i , ., VW , 
I * -. '} 
''.,1 Vi KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 15.03.1996 
KOM(96)102 endelig udg. 
< » A f +tt 
i * ?»<(*' 
r, A 
, .-* 
,i i's. J 
I »V I'""'»"'''! 
, Ml i 
! ^ 
vit!» 
"-1. l'ï», 
V MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
KYSTNÆRT SMÅFISKERI 
(BUDGETPOST B2-521) 
:i'.\t 

KYSTNÆRT SMÅFISKERI (BUDGETPOST B2-521) 
(Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet 
1. INDLEDNING 
Formålet med denne meddelelse fra Kommissionen er at informere Rådet og Europa-Parlamentet om de 
initiativer, Kommissionen traf i 1995 for at gennemføre budgetpost B2-521, og er en følge af den forpligtelse, 
Kommissionen indgik den 10. juli 1995 med hensyn til "kystnært småfiskeri". 
Under den nye budgetpost B2-521, som blev oprettet af Europa-Parlamentet, blev der i 1995-budgettet afsat 
3 mio. ECU som forpligtelsesbevillinger til fordel for kystnært småfiskeri, i budgettet kaldt "kystfiskeri af mindre 
omfang" med følgende begrundelse: "I betragtning af den sociale og økonomiske betydning, som kystfiskeri 
af mindre omfang har... skønnes det hensigtsmæssigt at oprette en ny artikel under den fælles fiskeripolitiks 
strukturforanstaltninger...". 
Anmærkningen til budgettet henviser til en beslutning vedtaget af Europa-Parlamentet(1). Da foranstaltningen 
ikke er "væsentlig", jf. artikel 22, stk. 1, andet afsnit, i finansforordningen, var det ikke nødvendigt først at 
vedtage en basisretsakt, og Kommissionen kunne således selv fastsætte reglerne for udnyttelse af de 
disponible bevillinger under iagttagelse af førnævnte parlamentsbeslutning. 
2. ARBEJDSMETODE 
Handlingsplan 
Kommissionen har fra første færd været utilbøjelig til at benytte metoden med medfinansiering af 
enkeltprojekter, da en sådan ordning ville blive for tung og ufleksibel at administrere. Efter at have fastsat 
omfanget af EU's indsats (se nedenfor), blev det besluttet at opfordre medlemsstaterne til at fremlægge 
samlede programmer af begrænset rækkevidde, såkaldte handlingsplaner for kystnært småfiskeri, baseret på 
enkle regler, som i vidt omfang tog hensyn til nærhedsprincippet. Efter en gennemgang skulle hver plan 
godkendes ved en kommissionsbeslutning, hvorefter der skulle indgås en samlet budgetforpligtelse, som ville 
give anledning til to udbetalinger (forskud ved planens godkendelse, restbeløb efter genemførelsen, rapport 
til Kommissionen og kontrol af udgifterne). 
(,) Europa-Parlamentets beslutning af 20.1.1989 om det ikke-industrialiserede fiskeri (dok. A2-271/88, EFT C 47 af 27.2.89, s. 173). 
1 
Indsatsområde 
Hverken budgetposten eller den dertil knyttede anmærkning indeholdt en definition på kystnært småfiskeri. Man 
vedtog så følgende definition: "Ved kystnært småfiskeri forstås fiskeri fra erhvervsfartøjer med en længde over 
alt på under 9 m, dog 12 m for fartøjer med mulighed for trawlfiskeri". De personer, der vil kunne drage fordel 
af planerne er de pågældende fartøjers ejere, skippere og besætning. 
Planernes målsætning - oversigt over indsåstsformer 
For at være tro mod Europa-Parlamentets begrundelse, som også figurerer i budgetanmærknngen, besluttede 
man at koncentrere indsatsen om en modernisering af det kystnære småfiskeri. En række af EU's fiskerflåder 
består af meget små åbne både uden sikkerhedsudstyr og avancerede fangstredskaber, med ringe motorkraft 
og uden udstyr til opbevaring af fisk ombord; det var imidlertid vigtigt ikke at bringe de flerårige 
udviklingsprogrammer for fiskerflåden (FUP)® i fare og især at sætte meget fast rammer for støtten til en 
modernisering af fartøjernes motorer, således at det bliver muligt at udvide fiskeriet. 
Indsatsen skulle dog adskille sig fra de traditionelle strukturinterventioner, som gennemføres med støtte fra 
FIUF(3). På baggrund af de meget små midler, der er til rådighed, ville en så beskeden indsats kun give mening 
og være politisk synlig, hvis den var nyskabende og gav værditilvækst i erhvervet samt virkede afsmittende 
i kraft af sin demonstrations- og eksempelværdi, hvilket alle er betingelser, der kræver, at man gør mere end 
blot at yde investeringsstøtte til fartøjerne. Man besluttede derfor at prioritere projekter, som kombinerer 
investeringer i fartøjer med uddannelseskurser, som er rettet mod brugerne af de moderniserede fartøjer, og 
som er direkte knyttet til investeringerne. 
Ifølge artikel 5, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 3699/93 af 21. december 1993 om kriterier og betingelser for EF-
strukturinterventioner inden for fiskeri, akvakultur og forarbejdning og afsætning af fiskerivarer og akvakulturprodukter (EFT L 
346 af 31.121993, s. 1) er et FUP "en serie mål og en oversigt over de fornødne midler til deres virkeliggørelse, som gør det 
muligt at styrke udviklingen i fiskeriindsatsen under iagttagelse af et varigt helhedsperspektiv". 
Betingelserne for intervention via FIUF er fastsat i førnævnte forordning (EF) nr. 3699/93. 
Finansieringssatser 
Finansieringssatserne er fastsat, som følger, i procent af de støtteberettigede udgifter: 
Udgifternes art EU-støtte Offentlig 
medfinansiering i 
medlemsstaten 
(stat, region...) Støttemodtagerens 
medfinansiering 
Investeringer om 
bord på fartøjern 
Uddannelse £ 75% 
< 75% £5% 
> 25% £ 20% 
Planernes løbetid 
Foranstaltningerne skal være fuldført senest tolv måneder efter, at Kommissionen har godkendt dem. 
3. GENNEMFØRELSE 
Den 8.8.1995 blev der sendt et brev til medlemsstaterne, hvori de blev opfordret til senest den 1.10.1995 at 
fremlægge en handlingsplan for kystnært småfiskeri. 
Syv medlemsstater reagerede positivt på Kommissionens opfordring (Grækenland, Spanien, Finland, Irland, 
Italien, Portugal og Sverige). Ved den endelige udarbejdelse af programmeringsdokumenterne sørgede 
Kommissionen for, at alle planerne effektivt kombinerer investeringer i modernisering af fartøjer til kystnært 
småfiskeri med erhvervsuddannelse af de pågældende fiskere. 
De disponible bevillinger er blevet fordelt i forhold til den betydning, som kystnært småfiskeri har i de 
pågældende medlemsstater, både hvad angår antallet af fartøjer og tonnage. De endelige beløb er: 
(ECU) 
Medlemsstat Samlet budget Nationalt bidrag EU-støtte 
Offentligt Privat 
GR 1124 000 101160 179 840 843 000 
E 1174 276 183 179 169 097 822 000 
FIN 193 333 13 182 35 151 145 000 
IRL 133 333 20 000 13 333 199 999 
I 536 000 54 000 80 000 402 000 
P 689 000 58 000 114 000 517 000 
S 228 000 22 800 34 200 171000 
I ALT 4 077 942 452 321 625 621 3 000 000 
Programmerne, som blev godkendt af Kommissionen den 18. december 1995, løber indtil udgangen af 1996 
og vil i første halvdel af 1997 blive fulgt op af rapporter om gennemførelsen. 
Bilag : beskrivende sammendrag af programmerne vedrørende "kystnært småfiskeri" 
GRÆKENLAND 
I Grækenland foregår det kystnære småfiskeri fra ca. 16 000 både og beskæftiger skønsmæssigt omkring 
21 000 fiskere. Denne fiskerflåde har særlige problemer, som især er store for flåderne i de øgrupper, der 
ligger fjernt fra det græske fastland, og som er præget af en geografisk, økonomisk og social isolation. Nogle 
af disse øer (Tilos, Agathonissi, Lipsi, Anafi osv.) lever udelukkende af fiskeri, som kun har lokal betydning. 
Dette fiskeri er yderst begrænset, både fordi bådenes høje alder og det åbne hav omkring øerne ikke sætter 
fiskerne i stand til at tjene så meget, at de har råd til at modernisere deres både. Endvidere har de særlige 
uddannelsesforanstaltninger vedrørende miljøbeskyttelse, forvaltning af kystressourcer, produktkvalitet, 
sikkerhed om bord og navigation ikke hidtil i tiltrækkelig grad, eller i visse tilfælde slet ikke, omfattet fiskerne 
i disse meget fjerntliggende øgrupper eller fiskerne i andre områder i Det Ægæiske og Det loniske Hav. 
Handlingsplanen for kystnært småfiskeri i Grækenland sigter på to indsatsformer: 
Modernisering af bådene navnlig på øerne Tilos, Agathonissi, Lipsi, Anafi osv. gennem: 
udskiftning af gamle motorer med nye, der har samme motorkraft 
levering af standardkasser, der sikrer en korrekt opbevaring af fiskene, så kvaliteten ikke 
forringes 
levering af sikkerhedsudstyr 
Uddannelse af fiskerne ved tilrettelæggelse af seminarer i områderne i Det Ægæiske og loniske Hav 
om følgende emner: 
forvaltning af kystressourcerne 
bevidstgørelse om beskyttelse af havmiljøet 
produktkvalitet/hygiejneregler 
regler for sikkerhed om bord og navigation. 
Det forventes, at disse foranstaltninger, der er lokalt målrettet mod kystnært småfiskeri, vil forbedre fiskernes 
levevilkår i disse fjerntliggende øgrupper. 
SPANIEN 
Det spanske kystnære småfiskeri skal snarere vurderes ud fra sin regionale betydning end ud fra sin specifikke 
andel i fiskerisektoren som helhed. Desuden er denne delsektor, trods sin ringe betydning hvad værditilvækst 
angår, en vigtig faktor i den nationale økonomi i kraft af de mange arbejdspladser og indtægter, som skabes. 
For øjeblikket omfatter den spanske fiskerflåde ca. 19 000 fartøjer, hvoraf de 13 000 indgår i den flåde, der 
driver kystnært småfiskeri. Den tidligere nævnte handlingsplan tager sigte på den del af denne flåde, som er 
hjemmehørende i et begrænset antal havne (28), hvor der ligger et betydeligt antal af disse fartøjer (mindst 
1 350), og som generelt er beliggende i kystområder, der er stærkt afhængige af fiskeri. Det drejer sig om alle 
kyster på det spanske fastland og Balearerne. 
Handlingsplanen foreslår en række foranstaltninger på to indsatsområder, nemlig: 
Investeringer i fartøjer 
Installering af udstyr til forbedring af sikkerheden om bord på fartøjerne. 
Udformning af en så standardiseret model som muligt af et køleanlæg til fiskerivarer og af små 
beholdere, som vil gøre det lettere at håndtere og transportere varerne og som i sidste instans 
er med til at forbedre deres kvalitet og hygiejnetilstand. 
Tekniske undersøgelser for at finde frem til den drivkraft, der egner sig bedst i de områder, 
hvor de af planen omfattede fartøjer normalt fisker, samt tekniske undersøgelser med henblik 
på bedre vedligeholdelse. 
Det forventes, at i alt 472 fartøjer kan få del i støtten. 
Uddannelse af fiskere: 
Organisering af dagskurser i sikkerhedsnormer om bord på skibe samt i, hvordan man undgår 
farlige situationer under kystsejlads. 
Organisering af overlevelseskurser. 
Organisering af kurser i teknikken i forbindelse med selektivt fiskeri og forbedring af 
arbejdshygiejnen om bord på fartøjer. 
Der vil lokalt blive organiseret i alt 28 uddannelseskurser, og personer, der modtager den i det 
foregående punkt nævnte støtte, vil have fortrinsret til at deltage. 
Planen er baseret på disse nyskabende foranstaltninger, der er rettet mod en del af flåden, som ofte bliver 
overset, men som er udsat for langt flere ulykker til søs end den øvrige del. De foreslåede foranstaltninger 
sigter både mod øget sikkerhed om bord og mod en mere effektiv hjælp til havfiskerne fra den af de lokale 
myndigheder etablerede redningstjeneste. 
Planen forvaltes decentralt, og de forskellige regionale administrationer, der har ansvaret for de planlagte 
foranstaltninger, står også for iværksættelsen. Dog sørger den statslige centraladministration for en 
koordinering. 
IRLAND 
Irlands plan satser først og fremmest på at uddanne de små fiskerfartøjers ejere, kaptajner og 
besætningsmedlemmer. Bestemmelserne tager ligeledes sigte på at få ejerne til at investere i sikkerhedsudstyr. 
Den irske fiskerflåde består primært af små fartøjer. Der er 907 fartøjer af en længde på under 12 m, og de 
udgør 65% af den samlede flåde. Af disse 907 fartøjer er 433 på under 9 m (ca. 31% af den samlede flåde). 
Irland har længe erkendt, at disse små fiskerfartøjer yder et bidrag til udviklingen af de talrige fjerntliggende 
kystsamfund, hvor der er få andre beskæftigelsesmuligheder. 
De største problemer for det kystnære småfiskeri i Irland er: 
Manglende bevidsthed om passende sikkerhedsforanstaltninger og om begrænsningerne i forbindelse 
med små åbne både, specielt med hensyn til stabilitet og risiko for kæntring på grund af overlastning. 
Følgerne af lange perioder med dårligt vejr, særligt mod syd, ved vest- og nordvestvendte kyster, som 
er områder, der er udsat for atlanterhavsstormene. 
Visse sektorers afhængighed af et begrænset antal arter. 
Et uddannelsesprogram udelukkende rettet mod ejerne af / besætningen på mindre fartøjer vil blive iværksat 
i fiskerihavne på kysten. I programmet vil indgå seminarer, workshopper og demonstrationer med fokus på 
følgende emner: 
sikkerhed 
vedligeholdelse og udstyr 
fiskenes kvalitet 
bevarelse af ressourcer 
alternative ressourcer 
regnskabsføring og regnskabskontrol. 
Uddannelsesprogrammet vil blive suppleret med en række vejledende plakater og foldere. 
Et af problemerne for de små fiskerfartøjer er, at de ofte er dårligt vedligeholdt, og at sikkerheden om bord og 
udstyret til brandbekæmpelse er mangelfuldt. Planen indebærer støtte til denne type udstyr. 
ITALIEN 
Den pågældende italienske fiskerflåde består af 7 398 både på under 9 m og 1 271 både (trawlere) på under 
12 m. 
Problemer, som denne del af den italienske flåde er konfronteret med: 
generel nedslidning 
stadig flere konflikter med andre dele af flåden om udnyttelsen af kystressourcerne. 
Ifølge de italienske myndigheder vil denne foranstaltning komme 20 havne og 330 både til gode. Af EU-støtten 
vil 75% gå til investeringer om bord og 25% til uddannelse. 
Planlagte indsatsformer 
Investeringer om bord 
Sikkerhed om bord: Det er meningen, at alle både skal forsynes med en GPS-navigator, som gør det 
muligt at lokalisere dem, hvis det er nødvendigt, idet de for tiden ofte fisker langt fra kysten. 
Effektivitet: Bådene vil blive forsynet med spil, så de har mulighed for hale de våde net ind. 
Fiskekvalitet: Man planlægger at installere glasfiberbeholdere for at opnå en bedre fiskekvalitet. 
Erhvervsuddannelse: De planlagte uddannelseskurser vedrører de foranstaltninger, der indgår i investeringerne 
om bord; de har til formål at give besætningerne den nødvendige tekniske viden til at benytte det nye udstyr 
(navigationsudstyr, spil og håndtering af fisk om bord). 
Producentorganisationernes rolle: Uddannelseskurserne er udelukkende rettet mod de personer, der har sagt 
ja til investeringer om bord. De vil først blive organiseret efter investeringsfasens udløb. De italienske 
myndigheder har givet Kommissionen sikkerhed for, at alle investorer kan følge et uddannelseskursus, og at 
der vil blive gjort reklame for dette initiativ. 
De italienske myndigheder har overladt det til producentorganisationerne at gennemføre planen. De vil blive 
opfordret til at fremlægge detaljerede operationelle programmer, som de vil have ansvaret for bliver 
gennemført. 
PORTUGAL 
Investeringer om bord på fartøjer 
Forbedring af sikkerheden om bord for at dække behovet i sektoren (rednings- og 
sikkerhedsudstyret om bord er ofte utilstrækkeligt, når man ser på, hvor farlige læområder og 
havneinfrastrukturer er i Nordportugal). 
Forbedring af fiskerivarernes kvalitet. Hverken kendskab til eller anvendelse af midler til 
konservering af fiskerivarer er almindelig udbredt. 
Uddannelse 
Fremstød for uddannelse af fiskerne - bevidstgørelse om problemer i forbindelse med 
anvendelse af redningsudstyr og forbedring af produkternes kvalitet. 
Indsatsområde: Kystfiskerfartøjer af en længde overalt på under 9 eller 12 m for trawlere fra den 
nordlige og mellemste del af Portugal. 
Planens målsætning - oversigt over indsatsformer: Tilvejebringelse af det rednings- og 
sikkerhedsudstyr, der er fastsat i den portugisiske handlingsplan (redningssignaler og -bøjer, 
redningsveste, flåder og ildslukkere), ligger på linje med de former for støtteberettigede 
foranstaltninger, der indgår i den af GD XIV udarbejdede handlingsplan. 
FINLAND 
Hvert år er der omkring 100-150 fiskere i den finske øgruppe, som anvender lukkede ruser til at fange sild og 
i mindre målestok aborre, sandart og gedde. En ruse er et net, som på lavt vand er fastgjort til pæle, og hvis 
yderste del er kegleformet. Fiskerne fisker fra små fartøjer omkring de mange øer og i de små bugter. At fange 
sild og andre arter med ruse er en traditionel, men besværlig form fiskeri i disse fjerntliggende egne, hvor der 
er få havne og havnefaciliteter. 
På den finske sydvestkyst foreslår fiskeriforeningen, at den selv, de nationale myndigheder og Kommissionen 
går sammen om at finansiere følgende foranstaltninger: 
Bygning af et nyt specialiseret fiskerfartøj beregnet for fiskere, der anvender sådanne ruser, og 
forsynet med et pumpesystem, der kan få fiskene ud af rusen. Udstyret omfatter et sorteringsanlæg 
og maskiner der anbringer fiskene i beholdere, hvor de køles. Der er tale om et pilotprojekt, som, hvis 
det lykkes, vil gøre det muligt at anvende ruserne til fangst af aborre og andre arter. 
Uddannelse af fiskere, så de kan bruge de nye fartøjer og deres udstyr. 
Potentielle fordele af denne investering vil være: 
at bremse tilbagegangen af dette traditionelle fiskeri 
at motivere andre fiskere til at anvende samme teknik 
at udvide brugen af ruserne til fiskning af andre arter 
at opnå en bedre fiskekvalitet. 
SVERIGE 
Den svenske plan omfatter følgende 4 foranstaltninger: 
Investeringer om bord på fiskerfartøjer: Denne foranstaltning dækker indførelse og udvikling af mere 
selektive redskaber til kystfiskeri, dvs. indkøb og installering af sorteringsvinduer/kvadratmaskede 
vinduer i trawlere, der fisker efter jomfruhummer, og i selektive trawl til fangst af rejer og helt samt 
udvikling og indførelse af mere selektive redskaber (lukkede ruser) til fangst af ål og tejner til fangst 
af bløddyr og krebsdyr. Det er planlagt at yde kompensation for indtægtstab i forsøgsperioderne 
(maksimalt 10% af de offentlige udgifter). 
Forbedring af sikkerheden og arbejdsbetingelserne om bord på kystfiskerfartøjerne, dvs. udvikling, 
indkøb og installering af sikkerhedsudstyr, investeringer i støjreduktion og udstyr til en mere sikker 
behandling af materiel og fangster. 
Forbedring af produkternes kvalitet og friskhed, dvs. investeringer i udstyr til køling/frysning/behandling 
af fangsterne. 
Teoretisk og praktisk uddannelse i brugen af selektive redskaber, undervisning i sikkerhed (firedages 
kurser med deltagelse af 500 fiskere), undervisning i procedurerne i forbindelse med kontrol af 
hygiejneforhold og kvalitet. 
Foranstaltningernes nyskabende karakter fremgår af, at der er tale om investeringer i nyt materiel, som vil blive 
afprøvet i praksis under normalt erhvervsfiskeri. Uddannelsen tager sigte på effektiv brug af det nye materiel, 
udstyr og fiskerimetoder. 
Fiskeristyrelsen (Fiskeriverket) vil være ansvarlig for programmets gennemførelse. 
Investeringerne om bord på fiskerfartøjerne og uddannelsen repræsenterer henholdsvis 80% og 20% af de 
forventede samlede omkostninger ved planen. 
Under de bilaterale konsultationer, som især har vedrørt budgetforhold, har de svenske myndigheder givet 
udtryk for, at de især prioriterer de to første foranstaltninger, der vedrører fiskerimetoder og selektiv forbedring 
af sikkerhed og arbejdsforhold. 
I betragtning af de midler, der er afsat til interesserede medlemsstater, og den svenske prioritering af de to 
første foranstaltninger, foreslås det, at kun disse foranstaltninger samt uddannelse bliver berettiget til EU-støtte 
i forbindelse med handlingsplanen for kystnært småfiskeri i Sverige. 
De midler, der afsættes til Sverige, vil blive fordelt som følger på de støtteberettigede foranstaltninger: 
selektive fiskeredskaber 50% 
sikkerhed og arbejdsforhold 30% 
uddannelse 20% 
10 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 102 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 
Katalognummer : CB-CO-96-110-DA-C 
ISBN 92-78-01410-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
•M