Sammendrag Den vigtige indsats for at forbedre det slovakiske retssystems uafhængighed, integritet, kvalitet og effektivitet, der allerede blev bemærket i rapporten om retsstatssituationen 2020, er fortsat. I december 2020 vedtog parlamentet en omfattende reform af forfatningen og gennemførelseslovgivning vedrørende retssystemet, navnlig forfatningsdomstolen og domstolsrådet. Myndighederne har også øget indsatsen for at bekæmpe korruption i retsvæsenet. En reform af retsvæsenet, der involverer Europarådet, er under udarbejdelse, hvilket har givet anledning til en række bemærkninger fra interessenter. Der er oprettet en øverste forvaltningsdomstol. En ny rigsadvokat og en særlig anklager blev valgt ved hjælp af en ny gennemsigtig procedure. Disse reformer afspejler bestræbelserne på at forbedre retssystemet, og det er vigtigt, at gennemførelsen af dem tager hensyn til de relevante europæiske standarder for at sikre retsvæsenets uafhængighed. Dette er også vigtigt i betragtning af, at opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed fortsat er meget lav i den brede offentlighed, selv om den dog er blevet bedre blandt virksomhederne. Slovakiets bestræbelser på at bekæmpe korruption er blevet øget markant og har vist sig at virke, idet en række korruptionssager på højt plan efterforskes og retsforfølges. Ledende tjenestemænd er også blevet udvalgt og udnævnt, herunder lederen af det nye kontor for beskyttelse af whistleblowere, der indleder sit arbejde pr. 1. september 2021. Kapaciteten til at afsløre og efterforske korruption kan stadig styrkes gennem investeringer i specialisering, særlig analytisk ekspertise og integritetskurser for det nationale kriminalitetsagentur. Der sker langsomme fremskridt i forebyggelsen af korruption. Flere forsøg på at regulere lobbyvirksomhed har hidtil slået fejl. Udkast til lovgivning om lobbyvirksomhed, "svingdørssituationer", indberetninger af aktiver, interessekonflikter blandt medlemmer af parlamentet og offentlige indkøb er imidlertid enten planlagt eller i den indledende fase. Slovakiets forfatning og sekundære lovgivning udgør den retlige ramme for beskyttelse af ytringsfriheden, retten til aktindsigt i offentlige oplysninger, mediepluralisme og pressefrihed. Et lovforslag, der er under drøftelse, og som efter planen skal vedtages i september 2021, forventes at indføre en ramme, der skal sikre gennemsigtighed i medieejerskab. Regeringens planer om at foreslå lovgivning, der skal sikre et gunstigere klima for journalister, er blevet udsat. Distributionen af statslig annoncering er fortsat ureguleret. Der er blevet afsagt en række domme over personer, der var involveret i mordet på den undersøgende journalist Ján Kuciak og hans forlovede i 2018. Frifindelsen af de påståede hovedmænd bag mordet blev omstødt af den øverste domstol, som sendte sagen tilbage til den særlige domstol i straffesager. En dom blev bekræftet. Der blev ikke indført nogen støtteordning for nyhedsmedier for at modvirke virkningerne af covid-19-pandemien. Hvad angår demokratisk kontrol og balance er der stadig behov for at forbedre lovgivningsprocessen ved at styrke inddragelsen af interessenter og civilsamfundet, som allerede bemærket i rapporten om retsstatssituationen 2020. Forfatningsreformen fra december 2020 udelukker udtrykkeligt forfatningsdomstolens kompetence til at prøve forfatningslove, hvilket udløste forfatningsdomstolens prøvelse af denne bestemmelse. Undtagelsestilstanden i forbindelse med covid-19-pandemien varede i det meste af 2020 og sluttede i maj 2021 efter en ændring af lovgivningen i december 2020, der gav mulighed for at forlænge den. Ombudsmanden og det nationale center for menneskerettigheder spillede en aktiv rolle med hensyn til at forsvare de grundlæggende rettigheder under pandemien. Der er stigende bekymring over finansieringen af visse NGO'er, navnlig begrænsninger for NGO'er, der arbejder med ligestilling mellem kønnene.



I.Retssystemet

Slovakiets domstolssystem består af 54 kredsdomstole, otte regionale retter, den særlige domstol i straffesager, den øverste domstol, den øverste forvaltningsdomstol og forfatningsdomstolen . De regionale retter fungerer som appeldomstole i civil-, handels- og strafferetlige sager og samtidig som første instans på det forvaltningsretlige område. Den særlige domstol i straffesager er kompetent til at behandle alvorlige straffesager som anført i den relevante bestemmelse i strafferetsplejeloven . Domstolsrådet spiller en central rolle i retsvæsenets selvforvaltning samt ved udnævnelse, suspension og afsættelse af dommere og opretholdelsen af de retlige etiske regler. Halvdelen af dets medlemmer (ni ud af 18) er dommere, som er valgt af deres kolleger. Andre medlemmer af domstolsrådet udnævnes af den slovakiske præsident, parlamentet og regeringen . Den offentlige anklagemyndighed i Slovakiet er en uafhængig statslig myndighed, som ledes af rigsadvokaten . Slovakiet deltager i Den Europæiske Anklagemyndighed. Det slovakiske advokatsamfund er en uafhængig, selvstyrende faglig organisation .

Uafhængighed

Opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed er blevet bedre blandt virksomhederne, men er fortsat lav, og den er meget lav blandt den brede offentlighed. 30 % af virksomhederne opfatter retsvæsenets uafhængighed som "rimelig god" eller "meget god", hvilket er en betydelig forbedring i forhold til 2020 (15 %). Omvendt er der blandt offentligheden ikke sket den samme forbedring i opfattelsen af domstolenes og dommernes uafhængighed, idet 28 % opfatter retsvæsenets uafhængighed som "rimelig god" eller "meget god" og 65 % som "rimelig dårlig" eller meget dårlig" i overensstemmelse med den langsigtede tendens, der allerede blev bemærket i rapporten om retsstatssituationen 2020. De grunde til den opfattede mangel på uafhængighed, der hyppigst fremføres, er næsten ligeligt forbundet med indblanding eller pres fra regeringen og politikerne og indblanding eller pres fra økonomiske eller andre specifikke interesser.

Myndighederne har taget skridt til at imødegå beskyldninger om korruption og embedsmisbrug i retsvæsenet. Efter højt profilerede politioperationer, som der henvises til i rapporten om retsstatssituationen 2020, blev der iværksat yderligere tiltag. I øjeblikket er 20 dommere og andre repræsentanter for retsvæsenet og de retshåndhævende myndigheder genstand for straffesager i forbindelse med alvorlige beskyldninger om korruption og embedsmisbrug i en øget indsats fra de offentlige myndigheders side for at mindske korruptionen i retssystemet. En dommer er blevet dømt. Som følge af retsforfølgelsen fratrådte flere dommere deres embede eller blev midlertidigt suspenderet. Behovet for fortsat at tackle specifikke bekymringer vedrørende retssystemets overordnede integritet er også blevet nævnt i forbindelse med det europæiske semester, og Slovakiet har modtaget en landespecifik anbefaling herom.

Der er vedtaget en omfattende reform af retsvæsenet bestående af ændringer af forfatningen og gennemførelseslovgivningen. Dette følger regeringens meddelelse om at gå videre med en reform med det formål at øge offentlighedens tillid til retsstatsprincippet som forklaret i rapporten om retsstatssituationen 2020. I december 2020 blev ændringen af forfatningen og gennemførelseslovgivningen vedtaget, hvorved der navnlig blev oprettet en øverste forvaltningsdomstol, indført ændringer i udvælgelsen og udnævnelsen af dommere ved forfatningsdomstolen og ændret flere bestemmelser om domstolsrådet. Interessenterne bemærkede, at reformen afspejler bestræbelserne på at forbedre retssystemet og styrke dets uafhængighed, selv om nogle dele af reformen mødte modstand (se nedenfor).

Selv om nogle af elementerne i reformen vedrørende domstolsrådet blev hilst velkommen, er der blevet givet udtryk for betænkeligheder med hensyn til ordningen for afskedigelse af dets medlemmer. Med forfatningsreformen blev der indført ændringer i måden, hvorpå medlemmerne af domstolsrådet udnævnes, rådets beføjelser blev udvidet, og bestemmelsen om afskedigelse af dets medlemmer blev ændret. Reformen har indført en regel om, at dommermedlemmer af rådet skal vælges i flere valgkredse. Ifølge regeringen er formålet med ændringen at øge rådets legitimitet ved at sikre en mere mangfoldig repræsentation af dommere. Dette mål er i overensstemmelse med Europarådets anbefalinger. Reformen udvider også domstolsrådets beføjelser. Desuden fastsættes det udtrykkeligt i reformen, at medlemmerne af domstolsrådet, herunder dets formand og næstformand, til enhver tid kan afskediges af den myndighed, der har udnævnt dem. Ifølge begrundelsen indebærer dette, at et sådant forslag om afskedigelse ikke skal være baseret på lovbestemte kriterier og i stedet kan være begrundet i manglende tillid. Interessenterne har udtrykt bekymring for, at dette aspekt af reformen kan have en negativ indvirkning på domstolsrådets uafhængighed. Disse betænkeligheder er også afspejlet i en udtalelse fra Europarådets rådgivende dommerkomité (CCJE) af 9. december 2020.Et afskediget medlem kan anfægte afgørelsen om afskedigelse ved forfatningsdomstolen og indgive en forfatningsmæssig klage. Det er vigtigt, at domstolsrådet er underlagt tilstrækkelige garantier med hensyn til dets uafhængighed i forhold til den lovgivende og den udøvende magt, herunder med hensyn til måden, hvorpå dets medlemmer kan afskediges.

Der er indført en pensionsalder for dommere for at skabe sikkerhed. Efter ændringer af forfatningen går dommere på pension, når de fylder 67 år. Da reformen fjernede domstolsrådets skønsbeføjelse til at foreslå pensionering af en dommer på over 65 år, øger ændringen retssikkerheden og stabiliteten for dommere.

Reglerne om dommeres strafferetlige ansvar er blevet ændret. I oktober 2020 blev der vedtaget en ændring af straffeloven efterfulgt af en ændring af forfatningsbestemmelsen om dommeres immunitet. Ifølge reformerne kan dommere ikke drages til ansvar for en meningstilkendegivelse under deres beslutningstagning, medmindre en dommers beslutningstagning kan betegnes som en forbrydelse. I denne henseende blev der i straffeloven indført en ny lovovertrædelse i form af "retsmisbrug". I overensstemmelse med denne bestemmelse kan dommere retsforfølges for enhver vilkårlig afgørelse, der forårsager skade på eller begunstiger en anden person. Bestemmelsen skal kun anvendes i tilfælde af åbenlyst vilkårlige og forkerte afgørelser. Straffesagen ledes af den særlige anklager og en særlig domstol i straffesager. En dommer, der er tiltalt for denne forbrydelse, har ret til at anmode domstolsrådet om at give udtryk for sin uenighed med hensyn til fortsættelsen af strafforfølgelsen, hvilket i givet fald svarer til, at sagen afsluttes. Den anklagede dommer kan kun suspenderes midlertidigt ved en afgørelse truffet af en disciplinær domstol . Mens europæiske standarder fastsætter, at dommere kan drages til ansvar for deres beslutningstagning i særlige tilfælde af forbryderisk hensigt og grov uagtsomhed, skal enhver ordning for dommeres ansvar klart og præcist give de nødvendige garantier for at undgå enhver risiko for, at den anvendes som et pressionsmiddel i forbindelse med domstolenes aktiviteter eller som et system til politisk kontrol over retsafgørelsers indhold. Det er vigtigt, at disse beskyttelsesforanstaltninger overholdes i overensstemmelse med europæiske standarder, når disse nye bestemmelser anvendes i praksis. Visse interessenter har udtrykt bekymring over forfatningsændringen vedrørende dommeres immunitet og bemærket, at den brede og vage formulering kan indebære en potentiel risiko for misbrug.

Den nylige forfatningsreform ændrede ordningen for overførsel af dommere uden deres samtykke. Den nylige forfatningsreform fastsatte, at dommere kan overføres uden deres samtykke i tilfælde af en ændring af retsvæsenet, hvis en sådan overførsel er nødvendig for at sikre et velfungerende retsvæsen. Ifølge europæiske standarder er det i undtagelsestilfælde muligt at overføre dommere uden deres samtykke, forudsat at der er indført tilstrækkelige garantier. Disse garantier omfatter et krav om, at dommeren ikke kan overføres til en domstol i en lavere instans, og at han eller hun har adgang til domstolsprøvelse. Det er vigtigt, at gennemførelsesloven giver tilstrækkelige garantier under hensyntagen til europæiske standarder.

Et udkast til reform af retsvæsenet er under udarbejdelse. Efter anbefalinger i en rapport fra CEPEJ om bl.a. at overveje en styrkelse af dommernes specialisering og en ændring af retsvæsenet, navnlig om at nedbringe antallet af kredsdomstole, har justitsministeriet nedsat arbejdsgrupper, der bl.a. består af dommere, med henblik på at udarbejde et udkast til reform af retsvæsenet. Formålet med reformen er at øge offentlighedens tillid til retsvæsenet og forbedre dets effektivitet og kvalitet. Udkastet til reform er baseret på behovet for en tilstrækkelig størrelse af domstolene for at give mulighed for større specialisering af dommere ved hver domstol med respekt for kulturelle og regionale identiteter og adgang til domstolene. På grundlag af data om de nuværende domstoles arbejdsbyrde samt infrastruktur og domstolenes tilgængelighed foreslås det i reformudkastet at reducere antallet af kredsdomstole og regionale domstole fra henholdsvis 54 til 30 og fra 8 til 3. Dommere, andet personale i retsvæsenet og sager fra de opløste domstole vil blive flyttet til de resterende efterfølgerdomstole. Fra september til december 2020 blev reformforslaget forelagt for dommere og andre interessenter. Drøftelserne fortsatte i januar og februar 2021. Justitsministeriet er nu i færd med at evaluere bemærkningerne fra den offentlige høring, der fandt sted fra midten af december 2020 til begyndelsen af marts 2021. Reformudkastet blev mødt med kritik fra flere interessenter, som bl.a. berettede om manglende inddragelse i udarbejdelsesprocessen og udtrykte bekymring over domstolenes tilgængelighed. Efter kritikken besluttede justitsministeriet at fortsætte konsultationerne med dommere indtil september 2021, hvorefter et omformuleret forslag til reform af retsvæsenet igen vil blive genstand for en offentlig høringsprocedure. Da reformen vil indebære overførsel af dommere, bør det bemærkes, at dommere, der uden deres samtykke overføres i forbindelse med reformen, ifølge europæiske standarder bør nyde godt af proceduremæssige garantier for at sikre, at deres uafhængighed ikke bringes i fare (se ovenfor). En CEPEJ-gennemgang af reformudkastet konkluderede, at den anvendte metode er i overensstemmelse med dens retningslinjer og vurderingsrapport og fremhævede den evidensbaserede tilgang, som de slovakiske myndigheder har valgt. Det fremsatte også yderligere anbefalinger, f.eks. overvejelser om udsættelse af dens gennemførelse.

Der er oprettet en øverste forvaltningsdomstol, og der er planlagt forvaltningsdomstole. Det nye system med forvaltningsdomstole forventes at bestå af tre forvaltningsdomstole, hvis oprettelse foreslås i udkastet til reform af retsvæsenet, og en øverste forvaltningsdomstol, der er oprettet ved den nylige forfatningsreform, og som forventes at blive operationel i august 2021. Præsidenten for den øverste forvaltningsdomstol blev udnævnt i maj 2020, og processen med udvælgelse af dommerne er i gang. Dommere ved domstolen udvælges af domstolsrådet. Ifølge udkastet til reform af retsvæsenet (se ovenfor) skal der oprettes tre separate forvaltningsdomstole. Det er planen, at præsidenterne for disse nye forvaltningsdomstole skal vælges af et udvalg bestående af fem medlemmer, som bør vælges af justitsministeren, hvoraf to vælges blandt de kandidater, der er indstillet af domstolsrådet. Med hensyn til udvælgelsen af dommere til forvaltningsdomstolene foreslås det, at justitsministeren afgør, hvilke stillinger der skal besættes ved en overførsel af dommere, og hvilke stillinger der skal besættes ved en udvælgelsesprocedure. Det er vigtigt, at oprettelsen af disse domstole og den ordning, der gælder for dem, tager hensyn til europæiske standarder.

En rigsadvokat og en særlig anklager blev valgt ved hjælp af en ny procedure. I september 2020 vedtog parlamentet en lov, der indførte flere ændringer i valgprocessen for rigsadvokaten og den særlige anklager. Loven udvidede listen over personer med ret til at foreslå en kandidat til statsadvokaturen, åbnede også kandidaturet til dette kontor for ikke-anklagere og indførte et krav om, at kandidater til både rigsadvokaten og den særlige anklager skulle underkastes en offentlig høring i parlamentet. De nye regler blev anvendt i december 2020 og februar 2021 under valget af kandidater til rigsadvokaten og den særlige anklager. Begge valg blev fulgt nøje af medierne, og interessenterne noterede sig den øgede gennemsigtighed i processen.

Kvalitet