A4-0075/96

Beslutning om Kommissionens meddelelse til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om den faelles transportpolitik - handlingsprogram 1995-2000 (KOM(95)0302 - C4-0351/95)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens meddelelse om den faelles transportpolitik -handlingsprogram 1995-2000 (KOM(95)0302 - C4- 0351/95),

- der henviser til Kommissionens hvidbog om den faelles transportpolitiks fremtidige udvikling - En omfattende faellesskabsstrategi for «baeredygtig mobilitet» (KOM(92)04949,

- der henviser til forslag til beslutning af Luettge og Simpson om obligatorisk montering af afskaermningsanordninger paa lastbiler (B4- 1326/95),

- der henviser til sine beslutninger af

° 18. september 1992 om groenbogen om transportens indvirkning paa miljoeet ((EFT C 284 af 02.11.1992, s. 165.)),

° 15. december 1992 om forsinkelser med hensyn til gennemfoerelsen af det indre marked paa transportomraadet ((EFT C 21 af 25.01.1993, s. 37.)),

° 22. januar 1993 om eldrevne koeretoejer i byerne ((EFT C 42 af 15.02.1993, s. 256.)),

° 27. maj 1993 om hvidbogen om den faelles transportpolitiks fremtidige udvikling ((EFT C 176 af 28.06.1993, s. 164.)),

° 18. januar 1994 om den faelles transportpolitiks fremtidige udvikling ((EFT C 44 af 14.02.1994, s. 53.)),

° 11. marts 1994 om indledning af forhandlinger mellem Den Europaeiske Union og Det Schweiziske Edsforbund paa omraaderne for vej- og lufttransport ((EFT C 91 af 28.03.1994, s. 313.)),

° 11. marts 1994 om indledning af forhandlinger mellem Faellesskabet og visse tredjelande vedroerende gods- og personbefordring ad vej ((EFT C 91 af 28.03.1994, s. 298.)),

° 22. april 1994 om sociale aspekter inden for transportsektoren ((EFT C 128 af 09.05.1994, s. 462.)),

° 28. september 1994 om den i juli 1994 forelagte beretning fra Undersoegelsesudvalget om Vejgodstransport i Det Indre Marked ((EFT C 305 af 31.10.1994, s. 50.)),

° 19. januar 1995 om Kommissionens meddelelse om et europaeisk bidrag til udvikling af et verdensomspaendende satellitnavigationssystem ((EFT C 43 af 20.02.1995, s. 71.)),

° 14. februar 1995 om vejen frem for den civile luftfart i Europa ((EFT C 56 af 06.03.1995, s. 28.)),

° 7. april 1995 om indgaaelse af bilaterale «open-sky»-aftaler mellem USA og en raekke medlemsstater ((EFT C 109 af 01.05.1995, s. 325.)),

° 29. juni 1995 om forslag til Raadets resolution om transporttelematik i Europa ((EFT C 183 af 17.07.1995, s. 30.)),

° 16. november 1995 om overbelastning og krise inde for lufttrafik ((EFT C 323 af 04.12.1995, s. 92.)),

° 1. februar 1996 om sikkerhed til soes ((EFT C 47 af 19.02.1996, s. 27.)),

° 15. februar 1996 om flykatastrofen ud for Den Dominikanske Republik ((EFT C 65 af 04.03.1996, s. 172.)),

° 15. marts 1996 om flybesaetningernes arbejdsvilkaar inden for luftfart ((EFT C 96 af 01.04.1996, s. 340.)),

- der henviser til sine udtalelser af

° 30. november 1994 om generelle regler for Faellesskabets finansielle stoette inden for transeuropaeiske net ((EFT C 363 af 19.12.1994, s. 23.)),

° 13. juli 1995 om kontrolapparater inden for vejtransport ((EFT C 249 af 25.9.1995, s. 128.)),

° 13. juli 1995 om anvendelse af udlejningskoeretoejer uden foerer til godstransport ad landevej ((EFT C 249 af 25.9.1995, s. 139.)),

° 16. november 1995 om adgang til markedet for ground-handling services i Faellesskabets lufthavne ((EFT C 323 af 4.12.1995, s. 94.)),

° 16. november 1995 om koerekort ((EFT C 323 af 04.12.1995, s. 107.)),

° 29. november 1995 om udstyr paa skibe ((EFT C 339 af 18.12.1995, s. 21.)),

° 13. februar 1996 om strukturel sanering af markedet inden for indlandsskibsfarten ((EFT C 65 af 04.03.1996, s. 30.)),

° 29. februar 1996 om stoette, der ydes til transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje ((EFT C 78 af 18.03.1996, s. 24.)),

° 29. februar 1996 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om teknisk kontrol med motorkoeretoejer og paahaengskoeretoejer dertil ((EFT C 78 af 18.03.1996, s. 26.)),

- der henviser til sin afgoerelse af 13. december 1995 i om Faellesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropaeiske transportnet ((EFT C 17 af 22.01.1996, s. 58.)),

- der henviser til sin beslutning af 17. maj 1995 om unionstraktatens funktion med henblik paa regeringskonferencen i 1996 - gennemfoerelse og udvikling af Unionen ((EFT C 151 af 19.06.1995, s. 56.)) og af 13. marts 1996 om udtalelse fra Europa- Parlamentet om indkaldelse af regeringskonferencen og evaluering af Refleksionsgruppens arbejde og praecisering af Europa-Parlamentets politiske prioriteringer i forbindelse med regeringskonferencen ((EFT C 96 af 01.04.1996, s. 77.)),

- der henviser til den erklaering, der blev vedtaget ved afslutningen af den anden paneuropaeiske transportkonference paa Kreta den 14.-16. marts 1994 (PE 203.975),

- der henviser til resultaterne af moedet den 25.-26. september 1995 mellem Udvalget om Transport og Turisme og transportudvalgene i medlemsstaternes parlamenter (PE 214.456),

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Transport og Turisme og udtalelserne fra Udvalget om Sociale Anliggender og Beskaeftigelse, Budgetudvalget, Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik, Udvalget om Miljoe- og Sundhedsanliggender og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om Eksterne OEkonomiske Forbindelser (A4-0075/96),

A. der henviser til, at de fremskridt, Europa har gjort i loebet af sin historie, har bygget paa kommunikationsnettenes kvalitet og udstraekning,

B. der henviser til, at transport og de transeuropaeiske net er det baerende element i den oekonomiske, sociale og kulturelle udvikling,

C. der henviser til, at et effektivt transportnet er et grundlaeggende krav for det indre marked, for den frie bevaegelighed for personer og varer, for integrationen og udviklingen af hele det europaeiske kontinent og for dettes oekonomiske og beskaeftigelsesmaessige opsving,

D. der henviser til, at de globale udfordringer, f.eks. den baeredygtige mobilitet, som skal klares ved hjaelp af den faelles transportpolitik og de transeuropaeiske transportnet, kraever en trovaerdig reaktion i form af en udbygning og en tilvaekst i de faelles foranstaltninger paa europaeisk plan,

E. der henviser til, at overholdelsen af naerhedsprincippet, som er nedfaeldet i EF-traktatens artikel 3 B, ikke maa bruges som alibi for inden for det specifikke omraade transport ikke fuldt ud at forfoelge de andre principper og interesser, som er nedfaeldet i EU-traktaten, f.eks. miljoebeskyttelse, faerdselssikkerhed, forbedring af livskvaliteten, gradvis oekonomisk og social vaekst, fred og varig udvikling af det europaeiske kontinent,

F. der henviser til, at for at tjene og opfylde det moderne samfunds sociooekonomiske behov boer et effektivt transportnet og de hermed forbundne forbindelser med tredjelande tage hensyn til kravene i forbindelse med offentlig service, til respekt for miljoeet, til faerdselssikkerhed, til behovet for bedre forbindelser, navnlig i de mindst udviklede omraader, og til integreringen af randomraader, isaer af omraader i den yderste periferi,

G. der henviser til, at transport spiller en afgoerende rolle for de yderste randomraader med hensyn til at formindske disses afhaengighed af omverdenen og sikre deres tilgaengelighed; der saaledes henviser til, at der er behov for en hensigtsmaessig transportpolitik i Den Europaeiske Unions oe-omraader, som kan formindske de ulemper, der foelger af disse omraaders geografiske saeregenheder,

H. der henviser til, at transport og transportinfrastruktur er et af de grundlaeggende elementer i regionalplanlaegningen og derfor indvirker direkte paa de regionale skaevheder,

I. der henviser til, at prioriteringen i EF-traktatens artikel 129 B af maalene for de transeuropaeiske net til fordel for randomraader, indlandsomraader og oeomraader blot endnu en gang bekraefter den regionalplanlaegningsfunktion, disse net skal opfylde, og deres noedvendige bidrag til udligning af de regionale skaevheder,

J. der henviser til, at formaalet med handlingsprogrammet er at gennemfoere en ordning med integreret, sikker, tilgaengelig, effektiv, konkurrencedygtig og miljoevenlig transport, som tager hoejde for de krav, sektorens brugere og arbejdstagere stiller; der i oevrigt henviser til, at et af handlingsprogrammets maalsaetninger er at forbedre kvaliteten af det europaeiske transportsystem,

K. der dog henviser til, at den faelles transportpolitik ikke kun boer vaere begraenset til at skabe et transportsystem med saadanne karakteristika, men ogsaa boer forfoelge det maal at skabe en transport- og sikkerhedskultur og en transport- og sikkerhedsuddannelse,

L. der henviser til, at handlingsprogrammet for den faelles transportpolitik 1995-2000 boer betragtes som den naturlige praktiske viderefoerelse, ikke blot af Kommissionens hvidbog om den faelles transportpolitiks fremtidige udvikling, men ogsaa af ovennaevnte beslutninger af 27. maj 1993 og 18. januar 1994 om den faelles transportpolitiks fremtidige udvikling,

M. der henviser til, at den politiske og oekonomiske analyse, som Kommissionen foretog ved fastlaeggelsen af strategien for den faelles transportpolitik fra nu og frem til aar 2000, mildest talt var utilstraekkelig, idet den var begraenset til det lovgivningsprogramdokument, som denne beslutning bygger paa, og ikke indeholdt den oekonomiske og statistiske stoette, der er absolut noedvendig for at kunne vurdere og udforme en oekonomisk og social politik,

N. der henviser til, at Kommissionen i sit handlingsprogram fuldstaendig overser den regionale dimension, dvs. den faelles transportpolitiks indvirkning for de regionale skaevheder,

O. der henviser til, at siden hvidbogen om den faelles transportpolitik blev forelagt, er de grundlaeggende problemer i transportsektoren - som f.eks. indvirkningen paa miljoeet og paa levevilkaarene, den taette luft- og landevejstrafik, den manglende balance mellem transportformerne og de regionale skaevheder - forblevet uaendrede og i visse tilfaelde endda blevet mere komplicerede,

P. der henviser til, at der ikke vil kunne skabes optimal balance mellem transportformerne, hvis der er grundlaeggende forskelle paa, hvordan infrastrukturudgifterne og de eksterne omkostninger bliver lagt paa de forskellige transportformer,

Q. der henviser til, at handlingsprogrammet 1995-2000 i den forelagte form nok indeholder vigtige aktioner til udvikling af en faelles transportpolitik og af de transeuropaeiske net, men at det i snaevert samarbejde med industrien boer suppleres med foranstaltninger til forbedring af transportinfrastrukturens og transportmidlernes samlede effektivitet og sikkerhed,

R. der henviser til, at der mildest talt er et enormt svaelg mellem de finansielle ressourcer, som Faellesskabet har afsat til de transeuropaeiske transportnet for perioden 1994-1999 (1,868 mia ecu), og den samlede udgift til de projekter, der er opstillet i Kommissionens «Delors»-hvidbog for samme periode (200 mia ecu),

S. der henviser til, at strukturfondene og Samhoerighedsfonden er langt den vigtigste EF-finansieringskilde for transportinfrastrukturprojekter,

T. der henviser til, at de paneuropaeiske transportkonferencer og viderefoerelsen af den paneuropaeiske transportpolitik ogsaa vil spille en meget vaesentlig rolle i Kommissionens og Parlamentets fremtidige arbejde,

U. der minder om, at afgoerelserne om de transeuropaeiske transportnet, hvis de virkelig blev gennemfoert i den faelles transportpolitiks aand, foruden at vaere en samlet stimulans for den europaeiske oekonomi ogsaa ville bringe Den Europaeiske Union naermere sine borgere, eftersom det drejer sig om synlige aktioner, der ogsaa skaber arbejdspladser,

V. der henviser til, at efterspoergslen efter transport praktisk talt er steget parallelt med stigningen i bruttonationalproduktet (dvs. med omkring 2,6% i faste priser), og at transporttjenesterne udgoer ca. 4% af BNP og beskaeftiger omkring 7 millioner mennesker,

W. der henviser til, at sociooekonomiske grunde taler for, at det for transport, turisme og kommunikationssystemer vil vaere hensigtsmaessigt at indfoere en ordning med ensartet tid i Den Europaeiske Unions medlemsstater, samtidig med, at det andet princip, som Parlamentet fastlagde i sin udtalelse af 17. december 1993 ((EFT C 20 af 24.1.94, s. 531.)) om forslag til Europa-Parlamentet og Raadet til syvende direktiv om bestemmelser vedroerende sommertid (94/21/EF) ((EFT L 164 af 30.6.1994, s. 1.)), om indfoerelse af et ensartet tidssystem overalt i Faellesskabet (undtagen Graekenland) kan opretholdes; der minder om, at det nuvaerende system med sommertid i praksis medfoerer en yderligere time for de vestligst beliggende lande i Europa (Portugal, Irland), mens en fremrykning med én enkelt time ville have muliggjort en faelles europaeisk tid,

Generelle betragtninger

1. opfordrer Kommissionen til at soerge for, at det foerste handlingsprogram for den faelles transportpolitik (1995-2000) kommer til at indebaere indsamling af statistiske oplysninger om det nuvaerende og forventede transportomfang paa de vigtigste internationale forbindelser for alle transporttyper, opbygning af EU-databanker om faerdselsulykker og saarede for hver enkelt transporttype og i oevrigt tilpasning af alle initiativer under handlingsprogrammet til det generelle maal, som man agter at forfoelge med den faelles transportpolitik; i den forbindelse boer man i hoejere grad begunstige foranstaltninger, der tager sigte paa at nedbringe trafikken samt paa at forskyde den i retning af mere baeredygtige transportformer saasom jernbane, vandveje omkring byerne med henblik paa passagertransport og over lange distancer med henblik paa gods og ikke-motoriserede transportmidler;

2. hilser med tilfredshed maalsaetningerne i Kommissionens handlingsprogram 1995-2000, og navnlig det princip, at «effektive, lettilgaengelige, konkurrencedygtige transportsystemer er livsvigtige for samfundet og for Unionens oekonomi»;

3. stoetter Kommissionens valg af store aktionslinjer, dvs. systemudvikling, forbedring af miljoeet og sikkerheden, og den sociale dimension;

4. erkender, at Kommissionens handlingsprogram er en noedvendig og nyttig ramme for opfyldelse af maalsaetningerne og prioriteringerne i hvidbogen om den faelles transportpolitiks fremtidige udvikling, selvom en mere konkret indfaldsvinkel og medtagelse af et omfattende statistisk baggrundsmateriale ville have vaeret paa sin plads;

5. opfordrer derfor Kommissionen til - efter den tredje paneuropaeiske transportkonference i Helsinki og under alle omstaendigheder inden den 31. oktober 1997 - i samarbejde med Parlamentet at opstille et aendret handlingsprogram 1997-2000 for den faelles transportpolitik og de transeuropaeiske transportnet, som tager hoejde for de nye forslag til aktioner, som Parlamentet, Regionsudvalget og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg har fremsat;

6. kraever i oevrigt, at Kommissionen hver andet aar fra den 31. juli 1998 udarbejder et omfattende dokument om planlaegningen og gennemfoerelsen af den faelles transportpolitik, med angivelse af hvilke maal der er naaet, navnlig med hensyn til balancen mellem de forskellige transportformer, og af den faelles transportpolitiks indvirkning paa de oevrige politikker og omvendt, og ledsaget af en ajourfoert sektoropdelt statistisk undersoegelse af den seneste udvikling inden for transport og sikkerhed;

7. oensker, at Kommissionen inden aar 2000 ved udloebet af handlingsprogrammets gyldighedsperiode udarbejder en ny hvidbog om videreudviklingen af den faelles transportpolitik og de transeuropaeiske transportnet i begyndelsen af det 21. aarhundrede;

8. anmoder om, at der baade paa sektorplan og nationalt plan foretages en praecis costbenefitevaluering af alle lovgivningsforslag om regulering af transportomraader;

9. oensker, at der i det aendrede handlingsprogram inkorporeres en sammenhaengende finansieringsramme, som sikrer samordningen med de eksisterende strukturelle instrumenter, navnlig EFRU og Samhoerighedsfonden;

10. anser det for absolut noedvendigt, at det aendrede handlingsprogram kommer til at omfatte et afsnit om de foranstaltninger, der kraeves for at kunne samordne transportpolitikkens gennemfoerelse samt retningslinjerne paa infrastrukturomraadet med interventionerne under strukturfondene og Samhoerighedsfonden;

11. oensker oeget integrering af told- og konkurrencepolitikkerne i transportpolitikken; konstaterer nemlig, at der i forbindelse med liberaliseringen af markederne ofte ophaeves toldprocedurer eller aabnes landegraenser samtidig med, at der paa nationalt plan fortsat opretholdes alvorlige begraensninger for transportvirksomhederne, f.eks. med hensyn til toldafgifter og lovgivning for de enkelte transportomraader;

12. mener, at aktionerne i transportsektoren i perioden 1996-2000 isaer boer vaere koncentreret om fordelingen af de eksterne transportomkostninger, rationalisering af markedet, forskning i transport, transportsikkerhed og miljoebeskyttelse, idet der maa ske en snaever sammenkaedning mellem initiativerne i sektoren for transeuropaeiske net og aendringen af det nuvaerende europaeiske transportsystem med det formaal at skabe et mindre forurenende altomfattende intermodalt transportsystem, som kan sikre en baeredygtig mobilitet og isaer vaere et incitament for udviklingen af transportnettene i infrastrukturmaessigt mindre udviklede omraader;

13. opfordrer Kommissionen til at gennemfoere en noeje undersoegelse af de sociale og beskaeftigelsesmaessige konsekvenser af liberaliseringen af transportsektoren i Europa og at forelaegge Parlamentet en beretning herom; minder om sine utallige hidtil forgaeves henvendelser til fordel for parallelitet mellem liberaliseringsprocessen og ledsageforanstaltningerne paa det sociale omraade;

14. er enig med Kommissionen i behovet for yderligere at fremme dialogen mellem arbejdsmarkedets parter i transportsektoren; anser det derfor for noedvendigt at tilstraebe, at arbejdsmarkedets parter navnlig i de paritetiske udvalg finder det rette forum for forhandlingsloesninger;

15. opfordrer Kommissionen til at forelaegge lovgivningsmaessige forslag, navnlig vedroerende arbejdstiden i de sektorer, der er udelukket fra rammedirektiv 93/104/EF ((EFT L 307 af 13.12.1993, s. 18.)), hvis arbejdsmarkedets parter ikke indgaar aftaler inden for en rimelig tidsfrist; minder eksempelvis om den alt for lange udsaettelse af den forventede aendring af forordning (EOEF) nr. 3820/85 ((EFT L 370 af 31.12.1985, s. 1.)); konstaterer i denne forbindelse, at arbejdstiden i henhold til det generelle direktiv ikke kan overstige 48 timer;

16. anser det i oevrigt for noedvendigt, at Kommissionen goer en stoerre indsats for at overvaage og kontrollere anvendelsen af reglerne for arbejdsvilkaar og arbejdstid i sektoren; forventer navnlig, at overholdelsen af arbejdstiden kontrolleres effektivt i alle medlemsstater, og opfordrer derfor Kommissionen til at forelaegge forslag til en effektiv gennemfoerelse af kontrollen i medlemsstaterne;

17. opfordrer Kommissionen til at forelaegge lovgivningsmaessige forslag vedroerende en effektiv tvaereuropaeisk vejhjaelps- og redningstjeneste og vedroerende fastsaettelse af en EU-graensevaerdi for bilisters alkoholindtagelse;

18. opfordrer i oevrigt Kommissionen til at undersoege muligheden for at anvende ovennaevnte rammedirektiv paa det «ikke-rejsende» personale i transportsektoren efter samme eksempel som i den aftale, arbejdsmarkedets parter har indgaaet om jordpersonalet i luftfartssektoren;

19. understreger den uloeselige forbindelse mellem sikkerhed, miljoebeskyttelse, faglig uddannelse og arbejdsvilkaar, og opfordrer derfor Kommissionen til at gennemfoere specifikke aktioner for at fremme uddannelsen i sektoren og den gensidige anerkendelse af licenser, eksamensbeviser og certifikater, der giver adgang til job i denne sektor; minder om, at sektorens saerlige kendetegn kraever foranstaltninger for at lette forflyttelsen til andre opgaver og tilpasningen til nye teknologier, navnlig gennem uddannelse paa arbejdspladsen;

20. opfordrer Kommissionen til at angive, hvilke konklusioner der kan drages af fokuseringen paa mobilitet i forbindelse med HELIOS II- programmet og listen over prioriterede temaer i bilag II til dens dokument fra oktober 1993, som omfatter emner, der boer behandles, for eksempel tilpasning af offentlige transportmidler, tilpasning af afgangs- og ankomststeder, doer-til-doer transport for mennesker, der ikke er i stand til at benytte de offentlige transportmidler, og transportmidlernes tilpasningsevne; opfordrer indtraengende Raadet til ikke at blokere vedtagelsen af et fremtidigt HELIOS-program;

21. opfordrer indtraengende Kommissionen til at sikre, at der i alle forslag vedroerende transportsektoren, herunder forskning, tages hensyn til handicapgruppernes saerlige synspunkter og interesser, at hindringer for bevaegelighed for alle transportformers vedkommende saa vidt muligt fjernes allerede paa tegnebordet, og at der tages saerligt hensyn til problemet med at uddanne og informere arbejdstagere med nedsat mobilitet, saa de faar mulighed for at goere stoerst mulig brug af de transportmidler, der staar til deres raadighed, herunder passende uddannelse af transportpersonale for at saette det i stand til at bistaa mennesker med nedsat mobilitet;

22. foreslaar, at der afholdes et Europaeisk Forum om de sociale aspekter ved den faelles transportpolitik for at fremme dialogen mellem alle sektorens aktoerer (Parlamentet, Kommissionens GD VII og V, medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter, forbrugersammenslutninger, miljoeorganer og de beroerte internationale organisationer (navnlig IMO og ILO)) med henblik paa at opstille en europaeisk «kompatibilitetspagt» for det 21. aarhundredes faelles transportpolitik;

23. beklager manglen paa specifikke miljoeforslag i Kommissionens arbejdsprogram;

24. mener, at der med hensyn til sikkerhed maa goeres en saerlig indsats for at opnaa en hoej standard, som skal vaere gaeldende i hele Den Europaeiske Union;

25. glaeder sig over groenbogen om internalisering af de eksterne omkostninger ved transport (KOM(95)0691), selv om den er blevet forelagt med alt for stor forsinkelse, og haaber, at den vil goere det muligt at fjerne meget af den skjulte stoette til landevejstransport; understreger saaledes, at internaliseringen af de eksterne omkostninger boer prioriteres saerdeles hoejt; de tanker, der paa dette punkt bliver givet udtryk for i groenbogen, viser klart, at mulighederne er der, og de boer derfor snarest muligt foelges op af konkrete foranstaltninger paa de relevante niveauer;

26. henviser til, at internaliseringen af de eksterne omkostninger kun vil kunne fungere som effektivt middel til styring af transportmidlernes anvendelse, hvis brugerne reelt har en valgmulighed, hvilket ikke er tilfaeldet i de omraader, der i alvorlig grad mangler infrastruktur, og navnlig ikke i randomraaderne;

27. gentager kravet om, at de finansielle instrumenter, der er til raadighed for den faelles transportpolitik og de transeuropaeiske transportnet, bliver maerkbart foroeget af medlemsstaterne og Den Europaeiske Union, saa Unionen kan leve op til de sociooekonomiske og miljoemaessige udfordringer i denne sektor, ogsaa fordi disse instrumenter kan give europaeisk oekonomi en samlet stimulus;

28. paapeger, at transportpolitikkens og de transeuropaeiske nets vigtigste EF-finansieringskilde er strukturfondene og Samhoerighedsfonden; finder det noedvendigt at goere brug af den vejledende rolle, disse fonde kan spille gennem udvaelgelse af projekter og programmer efter faelles retningslinjer, og mener foelgelig, at det er absolut noedvendigt at sikre en hoej grad af samordning mellem transport- og infrastrukturpolitikken paa den ene side og strukturpolitikkerne paa den anden;

29. minder Kommissionen om, at udgifterne som foelge af for stor trafiktaethed i EU udgoer omkring 2% af BNP om aaret, og mener, at foranstaltninger til udvikling af infrastrukturer og fremme af alternative transportformer og kombineret transport vil frigoere ressourcer til jobskabelse;

30. anmoder Kommissionen om under anvendelse af subsidiaritetsprincippet og under hensyntagen til den interne kompetencefordeling i medlemsstaterne at ivaerksaette handlingsprogrammet i samarbejde med de regionale og lokale myndigheder;

31. beklager, at EF-traktatens afsnit IV om transport ikke fastsaetter bestemmelser for en faelles samlet transportpolitik, der omfatter alle aspekter af denne vigtige aktivitet set ud fra et oekonomisk og socialt synspunkt, navnlig med hensyn til transportsikkerhed, og gentager sin anmodning til Kommissionen i ovennaevnte beslutning af 18. januar 1994 om inden den 31. maj 1996 at forelaegge beretning om EU-traktatens egnethed som retsgrundlag for udformningen af en aendret faelles transportpolitik;

32. anmoder derfor om, at der i forbindelse med traktatrevisionen gennemfoeres en faelles integreret transportpolitik, der tager hensyn til EU's finansielle, oekonomiske, sociale og miljoemaessige maalsaetninger; haaber endvidere, at traktaten i forbindelse med Den Europaeiske Unions politikker vil definere begreberne offentlige tjenesteydelser, universelle tjenesteydelser, tilgaengelighed, lighed, kontinuitet og kvalitet samt disses raekkevidde og indeholde bestemmelser vedroerende befoejelser med hensyn til sikkerhed og kontrol af lufttrafikken;

33. anmoder om, at subsidiaritetsprincippet anvendes med hensyn til sommertid for at undgaa, at medlemsstaterne faar praktiske vanskeligheder med paa ny at gaa over til et system med samme tid hele aaret; anmoder om, at der hurtigst muligt indfoeres et faelles europaeisk system uden skift mellem sommertid og vintertid efter principperne i Washington- konventionen, der er baseret paa solens bane i forhold til referencemeridianen (centralmeridianen) i hver tidszone paa 15°;

34. opfordrer Kommissionen til at se naermere paa den betydelige statsstoette, som i dag er med til at fordreje konkurrencen mellem de forskellige transportformer; understreger, f.eks., at soefarten i de fleste lande selv maa baere sine infrastrukturudgifter, medens jernbanerne hovedsagelig er skattefinansierede; konstaterer, at statsstoette til de forskellige transportmidler er et stort problem, ikke mindst med hensyn til flyselskaber, kombineret transport og jernbaner, idet den forringer mulighederne for at konkurrere paa lige vilkaar og dermed saetter det indre transportmarked ud af spil;

35. henleder opmaerksomheden paa, at spildolie, saakaldt olieslam («sludge»), er et problem ikke mindst i OEstersoeen, hvor mange fartoejer dumper denne form for olie direkte i havet; understreger, at etablering af modtagelsesanlaeg for olieslam i EU's havne skulle kunne modvirke denne form for miljoeforurening;

36. beklager, at programmet ikke indeholder oplysninger om foranstaltninger til loesning af et af de vanskeligste problemer i EU i de seneste aar, nemlig bekaempelsen af den organiserede kriminalitet i forbindelse med transporter under ordningen for faellesskabsforsendelse og transporter til ikke-EU-lande i overensstemmelse med TIR-konventionen; mener, at denne form for kriminalitet isaer optraeder i forbindelse med internationale lastbiltransporter, og at dette spoergsmaal er af allerstoerste betydning for udviklingen af transporten i EU og derfor boer medtages i arbejdsprogrammet;

37. anser det for absolut noedvendigt at tage spoergsmaalet om de hindringer, de nationale graenser indebaerer, op til behandling og mener i den forbindelse, at der i transportpolitikken noedvendigvis maa tages hoejde for graenseregionernes specifikke behov;

Vejtransport

38. opfordrer Kommissionen til at forelaegge et forslag om ensartet vaegtafgift for motorkoeretoejer og ensartede afgifter paa mineralolie for godstransport over store afstande med henblik paa endeligt at fjerne den fiskale konkurrencefordrejning, der stadig findes paa et i oevrigt harmoniseret marked;

39. beklager, at der mangler en overordnet strategi fra Kommissionen til begraensning af den forventede stigning i biltrafikken og landevejstransporten;

40. anser det for noedvendigt, at de befoejelser, kommissionsmedlemmet med ansvar for transport og transeuropaeiske transportnet har paa trafiksikkerhedsomraadet, udvides til ogsaa at omfatte den industrisektor, der tager sig af den tekniske forbedring af koeretoejerne og af de infrastrukturer, der er noedvendige for at opfylde trafiksikkerhedskravene; mener, at der i forbindelse med en fortsaettelse af handlingsprogrammet boer udformes et harmoniseringsprogram for koeretoejer (herunder ogsaa cykler), infrastrukturer og faerdselsregler uden overtraedelse af subsidiaritetsprincippet;

41. opfordrer derfor til en harmonisering paa europaeisk plan af

° trepunktssikkerhedsseler i busser og tvungen brug af sikkerhedssele i biler paa baade for- og bagsaeder,

° obligatorisk montering af staenklapper paa lastbiler,

° forstaerkningsskinner indbygget i taget paa busser og minibusser,

° vejskiltning og koeretoejers sikkerhedsudstyr,

° krav om noedspor langs det europaeiske motorvejsnet og opstilling af noedhjaelpstelefoner i disse spor,

° tekniske kontroller af to- og trehjulede koeretoejer,

° et pointsystem for koerekort,

° den hoejst tilladte alkoholmaengde i blodet ved bilkoersel og overvaagningsordninger herfor,

° hastighedsgraenser,

° forsikringsprocedurer i tilfaelde af uheld;

42. kraever, at der udarbejdes en strategi for trafiksikkerhed, som bl.a. skal omfatte de generelle sikkerhedsprincipper, som de transeuropaeiske transportnetinfrastrukturer ubetinget skal overholde, beskyttelse af de mest saarbare brugerkategorier, f.eks. fodgaengere og cyklister samt unge og aeldre, og endelig et kvantificeret maal for nedsaettelse af antallet af trafikulykker og -ofre;

43. anmoder Kommissionen om snarest at bevilge faellesskabsmidler til forskning i og anvendelse af et fyldestgoerende taagevarslingssystem til vejtrafik;

44. kraever, at samfundsundervisning i brug af transportmidler og i trafiksikkerhed kommer til at indgaa som en obligatorisk del af undervisningsplanerne i Den Europaeiske Unions medlemsstater, og at der ydes stoette til en saadan undervisning fra Faellesskabets saerprogrammer;

45. understreger det presserende behov for, at der paa omraadet gods- og passagertransport ad landevej vedtages foranstaltninger, der vil saette medlemsstaterne i stand til at foretage serioes kontrol af overholdelsen af EU-bestemmelserne og til at bekaempe svig og overtraedelser;

46. anmoder om, at tilladelser til international vejgodstransport for fremmed regning, jf. forordning (EOEF) nr. 881/92 ((EFT L 95 af 9.4.1992, s. 1.)), harmoniseres for hele Faellesskabets vedkommende, saaledes at tilladelserne udstedes til ansoegertransportvirksomhederne og ikke til de enkelte koeretoejer; opfordrer i oevrigt til en udvidelse af de europaeiske regler for adgang til vejtransporterhvervet, saaledes at de ogsaa kommer til at gaelde virksomheder, der i dag er undtaget (virksomheder med koeretoejer paa under 3,5 tons);

47. understreger noedvendigheden af en hurtig og fuldstaendig revision af ovennaevnte forordning (EOEF) nr. 3820/85 om visse bestemmelser paa det sociale omraade inden for vejtransport, idet der maa fastlaegges en fleksibel definition af «koeretid» og foretages en harmonisering af erhvervsuddannelsen i sektoren samt en tilpasning af den til hoejere sikkerhedsstandarder; opfordrer i oevrigt til, at der indfoeres en «sort boks» i erhvervskoeretoejer;

48. opfordrer Kommissionen til at bekraefte de praecise maal for nedsaettelsen af emissionsgraenserne i overensstemmelse med maalsaetningerne i det femte handlingsprogram «Mod en baeredygtig udvikling», saa man inden aar 2000 kan naa at stabilisere CO2-emissionerne paa 1990-niveauet, inden 2002 kan bringe nul-emissionsbilen paa markedet, inden 2005 kan gennemfoere en 20% reduktion af CO2-emissionerne i forhold til 1990-niveauet og inden 2005 kan reducere emissionerne af andre skadelige stoffer med 50% i forhold til 1990-niveauet;

49. anmoder Kommissionen om at foreslaa et system, der kan tilskynde til skrotning af biler, da en stor del af medlemsstaternes bilpark er foraeldet, hvilket paavirker faerdselssikkerheden og miljoebeskyttelsen i negativ retning; det vil derfor vaere hensigtsmaessigt at indfoere foranstaltninger, der kan fremme en udskiftning af bilparken, saaledes at forureningen kan begraenses, og der kan gives den noedvendige impuls til bilproduktionssektoren og dens underleverandoerer;

50. finder, at det, i betragtning af at EU's bilindustri staar i fare for at sakke bagud i konkurrencen med andre dele af verden, er af allerstoerste betydning, at Kommissionen opstiller en liste over forskningsaktiviteterne inden for udvikling af nye motortyper, f.eks. batteridrevne motorer eller de saakaldte hybridmotorer;

51. opfordrer til en udbygning af de telematiske infrastrukturer, der allerede anvendes inden for vejtransport, og navnlig til en harmonisering af de universale betalingskort (parkeringsafgifter, offentlig transport, motorvejsafgifter osv.);

Kombineret/intermodal transport

52. understreger noedvendigheden af at fremme positive foranstaltninger til gavn for en kombineret brug af de forskellige transportformer for at opnaa stoerst mulig oekonomisk effektivitet og mindst mulig indvirkning paa miljoeet;

53. understreger, at Faellesskabet hurtigt maa fastlaegge sin egen uafhaengige definition paa kombineret transport som en transportform, der boer fremmes gennem harmonisering af de tekniske specifikationer for terminaler, lastenheder, informationssystemer og forsikringsordninger, gennem fremme af oprettelsen af nye virksomheder i sektoren ved hjaelp af skattefordele og gennem fremme af positive foranstaltninger for at saette soe- og flodhavne i stand til at skaffe sig den til formaalet noedvendige infrastruktur, da de er et vaesentligt led i det europaeiske transportsystem;

54. understreger, at godkendelsen af forslaget om aendring (KOM(95)0337) af forordning (EOEF) nr. 1107/70 ((EFT L 130 af 15.06.1970, s. 1, som aendret ved forordning (EOEF) nr. 3578/92 i EFT L 364 af 12.12.1992, s. 11.)) om lettelser for kombineret godstransport boer fremskyndes;

Lufttransport

55. gentager, at det er noedvendigt at indfoere et ensartet system for kontrol og forvaltning af lufttransporten i Den Europaeiske Union, som skal vaere aabent for Europas oevrige lande, og

° at styrke bestemmelserne vedroerende harmonisering saa hurtigt som muligt, navnlig bestemmelserne vedroerende harmonisering af luftdygtighedsbeviser og af reglerne for flykabiners vedligeholdelse og sikkerhed,

° at styrke de gaeldende bestemmelser vedroerende flyulykker inden for den civile luftfart gennem oprettelse af meldesystemer i tilfaelde af ulykker og koordinering paa faellesskabsplan af de nationale data paa omraadet,

° paa grundlag af EF-traktatens artikel 94, at vedtage en forordning, der fastlaegger klare kriterier for kompatibilitet mellem statsstoetteordningerne og de principper, der ligger til grund for det faelles marked,

° at fastsaette bestemmelser vedroerende beskyttelse af flypersonalets sundhed,

° at fastsaette bestemmelser vedroerende faelles krav til den faglige uddannelse og de kvalifikationer, der kraeves til udoevelse af samtlige funktioner i sektoren,

° at oprette et faellesskabsregister over lufttransportselskaber,

° at harmonisere og styrke bestemmelserne vedroerende stoejforurening og emissioner fra fly,

° at fastsaette bestemmelser vedroerende beskyttelse af passagererne (dvs. erstatninger i tilfaelde af ulykker og adfaerdskodekser for rejsebureauer og luftfartsselskaber for at forbedre informationen til passagererne);

56. beklager desuden, at der mangler en global strategi for lufttransport og en saerlig undersoegelse af dennes indvirkninger paa miljoeet;

57. bekraefter den opfattelse, at alle bilaterale luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande omgaaende maa undersoeges med hensyn til overholdelsen af de internationale sikkerhedsstandarder og i givet fald nyforhandles; kraever i denne sammenhaeng et taet samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne for at give disse luftfartsaftaler en mere ensartet udformning og, hvor det er hensigtsmaessigt, omdanne dem til multilaterale luftfartsaftaler mellem Den Europaeiske Union og tredjelandene;

58. understreger behovet for en overordnet myndighed for ATC (luftfartskontrol) i EU; konstaterer, at der i 1995 var over 15 minutters forsinkelse paa 18% af alle afgange, og at mindre end 3% heraf skyldtes daarlige vejrforhold; mener, at dette viser, at langt de fleste forsinkelser skyldes den «menneskelige faktor», og at det derfor er muligt at finde en loesning paa problemet; anmoder Kommissionen om at tage hensyn hertil og om at foelge tidligere aktiviteter paa dette omraade op med et lovgivningsinitiativ i form af en forordning;

59. kraever, at direktivet om aabning af adgangen til markedet for ground- handling services foerst saettes i kraft, naar det er sikret, at hverken de sociale standarder eller sikkerheds- og uddannelsesstandarderne forringes i lufthavnene;

60. kraever streng anvendelse af princippet om «foerste og sidste gang» paa alle statsstoetteordninger i luftfartssektoren;

61. glaeder sig over, at Kommissionen i sit dokument tager fat paa problemet med kvaelstofemissioner fra luftfartoejer, da dette er af allerstoerste betydning for luftfartsindustrien; mener, at der for at faa etableret en faelles struktur, der ikke skader konkurrencen, boer vedtages en retsakt i form af en forordning; mener dog, at det er vigtigt at soerge for, at en saadan retsakt vedroerende emissioner kommer til at indeholde rimelige tidsfrister;

62. opfordrer i lyset af den seneste udvikling inden for JAA (Joint Aviation Authority) Kommissionen til hurtigt at fremlaegge forslag om flyve- og arbejdstid for piloter og kabinepersonale i EU under anvendelse af en demokratisk proces baseret paa det rigtige retsgrundlag (artikel 84, stk. 2, og artikel 118 A), paa samarbejdsproceduren med Parlamentet og paa en behoerig hoering af arbejdsmarkedets parter;

Transport ad indre vandveje

63. ser gerne, at Kommissionen for at styrke indlandsskibsfarten og uden at begraense transportbranchens eget ansvar optraeder ansporende og koordinerende, og at Kommissionen bistaaet af en arbejdsgruppe bestaaende af eksperter fra transportbranchens internationale organisationer, repraesentanter fra de mest beroerte medlemsstater og uafhaengige sagkyndige i dette oejemed gennemfoerer en undersoegelse og inden den 1. januar 1998 forelaegger en beretning herom for Raadet og Parlamentet;

i denne beretning boer opmaerksomheden isaer rettes mod:

° indlandsskibsfartens forventede markedsstilling i den europaeiske godstransport,

° risikoen for, at den vedvarende ophugning af mindre fartoejer kommer til at bevirke, at stadig stoerre omraader inden for Unionen beroeves muligheden for at blive betjent af indlandsskibsfarten,

° de muligheder, som kan tilvejebringes for indlandsskibsfarten gennem tilpasning og forbedring af den noedvendige infrastruktur,

° styrkelsen af indlandsskibsfartens stilling i den kombinerede transport,

° muligheden for at tage supplerende virkemidler i brug i tilfaelde af alvorlige markedsforstyrrelser,

° en social ledsagepolitik, der goer det muligt at undgaa en kynisk sanering;

Soetransport

64. mener, at soetransport spiller en vigtig strategisk rolle for europaeisk oekonomi og for samhandelen med resten af verden; oensker derfor, at de budgetmidler, der er afsat til soetransport, og som er meget beskedne i forhold til bevillingerne til de oevrige transportformer, forhoejes betydeligt;

65. mener, at soetransport, navnlig cabotagetransport, skal ses som en del af de transeuropaeiske net og paa bedst mulig maade sammenknyttes med de andre transportformer (landevej, jernbaner, indre vandveje, indlandshavne);

66. kraever, at handlingsprogrammet for den faelles transportpolitik kommer til at omfatte foranstaltninger vedroerende:

° landbaserede satellitsysteminfrastrukturer, som muliggoer hurtig indgriben, naar skibe kommer i vanskeligheder,

° styrkelse af de nationale kystbevogtningstjenester med en bedre koordinering mellem disse og etablering af en europaeisk kystbevogtningstjeneste paa mellemlang sigt,

° bindende regler for inspektioner med henblik paa at undersoege skibene, kombineret med strenge nationalt fastlagte straffe til brug i tilfaelde af, at uagtsomhed og/eller undladelser foraarsager en ulykke paa havet,

° indfoerelse af et europaeisk system til regulering af skibstrafikken (Vessel Traffic Service),

° mulighed for at skibe under daarlige vejrforhold kan anloebe en sikker tilflugtshavn,

° forbedring og styrkelse af havnestatskontrollen med henblik paa at sikre en effektiv flagstatskontrol,

° afgraensning af foelsomme omraader i faellesskabsfarvandene og fastlaeggelse - efter faelles overenskomst med de beroerte medlemsstater - af de sikreste sejlruter for forskellige fartoejstyper paa grundlag af deres tonnage og last samt de specifikke vejrforhold;

67. kraever, at der traeffes positive skatte- og lovgivningsmaessige foranstaltninger til stoette for den europaeiske flaade, herunder etablering af EUROS-skibsregisteret og fastsaettelse af de noedvendige standarder, og for ophugning af skibe, der ikke opfylder kravene i de internationale konventioner;

68. kraever, at der indfoeres foranstaltninger for at begraense brugen af bekvemmelighedsflag og den stadig mere udbredte praksis med at hyre ukvalificeret arbejdskraft for at saenke loenomkostningerne; oensker, at der oprettes et europaeisk center for uddannelse af soefolk;

69. mener, at det for at goere det muligt at leve op til udfordringerne fra et hoejt udviklet verdensmarked og fra den internationale konkurrence vil vaere noedvendigt at stoette den europaeiske vaerftsindustri, oprettelsen af soefartskonsortier og etableringen af joint ventures mellem europaeiske rederier og mellem virksomheder, der opererer i soetransportsektoren;

70. oensker vedtagelse af en EF-forordning om ensartet gennemfoerelse i EU- medlemsstaternes lovgivning af MARPOL-konvention 73/78 om havforurening;

71. konstaterer, at mange lande har besluttet at indfoere strengere sikkerhedskrav for ro-ro-faerger; anmoder Kommissionen om at udarbejde et forslag om harmonisering, saa disse strengere sikkerhedsbestemmelser bliver normen i alle 15 EU-lande;

Jernbanetransport

72. anser de foreslaaede liberaliseringsforanstaltninger for som helhed betragtet at vaere tilstraekkelige til at udvikle de europaeiske jernbaner, men kraever yderligere aktioner til udbygning af jernbanegodstransporten og af sovevognstjenesterne, som i dag i vid udstraekning er mangelfulde og usikre, og hurtig tilvejebringelse af betingelser for fuldstaendig interoperabilitet;

73. mener, at liberaliseringen af jernbanerne kun kan give positive resultater, hvis alle transportformer baerer de eksterne omkostninger, der hidroerer fra dem selv, og hvis den ensartede anvendelse af faellesskabsbestemmelserne sikrer en ikke-diskriminerende adgang til markedet og lige konkurrencevilkaar;

74. opfordrer til en harmonisering af konkurrencereglerne og de sociale bestemmelser for alle transportformer gennem en videreudvikling og effektiv gennemfoerelse af disse i medlemsstaterne, idet overholdelsen af dem isaer tilsidesaettes inden for landevejstransport, saaledes at der i mangel heraf er tale om en konkurrencefordrejende situation til skade for jernbanerne;

Transport i byomraader

75. mener, at persontransport ad vandveje i byer og storbyer, selv om den vedroerer et hoejt antal byer og regioner, hidtil har vaeret tilsidesat, ogsaa som foelge af den begraensede opmaerksomhed, der er tillagt denne transportform i Den Europaeiske Unions transportpolitikprogrammer; dette er i modstrid med udviklingsmulighederne for denne transportform, som i saerlig grad tager hensyn til miljoeproblemerne, og som er i stand til at absorbere en betydelig del af bytrafikken i de mest trafikerede byer, som raader over et net af vandveje;

76. anmoder om, at der indfoejes saerlige foranstaltninger med henblik paa en revalorisering af bytransporten ad vandveje, ogsaa med henblik paa at muliggoere en udvikling af de teknologiske forskningsaktiviteter i sektoren for nye motorbaade eller trafikmidler, der i hoejere grad respekterer miljoeproblemerne, samt at give en ny tilskyndelse til konstruktionen af fartoejer til passagertransport i byomraader og tilvejebringe omraader ved vandet, hvor der kan anlaegges nye terminaler;

77. opfordrer til, at der i handlingsprogrammet indfoejes foranstaltninger til forbedring af byomraadernes tilgaengelighed gennem fremme af kollektive og offentlige eldrevne koeretoejer til personbefordring og varetransport, udbygning af den offentlige naertrafik (med henblik paa en mere effektiv integration mellem de forskellige transportnet og mellem disse og de private transportmidler), en mere intens anvendelse af vandvejene til transport i byerne, oprettelse og forbedring af cykelinfrastruktur, oeget sikkerhed for fodgaengere og begraensning af luft- og stoejforureningen ved bl.a. at fastlaegge bestemte ruter og etablere offentlige intermodale systemer for adgang til historiske bykerner, ledsaget af en begraensning af den motoriserede private trafik i byernes centrum og et forbud mod trafik i arkitektonisk vaerdifulde bycentre;

78. opfordrer Kommissionen til at bestraebe sig paa at fremme den personlige ret til mobilitet for EU's borgere som en logisk fortsaettelse af dens netop forelagte groenbog om «borgernes net» (KOM(95)0601), og mener, at der boer tages saerligt hensyn til borgere med nedsat mobilitet, f.eks. gennem fremme af indbyrdes forbindelser, forbedret adgang til transport, fjernelse af hindringer for adgang til bygninger og formidling af oplysninger om de lettest tilgaengelige transportmidler;

79. gentager sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne om at nydefinere begrebet «offentlig tjeneste», saaledes at der blandt andet tages hensyn til den ovenfor naevnte ret til mobilitet og sker en forening af markedslogikken med den offentlige tjenestes uomgaengelige moralske ansvar; understreger betydningen af at udvikle den kollektive trafik i byerne som kilde til ny beskaeftigelse i forbindelse med omorganiseringen af byplanlaegningen, transporttiderne og livsrytmen i byerne;

Eksterne forbindelser

80. er saerlig bevidst om transportsektorens saerdeles store betydning for saavel Unionens interne funktion som for dens forbindelser med tredjelande; understreger derfor, at Den Europaeiske Union maa indgaa saerlige luft- og landtransportaftaler med alle de central- og oesteuropaeiske lande og med Middelhavslandene efter de principper, som blev fastlagt paa den anden paneuropaeiske transportkonference paa Kreta, idet der til aftalerne skal vedfoejes finansprotokoller, som i disse tredjelande kan fremme udviklingen af en transportpolitik, der er i overensstemmelse med maalene i den faelles transportpolitik;

81. kraever, at der i disse aftaler tillaegges sikkerheden en fortrinsstilling, navnlig naar det gaelder harmoniseringen af den tekniske kontrol med motorkoeretoejer, de i Den Europaeiske Union gaeldende bestemmelser til begraensning af luft- og stoejforureningen, og sikkerhedskravene til motorkoeretoejer;

82. billiger de initiativer, som Kommissionen har fastlagt for saa vidt angaar de eksterne forbindelser, men kunne dog oenske, at Kommissionen ogsaa ville behandle transportproblemerne i forbindelse med andre regioner og udvikle systemer for forbindelserne med Middelhavsomraadet, Latinamerika og landene i Asien samt ofre saerlig opmaerksomhed paa harmoniseringen af bestemmelser, der kan sikre en sund konkurrence til gavn for brugerne og erhvervslivet; mener navnlig, at der maa indgaas soefartsaftaler med ASEAN-landene, de sydamerikanske lande og AVS- landene;

83. opfordrer indtraengende Den Europaeiske Union til at vedtage en faelles politik for de eksterne aftaler paa omraadet civil luftfart og insisterer paa, at enhver bilateral aftale mellem Den Europaeiske Union og et tredjeland, navnlig «open sky»-aftalen med USA, daekker omraader som f.eks. aabning af ret til cabotage for udenlandske luftfartsselskaber paa grundlag af gensidighed;

84. opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at ratificere samtlige internationale konventioner i transportsektoren; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i de behoerige fora at fremme tredjelandes ratificering af saadanne konventioner og aftaler for at sikre fair konkurrence og forhindre social og miljoemaessig dumping; minder om, at det blandt konklusionerne fra den paneuropaeiske konference paa Kreta (marts 1994) ogsaa naevnes, at der maa goeres en indsats for at fremme den sociale dialog i transportsektoren i landene i Central- og OEsteuropa;

85. anmoder om styrkelse af sikkerhedskriterierne og kontrollen med motorkoeretoejer som fastsat i FN's OEkonomiske Kommission for Europas Genève-konvention om faerdselssikkerhed og opfordrer EU til at tiltraede denne konvention;

Transeuropaeiske net

86. paapeger, at der ved vurderingen af de transeuropaeiske infrastrukturprojekter ikke kun maa tages hensyn til de enkelte medlemsstaters nationale udbytte, men at der ogsaa maa foretages en analyse af nettoudbyttet for Den Europaeiske Union; konstaterer endvidere, at de transeuropaeiske net er et vigtigt skridt henimod paa kort sigt at skabe beskaeftigelse inden for bygningsindustrien og de hermed forbundne sektorer, inden for avanceret teknologi og ogsaa i underleverandoersektoren, navnlig i smaa og mellemstore virksomheder;

87. mener med hensyn til finansieringen af de transeuropaeiske net, som er centrale for den endelige gennemfoerelse af det indre marked, at der maa ske en betydelig styrkelse af finansieringsinstrumenter og pengemidler, isaer hvad angaar infrastrukturfondene og Den Europaeiske Investeringsfond (EIF); opfordrer endvidere til, bl.a. gennem oprettelse af en europaeisk infrastrukturfond, at fremme alle saadanne instrumenter, som goer det lettere at skaffe privat kapital til finansiering af de nye investeringer; mener endelig, at der maa laegges saerlig vaegt paa fremme af partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor med henblik paa at overvinde vanskelighederne paa dette omraade;

88. anmoder med henblik herpaa om, at der saa hurtigt som muligt vedtages et faellesskabsdirektiv om skabelse af institutionelle betingelser (regler for udbud, konkurrencerelaterede aspekter osv.), der kan lette samarbejdet mellem offentlig og privat kapital ved gennemfoerelsen af prioriterede projekter; anmoder endvidere om, at der som led i udbygningen af de transeuropaeiske net til ogsaa at omfatte lande, der ikke er medlemmer af EU, gives tredjelande mulighed for at deltage i projektstyringen;

89. stoetter tanken om, at faerdiggoerelsen af de projekter under de transeuropaeiske transportnet, som Parlamentet og Raadet beslutter at prioritere, fremskyndes med udstedelse af «unionsobligationer» for hvert enkelt projekt paa finansmarkederne;

90. opfordrer isaer til en prioritering af de projekter, der skal forbinde Nord og Syd, Middelhavet og OEstersoeen, den oestlige og vestlige del af Middelhavsomraadet samt Atlanterhavet og Middelhavet, og til, at der navnlig udvikles integrerede transportforbindelsessystemer for Sydeuropa og andre tilbagestaaende omraader i Europa, isaer randomraaderne;

Budgetaspekter

91. henviser til, at den finansieringsplan, som Kommissionen har angivet i sit forslag, er af rent vejledende karakter, og at denne plan, som angives i finansieringsoversigterne i forbindelse med det foreloebige budgetforslag, boer ajourfoeres efter hver aarlig budgetvedtagelse;

92. konstaterer, at finansieringen af de transeuropaeiske net samt af foranstaltningerne til strukturel sanering inden for indlandsskibsfarten ikke var planlagt, da de finansielle overslag blev vedtaget;

93. glaeder sig over, at Det Europaeiske Raad i Madrid gav udtryk for samme opfattelse som Parlamentet med hensyn til behovet for en revision af de finansielle overslag for at sikre finansieringen af nettene, og mener, at finansieringen kan ske inden for det loft for de egne indtaegter, som vil traede i kraft, naar Nederlandene som den sidste af medlemsstaterne har ratificeret det;

94. opfordrer derfor Kommissionen til i henhold til punkt 12 i den interinstitutionelle aftale af 29. oktober 1993 at forelaegge et forslag om revision for at muliggoere finansieringen af de transportforanstaltninger, der ikke var forudset ved fastlaeggelsen af de finansielle overslag;

95. udtrykker forstaaelse for, at hovedvaegten er lagt paa udvikling af de transeuropaeiske transportnet, men finder dog, at der er afsat alt for faa bevillinger til de eksterne aspekter af den faelles transportpolitik (1,0 mio ecu i 1995 og 1,5 mio ecu i 1996), og at disse beloeb i fremtiden boer forhoejes vaesentligt af hensyn til de eksterne forbindelsers betydning for Unionen;

* * *

96. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, de central- og oesteuropaeiske landes samt Den Russiske Foederations og SNG's regeringer og parlamenter, Middelhavslandenes regeringer og parlamenter, regeringerne og parlamenterne i landene i Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade, ASEAN-landenes regeringer og parlamenter, USA's regering og Kongres, Den Europaeiske Transportministerkonference, FN's OEkonomiske Kommission for Europa, Den Internationale Soefartsorganisation (IMO) og Den Internationale Organisation for Civil Luftfart (ICAO).