[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 6.11.2007

KOM(2007) 676 endelig

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN

18. årsrapport om strukturfondene – gennemførelse 2006 {SEK(2007) 1456}

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning 3

2. Analyse af gennemførelsen 5

3. Sammenhæng og koordinering 9

4. Evalueringer 10

5. Kontrol 11

6. Udvalg og komitéer, der bistår kommissionen 12

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN

18. årsrapport om strukturfondene – gennemførelse 2006

Denne rapport fremlægges i henhold til artikel 45, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1260/1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene. Den omfatter strukturfondenes aktiviteter i 2006.

Der findes mere detaljerede oplysninger i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene (vedføjet som bilag til denne rapport).

1. INDLEDNING

I 2006 blev der taget et vigtigt skridt med vedtagelsen af regelsættet for programmeringsperioden 2007-2013, hvilket er ca. 2 år efter, at Kommissionen fremsatte sit oprindelige forslag i juli 2004. Regelsættet omfatter forordningen med generelle bestemmelser[1], fire forordninger med særlige bestemmelser om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)[2], Den Europæiske Socialfond (ESF)[3], Samhørighedsfonden[4] og Den Europæiske Gruppe for Territorialt Samarbejde (EGTS)[5] samt Kommissionens gennemførelsesforordning[6], der blev vedtaget den 8. december 2006.

Som en illustration af, at de fremtidige programmer vil blive gennemført inden for rammerne af Fællesskabets prioriteringer, blev Fællesskabets strategiske retningslinjer vedtaget den 6. oktober 2006, hvilket satte Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse i brændpunktet for de nye samhørighedspolitiske programmer.

Der er for 2007-2013 indført en række reformer vedrørende forvaltningen af de operationelle programmer. Hvad angår outputkontrollen er reglerne blevet strømlinet, og bestemmelserne om forvaltning af samhørighedspolitikken er blevet forenklet. Der bliver således:

- ét sæt forvaltningsregler samlet i en enkelt gennemførelsesforordning fra Kommissionen for programmeringsperioden 2007-2013, som erstatter 10 eksisterende forordninger for programmeringsperioden 2000-2006

- ét sæt regler om udgifters støtteberettigelse, hvor medlemsstaterne anvender nationale regler om støtteberettigelse, i stedet for EU-regler om støtteberettigelse samtidig med nationale regler om støtteberettigelse

- forenkling af den finansielle forvaltning, idet de nationale myndigheder i højere grad selv har ansvaret for at forvalte de operationelle programmer

- mere proportionalitet og forenkling af kontrolsystemer, og for mindre programmer (dvs. hvor de samlede støtteberettigede offentlige udgifter ikke overstiger 750 mio. EUR, og EF-medfinansieringssatsen udgør under 40 % af de samlede offentlige udgifter) kan nogle af kontrolopgaverne varetages af nationale organer

- en tilrettelæggelse af politikken for udvikling af landdistrikterne (finansieret af ELFUL[7]) og fiskeripolitikken (finansieret af EFF[8]), der er uafhængig af strukturfondene på grundlag af Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (idet styrings- og kontrolbestemmelserne bringes i overensstemmelse med den første søjle i den fælles landbrugspolitik) og Den Europæiske Fiskerifond. Dette forudsætter en effektiv komplementaritet mellem de foranstaltninger, der medfinansieres af alle de involverede finansielle instrumenter (politikkerne for samhørighed, udvikling af landdistrikterne og fiskeri)

- bedre oplysning og kommunikation, idet borgerne og potentielle støttemodtagere har samme adgang til oplysninger om støttemuligheder

- mere omfattende anvendelse i praksis af e-forvaltning, idet udvekslingen af data mellem medlemsstaterne og Kommissionen udelukkende sker elektronisk.

Dertil kommer, at Kommissionen og de internationale finansieringsinstitutioner for at tilvejebringe nye støtte- og ekspertisekilder i gennemførelsesfasen har udarbejdet 3 fælles initiativer: Jaspers (Joint Assistance to Support Projects in European Regions), som skal hjælpe de 12 lande, der modtager støtte, med at forberede store projekter, Jeremie (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises), som skal forbedre adgangen til finansiering for små og mellemstore virksomheder og udvikle mikrokreditter, og Jessica (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas), der skal støtte bæredygtig og genanvendelig investering i og udvikling af byområder.

I den nye programmeringsperiode vil en markant andel af støtten gå til en styrkelse af offentlig forvaltning og offentlige tjenesteydelser. Denne støtte til moderniseringen og udviklingen af den offentlige forvaltning og de offentlige tjenester sker for i højere grad at imødekomme borgernes og erhvervslivets forventninger og for at styrke rollen som vigtig faktor i den sociale og økonomiske udvikling.

2. ANALYSE AF GENNEMFØRELSEN

2.1. Gennemførelse af budgettet

2.1.1. EFRU

Budgetgennemførelsen i 2006 var meget tilfredsstillende, og for mål 1 og 2 og fællesskabsinitiativer blev der indgået forpligtelser for 100 % af de disponible midler.

Hvad angår betalingsbevillinger, blev 99,92 % af de disponible midler anvendt (99,65 % i 2005). De budgetterede betalingsbevillinger til EFRU i 2006 blev reduceret med 2,8 mia. EUR i årets løb for at tage hensyn til Spaniens og Det Forenede Kongeriges midlertidige suspension af betalingsanmodninger (vedrørende 2,3 mia. EUR), indtil der er gennemført handlingsplaner for at forbedre visse aspekter ved forvaltnings- og kontrolsystemerne, og på grund af EU-10's fejlbehæftede prognoser.

Forpligtelser fra tidligere år, for hvilke der stadig skulle foretages udbetalinger[9], udgjorde i alt 45,8 mia. EUR ved udgangen af 2006 (i forhold til 39,1 mia. EUR i 2005).

Hvad angår "n+2-reglen" manglede der ved udgangen af 2006 og vedrørende forpligtelserne i 2000, 2001, 2002, 2003 og 2004 at blive udbetalt 1 mia. EUR. Efter analysen af undtagelserne fra "n+2-reglen" (statsstøtte, store projekter osv.) anslås det imidlertid, at de midler, der er i risiko for frigørelse, fordi de ikke har ført til betalinger, ligger på et meget lavere niveau, nemlig 162 mio. EUR (kun 0,0018 % af de samlede forpligtelser).

2.1.2. ESF

Budgetgennemførelsen i 2006 var ligeledes meget tilfredsstillende. 99,97 % af forpligtelsesbevillingerne blev gennemført i 2006 (mod 99,93 % i 2005). Med hensyn til betalinger var gennemførelsesgraden 99,87 % (99,86 % i 2005). De samlede udestående betalinger vedrørende bevillinger ved udgangen af 2006 udgjorde 22,96 mia. EUR (i forhold til 20,74 mia. EUR i 2004), hvoraf 22,76 mia. EUR var til ESF's nuværende programmeringsperiode (20,44 mia. EUR i 2005). De udestående betalinger vedrørende tidligere ESF-programmeringsperioder faldt markant fra 304,7 mio. EUR ved udgangen af 2005 til 204,6 mio. EUR ved udgangen af 2006 (fald på 32,8 %).

Hvad angår "n+2-reglen" blev den ved udgangen af 2006 og vedrørende forpligtelserne i 2000, 2001, 2002, 2003 og 2004 anvendt på 19 programmer til et beløb af i alt 129,31 mio. EUR fra ESF (0,19 % af ESF i alt). Vedrørende disse programmer iværksatte Kommissionen forhandlinger (den såkaldte "kontradiktoriske procedure") med medlemsstaterne. Først når denne procedure er slut, ved man, hvor store beløb der frigøres.

2.1.3. EUGFL

Budgetgennemførelsen i 2006 var komplet både vedrørende forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger (henholdsvis 99,3 % og 108,5 % af det oprindeligt vedtagne budget). Tallet vedrørende betalinger kunne opnås ved, at budgettet for betalingsbevillinger blev suppleret med 360 mio. EUR i december 2006.

Sammenlignet med 2005 var forpligtelserne steget med 207 mio. EUR og betalingerne med 2 mio. EUR.

Betalingerne udgjorde 3 589 mio. EUR, heraf 3 562,1 mio. EUR til programmerne for 2000-2006 (mål 1: 3 193,0 mio. EUR, Leader+ 361,1 mio. EUR, Peace 8,1 mio. EUR) og 26,9 mio. EUR til afslutningen af 45 programmer fra programmeringsperioden 1994-1999.

De samlede EUGFL-forpligtelser ved udgangen af 2006 udgjorde 7 636 mio. EUR (i forhold til 7 085 mio. EUR i 2005), hvoraf 7 288 mio. EUR vedrørte programmer for 2000-2006.

Gennemførelsen af "n+2-reglen" vedrørende 2003-bevillinger førte til, at 9,3 mio. EUR blev frigjort.

2.1.4. FIUF

I alt blev 99,58 % af forpligtelsesbevillingerne og 84,16 % af betalingsbevillingerne gennemført. Betalingsandelen udgjorde 86,23 % i mål 1-regioner og 79,06 % i regioner uden for mål 1. De samlede udestående betalinger vedrørende bevillinger for FIUF for programmeringsperioden 2000-2006 udgjorde 1 336 mio. EUR i 2006 (i forhold til 1 111 mio. EUR i 2005).

Hvad angår "n+2-reglen" blev den ved udgangen af 2006 og vedrørende forpligtelserne i 2000, 2001, 2002, 2003 og 2004 anvendt på 9 programmer til et beløb af i alt 22 mio. EUR. Vedrørende disse programmer iværksatte Kommissionen den kontradiktoriske procedure med medlemsstaterne. Først når denne procedure er slut, ved man definitivt, hvor store beløb der frigøres.

2.2. Programgennemførelse

2.2.1. Mål 1

Udgifterne til mål 1-programmer fulgte samme mønster som i 2005. I mål 1-regionerne var programmerne fokuseret på basisinfrastrukturprojekter (41,6 %), og over halvdelen (54,4 %) af alle investeringer i denne kategori vedrørte transportinfrastruktur. Over en tredjedel (33,5 %) af mål 1-midlerne blev investeret i produktionsvilkår og var fortsat fokuseret på støtte til SMV og håndværk (30 %). Projekter målrettet mod menneskelige ressourcer tegnede sig for 23,2 % af midlerne i mål 1-regioner. De vigtigste aktiviteter på dette område var fordelt næsten ligeligt mellem arbejdsmarkedspolitikker (31,6 %) og almen uddannelse og erhvervsuddannelse (31 %)

2.2.2. Mål 2

I mål 2-regionerne var programmerne fortsat hovedsagelig fokuseret på produktionsvilkår, og over halvdelen af alle finansielle ressourcer (56,3 %) var tildelt denne kategori. På dette område tegnede støtte til SMV og håndværk sig for hovedparten af midlerne, nemlig 56,5 %. Det næstvigtigste aktivitetsområde var basisinfrastruktur, og 29,1 % af alle mål 2-midler blev anvendt på dette område. I modsætning til mål 1-programmerne var det vigtigste område i finansiel henseende planlægning og sanering af industriområder (44,6 %). Inden for kategorien menneskelige ressourcer (10,2 % af alle investeringer i mål 2-regioner) var de væsentligste områder forøgelse af arbejdsstyrkens fleksibilitet, iværksættervirksomhed, innovation, informations- og kommunikationsteknologi (31,6 % af de samlede investeringer).

2.2.3. Mål 3

ESF-investeringerne var i 2006 fortsat hovedsagelig koncentreret om den europæiske beskæftigelsesstrategi, navnlig foranstaltninger, som tager sigte på at forbedre beskæftigelsesegnetheden på arbejdsmarkedet (31 % af udgifterne), livslang læring (27 %) og lige muligheder (6 %), mens foranstaltninger til fremme af iværksætterkultur lå på samme niveau (19 %), hvilket dog er lavere end foreslået i programmeringsdokumenterne (21 %). Dertil kommer, at der fortsat var en markant forskel i den finansielle gennemførelse af programmerne mellem EU-15, hvor man fortsatte med at gennemføre programmer, der har været i gang i flere år, og EU-10, hvor nogle medlemsstater har betydelige problemer med at få iværksat visse projekter og foranstaltninger.

2.2.4. Fiskeri uden for mål 1

I 2006 gik det fremad med tiltagene vedrørende strukturforbedringer i fiskerisektoren. Dette kom til udtryk i den finansielle gennemførelse af FIUF's operationelle programmer, som bidrog til at nå målene for den fælles fiskeripolitik.

2.2.5. Fællesskabsinitiativer

2.2.5.1. Interreg

Gennemførelsen af de 81 Interreg III/naboskabsprogrammer gjorde gode fremskridt i 2006 for at opfylde målsætningen om at reducere grænsers negative økonomiske virkninger og fremme samarbejde.

I 2000-2006 er der under de 81 Interreg III/naboskabsprogrammer udvalgt ca. 13 000 projekter og netværk. Det var nødvendigt at ændre nogle af programmerne på grund af udvidelsen og/eller integreringen af EU's naboskabsprogramkoncept N+2-frigørelser og opdateringer af midtvejsevalueringer medførte også ændringer af programmerne i de to følgende år.

2.2.5.2. Equal

Gennemførelsen i 2006 af de 27 programmer og over 3 300 projekter under Equal gjorde fortsat gode fremskridt. Ved anvendelsen af n+2-reglen var 6 medlemsstater ikke i stand til at udnytte en del af 2004-budgetbevillingen. For at udnytte resultaterne af Equal-programmerne bedst muligt og for at forberede, at Equal indarbejdes i alle dele af den næste generation af operationelle programmer, samarbejdede Kommissionen og medlemsstaterne i 2006 om emner som behandling af asylansøgere, mangfoldighed, beskæftigelse af unge, tidligere kriminelle, den tredje sektor, herunder oprettelse af virksomheder, medier og diskrimination, ledelsesprincipper (partnerskab, tværnationalt samarbejde, innovation og integrering af kønsaspektet i alle politikområder).

2.2.5.3. Urban

I 2006 fortsatte de 20 tematiske netværk og de 6 arbejdsgrupper, der er oprettet under Urban, med indsatsen for at fremme bedste praksis og udveksle oplysninger. 13 af netværkene afsluttede deres arbejde, og der blev afholdt en afsluttende konference, så de kunne fremlægge deres resultater og komme med anbefalinger. I det tyske formandskabs regi blev der udarbejdet en rapport om byernes rolle i udviklingen af ugunstigt stillede kvarterer.

2.2.5.4. Leader

Der er godkendt 73 Leader+-programmer for perioden 2000-2006. Ud af de foreslåede 938 lokale aktionsgrupper, blev 892 i sidste instans udvalgt.

2.2.6. Nyskabende aktioner

2.2.6.1. EFRU

Der er godkendt ca. 181 regionale programmer vedrørende nyskabende aktioner for perioden 2000-2006. Ved udgangen af 2006 var 59 programmer blevet afsluttet. 40 af projekterne blev udvalgt som eksempler på bedste praksis med henblik på formidling til andre regioner (f.eks. via Inforegio-internetstedet). Programmerne er som bekendt tilrettelagt omkring følgende temaer: viden og teknologisk innovation, informationssamfundet og bæredygtig udvikling.

2.2.6.2. ESF

I løbet af året blev der afsluttet 37 projekter vedrørende lokale beskæftigelsesstrategier. Der blev i 2006 udvalgt 19 projekter i den tredje runde af indkaldelsen af forslag om "Nyskabende fremgangsmåder til håndtering af forandringer". Sammen med de 61 projekter, der var udvalgt de foregående runder, fokuserer de på to prioriterede områder: håndtering af omstruktureringer og håndtering af demografiske forandringer. For at sikre udbredelsen af resultater blev der udvalgt 6 projekter efter den anden runde af indkaldelse af forslag om "Overførsel og formidling af innovativt indhold fra ESF artikel 6-projekter".

2.2.6.3. FIUF

9 projekter blev afsluttet i 2006. Efter en efterfølgende evaluering af tværnationale projekter vedrørende nyskabende aktioner i fiskerisektoren blev det besluttet ikke at iværksætte en ny indkaldelse af forslag i 2006. Evalueringen viste, at den samlede EU-merværdi ved projekterne var ret begrænset. Hovedelementerne i de nyskabende aktioner, nemlig innovation, netværksarbejde og tværnationalt samarbejde, er dog medtaget i forordningen om Den Europæiske Fiskerifond.

3. SAMMENHÆNG OG KOORDINERING

3.1. Sammenhæng med andre fællesskabspolitikker

3.1.1. Konkurrence

I henhold til forordning (EF) nr. 1260/99 skal medlemsstaterne kontrollere, at alle operationer er i overensstemmelse med EF-lovgivningen, herunder statsstøttereglerne. Hvis Kommissionen underrettes om en overtrædelse af EF-lovgivningen, eller hvis revisioner viser, at en sådan foreligger, træffes der passende foranstaltninger. For at sikre fuld gennemsigtighed giver medlemsstaterne oplysninger om de statsstøtteordninger, hvortil der anvendes strukturfondsstøtte i deres programmer. De fleste af de regionale støtteordninger udløb den 31. december 2006. Fra den 1. januar 2007 anvendes der nye retningslinjer, som gerne skulle gøre statsstøtten mere effektiv, samtidig med at indsatsen bliver mere gennemsigtig og enkel.

3.1.2. Det indre marked

I henhold til forordning (EF) nr. 1260/99 skal medlemsstaterne endvidere kontrollere, at operationer, der finansieres af fondene, er i overensstemmelse med EU's direktiver om offentlige indkøb. Hvis Kommissionen underrettes om en overtrædelse af EF-lovgivningen, eller hvis revisioner viser, at en sådan foreligger, træffes der passende foranstaltninger. I forbindelse med programmeringen skal Kommissionen have oplysninger fra medlemsstaterne i de årlige rapporter om programmerne. Generaldirektoraterne for Regionalpolitik og for Det Indre Marked har bidraget til at præcisere den retlige håndtering af koncessioner fra før nye medlemsstaters tiltrædelse den 1. maj 2004 og afgøre, hvilke af dem der ikke var i overensstemmelse med de gældende EU-regler. Der er indført ny lovgivning om offentlige indkøb for at give såvel den private som den offentlige sektor større retssikkerhed.

3.1.3. Miljø

Fokus har især været på at gennemføre relevante aktioner under samhørighedspolitiske programmer med henblik på at sikre overholdelse af gældende EU-ret i forbindelse med byspildevand, vandforsyning og affaldsforvaltning. Andre vigtige investeringsområder har været miljøinnovation og oprensning af forurenet jord. Fremme af bæredygtigt udvikling er opnået via investeringer i miljøvenlig transport og energi, via indførelse af miljøkriterier i forbindelse med udvælgelse af projekter og ved en proaktiv indsats for, at projekter overholder miljølovgivningen.

3.1.4. Transport

Samhørighedsprogrammer er fortsat den primære kilde til Fællesskabets støtte til gennemførelse af Fællesskabets prioriteringer på transportområdet. Der er således især blevet fokuseret på at støtte investeringer, der er i tråd med den europæiske transport politik. En liste over store projekter, der er støttet på dette område af EFRU, findes i bilaget, del 3.

3.1.5. Ligestilling mellem mænd og kvinder

I marts 2006 vedtog Kommissionen "En køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd", der omfatter perioder 2006-2010, og som illustrerer Kommissionens engagement i emnet, der dækker alle EU-politikker indadtil og udadtil. I køreplanen opstilles seks prioriterede EU-indsatsområder for ligestilling mellem mænd og kvinder. Den har til formål at give bedre forvaltningsskik ved at udforske mulighederne for at budgettere ud fra et ligestillingsperspektiv på EU-plan, navnlig under strukturfondene inden for mulighederne for at anvende delt forvaltning i den nye periode.

3.2. Koordinering af instrumenter

3.2.1. Strukturfondene og Samhørighedsfonden

I 2006, dvs. inden den seneste udvidelse med Bulgarien og Rumænien den 1. januar 2007, modtog alle 25 medlemsstaterne strukturfondsstøtte, mens 13 medlemsstater også modtog støtte fra Samhørighedsfonden, som gives til mindre velstillede lande.

Strukturfondene (især EFRU) er blevet nøje koordineret med hinanden og med Samhørighedsfonden for at undgå overlapning af projektstøtte.

3.2.2. Strukturfondene og EIB/EIF

Jaspers (Joint Assistance to Support Projects in European Regions), der er en ny facilitet for teknisk bistand til nye medlemsstaters udarbejdelse af store projekter, blev iværksat i 2006. Der blev aftalt handlingsplaner (arbejdsprogrammer) for 2006 med 11 af de 12 modtagerlande.

Kommissionen og EIB-gruppen har desuden lanceret et nyt fælles initiativ kaldet Jeremie (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises) med henblik på at forbedre adgangen til finansiering og udvikle mikrokreditter til SMV i den næste programmeringsperiode.

Et andet initiativ, Jessica (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas), er blevet iværksat i samarbejde med EIB og Europarådets Udviklingsbank for at yde strukturfondsstøtte til bæredygtige investering i og udvikling af byer i EU. Under Jessica har forvaltningsmyndigheder i medlemsstaterne mulighed for at anvende nogle af deres strukturfondsbevillinger til at investere i byudviklingsfonde og genanvende disse midler til yderligere investeringsrunder i byområder.

Jeremie og Jessica er udtryk for et kulturspring med hensyn til samhørighedspolitikken, idet man her forsøger at bevæge sig bort fra en total afhængighed af tilskud hen imod en større anvendelse af tilbagebetalingspligtige støttetyper.

4. EVALUERINGER

I 2006 foretog Kommissionen strategiske og tematiske evalueringer til støtte for beslutningstagningen i forbindelse med samhørighedspolitikken. Desuden analyserede den i sammendragene af rapporterne kvaliteten og resultaterne af medlemsstaternes evalueringer. En anden vigtig opgave for Kommissionen var at rådgive medlemsstaterne om metoder og arrangere erfaringsudveksling.

5. KONTROL

5.1. EFRU

For programmeringsperioden 1994-1999 blev der fuldført afsluttende revision af en stikprøve af 56 programmer, der omfatter alle EU-15-lande. Arbejdet i 2006 omfattede fortsat opfølgning på alle revisioner, udformning af endelige holdninger til korrektioner, der skal foretages, og evt. iværksættelse af procedurer vedrørende finansielle korrektioner.

For perioden 2000-2006 omfattede revisionsarbejdet i 2006 85 kontrolbesøg på stedet, som bestod af både systemrevision og detaljeret kontrol af 332 operationer. Revisionsarbejdet forbedrede i væsentlig grad sikkerhedsniveauet i forbindelse med driften af systemer i medlemsstaterne, og der blev i visse tilfælde opnået store forbedringer via gennemførelse af handlingsplaner.

Ved udgangen af 2006 var der i EU-15 blevet gennemført i alt 126 kontrolbesøg, som vedrørte 61 programmer eller 22,1 % af alle generelle programmer og Urban-programmer og 52,6 % af de disponible EFRU-midler. Ved udgangen af 2006 var der i EU-10 blevet gennemført i alt 28 kontrolbesøg, som vedrørte 9 programmer eller 45 % af alle generelle programmer og 65,5 % af den EFRU-støtte, der er truffet beslutning om.

Hvad angår Interreg blev der i 2006 foretaget revision af 5 programmer, som tegnede sig for 28 % af EFRU-forpligtelserne.

5.2. ESF

I løbet af 2006 gennemførte Kommissionen 69 kontrolbesøg: 53 kontrolbesøg angående systemrevision vedrørende 2000-2006 plus 16 afsluttende revisioner vedrørende 1994-1999.

Af i alt 237 ESF-programmer er 123 blevet kontrolleret af Kommissionen, idet vægten er blevet lagt på programmer, der anses for at være i højrisikogruppen. I alt blev der i 2006 foretaget revision af 34 programmer, der anses for at være i højrisikogruppen, herunder 10 nye programmer. Der blev aflagt kontrolbesøg i alle medlemsstaterne undtagen Luxembourg. I 5 medlemsstater blev der gennemført en opfølgende revision.

I 2006 blev der aftalt 12 procedurer vedrørende finansielle korrektioner og 14 handlingsplaner.

5.3. EUGFL

I begyndelsen af 2006 blev det planlagte program for efterfølgende revision vedrørende 1994-1999 fuldført. Ved den aktion blev der foretaget revision af programmer, der tegner sig for 32 % af de samlede udgifter. Der er iværksat en række procedurer vedrørende finansielle korrektioner: Der blev afholdt bilaterale møder med medlemsstaterne vedrørende 18 programmer i 2006. I 2006 vedtog Kommissionen 4 beslutninger om finansiel korrektion vedrørende 5 programmer.

Der blev i 2006 foretaget revision af i alt 21 programmer, der tegner sig for 38 % af de planlagte udgifter, vedrørende perioden 2000-2006 (EU-25). Ved udgangen af 2006 var der foretaget revision af i alt 73 af de 152 programmer, der er godkendt under EUGFL, Udviklingssektionen.

5.4. FIUF

Der blev foretaget i alt 6 kontroller på stedet i 2006 vedrørende FIUF. Tre af disse kontrolbesøg havde til formål at kontrollere, om forvaltnings- og kontrolsystemerne vedrørende perioden 2000-2006 fungerede effektivt, og at følge op herpå, kombineret med stikprøvekontrol i Italien, Polen og Sverige.

Der blev gennemført yderligere to kontrolbesøg i Frankrig og Portugal, som omfattede systemrevision kombineret med stikprøvekontrol, som havde til formål at kontrollere, om forvaltnings- og kontrolsystemerne vedrørende operationelle mål 1-programmer fungerede effektivt.

5.5. OLAF

I løbet af 2006 gennemførte OLAF 44 kontrolbesøg i medlemsstaterne vedrørende foranstaltninger, der var medfinansieret af strukturfondene. Ca. 30 af disse kontrolbesøg omfattede kontrol på stedet[10], mens 14 blev foretaget med andre formål, f.eks. for at indsamle oplysninger eller bistå enten nationale forvaltningsmyndigheder eller retlige myndigheder. Blandt de problemer, der blev konstateret, var falske erklæringer, falske fakturaer og manglende overholdelse af reglerne om offentlige udbud.

I overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1681/94 indberettede medlemsstaterne i 2006 ca. 2 988 sager med uregelmæssigheder til Kommissionen vedrørende 516 697 561 EUR i forbindelse med medfinansierede foranstaltninger i programmeringsperioderne 1994-1999 og 2000-2006. Antallet af indberetninger faldt lidt i forhold til 2005, sandsynligvis som et resultat af de ændringer, der blev indført ved forordning (EF) nr. 2035/2005[11], navnlig forhøjelsen af tærskelen for indberetning af uregelmæssigheder fra 4 000 EUR til 10 000 EUR. De beløb, det drejede sig om, var imidlertid større. Tallene viser, at medlemsstaterne er mere opmærksomme og indberetter bedre i overensstemmelse med forpligtelserne i henhold til EU-retten.

6. UDVALG OG KOMITÉER, DER BISTÅR KOMMISSIONEN

6.1. Komitéen for Udvikling og Omstilling i Regionerne (CDCR)

I 2006 blev CDCR hørt om teknisk bistand, der gennemføres på initiativ eller på vegne af Kommissionen, og om ændringen af Kommissionens forordning (EF) nr. 448/2001.

Det blev nedsat et nyt Koordinationsudvalg for Fondene ved artikel 103 i forordning (EF) nr. 1083/2006, som trådte i kraft den 1. august 2006. Udvalget blev i sin egenskab af forvaltningsudvalg hørt om gennemførelsesbestemmelserne til forordning (EF) nr. 1083/2006 og om metoden til beregning af offentlige eller dermed ligestillede strukturudgifter for så vidt angår additionaliteten.

Udvalget blev hørt sin egenskab af rådgivende udvalg om listen over støtteberettigede områder under målet om europæisk territorialt samarbejde, metoder til costbenefitanalyser, retningslinjer vedrørende evalueringsmetoder og tildeling af teknisk bistand, der gennemføres på initiativ eller på vegne af Kommissionen.

6.2. ESF-udvalget

Udvalget drøftede en bred vifte af emner, der vedrørte både gennemførelsen af ESF-programmeringsperioden 2000-2006 og forberedelserne til programmeringsperioden 2007-2013.

Udvalget har behandlet emner i forbindelse med de nye forordninger vedrørende 2007-2013, herunder ESF-støtte til almen uddannelse og erhvervsuddannelse, sundhed, foregribelse og håndtering af forandringer og omstruktureringer, arbejdsmarkedets parter og migranter samt integrering af Equal-principperne i alle politikområder.

6.3. Komitéen for Landbrugsstrukturerne og Udviklingen af Landdistrikterne (STAR)

STAR-komitéen holdt 12 møder i 2006 og afgav positive udtalelser om 31 ændringer af programmer til udvikling af landdistrikter i henhold til artikel 44, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 og 6 ændringer af programmer til udvikling af landdistrikter i henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 1268/1999.

6.4. Komitéen for Fiskeri- og Akvakulturstrukturer (CSFA)

I 2006 blev komitéen hørt om en række anliggender: udkastet til arbejdsdokument om forudgående evaluering af operationelle programmer under Den Europæiske Fiskerifond, udkastet til arbejdsdokument om indikatorer for overvågning og evaluering af operationelle programmer under Den Europæiske Fiskerifond, udkastet til Kommissionens forordning om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1198/2006 om Den Europæiske Fiskerifond, udkastet til kodificering af Kommissionens forordning (EF) nr. 908/2000 af 2. maj 2000 om reglerne for beregning af den støtte, som medlemsstaterne tildeler producentorganisationer inden for sektoren for fiskeri og akvakultur.

[1] Forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 25).

[2] Forordning (EF) nr. 1080/2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 1).

[3] Forordning (EF) nr. 1081/2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 12).

[4] Forordning (EF) nr. 1084/2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 79).

[5] Forordning (EF) nr. 1082/2006 (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 19).

[6] Kommissionens forordning (EF) nr. 1828/2006 (EUT L 45 af 15.2.2007, s. 3).

[7] Forordning (EF) nr. 1698/2005 (EUT L 277 af 21.10.2005, s. 1).

[8] Forordning (EF) nr. 1198/2006 (EUT L 223 af 15.8.2006, s. 1).

[9] "RAL" (les restes à liquider). Bevillinger fra tidligere år, der ikke er indgået forpligtelser for.

[10] Forordning (EF) nr. 2185/1996 (EFT L 292 af 15.10.1996, s. 2).

[11] EUT L 328 af 15.12.2005, s. 8.