KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 14.11.1997 
KOM(97) 524 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
De nye regionale programmer 1997-1999 
under EU's strukturpolitiske mål 2 
- med særlig vægt på jobskabelse 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
I INDLEDNING 
Meddelelsens sigte 
To separate programmeringsperioder 
II DE YDRE RAMMER FOR DE NYE PROGRAMMER 
Det uformelle ministermøde i Madrid 
De støtteberettigede regioner 
Finansiering 
Mål nr. 2-retningslinjerne 
III PROGRAMMERNES INDHOLD OG KVALITET 
Referencerammen 
Værditilvækst skabt gennem forhandling 
Analyse af udviklingsfelterne 
IV KONKLUSIONER 
BILAG 1 Midlernes fordeling på de forskellige fonde 
BILAG 2 Fordeling på udgiftskategorierne 
BILAG 3 Detaljerede oplysninger vedrørende de enkelte medlemsstater 
BILAG 4 Forventede indvirkning på beskæftigelsen 
BILAG 5 Regionale og lokale beskæftigelsepagtprojekter 
3L 
I. INDLEDNING 
Meddelelsens sigte - en oversigt over de nye mål 2-programmer 
I første halvdel af 1997 godkendte Kommissionen 65 nye samlede 
programmeringsdokumenter (SPD) og for Spaniens vedkommende en 
fællesskabsstøtteramme (EFSR) for industriområder i tilbagegang (mål 2). 
Nærværende meddelelse vedrører hovedelementerne i den fællesskabsstøtte, der er 
planlagt for mål 2-regionerne for denne anden programmeringsperiode 1997-1999. 
Den skal ses som et supplement til et lignende dokument, der omfatter både mål 1- og 
mål 2-programmer, som blev godkendt i 1994 (1). SPD for Østrig og Sverige er 
imidlertid ikke blevet inkorporeret i nærværende meddelelse, eftersom disse to 
medlemsstater valgte en 5-årig mål 2-programmeringsperiode 1994-1999; resuméer af 
mål 2-programmer er indeholdt i en separat meddelelse fra Kommissionen (2), som 
omfatter alle de nye medlemsstater. 
Det fremgår af en krydslæsning af disse tekster, at meddelelsen opsummerer den 
forventede effekt af denne støtte på den økonomiske udvikling i målområderne, 
specielt hvad angår beskæftigelsen, og bl.a. i hvilken udstrækning, der er taget hensyn 
til de politiske prioriteringer for mål 2, der er opstillet i den vejledning, Kommissionen 
har fremsendt til medlemsstaterne (3). Retningslinjerne for mål 2-aktionerne afspejler 
Unionens almindelige beskæftigelsesstrategi, der f.eks. kommer til udtryk i 
Kommissionens Tillidspagt til fordel for beskæftigelsen, eller allersenest i Amsterdam-
resolutionen fra juni 1997, i hvilken det slås fast, at bekæmpelsen af arbejdsløsheden 
bør have førsteprioritet. 
Fordelingen af midlerne mellem fondene (EFRU og ESF) efter region fremgår af Bilag 
1, og fordelingen på udgiftskategorierne er anført i Bilag 2. Bilag 3 indeholder 
resuméer af hovedelementerne i programmeringsdokumenterne efter medlemsstat, 
specielt medlemsstaternes regionale udviklingsstrategier og prioriteringer samt 
forventede indvirkninger. Bilag 4 giver en samlet vurdering af de forventede resultater 
hvad angår oprettelsen af nye arbejdspladser og bevarelsen af de eksisterende (i de nye 
programmer forventes det, at der oprettes eller bevares 880 000 bruttojob), og Bilag 5 
indeholder en liste over de regionale og lokale beskæftigelsespagter, som er gældende i 
mål 2-regionerne. 
(,) KOM(95) 111 endelig af 29. marts 1995, De nye regionale programmer under EU's 
strukturpolitiske mål nr. 1 og 2. 
(2) Kommissionens meddelelse om gennemførelsen af EU's regionalpolitik i Østrig, 
Finland og Sverige. KOM(96)316 endelig af 3. juli 1996. 
(3) C(96)952 endelig af 29. april 1996, Notat til orientering vedrørende aktioner i industriområder i 
tilbagegang (mål nr. 2) for den anden programmeringsperiode 1997-1999. 
3 
To separate programmeringsperioder - hensyntagen til nye prioriteringer 
Med henblik på at gøre beslutningsprocessen så ukompliceret som muligt for den nye 
mål 2-programmeringsperiode overvejede Kommissionen muligheden af at forlænge 
gyldigheden af programmeringsdokumenterne for 1994-1996 til udgangen af 1999. 
Dette skete navnlig på baggrund af synspunkter, som var blevet fremsat på det 
uformelle ministermøde i Venedig den 3. og 4. maj 1996 vedrørende det ønskelige i at 
sikre kontinuiteten i mål 2-interventionerne. Det blev imidlertid besluttet at tage 
udgangspunkt i to separate mål 2-programmeringsperioder i overensstemmelse med 
rammeforordningens artikel 9, stk. 6. Kommissionen anså også dette for den bedste 
løsning, da det ville muliggøre en mere effektiv økonomisk styring og frembød de 
største muligheder for at forbedre programmernes kvalitet og effektivitet i lyset af mål 
2-retningslinjerne (se nedenfor), især hvad jobskabelse angik. 
n. DE YDRE RAMMER FOR DE NYE PROGRAMMER 
Det uformelle ministermode i Madrid - en indledende debat 
De ændringer, der skete i 1993 som led i revisionen af strukturfondsforordningerne, 
betød, at valget af mål 2-regioner i første række skulle ske i snævert samråd mellem 
medlemsstaterne og Kommissionen. Det var derfor nødvendigt med langvarige 
forhandlinger for at nå til enighed om listen af støtteberettigede regioner og følgelig om 
mål 2-programmeringsdokumenterne for perioden 1994-1996. Det betød, at de 
endelige drøftelser først kunne finde sted i løbet af anden halvdel af 1994, hvortil kom, 
at der ifølge visse medlemsstater var sket yderligere forsinkelser som følge af en 
manglende klarhed omkring Kommissionens prioriteringer under mål 2. 
I den forbindelse gav det uformelle møde af ministrene med ansvar for regionalpolitik 
og fysisk planlægning, som fandt sted i Madrid ved udgangen af 1995, mulighed for en 
indledende debat omkring den anden mål 2-programmeringsperiode 1997-1999. 
Samtidig med at medlemsstaterne i princippet støttede en øget koncentration af 
strukturfondsmidlerne på de hårdest ramte områder, blev der opnået enighed om, at en 
yderligere fokusering på tematiske områder var af allerstørste vigtighed på daværende 
tidspunkt, specielt hvad angik foranstaltninger med en kort- til mellemsigtet effekt på 
jobskabelsen. Kommissionen blev anmodet om at hurtigst muligt at underrette 
medlemsstaterne om sine prioriteringer for at hjælpe medlemsstaterne med 
programmeringsarbejdet. 
4 
De støtteberettigede regioner - konti nui te l i forhold til den foregående periode 
I sammenligning med den foregående periode 1994-1996 forblev listen over regioner, 
der er omfattet af mål 2 for den nye periode derfor i det store og hele uændret bortset 
fra en række mindre ændringer inden for visse medlemsstater(4). Den procentdel af 
befolkningen, som er omfattet af mål 2, forblev imidlertid uændret for de enkelte 
medlemsstater, og mål 2-dækningen som helhed, som udgjorde 16,4% af den samlede 
befolkning i Den Europæiske Union, forblev da også den samme som i 1994-1996. 
Finansiering -forøgede midler 
I overensstemmelse med den budgetprofil man enedes om på Det Europæiske Råd i 
1992 i Edinburgh, udgjorde de disponible midler for 1997-1999 ca. 8.2 mia. ECU (i 
1997-priser). Dette omfattede en reel stigning på 13,8% i forhold til den foregående 
programmeringsperiode for 1994-1996. På grundlag af et foreløbigt skøn vil et beløb 
på ca. 859 mio. ECU svarende til uudnyttede midler, blive overført fra den foregående 
periode, og dette beløb indgår da også i den samlede sum. Som det fremgår af 
nedenstående tabel, varierer andelen af de 1994-1996-midler, som overføres, fra 23 til 
26% for Finland (1995-1996), Italien, Luxembourg og Nederlandene til mellem 5 og 
7% for Danmark, Tyskland og Det Forenede Kongerige, hvilket repræsenterer en 
gennemsnitlig fremførsel af uudnyttede midler fra perioden 1994-1996 på ca. 12%. De 
samlede midler, som er til rådighed for den anden mål 2-programmeringsperiode, 
udgør således 9.148 mia. ECU. 
mio. ECU 
MEDLEMSSTATER 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
ITALIEN 
LUXEMBURG 
NEDERLANDENE 
FINLAND 
DET FORENEDE 
KONGERIGE 
IALT 1997-1999 
187.398 
65.539 
861.077 
1328.923 
2037.721 
798.000 
8.066 
361.975 
119.148 
2520.718 
8288.565 Fremførsel fra 
1994-1996 
28.749 
2.693 
40.056 
156.123 
208.556 
169.745 
1.771 
80.144 
16.145 
155.059 
859.041 % 
frem­
førsel 
18% 
5% 
5% 
14% 
12% 
24% 
25 % 
26 % 
23 % 
7% 
12% IALT 
1997-1999 
(inkl. fremførsel) 
216.147 
68.232 
901.133 
1485.046 
2246.280 
967.745 
9.837 
442.119 
135.293 
2675.777 
9147.609 
(4) Jf. EFT N° L 193/54 af 3. august 1996. 
-S~ 
Mål nr. 2-retningslinjerne - fokus på jobskabelse 
Det notat til orientering, Kommissionen fremsendte til medlemsstaterne den 30. april 
1996, pegede på jobskabelse som en absolut førsteprioritet for de nye mål 2-
programmer for 1997-1999, specielt gennem en forbedring af produktionsstrukturerne 
og af arbejdsstyrkens kvalifikationer. Det blev endvidere understreget i notatet, at en 
satsning på erhvervsinvesteringer til fremme af industriel vækst og konkurrenceevne 
krævede, at alle forslag om finansiering af basisinfrastrukturen var særligt begrundede, 
hvad angår regionale udviklingsbehov. Sådanne investeringer burde også integreres i 
og direkte bidrage til det overordnede programs synergi og mål, specielt til bevarelsen 
af eksisterende arbejdspladser og oprettelse af nye arbejdspladser. 
Det overordnede mål, der består i at opretholde og fremme beskæftigelsen, blev 
ledsaget af fire specifikke prioriterede felter: 
- Konkurrenceevne og vækst inden for SMV-sektoren 
Dette indebar en fokusering på det lokale potentiale og en bedre analyse af de 
lokale erhvervsmæssige behov samt udnyttelse af de muligheder, der f.eks. ligger 
i det nye informationssamfund og i behovet for en overordnet kvalitetsstyring. 
Samtidig med fokuseringen på det lokale potentiale bør der gennem lokale 
udviklings- og beskæftigelsesinitiativer lægges vægt på at udvikle nye 
beskæftigelseskilder med henblik på at imødekomme nye behov, som endnu ikke 
er tilstrækkeligt dækkede. I den forbindelse ville specifik undervisning tilpasset 
virksomhedsejere og -ledere, samt tilpasning af arbejdstagernes kvalifikationer 
bidrage til stabilitet og vækst inden for SMV-sektoren. 
- Forskning og udvikling, innovation og en arbejdsstyrke, der er godt rustet 
til de nye teknologiske udfordringer 
Idet forsknings- og udviklingsfaciliteterne i almindelighed allerede var 
tilvejebragt på de højere og videregående uddannelsesinstitutioner, var der et 
behov for optimering af anvendelsen af de eksisterende aktiver og for udbygning 
af industrielt samarbejde og joint venture-aktiviteter. Den praktiske anvendelse af 
forskningsresultater og teknologioverførsel til lokale erhvervs- og 
industrivirksomheder var også en hovedmålsætning for de FoU-investeringer, 
som blev finansieret af strukturfondene i mål 2-regionerne. De nye programmer 
bør i stigende grad tilvejebringe undervisning i forbindelse med de jobmuligheder, 
der ligger i teknologisk innovation med henblik på at sikre tilstedeværelsen af 
kvalificerede arbejdstagere. 
Miljø og bæredygtig udvikling 
I erkendelse af det nære samspil, der er mellem miljø og regional udvikling, bør 
der iværksættes foranstaltninger under to hovedtemaer: afhjælpe tidligere 
industrielle skader på miljøet og forbedre det fysiske miljø i bestræbelsen på at 
øge regionens tiltrækningskraft med henblik på erhvervsudvikling. For det andet 
udnytte økologiske produkter, miljøtjenester og -teknologier som potentielle 
kilder til en fremtidig konkurrencemæssig fordel. Passende tiltag til fremme af 
miljøuddannelse og -oplysning bør også inkorporeres i programmerne. 
Lige muligheder 
Fremme af lige muligheder mellem mænd og kvinder under de nye mål 2-
programmer bør omfatte foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre 
samspillet mellem de familiemæssige pligter og jobbet, hvilket ville øge 
beskæftigelsesmulighederne for kvinder, og at forbedre udbuddet af 
fjernundervisning og anden uddannelse. 
Ud over de ovennævnte prioriterede felter viste evalueringen af mål 2-programmerne 
for 1994-1996 også, at der fandtes en række måder, hvorpå indholdet og kvaliteten af 
omstillingsplanerne og programmeringsdokumenterne kunne forbedres for 1997-1999-
perioden. I retningslinjerne understregedes således behovet for forbedringer med 
hensyn til iværksættelsen af partnerskabs- og additionalitetsprincipperne og for 
inkorporeringen af kvantificerede eftektindikatorer, specielt hvad angår jobskabelse. 
IH. PROGRAMMERNES INDHOLD OG KVALITET 
Efter at mål 2-listen over støtteberettigede regioner for 1997-1999 var blevet fastlagt 
den 8. maj 1996, blev hovedparten af medlemsstaternes omstillingsplaner fremsendt til 
Kommissionen i august-september samme år i overensstemmelse med 
grundforordningens bestemmelser herom. 
i) Referencerammen 
a) Drage lære af tidligere erfaringer 
Selv om ikke alle evalueringer af 1994-1996-programmerne var tilendebragt på det 
tidspunkt, hvor programmerne blev udarbejdet, viste en række af de nye SPD, at man 
havde draget lære af den tidligere programmeringsperiode og taget højde for 
erfaringerne i forberedelsesfasen. Dette gjaldt især med hensyn til baggrund, analyse og 
udformning af strategien. Som et glimrende eksempel kan nævnes planen for 
Aquitaine (F), hvor medlemmerne af evalueringsinstansen spillede en vigtig rolle i 
forbindelse med revideringen af strategien på grundlag af klare velbegrundede mål og 
med hensyn til en styrkelse af samspillet med programmet. I almindelighed synes planer 
Y 
baseret delvis eller fuldt på evalueringer eller erfaringer fra tidligere programmer at 
afspejle en klarere og bedre tilpasset strategi. 
b) Ex ante-vurdering 
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 9, og med det sigte at øge 
planernes generelle kvalitet og effektivitet blev alle planer på lignende vis følgelig 
underkastet en ex ante-vurdering, idet medlemmerne af vurderingsinstansen navnlig 
lagde vægt på følgende elementer: 
- den udstrækning, i hvilken der i planerne var taget hensyn til de prioriteter, der 
var opstillet i Kommissionens retningslinjer, og det omfang, i hvilket 
prioriteterne var blevet inkorporeret i de foreslåede foranstaltninger; 
- kvaliteten af analysen af det pågældende område, herunder indkredsningen af de 
væsentligste hindringer for en vedvarende vækst og afdækningen af 
udviklingspotentialet; 
- en vurdering af den strategi, der er indeholdt i det enkelte SPD, navnlig 
overensstemmelsen mellem de erklærede mål og omfanget af de ressourcer, der 
påtænkes anvendt til gennemførelsen af disse mål; 
- hensigtsmæssigheden af kvantificerede indikatorer og målsætninger, specielt 
hvad angår de væsentligste indvirkninger på den pågældende regions 
bruttoindtægt, beskæftigelse og miljø. Hvad angår jobskabelsen, var et vigtigt 
punkt, i hvilken udstrækning Kommissionens retningslinjer vedrørende 
evaluering af beskæftigelseseffekten^ var blevet fulgt, specielt med hensyn til 
klarheden og gennemsigtigheden af de tilgrundliggende beregninger. 
- hvad miljøet angår, var de vigtigste elementer kvaliteten af miljøvurderingen af 
det pågældende område og miljøeffekten af den strategi og de hermed 
forbundne aktioner, medlemsstaterne havde opstillet. 
I tilfælde, hvor medlemmerne af vurderingsinstansen fandt mangler i de oprindelige 
planer (se nedenfor), blev der naturligvis udfoldet fælles bestræbelser på at forbedre 
planernes indhold og kvalitet under forhandlingerne om programdokumenterne. De 
centrale punkter var følgende: 
i) Overholdelse afmål 2-retningslinjerne 
Generelt indeholdt de foreslåede programmer de politiske områder, der var fremhævet 
i retningslinjerne, selv om der var store forskelle regionerne imellem med hensyn til 
indhold og kvalitet af inkorporeringen af disse områder i de foreslåede planer. 
Beskæftigelsen fremstod som det centrale led i alle programmer, selv om 
medlemmerne af vurderingsinstansen i visse tilfælde skønnede, at effekten af visse af de 
(5) Teknisk notat vedrorende ex ante-vurdering af beskæftigelseseffekten af strukturfonds­
interventionerne (foreligger på engelsk, fransk og tysk som "Counting the jobs - How to evaluate 
the employment effects of Structurel Fund interventions" - DG XVI Series - EVALUATION and 
documents No 1, January 1997). 
% 
foreslåede foranstaltninger på jobskabelsen var for begrænset eller for indirekte. 
Følgelig resulterede forhandlingerne i visse tilfælde, f.eks. i Det Forenede Kongerige, 
i en øget støtte til foranstaltninger, der bedre formår at skabe kvalitetsarbejdspladser i 
regionerne. 
Hovedparten af planerne tog også sigte på at fremme SMV og det lokale potentiale 
som en drivkraft for de regionale økonomier. En række foranstaltninger vedrørte 
miljøet, men fokuserede i første omgang for meget på støtte til aktiviteter såsom 
miljømæssige og operationelle forbedringer i generelle infrastrukturer og 
tjenesteydelser, på bekostning af miljøteknologiernes muligheder for at stimulere 
erhvervsaktiviteten. Det er ikke desto mindre indlysende, at erhvervsaktiviteten også i 
en vis grad stimuleres gennem uspecifikke FoU-tiltag og sektorbestemte 
udviklingsforanstaltninger. FoU- og innovationsrelaterede aktioner blev nemlig i 
mange programmer anset for et vigtigt element i en strategisk approach, som søgte at 
fremme et konkurrencedygtigt og bæredygtigt lokalt erhvervsliv. 
Princippet om lige muligheder for mænd og kvinder var ikke altid blevet fuldt 
tilgodeset i planerne fra starten af, selv om dette aspekt var blevet styrket i de endelig 
aftalte SPD, især i forhold til den foregående programmeringsperiode. 
(ii) SWOT-analyser 
Planerne var generelt set gennemarbejdede og strategierne harmonerede med det 
økonomiske udviklingsmønster. SWOT-analyser (stærke sider, positive muligheder, 
svage sider, negative muligheder) blev anvendt mere systematisk, selv om der stadig 
var plads for forbedringer, herunder sammenkoblingen af denne metode med 
omsætningen af strategier til prioriterede felter og foranstaltninger. Forhandlingerne 
vedrørende det danske SPD resulterede f.eks. i en analyse af den socioøkonomiske 
situation, der var stærkt udvidet og ajourført med de seneste tal for regionernes 
situation, behov og muligheder. 
(iii) Strategiske målsætninger og mål 
De strategiske metoder var stærkt forskellige i strukturmæssig henseende og afspejlede 
en varierende grad af geografisk og sektorbestemt fokusering. I de fleste tilfælde var 
der tale om stor kontinuitet i strategien mellem de nye programmer og den 
forudgående periode. De strategiske målsætninger kom til udtryk på mange måder med 
jobskabelse som det hyppigst nævnte aspekt i planerne. Inden for rammerne af den 
globale målsætning om økonomisk udvikling fokuserede nogle af programmerne på 
absolutte (eller relative) forbedringer af visse socioøkonomiske kriterier, såsom 
beskæftigelse, befolkning og indkomst. Andre strategier lagde størst vægt på 
omstillingsprocesser, som f.eks. diversificering, modernisering eller målprioriteringer, 
såsom SMV. 
s 
Næsten alle planer indeholdt klart præsenterede, eksplicitte strategiske mål, hvilket 
bidrog til en yderligere understregning af det strategiske aspekt. Generelt indeholdt 
planerne fire eller fem strategiske mål, selv om antallet af disse ikke nødvendigvis 
afspejler programmets størrelse, men snarere er et udtryk for dets kompleksitet eller 
antallet af udviklingsaspekter. Af eksempler på målsætninger indeholdt i strategiske 
mål kan nævnes væksten inden for specifikke sektorer, såsom turisme og transport, 
udnyttelsen af aktiver som f.eks. beliggenhed og FTU-faciliteter, opstart af små 
virksomheder og diversificering af industrielle aktiviteter, en øget konkurrenceevne 
eller større igangsættervirksomhed. En række strategier tog endvidere sigte på 
horisontale aspekter af den økonomiske udvikling, som f.eks. miljømæssig 
bæredygtighed og lige muligheder. Især indeholdt en hel del planer sektorbestemte 
målsætninger (f.eks. de franske og de italienske planer) eller "incitamenter til 
forandring" (Det Forenede Kongerige); endelig skal nævnes de nederlandske 
strategier, hvor hovedvægten lå på det potentiale, som videnbaserede metoder til 
udvikling af nye former for økonomisk aktivitet, udgjorde. 
(iv) Foranstaltningernes målrettethed 
Generelt stemte foranstaltningerne overens med de i planerne indeholdte strategiske 
målsætninger og prioriterede felter. Strategierne var oftere rettet imod en bred vifte af 
interventioner end imod nogle fa centrale former for økonomisk omstilling, hvilket dog 
gjorde det vanskeligere at skabe komplementaritet og synergi. SMV og lokalt 
potentiale var hovedsigtet i næsten alle planer, specielt i Italien, hvor andelen af 
midler, som blev allokeret til disse aktioner udgjorde over 50% af den samlede støtte. 
Selv om præcisionen i det målrettede sigte for uddannelsesaktionerne ikke altid var 
tilfredsstillende - hvilket nok delvis skyldes den horisontale karakter af 
foranstaltningerne vedrørende menneskelige ressourcer - kan der dog registreres visse 
forbedringer i Det Forenede Kongerige, f.eks. hvor "strategiske grupper på 
arbejdsmarkedet" vil formidle oplysninger med henblik på at tilpasse ESF-prioriteterne 
til det lokale arbejdsmarkeds særlige karakteristika. Miljøet var en af 
hovedprioriteterne i strategierne for regional udvikling, selv om miljøets samlede rolle i 
ressourcemæssig henseende var relativt beskeden, idet kun 5,2% af den samlede mål 2-
støtte var direkte relateret til miljøforanstaltninger. Det skal imidlertid understreges, at 
visse specielle miljøaspekter blev vægtet højt i en række planer. I Zuid Limburg (NL) 
f.eks. blev hovedvægten lagt på forholdet mellem job og miljø; den finske plan 
indeholdt vigtige innovative miljøforanstaltninger, medens miljøaktionerne i Danmark 
blev fuldt integreret i andre programforanstaltninger. 
Integreringen af EFRU- og ESF-foranstaltningerne blev i vid udstrækning forbedret i 
forhold til den foregående periode 1994-1996. Der kunne konstateres eksempler på 
god praksis i en række regioner (Bremen, Toscana og visse nederlandske regioner), 
hvor styringen og koordineringen af undervisningsaktionerne er blevet forbedret på 
lokalt plan. 
AD 
(v) Kvantificering afmål og indvirkninger 
En oprindelig mangel på kvantificering af mål og output, herunder 
beskæftigelseseffekt, samt mangelen på referencedata var et af de mest skuffende træk 
ved de planer, der i første omgang blev forelagt, selv om der efterfølgende blev gjort 
store fremskridt i denne henseende. Som et særligt eksempel i denne forbindelse kan 
nævnes SPD for Frankrig, hvor de elementer, der manglede i de oprindelige forslag, 
blev tilføjet under forhandlingerne, bl.a. vedrørende den socioøkonomisk analyse, 
basisindikatorer og miljøoplysninger. 
Med hensyn til indvirkningen på beskæftigelsen blev de metodologiske rammer for en 
ex ante-kvantificering af beskæftigelseseffekten, som blev tilsendt medlemsstaterne (se 
ovenfor) generelt ikke anvendt i synderlig grad. En klar undtagelse var blandt andet 
SPD for Aquitaine (F), hvor Kommissionens metodologi i vid udstrækning blev 
anvendt og viste sig at være glimrende til overvågnings- og evalueringsformål. Ikke 
desto mindre blev der - således som det vil fremgå nedenfor i nærværende meddelelse -
alt i alt gjort store fremskridt i forhold til perioden 1994-1996 med hensyn til 
opgørelsen af antallet af oprettede eller sikrede arbejdspladser som følge af 
interventionerne under mål 2. 
(vi) Miljøvurderinger 
Størstedelen af planerne indeholdt en miljøvurdering og havde opmærksomheden 
henledt på en række miljøspørgsmål. Medens der burde gøres mere ud af de 
kvantitative indikatorer, indeholdt nogle af planerne en nærmere beskrivelse ud fra et 
fast matrixformat med detaljerede oplysninger om foranstaltningernes eventuelle 
miljømæssige effekt. Dertil kommer, at sammenkædningen mellem foranstaltnings- og 
programniveauet også generelt trængte til àt blive forbedret, og det var kun sjældent, 
at planerne omtalte princippet "forureneren betaler" eller oplysninger om den konkrete 
gennemførelse af dette princip. I den forbindelse var den finske plan imidlertid et godt 
eksempel, idet denne ikke kun var eksemplarisk med hensyn til innovative 
miljøforanstaltninger, men også hvad angår den foreslåede ex ante-vurdering af 
indvirkningerne på miljøet og inddragelsen af miljømyndighederne i 
beslutningsprocessen, overvågningen og evalueringen. 
Der var da også sket en forbedring med hensyn inddragelsen af miljømyndighederne i 
aktiviteterne, selv om mangler som dem, der er nævnt ovenfor, også tjener til at 
understrege betydningen af, at disse myndigheder deltager i programmeringsfasen med 
henblik på at opstille en afbalanceret og vellykket plan til sikring af en bæredygtig 
udvikling. 
c) Overholdelse af partnerskabs- og additionalitetsprincippeme 
Partnerskab 
Hovedparten af planerne indeholdt et tilsagn om at sikre partnerne fuld deltagelse i og 
ejendomsret over programmet og om at integrere mål 2-programmerne i de øvrige 
saneringsinitiativer, der foregår i det pågældende område. Selv om de økonomiske og 
sociale partneres deltagelse ikke altid var lige veldefineret, tog kontakten til 
partnerorganisationerne - f.eks. i Western Scotland (Det Forenede Kongerige) -
form af workshopper, seminarer og skriftlige spørgeskemaer. 
Additionalitet 
I henhold til additionalitetsprincippet skal de enkelte medlemsstater på hele det 
område, som er omfattet at et givet mål, fastholde dets støtteberettigede offentlige 
udgifter til strukturformål eller tilsvarende udgifter på mindst samme niveau som i den 
foregående programmeringsperiode. Hvad angår mål 2 for perioden 1997-1999 
betyder det, at den enkelte medlemsstat alt i alt for samtlige sine mål 2-regioner skal 
fastholde det samme udgiftsniveau som i 1994-1996. 
Det at godtgøre opfyldelsen af additionalitetsprincippet viste sig imidlertid også at 
være vanskeligt, enten på grund af problemer med at indsamle de fornødne oplysninger 
eller med at verificere de indsamlede data. For størsteparten af de nye mål 2-
programmeringsdokumenter var det da også nødvendigt at indføre en klausul i 
afgørelserne om at suspendere Fællesskabets udbetalinger efter det første forskud, 
indtil der var foretaget en ex ante-efterprøvning af additionaliteten. Ikke desto mindre 
kunne programmeringsdokumenterne for Tyskland og Finland, hvor ex ante-
efterprøvningen af additionaliteten havde vist sig tilfredsstillende, godkendes, uden at 
det var nødvendigt at indføre en sådan klausul. Hvad angik Det Forenede Kongerige 
og Danmark, kunne klausulen fjernes fra de endelige afgørelser, efter at kravene var 
opfyldt i forbindelse med Kommissionens indledende principielle godkendelse. 
ii) Værditilvækst skabt gennem forhandling 
Forhandlingerne om de nye programmeringsdokumenter fandt hovedsagelig sted fra 
oktober/november 1996 og frem; disse forhandlinger gav som ovenfor anført mulighed 
for at forbedre programmernes kvalitet og effektivitet på forskellig måde - især i lyset 
af resultaterne af evalueringen - herunder mål 2-retningslinjerne og tildeling af en 
absolut førsteprioritet til jobskabelse. I en række tilfælde resulterede forhandlingerne 
f.eks. i, at der blev lagt større vægt på foranstaltninger, der indeholdt et jobskabende 
element. I visse tilfælde gav forhandlingerne også mulighed for en komplet revision af 
programmerne. Nærmere oplysninger om den værditilvækst, der blev skabt gennem 
forhandling, er indeholdt i de detaljerede oplysninger vedrørende de enkelte 
medlemsstater (Bilag 3). 
iii) Analyse af udviklingsfelterne 
Udgiftskategorier 
Nedenstående følger en generel analyse af den aftalte mål 2-finansiering med 
udgangspunkt i de fire hovedudgiftskategorier (plus teknisk bistand), der er indeholdt i 
tabellen i vedføjede Bilag 2. I tråd med den integrerede approach er både EFRU- og 
ESF-fmansieringen inkluderet i de enkelte kategorier. Man bør også huske på, at den 
detaljerede udgiftsplan indeholder visse klassificerings- eller fortolkningsforskelle, 
*4°U 
f.eks. hvad angår definitionen af "miljøforanstaltninger" i forhold til 
"saneringsforanstaltninger". En vis grad af overlapning mellem sådanne sektorer er 
også uundgåelig. Analysen indeholder eksempler fra programmeringsdokumenterne, 
især hvor gennemgangen af de økonomiske bilag viser, at der er afholdt store udgifter 
til en bestemt aktionstype i en region, samt andre bemærkelsesværdige eller innovative 
eksempler. I den forbindelse er der også lagt speciel vægt på at vurdere, i hvilken 
udstrækning der er taget hensyn til mål 2-retningslinjerne gennem prioriteringerne og 
foranstaltningerne - også i dette tilfælde under anvendelse afpassende eksempler. 
Den globale fordeling mellem udgiftskategorierne var som følger: 
• Erhvervsliv - omfatter alle typer foranstaltninger til forbedring af industriens og 
forretningsverdenens vækst og konkurrenceevne, specielt SMV-sektorens, samt 
diversificering bort fra industrier i tilbagegang, f.eks. i retning af turisme, og 
hjælpeinfrastruktur, i tilfælde hvor dette er begrundet i udviklingsbehov: 
• 47,4% (45,2% i 1994-1996); 
• Menneskelige ressourcer - primært uddannelses- og beskæftigelsesfremmende 
foranstaltninger med særlig vægt på behovet for efter- og videreuddannelse og med 
fokus på personer, der allerede er integreret på arbejdsmarkedet, men som har 
behov for yderligere uddannelse, erfaring og omskoling, således at de kan 
imødekomme den eksisterende eller forventede efterspørgsel efter arbejdskraft i 
regionen. Dette omfatter også FoU, specielt i forbindelse med kvalificering til 
fremtidens job: 33,8% (34,1% i 1994-1996); 
• Planlægning og sanering - forbedring og renovering af nedslidte industriarealer og 
byområder, herunder rensning af forurenede arealer, nødvendig infrastruktur på 
stedet samt visse direkte tilknyttede miljøforanstaltninger: 
• 12,3% (13,7% i 1994-1996); 
• Miljøforanstaltninger - i forbindelse med beskyttelsen af miljøet, f.eks. med henblik 
på at fremme "grøn" turisme, rene teknologier, nye produktionsmetoder, behandling 
og genvinding af industrielt affald og vand osv.: 
• 5,2% (5,7% i 1994-1996); 
• Teknisk bistand: 1,3% 
y!3 
Bevillingernes fordeling på de forskellige fonde 
Som ovenfor anført, er de nye programmer blevet opstillet på grundlag af planer 
forelagt af regionerne og medlemsstaterne. De beskrevne interventioner er derfor 
resultatet af afdækningen af regionale behov i lyset af de pågældende regioners 
forskellige beskaffenhed og ønsker. På samme måde er de forskellige fondes bidrag 
ikke et resultat af forud fastsatte "kvoter", men afspejler de i fællesskab opstillede 
behov og prioriteringer. Alt i alt er den fordeling af støtten mellem fondene, som 
udspringer af de forskellige prioriteringer, der er opstillet i SPD (og EFSR) for 
perioden 1997-1999 (se Bilag 1), den samme som i den foregående periode: 
EFRU: 77% og ESF : 23% 
Den laveste EFRU-andel (66%) og følgelig den højeste ESF-andel (34%) blev 
registreret i NL, og den højeste EFRU-andel (82%) og laveste ESF-andel (18%) blev 
konstateret i F. 
Forventede indvirkning på beskæftigelsen 
Der er gjort store fremskridt med hensyn til kvantificeringen af beskæftigelseseffekten i 
SPD for perioden 1997-1999. I 55 SPD blev der fremlagt detaljerede skøn på 
foranstaltningsplanet svarende til ca. 66% af den samlede EU-støtte. Hovedparten af 
disse programmer fokuserer på arbejdspladser skabt eller bevaret som et resultat af 
interventionerne. De refererer i almindelighed til bruttobeskæftigelsen og medregner 
ikke dødvægt, forflyttelse eller andre indirekte virkninger. Som bemærkelsesværdige 
eksempler på SPD, der indeholder specifikke skøn over skabelsen af nettojob, kan 
nævnes en række dokumenter fra Det Forenede Kongerige og Frankrig. 
Der er indsamlet data om opretholdelsen af bruttobeskæftigelsen fra aftalte SPD 
bortset fra dem, der kun indeholder globale skøn. De samlede resultater er indeholdt i 
Bilag 4. Der er foretaget en omklassificering af dataene i overensstemmelse med 
interventionsområderne med det formål at sammenligne den relative effektivitet, hvad 
angår den gennemsnitlige omkostning pr. job. Man skal dog være forsigtig med 
fortolkningen af disse tal som følge af mangelen på en standardmetode til vurderingen 
af beskæftigelseseffekten i de forskellige regioner (se ovenfor). 
Ud fra disse data, som kunne forbedres yderligere, anslås det, at der vil blive skabt, 
bevaret eller omfordelt 880.000 bruttojob som et resultat at mål 2-interventionerne i 
løbet af 1997-1999-perioden. Dette antal svarer ifølge de seneste vurderinger til 
omtrent til det antal, der blev registreret for de programmer, som blev gennemført i 
perioden 1989-1993. Midlertidige job udgjorde en relativt beskeden andel af den 
samlede beskæftigelseseffekt, nemlig godt 100.000 arbejdspladser for syv 
medlemsstater. De tre medlemsstater Frankrig, Spanien og Det Forenede 
Kongerige, som modtager ca. 70% af EU's samlede mål 2-støtte, bidrager til over 
totredjedele af bruttojobbene. 
4<f 
Den gennemsnitlige offentlige finansiering pr. arbejdsplads anslås til over 13 800 ECU. 
For EU-omkostningen alene, dvs. EFRU- og ESF-støtten, udgør det tilsvarende beløb 
ca. 6.100 ECU. Der er store forskelle i EU-omkostningen pr. arbejdsplads, som i 
gennemsnittet spænder fra ca. 4.400 ECU i Spanien til ca. 24.000 ECU i Danmark. 
En forklaring på dette ligger i valget af de prioriterede felter, der er opstillet i de 
forskellige mål 2- strategier. Det tager f. eks. tilsyneladende længere tid for 
jobskabelseseffekten at slå igennem i regioner, hvor investeringer i infrastruktur har en 
høj prioritet, og dette afspejler sig i højere omkostning pr. arbejdsplads i forhold til 
andre regioner, hvor hovedvægten f.eks. lægges på støtte til SMV, der har en mere 
umiddelbar effekt. 
Erhvervliv 
Mål nr. 2-retningslinjerne understregede nødvendigheden af at fortsætte bestræbelserne 
på at forbedre erhvervssektorens regionale konkurrencedygtighed. Omvendt forudsatte 
udgifter til hjælpeinfrastrukturer (se nedenfor) en særlig begrundelse med hensyn til 
disse infrastrukturers rolle ved udbygningen af erhvervssektoren og deres bidrag til 
opretholdelsen af beskæftigelsen og oprettelsen af nye arbejdspladser. Der er allokeret 
en støtte på 4.337 mio. ECU til erhvervssektoren i de nye programmer svarende til 
47,4% af de samlede mål 2-udgifter for 1997-1999 (i forhold til 45,2% i den 
foregående periode). 
Industri og tjenesteydelser - alle typer 
Ca. 25% af den samlede støtte til erhvervslivet (1.088 mio. ECU) er blevet allokeret til 
generelle investeringer til fordel for industri- og serviceerhvervene. Den største udgift 
på dette område er blevet afholdt i Det Forenede Kongerige (564 mio. ECU) 
svarende til 40% af denne medlemsstats støtte til erhvervslivet. Frankrig (252 mio. 
ECU) har ligeledes allokeret en større del af støtten til industri- og serviceerhverv. 
^c 
Prioriterede felter inden for fysisk planlægning og udvikling 
I North East England (U.K) investeres sådanne midler (som udgør 138.7 mio. ECU 
eller 36% af medlemsstatens samlede mål 2-allokeringer) først og fremmest i 
foranstaltninger under det prioriterede felt 3 vedrørende strategisk regionaludvikling 
og det prioriterede felt 4 vedrørende den økonomiske udvikling af lokalsamfundene -
se nedenfor m.h.t. en nærmere redegørelse for sidstnævnte. Aktioner under det 
prioriterede felt 3 tager sigte på den fysiske sanering af strategiske områder og 
udbygningen af bestemte sektorer, som har et betragteligt jobskabelsespotentiale. 
Aktiviteterne omfatter kultur- og turistfremmepakker og støtte til koordinering af 
aktiviteterne vedrørende økonomisk udvikling og arbejdsformidling. Udnyttelse af 
menneskelige ressourcer er også omfattet - såvel uddannelses- som ikke 
uddannelsesaktioner, såsom kvalifikationscheck og arbejdsmarkedsforskning. 
Støtte tilde eksisterende virksomheder og igangsætning af nye aktiviteter 
Selv om regionen Rhône-Alpes (F) også søger at fremme andre aktiviteter og at 
tiltrække udefra kommende investeringer, er sikringen af den eksisterende 
industrivirksomhed stadig det vigtigste led i regionens erhvervsstrategi. Dette kommer 
til udtryk deri, at SPD lægger hovedvægten på støtten til og omstillingen af de 
eksisterende aktiviteter, som tildeles en støtte på 50 mio. ECU svarende til 33% af de 
samlede programmidler. De fire foranstaltninger under dette prioriterede felt omfatter 
direkte erhvervsstøtte (forbedring af produktionsteknikker gennem ny teknologi, 
kvalitetsstyring, immaterielle investeringer i erhvervsstrategi, styring af menneskelige 
ressourcer osv.); oprettelse af nye virksomheder (tilvejebringelse af fælles tjenester, 
teknologioverførsel, iværksætterstøtte); udbygning af servicesektoren (tilegnelse af nye 
færdigheder, behovsanalyse, tilvejebringelse af forskningsfaciliteter og faciliteter for 
videregående uddannelser) og fremme af investeringer i udnyttelse af menneskelige 
ressourcer (kvalifikationscheck, målrettet undervisning m.v). 
SMV 
Alt i alt er 16% af de samlede mål 2-midler blevet øremærket til SMV-sektoren. Mål 
nr. 2-retningslinjerne lagde hovedvægten på en styrkelse af SMV's konkurrenceevne 
og internationalisering, herunder kvalificering af erhvervslederne i SMV-sektoren, en 
øget adgang til finansielle tjenesteydelser og et forstærket industrielt samarbejde. Dette 
blev suppleret med behovet for en samlet kvalitetsstyring og den moderne 
informations- og kommunikationsteknologis rolle i informationssamfundet. 
Aé 
Styrke SMV's konkurrenceevne 
Det eneste større program, der specifikt tager sigte på $MV i de tyske SPD vedrører 
Nordrhein-Westfalen med en udgift på 47.7 mio. ECU. Et af målene er at øge antallet 
af SMV og at ruste disse til den globale konkurrence. Aktionerne til gennemførelse af 
sidstnævnte er centrerede omkring aspekter såsom sikring af kapitaltilførsel (herunder 
tilvejebringelse af rentenedslag), kvalificering af arbejdstagerne og indførelse af ny 
teknologi. 
Rådgive SMV om informationssamfundet 
I Piemonte (I), er der under det prioriterede felt 3 allokeret 71.2 mio. ECU, dvs. 
næsten en fjerdedel af de samlede programmidler, til formidling af teknologisk 
innovation og informationssamfundet. Dette omfatter primært igangsætning af nye 
virksomheder, især inden for rammerne af teknologicentre. Det omfatter også en ny 
foranstaltning, der tager sigte på at informere og rådgive SMV om 
informationssamfundet 
Lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer 
Tankerne i Kommissionens meddelelse til Rådet(6) om udvikling af nye 
beskæftigelseskilder med henblik på at imødekomme uopfyldte lokale behov indgår 
som et centralt element i mål 2-retningslinjerne. 
Hvad Det Forenede Kongerige angår, optræder dette aspekt, der tager form af en 
mere specifik geografisk målrettet approach, i næsten alle denne medlemsstats SPD 
under de prioriterede felter vedrørende den økonomiske udvikling af lokalsamfundene. 
Hensigten er at koncentrere midlerne på de værst stillede og socialt marginaliserede 
lokalsamfund i de støtteberettigede områder. For perioden 1997-1999 udgør dette et 
nyt prioriteret felt for Thanet, medens de eksisterende aktioner i Industrial South 
Wales er blevet styrket og nu udgør et særligt prioriteret felt. 
(6) KOM (95) 273 af 13. juni 1995 om en europæisk strategi til fremme af lokale udviklings-
og beskæftigelsesinitiativer. 
A*-
Lokalsamfundsbaseret økonomisk udvikling 
Det prioriterede felt 5 vedrørende den økonomiske udvikling af lokalsamfundene i 
Yorkshire & Humberside (U.K.) udgør 25% (99.7 mio. ECU) af regionens samlede 
mål 2-budget. Dette prioriterede felt tager sigte på at udvikle evnen hos de udvalgte 
lokalsamfund til at bidrage til den økonomiske sanering og at hindre, at befolkningen 
afskæres fra at udnytte de økonomiske muligheder. Der vil blive gennemført aktioner 
under tre hovedforanstaltninger: Hjælp til selvhjælp for lokalsamfundene; Adgang til 
arbejdsmarkedet og Bringe lokalsamfundene i arbejde. Aktionerne omfatter 
gennemførelse af lokalsamfundsanalyser (herunder en analyse af de menneskelige 
ressourcer) og af vurderinger af områdets behov, tilvejebringelse af 
uddannelsesfaciliteter i lokalsamfundet, arbejdsanvisnings- og 
erhvervsudviklingstjenester, forbedring af den offentlige transport mellem de fattige 
lokalsamfund og de større byer og industrielle udviklingszoner, Der vil blive stillet 
ESF-midler til rådighed for aktioner, som omfatter igangsættervirksomhed, omskoling 
og kvalificering svarende til et nationalt kvalitetsniveau samt hjælp til pasning af børn 
eller andre økonomisk afhængige personer i tilknytning til uddannelse eller 
erhvervsaktivitet. 
I Belgien er der blevet indført et nyt prioriteret felt vedrørende lokal økonomi i 
programmet for Turnhout. Lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer vil omfatte 
aktioner, der tager sigte på at imødekomme lokale behov inden for kultur, miljø og 
energikilder. Lignende tiltag i Limburg sigter mod at skabe 100 arbejdspladser, hvoraf 
halvdelen bør besættes af kvinder. 
Regionale og lokale beskæftigelsespagter 
På topmødet i Firenze i juni 1996 godkendte Fællesskabets stats- og regeringschefer 
Kommissionens retningslinjer(7) som tager sigte på at øge beskæftigelseseffekten af 
Fællesskabets strukturforanstaltninger. De erkendte i særdeleshed - og i 
overensstemmelse med idéerne i Kommissionens Tillidspagt til fordel for 
beskæftigelsen" - fordelene ved en bredere og dyberegående iværksættelse af 
partnerskabsprincippet på det passende territoriale niveau i forbindelse med 
gennemførelsen af sådanne foranstaltninger. Det Europæiske Råd i Dublin i december 
1996 bekræftede disse retningslinjer i erklæringen om beskæftigelsen og opfordrede til 
en hurtig gennemførelse af ca. 60 innoverende pilotprojekter, der blev omdannet til 
regionale og lokale beskæftigelsespagter, idet de nationale myndigheder i de enkelte 
medlemsstater udvalgte de regioner eller byer, som skulle være omfattet af projekterne. 
I Kommissionens midtvejsrapport om gennemførelsen af de regionale og lokale 
beskæftigelsespagter(8) til Det Europæiske Råd i Amsterdam i juni 1997, at ca. 90 
forslag til pagter var under gennemførelse. Rådet hilste navnlig medlemsstaternes 
positive reaktion over for dets opfordring til at fremsætte forslag om, hvilke regioner 
og byer der skulle være omfattet, velkommen. 
(7) KOM(96) 109 endelig af 20. marts 1996 om EU's strukturinterventioner og beskæftigelse. 
(8) CSE (97) 3 endelig udg. af 10.6.1997. Kommissionens meddelelse om midtvejsrapporten om 
gennemførelsen af de regionale og lokale beskæftigelsespagter. 
(9) KOM(96) 542 endelig udg. af 6. november 1996. Kommissionens første rapport om økonomisk og 
social samliorighed. 
/Si 
Bilag 5 indeholder en liste over de 12 beskæftigelsespagtprojekter, der er 
støtteberettigede i mål 2-regionerne, herunder detaljerede oplysninger om de 
implicerede hovedpartnere og de prioriterede felter i den foreløbige handlingsplan. 
Tabellen viser også de regioner, hvor pagterne hovedsagelig omfatter ESF-
foranstaltninger under mål 3 (Champagne-Ardenne, Nord-Pas-de-Calais, Pays de la 
Loire, F) eller mål 4 (Bremen, D). Klassificeringen af pagten vedrørende Abruzzi (I) 
viser denne regions overgang fra mål 1- til mål 2-status. 
Beskæftigelsespagter 
Målet med den regionale beskæftigelsespagt for Saint-Herblain, en forstad til Nantes 
(Pays de la Loire, F) er at bygge videre på tidligere succesrige initiativer og skabe en 
lignende dynamik, hvad jobskabelse angår. Lokalplanen for økonomisk integration tog 
sigte på at bekæmpe en arbejdsløshed, der havde nået 17%, hovedsagelig som et 
resultat af en tilbagegang i de lokale industriaktiviteter (skibsbygning, agrofødevarer). 
Kommunen havde allerede ansat ledige, som fik til opgave at arrangere kulturelle og 
sportslige begivenheder. Der blev skabt yderligere arbejdspladser i den private sektor, 
som bestod i at erlægge lokale tjenester over for familier eller ældre, men også inden 
for genvinding af affald. 1 alt 352 ledige havde nydt godt af disse ordninger ved 
udgangen af 1996 (304 med job; 48 med faglige kvalifikationer). Den nye pagt vil 
ligeledes omfatte lokale myndigheder, uddannelsesinstitutioner, sammenslutninger og 
firmaer og søge at udvikle flere nye beskæftigelseskilder. 
I Nordrhein-Westfalen (D) vil de tre kulmineområder, der næsten omfattes helt af 
mål 2-programmerne, blive forbundet ved et netværk af tre pagter, der tager sigte på at 
udvikle nye tjenester med henblik på at erstatte de arbejdspladser, der går tabt inden 
for de industrier, der er i tilbagegang. Handlingsplanen for pagten omfatter fremme af 
innovation og teknologi samt forbedring af regionens beliggenhedsfaktorer som helhed. 
Partnerskabet under pagten omfatter delstatsregeringen, bysamfund, virksomheder, 
handelskamre, repræsentanter for handel og industri, universitets- og 
forskningsinstitutter og fagforeninger. 
Turisme 
Det Forenede Kongerige, Frankrig og Italien har ligesom i 1994-1996 afsat 
betragtelige midler til turisme, idet gennemsnitlig 17% af erhvervssektormidlerne blev 
allokeret til denne sektor (henholdsvis 211 mio. ECU, 178 mio. ECU og 105 mio. 
ECU). Selv om de samlede midler, der blev tildelt denne turistsektoren blev øget, var 
der en mindre nedgang i den samlede procentdel, som blev allokeret til turisme i 
forhold til den foregående periode. 
A 
Gøre regionen til et internationalt turistmål 
En udgift på 18.288 ECU videreføres i Nord-Pas^dé-Galais (F) med foranstaltninger 
til etablering af fritids-, kultur- og sportsfaciliteter og tilvejebringelse af forudsætninger 
for private investeringer i denne sektor. Det overordnede mål består i at gøre regionen 
til et internationalt turistmål, især for korttidsbesøgende inden for kort rejseafstand 
(højhastighedstog, kanaltunnel, motorveje, lufthavne). Hovedmålsætningerne omfatter 
en forøgelse af antallet af besøgende med 1 mio. og antallet af overnatninger med 
150.000. 
SPD vedrørende Industrial South Wales (Det Forenede Kongerige) tager sigte på at 
udvikle Cardiffs turistpotentiale som en international by, hvilket ville komme hele 
regionen til gode. Med udgangspunkt i en turiststrategi for regionen skal en udgift på 
23.094 mio. ECU (19% af erhvervssektorens samlede midler) tjene til at forbedre de 
eksisterende turistfaciliteter og -attraktioner, fremme et mindre antal strategiske 
flagskibsprojekter og gennemføre afsætningsinitiativer. 
Hjælpeinfrastruktur 
Som tidligere nævnt har den approach, man har efterstræbt i forbindelse med 
tilvejebringelsen af hjælpeinfrastruktur, bestået i at sikre, .at den rent faktisk 
understøttede udviklingen af erhvervssektoren og ville forudsætte en specifik 
begrundelse i den henseende. Den samlede udgift på dette område udgør 1.210 mio. 
ECU eller ca. 28% af støtten til den samlede erhvervssektor (13% af de samlede mål 2-
midler). Støtten til infrastrukturer blev ganske vist nedsat i visse medlemsstater under 
forhandlingerne omkring programmet, f.eks. i Finland, hvor den blev nedsat fra 13% 
til 10% af budgettet med en aftale om at undersøge mulighederne for lånefinansiering 
fra EIB. 
Menneskelige ressourcer 
Godt over en tredjedel (3.092 mio. ECU) af det samlede mål 2-budget blev allokeret til 
udnyttelse af menneskelige ressourcer som helhed (herunder FTU-aspekter), idet de 
største udgifter er blevet afholdt i Det Forenede Kongerige og Frankrig. En af 
prioriteringerne for mål 2-retningslinjerne på dette område gik ud på at lade 
uddannelsen i SMV-sammenhæng tage sigte på ejere og ledere og at tilpasse de faglige 
kvalifikationer til den løbende teknologiske og organisatoriske innovation. Det er også 
i dette tilfælde vigtigt at forstå, at udnyttelsen af menneskelige ressourcer er et 
horisontalt aspekt, der udgør en afgørende faktor for en styrkelse af samtlige 
prioriterede felter. 
9x> 
Lederudvikling 
En foranstaltning, der tager sigte på en forbedret konkurrenceevne gennem personlig 
udvikling og integrering inden for rammerne af det største program (West Midlands) i 
Det Forenede Kongerige, omfatter aktioner vedrørende lederudvikling og 
kvalificering af ledere og tilsynsførende i SMV, faglig uddannelse og undervisning 
tilpasset SMV-ansatte samt imødegåelse af den opfattelse, der er fremherskende i 
SMV-sektoren, nemlig at en kvalificering af arbejdstagerne er uvigtig. 
Jobtræning 
Under et af de mindre programmer allokeres 33.8 mio, ECU (31,5% af regionens mål 
2-midler) i Zuidoost-Brabant (NL) til foranstaltninger vedrørende uddannelse af 
arbejdstagere og ledige, bl.a. i forbindelse med turist- og bymiljøprojekter. 
Arbejdsmarkedsaktiviteterne vil tjene til at fremme aktiveringstiltag, som vil kunne give 
ledige mulighed for at fa praktisk erfaring, fremme overførslen af teknisk knowhow og 
holde ældre (ledige) arbejdstagere i træning. ESF vil også støtte EFRU-foranstaltninger 
ved at give frivilligt arbejde og nye lokale beskæftigelsesinitiativer (se ovenfor) inden 
for socialt hjælpearbejde i fattige kvarterer et mere professionelt tilsnit. 
Uddannelsesj'aciliteter 
Den samlede finansiering af uddannelsesfaciliteter og hermed forbundet udstyr på 120 
mio. ECU udgør mindre end 1% af det samlede mål 2-budget. Sådanne udgifter 
optræder hovedsagelig i otte af SPD for Frankrig, hvoraf det største projekt (13.8 
mio. ECU) omfatter etablering af nye og renovering af eksisterende faciliteter og 
tilvejebringelse af undervisningsmateriale i Nord-Pas-de-Calais. 
Lige muligheder 
I forhold til den foregående programmeringsperiode er aspektet vedrørende lige 
muligheder blevet styrket i alle mål 2-programmer for perioden 1997-1999, selv om 
denne - prioritering generelt optræder som et horisontalt mål og ikke på 
foranstaltningsplanet. I de ESF-støttede aktioner tages der større hensyn til 
spørgsmålet om lige muligheder end i de EFRU-støttede, som almindeligvis er 
kønsneutrale. Programmerne indeholder normalt kønsspecifikke baggrundsstatistikker 
vedrørende ledigheden. 
3L< 
Øgede beskæftigelsesmuligheder for kvinder 
I Tyskland indeholder en række programmer aspektet omkring fremme af lige 
muligheder i deres ESF-foranstaltninger. Kvinder er ofte omfattet af disse 
foranstaltninger som en målgruppe for en styrkelse af de menneskelige ressourcer 
gennem uddannelse, herunder yderligere erhvervsuddannelse og omskoling. 
Programmet for Nordrhein-Westfalen omfatter imidlertid en specifik EFRU-
foranstaltning for kvinder som et led i fremme af teknologi og innovation og oplysning. 
Foranstaltningen "Frau und Beruf (Kvinder og job) tager sigte på at øge 
beskæftigelsesmulighederne for kvinder og oprettelsen af virksomheder drevet af 
kvinder. Der ydes støtte til oprettelse af regionale centre, der f.eks. tilbyder uddannelse 
til kvinder i samarbejde med SMV, især på ledelsesområdet, hjælper kvinder med at 
komme tilbage på arbejdsmarkedet, forbedrer deres arbejdsforhold og letter 
reintegreringen efter barselsorlov. Kvinder tilskyndes også til at gøre sig gældende på 
områder, der normalt er domineret af mænd, som f.eks. området for ny teknologi. 
Forskning og teknologisk udvikling 
I mål 2-retningslinjerne anbefaledes det ligeledes, at de nye programmer i stigende 
omfang indeholder uddannelsesaktiviteter i forbindelse med de jobmuligheder, som den 
teknologiske innovation frembyder med henblik på at sikre kvalificeret arbejdskraft til 
fremtidens job. Tekniske fremskridt (især inden for FoU) var ikke i sig selv 
tilstrækkelige til at sikre succesrig innovation. Menneskelige og organisatoriske 
faktorer, specielt mangelen på ekspertise og kvalificeret arbejdskraft, havde vist sig at 
være de største kilder til svagheder i innovationssystemerne i Europa. Dette skal ses i 
forbindelse med behovet for at fa mest muligt ud af de eksisterende FoU-aktiver og 
forbedre den praktiske iværksættelse af forskningsresultaterne og den teknologiske 
overførsel. Som det fremgår af nedenstående eksempel, viser en række af de nye SPD, 
at de lokale aktører er ved at blive mere fortrolige med de faktorer, der er nødvendige 
for et effektivt forsknings-, teknologi- og innovationssystem. Disse faktorer omfatter: 
foranstaltninger til forbedring af kvalifikationerne inden for FTU på områder, 
som er vigtige for regionerne, specielt for de regioner, der har potentialet til at 
udvikle sådanne kvalifikationer; 
foranstaltninger til forbedring af kvalifikationerne inden for strategisk 
planlægning med henblik på bedre at kunne identificere potentialet og vurdere 
og imødekomme den regionale efterspørgsel; 
foranstaltninger med henblik på at fremme forbindelsen mellem 
virksomheder indbyrdes og mellem virksomheder og forskningscentre og 
netværk af forskellig slags; 
foranstaltninger til udvikling af strategiske lederevner med henblik på at 
fremme en bedre integrering af teknologier og teknikker i virksomheder og 
sektorer; 
foranstaltninger til fremme af mobiliteten inden for forskning og blandt 
teknologiske medarbejdere og ledere og at øge indlæringen, iværksættelsen og 
gennemførelsen af optimal praksis. 
ÅfL 
Alt i alt øgedes udgiften til FTU og innovation med 77% fra 691 mio. ECU i 1994-
1996 til 1.226 mio. ECU i 1997-1999 (fra 10% til 13% af den samlede mål 2-støtte). 
De største investorer på dette område var Det Forenede Kongerige og Frankrig (og 
med en relativt stor investering også Finland) med henholdsvis 327 mio. ECU og 322 
mio. ECU svarende til 12% og 14% af disse landes samlede mål 2-støtte. 
Tilskynde SMV til at investere i innovation og FTU 
I West Midlands (U.K.) allokeres 85.6 mio. ECU (19% af de samlede mål 2-midler) 
til finansiering af et prioriteret felt vedrørende fremme af innovation, teknologi og FoU 
i regionen, som tager sigte på at tilskynde SMV til at blive mere involverede i udvikling 
og tilegnelse af ny teknologi. Prioriteringen gennemføres inden for rammerne af en 
regional innovationsstrategi gennem tre hovedmålsætninger: Bidrage til udformningen 
og gennemførelsen af innovative tiltag (herunder uddannelsesaktioner vedrørende 
innovation og FoU samt aktioner med det sigte at oplyse om erhvervsmulighederne 
inden for telematik og øge "standardiseringsekspertisen" med henblik på at fremme 
udviklingen af optimal praksis); fremsynethed, hvad angår markeder og teknologi 
(tilskynde SMV til at foretage langsigtede investeringer i innovation, FoU og 
teknologioverførsel gennem udvikling af strategi og fremsynethed); udnyttelse og 
udvikling af regional intellektuel kapital (tilvejebringe den fornødne infrastruktur, 
information og opbakning med henblik på at gøre SMV interesserede i innovation, 
FoU og teknologioverførsel. 
Planlægning og sanering 
Udgifterne til planlægning og sanering af både industriarealer og byområder i mål 2-
regionerne udgør 1.121 mio. ECU eller ca. 12% af de samlede mål 2-midler. 
*3 
Industriarealer 
De større medlemsstater anvender mellem 8 og 10% af deres mål 2-midler på dette 
område, men med Tyskland på 15%, primært som følge af udgiften på 112.7 mio. 
ECU i Nordrhein-Westfalen. En fjerdedel af denne regions mål 2-midler anvendes 
fortsat på dette aspekt, hvor saneringen af tidligere industriarealer og renoveringen af 
bygninger, hovedsagelig til brug for SMV, hører til de vigtigste foranstaltninger. Det 
forventes, at disse aktiviteter vil føre til oprettelsen af 24.000 arbejdspladser. 
Byområder 
Frankrig er stadig det land, der investerer flest mål 2-midler i bysektoren med en 
udgift på 207 mio. ECU eller 9% af dets samlede midler. I Haute-Normandie bevilges 
der f.eks. 14.8 mio. ECU under et prioriteret felt vedrørende en forbedring af 
bymiljøet. Foranstaltningerne omfatter omstrukturering af byområder, tilvejebringelse 
af offentlig transport og af cykelzoner samt aktioner i de mest nedslidte områder, som 
tager sigte på at højne livskvaliteten og fremme den lokale erhvervs- og servicesektor. 
Miljø 
I henhold til mål 2-retningslinjerne forudsatte en bæredygtig udvikling en indsats på 
to hovedområder; for det første en forøgelse af regionens tiltrækningskraft gennem 
genoprettelsen af tidligere skader forvoldt af industriel aktivitet og en forbedring af det 
fysiske miljø (se planlægning og sanering ovenfor); for det andet gennem fremme af 
økologiske produkter, miljøtjenester og -teknologier. Sidstnævnte omfattede fremme af 
miljøuddannelse som et instrument til økonomisk udvikling. 
Der allokeres et samlet beløb på 479 mio. ECU (397 mio. ECU i 1994-1996) til 
foranstaltninger på miljøområdet for perioden 1997-1999, selv om andre udgifter, 
specielt vedrørende sanering af industriarealer og byområder, også vil have en 
indvirkning på miljøet. Et af de karakteristiske træk ved det nye program har da også 
været den måde, hvorpå miljøet er blevet horisontalt integreret i andre prioriterede 
felter. 
A 
Integrere miljøet 
Som et eksempel på den horisontale integrering af miljøaspekterne kan nævnes SPD 
for Finland, som indeholder nye forslag om ekspertgrupper, der har til opgave at 
fastslå projekternes indvirkning på miljøet, inden der træffes finansieringsafgørelser. I 
Danmark er miljøaktioner fuldt integreret i andre programforanstaltninger. 
Investere i miljøteknologi 
Når man ser bort fra bevillinger til byfornyelsesforanstaltninger, er der i Toscana (I) 
bevilget 28 mio. ECU (svarende til 18% af regionens samlede mål 2-midler) til 
finansielle incitamenter over for virksomheder, der investerer i ren teknologi. Disse 
incitamenter omfatter genvinding og energibesparelser samt innovative 
produktionsteknikker med det sigte at reducere CFC og CO2. Der tildeles også støtte 
til infrastrukturer til behandling og genvinding af industriaffald samt til overvågning og 
kontrol af udsatte områder. Det tilsigtes at inddrage 30 virksomheder i aktionen og at 
forbedre kapaciteten for behandling af industriaffald med 12.000.O00m3 pr. år. 
I Berlin (D) vil der blive anvendt 33.3 mio. ECU på foranstaltninger over for 
erhvervslivet under miljøprogrammet og "Initiativet til en fremtidig økologisk 
økonomi". Dette skulle medføre en reduktion i forbruget af drikkevand med 54.000 m3 
pr. år og mængden af spildevand med 45.000 m3 pr. år. Et mindre primært 
energiforbrug (85.000 Mwh) vil medføre besparelser i råmaterialer på 6.000 ton om 
året. 
Under forhandlingerne om programmeringsdokumenterne insisterede Kommissionen 
på iværksættelsen af "miljøprofiler", således at samtlige planer skulle indeholde: en 
vurdering af miljøsituationen i den pågældende region; en evaluering af effekten af de i 
planerne indeholdte strategier og aktioner, hvad angår en bæredygtig udvikling og de 
tiltag, der iværksættes med henblik på at inddrage de kompetente miljømyndigheder, 
som er udpeget af medlemsstaterne, i udarbejdelsen og gennemførelsen af 
programmeringsdokumenterne. 
*S" 
IV. KONKLUSIONER 
* 
Kommissionen erkendte i sin rapport om økonomisk og social samhørighed(9) at mål 2-
regionerne havde særlig vanskeligt ved at klare sig i den internationale konkurrence og 
ved at opnå en passende andel i den almindelige velstand i EU, herunder de muligheder 
det indre marked frembyder. Det umiddelbare mål for fællesskabsstøtten havde været 
at mindske afhængigheden af forældede aktiviteter gennem en omstrukturerings- og 
diversificeringsproces, specielt ved at udvikle en lokal erhvervskultur. 
De nye mål 2-programmer for 1997-1999 indeholder f.eks. endnu flere incitamenter til 
investeringer til fremme af en beskæftigelsesintensiv vækst og en bæredygtig udvikling. 
For at udnytte de menneskelige ressourcer, som har så stor en betydning, er det 
nødvendigt at bibringe arbejdsstyrken bedre kvalifikationer gennem en forbedret 
adgang til passende uddannelse af en høj kvalitet, at fremme mulighederne og lysten til 
at starte egen virksomhed og at forbedre sammenkoblingen mellem uddannelses- og 
rekrutteringssystemerne og mellem virksomhederne og forskningsstrukturerne. Med 
det sigte at forbedre de innovative færdigheder har det også været vigtigt at anlægge 
en mere målrettet approach til projekter til fremme af forskning og teknologisk 
udvikling, teknologioverførsler og omsætning af forskningsresultater til salgbare 
produkter. Sådanne projekter bør fuldt integreres i det økonomiske system samt 
forsknings-, teknologi- og innovationssystemet på det regionale eller lokale plan. En 
øget aktivitet i den lokale produktions- og servicesektor, herunder de kulturelle og 
sociale områder, giver også i betydelig grad grobund for nye arbejdspladser. 
På lignende måde erkender Unionen med revideringen af strukturpolitikkerne for den 
næste programmeringsperiode de fortsatte problemer med økonomisk og social 
omstilling, især i de rigeste medlemsstater. Og dette ikke kun i regioner med industrier 
i tilbagegang, men også i landområder karakteriseret ved en mangelfuld økonomisk 
diversificering og affolkning, i byområder præget af lav økonomisk aktivitet og med 
udprægede arbejdsløshedslommer samt i fiskerizoner i vanskeligheder. En integreret 
approach ledsaget af lokale bestræbelser på at skabe et samspil mellem de forskellige 
EU-programmer og -initiativer, vil derfor udgøre et væsentligt element i fremtiden, idet 
opmærksomheden især rettes imod arbejdsløshedsniveauet samt graden af industriel og 
landbrugsmæssig aktivitet og social udstødelse. 
De nye mål 2-programmer for 1997-1999 afspejler allerede et betydeligt fremskridt på 
mange af de ovenfor nævnte områder. Samtidig med at de opsummerer 
hovedelementerne i og den forventede effekt af de nuværende programmer, vil 
nærværende meddelelse - idet den fremhæver de områder, hvor der stadig bør gøres en 
yderligere indsats - sandsynligvis også kunne bidrage til valget af approach vedrørende 
den økonomiske og sociale omstilling efter 1999. 
(9)KOM(96) 542 endelig udg. af 6. november 1996. Kommissionens første rapport om økonomisk og 
social samhørighed. 
26 
ANNEX 1 
ANNEXE 1 
ANLAGE 1 
Breakdown by Funds and by regions of the Objective 2 CSFs and SPDs 1997-1999 
Répartition par Fonds et par régions des Docup et CCA objectif 2 1997-1999 
Aufgiiedemng nach Fonds und Ziel-2-Regionen der GFK und EPD 1997-1999 
Millions d'écus 
Belgique 
Aubange 
Limburg 
Meuse-Vesdre 
Turnhout 
Allemagne 
Bayern 
Bremen 
Hessen 
Niedersachsen 
Nordrhein- Westfalen 
Rheinland-Pfalz 
Saarland 
Schleswig-Holstein 
West-Berlin 
Danemark 
Lolland 
Nordjylland 
Espagne 
Aragon 
Baléares 
CatalufSa 
La Rioja 
Madrid 
Navarra 
Pals Vasco 
France 
Alsace 
Aquitaine 
Auvergne 
Basse-Normandie 
Bretagne 
Bourgogne 
Centre 
Champagne-A rdennes 
Franche-Comté 
Haute-Normandie 
Languedoc-Roussillon 
Lorraine 
Midi-Pyrénées 
Nord-Pas-de-Calais 
Pays de la Loire 
Picardie 
Poitou-Charen tes 
Provence-Alpes-Côte d'Azur 
Rhône-Alpes FEDER 
173,1 
1,0 
51,0 
95,1 
26,0 
639,9 
13,7 
35,8 
26,5 
33,3 
336,0 
17,9 
41,6 
11,8 
123,3 
52,7 
9,3 
43,4 
1132,4 
78,8 
12,6 
559,6 
15,7 
153,5 
20.4 
291,9 
1852,1 
17,2 
108,5 
69,4 
66,0 
101,6 
58,8 
32,1 
97,1 
47,7 
127,8 
85,1 
143,5 
43,0 
309,0 
130,5 
108,0 
51,4 
131,4 
124,0 FSE 
43,1 
0,0 
16,9 
19,3 
6,8 
261,2 
6,0 
19,3 
3.5 
16,6 
114,6 
9,6 
17,3 
6,3 
67.9 
15,5 
4,5 
11,0 
352,6 
29,7 
2,6 
150,1 
2,6 
58,8 
7,2 
101,7 
394,2 
4,8 
24,0 
12,9 
14,3 
16,7 
10,9 
5,9 
16,7 
8.5 
36.4 
13,8 
30,1 
10,0 
66,4 
32.0 
31,6 
11.4 
23,0 
24,9 TOTAL 
216,1 
1,0 
67,8 
114,4 
32,9 
901,1 
73,5 
55.1 
30,0 
49,9 
450,6 
27,6 
58,9 
18,1 
191,2 
68,2 
13,8 
54,4 
1485,0 
108,4 
15,2 
709,7 
18,4 
212,2 
27.6 
393,5 
2246,3 
21,9 
132,5 
82,3 
80,3 
118,3 
69,7 
38,0 
113,8 
56,2 
164,2 
98,9 
173,6 
53,0 
375,4 
162,5 
139.6 
62.9 
154,4 
148,9 
z* 
Breakdown by Funds and by regions of the Objective 2 CSFs and SPDs 1997-1999 
Répartition par Fonds et par régions des Docup et CCA objectif 2 1997-1999 
Aufgiiedemng nach Fonds und Ziel-2-Regionen der GFK und EPD 1997-1999 
(suite) 
Millions d'écus 
Italie 
Emilia-Romagna 
Friuli-Venezia Giulia 
Lazio 
Liguria 
Lombardia 
Marche 
Piemonte 
Toscana 
Umbria 
Valle d'Aosta 
Veneto 
Luxembourg 
Pays-Bas 
Arnhem-Nijmegen 
Groningen-Zuidoost Drenthe 
Twente 
Zuid Limburg 
Zuidoost-Brabant 
Finlande 
Royaume-Uni 
Eastern Scotland 
East Midlands 
Gibraltar 
Greater London (East London and the Lee Valley) 
Industrial South Wales 
North East England 
North West England (Greater Manchester, Lancashire and Cheshire) 
Plymouth 
Thanet 
West Cumbria and Furness 
West Midlands 
Western Scotland 
Yorkshire and Humberside 
TOTAL 
Ventilation par Fonds FEDER 
782,7 
11,3 
28,0 
62,4 
92,5 
26,2 
27,7 
259,9 
128,9 
42,1 
13,2 
90,5 
8,0 
292,3 
57,9 
75,0 
50,8 
42,0 
72,5 
105,528 
2014,2 
110,7 
84,9 
4,8 
76,4 
200,8 
282.2 
289,8 
31.3 
18,5 
24,0 
333,5 
263,6 
293,5 
7053,0 
77,1% FSE 
185,1 
2,8 
11,2 
14,6 
37,0 
7,8 
3,3 
49,6 
30,0 
11,0 
0,3 
17.3 
1,8 
149,9 
24.9 
38.0 
28.6 
23,6 
34,8 
29,765 
661,6 
29,2 
28,8 
1,2 
25,2 
53,6 
96,2 
115,0 
7.2 
3.9 
8.4 
114.7 
70.9 
107.2 
2094,6 
22,9% TOTAL 
967,7 
14.2 
39,2 
76,9 
129,5 
34,0 
31,0 
309,5 
158,9 
53,1 
13,5 
107,8 
9,8 
442,1 
76,8 
113,1 
79,4 
65,5 
107,3 
135,293 
2675,8 
139,9 
113,7 
6,1 
101,7 
254,4 
378,4 
404,9 
38.6 
22,4 
32,4 
448,2 
334,5 
400,7 
9147,6 
100,0% 
ses 
ANNEX 2 
ANNEXE 2 
ANLAGE 2 
Contribution of the Structural Funds to Objective 2 development expenditure for the period 1997-1999 
Contribution des Fonds structurels aux dépenses de développement objectif 2 pour la période 1997-1999 
Beitrag der Struckturfonds am den Entwicklungsausgaben in Ziel 2 tur die Periode 1997-1999 
Mecu 
Environnement productif 
Industries et services 
• Tous types d'industries et services 
•PME 
Tourisme 
Infrastructures de soutien 
Ressources humaines 
Formation, emploi 
Centres de formation, équipements 
Recherche & Développement 
Aménagement et réhabilitation 
Sites industriels 
Zones urbaines 
Protection de l'environnement 
Assistance technique 
TOTAL Belgique 
114 
66 
44 
22 
15 
34 
69 
30 
0 
38 
19 
19 
0 
4 
8 
6 
216 Danemark 
37 
12 
12 
0 
9 
17 
30 
15 
0 
15 
0 
0 
0 
0 
1 
68 Allemagne 
327 
113 
54 
59 
13 
201 
378 
242 
2 
134 
142 
142 
0 
45 
10 
901 Espagne 
699 
494 
0 
494 
0 
205 
518 
260 
0 
258 
89 
0 
89 
167 
12 
1485 France 
955 
428 
252 
176 
178 
349 
729 
351 
56 
322 
396 
189 
207 
131 
35 
2246 Italie 
508 
309 
77 
233 
105 
94 
241 
171 
. 9 
61 
135 
98 
37 
70 
14 
968 Luxem­
bourg 
2 
2 
2 
0 
0 
0 
4 
2 
0 
2 
1 
1 
0 
4 
0 
10 Pays-Bas 
214 
100 
57 
43 
43 
71 
177 
143 
0 
34 
41 
35 
6 
0 
10 
442 Royaume-
Uni 
1404 
966 
564 
402 
211 
227 
897 
570 
0 
327 
298 
273 
25 
45 
32 
2676 Finlande 
70 
46 
26 
20 
11 
13 
49 
14 
0 
35 
5 
0 
5 
5 
3 
133 TOTAL 
4330 
2535 
1088 
1447 
586 
1210 
3092 
1799 
67 
1226 
1126 
757 
370 
474 
122 
9145 % 
47,4% 
27,7% 
11,9% 
15,8% 
6.4% 
13.2% 
33,8% 
19.7% 
0.7% 
13.4% 
12,3% 
8.3% 
4.0% 
5,2% 
1,3% 
100.0% 
BILAG 3 
BELGIEN 
Baggrund 
Fra den 15. april 1997 til den 24. juli 1997 godkendte Kommissionen de fire samlede 
programmeringsdokumenter (SPD) vedrørende de belgiske regioner Limburg, 
Turnhout, Aubange og Liège, der er berettigede til støtte fra strukturfondene under 
mål 2. 
Det samlede bidrag fra fondene (inklusive uudnyttede midler i størrelsesordenen 26 
mio. ECU, som er overført fra den foregående programmeringsperiode 1994-1996) 
udgør 216 mio. ECU (EFRU 80 %, ESF 20 %) og fordeler sig som følger: 
Mio. ECU Mi0 ECU 
Limburg 67.8 Liège 114.4 
Turnhout 32.8 Aubange 1.0 
Regionale udviklingsstrategier 
SPD's strategiske mål for både Limburg og Turnhout går ud på at skabe 
arbejdspladser gennem en miljøvenlig socioøkonomisk udvikling. Strategien for 
Aubange går ud på at integrere nyligt etablerede store virksomheder i områdets 
økonomiske struktur, navnlig ved at fremme kontakterne mellem virksomhederne 
gennem underleverancevirksomhed, FoU, logistik og eksterne tjenester. SPD for Liège 
fortsætter strategien for 1994-1996 bestående i en strukturel omstilling af 
metalindustrien, samtidig med at man støtter sektorer med vækstpotentiale gennem 
fremme af investeringer, FoU og uddannelse. 
Udviklingsfelter 
Limburg and Turnhout deler tre udviklingsfelter, medens Turnhout også er omfattet 
af lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer under en prioritering vedrørende den 
lokale økonomi: 
• Industri 
• Servicesektor 
• Miljø 
• Lokal økonomi (Turnhout) 
\o 
De følgende udviklingsfelter blev aftalt for Liège: 
Økonomiske initiativer og diversificering 
Teknologisk innovation 
Regionens tiltrækningskraft 
Beskæftigelsesfremme gennem social markedsøkonomi 
I Aubange træffes der foranstaltninger til fremme af integreringen af SMV i regionen 
under et prioriteret felt vedrørende: 
Støtte til erhverv og beskæftigelse gennem øget oplysning om 
informationssamfundet. 
Indvirkninger 
I Limburg tager lokale beskæftigelsesinitiativer sigte på at oprette 100 nye 
arbejdspladser, heraf halvdelen for kvinder. Andre mål omfatter uddannelse af 13.625 
personer, oprettelse af 35 nye virksomheder hvert år og anvendelse af 40 ha. sanerede 
arealer til økonomisk aktivitet. SPD for Turnhout forventer 5.800 nye arbejdspladser, 
5.000 uddannede personer, 250 SMV som deltagere i teknologiske og innovative 
projekter, 16.000 m3 nye SMV og 130 ha. erhvervsarealer. Aubange forventer 50 nye 
direkte job og Liège 5.000 ved udgangen af 1999, samtidig med at man når op på det 
gennemsnitlige nationale arbejdsløshedsniveau. 
Værditilvækst skabt gennem forhandling 
Under forhandlingerne mellem Kommissionen, de flamske myndigheder og de to 
berørte regioner, Turnhout og Limburg, blev SPD for disse regioner styrket på en 
række punkter: 
- Aktionerne til fremme af lige muligheder blev gjort mere konkrete, ligesom 
fokuseringen på informationssamfundet. Dertil kommer, at fokuseringen på de værst 
ramte områder inden for regionerne blev sikret; 
Basisinfrastrukturernes samlede andel blev beskåret til fordel for 
erhvervsforanstaltninger (SMV), f.eks. blev "Fenix-projektets" budget reduceret, og 
nye arbejdspladser skulle forbeholdes personer bosat i regionen. De resterende 
infrastrukturforanstaltninger skulle også kunne godtgøre en direkte forbindelse til 
økonomiske aktiviteter og jobskabelse; 
- Betydningen af beskæftigelsesfremmende aktioner blev understreget af 
inkorporeringen af fysiske indikatorer i alle foranstaltninger og en bestemmelse om, at 
beskæftigelseseffekten skulle godtgøres for de enkelte projekter. Det prioriterede felt 
*>A 
"Lokal økonomi" fokuserer på projekter med en lokal effekt i modsætning til de øvrige 
prioriteringer, hvor effekten skulle slå igennem på det regionale plan; 
- Der blev tilføjet strengere bestemmelser om miljørapportering, såsom en miljømæssig 
profil af regionen og en årlig rapport om projektets indvirkning på miljøet. Programmet 
indeholder et prioriteret felt, som specifikt vedrører miljøaspekter; 
- Programmeringsmetoden blev også forbedret, dvs. der blev etableret en tættere 
sammenhæng mellem den socioøkonomiske analyse og de forskellige prioriterede felter 
og foranstaltninger, men også mellem fondene. 
Sidstnævnte aspekt var også et centralt element i forhandlingerne om SPD for Liège 
og Aubange, og som hovedsagelig blev tilvejebragt gennem: 
- en betydelig reduktion i antallet af foranstaltninger med henblik på at sikre en større 
sammenhæng mellem foranstaltningerne og den overordnede strategi i SPD; 
- opstilling af en række kriterier, der tager hensyn til beskæftigelsesaspektet; 
- ændring af gennemførelsesordningerne for visse foranstaltninger med henblik på at 
øge deres effekt på lokale SMV; 
- en nyorientering af foranstaltninger vedrørende FTU, idet hovedvægten lægges på en 
analyse af erhvervlivets behov, den praktiske udmøntning af forskningsresultater og 
spredning af innovation til SMV; 
- en afvisning af visse foreslåede investeringer i basisinfrastrukturer. 
^<L 
DANMARK 
Baggrund 
Den 22. april 1997 godkendte Kommissionen de to samlede 
programmeringsdokumenter (SPD) for de danske regioner Nordjylland og Lolland, 
der er berettigede til støtte fra strukturfondene under mål 2. Det samlede bidrag fra 
strukturfondene, inklusive uudnyttede midler i størrelsesordenen 2.7 mio. ECU, som er 
overført fra den foregående programmeringperiode, udgør 68.23 mio. ECU (EFRU 
77%; ESF 23%), og fordeler sig som følger: 
Mio. ECU 
Nordjylland 54.40 
Lolland 13 83 
Regionale udviklingsstrategier 
Den overordnede strategi for SPD vedrørende Nordjylland består i at styrke 
grundlaget for en øget økonomisk vækst i regionen og derigennem øge antallet af 
arbejdspladser i mål 2-området som helhed. Strategien bag denne målsætning består i 
"globalisering": en styrkelse af virksomhedernes evne til at konkurrere internationalt 
gennem innovation, diversificering, kvalificering, en kraftigere uddannelsesindsats og 
en bedre basisinfrastruktur. Strategien for Lolland tager sigte på at udvikle og udnytte 
regionens potentiale og forbedre samspillet mellem regionen og erhvervslivet i resten af 
landet. 
Udviklingsfelter 
I Nordjylland udmøntes strategien i to udviklingsfelter: 
Globalisering af industri- og serviceerhvervene 
Globalisering af turistsektoren 
Det centrale prioriterede felt for Lolland er følgende: 
Erhvervsudvikling gennem udnyttelse af regionens potentiale 
S3 
Indvirkninger 
Ud over kvantificerede mål for antallet af arbejdspladser, der bør oprettes eller bevares 
(se hovedteksten), omfatter programmerne også følgende mål: 
Nordjylland: 
- oprettelse af 17 virksomheder; 
- en stigning i SMV's omsætning på 313 mio. ECU; 
- indførelse af nye teknologier eller produktionsprocesser for 50% af 
de pågældende SPD; 
- udvikling af nye markeder i 55% af projekterne; 
- uddannelse af ca. 4.800 personer. 
Lolland: 
- 600 personer uddannet; 
- andre effektindikatorer, såsom teknologiniveauet i SMV; antallet af 
etablerede FoU-kontakter; SMV, som vinder indpas på nye markeder. 
Værditilvækst skabt gennem forhandling 
De to danske mål 2-SPD for 1997-1999 var resultatet af et detaljeret arbejde på alle 
niveauer i et samspil mellem regionerne, medlemsstaterne og Kommissionens 
tjenestegrene. Forhandlinger fandt sted i København i november 1996 med 
repræsentanter fra begge regioner, medlemsstaterne og Kommissionen. Man drog 
under forhandlingerne nytte af, at midvejsevalueringen vedrørende 1994-1996 næsten 
var færdig på det tidspunkt, hvilket gjorde, at man kunne benytte rapportens 
anbefalinger. 
Opmærksomheden henledes navnlig på følgende punkter: 
Analysen af regionernes socioøkonomiske situation blev stærkt udvidet og 
ajourført med de senest tilgængelige tal vedrørende regionernes situation, 
behov og muligheder. På Lolland resulterede dette i et nyt projekt til 
opfyldelse af uddannelsesbehovet blandt forskellige risikogrupper med hensyn 
til arbejdsløshed; 
Der blev foretaget mindre justeringer i programmet for Lolland, medens den 
overordnede strategi for Nordjylland blev ændret fra "industrialisering" til 
"globalisering" allerede inden forhandlingernes start; 
Strukturen i programmet for Nordjylland blev ændret for at forenkle styringen 
af programmet; 
Der vil blive lagt mindre vægt på direkte investeringshjælp til virksomhederne 
og mere vægt på at forbedre rammebetingelserne for de virksomheder, der er 
omfattet af programmerne; 
Der vil blive ydet støtte til erhvervsuddannelse, planlægning, fleksible 
erhvervsuddannelsestilbud, jobrotationsprojekter og lærepladser for voksne; 
3«f 
Investeringer i basisinfrastrukturer er i de nye programmer blevet erstattet med 
investeringer i "Strategisk infrastruktur" (f.eks. støtte til FoU-infrastruktur og 
støtteinfrastruktur for kommunikations- og informationssystemer; 
Selv om ligebehandling af mænd og kvinder er lovfæstet i Danmark - og lige 
muligheder er en implicit horisontal målsætning, som de danske myndigheder 
tilstræber at opfylde - indeholder programmerne foranstaltninger, hvor der 
lægges speciel vægt på kvinders kvalifikationer; 
Der blev lagt en særlig vægt på kvantificeringen af indikatorer, og systemet til 
forsyning af "PHYSIN-databasen" med ajourførte tal blev forbedret; 
Overvågningsudvalget tæller nu også en repræsentant for 
miljømyndighederne. 
ir 
TYSKLAND 
Baggrund 
Den 7. maj 1997 godkendte Kommissionen de 9 samlede programmeringsdokumenter 
(SPD) for de tyske regioner Bayern, Berlin, Bremen, Hessen, Niedersachsen, 
Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saarland og Schleswig-Holstein, der er 
berettigede til støtte under strukturfondenes mål 2. Det samlede bidrag fra fondene 
(inklusive uudnyttede midler i størrelsesordenen 40 mio. ECU, som er overført fra den 
foregående programmeringsperiode 1994-1996) udgør 901 mio. ECU (EFRU 71%, 
ESF 29%) og fordeler sig som følger: 
Mio. ECU Mio. ECU 
Bayern 
Berlin 
Bremen 
Hessen 
Niedersachsen 19.8 
191.2 
55.1 
29.9 
49.9 Nordrhein-Westfalen 
Rheinland-Pfalz 
Saarland 
Schlesvvig Holstein 450.6 
27.6 
58.9 
18.0 
Regionale udviklingsstrategier 
Det centrale strategiske mål i Bayern tager fortsat sigte på at reducere afhængigheden 
af den traditionelle industri gennem diversificering i retning af vækstsektorerne og 
tiltag, der sigter mod at gøre den regionale økonomi mindre sårbar over for 
økonomiske kriser. 
Berlins strategi går ud på at standse afindustrialiseringsprocessen og udjævne 
forskellene mellem Øst- og Vestberlin; i den forbindelse indtager Vestberlin rollen som 
lokomotiv for Østberlin og omegnen. 
Bremens strategi omfatter alle strukturudviklingsaktioner og tager specielt sigte på at 
diversificere den regionale økonomiske struktur, styrke servicesektoren og turismen og 
forbedre beliggenhedsfaktorerne, herunder beskyttelse og forbedring af miljøet. 
Hessens strategi går bl.a. ud på at støtte erhvervslivet og SMV, som i henhold til 
lovgivningen er forpligtet til at foretage miljøinvesteringer. 
I overensstemmelse med 1994-1996-programmet tager strategien for Niedersachsen 
sigte på at genvinde de arbejdspladser, der er mistet som følge af de industrielle 
ændringer. De strategiske mål for Nordrhein-Westfalen går bl.a. ud på at 
sammenkæde økonomi og økologi og at blive førende inden for medieindustrien. 
I Rheinland-Pfalz er målet at styrke væksten og beskæftigelsessituationen, samtidig 
med at man forbedrer erhvervslivets konkurrenceevne i almindelighed og SMV's i 
særdeleshed. Saa ilands udviklingsmålsætninger omfatter en forbedring af transport og 
kommunikation og et mere effektivt grænseoverskridende samarbejde (Saarland-
Lorraine-Luxembourg). I tråd med den foregående prioritering omfatter Schleswig-
1>G 
Holsteins strategi en målsætning om at mindske Kiels strukturproblemer, som skyldes 
krisen inden for skibsværftsindustrien og omstillingen af våbenindustrien. 
Udviklingsfelter 
Gennemførelsen af ovennævnte strategiske mål udmøntes i følgende udviklingsfelter 
indeholdt i SPD: 
Diversificering og modernisering af industrien (inklusive håndværksfagene) (f.eks. 
Bremen og Niedersachsen) 
Infrastruktur i tilknytning til økonomisk aktivitet (f.eks. Bayern, Berlin, 
Rheinland-Pfalz, Schleswig-Holstein) 
Teknologisk udvikling og innovation (f.eks. Berlin, Nordrhein-Westfalen, 
Rheinland-Pfalz, Saarland) 
Udnyttelse af de menneskelige ressourcer, uddannelse og kvalifikationer (alle SPD) 
Beskyttelse af miljøet, sanering af gamle industriarealer osv. (f.eks. Berlin, 
Bremen, Nordrhein-Westfalen, Saarland) 
Indvirkning 
Alle SPD indeholder ex ante-evalueringer af programmernes effekt, herunder et skøn 
over antallet af nye arbejdspladser i programområdet (se hovedteksten) samt en række 
andre kvantificerede fysiske og økonomiske output. F.eks. 200 ha. sanerede 
industriarealer i Bremen; kvalificeringen af 100-200 ledige i Hessen; genvinding af 
6.000 ton råmaterialer om året i Berlin; omlægning af 100.000 vejtransporter om året 
til jernbane (Nordrhein-Westfalen) og 3.000 konsultationer og 50 seminarer pr. år 
inden for teknologioverførsel (Saarland). 
Værditilvækst skabt gennem forhandling 
Drøftelserne vedrørende form og indhold af 1997-1999-planerne for regional udvikling 
indledtes på et forholdsvis tidligt tidspunkt. På et møde i mål 2-overvågningsudvalget 
den 14. og 15. maj 1996 behandledes en række vigtige aspekter af den nye 
programmering, såsom de politiske prioriteringer for mål 2, allokeringen af midler til 
de berørte delstater og evalueringskrav, således at der blev taget hensyn hertil ved 
programmeringen. De regionale udviklingsplaner, som blev forelagt i august 1996, var 
opbygget efter samme skema og struktur, hvilket fremmede de efterfølgende 
detaljerede drøftelser vedrørende de ni individuelle planer. Som et resultat af de 
overordnede strategiske målsætninger harmonerer prioriteringerne og 
foranstaltningerne med hinanden, og i de fleste nye SPD foreslås konkrete aktioner på 
projektniveauet. 
Samtidig med at der er en høj grad af kontinuitet i forhold til de foregående SPD, 
lægges hovedvægten i alle de nye SPD på Kommissionens retningslinjer. Under 
i* 
forhandlingerne blev der opnået følgende større resultater, som udgør forbedringer i 
forhold til den foregående planlægningsperiode: 
Der lægges vægt på beskæftigelsesfremmende målsætninger i alle SPD. 
Således er arbejdsformidlingsaspektet blevet betydeligt styrket i en række 
programmer (Berlin, Nordrhein-Westfalen), i forhold til 
uddannelsesforanstaltninger. Foranstaltninger, som havde vist sig at have et 
ringe jobskabende potentiale i den foregående periode, blev ikke videreført. 
Miljøaktioner og lige muligheder blev inkorporeret i de prioriterede felter som 
horisontale mål og i det nødvendige omfang som specifikke foranstaltninger. 
Foranstaltningerne til fordel for SMV blev øget og tilpasset mere specifikt til 
SMV's behov (f.eks. på FoU-området, og hvad angår tilførsel af risikovillig 
kapital). 
Synergien mellem EFRU- og ESF-aktionerne blev forbedret. 
Der er tilstræbt sammenhæng og komplementaritet mellem mål 2-
foranstaltningerne og de foranstaltninger, der gennemføres under mål 3 og 4. 
Eksisterende og nye foranstaltninger inden for rammerne af 
beskæftigelsespagterne blev inkorporeret. 
Kvantificeringen af målene er i vid udstrækning blevet forbedret, for så vidt 
angår de forventede output. 
Det prioriterede felt "lokal udvikling" (nye beskæftigelseskilder) er 
hovedsagelig blevet omsat til uddannelsesforanstaltninger vedrørende 
servicejob af forskellig slags (fra erhvervsserviceydelser til sociale 
tjenesteydelser eller nabotjenester og miljørelaterede tjenesteydelser). 
3f 
SPANIEN 
Baggrund 
Den 12. juni 1997 godkendte Kommissionen fællesskabsstøtterammen (EFSR) 1997-
1999 for de spanske regioner, som er berettigede til støtte under mål 2. EFSR 
gennemføres gennem syv regionale operative programmer og et tværregionalt operativt 
ESF-program. 
Det samlede bidrag fra strukturfondene, inklusive uudnyttede midler i 
størrelsesordenen 156 mio. ECU, der er overført fra den tidligere 
programmeringsperiode 1994-1996, udgør 1.485 mio. ECU (EFRU 76%, ESF 24%) 
og fordeler sig som følger: 
Mio. ECU Mio. ECU 
Aragon 108.44 Madrid 212.23 
Baléares 15.19 Navarra 27.63 
Cataluna 709 69 La Rioja 18 35 
Pais Vasco 393 51 
Regionale udviklingsstrategier 
Fællesskabsstøtterammestrategien afspejler kontinuiteten i forhold til den tidligere 
EFSR-periode 1994-1996, idet den fokuserer på jobskabelse og en styrkelse af 
virksomhedernes konkurrenceevne. 
Udviklingsfelter 
Gennemførelsen af den regionale udviklingsstrategi udmønter sig i følgende 
udviklingsfelter. 
Beskæftigelsesfremme og styrkelse af virksomhedernes konkurrenceevne 
Beskyttelse og forbedring af miljøet 
FoU, teknologi og innovation 
Udbygning af transportfaciliteterne i tilknytning til økonomisk aktivitet 
Lokal udvikling og byudvikling 
Indvirkninger 
For hver enkelt af de ovenstående prioriteringer er der opstillet en række 
kvantificerede indikatorer, f.eks. vedrørende antallet af nye virksomheder pr. 10.000 
indbyggere (prioriterede felt 1); procentdelen af det affald, der behandles af nyt udstyr 
(prioriterede felt 2); beskæftigelsen inden for FTU som en procentdel af den samlede 
3>q 
beskæftigelse (prioriterede felt 3); vej- eller jernbanetætheden (prioriterede felt 4); 
ledighedsperiodens gennemsnitlige længde (prioriterede felt 5). 
Værditilvækst skabt gennem forhandling 
I overensstemmelse med Kommissionens notat om vejledning og som et resultat af 
partnerskabsforhandlingerne vedrørende udarbejdelsen af EFSR, blev der foretaget 
følgende hovedjusteringer i den originale plan: 
I forhold til omstillingsplanen, indeholder EFSR en øget økonomisk støtte til 
SMV inden for erhvervsinvesteringer, bløde foranstaltninger og 
erhvervsuddannelse. 
Den økonomiske støtte fra EFRU til det prioriterede felt 3 (forskning, 
teknologi og innovation) er blevet øget. 
Der er gennemført en bedre integrering af de aktioner, der samfinansieres af 
EFRU og ESF, samt en klar sondring mellem ESF-relaterede mål 2-aktioner og 
interventioner under mål 3 og 4. 
Størrelsen af EU-samfinansieringen under det prioriterede felt 4 
(transportfaciliteter i tilknytning til økonomisk aktivitet) er blevet mindsket i 
forhold til det oprindeligt foreslåede niveau. 
ESF-aktioner under det prioriterede felt 2 (miljøbeskyttelse) vil blive 
specifikt identificerede, hvilket vil øge gennemsigtigheden af ESF-
interventionerne inden for dette felt. 
k,c 
FRANKRIG 
Baggrund 
Med undtagelse af Lorraine godkendte Kommissionen i perioden 24. marts 1997 til 4. 
august 1997 19 samlede programmeringsdokumenter (SPD) for de franske regioner, 
der er berettiget til støtte fra strukturfondene under mål 2. 
Det samlede bidrag fra fondene (inklusive uudnyttede midler i størrelsesordenen 208.6 
mio. ECU, som er overført fra den foregående programmeringsperiode for 1994-1996, 
bortset fra 39.4 mio. ECU, der stadig skal allokeres til et tværregionalt program for 
forsvarsindustrien samt støtte til ydelse af teknisk bistand), udgør 2.246 mio. ECU 
(EFRU 82%; ESF 18%), der fordeler sig som følger: 
Alsace 
Auvergne 
Bretagne 
Centre 
Franche-Comté 
Languedoc-Roussillon 
Midi-Pyrénées 
Pays de la Loire 
Poitou-Charentes 
Provence-Alpes Côte d'Azur Mio. ECU 
21.9 
82.3 
118.3 
37.9 
56.2 
98.9 
52.9 
162.5 
62.9 
154.4 Aquitaine 132.5 
Basse-Normandie 80.3 
Bourgogne 69.7 
Champagne-Ardenne 113.8 
Haute-Normandie 164.2 
Lorraine 173.6 
Nord-Pas-de-Calais 375 4 
Picardie 139.6 
Rhône-Alpes 148 9 
Regionale udviklingsstrategier 
I bred overensstemmelse med den foregående programmeringsperiode 1994-1996, 
tager den overordnede strategi i disse regioner sigte på oprettelse af nye arbejdspladser 
og opretholdelse af de eksisterende. Selv om der til tider optræder en grad af 
overlapning, udmønter de regionale strategier sig i følgende centrale strategiske 
målsætninger: 
- iværksætter- og erhvervsudviklingsstøtte. herunder erlæggelse af tjenester over for 
SMV i form af informations- og kommunikationsteknologier, finansieringsteknik og 
forøgelse af eksportkapaciteten (Basse-Normandie, Languedoc-Roussillon, 
Nord-Pas-de-Calais); 
- diversificering bort fra traditionel industri i retning af nye økonomiske aktiviteter, 
herunder forsknings- og teknologioverførsel og lokal udvikling (Champagne-
Ardenne), luksusydelser og udvikling af turismen (Provence-Alpes-Côte d'Azur); 
- i visse områder går strategien ud på at fastholde og sætte fornyet gang i 
beskæftigelsen i industrien (Midi-Pyrénées) eller fastholde en stærk industriel 
H-i 
tilstedeværelse parallelt med en diversificering i retning af nye områder (Rhône-
Alpes) og en forankring af virksomhederne i området; 
betydningen af en lokal udvikling understreges i SPD, både hvad angår Bourgogne 
og Centre; 
øge områdets tiltrækningskraft og forbedre erhvervslivets vilkår og de økonomiske 
rammer er målsætninger, der lægges vægt på i SPD for Auvergne og Aquitaine. 
Udviklingsfelter 
SPD omfatter også følgende centrale udviklingsfelter: 
• Erhvervsudviklingsstøtte 
• Forbedring og omstrukturering af området og miljøet 
• Forskning og teknologisk udvikling og innovation 
• Udnyttelse af de menneskelige ressourcer 
• Styrkelse af områdets tiltrækningskraft 
Indvirkning 
SPD indeholder skøn over antallet af arbejdspladser, der bør oprettes på 
programområdet (se hovedteksten), samt fremgangsindikatorer og kvantificerede mål 
for hver af de pågældende foranstaltninger. 
Værditilvækst skabt gennem forhandling 
I denne forbindelse er det værd at bemærke følgende punkter: 
- tilføjelse af elementer, der mangler i en række af de oprindelige forslag, f.eks. 
vedrørende en socioøkonomisk analyse, basisindikatorer, miljøevaluering, 
behovsanalyse, navnlig hvad angår byernes situation og forsvarsindustrien; 
- en styrkelse af foranstaltningerne til vurdering af uddannelsesbehovet; 
- fremme af FoU, som allerede var omfattet af den foregående fase, er blevet fastholdt 
og styrket såvel kvalitetsmæssigt som økonomisk; 
- omdirigering af midlerne til fordel for SMV med henblik på at imødegå negative 
indvirkninger fra sektorer i vanskeligheder, såsom forsvarsindustrien; 
- fælles enighed om at stryge infrastrukturforslag, der ikke var i overensstemmelse med 
Kommissionens retningslinjer på dette område; 
k<L 
inkorporering af regionale og lokale beskæftigelsespagter (f.eks. Pays de la Loire og 
Nord-Pas-de-Calais) og aftale med de franske myndigheder om også at anvende 
metodikken fra disse pagter i forbindelse med andre forslag (f.eks. Picardie og 
Haute-Normandie), der vil blive forelagt under gennemførelsen af SPD; 
en forhøjelse af antallet af aktioner til løsning af problemer i byerne; 
yderligere oplysninger om de miljømæssige indvirkninger af foranstaltningerne, især 
f.eks. vedrørende kompatibiliteten mellem økonomisk udvikling og udbygning af 
havnefaciliteterne (Haute-Normandie, Pays de la Loire) på den ene side og 
bevarelsen af levesteder (specielt direktivet om beskyttelse af vilde fugle og direktivet 
om levesteder) på den anden side. 
^3 
ITALIEN 
Baggrund 
Fra den 7. maj 1997 til den 24. juli 1997 godkendte Kommissionen 9 ud af 11 samlede 
programmeringsdokumenter (SPD) for de italienske regioner, der er berettiget til støtte 
under mål 2. SPD for Friuli, og Lazio stod for at skulle godkendes i begyndelsen af 
oktober 1997. 
Det samlede bidrag fra strukturfondene (inklusive uudnyttede midler i 
størrelsesordenen 170 mio. ECU, der er overført fra den foregående 
programmeringsperiode 1994-1996), udgør 968 mio. ECU (EFRU 80%; ESF 20%) 
og fordeler sig som følger. 
Emilia-Romagna 
Friuli- Venezia-Giulia 
Lazio 
Liguria 
Lombardia 
Marche Mio. ECU 
14.2 
39.3 
76.9 
129.5 
34.0 
31.0 Piemonte 
Toscana 
Umbria 
Valle d'Aosta 
Veneto 309.5 
159.0 
53.2 
13.5 
107.9 
Regionale udviklingsstrategier 
Strategierne udviser kontinuitet i forhold til den foregående programmeringsperiode 
1994-1996. I visse tilfælde er de strategiske mål blevet bedre afgrænset end tidligere 
(f.eks. Marche) eller mere målrettede rent geografisk (Lazio). 
Som eksempel på fælles strategiske mål kan nævnes: 
- Styrkelse og modernisering af SMV og oprettelse af nye virksomheder 
(f.eks.. Fruili-Venezia-Giulia, Lazio, Liguria, Veneto, Marche, Piemonte, 
Toscana) 
- Diversificering i retning af højteknologisk forskning og innovative sektorer (f.eks. 
Fruili-Venezia Giulia, Liguria, Emilia-Romagna, Toscana) 
- Miljøforbedring og regionens øgede tiltrækningskraft 
(alle regioner med undtagelse af Valle d'Aosta) 
- Udnyttelse af menneskelige ressourcer og kvalificering (alle regioner) 
En specifik strategisk målsætning for Emilia Romagna tager sigte på at fremme 
forbindelserne mellem det nye mål 2-område i Ferrant og Reggio/Modena. 
Uk 
Udviklingsfelter 
SPD for Italien omfatter følgelig følgende centrale udviklingsfelter: 
Styrkelse af eksisterende SMV og igangsætterstøtte 
Forbedring og udvikling af det lokale område 
Udnyttelse af menneskelige ressourcer og kvalificering 
Miljøbeskyttelse og sanering 
Turisme og kulturarv 
Forskning og teknologi samt informationssamfund 
Regional beskæftigelsespagt (Emilia Romagna) 
Lige muligheder 
Indvirkninger 
Ud over ex ante-skønnene over det antal arbejdspladser, der bør oprettes eller bevares 
(se hovedteksten), kan nævnes følgende eksempler på andre forventede indvirkninger: 
- støtte til 1.700 SMV (Toscana) 
- 200.000 flere turistovernatninger på hotellerne (Umbria) 
- sanering af 450.000 m2 tidligere industriarealer (Piemonte) 
- behandling af yderligere 50.000-100.000 ton affald (Lombardia) 
- uddannelse af 120 akademikere til formidlere af oplysninger om innovation 
(Lazio) 
Værditilvækst skabt gennem forhandling 
Efter en indledende forhandlingsrunde med de italienske myndigheder i Rom fra den 4. 
til den 8. november 1996 vedrørende samtlige 11 programmeringsdokumenter, blev 
der indledt separate drøftelser med de enkelte regioner. Følgende hovedresultater blev 
opnået: 
- programmeringsdokumenterne blev formuleret klarere for at foretage en 
skarpere afgrænsning af strategien og målene for de enkelte programmer; 
- en nærmere gennemgang af den økonomiske støtte til de enkelte 
foranstaltninger. Der blev navnlig konstateret en generel undervurdering af 
behovet for menneskelige ressourcer og teknologisk innovation. Man blev 
derfor enige om at øge ESF-støtten for de fleste SPD med henblik på som et 
minimum at fastholde det samme niveau som i den foregående periode (dvs. ca. 
20% i gennemsnit). Der blev også tildelt en yderligere støtte til forskning og 
teknologisk innovation; 
- en omorganisering af de prioriterede felter i de enkelte SPD. Især i forbindelse 
med introduceringen af innovative elementer i overensstemmelse med 
Kommissionens retningslinjer (inklusive informationssamfundet og 
beskæftigelsespagter); 
- der blev foretaget en detaljeret gennemgang af de forskellige foranstaltninger, 
for hvilke der er stillet forslag om samfinansiering, specielt hvad angår 
foranstaltningernes støtteberettigelse og egnethed. Kommissionens 
bemærkninger blev i almindelighed hilst velkommen af de italienske 
myndigheder; 
- der blev lagt en særlig vægt på miljøaspekterne med henblik på at forbedre 
miljøprofilerne, kvantificeringen af indikatorerne og indvirkningerne samt 
inddragelsen af miljømyndighederne i udarbejdelsen og gennemførelsen af SPD; 
additionalitetsproblemet blev behandlet, og repræsentanter for 
finansministeriet fremsendte foreløbige data for 1997-1999 beregnet på basis af 
samme metoder som dem, der er blevet anvendt tidligere, samt endelige data 
forårene 1994-1995; 
- i overensstemmelse med de af Kommissionen udsendte retningslinjer blev der 
ved programmeringen af de italienske SPD lagt en særlig vægt på integrerede 
strategier, som kunne tænkes at ville skabe nye job, specielt nye jobressourcer. 
Dertil kommer, at arbejdsformidlingstiltag er indeholdt i de fleste SPD. 
^ 
LUXEMBOURG 
Baggrund 
Den 15. april 1997 godkendte Kommissionen det samlede programmeringsdokument 
(SPD) for regionen Esch-sur-Alzette og Capellen, der er omfattet af mål 2 i 
Storhertugdømmet Luxembourg. Det samlede bidrag fra fondene (inklusive uudnyttede 
midler i størrelsesordenen 1.771 mio. ECU, der er overført fra den foregående 
programmeringsperiode 1994-1996), udgør 9.837 mio. ECU (EFRU 81%, ESF 19 
Regional udviklingsstrategi 
Den strategi, der er foreslået for den nye programmeringsperiode, tager sigte på at 
videreføre diversificeringsbestræbelserne, hvor man forsøger at frigøre regionen for 
dens traditionelt store afhængighed af stålindustrien ved at tiltrække nye virksomheder, 
herunder hjælpeinfrastrukturer, erhvervsinvesteringer, faglig uddannelse, forskning og 
udvikling samt teknologioverførsel. Der blev lagt en særlig vægt på at forbedre miljøets 
kvalitet. 
Udviklingsfelter 
Til udmøntning af ovennævnte strategi blev der udpeget fire udviklingsfelter, der er 
berettiget til at modtage støtte fra Fællesskabet: 
Innovation i virksomhederne 
Stimulering af udviklingen og diversificeringen af økonomiske strukturer og 
aktiviteter 
Beskyttelse og forbedring af miljøet 
Støtte til opretholdelse og forbedring af den regionale beskæftigelse gennem 
foranstaltninger til udnyttelse af de menneskelige ressourcer 
Teknisk bistand 
Indvirkninger 
Af forventede indvirkninger nævnes i SPD oprettelsen eller opretholdelsen af 700-900 
direkte arbejdspladser. Der er f.eks. også opstillet kvantificerede miljømålsætninger 
under det prioriterede felt 3: Beskyttelse og forbedring af miljøet. 
W 
Værditilvækst skabt gennem forhandling 
De forslag, der blev fremsat af de luxembourgske myndigheder, tog allerede hensyn til 
Kommissionens retninglinjer vedrørende mål 2. Dertil kommer, at forhandlingerne med 
de luxembourgske myndigheder førte til følgende ændringer i forhold til de oprindelige 
forslag: 
Antallet af foreslåede foranstaltninger blev reduceret for at gøre strategien 
mere sammenhængende: 
Projektudvælgelseskriterierne (hvor der tages hensyn til beskæftigelsen) og de 
kvantificerede målsætninger blev opstillet for de enkelte foranstaltninger og 
for programmet som helhed: denne kvantificering vedrørte antallet af nye 
arbejdspladser, direkte som indirekte. Det forventes således, at der kunne 
skabes eller sikres mellem 700 og 900 direkte job i de støtteberettigede 
regioner som et resultat af foranstaltningerne i SPD. 
Der blev opstillet gennemførelsesbestemmelser med henblik på at øge 
foranstaltningernes effekt på det lokale erhvervsliv. 
Der blev opstillet miljøindikatorer under det prioriterede felt 3 
"Beskyttelse og forbedring af miljøet". En række forebyggende 
foranstaltninger blev støttet (f.eks. materialegenvinding fra skrottede biler). 
Det prioriterede felt 4 "Støtte til opretholdelse og forbedring af den 
regionale beskæftigelse gennem foranstaltninger til udnyttelse af de 
menneskelige ressourcer" blev ændret og indeholder en eksplicit henvisning til 
aktioner, der tager sigte på lige muligheder, gennemførelse af 
beskæftigelsespagter og fremme af lokale tjenester. 
Forslag til investering i visse "tunge" infrastrukturer blev ikke godkendt. 
w 
NEDERLANDENE 
Baggrund 
Den 26. maj 1997 godkendte Kommissionen de fem fælles programmeringsdokumenter 
(SPD) for de nederlandske regioner Arnhem-Nijmegen, Zuidoost Brabant, Zuid 
Limburg, Twente og Groningen-Drenthe. 
Det samlede bidrag fra strukturfondene (inklusive uudnyttede midler i 
størrelsesordenen 80 mio. ECU, der er overført fra den foregående 
programmeringsperiode 1994-1996), udgør 442 mio. ECU (EFRU 66%, ESF 34%), 
der fordeler sig som følger: 
Mio. ECU Mio. ECU 
Arnhem-Nij megen 77 Zuidoost Brabant 107 
Zuid-Limburg 66 Twente 79 
Groningen-Drenthe 113 
Regional udviklingsstrategi 
Det overordnede strategiske mål for alle nederlandske SPD består i en bæredvgtig 
økonomisk udvikling med oprettelse af nye arbejdspladser og forbedring af 
livskvaliteten, uden at dette skader miljøet. 
SPD for Arnhem-Nij megen er også baseret på regionens strategiske placering på 
vigtige hovedfærdselsårer. Strategien for Zuidoost-Brabant fokuserer på betydningen 
af SMV-klynger og ny teknologi. 
Udviklingsfelter 
SPD indeholder følgende udviklingsfelter med henblik på udmøntningen af de 
strategiske mål: 
fr 
Arnhem-Nij megen 
• "Euro-handelsnavn" (udvikling af transport- og distributionsfunktionen og 
af forretningservice) 
• Industri og innovation 
• Turisme samt erhvervsklima i bysamfundene. 
Zuid-Limburg 
• Industri og hermed forbundne tjenester 
• Transport og logistik 
• Udvikling og overførsel af knowhow 
• Turisme og det naturlige miljø. 
Groningen-Drenthe 
• Industri, erhvervsserviceydelser og turisme 
• Erhvervsliv og bysamfundenes økonomi. 
Zuidoost-Brabant 
• Styrkelse af industristrukturen 
• Turisme, det naturlige miljø og erhvervsklimaet. 
Twente 
• Transport og distribution 
• Industri 
• Turisme 
Indvirkninger 
Af forventede hovedindvirkninger kan nævnes en stigning i den regionale bruttoindtægt 
i Twente, Zuidoost-Brabant og Groningen-Drenthe og en positiv tilgang af 
virksomheder til regionen (Twente og Groningen-Drenthe). Antallet af anslåede nye 
arbejdspladser varierer fra 11.400 (permanente og midlertidige) i Groningen-Drenthe 
til 2.000 permanente arbejdspladser i Zuidoost-Brabant. Samtlige SPD indeholder 
uddannelsesmålsætninger varierende fra 17.500 arbejdstagere og 9.500 ledige, som 
forventes at modtage uddannelse i Groningen-Drenthe til 3.330 og 2.220 i Arnhem-
Nij megen. 
Værditilvækst skabt gennem forhandling 
I juni 1996 præsenterede GD XVI Kommissionens retningslinjer vedrørende den anden 
programmeringsperiode 1997-1999 på et fælles møde bestående af GD XVI, de 
nationale myndigheder og repræsentanterne for de fem mål 2-regioner i Nederlandene. 
Da de nederlandske myndigheder den 23. september 1996 tilstillede Kommissionen de 
fem fælles programmeringsdokumenter, var der blevet taget hensyn til en lang række af 
Kommissionens prioriteringer, især hvad angår beskæftigelse, erhvervsorienterede 
foranstaltninger og erhvervsinvesteringer. 
S-o 
Under de påfølgende forhandlinger lagde Kommissionen vægt på at afspejle de nye 
retningslinjer så konkret som muligt. Basisinfrastrukturernes andel blev i væsentlig 
grad reduceret; og der blev alene givet grønt lys for basisinfrastrukturer, for så vidt 
som disse havde en erhvervsmæssig karakter, og i tilfælde hvor der kunne påvises en 
klar og direkte forbindelse til økonomiske aktiviteter og beskæftigelse. Mindskelsen af 
infrastrukturernes andel kom de erhvervsorienterede foranstaltninger (fortrinsvis SMV) 
samt aktioner på FoU-området til gode, idet disse aktiviteters andel øgedes. 
der blev lagt større vægt på at dygtiggøre arbejdsstyrken og tilpasse dennes 
faglige kvalifikationer, hvilket har medført en stigning i aktiviteterne 
vedrørende menneskelige ressourcer i de nye programmer og fremme af lokale 
beskæftigelsesinitiativer for de hårdest ramte grupper; 
betydningen af beskæftigelsesfremmende aktioner blev understreget af 
indføjelsen af fysiske indikatorer for de enkelte foranstaltninger og en 
bestemmelse om, at det for de enkelte projekter skulle godtgøres, at de havde 
en jobskabende effekt. En yderligere positiv ændring i forhold til den første 
programmeringsperiode bestod i indførelsen af foranstaltninger indeholdende 
aktioner inden for rammerne af lokale beskæftigelsesinitiativer; 
der blev indføjet strenge bestemmelser om miljørapportering, herunder 
regionens miljøprofil og en årlig rapport om projekternes indvirkning på 
miljøet; 
under forhandlingerne vedrørende 1994-1996 opfordrede Kommissionen til 
udarbejdelse af regionale teknologiplaner, som vil blive gennemført i løbet af 
den anden mål 2-programmeringsperiode 1997-1999; 
programstrategien blev præciseret; der blev således tilstræbt en tættere 
sammenhæng mellem den socio-økonomiske analyse og de forskellige 
prioriterede felter og foranstaltninger, men også mellem fondene, idet 
Kommissionen tilskyndede til iværksættelsen af kombinerede EFRU- og ESF-
projekter. Et eksempel på sidstnævnte: i programmet for Groningen-Drenthe 
blev projektet vedrørende den zoologiske have i Emmen godkendt på 
betingelse af, at ESF-undervisningsprojekterne blev indføjet. Programmet for 
både Limburg og Zuidoost Brabant inkorporerer specifikke foranstaltninger 
vedrørende menneskelige ressourcer i deres prioriterede felter for lokal 
udvikling og nye beskæftigelseskilder. 
$1 
FINLAND 
Baggrund 
Den 24. april 1997 godkendte Kommissionen det samlede programmeringsdokument 
(SPD) for Finland under strukturfondenes mål 2 for perioden 1997-1999. Det samlede 
bidrag fra strukturfondene (inklusive uudnyttede midler i størrelsesordenen 16.145 
mio. ECU, der er overført fra den foregående programmeringsperiode 1995-1996), 
udgør 135.293 mio. ECU (EFRU 78%; ESF 22%) og fordeler sig som følger: 
Mio. ECU 
Varsinais Suomi 
Satakunta 
Paijat-Håme 
Keski-Suomi 6.782 
30.250 
27.473 
24.758 Kymenlaasko 
Ita-Uusimaa 
Etelå-Karjala 
Keski-Pohjanniaa 14.465 
1.579 
17.146 
8.654 
Regional udviklingsstrategi 
I 1997-1999-programmeringsperioden tager udviklingsstrategien for mål 2-områder 
sigte på at: 
skabe nye arbejdspladser, forbedre de eksisterende og diversificere 
erhvervsstrukturen; 
forbedre virksomhedernes konkurrenceevne og arbejdsstyrkens kvalifikationer; 
og øge det internationale samarbejde. 
Til understregning af beskæftigelsesaspektet vil indvirkningen på jobskabelsen også 
udgøre et væsentligt kriterium for valget af projekter. 
Udviklingsfelter 
Programmet indeholder tre centrale udviklingsfelter: 
• Øge, udvikle og internationalisere erhvervsaktiviteten. 
• Højne kvalifikations- og teknologiniveauet. 
• Infrastruktur, miljø og turisme. 
"PL 
Indvirkninger 
Ud over kvantificerede mål for antallet af arbejdspladser, der bør oprettes eller bevares 
(se hovedteksten), indeholder programmet følgende målsætninger: 
- 2.900 nye SMV; 
- 1.020 nye virksomheder drevet af kvinder; 
- 400 aftaler om underleverancer, samarbejde eller netværk; 
- forbedrede ansættelsesmuligheder gennem uddannelse af 8.300 personer. 
Værditilvækst skabt gennem forhandlinger omkring programmet 
Genforhandlingen af programmet (i Finlands tilfælde allerede efter 2 år) gav en række 
fordele; hvad angår de prioriterede felter for mål 2, kan følgende fordele nævnes: 
-jobskabelse blev givet førsteprioritet ved valg af projekter, og der blev satset 
mere på at håndhæve dette kriterium; 
- andre mål 2-prioriteringer (innovation, lige muligheder og miljø) blev 
gjort mere eksplicitte og fik status som "nøglekriterier" ved valg af projekter; 
- infrastrukturandelen blev skåret ned fra 13% til 10% af budgettet med en 
aftale om at undersøge mulighederne for lånefinansiering fra EIB. 
Af andre aspekter kan nævnes: 
- en gennemgribende omlægning af programmet; 
- mulighed for at forenkle programstrukturen; 
- en klargørelse af partnerskabsreglerne i forbindelse med 
beslutningstagningen; 
- tilføjelse af yderligere ex ante- og ex post-evalueringer; 
- behandling af "tabuemner" som f.eks. muligheden af at overføre midler fra 
regioner, der fremviser dårlige resultater, til regioner med gode resultater); 
- behovet for at forenkle budgetarrangementerne for den nationale finansiering 
og at skabe mulighed for innovative finansieringspakker for erhvervsprojekter, 
såsom kombinationer af gave- og lånefinansiering, og for EIB-lån til 
infrastrukturer; 
- påvisning af mangler ved overvågningssystemet i forbindelse med 
afslutningen på det tidligere program; 
- støtte til tværregionale projekter. 
^3 
DET FORENEDE KONGERIGE 
Baggrund 
I perioden fra den 3. april 1997 til den 11. juli 1997 godkendte Kommissionen de 
tretten samlede programmeringsdokumenter (SPD) for de regioner i Det Forenede 
Kongerige, der er berettiget til støtte under mål 2. Det samlede bidrag fra fondene 
(inklusive uudnyttede midler i størrelsesordenen 155 mio. ECU, der er overført fra den 
foregående programmeringsperiode 1994-1996), udgør 2.676 mio. ECU (EFRU 75%; 
ESF 25%) og fordeler sig som følger: 
Mio. 
ECU 
East London and the Lee Valley 1017 
East Midlands 113.7 
Eastern Scotland 139 9 
Gibraltar 6.0 
Great Manchester, Lancashire, Cheshire 404.8 
Industrial South Wales 254.4 
North East England 378.4 Plymouth 38 6 
Thanet 22 4 
West Midlands 448.2 
West Cumbria and Furness 32.4 
Western Scotland 334.5 
Yorkshire and Humberside 400.7 
Regional udviklingsstrategi 
I mange tilfælde havde den socioøkonomiske situation i regionen ikke i væsentlig grad 
ændret sig, og de strategiske mål og programmets grundlæggende sigte forblev derfor 
uændrede i forhold til den foregående periode. Ikke desto mindre er der foretaget visse 
ændringer i de strategiske prioriteringer i forhold til 1994-1996, nemlig følgende: 
- Strategisk fysisk planlægning og udvikling udgør et nyt prioriterede felt, hvad angår 
de fleste mål 2-regioner, hvor man erkender behovet for en integreret 
områdebunden approach, der fokuserer på områder, som egner sig for en større 
fysisk investering med det sigte at maksimere områdernes jobskabende potentiale. 
N.E. Englands 1994-1996-prioritering af erhversudvikling og udefra kommende 
investeringer blev også omdannet til et prioriteret felt vedrørende strategisk 
områdebunden sanering. Denne nye prioritet er direkte forbundet med 
lokalsamfundsbaseret økonomisk udvikling, idet den tilskynder til, at planlægningen 
af større fysiske udviklingstiltag sker på en sådan måde, at jobskabelsen og 
uddannelsesmulighederne for indbyggerne i regionens fattigste lokalsamfund 
optimeres. 
- Lokalsamfundsbaseret økonomisk udvikling 
Lokalsamfundsbaseret økonomisk udvikling (inklusive styrkelse af den lokale 
kapacitet med hensyn til udvikling og udformning af lokale saneringsprojekter) 
^ 
udgør et nyt prioriteret felt i Thanet, medens de eksisterende lokale udviklingstiltag 
i Industrial South Wales er blevet styrket og nu udgør et særligt prioriteret felt. 
Af andre strategiske ændringer kan nævnes: mindre fokus på infrastruktur og mere 
på jobskabelse, måske især i Gibraltar, hvor programmet ikke længere vil fokusere 
100% på infrastruktur; mere præcision i SMV-foranstaltningerne i West Cumbria 
and Furness; turisme som et nyt prioriteret felt i E. Scotland og tilpasning af de 
strategiske mål med henblik på at maksimere jobskabelsen i E. London; teknologisk 
udvikling og innovation som et nyt prioriteret felt i Western Scotland ; en 
gennemgang af kvaliteten, effekten og fokuseringen af uddannelsen på turistområdet 
i Eastern and Western Scotland; og oprettelsen af en lokal jobbørs under en 
række programmer. 
Udviklingsfelter 
Ud over de ovenfor nævnte omfatter SPD for Det Forenede Kongerige følgende 
centrale udviklingsfelter: 
• Aktioner til fordel for SMV, herunder igangsætterstøtte og forbedring af SMV's 
vækstmuligheder og lokale potentiale 
• Videnbaserede industrier, avancerede teknologier, FoU og innovation 
• Turisme og kulturelle aktiviteter 
• Strategisk fysisk planlægning og udvikling 
• Lokalsamfundsbaseret økonomisk udvikling 
Forventede indvirkninger 
Alle SPD indeholder en ex ante-evaluering af programmets indvirkning, herunder et 
skøn over antallet af nye nettojob i programområdet samt en række kvantificerede 
fysiske og økonomiske output. 
Værditilvækst skabt gennem forhandling 
I Det Forenede Kongerige var mål 2-SPD for perioden 1997-1999 resultatet af 
detaljerede forhandlinger, som fandt sted inden for rammerne af partnerskabet i de 
enkelte støtteberettigede regioner; til tider deltog over 200 personer i møderne. 
Følgelig indeholder alle de nye SPD en stærkt forbedret analyse af de traditionelle 
industriregioners særlige økonomiske situation, behov og muligheder. Regionerne blev 
opfordret til at fokusere deres udviklingsstrategier på deres egentlige prioriterede 
felter, og visse SPD indeholdt færre prioriterede felter i forhold til 1994-1996 med 
henblik på en bedre fokusering af indsatsen på de centrale regionale "incitamenter til 
forandring". Man bør især bemærke følgende aspekter: 
- en mere detaljeret beskrivelse af de økonomiske udviklingsforanstaltninger, 
der skal gennemføres gennem de enkelte prioriterede felter, samt en 
«TT 
klarere afgrænsning af de enkelte foranstaltninger og af de forventede 
resultater; 
- inkorporering i de enkelte udviklingsfelter af "hårde" og "bløde" 
foranstaltninger (EFRU) kombineret med tiltag inden for udnyttelse af 
menneskelige ressourcer (ESF) i et passende omfang; i alle nye SPD 
indeholder alle prioriterede felter nu foranstaltninger, som finansieres af 
begge strukturfonde; 
- en afklaring af ansvaret inden for de regionale partnerskaber, hvad angår 
gennemførelse af strategien for de enkelte prioriterede felter; 
- øgede bevillinger til foranstaltninger, der i højere grad formår at skabe 
kvalitetsarbejdspladser i regioner, hvor der er et fald i EFRU-støtten til "hård" 
infrastruktur fra 65% i 1994-1996-programmerne til 52% i 1997-1999 ifølge 
beregningerne; 
- et eksplicit krav til partnerne om at forbedre arbejdsmarkedsinformationen, at 
sikre en større arbejdsmarkedsrespons i forbindelse med udformningen af 
ESF-projekter og -programmer og dermed øge mulighederne for et positivt 
beskæftigelsesmæssigt resultat. Dette arbejde vil blive overvåget af en ny 
strategigruppe for arbejdsmarkedet i hver region, der vil rådgive om centrale 
spørgsmål og tendenser på det lokale arbejdsmarked og opstille specifikke 
sektorbestemte, tematiske og kvalitetsorienterede prioriteringer for ESF-
støtten. Der vil også blive sikret et bedre samspil mellem ESF under mål 2 og 
3 og ESF og EFRU inden for de enkelte regioner. 
Hvad angår de mere specifikke linjer i Fællesskabets regionalpolitik, blev der 
gennemført følgende forbedringer i mål 2-SPD i Det Forenede Kongerige: 
- der er for hver enkelt SPD indført et særligt prioriteret felt for udvikling af 
SMV, herunder en klarere afgrænset række aktioner til støtte for alle 
iværksætterfaser, udvikling, vækst og forbedret adgang til risikovillig kapital på 
regionalt plan; hvilket giver en bedre fokusering end det mere generelle 
prioriterede felt "erhvervsudvikling" fra tidligere programfaser. Alt i alt tegner 
SMV sig nu for ca. 30% af den samlede strukturfondsstøtte til mål 2-regioner i 
Det Forenede Kongerige; 
der er lagt særlig vægt på at tilvejebringe den optimale 
gennemførelsesmekanisme for det prioriterede felt "forskning og teknologisk 
udvikling" med henblik på at udnytte erfaringerne fra den regionale 
teknologiplan, som blev afprøvet i visse regioner under den foregående periode, 
i de centrale programmer. De enkelte programmer indeholde nye aktioner, der 
skal hjælpe med at udnytte informationssamfundets økonomiske 
udviklingspotentiale i de pågældende regioner; 
- tilskyndet af Kommissionen har regionerne i væsentlig grad forbedret den 
miljøprofil, der er indeholdt i de enkelte mål 2-SPD, og har yderligere 
præciseret de måder, hvorpå programmernes indvirkning på miljøet vil blive 
målt; 
<^£ 
- regionerne har reageret forskelligt på Kommissionens opfordring til en 
opprioritering af lige muligheder. Fælles for alle SPD er en forbedret analyse af 
regionernes arbejdsmarkedssituation med en langt højere grad af 
opmærksomhed over for de kønsmæssige aspekter end i perioden 1994-1996. 
En række SPD indeholder specifikke kvantificerede mål i en del 
foranstaltninger (f.eks. "procentdel af nye SMV oprettet med kvindelige 
ledere"). Andre foreslår dannelsen af rådgivende grupper for lige muligheder 
som et led i det administrative arrangement. 
sf 
Bilag IV 
Forventet indvirkning på beskæftigelsen i medlemsstaterne 
Mål 2 SPD (1997-1999) 
Midlertidige job1 
Nyoprettede eller sikrede job 
Gennemsn. offentl. (EU + nationale) 
omkostn./bruttojob (ECU) 
Gnmsn. EU-omkostn./brt.job (ECU) 
Gnmsnitl. offentlige omkostn./brt.job 
(ECU) for foranstaltninger, hvor der 
foretages et skøn over jobskabelsen 
Gnmsnitl. EU-omkostn./brt.job (ECU) 
for foranstaltninger, hvor der 
foretaaes et skøn over jobskabelsen ^ • , J 
120 
14.457 
23.172 
10.259 
16.177 
7.226 8K ;;*j 
-
2.348 
59.454 
29.060 
51.006 
24.251 JO'^if^i^ 
4.100 
114.224 
15.865 
7.640 
11.181 
5.466 13.986 
93.500 
22.450 
11.116 
9.159 
4.475 IW vv":. 
-
15.780 
22.669 
8.510 
-
-14.049 
147.459 
30.567 
13.244 
16.811 
7.196 6.255 
116.359 
18.646 
7.318 
15.698 
6.065 1 \\^^ 
-
570 
41.111 
17.258 
21.842 
7.107 Ml" ^-%-\^v 
20.193 
43.762 
25.932 
10.103 
17.484 
6.521 «tir ^-Sy*"1 •«. •. : 
40.350 
341.873 
15.096 
6.992 
13.305 
6.219 oi X\\ ifjf*>*ï^\ 
106.115 
874.552 
20.558 
9.158 
13.847 
6.154 
BEMÆRKNINGER. 
1 Der er ikke foretaget et skøn over midlertidige job, hvad angår Danmark, Finland og Luxemburg. 
2 Jobdata for Finland er ikke relateret til foranstaltninger eller prioriterede indsatsområder og derfor ikke inkluderet i de samlede beløb eller anvendt i den videre analyse Kilde: SPD 1997-
1999. 
Bilag 5 
(A Stat 
Deutschland 
Deutschland 
Espana 
France REGIONALE OG LOKALE BESKÆFTIGELSESPAGTPROJEKTER (MÅL NR. 2-REGIONER) 
Region/område 
Bremen 
Nordrhein Westfalen 
net af tre pagter for 
Ruhrgebiet 
Cataluna : Valles 
occidental 
Champagne-Ardenne : 
Pointe des Ardennes 
1 1 1 1 Mål 
4 + 2 
2 
2 
2 + 3 Indbygger­
tal 
679.900 
3.376.000 
680.000 
35.000 Arbejds­
løsheds­
procent 
15,6% 
15,70% 
13,70% 
21% Vigtigste partnere 
Delstatsregeringen, forvaltninger, 
handels- og industrikamre, 
virksomheder, fagforeninger, 
arbejdstagersammenslutninger, 
banker, SMV, borgerforeninger, 
institutioner for uddannelse, 
forskning og videnskab. 
Delstatsregeringen, kommuner, 
virksomheder, handels-, industri- og 
håndværkskamre, universiteter og 
forskningsinstitutter, fagforeninger. 
Repræsentanter for regionen, 
fagforeningsorganisationer, private 
virksomheder, universiteter, 
konsulære organer. 
Beskæftigelsesområdekomité, 
interkommunale strukturer (pays). Handlingsplanens (foreløbig) 
prioriterede felter 
Forbedring af ikke-fysiske 
vækstfaktorer såsom uddannelse, 
støtte til oprettelse af nye typer 
aktiviteter og arbejdspladser, specielt 
i SMV. Organisering af arbejdstiden, 
forbedring af integrationen. 
Innovation og teknologi til 
industriområder, modelprojekt for 
udvikling af nye serviceydelser, 
forbedring af præsentationen af 
Niederrhein-regionen, der er 
specialiseret i logistik-industri. 
Fastsættelse af kvantitative mål for 
beskæftigelseseffekt og -aktivitet; 
anvendelse af interventionsskala for 
hver problemrype fra kommunalt til 
regionalt plan; sikring af snævert 
samarbejde med 
overvågningsudvalget for 
strukturfondene. 
Udvikling af nye 
beskæftigelsesmuligheder i 
sektorerne turisme/fritid, 
personserviceydelser og udmttelse af 
kulturanen. 1 
France 
France 
Italia 
Italia Nord-Pas de Calais: 
Roubaix 
Pays de Loire : Saint-
Herblain 
Abruzzi : Sangro 
Aventino 
Emilia/Toscana/Umbria: 
Appennino centrale 2 + 3 
2 + 3 
log 2 
2 418.975 
64.000 
132.000 
335.000 17,7 % 
16,5 % 
10% 
11% Beskæftigelsesområdekomité og 
lokale myndigheder. 
Lokale myndigheder, 
uddannelsesinstitutioner, foreninger, 
virksomheder. 
Provinser, kommuner, comunilà 
montane, handelskamre, 
fagforeninger, 
virksomhedsforeninger. kulturel 
forening. 
Repræsentanter for lokale 
myndigheder (comunita montane, 
provinser), handelskamre, foreninger 
(landbrug, turisme, industri), 
fagforeninger. Udvikling af nye 
beskæftigelsesmuligheder med støtte 
fra store virksomheder, forbedring af 
Icvalifikationerne og nyorganisering 
af arbejdet. 
Udvikling af tjenesteydelser i relation 
til dagliglivet, arbejdspladser i fort), 
med miljøet, arbejdsfordeling, 
mikrovirksomheder og "nye fag": 
mindst ti betydningsfulde forsøg pr. 
tema. 
Øge produktionskapaciteten i SMV, 
især den mekaniske sektor, udvide 
udbuddet af serviceydelser for 
virksomhederne. udvikle 
turistpotentialet, oge aktiviteter i 
personservicesektoren. 
Udvikling af virksomheder, 
integreret turismeudviklingsprojekt, 
uddannelse, teknologioverførsel, 
udnyttelse af den historisk­
kunstneriske arv, forbedring af 
produktionsprocessen i primærsekt. 
^ 
V Luxembourg 
Nederland 
Nederland 
Suomi Dudelange : CLE 
Limburg 
Noord-Brabant 
Lahti 2 
2 (dom) 
2 (dom) 
2 16.500 
1.130.000 
2.290.424 
197.707 4,00 % 
12,5% 
5.6 % 
21,6% Kommune, byens socialkontor, 
arbejds-, beskæftigelses- og 
økonomiministeriet, det nationale 
uddannelsesministeriums 
erhvervsuddannelsestjeneste, 
arbejdsforvaltningen, lokale 
industrivirksomheder, 
handelsstandsforening. 
Arbejdsformidling, fagforeninger, 
arbejdsgiverorganisationer, 
kommuner, uddannelsestjeneste. 
Repræsentanter for regionen, 
arbejdsmarkedets parter. 
Byen Lahti, lokale kommuner, 
forening. Oprettelse af ramme- og 
støttestruktur for 
beskæftigelsesinitiativ, 
uddannelseskurser under 
uddannelsesministeriet, initiativer til 
kvinders genintegrering, 
organisering af beskæftigelsesuge, 
arbejdskombineret 
erhvervsuddannelse. 
Skabe en integreret tilgang ved 
samarbejde, skabe arbejdspladser og 
mindske arbejdsløsheden. 
Skabe nye arbejdspladser for 
langtidsledige. 
Anvendelse af skolernes midler og 
udstyr til forøgelse af beskæftigelsen 
og udvidelse af iværksætternettet, 
udvikling af arbejdspladser inden for 
hjemmehjælp, udvikling af 
samarbejde, oprettelse af partnerskab 
og udvikling af virksomheder. 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 524 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 04 05 10 13 
Katalognummer : CB-CO-97-539-DA-C 
ISBN 92-78-25963-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
&£