Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 298/13)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Kremstal«

Referencenummer: PDO-AT-A0208-AM01

Meddelelsesdato: 21.2.2020

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

Beskrivelse og begrundelse

Da fortegnelsen over vindyrkningsarealer nu forvaltes under det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, skal det maksimale udbytte pr. hektar justeres.

ENHEDSDOKUMENT

1. Produktets betegnelse

Kremstal

2. Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

Oprindelsesbetegnelsen »Kremstal« må kun bruges til vin, der er produceret fra sorterne Grüner Veltliner eller Riesling, og som har særlige egenskaber (Grüner Veltliner: frisk, frugtagtig, delikat krydret Riesling: velduftende, med stenfrugtaromaer, elegant, mineralsk). Andre organoleptiske egenskaber fremgår af produktspecifikationen.

Generelle analytiske egenskaber Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) Totalt syreindhold, minimum Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (milligram pr. l)

5. Vinfremstillingsmetoder

a) Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Relevante restriktioner for fremstilling af vinene

Alle de ønologiske fremgangsmåder, der er godkendt til vin med en beskyttet oprindelsesbetegnelse i henhold til forordning (EU) 2019/934 og (EU) 2019/935, er tilladt for oprindelsesbetegnelsen »Kremstal«, bortset fra behandling med kaliumsorbat og dimethyldicarbonat. Vinene kan afsyres i henhold til forordning (EU) 2019/934 og (EU) 2019/935. Forbundsministeren for landbrug, regioner og turisme træffer beslutning om eventuel syring afhængig af klimaforholdene i vækstsæsonen. Betingelserne for eventuel syring er i dette tilfælde omfattet af forordning (EU) 2019/934 og (EU) 2019/935.

De særlige ønologiske fremgangsmåder (inklusive tilsætning) er afledt af den valgte traditionelle produktionsmetode og beskrevet i produktspecifikationen.

b) Maksimumsudbytter

10 000 kg druer pr. hektar

6. Afgrænsning af det geografiske område

Det afgrænsede geografiske område med oprindelsesbetegnelsen »Kremstal« omfatter byen Krems an der Donau og kommunerne Furth bei Göttweig, Gedersdorf, Imbach, Paudorf, Rohrendorf bei Krems, Senftenberg og Stratzing-Droß i Niederösterreich.

7. Primære druesorter

Weißer Riesling — Rheinriesling

Grüner Veltliner — Weißgipfler

Weißer Riesling — Riesling

8. Tilknytning til det geografiske område

Jordbunden omkring Krems består af forvitret skiferklippe og visse steder løsere og let kalkagtig løss. Ved floderne består den af grussediment. Landskabet øst for Krems er præget af de karakteristiske sydvendte løss-terrasser. Det kalkrige sand styrker den gode jordstruktur yderligere og hjælper med at forhindre, at mineraler udvaskes. Løss-jorden er derfor yderst frugtbar. Jordbunden er på grund af sin høje porøsitet og gode vandopbevaringsevne særligt velegnet til vindyrkning.

Hele vindyrkningsområdet har et meget mildt klima. Den årlige gennemsnitstemperatur er 9,4 °C og den gennemsnitlige nedbør er 540 mm. Vindyrkningsområdet Kremstal er kendetegnet ved markante klimaforskelle inden for et lille område. Disse forskelle skyldes, at to typer klimaer mødes: det varme pannoniske område mod øst og en allerede mildnet udgave af det barske klima i Weinviertel-højlandet. Vinens typiske karakteristika er følgende:

Grüner Veltliner: frisk, frugtagtig, delikat krydret.

Riesling: velduftende, med stenfrugtaromaer, elegant, mineralsk.

Reservevinene har en kraftig stil og stærke aromaer, der er karakteristiske for druesorten. Nogle gange har disse vine også delikate botrytis og trætoner. Vest for Krems producerer de forvitrede grundfjelde mineralske, frugtagtige vine. Løss-terrasserne øst for byen giver en noget rundere, mere fyldig type vin. Dette vindyrkningsområde er velegnet til produktion af frodige hvidvine, der er rige på finesse, og elegante rødvine med en kraftig smag.

Endvidere betyder vingårdenes overvejende familiedrevne karakter, at den traditionelle vinfremstillingsstil overføres fra generation til generation, hvilket giver Kremstal-vine en særlig karakter.

9. Vigtige yderligere betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

I henhold til den østrigske vinlov må en vin med oprindelsesbetegnelsen »Kremstal« kun markedsføres, hvis den har et officielt kvalitetskontrolnummer (Staatliche Prüfnummer). For at få et kvalitetskontrolnummer skal en prøve af hver vin, der markedsføres med oprindelsesbetegnelsen »Kremstal« (systematisk kontrol), underkastes analytiske og organoleptiske test (jf. produktspecifikationen).

Smagstesten foretages af et officielt smagspanel. Et officielt smagspanel består af seks smagere og en formand. Prøverne anbringes anonymt foran smagerne. Testskemaet indeholder kun de oplysninger, der er nødvendige for evalueringen, såsom den traditionelle betegnelse og årgangen. Smagerne bruger deres erfaring og referencevine til at bedømme, om de vine, som de præsenteres for, er omsættelige (fri for mangler) og typiske for Weinviertel-vine.

Panelsmagningen, der afholdes med henblik på at tildele et kvalitetskontrolnummer for vin med salgsbetegnelsen »Kremstal DAC«, skal finde sted i Krems-afdelingen af det østrigske forbundskontor for vindyrkning. Mindst fire smagere skal bekræfte, at de af Kremstal DAC fastsatte krav er opfyldt. Hvis der er lige mange positive og negative vurderinger, skal smagsprøven ikke gentages.

Link til produktspecifikationen

https://www.bmlrt.gv.at/land/produktion-maerkte/pflanzliche-produktion/wein/Weinherkunft.html

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.