BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Bestemmelserne i EU-toldkodeksen (kodeksen) er blevet anvendt siden den 1. maj 2016. En vigtig målsætning i kodeksen er den fuldstændige overgang til brug af elektroniske systemer i kontakten mellem økonomiske operatører og toldmyndigheder og blandt toldmyndigheder indbyrdes og ophør af papirbaserede toldprocedurer.

I henhold til kodeksen skal forskellige toldprocedurer omfattes af elektroniske systemer, og de nærmere oplysninger om og planlægningen af sådanne systemer skal nedfældes i et særskilt arbejdsprogram. I arbejdsprogrammet for EU-toldkodeksen er der udarbejdet planlægning for i alt 17 elektroniske systemer i henhold til EU-toldkodeksen på grundlag af den flerårige strategiplan (MASP) for alle elektroniske toldprojekter, der udarbejdes og ajourføres regelmæssigt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning fra 2008. Disse systemer kan inddeles i to kategorier:

(a)14 transeuropæiske systemer, herunder en række systemer med nationale komponenter, som skal udvikles af medlemsstaterne, og

(b)tre nationale systemer, som medlemsstaterne selv skal udvikle eller opgradere.

I henhold til kodeksens artikel 278 kan eksisterende elektroniske og papirbaserede systemer fortsat anvendes i forbindelse med toldprocedurer, indtil alle de nye elektroniske systemer, der er omhandlet i kodeksen, er operationelle, og fristen for anvendelse af disse overgangsordninger er fastsat til udgangen af 2020. I overensstemmelse med denne frist fastsættes der i arbejdsprogrammet trinvise planer for afslutningen af arbejdet med de elektroniske systemer senest i 2020.

Kommissionen og medlemsstaterne forventes at afslutte hovedparten af arbejdet med de elektroniske systemer til tiden. I 2017 blev tre af de 17 systemer gennemført, og første fase af et andet system blev afsluttet, og begge dele skete på de planlagte datoer. Næsten 80 % af Kommissionens arbejde med de transeuropæiske systemer, der er omhandlet i arbejdsprogrammet, vil rent faktisk blive afsluttet inden udløbet af denne frist. De sidste faser af udviklingen af IT-systemer er imidlertid ofte de længste, og selv om de fleste systemer vil være gennemført senest i 2020, vil nogle systemer kun være delvis gennemført. Der er mange udfordringer for både Kommissionen og medlemsstaterne i dette arbejde med gennemførelsen af 17 elektroniske systemer. Disse udfordringer, der var umulige at forudse på tidspunktet for fastsættelsen af fristen, omfatter følgende:

·De uundgåelige forsinkelser i forbindelse med den endelige udformning af de elektroniske systemer. Ved fastsættelsen af fristen i 2020 blev det forventet, at de regler, der supplerer og gennemfører EU-toldkodeksen (den delegerede forordning til EU-toldkodeksen, gennemførelsesforordningen til EU-toldkodeksen og den delegerede overgangsforordning til EU-toldkodeksen), ville blive vedtaget meget hurtigt efter vedtagelsen af EU-toldkodeksen i 2013, således at bestemmelserne heri kunne tages i betragtning i forbindelse med udviklingen af IT-systemer. Drøftelserne tog imidlertid meget længere tid end forventet, og retsakterne blev først vedtaget i deres endelige form i slutningen af 2015 og starten af 2016. Denne forsinkelse resulterede i forsinkelser i udarbejdelsen af de funktionelle og tekniske specifikationer for mange af de elektroniske systemer.

·Det kolossale arbejde med at forbinde 17 elektroniske systemer i hele EU og nogle af de elektroniske systemers særlige kompleksitet. Disse aspekter blev først tydelige, da arbejdet med de funktionelle og tekniske specifikationer for systemerne blev påbegyndt. På baggrund af det samlede billede, der tegnede sig efter arbejdet med specifikationerne, har Kommissionen og medlemsstaterne vurderet, at det er nødvendigt at revidere måldatoen for gennemførelsen af systemerne i nogle tilfælde. Dette gælder især for de elektroniske systemer, for hvilke specifikationerne først vil være klar i 2018.

·Problemer med harmonisering af data. Siden vedtagelsen af den delegerede forordning og gennemførelsesforordningen er der ligeledes blevet arbejdet intenst på at harmonisere de data, der modtages fra de økonomiske operatører. Dette element er afgørende for interoperabiliteten af de forskellige elektroniske systemer, der er omhandlet i EU-toldkodeksen, for en harmoniseret anvendelse af de retlige bestemmelser og for samarbejdet med andre offentlige tjenester, der er aktive ved grænsen. Harmonisering af dataene i henhold til internationale datamodeller såsom Verdenstoldorganisationens datamodel sikrer ligeledes bedre forbindelser med tredjelandes IT-systemer og letter således i høj grad samhandelen. Dette arbejde kræver imidlertid en langt større investering end forventet – både i tidsmæssig og økonomisk henseende – i hele omprogrammeringen af en række af de eksisterende elektroniske systemer.

·Sekvensering. Ved planlægningen af realistiske tidsplaner og omkostninger skal der være stor fokus på de foreslåede elektroniske ændringers indvirkning på told- og handelsøkosystemet. Da de elektroniske systemer er tæt forbundne, er det vigtigt at gennemføre dem i den rigtige rækkefølge (sekvensering), således at den indbyrdes afhængighed respekteres, og således at de ændringer, der berører myndighederne og de erhvervsdrivende, indføres på en struktureret og sammenhængende måde.

Alt dette betyder, at det er nødvendigt at fastsætte en senere dato (senest 2025) for den fuldstændige afslutning af arbejdet med nogle af systemerne. Denne måldato vil sikre en gnidningsløs gennemførelse senest i 2020 af de fleste af systemerne og en senere gennemførelse af de resterende systemer i den rigtige rækkefølge på forskellige datoer i perioden 2021-2025. Halvdelen af de systemer, hvor gennemførelsen er forsinket, findes allerede og er blot ved at blive opgraderet i henhold til EU-toldkodeksen, hvorimod den anden halvdel er nye systemer.

Gennemførelsen af følgende systemer udskydes:

·Opgraderinger, hvor den største tekniske udfordring er harmoniseringen af data, dvs. opgraderingerne af importkontrolsystemet (ICS), det nye edb-baserede forsendelsessystem (NCTS), det automatiserede eksportsystem (AES) og det nationale eksportsystem (herunder eksportkomponenten i det nationale system til særlige procedurer).

·Tre nye systemer, som integrerer anvendelsen af innovative elementer i kodeksen, dvs. centraliseret toldbehandling for import (CCI), bevis for EU-status (PoUS) og forvaltning af sikkerhedsstillelse (GUM).

Udsættelsen af fristen for levering af disse elektroniske systemer til senest i 2025 er i strid med kodeksens artikel 278, som kun tillader anvendelsen af andre midler til udveksling og lagring af oplysninger end de planlagte elektroniske systemer indtil 2020. Fristen i artikel 278 skal derfor forlænges for de forsinkede systemer. Der skal desuden sættes hurtigt ind for at sikre retssikkerheden, da erhvervslivet og toldmyndighederne ville få alvorlige problemer, hvis nogle af de elektroniske systemer ikke blev gennemført senest i 2020, og lovgivningen samtidig forbød den fortsatte anvendelse af alternative overgangsordninger.