Særberetning EU-institutionerne kan 
gøre mere for at lette 
adgangen til deres 
offentlige udbud DA 2016  nr. 17
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
Kontakt:  eca.europa.eu/da/Pages/ContactForm.aspx
Websted:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2016
Print ISBN 978-92-872-5143-5 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/03812 QJ-AB-16-015-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-5131-2 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/112201 QJ-AB-16-015-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-5128-2 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/21474 QJ-AB-16-015-DA-E
© Den Europæiske Union, 2016
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
EU-institutionerne kan 
gøre mere for at lette 
adgangen til deres 
offentlige udbud
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2016  nr. 17
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner vedrø -
rende specifikke EU-budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. Med henblik på at opnå maksimal effekt udvælger og 
udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til resultatopnåelse eller 
regeloverholdelse, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den politiske og 
offentlige interesse.
Denne beretning er udarbejdet af Revisionsafdeling IV — der ledes af Baudilio Tomé Muguruza, medlem af Revisionsret -
ten — hvis speciale er revision af indtægter, forskning og interne politikker, økonomisk og finansiel styring samt EU-in -
stitutioner og -organer. Revisionsarbejdet blev ledet af Alex Brenninkmeijer, medlem af Revisionsretten, med støtte fra 
kabinetschef Antonius Moonen, attaché Raphael Debets, ledende administrator Paul Stafford, opgaveansvarlig Peter 
Schönberger og revisorerne Tomasz Kapera og Jurgen Manjé.
Fra venstre til højre : A. Moonen, J. Manjé, P . Stafford, A. Brenninkmeijer, T. Kapera, P . Schönberger, R. Debets

03
 Indhold
Punkt
 Glossar
 Forkortelser
I-IX Resumé
01-06 Indledning
04-05 EU-institutionernes ramme for offentlige udbud
06 Hvordan fungerer udbudsprocedurerne?
07-13 Revisionens omfang og revisionsmetoden
07-11 Revisionens omfang
12-13  Revisionsmetoden
14-99  Bemærkninger
14-25  Afsnit I — EU-institutionerne formår at holde antallet af alvorlige fejl nede i deres udbud, men 
deltagelsen i udbuddene overvåges ikke systematisk
15-17  Der rapporteres kun få alvorlige fejl eller uregelmæssigheder i forbindelse med EU-institutionernes udbud, 
som på dette punkt adskiller sig fra udbud på områder under delt forvaltning med medlemsstaterne
18-22  EU-institutionerne har robuste systemer og kompetente medarbejdere til at holde risikoen for fejl og 
uregelmæssigheder under kontrol
23-25  De fleste EU-institutioner måler ikke systematisk deltagelsen i deres udbud
26-55  Afsnit II — De gældende regler og de proceduremæssige valg, der træffes i begyndelsen af 
udbudsprocessen, bidrager ikke i tilstrækkelig grad til at øge deltagelsen
26-35  Ved ændringen af deres udbudsregler i 2015 undlod EU-institutionerne at forenkle regler og præcisere 
gråzoner i videst muligt omfang for at lette adgangen til udbud
36-55  Ikke alle proceduremæssige valg fremmede konkurrence på det bredest mulige grundlag
04 Indhold 
56-88  Afsnit III —Unødvendige barrierer gør livet besværligt for potentielle tilbudsgivere, der ønsker at 
finde og ud nytte de muligheder for at deltage i udbud, som EU-institutionerne giver
58-68  EU-institutionernes udbudsaktiviteter er lidet synlige på internettet
69-75  I forbindelse med e-udbud og elektronisk afgivelse af tilbud skaber EU-institutionerne unødvendige 
barrierer for de økonomiske aktører ved ikke at anvende harmoniserede og hurtige løsninger
76-88  Økonomiske aktører, der føler sig uretfærdigt behandlet, har svært ved at få deres klager og 
erstatningssager hurtigt behandlet
89-99  Afsnit IV — Gennemsigtige resultater og gensidig læring sikres ikke systematisk
89-97  Oplysningerne om resultaterne af EU-institutionernes udbudsaktiviteter er ikke tilgængelige på en sådan 
måde, at dechargemyndigheden og den brede offentlighed kan foretage effektiv overvågning
98-99  Læring af bedste praksis sikres ikke fuldt ud
100-109  Konklusioner og anbefalinger
 Bilag I — Brugere af TED eTendering (april 2016)
 Bilag II — Resumé af rundspørgeresultaterne
 Europa-Parlamentets svar
 Rådet for Den Europæiske Unions svar
 Kommissionens svar, inklusive OLAF’s og Den Europæiske Unions 
Publikationskontors svar
 Den Europæiske Centralbanks svar
 Den Europæiske Ombudsmands svar
05
 Glossar
Den Europæiske Unions institutioner : Artikel 13 i TEU indeholder en liste over Den Europæiske Unions 
institutioner: Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Europa-Kommissionen, Den Europæiske Unions 
Domstol, Den Europæiske Centralbank og Revisionsretten. Derudover henvises der i EU-traktaterne til en række 
andre organer, der har en specialiseret rolle, herunder Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil og Den Europæiske 
Investeringsbank.
E-bekendtgørelse : elektronisk offentliggørelse af bekendtgørelser om muligheder for at deltage i offentlige udbud 
med et hyperlink til en platform for e-udbud.
Elektronisk afgivelse af tilbud : økonomiske aktørers elektroniske afgivelse af tilbud i forbindelse med udbud.
Elektronisk indkøb (e-indkøb) : offentlige organisationers brug af elektronisk kommunikation og 
transaktionsbehandling i forbindelse med indkøb af varer og tjenesteydelser eller udbud af offentlige bygge- og 
anlægsarbejder.
EU-agenturer og andre EU-organer : organer, som er adskilt fra EU-institutionerne — separate juridiske enheder, 
hvis opgave er at udføre specifikke opgaver i overensstemmelse med EU-lovgivningen. Der findes i alt 52 agenturer 
og andre EU-organer.
E-udbud (også kaldt e-adgang) : platform til offentliggørelse på internettet af dokumenter vedrørende offentlige 
udbud, f.eks. udbudsbetingelser, og til elektronisk kommunikation mellem tilbudsgiverne og den ordregivende 
myndighed.
EU’s finansforordning : indeholder de principper og procedurer, der gælder for fastlæggelsen og gennemførelsen 
af EU-budgettet og kontrollen af Den Europæiske Unions finanser.
Gennemførelsesbestemmelser : supplerer EU’s finansforordning  med mere detaljerede bestemmelser.
Kontrahent : en økonomisk aktør , der har fået tildelt en kontrakt.
Nomenklaturen for Statistiske Regionale Enheder (NUTS) : et sammenhængende system til opdeling af EU’s 
område oprettet med det sigte at producere regionale statistikker for EU.
Offentligt udbud : indkøb af bygge- og anlægsarbejder, varer og tjenesteydelser, der foretages af offentlige 
myndigheder og organer på lokalt, regionalt eller nationalt niveau eller på EU-niveau.
OLAF : Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (del af Europa-Kommissionen), som undersøger svig 
i forbindelse med EU-budgettet, korruption og alvorlige forseelser inden for EU-institutionerne. Udarbejder 
endvidere Europa-Kommissionens politik til bekæmpelse af svig.
Publikationskontoret : Interinstitutionelt kontor, som har til opgave at offentliggøre Den Europæiske Unions 
publikationer, herunder TED .
Rammeaftale : indgås med én eller flere økonomiske aktører til fastsættelse af de grundlæggende betingelser for 
en række specifikke kontrakter, der indgås i løbet af et specifikt tidsrum (almindeligvis fire år).
Revisionserklæringen : afgives på baggrund af den årlige finansielle og juridisk-kritiske revision, hvor Den 
Europæiske Revisionsret undersøger EU-regnskabernes rigtighed og de underliggende transaktioners formelle 
rigtighed (somme tider kaldt »DAS« fra det franske »déclaration d’assurance«).
06 Glossar 
SMV’er : små og mellemstore virksomheder som defineret i Kommissionens henstilling 2003/361. Mellemstore 
virksomheder beskæftiger under 250 personer og har en årlig omsætning på ikke over 50  millioner  euro eller en 
årlig samlet balance på ikke over 43 millioner euro. Små virksomheder beskæftiger under 50 personer og har en 
årlig omsætning på ikke over 10 millioner euro eller en årlig samlet balance på ikke over 10 millioner euro.
Systemet for finansiel gennemsigtighed : offentligt tilgængelig onlinedatabase, der forvaltes af Kommissionen og 
anvendes til at offentliggøre navnene på modtagere af EU-midler, som ydes direkte af Kommissionen.
TED eTendering : Publikationskontorets  platform for e-udbud , der giver de ordregivende myndigheder mulighed 
for at offentliggøre udbudsdokumenter og besvare spørgsmål fra tilbudsgivere  elektronisk.
TED : TED (Tenders Electronic Daily) er onlineversionen af »Supplement til Den Europæiske Unions Tidende «, som er 
forbeholdt EU’s offentlige udbud .
Tilbud : det tilbud, der afgives af en økonomisk aktør .
Tilbudsgiver : en økonomisk aktør , der har afgivet et tilbud .
Udbudsdirektiver : fastsætter de fælles regler, som ordregivende myndigheder i EU-medlemsstaterne skal følge 
i forbindelse med indkøb over et vist beløb. EU-institutionerne har vedtaget deres egne regler, som i store træk er 
i overensstemmelse med direktiverne, men ikke omfatter alle deres bestemmelser.
Udbudsprocedurer : En oversigt over udbudsprocedurerne er vist i  tekstboks 1 .
Ükonomisk aktør : enhver fysisk eller juridisk person eller offentlig enhed eller sammenslutning af sådanne 
personer og/eller enheder, der tilbyder udførelse af bygge- og/eller anlægsarbejder eller levering af varer eller 
tjenesteydelser på markedet.
07
 Forkortelser
CPO : Central indkøbsafdeling (Central Procurement Office) (ECB)
CPV : Det fælles glossar for offentlige kontrakter
DAS : Revisionserklæringen (fra fransk »déclaration d’assurance«)
ECB : Den Europæiske Centralbank
EuropeAid : Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling (GD DEVCO)
EUT : Den Europæiske Unions Tidende
GD COMM : Generaldirektoratet for Kommunikation (Europa-Parlamentet)
GD FINS : Generaldirektoratet for Finans (Europa-Parlamentet)
GD for Beskatning og Toldunion : Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion (Europa-Kommissionen)
GD for Budget : Generaldirektoratet for Budget (Europa-Kommissionen)
GD for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV’er : Generaldirektoratet for det Indre Marked, 
Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV’er (Europa-Kommissionen)
GD for Forskning og Innovation : Generaldirektoratet for Forskning og Innovation (Europa-Kommissionen)
GD for Informationsteknologi : Generaldirektoratet for Informationsteknologi (Europa-Kommissionen)
GD for Kommunikation : Generaldirektoratet for Kommunikation (Europa-Kommissionen)
GD INLO : Generaldirektoratet for Infrastruktur og Logistik (Europa-Parlamentet)
JRC : Det Fælles Forskningscenter (Europa-Kommissionen)
NUTS : Nomenklaturen for Statistiske Regionale Enheder
OIB : Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Bruxelles (Europa-Kommissionen)
OIL : Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Luxembourg (Europa-Kommissionen)
OLAF : Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig
SMV’er : Små og mellemstore virksomheder
TED : Tenders Electronic Daily
TEU : Traktaten om Den Europæiske Union
TEUF : Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
08
 Resumé
I
Offentlige udbud er et nøgleelement i EU-landenes nationale økonomier. De offentlige myndigheders indkøb af 
bygge- og anlægsarbejder, varer og tjenesteydelser udgør hvert år omkring en femtedel af EU’s BNP . Revisionsret -
ten offentliggjorde for nylig sin særberetning nr. 10/2015, som har fokus på medlemsstaternes offentlige indkøb 
i relation til samhørighedsudgifter, der medfinansieres af EU-budgettet. I nærværende beretning undersøges de fire 
største EU-institutioners udbud, som i alt beløb sig til ca. 4 milliarder euro i 2014.
II
EU-lovgivningen om offentlige udbud spiller en afgørende rolle i forbindelse med udviklingen af det indre marked 
og sikringen af, at offentlige midler anvendes produktivt og effektivt. Mens EU’s udbudsdirektiver finder anven -
delse på medlemsstaternes udbudsaktiviteter, også med henblik på afholdelse af samhørighedsudgifter, har EU-in -
stitutionerne deres egne udbudsregler. Disse regler er i store træk i overensstemmelse med direktiverne, men der er 
nogle væsentlige forskelle, som Revisionsrettens anser for ubegrundede.
III
EU-institutionerne er forpligtet til at indgå offentlige kontrakter på grundlag af tilbud indkaldt fra så bred en kreds 
som muligt for at maksimere konkurrencen. I forbindelse med vores revision undersøgte vi, i hvilket omfang EU-in -
stitutionerne letter adgangen til deres offentlige udbud.
IV
Vi konstaterede, at EU-institutionernes forvaltnings- og kontrolordninger er robuste og generelt begrænser risikoen 
for fejl, der kan indvirke negativt på de økonomiske aktørers mulighed for at deltage og medføre, at de ikke bliver 
behandlet retfærdigt. De fleste EU-institutioner overvåger dog ikke systematisk deltagelsen.
V
I 2014 vedtog Europa-Parlamentet og Rådet ændrede direktiver for at gøre udbud lettere og administrativt mindre 
byrdefulde, navnlig med henblik på at øge små og mellemstore virksomheders deltagelse.  Vi konstaterede dog, at 
EU-institutionerne ved ændringen af deres udbudsregler i 2015 havde undladt at forenkle regler og præcisere grå -
zoner i videst muligt omfang for at lette disse virksomheders adgang.
VI
Ikke alle proceduremæssige valg fremmede konkurrence på det bredest mulige grundlag. Størsteparten af EU-insti -
tutionerne havde ikke en politik for gennemførelse af markedsundersøgelser før den formelle udbudsproces. End -
videre kunne de oftere have opdelt kontrakter i delkontrakter for at stimulere deltagelsen, hvilket ville have gjort 
adgangen til udbuddene lettere for økonomiske aktører såsom SMV’er.
09 Resumé 
VII
Unødvendige barrierer gør livet besværligt for potentielle tilbudsgivere, der ønsker at finde de muligheder for at 
deltage i udbud, som EU-institutionerne giver. Mulighederne for at deltage i EU-institutionernes udbud er lidet 
synlige på internettet. Den tilgængelige information er ufuldstændig og fordelt på mange forskellige websteder. 
Søgefunktionen på TED (Tenders Electronic Daily) gav ikke altid tilfredsstillende resultater. Der er endnu ikke foreta -
get en omfattende og harmoniseret implementering af værktøjer, der muliggør elektronisk afgivelse af tilbud.
VIII
Økonomiske aktører, der føler sig uretfærdigt behandlet, har svært ved at få deres klager og erstatningssager hur -
tigt behandlet. Oplysningerne om resultaterne af EU-institutionernes udbudsaktiviteter er ikke tilgængelige på en 
sådan måde, at den brede offentlighed kan foretage effektiv overvågning.
IX
Revisionsretten konkluderer, at EU-institutionerne kan gøre mere for at lette adgangen til deres offentlige udbud, 
og fremsætter derfor følgende anbefalinger, så de kan vedtage en politik, der systematisk fremmer en bredere 
deltagelse:
a) Med henblik på at lette overvågningen af deres udbudsaktiviteters tilgængelighed bør alle EU-institutionerne 
indsamle og analysere data om antallet af oprindeligt modtagne tilbud eller ansøgninger om at deltage, og om 
antallet af tilbud, der blev taget i betragtning i forbindelse med den endelige tildelingsafgørelse.
b) Med henblik på den kommende ændring af EU’s finansforordning i 2016 bør Kommissionen samle alle de re -
levante bestemmelser i ét regelsæt for offentlige udbud. Små og mellemstore virksomheder bør udtrykkeligt 
tilskyndes til at deltage.
c) EU-institutionerne bør proaktivt gøre brug af indledende markedsundersøgelser, når det er relevant med hen -
blik på at udforme deres udbud og informere økonomiske aktører om deres udbudsplaner.
d) EU-institutionerne bør så vidt muligt opdele kontrakter i delkontrakter med henblik på at øge deltagelsen i de -
res udbud.
e) EU-institutionerne bør oprette en fælles elektronisk kvikskranke for deres udbudsaktiviteter, så de økonomiske 
aktører kan finde al relevant information samlet på én onlineplatform og bruge dette websted til at kommuni -
kere med EU-institutionerne.
f) Kommissionen bør foreslå en mekanisme, der kan sikre en hurtig behandling af klager fra økonomiske aktører, 
der føler sig uretfærdigt behandlet. Denne behandling bør finde sted, før de økonomiske operatører kan gå til 
Ombudsmanden eller EU-domstolene.
g) For at muliggøre en effektiv efterfølgende overvågning af deres udbudsaktiviteter bør EU-institutionerne 
oprette et fælles offentligt register med oplysninger om deres offentlige kontrakter, der eventuelt kan udvikles 
som en del af TED eTendering.
h) Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) bør udarbejde rapporter og statistikker om de forskellige 
typer påstande, der undersøges, og om resultaterne af disse undersøgelser.
i) EU-institutionerne bør gøre brug af peerevalueringer med henblik på gensidig læring og udveksling af bedste 
praksis.
10
 Indledning
01 
Denne beretning indledes af en kort oversigt over EU-institutionernes ramme for 
offentlige udbud (udbud vedrørende bygge- og anlægsarbejder, varer og tjene -
steydelser) samt over vores revisionsmetode. Vi beskriver de interne kontroller, 
EU-institutionerne anvender med henblik på at nedbringe antallet af uregelmæs -
sigheder til et minimum. Herefter undersøger vi de forskellige stadier i udbuds -
processen for at vurdere, hvor let det er at få adgang til institutionernes udbud. 
Er der fastlagt klare og gode regler? Bliver disse regler anvendt på en konkurren -
cebefordrende måde, når EU-personalet udformer udbuddene? Vil det være let 
for økonomiske aktører at finde de udbud, de kunne være interesseret i, blandt 
de flere tusind udbud, der offentliggøres hver uge? Er det unødigt kompliceret 
at afgive et tilbud? Hvad sker der, hvis en økonomisk aktør føler sig uretfærdigt 
behandlet? Og endelig: Rapporterer EU-institutionerne om resultaterne af deres 
udbudsaktiviteter på en måde, der sikrer ansvarlighed?
02 
Politikken for offentlige udbud er et centralt instrument i forbindelse med ud -
viklingen af det indre marked og skabelsen af intelligent, bæredygtig og inklusiv 
vækst, og den skal samtidig sikre, at offentlige midler anvendes så produktivt og 
effektivt som muligt. Reglerne om offentlige udbud skal både gavne de økono -
miske aktører og de ordregivende myndigheder. Målet er at skabe markedsmu -
ligheder for de økonomiske aktører og samtidig øge de ordregivende myndig -
heders udvalg af potentielle kontrahenter. Hvis de ordregivende myndigheder 
letter adgangen til deres offentlige udbud, vil der sandsynligvis komme flere 
tilbud om dækning af deres indkøbsbehov, og den øgede konkurrence burde 
sikre skatteyderne mere valuta for pengene (jf. figur 1 ). EU-institutionerne er 
forpligtet til at indgå offentlige kontrakter på grundlag af tilbud indkaldt fra så 
bred en kreds som muligt1.
03 
I 2014 vedtog Europa-Parlamentet og Rådet, at politikken for offentlige udbud 
i EU skulle reformeres. Reformpakken havde navnlig til formål at fjerne barrierer 
for markedsadgang, især for små og mellemstore virksomheder (SMV’er). I vores 
beretning undersøger vi, i hvilket omfang EU-institutionernes udbudspraksis 
letter denne adgang.1 Jf. EU-finansforordningens 
artikel 102, stk. 2, som kun 
tillader undtagelser fra denne 
bestemmelse i forbindelse 
med udbud med forhandling.
11 Indledning 
EU-institutionernes ramme for offentlige udbud
04 
Tildeling af offentlige kontrakter skal ske i overensstemmelse med traktaternes 
principper, navnlig om fri bevægelighed for varer, fri etableringsret og fri udveks -
ling af tjenesteydelser, samt de principper, der er afledt heraf, f.eks. om ligebe -
handling, ikkeforskelsbehandling, gensidig anerkendelse, proportionalitet, fair 
konkurrence, offentliggørelse og gennemsigtighed.
05 
Offentlige udbud i EU-medlemsstaterne er omfattet af direktiv 2014/24/EU2 (i 
det følgende benævnt »2014-udbudsdirektivet«) og en række andre direktiver, 
som fastsætter fælles regler, der skal overholdes af ordregivende myndigheder 
i forbindelse med indkøb over et vist beløb. Disse bestemmelser skal inkorpore -
res i den nationale lovgivning. Direktiverne er ikke juridisk bindende for EU-in -
stitutionerne. Disse har vedtaget deres egne regler, som i store træk er i over -
ensstemmelse med 2014-udbudsdirektivet, men dog med en række væsentlige 
undtagelser3. De EU-institutioner, der finansieres over det almindelige budget, er 
omfattet af udbudsbestemmelserne i de finansielle regler, senest ændret i okto -
ber 20154 (herefter »EU’s finansforordning«), og i gennemførelsesbestemmelserne 
hertil, senest ændret i oktober 20155. Den Europæiske Centralbanks udbudsregler 
er fastlagt i en afgørelse6 (herefter »ECB’s udbudsregler«), som blev vedtaget af 
ECB’s direktion i februar 2016. Figur 2  viser den retlige ramme for EU’s offentlige 
udbud.2 Europa-Parlamentets og 
Rådets direktiv 2014/24/EU af 
26. februar 2014 om offentlige 
udbud og om ophævelse af 
direktiv 2004/18/EF (EUT L 94 
af 28.3.2014, s. 65).
3 Jf. punkt 29-31.
4 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU, 
Euratom) nr. 2015/1929 af 
28. oktober 2015 om ændring 
af forordning (EU, Euratom) 
nr. 966/2012 om de finansielle 
regler vedrørende Unionens 
almindelige budget (EUT L 286 
af 30.10.2015, s. 1).
5 Kommissionens delegerede 
forordning (EU) 2015/2462 af 
30. oktober 2015 om ændring 
af den delegerede forordning 
(EU) nr. 1268/2012 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning 
(EU, Euratom) nr. 966/2012 om 
de finansielle regler 
vedrørende Unionens 
almindelige budget (EUT L 342 
af 29.12.2015, s. 7).
6 Den Europæiske Centralbanks 
afgørelse (EU) 2016/245 af 
9. februar 2016 til fastsættelse 
af regler om udbud (EUT L 45 
af 20.2.2016, s. 15).Bedre adgang for økonomiske aktører, mere valuta for skatteydernes pengeFigur 1
Flere tilbud
Mere valuta for pengeneØget konkurrenceBedre adgang
Kilde : Den Europæiske Revisionsret.
12 Indledning 
Hvordan fungerer udbudsprocedurerne?
06 
Kommissionens interne udbudsvejledning7 skelner på grundlag af EU’s finansfor -
ordning mellem ti forskellige udbudsprocedurer (jf. tekstboks 1 ). En lang række 
faktorer har indvirkning på, hvilken procedure der skal vælges, navnlig kontrak -
tens anslåede værdi. De vigtigste faser i udbudsprocessen er vist i  figur 3 .7 »Vade-mecum on public 
procurement in the 
Commission« (november 2015, 
ikke offentliggjort). Dette 
dokument stilles til rådighed 
for EU’s andre institutioner, 
organer, kontorer og 
agenturer.Den retlige ramme for EU’s offentlige udbudFigur 2
Kilde : Den Europæiske Revisionsret.der danner grundlag for:
inkorporeret i:
Medlemsstaterne EU-institutionerneECB's udbudsregler vedtaget 
af ECB's direktion
Gennemførelsesbestemmelserne
vedtaget af Europa-KommissionenFinansforordningen
vedtaget af Europa-Parlamentet 
og RådetLovgivning om oﬀentlige udbud
vedtaget af de nationale 
lovgivende myndighederEU-direktiver om oﬀentlige udbud
vedtaget af Europa-Parlamentet
og Rådet
13 Indledning 
Proceduremuligheder i henhold til EU’s finansforordning
Offentligt udbud : Standardprocedure, der kan benyttes i forbindelse med alle kontrakter og indledes med 
offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse i  Den Europæiske Unions Tidende  (EUT). Alle interesserede økono -
miske aktører kan afgive tilbud.
Begrænset udbud : Standardprocedure i to faser, der indledes med offentliggørelse af en udbudsbekendtgø -
relse i EUT og kan benyttes i forbindelse med alle kontrakter. Alle interesserede økonomiske aktører kan søge 
om at deltage, men det er kun de aktører, der opfordres til det, der kan afgive tilbud, som vil blive evalueret 
i anden fase. En variant af denne procedure er det dynamiske indkøbssystem, hvor der udelukkende anvendes 
elektroniske kommunikationsmidler.
Udbud med forhandling : En procedure, der ligner det begrænsede udbud og kun kan benyttes i særlige 
tilfælde, anset købsværdien. De afgivne tilbud (tekniske og finansielle tilbud) kan forhandles.
Udbud efter indkaldelse af interessetilkendegivelser : Ved en indkaldelse af interessetilkendegivelser bliver 
der forhåndsudvalgt ansøgere eller registreret leverandører, der senere kan opfordres til at afgive tilbud i for -
bindelse med forskellige udbud.
Udbud med forhandling uden offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse : Usædvanlig procedure, der 
kun kan benyttes i særlige tilfælde eller under særlige omstændigheder (f.eks. af tvingende grunde).
Udbud med forhandling vedrørende kontrakter af mellemstor og lav værdi : Den ordregivende myndig -
hed skal opfordre de økonomiske aktører, der har vist interesse under den forudgående offentliggørelse, til 
at afgive tilbud og kan også efter eget valg opfordre andre ansøgere til at byde. I forbindelse med kontrak -
ter af meget lav værdi er det tilladt at forhandle med en enkelt ansøger, der er udvalgt af den ordregivende 
myndighed.
Konkurrencepræget dialog : En procedure, der anvendes i forbindelse med komplekse udbud, hvor den 
ordregivende myndighed ikke kan fastlægge de vilkår, der kan opfylde dens behov, eller vurdere, hvad 
markedet kan tilbyde inden for tekniske, finansielle eller juridiske løsninger, uden en dialog med potentielle 
tilbudsgivere.
Innovationspartnerskab : En procedure i to faser med henblik på tilvejebringelse af et innovativt produkt, der 
endnu ikke er udviklet, og som ikke findes tilsvarende på markedet.
Projektkonkurrence : Herved kan den ordregivende myndighed tilvejebringe en plan eller et projekt foreslået 
af en bedømmelseskomité efter en konkurrence med eller uden tildeling af priser. Vinderen eller vinderne 
inviteres herefter til en forhandling inden underskrivelsen af den efterfølgende kontrakt.
Udbud med forhandling vedrørende ejendomskontrakter : Der kan indgås ejendomskontrakter (køb, lang -
tidslejemål, brugsret samt leasing eller leje med eller uden forkøbsret af byggegrunde, eksisterende bygning -
er eller anden fast ejendom) gennem udbud med forhandling uden offentliggørelse af en udbudsbekendtgø -
relse efter undersøgelse af det lokale marked.Tekstboks 1
14 Indledning Figur 3Oversigt over udbudsprocessen i henhold til EU’s finansforordning
Oﬀentliggør en bekendtgørelse om indgået kontrakt  i Den Europæiske Unions Tidende eller (navnlig i forbindelse 
med kontrakter af mellemstor eller lav værdi) en årlig liste over kontrahenter  på internettetUnderskriv kontrakten  - efter en standstill-periode, hvis kontraktens værdi ligger 
over den grænse, der er fastsat i direktivetInformér  de udvalgte og de afviste tilbudsgivere samtidigTildel kontrakten  efter laveste pris, laveste omkostninger eller bedste forhold mellem pris og kvalitetModtag  tilbuddene og evaluér  dem - i tofaseprocedurer ud fra tildelingskriterierne, i énfaseprocedurer ud 
fra udelukkelses-, udvælgelses- og tildelingskriterierne i valgfri rækkefølgeI totrinsprocedurer: Modtag  ansøgninger om at deltage, vurdér  dem ud fra udelukkelses- og 
udvælgelseskriterierne, og opfordr  den eller de udvalgte ansøgere til at afgive tilbudFastlæg  kontraktemne, kontrakttype (bygge- og anlægsarbejder, varer eller tjenesteydelser) og kontraktværdiSøg vejledning  hos uafhængige eksperter, andre myndigheder eller markedsdeltagereVurdér indkøbsbehovene
Udarbejd udbudsmateriale
(herunder tekniske speciﬁkationer samt udelukkelses-, udvælgelses- og tildelingskriterier)
Hvis den anslåede værdi ligger under grænsen:Hvis den anslåede værdi ligger over grænsen samt ved 
indkaldelse af interessetilkendegivelser:Informér  potentielle kontrahenter
Direkte vedrørende 
kontrakter af meget lav 
værdi (mindst 1 ansøger)Direkte i særlige tilfælde 
eller under særlige 
omstændigheder 
(mindst 1 ansøger)Ved bekendtgørelse i Den 
Europæiske Unions 
TidendeVed oﬀentliggørelse på 
institutionens websted 
vedrørende kontrakter af 
mellemstor og lav værdi 
(mindst 5 eller 3 ansøgere)
Bemærk : En stiplet ramme angiver, at det pågældende trin er valgfrit. Tærsklerne i EU’s udbudsdirektiv er 5 225 000 euro for bygge- og anlægsarbej -
der og 135 000 euro for tjenesteydelser og varer. Kontrakter af mellemstor værdi er kontrakter på mellem 60 000,01 og 5 224 999,9 euro for bygge- og 
anlægsarbejder og mellem 60 000,01 og 134 999,9 euro for tjenesteydelser og varer. Kontrakter af lav værdi er kontrakter på mellem 15 000,01 og 
60 000 euro. Kontrakter af meget lav værdi er kontrakter på mellem 1 000,01 og 15 000 euro. Der kræves ingen udbud ved beløb op til 1 000 euro.
Kilde : Den Europæiske Revisionsret.
15
 Revisionens omfang 
og revisionsmetoden
Revisionens omfang
07 
Vi undersøgte, i hvilket omfang EU-institutionerne letter adgangen til deres 
offentlige udbud. Figur 4  viser forudsætningerne for lettere adgang til offentlige 
udbud. Figur 4
4. Gennemsigtighed 
og gensidig læring3. Ingen 
unødvendige 
hindringer for 
økonomiske 
aktører2. Klare regler 
og valg af 
konkurrencebef
ordrende 
procedurer
Lettere
ADGANG til 
oﬀentlige udbud1. Få fejl, robuste 
systemer, kompetente 
medarbejdere og 
overvågning af 
deltagelsenForudsætningerne for en lettere adgang til offentlige 
udbud
Kilde : Den Europæiske Revisionsret.
08 
Vi søgte derfor svar på følgende fire spørgsmål:
a) Har EU-institutionerne robuste systemer, der fremmer deltagelsen og samti -
dig beskytter EU’s økonomiske interesser?
b) Træffer EU-institutionerne de rigtige proceduremæssige valg med henblik på 
at øge deltagelsen i deres udbud?
c) Fjerner EU-institutionerne så vidt muligt de forhindringer, der gør livet be -
sværligt for potentielle tilbudsgivere?
d) Sikrer EU-institutionerne på en vidtgående og systematisk måde, at udfalde -
ne af deres udbud er gennemsigtige, og at gensidig læring finder sted?
16 Revisionens omfang og revisionsmetoden 
09 
Vores revision omfattede udbudsaktiviteter i de fire største EU-institutioner: 
Kommissionen, Europa-Parlamentet, Rådet og den Europæiske Centralbank (ECB). 
Tabel 1  viser den samlede værdi i 2014 af disse fire institutioners kontrakter på 
over 15 000 euro (over 10 000 euro for ECB’s vedkommende):8 De særlige regler på dette 
område er fastsat i EU-
finansforordningens andel del, 
afsnit IV.Tabel 1Samlet værdi af kontrakter i 2014
Institution millioner euro
Kommissionen 3 034
Parlamentet 497
ECB 515
Rådet1171
I alt 4 217
1 Rådets skøn over værdien af de udbud, det iværksatte i 2014.
Kilde : Den Europæiske Revisionsret på grundlag af data fra de reviderede institutioner.
10 
Derudover inddrog vi følgende EU-institutioner og -organer i revisionen med 
henblik på at undersøge af specifikke spørgsmål: Den Europæiske Unions Dom -
stol for at undersøge retspraksis vedrørende EU-institutionernes offentlige 
udbud, Den Europæiske Ombudsmand for at undersøge dennes arbejde med at 
bekæmpe misforvaltning af udbud, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af 
Svig (OLAF) for at undersøge dets efterforskning af uregelmæssigheder i udbud 
og Publikationskontoret for at undersøge dets forvaltning af onlinetjenester, der 
giver adgang til oplysninger om offentlige udbud.
11 
Vi behandlede ikke offentlige kontrakter, som Kommissionen i forbindelse med 
foranstaltninger udadtil har indgået på vegne af modtagere og for deres reg -
ning8, og udbud, hvor forvaltningen af EU-udgifterne involverer andre organisa -
tioner eller organer (»indirekte forvaltning« af Kommissionen), eller hvor forvalt -
ningen deles med medlemsstaterne.
17 Revisionens omfang og revisionsmetoden 
Revisionsmetoden
12 
Vores bemærkninger bygger på følgende hovedkilder til revisionsbevis:
a) Vi gennemførte en forundersøgelse i samarbejde med repræsentanter for 
erhvervsorganisationer, nationale udbudseksperter og eksperter fra den 
akademiske verden.
b) Vi gennemgik dokumenter vedrørende udbudspolitikker, -procedurer 
og -værktøjer.
c) Vi analyserede stikprøver af udbud i perioden 2013-2015 fra Europa-Parla -
mentet (GD INLO og GD COMM), fra Generalsekretariatet for Rådet, fra Kom -
missionen (GD for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV’er), 
Det Fælles Forskningscenter (JRC)) og fra ECB.
d) Vi afprøvede EU-institutionernes onlineværktøjer, som skal gøre det muligt at 
finde udbud.
e) Vi interviewede en række EU-medarbejdere.
f) Vi analyserede EU-institutionernes svar på vores spørgeskemaer.
13 
Derudover gennemførte vi et rundspørge blandt 47 mindre EU-organer om deres 
holdninger og synspunkter vedrørende udbudspolitikker og -processer. Vi mod -
tog 40 svar (en svarprocent på 85 %). Der gives et resumé af resultaterne i  bilag II .
18
 Bemærkninger
Afsnit I — EU-institutionerne formår at holde antallet 
af alvorlige fejl nede i deres udbud, men deltagelsen 
i udbuddene overvåges ikke systematisk
14 
EU-institutionerne bør kunne dokumentere, at de sikrer adgang til deres udbuds -
aktiviteter. Til det formål har de brug for oplysninger om de økonomiske aktørers 
deltagelse i deres udbud. Endvidere skal de forebygge alvorlige fejl og uregel -
mæssigheder, der kan indvirke negativt på de økonomiske aktørers mulighed for 
at deltage og svække deres tillid til og dermed interesse for EU-institutionernes 
udbud. Vi undersøgte de oplysninger, der forelå om alvorlige fejl og uregelmæs -
sigheder, de systemer, der skal forebygge sådanne fejl og uregelmæssigheder, og 
de økonomiske aktørers deltagelse i EU-institutionernes udbud.
Der rapporteres kun få alvorlige fejl eller uregelmæssigheder 
i forbindelse med EU-institutionernes udbud, som på 
dette punkt adskiller sig fra udbud på områder under delt 
forvaltning med medlemsstaterne
15 
Under arbejdet med henblik på vores årlige revisionserklæring9 finder vi i de 
transaktioner, der forvaltes direkte af EU-institutionerne, kun få alvorlige fejl 
vedrørende offentlige udbud10. Som i de foregående år står dette i modsætning 
til situationen på områder under delt forvaltning med medlemsstaterne11.
16 
På vores anmodning analyserede OLAF de oplysninger om påståede uregel -
mæssigheder, som kontoret havde modtaget mellem 1. januar og 30. april 2015, 
med henblik på at identificere sager vedrørende offentlige udbud. OLAF havde 
modtaget i alt 503 forskellige oplysninger. Kun 20 af de 503 oplysninger vedrørte 
EU-institutionernes udbud, og heraf blev 16 afvist i forbindelse med den indle -
dende udvælgelse af sager, mens fire førte til undersøgelser. Disse tal indebærer, 
at antallet af sager med potentielt alvorlige uregelmæssigheder udgør ca. 1 % af 
det samlede antal udbud, EU-institutionerne iværksætter, hvis man tager ud -
gangspunkt i de ca. 2 000 udbud, der hvert år fører til en EU-institutions offent -
liggørelse af en bekendtgørelse om indgåelse af en kontrakt i  Den Europæiske 
Unions Tidende .9 Jf. f.eks. årsberetningen om 
budgetgennemførelsen 
i regnskabsåret 2014 med 
institutionernes svar 
(EUT C 373 af 10.11.2015), 
punkt 1.29.
10 De hyppigste fejl i forbindelse 
med direkte forvaltning 
vedrørte tilskud, der var 
finansieret over EU-budgettet.
11 Jf. vores særberetning 
nr. 10/2015 »Bestræbelserne 
på at afhjælpe problemerne 
med offentlige indkøb 
i relation til EU’s 
samhørighedsudgifter bør 
intensiveres«, navnlig 
punkt 19-24 og tabel 1, der 
indeholder en typologi over 
fejl. De bygge- og 
anlægsarbejder, varer og 
tjenesteydelser, som 
samhørighedsudgifterne 
bruges på i medlemsstaterne, 
omfatter blandt andet 
anlæggelse af veje og 
opførelse af 
spildevandsrensningsanlæg. 
Sådanne projekter findes 
almindeligvis ikke  
i EU-institutionernes 
udbudsportefølje  
(http://eca.europa.eu ).
19 Bemærkninger 
12 Jf. punkt 9.17 
OLAF udarbejdede kun denne statistik på vores specifikke anmodning, og den er 
kun et øjebliksbillede, der kan give en idé om det antal potentielle sager, OLAF 
bliver gjort opmærksom på. Det ville have været mere nyttigt, hvis OLAF havde 
kunnet levere en statistik, der gjorde det muligt at identificere tendenser og vur -
dere resultaterne af kontorets undersøgelser.
EU-institutionerne har robuste systemer og kompetente 
medarbejdere til at holde risikoen for fejl og 
uregelmæssigheder under kontrol
De operationelle tjenester har adgang til proceduremæssig 
ekspertise og bistand
18 
Vellykkede udbud kræver både teknisk ekspertise inden for de specifikke byg -
ge- og anlægsarbejder, varer og tjenesteydelser, der skal indkøbes, og et solidt 
kendskab til de gældende regler og procedurer.
19 
Alle de enheder, hvis udbud vi undersøgte12, har særlige afdelinger med udbuds -
eksperter, som rådgiver og bistår de operationelle tjenester i forbindelse med 
deres udbudsaktiviteter. Vi konstaterede, at udbudseksperternes proceduremæs -
sige ekspertise er et nyttigt supplement til de operationelle tjenesters tekniske 
ekspertise, og at de medarbejderressourcer, der er afsat til udbudsaktiviteterne, 
er passende. Derudover har EU-institutionerne mulighed for at hente procedure -
mæssig rådgivning og ekspertise hos deres juridiske tjenester og/eller centrale 
finansenheder.
20 
Størsteparten af de reviderede enheder har interne udvalg, hvis opgave er at 
styrke forvaltningen af og kontrollen med udbud. Disse udvalg består typisk af 
medarbejdere fra andre dele af organisationen. Udvalgene har beføjelse til at 
træffe beslutninger eller fremsætte anbefalinger, og de behandler som oftest 
større udbud og/eller udbud med en begrænset form for konkurrence. Disse 
udvalg giver ekstra sikkerhed for, at de gældende regler er blevet overholdt, 
før kontrakterne underskrives. Endvidere betyder deres tværfaglige sammen -
sætning, at de fungerer som platform for udveksling af synspunkter i de større 
institutioner, hvor udbud foretages decentralt.
20 Bemærkninger 
Rådgivningen fra de interne revisionstjenester spillede en 
afgørende rolle
21 
De aktuelle organisationsstrukturer og procedurer i forbindelse med udbudsak -
tiviteter er i høj grad blevet formet af anbefalinger fremsat af de interne revisi -
onstjenester for år tilbage. I mellemtiden har de fleste interne revisionstjenester 
rettet deres fokus mod andre områder inden for deres institutioners aktiviteter 
og kun afsat begrænsede ressourcer til at beskæftige sig med offentlige udbud. 
De interne revisionstjenester bør dog undersøge udbudsområdet på ny med 
henblik på at evaluere gennemførelsen af den nylige ændring af udbudsreglerne, 
og de bør justere deres arbejdsprogrammer på grundlag af resultaterne af denne 
evaluering.
ECB har fået sine udbudsaktiviteter certificeret eksternt
22 
Som tillæg til intern rådgivning kan en ekstern certificering bidrage med udefra -
kommende viden og perspektiver, og det kan skabe forbedringer. ECB’s centrale 
indkøbsafdeling (CPO) søgte om og opnåede en ekstern certificering af sine ak -
tiviteter. Certificeringen blev tildelt af Chartered Institute of Purchasing & Supply 
(CIPS) i 2011. ECB opnåede denne »PPP Award« (Processes, Policies and Procedu -
res) for opfyldelse af kvalitetsstandarderne for processer, politikker og procedu -
rer. ECB’s certificering udløb ultimo 2015, og CPO har planer om at få foretaget en 
fuld gencertificering i første kvartal af 2016.
De fleste EU-institutioner måler ikke systematisk deltagelsen 
i deres udbud
En simpel optælling af de modtagne tilbud er ikke nok til at sikre 
en pålidelig overvågning af deltagelsen
23 
Når EU-institutionerne offentliggør en bekendtgørelse om indgåelse af en kon -
trakt i  Den Europæiske Unions Tidende , skal de anføre antallet af modtagne tilbud 
på den pågældende kontrakt. Denne oplysning er dog ikke i sig selv et tilstræk -
keligt grundlag for en pålidelig vurdering af konkurrenceniveauet i forbindelse 
med et udbud. Konkurrencen kan være svag selv i tilfælde, hvor der er modta -
get adskillige tilbud. Det er navnlig tilfældet, når kun ét tilbud kan vurderes på 
grundlag af tildelingskriterierne, fordi de andre tilbud er blevet udelukket før det 
sidste bedømmelsesstadie. Tilbud kan udelukkes fra den endelige bedømmelse 
af forskellige årsager, navnlig hvis de er ufuldstændige eller ikke opfylder udeluk -
kelses- eller udvælgelseskriterierne.
21 Bemærkninger 
Data fra JRC viser, at der i halvdelen af udbuddene kun var ét 
tilbud, der kunne tages i betragtning i forbindelse med den 
endelige tildelingsafgørelse
24 
Det er kun Kommissionens JRC, der for hvert enkelt udbud og hver enkelt ud -
budstype indsamler data vedrørende antallet af modtagne tilbud, antallet af 
godkendte tilbud, antallet af antagelige tilbud, antallet af tilbud, der opfylder 
kravene, og antallet af rangordnede tilbud.
25 
Vi analyserede JRC’s statistikker for 2013 og 2014 for at sammenligne antallet af 
modtagne tilbud med antallet af tilbud, der gik videre til det sidste stadie og kun -
ne vurderes på grundlag af tildelingskriterierne. Analysen omfattede 468 udbud 
vedrørende kontrakter på over 60 000 euro. I 50 af disse udbud var der kun ét 
tilbud, der kunne tages i betragtning fra starten, hvilket er en undtagelse fra prin -
cippet om konkurrence på det bredest mulige grundlag13. I de resterende 418 ud -
bud var der i halvdelen af tilfældene kun ét tilbud, der kunne tages i betragtning 
i forbindelse med den endelige tildelingsafgørelse (jf. figur 5 ).13 Dette gjaldt især udbud med 
forhandling, hvor kontrakten 
kun kunne tildeles en bestemt 
økonomisk aktør af tekniske 
eller kunstneriske årsager eller 
af hensyn til beskyttelsen af 
eksklusive rettigheder.Figur 5 Antallet af tilbud, der blev taget i betragtning 
i forbindelse med den endelige tildelingsafgørelse 
(vedrørende 418 JRC-kontrakter på over 60 000 euro, 
der blev underskrevet i 2013 og 2014)
Kilde : Den Europæiske Revisionsret på grundlag af data fra JRC.10 tilbud 
eller mere5-9 tilbud 4 tilbud 3 tilbud 2 tilbud 1 tilbud 0 tilbud250
200
150
100
50
0
22 Bemærkninger 
Afsnit II — De gældende regler og de 
proceduremæssige valg, der træffes i begyndelsen af 
udbudsprocessen, bidrager ikke i tilstrækkelig grad til 
at øge deltagelsen
Ved ændringen af deres udbudsregler i 2015 undlod 
EU-institutionerne at forenkle regler og præcisere gråzoner 
i videst muligt omfang for at lette adgangen til udbud
EU’s finansforordning og gennemførelsesbestemmelserne hertil 
er ikke blevet samlet i ét dokument, og denne lovgivning er stadig 
unødigt kompleks
26 
Efter ændringen af EU’s finansforordning i 2015 er bestemmelserne om offentlige 
udbud fortsat opdelt i henholdsvis finansforordningen og gennemførelsesbe -
stemmelserne hertil. Som anført i vores udtalelse nr. 1/201514 skader denne op -
deling den tilsigtede præcisering, som var grundlaget for ændringen. Endvidere 
giver opdelingen ingen mærkbar fordel, men gør det endnu sværere at forstå de 
allerede komplicerede bestemmelser — for EU-medarbejderne, og i særdeleshed 
for de økonomiske aktører.
27 
Det komplicerer situationen yderligere, at ikke alle de relevante bestemmelser 
findes i de afsnit og kapitler i EU-finansforordningen, der specifikt omhandler 
offentlige udbud. Vigtige bestemmelser findes andre steder i teksten, f.eks. be -
stemmelsen om »god forvaltning«, som er af særlig relevans for de økonomiske 
aktører15.
28 
ECB’s udbudsregler viser, at det er muligt at samle alle de relevante regler i én 
tekst.14 Jf. udtalelsens punkt 8 
(EUT C 52 af 13.2.2015, s. 1).
15 Ifølge EU-finansforordningens 
artikel 96 om god forvaltning 
skal institutionen blandt andet 
opfordre ansøgeren eller 
tilbudsgiveren til at fremskaffe 
de manglende oplysninger 
eller præcisere bilagene, hvis 
vedkommende har begået en 
indlysende materiel fejl.
23 Bemærkninger 
Væsentlige afvigelser fra 2014-udbudsdirektivet er ikke forklaret
29 
EU-institutionernes udbudsregler følger i store træk bestemmelserne i 2014-ud -
budsdirektivet, men der er også uforklarede afvigelser fra disse bestemmelser. To 
af disse afvigelser er væsentlige for adgangen til EU-institutionernes udbud. Den 
ene vedrører SMV’ers deltagelse, mens den anden vedrører formålet med indle -
dende markedsundersøgelser.
Der tilskyndes ikke specifikt til at sikre deltagelse af SMV’er
30 
Et af nøglemålene i 2014-udbudsdirektivet er »at fremme små og mellemsto -
re virksomheders (SMV’ers) deltagelse i offentlige udbud«16. I den forbindelse 
advarede lovgiver udtrykkeligt mod risikoen for, at købekraften koncentreres 
uforholdsmæssigt, fordi de offentlige indkøberes efterspørgsel koncentreres. 
Begrebet »SMV« forekommer mere end 20 gange i 2014-udbudsdirektivet. Deri -
mod henvises der i ændringerne til EU’s finansforordning og ECB’s omarbejdede 
udbudsregler slet ikke til SMV’er. Under vores revision konstaterede vi, at ingen 
af de reviderede enheder - med undtagelse af GD for det Indre Marked, Erhvervs -
politik, Iværksætteri og SMV’er17 — havde udsendt specifikke vejledninger eller 
instrukser om, hvordan man skulle gøre det lettere for SMV’er at deltage, eller 
hvordan man skulle overvåge deres deltagelse. I vores rundspørge var der kun 
én af de 40 respondenter, der angav SMV’ers deltagelse som en af sine priori -
teter. Ikke desto mindre var der i nogle udbud klare muligheder for SMV’er (jf. 
tekstboks 2 ).
De indledende markedsundersøgelser, der skal danne grundlag for 
information til de økonomiske aktører, er ikke nævnt
31 
2014-udbudsdirektivet giver eksplicit mulighed for at gennemføre indledende 
markedsundersøgelser før selve udbuddet, og fastsætter de principper, der skal 
overholdes18. De ordregivende myndigheder kan søge eller acceptere rådgiv -
ning fra uafhængige eksperter eller myndigheder eller fra markedsdeltagere og 
anvende denne rådgivning i planlægningen og gennemførelsen af udbudspro -
ceduren, dog forudsat at en sådan rådgivning ikke medfører en konkurrence -
fordrejning eller en overtrædelse af principperne om ikkeforskelsbehandling og 
gennemsigtighed. 2014-udbudsdirektivet fastsætter, at sådanne markedsunder -
søgelser ikke kun gennemføres med henblik på at udforme udbuddet, men også 
med henblik på at informere økonomiske aktører om de ordregivende myndighe -
ders udbudsplaner og -krav (jf. tekstboks 3 ). Sidstnævnte mål er ikke nævnt i EU’s 
finansforordning19.16 Jf. punkt 2 
i 2014-udbudsdirektivet.
17 GD for det Indre Marked, 
Erhvervspolitik, Iværksætteri 
og SMV’er understreger i sin 
kommunikation med 
potentielle tilbudsgivere, at 
SMV’er i særlig grad tilskyndes 
til at deltage. SMV’er opfordres 
til at afgive tilbud alene, i et 
konsortium eller som 
underkontrahenter.
18 Jf. artikel 40 
i 2014-udbudsdirektivet.
19 ECB’s udbudsregler omtaler 
ikke indledende 
markedsundersøgelser.
24 Bemærkninger 
Eksempler på udbud med let adgang for SMV’er
I 2014 søgte Europa-Parlamentet ekspertbistand til sit Udvalg om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed. 
Den samlede værdi af tjenesteydelserne blev anslået til 2,5 millioner euro over en fireårig periode. I stedet 
for at søge en enkelt kontrahent delte Parlamentet tjenesteydelserne op i fem delkontrakter: miljøpolitik, 
klimaforandringer, bæredygtig udvikling, folkesundhed og fødevaresikkerhed. Der blev fundet flere egnede 
kontrahenter til hver delkontrakt. I alt indgik Parlamentet kontrakter med 17 forskellige virksomheder.
I 2014 gennemførte Rådet et udbud vedrørende reklamemateriale til en samlet værdi af 122 566 euro. Ud -
buddet blev delt op i 12 delkontrakter efter produkttype (f.eks. ure, T-shirts eller kuglepenne). Tilbudsgiverne 
kunne konkurrere om delkontrakterne, og der blev indgået kontrakter med tre forskellige virksomheder.
ECB havde med henblik på opførelsen af sin nye bygning i Frankfurt i første omgang ikke kunnet finde en 
hovedentreprenør, da de afgivne tilbud lå langt over ECB’s budget. ECB besluttede sig herefter for at udbyde 
bygge- og anlægsarbejderne i 14 pakker, der hver bestod af fire til ti delkontrakter. Den ændrede udbudsstra -
tegi betød, at SMV’er kunne deltage og fik tildelt kontrakter. ECB var i stand til at håndtere ca. 60 byggefirma -
er, der arbejdede sideløbende.
En ubegrundet afvigelse fra 2014-udbudsdirektivet i EU’s 2015-finansforordning
»Inden iværksættelsen af en udbudsprocedure kan ordregivende myndigheder gennemføre markedsunder -
søgelser med henblik på at udforme udbuddet og at informere økonomiske aktører om deres udbudsplaner 
og -krav.« (fra artikel 40 i 2014-direktivet, fremhævelse tilføjet).
»Inden iværksættelsen af en udbudsprocedure kan den ordregivende myndighed gennemføre en indledende 
markedsundersøgelse med henblik på at forberede proceduren.« (fra artikel 105 i EU’s 2015-finansforordning).Tekstboks 2 Tekstboks 3 
25 Bemærkninger 
Det er ikke præciseret, hvordan man skal undersøge det lokale 
ejendomsmarked
32 
2014-udbudsdirektivet finder ikke anvendelse på erhvervelse eller leje af byg -
gegrunde, eksisterende bygninger eller anden fast ejendom. De procedurer, 
der gælder i forbindelse med sådanne kontrakter, bør dog være i overensstem -
melse med traktatens principper, navnlig principperne om ligebehandling og 
gennemsigtighed.
33 
Hverken EU’s finansforordning eller ECB’s udbudsregler beskriver, hvordan poten -
tielle leverandører eller kontrahenter skal informeres og kontaktes, når EU-insti -
tutionerne søger byggegrunde eller eksisterende bygninger. Dette er således 
i vid udstrækning overladt til institutionernes forvaltere. Under vores revision 
fandt vi tilfælde, hvor forvalterne selv undersøgte markedet og rettede direkte 
henvendelse til potentielle leverandører eller kontrahenter efter eget valg, tilfæl -
de, hvor der blev brugt eksterne rådgivere til at identificere passende tilbud, og 
tilfælde, hvor der blev offentliggjort en bekendtgørelse om prospektering i  Den 
Europæiske Unions Tidende .
34 
Det er kun Europa-Kommissionen, der offentligt har forpligtet sig20 til at sikre 
gennemsigtighed ved systematisk at offentliggøre bekendtgørelser om prospek -
tering i  Den Europæiske Unions Tidende  med angivelse af de enkelte projekters 
minimumskrav og de gældende udelukkelses- og prospekteringskriterier, samt 
ved at offentliggøre prospekteringsresultaterne. Under vores revision konstatere -
de vi, at denne procedure var blevet brugt i forbindelse med ejendomskontrakter 
i Bruxelles, men ikke i Luxembourg. Europa-Parlamentet offentliggjorde senest 
en bekendtgørelse om prospektering i  Den Europæiske Unions Tidende , da det 
søgte bygninger i hovedstadsområdet Bruxelles i 2010.20 Jf. KOM(2007) 501 endelig af 
5. september 2007 om 
politikken for husning af 
Kommissionens tjenestegrene 
i Bruxelles og Luxembourg, 
navnlig afsnittet »Større 
konkurrence på markedet: en 
revideret metode for køb og 
leje af bygninger«.
26 Bemærkninger 
Det er kun ECB, der i sine udbudsregler har fastlagt en 
sprogordning
35 
EU’s finansforordning indeholder ingen bestemmelser om, hvilke sprog der kan 
benyttes ved offentlige udbud. Det er kun ECB’s udbudsregler, der fastlægger en 
sprogordning21. De procedurer, som størsteparten af EU-institutionerne følger, 
kan føre til forskellige forventninger hos institutionen og de potentielle tilbuds -
givere. EU-institutionerne offentliggør deres bekendtgørelser i TED på alle de of -
ficielle sprog. Endvidere kan de økonomiske aktører anmode om at få de detalje -
rede udbudsdokumenter oversat og afgive deres tilbud på ethvert af de officielle 
sprog. Når tilbudsgiverne er blevet valgt som kontrahenter, kan de imidlertid ofte 
ikke få lov til at fortsætte på deres foretrukne officielle sprog, men skal opfylde 
den ordregivende myndigheds krav som anført i udbudsbetingelserne. Disse 
omfatter sædvanligvis et krav om anvendelse af et bestemt sprog ved kontakt 
(kommunikation under kontraktens gennemførelse) og leverancer.
Ikke alle proceduremæssige valg fremmede konkurrence på 
det bredest mulige grundlag
36 
Vi konstaterede, at mange indkøbere er under pres for at undgå sagsanlæg og/
eller nedbringe den tid og de ressourcer, der bruges på at gennemføre udbud. 
Dette kan føre til, at de træffer proceduremæssige valg, der kan forsvares ud fra 
et juridisk synspunkt, selv om en mere konkurrencebefordrende fortolkning af 
reglerne ville have været ønskelig af hensyn til at sikre en forsvarlig økonomisk 
forvaltning.
Kun ECB havde en politik for gennemførelse af indledende 
markedsundersøgelser før den formelle udbudsproces
37 
Det er vigtigt at gennemføre grundige markedsundersøgelser før den formelle 
udbudsproces, så man kan optimere de krav og tekniske specifikationer, der er 
anført i udbudsdokumenterne, og kontrollere, at de potentielle tilbudsgivere har 
kapaciteten og viljen til at deltage i udbuddet.21 Ifølge ECB-reglerne skal 
udbud gennemføres på 
engelsk, medmindre der 
i forbindelse med udbuddet 
eller kontraktemnet er særlige 
omstændigheder, der 
nødvendiggør brugen af 
andre sprog.
27 Bemærkninger 
38 
Frem til de seneste ændringer af udbudsdirektivet og EU’s finansforordning var 
markedsundersøgelser før iværksættelsen af udbud ikke nævnt i udbudsreg -
lerne (jf. ovenstående punkt). Med ECB som en nævneværdig undtagelse lagde 
EU-institutionerne desuden i deres interne vejledninger og instrukser om mar -
kedsundersøgelser stor vægt på de risici, der er forbundet med denne metode, 
og fastsatte restriktioner for eller frarådede ligefrem henvendelser til potentielle 
tilbudsgivere. Europa-Parlamentets interne vejledning om offentlige udbud 
(november 2014) indeholdt f.eks. en anbefaling om ikke at søge eller acceptere 
rådgivning fra enkeltpersoner eller aktører med interesse i den pågældende kon -
trakt, da det kunne hindre konkurrencen.
39 
Dette kan afføde en risikosky indstilling hos indkøberne. I de undersøgte ud -
bud fandt vi næsten ingen dokumentation for gennemførelse af omfattende 
markedsundersøgelser. Dette blev også bekræftet af vores rundspørge. Mange 
respondenter anførte, at de sjældent gjorde brug af markedsundersøgelser, før 
de iværksatte udbud.
40 
Med det formål at opnå mere valuta for pengene har ECB’s indkøbsenhed - 
i modsætning til de andre EU-institutioners indkøbsenheder — udsendt og 
implementeret interne retningslinjer for en proaktiv leverandørkontakt før 
iværksættelsen af den formelle udbudsproces. Dette involverer navnlig uformelle 
møder med både aktuelle og potentielle kontrahenter for at kortlægge marked -
serfaringer, forklare ECB’s behov og fremme konkurrencen.
Kontrakterne var ikke opdelt i delkontrakter så ofte, som de kunne 
være
41 
Opdeling af en kontrakt i delkontrakter øger konkurrencen og gør det nemmere 
for små og mellemstore virksomheder at deltage. Jo større en kontrakt er, des 
mindre sandsynligt er det, at den vil blive tildelt SMV’er22.22 Jf. undersøgelsen »SMEs’ 
access to public procurement 
markets and aggregation of 
demand in the EU« fra 
februar 2014, udarbejdet for 
Kommissionen af eksterne 
konsulenter.
28 Bemærkninger 
42 
Artikel 168 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen fastsætter, at 
kontrakter skal tildeles i form af separate delkontrakter inden for samme udbud, 
»når det er hensigtsmæssigt, teknisk muligt og omkostningseffektivt«. Denne 
ordlyd giver de anvisningsberettigedes vide skønsbeføjelser med hensyn til, om 
de vil anvende delkontrakter eller ej. Vi konstaterede, at opdeling af kontrakter 
i delkontrakter ikke blev anvendt i det videst mulige omfang. Tekstboks 4  inde -
holder eksempler på tilfælde, hvor delkontrakter kunne være anvendt. Den andel 
af EU-institutionernes udbudsbekendtgørelser i TED, der omfattede delkontrak -
ter, var markant lavere end den andel af udbudsbekendtgørelser fra medlemssta -
ternes centrale myndigheder, der omfattede delkontrakter (jf. figur 6 ).
Tilfælde, hvor kontrakter kunne være opdelt i delkontrakter
I 2014 tildelte Rådet én virksomhed en tiårig rammekontrakt til en værdi af over 93 millioner euro vedrørende 
ledelse, vedligeholdelse, reparation og tilpasning af tekniske installationer i dets nuværende eller kommende 
bygninger uden at opdele den i delkontrakter. Der skal leveres tjenesteydelser på vidt forskellige områder, 
herunder varme, ventilation, airconditioning, vand- og sanitetsinstallationer, elektricitet, netværk til nødsitua -
tioner, fotovoltaik, kollektivt beskyttelsesudstyr, køkkenudstyr, tømning af smørelsesseparatorer, overvågning 
af forbrug samt teknisk bistand og arbejder vedrørende tilpasning af disse installationer.
Europa-Kommissionen gjorde ikke brug af delkontrakter, da den i 2015 tildelte en femårig kontrakt med titlen 
»«Dit Europa — Råd & Vink« — Den Europæiske Unions gratis juridiske rådgivningstjeneste« til en værdi af 
over 8,9  millioner  euro. Der er tale om en meget kompleks tjeneste, da den vedrører juridisk rådgivning på alle 
EU-sprogene, og der kræves ekspertise inden for alle EU’s retssystemer. Det eneste tilbud blev afgivet af den 
aktuelle tjenesteyder, da denne sandsynligvis var den eneste økonomiske aktør, der var i stand til at afgive 
et færdigt tilbud på en så omfattende tjeneste. Antallet af gange, udbudsdokumenterne blev downloadet 
(211 downloads), vidner dog om stor interesse for udbuddet. En opdeling i delkontrakter, f.eks. vedrørende 
landegrupper, ville måske have gjort det lettere for andre økonomiske aktører at deltage.
I 2014 indgik Europa-Parlamentet kontrakt med en virksomhed om rengøring af Parlamentets bygninger 
i Strasbourg. Kontrakten havde en værdi på over 19,8 millioner for en femårig periode. De udbudte tjeneste -
ydelser blev beskrevet som rengøring af kontorer, vinduer, træværk og metalbeklædninger (indendørs og 
udendørs) samt andre generelle hygiejnetjenester i Europa-Parlamentets bygninger i Strasbourg, og de var 
alle omfattet af én kontrakt. Der kunne være tildelt en separat delkontrakt om vinduespudsningen, så flere 
virksomheder kunne have fået gavn af dette udbud. Vinduespudsning er ofte en aktivitet, der udføres uaf -
hængigt af kontorrengøringen med en anden hyppighed af andre medarbejdere, der har andre kvalifikatio -
ner, færdigheder og redskaber.Tekstboks 4 
29 Bemærkninger 
Udbud med delkontrakter — sammenligning mellem EU-institutionernes og de 
centrale nationale myndigheders udbudsbekendtgørelserFigur 6 
Europæisk institution/agentur eller international organisationMinisterium eller en anden myndighed på nationalt plan eller forbundsplan2014 2013 2012 2011 201025 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %
Bemærk : Når en udbudsbekendtgørelse ikke indeholdt oplysninger om brugen af delkontrakter, antog vi, at kontrakten ikke var opdelt i delkon -
trakter. I TED-kategorien »Europæisk institution/agentur eller international organisation« er der et meget begrænset antal udbudsbekendtgørel -
ser fra internationale organisationer uden for EU.
Kilde : Revisionsretten baseret på data fra Publikationskontoret.
43 
Ved at opdele kontrakter i delkontrakter og offentliggøre dem samtidig kan man 
lette adgangen til udbud, men EU-institutionerne må ikke opdele kontrakter kun -
stigt for at undgå at skulle anvende en mere konkurrencebaseret procedure. I en 
periode på under to måneder i 2014 købte Europa-Parlamentet f.eks. kontormøb -
ler fra én leverandør på grundlag af fire forskellige udbud med forhandling, hvor 
der kun var én tilbudsgiver. De fire udbud havde alle en kontraktværdi under 
det det tærskelbeløb, der ville kræve en bredere offentliggørelse, idet de lå på 
mellem 8 021 og 14 110 euro og havde en samlet værdi på 43 345 euro. Alle fire 
udbud mindede meget om hinanden, idet de hver især vedrørte kontormøbler til 
direktører og generaldirektører i en bestemt bygning.
Anvendelsen af begrænsede udbud kunne afholde potentielle 
tilbudsgivere fra at deltage
44 
EU’s finansforordning fastsætter, at den ordregivende myndighed kan anvende 
offentligt udbud eller begrænset udbud til ethvert indkøb. ECB’s udbudsreg -
ler giver prioritet til offentligt udbud, da det er anført, at offentligt udbud er 
standardproceduren.
30 Bemærkninger 
45 
Der er visse fordele forbundet med et begrænset udbud23, navnlig hvis det af 
sikkerheds-/fortrolighedsmæssige årsager er nødvendigt at begrænse udbredel -
sen af udbudsdokumenterne. Inden den seneste ændring af udbudsreglerne var 
der imidlertid en risiko for, at potentielle tilbudsgivere afholdt sig fra at deltage, 
fordi opfordringen til at afgive tilbud med de detaljerede specifikationer ikke var 
tilgængelig i første fase, og det derfor var svært at få et klart billede af den ord -
regivende myndigheds forventninger. Det er fortsat uklart, om dette vil ændre 
sig med de ændrede gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen, der 
træder i kraft i 2016. Gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen fast -
sætter, at udbudsdokumenterne, herunder de fulde udbudsbetingelser, også skal 
stilles til rådighed fra start i forbindelse med udbud i to faser såsom begrænsede 
udbud. Gennemførelsesbestemmelserne indeholder dog en undtagelsesklausul, 
der tillader afvigelser fra denne regel i begrundede tilfælde, f.eks. på grund af 
fortrolighedsaspekter eller tekniske forhold.
46 
Endvidere tager det almindeligvis længere tid at gennemføre et begrænset 
udbud end et offentligt udbud, hvilket i sig selv kan afholde potentielle tilbuds -
givere fra at deltage. Minimumsfristen for afgivelse af tilbud under et normalt 
offentligt udbud med elektronisk adgang til udbudsdokumenterne er 47 dage, 
mens den under et begrænset udbud er 37 plus 35 dage. Hertil kommer, at der 
mellem de to faser i et begrænset udbud går tid til behandling af ansøgninger -
ne om deltagelse. Yderligere forsinkelser kan forekomme, hvis ansøgninger om 
deltagelse bliver afvist, og de pågældende aktører gør indsigelse. Endelig er 
der ingen mulighed for at være fleksibel og vurdere tilbuddene på grundlag af 
tildelingskriterierne uden først at kontrollere dem på grundlag udelukkelses- eller 
udvælgelseskriterierne. Dette forlænger også processen sammenlignet med et 
offentligt udbud.
47 
I perioden fra 2010 til 2014 er der for EU-institutionerne som helhed konsekvent 
blevet tildelt tre gange så mange kontrakter efter offentlige udbud som efter 
begrænsede udbud. Langt størstedelen af Rådets udbud i denne periode var 
imidlertid begrænsede udbud. Varigheden af disse udbud var et stort problem. 
I perioden fra 2011 til 2013 tog de i gennemsnit næsten et år, bl.a. fordi der i gen -
nemsnit gik 170 dage fra offentliggørelsen af udbudsbekendtgørelsen til modta -
gelsen af tilbud.23 I modsætning til et offentligt 
udbud afvikles et begrænset 
udbud i to faser. I den første 
fase kan alle interesserede 
økonomiske aktører søge om 
at deltage, men kun de 
aktører, der opfylder 
udvælgelseskriterierne, kan 
afgive tilbud.
31 Bemærkninger 
Generelt blev anvendelsen af udbud med forhandling nøje 
overvåget
48 
Reformen af udbudsreglerne i 2014 har udvidet anvendelsesområdet for udbud, 
der omfatter en forhandling med tilbudsgiverne, navnlig det nye »konkurrence -
udbud med forhandling«. Det var for tidligt at vurdere effekten af de nye regler 
i forbindelse med vores revision.
49 
Udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse er tidligere blevet 
benyttet fire gange så ofte som udbud med forhandling med offentliggørelse 
i Den Europæiske Unions Tidende . Den hyppigste årsag til at vælge udbud med 
forhandling uden forudgående offentliggørelse har været, at de pågældende 
bygge- og anlægsarbejder, varer eller tjenesteydelser kun kunne leveres af én 
økonomisk aktør, og der ikke fandtes nogen hensigtsmæssige alternativer eller 
erstatninger.
Tilfælde, hvor det ville have været hensigtsmæssigt med en bredere 
offentliggørelse
Europa-Parlamentet gennemførte et udbud med forhandling med henblik på indgåelse af en ejendomskon -
trakt til en værdi af 133,6 millioner euro vedrørende en bygning i Bruxelles, selv om bygningen ikke fandtes, 
da kontrakten blev indgået den 27. juni 2012. Som vi forklarede i vores særberetning nr. 2/200724, er det kun 
eksisterende bygninger, der er omfattet af den undtagelse fra bestemmelsen om indkaldelse af tilbud fra så 
bred en kreds som muligt, der er fastsat i artikel 134, stk. 1, i gennemførelsesbestemmelserne til finansforord -
ningen. I forbindelse med bygninger, der endnu ikke står færdige eller endnu ikke er opført, skal der anvendes 
åbne og konkurrencebaserede tildelingsmetoder.
Blot få måneder før iværksættelsen af den fælles tilsynsmekanisme i november 2014 meddelte ECB’s direktion, 
at man havde behov for organisatorisk bistand til at varetage ECB’s nye opgaver i forbindelse med banktilsyn. 
Man tog direkte kontakt til fem potentielle tilbudsgivere og opfordrede dem til at afgive tilbud, men undlod 
at offentliggøre en udbudsbekendtgørelse med henvisning til den undtagelse, der gælder, hvis tvingende 
grunde som følge af begivenheder, som ECB ikke har kunnet forudse, gør det umuligt at overholde fristerne 
for udbud. Det kunne dog allerede i 2013 være forudset, at oprettelsen af den fælles tilsynsmekanisme ville 
medføre en organisatorisk udfordring for ECB, og det blev ikke dokumenteret, at tidsfristerne for et begræn -
set hasteudbud (ti dage til modtagelse af ansøgninger, ti dage til modtagelse af tilbud) ikke kunne overholdes 
inden for den disponible tidsramme. Kontrakten havde en værdi på 3,49  millioner  euro.
24 EUT C 148 af 2.7.2007, s. 1, jf. punkt 21.Tekstboks 5 
32 Bemærkninger 
50 
Vi konstaterede, at de reviderede institutioner som fastsat i EU’s finansforordning 
nøje overvågede anvendelsen af udbud med forhandling uden forudgående of -
fentliggørelse. Vi fandt dog to tilfælde i Europa-Parlamentet og ECB, hvor det ville 
have været hensigtsmæssigt med en bredere offentliggørelse (jf. tekstboks 5 ).
Forhandlingspligten i udbud med forhandling
51 
Vi konstaterede, at de undersøgte udbud med forhandling trods navnet ikke altid 
involverede forhandlinger. Det gjaldt især udbud vedrørende kontrakter af lav 
værdi. Generaldirektorater i Kommissionen og Parlamentet gennemførte udbud 
med forhandling på en sådan måde, at de valgte det bedste tilbud blandt de 
afgivne, men ikke forsøgte at forbedre tilbuddet ved forhandling.
52 
Tilbudsgiverne forventer dog måske at få mulighed for at justere deres indleden -
de tilbud med hensyn til pris eller kvalitet efter den første tilbudsafgivelse. Uden 
en sådan mulighed mister disse tilbudsgivere en chance for at vinde kontrakten, 
og institutionen går måske glip af en bedre aftale.
53 
Efter ændringen i 2015 fastsætter EU’s finansforordning udtrykkeligt, at den 
ordregivende myndighed i et udbud med forhandling kan tildele en kontrakt på 
grundlag af det indledende tilbud uden forhandling, såfremt den i udbudsdo -
kumenterne har angivet, at den forbeholder sig muligheden for at gøre dette. 
Fra tilbudsgiverens synspunkt fjerner denne nye bestemmelse imidlertid ikke 
usikkerheden: Måske finder der en forhandling sted, måske ikke.
33 Bemærkninger 
Aktuelle rammeaftaler indgået af Rådet med en varighed på syv år eller mere
UCA 093/13: Ledelse, vedligeholdelse, reparation og tilpasning af tekniske installationer i Rådets nuværende 
eller kommende bygninger — maksimal varighed ti år. Samlet værdi: 94 millioner euro.
UCA 14/048: Modernisering og komplet vedligeholdelse af elevatorer i Justus Lipsius-Bygningen, der huser 
Rådet for Den Europæiske Union — varighed ti år. Samlet værdi: 3,35 millioner euro.
UCA 14/100: Opsætning af skillevægge og færdiggørelsesarbejder i Generalsekretariatet for Rådet for Den 
Europæiske Unions bygninger — maksimal varighed syv år. Samlet værdi: 6,66 millioner euro.
UCA 15/010: Udskiftning og vedligeholdelse af kontrol- og styreudstyr til elektriske og elektromekaniske an -
læg i Justus Lipsius-Bygningen — varighed 17 år. Der er ikke offentliggjort en bekendtgørelse om indgåelse af 
en kontrakt.
UCA 15/011: Forbedrings- og vedligeholdelsesarbejder i Rådet for Den Europæiske Unions bygninger — varig -
hed syv år. Samlet værdi: 31,2 millioner euro.
UCA 034/15: Indkøb og vedligeholdelse af mobile sprængstofdetektionsenheder — varighed ti år. Der er ikke 
offentliggjort en bekendtgørelse om indgåelse af en kontrakt.
Kilde : Den Europæiske Revisionsret.Tekstboks 6 Rammeaftaler med uforholdsmæssig lang varighed kan skade 
konkurrencen
54 
I forbindelse med rammeaftaler indledes der et længerevarende samarbejde med 
én eller flere leverandører eller tjenesteydere. Det kan være hensigtsmæssigt at 
indgå sådanne kontrakter med henblik på gentagne indkøb af varer eller tjene -
steydelser, når den ordregivende myndighed ved, hvad den har behov for, men 
ikke ved, hvornår og hvor meget den har behov for i løbet af en specifik periode. 
Som regel må rammeaftaler højst vare i fire år25, så de ikke begrænser konkurren -
cen. Varigheden kan kun i ekstraordinære tilfælde, der er behørigt begrundede, 
navnlig i rammeaftalens formål, forlænges ud over de fire år. Det bør ikke betrag -
tes som en gyldig begrundelse for forlængelse, at den ordregivende myndighed 
kan nedbringe sine administrative omkostninger.
55 
I modsætning til de andre reviderede enheder gjorde Rådet i perioden fra 2013 
til 2015 ofte brug af undtagelsesklausulen for at forlænge varigheden af ramme -
aftaler vedrørende dets bygninger. I  tekstboks 6  angives disse aftaler, der har en 
løbetid på syv år eller mere.25 Kontraktforholdet med de 
enkelte økonomiske aktører 
kan vare længere end fire år, 
da varigheden af de 
individuelle kontrakter baseret 
på rammeaftalen ikke 
nødvendigvis skal være den 
samme som rammeaftalens.
34 Bemærkninger 
Afsnit III — Unødvendige barrierer gør livet besværligt 
for potentielle tilbudsgivere, der ønsker at finde og 
udnytte de muligheder for at deltage i udbud, som 
EU-institutionerne giver
56 
Vi undersøgte, hvor let det var at finde de muligheder for at deltage i udbud, som 
EU-institutionerne giver, og om der fandtes værktøjer, der gjorde det muligt for 
potentielle tilbudsgivere at afgive deres tilbud uden unødvendige omkostnin -
ger og sikrede dem en effektiv klagebehandling i tilfælde af proceduremæssige 
problemer.
57 
Bedste praksis ville være at have en kvikskranke, hvor de økonomiske aktører kan 
finde al relevant information samlet på én onlineplatform og bruge dette web -
sted til at kommunikere med EU-institutionerne. Ideelt set bør der anvendes én 
elektronisk kanal til al udbudsforvaltning, herunder kommunikation vedrørende 
gældende regler og forretningsmuligheder, relevante udbudsdokumenter, afgi -
velse af tilbud og al anden kommunikation mellem institutionerne og de økono -
miske aktører. I forbindelse med elektroniske indkøb (se tekstboks 7 ) findes der 
værktøjer, der kan opfylde dette mål. Tekstboks 7 Elektroniske indkøb - begrebsforklaringer
Med elektroniske (offentlige) indkøb (e-indkøb) menes offentlige organisationers brug af elektronisk kom -
munikation og transaktionsbehandling i forbindelse med indkøb af varer og tjenesteydelser eller udbud af 
offentlige bygge- og anlægsarbejder.
Alle faserne i udbudsprocessen kan gennemføres eller understøttes ved hjælp af elektroniske midler. For nær -
værende fokuseres der på:
e-bekendtgørelse: elektronisk offentliggørelse af bekendtgørelser om muligheder for at deltage i offentlige 
udbud med et hyperlink til en platform for e-udbud
e-udbud (også kaldt e-adgang): platform til offentliggørelse på internettet af dokumenter vedrørende offent -
lige udbud, f.eks. udbudsbetingelser, og til elektronisk kommunikation mellem tilbudsgiverne og den ordregi -
vende myndighed
elektronisk afgivelse af tilbud: økonomiske aktørers elektroniske afgivelse af tilbud i forbindelse med udbud.
Jf. COM(2012) 179 final »En strategi for offentlige e-indkøb« og COM(2013) 453 final »Ende-til-ende e-indkøb med 
henblik på en modernisering af den offentlige administration«.
35 Bemærkninger 
EU-institutionernes udbudsaktiviteter er lidet synlige på 
internettet
58 
For de økonomiske aktører er der tre væsentlige fordele ved, at EU-institutioner -
nes udbudsaktiviteter sikres høj synlighed: Det letter adgangen til information 
om kontraktmuligheder, gør det lettere at forstå reglerne og den bedste frem -
gangsmåde ved afgivelse af tilbud, og det skaber tillid til, at udbuddene ved 
hjælp af gennemsigtighed vil føre til et fair resultat. Alt dette vil tilskynde aktø -
rerne til at deltage.
Den tilgængelige information er ufuldstændig og fordelt på 
mange forskellige websteder
59 
Europa.eu er Den Europæiske Unions officielle websted. I sin egen omtale beskri -
ver EU webstedet som »et godt udgangspunkt, hvis du leder efter oplysninger 
og tjenester fra EU, men ikke kender vores sites så godt«26. Ud over at oplyse, 
at EU-institutionerne gennemfører udbud, giver Europa.eu ingen indledende 
information om EU-institutionernes udbudsaktiviteter og de gældende regler. 
Den besøgende finder kun links til afsnittene om udbud på de enkelte EU-insti -
tutioners websteder (i alt 11 links) og til EU Bookshop, hvor der er gratis adgang 
til at downloade en pjece fra 2009 med titlen »Europa-Kommissionen som 
forretningspartner«.
60 
Europa-Kommissionens centrale side om offentlige udbud27 er et andet websted, 
der med stor sandsynlighed vil blive besøgt ved den første kontakt vedrørende 
EU-institutionernes udbud. Dette websted indeholder en liste over de politik -
områder, hvor Europa-Kommissionen eventuelt har indkøbsbehov, og links til 
webstederne for de forskellige generaldirektorater med ansvar for disse politik -
ker. Der gives ikke yderligere information.
61 
Webstederne for Europa-Kommissionens generaldirektorater og for de andre 
EU-institutioner giver flere oplysninger end de centrale websteder. Det er dog 
meget forskelligt, hvor mange emner der dækkes, hvilket fremgår af tabel 2 , som 
sammenfatter resultaterne af vores analyse af 11 forskellige websteder.26 http://europa.eu/
abouteuropa/index_da.htm
27 http://ec.europa.eu/
contracts_grants/
contracts_da.htm
36 Bemærkninger 
Analyse af afsnittene om udbud på EU-institutionernes websteder
I alt pr. kategori
Parlamentet
Rådet
ECBKommissionen
Forklaring:
J — ja
D — delvis
R — kun efter registrering  
GD for Kommunikation
GD for Informationsteknologi
EuropeAid
GD for det Indre Marked,  
Erhvervspolitik,  
Iværksætteri og SMV’er
JRC
OIB
OIL
GD for Forskning og Innovation
GD for Beskatning og Toldunion
Generelle oplysninger om EU-institutionernes udbud 6 J J J J J J
Vejledning til leverandører om tilbudsafgivelse 5 J J J J J
Oplysninger om retsgrundlaget for EU-institutionernes 
udbud8 J J J J J J J J
Generelle vilkår og betingelser og/eller 
skabelondokumenter8 J J J J J J J J
Yderligere instruktions- eller læringsværktøjer  
(e-læring, vejledning til internetbrugere)3 J J J
Mulighed for at indsende spørgsmål om udbud 8 J J J J J J J J
Mulighed for at registrere sig til at modtage meddelel -
ser om nye udbud8 J J J J J J J J
Elektronisk adgang til udbudsdokumenter 12 J R R J J J J J J J J J
Yderligere søgemuligheder på webstedet 3 J J J
Information om aktuelle udbud vedrørende kontrakter 
af høj værdi12 J J J J J J J J J J J J
Oplysninger om fremtidige eller planlagte udbud 
vedrørende kontrakter af høj værdi4 J J D J
Oplysninger om aktuelle udbud vedrørende kontrakter 
af lav værdi6 J J J J J J
Oplysninger om fremtidige eller planlagte udbud 
vedrørende kontrakter af lav værdi4 J J J J
I alt pr. undersøgt websted 5 11 6 3 8 13 8 7 9 4 5 8
Bemærk : Analysen blev udført mellem den 24. juni og den 6. juli 2015.
Kilde : Den Europæiske Revisionsret.Tabel 2 
37 Bemærkninger 
28 »Procurement And Grants for 
European Union external 
actions — A Practical Guide«.
29 http://ted.europa.eu62 
EuropeAid-webstedet er et eksempel på bedste praksis blandt de analysere -
de websteder, da det giver adgang til alle nødvendige oplysninger. Webste -
det omfatter et brugervenligt, avanceret system til søgning efter udbud med 
mange søgemuligheder. Derudover er der adgang til vejledning og e-læring. 
EuropeAids websted adskiller sig også væsentligt fra de andre websteder ved at 
indeholde detaljerede udbudsvejledninger28. Hos andre enheder bliver sådan -
ne vejledninger behandlet som interne dokumenter, og de bliver derfor ikke 
offentliggjort på de officielle websteder. Dette gælder f.eks. den vejledning om 
offentlige udbud i Kommissionen, som er udarbejdet af GD for Budgets centrale 
finanstjeneste. Den seneste version af denne vejledning er fra november 2015, 
men det er kun muligt at finde tidligere versioner af den på internettet, og 
det er kun, fordi den er blevet offentliggjort af et privat advokatfirma og en 
civilsamfundsorganisation.
Søgefunktionen på TED (Tenders Electronic Daily) gav ikke altid 
tilfredsstillende resultater
63 
TED (Tenders Electronic Daily) er onlineversionen af »Supplementet til Den Euro -
pæiske Unions Tidende «, som er forbeholdt EU-udbud. Fra tirsdag til lørdag bliver 
der hver dag offentliggjort ca. 1 800 udbudsbekendtgørelser på TED29. Størstede -
len af disse bekendtgørelser kommer fra ordregivende myndigheder i EU-med -
lemsstaterne. EU-institutionernes udbudsbekendtgørelser bliver også offent -
liggjort på TED, når den anslåede kontraktværdi er større end eller lig med de 
tærskelbeløb, der er fastsat i 2014-udbudsdirektivet, undtagen hvis der er tale om 
udbud med forhandling uden offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse som 
beskrevet i artikel 134 i gennemførelsesbestemmelserne til EU’s finansforordning.
64 
I lyset af det store antal udbudsbekendtgørelser er det afgørende for TED’s bru -
gervenlighed, at der er en effektiv, intuitiv søgefunktion. Sortering og søgning 
i TED-bekendtgørelserne kan foretages efter land, erhvervssektor, leveringssted 
og en række andre kriterier. TED’s søgefunktion giver mulighed for at kombinere 
forskellige kriterier med henblik på at søge efter potentielt interessante udbuds -
bekendtgørelser. Gennem test konstaterede vi flere problemer med søgemulig -
heder, der gav utilfredsstillende resultater. Der gives eksempler i  tekstboks 8 .
38 Bemærkninger 
Værktøjerne til identificering af forretningsmuligheder, herunder 
»CPV-glossaret« og »Nomenklaturen for Statistiske Regionale 
Enheder«, var ikke altid anvendt korrekt
65 
TED-resultaternes nøjagtighed afhænger af, at de ordregivende myndigheder 
indlæser dataene korrekt, navnlig for så vidt angår de klassificeringsværktøjer, 
der anvendes i TED.
66 
Det fælles glossar for offentlige kontrakter (CPV) er det vigtigste klassificerings -
værktøj. CPV-glossaret har til formål at gøre det lettere for tilbudsgivere at finde 
relevante udbudsbekendtgørelser opstillet efter erhvervssektor. Der findes ca. 
10 000 koder fordelt på fem niveauer. Hver kode består af otte tal og en tekst, der 
beskriver den type bygge- og anlægsarbejder, varer eller tjenesteydelser, som 
kontrakten vedrører. Tekstboks 8 Eksempler på utilfredsstillende resultater af TED-søgninger i aktuelle 
udbudsbekendtgørelser
Vi fik 124 hits, da vi lavede en søgning i de aktuelle udbudsbekendtgørelser, der kombinerede erhvervssekto -
ren »Byggeri og fast ejendom« med »Europæisk institution/agentur eller international organisation«. Blandt 
de viste elementer var der dog en lang række udbudsbekendtgørelser, der tydeligvis ikke havde noget med 
»Byggeri og fast ejendom« at gøre, f.eks. udbudsbekendtgørelser vedrørende »Oversættelse«, »Undersøgelse 
til støtte for kvalitetskontrol af EU’s forbrugerlovgivning« og »SMV-instrument for erhvervssektoren og den 
akademiske verden«.
En anden søgning i de aktuelle udbudsbekendtgørelser, der var begrænset til erhvervssektoren »Minedrift 
og malm« kombineret med »Europæisk institution/agentur eller international organisation«, resulterede i en 
række irrelevante hits såsom »Solafskærmningsudstyr« eller »Bygge- og anlægsarbejde i forbindelse med byg -
ninger i tilknytning til jernbanetransport«. Vi testede denne kombination af søgekriterier på forskellige datoer. 
Flere gange fandt søgefunktionen kun frem til udbudsbekendtgørelser, der intet havde med »Minedrift og 
malm« at gøre.
Fuldtekstsøgefunktionen gav ikke altid tilfredsstillende resultater. Vi fulgte instrukserne om at bruge anførsel -
stegn og indtastede f.eks. »sikkerhedstjenester« kombineret med »Europæisk institution/agentur eller interna -
tional organisation« og fik 147 hits, heriblandt irrelevante hits såsom »Støtte til udvikling af bedre landekend -
skab til offentlig administration og institutionel kapacitetsopbygning« og »Teknisk bistand til projekt om 
uddannelse af vandambassadører og om bevidstgørelse«.
I december 2015 skete der en forbedring af TED’s søgefunktion med hensyn til bekendtgørelser fra en given 
EU-institution, men funktionen var stadig ikke helt pålidelig. Satte man f.eks. kryds i feltet ud for Rådet for 
Den Europæiske Union, fik man en blanding af bekendtgørelser fra Rådet og Tjenesten for EU’s Optræden 
Udadtil (EU-Udenrigstjenesten). Nogle af disse bekendtgørelser fra EU-Udenrigstjenesten blev dog ikke vist, 
når man satte kryds i feltet ud for EU-Udenrigstjenesten. Endvidere var det fortsat besværligt at finde udbuds -
bekendtgørelser fra et givet EU-agentur.
(Testsøgningerne blev foretaget i januar/februar 2016.)
39 Bemærkninger 
67 
En undersøgelse bestilt af Europa-Kommissionen30 viste, at der er brugt ukor -
rekte koder i forholdsvis mange udbudsbekendtgørelser. Test af en stikprøve 
på 405 udbudsbekendtgørelser viste, at der var brugt ukorrekte koder i ca. 23 % 
af dem. I ca. 10 % gav den anførte kode ikke en beskrivelse af de udbudte byg -
ge- og anlægsarbejder/varer/tjenesteydelser, i ca. 8 % var den anførte kode for 
generel, og i ca. 4 % var koden for specifik. Under vores revision fandt vi udbuds -
bekendtgørelser fra Kommissionen med ukorrekte koder. Der gives eksempler 
i tekstboks 9 .
Eksempler på ukorrekte CPV-koder anvendt af Kommissionen
I forbindelse med en forskningskontrakt vedrørende »Analyse af statistikker og prognoser for forskellige mar -
keder for motorkøretøjer« havde den ordregivende myndighed anvendt koden for »Offentlig vejtransport« 
(kode 60112000). Værdien af den tildelte kontrakt: 429 300 euro.
I forbindelse med en forskningskontrakt »vedrørende emissioner samt konkurrenceevne for og økonomisk 
analyse af bilindustrien« var koden for »Transportudstyr og transporthjælpemidler« (kode 34000000) blevet 
brugt. Værdien af den tildelte kontrakt: 5 000 000 euro.
I forbindelse med en kontrakt med titlen »Indsamling af centrale kvalitative og kvantitative oplysninger om 
Europa-Kommissionens beslutninger om fusion« var koden for »Markedsanalyse« (kode 79310000) blevet 
brugt. Udbuddet førte ikke til en kontrakttildeling.Tekstboks 930 »Review of the functioning of 
the CPV Codes/System«, 
december 2012, GD for det 
Indre Marked og 
Tjenesteydelser.
68 
Nomenklaturen for Statistiske Regionale Enheder (NUTS) blev udarbejdet af EU’s 
statistiske kontor (Eurostat) for at foretage en ensartet opdeling af territoriale 
enheder med det sigte at producere regionale statistikker for Den Europæiske 
Union. I udbudsbekendtgørelser kan nomenklaturen bruges til at angive stedet 
for udførelse af bygge- og anlægsarbejder eller levering af varer og tjenesteydel -
ser. I hovedparten af udbudsbekendtgørelserne fra Kommissionens tjenestegre -
ne var der ikke brugt NUTS-koder. Hvis en ordregivende myndighed ikke angiver 
kontraktens leveringssted med en NUTS-kode, kan udbuddet blive overset af 
potentielle tilbudsgivere.
40 Bemærkninger 
I forbindelse med e-udbud og elektronisk afgivelse af tilbud 
skaber EU-institutionerne unødvendige barrierer for de 
økonomiske aktører ved ikke at anvende harmoniserede og 
hurtige løsninger
TED eTendering-platformen bruges kun på frivillig basis
69 
TED eTendering-platformen kan bruges af alle EU’s institutioner og agenturer, og 
den har potentialet til at blive den centrale indgang til alle deres udbud. Platfor -
men forvaltes af Publikationskontoret, og det er gratis for interesserede økono -
miske aktører at registrere sig. Platformen bliver synkroniseret med TED-webste -
det31 og tilbyder
a) elektronisk adgang til alle udbudsdokumenter, der er offentligt tilgængelige
b) mulighed for at indsende spørgsmål på ethvert af de officielle EU-sprog og se 
andre spørgsmål og svar
c) meddelelser i realtid, når der offentliggøres opdateringer til udvalgte udbud.
70 
Det har siden april 2011 været muligt at bruge TED eTendering-platformen, men 
det er ikke obligatorisk for Kommissionens generaldirektorater (GD’er) og forvalt -
ningsorganer, selv om GD for Budget opfordrer dem til at bruge den. Det samme 
gælder for Europa-Parlamentet, der har som mål, at alle dets generaldirektorater 
skal bruge platformen. Rådet har planer om at begynde at bruge den i 2016. 
ECB har ingen planer om at bruge den. Bilag I  indeholder en liste over alle de 
enheder, der inden medio april 2016 havde brugt eTendering-platformen. Det 
begrænsede antal EU-organer og -agenturer på listen bekræfter resultaterne af 
vores rundspørge, som viser, at ca. to tredjedele af disse organer og agenturer 
sjældent eller aldrig bruger TED eTendering.
EU-institutionerne kæmper med få indført elektronisk afgivelse af 
tilbud og mangler en fælles tilgang
71 
Artikel 95, stk. 2, i EU’s finansforordning32 fastsætter, at institutionerne og orga -
nerne skal indføre og anvende ensartede standarder for elektronisk udveksling 
af information med tredjemand, som deltager i udbuds- og tilskudsprocedurer. 
Målet er at skabe et »fælles område for udveksling af elektroniske data« for ansø -
gere og tilbudsgivere. I henhold til artikel 111, stk. 2, skal Kommissionen sikre, at 
tilbudsgivere får mulighed for at indgive indholdet af deres tilbud og eventuelle 
bilag i elektronisk format.31 TED eTendering-platformen 
giver endvidere adgang til 
udbud vedrørende kontrakter 
af lav værdi, hvis den 
ordregivende myndighed 
beslutter sig for at 
offentliggøre dem.
32 Dette har været gældende 
siden oktober 2012.
41 Bemærkninger 
72 
I Kommissionen begyndte man at afprøve elektronisk afgivelse af tilbud i novem -
ber 2014. Den fulde implementering af systemet har endnu ikke fundet sted, men 
skal efter planen begynde i juli 2016.
73 
I Europa-Parlamentet er der kun mulighed for elektronisk afgivelse af tilbud i for -
bindelse med kontrakter af lav værdi. I forbindelse med kontrakter af høj værdi 
forhindres elektronisk tilbudsafgivelse af, at Europa-Parlamentets e-mailsystem 
ikke opfylder alle kravene i EU’s finansforordning (jf. tekstboks 10 ). GD INLO har 
siden 2014 opfordret tilbudsgivere til at indlevere dele af deres tilbud elektronisk 
på en USB-nøgle.
Krav vedrørende elektronisk afgivelse af tilbud
»Systemerne for elektronisk modtagelse af ansøgninger om deltagelse [skal] ved tekniske midler og passende 
procedurer garantere følgende:
a) den økonomiske aktør kan autentificeres med sikkerhed
b) det nøjagtige tidspunkt og den nøjagtige dato for modtagelse af tilbud og ansøgninger om deltagelse 
kan fastslås med sikkerhed
c) det kan med rimelighed sikres, at ingen kan få adgang til oplysninger, som er fremsendt i medfør af disse 
krav, før udløbet af de fastsatte frister
d) kun bemyndigede personer kan fastsætte eller ændre datoerne for åbning af de modtagne oplysninger
e) på de forskellige stadier af udbudsproceduren må kun bemyndigede personer få adgang til alle eller en 
del af de indsendte oplysninger, der er nødvendige for proceduren
f) det kan i rimelig grad sikres, at ethvert forsøg på overtrædelse af betingelserne i litra a)-e) klart kan spores.«
(Artikel 155, stk. 2, i gennemførelsesbestemmelserne til EU’s finansforordning)Tekstboks 10
42 Bemærkninger 
74 
Rådet har været pioneren blandt EU-institutionerne med hensyn til elektronisk 
afgivelse af tilbud, men resultaterne har været blandede. Det har været muligt 
at afgive tilbud elektronisk siden maj 2009, hvor webstedet »Consilium tende -
ring« blev introduceret. Indkøberne kunne imidlertid frit vælge, om de ville give 
mulighed for elektronisk tilbudsafgivning. Hvis muligheden var til stede, kunne 
tilbudsgiverne stadig vælge at afgive deres tilbud i papirform. Ifølge Rådet blev 
mindre end halvdelen af tilbuddene afgivet elektronisk. »Consilium tendering« 
er ikke længere i brug, og Rådet er interesseret i at tilslutte sig Kommissionens 
system for elektronisk afgivelse af tilbud.
75 
ECB har planer om i 2016 gradvis at indføre et elektronisk udbudssystem, som 
skal give tilbudsgiverne mulighed for at afgive tilbud elektronisk via en bruger -
konto (med brugernavn og adgangskode). Når tilbudsgiverne afgiver deres tilbud 
elektronisk, genererer systemet som standard en unik forside til identifikations -
brug, som tilbudsgiverne kan udskrive, underskrive og indsende til ECB i papir -
format for at bekræfte, at deres tilbud er gyldigt og juridisk bindende.
Ükonomiske aktører, der føler sig uretfærdigt behandlet, 
har svært ved at få deres klager og erstatningssager hurtigt 
behandlet
76 
Det er både vigtigt for EU-institutionerne og for de økonomiske aktører, at der 
findes effektive værktøjer til behandling af sager, hvor økonomiske aktører føler 
sig uretfærdigt behandlet. Sådanne værktøjer styrker EU-institutionernes trovær -
dighed samt de økonomiske aktørers tillid til, at de vil blive behandlet retfærdigt, 
og at det dermed er umagen værd at samarbejde med EU-institutionerne.
De bestemmelser i klagedirektiverne, der kunne forbedre 
klageprocessen, er ikke blevet integreret i udbudsreglerne
77 
Klagedirektiverne33 fastsætter fælles normer med henblik på at sikre, at der 
findes et hurtigt og effektivt klagesystem i alle EU-lande, når tilbudsgivere finder, 
at kontrakter er blevet tildelt på uretfærdig vis. Klager kan behandles af eksiste -
rende retlige eller administrative klageinstanser. Alternativt kan der oprettes en 
uafhængig, specialiseret ikkeretlig klageinstans, hvis afgørelser kan appelleres. 
Direktiverne giver endvidere mulighed for, at den pågældende økonomiske aktør 
først skal klage til den ordregivende myndighed, før han kan gå til domstolene.33 To direktiver omhandler 
klagemuligheder i forbindelse 
med offentlige udbud: Rådets 
direktiv 89/665/EØF af 
21. december 1989 om 
samordning af love og 
administrative bestemmelser 
vedrørende anvendelsen af 
klageprocedurerne 
i forbindelse med indgåelse af 
offentlige indkøbs- samt 
bygge- og anlægskontrakter 
(EFT L 395 af 30.12.1989, s. 33), 
som vedrører den offentlige 
sektor, og Rådets direktiv 
92/13/EØF af 25. februar 1992 
om samordning af love og 
administrative bestemmelser 
vedrørende anvendelse af 
EF-reglerne for 
fremgangsmåden ved 
tilbudsgivning inden for 
vand- og energiforsyning 
samt transport og 
telekommunikation (EFT L 76 
af 23.3.1992, s. 14), der vedrører 
forsyningssektoren. Begge 
direktiver blev ændret ved 
Europa-Parlamentets og 
Rådets direktiv 2007/66/EU af 
11. december 2007 om 
ændring af Rådets 
direktiv 89/665/EØF og 
92/13/E ØF for så vidt angår 
forbedring af effektiviteten af 
klageprocedurerne 
i forbindelse med indgåelse af 
offentlige kontrakter 
(EUT L 335 af 20.12.2007, s. 31).
43 Bemærkninger 
78 
I lighed med alle andre direktiver finder klagedirektiverne ikke direkte anven -
delse på EU-institutionerne. Nogle af direktivernes elementer er blevet integre -
ret i EU’s finansforordning og ECB’s udbudsregler, mens andre ikke er. Det skal 
navnlig bemærkes, at der ikke er oprettet en uafhængig, specialiseret ikkeretlig 
klageinstans, der kan behandle udbudsproblemer i relation til EU-institutionerne, 
og hvis afgørelser kan prøves ved en domstol, selv om sådanne instanser gene -
relt har en kortere behandlingstid i forbindelse med begæringer om foreløbige 
forholdsregler og klager indgivet forud for kontraktindgåelsen34.
79 
I overensstemmelse med klagedirektiverne fastsætter EU’s finansforordning en 
standstill-periode på 15 kalenderdage, inden en kontrakt underskrives. Denne 
periode forkortes til ti dage, når den ordregivende myndighed anvender elek -
troniske midler til at informere valgte og afviste tilbudsgivere om, at den vil 
underskrive en kontrakt35. Hvis afviste eller forbigåede tilbudsgivere eller ansø -
gere fremsætter anmodninger eller kommentarer i løbet af standstill-perioden, 
kan  den ordregivende myndighed suspendere underskrivelsen af kontrakten 
med henblik på en supplerende undersøgelser. Denne bestemmelse i finansfor -
ordningen er mindre fordelagtig for afviste tilbudsgivere end bestemmelserne 
i klagedirektiverne, som fastsætter, at indgivelsen af en klage automatisk fører til 
suspension af muligheden for at indgå kontrakten36.
80 
Af de reviderede enheder var det kun ECB, der havde en robust intern ordning til 
klagebehandling. Denne »klageadgang« er beskrevet i  tekstboks 11 .34 Jf. Kommissionens endelige 
undersøgelsesrapport 
»Economic efficiency and legal 
effectiveness of review and 
remedies procedures for 
public contracts«, april 2015, 
s. 137.
35 Der er ingen standstill-periode 
i forbindelse med specifikke 
kontrakter baseret på 
rammeaftaler og særlige 
tilfælde af udbud med 
forhandling i henhold til 
artikel 134, stk. 1, i gennemfø -
relsesbestemmelserne til 
finansforordningen (med 
undtagelse af artikel 134, stk. 1, 
litra b) (én mulig aktør)). Der er 
heller ingen standstill-periode, 
hvis der kun er afgivet ét 
tilbud.
36 Suspensionen ophører først 
ved udløbet af en frist på 
mindst ti kalenderdage regnet 
fra dagen efter den dato, hvor 
den ordregivende myndighed 
har sendt et svar.
ECB’s klageadgang
I henhold til ECB’s udbudsregler kan afviste ansøgere/tilbudsgivere indsende en klage til ECB’s klageafdeling 
vedrørende offentlige udbud (PRB). Klageafdelingen er en intern instans, som består af ledende personale 
støttes af ECB’s juridiske tjeneste. Hvis klageafdelingen finder, at beslutningen om at afvise klagerens an -
søgning eller tilbud er i strid med denne afgørelse eller generelle principper i udbudslovgivningen, skal den 
enten bestemme, at udbudsproceduren eller en del heraf må gentages, eller træffe en ny beslutning. Klageaf -
delingen underretter skriftligt klageren om sin afgørelse senest en måned efter modtagelsen af klagen.
Der er siden 2007 modtaget 35 klager, hvoraf én stadig var under behandling i december 2015, seks var taget 
til følge, 20 var blevet afvist, og otte var blevet videregivet til det ansvarlige indkøbsudvalg, men ikke fulgt op 
af klageren.Tekstboks 11
44 Bemærkninger 
Sager for EU-domstolene er langvarige, og der ydes sjældent 
erstatning for påberåbte tab
81 
Retten har blandt andet kompetence til som første instans at træffe afgørelse 
i sager indbragt af økonomiske aktører vedrørende EU-institutioners handlinger 
eller undladelser. I den seksårige periode fra 2009 til 2014 færdigbehandlede 
Retten 3 419 sager, hvoraf 106 omhandlede EU-institutioners offentlige udbud 
(3,1 %), dvs. gennemsnitlig 17,6 sager om året37. De 106 sager vedrørende offentli -
ge udbud førte i alt til 123 afgørelser: 66 domme og 57 kendelser. Fordelingen på 
EU-institutionerne og -organerne er vist i  tabel 3 .
Rettens domme og kendelser fordelt på EU-institutioner 
og -organer
Domme Kendelser
Europa-Kommissionen 41 40
Europa-Parlamentet 5 4
Rådet 3 3
Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed 3
Den Europæiske Unions Domstol 2
Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet 2
Det Europæiske Lægemiddelagentur 2
Den Europæiske Centralbank 1 2
Den Europæiske Investeringsbank. 1
Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug 1
Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder 1
Frontex 1
Det Europæiske Miljøagentur 1
Fællesforetagendet Fusion for Energy 1 3
Europol 1
Den Europæiske Revisionsret 1
Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil 1
Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) 1
Det Europæiske Kemikalieagentur 1
Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme 1
Kilde : Den Europæiske Revisionsret.Tabel 337 Når man sammenholder 
antallet af sager vedrørende 
offentlige udbud med antallet 
af offentliggjorte 
tildelingsafgørelser fra 
EU-institutionerne 
og -organerne i Tenders 
Electronic Daily (TED), kan det 
konkluderes, at under 1 % af 
EU-institutionernes 
og -organernes udbud fører til 
sager ved Retten. Dette er 
lavere end i medlemsstaterne, 
hvor der indgives klager 
i forbindelse med mellem 2 og 
12,3 % af det samlede antal 
udbud, jf. »Annual Public 
Procurement Implementation 
Review 2013« (Kommissionens 
arbejdsdokument 
SWD(2014) 262 final af 
1. august 2014, s. 26).
45 Bemærkninger 
82 
I den undersøgte periode fik klagere i 13 sager medhold i annullationssøgsmål, 
fordi Retten fandt, at den ordregivende myndighed havde truffet en ulovlig af -
gørelse38. Den gennemsnitlige sagsbehandlingstid ved Retten var ca. 35 måneder 
i sager vedrørende offentlige udbud (domme).
83 
Det vigtigste tab, deltagene kan lide i forbindelse med udbud, er, at de ikke op -
når den fortjeneste, de ville have kunnet opnå, hvis de havde fået tildelt kontrak -
ten. I den undersøgte periode (2009-2014) var der ingen klagere, der fik medhold 
i erstatningssøgsmål. For nylig har Den Europæiske Unions Ret dog i to andre 
sager39 pålagt den ordregivende myndighed at erstatte den økonomiske aktørs 
tab som følge af en fortabt mulighed for at få tildelt en kontrakt. Dette kunne 
tyde på, at Retten nu er mere tilbøjelig til at tilkende erstatning i sådanne sager.
84 
I den undersøgte periode var der ingen klagere, der fik medhold i begæringer 
om foreløbige forholdsregler40, og ingen, der fik medhold i de 16 appelsager 
vedrørende Rettens afgørelser, som økonomiske aktører havde indbragt for Dom -
stolen. I en af de væsentligste afgørelser fra 2015 vedrørende EU-institutioner -
nes udbud41 afsagde Domstolens vicepræsident imidlertid kendelse om, at selv 
om den påberåbte skade ikke er uoprettelig, kan de konstaterede ulovligheder 
være tilstrækkelig åbenlyse og alvorlige til at berettige anordning af foreløbige 
forholdsregler. Rettens nye og mere fleksible tilgang til betingelserne for anord -
ning af foreløbige forholdsregler blev således positivt modtaget af Domstolens 
vicepræsident under henvisning til retten til effektiv retsbeskyttelse42.
Den Europæiske Ombudsmand fandt i nogle tilfælde mindelige 
løsninger, men procedurereglerne hindrer en hurtig behandling af 
udbudssager
85 
Den Europæiske Ombudsmand undersøger klager over misforvaltning i EU-insti -
tutionerne og -organerne, herunder klager vedrørende offentlige udbud. Ved en 
søgning på Ombudsmandens websted fandt vi 60 afgørelser vedrørende offent -
lige udbud truffet i perioden fra den 18. februar 200843 til den 17. februar 201544. 
Størstedelen af disse 60 afgørelser (34 sager) vedrørte udbudsaktiviteter uden 
for EU — ofte i forbindelse med EU-delegationer. Tabel 4  viser en oversigt over 
analysen af de 60 afgørelser.38 Det er fast retspraksis, at 
EU-institutionerne råder over 
et vidt skøn i relation til de 
faktorer, der skal tages 
i betragtning med henblik på 
tildeling af en kontrakt. 
Rettens kontrol skal begrænse 
sig til en efterprøvelse af, at 
procedure- og 
begrundelsesreglerne er 
overholdt, at de faktiske 
omstændigheder er fastlagt 
korrekt, og at der ikke er tale 
om et åbenbart urigtigt skøn 
eller magtfordrejning. I ti af de 
13 sager var årsagen til 
annullationen af afgørelsen 
den ordregivende 
myndigheds tilsidesættelse af 
begrundelsespligten.
39 Sag T-299/11 af 7. oktober 2015 
(European Dynamics mod 
OHIM) (dom appelleret i den 
verserende sag C-677/15 P) og 
sag T-199/14 af 
29. oktober 2015 (Vanbreda 
Risk & Benefits mod 
Europa-Kommissionen).
40 Undtagen i én kendelse, som 
efterfølgende blev annulleret 
efter appel. I to sager 
annullerede den ordregivende 
myndighed udbuddet inden 
Rettens afgørelse.
41 C-35/15 P(R), Europa-
Kommissionen mod Vanbreda 
Risk & Benefits.
42 I den konkrete sag afviste 
vicepræsidenten imidlertid 
begæringen om foreløbige 
forholdsregler, fordi 
Kommission havde overholdt 
standstillperioden før 
kontraktunderskrivelsen, og 
fordi den pågældende 
kontrakt blev indgået, længe 
før begæringen om foreløbige 
forholdsregler blev fremsat.
43 Den første afgørelse 
vedrørende offentlige udbud 
under emnet »Tildeling af 
kontrakter og tilskud«.
44 I denne syvårige periode 
modtog Ombudsmanden 
86 antagelige klager 
vedrørende udbud. 60 sager 
førte til de afgørelser, der 
findes i internetdatabasen, 
22 sager fandt 
Ombudsmanden ikke belæg 
for at undersøge, og fire sager 
blev trukket tilbage af 
klagerne.
46 Bemærkninger 
Ombudsmandens afgørelser vedrørende offentlige udbud — resultatoversigt
Kategori Antal Forklaring
Afgørelser i alt 60Det samlede antal afgørelser vedrørende offentlige udbud offent -
liggjort på Ombudsmandens websted under emnet »Tildeling af 
kontrakter og tilskud«.
Ingen misforvaltning 30 Ombudsmanden konstaterede ingen misforvaltning.
Mindelig løsning 8Der er aftalt og gennemført en mindelig løsning eller en afhjælpende 
foranstaltning. Denne kategori omfatter følgende underkategorier:
Oplysninger fremlagt 6Den mindelige løsning bestod i  fremlæggelse af tilfredsstillende oplys -
ninger eller begrundelser.
Omkostninger betalt 1Den mindelige løsning bestod i  godtgørelse af dokumenterede omkost -
ninger afholdt af klageren.
Løsning ikke angivet (under forhandling) 1 Der blev forhandlet om en mindelig løsning, men resultatet er ukendt.
Misforvaltning 20Ombudsmanden konstaterede misforvaltning i mindst ét af sagens 
aspekter. Denne kategori omfatter følgende underkategorier:
Mindelig løsning afvist 5Den foreslåede mindelige løsning blev afvist af den pågældende institu -
tion i fire af de fem sager.
Mindelig løsning ikke mulig 13 Der var ikke længere mulighed for en mindelig løsning.
Mindelig løsning ikke nødvendig 2Det var ikke nødvendigt med en mindelig løsning, da klagen ikke blev 
undersøgt, enten fordi udbuddet var blevet annulleret, eller fordi 
klagen ikke havde nogen konsekvenser for udbudsresultatet.
Domstolssag - ikke undersøgt nærmere 1Ombudsmanden undersøgte ikke sagen, eftersom den blev behandlet 
af Retten.
Sag trukket tilbage af klageren 1 Sagen blev trukket tilbage af klageren uden yderligere forklaring.
Kilde : Den Europæiske Revisionsret.Tabel 4
47 Bemærkninger 
86 
Den gennemsnitlige varighed af en sag fra åbning til afgørelse lå på 20 måneder, 
hvilket er mindre end i domstolssager (jf. punkt 82). Men før ombudsmanden kan 
iværksætte en undersøgelse af en klage, skal »de fornødne administrative hen -
vendelser [være rettet] til de berørte institutioner eller organer«45. Det betyder, at 
den økonomiske aktør først skal sende sin klage til den pågældende institution 
og afvente svar. Dette forlænger processen og udelukker praktisk talt hurtige 
indgreb fra Ombudsmandens inden underskrivelsen af en kontrakt.
87 
De mindelige løsninger på grundlag af forslag fra Ombudsmanden bestod typisk 
i, at klageren fik adgang til oplysninger eller fik en tilfredsstillende begrundelse 
for afvisningen af vedkommendes tilbud. Ombudsmandens undersøgelser har al -
drig medført, at en tildelingsafgørelse er blevet annulleret, eller at en EU-institu -
tion har genåbnet et udbud. De afhjælpende foranstaltninger har aldrig omfattet 
en erstatning til klageren for mistede muligheder eller tabt fortjeneste. En enkelt 
gang fik en klager tilkendt godtgørelse af sine udgifter i forbindelse med delta -
gelse i et udbud. Ombudsmanden er proaktiv og anfører »yderligere bemærknin -
ger« i sine afgørelser, dvs. anbefalinger, der skal tilskynde EU-institutionerne til 
fremtidige praksisændringer. Der gives eksempler på »yderligere bemærkninger« 
i tekstboks 12 .
Europa-Parlamentets Udvalg for Andragender udelukkede 
andragender mod EU-institutioner
88 
En af de europæiske borgeres grundlæggende rettigheder er retten til at indgive 
andragender46. Enhver unionsborger samt enhver fysisk eller juridisk person med 
bopæl eller hjemsted i en medlemsstat har ret til at indgive andragender til Euro -
pa-Parlamentet. Europa-Parlamentet Udvalg for Andragender angav dog på sin 
portal for andragender, at andragender vedrørende EU-institutionernes misfor -
valtning ikke kan antages, og at spørgsmål vedrørende misforvaltning i EU-insti -
tutionerne eller -organerne skal rettes til Den Europæiske Ombudsmand. Derved 
udelukkede udvalget andragender vedrørende påstået misforvaltning i EU-insti -
tutionernes offentlige udbud.45 Jf. artikel 2, stk. 4, i Europa-
Parlamentets afgørelse af 
9. marts 1994 vedrørende 
ombudsmandens statut og de 
almindelige betingelser for 
udøvelsen af hans hverv 
(EFT L 113 af 4.5.1994, s. 15).
46 Jf. artikel 44 i Den Europæiske 
Unions charter om 
grundlæggende rettigheder.
48 Bemærkninger Tekstboks 12Eksempler på Ombudsmandens yderligere bemærkninger
Afhængigt af kontraktbetingelserne kan Publikationskontoret i forbindelse med fremtidige sager, hvor kontra -
henter spørger, om deres kontrakt vil blive fornyet eller ej, som minimum anføre den omtrentlige tidsramme 
for sin afgørelse. (Den Europæiske Ombudsmands afgørelse om lukning af undersøgelsen af klage 1922/2010/(VIK)
ER mod Den Europæiske Unions Publikationskontor (19/12/2013))
I sager som denne, hvor en EU-delegation efter at have annulleret et åbent udbud vælger at gennemføre et 
udbud med forhandling med nogle af de oprindelige tilbudsgivere, bør delegationen overveje at informere 
de afviste tilbudsgivere åbent og proaktivt om udviklingen. Dette ville styrke indtrykket af, at EU-delegatio -
nernes udbud er lovlige og gennemsigtige. (Den Europæiske Ombudsmands afgørelse om lukning af undersøgel -
sen af klage 1325/201 1/VL mod Europa-Kommissionen (17/5/2013))
I lyset af den terminologiske forvirring i forbindelse med denne sag og for at undgå eventuelle fremtidige mis -
forståelser anser Ombudsmanden det for hensigtsmæssigt at opfordre Europa-Kommissionen til at gennemgå 
det materiale, den stiller til rådighed i forbindelse med sine udbud, med henblik på at eliminere manglende 
præcision og terminologisk inkonsekvens og sikre, at tilbudsgivere informeres klart og utvetydigt om støtte -
berettigelsesbetingelserne vedrørende deres etablering/stiftelse/registrering/nationalitet. Det ville også være 
hensigtsmæssigt, hvis Kommissionen i forbindelse med denne gennemgang kunne sikre, at sådanne nøglebe -
greber i udbudsprocessen defineres tydeligt enten i selve udbudsbekendtgørelsen eller i et dokument, som 
der tydeligt henvises til, og som er let tilgængeligt. (Den Europæiske Ombudsmands afgørelse om lukning af 
undersøgelsen af klage 920/2010/VIK mod Europa-Kommissionen (18/7/201 1))
49 Bemærkninger 
Afsnit IV — Gennemsigtige resultater og gensidig 
læring sikres ikke systematisk
Oplysningerne om resultaterne af EU-institutionernes 
udbudsaktiviteter er ikke tilgængelige på en sådan måde, 
at dechargemyndigheden og den brede offentlighed kan 
foretage effektiv overvågning
89 
En af de mest effektive metoder til at bekæmpe korruption og dårlig forvalt -
ning i forbindelse med offentlige udbud og til at forhindre uberettigede kon -
kurrencemæssige begrænsninger er at øge processernes og procedurernes 
gennemsigtighed. Gennemsigtighed er ikke blot afgørende for de økonomiske 
aktører, men også for dechargemyndigheden og den brede offentlighed, som 
kan bidrage til at forbedre EU-institutionernes præstationer ved at overvåge 
udbudsaktiviteterne.
En effektiv overvågning forudsætter, at der foreligger 
harmoniserede oplysninger ét sted på internettet
90 
Hvis interessenterne skal kunne foretage effektiv overvågning, skal følgende mi -
nimumsoplysninger foreligge ét sted på internettet og løbende opdateres, hver 
gang en kontrakt på over 15 000 euro er underskrevet af en EU-institution:
a) kontraktemnet
b) kontrakttypen
c) kontraktværdien
d) kontraktvarigheden
e) udbudstypen (med en begrundelse, hvis der er tale om udbud med forhand -
ling uden forudgående offentliggørelse)
f) tildelingskriterierne og deres vægtning
g) antallet af modtagne tilbud og antallet af tilbud, der blev taget i betragtning 
i forbindelse med den endelige tildelingsafgørelse (fordelt på medlemsstater/
tredjelande og med oplysninger om antallet af tilbud fra SMV’er)
50 Bemærkninger 
h) navn og adresse på den valgte tilbudsgiver samt oplysninger om, hvorvidt 
den valgte tilbudsgiver er en SMV
i) den andel af kontrakten, der sandsynligvis vil blive givet i underentreprise.
91 
Dette register med oplysninger om EU-kontrakter bør endvidere indeholde rele -
vante links til andre dokumenter (f.eks. udbudsdokumenter, TED-bekendtgørelser 
og kopier af de underskrevne kontrakter).
Oplysningerne foreligger spredt
92 
For nærværende findes der ingen værktøjer, der kan give et samlet overblik over 
resultaterne af EU-institutionernes udbudsaktiviteter. Oplysningerne foreligger 
spredt, og for det meste er de ikke harmoniserede. Det er ikke alle afsluttede 
udbud, der kan findes i TED, da det ikke altid er obligatorisk at offentliggøre 
bekendtgørelser om indgåede kontrakter. Endvidere er det svært at søge efter de 
udbud, der findes i TED, fordi søgeresultaterne ikke er altid er tilfredsstillende (jf. 
punkt 63-64). TED eTendering-platformen bruges ikke af alle EU-institutionerne, 
og nogle institutioner lukker muligheden for at downloade udbudsdokumenter 
fra platformen, når fristen for at afgive tilbud er udløbet.
93 
Europa-Parlamentet offentliggør på sit websted en samlet årsliste over alle de 
kontrahenter, det har tildelt kontrakter på over 15 000  euro. Listen angiver kon -
trahenternes navn og adresse, kontrakttypen og -emnet, kontraktens varighed 
og værdi, udbudstypen og det ansvarlige generaldirektorat. Denne liste er del 
af årsberetningen om kontrakter tildelt af Europa-Parlamentet. Denne beretning 
er både mere omfattende og detaljeret end de konsoliderede oplysninger, der 
offentliggøres af de andre reviderede institutioner, og går længere end EU-fi -
nansforordningens gennemsigtighedskrav.
51 Bemærkninger 
94 
Europa-Kommissionens udbudsaktiviteter foregår decentralt. Der rapporteres 
derfor om dem i de enkelte generaldirektoraters årlige aktivitetsrapporter, men 
det gøres på en standardiseret måde. Det er dog ikke alle oplysninger fra de 
enkelte årlige aktivitetsrapporter, der centralt i Kommissionen bliver konsolideret 
til en fælles rapport. Der indgår en analytisk rapport om udbud med forhand -
ling i Kommissionens sammenfatning af sine resultater på forvaltningsområdet. 
Kommissionens finansielle gennemsigtighedssystem skal give oplysninger om 
modtagere af EU-midler. Det giver dog ingen oplysninger om de udbudstyper, 
der har ført til kontrakttildeling.
95 
På sit websted offentliggør ECB årlige lister over kontrakter på over 50 000 euro, 
der er blevet tildelt uden offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse. På lister -
ne angives navnene på de kontrahenter, der har fået tildelt kontrakter, kontrak -
temnerne og de anslåede kontraktværdier, og det oplyses, om kontraktvarighe -
den er på over 12 måneder. Tidligere udbudsbekendtgørelser og bekendtgørelser 
om indgåede kontrakter fra TED samt tidligere fakultative udbudsbekendtgørel -
ser er samlet centralt i arkivsektionen.
96 
Rådets sikrede websted for udbud vedrørende kontrakter på over 60 000 euro 
havde en søgefunktion, der ikke kun omfattede igangværende udbud, men også 
afsluttede udbud og annullerede udbud. Da vi testede søgefunktionen, kunne vi 
dog ikke få vist alle afsluttede udbud. De årlige lister over kontrakter, for hvilke 
der ikke blev offentliggjort en specifik bekendtgørelse om tildeling, var blevet of -
fentliggjort via TED. Der var dog ikke noget link til disse lister på Rådets websted.
97 
EU’s portal for åbne data, som forvaltes af Publikationskontoret, indeholder 
datasæt vedrørende offentlige udbud. De mest omfattende datasæt er direkte 
baseret på TED. De problemer, der er beskrevet i punkt 63 og 64, gælder også 
disse datasæt, dvs. de giver ikke altid tilfredsstillende resultater, og dataene er 
somme tider ufuldstændige.
52 Bemærkninger 
Læring af bedste praksis sikres ikke fuldt ud
98 
Eftersom EU-institutionernes offentlige udbud hovedsagelig foregår decentralt, 
kan samarbejde mellem de forskellige organisationer sikre forbedringer gen -
nem gensidig læring og inspiration. Vi konstaterede, at der i betydeligt omfang 
foregik samarbejde og erfaringsudveksling mellem institutionerne og mellem de 
forskellige indkøbsenheder i de større institutioner. Der gennemføres interinsti -
tutionelle udbud. Og der findes en række diskussionsfora og muligheder for at 
stille spørgsmål.
99 
Peerevalueringer muliggør en struktureret udveksling af bedste praksis mellem 
de deltagende organisationer. Dette værktøj er dog endnu ikke blevet anvendt 
i forbindelse med EU-udbud. Et godt eksempel på forbedringer som følge af pee -
revalueringer kan ses i det europæiske statistiske system47. JRC foretager jævnligt 
efterfølgende kontroller af sine udbud i forbindelse med sine betalingskontroller. 
Disse efterfølgende kontroller er i nogen grad opbygget på samme måde som 
peerevalueringer48.47 Jf. vores særberetning 
nr. 12/2012 »Har 
Kommissionen og Eurostat 
forbedret metoden til 
udarbejdelse af pålidelige og 
troværdige europæiske 
statistikker?« ( http://eca.
europa.eu ).
48 I 2014 blev der foretaget 
efterfølgende kontroller af 
55 udbud. Kontrollerne 
vedrørte overholdelsen af 
regler og krav. De blev 
foretaget af ni grupper med 
tre medarbejdere, som 
dækkede alle JRC’s 
arbejdssteder. Kontrollørerne 
kom fra forskellige enheder og 
arbejdssteder. For hvert hold 
var der udpeget en leder. Alle 
holdene brugte de samme 
detaljerede tjeklister og fulgte 
et standardiseret 
rapporteringsformat.
53
 Konklusioner 
og anbefalinger
100  
Offentlige udbud i EU er omfattet af regler, som har til formål at fjerne forhindrin -
ger og åbne markeder på en ikkediskriminerende og gennemsigtig måde for at 
fremme konkurrencen. Målet med offentlige udbud er at øge de offentlige orga -
ners udvalg af potentielle kontrahenter, hvilket sikrer mere valuta for pengene, 
og samtidig skabe markedsmuligheder for virksomhederne.
101  
Revisionsretten konkluderer, at EU-institutionerne kan gøre mere for at lette 
adgangen til deres offentlige udbud.
102  
EU-institutionerne har robuste systemer og kompetente medarbejdere til at 
holde risikoen for fejl og uregelmæssigheder under kontrol Under arbejdet 
med henblik på vores årlige revisionserklæring finder vi ved undersøgelsen af 
de transaktioner, der forvaltes direkte af EU-institutionerne, kun få alvorlige fejl 
vedrørende offentlige udbud. Der sendes også kun få sager til OLAF, hvilket vid -
ner om, at forekomsten af alvorlige uregelmæssigheder og svig er begrænset på 
dette område (jf. punkt 15-22).
103  
EU-institutionerne har brug for oplysninger om de økonomiske aktørers delta -
gelse i deres udbud, så de kan overvåge og dokumentere udbudsaktiviteternes 
tilgængelighed. De fleste EU-institutioner måler ikke systematisk deltagelsen 
i deres udbud. Af de enheder, vi reviderede, er det kun Kommissionens Fæl -
les Forskningscenter, der udarbejder omfattende statistikker om dette. De 
andre overholder minimumskravet om at anføre antallet af modtagne tilbud 
i de bekendtgørelser om indgåelse af kontrakter, der offentligøres på TED (jf. 
punkt 23-25).
Anbefaling 1
Med henblik på at lette overvågningen af deres udbudsaktiviteters tilgængelig -
hed bør alle EU-institutionerne for hvert enkelt udbud og hver enkelt udbuds -
type indsamle og analysere data, ikke kun om antallet af oprindeligt modtagne 
tilbud eller ansøgninger om at deltage, men også om antallet af tilbud, der blev 
taget i betragtning i forbindelse med den endelige tildelingsafgørelse.
Måldato for gennemførelsen : 2017.
54 Konklusioner og anbefalinger 
104  
Ved ændringen af deres udbudsregler i 2015 undlod EU-institutionerne at forenk -
le regler og præcisere gråzoner i videst muligt omfang for at lette adgangen til 
udbud (jf. punkt 26-35):
a) EU’s finansforordning og gennemførelsesbestemmelserne hertil er ikke ble -
vet samlet i ét dokument, og denne lovgivning er stadig unødigt kompleks.
b) Afvigelserne fra det nye udbudsdirektiv er ikke altid tydeligt angivet eller 
forklaret.
c) Små og mellemstore virksomheder tilskyndes ikke udtrykkeligt til at deltage.
d) Det er ikke præciseret, hvordan man skal undersøge markedet, før der indgås 
ejendomskontrakter.
e) Det er kun ECB, der i sine udbudsregler har fastlagt e sprogordning.
Anbefaling 2
Med henblik på den kommende ændring af EU’s finansforordning i 2016 bør 
Kommissionen foreslå ét regelsæt for offentlige udbud. Dette regelsæt bør 
udtrykkeligt tilskynde små og mellemstore virksomheder til at deltage. Det bør 
endvidere omfatte regler om markedsprospektering forud for indgåelse af ejen -
domskontrakter og om sprogordninger i forbindelse med udbud. Afvigelser fra 
2014-udbudsdirektivet bør begrundes.
Måldato for gennemførelsen : 2017, som led i ændringen af EU’s 
finansforordning.
105  
Ikke alle proceduremæssige valg fremmede konkurrence på det bredest mulige 
grundlag. Størsteparten af EU-institutionerne havde ikke en politik for gennem -
førelse af indledende markedsundersøgelser før den formelle udbudsproces. 
Sådanne undersøgelser er vigtige med henblik på at informere potentielle til -
budsgivere og optimere de krav, der skal anføres i udbudsdokumenterne. EU-in -
stitutionerne må ikke opdele kontrakter kunstigt for at undgå at skulle anvende 
en mere konkurrencebaseret procedure. Ved at opdele kontrakter i delkontrakter 
og offentliggøre dem samtidig kan man imidlertid lette adgangen til udbud, 
navnlig for SMV’er. EU-institutionerne har ikke i tilstrækkelig grad gjort brug af 
denne praksis (jf. punkt 37-55).
55 Konklusioner og anbefalinger 
Anbefaling 3
EU-institutionerne bør proaktivt gøre brug af indledende markedsundersøgelser, 
når det er relevant, med henblik på at udforme deres udbud og informere økono -
miske aktører om deres udbudsplaner og -krav.
Måldato for gennemførelsen : Straks.
Anbefaling 4
EU-institutionerne bør så vidt muligt opdele kontrakter i delkontrakter med hen -
blik på at øge deltagelsen i deres udbud.
Måldato for gennemførelsen : Straks.
106  
Unødvendige barrierer gør livet besværligt for potentielle tilbudsgivere, der 
ønsker at finde og udnytte de muligheder for at deltage i udbud, som EU-institu -
tionerne giver. Mulighederne for at deltage i EU-institutionernes udbud er lidet 
synlige på internettet. Den tilgængelige information er ufuldstændig og fordelt 
på mange forskellige websteder. Søgefunktionen på TED (Tenders Electronic 
Daily) gav ikke altid tilfredsstillende resultater. Der er endnu ikke foretaget en 
omfattende og harmoniseret implementering af værktøjer, der muliggør elektro -
nisk afgivelse af tilbud (jf. punkt 56-75).
Anbefaling 5
EU-institutionerne bør oprette en fælles elektronisk kvikskranke for deres 
udbudsaktiviteter, så de økonomiske aktører kan finde al relevant information 
samlet på én onlineplatform og bruge dette websted til at kommunikere med 
EU-institutionerne. Denne kvikskranke bør anvendes til al udbudsforvaltning - 
herunder kommunikation vedrørende gældende regler og forretningsmulighe -
der, relevante udbudsdokumenter, afgivelse af tilbud og al anden kommunikati -
on mellem institutionerne og de økonomiske aktører.
Måldato for gennemførelsen : 2018.
56 Konklusioner og anbefalinger 
107  
Økonomiske aktører, der føler sig uretfærdigt behandlet, har svært ved at få 
deres klager og erstatningssager hurtigt behandlet. Kun ECB har en robust intern 
klageprocedure (jf. punkt 76-88).
Anbefaling 6
Kommissionen bør foreslå ændringer til EU’s finansforordning med henblik på at 
sikre en hurtig behandling af klager fra økonomiske aktører, der føler sig uretfær -
digt behandlet. Denne behandling bør finde sted, før de økonomiske operatører 
kan gå til Ombudsmanden eller EU-domstolene.
Måldato for gennemførelsen : 2017, som led i ændringen af EU’s 
finansforordning.
108  
Oplysningerne om resultaterne af EU-institutionernes udbudsaktiviteter er ikke 
tilgængelige på en sådan måde, at dechargemyndigheden og den brede offent -
lighed kan foretage effektiv overvågning med henblik på at øge gennemsigtig -
heden og styrke tilliden. Oplysningerne foreligger spredt, og for det meste er de 
ikke harmoniserede (jf. punkt 89-97). OLAF’s rapportering om sine undersøgelser 
giver ikke mulighed for at vurdere tendenser over tid (jf. punkt 16-17).
Anbefaling 7
For at muliggøre en effektiv efterfølgende overvågning af deres udbudsaktivite -
ter bør EU-institutionerne oprette et fælles offentligt register med oplysninger 
om deres offentlige kontrakter, der eventuelt kan udvikles som en del af TED 
eTendering.
Måldato for gennemførelsen : 2018.
Anbefaling 8
OLAF bør forbedre sit sagsstyringssystem med henblik på at udarbejde rapporter 
og statistikker om de forskellige typer påstande, der undersøges, og om resulta -
terne af disse undersøgelser.
Måldato for gennemførelsen : 2017.
57 Konklusioner og anbefalinger 
109  
Eftersom EU-institutionernes udbudsaktiviteter hovedsageligt foregår decentralt, 
kan samarbejde sikre forbedringer gennem gensidig læring og inspiration. Vi 
konstaterede, at der i betydeligt omfang foregik samarbejde og erfaringsudveks -
ling mellem institutionerne og mellem de forskellige indkøbsenheder i de større 
institutioner. Der blev dog ikke gjort brug af peerevalueringer, som er det mest 
avancerede værktøj til struktureret udveksling af bedste praksis (jf. punkt 98 
og 99).
Anbefaling 9
EU-institutionerne bør gøre brug af peerevalueringer med henblik på gensidig 
læring og udveksling af bedste praksis vedrørende offentlige udbud.
Måldato for gennemførelsen : Den første peerevaluering bør påbegyndes 
i 2018.
Vedtaget af Afdeling IV, der ledes af Baudilio Tomé Muguruza, medlem af 
Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 24. maj 2016.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand
58
 Bilag
Brugere af TED eTendering (april 2016)
Europa-Parlamentet, GD for Kommunikation
Europa-Parlamentet, GD for Infrastruktur og Logistik
Europa-Parlamentet, GD for Innovation og Teknologisk Støtte
Rådet for Den Europæiske Union
Europa-Kommissionen, GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter
Europa-Kommissionen, GD for Budget
Europa-Kommissionen, GD for Kommunikation
Europa-Kommissionen, GD for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi
Europa-Kommissionen, GD for Miljø + GD for Klima
Europa-Kommissionen, GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion
Europa-Kommissionen, GD for Energi
Europa-Kommissionen, GD for Finansiel Stabilitet, Finansielle Tjenesteydelser og Kapitalmarkedsunionen
Europa-Kommissionen, GD for Sundhed og Fødevaresikkerhed
Europa-Kommissionen, GD for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed
Europa-Kommissionen, GD for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse
Europa-Kommissionen, GD for Informationsteknologi
Europa-Kommissionen, GD for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV’er
Europa-Kommissionen, GD for Internationalt Samarbejde og Udvikling
Europa-Kommissionen, GD for Retlige Anliggender og Forbrugere
Europa-Kommissionen, GD for Mobilitet og Transport
Europa-Kommissionen, GD for Regionalpolitik og Bypolitik
Europa-Kommissionen, GD for Forskning og Innovation
Europa-Kommissionen, GD for Handel
Det Fælles Forskningscenter
Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Bruxelles
Kontoret for Infrastruktur og Logistik i Luxembourg
Forvaltningsorganet for Små og Mellemstore Virksomheder (EASME)
Den Europæiske Revisionsret
Den Europæiske Investeringsbank
Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)
Eurostat
Den Europæiske Unions Publikationskontor
Eurojust
Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-Medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex)
Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC)
Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA)
Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA)
Det Europæiske Miljøagentur (EEA)
EU-Fiskerikontrolagenturet (EFCA)
Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA)
Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger (EIOPA)
Det Europæiske Lægemiddelagentur (EMA)
Den Europæiske Politienhed (Europol)
Det Europæiske Jernbaneagentur (ERA)
Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA)
Den Europæiske Unions Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA)
Fællesforetagendet Fusion for Energy (F4E)
Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) (OHIM)Bilag I
59 Bilag 
Resumé af rundspørgeresultaterne
Kontekst
I forbindelse med forvaltningsrevisionen vedrørende EU-institutionernes offentlige udbud blev det anset for 
hensigtsmæssigt at inddrage mindre EU-organers udtalelser om og holdninger til udbudsprocesserne for at få 
et bredere billede. Spørgeskemaet blev sendt til 47 sådanne organer, og svarprocenten var 85 %.
I. Udbudspolitikker
01 
Udbudspolitikker er relevante, fordi de viser den tankegang, der ligger bag EU-institutionernes udbudspraksis. 
De er særlig relevante i den udstrækning, de sikrer bedre adgang til udbudsprocesserne og opbygger tillid ved 
at skabe øget ansvarlighed i de ordregivende institutioner og styrker tiltroen til institutionerne hos dem, der er 
interesserede i at afgive tilbud.
02 
De tre højeste prioriteter angivet af agenturerne, fællesforetagenderne og de andre EU-organer var (med den 
højeste prioritet først): opnåelse af et godt forhold mellem pris og kvalitet, sikring af upartiskhed og forenkling 
af forvaltningen.
03 
Størstedelen (57 %) af respondenterne svarede, at de havde en udbudspolitik. De resterende respondenter 
(43 %) havde slet ingen udbudspolitik.
04 
Med hensyn til offentlig adgang svarede 56 % af respondenterne, at de offentliggjorde deres politikker.
II. Strømlining af offentlige udbud
01 
Offentlige udbud kan gøres lettere og mindre byrdefulde på flere måder, blandt andet ved at man giver 
vejledning om udbudsmetoder, bruger værktøjer til e-indkøb, overvåger deltagelsen eller gennemfører 
markedsundersøgelser.
02 
Størstedelen af respondenterne (60 %) svarede ja til, at de gav deres indkøbere dokumenter med vejledning om 
valg af udbudsmetoder.
03 
Europa-Kommissionen anser e-indkøb for at være et nøgleelement til at gøre indkøb lettere. Dette omfatter 
blandt andet elektronisk afgivelse af tilbud, e-udbud og elektronisk kontraktindgåelse. Det var dog kun 35 % af 
respondenterne, der brugte sådanne værktøjer.Bilag II
60 Bilag 
III. Markedsundersøgelser
01 
Det er vigtigt at gennemføre indledende markedsundersøgelser, så man kender markedet og kan udforme en 
velfungerende udbudsproces. Næsten halvdelen af de adspurgte agenturer angav dog, at de ikke eller kun sjæl -
dent gennemførte markedsundersøgelser. Anvendelsen af markedsundersøgelseskabeloner er også relevant 
i denne forbindelse, men kun tre respondenter gjorde brug af sådanne skabeloner.
02 
Overvågning af deltagelsen og udfærdigelse af lister over leverandører kan også bidrage til at gøre fasen før 
udbuddet mindre byrdefuld. 15 % af respondenterne angav, at de førte lister over leverandører, og over 75 % 
oplyste, at de overvågede den gennemsnitlige deltagelse.
IV. Deltagelse
01 
Udbudsdeltagelsen var som udgangspunkt ikke et særlig stort problem for respondenterne, men de forsøgte 
ikke desto mindre at forbedre den. De identificerede følgende problemer med hensyn til deltagelse: den lave 
konkurrence, den komplekse lovgivning og det forhold, at de lokale markeder ofte er for små.
02 
For at imødegå disse forholds negative indvirkning på deltagelsen giver respondenterne deres medarbejdere 
vejledning i etik, forsøger at gøre forvaltningsprocesserne mindre komplekse og standardiserer deres krav.
V. Gennemsigtighed
01 
Gennemsigtighed er nøglen til at sikre upartiskhed - hvilket er en af prioriteterne i forbindelse med udbud.
02 
Offentliggørelse af oplysninger om datterselskaber og moderselskaber kunne gøre processen mere gennemsig -
tig, og 94 % af respondenterne angav, at dette burde være obligatorisk.
03 
Næsten halvdelen af respondenterne (47 %) offentliggør stadig ikke deres udbudspolitikker.Bilag II
61 Europa-Parlamentets 
svar
38
Først med ændringerne af finansforordningen (FF) og gennemførelsesbestemmelserne blev der indført et rets -
grundlag, der præciserer bestemmelserne vedrørende en indledende markedsundersøgelse, og som trådte i kraft 
den 1. januar 2016. Da inddragelse af potentielt interesserede økonomiske aktører i udarbejdelsen af udbudsmate -
rialet rejste en række spørgsmål med hensyn til ligebehandling, ikkeforskelsbehandling og gennemsigtighed, var 
Parlamentet yderst tilbageholdende med at anvende denne mulighed, også for så vidt angår finansforordningens 
ar tikel 107.
39
Parlamentet er i færd med at tilpasse sit Vademecum om offentlige udbud og har tilpasset uddannelserne med 
fokus på anvendelse af indledende markedsundersøgelser, idet der dog oplyses om de dertil knyttede risici og for -
anstaltninger til at undgå disse risici.
42
Valget af et enkelt kontrakt letter tilrettelæggelsen af tjenesteydelserne i perioden før og under Parlamentets 
mødeperioder, der er særlig intens, fordi hovedparten af tjenesteydelserne er koncentreret på 4 dage pr. måned. 
Dette har igen gjort det muligt at indføre en produktivitetsplan på 1 % pr. år, hvilket betyder, at priserne vil blive 
reduceret med 1 % årligt fra det andet år. Under henvisning til de mange indkomne bud (6) medførte brugen af en 
enkelt kontrakt ikke nogen reduktion af konkurrencen.
Parlamentet noterer sig fremhævelsen af de reviderede regler om brug af delkontrakter og vil tage hensyn dertil 
den i reviderede retningslinjer, men, som punkt 43 i bemærkningerne også viser, afhænger en beslutning om deling 
altid af omstændighederne i den pågældende sag under hensyntagen til ydelsens art, idet der skal være en rimelig 
balance mellem tilgængeligheden for SMV’er på den ene side og omkostningseffektivitet på den anden side.
43
Disse indkøb til forholdsvis små beløb blev foretaget under særlige omstændigheder, da en række tjenestegrene 
var flyttet ind i en ny bygning, hvor der stadig var igangværende byggearbejde, og der var tale om enkeltstående 
indkøb til opfyldelse af specifikke behov. Desuden blev tærsklen på 60 000  EUR overholdt. Institutionens fremtidige 
behov på dette område vil være omfattet af en rammekontrakt, der vil blive tildelt gennem en udbudsprocedure, 
som endnu ikke er afsluttet.
50
Som det blev påpeget i punkt 34 i bemærkningerne, blev prospekteringen for bl.a. denne bygning offentliggjort 
i EUT. Fra et juridisk synspunkt er den kontraktform, hvorigennem dette nøglefærdige projekt blev udbudt, i over -
ensstemmelse med de gældende bestemmelser (artikel 121 i gennemførelsesbestemmelserne og de tidligere gen -
nemførelsesbestemmelser, der var gældende dengang).
Det bemærkes, at prospekteringen inden for de af institutionen fastsatte parametre og i betragtning af de særlige 
forhold, der kendetegner markedet, var så bred som muligt og fandt sted inden for de retlige rammer, og at den sig -
tede på at øge deltagelsen, hvilket er en vigtig parameter i revisionens omfang (punkt 8, litra b), i bemærkningerne).
51
Parlamentets tjenestegrene har udstedt retningslinjer om forhandlinger. Imidlertid er Parlamentet, når det fører 
forhandlinger, også forpligtet til at tage hensyn til proportionalitetsprincippet og respektere balancen mellem de 
anvendte ressourcer og kontraktens værdi. Det kan være tid- og ressourcekrævende at føre forhandlinger, særlig når 
der er tale om kontrakter af lav eller meget lav værdi.
Europa-Parlamentets svar 62
73
Parlamentet har allerede udarbejdet interne henstillinger, og generaldirektoraterne har fastlagt interne politikker, 
for brug af elektroniske midler til kommunikation med tilbudsgiverne om alle kontrakter, der er under grænsen 
i direktivet. Anvendelsen af TED-e-udbud stiger gradvist, og brugen af en samlet platform for e-udbud er i en indle -
dende fase.
Indtil dette problem er løst, er anvendelse af EP ‘s interne mailsystem generelt ikke i overensstemmelse med reg -
lerne i gennemførelsesbestemmelserne.
88
EU-institutionernes offentlige udbud henhører under Den Europæiske Unions virksomhedsområde, og andragender 
på dette område opfylder betingelserne for behandling i henhold til forskrifterne.
Alle andragender vurderes imidlertid efter deres eget individuelle indhold. Afhængigt af andragendets indhold kan 
Udvalget for Andragender henstille til andrageren at indgive en klage til Den Europæiske Ombudsmand. I sådanne 
tilfælde fastslås det normalt, at andragendet opfylder betingelserne for behandling, men at andrageren selv må 
indgive en klage til Ombudsmanden; Ombudsmanden udfører ikke undersøgelser for Udvalget for Andragender.
Oplysningerne i dette afsnit skal ikke være afskrækkende, men oplyse borgeren om opfølgning og passende tilgæn -
gelige retsmidler i enkeltsager i mangel af en revisionsmekanisme, som ville kræve et retsgrundlag.
Anbefaling 1
Parlamentet tager denne anbefaling til efterretning. Dets eksisterende kontraktforvaltnings- og rapporteringsværk -
tøj, WebContracts , giver allerede mulighed for at indsamle data, hvilket er obligatorisk i udbud med forhandling. En 
yderligere udvikling med hensyn til indsamling af metadata skal dog også vurderes ud fra omkostningseffektivite -
ten i betragtning af de begrænsede ressourcer, der er til rådighed.
Anbefaling 3
Se svarene på punkt 38 og 39 i bemærkningerne. Parlamentet er i færd med at tilpasse vademecummet om offent -
lige udbud og har tilpasset uddannelserne under fremhævelse af, at der bør anvendes foreløbige markedsanalyser, 
samtidig med at der oplyses om risici og procedurer for at undgå sådanne risici.
Anbefaling 4
Parlamentet noterer sig fremhævelsen af de reviderede regler om brug af delkontrakter og vil tage hensyn dertil 
den i reviderede retningslinjer, men enhver opdeling afhænger altid af omstændighederne i den pågældende sag 
med hensyn til ydelsens art, idet der skal være en rimelig balance mellem tilgængeligheden for SMV’er på den ene 
side og omkostningseffektivitet på den anden side.
Anbefaling 5
Parlamentet tager denne anbefaling til efterretning og vil i første omgang søge at forbedre informationen på sit 
websted inden for rammerne af en planlagt omorganisering samt introduktion og lancering af et e-udbudssystem.
Europa-Parlamentets svar 63
Anbefaling 7
Parlamentet tager denne anbefaling til efterretning.
Anbefaling 9
Parlamentet tager denne anbefaling til efterretning og vil fokusere på de eksisterende samarbejdsstrukturer mel -
lem dets tjenestegrene og, som nævnt i bemærkningerne vedrørende Det Fælles Forskningscenter (JRC), på efter -
følgende kontrol. Yderligere foranstaltninger vil blive vurderet i henhold til finansforordningens krav om rentabilitet 
og effektivitet.
64 Rådet for Den 
Europæiske Unions svar
Rådet hilser Rettens beretning velkommen. Den rejser en række vigtige spørgsmål vedrørende offentlige udbud. 
Det princip, der ligger til grund for beretningen, nemlig at EU’s institutioner kan gøre mere for at lette adgangen til 
deres offentlige udbud, deles fuldt ud med Retten. Rådet vil nøje studere beretningen og gøre sit bedste for, at de 
anbefalinger, der er rettet til Rådet, omsættes i praksis. Det ser frem til at modtage de endelige bemærkninger fra 
Retten senere.
Med hensyn til visse specifikke spørgsmål ønsker Rådet at fremsætte følgende bemærkninger.
Rådet har ændret sine interne regler om offentlige udbud to gange det seneste år. Den første ændring førte til en 
forenklet procedure og styrkelse af legaliteten internt. Den anden ændring blev foretaget for at sikre, at de interne 
regler er forenelige med den nye finansforordning. Når de interne regler ændres næste gang, forventer Rådet, at 
der også vil kunne blive taget hensyn til Rettens beretning i forbindelse med f.eks. markedsundersøgelser. Arbejdet 
hermed vil allerede gå i gang nu. I mellemtiden forventes det for eksempel at der udarbejdes retningslinjer om mar -
kedsundersøgelser, før den formelle udbudsproces indledes. Dette bør ske både med henblik på at udforme deres 
udbud og informere de økonomiske aktører om deres udbudsplaner.
Rådet har også i sinde at undersøge, hvordan det kan øge synligheden på internettet. Det noterer imidlertid, at det 
er blandt de institutioner, der synes at have et velfungerende websted ifølge beretningen.
Rådet agter også at overveje, hvordan det kan indsamle og analysere data om antallet af oprindeligt modtagne 
tilbud om deltagelse eller ansøgninger om at deltage, der blev behandlet i den endelige tildelingsafgørelse. Peere -
valueringer bør også overvejes.
Spørgsmålet om opdeling i delkontrakter undersøges løbende som led i Rådets procedurer og foretages også, når 
det er muligt. Én igangværende procedure (om IT) har 17 delkontrakter.
Rådet har taget beretningens bemærkninger om brugen af begrænsede udbud til efterretning. Det finder, at flere 
offentlige udbud vil blive gennemført med den nye finansforordning, som fastlægger, at alle udbudsdokumenter 
skal offentliggøres samtidig.
For så vidt angår længden af rammekontrakter i forbindelse med dets bygninger, har Rådet taget Rettens bemærk -
ninger til efterretning. Dette spørgsmål er blevet drøftet udførligt af Generalsekretariatet. Finansforordningen 
accepterer, at kontrakter kan indgås for mere end fire år i behørigt begrundede tilfælde. Rådet fastholder, at det af 
hensyn til forsvarlig økonomisk forvaltning og i tilfælde, som navnlig er behørigt begrundet af rammekontraktens 
genstand, kan være berettiget med en periode på over fire år. I forbindelse med kontrakter vedrørende bygninger 
har dette ofte været tilfældet. Rådet vil følge situationen nøje.
Hvad angår de anbefalinger, der bl.a. er blevet rettet til Rådet, kan følgende bemærkninger fremsættes.
Anbefaling 1 
(overvågning af udbudsaktiviteter). Anbefalingen accepteres. Rådet vil overveje, hvordan dette kan tilrettelægges 
i praksis.
Anbefaling 3 
(markedsundersøgelser). Anbefalingen accepteres. Der vil blive udsendt en rundskrivelse, og spørgsmålet vil blive 
taget op i interne uddannelsestiltag.
Anbefaling 4 
(opdeling af kontrakter). Anbefalingen accepteres. Spørgsmålet vil indgå i de specifikke retningslinjer, som vil blive 
udstedt.
Rådet for Den Europæiske Unions svar 65
Anbefaling 5 
(fælles elektronisk kvikskranke). Anbefalingen accepteres. Rådet vil deltage i enhver indsats, som igangsættes med 
henblik herpå.
Anbefaling 7 
(efterfølgende overvågning). Anbefalingen accepteres i princippet. Rådet vil deltage i enhver indsats, som igang -
sættes med henblik herpå.
Anbefaling 9 
(peerevalueringer). Anbefalingen accepteres i princippet. Det er nødvendigt at overveje, hvordan dette kan 
tilrettelægges.
De øvrige anbefalinger vedrører ikke Rådet.
66 Kommissionens  
svar
Resumé
II
Udbudsreglerne i finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne i deres nyligt reviderede form er i det 
store og hele i overensstemmelse med direktiverne. Langt størsteparten af uoverensstemmelserne skyldes stren -
gere bestemmelser baseret på princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning.
Der er, hvor dette er nødvendigt, gjort rede for større forskelle i betragtningerne. Et eksempel herpå er betragtning 
23 i gennemførelsesbestemmelserne vedrørende sondringen mellem udvælgelses- og tildelingskriterier.
V
Formålet med revisionen i 2015 var at skabe overensstemmelse mellem udbudsreglerne og direktiverne fra 2014. 
Forenklingen og præciseringen af direktiverne er afspejlet i de reviderede regler.
Üget konkurrence er et af de styrende principper for offentlige udbud. Målsætningen om at nå ud til de tilsigtede 
økonomiske aktører, især SMV’er, bør dog ikke hindre økonomierne i at opnå stordriftsfordele og skal opvejes mod 
princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, jf. finansforordningen, samt princippet om ligebehandling af til -
budsgivere, der skal gælde for alle virksomheder uanset størrelse.
VI
Proceduremæssige valg bør baseres på en afbalanceret tilgang, og der bør ikke blot tages hensyn til den bredest 
mulige konkurrence, men også de andre udbudsprincipper, nemlig forsvarlig økonomisk forvaltning, gennemsigtig -
hed, proportionalitet, ligebehandling og ikkeforskelsbehandling.
I udbudsreglerne er der en tydelig sammenhæng mellem proceduren og kontraktens værdi (og i nogle tilfælde 
dens genstand) i anvendelsen af proportionalitetsprincippet.
Kommissionen gør opmærksom på bestemmelsen om indledende markedsundersøgelse, der trådte i kraft den 
1. januar 2016, jf. artikel 105 i finansforordningen, og som skal gennemføres, hvor det er relevant, på grundlag af 
kontraktens genstand. Opdeling i delkontrakter må kun forekomme efter omstændighederne, jf. artikel 102, stk. 2, 
i finansforordningen, og anvendes ofte af Kommissionens tjenestegrene.
VII
Oplysningerne er ikke fuldt harmoniserede, fordi udbudsprocedurerne er decentraliserede i Kommissionen.
Kommissionen har dog pligt til at levere effektive, brugercentrerede onlinetjenester og er i færd med at forbedre 
siderne om finansiering som led i det digitale omlægningsprogram for websteder (se Kommissionens svar på punkt 
58-59).
Desuden bruger institutionerne samme websted som medlemsstaterne (Tenders Electronic Daily — TED) til store 
udbud og tilbyder et fælles indgangspunkt1 til udbud, der ligger under tærsklen i udbudsdirektivet.
Vedrørende søgefunktionen i TED henvises der til Kommissionens svar på punkt 106.
1 http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_en.htm
Kommissionens svar 67
Dertil kommer, at Kommissionen arbejder på at gennemføre et e-udbudssystem til ende-til-ende-forvaltning af 
udbudsprocedurer og kontrakter (fra offentliggørelsen af udbudsbekendtgørelsen til betalingen af fakturaer med et 
antal mellemliggende moduler). Gennemførelsen af et sådant system, som skal bruges af Kommissionens tjeneste -
grene, bidrager til at lette de økonomiske aktørers adgang til offentlige udbud og øger gennemsigtigheden.
VIII
Forvaltningsmæssig og retslig klageadgang er beskrevet i udbudsdokumentationen og i meddelelsen om resultatet 
af udbudsprocedurer. Information om tildeling af kontrakter offentliggøres i TED eller på de ordregivende myn -
digheders websted. Kommissionen og forvaltningsorganerne offentliggør relevante oplysninger om modtagere af 
EU-midler på FTS-webstedet (ordningen for finansiel gennemsigtighed) i overensstemmelse med princippet om 
gennemsigtighed som fastlagt i finansforordningens artikel 35.
IX a)
I det omfang det vedrører Kommissionen, accepterer den delvis denne anbefaling og vil gennemføre den som 
beskrevet nedenfor og som forklaret i svaret på anbefaling 1.
Kommissionen vil foretage en cost-benefit-analyse af gennemførligheden af samt omkostningerne og eventuelle 
fordele ved at centralisere oplysninger om udbud med det formål at overvåge deltagelsen. Den anbefalede foran -
staltning vil blive gennemført med forbehold af resultatet af ovennævnte vurdering.
Da udbud er decentraliserede i Kommissionen og henhører under den ansvarlige anvisningsberettigede, findes der 
ikke et centraliseret informationssystem om udbudsprocedurer, der kan anvendes til at overvåge deltagelsen, og 
der er heller ikke nogen juridisk forpligtelse hertil.
IX b)
Kommissionen accepterer delvis denne anbefaling, jf. dens svar på anbefaling 2.
Kommissionen accepterer delvis anbefalingen vedrørende forslaget om et fælles regelsæt.
En af de vigtigste søjler i forslaget til revision af finansforordningen, der vil blive fremsat i 2016, er at foreslå et fælles 
regelsæt, som vil forbedre læsbarheden og kan gøre teksten meget kortere, i fuld overensstemmelse med princip -
pet om bedre lovgivning.
Dette regelsæt vil konsolidere de gældende udbudsregler i finansforordningen og de mere detaljerede gennemfø -
relsesbestemmelser i en enkelt retsakt. De mere specifikke bestemmelser vedrørende offentlige udbud i eksterne 
aktioner, jf. del to i finansforordningen, vil desuden blive indarbejdet i de generelle udbudsregler for yderligere at 
forbedre læsbarheden for alle økonomiske aktører.
Kommissionen accepterer ikke anbefalingens del om SMV’ers deltagelse. Kommissionen mener ikke, at finansfor -
ordningen er et politisk instrument, der kan bruges til dette formål, og den bør derfor ikke indeholde et proaktivt 
incitament til at tilskynde SMV’er til at deltage.
Med hensyn til sprogordninger og markedsprospektering accepterer Kommissionen ikke anbefalingen (se Kommis -
sionens svar på anbefaling 2).
Kommissionens svar 68
IX c)
Som det fremgår af svaret på anbefaling 3, accepterer Kommissionen delvis den del af anbefalingen, der omhandler 
proaktiv anvendelse af indledende markedsundersøgelser, når dette er tilpasset den udbudsprocedure, der skal 
igangsættes, med det formål at forberede udbudsproceduren, da Kommissionen allerede har gennemført noget 
sådant på områder, såsom i projekter om køb eller leje af fast ejendom (jf. den metode, som er indgående beskrevet 
i KOM (2008)2299) og nedlukning.
Kommissionen finder dog ikke, at indledende markedsanalyser bør bruges til at informere økonomiske aktører om 
udbudsplaner og -krav i lyset af risikoen for konkurrencefordrejning.
IX d)
I det omfang den vedrører Kommissionen, accepterer den delvis denne anbefaling, jf. Kommissionens svar på anbe -
faling 4.
Opdeling i delkontrakter er berettiget med henblik på at øge konkurrencen, men det skal holdes op imod princip -
pet om forsvarlig økonomisk forvaltning som fastlagt i finansforordningen. Store kontrakter kan give stordriftsfor -
dele (lavere priser) og mindre forvaltning (færre kontrakter at styre).
IX e)
I det omfang den vedrører Kommissionen, accepterer den denne anbefaling som et langsigtet mål og vil gennem -
føre den som beskrevet nedenfor og som forklaret i Kommissionens svar på anbefaling 5.
Kommissionen vil foretage en undersøgelse af gennemførligheden af samt omkostningerne og eventuelle fordele 
ved et sådant system. Den anbefalede foranstaltning vil blive gennemført med forbehold af resultatet af denne 
undersøgelse og efter aftale med de øvrige institutioner.
Kommissionen fremhæver, at den delvise gennemførelse af Revisionsrettens anbefaling vedrørende Kommissionens 
udbudsprocedurer allerede er igangsat. Som forklaret i svarene på punkt 58-62 har Kommissionen under det digi -
tale omlægningsprogram om rationalisering af websteder allerede igangsat arbejdet med at omlægge sit onlineind -
hold fra en struktur baseret på organisationsplan til en temabaseret struktur. Denne struktur kommer til at omfatte 
emnet »Finansiering, udbud«, som allerede er i støbeskeen.
Der er adgang til forretningsmuligheder og relevante udbudsdokumenter via eksisterende værktøjer og platforme, 
nemlig TED og TED eTendering, som giver adgang til institutionernes udbudsbekendtgørelser og udbudsdokumen -
ter. Kommissionen vil vurdere, i hvilket omfang der kan tilbydes flere muligheder for adgang til en bredere vifte af 
oplysninger og her tage hensyn til budgetmæssige og personalemæssige begrænsninger.
IX f)
Som forklaret i Kommissionens svar på anbefaling 6 accepterer den ikke denne anbefaling.
Kommissionen finder det ikke nødvendigt at foreslå ændringer til finansforordningen vedrørende behandling af 
klager.
Finansforordningen fastsætter allerede nu, at tilbudsgivere, hvis tilbud er blevet afvist, i detaljer skal informeres om 
årsagerne hertil, og de kan anmode om yderligere oplysninger i henhold til finansforordningens artikel 113, stk. 3, 
og gennemførelsesbestemmelsernes artikel 161, stk. 2. Sådanne anmodninger skal besvares inden for en kort frist, 
idet den ordregivende myndighed skal informere herom så hurtigt som muligt og under alle omstændigheder 
senest 15 dage efter modtagelsen af anmodningen.
Kommissionens svar 69
IX g)
I det omfang den vedrører Kommissionen, accepterer den delvis denne anbefaling og vil vurdere, i hvilket omfang 
TED eTendering kan bidrage til omkostningseffektiv dataindsamling som forklaret i Kommissionens svar på anbefa -
ling 7.
IX h)
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
OLAF befinder sig for indeværende i en overgangsfase og er ved at forbedre sin rapporterings- og analysekapacitet. 
OLAF’s nye indholdsstyringssystem (OCM) forventes indført i juli 2016. Statistik- og rapporteringsmodulet vil fore -
ligge i en senere udgave i 2017. Indtil da undersøger OLAF mulighederne for at forbedre brugen af de nuværende 
rapporteringsværktøjer og -funktioner.
IX i)
I det omfang den vedrører Kommissionen, accepterer den denne anbefaling, på betingelse af at peerevalueringer 
foretages efter behov og ikke bliver en permanent proces, hvilket ville kræve budget- og/eller personaleressourcer.
Indledning
02
EU’s institutioner skal anvende princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og principperne om gennemsigtig -
hed, proportionalitet, ligebehandling og ikkediskrimination.
06
Vejledningen om offentlige udbud i Kommissionen er tilgængelig for alle de andre EU-institutioner, -organer, -kon -
torer og -agenturer.
Bemærkninger
17
OLAF’s nuværende sagsstyringssystem er primært et styringsværktøj, og det omfatter derfor kun et begrænset 
antal foruddefinerede rapporter. Eventuelle supplerende rapporter eller mere komplekse analyser såsom den, Revi -
sionsretten anmoder om, skal udarbejdes manuelt og kræver derfor ressourcer, som desværre ikke er til rådighed 
for indeværende.
23
Kommissionen understreger, at der ikke er nogen automatisk forbindelse mellem antallet af tilbud og 
konkurrenceniveauet.
Kommissionens svar 70
26
Formålet med revisionen i 2015 var at skabe overensstemmelse mellem udbudsreglerne og udbudsdirektiverne fra 
2014. Forenklingen og præciseringen af direktiverne er afspejlet i den reviderede finansforordning og gennemførel -
sesbestemmelserne, som blev ændret i 2015.
En af de vigtigste søjler i det kommende forslag om revision af finansforordningen i 2016 er at foreslå et fælles 
regelsæt, som generelt vil forbedre læsbarheden, gøre teksten kortere og primært sigte mod forenkling, i fuld over -
ensstemmelse med princippet om bedre lovgivning.
Dette regelsæt vil konsolidere de gældende udbudsregler i finansforordningen og de mere detaljerede gennemfø -
relsesbestemmelser i en enkelt retsakt. De mere specifikke bestemmelser vedrørende offentlige udbud i eksterne 
aktioner, jf. del to i finansforordningen, vil desuden blive indarbejdet i de generelle udbudsregler for yderligere at 
forbedre læsbarheden for alle økonomiske aktører.
27
Forslaget til revision af finansforordningen i 2016 omfatter et fælles regelsæt, som skal anvendes på flere af EU’s 
budgetordninger (udbud, tilskud, priser osv.) med det formål at fjerne utilsigtede uoverensstemmelser, tilpasse 
bestemmelserne og gøre teksten lettere at læselig. Bestemmelserne vedrørende god forvaltning finder ikke kun 
anvendelse på udbud og vil blive overført til dette fælles regelsæt.
29
Udbudsreglerne i finansforordningen og gennemførelsesbestemmelserne er i det store og hele i overensstemmelse 
med direktiverne. Langt størsteparten af uoverensstemmelserne skyldes strengere bestemmelser baseret på prin -
cippet om forsvarlig økonomisk forvaltning.
Der er, hvor dette er nødvendigt, gjort rede for større forskelle i betragtningerne. Et eksempel herpå er betragtning 
23 i gennemførelsesbestemmelserne vedrørende sondringen mellem udvælgelses- og tildelingskriterier.
30
Finansforordningen er ikke det rigtige instrument til at nå ud til bestemte økonomiske aktører.
Ligebehandling bør gælde alle selskaber, uanset størrelse. Formålet med udbudsreglerne under finansforordningen 
er ikke at nære en bestemt politisk målsætning. SMV’er kan som alle andre økonomiske aktører deltage i udbuds -
procedurer som enkeltstående tilbudsgivere, i et fælles udbud eller som underleverandør.
SMV’er drager rent faktisk fordel af forenkling og enklere bestemmelser, også selv om de ikke er specifikt nævnt.
Der henvises også til punkt IX b).
31
Det er bevidst, at udformning af procedure- og offentliggørelsesforanstaltningerne er klart adskilt i udbudsreglerne.
Ud over risikoen for konkurrencefordrejning ville princippet om ligebehandling ikke være overholdt, hvis bestemte 
økonomiske aktører, der blev kontaktet i den indledende markedsundersøgelse, på et tidligt tidspunkt fik adgang til 
oplysninger om det planlagte udbud.
Kommissionens svar 71
Udbudsreglerne omfatter de nødvendige foranstaltninger om offentliggørelse af kontrakter med fuld respekt for 
princippet om ligebehandling.
Offentliggørelsen af Kommissionens årlige og flerårige arbejdsprogrammer og finansieringsbeslutninger gør det 
endnu lettere for de økonomiske aktører at få adgang til information.
32
Ifølge artikel 134, stk. 1, litra g), i gennemførelsesbestemmelserne kan institutionerne bruge udbud med forhandling 
uden forudgående offentliggørelse af en udbudsbekendtgørelse »ved ejendomskontrakter, efter undersøgelse af 
det lokale marked«.
Kommissionen har vedtaget en metode til gennemførelse af disse bestemmelser (K(2008)2299) for at forbedre infor -
mationen til markedet og øge gennemsigtigheden. Markedet bliver informeret om Kommissionens behov inden for 
fast ejendom og bekendtgørelser om prospektering.
Denne metode revideres nu for at tage hensyn til vanskelighederne på ejendomsmarkedet og samtidig sikre gen -
nemsigtighed og ligebehandling.
34
I de sidste fire år er der igangsat tre procedurer om prospektering vedrørende fast ejendom i Luxembourg, herun -
der bygningsprospekteringen i forbindelse med udflytningen fra Jean Monnet-bygningen. I alle disse bygnings -
prospekteringsprocedurer var gjort afvigelser (jf. K(2008)2299), og bekendtgørelserne om prospektering blev ikke 
offentliggjort i  Den Europæiske Unions Tidende . Ejendomsudvalget afgav en positiv udtalelse om disse afvigelser.
35
Kommissionen mener ikke, at der er behov for at fastlægge en bestemt sprogordning i finansforordningen, efter -
som der findes en generel EU-lovgivning — forordning 1/1958 — som fastlægger sprogordningen for institutio -
nerne og også finder anvendelse på udbud.
36
Proceduremæssige valg træffes på baggrund af kontraktens værdi og genstand under overholdelse af gældende 
udbudsregler.
Kommissionens fælles svar på punkt 37-40
Indledende markedsundersøgelser er reguleret under »forberedelse af proceduren«. Hvor det er nødvendigt, er 
hovedformålet at indhente viden om markedet med henblik på at udforme udbudsspecifikationerne og foretage 
et korrekt skøn over kontraktens værdi. At bruge markedsundersøgelser som et værktøj til at indhente oplysninger 
medfører en risiko for at fordreje konkurrencen.
At informere økonomiske aktører om udbudsplaner er reguleret af »offentliggørelsesforanstaltninger«. Indledende 
oplysninger, efterfølgende offentliggørelse og andre former for offentliggørelse omfatter oplysninger om planlæg -
ning og igangsættelse af udbudsprocedurer på et lige grundlag.
Kommissionens svar 72
Offentliggørelsen af Kommissionens årlige og flerårige arbejdsprogram og finansieringsbeslutninger gør det endnu 
lettere for de økonomiske aktører at få adgang til information.
Den indledende markedsundersøgelse er navnlig relevant for ikkestandardiserede indkøb eller engangskøb.
Kontakt til potentielle tilbudsgivere indebærer en risiko for at overtræde principperne om gennemsigtighed og lige -
behandling og kan være til skade for fair konkurrence.
Lovgiveren har gjort markedsanalyse obligatorisk i det særlige tilfælde med innovative partnerskaber, hvor målet 
er at finansiere forskning, og hvor markedsundersøgelsens formål er at sikre, at produktet endnu ikke findes på 
markedet.
42
Kommissionen inddeler i vid udstrækning kontrakter i delkontrakter, men kun når det er i overensstemmelse med 
artikel 102 i finansforordningen og artikel 168 i gennemførelsesbestemmelserne som ændret.
Proceduremæssige valg bør baseres på en afbalanceret tilgang, og der bør ikke blot tages hensyn til den bredest 
mulige konkurrence, men også de andre udbudsprincipper, nemlig forsvarlig økonomisk forvaltning, gennemsigtig -
hed, proportionalitet, ligebehandling og ikkeforskelsbehandling.
Tekstboks 4 — Tilfælde, hvor kontrakter kunne være opdelt i delkontrakter - Andet led
Kommissionen mener af følgende grunde ikke, at brug af delkontrakter var en mulighed i denne kontrakt:
— Der skal være et enkelt indgangspunkt for forespørgsler og et enkelt styringsværktøj for fordeling af forespørgs -
lerne til eksperterne.
— Fordeling af forespørgsler til eksperterne er baseret på forskellige kriterier såsom forespørgslens sprog og det 
sprog, der vælges til svaret, specifik juridisk bistand til bestemte emner samt den/de pågældende medlems -
stat(er) (det bør bemærkes, at nogle forespørgsler vedrører mere end en medlemsstat). Opdelingen af denne 
kontrakt i delkontrakter efter entydige geografiske eller andre kriterier var derfor hverken mulig eller tilrådelig.
— Hvis Kommissionen samarbejder med mere end en underkontrahent, kan den komme til at betale forskellige 
enhedspriser, hvilket kan forekomme uretfærdigt, skabe spændinger og påvirke det gode samarbejde.
— Når delkontrakterne er indbyrdes afhængige, skal der tages hensyn til risikoen for at påvirke kontraktens opfyl -
delse (risiko for at sløre ansvarsfordelingen og forsinket gennemførelse).
44
Både i finansforordningen og i udbudsdirektiv 2014/24/EU anses offentlige og begrænsede udbudsprocedurer for 
at tilsvare hinanden.
46
Det er korrekt, at tidsfristerne er en anelse længere end i proceduren med to faser, men denne forskel kan være 
ubetydelig sammenlignet med dens samlede varighed.
Kommissionens svar 73
Med hensyn til vurderingskriterierne er der indført fleksibilitet i den reviderede finansforordning (2015), som fast -
slår, at der ikke skal følges en bestemt rækkefølge i forbindelse med vurdering af udelukkelses-, udvælgelses- og 
tildelingskriterierne.
Det er dog klart, at det med procedurer i to faser altid vil være nødvendigt først at kontrollere udelukkelses- og 
udvælgelseskriterierne, da dette er grundlaget for udvælgelsen af de kandidater, der vil blive inviteret til at afgive et 
bud.
47
Kommissionen fremhæver i sine retningslinjer, at mere tid til at indsende bud i princippet vil være en fordel for del -
tagelse uanset valg af procedurer og de minimumsfrister, der er fastsat i reglerne.
51
Forhandling har aldrig været angivet som en forpligtelse for den ordregivende myndighed eller en ret for tilbudsgi -
veren. Hvorvidt der skal forhandles, kan kun besluttes på baggrund af de indkomne bud.
52
I forbindelse med udbud med forhandling forventes tilbudsgivere at indsende deres bedste bud fra begyndelsen. 
Hvis de indsendte bud er af tilstrækkelig god kvalitet og ligger under det forventede budget, vil forhandlinger, især 
om kontrakter af lav værdi, være i strid med proportionalitetsprincippet i lyset af den tid og de ressourcer, som både 
den ordregivende myndighed og tilbudsgiverne skulle afsætte hertil.
53
Den ordregivende myndighed bør ikke i alle tilfælde forpligte sig til at indgå i forhandlinger med tilbudsgivere, men 
kun hvor dette anses for at være hensigtsmæssigt og nødvendigt. Under alle omstændigheder skal princippet om 
ligebehandling overholdes.
58
Revisionsrettens bemærkning vedrørende vigtigheden af høj synlighed i udbudsprocedurer stemmer overens med 
resultaterne af en nylig undersøgelse foretaget af Kommissionen af de vigtigste grunde til, at folk ønsker, at kontakt 
med Kommissionen sker online. »Finansiering og udbud« (herunder offentlige indkøb) er identificeret som en af de 
vigtigste grunde.
Gennemsigtighed i udbudsprocessen og dens resultater er blevet identificeret som et vigtigt institutionelt mål for 
Kommissionen i samtaler med 12 af dens generaldirektorater (GD’er) og forvaltningsorganer.
Fælles svar på punkt 59-62
Kommissionen noterer sig Revisionsrettens analyse af dens tjenestegrenes websteder i et udbudsperspektiv og 
vil overveje de relevante bemærkninger inden for rammerne af det nedenfor beskrevne program om den digitale 
omlægning.
Kommissionen iværksatte i 2013 et ambitiøst initiativ med betegnelsen »Web Rationalisation — Digital Transforma -
tion« for at forbedre sin eksterne digitale kommunikation. De overordnede formål med initiativet er at skabe mere 
sammenhæng i meddelelsestjenester og navigering/udseende og udtryk, relevans for brugerne og omkostningsef -
fektivitet i Kommissionens tilstedeværelse på nettet.
Kommissionens svar 74
Kommissionen vil tage hensyn til Revisionsrettens bemærkning om EU’s officielle websted og gennemgå de rele -
vante sider på europa.eu i relation til strukturen og indholdet af Kommissionens nye tilstedeværelse på nettet, 
der er under opbygning, for at undgå dobbeltarbejde og sikre konsekvens. En første beta-/testversion af det nye 
websted findes online på beta.ec.europa.eu , der indeholder det ændrede indhold om udbud i den struktur, der er 
beskrevet i punkt 58 ( http://beta.ec.europa.eu/funding-tenders_en ).
60
Webstedet med det nye indhold træder i stedet for den nuværende centrale side om offentlige udbud2, som Revisi -
onsretten henviser til.
Tekstboks 8 — Eksempler på utilfredsstillende resultater af TED-søgninger i aktuelle 
udbudsbekendtgørelser
Dette problem kan have to årsager:
1) Gruppering af CPV-koder: Her var der et problem med den måde, som TED fungerede på. Dette er nu udbedret, 
således at der kun kan foretages søgninger på kodeniveau.
2) Den ordregivende myndighed har indlæst en forkert CPV-kode: Den ordregivende myndighed har indlagt forkerte 
data, hvilket har påvirket søgeresultaterne negativt.
Det første mulige problem er allerede blevet udbedret.
Efter en indledende analyse ser det ud til, at fejlen kan have været forårsaget af indlæsning af forkerte data. Kom -
missionen vil undersøge sagen nærmere og træffe de nødvendige foranstaltninger.
Med hensyn til at inddrage Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) bør det bemærkes, at 
EU-Udenrigstjenesten tidligere blev betragtet som en enhed under Rådet (hvorfor søgning efter »Rådet« også ville 
omfatte udbudsbekendtgørelser fra EU-Udenrigstjenesten). Senere blev det besluttet, at EU-Udenrigstjenesten 
skulle behandles som en selvstændig enhed. Tidligere bekendtgørelser fra EU-Udenrigstjenesten er fortsat forbun -
det med Rådet.
Tekstboks 9 — Eksempler på ukorrekte CPV-koder anvendt af Kommissionen
Søgeresultater afhænger i høj grad af, om de ordregivende myndigheder har indlæst korrekte data. De 
nævnte eksempler vedrører situationer, hvor den kode, som den ordregivende myndighed har valgt, ikke var 
hensigtsmæssig.
72
I 2015 blev e-Submission, elektronisk afgivelse af tilbud, indført i seks GD’er/agenturer (som hvert GD/agentur havde 
igangsat mindst et udbud i årets løb med elektronisk tilbudsafgivelse). Indførelsen af e-Submission vil fortsætte 
(yderligere 10 GD’er/agenturer forventes omfattet i 2016).
78
For så vidt angår EU-institutionerne mener Kommissionen, at etableringen af en uafhængig, ikkeretlig klageinstans 
ud over den allerede eksisterende behandlingsmekanisme, der er fastlagt i finansforordningen, hverken er nødven -
dig eller hensigtsmæssig, da det ville koste uforholdsmæssigt meget sammenholdt med det ønskede udbytte.
2 http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_en.htm
Kommissionens svar 75
Finansforordningen fastsætter allerede nu, at tilbudsgivere, hvis tilbud er blevet afvist, i detaljer skal informeres om 
årsagerne hertil, og de kan anmode om yderligere oplysninger i henhold til finansforordningens artikel 113, stk. 3, 
og gennemførelsesbestemmelsernes artikel 161, stk. 2. Sådanne anmodninger skal besvares inden for en kort frist, 
idet den ordregivende myndighed skal informere herom så hurtigt som muligt og under alle omstændigheder 
senest 15 dage efter modtagelsen af anmodningen.
Hver gang en handling har en negativ indflydelse på tilbudsgivernes rettigheder, meddeles dette desuden de øko -
nomiske aktører i løbet af en udbudsprocedure (f.eks. afvisning), og i en sådan meddelelse nævnes de tilgængelige 
klagemuligheder (klage til Ombudsmanden og retlig prøvelse).
Kommissionen mener, at det begrænsede antal sager, der er indbragt for Retten og vedrørte EU-institutionernes 
udbudsprocedurer (17), samt det forhold, at Revisionsretten sjældent giver erstatning for påberåbte tab, er stærke 
indikatorer for, at det eksisterende system er effektivt og velfungerende. Ikke alene er den foreslåede hurtige klage -
behandling ikke nødvendig, men det ville også være en uforholdsmæssig foranstaltning, ikke i overensstemmelse 
med princippet om omkostningseffektivitet og ikke en god udnyttelse af administrative ressourcer.
79
Fremsættelse af anmodninger eller bemærkninger til den ordregivende myndighed (i henhold til finansforordnin -
gen) og indgivelse af en klage til den ordregivende myndighed (jf. artikel 1, stk. 5, i klagedirektiverne) er forskellige 
foranstaltninger, eftersom kun sidstnævnte i henhold til klagedirektiverne er en forudsætning for at ansøge om at 
få sagen behandlet af et eksternt, uafhængigt organ.
Sådanne sager har derfor forskellige konsekvenser med hensyn til indgåelsen af kontrakterne:
— i henhold til klagedirektiverne: Indgivelsen af en klage medfører automatisk suspension af indgåelsen af kon -
trakten, for at klagen kan være effektiv.
— i henhold til finansforordningen: Efter en vurdering af anmodninger eller bemærkninger kan den ordregivende 
myndighed suspendere indgåelsen af kontrakten, hvis dette er en hensigtsmæssig reaktion på anmodningerne 
eller bemærkningerne. En systematisk suspension i forbindelse med enhver form for anmodning eller bemærk -
ning fra afviste tilbudsgivere i standstill-perioden ville være uforholdsmæssig, da en sådan suspension skal be -
sluttes af den ordregivende myndighed fra sag til sag og, hvor dette er berettiget, på baggrund af de fremsatte 
anmodningers eller bemærkningers karakter.
90
Udbud er decentraliserede i Kommissionen og henhører under den ansvarlige anvisningsberettigede. Der er ingen 
juridisk pligt til at indføre et »fælles register«, og derfor er der ikke afsat midler over budgettet til at udvikle et 
sådant system. Afhængigt af værdien offentliggøres oplysninger om tildeling af kontrakter på TED eller de ordregi -
vende myndigheders websteder (eller stilles til rådighed gennem FTS for Kommissionen og forvaltningsorganerne) 
i overensstemmelse med bestemmelserne for offentliggørelse. FTS er imidlertid udformet med henblik på at tilve -
jebringe information om modtagere af EU-midler og ikke om det specifikke budgetgennemførelsesinstrument, som 
den finansieres gennem, eller om den form for udgift der er afholdt med midlerne.
91
Der findes allerede en platform til dette formål, nemlig TED-databasen. Kommissionen er enig i, at denne database 
er et hensigtsmæssigt indgangspunkt for information om udbud, da den indeholder mange oplysninger, herunder 
udbudsdokumenter via eTendering. Disse dokumenter indeholder udkastet til den kontrakt, der vil blive indgået 
med den valgte tilbudsgiver. Tilbuddene er også en del af den endelige kontrakt, men Kommissionen behandler 
dem som fortrolige dokumenter, jf. artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1049/2001 (hvor offentliggørelse ville under -
minere beskyttelsen af en juridisk eller fysisk persons kommercielle interesser.)
Kommissionens svar 76
92
Det bør bemærkes, at alle Kommissionens generaldirektorater og alle institutioner tilskyndes til at bruge eTende -
ring, selv om dette ikke er obligatorisk for indeværende.
Funktionen til at downloade udbudsdokumenter fra TED’s eTendering-platform blev ændret i januar 2016. Syste -
mets standardfunktion gør det muligt at downloade dokumenter efter fristen for indgivelse af tilbud. Det er op til 
de ordregivende myndigheder at vælge at slukke for den.
94
Med hensyn til rapportering omfatter sammenfatningen af de årlige aktivitetsrapporter som omhandlet i finansfor -
ordningens artikel 66, stk. 9, et bilag med en liste over forhandlede procedurer uden forudgående offentliggørelse 
af en udbudsbekendtgørelse. Se også Kommissionens svar på punkt 90.
97
Som et metadatakatalog registrerer den åbne dataportal det eksisterende TED-datasæt fra TED-webstedet samt 
nogle afledte datasæt udviklet af Kommissionens GD GROW.
99
Gennem GD BUDG’s centrale finanstjeneste tilbyder Kommissionen vigtig information, vejledning og modeller samt 
en helpdesk og efteruddannelse vedrørende udbud, der er åbne for og i vid udstrækning anvendes af ordregi -
vende myndigheder — ikke kun Kommissionens tjenestegrene, men også andre institutioner, agenturer og organer. 
Denne information og dokumentation omfatter anbefalinger og eksempler på bedste praksis.
Der findes allerede nu andre fora til informationsudveksling mellem Kommissionen og EU’s øvrige ordregivende 
myndigheder, især nettet af finansielle enheder (RUF), som mødes en gang om måneden, og NAPO-netværket af 
agenturernes indkøbsansvarlige, som også dækker de decentraliserede agenturer og Unionens øvrige organer, og 
som mødes mindst en gang årligt.
Kommissionen mener, at yderligere struktureret udveksling af bedste praksis især ville være af interesse i forbin -
delse med procedurer, der omfatter store beløb. Etablering af peerevalueringer på permanent basis ville imidlertid 
kræve yderligere budgetmæssige og menneskelige ressourcer, som ikke er til rådighed for indeværende. Der kan 
arrangeres ad hoc-møder på ad hoc-grundlag, når behovet opstår.
Konklusioner og anbefalinger
101
Adgang til ordregivende myndigheders udbud sker i form af offentliggørelsesforanstaltninger i overensstemmelse 
med gældende regler. Dertil kommer, at indkøb i Kommissionen er decentraliserede (se Kommissionens svar på 
punkt VII, 58-72 og anbefaling 1).
103
Kommissionen understreger, at der ikke er nogen juridisk pligt til at foretage en sådan overvågning.
Kommissionens svar 77
Eftersom økonomiske aktører kan deltage i et udbud på forskellige måder (i form af fælles tilbud eller med under -
kontrahenter), kan overvågningen af antallet af ansøgninger om at deltage eller tilbud under alle omstændigheder 
aldrig tilvejebringe fuldstændige oplysninger om sammensætningen af tilbudsgivere.
Anbefaling 1
I det omfang det vedrører Kommissionen, accepterer den delvis denne anbefaling og vil gennemføre den som 
beskrevet nedenfor.
På baggrund af den store administrative byrde, som etableringen af et sådant centraliseret informationssystem ville 
medføre, og på grund af ressourcebegrænsninger vil Kommissionen foretage en cost-benefit-analyse for at vurdere 
gennemførligheden af samt omkostningerne og eventuelle fordele ved at centralisere data om indkøb med hen -
blik på at overvåge deltagelsen. Den anbefalede foranstaltning vil blive gennemført med forbehold af resultatet af 
ovennævnte vurdering.
Da udbud er decentraliserede i Kommissionen og henhører under den ansvarlige anvisningsberettigede, findes der 
ikke et centraliseret informationssystem om udbudsprocedurer, der kan anvendes til at overvåge deltagelsen. Der 
er heller ikke nogen juridisk pligt til at gøre det, og der er ikke budgetmæssige og menneskelige ressourcer til en så 
omfattende dataanalyse.
Deltagelsesniveauet i udbudsprocedurer kan afhænge af forskellige faktorer. Antallet af tilbud eller af antagelige 
tilbud ville ikke i sig selv udgøre valide indikatorer for udbudsaktiviteternes tilgængelighed. Uanset udbuddets og 
købets art (tjenesteydelser, indkøb, anlæg eller bygninger) er der ingen begrænsninger for økonomiske aktører, 
med hensyn til hvordan de deltager i en udbudsprocedure (gennem fælles tilbud eller som underkontrahent). Antal -
let af tilbud kan derfor ikke systematisk tilvejebringe fuldstændige oplysninger om antallet af deltagende økonomi -
ske aktører.
104
Formålet med revisionen i 2015 var at skabe overensstemmelse mellem udbudsreglerne og direktiverne fra 2014. 
Forenklingen og præciseringen af direktiverne er afspejlet i den reviderede finansforordning og gennemførelsesbe -
stemmelserne, som blev ændret i 2015, og forslaget til revision af finansforordningen i 2016 vil indeholde yderligere 
forbedringer.
104 a)
Se Kommissionens svar på punkt 26.
104 b)
Kommissionen mener, at der, hvor det er nødvendigt, er gjort rede for undtagelserne i betragtningerne 
i finansforordningen.
104 c)
Ligebehandling bør gælde alle selskaber, uanset størrelse. Formålet med udbudsreglerne under finansforordningen 
er ikke at nære en bestemt politisk målsætning. SMV’er kan som alle andre økonomiske aktører deltage i udbuds -
procedurer som enkeltstående tilbudsgivere, i et fælles udbud eller som underleverandør.
SMV’er drager rent faktisk fordel af forenkling og enklere bestemmelser, også selv om de ikke er specifikt nævnt.
104 e)
Der er ikke behov for en bestemt sprogordning på finansforordningsniveau, da den gældende sprogpolitik er 
direkte afledt af forordning (EØF) nr. 1/1958.
Kommissionens svar 78
Anbefaling 2
Kommissionen accepterer til dels denne anbefaling.
Kommissionen accepterer delvis anbefalingen vedrørende forslaget om et fælles regelsæt.
En af de vigtigste søjler i det kommende forslag om revision af finansforordningen i 2016 er netop at foreslå et fæl -
les regelsæt, som generelt vil forbedre læsbarheden, gøre teksten kortere og primært sigte mod forenkling, i fuld 
overensstemmelse med princippet om bedre lovgivning.
Dette regelsæt vil konsolidere de gældende udbudsregler i finansforordningen og de mere detaljerede gennemfø -
relsesbestemmelser i en enkelt retsakt. De mere specifikke bestemmelser vedrørende offentlige udbud i eksterne 
aktioner, jf. del to i finansforordningen, vil desuden blive indarbejdet i de generelle udbudsregler for yderligere at 
forbedre læsbarheden for alle økonomiske aktører.
Kommissionen accepterer ikke anbefalingens del om SMV’ers deltagelse. Kommissionen mener ikke, at finansfor -
ordningen er et politisk instrument, der kan bruges til dette formål, og den bør derfor ikke indeholde et proaktivt 
incitament til at tilskynde SMV’er til at deltage.
Med hensyn til sprogordninger og markedsprospektering accepterer Kommissionen ikke anbefalingen For så vidt 
angår førstnævnte skal sprogordningen som fastlagt i forordning (EØF) nr. 1/1958 finde anvendelse. Med hensyn 
til sidstnævnte vil den kommende revision præcisere metoden for gennemførelsen af bestemmelserne i arti -
kel 134, stk. 1, litra g), i gennemførelsesbestemmelserne (K(2008)2299), jf. punkt 32. Se også Kommissionens svar 
på punkt 32-34.
Med hensyn til berettigelsen af afvigelserne fra direktivet fra 2014 tilslutter Kommissionen sig i princippet anbefa -
lingen og mener, at den er delvis gennemført. Afvigelserne er, hvor det anses for nødvendigt, forklaret i betragtnin -
gerne i finansforordningen. Behovet for yderligere afvigelser vil blive undersøgt og præciseret eller forklaret, i det 
omfang det er nødvendigt, i løbet af den løbende revision af finansforordningen.
Anbefaling 3
Kommissionen accepterer delvis den del af anbefalingen, der omhandler proaktiv anvendelse af indledende mar -
kedsundersøgelser, når dette er tilpasset den udbudsprocedure, der skal igangsættes, med det formål at forberede 
udbudsproceduren, da Kommissionen allerede har gennemført noget sådant på områder, såsom i projekter om køb 
eller leje af fast ejendom (jf. den metode, som er indgående beskrevet i KOM(2008) 2299) og nedlukning.
Kommissionen finder dog ikke, at indledende markedsanalyser bør bruges til at informere økonomiske aktører om 
udbudsplaner og -krav. Udformningen af proceduren og offentlighedsforanstaltningerne er faktisk allerede nu klart 
adskilt i de eksisterende udbudsregler.
Ud over risikoen for konkurrencefordrejning ville principperne om gennemsigtighed og ligebehandling ikke være 
overholdt, hvis bestemte økonomiske aktører, der blev kontaktet i den indledende markedsundersøgelse, på et 
tidligt tidspunkt fik adgang til oplysninger om det planlagte udbud.
Udbudsreglerne omfatter de nødvendige foranstaltninger om offentliggørelse af kontrakter med fuld respekt for 
udbudsprincipperne.
Kommissionens svar 79
Anbefaling 4
I det omfang det vedrører Kommissionen, accepterer den delvis denne anbefaling og vil fortsat gennemføre den 
i det nødvendige omfang.
Kommissionen mener, at den allerede på nuværende tidspunkt i forbindelse med opdeling i delkontrakter følger 
en tilgang, der er ligeligt baseret på behovet for at styrke konkurrencen og principperne for udbudsprocedurer, 
navnlig forsvarlig økonomisk forvaltning og proportionalitet. Opdeling i delkontrakter er derfor allerede sikret, hvor 
det er hensigtsmæssigt, og baseres på kontraktens genstand og værdi samt risikoen med hensyn til kontraktens 
gennemførelse i tilfælde af indbyrdes afhængige delkontrakter.
106
Alle værktøjers og også TED’s søgeresultater afhænger i høj grad af kvaliteten af de data, der er registreret i dem. 
I forbindelse med bekendtgørelser om offentlige udbud er de obligatoriske rubrikker ofte ikke udfyldt, og underti -
den indlæser de ordregivende myndigheder ikke data korrekt.
Kommissionen er dog klar over, at TED’s søgefunktion kan forbedres. Publikationskontoret foretog en brugerunder -
søgelse i maj 2016, og der gennemføres pt. en undersøgelse af TED’s anvendelighed. Resultatet af disse to undersø -
gelser vil blive implementeret senere på året for at forbedre brugernes oplevelse og tilfredshed med TED.
Anbefaling 5
I det omfang det vedrører Kommissionen, accepterer den denne anbefaling som et langsigtet mål (efter 2018) og vil 
gennemføre den som beskrevet nedenfor.
Under hensyntagen til den store administrative byrde, det vil medføre at etablere et sådant system, og det forhold, 
at den interinstitutionelle dimension ikke er medtaget i budgettet under den nuværende FFR, vil Kommissionen 
foretage en vurdering af gennemførligheden af samt omkostningerne og eventuelle fordele ved et sådant system. 
Den anbefalede foranstaltning vil blive gennemført med forbehold af resultatet af denne undersøgelse og efter 
aftale med de øvrige institutioner.
Med hensyn til Kommissionens udbudsaktiviteter er den allerede begyndt at gennemføre Revisionsrettens anbe -
faling, og et enkelt indgangspunkt for Kommissionens udbud er nu under udvikling i Kommissionen som led i den 
digitale omlægning. Her vil der være links til alle relevante oplysninger om udbud (meddelelse om gældende regler 
og forretningsmuligheder) og til eksisterende værktøjer, der giver adgang til udbudsdokumenter og mulighed for 
at indgive tilbud.
Der henvises til den dertil relaterede side på testudgaven af Kommissionens nye websted: http://beta.ec.europa.eu/
funding-tenders_en
Det nye websted forventes at gå i luften i 2016, herunder denne side. Der arbejdes med at udvikle det relaterede 
indhold, som skal koordineres med SEDIA-initiativet (Kommissionens tjenestegrenes vurdering af mulighederne 
for at kortlægge virksomhedernes løsningsforslag til sikring af fuld finansiering gennem hele udbudsforløbet) og 
deltagerportalen (IT-løsning, som understøtter forslagsindkaldelser og forvaltning af tilskud til flere store EU-pro -
grammer, herunder Horisont 2020).
Der er adgang til forretningsmuligheder og relevante udbudsdokumenter via eksisterende værktøjer og platforme, 
nemlig TED og TED eTendering, som giver adgang til institutionernes udbudsbekendtgørelser og udbudsdokumen -
ter. Kommissionen vil vurdere, i hvilket omfang der kan tilbydes flere muligheder for adgang til en bredere vifte af 
oplysninger og her tage hensyn til budgetmæssige og personalemæssige begrænsninger.
Kommissionens svar 80
Anbefaling 6
Kommissionen accepterer ikke denne anbefaling.
Kommissionen finder det ikke nødvendigt at foreslå ændringer til finansforordningen vedrørende behandling af 
klager.
Finansforordningen fastsætter allerede nu, at tilbudsgivere, hvis tilbud er blevet afvist, i detaljer skal informeres om 
årsagerne hertil, og de kan anmode om yderligere oplysninger i henhold til finansforordningens artikel 113, stk. 3, 
og gennemførelsesbestemmelsernes artikel 161, stk. 2. Sådanne anmodninger skal besvares inden for en kort frist, 
idet den ordregivende myndighed skal informere herom så hurtigt som muligt og under alle omstændigheder 
senest 15 dage efter modtagelsen af anmodningen.
Hver gang en handling har en negativ indflydelse på tilbudsgivernes rettigheder, meddeles dette desuden de øko -
nomiske aktører i løbet af en udbudsprocedure (f.eks. afvisning), og i en sådan meddelelse nævnes de tilgængelige 
klagemuligheder (klage til Ombudsmanden og retlig prøvelse).
Se også Kommissionens svar på punkt 78 og 79.
Anbefaling 7
I det omfang det vedrører Kommissionen, accepterer den delvis denne anbefaling og vil gennemføre den som 
beskrevet nedenfor.
På grund af den store administrative byrde, som etableringen af et sådant overvågningssystem vil medføre, vil Kom -
missionen vurdere, i hvilket omfang TED eTendering kan give omkostningseffektiv adgang til yderligere udbudsdata 
ud fra de budgetmæssige og ressourcemæssige begrænsninger.
Anbefaling 8
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
OLAF befinder sig for indeværende i en overgangsfase og er ved at forbedre sin rapporterings- og analysekapacitet. 
OLAF’s nye indholdsstyringssystem (OCM) forventes indført i juli 2016. Statistik- og rapporteringsmodulet vil fore -
ligge i en senere udgave i 2017. Indtil da undersøger OLAF mulighederne for at forbedre brugen af de nuværende 
rapporteringsværktøjer og -funktioner.
Anbefaling 9
I det omfang den vedrører Kommissionen, accepterer den denne anbefaling, på betingelse af at peerevalueringer 
foretages efter behov og ikke bliver en permanent proces, hvilket ville kræve budget- og/eller personaleressourcer.
81 Den Europæiske 
Centralbanks svar
50
Det er ECB’s synspunkt, at udbudsproceduren blev gennemført i overensstemmelse med ECB’s udbudsregler. ECB 
bemærker i denne henseende, at argumenterne for hasteudbuddet blev anvendt på forsvarlig og passende vis og 
var behørigt begrundede. Den begivenhed, som var baggrunden for og årsagen til, at der var tale om et særligt 
hastende tilfælde, kunne ikke tilskrives ECB, og der var en tydelig årsagssammenhæng mellem de uforudsete begi -
venheder, som medførte den hastende karakter. Da der var tale om et særligt hastende anliggende, kunne tidsfri -
sterne for et hasteudbud, som i praksis stadig kræver i bedste fald tre til fire måneder fra udbudsbekendtgørelsen 
udsendes, til kontrakten underskrives, ikke overholdes. I den valgte konkurrencebaserede udbudsprocedure med 
fem tilbudsgivere blev kontrakten tildelt og undertegnet inden for seks uger efter afsendelsen af udbudsbekendt -
gørelsen. Desuden sikrede den valgte procedure en sund konkurrence og resulterede i en kontrakt, der var strengt 
begrænset til opfyldelsen af de umiddelbare behov. ECB vil også minde om, at der blev iværksat en offentlig udbud -
sprocedure, så snart det stod klart, at der muligvis vil være et mere løbende behov for at få leveret den pågældende 
type konsulentydelser.
ECB har følgende kommentarer til nogle af Revisionsrettens anbefalinger.
Anbefaling 1
ECB kan i princippet tilslutte sig anbefalingen. Det er ECB’s plan gradvist at indføre et elektronisk udbudssystem 
i løbet af 2016. ECB vil i denne forbindelse undersøge, hvordan man mere systematisk, men stadig effektivt, kan 
måle omfanget af deltagelsen i ECB’s offentlige udbudsprocedurer i form af antallet af ansøgninger og bud, der er 
modtaget.
Anbefaling 3
ECB er enig i anbefalingen om at anvende en mere proaktiv tilgang ved at konsultere markedet, inden den formelle 
udbudsproces indledes, for at kortlægge markedserfaringer, gøre det nemmere at udforme tekniske krav og i sidste 
ende få mere valuta for pengene.
Anbefaling 4
ECB er i princippet enig med anbefalingen på den betingelse, at opdelingen af kontrakter i delkontrakter ud fra et 
forretningsmæssigt synspunkt skal være effektiv med hensyn til udførelsen og styringen af aftalen. Selv om det 
i teorien er muligt at opdele kontrakter i delkontrakter, betragtes dette ikke som effektivt, hvis det kan indebære en 
risiko for, at det teknisk set bliver for komplekst at udføre kontrakten, at det ikke vil sikre valuta for pengene, eller at 
koordineringen af flere leverandører vil forringe styringen og udførelsen af kontrakten.
Anbefaling 5
Udbudsafsnittet på ECB’s websted samler ECB’s udbudsmeddelelser og -publikationer på et centralt sted (»kvik -
skranke«), hvor offentligheden har nem adgang til dem. Det er desuden ECB’s plan gradvist at indføre et elektronisk 
udbudssystem i løbet af 2016. Endvidere har ECB sine egne specifikke udbudsregler.
Den Europæiske Centralbanks svar 82
Derfor er ECB delvis enig i anbefalingen, forudsat at det fremtidige websted bliver en enkel informationsportal, der 
er nem at gå til, og der undgås yderligere udgifter og komplekse procedurer. For ECB’s vedkommende ville en sådan 
portal ganske enkelt føre videre til udbudsafsnittet på ECB’s websted, hvor der er yderligere oplysninger om ECB’s 
udbud. Herved undgås, at oplysninger gentages og spredes for meget samt ineffektive procedurer i denne forbin -
delse. Erhvervsdrivende, som er interesserede i ECB’s udbud, vil fortsat interagere med ECB via ECB’s websted og de 
etablerede kommunikationskanaler.
Eftersom TED (Tenders Electronic Daily) er den officielle og centrale onlineudgave af »supplementet til EU-Tidende« 
om offentlige kontrakter i EU, kan det måske også tilrådes at undersøge, hvordan TED kunne forbedres yderligere, 
så der gives et passende overblik over institutionernes offentlige udbud.
Anbefaling 7
Se ECB’s svar på anbefaling 5.
ECB er delvis enig i anbefalingen, forudsat at det planlagte register bliver et enkelt værktøj, der ikke medfører yder -
ligere udgifter og komplekse procedurer. For ECB’s vedkommende ville det offentlige register ganske enkelt føre 
videre til udbudsafsnittet på ECB’s websted, hvor der er yderligere oplysninger om ECB’s udbud.
Anbefaling 9
ECB kan tilslutte sig idéen om at fremme og gøre det lettere at lære af hinanden og udveksle bedste praksis. Det vil 
være nødvendigt at undersøge, hvilke værktøjer der kan opfylde dette formål mest effektivt.
ECB deltager fx i et aktivt netværk af udbudseksperter i Det Europæiske System af Centralbanker, hvorigennem der 
kan ske en struktureret udveksling af bedste praksis.
Endvidere har ECB’s centrale udbudsenhed tidligere opnået en ekstern certificering vedrørende bedste udbuds -
praksis og gennemgår for tiden en ny certificeringsproces.
83 Den Europæiske 
Ombudsmands svar
Den Europæiske Ombudsmand er i øjeblikket den eneste eksterne, ikkeretslige klageinstans, som erhvervsdri -
vende kan henvende sig til, hvis de føler sig uretfærdigt behandlet i udbudsprocedurer iværksat af EU-institutioner 
og -organer. Om nødvendigt undersøger Den Europæiske Ombudsmand sådanne klager og retter henstillinger til 
de berørte institutioner eller organer. Hverken artikel 228 i TEUF eller Ombudsmandens statut1 indeholder bestem -
melser om en klageprocedure eller andre retsmidler til at anfægte Ombudsmandens afgørelser.
Artikel 85-87
De faktiske resultater vedrørende Den Europæiske Ombudsmand i artikel 85, 86 og 87 er nøjagtige og giver et retvi -
sende billede af Ombudsmandens behandling af klager i forbindelse med offentlige udbud.
Ombudsmanden er enig i, at procedurekravene i artikel 2, stk. 4, i Den Europæiske Ombudsmands statut kan forhin -
dre Ombudsmanden i at reagere hurtigt på en klage vedrørende en udbudsprocedure. En effektiv intern klageme -
kanisme kan dog medvirke til at indsnævre og præcisere de emner, der skal tages op til behandling i tilfælde af, at 
der rettes henvendelse til Ombudsmanden.
Anbefaling 6
Ombudsmanden bifalder Rettens anbefaling om, at Kommissionen bør foreslå ændringer til EU’s finansforordning 
for at sikre en hurtig gennemgang af klager vedrørende udbudsprocedurer, og at en sådan gennemgang bør finde 
sted, inden erhvervsdrivende kan henvende sig til Den Europæiske Ombudsmand eller domstolene. Der ville blive 
taget bedre hensyn til offentlighedens interesse i en effektiv og hurtig forvaltning, hvis der blev oprettet en intern 
klagemekanisme, der er tilgængelig for tilbudsgivere, som har bekymringer med hensyn til udbudsprocessen. Hvis 
institutioner, organer og agenturer fik oprettet solide, interne klagemekanismer, ville det efter Ombudsmandens 
mening være muligt at overholde procedurekravene i artikel 2, stk. 4, i statutten, før der indgives en eventuel klage 
til Ombudsmanden. Hvis den interne mekanisme var rigtig effektiv, ville det ikke være nødvendigt at indgive en 
klage til Ombudsmanden.
I forbindelse med dette arbejde ville Ombudsmanden være villig til at tilbyde rådgivning og bistand med hensyn til 
udformningen af en effektiv klagemekanisme på baggrund af vores omfattende erfaring.
1 Europa-Parlamentets afgørelse 94/262 af 9. marts 1994 vedrørende ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af hans 
hverv, EFT L 1994, 113, s. 15.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Begivenhed Dato
Revisionsplanens vedtagelse/revisionens start 10.2 .2015
Officiel fremsendelse af udkastet til beretning til Kommissionen  
(eller en anden revideret enhed)31.3 .2016
Vedtagelse af den endelige beretning efter den kontradiktoriske procedure 24.5 .2016
Modtagelse af Kommissionens (eller en anden revideret enheds) officielle svar på alle sprog23.5.2016
3.6.2016
14.6.2016
27.5.2016
11.5.2016
EU-institutionernes udbudsregler er i store træk 
i overensstemmelse med den generelle EU-lovgivning om 
offentlige udbud, som fastsætter, at offentlige kontrakter 
skal indgås på grundlag af tilbud indkaldt fra så bred en 
kreds som muligt for at maksimere konkurrencen. 
EU-institutionernes forvaltnings- og kontrolordninger er 
robuste og begrænser generelt risikoen for fejl. 
Vi konstaterede imidlertid, at EU-institutionerne kan gøre 
mere for at lette adgangen til deres offentlige udbud 
(især for små og mellemstore virksomheder), f.eks. ved 
at forenkle regler i videst muligt omfang og fjerne 
unødvendige barrierer, som gør livet besværligt for 
potentielle tilbudsgivere, der ønsker at finde de muligheder 
for at deltage i udbud, som EU-institutionerne giver.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET