Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 351/08)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Saint-Guilhem-le-Désert«

PGI-FR-A1143-AM01

Meddelelsesdato: 6.7.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1. Organoleptisk beskrivelse af vinene

I kapitel 1 i produktspecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Saint-Guilhem-le-Désert« er punkt 3.3 vedrørende den organoleptiske beskrivelse af vinene blevet suppleret. Disse præciseringer foretages ligeledes i punktet »Beskrivelse af vinen/vinene« i enhedsdokumentet.

2. Vinstokbestand

I kapitel 1, punkt 5, i produktspecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Saint-Guilhem-le-Désert« vedrørende vinstokbestanden

tilføjes følgende druesorter: »agiorgitiko N, airen B, artaban N, assyrtiko B, calabrese N, carignan gris G, carricante B, felen B, fiano B, floreal B, glera B, montepulciano N, moschofilero Rs, oeillade N, primitivo N, roditis Rs, rousseli Rs, saperavi N, touriga nacional N, verdejo B, verdelho B, vidoc N, voltis B og xinomavro N«

udgår følgende druesorter, som ikke findes i produktionsområdet:

»auxerrois B, clairette rose Rs, muscat à petits grains roses Rs og rosé du Var Rs.«

De sorter, der er angivet i produktspecifikationen, er mere modstandsdygtige over for svampesygdomme og desuden mere tilpasningsdygtige over for klimaforandringerne. Disse sorter er i overensstemmelse med profilen for vinene med den beskyttede geografiske betegnelse. ODG (fag- og forvaltningsorganet) har ligeledes anmodet om optagelse af fem mere specifikke traditionelle og nye druesorter, der allerede findes i produktionsområdet, og som kan styrke profilen for vinene med den beskyttede geografiske betegnelse, idet de forbedrer tilpasningen til distriktet.

Disse sorter er medtaget i enhedsdokumentets punkt om »druesorter«.

ENHEDSDOKUMENT

1. Produktets betegnelse

Saint-Guilhem-le-Désert

2. Type geografisk betegnelse

BGB — beskyttet geografisk betegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

16. Vin af overmodne druer

4. Beskrivelse af vinen/vinene

1. Stille vine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Den beskyttede geografiske betegnelse »Saint-Guilhem-le-Désert« er forbeholdt stille rød-, rosé- og hvidvine og vine fremstillet af overmodne druer.

For stille vine svarer det totale alkoholindhold, totale syreindhold, indholdet af flygtig syre og det totale indhold af svovldioxid til det, der er fastsat i EU-lovgivningen.

De producerede vine kendetegnes ved aromaer, der altid er til stede, og hvis intensitet og karakter varierer alt efter de anvendte druesorter og teknologier. For rødvinenes vedkommende foretages der udblødning for at opnå bløde strukturer med modne og milde tanniner. Vinene har en intens rubinrød farve, aromaer af røde og sorte frugter, sort peber og lakrids. De er kødfulde med en god syrlig balance, langvarig smag i munden og silkebløde tanniner. Den lange modning, der er tilladt i dette distrikt, giver grobund for hvidvine med en strågul til guldgul farve, aromaer af hvide blomster, eksotiske frugter og noter af syltet frugt og en smag kendetegnet ved fedme og friskhed. Rosévinene, der er kirsebærfarvede over i det let laksefarvede med en intensitet, der varierer fra bleg til lidt mere kraftig, har aromaer af solbær, abrikos, hyldeblomst og noter af amylalkohol. Deres smag er kendetegnet ved en bemærkelsesværdig balance mellem friskhed og frugtagtighed.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 9 Minimalt totalt syreindhold Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2. KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

For vine af overmodne druer svarer det virkelige alkoholindhold, totale alkoholindhold, naturlige alkoholindhold og totale indhold af svovldioxid til det, der er fastsat i EU-lovgivningen.

De ravgule vine af overmodne druer har en rund smag og udvikler komplekse aromaer af krydderier, hasselnød og syltet frugt.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt totalt syreindhold Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5. Vinfremstillingsmetoder

5.1. Særlige ønologiske fremgangsmåder

1. Særlig ønologisk fremgangsmåde

Vinene skal, hvad angår ønologisk fremgangsmåde, opfylde de krav, der er fastsat på EU-niveau og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»code rural et de la pêche maritime«).

5.2. Maksimale udbytter

1. Rød- og rosévine

95 hektoliter pr. hektar

2. Hvidvine

100 hektoliter pr. hektar

6. Afgrænset geografisk område

Druehøsten, vinfremstillingen og forarbejdningen af vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Saint-Guilhem-le-Désert« finder sted i nedenstående departementer i de angivne kommuner:

— departementet Hérault: Agonès, Aniane, Arboras, Argelliers, Assas, Brissac, Causse-de-la-Selle, Cazevieille, Cazilhac, Ceyras, Clapiers, Claret, Combaillaux, Ferrières-les-Verreries, Fontanès, Ganges, Gignac, Gorniès, Guzargues, Jacou, Jonquières, La Boissière, Lagamas, Laroque, Lauret, Le Bosc, Le Rouet, Le Triadou, Les Matelles, Mas-de-Londres, Montferrier-sur-Lez, Montoulieu, Montpellier (matrikelsektion AI, AK, KO, KP, MP og MZ), Montpeyroux, Moulès-et-Baucels, Murles, Notre-Dame-de-Londres, Pégairolles-de-Buèges, Prades-le-Lez, Puéchabon, Saint-André-de-Buèges, Saint-André-de-Sangonis, Saint-Bauzille-de-Montmel, Saint-Bauzille-de-Putois, Saint-Clément-de-Rivière, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saint-Félix-de-Lodez, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Guilhem-le-Désert, Saint-Guiraud, Saint-Jean-de-Buèges, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Jean-de-Fos, Saint-Jean-de-la-Blaquière, Saint-Martin-de-Londres, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Saint-Privat, Saint-Saturnin-de-Lucian, Saint-Vincent-de-Barbeyrargues, Sauteyrargues, Teyran, Usclas-du-Bosc, Vacquières, Vailhauquès, Valflaunès, Viols-le-Fort og Viols-en-Laval

— departementet Gard: Brouzet-lès-Quissac og Corconne.

7. Druesorter

Abouriou B

Agiorgitiko N

Airen

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Altesse B

Arinarnoa N

Artaban N

Assyrtiko B

Aubun N — Murescola

Baroque B

Bourboulenc B — Doucillon blanc

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N

Calabrese N

Caladoc N

Carignan N

Carignan blanc B

Carignan gris G

Carmenère N

Carricante

Chardonnay B

Chasan B

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N — Cinsault

Clairette B

Colombard B

Cot N — Malbec

Counoise N

Duras N

Egiodola N

Felen

Fiano

Floreal B

Folle blanche B

Furmint B

Gamaret

Gamay N

Gewurztraminer Rs

Glera

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Grolleau N

Gros Manseng B

Jacquère B

Jurançon noir N — Dame noire

Lledoner pelut N

Macabeu B — Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Melon B

Merlot N

Meunier N

Mondeuse N

Montepulciano

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Moschofilero Rs

Mourvèdre N — Monastrell

Muscat d'Alexandrie B — Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N — Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B — Muscat, Moscato

Nielluccio N — Nielluciu

Négrette N

Sort Oeillade

Petit Courbu B

Petit manseng B

Petit Verdot N

Pineau d'Aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Portan N

Poulsard N — Ploussard

Primitivo N — Zinfandel

Riesling B

Rivairenc N — Aspiran noir

Roditis Rs

Rosé du Var Rs

Roussanne B

Rousseli Rs

Saperavi N

Sauvignac

Sauvignon B — Sauvignon blanc

Sauvignon gris G — Fié gris

Savagnin blanc B

Sciaccarello N

Sémillon B

Servant B

Sylvaner B

Syrah N — Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Touriga nacional N

Trousseau N

Ugni blanc B

Verdejo B

Verdelho B

Vermentino B — Rolle

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

Xinomavro N

8. Tilknytning til det geografiske område

8.1. Det geografiske områdes egenart og produktets egenart

Den geografiske betegnelse Saint-Guilhem-le-Désert har hjemme i et usædvanligt landskab med middelhavstypiske bakker i den nordlige del af departementet Hérault ved foden af Larzac-plateauet og bjergkæden Cevennerne.

Produktionsområdet strækker sig over et halvt hundrede kilometer på kalkholdig og stenet mergeljord fra Mesozoikum og terrasser dannet i kvartærtiden langs dalene Haute og Moyenne Vallée de l'Hérault.

To kalkstensbjerge troner over dette områdes vinmarker — Baudile i vest og Pic Saint-Loup i øst.

Klimaet er karakteristisk og øver en afgørende indflydelse på vindistriktet. Den lange afstand til Middelhavet dæmper havgusen. Nedbørsmængderne på 800-900 mm begrænser middelhavsklimaets hårdeste påvirkning, og bjergenes tilstedeværelse udløser store temperaturudsving i løbet af døgnet, men beskytter vinmarkederne mod nordenvind. Parcellerne ligger for de flestes vedkommende i en højde af 100-150 m over havet og nyder således godt af et mildnet middelhavsklima.

Dette område kan føre sin vindyrkning tilbage til romertiden. Og i Middelalderen bliver klostrene Aniane og Saint-Guilhem centrum for vindyrkningen, som breder sig til et helt net af klostre i Karolingernes rige. Benediktinermunkene spiller en væsentlig rolle for bevaring og udbredelse af vindyrkningsmetoderne, idet placeringen af et kloster vælges under hensyntagen til muligheden for en vellykket vindyrkning.

Byen Saint-Guilhem-le-Désert — en juvel inden for romansk kunst, en historisk højborg, et hvil for apostlen Jakob på hans pilgrimsrute til Santiago de Compostela og optaget på UNESCO's verdensarvsliste, men også geografisk placeret midt i produktionsområdet — lægger navn til den beskyttede geografiske betegnelse.

Dette område, hvoraf meget er dækket af uopdyrket land med naturlige bevoksninger af steneg og fyr eller middelhavstypisk krat, har gjort det muligt for mennesker at dyrke varieret landbrug med kornafgrøder, oliven og græsning, og vindyrkningen fik et betydeligt opsving i slutningen af det 19. århundrede med udviklingen i samhandelen.

Da kun fem kommuner i området fik anerkendt deres vin som »vin de pays« ved dekret af 5. april 1982, ønskede vinproducenterne i nærområdet i betragtning af de fælles klima- og jordbundsforhold at få udvidet produktionsområdet, der nu strækker sig over 71 kommuner med en produktion på 30-40 000 hl rød-, rosé- og hvidvin.

To mindre geografiske enheder, Cité d'Aniane og Val de Montferrand, er tilladt som benævnelse, når producenterne vil identificere deres vine mere præcist. Vine med benævnelsen »Val de Montferrand« produceres på basis af et mere begrænset antal druesorter og et maksimalt udbytte på 70 hl/ha, hvilket sikrer meget koncentrerede vine. Vine med benævnelsen »Cité d'Aniane« er udelukkende fremstillet af druer høstet på markerne i kommunen Aniane.

Vinbønderne berigede meget tidligt deres vinstokbestand for at skabe vine, der kunne forløse potentialet i den kalkholdige jord og i klima- og jordbundsforholdene, der var gunstige for en langsom modning, og foruden middelhavsområdets druesorter dukkede der sorter op fra andre egne, f.eks. Cabernet sauvignon og merlot til rødvine, chardonnay, sauvignon og viognier til hvidvine.

Samtlige vine er kendetegnet ved en bemærkelsesværdig friskhed.

Rødvinene har yderst fine tanniner, uanset om gæringen var lang eller kort, og både rosé- og hvidvinene har stor aromatisk styrke.

8.2. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets egenskaber

Områdets klimatiske egenart har fået vinavlerne til at stræbe efter at tilpasse druesorterne optimalt til deres »terroir«. Klimaets forhalede karakter og de store temperaturudsving danner grundlag for, at både middelhavssorterne og de nytilkomne druesorter kan modnes langsomt og regelmæssigt, hvilket er gavnligt for polyfenolernes kvalitet i rødvinene og styrken og den aromatiske finesse i rosé- og hvidvinene. Samtlige vine, unge såvel som gemmevine, har således et markant særpræg.

Vindistriktet, der udgøres af små parceller, ligger for størstedelens vedkommende på kalkholdige skråninger, der er meget karakteristiske for regionen, og som naturligt begrænser frodigheden og gør det lettere for vinstokken at slå dybe rødder og dermed modstå sommerperiodens tørke. Parcellerne ligger ofte inde mellem urørte områder, der er genstand for miljøbeskyttelse. Vinstokkene giver dette område en særlig landskabelig kvalitet, der er kendt og anerkendt vidt og bredt af turister. Disse aspekter er i dag en drivkraft for vinproducenterne, som primært understøtter deres vinproduktion ved at beskytte produktionsområdet i takt med udviklingen i vinturismen.

Der opstår således en synergieffekt mellem vinproducenterne og turisterne i klostret Saint-Guilhem-le-Désert (ca. 800 000 besøgende årligt), som gavner erhvervslivet i Héraults bagland.

Navnet Saint-Guilhem-le-Désert, der forbindes med såvel klostrets tusindårige historie som vinene med den beskyttede geografiske betegnelse, sikrer fremover en stor udbredelse uden for Frankrig.

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

De stille vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Saint-Guilhem-le-Désert« kan supplerende mærkes med:

— navnet på en eller flere druesorter

— benævnelserne »primeur« eller »nouveau«.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Saint-Guilhem-le-Désert« kan suppleres med navnet på de mindre geografiske enheder »Cité d'Aniane« og »Val de Montferrand« i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser.

Den Europæiske Unions BGB-logo skal påføres etiketten, hvis benævnelsen »Indication géographique protégée« (beskyttet geografisk betegnelse) erstattes af den traditionelle benævnelse »Vin de pays«.

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, hvor det som en undtagelse er tilladt at fremstille og forarbejde vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Saint-Guilhem-le-Désert«, består af følgende kommuner, der grænser op til det geografiske område:

— departementet Hérault: Aumelas, Brignac, Buzignargues, Canet, Castelnau-le-Lez, Castries, Celles, Clermont-l'Hérault, Fozières, Galargues, Grabels, Juvignac, La Vacquerie-et-Saint-Martin-de-Castries, Lacoste, Lansargues, Lattes, Le Crès, Le Puech, Lodeve, Mauguio, Montarnaud, Montaud, Mudaison, Popian, Pouzols, Saint-Aunès, Saint-Bauzille-de-la-Sylve, Saint-Etienne-de-Gourgas, Saint-Génies-des-Mougues, Saint-Jean-de-Védas, Saint-Maurice-Navacelles, Saint-Paul-et-Valmalle, Saint-Pierre-de-la-Fage, Soumont, Valergues og Vendargues

— departementet Gard: Carnas, La Cadiere-et-Cambo, Liouc, Montdardier, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Pompignan, Rogues, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-julien-de-la-Nef, Saint-Laurent-le-Minier, Sardan, Sauve og Sumène.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-770aea9b-b2c6-4aa0-ae5b-7f1f81ec19c3

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.