc. ()uHipengc (Ql\-1) inkludcrcr 
tidsindskud og indlan i lrl·tnmcd val11ta. l'.urostat har konvcrterct de nationalc valutacr til lJSD pa grundlag af IMF's iirligc kurscr vcd 
periodcns udgang. 
Sumlrdc restrvcr (ckskl. gnld, perio1.kn"i udganl,!): Statistil,..kc11 li>r de ollicicllc valutarescrver er udlcdt af IMI·'~ mimedligc puhlikation 
lntcn1:1tional Finandal Statistics (11-'S) Samlcde reserver (ekskl. guld) delinercs som summen af eentralhankemes hcholdninger af fremmed 
valuta og andrc (hrutto) fordringcr pi, ikl,..c-rcsidcutc; dennc dclinition 11dcl11kker li>rdrinl!,er pa rcsidcntc i mJcnlamJsk valuta. I henhold til 
delinitioncn heregncs de ollieiclle valutareserver til den g:ddemle markcdskurs vcd den pi\ga:ldende periodes udluh. De samlcde reserver 
(ckskl. guld), der ollcntliggures i IFS, kan va:rc forsl,..cllige fra de tal. dcr nllcntliggi°'res af de nationalc myndigheder. Nogle af de faktorer, der 
kan give anledning til forskellc, er vurderingcn af rescrvestillingen i IMI· samt forskcllig hehandling af fordringer i ikke-konvcrtihlc valutacr. 
Gennemsnitlige kortfristcde rentesatser: l>alaenc c.:r hcntel fra IMl''s manedligc puhlikation International Financial Statistics (IFS). De 
gcnncmsnitligc udlitns-og indlansrenter er genncmsnit over en periode. VdliJ11srentm er normal! den gcnncmsnillige rcntcsals. dcr kra:vcs af 
Jen in<lbcrcl1cndc hank for udl;1n. lntlliin.,·rt•111,m er den genncm~nitligc rente for anfordringsindskud og lidsindskuJ cllcr den gennemsnitligc 
rcntc for tiJsindskuJ. Disse satser er ikkc altid direkte sammenlignelige rncllem landene. idct de indhcrcltcndc hankers rcpra:scntalivitct og 
vregtningssystcmcmc kan vxrc forskelligc. 
Vekselkurser i forhold til llSD: valutakursernc frn IMI· som olknlliggj1:1rt i publikationen: ··statistiqucs Financicrcs lntcrnationalcs". 
140 1996 
5.45 
7.62 
3419 
IU2 
<,.IX 
X.XO 
30.654 
31.81>5 
40.097 
39.964 
.mo 
25.0 
20.0 
15.0 
10.0 
5.0 
0.0 INFLATION (udviklingcn over 12 mancder) 
!Endring i forbrugcrprisindcksel i 0/4, for den piiga.:ldcnde miincd sammenligncl med sammc nu'lned arct ti.,r (l/l-12) 
.Jan Feb l\-1.tr A11r Ma_j .Jun ,Jul Aug Sep 0kt Nov 
1993 17.6 19.4 20.3 21.<, 22.0 23.6 23.9 26.0 27.1 26.3 25.6 
1994 16.4 15.2 14.7 13.9 13.9 13.9 13.6 12.3 12.2 12.1 11.7 
1995 11.7 11.5 11.3 11.3 11.0 10.(1 10.9 9.8 8.8 7.9 7.5 
1996 6.5 6.1 <1. I 6.0 (1.2 6.3 5.5 5 (i 5.1 5.3 5.3 
lntl:tlion (:cndring i forhugcrprisindcksct i 1¼1) 
Jul s. Jul Mar Maj · cp Nov Mar M;~j 
Jan-93 .lan-94 S Jul , \:r Nov Mar Maj 
.lan-95 Sep Nov Jul Mar Maj 
Jan-% Dec 
25.0 
l 1.6 
7.2 
5.4 
Sep Nov 
lnll.tlion (1Hh·ildilll!t'II mTr 12 111:i11l·1kr): l1illaliPw,lak1rn (1ulviUi11:• ovn P 111;111cdcr) er drn proccnlm:lk a:ndring i 
li1rhrugcrpri~i11tkk:,d lor drn paP;d1k11tk 111,111rd i fmhuld Iii \,1111111c n1.111nl .°HTI li,r lnllalinmtaklcn er ha..,nl'I pli 11a1i1111ak 
li1rhn11!,i.:rpri-;i11dd,~. ~0111 ikkc l11ld1 11d ka11 '->a1111111"11li;•11e-.. 111dlrn1 :111<.111•rrla11dr11t· dkr 111ed i11dd,~ ba~1·1l'I p:'1 1-11·~ h:11rnoi1i,cn.:dc 
lilrhrugcrpri.•,i1Hh.:k, (111( 'I') (lnr~kclli!'c 111t·1odn. ht·i,rdll'r nr pr:,k,i, \Cd hcrq:11i1w al l<Hhru;'.npri-;i111kk..,). Dalac11e er hcrcgnd pi\ 
grundlag ar forbrugcrprisindckscr fra 11alio11alc slalisti-;kc ins1i1111ter. 
141 
INDUSTRI 
1993 1994 1995 1996 
BNP-struktur el'ter ttkonomiske aktivileter (NACE, hthcndc priser) i % af hiuttonalionalpmduktct 
-Rastofudvinding I 0.9 I 
-Frcmstillingsvirksomhcd 24.6 24.3 23.3 
-Produl,.titin og dis1r·1h11tion af cldtrkitl'I. gas 11g vand 3.6 3.5 4.2 
Ma-n~dcindeks for induslriproduktiom·n d"tr,· NM ·a,; fo, 11d11,acndc i\r 100 
-I alt w,.2 104.9 1mu 
-IUslol'udvinding 7<>.9 %.7 98.5 
-Frcmstillingsvirksomhcd X8 101.5 108.7 
-Pwduktion og, distrih11tio11 al d.:kllicitd, µw, og vane! 121 115.9 97.5 
IIJ93QI 1993()2 1993()3 1993Q4 l994QI 199'JQ2 1994Q3 
Ma-n~deindeks for industriprodukliom·n crter NA< :1,: tilsvarcndc pcriode forudgiicndc ar 100 
-I alt 91 89 90 102 l05.7 107.8 
-Raslol'udvindi11g 97 92 91 99 93.4 106.9 
-hcmstilling,svirksomhcd 81 82 86 99 102.7 102.3 
-Produklion og distribution al cld.tri<.:ilct. gas og vaml 102 90 90 115 110.1 120 
1995()1 l995Q2 1995Q3 1995Q4 l996QI 1996Q2 1996Q3 
11lsvau·11dc pcriodc fo11nl~iie11dc ar l(KI 
105.7 109.4 109.5 108.S 107.1 99.K 101.9 
78.8 103.2 102.2 111.6 112 105.8 106.9 
10(,.7 107.7 109 111.4 106.4 100.7 103.1 
95.7 ()5.9 100.3 98.3 115.9 99.9 105.K 
B'.\P-slrukrur ef°lt.'r nkonomiskc aktivikh'r (NA< ·i,:. lttb<·utk priser) BNP-strukturcn bcrcgncs i fakt()rpri.,·er. Data for udrnlgtc 
aktiviteter udtrykkcs i mcrva.:rdiindikatorcr. I ,.C'' og ,F' kun for virksomhcdcr med 25 cllcr llcrc ansalle. 
Mwngdcind<'ks for intJustriprotJuktionen t·fter \;\( ·1,:: lnduslriproduktion omfattcr rastoli.tdvinding. frcmstillingsvirksllmhcd samt 
ckktrh.:itds-. gas-og va11dli1rsyning (i hcnlwld til hovcdal(lcling C, Dog I! i N/\CI·). Dataene drekker den samlede industriproduktion inkl. 
sk0n for virksomhcder med indtil 24 ansallc og for handv.crkerc. Branchcindeksene drekker imidlertid kun virksomheder med 25 eller tlere 
ansattc. 
142 I 
21.3 
4 
102.5 
106.4 
102.9 
105.1 
1994Q4 
107 
99.S 
101.8 
117 
1996Q4 
101.IJ 
102.1 
101.9 
9K.3 
INJlRASTRUKTUR 
1991 l1J92 1993 1994 l1J95 
i km per IOOO krn2 
.krnhunenct 7S 7S 7S 7S 7S 
.Jcrnbanetransport 1 min Inn dlc1 llil~Sfl)(CICI -km 
-µous 14304 12236 1)(174 
-passagcrcr 4.S<,() 4.S4X 4110 
I" 101,111 11hll1\•l'1',l"tt· 
Anti,I telefonabonnenter 247 2S<i.<i 267.S 2X4 301 
indhvggt-n· 
Antal indbyggere pr. personbil 5.X S.6 5.J 5.4 5.3 
143 
LANDBRUG 
1992 1993 1994 1995 1996 
Arealanvendelse i 1()00 hcltar 
-I alt 4904 4904 4904 4904 4904 
-landbrugsarcalcr 2447 2446 2446 2446 
-skov 11><JO I 1J9 I 1992 l'JIJ2 
-dyrkcdc arcalcr 1501) 14M6 14M:l 14M3 1479 
-pcrmancnlc gra.:sgangc og cngarcalcr MIO MJI 105 M35 839 
l.andhrugsarealer efter c,jcndomsforhold i % af landh111~sa1call·1 
-stalsvirksomhcdcr 22.5 22.3 
-koopcrativcr 69.5 69.2 
-andct M M.5 
1992 1993 1994 1995 19% 
Andel afBNP i % ;ifhrutlonalinnalpmduktct 
-Lan<lhrug.jagt. skovbrug. og fiskcri (!\,\Cl 1\lB) 6.6 6.6 5.6 5.2 
for udgiicndc iii 100 
Ma•ngdcindcks for landbrugsproduklionen, hrnUo 92 102.6 100.1 102 
Vigtigste afgrodcr eftcr an·al i IOOO hckt;u 
-Korn MOM.6 M44.9 M71.M M56.8 Ml3.6 
-hcrnf hvcdc 354.4 398 442.IJ 437.M 417.5 
-Karlollcr 51 47 41 41 41 
-Sukkcrrocr 45 33 34 35 43 
-Fodcrrocr 7 7 7 7 7 
Vigtigste afgroder cfter h1tstudhylh' , 100 kg/hcktai 
-Korn 44.2 37.3 42.3 40.7 41.6 
-heraf hvedc 47.9 3M.4 4M.4 44.3 42.5 
-Kartollcr 128 IM2 96.3 I06.7 
-Sukkcrrocr 294.7 338.7 331.9 336.9 
-Fodcrrocr 379.7 436.2 382.1 409.1 
1992 1993 1994 1995 1996 
Salg eller indkoh af husdyr til slagtning i I 000 ton lcvcnde va:gt 
-svin 235.1 212.2 205.4 202.2 210.2 
-kva.:g 172 170.4 122.1 IOM.J 110.6 
-tjcrkrn: 54 59.2 67.8 67.9 
llusdyravl (periodens udluh) illll:tl r• JOflO lwkt;,r la11dh1u,1!SilrCdl 
-kva;g 411 379 384 369 
-hcraf k0er 160 149 147 139 
-far 170 164 177 173 
antal pr 100(1 ht'ktm rlyrkc:1 ;,real 
-svin 1475 13MO 1400 1350 
-heraf s0cr 112 107 109 
., 
B~P-strukrur efter 0konomisk(· aktivitcter (NACE. lohcndc pri.'ier) BNP-slruklurcn cltcr 0konomiskc aktivitctcr (NACE) hcrcgncs til 
faktorpriser. Data for udvalgte aktivitclcr udtrykcs vcd hja::lp af mcrva:rdiindikator. 
Mrengdeindeks for landbrugsproduktion, hrutto: Bruttolandbrugsproduktiocn er bcregncl pl'i grundlag bruttoomsa:tning i l0bendc priser. 
lndekset for landbrugsproduktion genbcregncs til taste 1989-priscr. 
Salg eller indkttb af hu!idyr til sla~tning Dataenc vcdmrcr salg af de vigtigstc landbrugsproduktcr. 
144 
Slovak Republic 
1994 
N CountrY boundary 
N Main railway llne 
Ferry connection 
/V Motorway 
N NatiOnal road, Double lane 
AV National road 
N Principal road 
N Main navigable waterway 
lnfrastrucue data not available for UA 
Selected major settlements: 
(1 000 Inhabitants) 
O 200~ 250 
• 250-500 
 500-1000 
 >1000 
General lnformatl~n about the country: 
Age groups (In years): 
c:J < 15 
1111 15-65 
Ill >66 
Living standard (In 1993): ECU 1 749 
(CID.PpwOlqllta) 
Area: 49 036 km1 
Administrative regions: 4 
Population: 5 366 200 
etno.11N: llldrmllllrallvaraglon8(71clllrlalal 
8ouroe: 8tallllloal Oflloe of the 8loYak Fllpubllo 
Cartography and gaographlo lnfarmdon ~ 111800 
0 25 791cm 
~ 


ISSN 0254-1459 
KOM(97) 2004 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 01 06 
Katalognummer CB-C0-97-384-DA-C 
ISBN 92-78-22969-5 
Kontoret for De Europreiskc Frellcsskabers Ollicicllc Publikationcr 
L-2985 Luxembourg