•it -à KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 18.07.1997 
KOM(97) 381 endelig udg. 
VOL I 
Det Europæiske 
Erhvervsuddannelsesinstitut 
Årsberetning 
1995 
(Forelagt af Kommissionen) 

Udarbejdet af det 
u 
Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut 
Villa Gualino, Viale Settimio Severo, 65,1-10133 Torino 
Tel: (39)11 630 22 22/Fax: (39)11 630 22 00/email: info@etf.it 
Web: http'//www.etfit 
Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut er et agentur under 
Det Europæiske Fællesskab, der arbejder indenfor 
erhvervsuddannelse i Central- og Østeuropa, i de Uafhængige 
stater i det tidligere Sovjetunionen og i Mongoliet. Instituttet yder 
også teknisk bistand til Europa- Kommissionen i forbindelse med 
iværksættelsen af Tempus-programmet. 
A-3-

INDHOLDSFORTEGNELSE 
Side 
FORORD 7 
INDLEDNING 9 
KAPITEL 1- PERSONALE, REKRUTTERING OG INFRASTRUKTUR 10 
KAPITEL 2 - DET EUROPÆISKE ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTS-
VIRKSOMHED11995 12 
A. OBSERVATIONSORGANET 12 
B. ERHVERVSUDDANNELSESAKTIVITETER 15 
C. TEMPUS 17 
D. LEDELSESUDDANNELSESPROGRAMMER 19 
E. ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTTETS PUBLIKATIONER 11995... 19 
KAPITEL 3 - BESTYRELSEN 20 
KAPITEL 4 - GRUPPEN AF RÅDGIVERE 22 
KAPITEL 5 - BUDGETTET FOR 1995 23 
A. BUDGETTET FOR 1995 23 
B. DRIFTSØKONOMISK STYRING 24 
C. REVISION 24 
BILAG 1 - ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTTETS ORGANISATIONS­
STRUKTUR 25 
-5-

FORORD 
Jeg har hermed fornøjelsen at præsentere Det Europæiske Erhvervsuddannelses-
instituts anden årsberetning. 
Denne beretning er den første milepæl i udviklingen af instituttet. Fra en beskeden 
start i sommeren 1994 nåede instituttets stab op på 95 medarbejdere ved udgangen af 
1995. 
Hvad der er endnu vigtigere er, at instituttet nu er fuldt funktionsdygtigt, hvilket ikke 
var tilfældet ved udarbejdelsen af den første årsberetning i begyndelsen af 1995. Ikke 
mindst takket være støtten fra Europa-Kommissionen afvikler instituttet nu 
erhvervsuddannelsesprogrammer på Kommissionens vegne, især i Central- og 
Østeuropa. Efter en række overvejelser og undersøgelser er observationsorganet nu på 
plads og i gang med at kortlægge udviklingen på erhvervsuddannelsesområdet i 
partnerstaterne mod øst samt med at indkredse og indhente nøgledata om 
informationskilder, der er af interesse for alle vores partnere. Observationsorganet er 
krumtappen for et stigende antal netværk, hvoraf det vigtigste er Gruppen af 
Rådgivere, som består af uddannelsessagkyndige fra ca. 40 lande og de største 
internationale organisationer på erhvervsuddannelsesområdet. 
Jeg vil gerne takke Europa-Kommissionen for dens medvirken ved etableringen af 
instituttet og for den støtte og rådgivning, som Kommissionen efterfølgende har ydet 
instituttet, samtidig rettes en tak til medlemsstaterne for deres støtte og opbakning. Jeg 
ser frem til at videreføre og udbygge vores tætte relationer. Jeg vil også gerne takke 
bestyrelsen for dens uforbeholdne støtte og i særdeleshed formanden, Dr. Tom 
O'Dwyer, som har ydet en meget stor indsats for at få instituttet op at stå. Til sidst en 
tak til de italienske myndigheder, især i Piedmont-regionen og Torino, for den 
generøsitet og støtte, som de som værter har vist os. 
Peter de Rooij 
Direktør 
Torino, april 1996 
-7-

DET EUROPÆISKE 
ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTS 
ÅRSBERETNING FOR 1995 
INDLEDNING 
Dette er Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts anden årsberetning. 
Den første beretning1 dækkede den periode, der gik med forberedelsen af 
instituttets oprettelse, dvs. 1994. 
Instituttets målsætninger er beskrevet i den stiftende forordning2. 
Instituttet skal bidrage til udviklingen af erhvervsuddannelses-systemer i 
landene i Central- og Østeuropa, i de nye uafhængige stater i det tidligere 
Sovietunionen og i Mongoliet. 
Kapitel 1 omhandler personale- og rekrutteringsforhold, kapitel 2 
indeholder en nærmere beskrivelse af instituttets virksomhed i det første 
driftsår, og i kapitel 3 og 4 gennemgås hovedlinierne for arbejdet i de to 
offentligretlige instanser, der er forudset i forordningen, bestyrelsen og 
Gruppen af Rådgivere. Kapitel 5 finder oplysninger om instituttets budget 
og udgifter for 1995. 
1 KOM (95) 388 end. udg. (ISBN92 - 77 - 926026 - 3) 
2 Rådets forordning (EØF) nr. 1360/90 af 7. maj 1990 (L131), som ændret ved Rådets 
forordning (EF) nr. 2063/94 af 27. juli 1994 (L216/9) 
-9-
KAPITEL 1- PERSONALE, 
STRUKTUR REKRUTTERING OG INFRA-
1.1. Gennem hele 1995 gennemførte Det Europæiske Erhvervsuddannelses­
institut en løbende rekruttering. Der blev behandlet over 1.300 curriculum 
vitæ, og ca. 1.000 kandidater fik afslag. Personale- og administrations­
afdelingen afviklede ca. 200 jobsamtaler, og i slutningen af 1995 havde 
instituttet ansat 118 medarbejdere, hvoraf 95 var begyndt i deres stillinger 
den 31. december 1995, og de øvrige 23 skulle starte på instituttet i 
begyndelsen af 1996. Der manglede kun at blive besat 12 stillinger af den 
fulde bemanding på 130 stillinger, som bestyrelsen har godkendt. 
1.2. I tabel 1 nedenfor ses antallet af medarbejdere efter lønklasse og 
nationalitet pr. 31. december 1995. 
Nationalitet Personalesituationen pr. 31. december 1995 
B 
Belgien 
Danmark 
Det Forenede Kongerige 
Finland 
Frankrig 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Østrig 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Tyskland 
SAMLET TOTAL 4 
1 
6 
1 
5 
2 
2 
7 
3 
1 
1 
2 
6 
41 5 
1 
5 
1 
11 
1 
16 95 
1.3. Instituttets organisationsstruktur som vedtaget af bestyrelsen i september 
1995 er vist i bilag 1. 
-10-
1.4. Instituttets kontorer er beliggende i et stort kompleks i bakkerne over byen 
Torino og er stillet til rådighed af de italienske myndigheder til en mindre 
leje for en periode på 30 år. En gennemgribende renovering af bygningen 
var nødvendig for at få plads til de 130 medarbejdere, som instituttet 
forventer at nå op på. Renoveringen er sket og gennemføres fortsat i faser, 
og sidste fase forventes færdiggjort i midten af 1997. Den 2. januar 1995 
havde instituttet kontorlokaler til 73 medarbejdere. I slutningen af april 
1995 fik instituttet stillet endnu et område til rådighed, og yderligere 
kontor- og mødelokaler kan tages i brug i slutningen af april 1996. Som en 
midlertidig løsning har instituttet lejet kontorer på det tilstødende hotel. 
Endvidere lejede instituttet en lagerbygning for at få stærkt tiltrængt 
opbevaringsplads, indtil arkivfaciliteterne kan tages i brug i midten af 
1997. 
11 -
KAPITEL 2 - DET EUROPÆISKE ERHVERVSUDDAN-
NELSESINSTITUTS VIRKSOMHED 11995 
2.1. Som tidligere nævnt påbegyndte Erhvervsuddannelsesinstituttet først sine 
driftsaktiviteter i 1995, da de første 60 medarbejdere startede i deres 
stillinger på instituttet i Torino i januar. 
2.2. Instituttets virksomhed i 1995 blev fastsat i det arbejdsprogram, som 
bestyrelsen vedtog i slutningen af 1994. Aktiviteterne fordelte sig på 
følgende hovedkategorier: 
# observationsorganet; 
# erhvervsuddannelsesprojekter i de lande, der er dækket af Phare- og 
Tacis-programmerne, (dvs. programmerne for Bistand til den 
Økonomiske Omstrukturering i Landene i Central- og Østeuropa og 
for faglig bistand til de nye uafhængige stater i det tidligere 
Sovjetunionen); 
# teknisk bistand i forbindelse med Tempus-programmet3; 
# ledelsesuddannelsesprogrammet. 
Resultaterne af disse aktiviteter er beskrevet nedenfor. 
A. OBSERVATIONSORGANET 
2.3. Konceptet for observationsorganet blev udviklet gradvist i løbet af et par 
måneder i starten af 1995. Instituttet blev rådgivet af en række eksterne 
personer og organisationer med erfaring fra lignende organer. 
2.4. Arbejdet begyndte i 1995 med fastsættelse af behovet for information, 
rådgivning og udveksling af erfaringer samt en forpligtelse til ikke at 
gentage arbejde, der allerede er udført af andre parter inden for samme 
område. Der blev på et tidligt stadium taget kontakt til væsentlige 
internationale partnere - Verdensbanken, ILO, OECD, CEDEFOP, EBRD, 
UNESCO og de relevante tjenestegrene under Europa-Kommissionen for at 
skabe overblik over deres beslægtede aktiviteter. Samtidig blev der 
iværksat foreløbige analyser og afholdt drøftelser med potentielle 
hovedbrugere for nøjagtigt at fastlægge deres informationsbehov. Som 
følge heraf besluttede instituttet, at obervationsorganet i 1995 skulle 
fokusere på følgende prioritetsområder: 
3 TEMPUS (Programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående 
uddannelser) Rådets beslutning (EØF) nr. 246/93 af 29. april 1993 (EFT L112/34) 
- 12 -
# Etablering og analyse af pålidelige grundlæggende data om 
erhvervsuddannelse i hvert enkelt partnerland for at understøtte 
nationale politiske tiltag og reformplanlægning gennem program- og 
projektsamarbejde. Efterfølgende startede man etableringen af 
strukturer for nationale observationsorganer for indsamling, analyse 
og formidling af data; 
# oprettelse af netværk og tilknyttede instrumenter som tilskyndelse til 
udveksling af information og bedste praksis blandt partnerlandene og 
mellem øst og vest; 
# udformning og implementering af databaser, der kan forsyne 
partnerne med specifikke informationer om hovedaktørerne på et 
givet område - f.eks. sagkyndige og institutioner, der er specialister 
inden for et bestemt område eller land, situationen i 
erhvervsuddannelses-systemet og dettes forbindelser til 
arbejdsmarkedet; 
# effektivisering af det internationale samarbejde ved tilskyndelse til 
koordinering, særligt ved sammenlægning af parternes menneskelige 
og økonomiske ressourcer på grundlag af nøgleinformationer om både 
bi- og multilateralt samarbejde på erhvervsuddannelsesområdet 
mellem partner- og medlemsstater. 
2.5. Observationsorganets vigtigste resultater er beskrevet nedenfor: 
a) Udvikling af konceptet for na tiona le observa tionsorganer 
Hensigten med de nationale observationsorganer er at forsyne partnerstaterne 
og instituttet med information om og analyser af udviklingen på 
erhvervsuddannelsesområdet og inden for beslægtede felter. Der er indgået 
aftale med de nationale myndigheder i Albanien, Ungarn og Letland om tre 
pilotprojekter med henblik på at skabe et erfaringsgrundlag for etableringen af 
nationale observationsorganer i alle partnerstaterne i 1996. Dette arbejde 
omfattede fastlæggelse af konceptet for nationale observationsorganer, 
udvikling af et system for regelmæssigt tilsyn med selve pilotprojektet, 
afgrænsning af informationsbehovet inden for instituttets rammer og en 
foreløbig skitsering af et rapporteringssystem. Endvidere påbegyndtes 
forberedelserne til etableringen af nationale observationsorganer i de nye 
uafhængige stater (se afsnit 2.13 for nærmere oplysninger), idet instituttet 
indgik en konvention om første fase med Kommissionen i september 1995 
(ECU 600.000). 
For at undersøge, hvilke institutioner der kunne fungere som nationale 
observationsorganer, blev der udsendt delegationer til Hviderusland, 
Moldova, Ukraine, Den Russiske Føderation, Kazakhstan, Kirgistan og 
Uzbekistan. I disse lande blev Erhvervsuddannelsesinstituttet og dets 
aktiviteter præsenteret for en lang række ministerier, institutioner og 
hovedaktører på erhvervsuddannelsesområdet. I Den Russiske Føderation og i 
Hviderusland fandt man frem til institutioner, der kan fungere som nationale 
observationsorganer. 
13-
b) Erhvervsuddannelsesrelaterede undersøgelser 
Der blev som led i pilotprojektet om erhvervsuddannelse indsamlet 
baggrundsinformation om hvert Phare-partnerlands erhvervsuddannelses­
system og specifikke behov. Første fase af projektet blev koordineret af 
CIBB i Nederlandene. På baggrund af dette materiale blev der udarbejdet 
en tværnational analyse, der skitserer fælles træk i udviklingen og 
nøgleemnerne i hvert land. De nationale observationsorganer vil fremover 
ajourføre disse informationer jævnligt, indtil de til sidst omdannes til et 
handlingsorienteret datasystem, der kan anvendes i videreudviklingen af 
reformer på erhvervsuddannelsesområdet under hensyntagen til 
udviklingen på det lovgivnings- og arbejdsmarkedsmæssige område samt 
inden for de enkelte sektorer. 
c) Glossar 
Som opfølgning på anbefalingen fra Gruppen af Rådgivere af juni 1995 om 
udarbejdelsen af et glossar over uddannelsesterminologi har 
observationsorganet hos "Bundesinstitut fur Berufsbildung" (BIBB) i Berlin 
bestilt en forundersøgelse, der ikke blot omfatter den terminologi, der 
anvendes inden for de forskellige erhvervsuddannelsessystemer, men også 
forskellige glossartyper. Det primære formål med denne forundersøgelse 
var at få en oversigt over eksisterende glossarer, hovedaktører og 
potentielle brugere, materiale om udarbejdelse af glossarer og en 
beskrivelse af disse forskellige tiltag. Afleveringsfristen for undersøgelsen 
var ultimo marts 1996. 
d) Database 
I denne forbindelse bestilte oberservationsorganet en forundersøgelse om 
implementeringen af en ekspertdatabase (interaktivt netværk). Undersøgelsen 
omfattede: 
# en analyse af de forskellige potentielle brugeres behov og krav; 
# en analyse af Erhvervsuddannelsesinstituttets eller andre organisationers 
eksisterende databaser, som med fordel kunne integreres i det planlagte 
informationssystem; 
# udvælgelse af yderligere hensigtsmæssige databaser og 
informationskilder og 
# udvikling af et koncept for et informationssystem omfattende 
sagkyndige/institutioner, projekter og lande, inklusive flere alternative 
gennemførelsesmuligheder. 
Undersøgelsen, der skulle foreligge i januar 1996, danner grundlag for 
implementeringen af observationsorganets softwareudviklings-strategi. 
- 14 
B. ERHVERVSUDDANNELSESAKTIVITETER 
Central- og Østeuropa 
2.6. Kommissionen og Erhvervsuddannelsesinstituttet indgik en række 
konventioner, der betød, at instituttet fra marts 1995 kunne gennemføre en 
serie under Phare-programmet hørende reformprogrammer. Disse 
programmer, hvis formål var at sætte gang i reformen af de relevante 
partnerstaters erhvervsuddannelses-systemer, er angivet nedenfor: 
Beløb i 
ECU 
Rumænien: 
Tjekkiet: 
Slovakiet: 
Estland: 
Letland: 
Litauen: 
Polen: 
Slovenien: Phare-program for 
erhvervsuddannelsesreform 
Phare-program for udvikling af 
menneskelige ressourcer 
Phare-program for 
erhvervsuddannelsesreform 
Phare-program for 
erhvervsuddannelsesreform 
Phare-program for 
erhvervsuddannelsesreform 
Phare-program for 
erhvervsuddannelsesreform 
Phare-programmet IMPROVE 
Phare-program for 
erhvervsuddannelsesreform 25.000.000 
4.000.000 
4.000.000 
3.000.000 
3.000.000 
4.000.000 
4.000.000 
3.000.000 
2.7. Alle programmer er baseret på pilotskoler, hvor udvalgte skoler i hvert 
land gennemfører en række reform- og udviklingsforanstaltninger. Ved 
efterfølgende evalueringer fastlægger man den mest hensigtsmæssige 
politik og praksis på nationalt niveau, der så kan overføres på landets 
øvrige skoler. Hovedindsatsområderne er: 
# pensumreformer og -udvikling; 
# fremme af forbindelser til EU's erhvervsfaglige skoler; 
# efteruddannelse af lærere; 
# infrastruktur og udstyr, der opfylder moderne pensumkrav. 
15 -
2.8. Endvidere indgik instituttet en konvention med Kommissionen om 
gennemførelsen af et tiltag dækkende flere lande, nemlig 
Phare-programmet for personaleudvikling (MECU 1,4). Programmet sigter 
på at fremme kendskabet til erhvervsuddannelsespolirikken samt skabe 
debat mellem hovedaktørerne på området i alle partnerstater (offentlige og 
private sektorer, regeringer, arbejdsmarkedets parter). Startskuddet lød i 
juli 1995 med et møde på højt niveau i Torino for ledende repræsentanter 
inden for erhvervsuddannelsesområdet, som skulle drøfte og nå til 
enighed om programmets indhold, udformning og gennemførelse. Der 
blev oprettet nationale netværk i alle partnerstater. Endelig blev der i 
november 1995 efter en licitationsprocedure udpeget et konsortium af 
erhvervsuddannelsesorganisationer fra Italien, Nederlandene, Frankrig og 
Tyskland med henblik på gennemførelsen af uddannelses- og 
studieophold i 1996, som er kernen i programmet. 
2.9. Erhvervsuddannelsesinstituttet assisterede envidere Kommissionen ved en 
række opgaver omfattende udrednings- og behovafgrænsning i Albanien, 
Den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Bulgarien og Slovenien 
enten som led i planlægning eller informationsopbygning. Instituttet 
bidrog også til udarbejdelsen af specifikke finansieringsforslag. 
2.10. Der blev i 1995 afholdt møder med sigte på at fremme samarbejdet mellem 
partnerstaterne på regionalt plan samt mellem partnerstater og 
EU-medlemsstater. Det første af en række regelmæssige møder for alle 
Phare-administrationsenheder blev afholdt i Torino i marts 1995. Ved 
mødet som havde deltagelse af Europa-Kommissionen, fastlagde man 
Erhvervsuddannelsesinstituttets rolle og ansvar i forbindelse med de af 
Phare-programmet iværksatte reformprogrammer på erhvervsud­
dannelsesområdet og opstillede målsætningerne for de fremtidige møder. 
Der blev afholdt yderligere to møder for Phare-administrationsenheder - et 
i Bled i Slovenien i juni 1995 og et i Madrid i december 1995. 
2.11. I efteråret 1995 afholdt Erhvervsuddannelsesinstituttet og Kommissionen 
indledende drøftelser om instituttets rolle i forberedelsen af associerede 
staters deltagelse i Leonardo-programmet. Det blev aftalt, at instituttet skal 
bistå Kommissionen med følgende tre opgaver: 
# udarbejdelse af rapporter om hvert land med angivelse af den 
nationale prioritering; 
# tilrettelæggelse af temakonferencer og 
# bistand i forbindelse med udvikling af Leonardo-partnerskaber, der er 
et samarbejde mellem erhvervsuddannelsesinstitutioner fra de 
associerede stater og Den Europæiske Union. 
Alle tre aktiviteter skulle efter planen igangsættes i 1996. 
- 16 -
Juridisk uddannelsesprogram 
2.12. Erhvervsuddannelsesinstituttet bestilte og betalte over eget budget en 
pilotundersøgelse om jurauddannelse i Rumænien og Polen hos 
International Law Development Institute i Rom. Undersøgelsen, der blev 
foretaget af sagkyndige fra disse lande, giver et overblik over de vigtigste 
reformer, der er gennemført i retssystemet de seneste seks år, og omfatter 
en oversigt over de institutionelle rammer og situationen vedrørende 
erhvervsuddannelse inden for jura. Den tager især sigte på at afgrænse de 
vedvarende uddannelsesbehov på dette felt samt på mulighederne for 
udvikling af tilpassede tiltag for imødekommelse af behovene. 
De nye uafhængige stater og Mongoliet 
2.13. I juni 1995 besøgte Ruslands undervisnings- og arbejdsministre 
Erhvervsuddannelsesinstituttet i Torino. Et af resultaterne af besøget var 
en aftale om et pilotprojekt om reformer på erhvervsuddannelsesområdet. I 
september 1995 blev der indgået aftale med de østrigske, flamske og 
hollandske undervisnings-ministre om et samarbejde om et projekt i den 
nordvestlige region af Den Russiske Føderation. Østrig, Finland og 
Tyskland besluttede efterfølgende at deltage i projektet. I november blev 
der organiseret en stor konsultationsrunde i St. Petersborg med 
repræsentanter for uddannelses-institutioner og virksomheder fra fire 
sektorer: telekommunikation, turisme, transport og træforarbejdning. 
Pilotprojektet skulle starte i 1996. 
C. TEMPUS 
2.14. Erhvervsuddannelsesinstituttet bistår Europa-Kommissionen med 
gennemførelsen af Tempus-programmet for samarbejde mellem 
universiteter i Den Europæiske Union og partnerstaterne. I 1995 blev der 
lanceret projekter for Phare-partnerstaterne til et samlet beløb på 
MECU 102,1 og for Tacis-partnerstaterne på MECU 23. Hermed er der 
samlet som led i Tempus-programmet investeret henholdsvis MECU 519,1 
via Phare-programmet siden 1990 og MECU 48,1 via Tacis-programmet 
siden 1993 i reform af højere uddannelsessystemer i partnerstaterne. 
Oversigt over Tempus-aktiviteter i 1995 
a) Udvælgelsesbistand 
2.15. Erhvervsuddannelsesinstituttet gennemfører alle de aktiviteter, der går 
forud for Europa-Kommissionens endelige beslutning om tildeling af støtte 
til projekter under Tempus-programmet. Instituttets aktiviteter strækker 
sig lige fra registrering af tilbud, tekniske kvalitetsvurderinger og til 
information og tilbagemelding vedrørende støttetilsagn og afslag til 
ansøgere. De vigtigste led i udvælgelsesprocesserne er følgende: 
- 17 
• 1) Fælleseuropæiske projekter (JEPer) 1995: Løbetid fra 1. september 1995 til 
31. august 1998, antal modtagne ansøgninger: 930. Samlet antal støttede 
projekter: 229. 
2) Individuelle mobilitetsstipendier: I 1995 blev der kun ydet 
øst-vest-tilskud, for hvilke en rimelig stor del af den tekniske bistand 
er sikret gennem nationale Tempus-kontorer. Der blev gennemført to 
udvælgelsesrunder: 
• 1. runde: Fra 1. september 1995 til 31. august 1996, antal modtagne 
ansøgninger: 1.065. Samlet antal støttede projekter: 686. 
• 2. runde: Fra 1. januar 1995 til 31. august 1996, antal modtagne 
ansøgninger: 874. Samlet antal støttede projekter: 585. 
3) Supplerende foranstaltninger: Der blev gennemført to 
udvælgelsesprocedurer: 
• 1. runde: Fra 1. oktober 1995 til 30. september 1996, antal 
modtagne ansøgninger: 222. Samlet antal støttede projekter: 78. 
2. runde: Fra 15. april 1996 til 14. april 1997, antal modtagne 
ansøgninger: 38. Samlet antal støttede projekter: 22. 
Tempus-Taus 
1) Forløbere for fælles europæiske projekter: Løbetid fra 
1. september 1995 til 30. november 1996, antal modtagne ansøgninger: 
439. Samlet antal støttede projekter: 87. 
2) Fælles europæiske projekter: Løbetid fra 1. september 1995 til 
31. august 1998, antal modtagne ansøgninger: 97. Samlet antal støttede 
projekter: 31. 
b) Kontraktstyring 
2.16. Erhvervsuddannelsesinstituttet stod for udformningen, udarbejdelsen og 
udstedelsen af alle nødvendige kontrakter efter ovenstående 
udvælgelsesprocedurer. Envidere blev der udformet og forhandlet 
kontrakter til dækning af nationale Tempus-kontorers aktiviteter, fælles 
europæiske netværk og tildeling af individuelle tilskud til fremme af 
geografisk mobilitet i 1994. 
c) Projekttilsyn og -opfølgning 
2.17. Der blev i slutningen af 1994 iværksat et intensivt program for tilsynsbesøg 
foretaget af repræsentanter for EK's Tempus-kontor og/eller nationale 
Tempus-kontorer, og dette blev videreført i 1995. Som led i programmet 
blev der i alt aflagt 130 besøg i alle Phare-landene og 55 besøg i 
Tacis-lande, sidstnævnte primært af Tempus-informationsafdelingen i 
Moskva. 
-18-
D. LEDELSESUDDANNELSESPROGRAMMER 
2.18. 1995 var et forberedelsesår for ledelsesuddarmelsesaktiviteter. I den 
periode arbejdede Erhvervsuddannelsesinstituttet på planerne for et 
ledelsesuddannelsesprogram, der skulle gennemføres i 1996. Udkastet til 
programmet blev godkendt af bestyrelsen i september 1995, og 
programmet fastsatte rammerne for de forskellige tiltag, der var planlagt 
på ledelsesuddannelsesområdet. 
E. ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTTETS PUBLIKA­
TIONER 11995 
2.19. Instituttet udgav en række generelle publikationer i 1995, nemlig: 
# Første udgave af instituttets informationsfolder '95 på 12 sprog, 
# den generelle informationsfolder fra instituttet (på engelsk og 
italiensk), 
# Nyhedsbrevet "ETFacts", 1. og 2. udgave (engelsk, fransk, tysk og 
russisk), 
# Erhvervsuddannelsesinstituttets årsberetning (på alle EU-sprog), 
# Der blev også udarbejdet informationsfiches i udkast for seks af de 
landespecifikke Phare-erhvervsuddannelsesprogrammer 
Endvidere ydede instituttet Europa-Kommissionen teknisk bistand ved 
udarbejdelsen og fremstillingen af en række Tempus-publikationer. 
-19-
KAPITEL 3 - BESTYRELSEN 
3.1. Bestyrelsen består af en repræsentant for hver medlemsstat og to 
repræsentanter for Europa-Kommissionen. Tom O'Dwyer, der er 
generaldirektør for uddannelse og ungdomsanliggender, er formand for 
bestyrelsen. Direktøren for Erhvervsuddannelsesinstituttet har ansvaret for 
forberedelsen og tilrettelæggelsen af bestyrelsens arbejde. Han er ansvarlig 
over for bestyrelsen for sin forvaltning og overværer bestyrelsens møder. 
3.2. Instituttet forberedte og tilrettelagde to bestyrelsesmøder i 1995 i Torino: et 
den 14. februar og et den 25. september. 
3.3. Det fjerde bestyrelsesmøde fandt sted i Torino den 14. februar. Efter 
direktørens redegørelse noterede bestyrelsen sig nedenstående emner og 
fremkom med anbefalinger og retningslinier for disse: 
# Instituttets planer på erhvervsuddannelsesområdet (herunder et 
særprogram for ledelsesuddannelse) og for observationsorganet; 
# resultaterne af første møde i Gruppen af Rådgivere i oktober 1994; 
# instituttets rekruttering og aktuelle personalesituation; 
# instituttets informations- og kommunikationsstrategi; 
# status for renoveringen af instituttets kontorer; 
# hovedaktiviteterne under Tempus-programmet, hvis gennemførelse 
instituttet pr. 3. januar 1995 har fået til opgave at varetage på Europa-
Kommissionens vegne. 
3.4. Endvidere traf bestyrelsen følgende beslutninger: 
# Den godkendte direktørens anmodning om overførsel af ubrugte 
midler til et beløb af ECU 325.000 fra budgettet for 1994 til budgettet 
for 1995; 
# den vedtog budgetforslaget for 1995 (på i alt MECU 11); 
# den godkendte budgetforslaget for 1996 på i alt MECU 18; 
# den godkendte udnævnelsen af Véronique Frutsaert som underordnet 
regnskabsfører for instituttet. 
-20 -
3.5. Bestyrelsen holdt møde igen den 25. september 1995, hvor den tog 
følgende rapporter fra direktøren til efterretning: 
# Resultaterne af andet møde i Gruppen af Rådgivere afholdt den den 
12.-14. juni 1995; 
# rekrutteringssituationen. 
3.6. Bestyrelsen traf endvidere en række beslutninger: 
# Den godkendte udkastet til arbejdsprogrammet for 1996 med visse 
ændringer; 
# den gav direktøren decharge for budgetudgifterne for 1994; 
# den godkendte et ændret budgetforslag for 1995 på MECU 10 (efter 
fjernelsen af MECU 1 af reservebeløbet på MECU 2 fra 
Europa-Parlamentet); 
# den godkendte instituttets anmodning om overførsel af op til 
ECU 200.000 fra afsnit 1 til afsnit 2 i bugettet for 1995 og af et beløb på 
op til ECU 600.000 fra afsnit 1 til afsnit 3. 
21 -
KAPITEL 4 - GRUPPEN AF RÅDGIVERE 
4.1. Gruppen af Rådgivere holdt sit andet møde den 12.-14. juni 1995 i Torino. 
Gruppen drøftede Erhvervsuddannelsesinstituttets arbejdsprogram for 
1996-1998 og rapporterne fra de fire undergrupper om følgende emner: 
# finansieringen af erhvervsuddannelsesaktiviteter; 
# arbejdsmarkedets parters rolle i udviklingen af uddannelses­
aktiviteterne; 
# udvikling af kvalifikationsstandarder og 
# hovedaktørernes roller og ansvar inden for videreuddannelse 
(herunder ledelsesuddannelse). 
4.2. Medlemmerne bekræftede undergruppernes værdi og anbefalede en 
yderligere styrkelse af grupperne. Det blev bl.a. besluttet at: 
# fortsætte med samme undergruppeformænd og -medlemsskab i endnu 
tolv måneder; 
# præcisere temaerne nærmere som følger: 
• systemer for finansiering af erhvervsuddannelse inden for et 
decentralt system, 
• arbejdsmarkedets parters rolle i udviklingen af uddannelse, 
herunder ledelsesuddannelse, i en markedsøkonomi, 
• standarder for sikring af kvaliteten i national og tværnational 
sammenhæng med særlig henvisning til "erhvervsuddannelses-" 
og "modul"-systemer, 
• hovedaktørernes rolle og ansvar i forbindelse med 
videreuddannelse under særlig hensyntagen til de regionale 
forhold; 
# engagere en sagkyndig (under forudsætning af formandens 
samtykke), der skal bistå ved tilrettelæggelsen af undergruppernes 
indlæg og møder; 
# at øge antallet af medlemmer i hver undergruppe til 20, således at alle 
medlemmer af Gruppen af Rådgivere deltager under forudsætning af 
bestyrelsens godkendelse og disponible midler og 
# at indkalde til et møde i hver af undergrupperne før næste møde i 
Gruppen af Rådgivere. 
4.3. Gruppen af Rådgivere afgav en positiv udtalelse om udkastet til arbejds­
programmet og kom med mange forslag til instituttets fremtidige arbejde. 
Instituttet indarbejdede efterfølgende en række af disse i den reviderede 
udgave af arbejdsprogrammet, som blev forelagt til godkendelse for 
bestyrelsen på bestyrelsesmødet i september 1995. 
-22-
KAPITEL 5 - BUDGETTET FOR 1995 
A. BUDGETTET FOR 1995 
Budget og driftsøkonomisk styring 
5.1. Instituttet fik tildelt et budget for regnskabsåret 1995 på MECU 11. De 
Europæiske Fællesskabers budgetmyndighed frigav imidlertid kun 
instituttets bevilling gradvist med MECU 9 i begyndelsen af 1995, MECU 1 
i juli og MECU 1 i medio november 1995. Denne tidsplan vanskeliggjorde 
budgetgennemførelsen og driftsplanlægningen betydeligt. Endvidere 
opstod der i efteråret større usikkerhed omkring budgettet for 1996. På 
denne baggrund udsatte instituttet ansættelsen af en række medarbejdere 
(den 31. december 1995 var kun 95 af de 118 rekrutterede startet i deres 
stillinger). På trods af denne begrænsede stab kunne instituttet udvide sine 
driftsaktiviteter under afsnit 3 betydeligt (hovedsageligt ved at iværksætte 
arbejdsprogrammet for 1996-1998). Budgetmæssigt var dette muligt ved 
overførsel af en del af de ubrugte bevillinger fra afsnit 1 i henhold til 
tilladelsen fra bestyrelsen, som blev bevilget på bestyrelsesmødet den 25. 
september 1995. 
5.2. Udgifterne for 1995 er angivet i hovedtræk i tabel 1: 
Udgifter i 1995 - Table 1 
Endelige bevillinger for regnskabsåret 1995 ECU 11.000.000,00 
Brug af bevillinger 
Forpligtelser ECU 10.079.445,79 
Betalinger ECU 8.094.259,68 
Bevillinger, der overføres automatisk ECU 1.985.186,11 
Bevillinger, der overføres ved bestyrelsens ECU 142.370,00 
beslutning 
Annullerede bevillinger ECU 778.184,211 
Gennemførelsen af budgettet for 1995 er beskrevet nedenfor. 
23 
B. DRIFTSØKONOMISK STYRING 
5.3. Ud over sit almindelige budget, der dækker almindelige løbende udgifter, 
forvalter Erhvervsuddannelsesinstituttet Phare- og Tacis-driftsbudgetter 
for erhvervsuddannelse og højere uddannelse. For hvert af disse budgetter 
er der indgået en særkonvention med Kommissionen, hvori de aktiviteter, 
der finansieres, og de herfor gældende finansieringsmetoder er nærmere 
angivet. 
5.4. Den 31. december 1995 var situationen som følger: 
Program Samlet tilskud(ECU) | 
Phare-konventioner for enkeltlande 
CZ-93.05 4.000.000 
ES-94.09 3.000.000 
LA-94.08 3.000.000 
LI-94.10 4.000.000 
IMPROVE PL-94.16 4.000.000 
RO-94.05 25.000.000 
SK-94.03 4.000.000 
SL-94.05 3.000.000 
Phare-konventioner for flere lande 
ZZ-94.32 2.600.000 
ZZ-94.07 1.000.000 
Tacis-konventioner for flere lande 
WW 93.05 602.400 
WW 94.03 577.000 
IALT 54.779.400 
Disse budgetter gennemføres i henhold til de særlige regler, der er angivet 
i hver konvention, og på mere generelt plan i overensstemmelse med de 
overordnede procedurer fastsat i Phare- og Tacis-programmerne. 
C. REVISION 
5.5. 11995 var instituttet tre gange genstand for finansinspektørens revision: to 
gange ved revision af det almindelige budget og én gang ved revision af 
Phare- og Tacis-budgetterne. Instituttets regnskaber for 1994 blev også 
revideret af revisionsretten. 
-24-
BILAG 1 
ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUTTETS 
ORGANISATIONSSTRUKTUR 
£S 

EUROPÆISKE ERHVERVSUDDANNELSESINSTITUT: Organisationsstruktur 
direktørens 
sekretariat 
2A, IC direktør 
Peter DE ROOIJ 
IA 
-W vice-direktor 
Ulrich HILLEN KAMP 
IA, IC 
Departement for Tempus 
Olivier RAMSAY ER 
18A. 12B.4C 
Kontor for 
Phare-
programmet 
Peter 
BEDEWELL 1. 
vice-direktor 
Liv i o P ESC IA 
IA, IC 
Departement for erhvervsuddannelse. 
Jean - Raymond MASSON 
14A. 1 IB. 3C 
Kontor for 
Tacis-
programmet 
Sandra 
STEFAN I Kontor for 
Phare-
programmet 
Anthony 
GRIBBEN Departement for analyse og 
udvikling 
Hans Konrad KOCH 
12A,5B.2C 
Kontor for 
Tacis-
programmet 
Markku 
JUNKKARI Observations­
organet 
Ton 
FA RL A Strategisk 
kontor 
Lindsay 
JACKSON August 1996 
Led«.;:.-
suddann*. ::es-
prognm lut 
Departement for regnskab 
og juridiske anliggender 
Dominique HUBART 
4A, 6B.2C Departement for administration og 
personale 
Francesco PANZICA 
2A.4B,5C Departement for information og 
publikationer 
Gisela SC HU RINGS 
2A,3B.4C Departement foi 
computer system« 
Jeff HARRIS 
3A.5B.IC 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 381 Bind I 
DOKUMENTER 
DA 16 11 17 
Katalognummer : CB-CO-97-410-DA-C 
ISBN 92-78-23587-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
39