EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 14.12.2015 COM(2015) 628 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 577/98

om gennemførelse af en stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken i Fællesskabet



RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 577/98

om gennemførelse af en stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken i Fællesskabet 1.Indledning Rådets forordning (EF) nr. 577/98 om gennemførelse af en stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken i Fællesskabet fastsætter minimumsstandarder for den harmoniserede udarbejdelse af undersøgelser vedrørende arbejdsstyrken i EU og medlemsstaterne. Den er ændret i 2002, 2003, 2007 og 2014 . I artikel 7 i forordning (EF) nr. 577/98 er der fastsat følgende: "Hvert tredje år, og første gang i 2000, forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af denne forordning. Denne rapport skal navnlig indeholde en evaluering af kvaliteten af de statistiske metoder, medlemsstaterne påtænker at anvende for at forbedre resultaterne eller forenkle undersøgelsesprocedurerne". Dette er Kommissionens sjette rapport til Parlamentet og Rådet. Afsnit 2 indeholder en oversigt over EU's arbejdsstyrkeundersøgelse og dens relevans med hensyn til at støtte EU's politikker. I afsnit 3 gøres der status over, hvordan forordning (EF) nr. 577/98 er blevet gennemført i medlemsstaterne, kandidatlandene og EFTA-landene. Afsnit 4 vedrører igangværende initiativer iværksat af det europæiske statistiske system (ESS) for at forbedre kvaliteten af og mindske arbejdsbyrden ved arbejdsstyrkeundersøgelsen. 2.Oversigt over arbejdsstyrkeundersøgelsen 2.1.Generel beskrivelse EU's undersøgelse vedrørende arbejdsstyrken (i det følgende benævnt arbejdsstyrkeundersøgelsen) er en omfattende stikprøveundersøgelse af personer i private husstande. Den indeholder både kvartalsvise og årlige arbejdsmarkedsstatistikker vedrørende beskæftigelse og arbejdsløshed samt statistikker over personer, der står uden for arbejdsstyrken. Samtidig indeholder den flerårige oplysninger fra ad hoc-moduler og giver input til modelbaserede månedlige skøn over arbejdsløshed og arbejdsløshedsprocent. Medlemsstaternes nationale statistikkontorer har ansvar for at udforme de nationale spørgeskemaer, foretage stikprøvetagningen, gennemføre interviews og endelig sende resultaterne til Kommissionen (Eurostat) i overensstemmelse med et fælles kodningssystem, der er fastlagt ved Kommissionens forordning (EF) nr. 377/2008 . Eurostat har til opgave at overvåge gennemførelsen af forordning (EF) nr. 577/98, yde bistand til nationale statistikkontorer, fremme harmoniserede koncepter og metoder samt formidle sammenlignelige nationale og europæiske arbejdsmarkedsstatistikker. Arbejdsstyrkeundersøgelsens stikprøvestørrelse er 1,3 mio. (EU-28 1,2 mio.) personer i alderen 15-74 hvert kvartal og dækker 33 deltagende lande . Dette gør arbejdsstyrkeundersøgelsen til den største husstandsundersøgelse i Europa. 2.2.Relevans Arbejdsstyrkeundersøgelsen er den vigtigste kilde til officiel statistik om arbejdsmarkedsforhold i EU. Alt i alt indsamles der over 100 variabler om arbejdsmarkedsstatus, beskæftigelseskarakteristika, arbejdstid, den enkeltes teoretiske og praktiske uddannelse, suppleret med årlige temaopdelte ad hoc-moduler . Den har på baggrund af sine internationale standarder og definitioner relevans ud over EU's grænser og gør det muligt at sammenligne situationen på det europæiske arbejdsmarked med situationen i andre områder eller lande.

En række centrale politiske EU-initiativer er baseret på data fra arbejdsstyrkeundersøgelsen. F.eks. er undersøgelsen således en af de vigtigste datakilder til overvågningen af medlemsstaternes fremskridt under retningslinjerne for beskæftigelse vedtaget i henhold til artikel 148 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og EU's vækststrategi, Europa 2020. Tre indikatorer fra arbejdsstyrkeundersøgelsen (beskæftigelsesfrekvensen for 20-64-årige, andelen af personer, der forlader skolen for tidligt, andelen af befolkningen mellem 30-34 år, der afslutter en tertiær (dvs. videregående) uddannelse) anvendes til at overvåge to af de fem overordnede mål i Europa 2020 . Mange andre af arbejdsstyrkeundersøgelsens indikatorer bruges under den fælles evalueringsramme for Europa 2020. Regionale indikatorer fra arbejdsstyrkeundersøgelsen anvendes til at fastsætte EU's samhørighedspolitiks finansielle tildelinger og til at udforme, overvåge og evaluere virkningen af programmer under samhørighedspolitikken. Den månedlige arbejdsløshedsprocent baseret på arbejdsstyrkeundersøgelsen er en vigtig kortsigtet indikator for økonomien. Den er en af de vigtige europæiske økonomiske indikatorer , som også bruges til at beregne rullende årlige gennemsnit for arbejdsløshedsprocenter til resultattavlen for økonomiske og finansielle indikatorer med henblik på at afdække makroøkonomiske og konkurrencemæssige ubalancer . Arbejdsstyrkeundersøgelsen giver input til nationalregnskaberne om personer i beskæftigelse og om arbejdstid samt om andre områder, som ikke er relateret til arbejdsmarkedet, såsom uddannelse. Endelig er arbejdsstyrkeundersøgelsen en af de vigtigste kilder til statistiske mikrodata for forskere i Europa. De store stikprøver gør det muligt at foretage undersøgelser af specifikke grupper på arbejdsmarkedet. Der er også bred dækning af bl.a. demografiske, regionale og uddannelsesmæssige baggrundsvariabler. 3.Gennemførelse af arbejdsstyrkeundersøgelsen 3.1.Nøjagtighed Skøn fra stikprøveundersøgelser kan være behæftet med to slags fejl: stikprøvefejl og ikkestikprøvefejl. Sammen bestemmer disse fejl skønnenes nøjagtighed. Stikprøvefejl opstår, fordi det kun er en delmængde af hele populationen, der undersøges. Ikkestikprøvefejl er alle andre fejl, som ikke skyldes stikprøven (f.eks. dækningsfejl, målefejl, behandlingsfejl eller bortfaldsfejl). Med hensyn til stikprøvefejl er stikprøvens størrelse afgørende. Større stikprøver forbedrer resultaternes nøjagtighed. Nedenstående tabel viser størrelsen af den stikprøvepopulation i aldersgruppen 15-74, der interviewes hvert kvartal i hvert deltagerland, både i absolutte tal og sammenholdt med den samlede population i denne aldersgruppe. Stikprøveforholdet ligger i størrelsesordenen 0,2 % (Belgien, Tyskland, Frankrig, Kroatien, Italien, Polen, Det Forenede Kongerige og Tyrkiet) til 1,5 % (Malta). Gennemsnitligt udgjorde stikprøvestørrelsen pr. kvartal 1,3 mio. personer i 2014, 0,3 % af den samlede population i aldersgruppen 15-74 i de 33 deltagende lande. Den europæiske arbejdsstyrkeundersøgelse Stikprøvestørrelse og procentdel af populationen i aldersgruppen 15-74 (kvartalsvist gns. i 2014) Land Stikprøvestørrelse pr. kvartal (tusinder) Stikprøveforhold, alderen 15-74 (%) Land Stikprøvestørrelse pr. kvartal (tusinder) Stikprøveforhold, alderen 15-74 (%) EU-28 1 195 0,3 MT 5 1,5 BE 20 0,2 NL 81 0,6 BG 25 0,4 AT 34 0,5 CZ 42 0,5 PL 70 0,2 DK 25 0,6 PT 32 0,4 DE 127 0,2 RO 45 0,3 EE 5 0,5 SI 12 0,8 IE 38 1,1 SK 19 0,5 EL 44 0,5 FI 31 0,8 ES 127 0,4 SE 57 0,8 FR 84 0,2 UK 74 0,2 HR 7 0,2 IS 3 1,3 IT 110 0,2 NO 19 0,5 CY 8 1,2 CH 30 0,5 LV 8 0,5 MK 8 0,5 LT 12 0,6 TR 93 0,2 LU 3 0,6 HU 49 0,6 I ALT 1 348 0,3 I officielle undersøgelser såsom den europæiske arbejdsstyrkeundersøgelse bruges der stikprøver med tilfældig udvælgelse. Derved bliver det muligt at sætte tal på stikprøvefejl i form af konfidensintervaller. Nedenstående tabel viser skøn og konfidensintervaller på 95 % for de fire hovedindikatorer på et aggregeret EU-28-niveau. Konfidensinterval på 95 % for hovedindikatorerne i arbejdsstyrkeundersøgelsen for EU-28 (2014) Antal beskæftigede

(mio.) Antal arbejdsløse

(mio.) Arbejdsløshedsprocent

(%) Gns. antal faktiske arbejdstimer

(timer) 218,3 ± 0,5 24,8 ± 0,3 10,2 ± 0,3 36,8 ± 0,1 Disse intervaller afspejler præcisionskravene i Rådets forordning (EF) nr. 577/98. Med hensyn til ikkestikprøvefejl overvåger Eurostat og deltagerlandene regelmæssigt relevante kilder hertil såsom bortfald. Deltagerlandene rapporterer årligt de vigtigste årsager til fejl til Eurostat samt de metoder, der anvendes på nationalt plan til at mindske fejlene. Et sammendrag offentliggøres i den årlige kvalitetsrapport i arbejdsstyrkeundersøgelsen . Deltagelse i arbejdsstyrkeundersøgelsen var obligatorisk i 13 lande i 2014 (Belgien, Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Cypern, Malta, Østrig, Portugal, Slovakiet, Norge og Tyrkiet) og frivillig i de øvrige 20 lande. Lande, der havde en frivillig undersøgelse, havde generelt højere bortfald end lande, der gennemførte obligatoriske undersøgelser . Deltagelse og bortfaldsprocent i arbejdsstyrkeundersøgelsen efter land i 2014

Land Deltagelse Bortfaldsprocent Land Deltagelse Bortfaldsprocent BE Obligatorisk 27,8 MT Obligatorisk 23,7 BG Frivillig 23,7 NL Frivillig 42,7 CZ Frivillig 20,6 AT Obligatorisk 5,7 DK Frivillig 46,2 PL Frivillig 31,5 DE Obligatorisk 2,3 PT Obligatorisk 14,8 EE Frivillig 31,3 RO Frivillig 9,5 IE Frivillig 23,9 SI Frivillig 21,3 EL Obligatorisk 24,6 SK Obligatorisk 11,0 ES Obligatorisk 15,2 FI Frivillig 28,0 FR Obligatorisk 20,9 SE Frivillig 35,7 HR Frivillig 31,3 UK Frivillig 39,8 IT Obligatorisk 11,8 IS Frivillig 21,0 CY Obligatorisk 4,2 NO Obligatorisk 19,9 LV Frivillig 35,7 CH Frivillig 18,8 LT Frivillig 19,6 MK Frivillig 24,6 LU Frivillig 84,6 TR Obligatorisk 9,3 HU Frivillig 17,2 3.2.Aktualitet og punktlighed Statistikkers aktualitet defineres som tidsintervallet mellem referenceperioden og det tidspunkt, hvor brugerne får adgang til dataene. For arbejdsstyrkeundersøgelsen afhænger dette tidsinterval af, hvor lang tid medlemsstaterne skal have til at gennemføre og behandle undersøgelsen og derefter sende resultaterne til Eurostat, og hvor lang tid Eurostat skal have til at behandle, validere og offentliggøre resultaterne. Rådets forordning (EF) nr. 577/98 bestemmer, at medlemsstaterne skal indberette data til Eurostat senest 12 uger efter et referencekvartals afslutning. Eurostat validerer de nationale datasæt umiddelbart efter modtagelsen. Nedenstående figur viser tidsintervallet mellem referencekvartalets afslutning og dataenes tilgængelighed for Eurostats brugere for perioden 2011-2014, sammenholdt med det sidste år, der er omfattet af den foregående rapport (2010). Der er sket en forbedring af dataenes aktualitet i arbejdsstyrkeundersøgelsen i den pågældende periode. I 2010 var 85 % af medlemsstaternes datasæt tilgængelige for udtrækninger 13 uger efter referencekvartalets afslutning. Dette tal er steget til 95 % i 2014. Statistikkens punktlighed er defineret som tidsintervallet mellem den meddelte og den faktiske frigivelsesdato. Eurostat har nu i adskillige år offentliggjort de planlagte frigivelsesdatoer for kvartalsvise og årlige hovedindikatorer i forbindelse med arbejdsstyrkeundersøgelsen. Alle de meddelte frigivelsesdatoer i perioden 2011-2014 blev overholdt. Eurostat forventer desuden yderligere forbedringer i aktualiteten af formidlingen af resultater fra arbejdsstyrkeundersøgelsen ved at forkorte fristen for fremtidige indberetninger af data til Eurostat. Aktualiteten af dataene fra arbejdsstyrkeundersøgelsen er også et centralt punkt i fastlæggelsen af skøn over den månedlige arbejdsløshedsprocent. Så snart Eurostat har behandlet de nationale data, bruges de i kompileringen af den næste månedlige arbejdsløshedsprocent. Den månedlige arbejdsløshedsprocent offentliggøres omkring 30 dage efter månedens udgang. 3.3.Tilgængelighed og klarhed Eurostat formidler statistikken fra arbejdsstyrkeundersøgelsen på forskellige måder. Det vigtigste redskab er Eurostats onlinedatabase, der indeholder over 400 tabeller med detaljerede data fra undersøgelsen (kvartalsvise og årlige resultater samt husstandsresultater og resultater fra ad hoc-modulerne). Indikatorer for de overordnede mål i Europa 2020 offentliggøres også i et særligt afsnit på webstedet . Disse tabeller dækker kun de vigtigste resultater i undersøgelsen. Eurostat udarbejder efter anmodning fra brugere andre kombinationer af variabler fra undersøgelsen som skræddersyede tabuleringer. Mikrodata fra undersøgelsen er også af forskningshensyn særdeles relevante. De efterspørges af et stigende antal forskere fra universiteter, forskningsinstitutter og nationale statistikkontorer fra hele Europa og resten af verden. Eurostat har leveret mikrodata vederlagsfrit siden 2011. Adgang gives i henhold til bestemmelserne i Kommissionens forordning (EU) nr. 557/2013 for at sikre beskyttelse af undersøgelsesrespondenternes personoplysninger. Filerne, der består af individuelle data, anonymiseres for at forhindre ulovlig offentliggørelse af personoplysninger. Brugere kan få detaljeret dokumentation (metadata) gennem forskellige formidlingskanaler. Generel information formidles til den brede offentlighed på Eurostats websted under afsnittet om arbejdsstyrkeundersøgelsen, og der er flere oplysninger under Statistics Explained . Specifikke oplysninger om indholdet og kvaliteten af statistikkerne formidles i en årlig metodologisk publikation, der beskriver kendetegnene ved de nationale undersøgelser, og i en årlig kvalitetsrapport, der sammenfatter de resultater, der er opnået i EU's arbejdsstyrkeundersøgelse . Derudover formidles de specifikke metadata, der er tilknyttet statistikkerne fra EU's arbejdsstyrkeundersøgelse, gennem Eurostats onlinedatabase. Siden 2014 har der været offentliggjort oplysninger online fra hvert af de deltagende landes nationale kvalitetsrapporter. Landene forbedrer løbende deres arbejdsstyrkeundersøgelser enten vedrørende metodologi eller processer. Hvis sådanne forbedringer medfører brud i dataene for EU's arbejdsstyrkeundersøgelse, informerer det involverede nationale statistikkontor Eurostat herom. Betydelige brud dokumenteres og fremhæves i Eurostats publikationer . Eurostat offentliggør også et særligt datasæt, "LFS main indicators", hvor tidligere serier tilpasses eventuelle brud, og eventuelle manglende data indsættes. 3.4.Sammenlignelighed Arbejdsstyrkeundersøgelsen er baseret på en høj grad af harmonisering af begreber, definitioner, klassifikationer og metodologier. Forordning (EF) nr. 377/2008 fastlægger et fælles kodningssystem, der sikrer, at alle deltagerlande bruger samme definitioner af variabler. Der anvendes fælles klassifikationer (f.eks. NACE for økonomisk aktivitet og ISCO for beskæftigelse), og når disse klassifikationer revideres, sikrer Eurostat, at alle deltagerlande koordinerer gennemførelsen. Derudover indeholder fælles forklarende noter detaljerede retningslinjer for de nationale statistikkontorer med hensyn til målsætninger, kodning og anvendelse. Metodologiske aspekter drøftes i en særskilt arbejdsgruppe, arbejdsgruppen om arbejdsmarkedsstatistik, der fremmer udveksling af erfaringer og fælles praksis mellem alle deltagerlande. For at sikre en harmoniseret måling af arbejdsløshed i alle deltagerlande fastlægger Kommissionens forordning (EF) nr. 1897/2000 en arbejdsdefinition af arbejdsløshed og principperne for udarbejdelse af undersøgelsens spørgsmål om arbejdsmarkedsstatus. Definitionen af arbejdsløshed er i tråd med Den Internationale Arbejdsorganisations, ILO's, normer, der blev vedtaget på den 13. og 14. internationale konference for arbejdsmarkedsstatistikere . Dette sikrer, at statistikkerne i arbejdsstyrkeundersøgelsen er sammenlignelige med andre landes statistikker, navnlig OECD-medlemmernes. 3.5.Sammenhæng

Sammenhæng mellem populationsskøn baseret på arbejdsstyrkeundersøgelsen og demografiske statistikker er et vigtigt aspekt af den samlede kvalitet. Eftersom der er tale om en stikprøveundersøgelse, beregnes dens resultater ud fra svarene fra en delgruppe af populationen. Svarene måles så op imod den samlede population. Dataene for populationen baseres på de bedste tilgængelige skøn på det pågældende tidspunkt (fordelt på køn og aldersgrupper for at forbedre procedurens nøjagtighed). I princippet sikrer denne procedure sammenhæng mellem statistikker i arbejdsstyrkeundersøgelsen og demografiske statistikker. Der kan dog i ganske særlige tilfælde opstå forskelle. Hvert tiende år kommer der f.eks. nye folketællingstal. Hvis disse er forskellige fra de hidtidige befolkningsskøn, kan det blive nødvendigt at revidere tidligere serier. I så fald kan der være forskelle i revisionspolitikken for demografiske statistikker og arbejdsstyrkeundersøgelsen med hensyn til længde og tidsintervaller, som begrænses af adgangen til detaljerede data om befolkningen i de ti år, der ligger mellem de to folketællinger. Den seneste folketælling fandt sted i 2011 i mange europæiske lande, og i omkring 20 lande havde det en effekt på arbejdsstyrkeundersøgelsen. De berørte lande enedes om mindst at revidere deres data tilbage til år 2010, hvilket sikrede, at der ikke vil være nogen brud i serierne for de overordnede indikatorer for Europa 2020 baseret på data fra arbejdsstyrkeundersøgelsen. Alle de nødvendige revisioner af tidligere data fra EU's arbejdsstyrkeundersøgelse bør være gennemført ved udgangen af 2015. Med hensyn til sammenhængen i skøn over arbejdsløshed offentliggør mange lande også statistik over antallet af personer, der er registreret som arbejdssøgende i de offentlige arbejdsformidlinger. Arbejdsløshedstallene i arbejdsstyrkeundersøgelsen og antallet af registrerede arbejdssøgende er ikke det samme, fordi det ikke er de samme data, der indsamles. Mens arbejdsstyrkeundersøgelsen er baseret på en harmoniseret metodologi for undersøgelse af husstande med hensyn til deres beskæftigelsesaktiviteter og rådighed for arbejdsmarkedet, omfatter de offentlige arbejdsformidlingers registre en udtømmende liste over personer, der er registreret som berettiget til arbejdsløshedsydelser. Da kriterierne for at være registreret afhænger af den nationale socialpolitik, kan statistikker over registrerede arbejdssøgende hverken sammenlignes mellem landene eller over tid. Et andet område, hvor statistisk sammenhæng er vigtig, er skøn over beskæftigelse, der kan udledes af både arbejdsstyrkeundersøgelsen og nationalregnskaberne. Skønnene er ikke nødvendigvis de samme. Det skyldes forskelle i metodologier (begreber og dækning af populationen er ikke identiske), men også forskellige kompileringsprocesser. Nationalregnskaber kompileres ved sammenligning og kombination af alle relevante datakilder i landet, idet man tager det bedste fra hver kilde og dermed opnår et dækkende resultat. Her søger man også at skabe sammenhæng mellem beskæftigelse og produktion (bruttonationalprodukt, BNP). Arbejdsstyrkeundersøgelsen er en blandt flere datakilder i den proces, som også omfatter virksomhedsundersøgelser, beskæftigelsesregistre og socialsikringsregistre. Overensstemmelsen mellem arbejdsstyrkeundersøgelsen og nationalregnskaberne behandles i arbejdsgruppen om arbejdsmarkedsstatistik. Eurostat følger forskellene mellem de to skøn, og flere nationale statistikkontorer har analyseret årsagerne til forskellene og deres størrelse. I nogle tilfælde har de offentliggjort afstemningstabeller mellem de to datasæt. Når arbejdsstyrkeundersøgelsen sammenlignes med nationalregnskaberne, kan det konstateres, at arbejdsstyrkeundersøgelsen er bedre egnet til at måle deltagelse på arbejdsmarkedet (dvs. beskæftigelses- og arbejdsløshedstal, erhvervsfrekvens osv.) og til at analysere situationen for bestemte socioøkonomiske grupper i populationen (f.eks. efter alder, køn eller uddannelsesniveau). 4.Initiativer til yderligere forbedring af arbejdsstyrkeundersøgelsen 4.1.Arbejdsstyrkeundersøgelsen i et moderniseret socialstatistiksystem På grundlag af Kommissionens "Meddelelse om produktionsmetoden for EU-statistikker: en vision for det kommende årti" fra 2009 er der iværksat et initiativ for at modernisere europæisk socialstatistik. Det blev dernæst, som fastlagt i Wiesbaden-memorandummet fra 2011 , udviklet til en konkret strategi. Man enedes om, at det var nødvendigt at gøre produktionen af socialstatistikken mere effektiv ved at udvikle en fælles arkitektur for europæisk socialstatistik samtidig med, at de samme høje kvalitetsstandarder opretholdes. En modernisering af socialstatistikområdet påvirker også arbejdsstyrkeundersøgelsen. Det europæiske statsstiske system er i øjeblikket ved at gennemføre en omfattende gennemgang af alle variablerne i EU's arbejdsstyrkeundersøgelse med det mål for øje at tilpasse oplysningerne indsamlet i undersøgelsen til brugernes nuværende og fremtidige behov. F.eks. er der behov for at implementere de reviderede ILO-standarder for måling af beskæftigelse, arbejdsløshed og andre former for arbejde, der blev vedtaget på den 19. internationale konference for arbejdsmarkedsstatistiker i Genéve, Schweiz (den 2.-11. oktober 2013 ), i arbejdsstyrkeundersøgelsen. Inden for rammerne af moderniseringen af de europæiske socialstatistikker arbejder Eurostat og medlemsstaterne også hen imod større harmonisering af data på tværs af undersøgelser. Det bør gøre det muligt at anvende de indsamlede oplysninger i endnu højere grad, f.eks. ved at krydse oplysninger fra forskellige datakilder. For at opnå dette mål standardiseres definitionerne, begreberne og koderne for et udsnit af variabler, der er indsamlet fra mere end en europæisk socialundersøgelse. Desuden indeholder revisionen af EU's arbejdsstyrkeundersøgelse en forbedret aktualitet for dataoverførslen til Eurostat, en revision af præcisionskravene og yderligere metodologisk arbejde. Udover de praktiske ændringer, der er beskrevet ovenfor, bør moderniseringen af socialstatistikker føre til ændringer i den retlige ramme. En ny rammeforordning om socialstatistikker, der omfatter arbejdsstyrkeundersøgelsen, er i øjeblikket ved at blive udarbejdet. 4.2.Udvidelse af EU's arbejdsstyrkeundersøgelse til yderligere kandidatlande I øjeblikket deltager 33 lande i EU's arbejdsstyrkeundersøgelse, hvilket vil sige, at de overfører data til Eurostat i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 577/98 (EU-28, to kandidatlande og tre EFTA-lande). De omfattede kandidatlande er Tyrkiet og den tidligere jugoslaviske republik Makedonien. Eurostat arbejder tæt sammen med statistikkontorerne i andre kandidatlande for at hjælpe dem med at gøre fremskridt med at overholde Rådets forordning (EF) nr. 577/98 for så vidt angår undersøgelsens indhold og kvalitet. Montenegro og Serbien er allerede begyndt at overføre data fra deres arbejdsstyrkeundersøgelser til Eurostat. Når deres nationale undersøgelser lever op til kravene i de europæiske forordninger, vil deres data også blive formidlet af Eurostat. 4.3.Udvikling af nye statistikprodukter Statistikker til at indfange dynamikken på arbejdsmarkedet Forandringer i enkeltpersoners arbejdsmarkedsstatus er meget interessante, fordi de giver yderligere oplysninger om arbejdsmarkedets generelle situation, herunder dets fleksibilitet eller stivhed, og specifikke gruppers situation. Sådanne data om arbejdsmarkedsdynamik gør det muligt f.eks. at analysere, hvor mange og hvilke typer der bliver arbejdsløse eller fandt et job i en bestemt tidsperiode. Dermed er det muligt at identificere grupper, som har en bedre chance for at finde job, og sårbare grupper, der har en større risiko for at blive eller forblive arbejdsløse. Overgange i arbejdsmarkedsstatus kan måles med strømstatistikker. Det er ikke nogen let opgave at anvende arbejdsstyrkeundersøgelsen til at opfylde dette databehov, da undersøgelsen oprindeligt sigtede mod at indsamle statiske oplysninger, såsom antal arbejdsløse på et givent tidspunkt, og ikke mod at beskrive bevægelser ved at følge enkeltpersoner over tid. Selv om dette vigtige nye arbejdsmarkedsstatistiske område har metodologiske udfordringer, så er arbejdet skredet fremad i de seneste år. Det forventes, at offentliggørelsen af strømstatistikker baseret på data fra arbejdsstyrkeundersøgelsen fra slutningen af 2015 vil gøre det muligt at overvåge overgangene på arbejdsmarkedet. Revision af hovedindikatorerne fra arbejdsstyrkeundersøgelsen Hovedindikatorerne fra arbejdsstyrkeundersøgelsen er en samling af de vigtigste resultater fra arbejdsstyrkeundersøgelsen formidlet i Eurostats onlinedatabase. De giver brugerne nøglestatistikker om arbejdsmarkedet. Disse hovedindikatorer fra arbejdsstyrkeundersøgelsen er i øjeblikket ved at blive revideret for yderligere at forbedre deres kvalitet. Det omfatter skøn for tidligere data, udfyldning af manglende data, fjernelse af brud i tidsserier, hvor det er muligt, og vigtigst af alt sæsonkorrigeringer, der gør det muligt at sammenligne kvartalerne. Eftersom arbejdsstyrkeundersøgelsen er en kvartalsvis undersøgelse, vil den give politiske beslutningstagere og andre interessenter yderligere muligheder for at anvende de aktuelle data fra arbejdsstyrkeundersøgelsen. De forbedrede serier forventes at blive offentliggjort for første gang i 2016.