BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

De offentlige arbejdsformidlinger er de organer, der hovedsageligt gennemfører beskæftigelsespolitikker, som letter integrationen af jobsøgende på arbejdsmarkedet. Selv om de offentlige arbejdsformidlinger er opbygget forskelligt i de forskellige lande, bidrager de alle til at matche udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet gennem oplysning, jobanvisning og aktive støttetjenester på lokalt, nationalt og europæisk niveau. De offentlige arbejdsformidlinger er også de aktører, der hovedsageligt gennemfører aktiveringspolitikker i medlemsstaterne, og de spiller en vigtig rolle med hensyn til at fremme vellykket omstilling til og integration på arbejdsmarkedet. Kvaliteten af deres tjenesteydelser har direkte betydning for effekten af den førte beskæftigelsespolitik. De offentlige arbejdsformidlinger er således centrale aktører i bekæmpelsen af arbejdsløshed i Europa og med hensyn til at sikre en vellykket gennemførelse af relevante politikinitiativer i Unionen.

Det europæiske samarbejde mellem de offentlige arbejdsformidlinger blev indledt i 1997, hvor Kommissionen nedsatte en uformel rådgivende gruppe af chefer for offentlige arbejdsformidlinger (det europæiske netværk af chefer for offentlige arbejdsformidlinger). Formålet var at fremme samarbejde, erfaringsudveksling og gensidig læring mellem medlemsorganisationerne og modtage feedback vedrørende beskæftigelsespolitikinitiativer.

På grundlag heraf foreslog Kommissionen at formalisere dette samarbejde i 2013 for at støtte innovation, benchmarking og gensidig læring på EU-plan. I 2014 blev

det europæiske netværk af offentlige arbejdsformidlinger ("Netværket") oprettet for perioden indtil den 31. december 2020 ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 573/2014/EU om øget samarbejde mellem offentlige arbejdsformidlinger.

Forslagets formål er fortsat at styrke de offentlige arbejdsformidlingers kapacitet, virkningsfuldhed og effektivitet ved at tilvejebringe en platform for sammenligning mellem deres præstationer på EU-plan, identificere god praksis og udvikle et gensidigt læringssystem. Det har desuden til formål at give de offentlige arbejdsformidlinger flere muligheder for at bidrage til at udvikle innovative og evidensbaserede politikker.

Netværket bør sikre, at det supplerer og ikke erstatter eller overlapper tiltag, der gennemføres som led i den europæiske beskæftigelsesstrategi som omhandlet i afsnit IX i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), navnlig i Beskæftigelsesudvalget (EMCO) og dets redskaber, såsom den fælles evalueringsramme, samt programmet for gensidig læring. For at fremme synergier bør Kommissionen desuden fortsat sikre, at sekretariatet for netværket arbejder tæt sammen med EMCO's sekretariat.

Der er foretaget en evaluering for at kaste lys over status for gennemførelsen af den foregående afgørelse samt dermed forbundne udfordringer og muligheder for en yderligere videreførelse af netværket efter den 31. december 2020. Evalueringen viser, at afgørelsen er gennemført med succes, navnlig med benchlearning-initiativet som et frugtbart eksempel på et fælles EU-redskab til fremme af sammenlignelighed, læring og modenhed blandt Unionens offentlige arbejdsformidlinger. I evalueringen konkluderes det også, at netværket har været effektivt med hensyn til at opfylde de mål, der er fastsat i afgørelsen.

Formålet med forslaget om ændring af afgørelse nr. 573/2014/EU er derfor at bygge videre på netværkets positive resultater, som fremgår af resultaterne af nævnte evaluering, samt at imødekomme netværkets interessenters behov for og stærke støtte til at fortsætte gennemførelsen af dette værdifulde samarbejde efter 2020. Det har således til formål at forlænge netværkets varighed til den 31. december 2027.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Med artikel 149 i TEUF som retsgrundlag oprettes netværket med henblik på at bidrage til samarbejdet mellem medlemsstaterne og støtte deres indsats på beskæftigelsesområdet. Netværket er en del af Unionens ramme for beskæftigelsespolitik, der er udviklet som reaktion på nye prioriteter og ændringer på arbejdsmarkedet. I overensstemmelse med traktatens artikel 148, stk. 4, vedtog Rådet ved afgørelse 2010/707/EU retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, som er blevet ajourført (Rådets afgørelse (EU) 2018/1215 af 16. juli 2018) og opretholdt for 2019.

Sammen med retningslinjerne for den økonomiske politik giver beskæftigelsesretningslinjerne medlemsstaterne vejledning i fastlæggelse af deres nationale reformprogrammer og i gennemførelse af reformer. I retningslinje 7 understreges det, at medlemsstaterne bør tilstræbe mere effektive og virkningsfulde offentlige arbejdsformidlinger ved at sikre rettidig og skræddersyet bistand til at støtte jobsøgende, understøtte efterspørgslen efter arbejdskraft og gennemføre resultatbaseret forvaltning. De integrerede retningslinjer udgør grundlaget for landespecifikke henstillinger, som Rådet retter til medlemsstaterne i processen med det europæiske semester. I de senere år har de omfattet specifikke henstillinger vedrørende de offentlige arbejdsformidlingers funktion og kapacitet og vedrørende effektiviteten af de aktive arbejdsmarkedspolitikker i medlemsstaterne. Dette omfatter behov for mere individualiserede tilbud til de arbejdsløse, et mere omfattende resultatmålingssystem, bedre målretning og prioritering og bedre koordinering mellem centrale og regionale myndigheder.

Aktiv støtte til beskæftigelse er også en af prioriteterne i den europæiske søjle for sociale rettigheder (princip 4). Prioriteten vedrørende målrettet støtte til dem, der har brug for hjælp til at få adgang til arbejdsmarkedet, f.eks. via de offentlige arbejdsformidlinger, styrkes. Et eksempel herpå er det øgede fokus på de offentlige arbejdsformidlingers rolle med hensyn til at nå ud til den ikkeerhvervsaktive del af befolkningen.

Et af netværkets formål er at bidrage til gennemførelsen af Unionens politikinitiativer på beskæftigelsesområdet, som f.eks. Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti og Rådets henstilling af 15. februar 2016 om integration af langtidsledige på arbejdsmarkedet, hvor de offentlige arbejdsformidlinger spiller en central rolle. Endvidere bør netværket støtte gennemførelsen af EU-initiativer, der sigter mod bedre færdighedsmatchning, anstændigt og bæredygtigt arbejde, øget frivillig arbejdskraftmobilitet og lettelse af overgangen fra uddannelse og erhvervsuddannelse til arbejde.

Netværkets aktiviteter ligger inden for de offentlige arbejdsformidlingers ansvarsområder og supplerer de initiativer, der er taget af andre interessenter, og bidrager til håndhævelsen af den samlede indsats på dette politikområde. Evalueringen af netværket viser denne komplementaritet, og at netværkets initiativer ikke har erstattet andre initiativer.

Eures, den europæiske jobportal, og netværket har visse komplementære målsætninger vedrørende forbedring af arbejdsmarkedets funktion. Netværket har til formål at skabe et samarbejde mellem de offentlige arbejdsformidlinger for at forbedre de offentlige arbejdsformidlingers resultater og bidrager til gennemførelsen af politikinitiativer på beskæftigelsesområdet, mens Eures fokuserer på at samle ledige stillinger og jobansøgninger og levere mobilitetstjenester med henblik på at lette arbejdskraftens frie bevægelighed og øge integreringen af arbejdsmarkederne.