KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0MC93) 340 endelig udg. 
Bruxelles, den 22. juli 1993 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
om gennemførelsen af Matthaeus-programmet i 1992 
Indholdsfortegnelse 
1. Indledning og baggrund 
2. Matthaeus-aktiviteterne i 1992 
3. Evaluering af Matthaeus-programmet 
4. Perspektiver 
5. Konklusion 
1. INDLEDNING OG BAGGRUND 
1.1 I forbindelse med gennemførelsen af det indre marked 
og de nødvendige forberedelser af toldembedsmændene 
herpå, har Kommissionen på initiativ af Christiane 
Scrivener, der er kommissær med ansvar for told og 
indirekte beskatning, fundet det nødvendigt på 
fællesskabsniveau at tilrettelægge et omfattende 
erhvervsuddannelsesprogram. 
Dette program, som hedder "MATTHAEUS", skal ikke 
erstatte de bestræbelser og det arbejde, der gøres i 
medlemsstaterne på erhvervsuddannelsesområdet, men 
skal tage den udfordring op, som det indre marked 
indebærer, og er tilrettelagt på en sådan måde, at der 
tages hensyn til den nye definition af den opgave, der 
påhviler toldembedsmændene i Fællesskabet med henblik 
på at sikre Toldunionens funktion. 
1.2 Matthaeus-programmet blev vedtaget ved Rådets 
beslutning af 20. juni 1991 og indeholder særlige 
målsætninger samt foranstaltninger for at nå 
målsætningerne (jf. punkt 1.2 og 1.3 i seneste 
beretning fra Kommissionen - SEK(92) 735 endelig 
udg.). 
1.3 De foranstaltninger, der løb af stablen i 1991, indgår 
i den første beretning, som Kommissionen forelagde for 
Europa-Parlamentet og Rådet den 15. april 1992 
(SEK(92) 735 endelig udg.). 
Denne beretning, som aflægges i overensstemmelse med 
artikel 10 i Rådets beslutning, omfatter dels en 
beskrivelse af Matthaeus-aktiviteterne i 1992, dels en 
evaluering af og en fremstilling af perspektiverne for 
programmet. 
MATTHAEUS-AKTIVITETERNE I 1992 
2 -1 Udveksling af toldembedsmand mellem de nationale 
myndigheder (artikel 4. litra a) i Rådets beslutning) 
2.1.1 Generelle bemarkninger om de gennemførte 
udvekslinger 
2.1.1.1 Af hensyn til budgetforvaltningen blev 
udvekslingerne i 1992 tilrettelagt i tre faser; 
den første gik indtil 30. april, den anden indtil 
31. august og den tredje til udgangen af året. 
2.1.1.2 I alt har der været 394 udvekslinger, nemlig 61 i 
første fase, 13 6 i anden fase og 197 i tredje 
fase. 
Ud over de 394 udvekslinger, der har fundet sted, 
har flere tusinde toldembedsmænd også i 1992 
ansøgt deres administration om at blive udvekslet. 
Forskellen mellem det store antal ansøgere og 
antallet af udvekslinger skyldes for en stor dels 
vedkommende programmets budgetmidler, 
vanskeligheder med at finde de rette parvise 
sammensætninger mellem embedsmænd med lignende 
fagprofiler samt de interne strukturændringer, som 
toldadministrationerne har påbegyndt som følge af 
det indre marked. 
2.1.1.3 Tyskland, Frankrig, Irland, Italien, Nederlandene, 
Portugal og Det Forenede Kongerige har udvekslet 
toldembedsmænd med alle øvrige medlemsstater. 
Nogle lande, hvor de mindre anvendte sprog i 
Fællesskabet tales, nemlig Danmark og Grækenland, 
har udvekslet toldembedsmænd med et mindre antal 
medlemsstater. Således har Danmark og Grækenland 
foretaget udvekslinger med henholdsvis 7 og 8 
medlemsstater. 
De administrationer, som har været mest berørt af 
omstruktureringer, nar udvekslet færre embedsmænd 
med færre medlemsstater. Belgien og Spanien har 
således udvekslet embedsmænd med 7 medlemsstater 
(jf. bilag 1, tabel 1). 
2.1.1.4 Sammenlignes hver medlemsstats antal udsendte og 
modtagne toldembedsmænd (jf. bilag 1, tabel 2), 
fremkommer visse forskelle. 
Forskellene skyldes, at visse medlemsstater har 
specifikke behov, hvilket i nogle tilfælde har 
umuliggjort den rette parvise sammensætning. 
Således modtog den franske toldadministration 11 
italienske toldembedsmænd, som besøgte en række 
store havne på atlanterhavskysten. 
Det kan ikke desto mindre bemærkes, at forskellene 
er af begrænset omfang, og understreges, at der 
overvejende har været ligevægt mellem 
udveks1ingerne. 
2.1.1.5 Gennemsnitsalderen for de udvekslede 
toldembedsmænd var på 39 år (34 år for kvinder og 
40 år for mænd) (jf. bilag 1, tabel 3). 
Fordelingen efter køn er på 74% mænd og 26% 
kvinder, imidlertid med mærkbare forskelle mellem 
medlemsstaterne, uden dog at kvindernes andel 
nogen steder overskrider 38% (jf- bilag 1, tabel 
4). 
2.1.1.6 Af hensyn til den parvise sammensætning blev de 
udvekslede toldembedsmænd opdelt i tre kategorier 
efter funktion (ledere, mellemledere og 
operationnelt personale). 
Størstedelen af de udvekslede embedsmænd tilhørte 
kategori 3 (56%), 38% tilhørte kategori 2 og 6% 
kategori 1 (jf. bilag 1, tabel 5). 
2.1.1.7 En analyse af de funktioner, som de udvekslede 
embedsmænd bestrider i deres hjemadministration, 
viser, at det 
i kategori 1 hovedsagelig har været ledere af 
toldstederne, ansvarlige fra 
centraladministrationen og ledere af 
afdelinger for bekæmpelse af svig, 
i kategori 2 har været ledere af toldsteder 
af mindre betydning, specialister inden for 
bekæmpelse af svig og embedsmænd inden for 
samme område samt embedsmænd, som ved 
vejtoldstederne og i lufthavne er beskæftiget 
med kontrol med indførsel af varer, 
i kategori 3 hovedsagelig har været 
embedsmænd, der har haft til opgave at 
kontrollere indførslen af varer i havne og på 
banegårde samt været beskæftiget med 
bekæmpelse af svig og kontrol med passagerer 
i lufthavne. 
2.1.1.8 For samtlige embedsmænd i disse tre kategorier 
gælder det, at: 
70% i udvekslingsperioden har udført 
nøjagtigt det samme arbejde som det, de 
udfører på deres hjemtoldsted, 
størstedelen af de resterende 3 0% har udført 
opgaver, der ligner eller supplerer dem, de 
udfører på deres hjemtoldsted. 
2.1.1.9 De udvekslede embedsmænd stammer fra alle 
aktivitetsområder inden for toldspørgsmål. 
Udvekslingerne gennemførtes først og fremmest 
inden for følgende hovedområder i nævnte 
rækkefølge (jf. bilag 1, tabel 6): 
bekæmpelse af svig 
import af gods 
(ad luft-, lande- og søvej) 
ledelse af toldsteder, 
personkontrol (lufthavne). 
2.1.1.10 Det arbejde, der er udført af de udvekslede 
toldembedsmænd i værtsmyndigheden, omfatter en 
lang række aktivitetsområder (jf. bilag 1, tabel 
7), herunder i nævnte rækkefølge: 
- bekæmpelse af svig, 
import af gods 
(ad sø-, lande- og luftvej), 
ledelse af toldsteder. 
2.1.1.11 De fleste udvekslinger (45%) forløb over en 
periode på mellem 22 og 28 dage. 
En analyse af udvekslingernes varighed efter 
tjenstlig indplacering viser, at jo højere den 
tjenstlige indplacering er, jo kortere er 
varigheden. Det var egentlig Kommissionens ønske, 
at samtlige hierarkiske niveauer skulle indgå i 
udvekslingerne. Det er derfor nødvendigt, at 
udvekslingernes tilrettelæggelse og varighed 
tilpasses embedsmændenes muligheder (jf. bilag 1, 
tabel 8). 
2.1.2 Retlig kompetence 
2.1.2.1 I henhold til Matthaeus-beslutningens artikel 5 
"træffer medlemsstaterne de nødvendige 
foranstaltninger for, at de udvekslede 
tjenestemænd kan arbejde effektivt i 
værtsmyndigheden. Med henblik herpå bemyndiger de 
de udvekslede embedsmænd til at effektuere 
formaliteterne i forbindelse med de sager, der 
overdrages dem". 
2.1.2.2 Der er i 1992 sket en udvikling på følgende 
områder: 
på det juridiske plan har de 
medlemsstater, hvis interne retlige orden 
kræver en generel bemyndigelsesbeslutning for 
de modtagne embedsmænd, truffet de nødvendige 
retlige foranstaltninger, 
de medlemsstater, hvis interne 
retlige orden synes at udgøre en hindring, 
har i praksis i videre udstrækning bestræbt 
sig på at integrere de modtagne embedsmænd og 
gøre det muligt for disse konkret at udføre 
deres opgaver, 
utilstrækkeligt kendskab til 
værtslandets sprog skaber stadig 
vanskeligheder med at udøve den retlige 
kompetence. Dette er yderligere beklageligt, 
når det er tilfældet i medlemsstater, hvor 
der i øvrigt juridisk intet er til hinder for 
at tildele embedsmændene retlig kompetence. 
2.1.2.3 Den retlige kompetence har fundet videre 
anvendelse i 1992, og størsteparten af de 
udvekslede embedsmænd har kunnet udføre konkrete 
opgaver. 
På sigt vil de medlemsstater, hvis interne retlige 
orden udgør en hindring, med en bedre 
sproguddannelse finde de juridiske løsninger, som 
skal til, således som det allerede er tilfældet i 
de fleste medlemsstater. 
2.2 Matthaeus-seminarer (artikel 4, litra b), i Rådets 
beslutning) 
I henhold til Rådets beslutning udgør seminarerne et 
forum, hvor Fællesskabets toldembedsmænd kan udveksle 
erfaringer med hinanden. 
Seminarerne, som alle kategorier af toldembedsmænd kan 
deltage i, skal give alle en lejlighed til at fremsætte 
forslag, der kan forbedre de gældende retlige instrumenter 
og harmonisere administrationernes arbejdsmetoder. 
I 1991 afholdtes ti seminarer, på trods af at sådanne 
udgør en ny arbejdsmetode for medlemsstaternes 
toldadministrationer. 
Medlemsstaterne medvirkede i stirre omfang i 1992, hvor 
mere end halvdelen af medlemsstaterne afholdt et eller 
flere Matthaeus-seminarer. 
I 1992 valgtes denne form for uddannelse i større 
udstrækning. Seminarer udgør nemlig et nyt og 
uerstatteligt værktøj for kommunikation og 
erfaringsudveksling mellem embedsmænd fra de nationale 
administrationer. Dette behov blev mere og mere udtalt, jo 
nærmere man kom datoen for det indre markeds 
gennemførelse. 
Ved Kommissionens og medlemsstaternes fælles indsats 
gennemførtes i 1992 atten seminarer med aktiv deltagelse 
af henved 1000 embedsmænd. Emnerne valgtes i fællesskab af 
Kommissionen og medlemsstaterne inden for 
prioritetsområderne for Fællesskabets toldpolitik. De 
centreredes især om bekæmpelse af svig i forbindelse med 
det indre marked og iværksættelse af nye bestemmelser på 
baggrund af det indre markeds gennemførelse. 
Ud over Kommissionen deltog embedsmænd af alle kategorier 
i alle seminarerne, dog med særlig vægt på sådanne, som 
konkret ville kunne omsætte oplysningerne i praksis, og 
sådanne, som kunne videregive oplysningerne til kolleger 
på grund af deres hierarkiske placering eller funktion 
(f.eks. undervisere). 
En række seminarer var på grund af det valgte emne åbne 
for deltagelse fra erhvervslivet (f.eks. gennemførelse af 
økonomiske procedurer). Andre samlede toldembedsmænd og 
embedsmænd fra andre nationale administrationer, der 
deltager i gennemførelsen af en og samme bestemmelse 
(beskyttelse af nationale skatte). 
De atten seminarer afholdtes om følgende emner: 
REVISIONSSYSTEMER (6. til 8. april 1992 i Rouen, Frankrig) 
Større brug af revisionsteknik for at forbedre og forenkle 
virksomhedskontrollen er et prioritetsområde under 
toldpolitikken. 
Seminaret gjorde det muligt at sammenligne de forskellige 
teknikker, som benyttes af toldadministrationerne, og hvor 
langt man er nået med at udvikle teknikkerne. 
Som et konkret resultat heraf oprettede flere nationale 
administrationer et fælles forsøg, som skal løbe af 
stablen i 1993 og 1994 inden for rammerne af Matthaeus-
programmet. Resultaterne af forsøget vil komme alle 
Fællesskabets administrationer til gode. 
CITES (27. til 29. april 1992 i Bruxelles, Belgien) 
Seminaret afholdtes for toldskolernes undervisere med 
deltagelse af CITESsekretariatet, som inden for rammerne 
af FN's miljøprogram er ansvarlig for Konventionen om 
international handel med udryddelsestruede vilde dyr og 
planter. Seminaret var en opfølgning på CITES-seminaret i 
1991, som var henvendt til toldere. 
Med seminaret kunne der udvikles et samarbejde mellem 
underviserne, især med henblik på udveksling af 
undervisningsmateriale. Det bidrog således til at 
harmonisere undervisningen på miljøbeskyttelsesområdet. 
METODER TIL UNDERSØGELSE AF PRÆFERENCEOPRINDELSE FOR 
FISKERIVARER 
(11. til 12. maj 1992 i Bruxelles, Belgien) 
Seminaret var rettet mod embedsmænd med speciale i 
bekæmpelse af svig. 
Diskussionen centreredes om de midler, som anvendes forud 
for undersøgelsens start for at indhente oplysninger og 
analysere disse. 
GENNEMFØRELSE AF DET EUROPÆISKE INDRE MARKED: DEN TOLD- OG 
AFGIFTSMÆSSIGE PROBLEMSTILLING FRA 1993 (14. til 15. maj 
1992 i Parma, Italien) 
Dette seminar var i stor udstrækning åbent for deltagelse 
fra erhvervs1ivet. 
Det centrale formål var at forberede embedsmændene på det 
indre marked og at oplyse erhvervslivet herom. Seminaret 
indeholdt en præsentation af de nye bestemmelser, som 
skulle anvendes fra 1. januar 1993, især på områder som 
moms og punktafgifter. 
BEKÆMPELSE AF SVIG (5. til 7. maj 1992 i Athen, 
Grækenland) 
Seminaret afholdtes i Grækenland og var rettet mod græske 
toldembedsmænd med indlæg fra eksperter fra Kommissionen 
og den belgiske toldadministration. 
På anmodning fra den græske administration var det 
formålet at undervise græske embedsmænd i konkrete 
tilfælde af svig, der er særligt repræsentative for de 
aktuelle tendenser. 
10 
MIKROSKOPI AF PRODUKTER HIDRØRENDE FRA MAJS (23. til 25. 
juni 1992 i Lissabon, Portugal) 
I dette seminar deltog kemikere fra medlemsstaterne 
toldlaboratorier. Det blev tilrettelagt som en 
fortsættelse af seminaret i 1991 og omhandlede analyse af 
et særligt produkt, der hidrører fra majs og henhører 
under den fælles landbrugspolitik. 
Arbejdet med udgangspunkt i et konkret eksempel bidrog til 
at harmonisere de kemiske analysemetoder, hvilket er en 
betingelse for en ensartet anvendelse af 
tariferingsbestemmelserne ved Fællesskabets ydre grænse. 
ØKONOMISKE TOLDPROCEDURER (24. til 26. juni 1992 i 
Thessaloniki, Grækenland) 
Seminarets formål var at styrke den indbyrdes forståelse 
af nødvendigheden i et mere aktivt samarbejde mellem 
toldadministrationerne og virksomhederne. 
En forenkling af toldprocedurerne i forbindelse med 
økonomiske toldprocedurer kræver en ændring af begrebet 
kontrol, som først og fremmest baseres på revision af 
virksomhederne og erhvervslivets og 
toldadministrationernes bedre kendskab til hinanden. 
En omlægning af toldadministrationernes rolle kræver 
ligeledes en stor indsats på personaleuddannelsesområdet 
(regnskab, edb, økonomi o.s.v.). 
EN CHANCE FOR ØKONOMISK OG SOCIAL FREMGANG FOR 
FÆLLESSKABETS BORGERE: DE ØKONOMISKE TOLDPROCEDURER (11. 
til 12. juni i Catania, Italien) 
Seminaret var åbent for deltagelse fra erhvervslivet. 
Man har på grundlag af dette seminar kunnet inddrage 
erhvervslivet i arbejdet ved at oplyse om målsætningerne 
for de økonomiske procedurer og perspektiverne i 
forbindelse med det indre marked (herunder anvendelsens 
omfang). 
Medlemsstaternes embedsmænd blev på samme måde gjort 
bevidste om, at arbejdsmetoderne må tilpasses og 
kendskabet til virksomhedernes verden forbedres. 
FORENKLEDE PROCEDURER (15. til 17. juli 1992 i Munster, 
Tyskland) 
Den stadig større brug af forenklede procedurer kræver en 
bred samordning af praksis på området for at hindre 
konkurrencefordrejninger mellem medlemsstater. 
11 
Arbejdet på dette seminar, som tog udgangspunkt i de 
perspektiver, der åbnede sig efter seminaret i Madrid i 
december 1991, gjorde det muligt at opregne eksisterende 
praksis og skitsere en metode til at bringe 
medlemsstaternes administrationers praksis nærmere 
hinanden. 
Alle deltagerne ønskede at arbejde i denne retning, og at 
der sker en fortsættelse af seminaret. 
R1STK0ANLYSE ( 26. til 28. oktober og 7. til 0. december 
1992 i London, Det Forenede Kongerige) 
To seminarer rettet mod henholdvis højtstående embedsmænd 
og undervisere afholdtes om dette emne, der er et 
prioritetsområde under toldpolitikken. 
Udviklingen i den internationale handel, forenklingen og 
automatiseringen af toldprocedurerne samt de begrænsede 
menneskelige ressourcer bevirker, at toldkontrollen bør 
raffineres med nye teknikker for risikoanalyse. 
Med de to seminarer øgedes medlemsstaternes embedsmænds 
kendskab til området, og der blev gjort overvejelser om 
fastlæggelse af en fælles fremgangsmåde, som er nødvendig 
for at forsvare de finansielle interesser i Fællesskabet, 
og om opretholdelse af loyale konkurrencevilkår for de 
erhvervsdrivende. 
OVERVÅGNING AF FÆLLESSKABETS TOLDOMRÅDE ( 9 . til 11. 
november 1992 i Alexandropolis, Grækenland) 
Seminaret blev tilrettelagt for græske toldembedsmænd med 
speciale inden for overvågning. 
Embedsmændene blev gjort bevidste om de nye arbejdsvilkår, 
som gennemførelsen af det indre marked vil føre med sig og 
om nødvendigheden af, at fællesskabsretten anvendes 
ensartet ved den ydre grænse. 
AUTOMATISEREDE PROCEDURER (29. september til 2. oktober 
1992 i Sigmaringen, Tyskland) 
Udviklingen i den internationale handel kræver en større 
automatisering af toldprocedurerne for især at mindske 
fortoldningstiden. Sideløbende hermed tvinger 
gennemførelsen af det indre marked medlemsstaterne til at 
harmonisere de automatiserede procedurer for at hindre 
konkurrencefordrejninger mellem medlemsstaterne. 
12 
Deltagerne gav udtryk for deres vilje til sammen at 
arbejde for en harmonisering af deres procedurer og skabe 
kontakt til de erhvervsdrivende for at sikre systemernes 
effektivitet. 
TOLD OG DET INDRE MARKED (8. til 9. oktober 1992 i 
Bruxelles, Belgien) 
Med dette seminar samlede Christiane Scrivener, kommissær 
med ansvar for told og indirekte beskatning, 2 00 
højtstående toldembedsmænd og repræsentanter for 
europæiske faglige organisationer for toldere for at ridse 
de konkrete følger af grænseophævelsen mellem 
medlemsstaterne op. 
Emnerne for diskussionerne var den toldmæssige og den 
afgiftsmæssige side af det indre marked, 
toldadministrationens økonomiske rolle, bekæmpelse af svig 
og tolduddannelsens fællesskabsmæssige dimension. 
Seminaret blotlagde nødvendigheden af et samarbejde mellem 
medlemsstaternes toldadministrationer, således at 
overgangen fra at skulle beskytte det nationale økonomiske 
område til at skulle beskytte Fællesskabets økonomiske 
område kan ske på bedst mulig vis. 
Matthaeus-programmet blev i denne henseende betragtet som 
et afgørende instrument for tilnærmelsen af de nationale 
toldadministrationer og for bevidstgørelsen om opgavernes 
fællesskabsmæssige dimension. 
EKSPORTKONTROL MED KUNSTGENSTANDE (10. til 12. december 
1992 i Madrid, Spanien) 
Seminaret afholdtes med deltagelse af repræsentanter fra 
kulturministerierne. 
Ved at sammenføre både de embedsmænd, som har medvirket 
ved udarbejdelsen af forordningen om eksport af 
kulturgoder, og de embedsmænd, som har ansvaret for den 
senere anvendelse af forordningens bestemmelser, var det 
muligt at forberede en fremtidig gennemførelse af de 
kontrolprocedurer, der er indeholdt i forordningen. 
FORSENDELSE OG EKSPORT (17. til 18. december 1992 i 
Napoli, Italien) 
Seminaret var åbent for deltagelse af repræsentanter for 
erhvervs1ivet. 
13 
Det indre markeds gennemførelse ændrer indholdet i en 
række toldbestemmelser (f.eks. ophævelsen af 
grænsekontrollen) og kræver således en koordinering mellem 
de af medlemsstaternes toldembedsmænd, som har til opgave 
at anvende bestemmelserne for at hindre 
konkurrencefordrejninger som følge af en uensartet 
anvendelse. 
Det fremgik af arbejdet under seminaret, at deltagerne har 
et ønske om sammen at analysere de nye bestemmelser med 
deltagelse fra erhvervslivet. Dette er således et udtryk 
for deres vilje til at samarbejde i fællesskabsøkonomiens 
tjeneste. 
BEKÆMPELSE AF SVIG (10. december 1992 i London, Det 
Forenede Kongerige) 
I dette seminar deltog både repræsentanter for GD XXI's 
særlige tjenester og lederne af medlemsstaternes 
undersøgelsestjenester inden for told, afgifter og 
punktafgifter. 
Ophævelsen af kontrol ved de indre grænser bevirker en 
ændring af kontrollens tilrettelæggelse hidtil og fordrer 
en styrkelse af samarbejdet mellem medlemsstaternes 
administrationer. 
Samtlige deltagere ønskede, at der sker en fortsættelse af 
seminaret, hvilket understreger deres vilje til sammen at 
bekæmpe svig inden for fælles rammer. 
Seminarerne fik en bred positiv modtagelse i hele 
toldverdenen og udgør nu et nødvendigt uddannelsesværktøj. 
Værktøjet er meget fleksibelt og har gjort det muligt 
under gode vilkår at forberede medlemsstaternes 
toldembedsmænd på det indre marked, hvilket havde højeste 
prioritet i 1992. 
2.3 Anvendelse pa medlemsstaternes toldskoler af det 
falles program for faglig uddannelse (artikel 4, litra 
c). i Rådets beslutning) 
På grundlag af udarbejdelsen i 1992 af et fælles program 
for faglig uddannelse af embedsmænd, der gennemgår en 
grunduddannelse, har Kommissionen i snævert samarbejde med 
medlemsstaterne udarbejdet tre særlige fælles programmer 
for efteruddannelse og specialisering for embedsmænd, der 
allerede har erhvervserfaring (jf. bilag 2, s. 27 ff.). 
14 
Programmerne, som blev vedtaget ved Kommissionens 
beslutning af 16. december 1992(1), vedrører 
toldprocedurerne for aktiv forædling, midlertidig 
indførsel og forsendelse. 
Den undervisning, som er indeholdt i programmerne, vil, 
som det første fælles program vedtaget i 1991(2), styrke 
indførelsen af en identisk tolduddannelse i hele 
Fællesskabet. Programmerne trådte i kraft den 1. januar 
1993. 
Programmerne omfatter undervisning i de toldprocedurer, 
hvis økonomiske betydning i sig selv forsvarer en ensartet 
anvendelse i Fællesskabet for 
dermed at sikre, at det indre marked fungerer 
tilfredsstillende. 
Kommissionen vil i 1993 udarbejde yderligere særlige 
fælles programmer for efteruddannelse og specialisering 
rettet mod embedsmænd med erhvervserfaring. 
2.4 Sproguddannelse 
2.4.1 I henhold til Matthaeus-beslutningens artikel 6 
iværksætter medlemsstaterne en intensiv og 
permanent sprogundervisning, der omfatter alle 
Fællesskabets officielle sprog, for de embedsmænd, 
som forventes at deltage i udvekslingsordningen. 
2.4.2 Resultaterne af medlemsstaternes indsats på 
sprogundervisningens område fremgår af bilaget 
(jf. bilag 1, tabel 7). 
Samtlige bemærkninger om sprogundervisningen i seneste 
beretning gælder ligeledes for 1992. 
2.4.3 Behovet for sprogundervisning af deltagerne i 
Matthaeus-programmet er endnu ikke dækket, og der 
er i 1992 ikke sket nogen nævneværdig udvikling i 
denne henseende. 
2.4.4 At problemet stadig består to år efter programmets 
start, bør dog ikke formørke medlemsstaternes 
bestræbelser. Disse forsøger under vanskelige 
forhold præget af omstrukturering af 
toldadministrationerne i forbindelse med det indre 
markeds gennemførelse at efterleve Matthaeus-
programmets krav på området. 
(1) EFT nr. L 10 af 16. januar 1993. 
(2) EFT nr. L 16 af 23. januar 1992. 
15 
De forslag om tilpasning af Matthaeus-programmet, 
som Kommissionen vil fremlægge inden juli 1993, 
vil tage højde for disse forhold, såfremt der 
efter det første halvår i 1993 endnu ikke er sket 
en udvikling på området. 
3. EVALUERING AF MATTHAEUS-PROGRAMMET 
3.1 Finansielle aspekter 
Matthaeus-programmets budget i 1992 var på 2 700 000 ECU 
fordelt på to budgetposter, nemlig henholdsvis budgetpost 
B5.3051 (aktionsbevillinger) med et beløb på 2 427 000 ECU 
og budgetpost B8.5351 (mini-budget) med et beløb på 273 
000 ECU. 
Der er indgået forpligtelser for alle Matthaeus-
bevil Ungerne, og med aktionsbevi 11 ingen har det været 
muligt at gennemføre 393 udvekslinger og tilrettelægge 
atten seminarer. Budgetposten er ligeledes blevet anvendt 
til at finansiere pilot-projektet INTERFISC (rettet mod 
embedsmænd i afgiftsadministrationerne) med et beløb på 
300 000 ECU. 
Fra 1993 bliver INTERFISC til MATTHAEUS-TAX-programmet, 
hvis Rådet som forventet vedtager Kommissionens forslag 
til beslutning, og finansieringen vil også her ske over 
budgetpost B5.3051 med et beløb på 600 000 ECU, hvorved de 
resterende midler på Matthaeus' aktionsbevillinger 
opbruges. Der kan derfor ikke ske nogen forøgelse af 
antallet af udvekslinger (som Rådets beslutning anbefalede 
det) eller af seminarer. 
3.2 Metoder til forvaltning og evaluering af programmet 
Den gensidige tillid, som er skabt blandt Matthaeus-
udvalgets medlemmer, har ført til en effektiv forvaltning 
og en god evaluering af programmet, dels ved at 
institutionalisere de arbejdsredskaber, som på pragmatisk 
vis blev indført i 1991, dels ved at videreudvikle disse. 
3.2.1 Hvad angår forvaltning af programmet, fastlagde 
Kommissionen i sin beslutning af 11. december 1992 
(jf. bilag 3, s. 35 ff.)(,) 
gennemførelsesbestemmelser for udvekslingerne, 
seminarerne og de finansielle bestemmelser for 
Kommissionens betaling af udvekslinger og 
seminarer. 
(1) EFT nr. L 16 af 25. januar 1993. 
16 
3.2.1.1 De nationale koordinatorers rolle er for 
udvekslingernes vedkommende blevet 
institutionaliseret i betragtning af deres 
betydning for den parvise sammensætning, som er 
grundlaget for udvekslingerne. 
3.2.1.2 Kommissionen har for seminarernes vedkommende 
fastlagt de nærmere regler for identificering af 
prioritetsområder i begyndelsen af hvert år. Denne 
planlægning er uden at være stram af afgørende 
betydning for en god forvaltning af programmet. 
3.2.1.3 Hvad angår de finansielle bestemmelser for 
betaling af udvekslinger og seminarer, har 
Kommissionen i tæt samarbejde med medlemsstaterne 
indført regler, som på samme tid skal: 
gøre det muligt for medlemsstaterne at 
modtage de nødvendige midler i god tid, og 
sikre et overblik over og kontrol med de 
finansielle bevægelser mellem medlemsstaterne 
og Kommissionen. 
3.2.2 Med hensyn til evalueringen har Kommissionen med 
sin beslutning indført et evalueringsskema, som 
udfyldes af hver enkelt deltager i udvekslingerne 
og tilsendes Kommissionen af den nationale 
koordinator. 
Kommissionen har i øvrigt sat sig en dobbelt 
målsætning: 
- at udvide den systematiske evaluering af 
udvekslingerne til også at omfatte 
seminarerne og 
at give så fuldstændige oplysninger som 
muligt til deltagerne i Matthaeus-
seminarerne. 
3.2.2.1 Til evaluering af seminarerne uddeler Kommissionen 
et spørgeskema til hver deltager med henblik på at 
måle tilfredsstillelsesniveauet og afgøre, 
hvorvidt seminarernes målsætninger, som fastsat i 
Matthaeus-programmet, er nået. 
3.2.2.2 For at sikre den videre opfølgning på seminarerne 
modtager Matthaeus-koordinatorerne fra 
Kommissionen et referat af hvert seminar og 
evalueringen af dette. I nogle tilfælde er der 
blevet uddelt video-kassetter til forevisning på 
toldskolerne, hvor man kan nå ud til et bredere 
publikum. 
17 
På dette grundlag kan de af Matthaeus-udvalgets 
medlemmer, som er uddannelsesspecialister, og 
Kommissionen om nødvendigt iværksætte 
fortsættelser eller foretage eventuelle 
tilpasninger for fremtiden. 
Kommissionens målsætning er med disse midler at følge 
Matthaeus-foranstaltningerne på så nært hold som muligt og 
foretage en stadig tilpasning til deltagernes behov under 
hensyntagen til programmets målsætninger. Erfaringerne fra 
Matthaeus-programmet vil endvidere kunne udnyttes 
kollektivt, ved at oplysningerne gives videre til samtlige 
toldmedarbejdere til gavn for medlemsstaternes 
administrationer og Fællesskabet som helhed. 
4. PERSPEKTIVER 
4.1 Matthaeus-programmet vil i 1993 råde over 
aktionsbevillinger på 2 427 000 ECU (hvoraf 600 000 
ECU skal gå til Matthaeus-Tax-programmet) . Det vil 
derfor ikke være muligt at udvide anvendelsesområdet 
og de kvantitative målsætninger, som blev nået i 1991 
og 1992. 
Antallet af udvekslinger forventes fastholdt på ca. 
400, og antallet af seminarer vil højst være ca. 
femten. Tallene er udtryk for øvre grænser i 
betragtning af de forventede bevillinger. 
4.2 I 1993 skal Matthaeus-foranstaltningerne styrkes 
Med dette for øje foreslår Kommissionen, at indsatsen 
centreres om følgende punkter: 
4.2.1 Sproguddannelsen bør have højeste prioritet, da 
den for en stor dels vedkommende er en betingelse 
for, at de udvekslede embedsmænd effektivt kan 
udøve den retlige kompetence. 
Kommissionen har på denne baggrund ladet 
gennemførelsesbestemmelserne(1) indeholde en forpligtelse 
for medlemsstaterne til årligt og i detaljer at underrette 
Kommissionen herom. 
Kommissionen vil, når Matthaeus-programmet skal tilpasses, 
foreslå en forlængelse af visse udvekslinger, således at 
der bliver mulighed for en mere grundig sproguddannelse i 
værtslandet. 
(1) EFT nr. L 16 af 25. januar 1993. 
18 
4.2.2 1993 bør være året, hvor der sker afgørende 
fremskridt for de udvekslede embedsmænds 
bemyndigelse til at udføre de opgaver, som den 
embedsmand, med hvem de er udvekslet, normalt 
udfører. 
Det er Kommissionens opfattelse, at denne retlige 
kompetence i praksis vil kunne udøves i så godt 
som samtlige medlemsstater. 
Beslutningen af 11. december 1992 indeholder 
bestemmelser om, at hver national koordinator skal 
underrette Kommissionen, hvis deres stat generelt 
begrænser de modtagne embedsmænds muligheder for 
at kunne udføre alle opgaver. 
4.2.3 Undervisernes rolle og plads bør forbedres, og de 
bør ud over udvekslingerne også deltage i 
seminarerne, således at alle toldmedarbejdere kan 
drage nytte af den indhentede erfaring, og at 
uddannelsesforanstaltningerne kan tilpasses 
toldmedarbejdernes behov. 
Det er med dette for øje, at Kommissionen i snævert 
samarbejde med medlemsstaternes administrationer gør sig 
overvejelser om en konkretisering af projektet om et 
"fælles uddannelsescenter", hvis oprettelse der er åbnet 
mulighed for med Rådets beslutning af 20. juni 1991(1). 
(1) EFT nr. L 187 af 20 juni 1991. 
19. 
5. KONKLUSION 
Matthaeus-programmet var fra fCrste færd et element af 
afgørende betydning for medlemsstaternes administrationers 
tilpasning til deres nye opgaver efter den 1. januar 1993. 
Efter to succesrige år på trods af de vanskelige forhold med 
toldadministrationernes omstrukturering vil 1993 være en 
afgørende fase for Matthaeus-programmets fortsættelse. Der bør 
ske kvalitative fremskridt, således at tolduddannelsen på 
fællesskabsplan bliver en væsentlig del af fremtidens 
tolduddannelse. 
Det er med dette for Cje, at Kommissionen i henhold til Rådets 
beslutning forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en beretning 
om de erfaringer, der er indhøstet i forbindelse med 
gennemførelsen af Matthaeus-programmet ledsaget af et forslag 
til tilpasning af programmet i lyset af erfaringerne. 
Tabel 1 Tabel over de lande, som har modtaget 
udvekslede embedsmand, opstillet per medlemsstat. 
Hjemland 
BE 
DK 
DE 
ES 
FR 
GR 
IR 
IT 
LU 
NL 
PO 
UK 
lait Antal 
udvekslede 
embedsmænd 
17 
20 
45 
13 
51 
34 
20 
53 
10 
52 
23 Værtsland 
BE 
-
-
2 
-
3 
-
1 
1 
-
5 
1 DK 
-
-
5 
-
3 
-
1 
3 
-
3 
1 
56 4 4 
394 17 20 DE 
4 
5 
-
1 
4 
3 
3 
5 
2 
9 
1 
9 
46 ES 
-
-
2 
-
3 
-
1 
1 
-
5 
1 
1 
14 FR 
3 
3 
5 
4 
-
15 
2 
21 
2 
2 
5 
12 GR 
-
-
2 
-
4 
-
1 
4 
1 
5 IR 
1 
1 
2 
1 
3 
1 
-
3 
1 
2 
1 2 
9 4 
74 1 27 21 
i IT 
1 
3 
6 
2 
11 
4 
3 
-
1 
8 
4 
3 LU 
-
-
1 
-
2 
1 
1 
1 
-
3 
1 
1 
46 11 NL 
3 
3 
8 
3 
2 
3 
1 
7 
1 
-
2 
6 
39 PO 
1 
1 
1 
1 
3 
1 
2 
3 
1 
2 
-UK 
4 
4 
11 
1 
13 
6 
4 
4 
1 
8 
4 
3 ! -i 
19 60 ro 
O) 
O 
- Bilag 1 -21. 
Tabel 2 Udvekslinger i 1992 per medlemsstat, 
Land Udsendte Modtagne 
embedsmænd embedsmænd 
Belgien 17 17 
Danmark 20 20 
Tyskland 45 46 
Spanien 13 14 
Frankrig 51 74 
Grækenland 34 27 
Irland 20 21 
Italien 53 46 
Luxembourg 10 11 
Nederlandene 52 39 
Portugal 23 19 
Det Forenede Kongerige 56 60 
I alt 394 394 
Tabel 3 Deltagernes gennemsnitsalder. 
Alle Kvinder Mænd 
39 34~ 40~ ~~~ 
- Bialg 1 -22. 
Tabel 4, Andelen af udvekslede kvinder 
per medlemsstat i 1992 (i %). 
Land * 
Belgien 6 
Danmark 20 
Tyskland 28 
Spanien 38 
Frankrig 18 
Grækenland 17 
Irland 5 
Italien 2 6 
Luxembourg 0 
Nederlandene 2 3 
Portugal 13 
Det Forenede Kongerige 18 
Talt 26 ~~ 
Tabel 5, Deltagere per funktion (i %) 
Funktion Antal % 
Ï 25 6 = 
2 151 38 
3 218 56 
Talt 394 100 
Funktionskoder. 
1 Embedsmænd på lederniveau. 
2 Embedsmænd på mellemlederniveau, også sådanne 
som ligeledes udfører operationelle opgaver. 
3 Operationelt personale, som dog personligt 
kan træffe beslutninger i marken. 
- Bilag 1 -23. 
Tabel 6. Aktivitetsområder på hjemtoldstedet for de 
i 1992 udvekslede embedsmand (i %). 
Kode 
01 
02 
03 
04 
05 
06 
07 
08 
09 
10 
11 
12 
13 
14 
15 
16 
17 
18 
19 
20 
21 Aktivitetsområde 
Import af gods - havn. 
Import af gods - lufthavn. 
Import af gods - havn og lufthavn. 
Import af gods - bane. 
Import af gods - landevej. 
Eksport af gods - havn. 
Eksport af gods - lufthavn. 
Eksport af gods - havn og lufthavn. 
Eksport af gods - bane. 
Eksport af gods - landevej. 
Personkontrol -havn. 
Personkontrol -lufthavn. 
Personkontrol -bane. 
Personkontrol -landevej. 
Postkontrol. 
Centraladministration. 
Leder af toldsted. 
Kemiker/tekniker. 
Specialist i bekæmpelse af svig. 
Underviser. 
Andet. 8 
9 
1 
5 
8 
1 
1 
0 
1 
1 
2 
4 
1 
1 
1 
8 
5 
1 
25 
19 
- Bilag 1 -24. 
Tabel 7. Opgaver, som de i 1992 udvekslede embedsmand 
har udført på vartstoldstedet (i. %) . 
Kode 
01 
02 
03 
04 
05 
06 
07 
08 
09 
10 
11 
12 
13 
14 
15 
16 
17 
18 
19 
20 
21 Aktivitetsområde % 
Import af gods - havn. 
Import af gods - lufthavn. 
Import af gods - havn og lufthavn. 
Import af gods - bane. 
Import af gods - landevej. 
Eksport af gods - havn. 
Eksport af gods - lufthavn. 
Eksport af gods - havn og lufthavn. 
Eksport af gods - bane. 
Eksport af gods - landevej. 
Personkontrol -havn. 
Personkontrol -lufthavn. 
Personkontrol -bane. 
Personkontrol -landevej. 
Postkontrol. 
Centraladministration. 
Leder af toldsted. 
Kemiker/tekniker. 
Specialist i bekæmpelse af svig. 
Underviser. 
Andet. 9 
2 
6 
9 
1 
1 
0 
1 
I 
3 
4 
0 
1 
1 
7 
4 
1 
21 
1 
22 
- Bilag 1 -25. 
Tabel 8. Udvekslingernes varighed i 1992 
Antal 
dage 
0-7 
8- 14 
15-21 
22-28 
29-35 
36-42 
lall Funktionskoder 
1 
6 
11 
4 
3 
1 
0 
?.S 2 
28 
26 
17 
47 
31 
2 
IS I 3 
9 
14 
12 
133 
50 
0 
?IS Antal 
deltagere 
43 
51 
33 
183 
82 
2 
I0.| 
Funktionskoder. 
1 Embedsmænd på lederniveau. 
2 Embedsmænd på mellemlederniveau, også sådanne 
som ligeledes udfører operationelle opgaver. 
3 Operationelt personale, som dog personligt 
kan træffe beslutninger i marken. 
Tabel 9. Sproguddannelsesprogram - 1992 (statistikker). 
Land 
BE 
DK 
DE 
ES 
FR 
GR 
IR 
IT 
LU 
NL 
PO 
UK Antal 
udvekslede 
embedsmænd 
17 
20 .Antal 
embedsmænd, 
som har modtaget 
sprogundervisning > 
(1) 
91 
12 
45 1064 
13 
51 
34 
20 
53 
10 
52 
23 
56 
I alt 1 394 282 
2390 
19 
171 
438 
13 
36 
65 
56 
4637 Sprog 
EN 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X FR 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X DE 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X NL 
X 
X 
X 
X IT 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X EL 
X DA 
X 
X 
X X 
X 
X ES 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X PO 
X 
X 
X 
* Ornkostninger 
i 
forbindelse 
med 
sprogundervisningen i 
(2) 
+/- 24.517 Ecus 
+/- 16.635 Ecus 
+/- 257.732 Ecus 
+/- 157.452 Ecus 
+ /- 129.323 Ecus 
-
+/- 89.103 Ecus 
+/- 127.666 Ecus 
+/- 37.622 Ecus 
+/- 87.397 Ecus 
+/- 7.537 Ecus 
+/- 40.244 Ecus 
+/- 975.228 Ecus I 
OD 
ÛJ 
(1) Enkelte medlemsstater har ikke præcist kunnet angive, hvilke undervisingsaktiviteter der har fundet 
sted inden for Matthaeus-programmets rammer. Tallene angiver derfor samtlige sprogundervisnings­
aktiviteter rettet mod samtlige toldembedsmænd. 
(2) Tallene angiver de reelle omkostninger, som toldtjenesterne har afholdt. De kan derfor tages som 
udtryk for de omkostninger, som reelt er afholdt af de nationale administrationer. 
o^ 
16. 1. 93 - Bi Lag 2 -r 
De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 
Nr. L 10/19 
II 
(Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) 
KOMMISSIONEN 
KOMMISSIONENS BESLUTNING 
af 16. december 1992 
om særlige fællesprogrammer for faglig uddannelse af toldembedsmænd vedrø­
rende aktiv forædling, midlertidig indførsel og forsendelse (Matthaeus) 
(93/15/EØF) 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til I r;ikl;iten om Opietlelse .il Del 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, 
under henvisning til Rådets beslutning 91/341/EØF af 
20. juni 1991 om vedtagelse af et fællesskabshandlings-
program for faglig uddannelse af toldembedsmænd 
(Matthaeus-programmet) ('), særlig bilag III, punkt 7, og 
ud fra følgende betragtninger : særlige fællesprogrammer for efteruddannelse og speciali­
sering, der gennemgås på toldskolerne sideløbende med 
det oprindelige fællesprogum, vil gore uddannelsen på 
lol<lomi;i(let mele eus:iilel nulen loi hel«" l'.ellessk.ibet , 
sådanne særlige lællespiogiamniei ei heslemt loi embeds­
mænd med erhvervserfaring ; 
tre særlige fællesprogrammer vedrørende aktiv forædling, 
midlertidig indførsel og forsendelse er nødvendige på 
grund af disse procedurers økonomiske betydning, og de 
vil muliggøre en ensartet anvendelse af den pågældende 
toldlovgivning inden for Fællesskabet, samt sikre at det 
indre marked fungerer korrekt ; 
Ifølge artikel 4, litra c), i beslutning 91/341/EØF skal 
Kommissionen opstille fælles programmer for uddannelse 
af toldembedsmænd ; 
disse programmer er nødvendige for at nå målene for 
Matthaeus-programmet, særligt hvad angår ensartet anven­
delse af fællesskabsforskrifterne ved Fællesskabets ydre 
grænser ; de embedsmænd, som modtager undervisning under disse 
særlige fællesprogrammer, bør i kraft af deres erhvervser­
faring kunne få maksimalt udbytte heraf og således i 
fremtiden kunne sikre en bedre anvendelse af Fællesska­
bets toldforskrifter på området ; 
de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over­
ensstemmelse med udtalelse fra Matthaeus-udvalget — 
programmernes nødvendighed skyldes forskelligheden i 
den undervisning, der i øjeblikket gives på toldskolerne i 
medlemsstaterne ; VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING : 
et fælles uddannelsesprogram for embedsmænd, der 
gennemgår en grunduddannelse, er allerede vedtaget ved 
Kommissionens beslutning 92/39/EØF (2) ; 
(') EFT nr. L 187 af 13. 7. 1991, s. 41. 
(2) EFT nr. L 16 af 23. 1. 1992, s. 14. Artikel 1 
I medlemsstaternes toldskoler indføres tre særlige fælles­
programmer for toldembedsmænd, i det følgende 
benævnt »særlige programmer«, hvis indhold er angivet i 
henholdsvis bilag I, II og III. 
28. 
- Bi Lag 2 -
Nr. L 10/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1. 93 
Artikel 2 
I denne beslutning forstås ved : 
1. Toldskole : enhver skole, hvor toldembedsmænd 
modtager undervisning som led i faglig uddannelse. 
?.. Embedsmand med erhvervserfaring : embedsmænd, 
der alleiede liai gennemgår! en giundiiddaunelse i den 
i artikel 2, nr. 2, i beslutning 92/J9/E01'' anførte-
betydning eller, i mangel heraf, embedsmænd med 
tilstrækkeligt generelt kendskab til toldområdet til at 
kunne uddybe de emner, som indgår i de særlige 
programmer. 
Artikel 3 
De særlige programmer er uanset deres tjenestested 
bestemt for toldembedsmænd med erhvervserfaring, der 
håndhæver den part af Fællesskabets retsforskrifter, der er 
omfattet af disse programmer. 
Artikel 4 
Undervisningen i de særlige programmer foregår over et 
passende tidsrum, således at de underviste embedsmænd 
opnår tilstrækkelige færdigheder til den fremtidige 
gennemførelse af programmerne. Artikel 5 
Hver medlemsstat meddeler Kommissionen, hvilke 
bestemmelser og praktiske retningslinjer den har fastsat 
med henblik på gennemførelsen af de særlige program­
mer. 
A ri i kel <> 
De særlige programmer er ikke til hinder for gennemfø­
relsen af nationale programmer i toldskolerne. 
Artikel 7 
Medlemsstaterne iværksætter de særlige programmer fra 
den 1. januar 1993. 
Artikel S 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 1992. 
På Kommissionens vegne 
Christiane SCRIVENER 
Affilient iif Kommissiout n 
29. 
- Bilag 2 -
16. 1. 93 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 10/21 
BILAG I 
Specifikt uddannelsesprogram : procedure for aktiv forædling 
1. GENERELT 
1.1. Proceduren set på baggrund af fællesskabsretten og inden for rammerne af G AIT og Kyoto-konven­
tionen. 
1.2. De økonomiske aspekter af proceduren inden for rammerne af konkurrencepolitikken ved udførsel fra 
Fællesskabets toldområde. Fordelene i forhold til told og afgifter ved indførsel og, for så vidt angår 
suspensionsordningen, de handelspolitiske foranstaltninger. 
1.3. Procedurens forhold til den fælles landbrugspolitik. Forbudstilfælde. 
1.4. Proceduren i særlige situationer (strategiske varer, embargo, udførsel af kemiske produkter, der kan 
bruges som våben). 
2. SUSPENSIONSORDNINGEN OG TILBAGEBETALINGSORDNINGEN 
2.1. De to ordningers fælles aspekter. 
2.2. Teknikken i suspensionsordningen. 
2.3. Teknikken i tilbagebetalingsordningen. 
2.4. Genudførsel af uforædlede varer og forholdene mellem tilbagebetalingsordningen og de øvrige mulig­
heder for godtgørelse eller fritagelse for afgifter ved indførsel. 
2.5. Valg af ordning. 
3. ÆKVIVALENSORDNINGEN 
3.1. De økonomiske fordele ved ækvivalensordningen. 
3.2. Begrebet ækvivalente varer. 
3.3. Forbud og begrænsninger. 
4. PROCEDURERNE IM/EX OG EX/IM 
4.1. De økonomiske fordele ved proceduren EX/IM. 
4.2. Den tresidede procedure. 
5. SÆRLIGE REGLER OM ÆKVIVALENSORDNINGEN OG OM FORUDGÅENDE UDFØRSEL 
5.1. Kriterierne for at nyde godt af ækvivalenssammenligningen. Den særlige følsomhed ved den perfekte 
overensstemmelse mellem disse kriterier for landbrugsprodukterne. 
5.2. Det tidspunkt, hvor betingelserne for at være omfattet af disse procedurer fastsættes. 
5.3. Ækvivalente varer, der befinder sig på et mere avanceret fremstillingstrin end importvarerne. 
5.4. Ændring i toldsituationen. Tidspunktet for ændring. 
5.5 Tilfælde, hvor ændringen i toldsituationen for landbrugsprodukter ingen virkninger har i forhold til 
landbrugsresti tutionerne. 
6. BETINGELSERNE FOR AT VÆRE OMFATTET AF PROCEDUREN 
6.1. Betingelser knyttet til personer. Oprettelse af Fællesskabet. Transaktioner uden erhvervsmæssigt sigte. 
Erhvervsdrivende. Bevillingshaveren og de erhvervsdrivende. Kontrol med garantier for at være 
omfattet af proceduren. 
6.2. Identificering af varerne og identificering af betingelserne for at være omfattet af ækvivalensordningen. 
6.3. De økonomiske betingelser. De tilfælde, i forhold til hvilke de økonomiske betingelser er opfyldt : i 
forhold til transaktionstyper og i forhold til varerne. De øvrige tilfælde, i forhold til hvilke de økono­
miske betingelser er opfyldt eller kan formodes at være opfyldt. De bevisligheder, som ansøgeren om 
en bevilling skal forelægge. 
6.4. Betingelserne for at være omfattet af proceduren for landbrugsprodukter undergivet en prisregulerings­
mekanisme eller et mindsteprissystem. 
6.5. Særlige betingelser for at være omfattet af proceduren med tilbagebetalingsordningen. 
30. 
- Bi lag 2 -
Nr. L 10/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1. 93 
7. ANMODNINGEN OM BEVILLING OG BEVILLINGEN 
7.1. Oplysninger, der skal følge anmodningen. Bevisdokumenter. Frist for forelæggelse af anmodningen. 
7.2. Kontrol med oplysninger, der optræder i anmodningen. Bevisdokumenter. Frist for forelæggelse af 
anmodningen. 
7.3. De elementer, der skal optræde i bevillingen. De elementer, som efter angivelse i bevillingen kan 
kræves fastsat efter bevillingens udstedelse. 
7.4. Forholdet mellem udstedelse af bevillingen og importvarernes henførsel under proceduren. 
7.5. Den forenklede procedure for udstedelse af bevilling. Tilfælde, hvor denne procedure er tilladt og 
betingelserne for at være omfattet. 
7.6. Dato, hvorfra bevillingen gælder. 
7.7. Fornyelse og ændring af bevillingen. 
7.8. Bevillingshaverens forpligtelser i tilfælde af ændring af visse situationer. 
7.9. Annullering eller tilbagekaldelse af en bevilling. 
8. FRISTER 
8.1. Bevillings gyldighedsfrist og de tilfælde, hvor de økonomiske betingelser revurderes. 
8.2. Frist for genudførsel (IM/EX). Betydningen af en korrekt fastsættelse af denne under hensyntagen til 
de konsekvenser, der kan opstå, når der anvendes andre bestemmelser, hvori der henvises hertil 
(navnlig årlig eller kvartalsvis afslutning). 
8.3. Frist for henførsel af varerne under proceduren som led i proceduren for forudgående udførsel. 
8.4. Frist for forelæggelse af afslutningsopgørelse. 
8.5. Frist for forelæggelse af anmodning om godtgørelse. 
8.6. Frist for opbevaring af bevisdokumenter. 
9. UDBYTTESATSEN 
9.1. Følsomheden ved fastsættelsen af udbyttesatsen. 
9.2. Anvendelse af bevillingshaverens regnskaber. 
9.3. Den reelle satser. 
9.4. Faste satser. 
10. HENFØRSEL AF VARERNE UNDER PROCEDUREN OG ANVENDELSE AF TILBAGEBETA­
LINGSORDNINGEN 
10.1. Henførsel under proceduren som led i suspensionsordningen. Identificering af importvarerne under 
hensyntagen til de beskrivelser, der optræder i bevillingen. 
10.2. Angivelse til overgang til fri omsætning som led i tilbagebetalingsordningen. 
10.3. Den forenklede procedure for udstedelse af bevillingen. Dokument, der skal vedlægges angivelsen om 
henførsel under proceduren (hvis der er tale om suspensionsordningen) eller angivelsen til overgang til 
fri omsætning (som led i tilbagebetalingsordningen). 
10.4. Eventuel garantistillelse. 
10.5. De tre forenklede procedurer for henførsel af varerne under proceduren (suspensionsordningen) eller 
overgang til fri omsætning (tilbagebetalingsordningen). 
11. KONTROLFORANSTALTNINGER SOM LED I FORÆDLINGSPROCESSERNE 
11.1. Regnskabskontrol og fysisk kontrol. 
11.2. Kontrol tilpasset hver enkelt proces (risikoanalyse). 
12. PASSIV FORÆDLING SOM LED I DEN AKTIVE FORÆDLING 
13. UDFØRSEL AF VARERNE TIL LANDE UDEN FOR FÆLLESSKABETS TOLDOMRADE OG DE 
ØVRIGE TOLDMÆSSIGE BESTEMMELSER ELLER ANVENDELSER MED HENBLIK PA 
DENNE UDFØRSEL 
13.1. Som led i suspensionsordningen (forædlingsprodukter og uforædlede varer) og som led i tilbagebeta­
lingsordningen (forædlingsprodukter). 
13.2. Toldmæssige bestemmelser og anvendelser, der kan sidestilles med en udførselsoperation, navnlig 
levering af civile luftfartøjer til luftfartsselskaber etableret i Fællesskabets toldområde samt reparation, 
ændring eller ombygning af civile luftfartøjer som led i en aktiv forædlingsproces. 
31 
- Bilag 2 -
16. 1. 93 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 10/23 
13.3. De normale procedurer for udførsel til lande uden for Fællesskabets toldområde eller henførsel under 
proceduren for toldoplag, frizone (eller frilager), midlertidig indførsel eller fællesskabsforsendelse (den 
eksterne procedure) med henblik på senere udførsel : 
— frister 
— kontrolforanstaltninger, identifikation af varerne 
— kontrolforanstaltninger, identifikation af forædlingsprodukterne (eller de uforædlede varer i forbin­
delse med suspensionsordningen) i forhold til de beskrivelser og de forskrifter, der figurerer i bevil­
lingen 
— særlige kontrolforanstaltninger i tilfælde af anvendelse af ækvivalensordningen og/eller forudgå­
ende udførsel 
administrative saiiiailiejd.'.iiietnder i lilfa'lde af lienfursel under prneedinen loi toldoplag (ellei Irila 
ger), midlertidig uullmsel ellei fællesskabsforsendelse (den eksterne pioeedure) med henblik p5 
udførsel til lande uden for Fællesskabets toldområde 
— de tre forenklede procedurer til realisering af de tidligere undersøgte toldmæssige bestemmelser 
eler anvendelser. 
13.4. Den nye henførsel under proceduren for aktiv forædling i den samme medlemsstat eller i en anden. 
13.5. Overgang til fri omsætning for forædlingsprodukter eller uforædlede varer (suspensionsordningen) : 
— overgang til fri omsætning for sekundære produkter (herunder affald og kontrol) 
— de omstændigheder, der taler for overgang til fri omsætning for hovdforædlingsprodukterne og 
deres forhold til betaling af udligningsrenter 
— eventuelt udstedt global bevilling til overgang til fri omsætning samt tilfælde, hvor varer bringes til 
markedet i Fællesskabet (svarende til overgang til fri omsætning) 
— anvendelse af handelspolitiske foranstaltninger 
— de tre forenklede procedurer for overgang til fri omsætning 
— tilintetgørelse eller afståelse til statskassen 
— overgang til fri omsætning i forbindelse med proceduren for forarbejdning under toldkontrol. 
14. AFSLUTNING AF TOLDPROCEDUREN 
14.1. De tilfælde, hvor der skal foretages en fordeling af importvarerne på forædlingsprodukterne. De 
forskellige meloder. 
14.2. Opgørelse(r) over afslutning og indholdet heraf. Bevisdokumenter. 
14.3. Månedsvis og kvartalsvis afslutning. 
15. AFGIFTSBEREGNING, NAR DER OPSTAR TOLDSKYLD 
15.1. Tilfælde, hvor der opstår toldskyld. 
15.2. Afgiftsberegning i forudgående led og afgiftsberegning i efterfølgende led, begrænsninger heri. Anven­
delse af listen (proportionalreglen). 
15.3. Anvendelse af udligningsrenter, navnlig princippet, hvorpå disse kriterier er baseret, hvilke satser der 
skal anvendes, hvilken periode der skal tages i betragtning, anvendelse af FIFO-systemet i tilfælde af 
afslutning, tilfælde af ikke-anvendelse. 
15.4. Afgifter på affald og skrot. 
15.5. Afgiftsberegning i tilfælde af passiv forædling som overgangs form. 
16. ANMODNING(ER) OM GODTGØRELSE (TILBAGEBETALINGSORDNINGEN) 
16.1. Påmindelse om reglerne om fordeling. 
II»..?. Indholdet al en anmodning om godtgmvlse. Bevisdokumenter. 
17. PROCEDUREFORENKLINGER FOR AKTIVE FORÆDLINGSPROCESSER FORETAGET PA 
VISSE BETINGELSER I TOLDLAGERLOKALER AF TYPE A, C OG D ELLER I EN FRIZONE 
ELLER ET FRILAGER 
18. DEN SÆRLIGE PROCEDURE FOR AKTIV FORÆDLING I FORBINDELSE MED UDFØRSEL 
AF PASTAPRODUKTER SOM LED I ARRANGEMENT EØF-USA. 
32. 
- Bilag 2 -
Nr. L 10/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1. 93 
BILAG II 
Specifikt uddannelsesprogram : procedure for midlertidig indførsel 
1. GENERELT 
1.1. De økonomiske begrundelser for proceduren i forhold til importører, der importerer fra tredjelande 
til EØF, og i forhold til de erhvervsdrivende i EF. 
1.2. Procedurens følgevirkninger på internationalt plan : intertionale konventioners betydning og 
omfang. 
1.3. De store varegrupper, der er omfattet af proceduren, som funktion af fællesskabslovgivningen og 
som funktion af principperne for henførsel under ordningen. 
2. CONTAINERE 
2.1. Bevilling til proceduren og henførsel under proceduren. 
2.1.1. Princip: Ingen formaliteter for containere, som er godkendt eller ikke godkendt til transport af 
gods under toldsegl og forsynet med mærker. 
2.1.2. Undtagelse: Bevilling til proceduren efter tilladelse for andre containere. 
2.2. De nærmere regler for ophold på Fællesskabets toldområde under proceduren (tidsrum, anvendelse 
til intern transport, overvågnings- og kontrolforanstaltninger). 
2.3. Afslutning af proceduren på normal vis (genudførsel, henførsel under en anden toldprocedure eller 
anbringelse i frizone) eller i undtagelsestilfælde (overgang til fri omsætning, destruktion eller afstå­
else). 
3. TRANSPORTMIDLER 
3.1. De typer transportmidler, der kan omfattes af proceduren. 
3.2. Transportmidler til erhvervsmæssig brug : Definition og nærmere regler for anvendelse. 
3.2.1. Vejtransportmidler. 
3.2.2. Rullende materiel til jernbanetransport. 
3.2.3. Luftfartøjer. 
3.2.4. Fartøjer til søtransport. 
3.2.5. Paller. 
3.3. Transportmidler til privat brug : Definition og nærmere regler for anvendelse. 
3.3.1. Vejtransportmidler (automobiler, ride- eller trækdyr). 
3.3.2. Luftfartøjer (turistfly). 
3.3.3. Fartøjer til søtransport (lystfartøjer). 
3.4. Bevilling til proceduren og henførsel under proceduren. 
3.4.1. Princip: Ingen formaliteter. 
3.4.2. Undtagelse : Opfyldelse af formaliteter i tilfælde af alvorlige risici eller manglende overholdelse af 
forpligtelsen til genudførsel. 
3.4.3. Særlige tilfælde : Paller, for hvilke proceduren er kalkeret over proceduren for containere (jf. nr. 
2.1.1 og 2.1.2). 
3.5. De nærmere regler for ophold på Fællesskabets toldområde med hensyn til frister. 
3.6. Afslutning af proceduren på normal vis (genudførsel, henførsel under en anden toldprocedure eller 
anbringelse i frizone) under særlige omstændigheder (ækvivalensordning for rullende materiel til 
jernbanetransport og paller) og i undtagelsestilfælde (overgang til fri omsætning, destruktion og 
afståelse). 
4. ØVRIGE VARER 
4.1. Ordninger for midlertidig indførsel. 
4.1.1. Midlertidig indførsel med fuldstændig fritagelse for importafgifter. 
4.1.1.1. For nøjagtigt definerede varer og nærmere bestemte anvendelsestilfælde. 
o • * 33-
- Bi lag 2 -
16. 1. 93 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 10/25 
4.1.1.2. Når den midlertidige indførsel finder sted i særlige situationer uden økonomisk indvirkning. 
4.1.1.3. Når en medlemsstat beslutter at bevilge proceduren under nøjagtigt definerede omstændigheder. 
4.1.2. Midlertidig indførsel med delvis fritagelse: 
4.1.2.1. — finder anvendelse i alle øvrige tilfælde 
'II.'.' dog med vr.se undta^elsei, hvoi det ikke ei tilladt at heufeire vaiei tiudei pioi edwieii toi imdlei 
tidig mdloisel, således al vaieiue skal oveiga til fri oms:e(uiiig : 
— forbrugsvarer 
— varer, hvis anvendelse indebærer en risiko for fællesskabsøkonomien, især på grund af deres 
økonomiske levetid i forhold til længden af det påtænkte ophold. 
4.2. Bevilling til proceduren og henførsel under proceduren. 
4.2.1. Bevilling, afhængig af: 
— anmodningen 
— tilladelsen ; de kompetente myndigheder tager alle nødvendige forholdsregler til at sikre identi­
ficeringen af varerne og kontrollen med deres anvendelse ; bevillingen nægtes af disse myndig­
heder, hvis de finder, at det ikke er muligt at foretage identifikation af varerne eller at kontrol­
lere anvendelsen 
.'} — eventuelt som forenklet procedure. 
4.2.2. Henførsel, som forudsætter : 
4.2.2.1. — formaliteter i form af: 
— indgivelse af en angivelse 
— accept af denne angivelse 
— mulighed for at berigtige denne 
mulighed loi, at loldva-srnrl kan il ildn.-.elge vairine og konstiileie, al de ei i oveieiiv.lem 
melse med angivelsen. 
4.2.2.2. — Eventuel ændring af forpligtelsen til at indgive en skriftlig angivelse : 
— fritagelse for kravet om en skriftlig angivelse 
— ATA-carnet. 
4.2.2.3. — Sikkerhedsstillelse. 
4.3. Varernes ophold : 
— opholdets varighed (24 måneder, medmindre der gælder særlige frister) 
— overførsel af midlertidigt indførte varer uden afslutning af proceduren 
— successiv henførsel under proceduren i flere medlemsstater (indtil 31. december 1992). 
4.4. Afslutning af proceduren på normal vis (genudførsel, henførsel under en anden toldprocedure eller 
anbringelse i frizone) eller i undtagelsestilfælde (overgang til fri omsætning, destruktion). 
4.5. Regler for beskatning. 
4.5.1. Ved delvis fritagelse 3 % af afgifterne pr. måned eller del af måned, hvor varen er henført under 
proceduren og med fuld opkrævning af momsen. 
4.5.2 Ved overgang til fri omsætning : Vurdering af de nærmere omstændigheder på datoen for henførsel 
under proceduren. 
34. 
- Bi lag 2 -
Nr. L 10/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1. 93 
BILAG III 
Specifikt program : forsendelsesproceduren 
1. Varebevægelser fra et sted inden for Fællesskabets toldområde til et andet : de gamle bestemmelser, der 
anvendes indtil 31. december 1992, de regler, der anvendes pr. 1. januar 1993 og den endelige udform­
ning af disse regler efter bestemmelserne i Fællesskabets toldkodeks med anvendelse fra den 1. januar 
1994. Generel sammenligning bl.a. for at fremhæve fællesskabsvarernes liberalisering. 
.' Anvendelse al pioi ediuen på ikke l.elle'.skabsvaiei og I.ellcv.k .ilr.v.uri i \.eilij.'e idl.elde Mnligliedei ne 
foi vaiebevægrlsei på giiindl.ig al internationale dokumentet (TIK og AI A < ainelei min) 
3. Formodningen om, at alle varer, der er i bevægelse inden for Fællesskabets toldområde, er fællesskabsva­
rer. De tilfælde, hvor denne formodning ikke gælder. 
De almindelige regler for fællesskabsvarer uden dokumenter og toldformaliteter. Skitsering af de nye 
regler for 1993, som ligger til grund for liberaliseringen. Undtagelserne. 
4. Passage gennem et tredjeland : 
— EFTA-Iande 
— Andre lande. 
5. Procedureregler vedrørende fællesskabsforsendelse. Det administrative enhedsdokument anvendt til 
fællesskabsforsendelse, formaliteter ved afgang, under forsendelsen, ved ankomst. Samlet anvendelse af 
forsendelses- og udførselsangivelser. Procedurens afslutning. 
6. Lettelsen af formaliteterne ved afgang og på bestemmelsesstedet. 
7. De særlige regler for lufttransport, søtransport og andre former for transport (rørledninger, post, jernbane, 
store containere, osv.). 
8. De særlige tilfælde, hvor varernes karakter af fællesskabsvarer skal bevises. De særlige tilfælde med visse 
transporter ad søvejen De måder, hvorpå varers karakter af fællesskabsvarer kan bevises, lettelser. Bevis 
fmelse loi h'.keiivaiei'. kai.iklei al ta-llesskahsvaiei 
*K Enkelt, samlet og last sikkeiliedsslillelse. Iiilagelse loi sikket liedsMlllel.e 
10. Overtrædelser og uregelmæssigheder. 
11. »Fælles forsendelse«. 
- Bi lag 3 -35. 
25. 1. 93 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 16/13 
KOMMISSIONENS BESLUTNING 
af 11. december 1992 
om fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser til Rådets beslutning 
91/341/EØF om vedtagelse af fællesskabshandlingsprogram for faglig uddannelse 
af toldembedsmænd fAfaff/iaeus^prograrnmet) 
(93/23/EØF) 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, 
under henvisning til Rådets beslutning 91/341/EØF af 
20. juni 1991 om vedtagelse af et fællesskabshandlings­
program for faglig uddannelse af toldembedsmænd 
(Matthaeus) ('), (i det følgende benævnt »Matthaeus-
beslutningen«), særlig artikel 9, og 
ud fra følgende betragtninger : 
Der bør fastsættes gennemførelsesbestemmelser for 
udveksling af toldembedsmænd mellem de nationale 
myndigheder og seminarer for faglig uddannelse som 
omfattet af artikel 4, litra a) og b), i ovennævnte beslut­
ning ; 
tilrettelæggelsen af udvekslingerne skal opfylde visse 
betingelser, for at foranstaltningen med størst mulig effek­
tivitet kan tjene Matthaeus-programmets formål ; 
det bør derfor fastlægges, hvilke toldembedsmænd der 
kan deltage i udvekslingerne, og hvor længe disse skal 
vare ; 
for så vidt angår forberedelsen, tilrettelæggelsen og 
opfølgningen af udvekslingerne, bør medlemsstaternes og 
Kommissionens respektive roller fastlægges ; 
der bør foretages en evaluering af de foranstaltninger, som 
medlemsstaterne træffer for at oprette sprogundervisning 
for de af deres toldembedsmænd, som kan forventes at 
deltage i udvekslingen ; 
fastlæggelsen af disse gennemførelsesbestemmelser er en 
forudsætning for, at udvekslingen af toldembedsmænd 
mellem nationale myndigheder, og dermed selve 
Mat t haeus-programmet, kan forløbe vellykket ; 
der kræves en årlig planlægning af seminarerne, således at 
disses tilrettelæggelse og forløb sikres for hele året ; 
der bør fastsættes visse finansielle bestemmelser, som er 
nødvendige for tilrettelæggelsen af overførslen af midler 
mellem Kommissionen og medlemsstaterne såvel for 
udveksling af toldembedsmænd som for seminarer ; 
') EFT nr. L 187 af 13. 7. 1991, s. 41. de i denne beslutning fastlagte foranstaltninger er i over­
ensstemmelse med udtalelse fra det i Matthaeus-beslut­
ningens artikel 9 omhandlede udvalg — 
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING 
Artikel 1 
Ved denne beslutning fastsættes visse gennemførelsesbe­
stemmelser til Matthaeus-beslutn'mgen vedrørende : 
— tilrettelæggelse af udveksling af toldembedsmænd 
— tilrettelæggelse af seminarer 
— Kommissionens afholdelse af udgifter i forbindelse 
med udvekslinger og seminarer. 
Artikel 2 
Toldmyndighederne i de enkelte medlemsstater udpeger 
en Matthaeus-kooråinator (i det følgende benævnt 
»national koordinator«) som ansvarlig for de samlede 
Matthaeus-aktiviteter, herunder iværksættelse af udveks­
ling af toldembedsmænd mellem medlemsstaterne og 
tilrettelæggelse af seminarer. 
Artikel 3 
På fællesskabsniveau er Kommissionen ansvarlig for koor­
dineringen af de samlede aktiviteter under Matthaeus-
programmet i samarbejde med de nationale koordinatorer. 
AFSNIT I 
UDVEKSLING AF TOI.DEMBEDSMÆND 
Kapitel I 
Toldembedsmænd, som kan udveksles 
Artikel 4 
Ved de i Matthaeus-beslutningens bilag I, nr. 1, nævnte 
embedsmænd, der har til opgave at anvende fællesskabs­
retten, forstås alle embedsmænd, som gør tjeneste ved 
medlemsstaternes toldadministrationer, samt embeds­
mænd, som anvender toldlovgivningen i centrale og 
regionale administrationer. 
- Bi lag 3 -36, 
Nr. L 16/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. I. 93 
Artikel 5 
De i Matthaeus-beslutningens bilag I, nr. 3, andet afsnit, 
nævnte undtagelser kan finde midlertidig anvendelse, bl.a. 
når et værtsland indvilliger i at modtage en udvekslet 
embedsmand, som ikke har tilstrækkeligt kendskab til 
dette lands sprog, under forudsætning af at den udveks­
lede embedsmand har tilstrækkeligt kendskab til et af 
Fællesskabets mere udbredte sprog. 
Kapitel II 
Udvekslingernes varighed 
Artikel 6 
Udvekslingernes normale varighed er fire uger. Udveks-
lingsperioder af anden varighed kan tilrettelægges efter 
indbyrdes aftale mellem Kommissionen og de berørte 
medlemsstater. artikel 5, stk. 2, generelt begrænser omfanget af de 
udvekslede embedsmænds bemyndigelse til at udføre 
formaliteterne i forbindelse med de sager, der overdrages 
dem. 
Artikel 11 
I henhold til Matthaeus-beslutningens bilag I, nr. 6, 
tilsender de nationale koordinatorer inden den 
31. december hvert år Kommissionen et dokument om de 
uddannelsesforanstaltninger, der er iværksat med hensyn 
til sprogundervisning. 
Dokumentet skal bl.a. indeholde et overslag over det antal 
timer og de beløb, i national valuta, som er anvendt til 
denne form for uddannelse, samt en angivelse af antallet 
af embedsmænd og de pågældende sprog. 
AFSNIT II 
Kapitel III 
Tilrettelæggelse af udvekslinger 
Artikel 7 
Kommissionen fastsætter senest i september hvert år 
antallet af faser og begyndelses- og slutdatoerne for disse, 
samt det antal embedsmænd pr. medlemsstat, der 
forventes udvekslet i hver af det følgende års faser. 
Artikel 8 
Seks uger forud for begyndelsen af hver fase tilsender de 
nationale koordinatorer Kommissionen en liste over de af 
deres administrations embedsmænd, som indstilles til 
udveksling, ledsaget af ansøgningsformularer, som er 
udfyldt af embedsmændene i forbindelse med anmod­
ningen om deltagelse i udveksling. 
Listen skal ud over deltagernes navne indeholde 
oplysning om de lande og toldsteder, hvor embedsmæn­
dene ønsker ophold. 
Artikel 9 
Den udvekslede embedsmand udfylder ved sin hjem­
komst, og senest fire uger herefter, et evalueringsskema, 
som påtegnes af hans nærmeste overordnede og frem­
sendes til den nationale koordinator. 
Ved hver kalendermåneds afslutning tilsender de natio­
nale koordinatorer Kommissionen alle evalueringsske­
maer, som de i løbet af den foregående måned har 
modtaget fra deres administrations embedsmænd, even­
tuelt påført egne bemærkninger. 
Kapitel IV 
Medlemsstaternes forpligtelser 
Artikel 10 
De nationale koordinatorer underretter Kommissionen, 
hvis deres stat i henhold til Matthaeus-beslutningens UDDANNELSESSEMINARER 
Artikel 12 
Kommissionen udarbejder sammen med medlemsstaterne 
et program over de seminarer, der forventes tilrettelagt i 
løbet af året. Den tager hensyn til anmodninger fra 
medlemsstaterne. 
Den kan ligeledes tage hensyn til forslag, som fremsættes 
af erhvervslivet eller uddannelsesinstitutionerne. 
Programmet fastlægger : 
— årets prioriteringer for seminarer 
— emner for seminarerne 
— sted for gennemførelse af seminarerne, dvs. hos 
Kommissionen eller i en medlemsstat. 
Det skal ligeledes anføres, om arten af emnerne gør det 
muligt at bringe /Ww///></e7u-beslutningens bilag II, nr. 2, 
sidste afsnit, i anvendelse, samt hvor mange deltagere der 
forudses fra hver medlemsstat. 
Programmet forelægges for komitéen i begyndelsen af 
hvert kalenderår. 
AFSNIT III 
FINANSIELLE BESTEMMELSER 
Kapitel I 
Udveksling 
Artikel 13 
Før starten på hver fase og senest en uge efter modtagelse 
af den i artikel H omhandlede liste indbetaler Kommis­
sionen som forskud og i ECU de midler, som er nødven­
dige for betalingen af de embedsmænd, der skal deltage i 
udvekslingen, på de af medlemsstaterne opgivne konti. 
25. 1. 93 - Bièag 3 -
De Europæiske Fællesskabers Tidende 37. 
Nr. L 16/15 
Ved modtagelsen af midlerne sender medlemsstaterne 
straks Kommissionen en kvittering herfor efter modellen 
i bilag I. Kapitel III 
Fælles bestemmelser 
Artikel 14 
Med henblik på afslutning af regnskabet vedrørende de 
udbetalte forskud sender hver medlemsstat senest en 
måned efter hver udvekslingsfases afslutning Kommis­
sionen en endelig opgørelse i ECU over de reelt afholdte 
udgifter, med angivelse af navnene på de udvekslede 
toldembedsmænd. 
Kapitel II 
Saminarer 
Artikel 15 
På samme tidspunkt og måde, som gør sig gældende for 
udvekslinger, udbetaler Kommissionen på grundlag af det 
i henhold til artikel 12 udarbejdede program et forskud på 
de midler, som er nødvendige for betalingen af de 
embedsmænd, der skal deltage i seminarerne. 
Ved modtagelsen af midlerne sender medlemsstaterne 
straks Kommissionen en kvittering herfor efter modellen 
i bilag II. 
Artikel 16 
Med henblik på afslutning af regnskabet vedrørende de 
udbetalte forskud sender hver medlemsstat senest en 
måned efter hver seminarfases afslutning Kommissionen 
en endelig opgørelse i ECU over de reelt afholdt udgifter, 
med angivelse af navnene på de toldembedsmænd, som 
har deltaget i seminarerne. Artikel 17 
Hvad angår de i artikel 14 og 16 nævnte endelige opgø­
relser over de reelt afholdte udgifter, foretager medlems­
staterne omregningen til ECU på grundlag af den Info­
ecu, som Kommissionen sender dem hver måned. 
Artikel 18 
Viser det sig efter den i artikel 14 og 16 nævnte afslutning 
af regnskabet, at medlemsstaterne har modtaget et for 
stort beløb, betragtes det overskydende beløb som et 
forskud for efterfølgende seminarer eller udvekslingsfaser. 
Skulle det modsatte være tilfældet, foretager Kommis­
sionen så hurtigt som muligt en overførsel af det nødven­
dige beløb. 
Fremsender medlemsstaterne ikke inden for en frist på to 
måneder efter afslutningen af hver udvekslings- eller 
seminarfase den i artikel 14 og 16 nævnte opgørelse, kan 
Kommissionen anmode om tilbagebetaling af de udbe­
talte forskud ved indtægtsordre. 
ArtiL I 1<> 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. december 1992. 
På Kommissionens vegne 
Christiane SCRIVENER 
Medlem af Kommissionen 
Bi lag 3 -38. 
Nr. L 16/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 1. 9; 
BILAG I 
MA TTHAEUSmOG RAMMET FASE Nr 
KVITTERING 
MEDLEMSSTAT : 
ANSVARLIG MYNDIGHED : 
ADRESSE: 
TELEFON: TELEFAX: 
NAVN PA KASSERER FOR MATTHAE US-BEVILLINGERNE : 
TITEL/FUNKTION 
Bekræfter modtagelse på konto nr. : 
i bank 
beliggende i 
af et beløb stort ecu som forskud på dækning af omkostninger afholdt af min administration 
i forbindelse med gennemførelsen af , fase. 
Udfærdiget i , den 19... 
(Underskrift) 
Fremsendes, så snart indbetaling har fundet sted på kontoen, til : 
Afdelingschefen, GD XXI/A/4 
Kommissionen for 
De Europæiske Fællesskaber 
rue de la Loi 200 
B-I049 Bruxelles 
25. 1. 93 - Bi lag 3 -
De Europæiske Fællesskabers Tidende 39. 
Nr. L 16/17 
BILAG II 
MA TTHAEUS-PKOGRAMMET 
KVITTERING FASE Nr. 
Seiiiin.iiei I '*'> t 
MEDLEMSSTAT : 
ANSVARLIG MYNDIGHED : 
ADRESSE: 
TELEFON : TELEFAX : 
NAVN PA KASSERER FOR ÆL4777/v4£e/J'-BEVILLINGERNE : 
TITEL/FUNKTION : 
Bekræfter modtagelse på konto nr. 
i bank 
beliggende 1 
af et Ix-løl) stort een som loisknd på da'kiiing al oiiiknstiiingei allioldl .il min .idmimsti.ilion 
i forbindelse med dens embedsmænds detagelse i /W<////><ieM.t-seminarerne. 
Udfærdiget i , den 19... 
(Underskrift) 
Fremsendes, så snart indbetaling har fundet sted på kontoen, til : 
Afdelingschefen, GD XXI/A/4 
Kommissionen for 
De Europæiske Fællesskaber 
rue de la Loi 200 
Bl049 Bruxelles 

Mo 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 340 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 02 
Katalognummer : CB-CO-93-375-DA-C 
ISBN 92-77-58021-6 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg