fiaHS3S&*'.ï*'.Vi<. 
KOMV1I SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93)458 endel ig udg. 
Bruxelles, den 29- september 1993 
MEDDELELSE FRA KQMMI SS IONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
EF-STØTTE TIL FREDSPROCESSEN I MELLEMØSTEN 
- ? 
EF-STØTTE TIL FREDSPROCESSEN I MELLEMØSTEN 
Meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet 
1. Indledning 
Med det gennembrud, der har fundet sted ved undertegnelsen af aftalen mellem 
Israel og PLO, er fredsprocessen i Mellemøsten gået ind i en kritisk fase. 
Forholdet mellem Israel og palæstinenserne er af central betydning for den 
arabisk-israelske problematik. Det vil nu være muligt at begynde at løse 
vanskelighederne mellem Israel og de arabiske nabolande. Hvis forhand­
lingerne fortsættes i alle retninger inden for Madrid-konferencens rammer, 
vil muligheden for en omfattende fredsordning være inden for rækkevidde. 
Undertegnelsen af en tidsplan for forhandlinger mellem Jordan og Israel er 
et første skridt i denne retning. 
Situationen kan imidlertid godt risikere at vende. Både i Israel og i de 
besatte områder skifter den offentlige mening let og vil kunne påvirkes på 
kort sigt af ekstremistiske voldshandlinger og på længere sigt af mislykkede 
bestræbelser på at opnå konkrete økonomiske resultater. 
Der er endnu ikke opnået sikkerhed for, at freden bliver af vidtspændende 
karakter, og aftalen mellem Israel og PLO går derfor en usikker fremtid i 
møde. 
Fredsprocessens videre forløb vil afhænge af to faktorer: 
Israels, Syriens og Libanons engagement i de konkrete forhandlinger; 
de berørte befolkningers anerkendelse af, at de første skridt henimod 
fred medfører økonomiske fordele. 
På det diplomatiske plan bør der ydes fortsat støtte til den proces, som 
startede i Madrid, idet der nu lægges vægt på Syrien og Libanon. 
På det økonomiske plan er tiden nu inde for EF, det internationale samfund 
og især Golf-staterne til at gå i gang med et ambitiøst samarbejdsprogram, 
der omfatter den økonomiske udvikling på Vestbredden og i Gaza, idet det bør 
huskes, at der også er behov for international bistand til regionen som 
helhed. 
Fremskridtene under de bilaterale forhandlinger skulle få betydning for de 
multilaterale forhandlinger. Det Europæiske Fællesskab, som er blevet 
tildelt en ledende rolle på dette område, bør udnytte den mulighed, der er 
opstået i kraft af de nye toner i forholdet mellem israelere og palæsti­
nensere, til at gøre et fremstød for det regionale samarbejde. 
Fællesskabet har igennem årene indhøstet erfaringer med forholdene i 
regionen som helhed og i de besatte områder og er nu den donor, der yder den 
største bistand til disse områder (se nærmere i bilag 1). 
Der redegøres i dette dokument for Kommissionens opfattelse af, hvordan EF 
kan støtte processen: 
ved at afhjælpe de mest hastende og specifikke behov for at støtte 
palæstinenserne i deres udvikling i retning af autonomi, 
- 3 -
ved at se nærmere på de globale aspekter af forholdene i regionen for at 
sikre, at både Israel og Machrak-landene får et positivt og konkret 
udbytte af fredsprocessen. 
2. Fællesskabets fremtidige samarbejde med de besatte områder, Israel og 
Machrak-landene 
For at sikre fredsprocessens succes er det afgørende, at der sideløbende med 
indsatsen for at bringe forholdene i de besatte områder op på et økonomisk 
set tilfredsstillende niveau ydes en støtte til den økonomiske udvikling af 
regionen som helhed. 
a) Vestbredden og Gaza 
Kommissionen foreslår, at Fællesskabet for 1994-1998 stiller 500 mio. ECU 
til rådighed i form af gavebistand og langfristede lån. Halvdelen af dette 
beløb vil skulle konteres på Fællesskabets budget, resten forventes frem­
skaffet gennem EIB-lån (med de relevante garantier via EF-budgettet). Af 
vedtægtsmæssige årsager vil EIB's deltagelse i bistandspakken kræve, at der 
indføres nye forskriftsmæssige og administrative bestemmelser. Lånene fra 
EIB vil derfor blive gradvist udviklet, når disse bestemmelser er indført og 
indtil 1996 under det loft på 1,8 mia. ECU, der i øjeblikket gælder1). 
Ifølge Kommissionen svarer dette beløb til palæstinensernes generelle behov 
og absorptionskapacitet og tillige til Fællesskabets finansieringsevne. 
Verdensbanken har anslået mindstekapitalbehovet i Gaza og på Vestbredden til 
500-550 mio. USD om året (1994-2003). 
Kommissionen foreslår, at Fællesskabet yder et betydeligt bidrag, medens 
resten skal søges fra andre kilder (medlemsstaterne, andre europæiske lande, 
USA, de arabiske Golfstater, Japan, Canada, Australien osv.). 
Fællesskabet bør i sin fremgangsmåde sigte mod to komplementære mål: på 
kortere sigt, kapitalisering af igangværende projekter, som vil bære frugt i 
1993/94 for at tydeliggøre EF-samarbejdet, og på mellemlang sigt bidrag til 
den økonomiske normalisering i områderne. 
- De igangværende projekter, som let kan udvides, ligger inden for bolig­
byggeri, mindre långivning og bistand til erhvervslivet og små og 
mellemstore virksomheder, bortskaffelse af fast affald, kloakering og 
Gaza-hospitalet; hertil vil der let kunne føjes andre projekter for 
skolebyggeri og færdiggørelse af industriparker, som er igangsat af den 
israelske civile administration (jf. bilag 2 vedrørende projekter under 
forberedelse); 
- på mellemlang sigt vil EF-ressourcerne skulle bidrage til at forbedre 
den økonomiske og sociale infrastruktur (boliger, skolefaciliteter, 
vandforsyning, kloakering). De skal samtidig hjælpe palæstinenserne til 
hurtigt at sætte gang i den stærkt påkrævede jobskabelse, særlig gennem 
1) EIB-lån fra den horisontale samarbejdsfacilitet i den omdirigerede 
Middelhavspolitik. 
- 4 -
levering af moderne infrastruktur til private erhvervsaktiviteter (tele­
kommunikation, vejforbindelser, elektricitet, industriområder osv.) og 
skabelse af et gunstigt erhvervsklima til udvikling af små og mellem­
store virksomheder. 
Det finansielle samarbejde skal foregå gennem det fremtidige palæstinensiske 
råd. Det er i overensstemmelse med gængs praksis i Fællesskabet og medlems­
staterne. 
Kommissionen mener, at det for at sætte palæstinenserne i stand til at 
håndtere en større international bistand er vigtigt at hjælpe dem med at 
etablere det fornødne tekniske og finansielle maskineri, en planlægnings- og 
finansieringsmyndighed (som vil kunne tage samme form som det libanesiske 
råd for udvikling og genopbygning). 
Kommissionen er rede til at stille den nødvendige faglige bistand til rådig­
hed for palæstinenserne. 
Donorkoordination er nødvendig. Kommissionen er af den opfattelse, at 
Fællesskabet som største finansielle bidragsyder skal søge at spille en 
central rolle i koordinationen. 
Ifølge Kommissionen vil det være tilstrækkeligt inden for rammerne af 
arbejdsgruppen for regional økonomisk udvikling at nedsætte en undergruppe 
under betegnelsen "arbejdsgruppe for palæstinensisk økonomisk udvikling", i 
hvilken alle donorerne skal deltage og med fuld inddragelse af Verdens­
banken. Gruppen kunne indledningsvis træde sammen hver tredje måned og 
senere to gange om året. 
Kommissionens repræsentant i områderne bør tiltræde sin stilling i løbet af 
kort tid sammen med sin stab af faglige rådgivere. 
b) Israel og Machrak-landene 
Den nødvendige fokusering på Gaza og Vestbredden bør suppleres med et udvi­
det EF-samarbejde med regionen som helhed. 
Der må rammes en balance mellem Fællesskabets omfattende bistand til 4 
millioner palæstinensere1) på den ene side og de 80 millioner, der lever i 
Egypten, Jordan, Libanon, Syrien og Israel på den anden side. 
I sin meddelelse om "De fremtidige forbindelser og det fremtidige samarbejde 
mellem Fællesskabet og Mellemøsten" (KOM(93)375) redegør Kommissionen for 
sine tanker over udviklingen på længere sigt. 
Den har forelået at gå frem på to områder: 
Fællesskabet vil skulle hjælpe landene i regionen (herunder palæsti­
nenserne) med at øge deres regionale samarbejde; 
1) inklusive de palæstinensere, som bistås af UNRWA. 
- 5 -
Fællesskabet vil skulle ajourføre sine aftalemæssige forbindelser med 
hvert af landene i regionen, hvis de ønsker det. 
Regionalt samarbejde 
Fællesskabet vil kunne tilbyde disse lande en omfattende faglig og finansiel 
bistand til regionalt samarbejde, således som det har gjort det allerede 
siden 1992. Som led i den nye Middelhavspolitik for 1992-1996 er der afsat 
betydelige budget- og lånemidler til regionalt samarbejde i Middelhavs­
området generelt (Maghreb- og Machrak-landene, Tyrkiet)2). 
I mangel af fred og dermed samarbejde er kun en lille del af disse midler 
til dato blevet brugt til foranstaltninger i Mellemøsten. 
Udsigten til fred åbner derfor nye muligheder for samarbejde i regionen. Der 
vil i de kommende år opstå nye behov for finansiering af hensigtsmæssige 
mellemregionale infrastrukturer (veje, telekommunikation osv.), vand- og 
energiprojekter osv. 
Kommissionen mener derfor, at Fællesskabet bør være klar til at bebude, at 
det er villigt til at underbygge processen ved som led i en bredere inter­
national indsats at stille passende finansieringsmidler og knowhow om 
regionalt samarbejde til rådighed. 
Især på længere sigt vil det være praktisk at undersøge, hvorledes der kan 
gøres et fremstød for fælles forvaltning af regionalt strategiske ressourcer 
og infrastrukturer. Derved kunne der banes vej for, at der, når omstændig­
hederne gør det muligt, etableres et regionalt vand-, energi- og infrastruk­
turfællesskab. Med henblik herpå har Kommissionen nedsat en arbejdsgruppe 
til at undersøge, hvilke principper der kunne understøtte denne idé, og 
hvorledes der på lang sigt kan ydes støtte til gennemførelsen heraf. 
Endvidere har Fællesskabet en specifik rolle at spille med hensyn til fremme 
af det regionale samarbejde mellem politiske og intellektuelle beslutnings­
tagere i regionen. Kommissionen agter med henblik herpå at udvide sin 
indsats med hensyn til tilrettelæggelse af seminarer, workshops osv. for at 
formidle kontakter mellem ledere i landene i Mellemøsten, således som 
Kommissionen har gjort det i 1989-1993, hvad angår israelere og palæsti­
nensere. 
Fællesskabet er rede til at opfordre de regionale partnere til at udveksle 
synspunkter om prioriteterne for det regionale samarbejde i de kommende år. 
Indtil 1995-96 vil der blive stillet ressourcer til rådighed inden for 
rammerne af Middelhavspolitikken til at dække de indledende behov. Desuden 
vil EF se nærmere på det eventuelle behov for yderligere ressourcer i form 
af budgetmidler og lån, for at der kan foretages den nødvendige langtids­
planlægning. 
2) 360 mio. ECU om året i EIB-lån og gennemsnitligt 65 mio. ECU om året i 
budgetmidler. 
- 6 -
Ajourføring af EF's bilaterale forbindelser 
1975-aftalen mellem Fællesskabet og Israel, der hovedsagelig indeholder 
bestemmelser om frihandel mellem Israel og Fællesskabet, bør erstattes med 
en ny aftale. Der bør navnlig åbnes op for nye områder inden for handel, 
tjenesteydelser og samarbejde inden for en lang række sektorer (særlig 
videnskab og teknologi). Kommissionen forelægger derfor et forslag til 
forhandlingsdirektiver og håber, at Rådet hurtigt vil tage stilling hertil. 
EF bør være rede til at reagere positivt på ethvert ønske fra Egypten, 
Jordan, Libanon og Syrien om at indlede en ny dialog med Fællesskabet. 
Mere specifikt ville det med henblik på at hjælpe de arabiske lande i 
regionen til at oprette frihandel med Israel og mellem dem selv indbyrdes 
være nyttigt, om Fællesskabet samtidig søgte at indlede en proces, der i nær 
fremtid fører til oprettelsen af et frihandelsområde med disse lande. 
Det er ikke muligt at forhandle om en international aftale med Vestbredden 
og Gaza; men der må findes en mulighed for at opnå en form for strukturerede 
forbindelser mellem EF og det palæstinensiske selvstyre omfattende alle 
aspekter af samarbejdet med dem. 
3. Afslutningsvis opfordrer Kommissionen Rådet og Parlamentet til: 
- at godkende disse generelle retningslinjer, der er udformet til at 
understøtte den igangværende fredsproces, 
at mærke sig, at Kommissionen om fornødent vil stille yderligere 
specifikke forslag, 
- at behandle sagen med regelmæssige mellemrum inden for de relevante 
institutionelle rammer. 
- 1 -
BILAG 1 
FÆLLESSKABETS BISTAND TIL DE BESATTE OMRÅDER 
1. Baggrund 
Indtil 1980 gjaldt Fællesskabets bistand til den palæstinensiske befolkning, 
såvel inden for som uden for de besatte områder, kun flygtninge. Fra og med 
1971 foregik der et samarbejde med UNRWA, som var og stadig er formelt omsat 
i konventioner. Mellem 1971 og 1980 udgjorde denne bistand i alt 132 mio. 
USD. I 1981 blev der ændret på holdningen over for den palæstinensiske 
befolkning, idet der nu blev ydet direkte EF-bistand via forskellige poster 
på budgettet, som indtil 1986 udgjorde et samlet beløb på 8,98 mio. ECU. 
Siden 1987 har der eksisteret en specifik budgetpost (nu artikel B7-406) for 
direkte udviklingsbistand til områderne. 
2. Retningslinjer 
Fællesskabets indsats bygger på Venedig-erklæringen af 1980: tilslutning til 
FN's Sikkerhedsråds resolution 242 og 338, palæstinensernes ret til selv­
bestemmelse, retten for alle stater i området til at leve i fred og sikker­
hed. 
Rådet fastlagde i sine retningslinjer af 1986 hovedprincipperne for Fælles­
skabets holdning over for den palæstinensiske befolkning og Israel med 
hensyn til de besatte områder. 
De prioriterede områder er som følger: 
- mindre projekter for jobskabelse eller foranstaltninger inden for 
landbrug og industri, særlig gennem støtte til foranstaltninger i 
landbruget, som vil kunne øge selvforsyningen med fødevarer 
- uddannelse/erhvervsuddannelse, særlig i faglige og tekniske discip­
liner 
- opgradering af lokale palæstinensiske institutioner, som f.eks. 
arabisk styrede kommuner, universiteter og skoler og erhvervs­
organisationer, særlig gennem sammenkobling med lignende institu­
tioner i Fællesskabet, uddannelse på stedet, seminarer. 
I 1989 bekræftede Det Europæiske Råd i Strasbourg-erklæringen Fællesskabets 
og dets medlemsstaters hidtidige holdning og understregede, at de var ind­
stillet på at støtte den palæstinensiske befolkning i de besatte områder. 
Uddannelse og sundhed blev fremhævet som områder, der skulle være genstand 
for særlig opmærksomhed. 
3. Beskrivelse 
Fællesskabets bistand til de besatte områder falder i fem hovedkategorier: 
-?-
- 2 -
i) Flygtningehjælp via UNRWA. Den tager for det meste form af bidrag til 
UNRWA's almindelige budget, som bruges til uddannelse-, sundheds- og 
fødevareprogrammer. I perioden fra 1971 til 1992 udgjorde denne 
bistand ca. 518 mio. ECU. Bistanden er rettet til alle flygtninge, 
også uden for de besatte områder. Da sidstnævnte udgør omkring 38% af 
det samlede antal, anslås det, at bistanden i denne sammenhæng til de 
besatte områder udgjorde omkring 197 mio. ECU i 1971-1992. 
ii) Bistand ved samfinansiering med europæiske NGO'er. I 1979-1992 
udgjorde Kommissionens samlede bidrag 12,8 mio. ECU. Det svarer til 
et bidrag på 38,6% til projekter til en samlet værdi af over 33 mio. 
ECU. 
iii) Den direkte udviklingsbistand via budgetpost B7-406 og B7-701 
udgjorde i 1991 70 mio. ECU (herunder 60 mio. ECU i ekstraordinær 
bistand) og i 1992 17 mio. ECU (herunder 5 mio. ECU i ekstraordinær 
bistand). Tallet er for 1993 på 35 mio. ECU (herunder 20 mio. ECU til 
nye foranstaltninger). Sammenlagt udgør bistanden via disse budget­
poster fra 1987 til 1993 139 mio. ECU. 
iv) Bistand til fremme af direkte palæstinensisk eksport fra områderne 
til Fællesskabets markeder. 
Fællesskabet nedsatte importtolden på visse palæstinensiske land­
brugsprodukter til nulsats fra januar 1993. 
v) Nødhjælp og ekstraordinær bistandsindsats: i 1992 godkendte Fælles­
skabet et bidrag på 5 mio. ECU til dækning af driftsomkostningerne 
ved palæstinensiske hospitaler. Det kommer til udbetaling i 1993/94. 
I december 1992 godkendte Fællesskabet en fødevarehjælp på 6 000 t 
hvedemel til Gaza-flygtningene til levering gennem UNRWA og i juni 
1993 en yderligere mængde på 6 000 t hvedemel, 600 t ris og 600 t 
sukker til flygtninge og andre i Gaza-striben. 
i 
- 3 -
PROJEKTER TIL FORDEL FOR GAZA OG VESTBREDDEN, 
SOM FORVENTES FÆRDIGFORBEREDT INDEN UDGANGEN AF 1993 
Mio. ECU 
Bortskaffelse af fast affald i Rafah og byen Gaza 2,5 
Kloakering i Gaza-striben 10,0 
Universiteter og skoler, Vestbredden og Gaza 15,0 
Faglig bistand og undersøgelser 5,0 
Oprettelse af en lokal, offentlig radio- og TV-myndighed 2,0 
Forskellige infrastrukturer (energi, transport og 
kommunikation) 0,704 
Samarbejdsnet (lokale regeringer, universiteter og medier) 2,30 
Økonomisk samarbejde i den private sektor 0,65 
Støtte til valgarbejdet 4,0 
Humanitær nødhjælp1) (skøn) 6,0 
I alt: 48,154 
Det igangværende boligprogram vil ligeledes blive fremskyndet, således at 
der skabes flere arbejdspladser. 
1) En evalueringsgruppe fra Kommissionen befinder sig i øjeblikket i de 
besatte områder. 
f 
EF-STØTTE TIL FREDSPROCESSEN I MELLEMØSTEN 
Finansieringsoversigt 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
EF-støtte til fredsprocessen i Mellemøsten 
(Finansiel bistand til områderne på Vestbredden og i Gaza) 
2. BUDGETPOST: B7-406 
3. Retsgrundlag: Intet 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1. Foranstaltningens særlige mål 
Med henblik på at forbedre den palæstinensiske befolknings leve­
vilkår er foranstaltningen rettet mod finansiering af investerin­
ger og driftsudgifter i forbindelse med infrastruktur, produktion 
(landbrug, fiskeri, industri), tjenesteydelser (inkl. turisme), 
udenrigshandel, by- og landudvikling, sundhed, miljø, institutio­
nel og administrativ udvikling, oplæring og uddannelse. Dette om­
fatter også den nødvendige faglige bistand til gennemførelsen af 
sådan bistand og udgifter til iværksættelse og opfølgning af pro­
jekter. 
4.2. Varighed 
1994 - 1998 
4.3. Befolkning, der er omfattet af foranstaltningen 
Foranstaltningerne er bestemt for den palæstinensiske befolkning i 
områderne på Vestbredden og i Gaza. 
ÅO 
- 3 -
5. UDGIFTENS KLASSIFIKATION (B7-406) 
Ikke-obligatoriske udgifter 
Obligatoriske bevillinger 
- Indtægtstype: Intet 
6. UDGIFTENS/INDTÆGTENS ART (B7-406) 
- 100% tilskud 
Ingen tilbagebetaling er forudset 
Den foreslåede foranstaltning medfører ingen ændring af indtægts­
niveauet 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1. Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen i 
regnskabsåret 1994 
Det foreslåede beløb i forpligtelser er fastsat under hensyn til de 
pågældende institutioners tidligere erfaringer, klare behov og absor­
ber ingskapacitet. Det afspejler også Fællesskabets forpligtelse til 
at øge bistanden til de besatte områder, Det Europæiske Råds erklæ­
ring fra mødet i Strasbourg den 7. og 8. december 1989 og retnings­
linjerne fra udenrigsministrenes uformelle møde i Alden-Biesen den 
11. og 12. september 1993. 
Der anmodes om en betydelig forhøjelse af forpligtelses- og beta­
lingsbevillingerne på baggrund af det restbeløb, der skal afvikles, 
bl.a. takket være en forpligtelse på 5,0 ECU ved udløbet af 1992 og 
nødvendigheden af at øge bistanden til områderne for at bidrage til 
et vellykket udfald af den aftale, der kom i stand mellem Israel og 
PLO den 13. september 1993. 
7.2. Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer i mio. ECU 
(B7-406) 
FORDELING Budget Budget Budget Budget Budget Budget I alt 
93 94 95 96 97 98 
Finansiel bistand 
til de besatte 15+20 50 50 50 50 50 250 
områder på Vest­
bredden og i Gaza 
Beløbene er angivet i løbende ECU 
7.3.: Intet. 
^ 
- 4 -
7.4. Vejledende forfaldsplan for forpligtelsesbevillinger 
(til flerårige foranstaltninger) 
- Anvendelsesperiode: 1994 - 1998 i mio. ECU 
Kumuleret Budget FBF Vejledende tidsplan 
situation 1993 1994 1995 1996 1997 1998 
I ALT 
44 15+20 50 50 50 50 50 250 
8. BESTEMMELSER TIL FOREBYGGELSE AF SVIG I DEN FORESLÅEDE FORANSTALTNING 
Bestemmelser til forebyggelse af svig 
Kommissionens normale kontrolforanstaltninger 
9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 
9.1. Mål 
Specifikke mål: tilknytning til de generelle mål og de andre for­
slag til foranstaltninger i den vejledende finansielle planlægning 
Med henblik på at forbedre den palæstinensiske befolknings leve­
vilkår og støtte fredsprocessen i området er foranstaltningen 
rettet mod finansiering af investeringer og driftsudgifter til 
infrastruktur, produktion (landbrug, fiskeri, industri), tjeneste­
ydelser (inkl. turisme), udenrigshandel, by- og landudvikling, 
sundhed, miljø, institutionel og administrativ udvikling, oplæring 
og uddannelse. Dette omfatter også den nødvendige faglige bistand 
til gennemførelsen af sådan bistand og udgifter til iværksættelse 
og opfølgning af projekter. 
^2 
- 5 -
9.2. Begrundelse for foranstaltningen 
- Omkostninger: 250 mio. ECU på B7-406 for 1994-1998, hvilket giver 
Fællesskabet mulighed for at støtte fredsprocessen og yde en bety­
delig støtte til de befolkningsgrupper, der ikke er omfattet af 
samarbejdsaftaler med nabolandene 
Afledte virkninger (virkninger ud over de specifikke mål): De 
foranstaltninger, der finansieres over denne kreditlinje, skal 
udvikle og styrke den institutionelle og økonomiske autonomi, 
hvilket vil nedsætte områdernes afhængighed af udenlandsk finan­
siering 
Multiplikatoreffekt (kapacitet til mobilisering af andre finansie­
ringskilder): Multiplikatoreffekten af foranstaltninger på denne 
budgetlinje vil kunne stimulere økonomien i de besatte områder, 
hvilket vil tiltrække lokal og international kapital. Endvidere 
vil koordineringen med andre donorer have positiv indflydelse på 
foranstaltninger finansieret over denne budgetlinje. 
9.3. Overvågning og evaluering af foranstaltningen 
Udvalgte resultatindikatorer 
Der fastlægges specifikke resultatindikatorer for hvert projekt 
(f.eks.: forøgelse af landbrugsproduktionen og selvforsynings­
graden med hensyn til fødevarer, eksportmængden fra de pågældende 
områder) 
- Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen? 
De vigtigste finansierede sektorer gøres til genstand for årlige 
evalueringer 
- Vurdering af resultaterne 
De hidtidige resultater viser, at Fællesskabets tidligere foran­
staltninger har bremset den socio-økonomiske forværring. 
^3 
- 6 -
9.4. Sammenhæng med den finansielle planlægning 
- Indgår foranstaltningen i generaldirektoratets finansielle plan­
lægning for de pågældende år? Ja 
- Hvilken generel målsætning i generaldirektoratets finansielle 
planlægning henhører den foreslåede foranstaltning under? Bidrag 
til gennemførelsen af de økonomiske mål og til skabelsen af poli­
tisk stabilitet i området 
- Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne få indflydelse på de 
konkrete resultater af foranstaltningen: Den fortsat usikre poli­
tiske og sociale situation. 
^4 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 458 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 
Katalognummer : CB-CO-93-513-DA-C 
ISBN 92-77-59658-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
Lr2985 Luxembourg