ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM ( 83) 464 
 
 
 
Vol. 19 83/0176 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen 
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983, 
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003 
(ABI. L  243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit 
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5 
der genannten Verordnung freigegeben.  
 
KOMMISSIONEN  FOR DE  EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(83)  464  endelig  udg 
Bruxelles,  19  august  1983 
AIDE-MEMOIRE 
VEDRØRENDE FASTSÆTTELSEN  AF  EKSF-AFGIFTSSATSEN  OG  OPSTILLINGEN 
AF EKSF'S  AKTIONSBUDGET  FOR 1984 
KOM(83)  464  endelig  udg 

Forord 
Forord  Side 
I. GENEREL  FREMSTILLING  4 
A. KONJUNKTURMÆSSIG SAMMENHÆNG 4 
1. De økonomiske udsigter for 1983 og 1984 4 
2. Udviklingsperspektiverne for kulsektoren 9 
3. Udviklingsperspektiverne for stålsektoren 10 
B. POLITISK  SAMMENHÆNG 14 
1. Retningslinjerne for kulpolitikken 15 
2. Retningslinjerne for stålpolitikken 17 
3. Retningslinjerne for socialpolitikken 19 
4. Udviklingen af den finansielle  aktivitet  24 
II. FORSLAG  TIL  AKTIONSBUDGET  FOR 1984 28 
A. BAGGRUNDEN  FOR  KOMMISSIONENS  FORSLAG  28 
B. FINANSIERINGSFORSLAG  30 
C. BUDGETFORSLAG  30 
BILAG 
A. Gennemførelse af  EKSF's  aktionsbudget for 1982 -
sammenfattende oversigt 31 
B. Overslag  over gennemførelsen af  EKSF's  aktionsbudget 
i 1983 - sammenfattende oversigt 32 
C. Balance  for  EKSF  pr. 31.12.1982 34 
D. Analyse  af de angivne udgifter og de mulige 
indtægter i regnskabsåret 1984 35 
I. ANGIVNE  UDGIFTER  I 1984 36 
1. Ordinære udgifter 36 
2. Udgifter, der ikke er opført på  budgettet 
- lån til finansiering af socialt 
boligbyggeri 59 
II. MULIGE  INDTÆGTER 60 
1. Indtægter i regnskabsåret 60 
2. Dækning af ikke-budgetterede behov 72 
3. opgørelse over mulige ordinære indtægter i 1984 72 - 2 -
E. Forslag  til  EKSF's  aktionsbudget for regnskabsåret 1984 
- sammenfattende oversigt 73 

- 3 -
AIDE  -  MEMOIRE 
vedrørende fastsættelsen af  EKSF-afgiftssatsen 
og opstillingen af  EKSF's  aktionsbudget for 1984 
Ifølge sædvane høres Europa-Parlamentet, før Kommissionen træffer beslut­
ning om afgiftssatsen og  EKSF's  aktionsbudget for regnskabsåret 1984. 
Dette aide-memoire  skal  tjene  som grundlag for denne høring og er opdelt 
så ledes: 
I. Generel  fremstilling 
II. Forslag  til aktionsbudget. 
De særlige omstændigheder, der gør sig gældende for dækningen af budget­
behovene  i 1984, er beskrevet i kapitel II. 
Dette aide-memoire  sendes  ligeledes til Det rådgivende Udvalg for  EKSF  til 
orientering. 
Kommissionen  ændrede ved sin beslutning af 11. april 1983 artikel 8 i de 
interne regler om opstillingen og gennemførelsen af  EKSF's  aktionsbudget, 
og datoen for udarbejdelsen af  dette  aide-memoire blev sat til den 1.  sep­
tember. Formålet med denne ændring var at afpasse fremlæggelsen af  EKSF's 
aktionsbudget efter fremlæggelsen af Fællesskabernes almindelige budget. 
Desuden  er udformningen i bilag D af analysen af de angivne behov og de 
mulige indtægter' blevet ændret, således at den nu minder mere om udform­
ningen af det foreløbige forslag til Fællesskabernes almindelige budget. 
Disse  ændringer er i overensstemmelse med Europa-Parlamentets ønsker i 
dets beslutning af 14. december 1982 
1) EFT nr. C 13 af 17.1.1983, s. 36. 

- 6 -
Det ventede gradvise opsving i verdenshandelen skulle gøre det mu­
ligt at forøge Fællesskabets eksport i et forholdsvis svagt tempo, 
som dog gradvis vil accelerere i 1983. Flere  EF-lande  skulle kunne 
notere nye og svage forbedringer af eksportmarkedsandelene, dog 
næppe i samme omfang som i 1981 og 1982, da Fællesskabets eksport­
priser  blev stadig mere konkurrencedygtige som følge af dollarens 
appreciering.  Fællesskabets interne opsving vil antagelig føre 
til stigende  import. 
Arbejdsløsheden i Fællesskabet voksede gennem hele 1982 og de  føi— 
ste måneder af 1983. Ledighedstallet (for de Ni) nåede i april op 
på 12 millioner (sæsonkorrigeret), dvs. 10,8% af arbejdsstyrken. 
Beskæftigelsesudsigterne for 1983 er  fortsat  dystre til trods for 
det ventede gradvise opsving. Den samlede beskæftigelse i Fælles­
skabet  vil i 1983 sandsynligvis falde for  fjerde  år i træk og vil 
ligge ca. 3% lavere end i 1979. Da arbejdsstyrken  fortsat  vil  vokse, 
vil arbejdsløsheden vedblive med at tage til, omend det vil ske i 
et langsommere tempo end i 1981 og 1982. Fællesskabets samlede ar­
bejdsløshedstal vil i 1983 nå op over 12 millioner, og arbejds­
løshedsprocenten vil stige yderligere i løbet af årets anden halvdel. 
Der er i løbet af 1982  gjort  betydelige fremskridt med hensyn til 
at mindske inflationen i Fællesskabet. Prisfaldet for råvarer har 
bremset importprisstigningen, selv om dollaren til stadighed  fulgte 
en hævdet tendens over for Fællesskabets valutaer gennem næsten 
hele  1982. Den lave økonomiske  aktivitet  inden for Fællesskabet har 

7_ 
haft  dæmpende virkning pa de kollektive overenskomster og avancerne. 
Stigningen i forbrugerpriserne  faldt  for Fællesskabet som helhed 
fra 10,1% i 1981 til 8,8% i 1982. De samme faktorer skulle bidrage 
til at mindske inflationen yderligere i 1983. Indekset ventes at 
vokse  med næsten 6,4% i 1983. Der ventes også mere ensartede in-
flationstakter inden for Fællesskabet, selv om forskellene stadig 
er betydelige i 1983, hvor prognoserne varierer fra 2,7% i  Nedei— 
landene  og 3% i Forbundsrepublikken Tyskland til 10,5% i Irland, 
14,3%  i Italien  og 21,5% i Grækenland. 
Der er ligeledes  gjort  fremskridt med hensyn til at genskabe lige­
vægten udadtil. Fællesskabets handelsbalance udviste et  stort  under­
skud  i 1980 som følge af olieprisstigningen, men underskuddet har 
været stadig faldende siden da, og denne proces ventes at fortsætte 
i 1983, hvor der kan ventes  visse  forbedringer både med hensyn til 
mængde og bytteforhold. Der kan imødeses en tilsvarende forbedring 
af Fællesskabets underskud på de løbende poster, og der kan ventes 
næsten fuldstændig ligevægt i 1983 sammenlignet med et underskud 
på 1,3% af bruttonationalproduktet i 1980. 
Den svage vækst i BNP i 1983 ventes at blive gentaget i 1984, omend 
den atter  vil blive meget  svag.  BNP ventes at vokse med 1,6% på års­
basis,  hvilket svarer til en  trend  for væksten på ca. 2% i årets løb. 
Som følge af den dæmpede inflation og en svag forøgelse af de dispo­
nible indkomster kan der ventes en stigning i det private realfoi— 
brug,  der ligger  lidt  over stigningen i 1983, og der kan ventes en 
kraftigere vækst i investeringerne i  takt  med opsvinget. 
Sandsynligvis  vil inflationen vedblive med at aftage. Arbejdsløs­
heden  vil antagelig  fortsat  udgøre det største problem. Det er  sand­
synligt, at beskæftigelsen vil stabilisere sig, men medmindre der 
træffes nye beskæftigelsesfremmende foranstaltninger, vil arbejds­
løshedstallet som følge af væksten i arbejdsstyrken forøges yder­
ligere. 

- 8 
Nedenstående  tabet  viser væksten i BNP ifølge EF-Kommissionens prognoser 
fra maj/juni  1983. 
BRUTTONATIONALPRODUKTET  I FASTE PRISER 
(procentvise ændringer i forhold til 
året før) 
1} 
1981 1982 1983 
Belgien - 1,8 - 0,2 i 
- 0,7 
Danmark 0,1 3,4 1,4 
Forbundsrepubli  kken 
Tysk  land 0,2 - 1,0 0,6 
Grækenland - 0,7 0,0 0,9 
Frankri  g 0,2 1,8 - 0,8 
Irland 1,1 1,5 0,5 
Italien - 0,2 - 0,3 0,1 
Luxembourg - 1,8 - 1,6 - 1,4 
Nederlandene - 1,2 - 1,6 - 0,4 
Det forenede Kongerige - 2,0 1,4 2,4 
FÆLLESSKABET - 0,4 0,3 0,5 
1) Prognoser udarbejdet af Kommissionen 
KiIde : Kommissionen for De europæiske Fællesskaber, 
generaldirektoratet for økonomiske og finansielle spørgsmål. 

_ ?_ 
2. Udviklingsperspektiverne for kulsektoren. 
Fællesskabet har i 1982 for  tredje  ar i træk kunnet notere et 
mærkbart fald (-4%) i sit interne bruttoenergiforbrug, der med 
872 mio toe er det laveste siden 1975. Andelen af fast brændsel 
ligger på samme niveau som foregående år: 20,5% for stenkul og 
3,7% for brunkul og tørv. 
Det samlede  forbrug  af stenkul i 1982 var med 302 mio t kun en · 
smule  lavere end i 1981. Den vigtigste begivenhed på markedet var 
det voldsomme fald i jern- og stålindustriens koksforbrug. Dette 
fald har hovedsagelig berørt EF's leverancer af kokskul og koks. 
Salget  af dampkul er derimod  fortsat  steget  (+1,7%),  og salget 
til de øvrige industrier er endog steget 20% (17,5 mio t for kuls 
vedkommende og 4 mio t for koks1 vedkommende). De private hus­
holdningers kulforbrug er derimod  fortsat  i tilbagegang. 
Trods  en generelt endnu svagere økonomisk  aktivitet  i 1983 må der 
globalt forventes en ny stigning i kulbehovet, som vil beløbe sig 
til ca. 306 mio t. Det er ikke for øjeblikket  muligt  at stille 
prognoser  for 1984. 
De udbudte mængder er faldet en smule i 1982. Der er i Fællesskabet 
udvundet 241 mio t. Der er ikke sket ændringer i importen-, der er 
ca. 70 mio t, men den har udviklet sig forskelligt fra land til 
land.  I 1983 må der forventes lavere resultater i de to rubrikker, 
medens  det for øjeblikket ikke er  muligt  at stille prognoser for 
1984. 

- 10-
De udsoLgte Lagre af kul og koks er  fortsat  steget i 1982 og nå­
ede op på 138 mio t ved årets udgang svarende til gennemsnitligt 
samlet  forbrug  i 164 dage. 
Som helhed har det fælles kulmarked i 1982 været købers marked, 
især i andet halvår, hvor priserne var stærkt vigende.  Selv  om 
denne  udvikling ikke er opmuntrende for kul leverandørerne, kan 
de dog håbe på, at den vil stimulere kulforbruget. Hvis der sker 
et opsving i Fællesskabets økonomi,kan det forventes, at salget 
vil stige i faste priser i 1984, og at priserne vil blive fastere. 
3. Udviklingsperspektiverne for jern- og stålindustrien 
Den forsigtige optimisme, der kunne spores i erhvervskredse i før­
ste kvartal 1982, hvor der noteredes en stigning i  forbruget  og 
produktionen til 32 mio t, er ikke blevet bekræftet. Håbet om en 
gradvis og generel aktivitetsudvidelse i industrien i og uden 
for Fællesskabet har ikke kunnet finde næring i tallene for andet 
halvår 1982. 
Fællesskabet fremstillede i 1982 i alt 111,4 mio t råstål, hvilket 
er et fald på 14,6 mio t  (-11,6%)  i forhold til 1981. Udnyttel­
sesgraden  faldt  ca. 6,9% fra 62,6% til 55,7%. Den vedvarende 
økonomiske afmatning i Fællesskabet har bevirket, at efterspørgs­
len er indskrænket yderligere i 1982, særlig i andet halvår i  for­
hold til den allerede svækkede situation i 1980, der forværredes 
yderligere i 1981. 
Udviklingsperspektiverne for Fællesskabets økonomiske situation, 
som var lidet opmuntrende ved udgangen af 1982,  synes  at være en 
smule  mere gunstige på mellemlang sigt. 

- 11 -
Selv  om denne tendens skulle vise sig at holde stik, vil den 
sandsynligvis  ikke kunne påvirke efterspørgslen efter stål før 
i årets  fjerde  kvartal på grund af den normale forretningsgang 
med hensyn til ordreafgivelse og på grund af lagrenes og  for­
brugets størrelse, medmindre der viser sig en uventet og pludselig 
stigning i efterspørgslen med henblik på lageropbygning. Virk­
ningen på efterspørgslen efter investeringsgoder vil absolut være 
minimal i år og sandsynligvis lidet signifikant inden begyndelsen 
af 1984. 
Hovedparten af de vestlige industriøkonomier og heriblandt Fælles­
skabets  medlemsstater  synes  faktisk at være fastlåst i en stand­
set vækst, som er ledsaget af stagnationen i de store stålfoi— 
brugende sektorer. En pengepolitik, der styres af makroøkonomiske 
og finanspolitiske hensyn, og realrentesatser som ikke altid 
er faldende, selv om de nominelle rentesatser er for nedadgå­
ende,  er fortsat  en  kraftig  bremse på nyinvesteringer og forhin­
drer et efterspørgselsopsving i hovedparten af de vigtigste stål-
forbryc|epde sektorer. _ .. — 
Undersøgelser i de vigtigste stålforbrugende sektorer viser i -
første kvartal 1983 samme svækkede akivitetsniveau som i  fjerde 
kvartal af 1982 De tyder på, at produktionsniveauet vil være det 
samme  i andet halvår 1983, eventuelt med en svag stigning inden 
for maskinindustrien og bilindustrien samt et svagt, men  vel­
komment opsving inden for byggesektoren fremmet af sæsonbetingede 
faktorer. 
Endvidere  er det  muligt,  at der i første halvår 1983 vil ske en 
vis Lageropbygning, idet grossisterne ikke har foretaget væsent­
lige indkøb siden efteråret 1982. 
I denne sammenhæng ligger skønnene for den samlede årlige pro­
duktion i 1983 på 106 mio t i forhold til i alt 111,4 mio t i 
1982,  dvs. et nyt fald på årsbasis på 5,4 mio t eller 5,1%. 

- 12 -
Prisen  på de fleste jern- og stålprodukter  faldt  i begyndelsen af 
sommeren  1982, og de  faldt  yderligere i løbet af efteråret. Især 
priserne på armeringsstål og valstråd er berørt.  Disse  nye ind-
tægtsfald har fået producenterne til på ny at sætte spørgsmåls-' 
tegn ved lønsomheden af deres produktion i fremtiden. 
Kommissionen  finder, at de anvendte priser ligger for langt fra 
det mål, den fastsatte i sin meddelelse fra november 1981 om stål-
o 2) prispolitikkens mål, og den har  offentliggjort  vejledende priser 
gældende fra 1. januar 1983 for de vigtigste jern- og stålproduk­
ter for at få producenterne til at fastsætte et prisniveau, der 
er i overensstemmmelse med Kommissionens og medlemsstaternes 
prispolitik og dermed med bestræbelserne på at omstrukturere 
jern- og stålindustrien. 
Markedets  generelle tendens henimod slutningen af første kvartal 
1983  tyder ikke på, at der kan regnes med en  hurtig  bedring af 
situationen. Dog synes der at være visse tegn på, at aktivitets­
niveauet overstiger den normale sæsonaktivitet, også på gros-
si stni  veau. 
Under  disse forhold er det  vigtigt,  at produktionen  fortsat  er 
nøje afstemt efter efterspørgslen. 
For at korrigere virkningerne af EMS*-kursjusteringeme den 21. marts 
1983  besluttede Kommissionen, som allerede havde ændret visse vej­
ledende  priser i begyndelsen af april"^, at hæve de vejledende 
priser  pr. 15. maj med fra 2,6% til 3,2% for de forskellige pro­
dukter og opfordrede producenterne til at fastsætte listepriser, 
som mindst svarer til de  nyligt  offentliggjorte  vejledende  prir. 
ser. 
1) EFT nr. C 294 af 14.11.1981, s.:3. 
2) EFT nr. L 370 af 29.12.1982, s. 15. 
3) EFT nr. C 92 af 7.4.1983, s.:8. 

- 13 -
Udadtil fornyede Kommissionen for 1983 de jern- og stålarrange-
mehter (for Brasilien vedrørende støbejern), der blev indgået i 
1978 med de  fjorten  tredjelande, der er de vigtigste eksportører 
af stål til Fællesskabet, og som er blevet videreført  hvert  år, 
og den fører forhandlinger om indgåelsen af arrangementer med  Sydr 
afrika og med Brasilien for jern- og stålvarers vedkommende.  Basis­
priserne over for tredjelande, med hvilke der ikke er indgået arran­
gementer, er stadig i  kraft. 
Arrangementernes prisbestemmelser overholdes i udstrakt grad,  fordi 
der indadtil siden slutningen af 1981 har været ført en  politik,  der 
har sigtet mod at  rette  priserne op.  Siden  andet hatvår 1982 er 
kontrollen med gennemførelsen af denne  politik  blevet udvidet. 
Illoyal  konkurrence i forbindelse med importen af jern- og stålpro­
dukter, der er undergivet bestemmelser om basispriser, har givet an­
ledning til, at  disse  varer er blevet pålagt midlertidig eller ende­
lig antidumpingtold: 
Eksporten  led i 1983  fortsat  under den økonomiske afmatning i verden 
dg under indskrænkningerne i adgangen til en række tredjelandes 
markeder. Udviklingslandene savner stadig den nødvendige  likviditet 
tit at finansiere investeringsprojekter, hvori der indgår meget stål. 
Det arrangement vedrørende jern- og stålprodukter, der blev indgået 
mellem USA og Det europæiske Fællesskab den 21. oktober 1982, er 
trådt i  kraft.  I henhold tit  dette  fastsættes omfanget af Fællesska­
bets eksport på grundlag af udviklingen på det amerikanske marked, 
hvilket ikke  synes  at ville mdføre mange nye aktiviteter før  tredje 
kvartal 1983. 
Bortset fra den formindskede efterspørgsel ligger de internationale 
stålpriser på et så lavt niveau, at det er blevet stadig mindre 
interessant for Fællesskabets producenter at eksportere. Eksporten 
anslås derfor til ca. 5,5 mio t for første og andet kvartal 1983. 
Disse  tal ligger mere eller mindre pa samme niveau som dem, der blev 
note,et for de tilsvarende kvartaler i 1982, mens tallene for  tredje 
og i'jerde  kvartal 1981 var henholdsvis 8,3 mio t og 7,4 mio t.  Impor­
ten i første og andet kvartal 1983 har været ca. 2,2 mio t, et tal, 
som afspejler den nye række arrangementer med tredjelande, der har 
været ført forhandlinger om. Kommissionens mat har været at tilskynde im-
portlandene til at tilpasse deres indtrængningsgrad i Fællesskabet 
til det lavere økonomiske aktivitetsniveau pa det interne marked. 

- 14 -
De seneste skøn viser en stigning i BNI på 1,6% i 1984 i forhold 
til en stigning i 1983 på 0,4%. 
Det viser sig imidlertid stadig at være meget vanskeligt at fastslå, 
hvilket forhold der er mellem efterspørgslen i al almindelighed og 
efterspørgslen efter stål. De ståIforbrugende industrier udgør i dag 
en beskeden del af hele Fællesskabets erhvervsliv. Alligevel skulle 
jern- og stålindustrien kunne få fordel af denne bedring af det al­
mindelige økonomiske klima, der i den nærmeste  fremtid  vil afspejles 
i efterspørgslen i de industrier, der fremstiller forbrugsgoder 
og senere i de industrier, der fremstiller investeringsgoder,  fordi 
det tager en vis tid, før de gamle anlæg er nedslidt.Uden nøjagtige 
prognoser  for udviklingen i 1984 er det imidlertid for øjeblikket 
klogt  at anvende samme tal som for 1983, dvs. 106 mio t. 
B. POLITISK  SAMMENHÆNG 
EKSF's  generelle mål er fastsat i Paris-traktatens artikel 1 til 5. 
I takt  med udviklingen i henholdsvis kul- og stålsektoren fremsætter 
Kommissionen  forslag til nye  initiativer,  og den fremlægger med regel­
mæssige mellemrum redegørelser eller generelle retningslinjer for den 
fremtidige udvikling i  EKSF-industrierne.  Kulsektoren er ligeledes 
et af de sari i g,e områder, der er behandlet i den række dokumenter, 
som Kommissionen har udsendt i forbindelse med Fællesskabets energi­
politik.  Disse  dokumenter  omfatter  i øvrigt principielt en afdeling 
om arbejdskraft til industrierne, som i lighed med socialpolitikken 
udgør en integrerende del af den helhedspolitik, som Den høje  Myn­
dighed/Kommissionen  fører på kul- og stålområdet i medfør af trakta­
tens bestemmelser. For så  vidt  angår den hidtidige og den forventede 
udvikling i investeringerne samt Fællesskabets økonomiske  aktivitet 
med hensyn til finansieringen heraf, har  EKSF  offentliggjort  præcise 
oplysninger  herom i sine to årsberetninger, dvs. dels beretningen 
om resultaterne af undersøgelsen af investeringerne i Fællesskabets 
kul- og stålindustrier, dels finansberetningen om  EKSF's  økonomiske 
aktivitet. 

- 15 -
Bemærkningerne i det følgende  skal  ikke ses som en erstatning for 
de oplysninger, der findes i de ovennævnte dokumenter. De vedrører 
derfor kun en række af de seneste centrale punkter og begivenheder, 
som Kommissionen ønsker at understrege i forbindelse med sit forslag 
til EKSF's  aktionsbudget for 1983. De vedrører først og fremmest indu­
strierne, endvidere  EKSf's  socialpolitik og endelig Fællesskabets 
økonomiske  aktivitet. 
1. Retningslinjer for kulpolitikken 
Kommissionen  fremhæver til stadighed kullets og de øvrige faste brænd-
selsstoffers  (brunkuls og tørvs) rolle som led i den fælles energi­
strategi og som middel til at omlægge energiforsyningen (til  for­
syning  med andre brændselsstoffer end mineralolie). Rådet  fulgte 
Kommissionen  på dette  punkt, da det den 13.  juli  1982 fastslog, at 
en gradvis diversificering ikke var mulig inden år 2000 uden anvendelse 
af faste brændselsstoffer og kernekraft. 
Energiministerne  holdt  et uformelt  møde i København den 16. december 
1982 og bekræftede ved denne lejlighed, at Fællesskabet havde  inter­
esse  i at føre en afbalanceret og global  politik  vedrørende fast 
brændsel. 
I overensstemmelse med en anmodning fra ministrene tilsendte Kommis­
sionen  i februar 1983 Rådet et "arbejdsprogram på området fast brænd-
sel"  , hvori den redegjorde for og analyserede de aktioner, den anså 
for nødvendige. Rådet udtalte sig, skønt ikke  definitivt,  på sin  sam­
ling den 21. april 1983. 
1) Dok. K0M(83) 54 endelig udg. 

- 16 ~ 
Kommissionen  fremhævede først og fremmest på ny vigtigheden af, at 
medlemsstaterne politisk sigter mod større  forbrug  af fast brændsel. 
Rådet vedtog i april 1983 to henstillinger til medlemsstaternes 
regeringer med henblik på fremme af ombygningen af oliefyrede anlæg 
i industrien og i offentlige bygninger samt af oliefyrede fjernvarme­
anlæg. 
Kommissionen  havde allerede ved udgangen af 1982 besluttet at yde  EKSF-
lån med rentegodtgørelse til investeringsprojekter, der sigtede mod 
at øge  forbruget  af kul fra Fællesskabet. Et lignende EØF-projekt til 
fremme af investeringer, der sigter mod at rationalisere energiudnyt­
telsen,  herunder ombygning til kulfyring af oliefyrede anlæg, er  sta­
dig til behandling i Rådet. 
Kommissionen  har fremsat forslag om regler for kokskul til brug inden 
for jern- og stålindustrien, som fra 1984  skal  træde i stedet for den 
nuværende ordning; det er sidste  gang,  disse  regler  skal  være gælden­
de for en femårsperiode. 
Kommissionen  har bl.a. i dok. K0M(82) 3.1 og  K0MC83)  54 endnu engang 
peget på fællesskabskullets manglende konkurrenceevne, som kun kan 
afhjælpes gennem betydelige bestræbelser på at modernisere og ratio­
nalisere  produktionen. Kommissionen har tilsendt Rådet en meddelelse 
med titlen  "Forslag  til en afbalanceret  politik  vedrørende fast 
brændsel"  . De deri nævnte foranstaltninger vedrører bade investe­
ringsstøtte, støtte til reduktion af overskydende lagre og bidrag 
til en løsning af de sociale problemer, der uundgåeligt vil være 
en følge af den påtænkte proces. 
Investeringsstøtte og støtte til lagerreduktion kan kun ydes efter 
Kommissionens  forudgående godkendelse af de moderniserings- og om-
struktureringsprogrammer, der opstilles af virksomhederne. Fælles­
skabets  påtænkte støtte kunne strække sig over fem år for investering­
ernes  vedkommende og tre år for lagerreduktionens vedkommende.  Ydelse 
af et bidrag til løsning af de sociale problemer og til afhjælpning 
1) K0MC83)  309, endelig udg. af 10.6.1983. 

- 17 -
af det forventede  driftstab  i flere miner indebærer, at de eksisteren­
de foranstaltninger  skal  udvides, og at' der sandsynligvis  skal  indfø­
res nye foranstaltninger, bl.a.  fordi  der er tale om yngre arbejdere, 
der ikke længere ligesom tidligere kan påregne at finde genansættelse 
i kulindustrien. 
Endelig  vil Fællesskabets aktion inden for forskning, udvikling og 
forsøgsvirksomhed blive videreført. Den tekniske forskning, der gennem­
føres inden for kul i overensstemmelse med  EKSF-traktatens  artikel 55, 
vil i 1983 være led i et program,  hvortil  Kommissionen har  frigjort 
19,5  mio ECU på EKSF-budgettet. Der er på Fællesskabets almindelige 
budget afsat 24 mio ECU til demonstrationsprojekter, som sigter mod 
at gøre fast brændsel  luftformigt  og flydende. Yderligere 20 mio 
ECU vil blive anvendt til demonstrationsprojekter, som vedrører 
ny teknologi inden for forbrænding, transport, håndtering 
og behandling af rester af fast brændsel. Ved gennemførelsen af 
disse  foranstaltninger  skal  der naturligvis tages hensyn til eventuel­
le miljøproblemer i forbindelse med udnyttelsen af brændslet.  Endvi­
dere har Kommissionen som led i sit forslag til et forsknings- og ud-
viklingsprogram for ikke-nuklear energi fremsat et delprogram vedrø­
rende udnyttelsen af fast brændsel,  hvortil  i for perioden 1983-1987 
skal  bevilges 63 mio ECU. 
2. Retningslinjer for jern- og stålpolitikkken 
Kommissionens  foranstaltninger pa stålmarkedet 
Den vigtigste foranstaltning, som Kommissionen  traf  beslutning om på 
dette  område i 1983, og som vil blive forelagt Rådet den 25.7.1983, 
består i forlængelse i henhold ti l traktatens artikel 58 af de kri­
seforanstaltninger, der oprindelig blev indført i oktober 1980 og  for­
nyet i  jul.i  1981 og  juli  1982, for en ny periode på 2 1/2 år, dvs. 
fra 1.  juli  1983 til 31. december 1985. Hensigten med denne forlæng­
else  af ordningen er at imødegå en krise, der  klart  har vist sig at 
være vedvarende, at give udbuddet mulighed for at tilpasse sig faldet 
i efterspørgslen og at  lette  virksomhedernes tilpasning til økonomiens 
nye vilkår, dvs. til at iværksætte eller videreføre den nødvendige 
omlægning. Kvotaordningen har undergået en række ændringer i årenes 
løb på baggrund af den faktiske situation og de indhøstede erfaringer, 
således at den bedre har kunnet tilpasses kravene i forbindelse 
med en stadig mere  effektiv  markedskontrol. 
1) K0MC83)  311 af 16.6.83. 

- 18-
De bindende kvoter, der blev indført, for hovedparten af de flade og lange 
varer og medtagelsen fra 1.7.1983 under de obligatoriske kvoter af svære og 
tunge profiler, som tidligere udelukkende havde henhørt under ordningen 
for tilsyn og  frivillig  produktionsbegrænsning. 
På grund af markedets vedvarende svaghed har det i andet og  tredje  kvartal 
1983  vist sig nødvendigt med kraftige reduktioner for alle varer bortset 
fra overtrukne plader. Kommissionen har udvidet kontrollen og tilsynet med 
producentpriserne i henhold til traktatens artikel 60. Overførslen af  ansva­
ret for tilsynet med jernvarepriser er gennemført som fastsat pr. 1. januar 
1983.  Fra denne dato er medlemsstaternes myndigheder ansvarlige for, at  lan­
dets grossister overholder de prisbestemmelser, der følger af  EKSF-trak-
tatens artikel 60. 
Jern-  og stålpolitikkens eksterne aspekt 
Det eksterne aspekt af kriseforanstaltningerne fungerer parallelt med de in -
terne foranstaltninger.  Disse  eksterne foranstaltninger har eksisteret siden 
1978 og er blevet videreført fra år til år efter bemyndigelse fra Rådet. 
Disse  foranstaltninger vil sandsynligvis blive videreført i 1984 i nogen­
lunde samme  form  som den nuværende. 
Løsning af strukturproblemerne pa fællesskabsplan 
I betragtning af den vedholdende og endog forværrede stålkrise er et positivt 
resultat af Fællesskabets  politik  først og fremmest betinget af en samordnet 
og effektiv  gennemførelse af de særlige kriseinstrumenter, nemlig kvotasy­
stemet og støtteordningen, som bør tage sigte på en strukturomlægning inden 
udgangen af 1985. 
Gennemførelsen af  dette  mål forudsætter: 
- at solidariteten inden for Fællesskabet bevares og udvikles. Det drejer 
om at bevare et sammenhængende fælles marked som nødvendig  base  for til­
pasningsprocessen  og at benytte denne enhed til at føre offensive i stedet 
for defensive handelsforhandlinger; 

- 1.9 -
- en øget indsats for  kvantitativt  og  kvalitativt  at tilpasse produktions­
apparatet til efterspørgslen. Der  skal  ikke Længere foretages vurderinger 
af konjunkturerne, men i stedet træffes beslutninger med henblik på en 
strukturomlægning på mellemlang sigt; 
- valg af passende referenceparametre for konkurrenceevne. Der må foretages 
en korrekt vurdering af de forsinkelser, der er opstået i forhold til  kon­
kurrenterne, og som udgør en betydelig trussel for denne sektors  Levedyg­
tighed; 
- at der  skabes  sammenhæng melLem stålpolitik og industripoLitik. Det drejer 
sig om at betragte stålsektoren i et større perspektiv og at integrere 
dens  udvikling i udviklingen inden for metalindustrien og hele den forar­
bejdende industri; 
- en udvidelse af den Ledsagende foranstaltning, særlig for så  vidt  angår 
omsti ILingen. Man må forsøge  atter  at skabe en  effektiv  industri og at 
kombinere kravene om alternativ beskæftigelse med foranstaltninger til 
fremme af den økonomiske vækst. 
Allerede  efter udløbet af halvdelen af den periode, der er afsat til den 
strukturelle tilpasning, kan der noteres positive resultater af fællesskabs­
aktionen.  Det forberedende arbejde vedrørende de  "GenerelLe  mål for stål -
1985"  viser imidlertid, at den overskydende kapacitet vil blive forøget som 
følge af de dystre perspektiver for markedet. Det er derfor nødvendigt at 
øge indsatsen betydeligt, og denne kan kun bestå i nye foranstaltninger 
iværksat af virksomheder, regeringer og Kommissionen i fællesskab. 
En undersøgelse af de samlede strukturomlægningsplaner set i lyset af de 
perspektiver og retningslinjer, der er ridset op i de genereLLe mål for stål, 
vil være af afgørende betydning for Fællesskabets aktion med henblik på en 
sanering  af stålproduktionens  strukturer. 
3. Retningslinjerne for  social-  og beskæftigelsespolitikken 
Den af Den Høje Myndighed/Kommissionen førte  social-  og beskæftigelsespolitik 
indebærer brug af en række finansieringsinstrumenter, som er fastsat i  EKSF-
traktatens artikel 54-56. 

- 20 -
Inden  for  kul-  og sta Isektoren anvender Kommissionen 
- EKSF-traktatens  artikel  54 ved bevilling  af lån  af egne midler til nedsat 
rente med henblik på at forbedre boligforholdene for arbejdstagerne i 
denne  sektor og 
- EKSF-traktatens  artikel 55 ved finansiering af forskningsprojekter  ved­
rørende arbejdssikkerhed. 
Disse  foranstaltninger fortsætter som  hidtil  på det grundlag, der er beskre­
vet i kapitel II i  dette  aide-mémoire. 
Med disse  støtteforanstaltninger kan Kommissionen bidrage til forbedringen 
af leve- og arbejdsvilkårene for de i  EKSF-sektoren  beskæftigede arbejds­
tagere, men det er traktatens artikel 56, som giver Kommissionen mulighed 
for at hjælpe de arbejdstagere, som har mistet deres arbejde, som er tvun­
get til at skifte arbejde eller står i fare for at blive arbejdsløse som 
følge af den teknologiske udvikling eller de dybtgående ændringer i kul-
og stålindustriens afsætningsvilkår. 
Kommissionens  foranstaltninger på  dette  område er i høj grad intensiveret i 
løbet af de seneste år på grund af den strukturelle og konjunkturmæssige 
krise  og den teknologiske udvikling, som især berører jern- og stålindustri­
en, og endvidere på grund af stigende behov i forbindelse med rationalise­
ringen af kulminerne, som er  taget  betydeligt til i omfang, efter at der 
for denne industri er opstillet flerårige moderniserings- og omstrukture-
ringsprogrammer. 
Kommissionen  yder to former for støtte i medfør af denne artikel: 
- i henhold til stk. 2,  litra  a), kan der ydes støtte til fremme af opret­
telsen  af nye arbejdspladser med henblik på at genindpasse jern- og kul-
sektorens  arbejdstagere på arbejdsmarkedet.  Disse  lån ydes med rentegodt­
gørelse. Foranstaltningerne henhører først og fremmest under  EKSF's  social­
politik,  men er samtidig et  vigtigt  redskab for en regionalpolitik, som 
sigter mod at skabe et økonomisk opsving i de kul- og ståIproducerende 
regioner. 

- 21 -
- I henhold til stk. 1,  litra  c) og stk. 2,  litra  b), ydes der i medfør af 
konventioner eller aftaler indgået med medlemsstaternes regeringer støtte 
uden tilbagebetalingspligt til omstilling af arbejdstagere; der kan være 
tale om ydelser, som gør det  muligt  at afvente genansættelse, tilskud 
til delvis dækning af udgifter i forbindelse med nyansættelse og omsko­
ling af arbejdstagere. 
Betydningen af de to støtteformer, som Den Høje Myndighed yder, kan måles 
på, at der mellem 1974 og april 1983 har været en beskæftigelsesnedgangpå 
36% blot  inden for  EKSF's  jern- og stålindustri bortset fra den græske 
svarende  til, at 290 000 arbejdspladser er gået  tabt.  I de tre år 1980, 
1981 og 1983 er der gået henholdsvis 71 000, 49 000 og 39 000 arbejds­
pladser  tabt,  dvs. i alt over halvdelen af den beskæftigelsesnedgang, der 
er sket i de seneste ti år. 
I kulminerne gik der mellem 1975 og 1982 38 000 arbejdspladser  tabt  blot 
for minearbejdere. 
Eftersom  aktiviteten har været faldende i alle erhvervssektorerne, og der 
er sket en stigning i antallet af arbejdssøgende, hovedsagelig blandt de 
unge,  har de afskedigede arbejdere inden for jern- og stålindustrien navn­
lig siden 1979  haft  stadig stigende vanskeligheder med at finde nyansættelse. 
Disse  vanskeligheder kan illustreres ved oplysningerne om arbejdsløsheden 
siden  1978. Det årlige gennemsnit for 1978 og 1979 har ligget på 6 mio ar­
bejdsløse og steg i 1980 til 6,8 mio og  fortsatte  med at stige til 9,0 mio 
i 1981 og 10,6 mio i 1982. I februar 1983 nåede antallet af arbejdsløse 
i De Ti op på 12 477 500. 
I 1984 kan der trods en beskeden begyndelse i  visse  lande til et økonomisk 
opsving  og stabilisering eller endog fald i den forventede arbejdsløshed 
ikke forventes en forbedring i Fællesskabets beskæftigelsessituation  sva­
rende til de nuværende tendenser. 
Stillet over for denne udvikling har Kommissionen længe fremhævet nødven­
digheden af beskæftigelsesfremmende  politik  og foranstaltninger. Den støtte, 
der ydes i  form  af omstillingslån med rentegodtgørelse, kan bidrage bety­
deligt til at skabe beskæftigelse, som i første række kan komme arbejdere 
fra EKSF-industrierne  til gode. Størrelsen af de bevillinger, der er anmo­
det om, for ikke at tale om de nye, økonomisk sunde virksomheders evne til 
at opsuge støtten, skønt den er større end tidligere gør det kun  muligt  at 

- 22 -
yde Ian i forhold til en beskeden del af beskæftigelsesnedgangen inden for 
jern- og stålindustrien. I denne forbindelse må det bemærkes, at finansi -
eringen af sådanne rentegodtgørelser gennem regionalfonden (den kvotafrie 
afdeling) over EF-budgettet er til behandling i Rådet. Det må endvidere 
bemærkes, at udviklingen af de eksisterende virksomheder  ofte  er sket uden 
væsentlig personaleforøgelse gennem produktivitetsforbedringer, øget auto­
matisering og større anvendelse af moderne robot- og EDB-teknikker, og 
endvidere må det noteres, at selv om oprettelsen af nye virksomheder  fort­
sætter med den nuværende hastighed, er der endnu flere virksomheder, der 
må lukke, hovedsagelig  fordi  de går konkurs. 
Denne  politik  og  disse  foranstaltninger gør det imidlertid ikke mindre nød­
vendigt  fortsat  at iværksætte passende omskolingsforanstaltninger. Den 
støtte,  EKSF  yder til omskoling, har været og er stadig et  vigtigt  redskab, 
der giver arbejdsstyrken mulighed for at finde acceptabel nyansættelse uden 
løntab i en begrænset periode umiddelbart efter afskedigelsen. Med denne 
støtte kan den nye arbejdsgiver  lettere  acceptere, at den reintegrerede 
arbejder  skal  gennemgå en oplæringsperiode, og den giver denne mulighed 
for at øge sine faglige kvalifikationer og gør det om nødvendigt  lettere 
for ham at skifte bopæl. Kan arbejderen ikke finde ny beskæftigelse, får 
han et indtægtstiIskud i perioden efter sin afskedigelse for at  lette  situ­
ationen for ham, medens han står uden arbejde. 
På grund af den overordentlig vanskelige situation inden for jern- og stål­
industrien må Kommissionen vedtage særlige foranstaltninger for denne sektor. 
Kommissionen  fremsatte derfor allerede i 1979 forslag om midlertidig støt­
te indtil  udgangen af 1984. Rådet godkendte allerede i  juni  1981 finansi­
eringen af fællesskabsforanstaltninger vedrørende førtidspensionering og 
arbejdsfordeling. Der er  tilvejebragt  212 mio ECU dels ved nationale bidrag 
og dels ved overførsler fra EF's almindelige budget til EKSF-budgettet. 
Stillet over for en vedvarende krise inden for jern- og stålindustrien og 
under hensyntagen til forpligtelsen til at fremskynde omstruktureringen af 
denne  industri, således at den i 1985 kan have genskabt sin økonomiske 
sundhed  med en potentiel produktionskapacitet svarende til det sandsynlige 
salg  af lønsomme produkter,  offentliggjorde  Kommissionen de "Generelle mål 
for stål - 1985" og  traf  en række foranstaltninger med henblik på at nå  disse. 

-2 3-
Da disse  foranstaltninger vil medføre yderligere beskæftigelsesnedgang, ved-
tog Kommissionen i januar 1983 en  "social  støtteordning i forbindelse med 
strukturomlægninger i Fællesskabets stålregioner", som indeholder dels de 
foranstaltninger, der er vedtaget med henblik på det sociale aspekt og dels 
yderligere tre foranstaltninger til fremme af beskæftigelsen og reintegre­
ringen af  EKSF-arbejdere.  Det drejer sig om bistand med henblik på at opret­
holde en række stillinger i jern- og stålvirksomheder gennem en mindskelse af 
alle  arbejdernes arbejdstid og om støtte til ledigblevne arbejdere for at 
lette  disses  genindpasning i virksomheder uden for jern- og stålindustrien. 
En tredje  ny foranstaltning  skal  bidrage til bedre koordination mellem de lo­
kale  og regionale bestæbelser, blandt andet inden for udarbejdelsen af beskæf­
tige  Ise sp rognoser. 
Kommissionen  har foreslået Rådet, at der til  disse  foranstaltninger afsættes. 
et beløb pa 330 mio ECU, der vil blive overført fra EF-budgettet til  EKSF  . 
Bistanden  vil blive begrænset til årene 1984, 1985 og 1986. 
Tilbagegangen  i kulminernes  aktivitet  har været stabil med en vis  accelera­
tion  i lukningerne i de seneste to år. Den økonomiske krise har medført et 
fald i energiforbruget, som, trods en delvis ombygning af oliefyrede anlæg 
med henblik på overgang til kul, har bevirket, der er opbygget betydelige lagre. 
Som et led i den af Kommissionen bebudede afbalancerede  politik  vedrørende 
fast brændsel,  skal  udviklingen af de mest lønsomme miner fremmes, der  skal 
skabes  mulighed for nye udvindingsformer og for investering med henblik på 
at gøre miner, som kun er marginalt underskudsgivende, lønsomme, således at 
der med  kort  varsel kan stå en kapacitet til rådighed til produktion af kul, 
der vil kunne konkurrere med andre brændselstyper. Det drejer sig om moderni­
serings-  og omstruktureringsprogrammer med en  forventet  løbetid på fem år. 
Disse  programmer medfører  fornyet  acceleration i lukningen af miner, som  klart 
ikke kan gøres lønsomme, hvilket i  visse  regioner vil forårsage en betydelig 
nedgang  i beskæftigelsen for  visse  kategorier af arbejdere, som tidligere er 
blevet sparet ved beslutninger om afskedigelse. 
1) Dok.  SEC(83)  127 endelig udg. 
2) K0M(83) 158 endelig udg. af 13.4.1983. 

- 24 -
Der vil  dermed opstå et behov for  udvidelse  af støtten  til omskoling  gennem 
en justering  af støtteniveauet  eller støtteperioden. Det vil  blandt andet 
blive nødvendigt  yderligere  at fremme  reintegreringen  af arbejdstagere, 
som ikke kan komme ind under de aldersmæssige  foranstaltninger,  og endvide­
re ligesom  i jern- og stålregionerne at yde  flere omstillingslån. 
Alle disse  sociale  foranstaltninger  vil uundgåeligt få væsentlig  betydning 
for Fællesskabets budgetbehov for 1982 og for de efterfølgende år. 
4. Udviklingen  i den  finansielle aktivitet 
EKSF's finansberetning  nr. 28, der  giver et sammendrag  af Fællesskabets 
lånoptagelses- og långivningsaktiviteter og andre  finansielle  interventio­
ner i løbet af regnskabsåret 1982, vil  snart blive offentliggjort. 
Der er i 1982  optaget  lån til et samlet  beløb af 712,0 mio ECU mod  325,4 
mio ECU i 1981 og 1 004,1 mio ECU i 1980. 
Industrilånene1) beløb sig  til 559,7 mio ECU i 1982 mod  287,0  mio ECU i 
1981 og 756,8 mio ECU i 1980; omstillingslånene2) beløb sig  til 162,8 mio 
ECU mod 86,0 mio ECU og 266,1 mio ECU, og lånene  til socialt  boligbyggeri^ 
beløb sig  til 18,0 mio ECU mod 14,7 mio ECU og 7,9 mio ECU (se  tabellerne 
nedenfor). 
Den samlede lånoptagelse og långivning,  siden EKSF indledte  sin finansielle 
aktivitet,  beløber sig  dermed  til henholdsvis  9 787,5 mio ECU og 9  655,2 
mio ECU  (inkl.  260,4 mio ECU udlånt af  egne midler).  Lånoptagelsen androg 
pr. 31. december  1982 6 177,2 mio ECU. 
Pr. 30. marts var den samlede långivning for regnskabsåret 1983 165,0 mio 
ECU, og långivningen  svarer  dertil. 
1) Lån i henhold  til EKSF-traktatens  artikel  54. 
2) Lån i henhold  til EKSF-traktatens  artikel  56. 
3) Lån ydet i henhold  til EKSF-traktatens  artikel  54 af den særlige  EKSF-
reserve  og af en del af  EKSF's  tidligere  pensionsfond. 

- 25-
Udsigterne  for aktiviteten  i de næste maneder  afhænger bLandt andet  af, 
om de jern- og stålinvesteringer, virksomhederne  har til hensigt  at fore­
tage, er i overensstemmelse  med Fællesskabets  omstruktureringspolitik, 
samt af gennemførelsen  af den  påtænkte støtte  med rentegodtgørelse  til 
fordel for prioriteret  investering, blandt  andet med henblik  på omstilling. 
Det samme gælder for 1984,  hvor EKSF vil føre  en aktiv  politik  til fremme 
af prioriterede investeringer  og også i videst  muligt  omfang af produktivi­
teten inden for kulproduktionen,  for hvilken der skal opstilles  et flerårigt 
rat ionali  seringsprog  ram. 
Som en angivelse  af den  sandsynlige  udvikling  i efterspørgslen  efter lån 
kan nævnes,  at ifølge de seneste skøn, hvor  investeringsudgifterne  inden 
for kulindustrien  er af  størrelsesordenen  1,8 mia ECU i 1982, ser det ud 
til, at investeringsudgifterne  i 1983 og 1984  vil ligge mellem 1,7 og 1,9 
mia ECU. 
Det er særlig  vanskeligt  at udarbejde prognoser  for investeringsudgifterne 
inden for jern- og stålindustrien  på grund af problemerne  i forbindelse  med 
krisen og omstruktureringen.  Det ser dog ud  til, at investeringsudgifterne 
i 1984 vil ligge over tallet på 2,5 mia ECU for 1981. 
såfremt ovennævnte  aktive  politik  kan blive iværksat, foreslår  Den høje 
Myndighed,  at EKSF på ny i 1984  optager  lån til et samlet beløb  af ca. 
850 mio ECU,  hvis markedsbetingelserne  tillader,  at dette kan komme  virk­
somhederne  til gode. 

- 2.6-
EKSF - LÅNOPTAGELSE  OG LOVGIVNING  AF LÅNTE HIDLER 
INDGÅENDE BELØB 
TEKST Mio ECU TEKST 
Prognose 
1984 Prognose 
1983 Gennemførelse 
1982 
1 .0. Lånoptage  Ise 850 1 000 712,3 
1 .1. TiIbagebetalelse  af ydede Lån 750 750 788,5 
1 .2. IndbetaLing  af rente til  EKSF 620 600 580,5 
1 .3. TiLbagebetaLing  af omkostninger 
ved Lånoptagelse  og Långivning 10 10 8,5 
. ... 
UDGÅENDE BELØB 
TEKST Mio ECU TEKST 
Prognose 
1984 Prognose 
1983 Gennemførelse 
1982 
2. 0. Ydede lån 850 1 000 724,5 
! 2. 1. Tilbagebetaling  af optagne  lån 750 750 767,8 
2. 
j 2. Betaling  af renter 600 580 557,8 
i 2-3. Betaling  af omkostninger  ved 
lånoptagelse  og långivning 30 30 22,6 

LÅN TIL SOCIALT BOLIGBYGGERI 
I mio ECU 
Land Lån udbetalt  pr. 31. 
december  1981 (1) i alt Nye lån ydet i 
1982 Situationen  pr . 31.12.1982 Land Lån udbetalt  pr. 31. 
december  1981 (1) i alt Nye lån ydet i 
1982 Ydede lån i alt Resterende 
beløb 
Belgien 35,4 1,0 36,4 8,2 
Danmark 1,4 0,1 1,5 0,9 
Forbundsrepubli  kken 
Tyskland 160,0 5,0 165,0 87,7 
Grækenland - 0,4 0,4 0,4 
Frankri g 38,0 3,7 41,7 22,7 
Irland 0,6 0,1 0,7 0,6 
Italien 32,5 2,3 34,8 25,3 
Luxembourg 6,2 0,3 6,5 2,9 
Nederlandene 15,8 0,4 16,2 7,3 
Det forenede Kongerige 11,7 4,7 16,4 12,5 
Fællesskabet 301,6 18,0 319,6 168,5 
1) Efter de nye kurser for omregning af  nationale valutaer  til ECU 

- 28 -
II. FORSLAG TIL  EKSF'S AKTIONSBUDGET FOR  1984 
A. BAGGRUNDEN  FOR KOMMISSIONENS FORSLAG 
Hvad angår  vurderingen  af budgetforslaget  for  1984, mener Kommissionen, 
at pri sstigningen  mellem  regnskabsårene  1983 og  1984, som skal tages i 
betragtning  ved sammenligningen  af tallene  for de to regnskabsår, kan 
sættes  til  7,0%. 
Det største  finansielle  problem  i forbindelse  med opstillingen  af EKSF-
budgettet  for regnskabsåret  1984 er stadig,  at budgettet skal balancere, 
selv om industrierne  har vanskeligheder  som aldrig før. Ud  over de alvoi— 
lige problemer,  som Fællesskabets stålindustri nu har  levet med gennem 
en årrække, og som gør det nødvendigt at afsætte en  stor del af indtæg­
terne til denne  sektors  behov,  er der nu  tale om voksende  vanskeligheder 
for kulindustrien,  hvilket  har skabt behov for strukturomlægningsbestræ­
beiser over en flerårig  periode. 
I budgetmæssig  henseende  er de  traditionelle  støtteansøgninger  inden for 
rammerne  af strukturomlægningsprogrammet for stålindustrien, særlig om­
skoling af arbejdskraften  og omstilling  i de områder,  hvor der i særlig 
grad er gået  arbejdspladser tabt, blevet finansieret  ved hjælp af  ordi­
nære indtægter. Det  eneste  sted, hvor der har været  tale om ekstraordinær 
finansiering,  har været  supplerende  social støtte, som er  blevet  anset 
for en uundværlig  ledsageforanstaltning  til strukturomlægningen i  indu­
strien (post  2.2. på  budgettet),  og som i  sidste instans blev finansieret 
ved overførsel fra det  almindelige  budget  (kapitel  65)  til EKSF. Kommis­
sionen minder  om, at den i det foreløbige  forslag  til almindeligt  budget 
for 1984 i samme øjemed foreslår en overførsel på 110 mio ECU  til næste 
år. Rådet  skal inden  årets udgang træffe den afgørelse  (EØF-traktatens 
artikel  235), som er nødvendig for  bemyndigelsen  til at fortsætte  disse 
overførsler i  tidsrummet  1984-86 1) 
1) Jf. dokument  K0M(83)  158 oversendt  til Rådet den  18.4.1983. 

- 29 -
De højtprioriterede behov -  inden for for eksempel støtte  til omskoling  -
som følge af  krisen  i stålindustrien  finansieres  ved hjælp af ordinære  ind­
tægter, som målt i  faste priser (eftersom  der først og fremmest er  tale om 
afgifterne  på produktionen)  giver et mindre provenu som følge af de dårlige 
konjunkturer,  og dette har allerede tvunget  Kommissionen  til at fastlægge 
bevillinger  til forskning  og rentegodtgørelser, som  ligger langt  under de 
indsendte  ansøgningers beløb. 
De øgede behov, som fra 1984 vil opstå i  forbindelse  med den  bebudede  struk-
turomlægning i  kulsektoren  med indragelse  af en  lang række EKSF-støtteforan-
staltninger  (omskoling,  rentegodtgørelse i  forbindelse  med omstilling  og mo­
dernisering,  teknisk forskning),  gør det  derfor umuligt  at skabe  balance  på 
budgettet  med den nuværende  afgiftssats. 
Kommissionen er i sin egenskab af  EKSF's  Høje Myndighed bemyndiget  til at 
forhøje  afgiftssatsen  for at  kunne dække det  kommende  regnskabsårs behov på 
passende måde.  Efter Kommissionens  opfattelse  er det  imidlertid  i den nuvæ­
rende konjunktursituation udelukket  at foretage  en sådan forhøjelse. 
Anvendes  den nuværende  sats,  anslås de ordinære indtægter i regnskabsåret 
1984 til 209 mio ECU,  heraf 131 mio ECU i  afgiftsprovenu  og 78 mio ECU i 
renteindtægter og andre indtægter. 
Kommissionen foreslår, at  disse indtægter  suppleres  ved overførsel af føl­
gende beløb fra det  almindelige  budget  til EKSF: 
- til stålsektoren: 110 mio ECU 
-til kulsektoren:  60 mio ECU 
Kommissionen har  allerede  i det foreløbige  forslag til  det almindelige  bud­
get for 1984  afsat ovennævnte  bevilling  på 60 mio ECU under konto  7027 
("Strukturomlægning  i Fællesskabets  kulindustri").  Den har  Ligeledes forelagt 
Rådet forslag til  en afgørelse  (EKSF-traktatens  artikel  235),  hvori der gives 
bemyndigelse  til denne overførsel fra det  almindelige  budget  til EKSF. Denne 
afgørelse  skaL træffes  inden årets udgang. 
Overdragelsen  af de foreslåede  bevillinger til  EKSF vil skabe ligevægt mellem 
Fællesskabets behov og indtægter på et  niveau,  der sætter det i  stand til  at 
spille den rolle,  som tilkommer det med hensyn  til kul- og stålsektorernes 
sanering,  og at dække  finansieringsbehovene  for 1984 på 379 mio ECU, jf. 
bilag D. 

-30-
B. FINANSIERINGSFORSLAG 
Kommissionens  forslag til aktionsbudgettet  for 1984  fremgår  af den  sammen­
fattede oversigt  i bilag E og er  baseret  på følgende  elementer: 
- et samlet  indtægtsbeløb  på 379 mio ECU,  heraf 110 mio ECU i  ekstraordinære 
indtægter  til de sociale foranstaltninger  i forbindelse  med strukturomlæg­
ningen af stålindustrien  og 60 mio ECU som  bidrag fra det  almindelige  bud­
get til  strukturomlægningen  af kulindustrien; 
- behov, som skal dækkes  over de ikke-fordelte  indtægter  på 269 mio ECU; 
5 mio ECU  til administrationsudgifter; 
. 140 mio ECU  til omstillingsstøtte; 
. 65 mio ECU  til forskningsudgifter; 
59 mio ECU  til rentegodtgørelser. 
Inden for tildelingen til forskning  foreslår Kommissionen,  at der  afsættes 
28,5 mio ECU  til stål (1983 -  tildelings  23 mio ECU), 24 mio ECU  til kul 
(1983 = 19,5 mio ECU) og 12,5 mio ECU  til social forskning  (1983 = 11,5 mio ECU). 
Med hensyn  til rentegodtgørelser foreslår  den, at der  afsættes  47 mio ECU 
til omstilling,  som direkte tager sigte  på en ny  beskæftigelse  (1983 = 
44 mio ECU), og 12 mio ECU  til investeringer  (1983 = 9 mio ECU). 
Kommissionen foreslår  som konklusion,  at EKSF's  aktionsbudget  for 1984  ved­
tages med en  samlet  balance  på 379 mio ECU  fordelt  i henhold  til opstillingen 
i bi lag E -
Den foreslår  derfor,  at afgiftssatsen  fastsættes  til 0,31%. 
C. BUDGETFORSLAG 
Det af Kommissionen  opstillede budgetforslag,  som andrager  379 mio ECU,  frem­
går af den  sammenfattende  oversigt  i bilag E. 

BILAG A 
GENNEMFØRELSE  AF EKSF'S AKTIONSBUDGET FOR 1982 
UDGIFTER 
1. Administrationsudgifter 
2. Udgifter til sociale foran­
staltninger 
2.1. Støtte  til omskoling 
(artikel  56) 
2.2. Sociale foranstaltninger  i 
forbindelse  med struktur­
omlægningen  af stålindu­
strien 
3. Støtte  til forskning  (artikel  55) 
3.1. Stål 
3.2. Kul 
3.3. Sociale foranstaltninger 
4. Støtte i form af rentegodtgørel­
ser 
4.1. Investeringer  (artikel  54) 
4.2. Omstilling  (artikel  56) 
5. Støtte  til kokskul  og koks til 
stålindustrien  (artikel  95) 
6. Justering  op/ned 
Sub-total 
Overskud 
BUDGET -1 ALT 
VIRKSOMHED,  DER FINANSIERES  VED 
HJÆLP AF IKKE-LÅNTE  MIDLER 
7. Socialt  boligbyggeri SAMMENFATTENDE  OVERSIGT 
1 (i mio ECU) 
BUDGET 
OVERSLAG 
(1) 
5 
230,4 GENNEM­
FØRELSE 
5 
228,4 
117 
50 113,« 
22 
17 
11 
50 
7 
43 
6 
341,4 
341,4 
15 50 115 
113,4 
22 
17 
11 
45,9 
6 
1/8 7 
38,9 
337,1 
337,1 
15 INDTÆGTER 
1. Løbende indtægter 
1.1. Provenu  af afgifter  udregnet 
på grundlag  af 0,31% 
1.2. Renter  af lån og af  udlån af 
ikke-lånte  midler 
1.3. Bøder  og beløbsforhøjelser  vec 
sen indbetaling 
1.4. Diverse 
2. Annulering  af forpligtelser,  der 
sandsynligvis ikke  kommer  til ind­
frielse 
3. Ikke-anvendte indtægter  fra foregå­
ende regnskabsår 
4. Ekstraordinære indtægter 
5. Anvendelse  af henlæggelsen  til imø-
deaåelse  af uforudsete udqifter 
Sub-total 
Underskud 
BUDGET I ALT 
DE IKKE-LÅNTE  MIDLERS OPRINDELSE 
6. Særlig  reserve  og EKSF's  tidligere 
pensionsfond BUDGET 
OVERSLAG 
(1) 
121 
75 
5,5 
63,4 
50 
26,5 
341,4 
341,4 
15 GENNEM­
FØRELSE 
117,3 
75 
- (3) 
2,4 
63,4 
50 
29 
337,1 
337,1 
15 
(1) Inkl. Kommissionens  overslag  af 27.10.1982  over gennemførelsen 
(2) 113,4 = 63,4 mio ECU  fremført  for 1981 + 50 mio ECU i 1982. 
(3) Ekskl.  43,6 mio ECU, som er  opført i status og udgør de samlede bøder,  som Kommissionen  har idømt stålvirksomhederne. 

OVERSLAG  OVER GENNEMFØRELSEN  AF EKSF-'S  AKTIONSBUDGET  FOR REGNSKABSÅRET  1983 
SAMMENFATTENDE  OVERSIGT BILAG  B 
(i mio ECU) 
UDGIFTER Budget Overs lag INDTÆGTER Budget Overs lag 
VIRKSOMHED, DER  FINANSIERES  OVER 
REGNSKABSÅRETS INDTÆGTER  (TILBAGE­
BETALES IKKE) 
1. Administrationsudgifter 
2. Udgifter  til sociale foranstalt­
ninger 
2.1. Støtte til omskoling 
(artikel 56) 
2.2. Sociale foranstaltninger  i 
forbindelse  med struktur­
omlægningen af stålindu­
strien 
3. Støtte til forskning  (artikel 55) 
3.1. Stål 
3.2. Kul 
3.3. Sociale foranstaltninger 
4. Støtte i  form af rentegodtgørel­
ser 
4.1. Investeringer  (artikel  54) 
4.2. Omstilling  (artikel  56) 5. Støtte til kokskul og koks til 
stålindustrien  (artikel  95) 
BUDGETTET  I ALT 5 
150 
100 
50 
54 
23 
19,5 
11,5 
53 
9 
44 
6 5 
175 
125 
50 
54 
23 
19,5 
11,5 
53 
9 
44 
6 REGNSKABSÅRETS INDTÆGTER 
1. Løbende indtægter 
1.1. Provenu af afgifter  udregnet 
på grundlag  af 0,31% 
1.2. Renter af lån og af udlån af 
ikke-lånte  midler 
1.3. Bøder og beløbsforhøjelser 
ved sen indbetaling 
1.4. Diverse 
2. Annullering  af forpligtelser,  der 
sandsynligvis ikke  kommer til ind­
fri e Lse 
3. Justering  op/ned 
4. Ikke-anvendte  indtægter 
fra regnskabsåret 1982 
5. Ekstraordinære indtægter 6. Anvendelse af  henlæggelsen  til i-mødegåelse af uforudsete  udgifter 128 
80 
5 
p.m. 
5 
p.m. 
p.m. 
50 128 
80 
5 
p.m. 
5 
p.m. 
p.m. 
50 
25 VIRKSOMHED, DER  FINANSIERES  OVER 
REGNSKABSÅRETS INDTÆGTER  (TILBAGE­
BETALES IKKE) 
1. Administrationsudgifter 
2. Udgifter  til sociale foranstalt­
ninger 
2.1. Støtte til omskoling 
(artikel 56) 
2.2. Sociale foranstaltninger  i 
forbindelse  med struktur­
omlægningen af stålindu­
strien 
3. Støtte til forskning  (artikel 55) 
3.1. Stål 
3.2. Kul 
3.3. Sociale foranstaltninger 
4. Støtte i  form af rentegodtgørel­
ser 
4.1. Investeringer  (artikel  54) 
4.2. Omstilling  (artikel  56) 5. Støtte til kokskul og koks til 
stålindustrien  (artikel  95) 
BUDGETTET  I ALT 5 
150 
100 
50 
54 
23 
19,5 
11,5 
53 
9 
44 
6 5 
175 
125 
50 
54 
23 
19,5 
11,5 
53 
9 
44 
6 BUDGETTET  I ALT 268 293 VIRKSOMHED, DER  FINANSIERES  OVER 
REGNSKABSÅRETS INDTÆGTER  (TILBAGE­
BETALES IKKE) 
1. Administrationsudgifter 
2. Udgifter  til sociale foranstalt­
ninger 
2.1. Støtte til omskoling 
(artikel 56) 
2.2. Sociale foranstaltninger  i 
forbindelse  med struktur­
omlægningen af stålindu­
strien 
3. Støtte til forskning  (artikel 55) 
3.1. Stål 
3.2. Kul 
3.3. Sociale foranstaltninger 
4. Støtte i  form af rentegodtgørel­
ser 
4.1. Investeringer  (artikel  54) 
4.2. Omstilling  (artikel  56) 5. Støtte til kokskul og koks til 
stålindustrien  (artikel  95) 
BUDGETTET  I ALT 268 293 BUDGETTET  I ALT 268 293 
VIRKSOMHED; DER  FINANSIERES  VED 
HJÆLP AF IKKE-LÅNTE MIDLER 
Socialt boligbyggeri 15 15 DE IKKE-LÅNTE MIDLERS OPRINDELSE 
Særlig reserve og EKSF's tidligere 
pensionsfond 15 15 

- 33 -
Oplysninger  vedrørende  afgifterne 
De seneste disponible oplysninger  om produktionen  og afgifternes  provenu  i 
indeværende regnskabsår  er følgende: 
Afgifternes  provenu  for perioden januar  til marts 1983 (foreløbigt  overslag) 
Produkter Produktion,  der tjener 
som grundlag for be­
regningen af afgifter 
i mi o/ton Afkast pr. ton 
ved en afgifts­
sats på 0,31% .. . 
Afgi ftsprove-
nu 
i mio ECU 
(1) (2) (3) 
Brunkulsbri ketter og 
halvkoks af brunkul 0,9 0,14449 0,1 
Stenkul af enhver art 48,4 0,21911 10,6 
KUL I ALT 10,7 
Råjern, for så vidt det 
ikke er bestemt til  frem­
sti LLing af ingots 0,6 0,36416 0,2 
Stål i ingots 26,3 0,63633 16,7 
Færdi gprodukter 21,0 0.29430 6.2 
STÅL I ALT 23,1 
TILSAMMEN 33,8 
3 = (1) x (2) 

BALANCE FOR DET EUROPÆISKE KUL- OG STÅLFÆLLESSKAB PR. 31  DECEMBER  1982 
(i mio ECU) 
AKTIVER PASSIVER 
1. Kassebeholdning  og tilgodehavender  i 
centralbankerne 
2. Tilgodehavender  i kreditinstitutter 
- på anfordring 
- med aftalt løbetid eller på opsigelse 
3. Beholdning  af obligationer 
4. Lån 
5. Emissionsomkostninger,  at afskrive, 
og overkurs  ved indløsning 
6. Bankindskud med  henblik på forfalden,  men 
endnu ikke indfriet kupon- og  obligati-
onsgæld 
7. Grunde og  bygninger 
8. Andre aktiver 
9. Periodeafgrænsningsposter 3,7 
798,1 
21,5 
776,6 
365,1 
6 257,6 
51,7 
48,5 
0,4 
63,5 
205,6 1. Forfalden,  men endnu ikke indfriet kupon-
og obligationsgæld 
2. Lang- og  mellemfristet  gæld 
3. Andre passiver 
4. Periodeafgrænsningsposter 
5. Forpligtelser  vedrørende EKSF's 
aktionsbudget 
6. Reserver 
- Garanti reserve 
- Særlig  reserve 
- Tidligere  pensionsfond 
7. Ikke-fordelt overskud 48,4 
6 116,4 
11,4 
288,8 
788,9 
540,2 
340,0 
156,5 
43,7 
0,1 1. Kassebeholdning  og tilgodehavender  i 
centralbankerne 
2. Tilgodehavender  i kreditinstitutter 
- på anfordring 
- med aftalt løbetid eller på opsigelse 
3. Beholdning  af obligationer 
4. Lån 
5. Emissionsomkostninger,  at afskrive, 
og overkurs  ved indløsning 
6. Bankindskud med  henblik på forfalden,  men 
endnu ikke indfriet kupon- og  obligati-
onsgæld 
7. Grunde og  bygninger 
8. Andre aktiver 
9. Periodeafgrænsningsposter 
7 794,2 1. Forfalden,  men endnu ikke indfriet kupon-
og obligationsgæld 
2. Lang- og  mellemfristet  gæld 
3. Andre passiver 
4. Periodeafgrænsningsposter 
5. Forpligtelser  vedrørende EKSF's 
aktionsbudget 
6. Reserver 
- Garanti reserve 
- Særlig  reserve 
- Tidligere  pensionsfond 
7. Ikke-fordelt overskud 
7 794,2 1. Kassebeholdning  og tilgodehavender  i 
centralbankerne 
2. Tilgodehavender  i kreditinstitutter 
- på anfordring 
- med aftalt løbetid eller på opsigelse 
3. Beholdning  af obligationer 
4. Lån 
5. Emissionsomkostninger,  at afskrive, 
og overkurs  ved indløsning 
6. Bankindskud med  henblik på forfalden,  men 
endnu ikke indfriet kupon- og  obligati-
onsgæld 
7. Grunde og  bygninger 
8. Andre aktiver 
9. Periodeafgrænsningsposter 1. Forfalden,  men endnu ikke indfriet kupon-
og obligationsgæld 
2. Lang- og  mellemfristet  gæld 
3. Andre passiver 
4. Periodeafgrænsningsposter 
5. Forpligtelser  vedrørende EKSF's 
aktionsbudget 
6. Reserver 
- Garanti reserve 
- Særlig  reserve 
- Tidligere  pensionsfond 
7. Ikke-fordelt overskud 

- 35 -
BILAG D 
ANALYSE AF DE ANGIVNE UDGIFTER OG DE MULIGE INDTÆGTER I REGNSKABSÅRET 1984 
Som følge af en  anmodning  fra Parlamentet  i dets beslutning  af 14.  december 
1982 er nedenstående  oversigt  over de angivne  udgifter  og de forventede 
indtægter  udarbejdet  på baggrund  af den  systematiske analyse  af de  for­
skellige  budgetposter  i det almindelige  budget.  Som det er tilfælget med 
det almindelige  budget,  skelnes der mellem de væsentlige  faktorer,  som 
er karakteristiske  for hver post (referencer  og beskrivelser  af aktioner., 
udgifternes art, begrundelse).  To kategorier  af udgifter  er uomgængelige 
enten som følge af  allerede  vedtagne  beslutninger (administrationsudgifter) 
eller som følge af  rammeaftaler  med medlemsstaterne  (støtte  til omskoling). 
1) EFT nr. C 13 af  17.1.1983,  s. 36. 

- 36 -
UDGIFTER 
Ar­
tikel Tekst 1984 1983 
Foreslåede  Godkendte Gennemførelse 
bevillinger bevillinger  1982 
110 KAPITEL 10  
Driftsudgifter 
KAPITEL 10 IALT 5 5 5 
5 5 5 
210 KAPITEL 20 UDGIFTER TIL  
SOCIALE FORANSTALTNINGER 
Støtte til omskoling 
(EKSF-traktatens  artikel  56) HO 100 115 

- 37 -
UDGIFTER 
Artikel Bemærkninger 
110 1. Referencer  og beskrivelse  af aktionen 
- EKSF-traktatens  artikel  50 
- Fusionstraktatens  artikel  20 
- Rådets afgørelse af  21.11.77  (EFT nr. 306 af  30.11.77,  s. 28) 
- EKSF's  bidrag til  Kommissionens  driftsudgifter. 
2. Udgifternes  art 
Fast årligt beløb, der  udbetales kvartalsvis  i U lige store rater. 
3. Begrundelse 
Rådet har  fastsat  det årlige beløb  til 5 mio ECU. 
Procentvis  ændring fra 1983  til 1984 : 0%. 
210 1. Referencer  og beskrivelse  af aktionen 
- EKSF-traktatens  artikel  50 og 56 
- Bilaterale aftaler  mellem Den Høje Myndighed/Kommissionen og 
medlemsstaternes  regeringer. 
Den Høje Myndighed/Kommissionen  yder hjælp uden tilbagebetalings­
pligt med henblik  på at  bidrage  til: 
- betaling  af ydelser,  som gør det  muligt  for arbejdstagere  at 
afvente genansættelse; 
- tilskud  til arbejdstagere  for omkostninger i  forbindelse  med 
nyansættelse; 
- finansiering  af omskoling  af arbejdstagere,  som må  skifte 
beskæftigelse. 
Det er en forudsætning for  denne støtte, at de pågældende  stater 
betaler et mindst  lige så stort særligt  bidrag,  medmindre  Rådet 
med to tredjedels  flertal  tillader  en fravigelse. 
2. Udgifternes  art 
Henlæggelse af beløb bestemt  til tilskud  til or.iskolingsudgifter. 
som medlemsstaterne  afholder  i henhold  til de retningslinjer,  som 
-er fastlagt  i de undertegnede  aftaler. 

- 38 -
UDGIFTER 
Ar- ' 
tikel Tekst 1984 
Foreslåeae 
bevi l l inger 1983 
Godkendte 
bevi Llinger Gennemførelse! 
1982 
220 | SOCIALE  FORANSTALTNINGER I 
FORBINDELSE  MED STRUKTUROMLÆGNINGEN 
AF JERN- OG STÅLINDUSTRIEN 110 50 113,4 

-39 -
UDGIFTER 
Artikel Bemærkninger 
3. Begrundelse 
I løbet af de foregående to år har  kulsektorens  behov været  relativt 
store. De beløb sig  til ca. 40 mio ECU  efter at have været mindre 
end 15 mio ECU i de foregående 3 år. Strukturomlægningsprogrammet 
for kulindustrien  vil i de  kommende  år medføre  endnu højere  udgifter, 
idet saneringsaktionerne  kan komme til at ramme grupper  af arbejds­
tagere, der hidtil har været  sparet  for beslutninger  om endelig  af­
skedigelse,  eller vil nødvendiggøre en  justering  af støtteniveauet. 
Disse behov anslås for 1984  til 60 mio ECU. 
Med hensyn  til jernminer vil  den gradvise lukning  af minerne  fort­
sætte, efterhånden som de  langfristede leveringsaftaler  for produk­
ter udløber.  Denne sektors  behov er  imidlertid  forholdsmæssigt små. 
For stålindustriens  vedkommende  vil udgifterne til omskoling  fort­
sat være meget høje i  betragtning  af de  forventede store personale­
nedskæringer  (mindst  150 000 for  perioden  1983-86). 
Noget tyder imidlertid  på, at der er ved at  udvikle  sig et ændret 
efterspørgselsmønster mellem de  forskellige  medlemsstater, hoved­
sagelig som følge af den  kraftige  nedgang, der  forventes  i den  bri­
tiske efterspørgsel. Det  forventes,  at de fornødne  bevillinger til 
omskoling  af arbejdstagere  i stålindustrien - der i 1982 nåede næsten 
74 mio ECU og i 1983  sandsynligvis  vil nå 80 mio ECU - i 1984 vil 
stabiliseres  på det  forventede niveau  for 1983  eller endog kan  blive 
en smule  lavere. 
I alt kan  behovene  for den  klassiske  støtte i 1984 således anslås 
til ca. 140 mio ECU. 
Procentvis  ændring fra 1983  til 1984 : + 40%. 
220 1. Referencer  og beskrivelse  af aktionen 
Kommissionen  sendte  den 13.  april 1983 Rådet en række  forslag  ved­
rørende EKSF's  finansielle  bidrag  i henhold til traktatens  artikel  56, 
stk. 2, litra b), til gennemførelsen af  sociale foranstaltninger  i 
forbindelse  med strukturomlægningen af Fællesskabets  jern- og stål­
industri  i perioden  1983-86  (K0M(83)  158 endelig udg.). 

- 40 -
UDGIFTER 
Ar­
tikel Tekst 1984 ^ 1983 
Foreslåeo'e Godkendte 
bevillinger bevillinger 
220 SOCIALE FORANSTALTNI NGER I FORBINDELSE 
MED STRUKTUROMLÆGNINGEN AF  JERN- OG  
STÅLINDUSTRIEN  (fortsat) 

- 41 -
UDGIFTER 
Artikel Bemærkninger 
De i aktionsprogrammet  bebudede  foranstaltninger skal  anvendes  til: 
- fortsat  støtte  til førtidspensionering og  arbejdsfordeling,  der er godkendt 
i forbindelse  med "det  sociale  aspekt  1981"; 
- finansiering  af foranstaltninger til bevarelse  af beskæftigelsen  gennem 
arbejdstidsforkortelser; 
- indførelse af en ny støtte, der  tager sigte  pi at  lette integrationen  af 
arbejdstagere,  der tidligere  har været beskæftiget i stålindustrien,  inden 
for andre aktivitetsområder; 
- understøttelse af  lokale  eller regionale  bestræbelser i  retning  af forbedret 
arbejdsmarkedsstyring. 
Disse foranstaltninger supplerer  de i henhold  til traktatens  artikel  56, 
stk. 2, litra b), godkendte  interventioner inden  for rammerne  af den  "klassi­
ske" støtte  til omskoling  inden for EKSF. Der disponeres  over bevillingerne 
i successive trancher.  Fællesskabets  bidrag  anslås  til i alt 330 mio ECU for 
de pågældende 4 år. 
Udgifternes  art 
Støtte i  form af delvis refusion  af omkostninger, medlemsstaterne påtager sig. 
Reglerne  for støtteydelsen er  fastlagt  for de  enkelte  medlemsstater på  basis 
af fælles  kriterier  for Fællesskabet som  helhed. 2. 
3-. Begrundelse 
Kommissionen skønner, at det er nødvendigt med 330 mio ECU  til supplering  af 
programmet  for sociale foranstaltninger  i forbindelse  med strukturomlægningen 
af jern-  og stålindustrien og  inden for rammerne  af de  generelle  mål for 
stål. Dette skøn er  baseret  på en formodning om en  nedgang  på 150 000  arbejds­
pladser i løbet af  1983-86.  Det skønnes, at ca.  halvdelen  af arbejdstagerne 
vil blive førtidspensioneret  eller vil finde varig  beskæftigelse som følge af 
foranstaltningerne til arbejdstidsforkortelser,  mens den anden  halvdel  må 
finde beskæftigelse i andre af økonomiens  sektorer. 
Omkostningerne  til førtidspensionering og  arbejdstidsforkortelser  (herunder 
arbejdsfordeling)  anslås  til 195 mio ECU, og  foranstaltningerne til  genind-
pasning i arbejdsstyrken  vil andrage 135 mio ECU, dvs. i alt 330 mio ECU. 
Disse 330 mio ECU  skal lægges  til de foranstaltninger,  som der  blev givet 
meddelelse  om i forbindelse  med "det  sociale  aspekt  1981". 

- 42 -
UDGIFTER 
Ar­
tikel Tekst 1984 
Foreslåede 
bevi 11 i riger 1983 
Godkendte 
bevi Uinger Gennemførelse 
1982 
KAPITEL 20 IALT 250 150 228,4 
KAPITEL 30 STØTTE TIL FORSKNING 
310 STÅLFORSKNING 28,5 23 22 

- 43 -
UDGIFTER 
Artikel Bemærkninger 
Den fastsatte  bevilingsramme  pa 110 mio ECU for 1984  skal gøre det muligt 
at dække de aktionsprogrammer,  der forelægges Kommissionen  i dette reanskabs-
år, samt de ansøgninger,  der vil blive indsendt  i 1983. 
Procentvis  ændring  fra 1983  til 1984 : + 120%. 
1. Retsgrundlag  og beskrivelse  af aktionen  
EKSF-traktatens  artikel  50 og 55 
Den Høje Myndighed/Kommissionen  skal fremme den  tekniske  og økonomiske 
forskning,  som har  betydning  for produktionen  og udviklingen  af f.orbruget  af 
kul og stål samt for arbejdssikkerheden  i disse industrier.  Med henblik her­
på yder den derfor efter  samstemmende  udtalelse  fra Rådet finansiel  støtte 
til forskningsarbejde. 
2. Udgifternes  art 
Henlæggelse  af beløb til delvis  tilskud  i form af refusion  af den del af de 
faktiske  omkostninger  i forbindelse  med forskningsprojekter,  som Den  Høje 
Myndighed/Kommissionen  har godkendt  efter de i traktaten fastsatte  fremgangs­
måder (hørina  af Det  rådaivende  Udvala  for EKSF oa samstemmende  udtalelse 
fra Rådet). 
I de fleste  tilfælde beløber  den ydede støtte  sig til 60% af de  anslåede  og' 
dokumenterede omkostninger. 
3. • Begrundelse 
Den samlede foreslåede forskningsstøtte  på 65 mio ECU  svarer til  en stigning 
på 20% i  forhold til  de tildelte  bevillinger  i 1983.  Begrundelsen  for den 
foreslåede støtte  inden for hver forskningskategori  (stål,  kul og  sociale 
foranstaltninger)  fremgår  af de følgende  afsnit. 
310 I de generelle  mål for  stål 1985 defineres  det vigtige bidrag,  som forsk­
ning og teknologisk fremskridt yder til  stålindustriens konkurrenceevne  og 
til denne  industris fremtidige udvikling  i Fællesskabet,  samtidig  med at der 
redegøres  for den  aktuelle  økonomiske  situations betydning  for industriens 
evne til at opretholde  en tilstrækkelig  forsknings-  og udviklingsindsats. 
1) K0M(83) 239 

~ 44 " 
UDGIFTER 
Ar­
tikel Tekst 1984 
ForesLleoe beviLlinger 1983 
Godkendte beviLunger Gennemførelse 1982 
• 310 STSLFORSKNING  (fortsat) 
• • 
• 

- 45 -
UDGIFTER 
Artikel Bemærkninger 
Den  europæiske stålindustri er  helt  klart  ved at gennemgå en ny fase i sin, 
udvikling karakteriseret ved en langsommere økonomisk vækst, en ændring i 
forbrugernes efterspørgsel, en intens konkurrence på udbudssiden samt ændrin­
ger i den internationale samhandel. For at der kan ske en tilpasning til 
disse  ændrede forhold, bliver det af afgørende betydning at bedre konkurren­
ceevnen,  og for at nå  dette  mål  skal  udviklingen og markedsføringen af  tek­
nologier og forbedrede produkter tillægges stadig større vægt. I Kommissio­
nens  rammeprogram for 1984-1987 vedrørende strategien for videnskab og  tek­
nik betones nødvendigheden af at fremme industriens konkurrenceevne ved at 
styrke forskningsindsatsen samt  pilot-  og demonstrationsprojekterne. 
Det igangværende forskningsprogram, som Kommissionen støtter, spiller  fortsat 
en vigtig  rolle, og man har erkendt, at  dette  program er nødvendigt for at 
opfylde de fælles behov i stålsektoren i overensstemmelse med retningslinjer­
ne for støtte pa mellemlang sigt for penoden 1981 - 1985 
Med  henblik på  fortsat  støtte til teknologisk fremskridt og for at supplere 
denne  indsats er der blevet indført et nyt parallelt program vedrørende 
pilot-  og demonstrationsprojekter , der  skal  imødekomme det stigende behov 
for at stimulere og fremskynde omsætningen af forskningsresultater fra labo-
ratoriefasen til den operationelle  fase. 
Fælles for de to programmer er følgende generelle mil: 
- nedbringelse af produktions- og driftsomkostningerne; 
- forbedring af produkternes kvalitet; 
- forbedring af produkternes anvendelsesegenskaber og udvidelse af produk­
ternes anvendelsesformål. 
I 1984  skal  de to programmer dække følgende tekniske områder: 
- agglomering og pelletering, 
- anvendelse af kul og  detsbiproriu!<ter  i stålindustrien, 
- teknologi for højovne og direkte reduktion, 
1) K0MC82)  865 endelig udg., december 1982. 
2) EFT nr. C 99, maj 1981. 
3) EFT nr. C 81, marts 1983. 

I 
- 46 -
UDGIFTER 
Ar­
tikel Tekst 1984 
Foresilede 
bevi11inger 1983 
Godkendte 
bevillinger Gennemførelse 
1982 
• 
320 KULFORSKNING 24,0 19,5 17 

- 47 -
UDGIFTER 
Artikel Bemærkninger 
320 - stålværker med oxygenprocesser og elektrostålovnsprocesser, 
- støbning og størkning, 
- omdannelser af og behandlingsprocesser for stil, 
- egenskaber og anvendelse af stål. 
Procentvis  ændring fra 1983 til 1984: + 24% 
Kommissionen  har ved adskillige lejligheder understreget betydningen af 
kulforskning som et af midlerne til at bidrage til opnåelsen af de energi-
maL,  som Kommissionen har sat sig, navnlig nedbringelsen af Fællesskabets 
afhængighed af olie. Kommissionen har i sin meddelelse til Rådet om 
"fast brændsels betydning i Fællesskabets energistrategi"  udtrykt  sig 
meget  klart  vedrørende kulforskningen, idet den har fremhævet den aktive og 
stimulerende rolle, som Fællesskabet skal spille for F&U-virksomheden på i 
dette  område (produktion, udnyttelse og minesikkerhed). Desuden skal den med 
henblik herpå bestræbe sig på at bevare og om  muligt  øge forskningsstøtten 
med henblik på at forøge produktiviteten inden for minedriften og  udnytte 
kulindustriens produkter. 
Kommissionen  mener med hensyn til produktionen og udnyttelsen af kul, at 
F&U-virksomheden  skal holdes inden for det nuværende  EKSF-program  og 
integreres sammenhængende i Kommissionens rammeprogram (1984-1987) 
EF's  energiministre mødtes den 16. december 1982 i København for at under­
søge fast brændsels rolle i Fællesskabets energistrategi med henblik på 
at skabe større variation i energiforsyningen og rationalisere energi­
anvendelsen,  og ministrene lagde stor vægt på en udvikling af F&U-udviklings 
programmerne vedrørende produktion og udnyttelse af fast brændsel; disse 
programmer skal gennemføres i fællesskab. 
Med  henblik herpå har Kommissionen i sit arbejdsprogram vedrørende fast 
brændsel,  som er oversendt til Rådet, ligeledes lagt vægt på F&U-virksom­
heden  inden for kulsektoren. 
1) 
2) 
3) EFT nr. C 105 af 26.4.1982. 
KOM  (82) 865 endelig udg. af 21.12.1982. 
KOM  (83) 54 endelig udg. 

" 48 
UDGIFTER 
Arti­
kel Tekst 1984 
Foresilede 
bevillinger 1983 
Godkendte 
bevillinger ennemføreise 
1982 
320 KULFORSKNING  (fortsat) 
• 

- 49 -
UDGIFTER 
Artikel Bemærkninger 
I retningslinjerne  pa  mellemlang sigt  for  kulforskning (1981-1985)-  , som 
fortsat  er  overordentlig aktuelle,  er de  omrider,  der  skal  prioriteres, 
samt kriterierne  for  udvælgelsen  af  projekter fastlagt. 
På det  minetekniske omride  er de  teknologier  og  processer,  der har til 
formål  at  forøge maskinernes udnyttelsesgrad,  i betragtning  af de  efter­
hånden stadig større investeringer  fortsat  et  centralt element  i alle 
sektorer. Moderne driftsledelse  får  stadig større betydning  og  anvendelsen 
af mikroprocessorer  og  stærkt udviklede elektroniske processer bliver mere 
og mere udbredt. Indsatsen  mod  ulykkesrisiciene  i minesektoren  er  fortsat  af 
stor betydning  i betragtning  af, at  kullene udvindes  i stadig dybere  lag, 
5£Q_i!!S!iSDis!iS_295£^£id!]iQ2_åi_lsyi  S5"" det  muligt  for  kulindustrien  at 
bevare  og  forbedre kvaLiteten  af  produkterne, hvis indhold  af  ikke-reaktivt 
vand  og  finkorn  er  stigende  som  følge  af  mekaniseringen. 
Forskningen  i ny_anyendelsesteknologi, navnlig konvertering  og  forbrænding, 
vil bidrage  til en  mere udstrakt brug  af kul i  industrien  som  substitution 
for andre brændselstyper. 
Forkoksning_er  stadig  det  vigtigste område inden  for  forædling  af kul. 
Betydningen  af  forskningen  på  dette  område  er  hovedsagelig baseret  pi det 
forhold,  at  omkostningerne  ved og  kvaliteten  af  højovnskoks  er de  vigtigste 
faktorer  for en  råjernsproduktion  og  dermed  for  stålindustriens konkurrence­
evne. 
Programmet  for  kulforskningen  i 1984  omfatter  følgende områder: 
Tekni  k 
Forberedende  arbejder 
Ventilation, minegas, klima 
Bjergtryk  og  afstivning 
Brydningsteknik 
Forudgående  og  efterfølgende driftsområder 
Moderne  driftsledelse 
1) EFT  nr.  C 94 af 17.4.1980 

- 50 -
UDGIFTER 
Arti­
kel Tekst 1984 
Foreslåede 1983 
Godkendte Gennemførelse 
1982 Bevi11inger bevillinger Gennemførelse 
1982 
330 SOCIALFORSKNING 12,5 11,5 11 
KAPITEL  30 IALT 65 54 50 

- 51 -
UDGIFTER 
Artikel Bemærkninger 
Anvendelse  og  forædling 
Oparbejdning  af kul 
Forkoksning 
Forbrænding 
Forædling  og nye  produkter 
Procentvis  ændring  fra 1983 til 1984: + 23% 
330 De positive erfaringer,  man har  gjort  med  tidligere programmer, berettiger 
J til en  fortsættelse  og  udbygning  af de  igangværende programmer. 
De forskellige sektorer inden  for de  berørte industrier, arbejdsmarkedets 
parter  og  forskningsinstitutterne  er  alle interesserede  i en  udbygning  af 
de forskellige forskningsprojekter,  som  tilsigter  en  forbedring  af  arbejds-
vi IkSrene. 
Man må  indkredse  de  vigtigste emner,  der  skal  samordnes  på  EF-plan,  og 
undgå overlapning  med  forskning  på  nationalt  plan. 
Af disse  årsager  er  EF-forskningen  til  fordel  for  alle sektorer,  der  berøres 
af problemer vedrørende sundhed  og  sikkerhed  på  arbejdspladsen;  da  EKSF's 
socialforskning  er den  eneste  af sin art på  EF-niveau  indtil  dato,  for så 
vidt  angår problemer vedrørende sundhed  og  sikkerhed  på  arbejdspladsen, 
er der  opstillet flerårige forskningsprogrammer  for  følgende sektorer: 
- erhvervsgeners indvirkning  på  arbejdstagernes sundhed  og de  fysiske 
begrænsninger  på  arbejdsstedet, 
- ergonomi  (et  femte femårigt program  vil  blive udarbejdet  i 1984), 
i -  sikkerhed  i minerne (Kommissionen  traf  afgørelse  om det  andet program  i 
juli  1982), 
- arbejdsmiljø  i minerne (bekæmpelse  af  minestøv  og  minegas)  (et  femte 
program  vil  blive udarbejdet  i 1984), 
- bekæmpelse  af  gener  på  arbejdspladser  og  omkring stålindustrianlæg, 
- sikkerhed  i stålindustrien. 
Procentvis  ændring  fra 1983 til 1984: + 9% 

- 52 -
UDGIFTER 
Arti-keL Tekst 1984 
Foreslåede 
bevi11inger 1983 
Godkendte 
bevillinger Gennemførelse 
1982 
KAPITEL  40 STØTTE  I FORM  AF 
RENTEGODTGØRELSE 
410 INVESTERINGER 12 9 7 

- 53 _ 
UDGIFTER 
Artikel Bemærkninger 
40 I 1. Referencer og beskrivelse af aktionen 
EKSF-traktatens  artikel 54 (investeringer) og 56 (omstilling) og 
Den Høje Myndigheds/Kommissionens beslutninger 
EKSF  kan anvende indtægter af egne midler til ydelse af rentegodtgørelse 
for visse  typer lån. Godtgørelsen beregnes i" ECU med en sats og en løbetidj 
der fastsættes af Kommissioner.I øjeblikket andrager den 3% i en femårig 
periode. 
2. Udgifternes art 
Henlæggelse af et beløb til dækning af en del af renterne på lån ydet af 
EKSF  i overensstemmelse med godtgørelseskontrakter, der er  oprettet 
mellem Kommissionen og låntagerne. 
3. Begrundelse 
Lån fra  EKSF,  hvortil  der ydes rentegodtgørelse, er det vigtigste 
finansieringsinstrument til fremme af prioriterede investeringer 
vedrørende dels oprettelse af nye arbejdspladser, der kan besættes med 
tidligere  EKSF-arbejdstagere,  dels med særlige behov inden for kul- og 
stålsektoren. 
Der gives i afsnittene nedenfor en begrundelse for den foreslåede støtte 
for hver type lån (investeringer og omstilling). 
410 Hvad angår investeringer, er formålet med rentegodtgørelserne at fremme 
visse  investeringsformer i  EKSF-industrierne.  Kriterierne for tildeling 
af rentegodtgørelse, som Kommissionen anvender i øjeblikket, vedrører 
følgende områder: 
- forsknings- og uddannelsescentre samt udbygning af utilstrækkelig 
produktionskapacitet (EFT nr. C 73 af 18.6.1970); 
- stabilisering af kulproduktionen: godtgørelsen  omfatter  kun investe­
ringer vedrørende mineskakter, minegange samt transport- og udvindings-
anlæg (EFT nr. C 79 af 23.3.1980) 
- fremme af  forbruget  af kul produceret i Fællesskabets medlemslande 
(EFT  nr. C 343 af 31.12.1982) 

- 54 
UDGIFTER 
Arti­
kel Tekst 1984 
Foresilede 
bevillinger 1983 
Godkendte 
bevillinger Gennemførelse 
1982 
420 OMSTILLING 47 44 38,9 
• 

- 55 -
UDGIFTER 
Artikel Bemærkninger 
11 
1 
1 
! 
| 
420 
1 1 
i 
i Kommissionen  forbeholder sig ret til at anvende og tilpasse disse kriterier 
på grundlag af dels sin egen vurdering af de nuværende prioriteringer, dels 
bevillingssituationen. 
Til gengæld bekræfter Kommissionen, at den bortset fra enkelte sager, som 
allerede  er ved at blive behandlet,  fortsat  afs-tår fra at yde rentegodt­
gørelse i forbindelse med investeringer i strukturomlægning i stålindustrien. 
Procentvis  ændring fra 1983 til 1984: + 332 
Omstillingslån med rentegodtgørelse ydes til offentlige virksomheder eller 
organer, som støtter beskæftigelsesfremmende investeringer i områder, der 
er ramt  af en aktivitetsnedgang, særlig stål- og kulindustribækkenerne. 
De af Kommissionen fastlagte retningslinjer for ydelse af disse lin findes i 
EFT  nr. 178 af 27.7.1977. De er senere blevet ændret  lidt  (jf. EFT nr. C 82 
af 29.3.1979, s. 8), særlig ved forbedring og præcisering af globallåne­
ordningen,  der har vist sig at være  effektiv  med hensyn til jobskabelse i 
små og mellemstore virksomheder. 
Det maksimale lån, til hvilket der kan ydes rentegodtgørelse på 3% i 5 år 
- på 5%, for så  vidt  det drejer sig om globallån - er i øjeblikket 
20 000 ECU pr.  oprettet  arbejdsplads, hvilket svarer til en maksimal støtte 
uden tilbagebetalingspligt på 3 000 ECU - 5 00C ECU pr. arbejdsplads. Støtte­
modtagerne skal først og fremmest ansætte tidligere EKSF-arbejdstagere. 
For 1984 vil der ud over behovene for omstilling, som løbende gør sig 
gældende i stålindustrien, opstå yderligere behov, der - til tider inden for 
de samme geografiske områder - skyldes den nedgang i beskæftigelsen i 
kulindustrien, der hænger sammen med strukturomlægningsprogrammet for denne 
industri. 

"56-
UDGIFTER 
Arti­
kel Tekst 1984 
Fores  ilede 
bevi11inger 1983 
Godkendte 
bevi11  inqer Gennemføre  Ise 
1982 
500 500 KAPITEL  40 I ALT 
KAPITEL  50  STØTTE  PÄ  GRUNDLAG  AF 
EKSF-TRAKTATENS  ARTIKEL  95 
(KOKSKUL  OG  KOKS  TIL  STÅLINDUSTRIEN) 
KAPITEL  50  IALT 
BEHOV  IALT 59 53 45,9 
500 KAPITEL  40 I ALT 
KAPITEL  50  STØTTE  PÄ  GRUNDLAG  AF 
EKSF-TRAKTATENS  ARTIKEL  95 
(KOKSKUL  OG  KOKS  TIL  STÅLINDUSTRIEN) 
KAPITEL  50  IALT 
BEHOV  IALT 6 6 500 KAPITEL  40 I ALT 
KAPITEL  50  STØTTE  PÄ  GRUNDLAG  AF 
EKSF-TRAKTATENS  ARTIKEL  95 
(KOKSKUL  OG  KOKS  TIL  STÅLINDUSTRIEN) 
KAPITEL  50  IALT 
BEHOV  IALT - 6 6 500 KAPITEL  40 I ALT 
KAPITEL  50  STØTTE  PÄ  GRUNDLAG  AF 
EKSF-TRAKTATENS  ARTIKEL  95 
(KOKSKUL  OG  KOKS  TIL  STÅLINDUSTRIEN) 
KAPITEL  50  IALT 
BEHOV  IALT 379 268 335,3 500 KAPITEL  40 I ALT 
KAPITEL  50  STØTTE  PÄ  GRUNDLAG  AF 
EKSF-TRAKTATENS  ARTIKEL  95 
(KOKSKUL  OG  KOKS  TIL  STÅLINDUSTRIEN) 
KAPITEL  50  IALT 
BEHOV  IALT 

-57 -
UDGIFTER 
Artikel Bemærkninger 
Det bør endvidere nævnes, at Den europæiske Fond for Regionaludvikling 
ligeledes  bidrager til jobskabelse i de regioner, der er berørt af krisen 
i stålindustrien, både via sin kvotabestemte og via sin kvotafrie afdeling. 
Procentvis  ændring fra 1983 til 1984: + 7% 
500 Kommissionen  har foreslaet, at finansieringen af støtteordningen for 
kokskul  overføres til det almindelige budget . Rådets instanser er i 
øjeblikket ved at gennemgå  dette  forslag. Formålet med denne overførsel vil 
være at  knytte  politikken på området kokskul nærmere sammen med Fællesskabets 
generelle  energistrategi. 
1) K0MC33)  174 endelig udg. af 5. april 1983 

- 59 -
UDGIFTER,  DER IKKE ER OPFØRT  PÅ BUDGETTET  - LÅN TIL FINANSIERING  AF  
SOCIALT  BOLIGBYGGERI 
Til de behov, der  skal finansieres ved hjælp af midler,  som stammer fra 
regnskabsårets indtægter, og  som ikke skal tilbagebetales, kommer  EKSF-
interven.tioner siden 1955 i forbindelse  med finansiering af socialt 
boligbyggeri. Dette aide-mémoire indeholder overslagene vedrørende  dette 
program  som supplerende information til Europa-Parlamentet og Det rådgivende 
Udvalg  om samtlige interventioner fra  EKSF's  side. 
1. Referencer og beskrivelse af aktionen 
Artikel 54 og  Den Høje Myndigheds/Kommissionens  beslutninger om, at der til 
boligprogrammerne  skal tildeles midler fra "den særlige reserve", der 
består af renter af lån og af udlån af ikke-lånte midler. 
EKSF's  intervention består af ydelse af lån til nedsat rente og  skal be­
drage til at nedbringe omkostningerne ved finansieringen af boliger ved 
at supplere andre midler fra medlemsstaterne  med lån fra Fællesskabet. 
2. Udgifternes art 
Udbetaling af langfristede Ian til  1% rente til nationale organer eller 
andre kompetente penge- og finansieringsinstitutter. 
Der skal opstilles et 10. program, der strækker sig over 5 år (1984-88). 
I den forbindelse  skal der for 1984 opføres en bevilling på 12 mio  ECU, 
hvoraf ca. 10 mio  ECU vil fremkomme ved amortisering af løbende lån. 
3. Begrundelse 
Der er to formal  med aktionen: 
- opfølgning af EF's sektorpolitik inden for kul og stål; 
- forbedring af levevilkårene for arbejdstagerne i  disse  sektorer. 
Kriterierne for ydelse af de pågældende lån er beskrevet i detaljer i 
EFT nr. C 299 af 30. november 1979, s. 2 og 3. 
Det drejer sig  om en aktion til fordel for både arbejdstagerne, da den 
bidrager til at mindste virkningerne af prisforhøjelser og det høje rente­
niveau,  og industrien, da den kan fremme strukturomlægningen. 
Pr. 1.1.1983 var der ved hjælp af EKSF-lån ydet støtte til opførelse af 
178 735 boliger. 
Der gives på s. 27 i  dette  aide-mémoire en oversigt over fordelingen af 
de ydede lån på de enkelte lande. 

"60  " 
INDTÆGTER 
mio ECU 
Arti­
kel Tekst 1984 
Foresilede 
bevillinger 1983 
Godkendte 
bevillinger Gennem­
førelse 
1982 
110 KAPITEL  10 ALMINDELIGE  INDTÆGTER 
1) 131 1?8 117,3 
1 110 AFGIFTER 1) 131 1?8 117,3 
1 
1) Forudsat den nugældende sats på 0,31% opretholdes. 

- 61 -
INDTÆGTER 
Arti­
kel Bemærkninger 
110 1. Referencer og beskrivelse af aktionen 
- EKSF-traktatens  artikel 49 og 50. 
- Beslutning nr. 2/52 og 3/52 af 23. december 1952. 
Afgifterne pr. ton fastsættes pi grundlag af  dentarif,  som Kommissionen  hvert 
ir traffer  afgørelse om^ og  sorc  offentliggøres i De europæiske Fællesskabers 
Tidende. 
1) 
Kommissionen  fremskød ved sin beslutning af H. april 1983 den reference­
periode,  der benytttes til beregningen af de gennemsnitsværdier, som anvendes • 
ved  beregningen af afgiftsgrundlaget. For 1984 bliver den således katenderlret 
1982.  Formålet med denne ændring er at tilpasse fremlæggelsen af forslaget 
til EKSF's  aktionsbudget efter fremlæggelsen af forslaget til De europæiske 
Fællesskabers almindelige budget. 
2. Indtagtens art 
Der er tale om fastlagte fordringer i  form  af produktionsafgifter for regn­
skabsåret 1984, beregnet på grundlag af virksomhedernes produktionsopgørelser. 
3. Begrundelse • . 
De sidste skøn over de gennemsnitsværdier, der danner grundlag for beregningen' 
af afgifterne, tyder på, at tallene for regnskabslret 1984, som bygger på 
referenceperioden fra 1. januar 1982 til 31. december 1982, for stenkuls  ved­
kommende vil stige med omkring 4% og for ståls vedkommende falde med omkring 
5% i forhold til dem, som  gjaldt  for 1983. 
Det skal  dog bemærkes, at  disse  tal er præget af en vis usikkerhed, da alle 
nødvendige oplysninger endnu ikke foreligger, og da produktionsprognoserne 
under de nuværende konjunkturforhold er meget usikre. 
Afgiftssats:  0,31%. 
Procentvis  ændring fra 1983 til 1984: + 2%. 
1 
1) EFT nr. C 101 af 14.4.1983, s. 4. 

-62 -
INDTÆGTE« 
Arti­
kel Tekst 1984 
Foreslåede 
bevillinger 1983 
Godkendte 
bevi llinger Gennem-
føreise 
1982 
120 RENTER  AF LÅN OG AF UDLÅN AF 
IKKE-LÅNTE  MIDLER 70 80 75 

-63 ~ 
INDTÆGTER 
Arti­ 1984 1983 Gennem­
kel Tetest Foreslåede Godkendte førelse Tetest 
beviLli  nger beviLlinger 1982 
130 BØDER OG BiLl§iFORHØJELSER 
VED SEN  INDBiTAUNG 5 5 
• 
KAPITEL  10 I  ALT 206 213 
MPITIU  20 -  ANNULLERING 
M_lM?L.IGTFLSER,  DER  SANDSYNLIGVIS 
tRKI  RQMMER  TIL  INDFRIELSE 3 5 1,4 

- 64 -
INDTÆGTER 
Arti­
kel Bemærkninger 
Afgiftspligtige mængder og.provenu ved en afgiftssats pi 0,01% 
Pfodukt Produktionsprognose, 
der danner grundlag 
for beregningen af 
afgiften 
(i mio/ton) Provenu  ved en 
afgiftssats på 
0,01% 
(i mio ECU) 
Briketter'/ brunkul og 
halvkoks  brunkul 4,1 0,02 
Stenkul  af enhver art 191,6 1,40 
KUL  I ALT 1**2 
Råjern,  for så  vidt  det 
ikke er bestemt til 
fremstillind af ingots 3,2 0,03 
Stål i ingots 1) 
106,0 . 2,06 
Færdigproduk£er 81,3 0,73 
STÅLIALT Z& 
TILSAMMEN 4,24 
120 1 . Referencer od beskrivelse af aktionen 
-t 
Kommissionen  tilbageholder i medfør af sin beslutning af 30. april 1975 de 
disponible  renter" fra foregående regnskabsår med henblik på opførelse på 
budgettet. 
. Indtægtens art 
Indfægterne fra lån og udlån af ikke-lånte midler fastsættes endeligt, når 
Kommissionen  opstiller balancen pr. 31. december 1983. 
3 . Begrundelse • 
1 
De forventede renteindtægter bygger på et skøn over de indtægter, som Kommis-
sionen  kan frigøre til  dette  formål, når den opstiller balancen pr.. 31.12^1983. 
Procentvis  ændring fra 1983 til 1984: - 12%. 
1) Forsigtigt skøn i betragtning af den usikkerhed, der for tiden hviler over 
stålindustrien. 

- 65 -
INDTÆGTER 
Arti­
kel Bemærkninger 
130 1. Referencer  og beskrivelse  af aktionen 
EKSF-traktatens  artikel  47, 58 og 60 (først og fremmest). Kommissionen kan 
idømme virksomheder,  der overtræder de gældende  pris- og kvotaordninger,  bøder 
2. Indtægtens art 
sionen har idømt virksomhederne i  henhold  til EKSF-traktatens  artikel  58, i 
en vis udstrækning  betragtes  som udskudte indtægter, bl.a. i  betragtning  af, 
at en række  sager er blevet  indbragt  for Domstolen. 
3. Begrundelse 
Det er meget vanskeligt  at bestemme  det beløb, der vil  blive oppebåret i 1984, 
navnlig  fordi rettens  behandling  af de omtvistede  sager kan vare både ét og 
to år. Det foreslås kun at  medregne  de sager,  hvor inddrivning  er ved at 
finde sted. På grundlag  af de foreliggende  oplysninger  foreslås det, at der 
opføres 5 mio ECU på  denne konto. 
Procentvis  ændring fra 1983  til  1984: 0%. 
Henlæggelsen pa  grundlag  af Kommissionens  beslutninger  om anvendelse  af støtte 
skal inden for et  rimeligt  tidsrum  føre  til indgåelse af  retlige  forpligtelser 
Ifølge Kommissionens  interne  regler  om opstillingen  og gennemførelsen af 
EKSF's aktionsbudget  skal henlæggelserne  derfor  i de - for øvrigt usædvanlige 
tilfælde,  hvor der opstår  forsinkelser,  annulleres.. 
Efter at alle parterne  har opfyldt  de forpligtelser,  der følger af den  retlige 
forpligtelse,  skal.de  resterende  hertil  henlagte  beløb ifølge ovennævnte 
regler annulleres. 
.De således  frigjorte  midler  bliver  igen disponible  som indtægter'for det 
løbende regnskabsår. Ud fra en regnskabsmæssig  betragtning  burde indtægter af bøder, som  Kommis-
200 1. Referencer  og beskrivelse  af aktionen 

- 66 -
Arti­
kel Tekst 1984 
Fores ilede 
bevi11inger 1983 
Godkendte 
bevillinger Gennem­
føreIse 
1982 
KAPITEL 20 I ALT KAPITEL 20 I ALT 3 5 2,4 
KAPITEL 30 JUSTERING  OP/NED 
KAPITEL 30 I ALT 
KAPITEL 40 IKKE-ANVENDTE  INDTÆGTER p.m. p.m. - 1,8 KAPITEL 30 JUSTERING  OP/NED 
KAPITEL 30 I ALT 
KAPITEL 40 IKKE-ANVENDTE  INDTÆGTER p. m. p.m. - 1,8 KAPITEL 30 JUSTERING  OP/NED 
KAPITEL 30 I ALT 
KAPITEL 40 IKKE-ANVENDTE  INDTÆGTER 
p.m. p.m. 63,4 FRA FOREGÅENDE REGNSKABSÅR 
KAPITEL 40 I ALT 
SOCIALE FORANSTALTNINGER I FOR­p.m. p.m. 63,4 FRA FOREGÅENDE REGNSKABSÅR 
KAPITEL 40 I ALT 
SOCIALE FORANSTALTNINGER I FOR­p.m. p.m. 63,4 
510 FRA FOREGÅENDE REGNSKABSÅR 
KAPITEL 40 I ALT 
SOCIALE FORANSTALTNINGER I FOR­
110 50 50 510 
BINDELSE MED STRUKTUROMLÆGNINGEN  AF 
110 50 50 510 
STÅLINDUSTRIEN 110 50 50 INDTÆGTER 

- 67 -
Arti­
kel Bemærkninger 
2. Indtægtens  art 
Bortset fra  de undtagelsestilfælde,  hvor der træffes beslutninger  om henlæg­
gelse, og hvor disse beslutninger ikke  gennemføres  inden for et  rimeligt  tids­
rum ved indgåelse  af retlige forpligtelser,  annulleres henlæggelserne  normalt 
ved afvikling  af den pågældende  kontrakt,  hvilket sker i forståelse med  med­
kontrahenten. 
Det overslag  pa 3 mio  ECU, som er opført i  dette kapitel, vedrører hovedsage­
lig annullering i forbindelse  med omstilling og omskoling.  Andre forhold 
(annullering  af disponible  restbeløb på  afsluttede forskningskontrakter, 
forsinkede  retlige forpligtelser  osv.) skal blot  nævnes  til orientering. 
3. Begrundelse 
Annulleringstempoet kan  vanske ligt forudses,  fordi det afhænger af  flere for­
hold (f.eks.  de forhandlinger, der  skal.føres med de berørte  regeringer). 
Det skønsmæssige  tal på 3 mio ECU  er baseret på et jævnt tempo i 1984. 
Procentvis ændring fra 1983  til 1984: - 402. 
300 
400 
510 I dette kapitel, der er forsynet  med et "p.m.", registreres nettovirkningen 
af bevægelserne  i omregningskursen  i regnskabsårets løb. 
I dette kapitel, der er forsynet  med et "p.m.",  vil den eventuelle  bevillings-
saldo fra det  foregående regnskabsår  kunne opføres som indtægter  for regnskabs' 
året. 
1. Referencer  og beskrivelse af aktioner 
- Kønklusionerne  af Rådets 717. samling  den 24.6.1981. 
- EØF-traktatens  artikel 235. 
- Kommissionens  forslag  til Rådet af  13. april 1983 
(K0M(83) 158 endelig  udg.). INDTÆGTER 

- 68 " 
Arti­
kel Tekst 1984 
Foreslåede 
bevi11inger 1983 
Godkendte 
bevillinger Gennem­
førelse 
1982 
520 Bidrag over det  almindelige  budget 
i forbindelse  med strukturomlæg­
ningen af kulindustrien 60 - -
KAPITEL 50 I ALT 170 50 50 INDTÆGT  E R 

- 69 " 
INDTÆGTER 
Arti­
kel Bemærkninger 
520 2. Indtagtens  art 
Under dette kapitel opføres supplerende  indtægter, der udelukkende er bestemt 
til finansiering  af sociale foranstaltninger  i forbindelse  med strukturomlæg­
ningen af stilindustrien  (Artikel  B.2.2.). Kommissionen foreslår, at  finan­
sieringen  af denne midlertidige  foranstaltninger  bliver fortsat med bevil­
linger, der overføres fra EØF's budget  til EKSF's budget ifølge en  beslut­
ning i henhold  til EØF-traktatens  artikel 235. 
3. Begrundelse 
Kommissionen har i det foreløbige  forslag  til EØF's budget for 1984 foreslået 
en overførsel på 110 mio ECU. 
Procentvis  ændring fra 1983  til 1984: + 120%. 
1. Referencer  og beskrivelse  af aktionen 
- EØF-traktatens  artikel 235. 
- Kommissionens  forslag  til Rådet i K0M(83)  endelig udg. 
2. Indtægtens art 
Overførsel  til EKSF af bevillingen  under konto  7027 i det almindelige 
budget. 
3. Begrundelse 
De opståede behov vedrører fra 1984 de strukturomlægningsforanstaltninger, 
som forestår i  kulsektoren,  og dækker  alle EKSF's støtteformer  (omskoling, 
godtgørelser i  forbindelse  med omstilling  og modernisering,  teknisk  forsk­
ning); det er derfor umuligt at opnå  balance på budgettet  med den nuvæ­
rende afgiftssats.  Kul- og stålindustriernes nuværende  vanskelige  situa­
tion gør det  umuligt at forhøje  satsen på 0,31%. Det er derfor nødvendigt 
at budgettere  med et midlertidigt  bidrag over det almindelige,budget. 
Procentvis  ændring fra 1983  til 1984: Ny  foranstaltni ng. 

- 70 " 
INDTÆGTER 
Arti­
kel Tekst 1984 
Foreslåede 
bevillinger 1983 
Godkendte 
bevillinger Gennem­
førelse 
1982 
600 KAPITEL 60 - HENLÆGGELSE  TIL 
IMØDEGÅELSE  AF UFORUDSETE  UDGIFTER p.m. p.m. 29 
KAPITEL 60 I ALT p.m. p.m. 29 
INDTÆGTER  I ALT 379 268 355,3 

- 71 -
Arti­
kel Bemærkninger 
600 Under dette kapitel, der er forsynet  med et "p.m.", vil der kunne optages et 
passende indtægtsbeløb,  hvis det pi et  eller andet tidspunkt i løbet af  regn­
skabsåret 1984 viser sig nødvendigt  at dække et underskud.  Det disponible be­
løb til henlæggelsen  til imødegåelse  af uforudsete udgifter  vil blive ende­
ligt fastlagt, når Kommissionen  opstiller balancen pr. 31. december 1983. INDTÆGTER 

- 72 -
DÆKNING AF IKKE-BUDGETTEREDE  BEHOV 
Der regnes med følgende  midler  til dækning  af behovene,  hvad angår opfø­
relse af sociale boliger: 
- midler fra EKSF's  tidligere  pensionsfond  og 
- midler fra  den særlige  reserve. 
Disse midler  stammer  dels fra afdrag  på udbetalte  lån, dels fra  nye be­
villinger,  der henlægges  i den særlige  reserve. 
Når Kommissionen  opstiller  balancen  pr. 31.12.1983,  vil den tage stiLling 
til, hvilke  supplerende  midler der skal henlægges  i den særlige  reserve. 
OPGØRELSE  OVER MULIGE ORDINÆRE INDTÆGTER  I 1984 
Overslagene  over andre  traditionelle  indtægter  end afgifterne  beløber sig 
til 78 mio ECU  (disponible renter:  70 mio ECU;  bøder: 5 mio ECU;  annul­
leringer:  3 mio ECU). Da  provenuet  ved en  afgiftssats  på 0,01%  anslås 
til 4,24 mio ECU,  vil det sandsynlige afgiftsprovenu  på grundlag  af den 
nuværende  sats på 0,31%  andrage 131 mio ECU. Det  samlede  mulige ordinære 
indtægtsbeløb  i 1984  anslås  derfor  under disse forudsætninger  til 209 
mio ECU. 

BILAG  E 
FORSLAG  TIL  EKSF'S AKTIONSBUDGET  FOR REGNSKABSÅRET 1984 
SAMMENFATTENDE OVERSIGT (i mio ECU) 
UDGIFTER FORSLAG INDTÆGTER FORSLAG 
VIRKSOMHED,  DER  FINANSIERES OVER REGN­
SKABSÅRETS INDTÆGTER  (TILBAGEBETALES IKKE) 
1. Administrationsudgifter 
2. Udgifter til  sociale  foranstaltninger 
2.1. Støtte til omskoling  (artikel  56] 
2.2. Sociale  foranstaltninger  i for­
bindelse  med strukturomlægningen 
af stålindustrien 
3. Støtte til  forskning  (artikel 55) 
3.1. Stål 
3.2.. Kul 
3.3. Sociale  foranstaltninger 
4. Støtte i form af rentegodtgørelser 
4.1. Investeringer  (artikel  54) 
4.2. Omstilling  (artikel  56) 
VIRKSOMHED,  DER  FINANSIERES  VED HJÆLP AF 
IKKE-LÅNTE  MIDLER 
6. Socialt  boligbyggeri 5 
250 
140 
65 110 
28,5 
24,0 
12,5 
12 
47 59 
379 
12 REGNSKABSÅRETS INDTÆGTER 
1. Løbende  udgifter 
1.1. Provenu  af afgifter  udregnet  på 
grundlag  af 0,31% 
1.2. Renter  af lån og af udlån af ikke-
lånte midler 
1.3. Bøder og beløbsforhøjelser ved sen 
indbetaling 
1.4. Diverse 
2. Annullering af  forpligtelser,  der sandsyn­
ligvis ikke  kommer  til indfrielse 
3. Justering op/ned 
4. Ikke-anvendte  indtægter fra  regnskabs­
året 1982 
5. Ekstraordinære indtægter 
5.1. Sociale  foranstaltninger  i forbindel­
se med strukturomlægningen af stål­
industrien 
5.2. Bidrag  over  det almindelige  budget  i 
forbindelse  med strukturomlægningen af! 
kulindustrien 
DE IKKE-LÅNTE  MIDLERS OPRINDELSE 
6. Særlig  reserve  og EKSF's  tidligere 
pensionsfond 131 
70 
5 
p.m. 
3 
p.m. 
p.m. 
110 
60 
379 
12