DA    DA  
 EUROPA-
KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 17.6.2015  
COM(2015) 299 final 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
Rapport om gennemførelsen af EU-rammen for de nationale strategier for romaernes 
integration 2015 
 
 
 
 MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTE T, RÅDET, DET 
EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCI ALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET 
Rapport om gennemførelsen af EU-rammen for de nationale strategier for romaernes 
integration 2015 
 
 
FREMSKRIDT OG HINDRINGER  
1. Indledning: Samarbejde – Kommissi onens støtte til medlemsstaterne 
 
Den udstødelse, som mange romaer udsættes for, står i skærende kontrast til Den Europæiske 
Unions grundlæggende værdier. Fjendtlighed over for sigøjnere og manglende tillid mellem 
romasamfund og resten af samfundet er dybt forankret i historien, og det er fø rst i det sidste årti, 
at man er begyndt at yde en i ndsats på EU-niveau for at rett e op på denne situation. I EU-
rammen for de nationale strategier for romaernes integration frem til 20201 opstilles der en bred 
strategi, som skaber tæt sammenhæng mellem bekæ mpelsen af forskelsbehandling af romaer og 
fremme af deres sociale og økonomiske integr ation. I overensstemmelse med EU-rammen har 
medlemsstaterne vedtaget nationale stra tegier for romaernes integration (NRIS)2, som tager 
udgangspunkt i romabefolkningens størrelse og situa tion på deres område. Rådets henstilling om 
foranstaltninger i medlemsstaterne til effek tiv integration af romaerne fra 2013 indeholder 
specifikke retningslinjer for udviklingen og genne mførelsen af integrationsforanstaltninger3. 
 Selv om medlemsstaterne bærer det primære ansv ar for integrationen af romaerne, har Europa-
Kommissionen intensiveret sin politiske støt te under både EU-rammen og det europæiske 
semester for Europa 2020-strategi en og har øremærket EU-midler til politiske prioriteter. For at 
fremme den gensidige læring og det gensidige samarbejde støt ter Kommissionen netværket af 
nationale kontaktpunkter for romaer. På bilaterale møder mellem Kommissionen og 
medlemsstaterne kan der gennemfør es detaljerede drøftelser med inddragelse af alle relevante 
myndigheder og civilsamfundet i de enkelte medlemsstater
4. På det europæiske romatopmøde i 
2014 samledes alle berørte parter for at gøre st atus over udviklingen si den lanceringen af EU-
rammen, og fokus blev her flyttet til gennemførelse på lokalt plan. 
 
                                                 
1 KOM(2011) 173 endelig, EUT L 76/68 af 22.3.2011. 
2 I overensstemmelse med EPSCO-Rådets konklusioner af 29.5.2011 blev medlemsstaterne opfordret til "at 
udarbejde, ajourføre eller udvikle deres nationale stra tegier for romaernes integration eller integrerede 
politikforanstaltninger inden for deres bredere politikker for social inklusion" (10658/11). 
3 Rådets henstilling om foranstaltninger i medlemsstaterne til effektiv integration af romaerne, EUT C 378 af 
14.12.2013. 
4 Bilaterale møder blev afholdt i BG, CZ, EL og FR. Yder ligere bilaterale møder om gennemførelse af NRIS blev 
afholdt i HU, SK og RO som en del af Europa 2020-strategiens fact-finding missions vedrørende anvendelsen af 
EU-midler til romaer. 
  
3 
 Kommissionen har undersøgt det fremskridt, der er opnået i medlemsstat erne med hensyn til 
styrkelsen af de strukturelle forudsætninger fo r den effektive gennemførelse af deres strategier5, 
dvs. samarbejds- og overvågningsmekanismer og bekæ mpelse af forskelsbehandling. Den har for 
første gang også undersøgt, hvordan medlemsstaterne  planlægger at udnytte de nye muligheder, 
de opnår via EU-midlerne for perioden 2014-20. Denne rapport er baseret på bidrag fra medlemsstaterne
6 (med undtagelse af Belgien, der ikke har indgivet et bidr ag), civilsamfundet7 
og rapporter udarbejdet af nettet af eksperter tilknyttet Agenture t for Grundlæggende Rettigheder 
(FRA). Ud over en generel vurdering af den aktu elle situation med hens yn til de strukturelle 
forudsætninger indeholder rapporten eksempler på medlemsstaternes praksis inden for disse 
områder. 
2. Fremskridt i medlemsstaterne  – Kommissionens vurdering 
 
I EU-rammen opstilles der nye forventninger til både medlemsstaterne, som står for 
gennemførelsen, og Europa-Kommissionen, som st år for overvågning og koordinering. På trods 
af rammens 10-årige perspektiv har den fået mange  berørte parter til at nære forhåbninger om 
generelle forbedringer af ro maernes levevilkår på kort si gt, men den økonomiske krise har 
bidraget til en yderligere forvæ rring af forholdene, især i landene med de største romasamfund. 
Selv om det tager tid at opnå social og økonomisk in tegration, er der opnået  et vist fremskridt 
med hensyn til at vende denne tendens, idet det er lykkedes at etablere de strukturer, der er nødvendige for at skabe bæredyg tig og håndgribelig forandring. 
 
2.1. Vejledende tilgange til finansiering af romaintegration under det europæiske semester 
 
Kommissionen leder og overvåger medlemsstaternes foranstaltninge r vedrørende integration af 
romaer inden for rammerne af det europæiske seme ster med henblik på at sikre, at strategierne 
for integration af romaer er i overensste mmelse med de overordnede politikker. De 
landespecifikke henstillinger , som Rådet vedtog vedrørende integration af romaer i 2012, 2013 
og 2014 (som omhandler inkluderende uddanne lse, bekæmpelse af fattigdom og 
arbejdsmarkedsaktivering samt gennemførelse af de nationale strategier for romaernes 
integration), har fungeret som et  udgangspunkt for prioriteri ngen af finansieringen i 
Kommissionens forhandlinger med medlemsst aterne om anvendelsen af EU-midler
8. I 2015 
fremlagde Kommissionen forslag om landespeci fikke henstillinger vedrørende fremme af 
                                                 
5 Kommissionens meddelelse fra 2013 var den sidste, som i detaljer omhandlede disse forudsætninger, idet 
meddelelsen fra 2014 fokuserede på EU-rammens fire po litiske områder og bekæmpelsen af forskelsbehandling.  
6 Der henvises til medlemsstaterne med følgende forkortelser: AT-Østrig, BE-Belgien, BG-Bulgarien, CY-Cypern, 
CZ-Tjekkiet, DE-Tyskland, DK-Danmark, EE-Estland, EL-Grækenland, ES-Spanien, FI-Finland, FR-Frankrig, HU-
Ungarn, HR-Kroatien, IE-Irland, IT-Italien, LT-Litauen, LU-Luxembourg, LV-Letland, MT-Malta, NL-Nederlandene, PL-Polen, PT-Portugal, RO-Rumænien, SE-Sverige, SI-Slovenien, SK-Slovakiet, UK-Det Forenede 
Kongerige. MT har ikke en romabefolkning på sit område. 
7 Med henblik på dette års vurdering blev der modtaget civile bidrag fra civilsamfundskoalitioner foranstaltet af 
"Decade of Roma Inclusion Secretariat Foundation" i fire medlemsstater (CZ:  Open Society Fund , HU: Chance for 
Children Foundation, Habitat for Humanity Hungary, Hung arian Women's Lobby, Metropolitan Research Institute, 
Partners Hungary Foundation og Romaversitas Foundation,  RO: Resource Centre for Roma Communities, Soros 
Foundation, Civil Society Development Foundation og Iulius Albert Rostas, SK: Centre for the Research of 
Ethnicity and Culture), Amalipe, ERIO, ERRC, ERTF, Eurocities, Eurodiaconia, Pavee Point Ireland, Romano 
Centro Austria, Asociación de Enseñantes con Gitanos, Fundación Secretariado Gitano, RSG UK og Consejo Estatal 
del Pueblo Gitano. Indlæg fra Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance er også taget i betragtning. 
8 Artikel 4, stk. 1, forordning  (EU) nr. 1303/2013 (forordningen om fælles bestemmelser) . 
  
4 
 romabørns deltagelse i inkluderende førskole- og skoleundervisning af høj kvalitet for de fem 
lande med de største romasamfund og de mest akutte udfordringer (BG, CZ, HU, RO og SK)9.  
 Kommissionen har opfordret medlem sstaterne til at anvende EU-mid ler til foranstaltninger, der 
udtrykkeligt er målrettet mod romaer ne, og til at integr ere inklusion af rom aer i andre relevante 
områder, som f.eks. uddannelse, be skæftigelse og social inklusion. Inkluderende reform af 
overordnede politikker  er afgørende, da de prioriterede områder, der fremhæves i de 
landespecifikke henstillinger, som f.eks. inkl uderende uddannelse, ikke kan opnås via målrettede 
foranstaltninger alene.  Der er tildelt mere end 80
 mia. EUR (i løbende priser) til investering i menneskelige ressourcer 
inden for beskæftigelse, uddannelse og social inklusion, herunder adgang til sundhedspleje 
og sundhedsfremme, via Den Europæiske Socialfond (ESF) . Dette sætter en stopper for den 
gradvise reduktion af ESF's ande l af finansieringen af samhøri ghedspolitikken, der er set gennem 
de sidste 25 år10. Medlemsstaterne har i gennemsnit tildelt 25  % af ESF's samlede budget (20 
mia.  EUR) til foranstaltninger vedrørende social inklusion . Dette ligger et godt stykke over de 
20 %, der kræves for hver medlemsstat. På dette område er prioriteres sp ecifikke investeringer i 
integration af marginaliserede samfund , som f.eks. marginaliserede romasamfund, der 
understøtter eksplicit, me n ikke eksklusiv målret ning af foranstaltninger11 og bedre overvågning 
af resultater.  På grundlag af partnerskabsafta lerne har medlemsstaterne desuden besluttet at afsætte omkring 
20 mia.
 EUR af deres bevillinger under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)  
til inklusiv vækst , hvoraf 10,8 mia.  EUR er afsat til fremme af social in klusion og bekæmpelse 
af fattigdom . Inden for denne ramme kan en række invest eringsprioriteter bruges til finansiering 
af inklusion af romaer, herunder f.eks. investering i social -, sundheds- eller 
uddannelsesinfrastruktur  og støtte til fysisk, økonomisk og social  genopbygning af dårligt 
stillede lokalsamfund . 
 Med hensyn til Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne 
(ELFUL)  er en af de seks prioriteringer for udvikling af landdistrikter målrettet mod den 
socioøkonomiske udvikling af landdi strikternes økonomi og befolkning  og bidrager til 
social inklusion i landdistrikter ne, hvor mange romaer lever. L okaludviklingsstrategierne under 
Leader har vist sig at være et effektivt reds kab til integration af romaer (BG, CZ, HU, RO og 
SK)
12. Selv om forhandlingerne ikke er afsluttet, ligger det allerede  fast, at programmerne for de 
                                                 
9 http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/ country-specific-recomm endations/index_en.htm  
 
10 De samhørighedspolitiske fonde omfatter ESF, EFRU og Samhørighedsfonden. 18 medlemsstater har besluttet at 
tildele yderligere midler til ESF ud over det krævede mi nimum på 23,1 %: AT, BG, CZ, DE, EE, EL, IE, IT, HR, 
HU, IT, LV, LT, PL, PT, SE, SI og SK. 
11 I overensstemmelse med de fælles grundlæggende principper for integration af romaer, som Rådet vedtog i 2009, 
bør foranstaltninger målrettet mod romaer være eksplicitte uden at være eksklusive. Det betyder, at der skal 
fokuseres på romaer som en målgruppe, uden at andr e marginaliserede grupper, der lever under tilsvarende 
socioøkonomiske vilkår, udelukkes. 
12 Leader er en lokalt ledet udviklingsmetode til mobiliserin g og udvikling af landdistrikter gennem lokale offentlig-
private partnerskaber (lokale aktionsgrupper). Den hjælper befolkninger, grupper og virksomheder i landdistrikterne med at undersøge potentialet i deres område og stimulere gennemførelsen af integrerede og innovative 
lokaludviklingsstrategier. 
  
5 
 medlemsstater, der er mest direkte berørt (BG,  CZ, HU, RO og  SK), kommer til at omfatte 
foranstaltninger, der er målrettet mod integra tion af marginaliserede grupper, herunder romaer. 
Der er ikke øremærket ELFUL-ressourcer på grundlag  af etnicitet, og det er derfor ikke muligt 
at fremlægge kvantificerede data.  I overensstemmelse med anbefalingerne under det europæiske semester har alle fem 
medlemsstater med landespecifikke henstillinger vedrørende romaer (BG, CZ, HU, RO og SK) i 
deres partnerskabsaftaler fastsat,  hvordan de vil anvende mulighede rne under de e nkelte fonde til 
at tackle integrationen af rom aer. De har ligesom flere andre medlemsstater (BE, EL, ES, FR og 
IT) valgt den nye investerings prioritet under ESF vedrørende socioøkonomisk integration af 
marginaliserede samfund . Dette vil hjælpe med at overvåge og sikre, at midlerne når frem til 
romaerne.  Der er indført nye betingelser
13 for at sikre, at de medlemsstater, der bruger EU-midler på dette 
område14, opfylder forudsætningerne for at sikre, at sådanne investeringer udmønter sig i 
effektive resultater . Kravene omfatter: 
• en effektiv politisk ramme med realistiske må l, hvad angår forbedret adgang for romaer til 
uddannelse, beskæftigelse, sundhedspleje og boliger 
• hensigtsmæssig målretning mod dårligt stillede mi kroregioner, segregerede kvarterer eller de 
områder, hvor samfundene har de ringeste kår 
• effektiv overvågning med henblik på at vu rdere virkningen af målrettede og almene 
foranstaltninger vedrørende romaer 
• inddragelse af civilsamfundet og de  regionale og lokale myndigheder 
• kapacitetsopbyggende støtte til berørte parter. 
De medlemsstater, der ikke opfylde r disse krav, skal indgi ve en handlingsplan for, hvordan de vil 
opfylde alle kravene inden 2016.  Medlemsstaterne har valgt en række nøgleværktøjer , der er til rådighed under den nye ESIF-
ramme, med det formål at forbedre effektiviteten af EU-midlern e til inklusion af romaer : 
• territoriale og in tegrerede tilgange , som omhandler de specifikke behov i de geografiske 
områder, der er værst ramt af fattigdom, og so m er målrettet mod de grupper, der er mest 
udsat for social udstødelse (h vilket også er nemmere, hvis en tilgang med flere fonde 
benyttes)
15 
• støtte til  fysisk, økonomisk og social genopbygnin g af dårligt stillede lokalsamfund  i 
byområder og landdistrikter, som kan forstærke vi rkningen af integrered e foranstaltninger på 
boligområdet 
• fokus på resultater  med resultatindikatorer 
• samarbejde med civilsamfundet, lokale myndighe der og arbejdsmarkedets parter baseret på  
partnerskabsprincippet  i forbindelse med planlægning, ge nnemførelse og overvågning af 
EU-støttede initiativer  
                                                 
13 Såkaldte "tematiske forhåndsbetingelser" er forudsætninger for effektiv anvendelse af ESIF. 
14 Via den romaspecifikke ESF-investeringsprioritet elle r EFRU-investeringsprioriteter anvendt til integration af 
romaer.  
15 Eksempelvis integreret udvikling af byområder, lokalt ledet lokaludvikling og integrerede  territoriale 
investeringer.  
  
6 
 • tematisk koncentration , som sikrer, at investeringer f okuseres på et begrænset antal 
prioriteringer 
• forstærket kapacitetsopbygning  til civilsamfundsorganisation er 
• brug af globaltilskud for at sikre me re effektiv fordeling af midler16 
• forenklede omkostningsmuligheder, som reducer er den administrative byrde og giver små 
(lokale) projekter bedre adgang til støtte. 
Nogle medlemsstater har kortlagt deres udfordringer ved hjælp af en territorial tilgang, som er 
målrettet mod romaerne på en eksplicit, men ik ke eksklusiv måde (f.eks. CZ, EL, FR, HU, HR, 
IT, RO, SK og SE)17. De planlagte integrerede tilgange bør systematisk erstatte fragmenterede og 
projektbaserede tiltag.  
Eksempler på planlagte foranstaltninger med EU-støtte 2014-20 
Bulgarien: Partnerskabsprincippet er effektivt blevet anvendt til at inddrage romaernes civilsamfund 
i planlægningen af de operationelle programmer (OP'er), der er mest relevante for romainklusion.  De 
nationale myndigheder har overtaget mange af deres forslag. Romaernes civilsamfund fortsætter med 
at deltage i overvågningsudvalgene under gennemførelsen. De positive elementer omfatter: 
kombination af almene og målrettede initiativer, klare mål og støtte til omfattende lokale tiltag, 
herunder bekæmpelse af negative stereotyper. Udfordringer omfatter: behov for øget koordinering på 
nationalt plan og kapacitetsopbygning i kommunerne, lavt ambitionsniveau for mål og 
utilstrækkelige budgettildelinger til den må lrettede investeringsprioritet.  
Slovakiet: Der målrettes mod romaer i det operationelle program til udvikling af menneskelige 
ressourcer baseret på flere fonde, som kombinerer investeringer i mennesker (ESF) og infrastruktur 
(EFRU), og hvor 450  mio. EUR er øremærket med prioritet til de 150 kommuner, hvor de dårligst 
stillede og mest marginaliserede romasamfund be finder sig. En vidtrækkende tilgang omfatter 
opsøgende aktiviteter, førskoleuddannelse og -pasning, initiativer vedrørende finansiel forståelse og 
sundhedsbevidsthed, socialt boligbyggeri, børnepasningsfaciliteter, lokalcentre og sociale 
virksomheder. Gennemførelsen garanteres af de nationale myndigheder gennem større og 
længerevarende projekter og suppleres af mindre projekter, som gennemføres af kommuner eller 
ngo'er. Integration af romaer indgår også i andre investeringsprioriteter (f.eks. inkluderende 
uddannelse, ungdomsbeskæftigelse og bekæmpelse af forskelsbehandling). Ved at kombinere EFRU 
og ESF i ét operationelt program, som forvaltes af ét organ (indenrigsministeriet), forventer man at 
opnå stærkere synergi og effektiv koordinering og samtidig undgå nogle af de mangler, man 
oplevede i perioden 2007-13. 
Spanien: Der målrettes mod romaer via specifikke  og generelle foranstaltninger under både 
regionale og nationale operatione lle programmer. Det nationale ope rationelle program for social 
inklusion og socialøkonomi om fatter den romaspecifikke invest eringsprioritet og indeholder 
                                                 
16 Med globaltilskud kan medlemsstaterne overlade forvaltningen og gennemførelsen af dele af deres programmer til 
formidlende organer, herunder ngo'er, som har dokumente ret praktisk erfaring. Nogle medlemsstater med store 
romasamfund (f.eks. SK og RO) har planer om at anvende globaltilskud. 
17 CZ har udpeget socialt udstødte kommuner, der skal benytte en integreret tilgang. HR er ved at udarbejde et atlas 
over romasamfund. FR gennemfører en målrettet indsats mod ulovlige bosættelser. HU har udpeget de dårligst stillede mikroregioner, som modtager særlig støtte, på grun dlag af en integreret tilgang, der på én gang omhandler 
alle centrale politikområder. SK har udpeget kommunerne med de dårligst stillede bosættelser og vil tilbyde 
"nøglefærdige" støttepakker på grundlag af en integr eret tilgang, der på én gang omhandler alle centrale 
politikområder. I IT har sammenslutningen af byer kortlagt omfanget af udfordringer på området for integration af 
romaer. 
  
7 
 planer for foranstaltnin ger inden for beskæftigelse, uddanne lse, boliger, sundhed og social 
inklusion. De planlagte foranstaltninger varierer fr a personligt tilpassede plan er for integration på 
arbejdsmarkedet til foranstaltninger vedrørende bekæmpelse af skolefrafald, erhvervsuddannelse 
og udvikling af integrerede foranstaltninger. No gle regioner har kombineret den romaspecifikke 
investeringsprioritet under ESF me d investeringsprioriteten for st øtte til fysisk, økonomisk og 
social genopbygning af dårligt stil lede lokalsamfund i byområder og landdistrikter under EFRU, 
således at der kan gennemføres integrerede t iltag på områderne for boliger, beskæftigelse, 
uddannelse og sundhed.  
 
Næste trin er at sikre effektiv gennemførelse af de planlagte foranstaltninger . Det er 
afgørende, at den administrative kapacitet, også på l okalt plan, er tilstrække lig til at absorbere de 
tilgængelige midler. Romact- og Romed-programmern e, som er initiativer iværksat i fællesskab 
af Kommissionen og Europaråde t, udvikler modeller for administrativ kapacitetsopbygning  
hos de lokale myndigheder og i romasamfundene.  Der kan allerede konstateres en række forbedringer  i forhold til perioden 2007-13 på dette trin i 
forhandlingerne: 
• Integrerede tiltag med støtte fra flere fonde , der er baseret på eksplicit, men ikke 
eksklusiv målretning
18, er blevet tildelt en mere fremtrædende rolle.  
• Indsatsen for at afhjælpe manglen på ad ministrativ kapacitet  er blevet intensiveret, selv 
om anvendelsen af redskaber, som f.eks. gl obaltilskud og teknisk assistance, stadig ikke er 
optimal.  
• Landene er gået væk en fragmentering af ressourcer (kortsigtede foranstaltninger med 
begrænset indvirkning) og har bevæget sig hen imod mere langsigtede tiltag , som bedre kan 
skabe reel social forandring.  
• Tilpasningen af EU-midler til de politiske  prioriteter  (som f.eks. de prioriteter, der er 
fremhævet inden for Europa 2020-rammen) er blev et forbedret, selv om romaer oftest er 
genstand for sociale tiltag og ikke for ti ltag på beskæftigelses- og uddannelsesområdet19. 
                                                 
18 I landene med de største romasamfund gennemføres følgende operationelle programmer med støtte fra flere 
fonde: i SK og HU operationelle programmer vedrørende udvikling af menneskelige ressourcer, i HU territoriale 
operationelle programmer og i CZ og BG operationelle programmer vedrørende uddannelse. 
19 Disse resultater blev også bekræftet af den analyse, der blev gennemført inden for ESF's læringsnetværk 
EURoma: "Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion" http://www.euromanet.eu/about/index.html  
  
8 
 Konklusion: 
Beløbet for de EU-midler, der er til rådigh ed for inklusion af romaer, udgør ikke en 
begrænsning. Effektiv anvendels e af midler til at skabe fo rbedringer på områderne for 
uddannelse, beskæftigelse, sundhed og boliger er st adig en udfordring. Når der tildeles midler til 
integration af romaer, skal de anvendes på en in tegreret måde. Der skal også sikres ensartet 
anvendelse af både bløde og hårde foranstaltninger20. EU-støttede foranstaltninger, der har til 
formål at forbedre romabørns uddannelsesmulighed er, skal gennemføres i takt med inkluderende 
reformer af uddannelsessystemerne. Segregering inden for uddannelser  og boliger er en af de 
største udfordringer på dette område, og Kommissione n vil derfor udsende ny e retningslinjer for, 
hvordan EU-midler kan anvendes til at bekæmp e segregering. Den vil også nøje overvåge 
gennemførelsen og opfyldelsen af be tingelser og vil støt te de mest berørte medlemsstater ved at 
inddrage de nationale kontaktpunkter for romaer for derigennem at forbedre anvendelsen og 
overvågningen af EU-midlerne til inklusion af romaer, når landene gennemfører deres 
operationelle programmer for 2014-20. 
2.2. Samarbejde og koordinering: de national e kontaktpunkters, de lokale myndigheders 
og civilsamfundets betydning 
 
I EU-rammen opfordres medlemsstaterne til at et ablere, gennemføre og overvåge deres nationale 
strategier for romaernes inte gration i tæt samarbejde med civilsamfundet og de lokale 
myndigheder og til at udpege et nationalt kontakt punkt for romaer med det formål at koordinere 
og overvåge gennemførelsen. I Rådets henstilling understreges det, at kontaktpunkterne skal 
have mandat og ressourcer til at vare tage denne koordinerende rolle. 
 En række medlemsstater (CZ, EE, ES, HU, LT, PL , RO og SK) har revideret eller er i gang med 
at revidere deres nationale st rategier eller handli ngsplaner eller har udviklet nye, bredere 
inklusionsstrategier, der omhandl er de konstaterede mangler og opf ylder de krav, der stilles i 
forbindelse med programmerings perioden 2014-20. I nogle medlemsst ater er civilsamfundet og 
de lokale myndigheder blevet inddraget og hørt  i forbindelse med disse nye strategier og 
handlingsplaner, men både høringen og inddrag else burde have været mere omfattende. 
 Kommissionen har konstateret, at  inddragelsen af de lokale myndigheder i gennemførelsen 
varierer betydeligt
21. De lokale aktørers nøglekompeten cer til at løse udfordringer på 
eksempelvis bolig- og uddannelsesområdet aner kendes i stigende grad, og deres øgede 
inddragelse ses i de nationale strategiers udvikling til lokale handlingsplaner . Sådanne 
handlingsplaner er udformet e ller er under udformning/planlægni ng i flere medlemsstater (BG, 
CZ, EL, ES, HU, IE, IT, PL, RO, SE, SI og SK ), men der skal stadig  sikres de nødvendige 
midler og den nødvendige kapacitetsopbygning til støtte for deres gennemførelse og 
overvågning, som det er sket med den spanske udvi klingsplan for romaer, der samfinansieres af 
regeringen, de selvstyrende loka lsamfund og lokale myndigheder med det formål at gennemføre 
sociale inklusionsprojekter målrettet mod romaer . En sådan tilgang hjælper med progressivt at 
skabe overensstemmelse mellem nationale, regional e og lokale politikker. Andre medlemsstater 
uden sådanne lokale handlingsplaner har etableret koordineringsstrukturer, der fungerer som 
høringsfora vedrørende gennemførelse og overvågning  (AT, EE, FI, FR, DE, HR, LV, LT, 
                                                 
20 Foranstaltninger, der investerer i mennesker, bø r ledsages af investeringer i infrastrukturer. 
21 Også bekræftet af rapport udarbej det af Eurocities' roma-taskforce. 
  
9 
 NL, PT, SE og UK). I andre medlemsstat er (LU) mangler der romaspecifikke 
koordineringsstrukturer, men strukturer, der er målrettet mod in tegration af bredere eller delvist 
overlappende grupper, er etableret. Svaghe derne ved både horisontale (på tværs af 
sektorministerier) og vertikale (med regionale og lokale planer) koord ineringsstrukturer og 
inddragelse af romaer er mest akutte i Rumænien, men der er i ndledt en dialog om revision af 
strategien.  Med hensyn til inddragelse af  civilsamfundet har Kommissione n konstateret en positiv udvikling 
inden for mindst ét aspekt: Flere af romaernes ci vilorganisationer har tyde ligvis fået kendskab til 
de nationale strategier og lokale  handlingsplaner. De har ydet en st or indsats for at styrke deres 
deltagelse i gennemførelse og overvågning. Der er stadig betydelige hind ringer for inddragelsen 
af romaernes civilsamfund, selv om der findes eksempler på små projekter med 
kapacitetsopbygning i civilsamfundet (f.eks. ES, HR  og PT). Legitim repræsentation af romaer 
og bred og gennemsigtig inddragelse af civilsamfundet  er kun opnået i de færreste 
medlemsstater. Nogle af romaernes organisationer er  først for nylig trådt ind på civilsamfundets 
scene og opfattes som uerfarne og fragmenterede.  Det er særligt påtræ ngende at styrke deres 
kapacitet og sikre deres gennemsigtige inddragel se i gennemførelsen og ove rvågningen på lokalt 
plan.  
Eksempler på samarbejde og koordinering med lokale myndigheder og civilsamfundet 
Østrig:  Inddragelsen af lokale myndigheder og civils amfundet sikres af en struktureret dialog på 
flere niveauer: Den platform for dialog med romaer, som er tilrettelagt af det nationale kontaktpunkt, 
involverer repræsentanter for de nationale, regionale og lokale niveauer, civilsamfundet og 
akademiske kredse. Det panel af menneskerettighedskoordinatorer, der er sammensat af 
provinsregeringerne og ministerierne, udveksler erfari nger fra foranstaltninger vedrørende integration 
af romaer som et fast punkt på dets dagsorden. Det tekniske udvalg for integration af østrigske byer 
arbejder også med integration af romaer gennem et samarbejde med det nationale kontaktpunkt og 
den østrigske sammenslutning af byer og kommuner. 
Tyskland: En række tyske delstater støtter lokale myndigheder og roma- og sintisamfund. Land 
Baden-Württemberg undertegnede en statslig kontrakt med den nationale sammenslutning af tyske 
sinti og romaer i november 2013 om oprettelse af et råd for anliggender vedrørende tyske sinti og 
romaer, der involverer relevante berørte parter, og som modtager statslig finansiel støtte på 
500  000  EUR om året. Eksempler fra andre delstater omfatter Berlins strategi for integration af 
udenlandske romaer, Nordrhein-Westfalens pakke af  foranstaltninger til støtte for kommuner berørt 
af immigration og Münchens integrationsforanstaltninger. Der er for nylig etableret et rådgivende 
udvalg vedrørende tyske sinti og romaer med det formål at skabe en dialog med repræsentanter for 
delstaterne, delstaternes ministerier og sammenslutn inger af sinti og romaer på centralt regeringsplan 
i Tyskland.  
 
Effektive koordineringsmekanismer , som kan understøtte både ge nnemførelse og overvågning, 
er afgørende for at skabe succes. Alle medlem sstater har udpeget nationale kontaktpunkter for 
romaer, som skal varetage denne koordinerende rolle, og deres mandat, kompetencer samt 
menneskelige og finansielle ressourcer er blevet  styrket. Flere nationale kontaktpunkter for 
romaer har deltaget i planlægningen af anvendelsen  af EU-midlerne til inklusion af romaer i 
  
10 
 perioden 2014-20 (f.eks. BG, HU, SK, ES og RO)22, men den operationelle koordinering af 
udformningen af indkaldelser og gennemførelse n er stadig utilstrækkelig. De nationale 
kontaktpunkter for romaer har taget de førs te skridt til at etablere formelle 
koordineringsstrukturer , der i hvert tilfælde involverer nogle  af de relevante aktører (f.eks. de 
regionale og lokale myndigheders arbejd sgruppe i ES, rådgivningsgruppen vedrørende 
integration af romasamfund i PT, det nationale partnerskab for migranter i IE og kommunernes 
arbejdsgrupper etableret af DIHAL i FR). Ligne nde strukturer findes form elt i de fleste andre 
medlemsstater, men der opnås ikke bred deltagelse  af lokale og civile aktører, ligesom disse 
organers aktiviteter ofte ikke er tilstrækkeligt gennemsigtige eller regelmæssige. 
 
Konklusion: 
De nationale kontaktpunkter for romaer er bedre in tegreret i de officielle  strukturer og deltager i 
stigende grad i planlægningen af anvendelsen af EU-midler. Der er  dog behov for flere 
finansielle og menneskelige ressourcer samt et styrket koordineringsmandat for at forbedre 
deres effektivitet. De nuværende koordinering sstrukturer skal omdannes til effektive nationale 
samarbejdsmekanismer. Sådanne samarbejdsmekani smer er nødvendige for at sikre bred og 
gennemsigtig inddragelse af alle relevante berørte parter og systematisk udveksling af god 
praksis og for at støtte gennemførelse og o vervågning på lokalt pl an. Kommissionen vil yde 
finansiel støtte til udvikli ngen af nationale platforme for inklusi on af romaer og vil fortsat støtte 
samarbejdet mellem de nationale kontaktpunkter via netværket fo r nationale kontaktpunkter for 
romaer. Den vil samarbejde med civilsamfunds organisationer inden fo r EU-rammens centrale 
tematiske områder og vil udnytte de t arbejde, der er udført af den europæiske platform for 
inddragelse af romaerne, som et centralt redskab i EU's politikcyklus. Det vil den gøre ved at 
kæde platformen tæt sammen med de nationale pl atforme vedrørende romaer og ved at udnytte 
platformen som et forum for tematiske drø ftelser af rapporter fra medlemsstaterne og 
civilsamfundet, der kan bidrage til den årlige vurdering af ge nnemførelsen af de nationale 
strategier for romaernes integration. 
                                                 
22 I nogle tilfælde (f.eks. PL) er inddragelsen af de na tionale kontaktpunkter for romaer i planlægningen af EU-
støtten for perioden 2014-20 faldet so m følge af øget decentralisering. 
  
11 
 2.3. Intensivering af indsatsen fo r at bekæmpe forskelsbehandling 
 
På trods af Kommissionens indsats for at be kæmpe forskelsbehandling, racisme og fremmedhad 
er omfanget af fjendtlighed over for sigøjnere, højreekstreme demonstrationer, hadefuld tale og hadforbrydelser stigende i mange medlemsstater, især i de medlemsstater, der har de største 
romasamfund, og som har været hårdest ramt af  den økonomiske krise. I mange tilfælde har 
politikerne og myndighederne ikke offen tligt fordømt sådanne negative tendenser
23. I andre 
medlemsstater har en ophedet debat om den frie  bevægelighed og sociale rettigheder medvirket 
til udviklingen af en negativ ster eotyp opfattelse af romaer. Det be tyder, at flertallet i mange 
medlemsstater har en negativ opfattelse af romaer (IT: 85  %, FR: 66  %, EL: 53  %, UK: 50  %)24. I 
nogle tilfælde har den målrettede indsats for at støtte romaer yde rligere forstærket mistilliden 
mellem romaer og det øvrige samfund, hvilket viser,  at man ikke effektivt har oplyst om de 
gensidige fordele ved integration af romaer25. 
 
Målrettede foranstaltninger ko mbineret med politisk  vilje skal ledsages af retlige 
redskaber for at bekæmpe fordomme, fo rskelsbehandling, hadefuld tale og 
hadforbrydelser . Kommissionen lægger stor vægt på sin rolle som traktatens vogter. Den 
garanterer som sådan, at EU's  lovgivning vedrørende bekæmp else af forskelsbehandling 
gennemføres og håndhæves effektivt. Dette er det nødvendige udgangspunkt i kampen mod 
forskelsbehandling. I januar 2014 vedtog Kommissi onen sin vurdering af anvendelsen af EU's 
antidiskriminationsdirektiver26 og konkluderede, at romaspecifikke  problemer oftest skyldes den 
måde, som lovgivningen anvendes på  regionalt eller lokalt. Disse  problemer med anvendelsen 
falder i nogle tilfælde sammen med problematiske l ovgivningsbestemmelser.  
 Kommissionen har derfor forstærket sin indsats for at sikre korrekt gennemførelse og 
anvendelse af antidisk riminationslovgivningen  over for romaer i medlemsstaterne, herunder 
på lokalt plan. Den vurderer proaktivt ethvert problem, den konstaterer, som kan være tegn på 
manglende overholdelse af dire ktivet. I den sammenhæng gennemf øres der aktuelt en række 
undersøgelser af forskelsbehandling af rom aer i forbindelse med adgang til uddannelse
27 eller 
boliger.   Forskelsbehandling starter i en meget tidlig alder. Segregering af romabørn i skolen  
forekommer stadig: Mange marginaliserede romabør n går i segregerede skoler eller klasser (SK: 
                                                
 
23 Rapport fra Europarådets menneskerettighedskommissær efter hans besøg i Ungarn, Strasbourg, 16. december 
2014,  
https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=CommDH(2014)21&Languag e=lanEnglish&Ver=original&BackColorInternet=C3C3C3&
BackColorIntranet=EDB021&BackColorLogged=F5D383  
24 2014 Global Attitude Survey, Pew Research Center, http://www.pewgloba l.org/2014/05/12/chapter-4-views-of-roma-
muslims-jews/  
25 Projekter vedrørende socialt boligbyggeri til romaer blev m ødt af modstand blandt størstedelen af befolkningen i 
BG. 
26 Fælles beretning om anvendelsen af Rådets direktiv 2000 /43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet 
om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprinde lse ("direktivet om racelighed") og af Rådets direktiv 
2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til 
beskæftigelse og erhverv ("direktivet om beskæftigelseslighed"). 
27 I september 2014 indledte Kommissionen den første overtrædelsesprocedure på grund af forskelsbehandling af 
romabørn i forbindelse med uddannelse (CZ). I april indledte den en anden procedure (SK).  
  
12 
 58 %, HU: 45  %, EL: 35  %, CZ: 33  %, BG: 29  %, RO: 26  %)28. I CZ og SK går mere end 20  % af 
romabørnene under 15 år i specialskoler eller -k lasser for børn med psykiske handicap. Det viser, 
at målrettede foranstaltninger ikke kan skabe den nødvendige holdningsændring i samfundet 
over for romaer, hvis der ikke gennemføres en inkluderende reform af de generelle 
uddannelsespolitikker. Bekæmpelsen af de ulige muligheder for ro maer skal indledes med at 
sikre romabørn lige adgang til inkluderende uddannelse af høj kvalitet og effektivt fjerne 
hindringerne på både udbuds- og forsyningssiden, som f.eks. manglende bevidsthed blandt 
forældrene om betydningen af uddannelse og manglende uddannelse af lærerne i håndtering af 
mangfoldighed i klasselokalet. Pariserklæringen29 opfordrer også til mobilisering af 
uddannelsessektoren for at forebygge og håndter e marginalisering, into lerance, racisme og 
radikalisering og for at bevare en  ramme af lige muligheder for a lle, herunder ved at sikre alle 
børn mulighed for inkluderende uddannelse.   Den udbredte forskelsbehandling af romaer  senere i livet skal ogs å bekæmpes. De fleste 
marginaliserede romaer (54
 %) føler sig forskelsbehandlet, når de søger efter lønnet arbejde (CZ: 
74 %, EL, IT, FR, PL: 64-68  %)30. Forskelsbehandling af romaer inden for uddannelse, boliger og 
beskæftigelse udgør en strukturel  hindring, der forhindrer dem i at deltage fuldt ud i samfundet. 
Foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling målrette t mod arbejdsgivere, lærere, 
medierne, politiet, leverandører af social ydelser, andre embedsmæ nd, fagforeninger og 
samfundet generelt har stor betydni ng. Enkelte lande har indført fo ranstaltninger på dette område 
baseret på tilgange, som det kan være re levant for andre medlemsstater at undersøge31.  
 
Eksempler på bekæmpelse af forskelsbehandling 
Kroatien: Som en del af den kroatiske model for tværinstitutionelt samarbejde om bekæmpelse af 
hadforbrydelser er der etableret et system for indsamling af data om forskelsbehandling og 
ligestilling. Politiet har i henhold til tallene opnået gode resultater med at afsløre bagmændene bag 
hadforbrydelser mod romaer. De fleste anmeldte sager opklares inden for et år. En lov om gratis 
retshjælp, som har været i kraft siden den 1. januar 2014, forenkler processen for tildeling af primær 
retshjælp.  
Irland: I september 2014 gennemførte det irske center til støtte for immigranter (et nationalt 
kontaktpunkt for romaer) et pilotkursus i bekæmpelse af racisme for 20 politibetjente i Cork, Irland. 
Kurset fokuserede på bevidstgørelse og stimuler ing af debatten om den indvirkning, som racisme har 
på migranter og etniske minoriteter, og hvordan di skriminerende etnisk profilering forebygges. 
                                                 
28 Roma Survey – Data in focus: Education: the situ ation of Roma in 11 EU Member States, FRA, 2014. 
Spørgsmålet i undersøgelsen henviser til alle/mange elever  i klasserne, der er roma. Da stikprøvemetoden dækker 
områder med større tæthed af romaer end landsgennemsnitte t, kan svarene afspejle en højere andel af romabørn i 
skoler eller børnehaver. Dataene kan dog anvendes til sammenligning mellem landene. 
29 "Declaration on promoting citizenship and the common values of freedom, tolerance and non-discrimination 
through education" vedtaget af kommissær Navracsics og undervisningsministrene den 17. marts 2015 (se 
https://ec.europa.eu/commission/sites/cwt/f iles/dp_mobilisation_eur opeenne_20150317.pdf). 
30 Roma Survey – Data in focus: Poverty and Employment: the situation of Roma in 11 EU Member States, FRA, 
2014. 
31 Eksempelvis FI: Netværk af arbejdsgivere, der har undertegnet et charter om mangfoldighed, afprøvning af en 
model for overvågning af forskelsbehandling på arbejdspladsen og udbredelse af informationsmateriale (håndbogen 
"Ville jeg ansætte en roma"). PT: Migrationskommissionen har indført foranstaltninger til bekæmpelse af 
forskelsbehandling, herunder et uddannelsesteam med 30 medlemmer, som gennemfører oplysningskampagner, 
webstedet "Racism on Internet", hvor brugerne kan anmeld e forskelsbehandling på grund af race, og uddannelse og 
anbefalinger til medierne i behandling af etnicitet, migration og religion. 
  
13 
 Repræsentanter for romaer, muslimer og afrikanere delte deres erfaringer og deltog i debatten. Disse 
erfaringer vil blive anvendt til at udvikle en række værktøjer til undervisning til brug i hele landet. 
Italien, Portugal, Spanien og Rumænien: Det tværnationale NET-KARD-projekt blev gennemført 
i 2013-14. Det var finansieret under EU-programmet om grundlæggende rettigheder og 
unionsborgerskab og var koordineret af Foundación Secretariado Gitano. Dets overordnede mål var 
at forebygge forskelsbehandling af romaer og forbedre bistanden til ofre ved at fremme samarbejde 
mellem nøgleaktører og ved at forbedre og overføre eksisterende metodeerfaringer. Projektet har 
navnlig udmøntet sig i en serie af praktiske vejledninger om bekæmpelse af forskelsbehandling af 
romaer henvendt til advokater og jurister, politiet, romasammenslutninger og journalister.  
 
Rådets rammeafgørelse32 om bekæmpelse af racisme og fremme dhad er et lovgi vningsværktøj til 
bekæmpelse af hadefuld tale og hadforbrydelser , som også er målrettet mod romaer, da den 
forpligter medlemsstaterne til at straffe hadefuld tale og hadforbrydelser med racistiske eller fremmedfjendske motiver. I januar 2014 vedtog Kommissionen en rapport om gennemførelsen af 
rammeafgørelsen og konkluderede , at en række medlemsstater endnu ikke fuldt ud og/eller 
korrekt havde gennemført alle dens bestemmelser , og at der var visse mangler med hensyn til 
racistiske eller fremmedfjends ke motiver til forbrydelser
33. Kommissionen konstaterede derfor, 
at fuld og korrekt gennemførels e af den eksisterende rammeafgør else var det første skridt i 
retning af effektiv og sammenhængende bekæmp else af racisme og fremmedhad på EU-plan34. 
 Selv om foranstaltninger vedrørende bevidstgørelse og bekæmpel se af forskelsbehandling  er 
nødvendige for at opnå effektiv i nklusion af romaer, prioritere s disse foranstaltninger ikke 
tilstrækkeligt højt i størstedelen af de nati onale strategier for romaernes integration.  
Foranstaltninger vedrørende bevidstgørelse og be kæmpelse af forskelsbehandling målrettet mod 
offentligheden (SI, LV og LT), ar bejdsgivere (IT, FI og PL), embedsmænd (HR, IE og IT) eller 
medierne (PT) og anvendelsen af lokale kontorer til bekæmpelse af forskelsbehandling, som øger 
romaernes bevidsthed om deres rettigheder og st øtter ofre for forskels behandling (BG og NL), 
kunne udbredes yderligere. Hvidbogen om misbr ug og krænkelse af romaer og kommissionen til 
bekæmpelse af fjendtlighed over for sigøjnere, som udvikler undervisningsmaterialer til skoler 
(SE), er et bemærkelsesværdigt tiltag på dett e område. Bekæmpelse af fjendtlighed over for 
sigøjnere som en specifik form for racisme mo d romaer hænger også sammen med indsatsen for 
at acceptere et af de mørkeste kapitler i Europas historie, nemlig roma-holocaust. 
 
Konklusion: 
Politisk vilje, langsigtede visioner, målrettet inds ats og tilstrækkelig finansie ring skal sikres for 
at bekæmpe forskelsbehandling og segregering. Der er behov fo r inkluderende reform af de 
generelle politikker på uddannelses-, beskæftigelses-, sundheds- og boligområdet. De 
europæiske struktur- og investeringsfonde k an mobiliseres med henblik på at finansiere 
foranstaltninger til bekæmp else af forskelsbehandling og segregering. Kommissionen 
understreger fortsat de nationale ligestill ingsorganers rolle som vagthunde over for 
                                                 
32 2008/913/RIA. 
33 http://ec.europa.eu/jus tice/fundamental-rights/f iles/com_2014_27_en.pdf 
34 Siden den 1. december 2014 har Kommissionen haft fuld håndhævels esbeføjelse, for så vidt angår 
rammeafgørelser, herunder rammeafgørelse 2008/913/RIA. 
  
14 
 forskelsbehandling på nationalt plan og deres pligt til  at bistå romaer, der er ofre for 
forskelsbehandling35. Kommissionen vil udnytte ethvert middel, der står til dens rådighed, til at 
bekæmpe forskelsbehandling, herunder overtræd elsesprocedurer. Den støtter også tværnationale 
oplysningskampagner, som har til formål at bekæmpe forskelsbehandling og fjendtlighed over 
for sigøjnere på lokalt plan. 
2.4. Udvikling af bedre overvågning og mulighed for politisk tilpasning 
 I EU-rammen opfordres medlemsstaterne til at indføre effektive overvågningsmetoder til at 
vurdere virkningen af tiltagene ti l integration af romaer, herunde r overvågning af civilsamfundet. 
I 2014-2020 kræves der output- og resultatindikatorer for at få EU-støtte til inklusion af romaer. 
Medlemsstater, der har valgt inve steringsprioriteten vedrørende socioøkonomisk integration af 
marginaliserede samfund, som f.eks. romaerne , skal godtgøre, at de har en effektiv 
overvågningsmekanisme til at vurdere virkningen af EU-støttede tiltag vedrørende romaer. Dette har tydeligvis øget presset for at fo rbedre udviklingen af indikatorer og 
overvågningsmekanismer, der kan anvendes i fo rbindelse med både gennemførelsen af de 
nationale strategier for romaerne s integration og EU-midlerne.  
 Der er taget nogle vigtige skridt i retningen af  at konsolidere både nationale og europæiske 
overvågnings- og rapporteringsmekanismer. I 2012 blev der etablere t en arbejdsgruppe 
vedrørende indikatorer for inte gration af romaer. Den koordinere s af Den Europæiske Unions 
Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA ) med deltagelse af medlemsstaterne og 
Kommissionen. På nuværende ti dspunkt deltager 17 medlem sstater i arbejdsgruppen
36. 
 
Arbejdsgruppen har udviklet en ramme for rapportering og indikatorer med henblik på at måle 
fremskridtet med gennemførelsen af fora nstaltninger omhandlet i Rådets henstilling37. Det 
er hensigten, at medlemsstaterne skal kunne an vende denne ramme til at vurdere deres egen 
indsats og oplyse om status i deres kommende årsrapport i overensstemmelse med Rådets 
henstilling. Ved hjælp af skabelonen opnås der ensartethed og øget gennemsigtighed mellem den 
nationale og den europæis ke overvågning af de nati onale strategier for ro maernes integration. Ud 
over at udvikle og teste rammen fungerer arbejd sgruppen også som et fo rum for udveksling af 
viden om og erfaring i dataindsamling.   
                                                
 
35 F.eks.: BG, CZ, EL, FR, PL, RO, SE og UK. 
36 AT, BE, BG, CZ, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, NL, PT, RO, SK og UK. 
37 De tilsagn, medlemsstaterne har givet i henstillingen, udg ør strukturen for rammen, mens andre standarder og 
tilsagn fungerer som en kontekst for medlemsstaternes rapporter med henblik  på at sikre, at de almene 
foranstaltninger – ud over de romaspecifikke tiltag – med væsentlig indvirkning på romaerne afspejles i resultaterne. 
Dette omfatter tilsagnene i medfør af de grundlæggende traktater – om lighed, bekæmpelse af social udstødelse og 
forskelsbehandling, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og den europæiske antidiskriminationslovgivning – samt tilsagn på områderne for uddannelse, beskæftigelse og bekæmpelse af 
fattigdom og social udstødelse afgivet som et led i det europæiske semester under Europa 2020-strategien. 
  
15 
 Eksempler på overvågning og dataindsamling 
Ungarn: Det centrale ungarske statistikkontor har medtaget spørgsmål om etnicitet i store 
stikprøvebaserede undersøgelser. Denne metode  blev afprøvet under folketællingen i 2011. I 
arbejdsstyrkeundersøgelsen med deltagelse af 68  000 mennesker blev der anvendt to spørgsmål om 
etnicitet til at måle dobbelt etnisk identitet. De n europæiske sundhedsundersøgelse, som blev 
gennemført i 2014, var baseret på samme metode. I 2014 indgik etnicitet også i EU-SILC38, som 
omfattede 20  000 personer. Med disse oplysninger er det muligt at beregne de centrale 
resultatindikatorer for overvågning af gennemførelsen af de nationale strategier for romaernes 
integration. 
Rumænien: I november 2014 indledte det rumænske institut for forskning i nationale minoriteter 
gennemførelsen af et toårigt projekt om kortlægning af romasamfund med henblik på overvågning på 
samfundsniveau. Projektet, som beløber sig til  1  mio. EUR, finansieres af EØS-
finansieringsmekanismen og den norske finansieri ngsmekanisme 2009-14 og er målrettet mod lokale 
romasamfund, forvaltningerne på lokalt plan og civilsamfundet. Samfundenes deltagelse er et vigtigt 
element. Med udgangspunkt i de indsamlede data udvi kles der et sæt indikatorer for overvågning af 
status for inklusion af romaer på lokalt plan, og disse indikatorer vil blive anvendt til resultatbaseret 
overvågning.  
Slovakiet: Et nationalt projekt vedrørende overvågning og evaluering af politikker for inklusion af 
romaer finansieres via det operationelle program for udvikling af menneskelige ressourcer og 
omfatter overvågnings-, hørings- og dataindsamlingsak tiviteter, analyser og en informationsportal 
vedrørende de nationale strategier for romaernes integration. Overvågning af indvirkning baseret på 
dataindsamling suppleres af administrativ ra pportering og ekstern evaluering, herunder af 
civilsamfundet.  
 
Flere medlemsstater (BG, SK og RO) har plan er om at anvende ESF til at udvikle deres 
overvågningssystemer. De nationale  statistiske kontorers deltagelse i arbejdet med at etablere 
nationale overvågningsmekanismer er et positivt skridt. Rapporte rne fra sammenslutningerne af 
civilsamfundsorganisationer39 viser, hvilket værdifuldt bidrag civilsamfundet kan yde til 
overvågningen af de nationale stra tegier for romaernes integration. Yderligere kapacitetsopbygning 
med det formål at sikre  bæredygtig overvågning af gennemførel sen af nationale strategier for 
romaernes integration fra civilsamfundets side opnås via Europa-Parlamentets kommende 
pilotprojekt. Indvirkningerne af reformerne af  de almene politikker på romaerne bør også 
overvåges i de lande, der har de største roma samfund og de mest påtrængende udfordringer. 
 
Konklusion: 
Udviklingen af de nødvendige overvågningsm ekanismer er undervejs. Fra 2016 vil Rådets 
henstilling udgøre en ramme for medlemsstaternes, civ ilsamfundets og Kommissionens 
overvågning, således at der skabes ét gennemsigtig t system til overvågning af tiltagene for at 
integrere romaerne. Kommissionen vil sammen med FRA støtte medlemsstaterne i deres arbejde 
for at udforme og anvende den fælles rapportering sramme og de fælles indikatorer i deres årlige 
rapporter om gennemførelsen af Rådets henstilli ng. Dataindsamling (etnisk desegregerede eller 
                                                 
38 EU-statistikker over indkomstforhold og levevilkår. 
39 Koordineres af sekretariatet for D ecade for Roma Inclusion med deltagelse af 11 medlemsstater (BG, CZ, ES, 
HU, CR, FR, DE, IT, RO, SK og UK), hvor næsten 90 % af EU's romaer lever i følge Europarådets tal. 
  
16 
 socioøkonomiske proxydata) prioriteres. FRA's næste bølge af undersøgelser af romaer med 
deltagelse af flere lande40 vil støtte dette arbejde.  
3. Situationen i udvidelseslandene 
 I EU-rammen understreges det, at EU's mål for ro maernes integration er lige så relevante for 
udvidelseslandene. I udvidelsespakken 2013
41 udpeges inklusion af romaer som et af de 
grundlæggende elementer, der kan føre til en  fremtidig udvidelsespolitik. Kommissionen har 
også tilkendegivet, at indsatsen fo r at integrere romaer vil blive intensiveret, og at finansieringen 
under instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA II) vil blive forhøjet og mere målrettet. Den 
forstærkede overvågning af genne mførelsen af strategierne og ha ndlingsplannerne for integration 
af romaer har haft fokus på  de politiske områder i EU-rammen og civil dokumentation. Der er 
afholdt seminarer om integration af romaer  i landene i det vestlige Balkan og Serbien42. For 
Montenegro indgik integrati on af romaer også i tiltræd elsesforhandlingerne med EU43. 
 Kommissionen har for nylig iværksat en evaluering af IPA I med det formål at støtte tilsagnet om at yde mere støtte på en mere effektiv måde til integration af romaer under IPA II (2014-20). Den 
vurderer programmering, gennemførelse og overv ågning samt den overordnede indvirkning på 
romaernes situation og opsti ller anbefalinger for den videre udvikling. I december 2014 
godkendte Kommissionen IPA-pr ogrammet for romaernes integration frem til 2020, som 
omfatter flere lande
44. Under programmet leveres der værktø jer og ekspertise til støtte for 
tilsagnene på politisk niveau og politikniveau med henblik at sikre struktureret inddragelse af 
civilsamfundet. I oktober 2014 præsenterede Kommi ssionen en pris for integration af romaer i 
landene på Vestbalkan og Tyrkiet for at øge be vidstheden om de udfor dringer, som romaerne 
står overfor, og ngo'ernes bidrag. Prisen an erkender innovative og vellykkede projekter 
vedrørende inklusion af romaer45. 
 
4. Vejen frem 
 
Der er gået fire år siden lanceringen af EU-ra mmen og tre år siden in dgivelsen og den første 
vurdering af medlemsstaternes strategier. I Kommissionens ge nnemgang identificeres klare 
forbedringer med hensyn til tilpasning (revision) af de nationale strategier for romaernes 
integration til EU's finansieringsinstrumenter fo r perioden 2014-20. Fremskridt er også synligt i 
en række medlemsstater, hvor de nationale kontaktpunkt er for romaer er blevet styrket. Dette er 
sket ved i højere grad at inddrage dem i plan lægningen af finansieringen og i beslutningerne 
                                                 
40 FRA-undersøgelse med feltarbejde, som afsluttes i 2015. 
41 Den årlige udvidelsespakke gør status over det fremskridt, der opnås af hvert kandidatland eller potentielt 
kandidatland. 
42 I 2014 blev der afholdt seminarer med deltagelse af alle relevante berørte parter i Albanien, Montenegro og Den 
Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Opfølgningen af konklusionerne fra seminarerne blev overvåget af underudvalgene under Stabiliserings- og Associeringsrådet. 
43 Under kapitel 23 om "retssystemet og grundlæggende rettigheder" overvågede Kommissionen mere end 50 
foranstaltninger vedrørende integration af romaer, som er anført i handlingsplanens kapitel 23. Romaer er omhandlet i den årlige statusrapport baseret på oplysninger indgivet af forvaltningen og civilsamfundet. 
44 Den gennemføres af det regionale samarbejdsråd. 
45 Vinderne omfattede syv projekter, der primært blev gennemført af græsrodsorganisationer i udvidelseslandene. 
http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-1064_en.htm  
  
17 
 vedrørende tilpasning af politikker for inklusion af romaer til de generelle politikker. Der er 
stadig behov for at styrke deres fina nsielle og menneskelige ressourcer og deres 
koordineringsmandat. Udviklingen af nationale strategier til handlinge r på lokalt plan er stadig i 
den indledende fase og skal understøttes af bæ redygtig finansiering, kapacitetsopbygning og fuld 
inddragelse af de lokale myndigheder og civilsam fundet, og der er behov for robust overvågning, 
hvis der skal opnås den stærkt efterspurgte hå ndgribelige indvirkning på lokalt plan, hvor 
udfordringerne opleves. Yderliger e nøgleprioriteter, der omgående skal tages fat på, omfatter 
kapacitetsopbygning i civilsamfundet,  udvikling af formelle koordine ringsstrukturer til effektive 
koordinerings- og samarbejdsmekanismer med fuld  inddragelse af alle  berørte parter og 
intensivering af kampen mod fo rskelsbehandling, segregering og fjendtlighed over for sigøjnere 
for at sikre romaerne lige a dgang til uddannelse, beskæftigelse, sundhedspleje og boliger. Dette 
blev også bekræftet af drøftelserne og konklusione rne på mødet i den europæiske platform for 
inklusion af romaer, der blev afholdt i marts 201546. 
 Kommissionen opfordrer medlemsstaterne  til at iværksætte følgende foranstaltninger for at 
opnå håndgribelige og bæredygtige resultater he n imod integration af romaer i hele EU: 
• etablere nationale platforme vedrørende romaer  eller udvikle eksisterende 
koordineringsstrukturer med henblik  på at fremme gensidig læri ng på lokalt plan og sikre 
bred inddragelse af alle berørte parter og romasa mfundene i gennemførelsen og 
overvågningen 
• udnytte de nye værktøjer og midler, der er tilgæn gelige under de europæiske struktur- 
og investeringsfonde  
• styrke antidiskriminationslovgivningen  
• omgående bekæmpe segregering , også inden for rammerne af den bredere indsats for at 
fremme mangfoldighed og tolerance i overensstemmelse med Pariserklæringen 
• overvåge og bekæmpe hadefuld tale og fjendtlighed over for sigøjnere  
• udnytte rammen for rapportering og indikatorer  fuldt ud, når de overvåger 
gennemførelsen af deres nationale strategi for romaernes integration og anvendelsen af ESIF, 
og når de rapporterer til Kommissionen i ove rensstemmelse med Rådets henstilling 
• undersøge, om de vellykkede og dokumenterede eksempler på god praksis  på deres 
område skal opskaleres, så deres indvirkning mangedobles og når ud til et betydeligt antal 
romaer 
• støtte opfyldelsen af målene fo r integration af romaer gennem inkluderende reform af de 
almene politikker og bæredygt ig national finansiering . 
                                                
 
46 http://ec.europa.eu/justice/events/roma-platform-2015/platformconclusions_en.htm