EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 28.4.2021 COM(2021) 213 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET De europæiske struktur- og investeringsfonde 2014-2020

Sammenfattende rapport for 2020 om de årlige gennemførelsesrapporter

for gennemførelsesperioden 2014-2019 {SWD(2021) 86 final}



De europæiske struktur- og investeringsfonde 2014-2020

Sammenfattende rapport for 2020 om de årlige gennemførelsesrapporter

for gennemførelsesperioden 2014-2019 1. Indledning De europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) består af fem instrumenter, der forvaltes i fællesskab af Europa-Kommissionen og medlemsstaterne: Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF). ESI-fondene finansierer investeringer, der yder et stort bidrag til EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. ESI-fondene, der i perioden 2014-2020 tegnede sig for 44 % af EU-budgettet, fremmer en harmonisk, afbalanceret og bæredygtig udvikling i Unionen, tilfører en stærk europæisk merværdi og bidrager til økonomisk, social og territorial samhørighed og konvergens, som alle er vigtige forudsætninger for, at Den Økonomiske og Monetære Union kan fungere godt. ESI-fondene er den vigtigste finansieringskilde for flere af von der Leyen-Kommissionens overordnede ambitioner. Støtte til en lavemissionsøkonomi samt til miljøet og til modvirkning af og tilpasning til klimaforandringerne bidrager til at nå de ambitiøse mål i den europæiske grønne pagt. Investeringer til støtte for udbredelsen af bredbånd, den digitale omstilling af økonomien og teknologier, tjenester og færdigheder bidrager til at nå målet om at gøre Europa klar til den digitale tidsalder. Støtte til virksomheder, så de bliver mere produktive og konkurrencedygtige, investeringer i sundhed og social omsorg, uddannelse, færdigheder og boliger samt håndtering af særlige udfordringer, som landdistrikterne og deres indbyggere står over for, bidrager til at opbygge en økonomi, der tjener alle. ESI-fondene sikrer varige forbedringer af økonomien og livskvaliteten for alle, således at ingen personer og ingen regioner lades i stikken i omstillingen til en grøn og digital økonomi. Selv om ESI-fondene primært støtter langsigtede investeringsstrategier, kan de også anvendes til at tilgodese nye behov. For at afbøde de negative virkninger af den sundhedsmæssige og økonomiske krise, som udbruddet af covid-19-pandemien udløste, blev de midler, der var til rådighed fra ESI-fondene, hurtigt omdirigeret til at imødegå konsekvenserne af krisen. Med tilbagevirkende kraft for udgifter afholdt fra februar 2020 reagerede ESI-fondene med en vigtig nødindsats over for krisen ved at støtte indkøb af medicinsk udstyr og hjælpe virksomheder, arbejdstagere og sårbare befolkningsgrupper igennem krisen, hvorved de demonstrerede deres fleksibilitet og evne til at reagere hurtigt under uforudsete omstændigheder. Dette førte til mobiliseringen og omdirigeringen af ca. 20 mia. EUR frem til udgangen af 2020 til nye akutte behov. Denne rapport gør status over gennemførelsen af ESI-fondene i perioden 2014-2019. Den indeholder oplysninger om fremskridt i den finansielle gennemførelse og om, hvad fondene var i stand til at opnå frem til udgangen af 2019 med hensyn til fysiske output og resultater. Den er baseret på de overvågningsoplysninger i de årlige gennemførelsesrapporter for 2019, som medlemsstaterne har forelagt Kommissionen vedrørende deres investeringsprogrammer. Fristen for indsendelse af programmernes årlige gennemførelsesrapporter blev forlænget fra den 30. juni til den 30. september 2020 i overensstemmelse med investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset (CRII), der ændrer forordningen om fælles bestemmelser. Offentliggørelsen af denne rapport blev derfor udsat tilsvarende, således at Kommissionen allerede har haft lejlighed til at fremlægge visse oplysninger om den finansielle gennemførelse af ESI-fondene i 2020 og mobiliseringen af dem med henblik på at afbøde virkningerne af covid-19-pandemien. I denne sammenfattende rapport for 2020 gøres der status over fremskyndelsen af den finansielle gennemførelse, der blev opretholdt for alle temaområder i 2019. Den viser, at graden af finansiel gennemførelse er i overensstemmelse med den flerårige karakter af de politikker, der finansieres af ESI-fondene. Ved udgangen af 2019 var der brugt mere end 260 mia. EUR, svarende til 41 % af den samlede tildeling. Fremskridtene i den finansielle gennemførelse varierede på tværs af de forskellige temaer, og de områder, der klarede sig bedst, var støtte til SMV'ers konkurrenceevne, tilpasning til klimaforandringerne og risikoforebyggelse samt netinfrastrukturer inden for transport og energi. Resultaterne i 2019 oversteg i mange tilfælde betydeligt de kumulative resultater for 2014-2018 målt ved hjælp af indikatorer. Tidligere erfaringer viser, at resultaterne af de medfinansierede operationer, der modtager støtte fra ESI-fondene, nøje svarer til niveauet af finansiel gennemførelse i medlemsstaterne. 2.Oversigt over gennemførelsen 2.1.Finansiel gennemførelse Der er indgået forpligtelser for de 461 mia. EUR i midler fra ESI-fondene for årene 2014-2020, men projektmodtagernes påløbne omkostninger er berettiget til medfinansiering fra fondene indtil udgangen af 2023 (for ELFUL indtil udgangen af 2025). ESI-fondene har således en tiårig gennemførelsesperiode, hvoraf 2019 var det sjette år. Sammen med national medfinansiering udløser fondene en samlet investering på 643 mia. EUR i programmeringsperioden 2014-2020. Det finansielle omfang af de projekter, som medlemsstaterne har udvalgt til støtte fra ESI-fondene frem til udgangen af 2019, beløber sig til 570,6 mia. EUR og udgør 89 % af den samlede tildeling. Dette er en betydelig stigning på 17 procentpoint i forhold til situationen ved udgangen af 2018 og bekræfter, at den fremskyndelse af projektudvælgelsen, der startede i 2016, fortsatte i 2019. Selv om der er forskelle mellem fondene, er den generelle tendens betryggende og viser, at medlemsstaterne gør gode fremskridt med hensyn til at udvælge projekter og bevæger sig i retning af fuld udnyttelse af de bevillinger, der er til rådighed i programmeringsperioden 2014-2020. Langsigtede investeringspolitikker er normalt kendetegnet ved en tidsforskydning mellem faserne programmering, udvælgelse af operationer, gennemførelse og betaling af udgifter. Tidligere erfaring viser, at den finansielle gennemførelse af ESI-fondene har en tendens til at gå langsomt i de første gennemførelsesår for derefter at tiltage betydeligt i hastighed. Perioden 2014-2020 er ingen undtagelse. Udnyttelsesgraden var på kun 7 % ved udgangen af 2016, men begyndte at stige betydeligt i 2017 og var nået op på 41 % ved udgangen af 2019 (og endda 53 % for ELFUL). Udnyttelsesgraden forventes at stige endnu mere i de kommende år. De seneste finansielle data, som medlemsstaterne har indberettet for 2020, bekræfter de positive tendenser, både i forhold til udvælgelses- og udnyttelsesgraden, som nåede op på henholdsvis 101 % og 56 % ved udgangen af 2020. Stigningen i udnyttelsesgrad på 15 procentpoint i 2020 er højere end stigningen i 2019. Dette tyder på, at gennemførelsesgraden ikke er sagtnet af under de ekstraordinære omstændigheder i forbindelse med krisen som følge af covid-19-pandemien. Hvad angår betalinger fra EU-budgettet til medlemsstaterne, var der ved udgangen af 2019 udbetalt i alt 182,2 mia. EUR (39,5 %, inkl. forfinansiering og mellemliggende betalinger af anmeldte udgifter og med fradrag af inddrivelser), som steg til 253,7 mia. EUR frem til udgangen af 2020 (55 %). I 2019 blev 130,3 mio. EUR frigjort. 2.2.ESI-fondenes vigtigste resultater De lovgivningsmæssige rammer for ESI-fondene for 2014-2020 indeholder bestemmelser om et sæt fælles indikatorer, der gør det muligt for Kommissionen at foretage en pålidelig og sammenhængende resultatovervågning af investeringstiltagene og -resultaterne. Ved udgangen af 2019 var mere end 13 mio. projekter udvalgt til at modtage støtte fra fondene.

Fond Samlet antal udvalgte projekter ved udgangen af 2019 Samhørighedsfonden 216 088 ELFUL 1 523 204 EHFF 47 038 EFRU 3 211 554 ESF/ungdomsbeskæftigelsesinitiativet 8 801 758 I alt 13 015 692 De overordnede resultattal, der blev indberettet for disse projekter ved udgangen af 2019, var: ·2,1 mio. virksomheder blev udvalgt til at modtage støtte fra ESI-fondene, hvoraf 1,6 mio. virksomheder allerede modtog støtte. ·Der blev skabt 184 000 nye job med EFRU-støtte. ·36,4 mio. deltagere har draget fordel af projekter, der støttes af ESF og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet. ·1,5 mio. projekter har indtil videre modtaget støtte for at hjælpe landbruget og virksomheder i landdistrikterne med at blive mere konkurrencedygtige og for at skabe og bevare arbejdspladser i landdistrikterne. 31 mio. ha landbrugsjord eller 18 % af det udnyttede landbrugsareal (ULA) er udvalgt til at modtage støtte til arealforvaltning for at øge beskyttelsen af biodiversiteten. ·61 % af den samlede befolkning i landdistrikterne (176 mio. indbyggere) er omfattet af næsten 3 500 lokale aktionsgrupper under Leader med støtte fra ELFUL. ·367 lokale aktionsgrupper i fiskeriområder (FLAG) fik støtte fra EHFF ved udgangen af 2019. Af disse var næsten 93 % operationelle. 2.3.Finansiel omprogrammering efter resultatgennemgangen I overensstemmelse med ESI-fondenes øgede resultatorientering i programmeringsperioden 2014-2020 blev der afsat en resultatreserve på 6 % af disse fonde, og den endelige tildeling blev gjort betinget af, at resultatmålene for 2018, der blev fastsat i begyndelsen af programmeringsperioden, blev nået. Kommissionen har gennemgået resultaterne af de programmer, der blev medfinansieret af ESI-fondene i 2019. Gennemgangen sammenholdt programmernes resultater frem til udgangen af 2018 med resultatmålene. Resultatreserven blev derefter tildelt de prioriteter, der opfyldte deres resultatmål. Alt i alt blev langt de fleste prioriteter, svarende til 84 % af tildelingen af resultatreserven, vurderet til at opfylde deres mål. Dette svarede til 22 mia. EUR ud af det samlede resultatreservebeløb på 26,1 mia. EUR. For så vidt angår de resterende prioriteter, som ikke nåede deres resultatmål, måtte medlemsstaterne foreslå en omfordeling af den dertil knyttede resultatreserve (4,1 mia. EUR) til prioriteter, der nåede målene. Hvad angår de prioriteter, for hvilke resultatmålene ikke blev nået, skyldtes dette hovedsagelig gennemførelsesvanskeligheder og svagheder såsom lavere efterspørgsel efter finansiering end forventet, langsommelige administrative procedurer, der medførte forsinkelser i projektgennemførelsen, oprettelse af mere gunstige nationale instrumenter, der fortrænger ESI-fondene, og eksterne faktorer, som ligger uden for programmyndighedernes kontrol. Resultatgennemgangen udløste en betydelig omprogrammering, som i nogle tilfælde gik videre end blot en omfordeling af resultatreserven og indebar yderligere finansielle omfordelinger mellem programmernes tematiske områder. Efter at have vurderet medlemsstaternes omprogrammeringsforslag vedtog Kommissionen de ændrede programmer i slutningen af 2019 og begyndelsen af 2020. Generelt resulterede resultatgennemgangen i en optimering af tildelingen af midler fra fondene til tematiske områder, der har præsteret gode resultater. Omprogrammeringen sikrer en større merværdi og øget effektivitet af ESI-fondene i deres bidrag til at nå programmålene. 2.4.ESI-fondenes støtte til bekæmpelse af covid-19-krisen Covid-19-krisen udgør en stor udfordring for Den Europæiske Union som helhed. Nationale, regionale og lokale samfund står i forreste linje, når det gælder bekæmpelse af sygdommen og håndtering af dens socioøkonomiske virkninger. I marts og april 2020 lancerede Kommissionen to pakker med foranstaltninger, nemlig investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset (CRII) og investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset plus (CRII+), for at mobilisere EU's samhørighedspolitik i kamp mod krisen. Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union vedtog hurtigt de to forslag . Selv om CRII-pakkerne ikke tilbyder nye finansielle ressourcer fra EU, giver de likviditet og fleksibilitet til at omdirigere uudnyttede ressourcer til de områder, hvor der er størst behov for dem. Nogle af de fleksibilitetsmuligheder, der er til rådighed, omfatter overførsel af ikketildelte EU-midler mellem fonde og regionskategorier, en øjeblikkelig forøgelse af likviditeten for at forbedre pengestrømmen, en mulighed for at øge EU's medfinansieringssats til 100 % for regnskabsåret 2020-2021 og muligheden for at indgive anmodninger om godtgørelse for covid-19-udgifter, der er afholdt siden den 1. februar 2020. Medlemsstaternes investeringer fokuserer på sundhedssektoren med henblik på at sikre personlige værnemidler, finansiere testning og støtte hospitaler ved at købe yderligere medicinsk udstyr, erhvervslivet med henblik på at stille driftskapital til rådighed for SMV'er, fremme digitalisering og oprette eller omstrukturere finansielle instrumenter og støtte til mennesker med henblik på at gennemføre ordninger, der har til formål at fastholde beskæftigelse og hjælpe sårbare grupper. Ved udgangen af 2020 var de samlede tal for de midler, der blev omdirigeret under fondene under samhørighedspolitikken (EFRU, ESF og Samhørighedsfonden) som følger: Omprogrammering: ·7 mia. EUR til sundhedsinitiativer ·11 mia. EUR til erhvervsstøtte

·3,1 mia. EUR i direkte støtte til mennesker, herunder arbejdstagere og sårbare grupper. Finansiering og ændrede regler: ·Øjeblikkelig likviditetsforøgelse på 7,6 mia. EUR ·166 programmer under samhørighedspolitikken havde valgt 100 % medfinansiering fra EU, hvilket lempede den nationale medfinansiering med 6,2 mia. EUR, som derved kunne anvendes til andre nationale foranstaltninger som reaktion på krisen ·Der var blevet overført 5,5 mia. EUR mellem fondene og mellem regionskategorier. Ved udgangen af 2020 var i alt 19,7 mia. EUR i midler fra samhørighedspolitikken blevet mobiliseret/omprogrammeret med henblik på at imødegå krisen. Resultattavlen for coronavirusset på den åbne dataplatform indeholder ajourførte oplysninger om disse tal. For at bidrage til at afbøde pandemiens socioøkonomiske indvirkning på landbruget og landdistrikterne blev der indført en ny ELFUL-foranstaltning, der yder midlertidig likviditetsstøtte til landbrugere og virksomheder i landdistrikterne, der er særlig hårdt ramt af covid-19-krisen. Ved udgangen af 2020 var den nye foranstaltning aktiveret i over 40 nationale eller regionale programmer for udvikling af landdistrikterne i 14 medlemsstater. Der blev afsat mere end 700 mio. EUR til foranstaltningen. Desuden er der med CRII+ indført nye muligheder for at anvende finansielle instrumenter, der støttes af ELFUL, til at finansiere enkeltstående driftskapitallån og garantier til SMV'er. Ved udgangen af 2020 indførte syv finansielle instrumenter, der støttes af ELFUL, sådanne muligheder i forbindelse med covid-19-relaterede ændringer af regionale udviklingsprogrammer. Endvidere blev der indført forskellige fleksibilitetsmuligheder for at hjælpe medlemsstaterne og støttemodtagerne med at håndtere konsekvenserne af pandemien. F.eks. blev procedurerne for ændringer og kontrolregler for regionale programmer for udvikling af landdistrikterne ændret, og i nogle tilfælde blev betalingerne til støttemodtagerne fremskyndet og fristerne for indgivelse af støtteansøgninger forlænget. Tilsvarende indførte EHFF som følge af covid-19 nødhjælp for at kompensere for midlertidigt ophør af fiskeriaktiviteter og indstilling eller reduktion af produktion og forarbejdning. Disse foranstaltninger forventes yderligere at opretholde et tilstrækkeligt gennemførelsesniveau i 2020, bevare investeringer og aktiviteter i forbindelse med pandemien og støtte den generelle tendens til forbedring, der er beskrevet i afsnit 2.1. Tekstboks 1: Eksempel på ESI-fonde, der bidrager til covid-19-indsatsen •For at imødegå de covid-19-relaterede udfordringer, der påvirker SMV'er i Gävleborg i Sverige, tilbydes SMV'er gennem projektet "We are changing!" støtte til og rådgivning om omstillingen til at blive mere innovative, digitaliserede, bæredygtige og konkurrencedygtige. Projektet vil også etablere en læringsplatform til udveksling af erfaringer og analyse af konsekvenserne af covid-19-krisen i regionen Norra Mellansverige generelt. Halvdelen af projektets omkostninger dækkes af EFRU med et tilskud på 2,7 mio. EUR. 3.Gennemførelse efter hovedtemaer De følgende afsnit giver et overblik over fondenes resultater fordelt på de vigtigste politikområder. Offentliggørelsen af denne sammenfattende rapport for 2020 falder sammen med opdateringen af ESI-fondenes åbne dataplatform, der viser det finansielle omfang af projektudvælgelser og -udgifter samt prognoser og resultater for fælles indikatorer som rapporteret af programmyndighederne for 2019. Platformen viser de seneste indberettede værdier, som kan afvige fra de data, der er tilgængelige, når denne tekst er færdiggjort. 3.1.Intelligent vækst: forskning og innovation, IKT samt SMV'ers konkurrenceevne I alt 189 mia. EUR, svarende til 30 % af de samlede midler, er øremærket til intelligente mål, hvilket omfatter forskning, teknologisk udvikling og innovation, IKT og SMV'ers konkurrenceevne. Ved udgangen af 2019 tegnede projekter, der var udvalgt til disse mål, sig for 144 mia. EUR, svarende til 88 % af den samlede tildeling (tildelt til projekter i figuren nedenfor), mens 64,5 mia. EUR, svarende til 40 % af midlerne, allerede var blevet udbetalt til projektstøttemodtagere (brugt af projekter). Tildelt til projekter Brugt af projekter Finansiel gennemførelse (i % af det samlede planlagte beløb) Samlet planlagt beløb (EU + nationalt, mia. EUR) Forskning og innovation Informations- og kommunikationsteknologi SMV'ers konkurrenceevne

Anvendelse af ESI-fondene til fremme af forskning og innovation er afgørende for at hjælpe medlemsstaterne og regionerne med at skabe de nødvendige betingelser for innovation, forskning og udvikling på stedet. Støtte til innovation gennem strategier for intelligent specialisering er afgørende for en række af Kommissionens prioriteter, navnlig den europæiske grønne pagt, en økonomi, der tjener alle, og et Europa klar til den digitale tidsalder. Der blev registreret væsentlige resultater inden for forskning og innovation ved udgangen af 2019. Som følge af EFRU-støtten var der f.eks. mere end 34 000 virksomheder, der samarbejdede med forskningsinstitutioner (53 % af målet), og mere end 17 000 virksomheder lancerede nye produkter på markedet (59 % af målet og en stigning på 20 procentpoint siden 2018). ESI-fondene bidrager væsentligt til den europæiske økonomis digitale omstilling ved at forbedre IKT-infrastrukturen og give mennesker, virksomheder og offentlige myndigheder flere muligheder med en ny generation af teknologier og færdigheder. Projektudvælgelsen tiltog betydeligt i 2019 med 3 mia. EUR og nåede op på 83 % af den samlede tildeling. Betalingerne, som halter bagefter andre politikområder (27 % af den samlede tildeling), er hastigt ved at indhente efterslæbet med en stigning på 12 procentpoint i 2019. Størstedelen af investeringerne forventes at finde sted i 2020 og derefter, hvorved ESI-fondene vil bidrage til at gøre Europa klar til den digitale tidsalder. Mere end 4,5 mio. husstande nyder allerede godt af forbedret bredbåndsadgang takket være EFRU-støttede projekter. Næsten 12 mio. husstande forventes at drage fordel heraf ved udgangen af programmeringsperioden. I landdistrikter nød over 1 400 investeringsoperationer godt af i alt over 830 mio. EUR i ELFUL-støtte til forbedring af adgang til, brugen af og kvaliteten af IKT. Over 5 mio. mennesker i landdistrikterne har nydt godt af forbedrede IT-infrastrukturer eller -tjenester. 16 % af den samlede tildeling fra ESI-fondene er målrettet SMV'er, hvilket gør EFRU, ELFUL og EHFF til den største kilde til EU-finansiering for SMV'er, og de bidrager derved til Kommissionens prioritet om at fremme "en økonomi, der tjener alle". Fondene yder afgørende støtte til virksomheder, så de kan vokse, blive mere produktive og konkurrencedygtige og indføre innovative løsninger. I betragtning af at 90 % af det planlagte beløb allerede er afsat til projekter, og næsten 50 % er brugt, er det et af de støtteområder, der klarer sig bedst ved udgangen af 2019. I samme periode var 1,1 mio. virksomheder blevet udvalgt til EFRU-støtte i form af tilskud, finansielle instrumenter eller ikkefinansiel støtte. Af disse havde mere end 600 000 allerede draget fordel af støtten og gennemført deres projekter, hvilket udgør en betydelig stigning (42 procentpoint) i forhold til resultatet ved udgangen af 2018. Takket være EFRU-støtten er der allerede skabt 184 000 arbejdspladser i de støttemodtagende virksomheder (46 % af målet), og der forventes yderligere 190 000 job som følge af allerede udvalgte projekter. Næsten 45 % af den EHFF-støtte, der er ydet, har været øremærket til at forbedre konkurrenceevnen for SMV'er, hvoraf de fleste driver virksomhed i fjerntliggende samfund. Tekstboks 2: Eksempler på, hvordan ESI-fondene bidrager til intelligent vækst •Slovenien støtter flere innovative forsknings- og udviklingsprojekter for at hjælpe virksomheder med at udvikle nye eller forbedrede produkter, processer eller tjenesteydelser med en høj merværdi og markedspotentiale. Et eksempel herpå er HIQ Home System, som er et system af enheder og software til automatisering i hjemmet. Dets primære funktion er at styre husholdningsudstyr (lys, persienner, opvarmning og køling). Det kan dog også håndtere mere avancerede funktioner såsom energistyring. HIQ Home System-projektet nyder godt af et EFRU-bidrag på 400 000 EUR. •I Comunidad Valenciana i Spanien har brugere fået stillet en mobilapp til rådighed, som de kan bruge til at kommunikere med praktiserende udbydere af sundhedsydelser, håndtere aftaler med sundhedsvæsnet og undgå at skulle stå i kø med, takket være operationen "GVA-Salut", der har til formål at fremme digitale offentlige tjenester inden for e-sundhed. Appen har øget effektiviteten, tilgængeligheden og kvaliteten af sundhedsydelser i hele regionen. Efter covid-19-udbruddet blev der indarbejdet en ny funktion, der formidler oplysninger til alle brugere om foranstaltninger og anbefalinger. I april 2019 oversteg antallet af brugere 400 000, mens antallet af aftaler var steget til ca. 200 000. Den samlede investering i dette projekt beløber sig til 34 mio. EUR, hvoraf bidraget fra EFRU udgør 17 mio. EUR. •Regadio de Precisão — præcis kunstvanding (Portugal): Der blev nedsat en operationel gruppe under Det Europæiske Innovationspartnerskab for landbrugets produktivitet og bæredygtighed med støtte fra ELFUL for at udvikle nye agronomiske værktøjer, der vil gøre det muligt for landbrugerne at anvende pivotvanding mere effektivt. Projektet sætter landbrugerne i stand til at kunstvande og gøde mere effektivt på grundlag af information og skræddersyet rådgivning under hensyntagen til jordbeskaffenheden, vandreserverne i jorden og den aktuelle afgrøde. •Udviklingen af ikkeindustrielle fiskeri- og akvakulturvirksomheder i FLAG-området i det vestlige Litauen er en afgørende del af den økonomiske udvikling i regioner som Klaipeda og Priekulė. Dette projekt, der gennemføres af en lille lokal virksomhed, har til formål at forbedre forarbejdningen af lokale fiskevarer og akvakulturprodukter gennem en række strategiske investeringer finansieret af EHFF. 3.2.Bæredygtig vækst: lavemissionsøkonomi, klimaforandringer, miljø samt transport- og energinet Ved at støtte klimaneutrale og rene investeringer og investeringer i cirkulær økonomi, miljø og tilpasning til klimaforandringerne yder ESI-fondene (navnlig ELFUL, EFRU og Samhørighedsfonden) et væsentligt bidrag til ambitionerne i den europæiske grønne pagt. Programmerne afsatte 250,6 mia. EUR til bæredygtig vækst, hvilket svarer til 39 % af den samlede tildeling. Ved udgangen af 2019 var der afsat 208,6 mia. EUR til projekter (92 % af de øremærkede midler), og udgifterne beløb sig til 101,4 mia. EUR (45 % af det samlede planlagte beløb). Lavemissionsøkonomi Tilpasning til klimaforandringerne og risikoforebyggelse Miljøbeskyttelse og ressourceeffektivitet Netinfrastrukturer inden for transport og energi Finansiel gennemførelse (i % af det samlede planlagte beløb) Samlet planlagt beløb (EU + nationalt, mia. EUR) Tildelt til projekter Brugt af projekter For perioden 2014-2020 bruges 25 % midlerne fra ESI-fondene på projekter, der har mål for klimaindsatsen. Disse omfatter en lang række foranstaltninger inden for lavemissionsøkonomien, den cirkulære økonomi, risikoforebyggelse, miljøbeskyttelse, ren mobilitet i byerne og dermed forbundne forsknings- og innovationsaktiviteter. ESI-fondenes bidrag varierer fra 57 % af den samlede ELFUL-budgetramme, der er afsat til klimamål, til 27 % af Samhørighedsfondens samlede tildeling, 19 % af den samlede EHFF-tildeling og 17 % af den samlede EFRU-tildeling. De beløb, der blev tildelt til og brugt af projekter med målsætninger om afbødning af klimaforandringerne, voksede betydeligt i 2019, efterhånden som tempoet i programgennemførelsen steg, selv om deres andel af de samlede beløb fortsat ligger under det planlagte beløb, hvad Samhørighedsfonden, EFRU og EHFF angår. Tildelingerne til klimamål fra ELFUL og ESF er højere end planlagt. Bilag 3 indeholder nærmere oplysninger om fondenes klimatildeling og -udgifter. Der er væsentlige forskelle i de finansielle fremskridt på tværs af de forskellige temaer. Tilpasning til klimaforandringerne og risikoforebyggelse er et af de hurtigst voksende tematiske mål med hensyn til de beløb, som støttemodtagerne allerede har brugt. På den anden side halter investeringerne i lavemissionsøkonomien bagefter på grund af en meget langsom start i programmeringsperiodens første år, som endnu ikke er blevet opvejet af den højere hastighed, der er registreret i de seneste tre år. Dette skyldes den store andel af ESI-fonde, der støtter infrastrukturinvesteringer såsom energieffektivitet i bygninger, vedvarende energi, intelligente eldistributionsnet og bæredygtig bytransport, hvor projektgennemførelsescyklussen har en tendens til at være længere. Indtil udgangen af 2019 blev følgende håndgribelige resultater registreret: · Produktionskapaciteten for vedvarende energi vil blive udvidet med 5 800 MW (81 % af målet), hvoraf 2 100 MW allerede er installeret, hvilken er næsten dobbelt så meget som den kapacitet, der var installeret ved udgangen af 2018. ·598 000 husstandes energimæssige ydeevne (96 % af målet) vil blive forbedret. Helt op til 285 000 husholdninger nød allerede godt af de forbedrede forhold ved udgangen af 2019, hvilket er 100 000 mere end ved udgangen af 2018. ·Energiforbruget i offentlige bygninger vil årligt blive reduceret med 6,1 terawatt-timer (92 % af målet), hvoraf 1,2 terawatt-timer allerede er sparet årligt, hvilket fordobler resultaterne i forhold til udgangen af 2018.

·21 mio. mennesker vil få gavn af forbedret vandforsyning (der allerede overgår målet med 80 %), hvoraf 2,5 mio. mennesker allerede nyder godt af denne forbedring (dobbelt så mange som opnået frem til udgangen af 2018). ·Foranstaltninger til beskyttelse mod oversvømmelser vil mindske sårbarheden hos næsten 40 mio. mennesker (161 % af målet), hvoraf 7,5 mio. ikke længere er udsat for risiko for oversvømmelser som følge af investeringer, der støttes af ESI-fondene. ·Projekter vedrørende ren bytransport har leveret 102 km nye eller forbedrede sporvogns- og metrolinjer (21 % af målet), og yderligere 400 km, der indgår i projekter, er under gennemførelse. ·Gennem bedre forvaltning af landbrugs- og skovarealer har EU nået 99 % af sine ELFUL-mål for 2023 med hensyn til kulstofbinding og -opbevaring samt reduktion af drivhusgas- og ammoniakemissioner i landbruget. ·40 % af EHFF-støtten til fiskeri- og akvakultursektorerne under det tematiske mål "Bevarelse og beskyttelse af miljøet og fremme af ressourceeffektivitet" er blevet øremærket til at bevare og beskytte miljøet, f.eks. gennem beskyttelse af Natura 2000-områder, og til at fremme ressourceeffektivitet og reducere mængden af affald. Tekstboks 3: Eksempler på, hvordan ESI-fondene bidrager til bæredygtig vækst • I den tjekkiske by Zlín har et EFRU-tilskud på 3 mio. EUR finansieret købet af syv nye trolleybusser udstyret med et innovativt batterisystem, som skal betjene en nyligt udvidet transportrute i byen. Takket være batterierne kan busserne køre op til 12 km uden for de normale trolleyruter, hvilket giver flere af byens indbyggere mulighed for at benytte denne sikre og grønne transportform. •I Irland giver Mary Elmes-broen stærkt tiltrængt adgang for flere transportformer over floden Lee i centrum af byen Cork. Broen fremmer grønnere transport ved at give fodgænger- og cykeladgang mellem to væsentlige dele af byen for op til 11 000 mennesker dagligt. Projektet modtog et EFRU-tilskud på 1,5 mio. EUR. •I Varna i Bulgarien støttede EHFF fiskerivirksomheden Lavrak, Ltd.'s investering i at forbedre den finansielle og miljømæssige bæredygtighed af virksomhedens fiskeriaktiviteter. Det er en familiedrevet virksomhed, der håndterer alt fra fiskeri til salg, markedsføring og kommunikation. EHFF har løbende været til stede for at hjælpe dem med at opskalere og støtte dem gennem covid-19-pandemien. •I Slovenien har et projekt, der har modtaget ELFUL-støtte, taget en familiebedrifts naturvenlige vindyrkningsmetoder et skridt videre ved at udvikle forarbejdningsmetoder uden affaldsproduktion. Metoderne udnytter alle biprodukter fra druer på en bæredygtig og fuldstændig cirkulær måde. De frø, den olie og det mel, der produceres, har vist sig at være meget populære hos kunderne. Vindyrkningsarealer dyrkes uden ukrudtsbekæmpelsesmidler og med minimal anvendelse af insektbekæmpelsesmidler. Vinfremstillingsprocessen producerer 0 % affald takket være cirkulære metoder og udvikling af nye produkter. 3.3.Inklusiv vækst: beskæftigelse, social inklusion og uddannelse EU sender fortsat tydelige signaler vedrørende sin sociale dagsorden, navnlig siden vedtagelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder. I den forbindelse har ESI-fondene understøttet strukturreformer, herunder modernisering af offentlige tjenester, fremme af ungdomsbeskæftigelse, nedbringelse af fattigdom og uligheder og håndtering af spørgsmålet om ligestilling mellem kønnene samt aspekter vedrørende social inklusion såsom hjemløshed og udelukkelse fra boligmarkedet. Der er planlagt over 174 mia. EUR på dette område, navnlig fra ESF. Ved udgangen af 2019 tegnede de udvalgte projekter sig for 123 mia. EUR eller 85 % af den samlede tildeling, og de samlede udgifter beløb sig til 57,5 mia. EUR eller 40 % af det samlede planlagte beløb. Finansiel gennemførelse (i % af det samlede planlagte beløb) Samlet planlagt beløb (EU + nationalt, mia. EUR) Bæredygtig beskæftigelse af høj kvalitet Social inklusion Uddannelse og erhvervsuddannelse Tildelt til projekter Brugt af projekter Projekter til en værdi af 49 mia. EUR blev udvalgt for at forbedre beskæftigelsesmulighederne og resulterede i, at 36,4 mio. deltagere fik støtte fra ESF og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, herunder næsten 14,6 mio. arbejdsløse og 13,9 mio. deltagere, der var uden for arbejdsstyrken. Ved udgangen af 2019 havde 4,5 mio. personer fundet et job takket være støtte fra ESF og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet. Blandt disse deltagere udgjorde personer med ringe færdigheder 49 % af alle personerne, mens 15 % var migranter, havde udenlandsk baggrund eller tilhørte minoritetsgrupper. Kvinders og mænds deltagelse i ESF-støttede aktiviteter er næsten ligeligt fordelt på EU-plan (52 % er kvinder). Stigningen i antallet af deltagere under ESF og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet siden slutningen af 2016 viser tydeligt en kraftig øgning af gennemførelseshastigheden for projekter i lokalområderne. Investeringer i beskæftigelse leverer gode resultater. Ud over ESF har ungdomsbeskæftigelsesinitiativet fortsat ydet betydelig finansieringsstøtte til unge i de støtteberettigede medlemsstater. Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet viser gode fremskridt, idet der ved udgangen af 2019 var blevet tildelt 10,4 mia. EUR til 227 000 projekter. De anmeldte udgifter afspejler effektiv gennemførelse i lokalområderne, og ved udgangen af 2019 havde 3 mio. unge været involveret i initiativer støttet af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet: ·Ca. 2 mio. deltagere havde fuldført interventionen under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet. ·Over 900 000 deltagere var blevet tilbudt enten et job, videreuddannelse, en læreplads eller en erhvervsuddannelse. ·Mere end 1,4 mio. deltagere, som var under uddannelse eller erhvervsuddannelse, havde opnået formelle kvalifikationer eller var i beskæftigelse, herunder som selvstændige erhvervsdrivende.

Med hensyn til social inklusion, som ESF er den største bidragsyder til, tegner de hidtil udvalgte projekter sig for næsten 57 mia. EUR. Ved udgangen af 2019 havde 2,5 mio. deltagere med handicap, 5,6 mio. migranter, deltagere med udenlandsk baggrund eller deltagere, der tilhører minoritetsgrupper, og 6,5 mio. andre dårligt stillede personer takket være ESF-støtten modtaget hjælp til at forbedre deres beskæftigelsesmuligheder og udvikle de rette kvalifikationer til arbejdsmarkedet. Med hensyn til uddannelse og erhvervsuddannelse var 41,8 mia. EUR blevet afsat til konkrete projekter. Ved udgangen af 2019 havde 17,8 mio. lavtuddannede fået hjælp, 5,5 mio. havde opnået en kvalifikation, og 1,8 mio. var under uddannelse takket være ESF-støtte. Som følge af EFRU-støtten blev kapaciteten i børnepasnings- og uddannelsesinfrastrukturen udvidet til 15 mio. mennesker (8,7 mio. flere end ved udgangen af 2018), og 39 mio. mennesker nyder nu godt af forbedrede sundhedstjenester i hele EU (11,3 mio. flere end ved udgangen af 2018). ELFUL støttede over 63 000 operationer, der styrkede den sociale inklusion i landdistrikter. Den ydede også støtte til lokale landdistrikter, der gennemfører deres egne lokale udviklingsstrategier. Mere end 60 % af landbefolkningen i EU er omfattet af næsten 3 500 lokale aktionsgrupper, som samler offentlige, private og civilsamfundsaktører i et bestemt område. Tekstboks 4: Eksempler på, hvordan ESI-fondene bidrager til inklusiv vækst •Da Belgien stod over for covid-19-krisen, oprettede Technocité, et videnscenter for kreative industrier nær Mons i Vallonien, virtuelle klasser, så deltagerne kunne fortsætte deres uddannelseskurser. Ca. 3,3 mio. EUR fra ESF har gjort det muligt for lærere og studerende at følge deres kurser i Technocités kompetencecenter. Uddannelseskurserne handler om emner som cybersikkerhed, kunstig intelligens, virtual reality, tingenes internet, godt design osv. ESF støtter også "Stuyfplek", et netværk, der tilskynder dårligt stillede og personer med handicap til personlig udvikling som en hjælp til at finde et job. Projektet, som har modtaget 377 000 EUR i EU-støtte, er hurtigt blevet tilpasset med henblik på at finde nye uddannelsesmetoder og måder at interagere på i forbindelse med onlinekurser og uddannelse under coronakrisen. •I Spanien skaber projektet "Empleaverde", der har et budget på 47 mio. EUR og medfinansieres af ESF, grønne job, fremmer iværksætteri og bidrager til at opbygge en mere retfærdig, grønnere og mere modstandsdygtig økonomi i Spanien. Aktiviteterne, der er fortsat under covid-19-pandemien, omfatter forbedring af tværgående færdigheder, aktive jobsøgningsstrategier, oprettelse af netværk og professionelle kontakter og udvikling af følelsesmæssig intelligens. Indtil videre har programmet samfinansieret 339 projekter i samarbejde med 500 organisationer. Det har støttet 1,3 mio. modtagere og hjulpet med at skabe 2 600 virksomheder. •I Luxembourg blev der etableret en butik og en social café med støtte fra ELFUL for at hjælpe personer med udviklingshandicap med at komme ind på arbejdsmarkedet. Der er blevet afholdt ca. 40 workshopper med mere end 500 deltagere. Nogle personer med udviklingshandicap blev hjælpelærere på sæbe- og stearinlysworkshopperne. Der blev skabt to job til personer med særlige behov. I samarbejde med Fairtrade Luxembourg blev der etableret et temærke certificeret med et økomærke. Emballagen fremstilles på en workshop for personer med særlige behov. •Det nye geriatriske plejecenter i den polske kystby Sopot har til formål at give ældre beboere i Pomorskie-regionen adgang til en bred vifte af specialiserede sundhedstjenester, som ikke tidligere var tilgængelige lokalt. Ud over indlæggelser og ambulante behandlinger på stedet omfatter disse tjenester telepleje døgnet rundt til patienterne, deres familier og omsorgspersoner. Desuden har åbningen af centret allerede skabt 70 nye job. Projektet kostede i alt 6,6 mio. EUR og modtog et EFRU-bidrag på 4,6 mio. EUR. •Det er lykkedes FLAG-gruppen Chioggia e Delta del Po i Italien at overbevise et gymnasium om at iværksætte et officielt uddannelsesprogram inden for kommercielt fiskeri og fiskeproduktion. Med støtte fra EHFF anvendte FLAG-gruppen sammen med fiskeriinteressenter og det bredere lokalsamfund animationsaktiviteter finansieret gennem EHFF til at tiltrække de første grupper af studerende, som bliver fremtidens iværksættere. 3.4.Styrkelse af den institutionelle kapacitet og effektivisering af den offentlige forvaltning Ved udgangen af 2019 var der blevet tildelt ca. 5,2 mia. EUR til projekter vedrørende institutionel kapacitet og institutionelle reformer, hvilket svarer til 83 % af de planlagte 6,2 mia. EUR (hovedsagelig fra ESF-programmerne). Udgifterne i lokalområderne beløb sig til 1,8 mia. EUR (30 % af det samlede planlagte beløb). Denne indsats blev suppleret med støtte, der ud over ESI-fondene blev ydet gennem støtteprogrammet for strukturreformer, som nu er blevet omdannet til instrumentet for teknisk støtte. Finansiel gennemførelse (i % af det samlede planlagte beløb) Samlet planlagt beløb (EU + nationalt, mia. EUR) Effektiv offentlig forvaltning Tildelt til projekter Brugt af projekter Under dette mål ·har 487 782 deltagere modtaget støtte fra ESF ·er 2 331 projekter, der er rettet mod nationale, regionale eller lokale offentlige forvaltninger eller offentlige tjenester, blevet støttet af ESF. Gennemførelsen af projekter rettet mod kapacitetsopbygning for interessenter, der leverer uddannelse, livslang læring, erhvervsuddannelse og beskæftigelses- og socialpolitikker, halter bagefter med en projektudvælgelsessats på under 40 %. Årsagerne til forsinkelsen varierer mellem medlemsstaterne og omfatter de retlige ændringer, som påvirker gennemførelsen, og vanskeligheder i forbindelse med innovative og komplekse træk ved tiltaget. Tekstboks 5: Eksempel på ESI-fondes støtte til styrkelse af den institutionelle kapacitet •Et ESF-projekt i Italien har til formål at forbedre den administrative kapacitet i små kommuner (dvs. kommuner med en fastboende befolkning på op til 5 000 indbyggere og kommuner, der er opstået ved sammenlægning af kommuner hver med op til 5 000 indbyggere) og fremme effektive offentlige tjenester, god forvaltningspraksis og institutionel kapacitetsopbygning på lokalt plan. Med et samlet budget på 42 mio. EUR vil projektet få indvirkning på kvaliteten af tjenesteydelser over for borgere og virksomheder, forbedre de lokale offentlige myndigheders kompetence i forhold til gennemførelse af de politikker, der støttes af ESI-fondene, gennem passende digitale omstillingsinterventioner og adgang til data, styrke flerniveaustyringen og ledsage processen med at reformere de lokale myndigheder. 3.5. Territorial udvikling og byudvikling

For perioden 2014-2020 er der afsat ca. 32 mia. EUR til integreret territorial udvikling og bæredygtig byudvikling. Gennemførelsen af disse strategier blev forsinket i de første år af programmeringsperioden på grund af forsinkelser i færdiggørelsen af strategierne og indførelsen af administrative procedurer til sikring af decentraliseret gennemførelse. Under samhørighedsmidlerne er der indtil udgangen af 2019 blevet afsat 23 mia. EUR til projekter, hvilket svarer til 73 % af den planlagte tildeling. Der skete en betydelig stigning i det udgiftsniveau, som projekterne genererede, og det nåede op på 8,3 mia. EUR (26 % af den planlagte tildeling) ved udgangen af 2019. Dette er en markant stigning i forhold til de 1,2 mia. EUR ved udgangen af 2017. De projekter, der udvælges under de integrerede udviklingsstrategier frem til udgangen af 2019, vil levere 42 mio. kvadratmeter renoverede eller nyudviklede friarealer i byer (141 % af målet), som er tilgængelige for offentligheden, 2,6 mio. kvadratmeter renoverede eller nyopførte offentlige bygninger (111 % af målet) og næsten 21 000 renoverede boliger (88,1 % af målet). I overensstemmelse med den finansielle gennemførelse halter den fysiske gennemførelse bagefter og ligger på mellem 15-30 % af målværdierne.



Tekstboks 6: Eksempel på ESI-fondes støtte til territorial udvikling og byudvikling •I Polen er et tidligere industriområde, som har været brugt som "uofficiel" parkeringsplads, i forstæderne til Krakow blevet forvandlet til et grønt område, hvor lokale beboere kan udøve rekreative aktiviteter og mødes. Offentligheden blev i høj grad inddraget i etableringen af Przystań Wisła Park, og parkprojektet blev valgt i en bred offentlig høring. Parkens faciliteter omfatter en café, en legeplads og et udendørs kunstgalleri, hvor lokalbefolkningen kan fremvise deres værker. Parken har også en regnhave og en offentlig grøntsagshave. Der er sikret adgang for personer med handicap. Investeringerne i dette projekt beløb sig til i alt 603 462 EUR, hvoraf EFRU bidrog med 319 243 EUR. 3.6.Territorialt samarbejde EFRU yder støtte til territoriale samarbejdsprogrammer, der investerer i grænseoverskridende, tværnationale og interregionale projekter. Disse programmer tegner sig for 12,6 mia. EUR af den planlagte tildeling, hvoraf 11,8 mia. EUR allerede var tildelt projekter ved udgangen af 2019. Disse projekter genererede 3,8 mia. EUR i udgifter, hvilket svarer til 30 % af det planlagte beløb. Indtil udgangen af 2019 var den finansielle gennemførelse af samarbejdsprogrammerne derfor fortsat langsommere end gennemførelsen af de nationale/regionale programmer. Nogle af resultaterne af de territoriale samarbejdsprogrammer er medtaget i de indikatorer, der er aggregeret under de vigtigste investeringstemaer, der er omtalt herover, mens nogle specifikke indikatorer måler samarbejdsaspektet af de støttede projekter: ·17 500 virksomheder og 3 600 forskningsvirksomheder har deltaget i grænseoverskridende, tværnationale eller interregionale forskningsprojekter. ·107 000 personer har nydt godt af grænseoverskridende mobilitetsinitiativer. ·Mere end 80 000 mennesker har deltaget i fælles lokale beskæftigelsesinitiativer og fælles uddannelseskurser. Tekstboks 6: Eksempler på ESI-fondes støtte til territorialt samarbejde •I grænseområdet mellem Frankrig og Spanien, hvor bjergområder kan være svært tilgængelige, har EGAL-URG-projektet etableret et mobilt hospital til katastrofe- og nødsituationer, herunder i forbindelse med covid-19-krisen. På under 20 minutter bliver det, der ligner en simpel varevogn, til et hospital med alt det udstyr, der er nødvendigt for at tage sig af 18 patienter, og det omfatter en lille intensivafdeling med plads til otte patienter. Projektet modtog et EFRU-tilskud på 1,5 mio. EUR. •Interreg-Alperegionsprogrammet "Smart Villages" gør fjerntliggende landsbyer i Frankrig, Italien, Tyskland, Østrig, Schweiz, Liechtenstein og Slovenien mere intelligente. En intelligent landsby-tilgang for bjergområder kunne frigøre lokale aktørers potentiale til at gøre deres region til et mere attraktivt sted at bo og arbejde. Projektet er nu en del af en makroregional strategi (EU-strategien for Alperegionen) og er fuldt integreret i Kommissionens strategi for intelligente landsbyer. 2 mio. EUR af de samlede investeringer på 2,6 mio. EUR blev ydet af EFRU. 4.Medlemsstaternes evalueringsarbejde Medlemsstaternes evalueringsindsats har gjort betydelige fremskridt i det seneste år med hensyn til at vurdere opfyldelsen af målene, de processer, der er centrale for gennemførelsen, og resultaterne og virkningerne af de støttede projekter. Dette udgør en stor forpligtelse til at tilvejebringe dokumentation for politikudformningen i overensstemmelse med politikkens stærkere resultatorientering. Evalueringsindsatsen er blevet styrket betydeligt i forhold til programmeringsperioden 2007-2013, også takket være forskellige former for støtte fra Kommissionen. Det øgede antal gennemførte evalueringer har genereret omfattende viden om gennemførelsen af programmerne og deres effektivitet. Selv om det er vanskeligt at generalisere ud fra resultaterne, har ESI-fondene været effektive på mange områder og ydet konkret støtte til forskellige typer støttemodtagere i den offentlige og den private sektor samt til enkeltpersoner. Inklusiv vækst er det område, hvor EU-merværdien ses tydeligst, og hvor de fleste af de konsekvensanalyser, der hidtil er gennemført, er koncentreret. Evalueringer på medlemsstaterne respektive områder giver dem værdifulde input til politikudformningen, hvilket omfatter forberedelsen af programmerne for 2021-2027. De foreliggende resultater vil blive suppleret med et voksende antal konsekvensanalyser i programmeringsperiodens sidste år, hvor der forventes flere resultater. Der vil opstå yderligere udfordringer, når tiden er inde til at vurdere konsekvenserne. Kommissionen vil fortsat yde støtte til medlemsstaterne gennem de særlige netværk og tjenester. Det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager denne rapport, indeholder flere oplysninger om resultaterne af de evalueringer, som medlemsstaterne og Kommissionen har foretaget af de programmer, der støttes af ESI-fondene. 5.Konklusioner