28. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 25/3 
land tilpasset til deres særlige behov giver den bed­
ste garanti for, at opholdet i værtslandet bliver både 
interessant og udbytterigt. 5.3. Udvalget godkender princippet om graduering 
af tilskuddet til rejseudgifterne afhængigt af afstan­
den, hvilket vil bidrage til at øge de perifere EF-
regioners andel i programmet. 
5. Geografisk fordeling 
5.1. Ifølge Kommissionens rapporter til Rådet om 
afviklingen af programmerne om udveksling af unge 
arbejdstagere inden for Fællesskabet, er problemet 
med den ulige geografiske fordeling af udvekslings-
projekterne stadigvæk uløst. 
5.2. I den henseende kan en øget indsats inden for 
undervisningen i de mindre EF-sprog være et meget 
værdifuldt bidrag. 6. Social sikring 
6.1. Udvalget har altid været af den opfattelse, at 
man bør sikre alle deltagerne i udvekslingsprogram­
merne en passende social sikring. Udvalget er dog 
opmærksom på, at forslagene i det tredje program 
indebærer visse problemer, især hvad angår sidestil­
lingen af de unge beskæftigelsessøgende, med unge, 
som er under erhvervsuddannelse, eller som gen­
nemfører et praktikophold i deres eget land. Der bør 
ligeledes tages højde for de gældende nationale lov­
givninger. 
Bruxelles, den 21. november 1984. 
Gerd MUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om Kommissionens meddelelse til Rådet om bekæmpelse 
af langtidsledigheden 
(85/C 25/02) 
Procedure 
Rådet for De europæiske Fællesskaber besluttede den 2. oktober 1984 under henvis­
ning til EØF-taktatens artikel 198 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs 
udtalelse om det nævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets afdeling for sociale anliggender, som 
udpegede Philippus H. Noordwal til ordfører samt Danilo Beretta og Tomas Rosein-
grave til medordførere. Afdelingen vedtog sin udtalelse den 8. november 1984. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 221. plenarforsamling den 21. no­
vember 1984 enstemmigt følgende udtalelse: 
1. Generelle bemærkninger 
1.1. Da Udvalget har haft særdeles kort tid til at 
udarbejde nærværende udtalelse, begrænser teksten 
sig til nogle bemærkninger, hovedsagelig af generel 
karakter, om langtidsledighedens vigtigste aspekter. 1.2. Udvalget har i mange udtalelser understreget, 
at langtidsledigheden giver anledning til store pro­
blemer med alvorlige konsekvenser (]). Det ser der-
(') Se navnlig udtalelsen om den sociale situation i 1982 — 
Ordfører: Noordwal — EFT nr. C 286 af 24. 10. 1983. 
Nr. C 25/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 1. 85 
for med glæde, at Fællesskabet gør sig overvejelser 
over og stiller forslag til lempelse af dette problem, 
som Udvalget i sin udtalelse om udviklingen i den 
sociale situation i 1982 betegnede som »et af de 
største i 1980'erne«. 
1.3. Men medens Kommissionens analyse af lang­
tidsledighedens årsager og konsekvenser til dels 
stemmer overens med de synspunkter, som Udvalget 
har givet udtryk for i sine udtalelser, vidner Kom­
missionens meddelelse om en for fragmentarisk 
fremgangsmåde og rummer nogle svagheder og 
mangler, som vækker tvivl om, at de foreslåede 
foranstaltninger kan danne udgangspunkt for en ak­
tion, der svarer til situationens alvor. 
1.4. Udvalget beklager navnlig, at udkastet til reso­
lution ikke udgør et led i en altomfattende og sam­
menhængende strategi til bekæmpelse af arbejdsløs­
heden, og at der ikke henvises til Rådets konklusio­
ner af 22. juni 1984 vedrørende et handlingsprogram 
for Fællesskabet på det sociale og arbejdsmarkeds­
mæssige område på mellemlang sigt (')• 
1.5. Kommissionen lægger heller ikke tilstrækkelig 
vægt på forbedring af den generelle økonomiske 
situation og på forudsætningerne for genskabelse af 
væksten. Disse to faktorer er afgørende for, om der 
kan skabes nye arbejdspladser, hvilket er hovedsa­
gen i enhver effektiv politik til bekæmpelse af lang­
tidsledigheden. 
Udvalget finder derfor, at de af Kommissionen på­
tænkte særlige foranstaltninger er udformet uden til­
strækkelig hensyntagen til den samlede økonomiske 
og sociale kontekst som de skal indgå i, endsige til 
de betingelser der må opfyldes som en forudsætning 
for at et opsving kan indtræffe og arbejdspladser 
skabes, hvilket igen er en betingelse for en varig og 
dybtgående forbedring af beskæftigelsessituationen. 
I mangel af noget sådant er der — uanset eventuelle 
gode sider ved Kommissionens konkrete forslag — 
risiko for, at de kun bringer delvise og begrænsede 
løsninger på langtidsledighedsproblemet. 
1.6. Blandt forudsætningerne for at gennemføre en 
politik, der ikke bare angriber langtidsledighedens 
konsekvenser, men også dens årsager, må særlig 
følgende nævnes: 
— at der opstår en fælles politisk vilje til at forfølge 
fælles økonomiske og sociale målsætninger, som 
kan sikre større kohærens mellem medlemssta­
ternes og Fællesskabernes foranstaltninger på 
disse områder; 
(') EFTnr. C 175 af 4. 7. 1984. — at der tilvejebringes virkeligt internt marked, så 
den europæiske økonomi endelig kan nyde godt 
af fordelene ved et stort fælles marked; 
— at der ved hjælp af passende budgetmidler gen­
nemføres en fælles forsknings- og udviklingspo­
litik, som kan skabe nye arbejdspladser ved at 
sikre en mere afbalanceret anvendelse af resulta­
terne til produktion af nye varer og tjenesteydel­
ser, som kan dække nye behov til konkurrence­
dygtige priser, hvorimod der i mindre grad end 
nu bør lægges vægt på at øge produktionsproces­
sens tempo; 
— at Fællesskabet hurtigere end nu udnytter resul­
taterne af forskning og udvikling erhvervsmæs­
sigt, så det kan opretholde konkurrenceevnen 
over for andre handelsblokke; 
— at dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på 
det hertil bedst egnede niveau fortsættes og om 
nødvendigt udbygges, og at der søges hensigts­
mæssige procedurer og instrumenter til at opnå 
større social konsensus, navnlig hvad angår 
indførelse af ny teknologi (2). 
1.7. Disse generelle forudsætninger må nødvendig­
vis være opfyldt, før langtidsledigheden kan bekæm­
pes effektivt. Desuden finder Udvalget, at følgende 
fem punkter i den forbindelse bør prioriteres: 
1.7.1. Som led i en generel og sammenhængende 
beskæftigelsespolitik bør bekæmpelsen af de unges 
— særlig de unge kvinders — ledighed have absolut 
prioritet, således som Udvalget har krævet det i åre­
vis (3). Det kan ikke længere accepteres, at stadigt 
flere unge hvert år af både kvalitative og kvantita­
tive årsager holdes ude fra arbejdsmarkedet og ikke 
levnes andre fremtidsudsigter end arbejdsløsheden. 
Særlig opmærksomhed må ligeledes vies de pro­
blemer, som langtidsledigheden påfører handicap­
pede og ældre arbejdstagere. 
Ungdomsarbejdsløshedens katastrofale konsekven­
ser, særlig hvor der er tale om langtidsledighed, 
rammer både den enkelte og samfundet (som det 
kan konstateres i mange lande) og viser med al 
ønskelig tydelighed, at der er hårdt brug for en 
kraftig indsats på dette område. I den forbindelse 
(2) Se udvalgets udtalelse om »Den teknologiske udvikling 
og dens samundsmæssige konsekvenser« — Ordfører: 
Nierhaus (sept. 1984). (EFT nr. C 307 af 19. 11. 1984). 
(3) Se ØSU's udtalelse om »De unges beskæftigelse« — 
Ordfører: Burnel — EFT nr. C 211 af 8. 8. 1983. 
28. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 25/5 
skal det bemærkes, at medlemsstaternes procedure i 
forbindelse med støtte fra Den europæiske Social­
fond bør gøres simplere og hurtigere og befries for 
frustrerende bureaukratiske procedurer, så Fonden 
— hvis støtte først og fremmest går til alle slags 
aktioner til gunst for de unge — fuldt ud kan løse 
sin opgave. 
1.7.2. Som Kommissionen foreslår, bør man 
fremme fleksibilitet og omstillingsevne på arbejds­
markedet som et middel til at stimulere faglig mobi­
litet. 
1.7.3. Bestræbelserne for at nå til enighed om de 
forskellige former for nedsættelse og omlægning af 
arbejdstiden må fortsættes efter de retningslinjer, 
Udvalget har afstukket. 
1.7.4. Faglig uddannelse og omskoling bør som 
udtrykt i Udvalgets tidligere udtalelser om emnet (l) 
tilpasses til nutidens behov, særlig dem der giver 
sig af indførelser af ny teknologi. En særlig indsats 
bør gøres for at omskole og efteruddanne arbejds­
tagerne. 
1.7.5. Skabelse af nye arbejdspladser forudsætter 
samarbejde mellem alle berørte parter (arbejdsmar­
kedets parter, de offentlige myndigheder, osv.) og 
hensyntagen til de særlige forhold i hvert land, hver 
region, hver sektor og hver virksomhed. Som be­
kendt tillægger Udvalget i den forbindelse lokale be­
skæftigelsesinitiativer stor betydning, herunder hvad 
man visse steder har kaldt »det tredje arbejdsmar­
ked« (jobskabelse uden for sædvanlig offentlig og 
privat aktivitet) (2), idet man på lokalt plan bedst er i 
stand til at afdække de virkelige behov og finde smi­
dige og praktiske løsninger på dem. 
1.8. Hvad angår skabelse af nye arbejdspladser 
havde det været særdeles nyttigt, om Kommissionen 
som led i sin analyse havde foretaget en sammenlig-
(') Se ØSU's udtalelser om: 
— »Erhvervsuddannelsen og de nye teknologier: Nye 
fællesskabsinitiativer for perioden 1983—1987« — 
januar 1983 — Ordfører: Nierhaus, (EFT nr. C 77 
af 21. 3. 1983) 
— »Udkast til Rådets resolution om erhvervsuddan-
nelsespolitikken i De europæiske Fællesskaber i 
1980'erne« — marts 1983 — Ordfører: Nierhaus, 
(EFTnr. C 124 af 9. 5. 1983). 
(2) Se ØSU's udtalelse om »Fællesskabets indsats til be­
kæmpelse af arbejdsløsheden — de lokale beskæftigel­
sesinitiativers rolle« — maj 1984 — Ordfører: Roy-
croft), (EFT nr. C 206 of 6. 8. 1984). ning mellem situationen i Fællesskabet og situatio­
nen i de lande, der er dets vigtigste handelspartnere, 
dvs. USA og Japan. En sådan analyse — der natur­
ligvis måtte tage hensyn til de særlige forhold, der 
på forskellige områder adskiller EF fra disse lande 
(monetære og handelsmæssige forhold, mentalitet, 
enhedsmarked eller ikke, osv.) — ville sandsynligvis 
have været lærerig på flere måder, særlig angående 
den rolle som større omstillingsevne og fleksibilitet 
på arbejdsmarkedet og et gunstigt klima for jobska­
bende investeringer kunne spille. 
2. Særlige bemærkninger 
2.1. I udtalelsen om den sociale situation i 1982 
bemærkede Udvalget, at bare for at undgå en yderli­
gere forøgelse af arbejdsløsheden i de kommende år, 
måtte der flere år i træk præsteres en årlig gennems­
nitlig vækstrate på mindst 3,5% i alle EF's medlems­
stater. 
Det følger heraf, at der ved siden af generelle foran­
staltninger til bekæmpelse af de dybere årsager til 
langtidsledigheden også bør sættes ind for at be­
grænse dens konsekvenser for de berørte arbejdsta­
gere, særlig dem der er ofre for strukturel arbejds­
løshed. 
2.2. De foranstaltninger, Kommissionen foreslår, 
kan yde et positivt, men begrænset bidrag til be­
kæmpelsen af langtidsledigheden, og Udvalget kan 
godkende dem under forbehold af, hvad der er sagt 
under de generelle bemærkninger, og forudsat de 
kommer til at indgå i en mere omfattende aktion, 
som tager højde for de krav, et økonomisk opsving 
stiller. 
2.3. Udvalget mener, at der i præamblen bør tilfø­
jes en »betragtning« med udtrykkelig henvisning til 
det af Rådet den 22. juni 1984 vedtagne handlings­
program på det sociale og arbejdsmarkedsmæssige 
område på mellemlang sigt. 
2.4. I spørgsmålet om fremskaffelsen af mere præ­
cise oplysninger om antallet af arbejdsløse på lang 
sigt må udvalget undre sig over, hvorledes forslaget 
harmonerer med meddelelsen til Rådet om den stati­
stiske mekanisme til afgrænsning af prioriterede om­
råder til modtagelse af støtte fra Den europæiske 
Socialfond, hvor Kommissionen har set sig nødsaget 
til i sine beregninger at se bort fra det statistiske 
materiale om langtidsledigheden. 
2.5. Hvad angår den mulighed, at man tillader ar­
bejdstagere at udføre visse former for ulønnet ar-
- Nr. C 25/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 1. 85 
bejde i offentlige og private organer uden tab af ret­
ten til understøttelse, finder Udvalget, at man nøjere 
må definere, på hvilke betingelser dette kan foregå. 
Bruxelles, den 21. november 1984. 
1. Udvalget ser med tilfredshed på, at man med 
dette forslag til Rådets direktiv er kommet et skridt 
nærmere tilpasningen af medlemsstaternes lovgiv­
ning om anvendelse af plastmaterialer, der er be­
stemt til at komme i kontakt med levnedsmidler. Det 
foreliggende forslag til direktiv angår imidlertid kun 
et meget begrænset område af den samlede proble­
matik. 
Allerede i direktiv 82/711/EØF blev det fastlagt, 
hvilke simulatorer der skal anvendes. Det forelig­
gende forslag til direktiv fastlægger udelukkende, 
hvilke simulatorer der skal anvendes i forbindelse 
med de enkelte levnedsmidler. 
Endnu mangler dog det afgørende skridt, nemlig 
fastlæggelsen af, hvilke plastmaterialer og under 
hvilke betingelser disse plastmaterialer og tilsæt­
ningsstoffer, som er nødvendige for fremstillings­
processen, må komme i kontakt med levnedsmidler. 
Der findes ganske vist nationale positivlister, men 
der er netop på dette område behov for en harmo­
nisering på EF-plan. 
(i) EFT nr. C 102 af 14. 4. 1984, s. 4. En sådan praksis er i princippet værd at støtte, men 
det må undgås, at den kommer til at konkurrere med 
normale arbejdspladser. 
Gerd MUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
For at beskytte forbrugerne og fjerne hindringer for 
samhandelen bør dette sidste skridt tages snarest 
muligt, således at der også fastsættes en tidsfrist for 
optagelsen af disse bestemmelser i medlemsstaternes 
lovgivning. 
2. Der skal i denne forbindelse også fremføres 
følgende: 
2.1. Af hensyn til beskyttelsen af forbrugerne er 
det nødvendigt med en klar og så enkel procedure 
som muligt, som — med anvendelse af positivlister 
— yder tilstrækkelig garanti for, at plastmaterialerne 
ikke har sundhedsskadelige indvirkninger eller øde­
lægger levnedsmidlernes smag. Udvalget anser end­
videre en forebyggende metode for absolut påkræ­
vet, hvilket vil sige, at man også må kontrollere 
emballagematerialets sammensætning, inden det ta­
ges i brug. Dette er den eneste måde, hvorpå man 
kan undgå destruktion af levnedsmidler, der er em­
balleret i uegnet materiale. 
2.2. Der findes to metoder til udarbejdelse af posi­
tivlister. Udtalelse om forslag til Rådets direktiv om fastsættelse af listen over simulatorer, der 
skal anvendes ved kontrol med migration af bestanddele fra plastmaterialer og -genstan­
de, der er bestemt til at komme i berøring med levnedsmidler C1) 
(85/C 25/03) 
Rådet for De europæiske Fælleskaber besluttede den 18. april 1984 under henvisning 
til EØF-traktatens artikel 100 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs ud­
talelse om nævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets afdeling for industri, handel, hånd­
værk og tjenesteydelser, som udpegede Paul Broicher til ordfører. Afdelingen vedtog 
sin udtalelse den 31. oktober 1984. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 221. plenarforsamling den 21. og 22. 
november 1984, mødet den 21. november 1984, enstemmigt følgende udtalelse: