B4-0266/97

Beslutning om 40-aarsdagen for Rom-traktaten og om regeringskonferencen

Europa-Parlamentet,

A. der henviser til, at Rom-Traktatens forhandlere for 40 aar siden oenskede at indlede en ny etape i den europaeiske integrationsproces gennem en staaende opfordring til fred, indbyrdes forstaaelse, samdraegtighed og solidaritet paa det europaeiske kontinent baseret paa de grundlaeggende principper om frihed og demokrati,

B. der henviser til, at det europaeiske projekt i en vis tid foerst og fremmest har vaeret et redskab for handelsliberalisering, men at man i dag ikke laengere kan fortsaette med udelukkende at definere europaeerne som forbrugere paa et marked, men at de navnlig maa defineres som borgere i en Union,

C. der henviser til, at regeringskonferencen i dag i anledning af denne mindehoejtidelighed, boer vaere sig sit fulde ansvar bevidst i et Europa, der ikke laengere er delt, og hvor det er noedvendigt at sikre et solidt grundlag for den kommende udvidelse,

Europa-Parlamentet,

1. oensker, at det forestaaende konklavemoede i Rom giver det nederlandske formandskab den noedvendige politiske tilskyndelse til at opnaa fremskridt i forhandlingerne om de vaesentligste spoergsmaal paa regeringskonferencen i overensstemmelse med de principper, der laa bag Rom-traktaten, og til at saette Europas maend og kvinder i centrum;

2. minder regeringskonferencen om, at unionsborgerskabet boer udvides betydeligt, navnlig ved indfoejelse af de grundlaeggende sociale rettigheder og en konsistent social dimension;

3. bekraefter indholdet af sine beslutninger af 17. maj 1995 om unionstraktatens funktion med henblik paa regeringskonferencen i 1996 - gennemfoerelsen og udviklingen af Unionen ((EFT C 151 af 19.06.1995, s. 56.)), af 13. marts 1996 om (i) udtalelse fra Europa- Parlamentet om indkaldelse af regeringskonferencen og (ii) evaluering af Refleksionsgruppens arbejde og praecisering af Europa-Parlamentets politiske prioriteringer i forbindelse med regeringskonferencen ((EFT C 96 af 01.04.1996, s. 77.)) og af 16. januar 1997 om den generelle ramme for et udkast til revision af traktaterne ((Protokollen af denne dato, del II, punkt 1 b).)) og fastlaegger i lyset af udviklingen af forhandlingerne paa regeringskonferencen nedenstaaende retningslinier for omraadet retlige og indre anliggender, udvidelsen af anvendelsesomraadet for afgoerelser ved kvalificeret flertal, Europa-Parlamentets faelles beslutningsbefoejelser og det udvidede samarbejde;

4. understreger, at EF-traktatens artikel 129 skal aendres i retning af en betydelige udvidelse af Faellesskabets opgaver og befoejelser paa sundhedsomraadet, saaledes at Den Europaeiske Union faar et klart retsgrundlag;

Et omraade for frihed, ret og sikkerhed

5. erindrer om, at oprettelsen af et effektivt retsomraade for frihed, retfaerdighed og personlig sikkerhed er en af regeringskonferencens vigtigste maalsaetninger med henblik paa at udbygge indholdet af unionsborgerskabet og sikre fuld gennemfoerelse af den frie bevaegelighed for personer; dette omraade skal bygge paa principper om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlaeggende frihedsrettigheder samt retsstaten; det er principper, som medlemsstaterne tilslutter sig, og som ikke kan virkeliggoeres uden demokratiske og effektive beslutningsprocedurer;

6. understreger, at det for at sikre den frie bevaegelighed for borgere og indbyggere samt en bedre beskyttelse af deres rettigheder og deres sikkerhed inden for Unionen, er noedvendigt samtidig at indskrive en udelelig bestemmelse om

- afstemning i Raadet med kvalificeret flertal for retsakter, der vedtages paa dette omraade;

- faelles beslutningsbefoejelser og fuld demokratisk kontrol til Parlamentet ;

- retskontrol til Domstolen;

7. anmoder om, at saavel de maal, der overtages af Faellesskabet, som fristerne for vedtagelse af foranstaltninger praeciseres mere; dette gaelder navnlig de maal, der vedroerer midler til bekaempelse af narkotikahandel, korruption, handel med kvinder, seksuel udnyttelse af mindreaarige, terrorisme og andre former for international kriminalitet i dens forskellige afskygninger og det oekonomiske, civilretlige og administrative samarbejde;

8. accepterer ikke den nuvaerende holdning til tredje soejle og fastholder, at den nye traktat skal indeholde bestemmelser, som giver mulighed for fuld anvendelse af artikel 7A om fri bevaegelighed for personer; tager afstand fra ethvert forslag om, at traktaten skal opregne en lang raekke betingelser, som skal opfyldes, foer den nuvaerende artikel 7 A kan traede i kraft; kritiserer ligeledes skarpt, at Parlamentet og Domstolen ikke tildeles nogen rolle i dette dokument; henstiller indtraengende til det nederlandske formandskab at fremsaette forslag som desuden giver mulighed for en passende demokratisk og retlig kontrol;

9. modsaetter sig paa det kraftigste og tager afstand fra det nederlandske formandskabs forslag om fra antidiskrimininationsartikler, som er forslaaet af det irske formandskab, at fjerne begreberne seksuel orientering, alder og handicap;

10. modsaetter sig paa det kraftigste det nederlandske formandskabs forslag vedroerende ligestilling af kvinder og maend og anmoder om indfoerelse af faelles beslutningstagning paa dette omraade;

11. oensker indfoejelse af bestemmelser, der danner et faelles grundlag for definition af forbrydelses- og strafkategorier, og som ligeledes letter anerkendelsen og gennemfoerelsen af retlige afgoerelser og samarbejde paa det strafferetlige omraade;

12. henstiller, at der fastsaettes et specifikt retsgrundlag for bekaempelse af svig mod Faellesskabets finansielle interesser ved indfoerelse af et faelles grundlaeggende regelsaet paa det strafferetlige og proceduremaessige omraade;

Europa-Parlamentets medbestemmelse i Unionens afgoerelser; anvendelsesomraadet for flertalsafgoerelser i Raadet

13. fremhaever, at borgerne kraever en bedre demokratisk legitimation og kontrol med afgoerelserne paa europaeisk plan, og at en forenklet faelles beslutningsprocedure med lige rettigheder boer udvides til at omfatte hele anvendelsesomraadet for Faellesskabets normale lovgivning, medens afgoerelser af forfatningsmaessig art samt internationale aftaler skal godkendes af Parlamentet; Parlamentet skal under alle omstaendigheder udoeve de kontrolfunktioner i forhold til den udoevende magt, som paahviler enhver repraesentativ demokratisk institution;

14. henleder opmaerksomheden paa betydningen af den i EF-traktatens artikel 228, stk. 3, omhandlede procedure; mener, at samstemmende udtalelse fra Parlamentet ved indgaaelse af aftaler, hvorved der etableres en specifik institutionel ramme med saerlige samarbejdsprocedurer, og aftaler, som har betydelige budgetmaessige virkninger for Faellesskabet, samt aftaler, som medfoerer aendring af en retsakt, der er vedtaget efter fremgangsmaaden i artikel 189 B i EF-traktaten, er en vigtig demokratisk garanti; modsaetter sig, at disse bestemmelser anfaegtes, idet det ville toemme de traktatfaestede demokratiske procedurer for deres indhold og udgoere et uacceptabelt tilbageskridt;

15. er bekymret over, at de planer, der hidtil er blevet droeftet paa konferencen paa dette omraade, ikke i tilstraekkelig grad opfylder disse krav, men for visse vigtige omraaders vedkommende tvaertimod indebaerer fare for, at den demokratiske legitimation og Parlamentets kontrol svaekkes;

16. gentager sin opfattelse af , at Faellesskabets beslutningsprocedurer, som er udarbejdet for seks medlemslande, hurtigst muligt boer revideres, navnlig med henblik paa den kommende udvidelse, saaledes at princippet om kvalificeret flertalsafgoerelse i Raadet udvides til at omfatte hele den normale lovgivnings omraade, og at kun afgoerelser af forfatningsmaessig art fortsat traeffes ved enstemmighed;

17. opfordrer konferencen til at behandle de forslag, der er fremsat paa dette omraade, konstruktivt og til at anvende princippet om omvendt bevisbyrde, saaledes at undtagelser fra kvalificerede flertalsafgoerelser i hvert enkelt tilfaelde skal begrundes og specificeres;

18. opfordrer konferencen til i forbindelse med en reform af det nuvaerende stemmevaegtningssystem i Raadet ikke at goere beslutningsproceduren vanskeligere ved at haeve taersklen for kvalificeret flertal og til at tage behoerigt hensyn til de mindre medlemsstaters interesser;

Udvidet samarbejde

19. henviser til sin beslutning af 28. september 1994 om et Europa i flere hastigheder ((EFT C 305 af 31.10.1994, s. 52.)), hvori det understregede, at det foretrak et Europa, hvor alle medlemsstater og alle borgere havde samme rettigheder og pligter, og understreger, at et udvidet samarbejde kun kan komme paa tale i de tilfaelde, hvor det ikke er muligt at goere fremskridt i faellesskab paa samme tidspunkt; at formaalet med et udvidet samarbejde boer vaere at tillade et stort flertal af medlemsstater, der oensker det, at opfylde de maal, som Unionen har fastsat, ved at handle inden for rammerne af traktaterne og ved at sikre EU's institutioner en afgoerende rolle med henblik paa alle Unionens medlemslandes fremtidige deltagelse;

20. bemaerker, at det udvidede samarbejde af hensyn til den institutionelle enhed og EU's maal kun kan bruges som en sidste udvej og boer anses for en undtagelse fra reglen om EU's faelles udvikling og underlaegges principper, fundamentale betingelser og meget restriktive procedurer, der navnlig indebaerer

- respekt for den institutionelle ramme,

- bevarelse og udvikling af »l'acquis communautaire«,

- ingen forvridninger af det indre marked,

- respekt for princippet om, at alle medlemsstaterne og unionsborgerne er lige,

- respekt for principperne om solidaritet og oekonomisk og social samhoerighed,

- karakter af at vaere den sidste udvej,

- solidaritetsydelser til de lande, der oensker at deltage, for at disse kan opfylde de objektive kriterier,

- principiel karakter af overgangsfaenomen med ret for ikke-deltagende medlemsstater til at indgaa i samarbejdet paa et senere tidspunkt,

- rets- og interessegarantier til de lande, der ikke deltager,

- faelles beslutningsbefoejelser til Parlamentet paa lovgivningsomraadet,

- faelles beslutningsbefoejelser til Parlamentet i forbindelse med anvendelsen af Unionens budget;

21. mener, at et udvidet samarbejde boer fungere som en overbygning paa »l'acquis communautaire« og udelukke enhver forestilling om et Europa à la carte;

22. mener, at der ikke boer vaere et udvidet samarbejde inden for soejle 1, hvis regeringskonferencen foretager den noedvendige udvidelse af anvendelsesomraadet for afstemning med kvalificeret flertal; at et udvidet samarbejde i saa tilfaelde er overfloedigt inden for faellesskabspolitikkerne, men at et udvidet samarbejde kan vaere den eneste mulighed for at undgaa handlingslammelse, hvis kravet om enstemmighed paa givne omraader fastholdes; understreger imidlertid, at en saadan loesning vil medfoere talrige vanskeligheder, navnlig hvad angaar lovgivning, og at regeringskonferencen boer laegge vaegt paa en udvidet anvendelse af afstemning med kvalificeret flertal (og faelles beslutningstagning paa lovgivningsomraadet);

23. accepterer ikke, at indskrivning i traktaten af bestemmelser om et udvidet samarbejde kan udgoere et alibi for medlemsstater, der foeler sig fristede til at omgaa spoergsmaalet om et mere dybtgaaende samarbejde eller til at anse dette for en tilstraekkelig reaktion paa udvidelsen;

24. fastslaar, at de faelles aktioner paa det udenrigspolitiske omraade skal baseres paa faelles maal og interesser; finder det absolut noedvendigt at formindske muligheden for blokering af afgoerelser gennem en aendring af stemmereglerne paa dette omraade og at fremme det udvidede samarbejde via saerlige bestemmelser i den primaere lovgivning; anerkender, at anvendelse af udvidet samarbejde paa omraadet retlige og indre anliggender under hensyntagen til de kriterier og procedurer, der er fastlagt i denne beslutning, i visse tilfaelde kan fremme integrationsprocessen, saafremt regeringskonferencen ikke fuldt ud loeser den opgave at goere dette omraade til et faellesskabsanliggende;

25. mener, at ivaerksaettelsen af et udvidet samarbejde maa forudsaette, at der enten foreligger en anmodning fra medlemsstaterne efterfulgt af en samstemmende udtalelse fra Kommissionen (undtagen hvad angaar den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik) eller et initiativ fra Kommissionen, idet der i begge tilfaelde traeffes afgoerelse med kvalificeret flertal og efter samstemmende udtalelse fra Parlamentet; understreger de muligheder for taktisk blokering, som bevarelsen af enstemmighedsreglen vil give visse stater, selv om den begraenses udelukkende til de beroerte stater eller de stater, der haevder at vaere beroert af det paataenkte forslag;

26. fremhaever, at den budgetmaessige integration af de finansielle konsekvenser af det udvidede samarbejde skal respektere reglen om faellesskabsbudgettets enhed og ikke aendre bestemmelserne for budgetproceduren eller de oevrige gaeldende finansielle bestemmelser; anbefaler med henblik paa finansieringen af de aktioner, der ivaerksaettes inden for rammerne af proceduren med udvidet samarbejde, at der vedtages en saerlig budgetprocedure omfattende:

- overtagelse af de almindelige administrationsudgifter af Faellesskabets budget;

- godkendelse i Raadet og Parlamentet af disse bevillinger;

- godkendelse i Raadet med kvalificeret flertal af de paagaeldende stater af indtaegterne, idet disse sikres ved et forhoejet bidrag fra disse stater i henhold til deres BNI;

27. bekraefter med henblik paa det udvidede samarbejde Parlamentets integritet som en institution, der repraesenterer alle Unionens borgere, paa samme maade som det er tilfaeldet for Kommissionen og Domstolen;

28. fordoemmer forslaget i det nederlandske formandskabs non-paper om kun at lade medlemmer valgt i de deltagende medlemsstater deltage i afstemninger i Europa-Parlamentet om spoergsmaal, der henhoerer under det udvidede samarbejde;

29. minder regeringskonferencen om, at det er hensigtsmaessigt at traktatfaeste principperne for en ensartet valgmaade samt et retsgrundlag, hvorefter Europa-Parlamentet i en statut kan fastsaette de almindelige vilkaar for medlemmernes udoevelse af deres hverv med bestemmelse om, at denne statut vedtages med et flertal blandt medlemmerne efter hoering af Kommissionen og med billigelse af Raadet efter kvalificeret flertalsafgoerelse, uden at dette beroerer protokollen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers privilegier;

30. paalaegger sin formand, i traad med proceduren fra 1991, at sende oenskerne fra Europa-Parlamentets delegation til regeringskonferencen til medlemmerne af Det Europaeiske Raad, saaledes at Parlamentet kan yde et optimalt bidrag til Det Europaeiske Raad i juni 1997 i Amsterdam;

31. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadets formand, regeringskonferencen, medlemslandenes regeringer og parlamenter, Kommissionen og de oevrige EU-institutioner.