66. ønsker endvidere, at der tages behørigt hensyn til sektorens interesser og målsætningerne for bære-
dygtig turisme i Kommissionens meddelelser i forbindelse med interne høringer mellem Kommissionenstjenestegrene;
67. opfordrer Kommissionen til at oprette et netværk af repræsentanter/koordinatorer for turismen i de af
Kommissionens generaldirektorater, hvis beføjelser vedrører aktiviteterne i turistsektoren (generaldirektora-terne for Erhvervs- og Virksomhedspolitik, Regionalpolitik, Miljø, Landbrug og Udvikling af Landdistrikter,Energi og Transport, Det Indre Marked og Tjenesteydelser osv.), som kunne koordineres af den afdeling, derer ansvarlig for turisme i GD for Erhvervspolitik;
Turisme i traktaten om en forfatning for Europa
68. glæder sig over, at der finders et særligt afsnit om turisme (afsnit 4, artikel III-281) i traktaten om en
forfatning for Europa og mener, at dette retsgrundlag indebærer, at der kan gennemføres en mere kohærentindsats til støtte for turismen, som vil blive styrket ved Europa-Parlamentets fulde inddragelse i vedtagelsenaf retlige foranstaltninger;
69. anmoder Kommissionen om sammen med de primære institutionelle partnere og de organisationer,
der repræsenterer turistsektoren, at underkaste de forskellige aktionsmuligheder en sagkyndig undersøgelsefor at etablere et miljø, som er mere gunstigt for virksomhedernes konkurrenceevne og koordinationenmedlemsstaterne imellem; opfordrer Kommissionen til at foreslå at gennemføre en flerårig handlingsplan(»turismepakke«) fra 2007 til styrkelse af sammenhængen i EU's indsats for turisme ved at inddrage med-lemsstaterne og deres regionale og lokale myndigheder på grundlag af principperne for god forvaltning;
70. anmoder Kommissionen om som led i støtten til den europæiske naboskabspolitik også at prioritere
turismen inden for samarbejdet med partnerlandene, også inden for rammerne af partnerskabet mellemEuropa og Middelhavsområdet;
*
**
71. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.
P6_TA(2005)0336
Europaskolesystemet
Europa-Parlamentets beslutning om mulighederne for udvikling af Europaskolesystemet
(2004/2237(INI))
Europa-Parlamentet,
—der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om Europaskolesystemets
fremtidige udvikling (KOM(2004)0519),
—der henviser til aftalen om vedtægten for Europaskolerne (1),
—der henviser til sin beslutning af 17. december 2002 om den fremtidige finansiering af Europasko-
lerne (2),
—der henviser til årsberetningen fra generalsekretæren for Europaskolerne til Det Øverste Råd, som holdt
møde i Bruxelles den 1.-2. februar 2005 (3),
—der henviser til forretningsordenens artikel 45,
—der henviser til betænkning fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og udtalelse fra Budgetudvalget
(A6-0200/2005),
(1) EFT L 212 af 17.8.1994, s. 3.
(2) EUT C 31 E af 5.2.2004, s. 91.
(3) Dokument 1612-D-2004-en-1; http://www.eursc.org/SE/htmlEn/IndexEn_home.html.17.8.2006 DA C 193 E/333 Den Europæiske Unions Tidende33
Torsdag, den 8. september 2005
A. der henviser til, at det er Europaskolernes formål at give børn af de ansatte ved De Europæiske Fælles-
skaber uddannelse sammen; der henviser til, at ud over de børn, som hører under aftaler i henhold tilartikel 28 og 29 i vedtægten for Europaskolerne, kan også andre børn følge undervisningen på skolerneinden for de rammer, der er fastsat af Det Øverste Råd; der henviser til, at ansættelse og fastholdelse aftjenestemænd med passende kvalifikationer er en forudsætning for, at de europæiske institutioner kanfungere tilfredsstillende, og til, at undervisning på modersmålssproget af børn af sådanne tjenestemænd,anerkendelse af ligeværdigheden af de beståede skoleår i medlemsstaterne og Europaskolerne samt deneuropæiske studentereksamen bidrager hertil,
B. der henviser til, at Europaskolerne blev etableret på denne baggrund,
C. der henviser til, at systemet med Europaskolerne fremmer idéen om unionsborgerskabet, og at bevarelse
af de eksisterende skoler og oprettelse af nye skoler og andre former for udvidelse af systemet tilsva-rende kunne bidrage til at styrke den europæiske integration,
D. der henviser til, at der nu er 13 Europaskoler og mere end 19 000 indskrevne elever, og til, at der
sandsynligvis vil blive oprettet endnu en skole inden 2010,
E. der henviser til den nuværende uacceptable situation med overbelægning på nogle skoler, særligt i
Bruxelles, som fører til en forringelse af undervisningen,
F. der henviser til, at de gennemsnitlige omkostninger pr. elev i Europaskolerne står mål med omkost-
ningerne pr. elev på andre skoler, hvor børn af ansatte ved lignende organer er indskrevet, og til, at
omkostningerne pr. elev imidlertid varierer betydeligt fra skole til skole og hænger stærkt sammen med
skolens størrelse,
G. der henviser til, at Kommissionen er den eneste EU-institution repræsenteret i Det Øverste Råd for
Europaskolerne samtidig med, at EU finansierer godt halvdelen af Europaskolernes driftsudgifter, og atKommissionen er det eneste medlem af Det Øverste Råd, som har fuld stemmeret både i Det ØversteRåd og i den enkelte skoles administrationsråd,
H. der henviser til, at ledelsen af Europaskolerne skal kombinere evnen til strategisk planlægning og over-
blik med en rimelig grad af selvbestemmelse for de enkelte skoler,
I. der henviser til, at Europaskolernes forvaltning, herunder afgørelser om indskrivningen af elever og
fritagelsen for betaling af skolepenge, skal være så klar, konsistent og gennemsigtig som mulig i heleEuropaskolesystemet,
J. der henviser til, at læseplanen, der fører til den europæiske studentereksamen, er akademisk krævende
og muligvis ikke er tilpasset akademisk svagt funderede elever, og til, at Europaskolerne for indeværende
ikke tilbyder et alternativt afgangsbevis,
K. der henviser til, at uddannelsestilbuddene for elever med særlige behov varierer fra skole til skole,L. der henviser til, at den maksimale klassestørrelse (32 elever) er højere end den, der er tilladt i en række
medlemsstater, og til, at der i mange klasser endvidere går elever, hvis modersmål er forskelligt framodersmålet i den sprogafdeling, som de er blevet optaget i, samt elever med indlæringsvanskeligheder
eller særlige undervisningsbehov,
M. der henviser til, at skolerne i Bruxelles og Luxembourg med undtagelse af Bruxelles I er overbelagt, at
det ganske vist er besluttet at oprette yderligere to skoler, men at bygningerne først er indflytningsklarei 2010, og at denne situation således har alvorlige konsekvenser for den uddannelse, som disse skolerleverer,
N. der henviser til, at Europaskolernes uddannelsesmæssige filosofi og den læseplan, der fører til den
europæiske studentereksamen, fungerer som en model for den flersprogede og multikulturelle
uddannelse, som medlemsstaterne måske ønsker at følge,
O. der henviser til, at de europæiske folk i henhold til EF-traktaten (artikel 149) er enige om, at målene for
Fællesskabets indsats er at udvikle den europæiske dimension på uddannelsesområdet, navnlig gennemundervisning i og udbredelse af medlemsstaternes sprog,C 193 E/334 DA 17.8.2006 Den Europæiske Unions Tidende33
Torsdag, den 8. september 2005
Aftalen om vedtægten for Europaskolerne og Kommissionens meddelelse
1. glæder sig over, at Kommissionen i kraft af dens ovennævnte meddelelse har iværksat en høringspro-
cedure om Europaskolesystemets fremtidige udvikling på baggrund af udvidelsen af Den Europæiske Unionog de nye medlemsstaters interesser, etableringen af yderligere EU-agenturer uden for Bruxelles og Luxem-bourg såvel som det tvingende behov for at efterprøve og vurdere og om nødvendigt reformere et system,som blev oprettet for 50 år siden, og som oprindeligt skulle tilbyde undervisning på kun fire sprog;
2. minder om, at det af aftalen om vedtægten for Europaskolerne fremgår, at Europaskolernes rolle er at
give børn af de ansatte ved De Europæiske Fællesskaber en fælles uddannelse, således at de europæiskeinstitutioner kan fungere tilfredsstillende, og at det desuden fastlægges, at også andre børn kan følge under-visningen på skolerne inden for de grænser, der fastsættes af Det Øverste Råd;
De decentrale organer og de nye medlemsstater
3. mener, at der omgående bør findes en løsning for samtlige arbejdssteder for de decentrale organer;
beklager, at en sådan løsning ikke blev fundet på det tidspunkt, hvor der blev truffet afgørelse om disseorganers arbejdssteder, med undtagelse af Den Europæiske Fødevaremyndighed i Parma;
4. mener, at de medlemsstater, hvor et af de nye decentrale organer har hjemsted, skal påtage sig en
større del af det økonomiske ansvar for uddannelsen af personalets børn, og at der skal findes passende
løsninger for alle de nye arbejdssteder; mener i disse tilfælde, at samarbejdet mellem Europaskolerne og de
regionale eller lokale skoler, som ville kunne føre til en europæisk studentereksamen, i disse tilfælde er enbrugbar mulighed; mener endvidere, at et sådant samarbejde bør tage sigte på at fremme uddannelsenskvalitet, europæisk integration, bevarelse af sproglig mangfoldighed og fremme arbejdskraftens mobilitet;
5. kræver, når de nødvendige kriterier er opfyldt, at sprogafdelingerne for sprogene i de nye medlems-
stater oprettes hurtigst muligt, og at alle elever modtager undervisning på deres modersmål;
6. opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at oprette Europaskoler i de nye medlems-
stater;
Den fremtidige finansiering af Europaskolesystemet, kategori III-elever og mindre skoler
7. mener, at det regulerende bidrag fra EU ikke må udvikle sig til en forpligtelse uden begrænsninger;
mener, at det er en selvfølge, at Europaskolesystemet skal udøve en effektiv budgetplanlægning og -kontrolog skal godtgøre, at midlerne er godt givet ud; bifalder det synspunkt, at det årlige planlagte budgetbidragfor hver skole skal sættes i relation til de enkelte skolers størrelse og behov og godtgjorte bestræbelser på, atbudgetmidlerne anvendes så effektivt som muligt;
8. understreger imidlertid, at arten af De Europæiske Fællesskabers bidrag til Europaskolernes budget
klart fremgår af artikel 25, stk. 2, i aftalen om vedtægten for Europaskolerne; forkaster derfor Kommis-sionens påbud om et loft for Fællesskabets bidrag til Euroapskolernes budget, inden administrationsrådethar forelagt sit overslag over skolernes indtægter og udgifter for det følgende regnskabsår;
9. mener, at den nuværende ordning, hvor medlemsstaternes bidrag er direkte knyttet til antallet af
udsendte lærere, og til de bygninger, som de stiller til rådighed for Europaskolerne, ikke er rimelig, og at
der bør findes frem til alternative finansieringsordninger;
10. mener alligevel, at den nuværende ordning, hvor lærerne bliver udpeget af medlemsstaterne og får
deres nationale lønninger herfra, sikrer, at Europaskolerne har adgang til kvalificerede lærerkræfter fra dissestater, og at medlemsstaternes finansielle bidrag er sikret;
11. bemærker, at skolepengesatsen, der skal erlægges af forældre til kategori III-elever, er steget betydeligt
i faktiske beløb siden 2002, og at dette har betydet forøgede indtægter for Europaskolerne og en mindrestigning i bidraget fra EU's budget, end hvad der ellers ville have været tilfældet; bemærker endvidere, atsådanne skolepenge ikke dækker alle omkostninger forbundet med uddannelsen af de berørte elever; menerimidlertid, at forældrene til kategori III-elever ikke bør pålægges urimeligt store forhøjelser af skolepenge-satsen i løbet af den resterende del af disse elevers uddannelsesforløb i Europaskolesystemet;17.8.2006 DA C 193 E/335 Den Europæiske Unions Tidende33
Torsdag, den 8. september 2005
12. anmoder Kommissionen om, via sin repræsentant i Det Øverste Råd, at insistere på, at der bliver
vedtaget og offentliggjort klare, detaljerede og offentligt tilgængelige adgangskriterier for kategori III-elever;opfordrer administrationsrådene på de enkelte skoler, der indskriver kategori III-elever, til at aflægge rapportom implementeringen af sådanne kriterier i deres årsberetninger;
13. genfremsætter sin anmodning til Det Øverste Råd om revision af de kriterier, Det Øverste Råd har
vedtaget vedrørende oprettelse, drift og lukning af de enkelte sprogafdelinger på de enkelte skoler, så enhverform for diskriminering af et officielt sprog i EU udelukkes;
14. anmoder Kommissionen om hurtigst muligt at offentliggøre den eksterne undersøgelse, som den har
givet i opdrag, vedrørende fremtiden på længere sigt for de fire skoler i Bergen, Culham, Karlsruhe og Mol;
Bedre ledelse og forvaltning
15. mener, set i lyset af stigningen i antallet af Europaskoler og antallet af indskrevne elever, at Det
Øverste Råds opgaver primært bør bestå i at fastlægge de strategiske mål, at skabe overblik og at gennem-føre reformer; mener, at detaljerede ledelsesmæssige spørgsmål, der er specifikke for de enkelte skoler, iførste omgang bør afgøres af administrationsrådene på de enkelte skoler, og at hver enkelt skole bør betrag-tes som en selvstændig enhed, hvad angår operationelle og finansielle spørgsmål;
16. mener, at de enkelte skolers administrationsråd i lyset af ovenstående bør tildeles kontrol over de
finansielle og operationelle aspekter inden for rammerne af de strategiske mål, der er fastsat af Det ØversteRåd;
17. bemærker, at De Europæiske Fællesskabers regulerende bidrag i øjeblikket dækker omkring 57 % af
Europaskolesystemets årlige udgifter, medens medlemsstaterne bidrager med 22 %; mener derfor, at Kommis-sionen som EU's repræsentant bør have stemmeret i Det Øverste Råd i en udstrækning, der svarer bedre til
EU's bidrag til budgettet, og at Kommissionen skal aflægge beretning for Europa-parlamentet efter hvert
møde i Det Øverste Råd;
18. opfordrer Kommissionen til at insistere på, at Det Øverste råd udarbejder et regelsæt for god forvalt-
ningspraksis og klarlægger klagenævnets mandat;
19. noterer sig Kommissionens forslag om eventuel etablering af to nye organer, hvoraf det ene skal
administrere de finansielle og operationelle aspekter ved samtlige skoler og det andet føre overopsyn medlæseplanerne, prøvernes afholdelse og vurderingen af lærerne; mener, at det er nødvendigt at fastholde etenkelt styrende organ med bemyndigelse til at træffe afgørelser, der indvirker på Europaskolesystemet somhelhed, og som er villig til at tage ansvaret for at foretage en afvejning af til tider modstridende finansielleog uddannelsesmæssige krav;
20. anmoder om, at forældre og andre interesserede parter, f.eks. personale og elever, er repræsenteret i
tilstrækkelig grad i Det Øverste Råd og i de enkelte skolers administrationsråd;
Spørgsmål vedrørende læseplaner og uddannelsea) Klassernes størrelse
21. mener, at klassekvotienten i børnehaveklassesektionen, grundskole- og overbygningsklasserne, der
undervises af én enkelt uddannet lærer, ikke bør overstige 30; mener også, at der fra 2008 bør ske enmere gradvis indførelse af en maksimal klassekvotient i børnehaveklassesektionen og i grundskoleklassernepå ikke mere end 25; anmoder Det Øverste Råd om at godkende dette princip;
22. anmoder Kommissionen om at tilskynde til udarbejdelsen af koefficienter for børn med bekræftede
særlige behov og for elever, hvis modersmål er et andet end det sprog, de primært undervises på (sprog I),og til at sikre, at disse koefficienter anvendes i forbindelse med beregningen af klassekvotienter;C 193 E/336 DA 17.8.2006 Den Europæiske Unions Tidende33
Torsdag, den 8. september 2005
23. opfordrer indtrængende Kommissionen til i samarbejde med de ansvarlige medlemsstater omgående
at finde løsninger på situationen med overbelægning på nogle skoler, som er ødelæggende for undervis-ningens kvalitet; opfordrer indtrængende Det Øverste Råd til omgående at træffe foranstaltninger til atimødegå overbelægningen på skolerne i Bruxelles og Luxembourg; understreger nødvendigheden af en pas-sende og rettidig planlægning vedrørende den videre udvikling af den infrastruktur og de anlæg, som ernødvendige, for at Europaskolerne kan fungere;
b) Undervisningstilbud til elever med særlige behov
24. anmoder Kommissionen om at udarbejde pålidelige statistikker vedrørende omfanget af de krav til
tilbud om undervisning af elever med særlige behov på alle Europaskolerne og opfordrer derudover DetØverste Råd til at gennemføre en undersøgelse af tilbuddene for elever med særlige behov, også for børnmed fysiske og/eller psykiske handicap, på de enkelte skoler; beder Det Øverste Råd om at udarbejde mini-mumskrav vedrørende undervisningstilbud, gennemføre en undersøgelse af adgangsforholdene på Europa-skolerne for at sikre, at konstruktion og indretning af bygningerne er egnet for børn med fysiske handicap,samt at træffe alle øvrige foranstaltninger, der anses for at være påkrævet for at støtte samtlige elever medsærlige behov;
25. opfordrer Kommissionen og Det Øverste Råd for Europaskolerne til at styrke tildelingen af midler i
form af finansielle midler, personale og fagkundskab for at give børn med særlige undervisningsbehov enførsteklasses uddannelse og intensivt fremme konceptet om integreret undervisning, som det sker i andreskoler i hele Europa; opfordrer desuden Det Øverste Råd til at undersøge konstruktive alternativer for debørn, som ikke kan integreres i almindelige skoleklasser;
26. mener, at der på skolerne, hvis undervisningen på Europaskolerne skal være til gavn for børn med
særlige undervisningsbehov, bør etableres særligt uddannede tværfaglige team (f.eks. skolepsykologer oglogopæder og sprogterapeuter) til støtte for de berørte lærere, elever og forældre;
27. kræver, at der på en af de større skoler iværksættes et pilotprojekt for et center for børn med særlige
undervisningsbehov med kvalificeret personale med relevant erfaring samt egnet undervisningsmateriale(bøger, computersoftware), hvis opgave skal være at tilbyde faglig rådgivning og materiale til lærere, som
underviser børn med særlige pædagogiske behov; kræver, at der i budgettet for 2006 afsættes midler til
dette projekt;
c) Den europæiske studentereksamen
28. anmoder Kommissionen om at gøre alt, hvad der står i dens magt for at sikre, at Det Øverste Råd
ved starten af skoleåret 2007-2008 introducerer et alternativt afgangsbevis sideløbende med den europæiskestudentereksamen for elever, der vælger en mere erhvervsorienteret uddannelse;
29. gentager sin overbevisning om, at den stigende udveksling af studerende imellem de europæiske
universiteter, globaliseringen af verdensøkonomien og den europæiske studentereksamens høje værdibegrunder en større adgang hertil samt uindskrænket anerkendelse af denne fra universiteternes side i med-
lemsstaterne og i tredjelande;
30. opfordrer derfor de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne til at overveje fordelene ved at gøre
den europæiske studentereksamen tilgængelig i højere grad som et afgangsbevis uden for Europaskolernes
regi, idet det dog skal sikres, at de kvalitetsstandarder, der gælder for dette afgangsbevis, overholdes
*
**
31. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til Revisionsretten,
Domstolen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Det Øverste Råd for Europa-
skolerne og medlemsstaternes regeringer.17.8.2006 DA C 193 E/337 Den Europæiske Unions Tidende33
Torsdag, den 8. september 2005