EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 11.10.2018 COM(2018) 686 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Det årlige EU-arbejdsprogram for europæisk standardisering for 2019 {SWD(2018) 434 final}



1.Indledning Standarder er uundværlige for et velfungerende indre marked. De støtter højere økonomisk vækst ved at fjerne de barrierer, der forhindrer innovative og konkurrencedygtige produkter og tjenesteydelser i at komme ind på markeder, og ved at udvide handelen til nye markeder. Standarder forbedrer produkters og tjenesteydelsers kompatibilitet, kvalitet og ydeevne og giver fabrikanterne et stabilt grundlag for investeringer i nye teknologier og digitalisering af processer. Standarder giver også fabrikanterne mulighed for at forvalte overgangen til lavemissionsenergiressourcer, indgå i globale værdikæder og tilføje servicekomponenter til produkter. Nøglen til at maksimere standardiseringens positive virkninger er at udvikle synergier inden for det europæiske standardiseringssystem, idet der også tages hensyn til standardiseringens internationale dimension. Synergierne skal omfatte SMV'er og nystartede virksomheder, hvilket styrker innovation og teknologi i det indre marked. Kommissionen forfølger sine overordnede mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst gennem foranstaltninger, der er fastsat i dens årlige arbejdsprogrammer. Europæiske standarder spiller en vigtig støttende rolle i mange af disse foranstaltninger, da de letter gennemførelsen af relevant lovgivning ved at give formodning om overensstemmelse med dens væsentlige krav. Hertil kommer, at standarder sikrer interoperabilitet mellem en række sektorer, bl.a. inden for IKT, hvilket giver mulighed for udvikling af nye teknologier, applikationer og tjenesteydelser og støtter europæisk vækst og konkurrenceevne. Ud over de harmoniserede standarder, som Kommissionen formelt har anmodet om til støtte for en lovgivningsmæssig retsakt, findes der også et helt sæt af europæiske standarder og europæiske standardiseringspublikationer, der er udviklet af de europæiske standardiseringsorganisationer (ESO'er). Der er måske ikke fremsat en formel anmodning vedrørende disse standarder, men de skal stadig støtte gennemførelsen af Kommissionens politikker. Dette årlige EU-arbejdsprogram for europæisk standardisering for 2019 identificerer nogle af de vigtigste politikområder, der har relevans set ud fra denne synsvinkel: energi, cirkulær økonomi, forsvar, sikkerhed, det indre marked og det digitale indre marked. Det opstiller de strategiske prioriteter for europæisk standardisering til støtte for både EU's lovgivning og politikker. Det årlige EU-arbejdsprogram sætter også disse strategiske prioriteter ind i en bredere sammenhæng med det internationale samarbejde om standardisering. Det europæiske standardiseringssystem er baseret på et unikt system af et privilegeret offentlig-privat partnerskab mellem Kommissionen og ESO'erne, hvilket afspejler bestemmelserne i forordning (EU) nr. 1025/2012. I EU-arbejdsprogrammet for 2019 fastlægges hovedretningslinjerne for den fremtidige udvikling af dette partnerskab, herunder det vigtige princip om inklusivitet. Siden vedtagelsen af meddelelsen om europæiske standarder til det 21. århundrede har Kommissionen arbejdet tæt sammen med sine partnere fra erhvervslivet, offentlige myndigheder, ikkestatslige organisationer og den akademiske verden om at gennemføre de initiativer, som foreslås i meddelelsen, herunder en styringscyklus, som styrker dialogen med EU-lovgiverne, og udviklingen af det fælles initiativ vedrørende standardisering (JIS). JIS vil afslutte sit arbejde i 2019, og det årlige EU-arbejdsprogram foreslår fokusområder for det sidste år af JIS' gennemførelse. Dette arbejdsprogram er blevet udarbejdet med uvurderlige input fra den interinstitutionelle dialog, der fandt sted i juni 2018, og som samlede højtstående repræsentanter for standardiseringsmiljøet, erhvervslivet, Kommissionen, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Social Udvalg, Regionsudvalget og andre interessenter inden for europæisk standardisering. Arrangementet var en anledning til at udveksle idéer om strategiske spørgsmål, give feedback om Kommissionens standardiseringsinitiativer og åbent drøfte fremtidige politikprioriteter og metoder til at styrke det europæiske standardiseringssystem. Debatten berørte en række emner, herunder standardiseringssystemets generelle funktionsmåde, spørgsmål om dets styringsproces og retningen for EU's standardiseringsprioriteter, alt sammen også set i en bredere international sammenhæng. Det europæiske uddannelsessystems bidrag i form af støtte til nye teknologier og levering af en ny generation af eksperter blev fremhævet som et særlig vigtigt aspekt. Også ekspertgruppen Den Europæiske Multistakeholderplatform for IKT-standardisering (MSP) og køreplanen for IKT-standardisering blev fremhævet som en model for samarbejde om planlægning og inddragelse af interessenter. Kommissionen vil undersøge mulighederne for at fortsætte med dette format i fremtiden, samtidig med at der trækkes på de vigtige erfaringer fra denne dialog. Resultaterne vil blive brugt til at informere om den løbende prioritering af standardiseringsarbejdet og vil indgå i de interne drøftelser og forberedende foranstaltninger forud for rapporten om gennemførelsen af forordning (EU) nr. 1025/2012. Denne rapport skal udarbejdes af Kommissionen og forelægges for Europa-Parlamentet og Rådet.

2.Strategiske prioriteter for europæisk standardisering til støtte for EU-lovgivning og -politikker 2.1.Tiltag til støtte for strategien for et digitalt indre marked IKT-standarders og tekniske specifikationers tilgængelighed, navnlig med henblik på at sikre interoperabilitet mellem produkter, tjenesteydelser og udstyr, er af afgørende vigtighed for at opnå alle de fordele, som det digitale indre marked indebærer. Kommissionen har i samarbejde med europæiske og internationale standardiseringsorganisationer og andre fora og konsortier samt industrielle og samfundsmæssige interessenter gjort fremskridt inden for alle prioriterede områder og domæner, der er identificeret i meddelelsen om IKT-standardiseringsprioriteter for det digitale indre marked, således som det fremgår af rapporten om gennemførelse af EU's standardiseringspolitik og europæiske standarders bidrag til EU-politikker. Digitalisering er drevet af de enkelte branchers behov for at forbedre deres resultater, men også af deres kunders og leverandørers forventninger. Det er derfor vigtigt ikke blot at inddrage udbyderne, men også modtagerne, herunder sårbare grupper og mindretalsgrupper i samfundet, som f.eks. personer med handicap, i udarbejdelsen af IKT-standarder. Standardiseringsspørgsmål skal også behandles på EU-niveau for at sikre, at der tages behørigt hensyn til relevant lovgivning, såsom EU's databeskyttelsesregler. Standardiseringsbehov til støtte for EU's politikker er beskrevet i den årligt ajourførte køreplan for IKT-standardisering, som offentliggøres af Kommissionen. 2018-udgaven af køreplanen for IKT-standardisering indkredser 170 foranstaltninger organiseret omkring fire tematiske områder: centrale mulighedsskabende teknologier, samfundsmæssige udfordringer, innovation for det indre marked og bæredygtig vækst. At skabe de rette betingelser, for at digitale net og tjenesteydelser kan blomstre, er en af de tre søjler i strategien for det digitale indre marked. Standardisering vil i 2019 støtte dette ved at fokusere på tingenes internet, big data, blockchain, samarbejdende intelligente transportsystemer og selvkørende biler, e-sundhed, intelligente byer, tilgængelighed, e-forvaltning og kunstig intelligens. Harmonisering i forhold til 5G-frekvenser og tilgængelighed af globale 5G-standarder inden udgangen af 2019 som planlagt i handlingsplanen for 5G vil fremme investeringer i 5G-netværk og -applikationer. Cybersikkerhedskrav bør sikre parallel beskyttelse mod cyberangreb på software- og hardware kontrolprocesser, -systemer og -udstyr. Kommissionen har i sit forslag til forordning om cybersikkerhed i EU fra 2017 foreslået, at der etableres en europæisk ramme for IKT-sikkerhedscertificering for produkter og tjenesteydelser. Certificeringsordningerne vil anvende standarder og tekniske specifikationer til både at udtrykke og vurdere overensstemmelse med nærmere fastsatte cybersikkerhedskrav. Blockchainteknologi støtter sikker og kontrollerbar lagring af data og reducerer transaktionsomkostninger, hvilket bidrager til en høj grad af sporbarhed og sikkerhed i økonomiske onlinetransaktioner. Da systemet samler offentlige og private net, er der brug for standardisering for at sikre interoperabilitet mellem blockchainteknologiens forskellige konfigurationer. Den 1. februar 2018 lancerede Kommissionen EU's Observationscenter og Forum for Blockchainteknologi, hvis arbejdsgruppe om blockchainpolitik og rammebetingelser bl.a. vil behandle spørgsmål vedrørende teknologisk udvikling og økosystemets udvikling som f.eks. interoperabilitet, hvor standardisering kan føre til løsninger. Den skal også identificere eventuelle behov for blockchainstandardisering på EU-plan. Kunstig intelligens (AI) har en bred indvirkning på økonomien og samfundet og påvirker på mange måder vores dagligdag. Det er nødvendigt at gøre AI-produkter og -tjenesteydelser markedsparate og sikre overholdelse af sikkerhedsstandarder. Den europæiske alliance vedrørende kunstig intelligens (European AI Alliance) vil være den europæiske referenceplatform for tænkning og overvejelser om kunstig intelligens. Kommissionen er ved at oprette en ekspertgruppe på højt plan, som vil fungere som styringsgruppe for den europæiske AI-alliancens arbejde og hjælpe med at identificere standardiseringsbehov. 2.2.Tiltag til støtte for energiunionen og klimaet CO2-emissionsreduktionsmål for alle typer køretøjer har til formål at nedbringe drivhusgasemissionerne fra transportsektoren, samtidig med at sektorens konkurrenceevne sikres, hvilket vil føre til brændstofbesparelser for forbrugerne. Sådanne mål kan også forbedre luftkvaliteten i byerne og gavne miljøet. Samtidig ansporer de bilindustrien til at finde metoder til at mindske brændstofforbruget. Kommissionen har fastsat sine målsætninger, og målet for standardisering er tilvejebringe standarder, som vil gøre det lettere for industrien at sænke CO2 ved at stimulere innovation og forbedre køretøjernes effektivitet (f.eks. aerodynamisk ydeevne). Som en del af den tredje mobilitetspakke har forslaget til en EU-forordning om mærkning af dæk til formål at bidrage til brændstofeffektivitet, sikkerhed og støjreduktion ved at give forbrugerne bedre oplysninger, når de køber dæk. Standarder kan f.eks. støtte udviklingen af harmoniserede test af ydeevne som f.eks. oplysninger om ydeevne i isglat føre, der skal tilføjes på mærkningen og give forbrugerne et mere fuldstændigt billede af dækkenes ydeevne under vinterforhold. Den foreslåede forordning baner også vejen for en mulig tilføjelse af oplysninger om dæks slidstyrke på mærkningen. Dæks slidstyrke er blevet identificeret som den vigtigste kilde til forurening med mikroplast, men der mangler testmetoder til støtte for en politikforanstaltning på dette område.

Endelig kan standarder støtte den grønne omstilling i skibsfartssektoren gennem anvendelse af alternative brændstoffer (f.eks. LNG lavet af fossilt brændstof, biomasse eller el-til-gas-teknologi, elektricitet, brint) til søtransport. Kommissionen er ved at udvide kravene til miljøvenligt design til nye produktkategorier: pumper, produkter til lokal rumopvarmning, produkter til lokal rumopvarmning til fast brændsel, luftvarmeprodukter, køleprodukter, HT-chillers til proceskøling og ventilationskonvektorer, klimaanlæg og batterier. I de kommende år forventes standardisering at tilvejebringe de tekniske specifikationer, som er nødvendige for at gennemføre disse nye krav. 2.3.Tiltag til støtte for handlingsplanen for den cirkulære økonomi Sikrere trafik, mindre forurenende køretøjer og mere avancerede teknologiske løsninger støtter EU-industriens konkurrenceevne og skaber samtidig klare fordele for borgerne. Kommissionen har opstillet en strategisk handlingsplan for udvikling og fremstilling af batterier i Europa baseret på arbejdet i den europæiske EU-batterialliance. Helt specifikt omhandler planen standardiseringstiltag for at identificere mulighederne for at indføre en standardiseret EU-ordning for livscyklusvurdering af batterier. Desuden kunne det overvejes, hvilken rolle miljøvenligt design spiller, når der fremsættes krav om bæredygtig udformning og brug. I den forbindelse vil man undersøge europæiske standarders mulige rolle for fremme af sikker og bæredygtig produktion, (gen)brug og genanvendelse af batterier. Med hensyn til plast skyldes den begrænsede anvendelse af genanvendt plast blandt andet betænkeligheder hos mange firmaer og fabrikanter, der frygter, at genanvendt plast ikke vil kunne opfylde deres behov for en pålidelig forsyning af materialer i store mængder og med konstante kvalitetsspecifikationer. Med dette i tankerne kunne udviklingen af kvalitetsstandarder for sorteret plastaffald og genanvendt plast fremme en større integration af genanvendelsesaktiviteter i værdikæden for plast. Efter at behovet for standardisering er blevet klarlagt, vil Kommissionen foreslå, at der udvikles standarder vedrørende procedure- og infrastrukturspørgsmål i forbindelse med genanvendelse. Desuden klarlægger EU-strategien for plast i en cirkulær økonomi behovet for at udvikle metoder til at vurdere tab af mikroplast fra bl.a. tekstilvarer. En af standardiseringsorganernes opgaver i 2019 bliver at revidere og eventuelt udarbejde testmetoder som lovet i en tværindustriel aftale for at vurdere udslip af mikroplast til vandmiljøet fra vask af syntetiske tekstilvarer. I sit nylige forslag til et direktiv vedrørende håndtering af visse plastprodukters indvirkning på miljøet har Kommissionen medtaget et forslag om, at drikkevarebeholdere kun må markedsføres, hvis hætter og låg er fastgjort til beholderne, da hætter og låg er blandt de hyppigst fundne genstande. For at sikre et velfungerende indre marked efter direktivets ikrafttræden omfatter Kommissionens forslag også udviklingen af en harmoniseret standard, hvilket både Rådet og Europa-Parlamentet anser for afgørende. 2.4.Tiltag til støtte for et dybere og mere retfærdigt indre marked med et styrket industrigrundlag Standardisering er en vigtig forudsætning for et dybere og mere retfærdigt indre marked. Udviklingen af vigtige tekniske standarder er yderst relevant for sikringen af de forskellige systemers interoperabilitet og kan i høj grad lette udbredelsen af innovative løsninger. I den nyligt vedtagne mobilitetspakke, der skal hjælpe transportsektoren med at foretage en konkurrencedygtig og socialt retfærdig overgang til ren energi og digitalisering, opstilles der en række initiativer. F.eks. konvojkørsel, der gør det muligt for en gruppe af selvkørende køretøjer at bevæge sig sikkert ved hjælp af automatiserede intelligente kontrolsystemer, der kan kommunikere med hinanden. Det betyder, at det forreste køretøj kontrollerer de øvrige køretøjers hastighed og retning. Der er tale om en lovende teknologi, der skal gøre vejene sikrere og transporten mere effektiv. Standardisering bør støtte gennemførelsen af forslaget til en EU-forordning ved at tilvejebringe teknisk specifikation, der opfylder systemets behov for sammenkobling og interoperabilitet. Parallelt hermed vil Kommissionen arbejde på at løse problemerne med frekvenser for at støtte radioadgangsteknologier for opkoblet og automatiseret mobilitet i 5.9 GHz-båndet. For at sikre sikre kørselsforhold på EU's område skal der være konvergens i udformning, bygning og forvaltning af vejinfrastruktur. Standarder kan fremme harmonisering og vidensdeling mellem medlemsstaterne om de overholdte procedurer og krav. Derudover vil der med henblik på bedre sikkerhed, fjernelse af tekniske hindringer og hurtig udbredelse af innovation fortsat blive fokuseret på fastsættelsen af nye tekniske specifikationer for interoperabilitet vedrørende delsystemerne infrastruktur og rullende materiel i jernbanesystemet. Færdiggørelsen af hovednettet og korridorerne i det transeuropæiske transportnet (TEN-T) vil øge transportkapaciteten i det indre marked uden at øge CO2-emissionerne. Standardisering kan støtte løsninger, der sikrer interoperabilitet og kommunikation mellem nettets elektroniske systemer.

Sammen med elektronisk fakturering vil elektronisk godstransportinformation gøre logistiksektoren mere effektiv. Med hensyn til elektronisk godstransportinformation bør standarder gøre det lettere at udarbejde en ensartet tilgang til accept af elektroniske dokumenter. Kommissionen vil også anmode om en opdatering af de nødvendige standarder for inspektion og afprøvning af farligt gods, der transporteres på tværs af medlemsstaterne. 2.5.Tiltag til støtte for den europæiske handlingsplan for forsvarsområdet Det europæiske marked for forsvarsmateriel lider under fragmentering og et utilstrækkeligt industrielt samarbejde. Derfor er en af de tre foranstaltninger, der er bebudet i den europæiske handlingsplan for forsvarsområdet, at sikre et åbent og konkurrencedygtigt indre marked for forsvarsmateriel. Europæisk standardisering har et veldokumenteret ry for at fremme åbenhed og konkurrence i det indre marked. Kommissionen har foreslået Det Europæiske Forsvarsagentur at påbegynde udviklingen af en handlingsplan for standardisering på forsvarsområdet i samarbejde med ESO'erne. 2.6.Tiltag til støtte for den europæiske rumstrategi Galileosystemets etablering og ibrugtagning skal være gennemført inden 2020 parallelt med driftsfasen (påbegyndt i 2017). Dette betyder, at rumsegmentet fra dette tidspunkt vil være fuldt ud etableret og ibrugtaget, og alle tjenester vil være erklæret fuldt ud operationelle. Kommissionen har foreslået Det Europæiske GNSS-Agentur at påbegynde udviklingen af en handlingsplan for standardisering på området i samarbejde med de europæiske standardiseringsorganer. 2.7.Tiltag til støtte for den europæiske dagsorden om sikkerhed For at håndtere de nye sikkerhedsmæssige udfordringer finansierer EU forskningsaktiviteter, der skal fremme sikkerhedsteknologier på europæisk plan. EU's sikkerhedsindustris grundlag er i en stærk position til at levere de nødvendige løsninger. Denne industri skal dog overvinde den nuværende fragmentering, således at der kan ske en bred udbredelse af EU-finansierede forskningsresultater. Standarder kan slå bro over denne kløft. De kan give stordriftsfordele og reducere informationsasymmetrier mellem udbuds- og efterspørgselssiden med grænseoverskridende transaktioner. 3.Internationalt samarbejde Støtte til EU-industriens konkurrencemæssige stilling i den globale værdikæde og styrkelse af dens tilstedeværelse på de internationale markeder er vigtige forudsætninger for at skabe vækst og beskæftigelse i EU, navnlig i lyset af den skiftende dynamik i den internationale handelspolitik.

Disse målsætninger kan først og fremmest nås ved at sigte mod den størst mulige sammenhæng mellem internationale og europæiske standarder og ved at fremme den generelle brug af europæiske og/eller internationale standarder uden for EU. Kommissionen vil i 2019 fortsat intensivere sin politikdialog med internationale standardiseringsorganer og fortsætte sin deltagelse i relevante internationale fora. Kommissionen vil også holde kontakt med internationale standardiseringsorganer såsom ISO/IEC/JTC1/ITU-T og, når det er relevant, deres tekniske udvalg. Kommissionen vil også fremme europæisk standardisering og bidrage til kapitler om tekniske handelshindringer, når den forhandler, udarbejder og gennemfører forskellige internationale politiktiltag som f.eks. frihandelsaftaler, associeringsaftalen mellem EU og Ukraine, Østpartnerskabet, EU's fornyede partnerskab med landene i Afrika og konnektivitetsprocessen mellem Europa og Asien. Kommissionen vil indlede en dialog om standarder med USA med henblik på at lette samhandelen, mindske bureaukratiske hindringer og nedbringe omkostningerne. På samme måde vil Kommissionen sikre kontinuiteten af synlighedsprojekter som f.eks. de aktuelle ordninger for udsendte europæiske standardiseringseksperter i Kina og Indien, den webbaserede standardiseringsplatform med Kina og projekterne vedrørende internationalt samarbejde om IKT-standardisering. Det overordnede mål for sådanne tiltag er at præsentere det europæiske standardiseringssystem som et attraktivt alternativ til andre regionale eller nationale ordninger, levere standardiseringsrelevante oplysninger og lette bilateralt samarbejde om standardiseringsspørgsmål. Endvidere vil foranstaltningerne støtte europæiske virksomheder, der har svært ved at få adgang til markeder uden for EU på grund af standardiseringsspørgsmål. Kommissionen planlægger at forny det nuværende projekt i Indien fra midten af 2019 til 2022. Kommissionen vil støtte afholdelsen af 3GPP-møder (3rd Generation Partnership Project) i Europa for at fremme aktiv deltagelse af en bred vifte af europæiske delegerede fra vigtige industrielle aktører, herunder SMV'er, den akademiske verden og forskningsinstitutioner. 4.Offentlig-private partnerskaber 4.1.Styring Rettidig levering af standarder af høj kvalitet kræver løbende samarbejde og opbygning af tillid mellem begge sider af det offentlig-private partnerskab inden for europæisk standardisering. Navnlig kræver kvaliteten af harmoniserede standarder, som giver formodning om overensstemmelse, særlig opmærksomhed fra begge sider. Denne type standard skal være i overensstemmelse med seneste retspraksis i denne henseende, overholde forordningen om europæisk standardisering og opfylde de juridiske krav i den sektorlovgivning, som den dækker. I overensstemmelse med denne seneste retspraksis vil Kommissionen fortsætte med at revurdere sine procedurer og dele dem med interessenterne gennem det fælles initiativ vedrørende standardisering, der blev iværksat i 2016, og handlingsplanen om henvisning til harmoniserede standarder, der blev aftalt mellem Kommissionen og ESO'erne i 2017. ESO'erne opfordres til at give højeste prioritet til håndtering af harmoniserede standarder, som der ikke er henvisninger til, for at opfylde de standarder af høj kvalitet, som markedet og lovgiver kræver, og for at sikre en rettidig henvisning i EUT. Kommissionen vil for at gennemføre denne handlingsplan i 2019 fokusere på yderligere at konsolidere det nye system af konsulenter inden for harmoniserede standarder, der blev indført i 2018. Systemet blev oprettet for at efterprøve og vurdere kvaliteten af udkast til harmoniserede standarder og deres overensstemmelse med tilsvarende EU-lovgivning og -politikker. Kommissionen vil fortsat støtte styringsprocessen gennem sine regelmæssige strukturerede dialoger med ESO'erne. Det har vist sig at være en nyttig ramme for tidlig fjernelse af hindringer og effektiv gennemførelse af vedtagne foranstaltninger.

4.2.Inklusivitet Kommissionen gentager sin opfordring til ESO'erne, de nationale standardiseringsorganer og bilag III-organisationer (SBS, ANEC, EFS og ECOS) om at fortsætte deres bestræbelser på at sikre interessenters deltagelse og øge deres samarbejde, om nødvendigt ved at tilpasse deres interne regler og procedurer. Kommissionen har til hensigt at påvise de gunstige virkninger af inklusivitet på kvaliteten af europæisk standardisering og dens evne til at levere de nyeste publikationer, som vil kunne øge virksomhedernes konkurrenceevne under hensyntagen til små virksomheders civilsamfundets behov. Kommissionen vil derfor anmode SBSG, der repræsenterer små virksomheder inden for europæisk standardisering, om at fremlægge konkrete eksempler på, hvordan SMV'ers deltagelse i standardisering skaber merværdi ved at øge konkurrenceevnen. Ligeledes bør de organisationer, der repræsenterer miljømæssige interesser og forbrugeres og arbejdstageres interesser i forbindelse med standardisering (ANEC, EFS og ECOS) give eksempler på, hvordan deres deltagelse i standardisering gavner samfundet som helhed. Sådanne eksempler kan fastsætte benchmarks og bedste praksis, som andre organisationer kan følge. Derudover ville det være nyttigt, hvis bilag III-organisationer styrkede og fremhævede den forbindelse, de har med deres bagland i forskellige medlemsstater. Det er vigtigt for deres nationale medlemmer at se fordelene ved, at bilag III-organisationer beskæftiger sig med europæisk standardisering, og fremme disse organisationers legitimitet. ESO'erne bør også indberette tilfælde, hvor underrepræsenterede interessenters deltagelse, navnlig bilag III-organisationer, har gavnet det europæiske standardiseringssystem og den måde, det fungerer på. Kommissionen vil fortsat fokusere på inklusivitet og relaterede udfordringer i sin bilaterale dialog med Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO) og Den Internationale Elektrotekniske Kommission (IEC). 4.3.Evaluering af forordningen Det fastsættes i artikel 24, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1025/2012 om europæisk standardisering, at Kommissionen senest den 31. december 2015 og derefter hvert femte år forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om denne forordnings gennemførelse. I den forbindelse vil Kommissionen iværksætte en uafhængig gennemgang af det europæiske standardiseringssystem i 2019 for at evaluere dets resultater. Den uafhængige gennemgang vil bygge videre på resultatet af det fælles initiativ vedrørende standardisering og eventuelt på resultaterne af undersøgelsen af standardiseringens virkninger. 4.4.Finansiering af europæisk standardisering De nuværende rammeaftaler om partnerskab med CEN, CENELEC og ETSI, som udgør den retlige ramme for Unionens finansiering af europæisk standardisering, udløber i december 2020. For at mindske administrationen for de europæiske standardiseringsorganisationer og gøre det muligt for alle de nationale standardiseringsorganer at deltage i udviklingen af standarder vil Kommissionen vurdere de potentielle nye foranstaltninger til forenkling af finansieringen af europæisk standardisering ved at udvide brugen af faste beløb til alle former for tilskud. Til beregning af satserne for enhedsomkostninger og faste beløb vil Kommissionen anmode ESO'erne om at indsende deres metodologi, statistikker og revisionsattester.