Nr. C 218/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 8. 85 
tageisen af de personers interesser, som i ringere grad evner at som frem for alt er nedfældet i traktaterne, kræver i endnu 
beskytte sig selv i en periode med radikale ændringer. højere grad at blive bekræftet i en periode kendetegnet ved 
Fællesskabets accept af denne integrerede fremgangsmåde, krise og træg vækst. 
Bruxelles, den 4. juli 1985. 
GerdMUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
Forkastet ændringsforslag 
Følgende ændringsforslag die afdelingens udtalelse, som var indgivet i overensstemmelse med forretningsordenen, 
blev forkastet af Udvalget under debatten: 
Pkt. 2.1. 
Følgende indføjes efter dette afsnit: 
»Det anbefales desuden, at der anstilles en nøjere undersøgelse af de gældende beskatnings- og forsikringsmæssige 
bestemmelser i medlemsstaterne, som virker hæmmende på arbejdsgivernes beskæftigelsesskabende initiativer og 
arbejdstagernes interesse i at søge ny beskæftigelse. Udvalget tilslutter sig disse målsætninger, både fordi skabelsen 
af jobmuligheder inden for nye områder øger beskæftigelsen og den personlige indkomst, og fordi det samtidig 
giver flere midler til de sociale handlingsprogrammer, der er nødvendige for at støtte de mere sårbare elementer i 
samfundet.« 
Første linje i andet afsnit i pkt. 2.2. på side 4 bør følgelig affattes således: 
»Det er derfor ikke inkonsekvent at udtrykke betænkeligheder over . . .«. 
Begrundelse 
Kræver ingen nærmere forklaring. 
Afstemningsresultat 
For: 28 
Imod: 48 
Hverken for eller imod: 13 
Udtalelse om en økonomiske situation medio 1985 
(85/C 218/10) 
Procedure 
Det økonomiske og sociale Udvalg besluttede den 20. november 1984 i henhold til forretningsor­
denens artikel 20, stk. 4, at fremsætte udtalelse om »Den økonomiske situation i Fællesskabet (medio 
1985)«. 
29. 8. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 218/19 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets afdeling for økonomiske og finansielle anliggender, 
som udpegede L. N. Goris til ordfører. Afdelingen vedtog sin udtalelse den 18. juni 1985. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 228. plenarforsamling, den 4. juli 1985, med 
76 stemmer for, 6 imod og 23 hverken for eller imod følgende udtalelse: 
Indledning 
Under behandlingen af udtalelsen om den økonomiske 
situation i slutningen af 1984 blev det besluttet at foretage 
endnu en behandling af Kommissionens årsberetning. Udval­
get forbeholdt sig ret til at fremsætte en udtalelse med en mere 
udførlig behandling af visse punkter. I mellemtiden justerede 
Rådet (økonomi- og finansministrene) i december 1984 den 
af Kommissionen foreslåede strategi, ligesom Det euro­
pæiske Råd fastslog, at det gik ind for retningslinjerne i 
Kommissionens forslag, og at disse retningslinjer hurtigt 
måtte realiseres. 
Efter en genbehandling af Kommissionens ovennævnte øko­
nomiske årsberetning bekræfter Udvalget de synspunkter, 
dens medlemmer giver udtryk for i beretningen fra Afdelin­
gen for økonomiske og finansielle anliggender om den 
økonomiske situation medio 1985 (vedføjet som bilag til 
denne udtalelse). i verdenshandelen end i 1984. Eksporten vil derfor også 
stige i et langsommere tempo i 1985. 
1.3. Investeringerne 
Hvad angår investeringerne, er det investeringerne i forar­
bejdningsindustrien, som fortsat vokser, og væksten udtrykt 
i mængde vil sandsynligvis i år nå op på 9 % imod 7 % i 1984. 
Det skal bemærkes, at en stor del af erhvervsinvesteringerne 
har arbejdskraftbesparelse og rationalisering som mål og 
altså i mindre grad kapacitetsudvidelse. 
Investeringerne i de øvrige sektorer stagnerer, og i bygge- og 
anlægssektoren er de faldende, hvilket kunne give sig udtryk i 
tab af arbejdspladser i disse sektorer i de kommende 
måneder. 
1. Den økonomiske situation medio 1985 1.4. Inflationen 
1.1. Den økonomiske situations vigtigste karakteristika 
Ifølge de foreliggende oplysninger fortsætter det økonomiske 
opsving i Fællesskabet, men det er meget beskedent. De 
økonomisk-politiske initiativer, som medlemsstaterne og EF 
tager, burde under normale omstændigheder forstærke eller i 
det mindste understøtte denne tendens. De vil helt sikkert 
forbedre vare-, tjenesteydelses- og kapitalmarkedernes funk­
tionsevne. Det viser sig derimod at være meget vanskeligt at 
forbedre situationen på arbejdsmarkedet, og situationen 
gøres ikke lettere af, at antallet af ledige øges næsten 
konstant. Inflationen er i 1984 bragt ned til 6,3 % i gennemsnit for de ti 
EF-lande, idet der dog er store forskelle fra land til land, fra 
2,6 % i Forbundsrepublikken Tyskland til 18,1 % i Græken­
land. 11985 er der på ny gjort fremskridt, og alle prognoser 
peger på, at den gennemsnitlige inflationstakt vil ligge på 
5,4%, dvs. ca. 1 procentpoint lavere end sidste år. 
Det lavere prisstigningstempo kan i hovedsagen tilskrives 
produktionsfremgangen og den betydelige omkostningslet­
telse inden for Fællesskabet. 
Derimod har den stigende dollar, som har øget import­
priserne, virket i modsat retning. 
1.2. Den økonomiske vækst 
Følgende analyse (pkt. 1.2.-1.7.) af den økonomiske 
situation er baseret på dokumenter fra Kommissionen og de 
deri anførte data. 
BNP i faste priser stiger i år med 2,3 %, hvilket er lidt mere 
end sidste år. 
Industriproduktionen, der steg kraftigt i slutningen af sidste 
år for at nå op på et EF-gennemsnit på over 4,5 %, vil fortsat 
stige i 1985. Men man skal ikke håbe på en ny stigning i 
væksten i BNP i EF, da der forventes en langsommere vækst 1.5. Betalingsbalancen 
Siden juni 1984 har EF's eksport vundet terræn, og alt tyder 
på, at denne tendens vil fortsætte i 1985. Under disse 
omstændigheder skulle overskuddet på EF's handelsbalance 
stige til ca. 15 mia dollars eller 0,6% af BNP. Men hvad 
angår Fællesskabets tjenestebalance, må man forvente et lille 
fald i 1985 og et underskud på ca. 8 mia dollars. 
Betalingsbalancens løbende poster vil således udvise et 
overskud på ca. 10 mia dollars, dvs. 0,4 % af BNP. Også her 
er der store forskelle fra land til land. 
Nr. C 218/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 8. 85 
1.6. Beskæftigelse og ledighed 
I 1982 og 1983 måtte Fællesskabet notere et nettotab af 
arbejdspladser i flere sektorer. Sidste år stabiliseredes den 
samlede beskæftigelse, og i indeværende år er der mulighed 
for en beskeden stigning på 0,3 %. 
Denne mindre stigning i beskæftigelsen vil formentlig ske i 
tjenesteydelsessektoren, hvilket vil medføre en stigning i 
antallet af selvstændige. I de øvrige sektorer og navnlig i 
forarbejdningsindustrien vil der påny ske et tab af arbejds­
pladser. 
Stabiliseringen eller en mindre forbedring i den samlede 
beskæftigelse vil ikke forhindre, at ledigheden forværres, da 
væksten i arbejdsstyrken ikke vil kunne absorberes. 
Arbejdsløshedstallet beregnet på grundlag af den civile 
arbejdsstyrke lå i begyndelsen af 1985 på 12 %, og antallet af 
registrerede arbejdsløse i Fællesskabet (excl. Grækenland) 
nåede rekordtallet 13,6% mio i januar 1985. 
Ganske vist bidrog kuldebølgen i januar 1985 i høj grad til 
denne stigning, men den var ikke den eneste årsag. 
Arbejdsløsheden i 1985 forventes at blive større end i 1984 
og kan nå op på gennemsnitlig 11,2% af arbejdsstyrken. 
Det bør dog bemærkes, at der i nogle medlemsstater er tegn 
på begyndende nedgang i arbejdsløsheden. 
1.7. Monetære problemer 
De ændringer i dollarkursen, som begyndte i slutningen af 
november, fortsatte i begyndelsen af 1985. 
Det europæiske monetære System er forblevet stabilt i denne 
situation, eftersom forholdet mellem de deltagende valutær 
kun har ændret sig lidt i de første måneder i 1985. 
Væksten i pengemængden i EF svarer nu til væksten i BNP i 
løbende priser, som ligger på omkring 8 %. 
2. Vurdering af den økonomiske situation medio 1985 
2.1. Det beskedne økonomiske opsving, der forventes for 
1985, bør styrkes af økonomisk-politiske foranstaltninger, 
der skal iværksættes både af medlemsstaterne og af Det 
europæiske Fællesskab til gunst for varemarkedet, tjeneste-
ydelsesmarkedet og kapitalmarkedet. En forbedring af situa­
tionen på arbejdsmarkedet er dog en langt mere kompliceret 
affære. På kort sigt vil det ikke gøre det lettere at opnå en betydelig forbedring, at antallet af arbejdssøgende i Fælles­
skabet stadig stiger. 
Det må dog bemærkes, at prognoserne vedrørende udviklin­
gen i den internationale konjunktur er behæftet med en 
række usikkerhedsmomenter. Ikke desto mindre bør Fælles­
skabet bestræbbe sig på at føre en politik, der kan give 
Europa en mindre afhængig position i verdensøkonomien og 
dermed en større manøvrefrihed. 
2.2. Den økonomiske vækst 
Den økonomiske vækst på 2,3 % af BNP, der var forventet 
for 1985, er ikke tilstrækkelig til at skabe afbalancerede 
økonomiske forhold. Med henblik på arbejdsløshedsbekæm­
pelsen er det nødvendigt, at man når op på en højere 
vækstprocent. Udvalget konstaterer, at denne højere økono­
miske vækst sandsynligvis ikke vil kunne nås i dette år. 
Væksten i industriproduktionen er ganske vist glædelig, men 
den er centreret omkring eksporten. Efterspørgslen på det 
interne marked er fortsat svag. For at nå op på et højere 
vækstniveau er det nødvendigt at træffe en række energiske 
foranstaltninger til forbedring af udbudsbetingelserne på alle 
markederne. Disse foranstaltninger bør ledsages af en 
efterspørgselsfremmende politik. 
2.3. Investeringerne 
Selv om væksten i erhvervsinvesteringerne er glædelig, 
beklager Udvalget dog, at investeringerne i de øvrige sektorer 
og navnlig i bygge- og anlægssektoren sakker agterud. 
I denne sammenhæng må man endnu engang minde om de 
projekter, som har til formål at forbedre og udvide de 
europæiske infrastrukturer. 
Fællesskabets behov på infrastrukturområdet er betydeligt, 
og Europa bør gøre brug af de muligheder, der åbner sig med 
hensyn til erobringen af rummet. Der tænkes her på områder 
som transport, telekommunikation og databehandling. Pro­
jekter vedrørende miljøbeskyttelse, livskvalitet og inden for 
sundhedssektoren er ligeledes af stor betydning. 
På boligområdet er der stadig store behov at dække i flere 
medlemsstater, både hvad angår nybyggeri, sanering og 
forbedring af eksisterende boliger. 
En dækning af disse behov kan bidrage til en betydelig vækst i 
investeringerne og skabe et stort antal arbejdspladser. 
Udvalget er af den opfattelse, af Fællesskabet råder over 
tilstrækkelig lånekapacitet til at kunne finansiere infrastruk­
turprojekter. 
29. 8. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 218/21 
2.4. Inflation 2.7. Den monetære situation 
Udvalget tillægger en bekæmpelse af de forskellige inflations-
kilder - i det omfang de stadig eksisterer - den største 
betydning. Desuden vil en indsnævring af forskellene i 
inflationstakterne i nedadgående retning i de forskellige 
medlemsstater gavne den monetære stabilitet i Fællesska­
bet. 
2.5. Betalingsbalancen Skønt den førte monetære politik hidtil har haft positive 
virkninger, navnlig hvad angår det relative renteniveau, 
rejser den monetære situatiop fortsat problemer i Fællesska­
bet og i verden. Udvalget mener, at der bør gøres yderligere 
fremskridt henimod en monetær integration, omend proble­
merne kun kan løses, hvis de ledsages af en udbygning af 
Fællesskabets økonomiske politik. I denne sammenhæng 
minder det om den informationsberetning, der for nylig er 
vedtaget af Udvalget vedrørende Det europæiske monetære 
System. I denne beretning går man ind for en fortsat styrkelse 
af EMS, og det henstilles, at man udnytter systemets 
muligheder bedre. 
Udvalget konstaterer med tilfredshed, at Fællesskabets beta­
lingsbalance fortsat forbedres. Det må dog gennem den førte 
politik tilstræbes at ændre kapitalstrømmene, der for tiden 
især er orienteret mod tredjelande (navnlig USA), så de i 
stedet går til placeringer og investeringer i Fællesskabet. En 
politik til stimulering af investeringer i Det europæiske 
Fællesskab må især være koncentreret omkring en forbedring 
af erhvervsklimaet, således at det bliver mere tillokkende at 
investere i Europa. 
2.6 Beskæftigelse og arbejdsløshed 
Udvalget mener, at ledigheden fortsat er uacceptabelt stor. 
Desværre har de foranstaltninger, Fællesskabet og medlems­
staterne har iværksat, stadig ikke givet tilfredsstillende 
resultater. Den resolution, som Rådet har vedtaget vedrø­
rende langtidsledighed indeholdende forslag til en fælles 
aktion med deltagelse af regeringerne, arbejdsmarkedets 
parter og Fællesskabet, må hurtigt sættes i værk. Desuden 
minder Udvalget om de forslag, det tidligere har fremsat i 
beretningen med henblik på bekæmpelse af ungdomsar­
bejdsløsheden. Som på investeringsområdet er det også her af 
største betydning, at erhvervsklimaet i EF forbedres, hvilket 
vil gøre det muligt for virksomhederne at være mere 
dynamiske og at skabe nye arbejdspladser. 
Udvalget er opmærksom på problemerne, som henholdsvis 
udviklingen i lønomkostningerne, arbejdsmarkedet og 
arbejdstilrettelæggelsen rejser. Disse problemer bør drøftes 
mellem arbejdsmarkedets parter indbyrdes og mellem disse 
og regeringerne. Resultaterne af disse dialoger vil i stort 
omfang være afgørende for udviklingen i den europæiske 
økonomi og navnlig for målet at øge beskæftigelsen i 
Fællesskabet. Endelig mener Udvalget, at Kommissionen 
fortsat skal tage initiativer på EF-niveau og med en euro­
pæisk dimension med henblik på at løse beskæftigelsespro-
blemet. 
Desuden må den faglige uddannelse tilpasses, således at den 
kan anvendes både til at fremme beskæftigelsen og til at 
forberede arbejdskraften på de nye teknologier. Med hjælp 
fra Den europæiske Socialfond bør der i særlig grad udfoldes 
bestræbelser på uddannelsen af unge og langtidsledige. EMS's troværdighed udadtil og indadtil må styrkes ved hjælp 
af en række initiativer: 
— en indsnævring af den nuværende udsvingsmargen for 
liren til 2,25%; 
— det britiske punds fuldstændige og ubegrænsede deltagel­
se i systemet; 
— de tyske myndigheders anerkendelse af ECU'en som en 
valuta i de gældende monetære og valutariske bestem­
melsers forstand, og 
— liberalisering af kapitalbevægelserne og tilknyttede ser­
viceydelser. 
Endvidere bør Det europæiske monetære Systems stabilitet 
fremmes ved en øget koordinering og overvågning af de 
makroøkonomiske retningslinjer og tilpasningsforanstalt­
ninger, ligesom samarbejdet mellem centralbankerne bør 
gøres snævrere. 
Endelig må EMS og ECU'en gives en konkret identitet, hvad 
angår systemets funktion og den private og officielle brug af 
ECU. 
Samtidig er en styrkelse af EMS af overordentlig stor 
betydning for en stabilisering af roen på det internationale 
valutaområde, navnlig med henblik på kursrelationerne 
mellem dollar, yen og de europæiske valutaer. En interna­
tional valutakonference ville være ønskelig for at nå dette 
stabiliseringsmål. 
2.8. Økonomisk integration 
En styrkelse af den europæiske politiske enhed må ledsage 
den monetære og økonomiske integration. Fremskridt i 
denne retning kan kun nås gennem en udbygning af det indre 
marked og en revision, forenkling og harmonisering af 
lovbestemmelserne for at overvinde hindringerne for den frie 
vare- og tjenesteydelsesbevægelse. En styrkelse af regional­
politikken anses stadig for rigtig for en styrkelse af det fælles 
Nr. C 218/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 8. 85 
marked. For at eliminere konkurrencefordrejninger er det 
navnlig nødvendigt at iværksætte foranstaltinger til skatte­
harmonisering, afskaffelse af subventioner og protektioni­
stiske hindringer inden for det fælles marked. En forbedret 
konkurrence kan desuden nås ved de facto at give virksom­
heder fra alle medlemsstater mulighed for at deltage i 
offentlige licitationer. 
2.9. Protektionisme 
Udvalget betragter med bekymring en tiltagende protektio­
nistisk tendens på verdensmarkederne som en reaktion på 
den dårlige økonomiske situation, den valutakursbetingede 
forvridning af de internationale prisrelationer og forskydnin­
gerne i den internationale fører til en forringet samhandel og 
dermed til en ringere international arbejdsdeling, hvilket i 
sidste ende får negative virkninger for den samlede økono­
miske situation. Udvalget kræver derfor, at man så vidt 
muligt afstår fra yderligere eksport-subsidier eller import-re­
striktioner. Nye protektionistiske foranstaltninger bør prin­
cipielt undlades. Samtidig støtter det en ny GATT-runde med 
det formål multilateralt at afvikle protektionismens mange­
artede former. Disse forhandlinger bør være snævert forbun­
det med forhandlingerne om den internationale valutakon­
ference foreslået i pkt. 2.7. Endvidere henvises til tidligere 
fremsatte ØSU-udtalelser og -beretninger. 
2.10. Små og mellemstore virksomheder 
De vanskelige konjunkturer og den utilstrækkelige vækst i 
efterspørgslen bringer et stort antal virksomheder i finansiel­
le vanskeligheder. Det er de små og mellemstore virksomhe­
der, der i vidt omfang er afhængige af efterspørgslen på 
hjemmemarkedet, og som råder over en forholdsvis lille 
Bruxelles, den 4. juli 1985. 
(!) EFT nr. C 230 af 10. 9. 1985, s. 14. kapital og få finansierings- og kompenseringsmuligheder, 
der rammes. Denne uheldige udvikling kan få negative 
virkninger både konkurrencepolitisk, innovationspolitisk og 
arbejdsmarkedspolitisk set. Udvalget mener derfor, at der 
bør træffes foranstaltninger for at gøre det muligt for de små 
og mellemstore virksomheder på længere sigt bedre at 
tilpasse sig ændringer i den socio-økonomiske situation. 
Ud over de nye muligheder til forbedring af den finansielle 
stilling, afsætningsmulighederne og ledelses-know-how og 
personaleforvaltning burde det undersøges, i hvilket omfang 
en forenkling af lovgivningen kan skabe et bedre klima for 
disse virksomheders udvikling. 
3. Konklusion 
I betragtning af de usikkerhedsfaktorer, som er nævnt 
ovenfor, mener Udvalget, at det er nødvendigt både på EF-
og nationalt niveau at træffe foranstaltninger for at opnæ en 
hurtigere genrejsning af den europæiske økonomi og af 
beskæftigelsessituationen. Hvad angår problemerne i forbin­
delse med arbejdsløsheden, mener det, at de trufne foran­
staltninger er utilstrækkelige eller ikke tilstrækkeligt effek­
tive. 
I den krisesituation, vi gennemlever, er det absolut nødven­
digt at få en dialog i gang mellem arbejdsmarkedsparter på 
den ene side og medlemsstaternes regeringer og EF's Mini­
sterråd på den anden side, såfremt man vil finde egnede 
løsninger. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vil støtte ethvert initiativ i 
denne retning. ØSU er naturligvis parat til - inden for dets 
muligheder - at yde sit bidrag med de midler, der står til dets 
rådighed. 
Gerd MUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
29. 8. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 218/23 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
Ændringsforslag fremsat under debatten: 
Følgende afsnit i den tekst, der blev forelagt Udvalget til vedtagelse, er udgået: 
Pkt. 1.7, 3. afsnit 
»Stigningen i rentesatserne i Det forenede Kongerige og i lombardrenten i Forbundsrepublikken har vendt den 
tendens til rentefald, der havde vist sig i EF. Derimod er den korte rente i USA faldet kraftigt, således at renten i EF 
nu er højere end i USA«. 
Udtalelse om memorandum om indkomstbeskatning og ligebehandling af mænd og kvinder 
(85/C 218/11) 
Kommissionen besluttede den 3. januar 1985 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs 
udtalelse om et memorandum om indkomstbeskatning og ligebehandling af mænd og kvinder. 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets afdeling for sociale anliggender, som udpegede 
Hedda Heuser til ordfører. Afdelingen vedtog efter ordførerens mundtlige beretning sin udtalelse den 
13. juni 1985. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 228. plenarforsamlng (mødet den 4. juli 1985) med 
61 stemmer for og 15 hverken for eller imod følgende udtalelse: 
1. Det økonomiske og sociale Udvalg glæder sig over, at 
Kommissionen har taget initiativ til angående indkomster af 
ikke-selvstændig virksomhed at undersøge indkomstskatte­
systemernes direkte og indirekte konsekvenser for mænds og 
kvinders lige muligheder. 
2. I de forløbne år har opfattelsen af rollefordelingen 
mellem mænd og kvinder ændret sig afgørende. Mens man 
tidligere med rette kunne betegne ægtemanden som »fami­
liens overhoved« med ansvar for familiens økonomiske 
underhold, må man nu til dags i stadig stigende grad gå ud 
fra, at mænd og kvinder deler både de økonomiske og de 
øvrige opgaver i familien. Det betyder, at mænd og kvinder 
må have lige muligheder, først og fremmest på 
beskæftigelsesområdet. Det må derfor sikres, at de har 
samme adgang til beskæftigelse, at de får samme løn for 
samme arbejde, og at de stilles lige i forhold til skattebetaling 
og sociale sikringsbidrag. 
3. Kommissionen har tidligere udarbejdet direktiver, som 
fastlægger EF-regler vedrørende de første to problemer. I det 
nu forelagte memorandum tager Kommissionen fat på 
spørgsmålet om ligestilling af mænd og kvinder over for indkomstbeskatningen. Efter en grundig sammenlignende 
analyse kommer den til det resultat, at indkomstskattesyste­
met i alle medlemsstaterne rummer direkte og/eller indirekte 
diskriminering, omend af stærk forskellig art. Det viser sig 
også, at skattelovene ofte indeholder en »moralsk« 
bedømmelse af familiesituation eller ægteskabelig status, 
som kan variere stærkt fra land til land. F.eks. stiller det 
»splitting-system« der anvendes i Forbundsrepublikken 
Tyskland, ægtepar bedre end enlige, mens ægtepar i Belgien 
stadig forfordeles, fordi de, hvis begge er erhvervsaktive, 
takket være sambeskatningen placeres højere i skattepro­
gressionen og dermed kommer til at betale mere i skat. 
4. Efter Udvalgets opfattelse bør der i skattelovene under 
ingen omstændigheder indgå nogen vurdering af, om borge­
rene er gift eller ikke. Skattesystemet bør være absolut 
neutralt over for disse forhold. Beskatningen bør i højere 
grad indrettes efter den enkeltes betalingsevne. 
5. Udvalget er enigt med Kommissionen i, at kun særbe­
skatning af ægtefællers indkomst udelukker diskriminering 
af den - som regel hustruen - der henter familiens