I 2016 indførte EU også flygtningefaciliteten for Tyrkiet for at bidrage til at dække behovene hos de 3 mio. flygtninge, der opholder sig i Tyrkiet. Den humanitære del af faciliteten for 2016 og 2017 på 1,4 mia. EUR fokuserer primært på at støtte flygtninge uden for lejrene (der udgør langt størstedelen af flygtningene i Tyrkiet, og som også er de mest sårbare). Med henblik herpå iværksatte Kommissionen – gennem Verdensfødevareprogrammet og Tyrkisk Røde Halvmåne – EU's hidtil største humanitære projekt, nemlig det sociale krisesikkerhedsnet (ESSN), der sigter mod at tilvejebringe månedlige kontantoverførsler til én million af de mest sårbare flygtninge ved hjælp af debetkort.

En betydelig del af EU's budget for humanitær bistand i 2016 gik til støtte til flygtninge i de lande, der er mest direkte berørt af krisen i Syrien, samt til mennesker i Syrien med behov for humanitær bistand.

I 2016 voksede de humanitære kriser målt i antal, kompleksitet og alvor. Der var over 50 væbnede konflikter med kun lille eller slet ingen bedring i de mest alvorlige store kriser såsom dem i Syrien, Yemen, Sydsudan og regionen omkring Tchadsøen. Naturkatastrofer – der er knyttet til megatendenser såsom klimaforandringer, urbanisering og demografisk pres – har i de seneste år skabt humanitære behov for ca. 26 mio. mennesker hvert år. Alt i alt havde mere end 95 mio. mennesker i 40 lande behov for humanitær bistand i 2016, og næsten 65 mio. mennesker (heraf halvdelen børn) blev fordrevet, hvilket er flere end nogensinde før.

I denne beretning præsenteres Kommissionens vigtigste aktiviteter og politiske resultater i 2016 på området humanitær bistand, som blev gennemført af Generaldirektoratet for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse (GD ECHO). Denne beretning er udarbejdet i henhold til artikel 19 i Rådets forordning (EF) nr. 1257/96 af 20. juni 1996 om humanitær bistand, i henhold til hvilken Kommissionen skal forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en årsberetning, der indeholder et resumé af de foranstaltninger, som er finansieret i løbet af det foregående år.

Oversigt over de vigtigste humanitære bistandsoperationer i 2016 Oversigt over de vigtigste humanitære bistandsoperationer i 2016

Ligesom i de foregående år var reaktionen på de humanitære kriser i Afrika en anden væsentlig del af EU's humanitære bistand med særligt fokus på de komplekse nødsituationer i hele Sahel-området og på Afrikas Horn og regionen omkring Tchadsøen, hvor fødevaresikkerhedskriser var tynget af en række langvarige konflikter. Kommissionen har alt i alt bevilget 747 mio. EUR til bekæmpelse af kriser i Afrika syd for Sahara. Heraf gik de største tildelinger til Sudan og Sydsudan (192 mio. EUR) og Afrikas Horn (203 mio. EUR) samt Vestafrika (140 mio. EUR). Både på Afrikas Horn og i Sahel var et centralt element i Kommissionens strategi at sikre tætte forbindelser med EU's udviklingsbistand med henblik på at støtte de berørte samfunds modstandsdygtighed. I Den Centralafrikanske Republik (CAR) var EU fortsat en meget aktiv humanitær donor i overensstemmelse med EU's vedvarende højprofilerede engagement i CAR, hvor det ydede kort- og langsigtet bistand og støtte til opbygning af modstandsdygtighed for ofrene for konflikten i selve landet samt til flygtninge i nabolandene.

Irak, det bredere Mellemøsten og Nordafrika

EU spillede en central rolle med hensyn til at yde bistand til ofrene for konflikten i Irak (159 mio. EUR) og førte an i de internationale bestræbelser (bl.a. på et møde på højt plan i FN's Generalforsamling, som blev ledet af kommissær Stylianides). EU har også bidraget med at levere og koordinere bistand i form af naturalier fra medlemsstaterne gennem EU's civilbeskyttelsesordning i forbindelse med konflikten omkring Mosul.

Endvidere fortsatte EU med at yde betydelig støtte til humanitære operationer i Yemen (70 mio. EUR), hvor situationen fortsat forværredes, både hvad angår basale humanitære behov og overholdelse af den humanitære folkeret, samt i Palæstina (25 mio. EUR). I Nordafrika blev der ydet fortsat støtte for at bidrage til at opfylde de humanitære behov hos Sahrawi-flygtningene samt den konfliktramte befolkning i Libyen.

Ukraine

EU var fortsat en af de største donorer af humanitær bistand i forbindelse med krisen i Ukraine og stillede fødevarer, husly, sundhedsydelser og psykologisk bistand til rådighed for de mest sårbare mennesker, der lider under konflikten i det østlige Ukraine. I alt blev der tilvejebragt 28,4 mio. EUR til EU's humanitære indsats i forbindelse med krisen.

Imødegåelse af naturkatastrofer

Det var også en vigtig prioritet for Kommissionen i 2016 at reagere hurtigt og effektivt på naturkatastrofer. Dette sker både ved at trække på humanitær bistand gennem partnerorganisationer og på EU's civilbeskyttelsesordning, der fremmer og koordinerer medlemsstaternes bistand i form af naturalier gennem Det Europæiske Beredskabskoordineringscenter (ERCC).

I 2016 var reaktionen på fænomenet El Niño 2016 – et af de værste, der er registreret – en vigtig prioritet. Kommissionen bevilgede 298 mio. EUR i humanitær nødhjælp til de mennesker, der var berørt af El Niño.

Kommissionen var også rede til at yde støtte i tilfælde af pludseligt indtrufne katastrofer. EU ydede navnlig støtte til ofrene for den tropiske orkan Winston i Fiji og tørken i Papua Ny Guinea og hjalp de mennesker, der var berørt af jordskælvet i Ecuador i 2016, med både humanitær bistand og mobilisering af europæisk civilbeskyttelsesbistand.

Tværgående spørgsmål

Undervisning under kriser

Fremme af undervisning under kriser har været en vigtig prioritet for Kommissionen i de senere år. I 2016 afsatte Kommissionen mere end 4 % af sit oprindelige budget for humanitær bistand til uddannelsesprogrammer i forbindelse med humanitære kriser i overensstemmelse med de tilsagn, som kommissær Stylianides gav i begyndelsen af sin embedsperiode.

Det humanitære verdenstopmøde

Kommissionen deltog aktivt i det humanitære verdenstopmøde (WHS) den 23.-24. maj 2016 i Istanbul. EU gav ca. 100 tilsagn. Disse omfattede en ny, udviklingsorienteret politik vedrørende tvangsfordrivelse, nye retningslinjer for humanitær beskyttelse, aktivt engagement og tiltrædelse af "Grand Bargain"-aftalen med henblik på at forbedre støttens effektivitet, fortsat støtte til undervisning under kriser via budgettet for humanitær bistand samt tiltrædelse af chartret om integration af personer med handicap i den humanitære indsats og chartret om kriser i byområder .

Grand Bargain-aftalen

Kommissionen spillede en ledende rolle i forhandlingen af Grand Bargain-aftalen frem til det humanitære verdenstopmøde samt i det første år af gennemførelsen af sine tilsagn. Med Grand Bargain-aftalen har donorer og gennemførelsesorganer forpligtet sig til en pakke af foranstaltninger med henblik på at øge effektiviteten af den humanitære indsats i en ånd af samarbejde og gensidig forpligtelse. Ud over sin rolle som formidler af Grand Bargain-aftalen som helhed indkalder Kommissionen sammen med andre partnere til møder om arbejdet med upartiske og omfattende vurderinger af de humanitære behov. Dette arbejde anses for at være af afgørende betydning, da det danner grundlag for strategisk planlægning og finansiering samt for en målrettet og effektiv humanitær indsats.

Sammenhængen mellem humanitær bistand og udvikling

Betydningen af sammenhængen mellem humanitær bistand og udvikling indtog en meget central plads i drøftelserne både ved en række centrale multilaterale arrangementer og på europæisk plan. I 2016 skete der fremskridt i denne henseende både på politisk plan (såsom den fornyede europæiske udviklingskonsensus, det humanitære verdenstopmøde og Grand Bargain-aftalen) og på operationelt plan.