•i KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 530 endelig udg. 
Bruxelles, den 29. oktober 1993 
Brirør. *** 
Sssw» 
•JBLjg 
JE 
R» 
a-ft,rfÆji&-a FJERDE ÅRSBERETNING FRA KOMMISSIONEN 
OM STRUKTURFONDSREFORMENS GENNEMFØRELSE 
- 1992 -
FORORD 
Denne fjerde beretning om gennemførelsen af strukturfondsreformen fremlægges 
ligesom de foregående år i henhold til artikel 16 i forordning (EØF) nr. 
2052/88. 
Den behandler de hovedemner, som er nævnt i artikel 31 i forordning (EØF) 
nr. 4253/88, og den lægger især vægt på, hvordan de enkelte fondes budget­
midler er blevet anvendt, og hvilke konkrete aktiviteter de har resulteret 
i . 
I første kapitel gøres der - for hvert enkelt mål og land - status over 
gennemførelsen af de vedtagne aktioner. Der gøres også status over fælles­
skabs ini t iat i vprogr ammerne , de nyskabende foranstaltninger og den faglige 
bistand. 
Kapitel II omhandler budgetgennemførelsen i 1992 og låne instrumenternes 
rolle (EIB-EKSF) i forbindelse med gennemførelsen af de højt prioriterede 
mål, og der gøres endvidere rede for kontrollen med anvendelsen af EF-
midlerne. 
Endelig drejer sidste kapitel sig om gennemførelsen af reformens principper. 
De vigtigste emner er her det evalueringsarbejde, der er foretaget enten på 
Kommissionens eller medlemsstaternes initiativ, endvidere overholdelsen af 
additionalitetsprincippet og endelig den rolle, som arbejdsmarkedets parter 
spiI ler. 
Kommissionens midtvejsevaluering fra februar 1992 påviste en række positive 
resultater, som allerede da var opnået ved strukturfondenes finansiering af 
forskellige foranstaltninger. På baggrund heraf blev de vigtigste forslag i 
Delors I I-pakken vedtaget på topmødet i Edinburgh den 11. og 12. december 
1992. Det betød følgende: en fordobling inden 1999 af strukturmidlerne til 
de fire EF-lande, der er økonomisk dårligst stillede; førsteprioritering af 
mål nr. 1; en væsentlig forøgelse af midlerne t i I de andre mål-, en omdefi-
nering af må I nr. 3 og 4; og hensyntagen til problemerne i visse kystområder 
gennem etablering af et finansielt instrument til udvikling af fiskeriet 
(FIUF). 
Kommissionen foreslog derefter ændringer af strukturfondsforordningerne, 
såvel af rammeforordningen og samordn ingsforordningen som af de særlige 
forordninger for de enkelte fonde. 
Alle de nævnte forordninger blev vedtaget i ændret form af Rådet den 
20. juli 1993. Den nye programmeringsperiode løber fra 1. januar 1994 til 
31. december 1999. 
I^L-
RESUME OG KOMMENTARER 
I overensstemmelse med artikel 31 i forordning (EØF) nr. 4253/88 gøres der i 
det følgende status over strukturfondsreformens forløb i 1992: 
Status over de enkelte mal 
Et år før den første programmer ingsfase udløber, har samtlige lande og 
regioner under mål nr. 1 klart vist deres vilje til at udnytte de oprin­
delige bevillinger fuldt ud. De har fremlagt de sidste forslag til aktioner 
(OP, globaIti Iskud, projekter osv.), der kan udfylde eksisterende lakuner, 
eller de har foretaget de fornødne ændringer af tidsplanerne, så bevillin­
gerne vil være fuldt udnyttet inden udgangen af 1993. 
Der er dog stadig problemer i Italien, navnlig i forbindelse med aktioner, 
hvor Fællesskabets samarbejdspartnere er regionale myndigheder. 
De programmer, der i 1991 blev godkendt for de nye tyske delstater og 
Østberlin , er for hovedpartens vedkommende forløbet planmæssigt. Da der 
imidlertid blev indsendt mange ansøgninger om støtte, blev der foretaget en 
ændring i fordelingen af udbetalingerne i 1992 og de efterfølgende âr ti I 
fordel for 1992. 
Under mal nr. 2 blev der i 1992 - takket være en videreførelse af program­
merne - mulighed for at disponere over langt den største del af bevillin­
gerne til første programmer ingsfase (1989-1991) og at nå op på et rimeligt 
betalingsniveau. 
Endvidere kunne alle regioner i begyndelsen af 1992 fremlægge hovedparten af 
de aktioner, de ønskede at gennemføre i anden programmer ingsfase (1992-93), 
og allerede i slutningen af 1992 var man godt i gang med at gennemføre 
aktionerne. Dette tilfredsstillende resultat skyldes utvivlsomt, at regio­
nerne fortsat prioriterer de samme mal som i første fase og kan bygge på 
erfaringerne herfra. 
For mil nr. 3 og 4 var 1992 det år, hvor FSR for første fase blev endelig 
gennemført, og hvor de nye FSR for 1993 blev opstillet. 
Disse FSR omfatter et rammebeløb på ca. 2,1 mia. ECU. Det er karakteristisk 
for dem, at de fortsat prioriterer en indsats på samme områder som tidligere 
(basisuddannelse, videregående uddannelse, beskæftigelsesstøtte og støtte 
til de socialt dårligst stillede), og at de introducerer en større fleksi­
bilitet, således at der under mål nr. 3 kan ydes støtte til personer, der 
har været arbejdsløse i under 12 måneder, og ti I det toldpersonale, hvis 
erhvervssituation er berørt af realiseringen af det indre marked. 
-Air-
Da langtidsledighed stadig er et stort problem, er der afsat et relativt 
større beløb end tidligere til interventioner til bekæmpelse af denne form 
for arbejdsløshed. 
Når det gælder foranstaltningerne med sigte på mål nr. 5a, er der ikke sket 
ændringer af betydning i 1992. Det ser ud til, at de forskellige ordninger 
har nået et regelmæssigt gennemføre Isestempo. Det er især udligningsgodt­
gørelserne, der er gået lidt frem, mens investeringerne på landbrugs­
bedrifterne (ca. 50 000 nye planer) og etableringen af unge landbrugere er 
gået Iidt tiIbage. 
am-Hvad angår foranstaltningerne til afsætning og forarbejdning af landbrugs­
produkter, viser fordelingen af forpligtelser mellem de forskellige prograi 
mer, at der blev ydet mest støtte til kødsektoren, herefter kommer sektoren 
for frugt og grønsager, mejerisektoren og ti I sidst vinsektoren. 
Hertil skal lægges fiskeriforanstaltningerne under mål nr. 5a, der er 
koncentreret om sektorens behov, og som på baggrund af krisen i fiskeriet 
især har drejet sig om en omlægning af virksomhederne og forbedring af 
sundhedsforholdene og produkternes kvalitet. 
Der er vedtaget en række nye programmer i tilslutning til programmerne for 
de miljømæssigt følsomme områder og til de regionale programmer vedrørende 
skovbrugsforanstaltninger. De nye programmer bliver integreret i de 
landbrugsmiIjø- og skovbrugsprogrammer, der indgår i ledsageforanstalt­
ningerne til reformen af den fælles landbrugspolitik. 
Under mål nr. 5b er programmernes gennemførelsesgrad steget, men den er 
stadig forskellig fra region til region. Den er højest i Spanien (120%)1), 
efterfulgt af Frankrig (102%) og Nederlandene (99%), mens den er på kun 77% 
for Italien, hvilket især skyldes den sene fremlæggelse og godkendelse af OP 
for visse regioner. 
Foranstaltningerne vedrører især følgende prioriterede felter: diversifi­
cering af landbruget, udvikling af andre sektorer end landbruget, udvikling 
af turisme, bedre udnyttelse af menneskelige ressourcer og miljøbeskyttelse. 
Emner som udvikling af regionale produkter, landsbyfornyelse, store investe­
ringer i SMV samt regionale infrastrukturer er interessante eksempler på 
projekter med en positiv effekt i landdistrikter i tilbagegang. 
1) Nogle medlemsstater har indgået forpligtelser for et større beløb end 
bevilget for det pågældende år. 
^ A C -
Denne form for investeringer giver som regel hurtigere resultater end inve­
steringer i diversificering af landbruget el 1er.udvikling af de menne­
skelige ressourcer, hvor indsatsen generelt er langt mere kompliceret. 
I løbet af 1992 blev der godkendt en lang række tiltag til konkret gennem­
førelse af de tolv fællesskabsinitiativer, som allerede var blevet besluttet 
i 1990 og 1991. Endvidere blev der i maj 1992 godkendt et nyt initiativ 
(RETEX) til accelereret diversificering af den økonomiske aktivitet i 
områder, der er stærkt afhængige af tekstil- og beklædningssektoren. 
Det fremgår af budgetgennemførelsen, at strukturfondene i 1992 fik tilført 
17 054 mio. ECU som forpligtelsesbevillinger og 15 925 mio. ECU som 
betalingsbevillinger, hvortil kommer 1 046 mio. ECU til forpligtelser og 
1 285 mio. ECU til betalinger til fordel for de nye tyske delstater. 
Udnyttelsesgraden var for disse bevillinger 99,2% for så vidt angår 
forpligtelsesbevillinger og 99,3% for så vidt angår betalingsbevillinger 
(henholdsvis 100% og 96,3% for de nye tyske delstater). Det betyder, at der 
for hele fordobl ingsperi oden (1988-93) er blevet afsat i alt 52 419 mio. ECU 
(1988-priser) til strukturfondene, hvilket svarer ti I de beløb, der er 
fastsat i forordning (EØF) nr. 2052/88. 
Med hensyn til evalueringen af strukturfondenes makroøkonomiske virkning i 
mål nr. 1-regionerne viser de undersøgelser, der er foretaget, at EF-
interventionernes relative bidrag til den økonomiske udvikling i regionerne 
er øget, set på baggrund af den generelt dårlige økonomiske situation i 
Fællesskabet. Fondene tegner sig for en stigende andel af investeringerne i 
de nævnte regioner og bidrager i højere grad end tidligere til den økono­
miske vækst, som dog har været vigende de senere år. 
I løbet af 1992 har evalueringen af interventionsformerne og de tematiske 
evalueringer gennemgået en kraftig udvikling. Evalueringen af interven­
tionernes virkning har ikke altid givet resultater af en kvalitet, der har 
svaret til Kommissionens forventninger; det hænger sammen med, at der 
anvendes meget komplicerede metoder, og at oplysningerne ofte er mangel­
fulde; de tematiske evalueringer, som fokuserer på fremtidsperspektiver og 
strategier, åbner til gengæld mulighed for, at der kan ydes en mere mål­
rettet indsats i visse medlemsstater. 
- id -
INDHOLOSFORTEGNELSE 
RESUME OG KOMMENTARER 
KAPITEL I: Status over fondenes indsats for hvert mål 
samt over fællesskabsinitiativer, nyskabende 
aktioner og faglig bistand 1 F 
1. Status over fondenes indsats for hvert mål \Jz 
1.1. Mål nr. 1 og de nye tyske delstater \? 
1.1.1. Grækenland 2 
1.1.2. Spanien 4 
1.1.3. Frankr ig 5 
1.1.4. Irland 8 
1.1.5. Italien 10 
1.1.6. Portugal 12 
1.1.7. Det Forenede Kongerige 14 
1.1.8. De nye tyske delstater og Østberlin 16 
1.2. Mål nr. 2 20 
1.2.1. Status over de aktioner, der blev vedtaget 
i den første planlægningsfase 20 
1.2.2. Gennemførelsen af de FSR, der er vedtaget 
for den anden planlægningsfase (1992-1993) 21 
1.3. Mål nr. 3 og 4 27 
1.3.1. FSR's gennemførelse i 1990-1992 27 
1.3.2 Iværksættelsen af FSR for 1993 32 
1.4. Mål nr. 5a 36 
1.4.1. Gennemførelse af landbrugsstruktur­
foranstaltningerne 36 
1.4.2. Foranstaltninger til forbedring af vilkarne 
for forarbejdning og afsætning af landbrugs-
og skovbrugsprodukter 40 
1.4.3. Foranstaltninger til forbedring af vilkårene 
for forarbejdning og afsætning af fiskeri­
varer og akvakulturprodukter 41 
1.5. Mål nr. 5b 42 
Gennemførelse af de operationelle 
programmer 42 
2. Fællesskabsinitiativer, nyskabende aktioner 
og fag I i g bistand 45 
2.1. Fællesskabsinitiativer 45 
2.2. Nyskabende aktioner 49 
2.2.1. EFRU-forordningens artikel 10 50 
2.2.2. Aktioner medfinansieret af ESF 52 
2.2.3. EUGFL-forordningens artikel 8 54 
2.3. Faglig bistand 54 
KAPITEL II: BugetgennemføreI sen i 1992 - Status over 
låne instrumenternes betydning for realiseringen 
af de prioriterede mål og over kontrol­
foranstaltningerne 57 
1. BugetgennemføreI sen i 1992 57 
1.1. Opførelsen af strukturfondsmidlerne 
på 1992-budgettet 57 
1.2. Budgetgennemførelsen i 1992 pr. fond 
og pr. må I 57 
1.3. Udviklingen i perioden 1989-1992 60 
1.4. Gennemførelsen af FSR 62 
2. EIB's indsats 64 
3. EKSF's indsats 67 
4. Kontrol 70 
KAPITEL III: Reformens principper, EF-interventionerne 
og arbejdsmarkedets parter 74 
1. Gennemførelsen af reformens principper 74 
1.1 Additionalitetsprincippets juridiske 
aspekter 74 
1.2 Kontrol af additionalitetsprincippets 
overholdelse 76 
1.3 Partnerskab 80 
2. Evaluering af EF-interventionerne 82 
3. Den funktion, der udøves af arbejdsmarkedets 
parter 98 
BILAG 
FORKORTELSER 
^-
K A P I T E L I 
STATUS OVER FONDENES INDSATS FOR HVERT MAL SAMT OVER 
FÆLLESSKABSINITIATIVER, NYSKABENDE AKTIONER 
OG FAGLIG BISTANO 
1. STATUS OVER FONDENES INDSATS FOR HVERT MAL 
1.1. Mål nr. 1 og de nye tyske delstater 
Et år inden afslutningen af den første programperiode var der en kraftig 
mobilisering af midlerne fra de tre fonde i alle lande og regioner under mål 
nr. 1. De sidste operationelle programmer (OP) blev vedtaget, og mulig­
hederne for at tilpasse og ændre de allerede vedtagne foranstaltninger blev 
systematisk anvendt i alle landene med henblik på at udnytte bevillingerne 
maksimalt, at styrke en række aktioner og tilpasse programmerne efter de 
faktiske forhold. 
Nedenstående tabel viser, at udnyttelsen af bevillingerne ved udgangen af 
1992 nåede et fint niveau, idet den er på næsten 77%. 
MAI nr. 1 
Indgåede forpligtelser i perioden 1989-92 
i forhold til støtten i henhold til FSR for 1989-93 
Grækenland 79,2% 
Spanien 80,3% 
Frankrig 76,6% 
Irland 80,3% 
Italien 64,6% 
Portugal 79,2% 
Det Forenede Kongerige 78,7% 
I alt, mål nr. 1 76,5% 
Set i lyset af den almindeligt udbredte lavkonjunktur og invester ingsnedgang 
i de fleste medlemsstater har virkningerne af strukturfondsstøtten været så 
meget desto kraftigere og gunstigere i alle områderne. 
I kapitel II foretages der en præcis kvantitativ analyse pr. fond og pr. 
mål, og i bilag 1.1 og 11.1 findes der oplysninger om tal og beløb for hvert 
land og for hver fond. 
- 2 -
1.1.1. Grækenland 
1992 var et særdeles vigtigt år for den græske FSR, idet det kunne konsta­
teres, at de operationelle interventioner fortsat blev gennemført i det gode 
tempo, der allerede blev fremhævet i 1991. 
Med undtagelse af Acheloos-projektet blev de sidste operationelle programmer 
under den græske FSR vedtaget i løbet af året. Tre af dem er flerfondspro-
grammer (EFRU/ESF), som vedrører forbedring af industri- og servicevirksom­
heders konkurrenceevne, afbalanceret udvikling af turismen og uddannelse af 
offentligt ansatte. "Crash"-programmet, der skal fremme en intensiv udvik­
ling af telekommunikation, er et enkeltfondsprogram under EFRU, men i det 
allerede godkendte OP for telekommunikation er der en særforanstaltning, der 
får støtte fra ESF. Der er desuden godkendt to nye EUGFL-OP. Det ene 
vedrører en række skovbrugsforanstaltninger, det andet foranstaltninger til 
omstrukturering af olivenlunde. 
Dertil kommer to tilfælde af faglig bistand, der blev vedtaget i 1992. I det 
ene tilfælde, hvor der kun ydes EFRU-støtte, er artikel 7 i forordning (EØF) 
nr. 4254/88 lagt til grund, og der er her tale om udarbejdelse af retnings­
linjerne for programlægningen for tiden efter 1994. I det andet tilfælde, 
hvor der ydes støtte fra både EFRU og ESF, er der tale om finansiering af 
handlingsplanen for de regionale statistikker. Hertil føjer sig et OP 
vedrørende faglig bistand 1992-93, der er iværksat på ESF's initiativ, og 
som skal tjene til at forbedre metoderne til at bestemme uddannelsesbehov og 
på at styrke tilsyn, kontrol og evaluering. 
Der er ligeledes i årets løb blevet truffet beslutninger i forbindelse med 
fællesskabsinitiativerne PRISMA, TELEMATIQUE, REGEN og LEADER. 
Der er vedtaget nogle ændringer af allerede vedtagne strukturfondsprogram­
mer, og de har især været omfattende i forbindelse med OP for uddannelses­
strukturer/uddannelse på sekundærtrinnet under ESF. Ændringerne har gjort 
det muligt at styrke basis- og videreuddannelsen af lærere på sekundær­
trinnet, at styrke uddannelsen af undervisere og ledere på specialinstitu­
tioner samt at udvikle nye tekniske uddannelser. 
OP for landbrugsstrukturer er også blevet ændret. 
FSR's gode gennemføre Isesni veau afspejler sig i forpligtelses- og betalings-
niveauet . 
Set i forhold til de samlede bevillinger til den græske FSR har der været en 
gradvis forbedring, og efter de fire første år er næsten 80% af de samlede 
udgifter i femårsperioden blevet afholdt. Der er gode muligheder for, at 
alle udgifter afholdes inden udgangen af regnskabsåret 1993. 
Det er lykkedes at få den gennemsnitlige årlige gennemførelsesgrad for de 
nye regionale OP op fra 60% i 1990 til 100% i 1992. 
- 3 -
De forpligtelser, EFRU har indgået, udgør i alt til 79,3% af de bevillinger, 
der er afsat til hele perioden 1992/93 (og næsten 103% i 1989-93), og 
betalingerne udgør 75,2% af forpligtelserne. ESF har i 1989-92 indgået 
forpligtelser for hele det beløb, der var afsat til FSR i perioden, og 
betalingerne udgør ca. 70% af forpligtelserne. Forpligtelsesniveauet for 
samtlige EUGFL-foranstaltninger (gamle regionale foranstaltninger og mål nr. 
5a-foranstaltninger) nåede i 1992 op på 118%. 
Hvad angår IMP blev der indgået forpligtelser for 311 mio. ECU i 1992 og 
betalt 416 mio. ECU, således at samtlige bevillinger til IMP med den 
nuværende betalingstakt vil være brugt ved udgangen af 1993. 
Der er flere årsager til den gunstige gennemførelse af FSR. Først og frem­
mest har den græske stat fortsat truffet de fornødne budgetbeslutninger, 
hvad der har sikret den offentlige medfinansiering i forbindelse med 
strukturfondene. Hertil kommer Kommissionens og medlemsstatens fælles 
bestræbelser, der blev omtalt i den foregående beretning (1991), og som 
virkelig gav resultater i 1992. 
Også andre eksempler kan fremhæves: 
Inden for basisinfrastrukturerne er arbejdet med Athens metro i 1992 blevet 
fremskyndet med nogle vigtige beslutninger om tiIsynsstrukturen, oprettelse 
af et halvoffentligt selskab, "Attiko Metro", og udnævnelse af en projekt­
manager . 
Der arbejdes fortsat på at omdanne vejene mellem Athen og Thessaloniki samt 
mellem Athen og Korinth til motorveje, og de græske myndigheder er i færd 
med at lægge sidste hånd på en "masterplan" for vejtransport, der bygger på 
nord-syd- og øst-vest-akserne, og hvoraf en stor del kan indarbejdes i den 
næste FSR. 
Med "Crash"-programmet skulle det blive muligt at foretage et kvalitativt 
spring fremad med hensyn til telekommunikation og digitalisering af det 
græske net, og målsætningen om at nå op på EF-niveauet inden år 2000 er 
inden for rækkevidde. 
De oplysninger om de økonomiske virkninger, der blev fremlagt i 1991, gælder 
også for 1992 (den samlede vækst i BNP var på ca. 2,5%). Kommissionen har 
iværksat en række evaluer ingsundersøge I ser om FSR's virkninger for FoU, 
transport og telekommunikation i de tre medlemsstater, der i sig selv er mål 
nr. 1-områder (Grækenland, Irland og Portugal), ligesom den har iværksat 
undersøgelser gældende menneskelige ressourcer i alle mål nr. 1-regioner. 
Der er desuden gennemført undersøgelser inden for de interventionsområder 
under FSR, som vurderes som de vigtigste for den græske økonomi (turisme, 
industri og service, transport, miljø, energi samt forskning og udvikling). 
De første resultater forventes at foreligge i 1993, og de kan anvendes som 
støttemateriale for den næste programlægningsfase. 
- 4 -
1.1.2. Spanien 
Selv om de foranstaltninger, der er vedtaget i de foregående år, er gennem­
ført helt efter planerne, blev der truffet endnu nogle beslutninger i 1992, 
og gennemførelsesgraden af FSR-beviIlingerne er dermed praktisk taget 100%. 
Der blev i 1992 vedtaget en række forskellige foranstaltninger, der inde­
bærer støtte på næsten 202 mio. ECU (EFRU: 190,15; ESF: 0,22; EUGFL: 11,04): 
Under EFRU: OP vedrørende "Comarca del Bajo Guadalquivir", der tager 
sigte på ved hjælp af jobskabelsesforanstaltninger at forbedre levevil­
kårene for lokalbefolkningen. Hertil kommer 7 store projekter, der hver 
især omfatter en region: tilskud af offentlige midler til gensidige 
selskabers basiskapital og garantikapital (Andalucia), byfornyelse i og 
omkring Santa Cruz på Tenerife (De Kanariske Øer), "Canal de Eiras"-
projektet (Galicia), modernisering af turistfaciliteter i Salamancas 
historiske bymidte (Cast i I la y Leôn) og diverse foranstaltninger 
vedrørende spildevandsrensning, der falder ind under FSR-feltet 
"beskyttelse og forbedring af miljøet" (Cast i I la-La Mancha, Comunidad 
Valenciana og Asturias). 
I 1992 blev der desuden godkendt samfinansiering af støtteordninger 
vedrørende energisektoren, en række aktioner i henhold til artikel 7 i 
forordning (EØF) nr. 4254/88, løbende evalueringer samt undersøgelser af 
virkningerne for de forskellige sektorer. 
Under ESF: To OP vedrørende faglig bistand. 
Under EUGFL: To nye OP for forbedring af produktionsvilkårene for land­
bruget i Mel i I la og for forbedring af forholdene for bananproduktionen 
på De Kanariske Øer og konkurrencevilkårene. 
Der blev desuden vedtaget nogle ændringer af programmer i årets løb, bl.a. 
for ESF's vedkommende, for at der kunne foretages en bevillingsoverførsel 
fra programmerne vedrørende ansættelsesstøtte ti I OP vedrørende "Escuelas-
Talieres", som det går meget fint for, og hvor finansieringsbehovet var 
større end de disponible midler. Derimod er de store programmer vedrørende 
ansættelsesstøtte, der administreres af INEM, kun blevet udnyttet i begræn­
set omfang, idet den spanske lovgivning, der var forudsat ved udarbejdelsen 
af FSR og OP, først blev vedtaget i april 1992. 
I forbindelse med EUGFL blev der kun vedtaget mindre programændringer, 
undtagen hvad angår OP vedrørende ophør med landbrugsvirksomhed, som ikke 
forløber tilfredsstillende; Kommissionen har her besluttet at nedskære 
støtten betydeligt. 
- 5 
Da finansieringsbehovet for aktiviteterne inden for de agroindustrielle 
aktiviteter (mål nr. 5a) oversteg bevillingerne fra EUGFL, blev der 
foretaget en overførsel fra EFRU og fra OP vedrørende ophør med landbrug, 
hvilket fremmede gennemførelsen af forordning (EØF) nr. 866/90 og nr. 867/90 
om forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter. 
Den finansielle gennemførelse er særdeles tilfredsstillende. 
For EFRU's vedkommende er der indgået forpligtelser for 78,5% af bevillin­
gerne for hele perioden (de resterende bevillinger vedrører programmer, der 
er vedtaget eller er i færd med at blive vedtaget). Beta I ingsniveauet er 
også pos i t ivt. 
Siden 1989 er der indgået forpligtelser for alle ESF-bevi I I inger til FSR for 
de fire år 1989-1992, og betalingerne udgør 74% af forpligtelserne. 
Gennemførelsen af EUGFL-aktioner er kraftigt forbedret. OP under feltet 
"forbedring af landbrugets produktionsvilkår, vanding og jordfordeling" samt 
særlige fælles foranstaltninger, jf. forordning (EØF) nr. 1118/88^1^, er så 
langt fremskredne, at der kun resterer et mindre beløb i 1993. Også for de 
andre OP går det langt bedre med gennemførelsen end i 1991. 
De fire års erfaringer med den spanske FSR har ikke blot bevirket, at de 
nationale og regionale myndigheders skepsis over for programmer som 
interventionsform er forsvundet, men også, at de nu anser dem for meget 
nyttige instrumenter. For første gang er myndigheder på forskellige adminis­
trative planer engageret i gennemførelsen af et samlet hele af foranstalt­
ninger med en fælles målsætning, og der afsættes fornødne tekniske og 
finansielle midler hertil. 
Forpl igteIsesniveauet er ved at stemme overens med den oprindelige tidsplan. 
Det viser sig, at støtten set i forhold til indbyggertallet er koncentreret 
i nogle regioner: Andalucia (27% af det samlede beløb), Cast i I la-La Mancha 
(12,5%), Cast i I la y Léon (11,3%). Dernæst kommer De Kanariske Øer, Galicia 
og Comunidad Valenciana, mens kun 5,2% af EF-støtten ikke er blevet 
regionaliseret. 
Som i alle mål nr. 1-regioner har Kommissionen iværksat en evaluering af den 
spanske FSR gældende de menneskelige ressourcer. 
1.1.3. Frankr ig 
FSR for de franske mål nr. 1-regioner (Korsika og de fire oversøiske 
departementer (DOM)) blev iværksat med operationelle programmer, der for de 
flestes vedkommende blev vedtaget i 1990, og med et stort projekt, der blev 
godkendt i 1991, men der blev dog truffet en række nye beslutninger i 1992. 
(1) EFT nr. L 107 af 28 april 1988 
- 6 -
Det drejer sig først og fremmest om et OP for bananer og sukkerrør/rom til 
fordel for DOM under POSEIDOM-programmet, der får et EUGFL-ti I skud på 
14 mio. ECU, der skal lægges oven i FSR, samt om programmer under fælles­
skabsinitiativerne: 
PRISMA for Korsika, Réunion og Fransk Guyana 
TELEMATIQUE for Korsika, Réunion og Martinique 
INTERREG for Korsika og Sardinien, så der skabes et tættere samarbejde 
mel lem disse to øer 
ENVI REG og STRIDE for Korsika. 
Den samlede EF-støtte hertil beløber sig til 28,31 mio. ECU. 
Bevillingerne under FSR til faglig bistand er blevet anvendt dels til at 
udvide den beskæftigelsesundersøgelse, som INSEE har foretage i det franske 
hovedland, til også at omfatte DOM, dels til etablering af et fælles edb-
administrationssystem for fem regioner; systemet, der skal være køreklart i 
første halvår af 1993, er en opfølgning af en undersøgelse, der blev 
foretaget i 1991. 
Skønt alle disse foranstaltninger således blev vedtaget sent, var den 
finansielle situation forholdsvis tilfredsstillende ved udgangen af 1992. 
I perioden 1990-1992 udgjorde EFRU-forpIigtelserne 54,7% af de oprindeligt 
planlagte beløb, heraf blev 21,2% indgået i 1992. Betalingerne lå på ca. 
44%, heraf 18,7% i 1992. 
Den finansielle gennemførelse af EUGFL-støtten forløber ligeledes tilfreds­
stillende og efter planerne på Korsika og Guadeloupe. Med hensyn til Réunion 
kan der til gengæld noteres en betydelig mangel på EUGFL-bevi I Iinger, og det 
forventes, at Kommissionen foreslår en tillægsbevilling for at undgå, at der 
sker en afbrydelse i øens økonomiske udvikling. Der har også været forsin­
kelser af nogle af programmerne under fællesskabsinitiativet LEADER. 
Hvad angår ESF, gennemføres erhvervsuddannelsesforanstaltningerne helt efter 
planerne, og som følge af den fine udnyttelsesgrad kan det forventes, at der 
vil være indgået forpligtelser for alle bevillingerne til samtlige OP, inden 
per ioden udløber. 
Tilsynsudvalgene har ændret tidsplanerne for nogle OP efter godkendelse fra 
Kommissionen og de nationale myndigheder. Det er sket for at lette gennem­
førelsen af programmerne og fremskynde tilvejebringelsen af EF-støtten, så 
modtagerne får mulighed for at råde over støtten, og ændringerne betyder 
ligeledes, at der kan indgås forpligtelser for alle bevillinger inden for de 
fastsatte frister. 
Med hensyn til IMP Korsika er der pr. 31. december 1992 indgået forplig­
telser for den samlede EF-støtte fra fondene og "tillægpost 551"^1^ for 
perioden 1985-1992. Betalingerne beløber sig til 45,52 mio. ECU fra fondene 
(EFRU: 30,33; ESF: 6,24; EUGFL: 8,95) og 18,32 mio. ECU fra budgetpost 551. 
(1) Vedtaget i 1985 med henblik på at kompensere for de problemer, som 
Spaniens og Portugals tiltrædelse kunne medføre for de franske, 
italienske og græske Middeihavszoner. 
- 7 -
Ifølge evalueringsrapporterne for IMP Korsika er aktionernes virkninger 
betydelige (navnlig med hensyn til forbedring af basisinfrastrukturerne og 
udnyttelse af de menneskelige ressourcer), og en analyse af de vedtagne og 
iværksatte foranstaltninger opdelt pr. FSR-felt viser, at det for DOM's 
vedkommende især er foranstaltninger, der skal bryde isolationen, der er 
prioriteret højest både på Martinique, i Fransk Guyana og på Guadeloupe, 
mens der på Korsika især er lagt vægt på infrastrukturer, der skal støtte 
erhvervsli vet. 
I forhold til disse investeringer (bryde isolationen, støtteinfrastrukturer) 
er EF-støtten til industrien fortsat lav. Det skyldes dels en vis tilbage­
holdenhed i regionerne med at give fortrin til denne sektor dels vanske­
lighederne ved at iværksætte sådanne foranstaltninger på grund af netop den 
svage industristruktur i de pågældende regioner. 
Skønt den andel, der er afsat til landbrugsvirksomhed, udnyttelse af land-
brugsressourcerne og udvikling af landdistrikterne, er ret stor i alle 
regionerne, har den ikke nogen afgørende betydning, og den omfatter generelt 
meget forskellige former for indsats. Nogle regioner har således valgt at 
styrke og modernisere traditionelle sektorer, mens andre foretrækker at 
fremme en spredning i aktiviteterne. En stor part af REGIS-beviI Iingerne 
supplerer denne indsats. 
Med undtagelse af Korsika, hvor den andel af udgifterne, der anvendes til 
erhvervsuddannelser, er relativt lav på grund af befolkningens højere 
gennemsnitsalder, har alle de andre regioner afsat næsten en tredjedel af 
FSR-midlerne til udnyttelse af de menneskelige ressourcer. 
Som hovedregel er de foranstaltninger, der henhører under regionale råd, 
bedre tilpasset den socioøkonomiske virke I ighed i regionerne, og i nogle 
tilfælde er gennemførelsen forud for planerne. Blandt eksemplerne herpå kan 
nævnes håndværksuddannelser på Guadeloupe og salgs-, handels- og turist­
uddannelser på Korsika. 
Blandt de nationale foranstaltninger kan nævnes den "særlige værnepligt" for 
unge fra de oversøiske departementer; foranstaltningen forløb alleredet godt 
i 1991, og den blev gennemført hurtigere end planerne i 1992, hvilket gjorde 
det fornødent med yderligere bevillinger. 
Som nævnt har Kommissionen iværksat en evaluering af FSR's virkninger i 
forbindelse med de menneskelige ressourcer i alle mål nr. 1-regioner, 
herunder de franske regioner. 
Set i forhold til overførslerne fra det franske hovedland har EF-støtten 
ganske vist ikke nogen afgørende makroøkonomiske virkninger for de fem 
franske mål nr. 1-regioner, men de iværksatte aktioner er dog med til at 
støtte de økonomiske aktiviteter, navnlig inden for bygge og anlægssektoren 
i forbindelse med store projekter vedrørende lufthavne, havne og vandbyg­
ning. 
- 8 -
En analyse af de iværksatte aktioner felt for felt viser, at de tilskud til 
erhvervsinvesteringer, der gradvis er etableret, har et lavere gennemførel-
sesniveau end de store infrastrukturer. Med henblik herpå gøres der for 
øjeblikket en særlig oplysningsindsats. 
Generelt set kan det om anvendelsen af programmetoden i forbindelse med EF-
støtte siges, at den har medvirket til at strukturere indsatsen for den 
økonomiske udviling i lokalområderne og for partnerskabet mellem de 
forskellige offentlige myndigheder og erhvervsrepræsentanter. 
1.1.4. Irland 
Gennemførelsen af den irske FSR fulgte ved udgangen af 1992 det planlagte 
tempo. 
Der blev truffet nogle nye beslutninger i 1992, bl.a. følgende: 
Et EFRU/ESF-globaltiIskud primært til støtte til lokale udviklings­
initiativer, herunder støtte til etablering/udvikling af virksomheder 
samt erhvervsuddannelse. 
Faglig bistand (EFRU) som supplement til den, der blev vedtaget i 1990. 
Formålet er at evaluere den nuværende FSR og planlægge den næste. 
En række mindre tilfælde af faglig bistand med støtte fra alle tre 
fonde. 
Et bidrag fra OP for faglig bistand til nyskabende projekter ydet til 
ESF-delene af OP for udvikling af landdistrikterne og for OP for 
turisme. 
Programmer under fællesskabsinitiativerne LEADER og HORIZON. 
De tidligere vedtagne programmer under FSR forløber forholdsvis godt, og der 
blev kun foretaget mindre ændringer for at udnytte den fleksibilitet, der 
ligger i FSR-metoden: 
OP for industri forløber stort set efter planerne. I begyndelsen af 1992 
så det ud til et betydeligt efterslæb for det EFRU-støttede delprogram 
for videnskab og teknologi, men en ny foranstaltning til fremme af FoU 
inden for industrien lykkes fint. En praktikordning og en ordning med 
beskæftigelsesstøtte under ESF blev vedtaget i begyndelsen af 1992, men 
praktikordningen startede langsommere end forventet primært på grund af 
den dårlige økonomiske situation. 
Inden for OP for turisme er der foretaget en real lokering mellem 
forskellige foranstaltninger (større bevillinger til foranstaltninger 
vedrørende marketing og den offentlige sektor). Det skulle sikre, at 
udgifterne til dette OP afholdes i det planlagte tempo. 
Fra 1988 til 1991 steg turismens bidrag til BNI i gennemsnit med 9,5% om 
året (det dobbelte af den almindelige stigning i BNI). 
Beskæftigelsen i turisterhvervet har oversteget forventningerne: den 
årlige stigning har i gennemsnit været på 8% (målet var på 7%). 
Den finansielle gennemførelse af OP for vand, sundhed og andre lokale 
tjenesteydelser foregår hurtigere end planlagt, og der forventes ikke 
nogen problemer. 
- 9 -
OP for uddannelsesinfrastrukturer og uddannelse af undervisere konso­
lideredes i 1992. Programmet er et forsøg på at indføre mere standar­
diserede undervisningssystemer samt at uddanne undervisere under FAS 
(det nationale uddanne Isesorgan), CERT (organ for uddannelse inden for 
turist-, hotel- og cateringerhvervet) og de regionale tekniske skoler og 
sikre efteruddannelse af undervisere på videregående uddannelser. 
OP for perifert beliggende områder gennemførtes med god udvikling i 
løbet af året. 
Skønt EUGFL's bidrag ti I OP for kontrol med forureningen på landbrugs­
bedrifterne er reduceret for at frigøre en supplerende finansiering til 
foranstaltninger under mål nr. 5a og til udvikling af landdistrikterne, 
er der indgået forpligtelser for alle bevillingerne til dette OP, og 
programmets videreførelse afhænger nu af en real lokering af EUGFL-midler 
og af ændrede frister for behandling af ansøgninger. 
OP for skove er blevet meget positivt modtaget af de berørte. De private 
virksomheder har dog fremsat bemærkninger om, at der ved støtte-
ti Idel ingen er forskelsbehandling af dem og det halvoffentlige organ, 
der har ansvaret for skovene. 
På trods af visse ændringer følger OP for udvikling af landdistrikterne 
nu det planlagte tempo, skønt delprogrammet for små og mellemstore 
virksomheder (SMV) kun kom langsomt i gang. Det blev derfor klart, at 
ikke alle bevillingerne ville blive brugt, og der blev derfor foretaget 
en overførsel til EUGFL-foranstaItninger. 
Hvad angår de programmer, der blev vedtaget inden strukturfondsreformen, 
sluttede VALOREN-programmet med færdiggørelsen af Bellacorick Wind Farm, 
Mayo County, og STAR-programmet blev afsluttet på det planlagte tidspunkt i 
oktober 1992. Et af de mange positive aspekter ved dette program var, at det 
økonomiske bidrag fra den private sektor var meget højere end forventet. 
Med hensyn til den finansielle gennemførelse udgjorde de offentlige udgifter 
i Irland ved udgangen af 1992 72% af de samlede forventede udgifter under 
FSR. EF-forpligtelserne udgjorde i alt 80,3% af de forventede forpligtelser, 
og betalingerne udgjorde 87,1% af de samlede forpligtelser, der var gennem­
ført. 
Der blev i 1992 arbejdet på en række emneorienterede evalueringer vedrørende 
FoU, telekommunikation og transport (Irland, Grækenland og Portugal), 
menneskelige ressourcer, herunder almen og erhvervsorienteret uddannelse i 
alle mål nr. 1-regioner samt turisme og miljø. Resultatet af evalueringerne 
vil indgå i planlægningen for perioden efter 1993. 
Det irske finansministerium har foranlediget en undersøgelse med støtte fra 
Kommissionen, der blev afsluttet i begyndelsen af 1993, og ifølge hvilken 
der i 1992 kan forventes en akkumuleret stigning i BNI på 2,6% (hovedsagelig 
på grund af følgevirkninger for efterspørgslen), mens der efter år 2000 
forventes en konstant stigning i BNI på 0,8% (på grund af følgevirkninger 
for forsyningerne). 
10 
1.1.5. Italien 
Der har i de foregående år været betydelige problemer med gennemførelsen af 
den italienske FSR, og der var også i 1992 vedvarende vanskeligheder, bl.a. 
med hensyn til betalingerne. Der er navnlig problemer med de programmer, der 
forvaltes af de regionale organer. 
Der er i 1992 blevet vedtaget ni nye globaltiIskud til Italien; de vedrører 
meget forskellige økonomiske sektorer, bl.a. tjenesteydelser til SMV, både 
praktiske og finansielle (risikovillig kapital, investeringstilskud osv.), 
styrkelse af samarbejdet mellem SMV samt innovation i virksomhederne og 
bedre udnyttelse af turismen. Der er udelukkende tale om EFRU-støtte, der 
beløber sig til 143 mio. ECU, og som skulle medføre samlede investeringer på 
omkring 334 mio. ECU. 
I forlængelse af tilsynsudvalgenes beslutninger har Kommissionen vedtaget 
flere ændringer af de tidligere vedtagne programmer, bl.a. FOP for Bas i I i — 
cata, Puglia og Sicilien samt OP for bedre udnyttelse af landbrugsprodukter 
fra Mezzogiorno. 
To EUGFL-programmer befinder sig endnu i startfasen, idet der ikke er 
indgået forpligtelser siden vedtagelsen i 1991 af et multiregionalt OP, der 
administreres af det italienske landbrugsministerium, og i 1990 af OP for 
Abruzzi. 
Kommissionen godkendte i 1992 to programmer under tværnationale fællesskabs­
initiativer, det ene under REGEN (Italien - Grækenland), det andet under 
INTERREG (Korsika - Sardinien). 
For hele perioden 1989-92 er forpligtelsesniveauet på knap 65% af de beløb, 
der oprindelig blev budgetteret frem til 1993; EF-betalingerne i forhold til 
forpligtelserne er på 66%, men dog stigende i forhold til sidste års tal. 
Hvad angår den praktiske gennemførelse, udviser de multi regionale OP ved 
udgangen af 1992 i gennemsnit nationale udgifter på 54% af de oprindeligt 
budgetterede udgifter, mens OP for basistelekommunikation, der var det 
længst fremskredne, havde udgifter på 97% i forhold til budgettet. OP for 
turisme (65%) og for forskning var de mest forsinkede. 
Gennemføre Isesniveauet er særlig lavt for programmerne under fællesskabs­
initiativerne, der hører under EFRU. Udgifterne til STRIDE er på 30%, på 16% 
for TELEMATIQUE og på 14% for ENVI REG, mens programmerne under PRISMA og 
REGEN, der blev vedtaget senere, stort set har en gennemførelsesprocent på 
nul. 
- 11 -
Situationen for de regionale programmer er forskelligartet. Det gennemsnit­
lige gennemføre Isesni veau er på 25%. Det er på 40% på Sardinien, 39% i 
Basilicata og ca. 30% i Mol ise, mens det i den dårligste ende er på 26% på 
Sicilien, 22% i Campania, 19% i Pug lia og 15% i Abruzzi. 
Hvad angår ovennævnte globalti I skud er det kun forberedelserne, der er 
blevet gennemført (oplysnings- og igangsætningsarbejde samt tilrettelæggelse 
af procedurerne), men der er risiko for, at denne tilskudsform må bortfalde, 
hvis der ikke inden for centraladministrationen findes en løsning på de 
problemer, de formidlende forvaltningsorganer har med at stille den fornødne 
garanti over for den italienske statskasse. 
Hvad angår de 15 italienske IMP udgjorde forpligtelserne i 1992 224 mio. 
ECU, mens betalingerne beløb sig til 206 mio. ECU. 
Selv om ESF's ressourcer stadig ikke udnyttes tilstrækkeligt, var der i 1992 
fremgang i forhold ti I de foregående år, idet udnyttelsesgraden steg med 25% 
i 1991 i forhold til 1990 og med 40% i 1992 i forhold til 1991. 
Den særdeles vanskelige økonomiske og politiske situation, der prægede 
Italien i 1992, havde også følger for gennemførelsen af strukturpolitikken. 
Den normale gennemførelse af programmerne er således blevet kraftigt bremset 
af de omfattende budgetbegrænsninger, der er indført for at imødegå under­
skuddet på statsbudgettet. De italienske myndigheder har haft svært ved at 
finde de fornødne midler til at sikre den nationale andel udtrykt i lire som 
følge af devalueringen af lire i forhold til ECU fra september 1992. 
I nogle regioner er de iværksatte foranstaltninger desuden blevet forsinket 
af de hyppige udskiftninger inden for administrationen og af mangelen på 
samarbejdspartnere. De administrative problemer og strukturelle mangler i 
visse regionale administrationer har desuden haft negative følger for 
tilsynet med og opfølgningen af programmerne. Nogle af problemerne er dog 
delvis blevet løst gennem faglig bistand (f.eks. finansiering af et seminar 
om anvendelsen af strukturfondene i Calabria på initiativ af de tre store 
nationale fagforbund) og gennem etablering af en centraliseret tilsyns­
ordning. 
På grund af forsinkelserne har Kommissionen og de nationale myndigheder 
undersøgt, hvor langt fremskredne de enkelte programmer er, og hvilke 
ændringer der kan foretages for at undgå, at Italien mister de planlagte 
beviI Iinger t i I FSR. 
- 12 -
For at få undersøgt virkningerne af EF-interventionerne iværksatte Kommis­
sionen i 1992 en række tematiske evalueringer inden for samtlige FSR-områder 
(vand og miljø, energi, FoU, industri og serviceydelser, telekommunikation 
samt menneskelige ressourcer), og der kan allerede nu drages nogle konklu­
sioner . 
De iværksatte foranstaltninger har haft positive virkninger i alle sektorer, 
omend de er mere eller mindre målelige på de forskellige områder. Et pro­
gram, der tager sigte på en forbedret gas- eller vandforsyning eller bedre 
telekommunikation, kan måles direkte, mens programmer for miljø, forskning 
og teknologisk udvikling først og fremmest har langsigtede virkninger for 
turisme og investeringer. 
Der ser trods alt ud til, at EF-bidraget har haft en katalysatorvirkning ved 
at sætte retningslinjer for og foregribe gennemførelsen af nationale 
foranstaltninger, der var planlagt på lang sigt. 
Der er iværksat en nødforanstaltning for at fremskynde programmerne i almin­
delighed, og i særdeleshed for at fremskynde de regionale operationelle pro­
grammer i de regioner, hvor der er de største forsinkelser (Abruzzi, 
Campania, Sardinien og Puglia) og nogle af programmerne under fællesskabs­
initiativerne, bl.a. PRISMA, ENVIREG, REGEN og INTERREG (Korsika-Sardinien). 
Den endelige gennemførelse af FSR er uden tvivl en stor udfordring for de 
italienske regioner. Hvis EF's forpligtelsesbevillinger og betalinger skal 
udnyttes inden for fristerne, er det nødvendigt, at de italienske myndig­
heder giver førsteprioritet ti I de interventioner, der medfinansieres af 
strukturfondene. 
1.1.6. Portugal 
Den portugisiske FSR gennemføres uden problemer, og udnyt te Isesniveauet for 
EF-støtten er meget tilfredsstillende. 
Der blev i 1992 godkendt en række nye foranstaltninger: et vejbygnings-
projekt i Alentejo under EFRU; PROFAB-programmet under ESF, der hovedsagelig 
omfatter modernisering af den offentlige administration og uddannelse af 
offentligt ansatte; endvidere fem nye OP under EUGFL. Det største OP 
omfatter kompensation for tørken i 1992, og desuden er der to OP for 
investeringsstøtte til virksomheder, støtte til jordfordeling og ophør med 
landbrugsvirksomhed, miljøbeskyttelse, dyrevelfærd samt omstrukturering af 
vinmarker på Madeira og Azorerne. 
- 13 -
Azorerne og Madeira har ud over FSR og ud over strukturfondene desuden 
modtaget støtte via POSE I MA-progr ammet, der bl.a ©»fatter energi (EF betaler 
meromkostningerne ved traneport af olieprodukter til øerne) og håndværk 
(frerne af erhvervsuddannelserne, adgang til nye markeder for 
broderlartikler, vsgtcpper osv.). Hertil kommer ærlige foranstaltninger for 
udviklingen af landbruget på Azorerne og støtte til bananproduktionen på 
Madeira. 
Der blev foretaget mange ændringer af programmer, der var vedtaget i de 
foregående ar. EFRU's andel blev forhøjet til 75% i forbinde i se med NPIF for 
Azorerne og PRODlATEC-programmet. EFRU-bevi11Ingerne blev også forøget 
vedrørende de operationelle programmer PROTER og PRODAC og projektet 
"Autoestrada do Estoril". CI EMC I A-programmet havde problemer I starten, men 
for løber 111fredsst111ende. 
Med andringerne af PRODEP, der er et program under Undervisningsministeriet, 
er EFRU-etØtten blevet øget. ESF's Interventlonssats er forhøjet fra 65% til 
75%, og ESF-bevlll Ingerne er forøget med 116 mio. ECU med henblik på at 
f i ans 1ère nye uddannelsesforanstaltninger. Der er foretaget en overførsel 
fra ESF til EFRU Inden for PODAEEF, der vedrører uddannelses- og beskæfti­
gelsesstrukturer, for at der kan etableres uddanneIses infrastrukturer. 
De to vigtigste programændringer under EUGFL omfatter to OP for omstruktu­
rering af vinmarker pi kontinentet, Jordfordeling og ophør med landbrugs­
virksomhed. 
Ved hjalp af faglig bistand er der desuden gennemført statistiske under­
søgelser af arbejdsmarkedet, kontrol og revision af uddannelsesforanstalt­
ninger samt oplysningsarbejde om ESF's interventioner i Portugal. 
Der er truffet tre beslutninger i forbindelse med fællesskabsinitiativerne 
LEADER, REGEN og PRISMA. 
For perioden 1989-92 udgør de samlede EFRU-forpl Igtelser 81% af de planlagte 
Interventioner under FSR, og ESF-forpiIgtelserne udgør 74,5%. Gennemførel­
seeniveauet for EUGFL er ligeledes fint, næsten 88% for PEDAP (særligt pro­
gram for udvikling af det portugisiske landbrug) og 78% for foranstaltninger 
under mål nr. 5a. Det er dog ikke så højt i forbindelse med udviklingen af 
landdistrikterne (46%), Idet de fleste af de relevante OP først blev 
vedtaget i 1992. 
- 14 -
Virkningerne af EF-fondenes støtte på BNP i de tilbagestående regioner er 
generelt en god indikator for EF-interventionernes virkning. EF-foranstaIt-
ningerne spiller en stigende rolle for den økonomiske udvikling i Portugal. 
EF-støtten udgjorde således 3,5% af Portugals BNP i 1992 (mod 3% i 1991). 
Det viser EF's kraftige engagement i Portugals udvikling. 
De offentlige investeringer koncentrerer sig om områder, der er vitale for 
EF's udviklingsstrategi: støtte til erhvervsforanstaItninger (navnlig til 
SMV), transport, FoU, telekommunikation og miljø. 
Som i Grækenland og Irland er der iværksat undersøgelser om FoU, telekommu­
nikation og transport samt, i lighed med de andre mål nr. 1-regioner, om 
menneskelige ressourcer. 
Hvad angår virkningerne på mellemlang og lang sigt kan det forventes, at 
investeringerne i henhold til den portugisiske FSR fortsat vil få Portugals 
BNP til at stige hurtigere end EF-gennemsnittet de kommende år. 
1.1.7. Det Forenede Kongerige 
Eftersom det har taget tid at skabe den fornødne lokale synergieffekt, 
forløber gennemførelsen af FSR langsommere end forventet, og udgifterne i 
1992 var mindre end oprindelig planlagt. På længere sigt ser det imidlertid 
bedre ud, eftersom grundlaget for det fremtidige arbejde nu er på plads. 
Devalueringen af pundet i efteråret betød imidlertid, at Kommissionen måtte 
anmode de nordirske myndigheder om at fremlægge forslag til bevillinger på 
yderligere 22 mio. £ (30 mio. ECU). 
Der blev ikke truffet nye beslutninger i 1992 med undtagelse af programmer 
under fællesskabsinitiativerne STRIDE, TELEMATIQUE og PRISMA samt nogle 
real lokeringer, der blev godkendt af tilsynsudvalget i slutingen af året: de 
største overførsler var fra OP for udvikling af landbruget og programmer fra 
før vedtagelsen af FSR. Beløbene overførtes især ti I OP for transport og 
andre programmer fra før vedtagelsen af FSR samt til foranstaltninger under 
mål nr. 3 og 4 og horisontale foranstaltninger. 
Den økonomisk vigtigste ændring i 1992 var, at OP for industriel udvikling 
også skulle omfatte en gasrørledning. 
De nordirske myndigheder havde fremsat et forslag om en el forbindelse mellem 
Nordirland og Skotland, som blev behandlet af Kommissionen i 1992. I begyn­
delsen af 1993 blev det afsluttende resultat en anbefaling af, at forslaget 
- 15 -
kommer i betragtning til støtte under den næste FSR. Herved blev der taget 
hensyn ti I de langsigtede fordele af en el forbinde Ise, hvad angår omkost­
ninger, sikkerhed, spredning og planlægning. Sammenhængen med EF's politik 
for transeuropæiske net blev understreget, og projektet tager sigte på at 
opfylde behovet for en modernisering af det isolerede nordirske elektrici­
tetsnet . 
De programmer under FSR, der blev vedtaget i de foregående år, er ikke lige 
langt fremskredne. Udgifterne ti I OP for fysisk og socialt miljø nåede 
således op på det fastsatte niveau for 1992. Det går særdeles godt for 
delprogrammet vedrørende byfornyelse, og det samme gælder foranstaltningen 
vedrørende kontakt mellem samfundene under delprogrammet for forholdet 
mel lem samfundene. 
Forpligtelsesniveauet er derimod lavere end planlagt for turismeprogrammet, 
og EFRU-støtten hertil er reduceret. De delprogramer, der er de største 
problemer med, er dem, der vedrører den private sektor, f.eks. faciliteter 
og indkvarteringsmuligheder i den private sektor, hvor det har taget længere 
tid end forventet at fremskaffe det finansielle grundlag for diverse 
projekter. 
Hvad angår programmet for industriel udvikling udgør EF-støtten til indu­
strien i Nordirland kun en lille andel af de offentlige udgifter. Som følge 
heraf er der gjort en indsats for at målrette støtten mod områder som 
forskning og udvikling og marketing. Disse foranstaltninger vil forhåbentlig 
skærpe de nordirske virksomheders konkurrenceevne på mellemlang og lang 
sigt. 
I juni 1992 kom der en midtvejsrapport om programmet for transport, som gav 
anledning til, at der blev vedtaget en real lokering af midler inden for 
programmet samt yderligere bevillinger. Der var gode fremskridt for mange af 
de større projekter, herunder Belfast Harbour, Belfast City Airport, 
Eglinton Airport og Cross Harbour Rail Link. 
Gennemførelsen af OP for udvikling af landbruget, der blev godkendt i 1990, 
fortsatte. Udgifterne var mindre end forventet, hovedsagelig på grund af 
jordforbedringsforanstaltningerne. De dårlige økonomiske forhold har medført 
en invester ingsnedgang på bedrifterne, som dermed ikke har anmodet om så 
meget EF-støtte. Nogle ændringer i 1992 har imidlertid rettet delvis op på 
forholdet. 
Udgiftsniveauet for ESF blev mærkbart forbedret i 1992 som følge af en 
større fleksibilitet, der giver mulighed for, at der kan gives støtte til 
alle projekter, der falder ind under de prioriterede områder i de opera­
tionelle programmer, eller at en foranstaltning, der ikke lykkes, kan 
annul teres. 
Der blev således i 1992 iværksat en ny ordning, "Business Start Programme", 
der var tilrettelagt af LEDU, organet for mindre virksomheder, og som omfat­
ter variable lån, virksomhedsrådgivning og uddannelse. Støttebetingelserne 
er også blevet strammet i forhold til den støtteordning, den erstatter. 
- 16 -
Der blev iværksat et nyt program for virksomhedsudvikling af organet for 
uddannelse og beskæftigelse. Der ydes praktisk og økonomisk bistand til, at 
virksomhederne kan analysere deres uddannelses- og udviklingsbehov og gøre 
noget ved manglerne. Denne ordning er mere målrettet end det tidligere pro­
gram for erhvervsuddannelse, som gik ud på at placere en arbejdsøgende i en 
uddanne Isesst i 11ing. 
Disse ændringer af jobskabelsesforanstaltningerne giver grundlag for, at det 
kan forventes, at EF-interventionerne på dette område i Det Forenede Konge­
rige vil give endnu bedre resultater. Denne opfattelse deles af Department 
of Finance and Personnel, der er den myndighed, der har ansvaret for gennem­
førelse af FSR. 
De programmer, der blev vedtaget inden strukturfondsreformen, gennemførtes 
således: Alle projekter under VALOREN-programmet var afsluttet i oktober 
1992, og der ventes en afsluttende rapport om resultaterne af programmet. 
Under STAR-programmet afsluttedes infrastrukturarbejdet, og der er blevet 
åbnet en række demonstrationssteder, hvor der fortsat vil være EFRU-foran-
staltninger i 1993. Evalueringen af programmet viste, at der kan blive bedre 
muligheder for virksomhederne i fremtiden. Det kvotefri program for tekstil­
sektoren afsluttedes med udgifter, der var lidt lavere end planlagt. Der 
mangler stadig betalinger for lidt over 3 mio. ECU i forhold til forplig­
telserne under det kvotefri program for grænseområder. 
De offentlige udgifter i Nordirland udgjorde ved udgangen af 1992 68% af de 
samlede, planlagte offentlige udgifter under FSR. EF-forpligtelserne 
udgjorde 78,7% af de samlede, planlagte forpligtelser, og betalingerne 
udgjorde 73,6%. 
Det har stort set fungeret godt i Nordirland at arbejde med programmetoden, 
og FSR's muligheder for fleksibilitet er blevet udnyttet. 
1.1.8. De nye tyske delstater og Østberlin 
De nye tyske delstater og Østberlin har siden efteråret 1990 været en del af 
EF, og siden 1991 har de været berettiget til EF-strukturstøtte*1). I 1992 
påbegyndtes store strukturelle forandringer. Udviklingen af ny produktions­
kapacitet samt jobskabelse og nye erhvervsmuligheder har været langsommere 
end forventet på trods af de økonomisk omfattende foranstaltninger. Der kan 
være to hovedårsager hertil: For det første har de traditionelle økonomiske 
strukturer og de generelle forhold, der stammer fra den statsdirigerede 
økonomi, vist sig at være for stive og statiske til, at der hurtigt kan 
skiftes til markedsøkonomi. Problemer angående ejendomsforhold, affalds­
behandling og manglende infrastrukturer hæmmer fortsat såvel private som 
offentlige investeringer. 
For det andet lider de nye tyske delstater også under den almindelige 
afmatning i efterspørgslen, der forværres af en hurtigt faldende efter­
spørgsel i landene i Central- og Østeuropa, hvor delstaterne traditionelt 
har afsat deres varer. En række storstilede investeringsprojekter er 
allerede reduceret eller opgivet. 
(1) Forordning (EØF) nr. 3575/90 - EFT nr. L 353 af 17 december 1990. 
17 -
BNP pr. indbygger var i 1991 på ca. 6 000 ECU, dvs. omkring 36% af EF-
gennemsnittet. I 1992 var det på ca. 7 400 (46% af EF-gennemsnittet). 
Stigningen skyldes ikke kun en produktionsstigning, men også et faldende 
befolkningstal, der for øjeblikket ligger på mindre end 16 mio. indbyggere. 
Der er desuden 400 000 fastboende, der arbejder i den gamle forbundrepublik 
på grund af de manglende beskæftigelsesmuligheder i de fem delstater. 
I 1992 var der stadig en høj arbejdsløshed på ca. 14,8%, dvs. 1,2 mio. 
personer. De beskæftigelsespolitiske foranstaltninger har dog haft mærkbare 
virkninger ved at give arbejde til næsten 2 mio. personer. Hvis man lægger 
dette tal til det officielle arbejdsløshedstal, giver det samlet 3,2 mio. 
potentielt arbejdsløse, hvilket er en arbejdsløshed på ca. 40%. 
FSR har ni prioriterede felter, hvoraf EFRU har mest at gøre med det første 
(støtte til infrastrukturer af økonomisk interesse) og det andet (støtte til 
private erhvervsinvesteringer). 
Hvad angår infrastrukturerne lægges hovedvægten på etablering af nye 
industrizoner, herunder de fornødne forsyningsnet og kloakering. Formålet er 
at give nye private virksomheder muligheder for at etablere sig samt at 
skabe nye job og bevare de eksisterende. 
Det andet prioriterede felt omfatter støtte til projekter for industri­
investeringer. Ud over det påtrængende behov for nye arbejdspladser skal alt 
sættes ind på at øge produktiviteten og styrke konkurrenceevnen. Ifølge de 
tyske myndigheder, der udtaler sig på grundlag af oplysninger fra de 
virksomheder, der ansøger om støtte, har EFRU medfinansieret næsten 3 000 
projekter med samlede investeringer på ca. 5 mia. ECU ved udgangen af 1992. 
Det skulle skabe ca. 67 000 arbejdspladser og bevare næsten 50 000. 
De mange ansøgninger om investeringsstøtte har gjort, at de oprindelige 
bevillinger i Kommissionens 1992-budget, der var på 725 mio. ECU fra de tre 
fonde, måtte forhøjes med 560 mio. ECU for at efterkomme behovet. Den 
samlede beviI Iigsramme er dog stadig på 3 000 mio. ECU. I forhold ti I de 
budgetterede 516 mio. ECU indgik EFRU i 1992 forpligtelser for 489 mio. ECU 
og udbetalte 635 mio. ECU. 
Af de samlede EFRU-beviI Iinger på 1 567 mio. ECU (løbende priser) var der 
ved udgangen af 1992 indgået forpligtelser for 995 mio. ECU (64%) og betalt 
888 mio. ECU (57%). 
Der opstod imidlertid nogle problemer i forbindelse med gennemførelsen af de 
forskel Iige OP. 
- 18 -
Da de nationale myndigheder i en række tilfælde havde indregnet EFRU-
bevillinger i finansieringen af store projekter uden forudgående godkendelse 
fra Kommissionen, har der måttet foretages efterfølgende reguleringer. 
Startproblemerne i forbindelse med etableringen af statistikker over støtten 
blev ikke helt løst i 1992, og på trods af faglig bistand fungerer det 
integrerede system for databaser og evaluering endnu ikke tilfredsstillende 
hos de regionale organer, hvilket hæmmer tilsynet med programmerne. 
Ifølge de tyske myndigheder har de forsinkede betalinger af EFRU-midler 
medført midlertidige finansielle problemer for dem. 
FSR's tilsynsudvalg afholdt to møder i 1992 og har ikke vedtaget større 
ændringer af FSR eller OP, idet programmerne gennemførtes planmæssigt. 
Der blev afholdt to oplysningsseminarer i henhold til artikel 7 i forordning 
(EØF) nr. 4254/88 for embedsmænd på højt kommunalt niveau i de nye tyske 
delstater. 
I nogle delstater omfatter uddannelses- og beskæftigelsesforanstaltningerne 
især udsatte grupper på arbejdsmarkedet som f.eks. unge uden arbejde og 
langtidsledige, som er grupper, der kan frygtes at vokse betydeligt under de 
nuværende økonomiske omstændigheder. I andre delstater omfatter opkvalifice-
ringsforanstaItningerne navnlig personer, der har arbejde i virksomheder 
eller er truet af arbejdsløshed. 
Alle delstaterne forsøger desuden at iværksætte foranstaltninger, der er 
særligt tilpassede de lokale arbejdsmarkedsforhold. 
Der er stort set indgået forpligtelser for samtlige ESF-beviI Iinger i 1992, 
og foranstaltningerne gennemføres tilfredsstillende. 
Der har været gennemført oplysningskampagner, bl.a. af de relevante ministe­
rier og organer for faglig bistand, og som følge heraf har en lang række 
erhvervsuddannelsesinstitutioner søgt om støtte via de støtteberettigede 
aktioner. De berørte parter (arbejdsmarkedets parter, uddannelsesinstitu­
tioner, handels-, industri- og håndværksorganisationer samt enkeltvirk­
somheder) deltager aktivt i gennemførelsen af uddannelses- og beskæftigel­
sesforanstaltningerne, således at der siden 1991 har været over 330 000 
deltagere, heraf mere end halvdelen kvinder. 
På grund af den fortsatte beskæftigeIsesnedgang i 1992 og det meget lave 
investeringsniveau har de forskellige uddannelsesforanstaltninger inden for 
bl.a. industrisektoren kun delvis skaffet deltagerne fast arbejde. Inden for 
miljøsektoren, som der lægges stor vægt på, har der imidlertid kunnet 
gennemføres nogle integrerede aktioner, hvor en del personer har fået 
arbejde efter en kompetencegivende uddannelse. Udviklingen af turismen har 
også modtaget støtte. 
- 19 -
ESF-foranstaltningerne har også medvirket til at afvikle mangelen på 
bestemte faguddannelser (f.eks. elektrikere, edb-specialister og en række 
serviceerhverv) eller mangelen i bestemte regioner. 
Resultaterne skal imidlertid vurderes i lyset af ovennævnte forhold på 
arbejdsmarkedet, hvor arbejdsløsheden i 1992 steg med over 250 000 personer. 
Under disse omstændigheder har interventionerne under Den Europæiske 
Socialfond endnu ikke haft den ønskede struktureffekt, men har bidraget til 
at begrænse forværringen af beskæftigelsessituationen. 
Indsatsen har indtil nu primært været rettet mod at forberede potentielt 
aktive personer på en fremtidig forbedret beskæftigelsessituation og at give 
dem de fornødne kvalifikationer til at leve op til de nye behov, når engang 
beskæftigelsen atter stiger. 
Der er ikke foretaget nogen ændringer af OP under EUGFL, der blev vedtaget i 
1991. De gennemføres efter planerne, og til alle programmerne er både første 
og anden tranche i 1992 gennemført. Mecklenburg-Vorpommern, Brandenburg og 
Sachsen-Anhalt har allerede anmodet om forpligtelser for 1993 og første 
forskud. 
De regionale foranstaltninger gennemføres hurtigere end forventet, navnlig 
hvad angår landsbyfornyelse. Som følge heraf kan bevillingerne langtfra 
dække de prioriterede behov. EUGFL-intervent ionen til fordel for agro­
industrien er ligeledes vellykket. Modernisering og nyt opsving for denne 
industri er blandt både Kommissionens og delstaternes prioriterede mål. 
- 20 -
1.2. Mål nr. 2 
For EFRU- og ESF-interventionerne i områder med industriel tilbagegang kan 
navnlig følgende nævnes for 1992: 
De OP, der var vedtaget i den første planlægningsfase (1989-91), blev 
afsluttet efter forlængelse af fristerne, således at EF-midlerne kunne 
udnyttes fuldt ud 
De aktioner, der var vedtaget i forbindelse med FSR's anden planlæg­
ningsfase (1992-93), blev iværksat. 
Nedenstående tabel viser forpligteIsesniveauet pr. 31. december 1992, dvs. 
efter afslutningen af den første planlægningsfase og ved udgangen af det 
første år i den anden planlægningsfase . 
Mål nr. 2 
Indgåede forpligtelser i perioden 1989-92 
i forhold til støtten i henhold til FSR for 1989-93 
Belgien 81,0% 
Danmark 93,2% 
Tyskland 78,4% 
Spanien 76,1% 
Frankrig 76,0% 
Italien 86,8% 
Luxembourg 58,9% 
Neder I andene 67,8% 
Det Forenede Kongerige 73,8% 
I alt, mål nr. 2 76,1% 
1.2.1. Status over de aktioner, der blev vedtaget i den første 
planlægningsfase 
I den foregående beretning (1991) blev der gjort rede for den praktiske 
gennemførelse af de programmer, der var vedtaget for mål nr. 2-regioner i 
den første planlægningsfase (1989-91), og for den finansielle gennemførelse, 
og det fremgik, at der var indgået forpligtelser for bevillingsrammen inden 
for de fastsatte frister. 
For at imødegå særlige problemer eller for at tage hensyn til, at nogle pro­
grammer blev vedtaget senere, blev det dog nødvendigt i 1992 at foretage 
nogle ændringer og udskydelser af større eller mindre bevillinger afhængigt 
af programmerne. 
Disse overførsler gjorde det muligt for langt de fleste af regionerne at 
gennemføre samtlige vedtagne foranstaltninger, og pr. 31. december 1992 var 
forpligtelsesniveauet stort set overalt på næsten 100%. 
Der er stadig betalinger, der mangler at blive gennemført, såvel under EFRU 
som under ESF, men i de fleste regioner skulle det være overstået i løbet af 
1993. 
- 21 -
I kapitel II foretages der en nøjere kvantitativ analyse pr. fond og pr. 
mål, og i bilag 1.2 og 11.2 findes der oplysninger om tal og beløb for hvert 
land og for hver fond. 
1.2.2. Gennemførelsen af de FSR, der er vedtaget for den anden 
planlægningsfase (1992-1993) 
I 1991 blev det besluttet, at listen over de 60 regioner, der er støttebe­
rettigede under mål nr. 2, stadig skulle gælde, og det førte til, at de nye 
FSR blev vedtaget hurtigt, fra december 1991. Alle medlemsstater forelagde 
de fleste af de dertil hørende operationelle programmer fra begyndelsen af 
1992. 
Som omtalt i 1991-beretningen videreføres de prioriterede mål fra den første 
planlægningsfase i vid udstrækning i de nye FSR, naturligvis under hensyn­
tagen til erfaringerne fra de tre foregående år og til udviklingen i de 
pågældende regioners situation. Der er altså tale om kontinuitet mellem de 
to faser med hensyn til, hvilken slags foranstaltninger der kan modtage 
støtte. For ESF's vedkommende fokuserer begge FSR-generationer på at udnytte 
de menneskelige ressourcer, at skabe mulighed for at oprette og udvikle nye 
virksomheder og produktionsområder, at støtte ny teknologi og, mere gene­
relt, at forbedre de pågældende regioners miljø og tiltrækningskraft. 
I forbindelse med de nye FSR blev der i 1992 vedtaget i alt 87 programmer, 
heraf 20 EFRU-enkeltfondsprogrammer, 15 ESF-enkeltfondsprogrammer og 52 
EFRU-ESF-flerfondsprogrammer. Under ESF er der kun få OP under FSR, der 
først bliver vedtaget i 1993. 
Belgien vedtog i april 1992 tre EFRU-OP for Val Ionien (Aubange, Charleroi/ 
Centre og Liège). Det første (der blev indgået forpligtelser for 100% på én 
gang, og betalingerne udgør allerede 30%) drejer sig først og fremmest om at 
gøre området mere attraktivt. De to sidste (30% forpligtet og næsten 15% 
betalt) lægger også vægt på at fremme teknologisk innovation, at udvikle 
transportsektoren med anlæg af landingspladser i lufthavnene Charleroi/ 
Gosselies og Liége/Bierset og at forbedre udviklingsbetingelserne for SMV. 
De tre ESF-0P for Val Ionien (en for Liége-området, en for Char Ieroi-området 
og en for Aubange-området)går ud på dels at forbedre udviklingsmulighederne 
for SMV ved hjælp af uddannelsesaktioner dels at fremme teknologisk 
innovât ion. 
For regionen Flandern er der vedtaget to EFRU-ESF-0P (Limburg og Turnhout), 
som legger vægt på støtte til SMV, spredning af de økonomiske aktiviteter og 
erhvervsuddannelser. Der er indgået forpligtelser for henholdsvis 20% og 
40%, og betalingerne udgør ca. 20% og 25%. Der er godkendt et fællesskabs­
program under RENAVAL for Sint-Niklaas-omrâdet (Antwerpen) og et program un­
der fællesskabsinitiativet RECHAR. 
- 22 -
Endvidere er der vedtaget fire programmer under fællesskabsinitiativet 
INTERREG. De tre gælder det fransk-belgiske grænseområde (Veurne, leper-
Kortrijk/Pas-de-Calais, Champagne-Ardenne/Wallonie og Nord-Pas-de-Calais/ 
Wallonie), og det fjerde vedrører trekanten Frankrig, Belgien og Luxembourg, 
dvs. det "europæiske udviklingsområde". 
Danmark har forelagt to EFRU-ESF-flerfondsprogrammer for to regioner 
(Nordjylland og Vestlolland), der også modtog støtte i den foregående fase. 
De tager sigte på at fremme SMV's erhvervsinvesteringer. De gennemføres i 
det planlagte tempo, men i forbindelse med OP for Nordjylland var der mange 
ansøgninger om støtte fra delprogrammet for teknologisk udvikling. Der 
forberedes en bevillingsoverførsel inden for OP for at efterkomme behovet. 
Tyskland. Seks ud af syv operationelle programmer/projekter er blevet 
vedtaget for 1992-93. De udgør ca. 98% af Tysklands samlede mål nr. 2-
bevillinger. På grund af de langvarige forhandlinger mellem Kommissionen og 
de regionale myndigheder kunne Rheinland-Pfalz-programmet først vedtages i 
Januar 1993. Foranstaltningerne under disse programmer er hovedsagelig en 
videreførelse af foranstaltninger under de prioriterede mål i de tidligere 
FSR. I programmerne tages der dog også hensyn til den seneste udvikling, 
idet der f.eks. lægges vægt på omstilling af militære anlæg samt 
prioritering af teknologioverførsel i nogle områder. 
De prioriterede mål i FSR og OP kan opdeles i to kategorier: overordnede 
strukturer, der kan fremme støtte til private investeringer, og særlige 
foranstaltninger, der afspejler de specifikke udviklingsbehov i de enkelte 
delstater. 
I alle delstater i den tidligere forbundsrepublik er en stor andel også 
reserveret sanering af forsømte industriområder. Til dette formål blev der 
afsat ca. 46,0 mio. ECU under FSR (20,7% af EFRU-beviI Iingerne), navnlig 
Bremen, Nordrhein-Westfalen og Saarland. På grund af planlægningsprocedu­
rerne blev projekter på dette område ofte ændret i løbet af gennemførel­
sesperioden, og der blev først indgået forpligtelser for hovedparten af 
EFRU-beviI Iingerne i slutningen af forpligtelsesperioden. 
En stor del af EFRU-intervent ionerne gik i tilknytning til ESF-uddanneI ses-
foranstaltninger til støtte af SMV. I 1992-93 vil der blive ydet ca. 
138,4 mio. ECU til dette område (125,7 mio. ECU fra EFRU og 12,7 mio. ECU 
fra ESF), enten i form af investeringsstøtte eller til forbedring af 
forholdene for virksomhederne. 
Strukturfondsforanstaltningerne gennemføres generelt tilfredsstillende. Det 
skyldes hovedsagelig, at EF-foranstaltningerne i høj grad er indarbejdet i 
delstaternes støtteordninger, at Tyskland er føderalt opbygget, hvilket 
styrker nærhedsprincippet på regionalt niveau, samt at der er etableret et 
nært samarbejde mellem Kommissionen, forbundsregeringen og delstaterne. 
Der blev desuden godkendt fire programmer under fællesskabsinitiativerne i 
1992: et STRIDE-program for Emden-reg ionen og tre INTERREG-programmer for 
det fransk-tyske grænseområde. 
Spanien. For så vidt angår EFRU, blev der i 1992 godkendt seks operationelle 
programmer på nationalt initiativ, fem enkeltfondsprogrammer for regionerne 
Cataluna, La Rioja, Aragon, Madrid og Pals Vasco samt et OP under FSR for 
Navarra. 
- 23 -
De valgte interventionsfelter er de samme som for de tidligere FSR, idet der 
dog er lagt større vægt på erhvervsaktiviteter, forskning og højere 
uddannelser. 
OP for Navarra er et flerfondsprogram, og det er første gang i områder i 
industriel tilbagegang i Spanien, at EFRU- og ESF-interventioner er 
integreret i en enkelt beslutning. 
OP for Madrid og for Pais Vasco blev godkendt, under forudsætning af at den 
støtte ti I en offentlig virksomhed, der indgår i begge programmerne, 
godkendes senere. 
I forbindelse med OP for La Rioja er alle forpligtelserne blevet indgået på 
én gang. 
Det var kun det nationale initiativ med hensyn ti I OP for Cantabria, der 
ikke var blevet godkendt ved årets udgang; eftersom området ikke er 
berettiget til støtte fra fællesskabsprogrammet RENAVAL, er de spanske 
myndigheder og Kommissionen blevet enige om at overføre det beløb, der var 
afsat til dette fællesskabsprogram, til det nye nationale initiativprogram. 
Der blev desuden godkendt seks operationelle enkeltfondsprogrammer under ESF 
for 1992-93 (mod ni i 1990-91). De syv OP, som ESF er involveret i, omfatter 
en regional del og en tværregional del (som nationale organer deltager i). 
Programmerne vedrører beskæftigelsesstøtte ved hjælp af en række foranstalt­
ninger: omskoling og efteruddannelse af ansatte i SMV, uddannelsesforan­
staltninger på miljøområdet, telekommunikation, forskning og udvikling samt 
en række evalueringer og tilsyn. 
To eksempler på foranstaltningerne kan nævnes: Etablering af et permanent 
center i Aragon, der har til opgave at undersøge de lokale uddannelsesbehov 
og at iværksætte en fælles anerkendelse af de forskellige uddannelser, og 
iværksættelse af et uddannelsesprogram i Pals Vasco, hvor hovedvægten lægges 
på begrebet "brede kvalifikationer". 
Fællesskabsprogrammet under RENAVAL og programmet under fællesskabsinitia­
tivet INTERREG Spanien-Frankrig blev godkendt i henholdsvis januar og juli 
1992. 
I forbindelse med begge FSR har der været hyppige kontakter med de spanske 
myndigheder. De regionale myndigheder kom med i samarbejdet i 1989, men da 
de lokale myndigheder kun deltager i underudvalget for Pais Vasco og 
arbejdsmarkedets parter aldrig deltager, omfatter samarbejdet kun provins­
myndighederne. 
Frankrig. I forbindelse med iværkssættelsen af FSR 1992-93 blev der vedtaget 
20 operationelle flerfondsprogrammer og fire store projekter (tre i Nord-
Pas-de-Calais og et i M id i-Pyrénées). 
Programmerne budgetterer med samlede investeringer på 615 mio. ECU, heraf 
501 mio. ECU fra EFRU og 114 mio. ECU fra ESF. Da forpligtelsesprocedurerne 
for programmer, der omfatter relativt små beløb, er blevet forenklet, har 
der kunnet træffes otte beslutninger om forpligtelser i én tranche. 
De nye OP kendetegnes ved en kontinuitet i strategien under hensyntagen til 
de indhøstede erfaringer, idet de planer, Frankrig forelagde i 1989, var 
udformet for fem år. Hovedvægten lægges på investeringer i forskning samt 
mellemuddannelser og videregående uddannelser. 
- 24 -
Alle OP er nu f1erfondsprogrammer, og bevillingerne til faglig bistand, der 
er afsat i alle programmerne, giver mulighed for, at der etableres regionale 
forvaltningsgrupper, som kan fremme gennemførelsen af de operationelle pro­
grammer under ESF. 
I anden fase af FSR er gennemføre Isesniveauet for så vidt angår menneskelige 
ressourcer forbedret, navnlig i visse regioner (Basse Normandie, Haute Nor­
mandie, Nord-Pas-de-Calais, Rhône-Alpes og Midi-Pyrénées). Gennemførelses-
niveauet er i gennemsnit på 90-100%. 
Der blev desuden vedtaget ti INTERREG-programmer i 1992 til fremme af det 
tværregionale og grænseoverskridende samarbejde med Det Forenede Kongerige, 
Spanien, Schweiz, Belgien, Luxembourg, Italien og Tyskland^1). 
Italien. I sidste kvartal af 1992 blev der godkendt ni flerfondsprogrammer 
(EFRU og ESF). Programforslagene blev indgivet sent til Kommissionen (juni), 
fordi der var opstået problemer med at bestemme den nationale offentlige 
ånde I. 
Programmerne omfatter EF-støtte på 183 mio. ECU (127 mio. ECU fra EFRU og 56 
mio. ECU fra ESF), heri medregnet midler fra reserven til RESIDER- og 
RENAVAL-programmerne og justeringer som følge af anvendelsen af deflatoren. 
Men i lighed med første fase skal der hertil lægges betydelige, offentlige 
og private økonomiske midler. 
I de OP, der blev godkendt i 1992, videreføres en række af elementerne i 
udviklingsstrategierne og de prioriterede mål fra programmerne i den første 
fase, men der findes dog også forskelle. Den mest iøjnefaldende forskel er, 
at alle regionerne har valgt flerfondsmetoden for lettere at sikre 
integreringen af foranstaltningerne vedrørende regionaludvikling og 
uddannelse. Dertil kommer, at aktioner vedrørende bedre kvalifikationer i 
forbindelse med ny teknologi (der kan give innovation i alle størrelser af 
virksomheder) i 1992 kun blev indført i de regioner, hvor i den første 
periode havde været et behov. Der er desuden en generel tendens til større 
gennemsigtighed ved udvælgelsen af støtteberettigede projekter ved hjælp af 
en udbredt anvendelse af en ordning med indkaldelse af projektansøgninger. 
En foranstaltning, der i 1989-91 omfattede Piemonte, vedrørende EFRU-stØtte 
til SMV, der modtager EKSF-EIB-lån, omfatter nu også Liguri a og Umbria. 
Der er i de fleste foranstaltninger, bl.a. i alle ESF-foranstaltningerne, 
afsat en vis del af bevillingerne til faglig bistand med henblik på en bedre 
forvaltning af programmerne. 
(1) PAMINA-programmet finansieres af bevillinger i henhold til artikel 10 i 
EFRU-forordn ingen. 
- 25 -
Såldes har der i Piemonte ved hjælp af faglig bistand kunnet iværksættes en 
dybtgående undersøgelse af uddannelsesbehovet i turistsektoren, og der har 
kunnet etableres fælles kurser for virksomhederne, tilrettelagt efter de 
konkrete, lokale behov. 
Der blev godkendt et program under fællesskabsinitiativet STRIDE for Veneto 
Toscana, Marche, Lazio og Umbria og to programmer under fællesskabsinitia­
tivet INTERREG vedrørende de fransk-italienske grænseområder (Piemonte, 
Valle d'Aosta og Liguria) og de italiensk-schweiziske (Piemonte, Valle 
d'Aosta og Lombard ia). 
Luxembourg. På trods af at der blev vedtaget en FSR i løbet af den første 
planlægningsfase, forelagde Luxembourg aldrig nogen OP i tilknytning hertil. 
Det samme er ikke tilfældet for anden fase (1992-93), idet Luxembourg efter 
vedtagelsen af FSR i slutningen af 1991 har forelagt et integreret OP, der 
omfatter de sydvestlige kantoner Esch-sur-Alzette og Cappelen (der også 
udgør en del af det europæiske udviklingscenter); programmet fokuserer på 
f ire hovedområder : 
forbedring af SMV's udviklingsmuligheder og fremskaffelse af 
erhvervs invester inger 
sanering af industriområder 
miljøforbedring og etablering af en losseplads for industriaffald 
uddannelse, enten løbende eller i form af intensivkurser. 
Ved udgangen af 1992 udgjorde betalingerne næsten 30% af bevillingsrammen, 
men virkningen kan endnu ikke vurderes. 
Der blev desuden godkendt to programmer under fællesskabsinitiativer i 1992. 
Det ene er et INTERREG-program, der skal støtte det europæiske udviklings­
center. Det andet er et STRIDE-program, der skal tilskynde virksomheder i de 
pågældende to kantoner til teknologioverførsel. 
Nederlandene. Med henblik på at forbedre den praktiske koordinering opfor­
drede Kommissionen til, at der blev forelagt integrerede operationelle 
programmer for anden fase for mål nr. 2, og den godkendte i maj 1992 tre 
programmer (Groningen/Zuidoost-Drenthe, Twente og Zuid-Limburg) med en 
samlet støtte på 98,4 mio. ECU (70,7 mio. ECU fra EFRU og 27,7 mio. ECU fra 
ESF); de forventede samlede omkostninger udgør 263 mio. ECU. 
Programmernes overordnede formål er at hjælpe de berørte regioner til at 
styrke den lokale økonomi. Der sker ved at sikre, at virksomheder, især SMV, 
tilbydes finansielle og andre serviceydelser, der skal sætte dem i stand til 
at klare udfordringerne fra det indre marked. 
I forhold til den første programperiode har den nordlige region 
(Groningen/Zuidoost-Drenthe) besluttet i anden fase at lægge mere vægt på 
arbejdslediges integrering på arbejdsmarkedet, udviklingen på tværs af 
grænsen samt miljøspørgsmål. 
I den nordlige del (Groningen) blev der lagt særlig vægt på industriel 
ekspansion og anvendt videnskabelig forskning, mens et hovedaspekt i den 
sydlige del (Drenthe) var tilskyndelse til "grøn" turisme i rekreative 
områder (f.eks. cykelruter). 
- 26 -
I Twente-regionen blev der lagt særlig vægt på foranstaltninger til fordel 
for SMV. Der skal foranstaltes teknologioverførsel fra universitetet til 
SMV. Der er ydet EFRU-ESF-støtte ti I et projekt vedrørende uddannelse inden 
for ny teknologi. De problemer, der var i forbindelse med samfinansieringen 
af foranstaltninger vedrørende menneskelige ressourcer, er blevet løst. Der 
er ydet EFRU-støtte til at anlægge et virksomheds- og forskningscenter i 
nærheden af Twentes universitet. Et andet stort projekt vedrører udvikling 
af de tidligere tekst i Iindustriområde ved banegården i Almelo. 
I Limburg er der truffet foranstaltninger ti I at retablere og udvikle 
industriområder og forbedre socioøkonomiske strukturer (styrke logistik­
funktionen) som f.eks. infrastrukturforanstaltninger, der skal give nyt liv 
til bykerner. Der er også ydet EFRU-ESF-støtte til uddannelsesprojekter for 
både arbejdsledige og personer i arbejde som led i et landsdækkende program, 
der tager sigte på at afpasse uddannelserne efter virksomhedernes behov. ESF 
har desuden ydet støtte ti I et institut, der rådgiver nye iværksættere. 
Tilsynsudvalget har også lagt vægt på, at turiststrømmen øges. 
Det Forenede Kongerige. I 1992 blev der godkendt 23 operationelle programmer 
under FSR for mål nr. 2 i Det Forenede Kongerige. Der er tale om ti 
flerfondsprogrammer, ti EFRU-programmer og t.e ESF-programmer. 
I stedet for de fire tidligere adskilte EFRU- og ESF-enkeItfondsprogrammer 
for Mersey Basin og West Cumbria blev der godkendt to integrerede program­
mer . 
Med de nye beslutninger, der ligger i forlængelse af de aktioner, der var 
vedtaget under Det Forenede Kongeriges mål nr. 2 FSR i den første fase 
(1989-91), ydes der EF-tilskud på næsten 1 mia. ECU (680 mio. ECU fra EFRU 
og 266 mio. ECU fra ESF). 
I 1992 blev der ikke truffet nye beslutninger om eksisterende programmer fra 
før reformen og RENAVAL-programmer, der indgår i FSR for 1992-93, med 
undtagelse af at IUA for stålindustrien udvides til også at omfatte Birming­
ham, Yorkshire og Humberside, og at RENAVAL-OP for Merseyside blev vedtaget. 
OP og RECHAR-programmerne for 1992-93 havde generelt en langsom start. Ved 
udgangen af 1992 var der kun afholdt meget få af de udgifter, som Det 
Forenede Kongerige havde fået forskud på til de nye programmer. En række 
mulige bidragsydere til projekterne afventede Det Forenede Kongeriges 
regnskabsår 1993-94, førend de ville indgive formelle ansøgninger vedrørende 
programmerne, idet de ønskede at få gavn af Det Forenede Kongeriges nye 
aftale om add itionalitetsprincippet i forbindelse med EFRU-ti I skud. 
Kommissionen henstillede ti I de forvaltende myndigheder om at træffe 
foranstaltninger til at sætte gang i programmernes gennemførelse. 
Der blev i 1992 desuden vedtaget en række programmer under fællesskabs­
initiativerne RECHAR (11 beslutninger), STRIDE (1 beslutning) og INTERREG 
(Kent/Nord-Pas-de-Cala is). 
- 27 -
1.3. Mål nr. 3 OQ 4 
De ni FSR for mål nr. 3 og 4 for regioner uden for mål nr. 1^1^ var i før­
ste omgang iværksat for en treårsperiode (1990-92). De finansieringsmulig­
heder, der resterer i 1993, er reserver, som skal give mulighed for evt. at 
afpasse de samfinansierede foranstaltninger efter arbejdsmarkedets behov. 
1992 var præget af afslutningen af FSR for 1990-92 og af planlægningen og 
Iværksættelsen af de nye FSR for 1993. 
1.3.1. FSR's gennemførelse i 1990-1992 
1.3.1.1. De relevante tal 
Ved udgangen af 1992 var der indgået forpligtelser for de fleste af de 
beløb, der var budgetteret med i FSR for 1990-92 (4 128 mio. ECU i 1989-
priser), og betalingerne i de tre år udgjorde 80% af forpligtelserne. 
Det gælder generelt for medlemsstaterne, at der er en god finansiel 
gennemførelse. 
Det skal dog bemærkes, at nogle af de forpligtelser, der vedrører 
operationelle programmer, som er vedtaget i 1993 (f.eks. Frankrig og Det 
Forenede Kongerige), allerede var gennemført og medregnet i 1992-
stat ist ikkerne. 
Til gengæld er der andre medlemsstater, der har fået udskudt støtten til 
1993, for at de kan få lejlighed ti I at udnytte FSR fuldt ud. Det drejer sig 
bl.a. om Luxembourg, Nederlandene og Italien, som har anmodet om udskydelse 
af 130 mio. ECU af den støtte, der var fastsat for 1990-92. Der er to grunde 
til den manglende udnyt te i se af bevillingerne: devalueringen af lire i 
forhold til ECU (25% i løbet af året) og den manglende anvendelse af 
bevillingerne til bl.a. faglig bistand, vandrende arbejdstager og visse 
offentlige organer, der er blevet privatiseret i 1992. 
Alene i 1992 er der uden for mål nr. 1-regionerne indgået ESF-forpIigtelser 
for 2 156 mio. ECU til bekæmpelse af langtidsledigheden og ti I unges 
erhvervsmæssige integrering, og ca. 1 500 000 unge arbejdsledige og 
langtidsledige har fået gavn af EF-støtten. 
Tallet er dog ikke endeligt, idet det bygger på de skøn, medlemsstaterne har 
indsendt. Der er tale om meget forskelligartede foranstaltninger. I nogle 
tilfælde er de af meget kort varighed (f.eks. i forbindelse med erhvervs­
vejledning), i andre tilfælde er der tale om ret lange forløb (2-3 år ved 
visse meget omfattende integreringsprocesser, bl.a. for de personer, der har 
de største problemer). 
(1) Foranstaltninger, der skal gennemføres i tilbagestående regioner og 
tjene til at bekæmpe langtidsledighed og fremme unges erhvervsmæssige 
integrering, blev i 1989 indarbejdet i de femårige FSR for mål nr. 1-
regioner. 
- 28 -
De oplysninger, der er ti I rådighed, viser, at gennemføre Isesniveauet for 
udgifter er tilfredsstillende. Det vil blive endelig opgjort, når ansøg­
ningerne om restbeløb indkommer fra medlemsstaterne i 1993. 
1.3.1.2. De højest prioriterede mål 
ESF-interventionerne kan opdeles efter en række prioriterede mål: 
a) Grunduddannelsens betydning. 45% af de EF-midler, der i 1990-92 er afsat 
til FSR for mål nr. 3 og 4, anvendes til grunduddannelse. Grunduddan­
nelse er nemlig af afgørende betydning for mange langtidsledige og unge, 
der ønsker at komme ind på arbejdsmarkedet, men som ikke har de 
tilstrækkelige kvalifikationer og ikke den tilstrækkelige grundud­
dannelse. 
Foranstaltningerne er ofte en nødvendig forudsætning for en egentlig 
faguddannelse, og de giver mulighed for, at de dårligste job ikke bliver 
den eneste udvej. For de unge kan de opbløde det voldsomme skel mellem 
skolen og arbejdslivet. 
b) Uddannelse på sekundærtrinnet og kompetencegivende uddannelse. Næsten 
20% af FSR-midlerne er afsat til denne type foranstaltninger, som ESF 
ønsker at fremme, fordi de giver de arbejdsledige bedre chancer for at 
finde et arbejde, ved at de får de kvalifikationer, arbejdsgiverne, 
navnlig SMV, efterlyser inden for nye produktions-, administrations- og 
organ i sat ionsmetoder. 
Hvad angår de nye metoder, er forholdene meget forskellige i medlems­
staterne. I nogle af dem giver aktionerne gode resultater, idet de har 
givet mulighed for at indføre nyskabende elementer. F.eks. er der i 
Spanien gennemført en efteruddannelse af nyuddannede unge til ny 
produktionsteknologi, i nogle tilfælde med en international dimension, 
navnlig med hensyn til økonomi og handel. Der er i nogle tilfælde tale 
om teknologisk avancerede foranstaltninger, f.eks. det uddannelses­
projekt, som uddannelses- og tekno Iog i fonden i Spanien har forelagt, og 
som drejer sig om kunstig intelligens, edb-grafik og miljøteknologi. 
Sigtet med projektet er at give deltagere de kvalifikationer, som 
virksomhederne har brug for. 
Til gengæld er der andre medlemsstater, hvor der er afsat for store 
beløb til uddannelse i ny teknologi, og hvor projekterne ikke altid er 
afpasset efter befolkningens uddannelsesbehov (f.eks. i Nederlandene). 
- 29 -
c) Støtte til de mest udsatte på arbejdsmarkedet. Indsatsen med sigte på 
mål nr. 3 og 4 blev i 1990-92 navnlig samlet om at hjælpe de mest 
sårbare samfundsgrupper med at blive udelukket fra arbejdsmarkedet. 
d) Almen og individuel integrering. For at fremme den erhvervsmæssige 
integrering af grupper med flere handicap er det nødvendigt at kombinere 
forskellige typer aktioner (modtagelse, analyse af situationen, vejled­
ning, social opfølgning, uddannelse, fornyet kontakt med arbejds­
markedet). Denne metode anvendes mere og mere i en række medlemsstater. 
I DUsseldorf i Tyskland, f.eks., tager håndværkerforeningens uddannel­
sescenter sig af langtidsledige. Der er tre faser: Den første tager 
sigte på motivering, indlæring af evt. manglende basiskundskaber og 
analyse af deltagernes situation. Den anden fase omfatter den egentlige 
oplæringstid på uddannelsescentret i indtil tre måneder. Den tredje fase 
(fem måneder) kombinerer praktikophold på en virksomhed med undervisning 
på et uddannelsescenter. Der tilbydes suppleringsuddannelser på områder, 
der bestemmes af arbejdsgiverne ud fra deltagerens resultater på 
arbejdspladsen. 
Der undervises i meget forskellige fag, der strækker sig fra håndværks­
fag (bager, bogbinder osv.) ti I ny teknologi (elektronik). 
e) Støtte til handicappedes erhvervsmesslge integrering. Handicappede står 
over for en lang række problemer på arbejdsmarkedet. De har en ledig­
hedsprocent, der er to (Tyskland) til tre (Det Forenede Kongerige) gange 
højere end den almindelige ledighedsprocent og en ofte uhensigtsmæssig 
erhvervsuddannelse. Dertil kommer de særlige problemer med transport til 
og fra arbejde samt ofte manglende forståelse fra arbejdsgiverens side. 
10% af bevillingsrammen til bekæmpelse af af langtidsledigheden og de 
unges erhvervsmæssige integrering (411 mio. ECU af i alt 4 128 mio. ECU 
for perioden 1990-92) er afsat til uddannelse af handicappede. Hertil 
kommer de midler, der ydes via fællesskabsinitiativet HORIZON, samt mål 
nr. 1-midlerne. 
De hidtidige evalueringer viser, at Den Europæiske Socialfonds inter­
ventioner kan højne kvaliteten af lokale projekter og bidrage til 
nyskabende foranstaltninger og ti I teknologioverførsel (navnlig i 
forbindelse med fællesskabsinitiativet HORIZON). 
Her kan nævnes to eksempler: 
* I Frankrig er der etableret uddannelser for fysisk handicappede. 
Uddannelserne omfatter forskellige tilrettelæggelsesformer (forbe­
redende undervisning, undervisning, praktik på virksomheder, 
- 30 -
opfølgning, ansættelse), og de er især rettet mod ansættelse i lokale 
SMV og mindre og mellemstore industrier kombineret med løbende bistand 
fra sundhedssektoren. De områder, der indgår i projektet, er bygge og 
anlæg, metal, elektronik og service. Deltagerne får 722-3360 timers 
undervisning, og der er inkluderet et praktikophold på 3-4 måneder. 
Uddannelsen afsluttes altid med en statsanerkendt eksamen (for 
øjeblikket består over 75% af deltagerne). 
Disse forsøg medfører i øvrigt, at alle de skoler, der står for 
sådanne uddannelser, forbedrer kursernes indhold, indlæringsmetoderne 
og undervisningens tilrettelæggelse (etablering af særlige grenvalg, 
uddannelse efter individuelle behov og tilpasning af uddannelserne til 
de lokale virksomheders behov). 
* I Det Forenede Kongerige er der iværksat en uddannelse for unge, 
blinde arbejdsledige, som tilrettelægges af "Royal London Society for 
the Bl ind". 
f) Støtte til beskæftigelse af vanskeligt stillede kvinder. I 30 år har et 
af Den Europæiske Socialfonds prioriterede mål været at fremme lige 
muligheder for mænd og kvinder. Det gælder lige fra de første pilot­
forsøg i 70'erne til det nye NOW-initiativ, der støtter tværnationale, 
nyskabende foranstaltninger til fremme af kvinders erhvervsmæssige 
integrer ing. 
45% af ESF-støttemodtagerne er for øjeblikket kvinder. 
Ud over de generelle foranstaltninger, der både henvender sig til mænd 
og kvinder, giver ESF støtte (op til 5% af bevillingerne til FSR) til 
særlige aktioner til fordel for de dårligst stillede kvinder, f.eks. 
dem, der har forladt arbejdsmarkedet. 
Kommissionen har ønsket, at indsatsen for kvindernes erhvervsmæssige 
integrering og uddannelse fremover skal styrkes yderligere. Derfor 
indføjede den i de nye bestemmelser om strukturfondene (og navnlig i 
bestemmelserne om ESF), at lige muligheder for mænd og kvinder på 
arbejdsmarkedet skal være et generelt princip for EF-interventionerne. I 
den nye ESF-forordning, der blev vedtaget i juli 1993, er EF-finan-
si er ingen blevet udvidet til at omfatte pasningsomkostninger, som 
afholdes af uddannelsessøgende; denne udvidelse af EF-finansieringen må 
forventes at være særlig interessant for kvinder. 
Et eksempel fra Danmark: På Fyn er der en uddannelsesforanstaltning, der 
tager sigte på at udvikle langtidsledige kvinders kreative evner inden 
for dekoration, maling og tegning samt at motivere dem til at starte 
egen virksomhed. Kurserne kombinerer teori og praksis og omfatter alle 
aspekter (tilrettelæggelse af produktionen, indkøb af materialer, 
bogfør ing osv.). 
De resultater, der foreligger, viser, at over 70% af deltagerne fik 
arbejde i 1992. 
g) Støtte til vandrende arbejdstageres erhvervsmæssige integrering. I FSR 
for mål nr. 3 og 4 uden for mål nr. 1-regioner var der afsat næsten 4% 
af midlerne i 1990-92 til denne gruppe. 
I næsten alle medlemsstaterne er der planlagt sådanne foranstaltninger. 
- 31 -
Der er tale om forskellige typer foranstaltninger. Nogle af dem går ud 
på at bevare de vandrende arbejdstageres oprindelige sprog og kultur 
(f.eks. de aktioner, der arrangeres af italienske konsulater i bl.a. 
Frankrig, Belgien og Tyskland for vandrende arbejdstagere og deres 
børn). 
Andre tager sigte på at gøre det lette at tage tilbage til hjemlandet. 
Disse foranstaltninger iværksættes 
. enten af hjemlandet: f.eks. sprogundervisning og erhvervsuddannelse 
for voksne, der vender hjem til Spanien, eller for unge, der vender 
hjem til Portugal, eller særlig hjælp i Grækenland for at gøre det 
lettere for vandrende arbejdstageres børn at blive integreret i 
uddannelsessystemet 
. eller af opholdslandet: f.eks. i Tyskland, hvor et særligt program 
tager sigte på at gøre det lettere for græske statsborgere at vende 
h jern. 
Andre foranstaltninger går ud på at forbedre politiske flygtninges 
(Nederlandene) og etniske minoriteters muligheder for erhvervsmæssig 
integrer ing. 
Et eksempel fra Det Forenede Kongerige: Projektet vedrørende kunst og 
grafiske teknikker henvender sig til asiatiske minoritetsgrupper, der 
udgør 26% af de arbejdsledige i den pågældende region. De skal omskoles 
til andre erhvervsgrene som følge af problemerne i tekstilbranchen, hvor 
de ellers har haft arbejde. 
Kurserne henvender sig til førstegenerationsindvandrere, der har flere 
handicap, idet de kun har få eller ingen kvalifikationer og ikke 
behersker engelsk. 
Selve undervisningen følges op af rådgivning, jobsøgning, grundlæggende 
kendskab til social og administrative forhold (f.eks. korrekt udfyldning 
af et jobansøgningsskema) samt oplysning om sundhed og sikkerhed på 
arbejdspladsen. 
Deltagerne får især kompetence inden for edb-baseret design og grafiske 
teknikker. 
Kurserne blev i 1992 udvidet til også at omfattet andre områder 
(kommunikation, gartneri, bygge og anlæg, miljøforbedring m.v.). 
Der var ikke nogen af disse nye uddannelser, der kunne være blevet 
etableret uden den økonomiske støtte fra Den Europæiske Socialfond. 50% 
af deltagerne har fundet varig beskæftigelse. 
h) Støtte til ansættelse og etablering af selvstændig virksomhed. Denne 
støttemulighed er kun blevet udnyttet i begrænset omfang. Det har flere 
årsager: De nationale myndigheder har foretaget en anden prioritering, 
ESF-støtten må ifølge bestemmelserne kun omfatte nye varige arbejds­
pladser, og der er kun få langtidsledige, der opretter egen virksomhed. 
- 32 -
1.3.2. Iværksættelsen af FSR for 1993 
Arbejdsløsheden, navnlig ungdoms- og langtidsarbejdsløshed, er et tilbage­
vendende problem for de europæiske lande og anfægter bestræbelserne for at 
fremme den økonomiske og sociale samhørighed i EF. 
Mere end halvdelen af de ledige er ramt af langtidsledighed, ungdoms-
ledigheden er fortsat meget høj, næsten det dobbelte af gennemsnittet. 
Kontinuitet i forhold ti I de FSR, der blev vedtaget i 1989, præger medlems­
staternes planer og de nye FSR. 
De ni berørte medlemsstater fremlagde i slutningen af juni 1992 de planer, 
der gik forud for vedtagelsen af FSR. Planerne dannede grundlag for 
drøftelser inden for partnerskaber mellem Kommissionens tjenestegrene og de 
nationale myndigheder. Drøftelserne mundede ud i, at de ni FSR for mål nr. 3 
og 4 uden for mål nr. 1-regioner blev vedtaget den 6. november 1992 for 
1993. 
Der skulle sikres en glidende overgang mellem 1990-92-prioden og 1993 under 
hensyntagen til den seneste udvikling på arbejdsmarkedet. I de fleste 
tilfælde var de oplysninger, der indgik i planerne fra 1989 og FSR for 1990-
92, stadig gyldige. 
De nye FSR er generelt en forlængelse af FSR fra den første periode, men med 
udnyttelse af erfaringerne fra gennemførelsen af de operationelle program­
mer, der var godkendt i 1990-92. 
1.3.2.1. Fordelingen af budgetrammen 
På 1993-budgettet er der afsat 1 762 mio. ECU i 1989-priser (2 117 mio. ECU 
i 1993-priser) til mål nr. 3 og 4 uden for mål nr. 1-regioner. 
Beløbet er fastlagt på grundlag af den vejledende bevillingsramme for mål 
nr. 3 og 4 i perioden 1989-93 minus de beløb, der allerede er "brugt" (dvs. 
1989-forpligtelser, bevillinger til fællesskabsinitiativerne og de beløb, 
der er afsat til FSR for mål nr. 3 og 4 i 1990-92). 
Kommissionen har besluttet, at beløbet foreløbig skal fordeles mellem 
medlemsstaterne efter den samme fordelingsnøgle som for 1990-92. Analyser af 
de foreliggende statistikker har vist, at de forandringer, der er sket på 
arbejdsmarkedet, ikke er omfattende nok til at begrunde en ændring af den 
oprindelige fordelingsmodel mellem medlemsstaterne, og det betyder også, at 
de eksisterende interventionsformer kan videreføres. 
I bilag V.2, er bevillingerne for 1993 til FSR for mål nr. 3 og 4 opdelt pr. 
medlemsstat. 
- 33 -
1.3.2.2. Kontinuitet i forhold til 1990-92 
I lighed med perioden 1990-92 er FSR fælles for mål nr. 3 og 4 og indeholder 
to dele: l den ene beskrives ESF-interventionerne til bekæmpelse af lang­
tidsledighed (mål nr. 3). I den anden beskrives ESF-interventionerne til 
fordel for unges erhvervsmæssige integrering (mål nr. 4). 
Under hvert mål er der fire hovedtyper af foranstaltninger: grunduddannelse, 
tekniske uddannelser, ansættelsesstøtte og foranstaltninger til fordel for 
grupper, der har særlige problemer på arbejdsmarkedet. 
Andelen af uddanne Ises-/beskæftigelsesforanstaltninger for grupper med 
problemer er steget fra knap 20% i FSR for 1990-92 til 25% af de samlede 
bevillinger til FSR i 1993. Det er dog endnu ikke muligt at præcisere, hvor 
stor en del der går til vandrende arbejdstagere, handicappede eller kvinder, 
fordi denne type foranstaltninger i nogle FSR er slået sammen, og i andre 
fokuseres der på ledighed af meget lang varighed. 
I Tyskland går næsten 50% af FSR-midlerne i 1993 til disse grupper. 
Der er tale om en bemærkelsesværdig opprioritering, og i nogle medlemsstater 
har man for de nye FSR oven i købet besluttet, at der skal afsættes en 
bestemt procentdel af alle foranstaltninger ti I de pågældende grupper i 
stedet for, at der tilrettelægges særlige foranstaltninger for dem. Det er 
bl.a. tilfældet i Nederlandene og Belgien. 
Frankrig har besluttet, at FSR i 1993 skal målrettes mod udelukkelse fra 
arbejdsmarkedet, ved at indsatsen koncentreres om ovennævnte grupper og om 
ledige, der har været arbejdsløse i meget lang tid. 
I Det Forenede Kongerige er tre fjerdedele af FSR-beviI Iingerne reserveret 
til grunduddannelse. 
I Italien lægges hovedvægten på uddannelse på sekundærtrinnet og ny 
teknologi. Halvdelen af FSR-beviI Iingerne i 1993 er afsat hertil. 
Tre medlemsstater forsøger at udvikle ansættelsesstøtte: Nederlandene (22% 
af FSR), Spanien (22%), navnlig til langtidsledige (30% af mål nr. 3), samt 
Frankr ig. 
1.3.2.3. Afvigelser i FSR i den anden periode 
I forhold til den første FSR-periode er nogle afvigelser. 
a) Endnu mere vægt på bekæmpelse af langtidsledighed 
Som følge af det stigende antal langtidsledige, herunder antallet af 
ledige, der har været uden arbejde i meget lang tid, er der foretaget en 
ændring af ressourcernes fordeling mellem bekæmpelse af langtidsledighed 
(mål nr. 3) og unges erhvervsmæssige integrering (mål nr. 4). Vægtningen 
mellem mål nr. 3 og 4 går fra henholdsvis 45% og 55% i 1990-92 til 51% 
og 49% i 1993. 
- 34 -
Støtten til bekæmpelse af langtidsledighed er forhøjet i alle medlems­
staterne, navnlig i Tyskland, Spanien, Luxembourg og Nederlandene (jf. 
tabellerne i bilag V.1). Det samme gælder Italien, hvor dog den 
erhvervsmæssige integrering af unge stadig prioriteres højest (78% af 
FSR-beviI Iingerne). 
b) Forsøg på større fleksibilitet under hensyntagen til forholdene på 
arbejdsmarkedet og problemer i forbindelse med gennemførelsen af det 
indre marked 
Forsøgene på større fleksibilitet kommer f.eks. til udtryk på følgende 
måde: 
. Der tages hensyn ti I de særlige forhold for toldklarerere og spedi­
tører. Gennemførelsen af det indre marked indebærer omskolings-
problemer for disse grupper. 
Ifølge en undersøgelse om de økonomiske og sociale virkninger af 
afskaffelsen af toldbehandlingen ved EF's indre grænser, der er 
gennemført på foranledning af Kommissionen, forventes det, at 63 000 
stillinger på dette område afskaffes i EF, og at individuelle 
omskolingsforanstaltninger bliver vanskelige at gennemføre i betragt­
ning af erhvervets særlige karakter (meget specialiseret uddannelse og 
meget høj anciennitet). 
EF har valgt at støtte disse foranstaltninger og gennemførelsen heraf 
på nationalt plan på forskellige måder: ESF har siden 1992 bidraget 
til erhversuddannelse og ansættelsesstøtte til fordel for toldklare­
rere og speditører, der er truet af arbejdsløshed i regioner under mål 
nr. 1, 2 og 5b. 
Støtten er blevet forøget i forbindelse med fællesskabsinitiativet 
INTERREG og særlige foranstaltninger uden for strukturfondene. 
Kommissionen besluttede desuden den 6. maj 1992, at toldklarerere og 
speditører, der mister deres arbejde, fra den 1. januar 1993 
sidestilles med langtidsledige, således at ESF kan yde støtte til dem 
i hele EF under mål nr. 3. 
I forbindelse med forhandlingerne om de nye FSR for mål nr. 3 for 1993 
blev der også lagt vægt på støtten til toldklarerere og speditører, 
som i de fleste tilfælde medregnes under gruppen af personer med 
særlige problemer på arbejdsmarkedet. 
. Der er mulighed for at tillade undtagelser fra, hvor lang en periode 
der skal til, for at betegnelsen langtidsledig kan bruges. Undtagelser 
har hjemmel i ESF-forordningen, der åbner mulighed for, at der tages 
hensyn til særlige tilfælde, som fastlægges af Kommissionen. 
Beslutningen om at anvende denne mulighed for undtagelse skal ses i 
sammenhæng med det vækstinitiativ, der blev vedtaget af Det Europæiske 
Råd i Edinburgh i december 1992. Beslutningen tager sigte på at gøre 
ESF-indsatsen mere fleksibel og endnu mere effektiv i 1993. 
- 35 -
Udvalget for Den Europæiske Socialfond udtalte sig positivt om en 
sådan undtagelse på mødet den 19. februar 1993, og Kommissionen 
godkendte undtagelsen den 24. marts 1993. 
Beslutningen giver alle medlemsstaterne mulighed for i 1993 at yde 
støtte under mål nr. 3 til personer, der har været arbejdsløse i 
mindre end 12 måneder, men som har problemer på arbejdsmarkedet på 
grund af alder, handicap eller utilstrækkelig erhvervsuddannelse, og 
som befinder sig i en ugunstig geografisk eller økonomisk situation. 
c) Styrkelse af ledsageforanstaltningerne ved hjælp af faglig bistand 
De hidtidige evalueringer har understreget en række problemer i 
forbindelse med gennemførelesn af EF-interventionerne med hensyn til 
såvel planlægningen som tilsynet og evalueringen. Ved hjælp af faglig 
bistand kan alle disse punkter forbedres. 
1.3.2.4. Godkendelse af operationelle programmer og globaltiIskud 
De fleste af de støtteansøgninger, der vedrører de nye FSR for 1993, blev 
godkendt i 1992. Det drejer sig om i alt 35 operationelle programmer med et 
samlet tilskud på 1 466,3 mio. ECU. 
Medlemsstaterne og Kommissionens tjenestegrene har bestræbt sig på at 
nedbringe antallet af interventioner i 1993 i forhold til 1990, 1991 og 
1992. Det gælder især i Spanien og Tyskland. 
Ud over de 7 243 mio. ECU (i 1989-priser), der er afsat til mål nr. 3 og 4 i 
perioden 1989-93, er der planlagt omfattende interventioner i mål nr. 1-
regioner med henblik på bekæmpelse af langtidsledighed og erhvervsmæssig 
integrering af unge: 3,9 mia. ECU i perioden 1989-93, dvs. 40% af FSR-
midlerne til uddannelse og beskæftigelse. 
Dette gennemsnit dækker over store indbyrdes forskelle mellem medlems­
staterne (jf. 1989-beretningen). 
Det kan dog være vanskeligt i EF's tilbagestående regioner at skelne mellem 
uddanne Ises-/beskæftigelsesforanstaltninger, der indgår i en regional­
udviklingspolitik, og foranstaltninger, der iværksættes med særligt henblik 
på bekæmpelse af arbejdsløsheden eller på de unges erhvervsmæssige 
integrer ing. 
- 36 -
1.4. M*» nr. Sa 
Der blev i 1992 ikke gennemført større ændringer af mål nr. 5a-foranstalt-
ningerne, der anvendes i hele EF og omfatter tilpasning af produktions- og 
forarbejdningsstrukturerne inden for landbrug og fiskeri. De forskellige 
ordninger fortsætter eller har nået en fin gennemføre Isestakt. De lande, 
hvor der ydes størst støtte til tilpasning af landbrugsstrukturerne og 
udligningsgodtgørelser, er Frankrig og Spanien samt i mindre omfang 
Tyskland, Portugal og Irland. Hvad angår afsætning og forarbejdning ydes der 
mest i Spanien og Grækenland samt i mindre omfang Italien og Frankrig. 
De samlede EUGFL-forpIigtelser i forbindelse med mål nr. 5a-1 andbrug (i og 
uden for mål nr. 1-regioner) beløb sig til 1 415,4 mio. ECU i 1992, heraf 
921,3 mio. ECU til forbedring af landbrugsstrukturerne^1), 398,5 mio. ECU 
til afsætning og forarbejdning*2) og 95,6 mio. ECU til andre horisontale 
foranstaltninger (producentsammenslutninger, førtidspensionering mv.). Der 
er altså generelt en stigning i bevillingerne hertil og ti I udligningsgodt­
gørelserne. Til gengæld har der været et fald i investeringer på bedrifterne 
og tilskud til unge landbrugeres etablering. 
Hvad angår mål nr. 5a-fiskeri, kunne de programmer, medlemsstaterne har 
forelagt, ikke finansieres fuldt ud, på trods af at der var afsat flere 
midler til at imødegå fiskerikrisen. Forpligtelserne under EUGFL, 
Udviklingssektionen, i forbindelse med afsætning og forarbejdning af 
fiskerivarer beløb sig i 1992 ti I 81 mio. ECU. De vigtigste modtagere var 
Portugal, Spanien og Italien. 
1.4.1. Gennemførelse af landbrugsstrukturforanstaltningerne 
Strukturstøtte i forbindelse med markedspolitikken 
a) Miljøbeskyttelse og skovbrugsforanstaltninger 
I 1992 udgjorde forpligtelserne kun henholdsvis 11,6 mio. ECU og 9,2 
mio. ECU. 
Programmerne for de miljømæssigt følsomme områder (artikel 21 i 
forordning (EØF) nr. 2328/91) fortsatte i 1992. For tre landes vedkom­
mende (Tyskland, Det Forenede Kongerige og Frankrig) blev der godkendt 
nye programmer. Disse foranstaltninger vil blive indarbejdet i land-
brugsmiljøprogrammerne under den fælles landbrugspolitik, når de 
vedtages i henhold til forordning (EØF) nr. 2078/92. 
I 1992 behandlede og godkendte Kommissionen kun otte regionale program­
mer vedrørende skovbrugsforanstaltninger (Bayern (D), Murcia (E), 
Liguria, Emilia Romagna, Lombardia, Valle d'Aosta, Pug lia og Sicilien 
(I) samt Madeira (P)). De supplerer og tilpasser nationale ordninger ti! 
de regionale forhold. 
(1) Forordning (EØF) nr. 2328/91 - EFT nr. L 218 af 6 august 1991. 
(2) Forordning (EØF) nr. 866/90 - EFT nr. L 91 af 6 april 1990. 
- 37 -
Bortset fra Belgien og Luxembourg råder alle medlemsstaterne over effek­
tive ordninger til gennemførelse af foranstaltningerne "skovrejsning på 
landbrugsarealer" og "forbedring af skovarealer". Der er godkendt en 
forhøjelse af støtterammerne for Tyskland, Danmark, Grækenland, Italien 
og Det Forenede Kongerige. I Tyskland, Grækenland, Frankrig, Irland, 
Italien, Portugal og Det Forenede Kongerige ydes der en årlig hektar­
præmie til landbrugsarealer, der er beplantet med skov. 
EUGFL-udgifterne er steget gradvis og viser, at der i stigende grad 
gennemføres horisontale skovbrugsforanstaltninger. I 1992 blev EF-
politikken her styrket med forordning (EØF) nr. 2080/92, der indgår i 
den fælles landbrugspolitiks ledsageforanstaltninger. Styrkelsen ligger 
bl.a. i en forpligtelse af medlemsstaterne, en forhøjelse af EF's 
interventionssats, en forhøjelse af støttelofterne, nye grupper af 
støttemodtagere og nye bestemmelser. I 1993 kan der forventes en øget 
skovrejsning på landbrugsarealer. 
b) Ekstensivering af produktionen 
Støtten til ekstensivering af produktionen, der blev indført ved 
forordning (EØF) nr. 1760/87 og integreret i forordning (EØF) nr. 
2328/91, beløb sig i 1992 til ca. 5 mio. ECU. På trods af at ordningen 
er obligatorisk, er det kun Tyskland, Italien, Frankrig, Det Forenede 
Kongerige og Belgien, der har indført den. Siden dens indførelse har den 
omfattet 300 000 ha og under 400 000 storkreaturer. 
Den kvantitative metode, der indebærer en reduktion af produktionen på 
20%, er blevet mest anvendt i oksekøds- og vinsektoren. Metoden 
vedrørende produktionsteknikker, eller den kvalitative metode, var 
fremherskende for markafgrøder i Tyskland, hvor der også er indført 
økologiske produktionsmetoder. 
Anvendelsen af ekstensiveringsforanstaltningerne er blevet forlænget, 
indtil de programmer, der er godkendt under landbrugsmiIjøordningen, 
træder i kraft. 
Strukturstøtte til landbrugsbedrifter 
En analyse af forpligtelsesbevillingerne under forordning (EØF) nr. 2328/91 
om landbrugsstrukturernes effektivitet viser, at udligningsgodtgørelser til 
ugunstigt stillede områder udgør 473,2 mio. ECU (459,1 mio. ECU i 1991), 
støtte til investeringer udgør 237,8 mio. ECU (194,7 mio. ECU i 1991), og 
støtte til unge landbrugere udgør 151,9 mio. ECU, hvilket er et let fald i 
forhold til 1991 (157,7 mio. ECU). 
- 38 -
En gennemgang pr. medlemsstat viser følgende: de vigtigste foranstaltninger 
under forordning (EØF) nr. 2328/91, dvs. udligningsgodtgørelse, individuel 
investeringsstøtte (artikel 7 i forordning (EØF) nr. 2328/91), supplerende 
investeringsstøtte (artikel 11) og præmien for unges landbrugeres etable­
ring, anvendes i alle medlemsstaterne, undtagen i Danmark, hvor udlignings­
godtgørelsen ikke anvendes, idet kriterierne ikke er opfyldt, og i Det 
Forenede Kongerige, for så vidt angår præmien for unge landbrugeres 
etabler ing. 
Den største del af EUGFL-beviI Iingerne under forordning (EØF) nr. 2328/91 
anvendes til den særlige støtte til landbrugere i ugunstigt stillede 
områder. Denne tendens, der allerede var tydelig i de foregående år, 
fortsætter altså, og det synes klart, at medlemsstaterne anser udlignings­
godtgørelsen for at være af vital betydning for landbrugerne i bjergområder 
og ugunstigt stillede områder. Forpligtelserne opdelt pr. medlemsstat 
fremgår af følgende tabel: 
EUGFL-forpIigtelser vedrørende udligningsgodtgørelse 
(mio. ECU - løbende priser 
Medlemsstat 1992 1991 Gennemsnit 1987-91 
Tyskland 88,07 88,04 79,76 
Irland 86,63 63,71 45,23 
Frankrig 69,27 73,27 59,81 
Spanien 65,60 62,54 37,68 
Portugal 51,94 29,92 21,82 
Det Forenede Kongerige 39,57 44,16 40,35 
Grækenland 35,12 62,89 38,92 
Italien 31,91 29,84 23,95 
Luxembourrg 2,46 2,32 2,20 
Belgien 2,41 2,21 2,35 
Nederlandene 0,24 0,22 0,14 
I ALT 473,23 459,10 352,21 
Ifølge de seneste oplysninger fra medlemsstaterne er antallet af bedrifter, 
der modtager udligningsgodtgørelse, steget regelmæsssigt siden 1976. I 1990 
modtog over 1,2 mio. bedrifter støtten, og i 1992 skønnes antallet at være 
på 1,3 mio. 
Investeringsstøtten, der er den næstvigtigste støtteordning efter udlig­
ningsstøtten, omfattede ca. 50 000 nye forbedringspI aner, hvilket var færre 
end i 1991. Denne nedgang skyldes især de dårlige Økonomiske konjunkturer og 
usikkerhed i forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik. 
- 39 -
Støtten til investeringer er dog fortsat en drivkraft, der giver landbruget 
mulighed for moderniseringer og nyt udstyr, samtidig med at produktiviteten 
forbedres. 
Forpligtelserne i 1992 vedrørende denne foranstaltning opdelt pr 
stat fremgår af følgende tabel: medlems-
Forpligtelser under EUGFL. Udviklingssektionen, til investeringsstøtte 
(mio. ECU - løbende priser 
Medlemsstat 1992 1991 Gennemsnit 1987-91 
Spanien 56,33 
Portugal 40,82 
Grækenland 38,42 
Frankrig 33,49 
Italien 20,87 
Irland 16,40 
Tyskland 12,02 
Det Forenede Kongerige 6,47 
Belgien 4,94 
Danmark 4,54 
Luxembourg 2,29 
Neder landene 1,18 43,19 
32,68 
34,07 
23,38 
15,24 
15,03 
12,21 
9,61 
3,89 
3,33 
1 ,61 
0,49 24,15 
20,99 
16,68 
46,88 
11 ,74 
9,85 
29,97 
17,40 
6,51 
5,25 
1 ,00 
5,67 
ALT 237,77 194,72 196,07 
Det ser ud til, at støtten til unge landbrugere, der omfatter præmien og 
investeringsstøtten i henhold til artikel 10 og 11 i forordning (EØF) nr. 
2328/91, har nået et loft med hensyn til generelle forpligtelser, og det 
sker under ret ustabile socioøkonomiske forhold. Ordningen er fortsat 
uundværlig som middel ti I at fremme foryngelsen af landbrugsbefolkningen og 
til at sikre, at der er nogen til at tage over, når landbrugeren går på pen­
sion. 
Forpligtelserne i 1992 under EUGFL, Udviklingssektionen, til denne 
foranstaltning fremgår af følgende tabel (mio. ECU - løbende priser): 
Medlemsstat 1992 1991 Gennemsnit 1987-91 
Frankrig 86,42 
Portugal 13,86 
Tyskland 13,68 
Spanien 10,38 
Italien 8,25 
Belgien 4,67 
Nederlandene 4,43 
Danmark 4,20 
Irland 2,53 
Grækenland 2,08 
Luxembourg 1,32 
Det Forenede Kongerige 0,13 100,88 
10,94 
11,48 
7,52 
10,88 
6,00 
0,60 
3,51 
2,95 
1 ,62 
1,21 
0,16 41 ,97 
6,18 
7,10 
17,02 
4,47 
2,90 
0,18 
1 ,97 
1,51 
0,60 
0,55 
0,97 
I ALT 151,94 157,74 84,53 
- 40 -
Som nævnt i 1991-beretningen skal støtten i forbindelse med de ledsage­
foranstaltninger, der blev vedtaget ved reformen af den fælles landbrugs­
politik, fremover finansieres af EUGFL, Garantisektionen, (landbrugsmiIjø-
foranstaltninger, skovbrugsforanstaltninger i landbruget og førtidspen-
sion)*1). 
En lignende overførsel fra EUGFL, Udviklingssektionen, til EUGFL, Garanti­
sektionen, er tidligere gennemført i forbindelse med den femårige jordud­
tagning og omstruktureringen af vinmarker. 
Aktioner i 1992, der indgår i ledsageforanstaltningerne, falder dog stadig 
ind under EUGFL, Udviklingssektionen. Udgifterne til førtidspensionering 
vedrører kun Grækenland og Tyskland. 
1.4.2. Foranstaltninger til forbedring af vilkårene for forarbejdning og 
afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter 
EUGFL's udgifter til forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter steg 
i 1992, selv om den del af de samlede forpligtelser, der vedrører de to 
forordninger (EØF) nr. 866/90 og nr. 867/90, har været faldende siden 1987. 
Det gælder alle medlemsstaterne undtagen Tyskland. Der var i 1991 et 
kraftigt fald i de pågældende udgifter, der bl.a. skyldtes, at der ikke 
kunne indgås forpligtelser for disponible bevillinger på omkring 110 mio. 
ECU på grund af den sene gennemførelse af forordning (EØF) nr. 866/90 i 
nogle medlemsstater. 
Af forpligtelserne fordeling på de forskellige sektorer fremgår det, at den 
vigtigste støttemodtager er kødsektoren. Dernæst kommer frugt og grønsager, 
mælk og mejeriprodukter samt vin og alkohol. 
Forpligtelserne i 1992 under de to forordninger udgør 398,5 mio. ECU, 
hvilket er en stigning på ca. 83,5% i forhold til 1991 (203,4 mio. ECU i 
1991-priser). Der blev godkendt tillæg til FSR for de nye tyske delstater, 
Korsika og DOM. Dertil kommer nye foranstaltninger under FSR i de andre 
medlemsstater. 
De forskellige ordninger under mål nr. 5a er af afgørende betydning, især i 
de medlemsstater, der ikke modtager omfattende støtte under de andre mål. 
Styrkelsen af foranstaltningerne til forbedring og forarbejdning af 
landbrugsprodukter viser, at det er nødvendigt at fortsætte bestræbelserne 
på at modernisere agroindustriens udstyr. En gennemgang af forpligtelserne 
pr. medlemsstat viser, at det er landene i den sydlige del af EF, først og 
fremmest Spanien, der modtager de største beløb. 
(1) Forordning (EØF) nr. 2078/92, nr. 2079/92 og nr. 2080/92 - EFT nr. L 215 
af 30 jul i 1992). 
- 41 -
1.4.3. Foranstaltninger til forbedring af vilkårene for forarbejdning og 
afsætning af fiskerivarer og akvakulturprodukter 
1992 var andet anvendelsesår for den nye støtteordning, som blev indført ved 
forordning (EØF) nr. 4042/89 om forbedring af vilkårene for forarbejdning og 
afsætning af fiskerivarer og akvakulturprodukter. 
Der blev truffet nogle beslutninger, der bevirkede en væsentlig forøgelse i 
forhold ti I de oprindelige EF-beviI Iinger til den pågældende sektor i 1992. 
For det første vedtog budgetmyndigheden supplerende bevillinger til FSR for 
mål nr. 5a-fiskeri, som Kommissionen havde vedtaget i marts 1991. Kommis­
sionen fordelte udelukkende dette supplement til mål nr. 1-regioner. For det 
andet blev der foretaget overførsler til fiskerisektoren fra andre punkter 
under FSR for mål nr. 1 i nogle medlemsstater (Portugal og Grækenland). 
Overførslerne blev delvis foretaget i 1992 efter anmodning fra de pågældende 
medlemsstater og efter aftale med Kommissionen. Bevillingsrammen til mål 
nr. 5a-fiskeri blev således i 1992 hævet fra 58,2 mio. ECU ti I 76 mio. ECU 
(1991-priser), dvs. en forhøjelse på 30,5%. 
På trods af de supplerende økonomiske midler fra EF kunne sektorens umid­
delbare behov, der forstærkedes af fiskerikrisen, ikke opfyldes. Flere af 
de OP, medlemsstaterne havde forelagt for Kommissionen, måtte reduceres. 
Kommissionen vedtog i alt 14 OP, der løber over to eller tre år. Største­
parten af de støttede investeringer vedrører SMV. 
De operationelle programmer omfatter først og fremmest følgende områder: 
a) Vedrørende forarbejdning: 
- Rationalisering og modernisering af forarbejdningsenhederne, såvel med 
hensyn til produktivitetsstigning som forbedring af sundheds- og 
hyg i e j nefor ho I dene 
- Anskaffelse af udstyr til forbedring af kvalitetskontrollen af 
produkterne 
- Fremme af teknologisk innovation, produktudvikling og nye pakke-
metoder 
- Tilskyndelse til omstrukturering af sektoren ved at fremme investe­
ringer, der medfører nærmere samarbejde mellem virksomheder, bl.a. 
investeringer i forskning og udvikling 
- Bedre udnyttelse af både saltvands- og ferskvandsakvakulturprodukter 
samt forbedring af kvaliteten heraf; bredere produktudbud med henblik 
på bedre udnyttelse af nye arter 
- 42 -
- Etablering af systemer til genanvendelse og behandling af biprodukter 
og affald. 
b) Vedrørende afsætning: 
- Rationalisering, modernisering og nyt udstyr til auktionshaller og 
dertil knyttede lokaler med hensyn til køling, hygiejne og edb-
administrat ion 
- Forbedring af metoderne til opbevaring og behandling af fangsten ved 
landingen 
- Opførelse eller indretning af fryseanlæg til oplagring af frosset fisk 
- Modernisering af ekspeditionscentre for skaldyrsprodukter; etablering 
eller udvikling af opbevarings- eller rensebassiner 
- anlæg og modernisering af engrosmarkeder. 
1.5. Mål nr. 5b 
Gennemførelse af de operationelle programmer 
I 1992 blev de sidste syv operationelle programmer godkendt, og det bringer 
det samlede antal operationelle programmer under mål nr. 5b op på 73. Bevil­
lingsrammen for EF-støtten til udvikling af landdistrikterne under mål nr. 
5b er på 2 607 mio. ECU i 1989-priser for perioden 1989-93. Foranstaltnin­
gerne under mål nr. 5b vedrører 50 regioner og omfatter 5% af EF's befolk­
ning og 17% af EF's område. 
De operationelle programmers gennemsnitlige gennemføre Isesni veau med hensyn 
til EF-forpligtelser var i perioden 1989-92 på 95,7%. Programmerne gennem­
føres generelt tilfredsstillende. 
Ved udgangen af 1992 var mere end 80 af programmerne integrerede flerfonds­
programmer. Det afspejler EF-indsatsen for at give fondene en synergieffekt 
og dermed skabe de størst mulige udvikIingsimpulser i de enkelte landdi­
strikter under mål nr. 5b. 
Støtten er koncentret om fem prioriterede felter: 
diversificering af primærsektoren 
udvikling af andre sektorer end landbruget 
udvikling af tur isme 
bevarelse og udvikling af det naturlige miljø 
bedre udnyttelse af de menneskelige ressourcer. 
- 43 -
Nedenfor følger nogle eksempler på, hvordan indsatsen inden for de priori­
terede felter under mål nr. 5b gennemføres i nogle af medlemsstaterne: 
Belgien, Nederlandene og Luxembourg: 
I Belgien var forløbet tilfredsstillende i 1992 for foranstaltningerne 
vedrørende diversificering af landbruget og foranstaltningerne til udvikling 
af andre sektorer end landbrug. Der var dog nogle problemer med gennem­
førelsen af skovbrugsforanstaltningerne. Der er indgået forpligtelser for 
alle midlerne til enkeltfondsprogrammet for udnyttelse af de menneskelige 
ressourcer. Der var mindre markante fremskridt for det operationelle program 
for Hageland. 
I Nederlandene gennemføres 5b-programmet i et rimeligt tempo, hvorimod der i 
det beskedne 5b-område i Luxembourg er problemer med beviI Iingsudnyttelsen. 
LEADER-programmet i samme område er til gengæld inde i et godt gennemførel-
sesforløb. 
Danmark: 
Foranstaltningerne vedrørende udvikling af andre sektorer end landbrug 
lykkedes meget fint og var koncentreret om investeringer i SMV og turist­
projekter. Foranstaltninger vedrørende diversificering af landbruget og 
udnyttelse af de menneskelige ressourcer kom først i gang i slutningen af 
1991. I 1992 nåede de et tilfredsstillende gennemføre Isesni veau. Tilsyns­
udvalget støttede, at den integrerede metode blev anvendt, hvor det var 
muligt, til udarbejdelse og gennemførelse af projekter. 
Tyskland: 
I Tyskland har landsbyfornyelsesprojekterne, der gennemføres af det offent­
lige, men med deltagelse af private investorer, i særlig grad været 
vellykkede. Projekterne giver et godt eksempel på den integrerede metode. De 
omfatter infrastrukturprojekter, f.eks. genopretning af naturlige vandløb, 
restaurering af offentlige og historiske bygninger samt etablering af 
fritidsfaciliteter. De omfatter desuden landbrugsprojekter og projekter 
vedrørende miljø- og landskabsforbedring. Der var dog en række vanskelig­
heder med gennemførelsen af projekter vedrørende diversificering af 
landbruget og udnyttelse af de menneskelige ressourcer. 
Spanien: 
Der var problemer ved de spanske operationelle programmers start i 1991, men 
de nåede et højt gennemføre Isesni veau i 1992. Det gælder såvel foranstalt­
ninger, der gennemføres af det offentlige, f.eks. landbrugsinfrastrukturer 
og tjenesteydelser i landsbyerne, som projekter, der gennemføres af private, 
og som gælder diversificering af landbruget og etablering af små og 
mellemstore virksomheder. Særlig positive var investeringerne i turisme i 
landdistrikterne, kunsthåndværk, levnedsmiddelproduktion i I i I le målestok 
samt tjenesteydelser. 
- 44 -
Frankrig: 
I Frankrig danner projekterne vedrørende diversificering af landbruget et 
praktisk og økonomisk profitabelt alternativ til den traditionelle 
landbrugsproduktion. De typiske projekter på dette område omfatter 
hovedsagelig investeringer i forbedret produktkvalitet og støtte til 
udvikling af landbrugsbedrifter. I forbindelse med andre sektorer end 
landbruget var der kraftig efterspørgsel efter investeringsstøtte til små og 
mellemstore virksomheder. I nogle regioner var de samlede budgetterede 
bevillinger til EFRU-foranstaltninger i denne sektor allerede opbrugt i 
midten af 1992. På turistområdet støttede EUGFL agroturisme, mens EFRU 
støttede investeringer i hotelbranchen og offentI ige turistinfrastrukturer. 
Der tilskyndedes til, at udnyttelse af de menneskelige ressourcer blev 
indarbejdet i samtlige programmer. 
Italien: 
Efter en vanskelig igangsætningsfase er der i fire af de otte regioner og 
autonome provinser under mål nr. 5b sket hurtige fremskridt, og udnyttelsen 
af EF-midlerne er betydelig. 
Nogle af regionerne har i høj grad indhentet forsinkelsen, men der er 
fortsat en betydelig forsinkelse for OP i tre regioner, hvor der kun kan 
noteres ringe fremgang i gennemførelsen. 
Det Forenede Kongerige: 
I 1992 var der tilfredsstillende fremskridt inden for alle de prioriterede 
felter, navnlig med hensyn til udnyttelse af de menneskelige ressourcer, 
hvor mellem 95% og 100% af de disponible midler blev brugt. I denne 
medlemsstat findes direkte foranstaltninger til fordel for landbrugssektoren 
kun i det operationelle program "Highlands and Islands" i Skotland, hvor 
gennemføre Isestempoet blev forøget markant i 1992. Der blev ved udgangen af 
1992 etableret 30 nye landbrugsbedrifter om måneden. Investeringerne i andre 
sektorer end landbruget var koncentreret om støtte til workshopper, indu­
str izoner og projekter vedrørende rådgivning og udvikling af virksomheder. 
Udvikling af turismen var et andet højt prioriteret område. Der bevilgedes 
betydelige midler ti I en række foranstaltninger vedrørende udvikling af 
turismen, som spændte fra turistattraktioner og informationssteder til 
tolkefaciI itter og etablering af faciliteter, der kan bruges i al slags 
vejr. 
- 45 -
2. FÆLLESSKABSINITIATIVER, NYSKABENDE AKTIONER OG FAGLIG BISTAND 
2.1. Fællesskabsinitiativer 
Baggrund 
Efter reformen af strukturfondene kan Kommissionen ifølge samordn ingsforord-
ningens artikel 11(1) handle på egen hånd og supplere foranstaltningerne i 
FSR via fællesskabsinitiativer. Kommissionen besluttede at afsætte 3,8 mia. 
ECU til finansiering af tolv fællesskabsinitiativer(2> i perioden 1989-
1993. 
RETEX: et nyt fællesskabsinitiativ 
Den 13. maj 1992 besluttede Kommissionen at igangsætte RETEX, et fælles­
skabsinitiativ for områder, der er stærkt afhængige af tekstil- og beklæd-
ningssektoren. Det er meningen, at de pågældende områder skal blive mindre 
afhængige af denne sektor ved hjælp af foranstaltninger, der fremmer 
diversificering og modernisering af små og mellemstore virksomheder uden 
tilknytning til sektoren. Der er afsat 500 mio. ECU til initiativet i 
perioden 1993-1997 til anvendelse i områder, der er støtteberettigede under 
mål nr. 1, 2 eller 5b. Man er allerede gået i gang med at gennemføre en 
række RETEX-programmer. 
Status over gennemførelsen af de øvrige initiativer i 1992 
RECHAR 
I 1992 traf Kommissionen beslutning om elleve RECHAR-programmer. De vedrørte 
alle britiske kulmineområder med stor arbejdsløshed inden for kulmine­
industrien. Programmerne har fået en langsom start, og ved udgangen af 1992 
var kun en ganske lille del af de midler blevet brugt, som Det Forenede 
Kongerige havde fået udbetalt på forskud under de nye programmer. 
Endvidere godkendte Kommissionen ESF-delen af et flerfondsprogram under 
RECHAR for det tidligere mineområde i Limburg (Belgien). De planlagte 
foranstaltninger i ESF-deI programmet vedrører erhvervsuddannelse og 
løntilskud, og der tages især hensyn til særligt udsatte grupper som f.eks. 
langtidsledige, vandrende arbejdstagere og dårligt kvalificeret 
arbejdskraft. 
ENVI REG 
I 1992 gik det meget langsomt med at gennemføre ENVI REG i Mezzogiorno 
(Italien), idet der kun blev brugt 14% af støtten til det pågældende pro­
gram. I de italienske mål nr. 2-områder blev det til gengæld gennemført på 
tilfredsstillende vis, idet der blev indgået forpligtelser for anden del af 
programmet. 
I Irland og Nordirland går det stadig meget langsomt med projekterne, 
installeringen af ny teknologi har krævet omfattende planlægning og 
vurdering af de miljømæssige konsekvenser. 
(1) Forordning (EØF) nr. 4253/88 - EFT L 374 af 31 december 1988, s. 1 
(2) Fællesskabsinitiativer, Kontoret for De Europæiske Fællesskabers 
Officielle Publikationer, katalog nr. CM-60-90-240-DA-C. 
- 46 -
Hvad Frankrig angår, har Kommissionen godkendt ENVIREG/STRIDE-programmet for 
Korsika. I forbindelse med ENVIREG-delen af programmet vil der blive 
foretaget undersøgelser af affaldshåndtering og spiIdevandsbehandling, og 
der vil blive etableret anlæg til fast affald og truffet foranstaltninger 
til beskyttelse af naturskønne områder og biotoper. 
STRIDE 
Under STRIDE-programmet er der i Nordjylland (Danmark) ydet støtte til flere 
pilotprojekter til etablering af netværk mellem lokal industri og 
forskningsinstitutioner. I F landeren (Belgien) er der også gjort gode 
fremskridt, idet der i Limburg er indgået forpligtelser for næsten halvdelen 
af det samlede EF-bidrag, mens der i Turnhout er indgået forpligtelser for 
så godt som hele beløbet. I Nederlandene er der indgået forpligtelser for 
mere end halvdelen af det første støttebeløb. 
Udgifterne til STRIDE i Irland var mindre end forventet som følge af 
programmets langsomme start. Dog blev et betydeligt antal projekter sat i 
gang. I Italien var gennemførelsesgraden for STRIDE-programmet - ligesom for 
andre EF-initiati ver - meget lav i Mezzogiorno, idet kun en tredjedel af den 
tildelte støtte blev brugt. 
STRIDE-delen af det nye ENVIREG/STRIDE-program for Korsika giver mulighed 
for oprettelse og udvikling af forskningscentre, etablering af fuldt 
udstyrede laboratorier i tekniske og videnskabelige uddannelsesinstitu­
tioner, deltagelse i internationale programmer for forskningssamarbejde og 
samarbejde mellem forskningscentre og virksomheder. 
I 1992 traf Kommissionen beslutning om fem STRIDE-programmer. For det første 
et for Emden (Tyskland), der fokuserer på at udvikle en teknologi, som ved 
hjælp af chitosan (et stof fremstillet af rejeskaller) fjerner tungmetaller 
fra kompost og slam. For det andet et program for mål nr. 2-områder i 
Italien, der tager sigte på at styrke det regionale grundlag for forskning, 
teknologi og innovation i de støtteberettigede områder. For det tredje et 
program for Luxembourg, der skal virke innovâtionsstimulerende i kantonerne 
Esch-sur-Alzette og Cape I len og dermed fremme en diversificering af den 
lokale økonomi. For det fjerde et program for Nordirland, hvor der er gjort 
gode fremskridt, da alle de udvalgte projekter var i gang ved årets udgang. 
Endelig et program for Storbritannien, der skal give virksomheder i de 
støtteberettigede områder adgang til direkte støtte eller hjælpe dem 
indirekte, idet programmet udbygger de eksisterende støttestrukturer og 
omfatter rådgivning om teknologioverførsel, forskningsaktiviteter, produkt­
diversificering og omskoling. 
INTERREG 
I FI anderen (Belgien) gik det godt med gennemførelsen af INTERREG-program­
merne for Benelux Middengebied og Euregio Scheldemond i 1992. Når det gælder 
INTERREG-programmet for grænseområdet mellem Irland og Nordirland, er der 
tegn på et vist efterslæb, men der er dog et stigende udviklingstempo inden 
for specielt de nyskabende elementer i programmet. 
I 1992 blev der vedtaget femten INTERREG-programmer til fremme af samarbejde 
på tværs af landegrænser. Det drejer sig om følgende programmer: Nord-Pas-
de-Calais/Kent (Storbritannien); F landeren/Val Ionien (Belgien); Rhône-Alpes/ 
- 47 -
Franche Comté/Schwelz; Champagne-Ar denne/Val Ionien (Belglen); Frankrig/ 
Belgien/Luxembourg I forbindelse ned det "europmiske udviklingsområde"; et 
I NTERREG-progr am for Italien og Slovenien I henhold til artikel 10 I 
forordning (EØF) nr. 4254/88 (områder» der Ikke er støtteberettigede under 
de gængse mil) til forbedring af miljøet og fremme af samarbejdet på tværs 
af grænserne mellem de to lande; et INTERREG-program for Tyskland/Frankrig/ 
Schweiz, ligeledes vedtaget I henhold til artikel 10, med det formål at 
hjælpe grænseregioner med at forberede elg til det Indre marked og med at 
I Øse deres specifikke udviklingsproblemer; I NTERREG-progr ammet for Italien 
og Schweiz vedrørende mål nr. 2-områder I Italien med henblik på økonomisk 
udvikling af de støtteberettigede områder og samarbejde med områder I 
Schweiz; INTERREG-programmet for Italien og Frankrig vedrørende mål nr. 2-
områder I begge lande, hvor de vigtigste foranstaltninger går ud på at 
genopbygge det Økonomiske potentiale I områder, der er ramt af 
toldakt l vi taternes ophør, og på at gennemføre lokale udviklingsprogrammer; 
et I NTERREG-progr am for PAMINA-reglonerne mellem Frankrig og Tyskland 
vedtaget i medfør af nævnte artikel 10; at INTERREG-f lerfondsprogram under 
mål nr. 1 for Korsika og Sardinien; endnu et i NTERREG-progr am for Tyskland 
og Frankrig (Saarland-Lorraine-Weatpfalz) I medfør af artikel 10, men denne 
gang under mål nr. 2; og endelig et INTERREG/REGEN-program for Italien og 
Grækenland, der tager sigte på at forbinde elkraftnettene I Italien 
(Gaiatina) og Grækenland (Arachtos). 
REGIS 
De fleste af de EF-initlatlvprogrammer, der blev vedtaget l 1991. blev ikke 
Iværksat uden vanskeligheder. 
Gennemførelsen af REG I S-programmerne på Guadeloupe, Martinique og Guyane og 
Madeira er præget af fors Inks I ssr, men det forventes at disse indhentes I 
1993. Problemer i forbindelse med anlægsarbejder i Sta. Catar Ina-luft havnen 
har medført en meget ringe udnyttelse af de disponible midler (6%) på 
Madeira. 
Tilsvarende i Spanien, hvor REG i S-programmet for De Kanarlsks Øer kun blev* 
igangsat langsomt, men i slutningen af 1992 og begyndelsen af 1993 var 
forløbet blevet normalt. 
Kommissionen vedtog Ingen beslutninger vedrørende REGIS i 1992. 
TELEMATIQUE 
I Italien var gennemførelsesgraden for TELEMAT I QUE-progr ammet meget lav i 
1992; der biev kun anvendt 15% af den tildelte støtte. Til gengæld er en 
række projekter under TELEMAT (QUE-progr ammet for Irland i fuld gang og 
forventes fuldført på eller omkring det berammede tidspunkt: dsn 
31. december 1993. 
I 1992 blev der vedtaget følgende tre TELEMATIQUE- og to TELEMATIQUE/PRISMA-
progr ammer: et TELEMAT I QUE-progr am for Nordirland, hvor gennemførelses-
tempoet I begyndelsen var langsomt, men nu er tilfredsstillende; et 
TELEMAT I QUE-program for Grækenland, som biev godkendt midt i 1992 og nu 
skrider godt frem; endelig TELEMAT IQUE-programmet for Martinique, som satser 
på at fremme avancerede tetetjenester i området; TELEMATIQUE-delen af 
- 48 -
TELEMATIQUE/PRISMA-programmet for Korsika yder bistand til små og mellem­
store virksomheder, offentlige organer og samfund til køb af programmel, 
edb- og teleudstyr for at fremme en opfølgning af strukturfondsindsatsen. På 
samme måde satser TELEMATIQUE/PRISMA-programmet for Réunion pâ at fremme 
avancerede telekommunikationsformer i den offentlige sektor og i private 
virksomheder. 
PRISMA 
PR ISMA-programmet fik en langsom start i Irland, da der kun blev godkendt 
projekter i årets anden halvdel. Det forventes dog, at de disponible midler 
vil blive fuldt udnyttet. I Italien blev støtten til PR ISMA-programmet 
praktisk taget ikke rørt. 
I 1992 blev der vedtaget fire PRISMA-programmer samt de to omtalte 
TELEMATIQUE/PRISMA-programmer. PRISMA-delen af TELEMATIQUE/PRISMA-programmet 
for Korsika har kun ét delprogram, der vedrører etablering af et net af 
godkendte laboratorier, mens PRISMA-delen af TELEMATIQUE/PRISMA-programmet 
for Réunion tager sigte på at opgradere virksomhedernes udstyr til 
produktionskontrol samt fremme og udbygge metrologi tjenesterne i området. De 
fire nye PRISMA-programmer vedrører følgende fire lande: Portugal, hvor 
programmet skal bistå godkendelses- og metrologi tjenester, forbedre 
virksomhedernes konkurrenceevne og liberalisere markederne for offentlige 
indkøb; Nordirland, hvor der vil blive skabt bedre faciliteter for de små og 
mellemstore virksomheder i forbindelse med kalibrering og testning; 
Grækenland, hvor programmet skal hjælpe den offentlige og private sektor med 
at etablere et samarbejde med organisationer i andre medlemslande med det 
sigte at udvikle bedre metoder til opstilling af produktions- og 
kvalitetsnormer; Fransk Guyana, hvor der skal oprettes et metrologicenter 
for godkendelse af industriprodukter. 
REGEN 
Under dette initiativ forventes projektet til sammenkobling af gasnettene i 
Irland og Skotland fuldført i oktober 1993; i 1992 forløb arbejdet som 
planlagt, både hvad tid og midler angår. 
I 1992 blev der vedtaget et REGEN-program for Portugal for at bistå med 
etablering af et naturgasnet, således at Portugal får adgang til naturgas 
som alternativ energikilde. INTERREG/REGEN-programmet for Italien og 
Grækenland er omtalt under INTERREG. 
LEADER 
Der har været stor interesse for initiativet LEADER, der skal vise værdien 
af initiativer til landdistriksudvikling, som igangsættes af lokalsamfundene 
selv. Der er oprettet 217 lokale grupper, som næsten alle kunne påbegynde 
deres aktiviteter i 1992, og som i en række medlemsstater allerede er langt 
fremme med gennemførelsen af deres program. 
LEADER'S nyskabende karakter kan forklare de forsinkelser, der har været 
navnlig i Grækenland og Italien, og som har været en konsekvens af adminis­
trative problemer eller problemer med at opnå bankgarantier (bl.a. 
- 49 -
Tyskland, Frankrig og Spanien); som arbejdet hidtil er forløbet, vil andet 
forskud snart kunne udbetales. 
LEADER-nettet giver de 217 grupper mulighed for at udveksle erfaringer, 
overføre knowhow og videreformidle de resultater, der er opnået i kraft af 
initiativet, til et større publikum. 
EUROFORM 
Alle OP under dette initiativ blev vedtaget i 1991. I 1992 begyndte 
projekterne at blive realiseret. EUROFORM har fået tilført ekstra budget­
midler på 30 mio. ECU. 
I slutningen af 1992 var der under dette initiativ blevet udvalgt 652 
projekter. 
NOW 
Ligesom for EUROFORM blev alle OP godkendt i 1991. Også her var 1992 det år, 
hvor der blev igangsat konkrete aktiviteter. NOW har fået tilført et 
ekstrabeløb på 55 mio. ECU. 
I slutningen af 1992 var der blevet udvalgt 500 projekter under dette 
ini t iat iv. 
HOR IZON 
Det sidste OP under dette initiativ blev godkendt i februar 1992. På grund 
af den store interesse for HORIZON har initiativet fået tilført yderligere 
140 mio. ECU. 
I slutningen af 1992 var der blevet udvalgt 568 projekter under initiativet. 
Hvad nævnte tre fællesskabsinitiativer angår, er de nye midler blevet givet 
til eksisterende OP; der er ikke indgivet nye ansøgninger om støtte. 
To ting karakteriserer de tre initiativer og adskiller dem fra de 
interventioner, der normalt gennemføres under ESF. Det drejer sig dels om 
den anvendte projektmetode, som gør det mere tydeligt, hvilket udbytte man 
får af foranstaltningerne, dels det tværnationale aspekt. Da de nationale 
administrationer har været forpligtet til at etablere et partnerskab med en 
mål nr. 1-region i forbindelse med de forskellige projekter, har de måttet 
tænke tværnationalt, hvad de normalt kun har gjort lidt ud af under de 
nugældende FSR. 
Dette tværnationale samarbejde, som for øjeblikket er begrænset til to eller 
tre partnere, må gradvis kunne udbygges, således at der efterhånden bliver 
flere partnere. 
Bilag III indeholder for hvert fællesskabsinitiativ en fordeling af 
forpligtelserne på fonde og på lande. 
2.2. Nyskabende aktioner 
Alle strukturfondsforordningerne indeholder særlige bestemmelser om 
nyskabende aktioner: 
- 50 -
2.2.1. EFRU-forordn ingens artikel 10 
Ifølge artikel 3. stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2052/88 og artikel 10, stk. 
1, i forordning (EØF) nr. 4254/88 kan der iværksættes aktioner i form af 
undersøgelser og pilotprojekter for at fremme regionaludviklingen på EF-
ni veau. Efter nævnte forordninger skal foranstaltningerne vedrøre: 
udarbejdelse af en fremtidsplan for udnyttelsen af EF-området og 
fastlæggelse af de konsekvenser for den fysiske planlægning, der følger 
af større infrastrukturer 
problemerne i grænseregioner, udveksling af erfaringer og samarbejde 
mellem regioner samt aktioner af nyskabende karakter. 
Sådanne artikel 10-akt ioner kan gennemføres i Fællesskabet som helhed og 
derved skabe vigtige forbindelsesled mellem de områder, der er omfattet af 
strukturfondsreformens prioriterede mål, og dem, der ikke er det. 
Siden reformen er der gennemført nyskabende aktioner inden for fire 
hovedområder: 
fysisk planlægning 
samarbejde på tværs af grænserne 
samarbejde mellem regioner og byer, og 
bysamfund. 
Disse artikel 10-akt ioner skulle tegne sig for 1% af EFRU-bevi11ingerne i 
perioden 1989-1992, dvs. 388 mio. ECU i 1989-priser. Ved udgangen af 1992 
var der i medfør af artikel 10 indgået forpligtelser for i alt 275 mio. ECU 
til undersøgelser og pilotprojekter. 
a) Fysisk planlægning: Europa år 2000 
I 1992 blev det arbejde, der var påbegyndt i 1989/90, afsluttet, og der 
blev udarbejdet et nyt arbejdsprogram for 1993/94. 
Den uformelle komité for fysisk planlægning holdt møde første gang den 
10. april og drøftede komitéens organisation og funktion, resultaterne 
af de horisontale undersøgelser og forberedelsen af det fjerde uformelle 
møde mellem ministrene for regionalpolitik og planlægning. 
Den 19.-20. november afholdt komitéen sit andet møde. Det vigtigste 
punkt på dagsordenen var Europa år 2000-arbejdsprogrammet for perioden 
1993/94, der tager sigte på omkring midten af 1994 at publicere en ny 
meddelelse fra Kommissionen om fremtidsudsigterne for udviklingen af 
Fællesskabets område med vægten lagt på fire hovedlinjer: 
- fuldførelse af de tværregionale undersøgelser og undersøgelserne af 
udefra kommende påvirkninger 
- opstilling af en række nye forskningsemner 
- udarbejdelse af et integreret system af geografiske og socioøkonomiske 
data 
- en udbygning af samarbejdet med medlemslandene, de regionale og lokale 
myndigheder og andre aktører om spørgsmål vedrørende fysisk 
planlægning. 
- 51 -
Resultaterne af de horisontale undersøgelser af: 
- urbanisering og byernes rolle i EF 
- regionale konsekvenser af Kanal tunnel len 
- nye lokaliseringsfaktorer for mobile investeringer i Europa 
blev offentliggjort i form af endelige rapporter, og der blev lagt 
sidste hånd på udkastene ti I de endelige rapporter om udvikling af 
Atlanterhavsregionerne, udviklingen i det vestlige Middelhavsområde og 
påvirkning fra den sydlige og østlige del af Middelhavsområdet. 
b) Samarbejde på tværs af grænserne 
I 1989 blev hovedparten af de midler, der blev ydet til samarbejde på 
tværs af grænserne i medfør af EFRU-forordningens artikel 10, anvendt 
til finansiering af undersøgelser og pilotprojekter vedrørende 
samarbejde mellem grænseområder i EF. I 1990 blev hovedvægten imidlertid 
lagt på forberedelser til INTERREG-initiativet; de fleste artikel 10-
midler til nævnte samarbejde blev derefter givet til pilotprojekter i 
grænseområder, der ikke var berettiget til INTERREG-støtte under mål nr. 
1, 2 el ler 5b. 
I de følgende to år, 1991 og 1992, blev indsatsen især koncentreret om 
at udarbejde, føre forhandlinger om og overvåge operationelle programmer 
under INTERREG. Konsekvensen var, at der blev anvendt artikel 10-midler 
til 25 ud af 31 programmer, og det samlede EF-bidrag til INTERREG kom 
derved op på 1 034 mio. ECU, hvoraf de 114 mio. ECU var givet i medfør 
af artikel 10 (1992-priser). 
c) Tværregionalt samarbejde 
Det regionale netværksprogram startede som et forsøg i 1990 med tolv 
netværkspilotprojekter. Efter en revision af disse netværk blev RECITE-
programmet lanceret i sommeren 1991 med det formål at fremme konkret 
samarbejde mellem regioner og byer i hele EF. Som svar på indkaldelsen 
af forslag til projekter, blev der indsendt 229 ansøgninger, og i 
december 1991 blev 21 projekter udvalgt til finansiering med et budget 
på 34 mio. ECU. Projekterne skulle give Kommissionen gode muligheder for 
forsøg, som kan danne grundlag for en vurdering af, hvilke former for 
tværregionalt samarbejde der mest effektivt kan bidrage til det 
overordnede mål: økonomisk og social samhørighed. 
I 1992 blev der oprettet et eksternt organ, RECITE-kontoret, for at 
hjælpe med driften af de tværregionale samarbejdsnet. Disse net har til 
opgave at yde faglig bistand via opfølgning og evaluering. 
Den internationale konference om tværregionalt samarbejde, der blev 
afholdt i Bruxelles den 14.-15. december 1992, samlede for første gang 
over 1000 aktører inden for dette område. Konferencen gav de delegerede 
mulighed for at foretage en første vurdering af INTERREG I og RECITE og 
at gøre sig overvejelser over fremtiden. 
Endelig bør det nævnes, at forbindelsen med regioner og byer i en række 
central- og østeuropæiske lande er blevet styrket yderligere gennem det 
nye netværk ECOS, som supplerer det i december 1991 lancerede OUVERTURE-
program. I 1992 opfordrede Kommissionen til etablering af et samarbejde 
mellem de to programmer, således at over 350 lokale myndigheder får 
mulighed for at arbejde sammen på det pågældende område. 
52 -
d) Pilotoroiekter vedrørende bysamfund 
I årene op ti I 1992 blev der indført tre kategorier pilotprojekter: 
- økonomisk udvikling af områder med sociale problemer 
- miljøforanstaltninger, der også har økonomisk sigte 
- stimulering af økonomien i historisk vigtige byer. 
I 1992 blev tre nye projekter (Bremen, Groningen og Paisley) optaget i 
den første kateori og et (Genova) i den sidste kategori, og derudover 
blev der indført en ny kategori: udnyttelse af byområders teknologiske 
aktiver. Fire projekter i denne kategori blev sat i gang i Bordeaux, 
Montpellier, Toulouse og Venedig. 
Udveksling af erfaringer med andre byer er et væsentligt element i alle 
projekterne, og det gør det muligt at videreformidle resultaterne og 
oplysninger om, hvordan man bedst muligt kan anvende erfaringerne fra de 
pågældende pilotprojekter. 
2.2.2. Aktioner medfinansieret af ESF(1) 
De nyskabende aktioner giver mulighed for at eksperimentere med nye metoder 
til arbejdsløshedsbekæmpelse, erhvervsuddannelse og jobskabelse. Det er 
meget vigtigt at fremme sådanne tiltag i perioder med høj arbejdsløshed og 
store ændringer på arbejdsmarkedet. 
De tiltag, der er tale om, går både på de faglige kursers indhold og på den 
anvendte metode eller den egentlige tilrettelæggelse. De medfinansieres af 
ESF enten inden for FSR eller uden for disse rammer. Som bekendt er over 3% 
af ESF's årlige budget afsat til disse aktioner (samt til faglig bistand og 
aktioner inden for rammerne af den sociale dialog). 
Aktioner af denne type finansieres dog også ofte under mere generelle pro­
grammer, som ikke er specifikt nyskabende. 
De nyskabende aktioner dækker meget forskellige områder, hvad der vil fremgå 
af følgende eksempler: 
a) I regioner, der er støtteberettigede under mål nr. 1: 
- I Irland er der givet støtte til oprettelse af uddannelsesstillinger i 
virksomheder ved hjælp af "Job Training Scheme" (JTS) med det dobbelte 
formål at tilskynde virksomhederne til at uddanne unge arbejdssøgende 
og at lade oplæringen i virksomhederne resultere i anerkendte 
kvalifikationer. Den nationale myndighed, der står for 
erhvervsuddannelse (FAS), har fået til opgave at samarbejde med de 
berørte virksomheder. 
Selv om prognoserne har været alt for optimistiske (bl.a. på grund af 
den forværrede økonomiske situation og manglen på støttestrukturer i 
virksomhederne),vi I JTS kunne blive første etape i et gradvis 
(1) Artikel 1, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 4255/88. 
- 53 -
etableret system for løbende erhvervsudannelse i virksomhederne, et 
system, som i dagens Irland kun findes i form af det ret begrænsede 
lær I ingesystem. 
- I Grækenland undervises arbejdsløse unge lærere i nye undervisnings­
metoder som f.eks. brug af tegneserier (fremstilling og anvendelse). 
Denne aktion har i høj grad øget deres chance for at få arbejde enten 
i form af undervisning ved hjælp af multimediemetoder eller i form af 
produktion af undervisningsprogrammer med anvendelse af tegneserier 
også til brug for fjernsynet - eller produktion af reklamespots. 
- I Grækenland er der en aktion til uddannelse af nyuddannede unge 
arbejdsløse i risikostyring i virksomheder; uddannelsen omfatter en 
teoretisk og en praktisk del. I programmet indgår en analyse af 
miljøet i bred forstand samt en undersøgelse af forskellige former for 
risikoområder og -kilder, desuden forebyggelse og imødegåelse af disse 
risici . 
Denne aktion er også blevet gennemført i Belgien i samarbejde mellem 
et belgisk uddanne Isesorgan og otte store europæiske virksomheder, 
hvilket giver den multiplikatorvirkning. 
Hovedparten af de unge, der har fået denne uddannelse, har nu fundet 
arbejde som konsulenter i risikostyring i forskellige virksomheder. 
b) Uden for de regioner, der er støtteberettigede under mål nr. 1, og 
navnlig i Tyskland ydes der støtte til erhvervsuddannelse af patienter 
på en psykiatrisk klinik. Der er med bistand fra ESF gjort forsøg med en 
ny metode under PAS-projektet, idet patienter på Bremens psykiatriske 
klinik har fået tilbudt en erhvervsuddannelse samtidig med terapi. 
Erfaringen viser, at udvikling af sociale færdigheder er akkurat lige så 
vigtig for udfaldet af revalideringen, som erhvervelsen af specifikke 
faglige kvalifikationer. 
c) I hele EF med programmet EUROQUALIFICATION. 
Dette tværnationale program skal fremme et samarbejde mellem i alt 13 , 
nationale organer, heraf 8 offentlige, som alle er vigtige erhvervs­
kompetencegivende uddannelsesinstitutioner i medlemsstaterne. 
Det drejer sig om erhvervsuddannelse med henbik på nye kvalifikationer 
inden for ca. 50 fagområder, og programmet skulle give mulighed for 
tværnational erfaringsudveksling og fællesprojekter. 6 000 personer er 
involveret. 
Belgien har indgivet en støtteansøgning på 10 medlemsstaters vegne 
(Nederlandene og Det Forenede Konger ige*1* deltager i EUROQUALIFICA-
TION-programmet under fællesskabsinitiativet EUROFORM). 
(1) Italien har i 1993 valgt samme model. 
- 54 -
Kommissionen har besluttet at yde et globaltilskud på 67,94 mio. ECU (de 
samlede omkostninger er på 101,697 mio. ECU) til EUROQUALIFICATION-
foreningen, der arbejder uden gevinst for øje, og som er formidlende or­
gan ved forvaltningen af programmet. 
2.2.3. EUGFL-forordningens artikel 8 (pilot- og demonstrationsprojekter)^) 
Under denne artikel er der i 1992 givet 22,6 mio. ECU i støtte ti I 41 
projekter. 
Denne finansielle støtte er især gået ti I en omstilling af EF's landbrug med 
henblik på alternativ udnyttelse af jorden, miljøbeskyttelse, nedsættelse af 
produktionsomkostningerne og forbedring af produkternes kvalitet. 
EF-støtten er især givet til pilot- og demonstrationsprojekter vedrørende 
f.eks. omstilling af produktionen til nonfoodformåI, bevarelse af vilde dyr 
og skove, etablering af nye produktionssystemer (pryd- og skovplanter, 
tropisk frugt, nye plantesorter osv.), etablering af et demonstrations- og 
undervisningsnet for at reducere anvendelsen af planteværnsmidler, udvikling 
af økologisk landbrug og integreret produktion, demonstrering af teknikker 
til miljømæssig og økonomisk genopretning af forladte og nedslidte arealer i 
Middelhavsområdet samt udbredning af produktionssystemer med ringe 
mi Ijøpåvirkning. 
2.3. Faolio bistand^) 
Faglig bistand, der først og fremmest skal hjælpe med gennemførelsen eller 
effektiviseringen af strukturinterventionerne, er blevet ydet i stor stil 
siden 1980 via to typer foranstaltninger, hvoraf den ene iværksættes på 
Kommissionens initiativ, den anden på medlemsstaternes. Sidstnævnte udgør 
imidlertid hovedparten af de foranstaltninger, der tjener til forberedelse 
eller praktisk gennemførelse af FSR og OP, til sikring af, at tilsyns- og 
evalueringsordningerne fungerer, eller til fremme af, at lokale og regionale 
iværksættere mv. får den fornødne information. 
I 1992, der var et vigtigt år for støtteberettigede områder under mål nr. 2 
på grund af ikrafttrædelsen af nye FSR, har der været en stigende tendens 
til at udnytte de midler, som i FSR er forbeholdt faglig bistand. Der har 
også været en stigning i antallet af og beløbsrammen for programmer og 
projekter vedrørende faglig bistand indgivet under mål nr. 1. 
Med hensyn til mål nr. 2 er det hovedsagelig de franske områder, der har 
reserveret større beløb for perioden 1992/93, end de havde gjort for 
perioden 1989-1991. 
(1) Artikel 8 i forordning (EØF) nr. 4256/88. 
(2) Artikel 7 i forordning (EØF) nr. 4254/88 med hensyn til EFRU 
artikel 1, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 4255/88 med hensyn til ESF 
artikel 8 i forordning (EØF) nr. 4256/88 med hensyn til EUGFL, U. 
- 55 -
Blandt de foranstaltninger, der blev besluttet 1 1992, skal nævnes 
forskellige projekter eller programmer vedrørende edb-bohandl Ing af 
oplysninger om EF's regionalpolitikker eller forbedring af regionale 
statistikker. EFRU har således finansieret flere projekter af denne type i 
Spanien, men også I Grækenland eller Portugal I forbindelse med videre­
førelsen af programmet PREDER. 
ESF har ydet støtte i Italien (Piemonte) og I Spanien (Aragon), hvor der er 
givet faglig bistand ti i forbedring af erhvervsuddanne l sesstruktur er ne; INEM 
har siledes etableret en permanent overvågningsmekanisme og et program til 
godkendelse og evaluering af uddannelsescentrenes aktiviteter. Der er dermed 
påbegyndt en rationalisering af erhvervsuddanne I ses forvaltningen med 
hovedvægt pi et regionalt approach, hvor der foretages en evaluering af de 
eksisterende forvaltnlngsprocedurer og fremsættes forslag til en 
effektivisering. Denne metode skal fremover kendetegne samarbejdet mellem 
INEM og de forskellige uddannelsescentre. 
I Frankrig er der som led i faglig bistand blevet ansat ekstra personale pi 
kontraktbasis for at sikre forvaltningen og opfølgningen af foranstalt­
ningerne pi regionalt og lokalt plan. Generelt er der i de franske mil nr. 
2-regioner ydet faglig bistand til foranstaltninger, der skal oplyse den 
brede befolkning om ESF-interventionerne. 
De nye FSR under mil nr. 3 og 4 for 1993 indebarer i flere tilfælde øget 
faglig bistand, bi.a. i Italien, til ensartet definition af kvalifikationer, 
harmonisering af evaluer ingsnormer og omkostnlngsparametre. etablering af 
integrerede informations- og kontrolsystemer pi nationalt plan og udvikling 
af hensigtsmæssige metoder. 
Hvad EUGFL angår, er der Iser ydet faglig bistand til information om OP og 
FSR gennem kontrakter med sagkyndige om assistance til de forskellige 
informationstiltag, eller der er ydet bistand til tilrettelæggelse af 
seminarer eller møder, si der kan udveksles erfaringer og gøres status over 
de opniede resultater. Nogle medlemsstater har også anvendt faglig bistand 
til konsekvensberegninger eller markedsundersøgelser og til evaluerings-
undersøgelser. 
Med hensyn til det arbejde, der er gennemført pi Kommissionens Initiativ, 
har ESF I 1992 først og fremmest satset pi at foretage undersøgelser med det 
hovedformil at finde frem til de bedste erhverveuddannelsesmetoder og at 
give mulighed for overførsel af knowhow til regioner med udviklings­
efterslæb, specielt mil nr. 1-regioner. 
Flere økonomIeke sektorer er si ledes blevet undersøgt nærmere, det gælder 
iser omrider som informationsteknologi, føde- og fodervarer, beklædning, 
energi, men ogsi finansielle tjenesteydelser og turisme. 
- 56 -
Hvad de to sidste sektorer angår, viser undersøgelser foretaget i Frankrig 
og Tyskland, at de største nyskabelser er af metodisk art; mere præcist er 
der tale om opstilling af simulationsmodeller af virkeligheden. F.eks. har 
man indrettet lokaler, hvor man simulerer transaktioner i finanssektoren. 
I undersøgelserne er der også lagt vægt på de såkaldt skræddersyede 
uddannelser, dvs. uddannelser baseret på en vurdering af deltagernes 
færdigheder i forhold ti I de kvalifikationer, der er brug for på de 
pågældende arbejdspladser, og på deltagernes egne ønsker og idéer (som i 
finanssektoren, hvor deltagerne f.eks. udarbejder individuelle projekter ti 
forbedring af en banks drift). 
Der er også lagt vægt på uddannelsesprogrammer, der tager udgangspunkt i et 
samarbejde mellem uddannelsessystemet og den private sektor. 
- 57 -
KAPITEL II 
BUDGETGENNEMFØRELSEN I 1992 - STATUS OVER 
LANE INSTRUMENTERNES BETYDNING FOR REALISERINGEN 
AF DE PRIORITEREDE MAL OG OVER KONTROLFORANSTALTNINGERNE 
1. BUDGETGENNEMFØRELSEN I 1992 
1-1• Opførelsen af strukturfondsmidlerne Di 1992-budgettet 
Ligesom i 1991 er de forskellige strukturfondsmidler til FSR opført under 
fire kapitler (EUGFL, Udviklingssektionen - landbrug, EUGFL, Udviklings­
sektionen - fiskeri, EFRU og ESF) og opdelt på mil. Bevillingerne til 
programmerne under fællesskabsinitiativerne er ti I gengæld i 1992 blevet 
udskilt fra bevillingerne til overgangsforanstaltninger og nyskabende 
foranstaltninger og opdelt på fonde. 
Bevillingerne er blevet afsat af budgetmyndigheden på bais af de årlige FSR-
trancher og det anslåede beviI Iingsforbrug til andre foranstaltninger. 
Bevillingerne ti I de nye tyske delstater opføres stadig særskilt, da det er 
helt specielle midler, som skal lægges ti I de ved 1988-reformen fastsatte 
beløb. 
1992-budgettet omfatter også midler til faglig bistand til udarbejdelse, 
gennemførelse og evaluering af FSR (8,5 mio. ECU som forpligtelses­
bevillinger og 11,5 som betalingsbevillinger) samt bevillinger til det 
særlige program for industriudvikling i Portugal - PEDIP (127,7 mio. ECU som 
forpligtelsesbevillinger og 121,6 som betalingsbevillinger) og ti I de 
integrerede Middelhavsprogrammer - IMP (308,3 mio. ECU som forpligtelses­
bevillinger og 392 som betalingsbevillinger). Interventionerne under disse 
programmer er koordineret med strukturfondsinterventionerne, men behandles 
ikke i denne beretning. 
1*2. Budoetoennemføre I sen i 1992 pr. fond og or. mil 
Tabel 1 viser, hvorledes forbruget af strukturfondenes forpligtelses­
bevillinger fordeler sig på interventionsart, mål og fond. 
-58 -
Tabel 1: Budgetgennemførelsen pr. fond og mål 
beviI Iinger 
FSR mål 1 
FSR mål 2 
FSR mol 3/4 
Mål nr. 5a 
FSR mål 5b 
FSR I alt 
Fsllesskabs­
init iat iver 
Overgangsfor-
anstaltninger 
og nyskabende 
foranstaltninger 
I ALT 
Nye tyske 
delstater EUGFL-U EUGFL-U 
Landbrug Fiskeri 
1505,7 
701,3 
417,0 
2624,0 
187,8 
63.0 
2874,8 
243.4 46.9 
34,2 
81.1 
81.1 EFRU 
5456.6 
1166,0 
314.1 
6936.7 
1265.9 
183.3 
8385.9 
488.8 ESF 
2289.9 
454,9 
2156.0 
72.0 
4972.8 
516.0 
94.0 
5582.8 
313.8 i 1992 - forpligtelses-
(mto. ECU, 1992-priser) 
I ALT % % 
9299.1 
1620.9 
2156.0 
735.5 
803.1 
14614,6 
1969.7 
340.3 
16924,6 
1046,0 63.6 
11.1 
14.8 
5.0 
5.5 
100,0 86.4 
11,6 
2.0 
100.0 
Når det gælder forbruget af strukturfondsmidlerne (eksklusive de nye tyske 
delstater), har EUGFL, Udviklingssektionen - landbrug brugt 17,0%, EUGFL, 
Udviklingssektionen - fiskeri 0,5%, EFRU 49,5% og ESF 33,0%. 
11,6% af det samlede forbrug af strukturfondsmidler er gået til EF-
initiativprogrammerne; EUGFL, Udviklingssektionen, har givet 6,3% af sine 
midler, EFRU 15,0% og ESF 9,2%. 
Tabel 2 viser, hvor de disponible forpligtelsesbevillinger stammer fra, og 
deres udnyttelsesgrad. Til de 16 539 mio. ECU, der var opført på det 
oprindelige 1992-budget (eksklusive de nye tyske delstater) kommer 100 mio. 
ECU fra tillægs- og ændringsbudgettet 1/92, 13 mio. ECU er fremført fra det 
foregående regnskabsår, og 402 mio. ECU svarer til genopførelse af midler 
frigjort i 1992 fra forpligtelser for tidligere regnskabsår. 
- 59 -
Tabel 2: Forpliqtelsftfihftvii i inaer - fordeling og udnyttelse 
Bevillinger opført på 
det oprindelige budget 
T*B 1/92 
Bevi11inger frem­
ført fra 91 
Genopførte bevi11inger 
Overførsler 
Samlede disponible 
bevi11inger 
Anvendte bevillinger 
Udnyttelsesgrad 
Uudnyttede bevi11. 
heraf beviI Iinger 
fremført til 1993 EUGFL-U 
landbrug 
2886.5 
18.0 
0.0 
4.6 
-12.0 
2897,1 
2874,7 
99.2* 
22.4 
16.8 EUGFL-U 
f i ske ri 
69.1 
0.0 
0.1 
+12,0 
81.2 
81.1 
99,9* 
0.1 EFRU 
8327.8 
50.0 
13.1 
2.5 
8393.5 
8385.9 
99.9* 
7.6 
6.9 (mio. ECU, 1992-priser) 
ESF 
5255.9 
32.0 
0.0 
395.0 
5682.9 
5582.8 
98.2% 
100.1 
70,0 I alt 
16539.3 
100.0 
13.1 
402.2 
0.0 
17054.7 
16924.6 
99.2% 
130.1 
93.7 Nye tyske 
del stater 
1046.0 
1046.0 
1046,0 
100,0« 
0,1 
Udnyttelsesgraden for 1992-beviI Iingerne er meget tilfredsstillende, da den 
når op på 99,2% for samtlige strukturfondsmidler (100% for de nye tyske 
delstater). Til sammenligning var udnyttelsesgraden 99,7% i 1991 og 93,7% i 
1990 og udnyttelsesgraden for hele det almindelige EF-budget: 95,8%. I kraft 
af finansforordningen har størstedelen af de uudnyttede bevillinger fra 1992 
kunnet fremføres til regnskabsåret 1993. 
Anvendelsen af 1992-budgettets betalingsbevillinger fremgår af tabel 3. 
Udnyttelsesgraden på 99,3% tåler sammenligning med satsen for 1991 på 99,0% 
og for 1990 på 99,4%. For EF-budgettets betalingsbevillinger som helhed var 
udnyttelsesgraden 94,1%. 
Tabel 3: Anvendelsen af betalingsbevillingerne for 1992 
Disponible 
betalingsbevi11inger 
Anvendte bevillinger 
Udnyttelsesgrad 
Uudnyttede bevillinger 
Bevi11inger fr 
ført til 1993 EUGFL-U 
landbrug 
2802.2 
2774.5 
99,0% 
27,7 
11.1 EUGFL-U 
fiskeri 
70.0 
62.4 
89.1% 
7.6 
7.6 (mio. ECU. 1992-priser) 
EFRU 
8637.1 
8620.1 
99.8% 
17,0 
16.4 ESF 
4416.0 
4358.9 
98.7% 
57.1 
17.4 I alt 
15925.3 
15815.9 
99.3% 
109.5 
52.5 Nye tyske 
delstater 
1285.0 
1237,1 
96,3% 
47,9 
47,9 
- 60 -
Tabel 4 viser størrelsen af de uindfriede forpligtelser ved udgangen af 1992 
og ti I sammenligning de tilsvarende beløb for hvert regnskabsår siden 
reformen. Det drejer sig om beløb, som der er disponeret over i det eller de 
foregående regnskabsår, og som skal udbetales i løbet af de følgende 
regnskabsår. 
Tabel 4: Uindfriede forpligtelser 
(mio. ECU, løbende priser) 
31.12.88 31.12.89 31.12.90 31.12.91 31.12.92 
EUGFL-U, landb. 1214,2 1266,7 1337,2 1617,1 1630,1 
EUGFL-U, fiskeri 65,4 82,9 
EFRU 6878,4 7529,0 8071,6 8479,7 7999,3 
ESF 2059,8 2261,6 2539,5 2409,4 3548,5 
I alt 10152,4 11057,3 11948,3 12571,6 13260,8 
Årlig stigning 8,9% 8,1% 5,5% 5,2% 
Nye tyske - 450,0 258,9 
delstater 
De uindfriede forpligtelser fortsætter med at vokse fra år til år, men 
langtfra så hurtigt som forpligtelserne (+ 23,6% fra 1991 til 1992), hvilket 
er udtryk for en accelererende beta Iingstakt. 
1.3. Udviklingen i perioden 1989-1992 
Artikel 12, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2052/88 (rammeforordning for 
strukturfondene) bestemmer, at forpligtelsesbevillingerne til struktur­
fondene skal være fordoblet i 1993 (målt i faste priser) i forhold til 1987, 
og det angives, i hvilken takt fordoblingen skal ske. For at man kan følge 
progressionen, viser tabel 5 det årlige beviI Iingsforbrug i perioden 1987-
1993 målt i 1988-pr iser. 
Tabel 5: Forventet og faktisk anvendelse af samtlige strukturfondes 
forpligtelsesbeviI Iinger 
(mio. ECU, 1988-priser) 
1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 
Overslag, jf. 
artikel 12, stk. 2 7.233 7.680 8.980 10.280 11.580 12.900 14.466 
Bev i I Iinger opført 
på budgettet 7.680 8.981 10.280 11.802 13.676 15.012 
Ende Iigt dispon ible 
budgetmidler 7.939 9.367 10.497 12.036 14.018 
BeviI Iingsforbrug 7.877 9.280 9.845 11.995 13.911 
- 61 -
De disponible bevillinger omfatter ud over de midler, der hvert år afsættes 
på det almindelige budget, beløb, som skal lægges til de midler, der er , 
afsat i medfør af forordning (EØF) nr. 2052/88 (supplerende bevillinger 
godkendt af budgetmyndigheden, fremførsler fra 1987, genopførelse af 
bevillinger frigjort fra forpligtelser indgået før 1987). Disse beløb kan 
ikke udskilles. Trods denne vanskelighed kan man af ovenstående tal slutte, 
at progressionen hen imod en fordobling i 1993 i vid udstrækning er 
overholdt. 
Tabel 6 viser, hvordan forpligtelsesbevillingerne er blevet anvendt år for 
år. Tallene for hvert mål gælder gennemførelsen af FSR og fællesskabs­
init iat iverne. 
Tabe 
1992 6: Anvendelsen af strukturfondenes forpligtelsesbevillinger i 1989-
(mio. ECU, 1989-priser) 
Mål nr. 1 
Mål nr. 2 
Mål nr. 3 og 4 
Mal nr. 5a 
Mål nr. 5b 
Diverse 
Overgangsforanst. 
og nyskabende fo. 
I alt 1989 
6137,0 
1060.0 
1332.0 
516.0 
232.0 
330.0 
9607,0 1990 
6352.1 
1325,1 
1316.2 
736.3 
194,6 
370.4 
10294.7 
Nye tyske delstater 1991 
7957.6 
1466.5 
1575.8 
604,0 
660.0 
367.3 
12631.2 
831.0 1992 
8959.4 
1651.8 
1867.4 
636.0 
795.0 
430,5 
294,2 
14634,3 
904,0 I ALT 
29406.1 
5503.4 
6091,4 
2492.3 
1881.6 
430,5 
1361,9 
47167,2 
1735.0 62.3 
11.7 
12.9 
5.3 
4.0 
0.9 
2.9 
100,0 
I artikel 12, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 2052/88 præciseres det også, at 
bevillingerne til mål nr. 1 skal være fordoblet i faste priser i 1992 i 
forhold til 1987, og at det skal ske i det tempo, der er fastlagt i 
erklæringen (nr. X) i mødeprotokollen om forordningens vedtagelse. Disse 
bestemmelser illustreres i tabel 7, der sammenligner overslagene med det 
faktiske beviI Iingsforbrug (1988-priser). 
- 62 -
Tabel 7: Forventet og faktisk anvendelse af foroliotelsesbeviI Iingerne ti 
må I nr. 1 
(mio. ECU. 1988-pri ser) 
1987 1988 1989 1990 1991 1992 
Overslag, jf. 
artikel 12. stk. 3 4.084 4.901 5.718 6.534 7.400 8.168 
Faktisk anvendte 5.929 6.137 7.688 8.656 
bevi11inger 
Selv med det forbehold, der er nævnt i forbindelse med tabel 5, viser 
tallene, at bevillingerne til mål nr. 1-regionerne er mere end fordoblet. 
Endelig bestemmer artikel 12, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 2052/88, at 
EFRU kan anvende op ti I 80% af sine bevillinger til mål nr. 1-regioner. I 
1992 brugte EFRU 77,5% af sine bevillinger til disse regioner, hvilket giver 
et gennemsnit på 77,1% for perioden 1989-1992. 
1.4. Gennemføre i sen af FSR 
Efter de første fire år i den femårige planlægningsperiode 1989-1993 er lidt 
over tre fjerdedel af de i FSR fastlagte beløb blevet anvendt. Denne 
udvikling svarer til det i forordning (EØF) nr. 2052/88 fastsatte tempo for 
fordoblingen af alle fondenes midler i tidsrummet 1987-1993. Ifølge 
forordningen skulle således 75,2% af de samlede disponible midler for 1989-
1993 være blevet anvendt i 1989-1992. 
Tabel 8 indeholder en forenklet sammenligning mellem overslagene i FSR og 
beviI Iingsforbruget for den vigtigste del af strukturfondene, som er 
underlagt planlægning i form af FSR. Mere detaljerede tal fordelt på mål, 
fonde og medlemsstater findes i bilag I. 
Fællesskabsinitiativerne, hvis gennemførelse begyndte i 1991, viste ved 
udgangen af 1992 et forbrug på 71,9% af det samlede beløb for hele perioden. 
- 63 -
Tabel 8: Faktisk beviI Iingsforbrug sammenholdt med overslagene i FSR 
(mio. ECU. 1989-priser) 
Overslag 
1989-93 Forbrug 
1989-92 Forbrug/ 
overslag 
FSR mål nr. 1 
heraf EUGFL-U 
heraf EFRU 
heraf ESF 
FSR mål nr. 2 
heraf EFRU 
heraf ESF 
FSR mål 3/4(1) 
FSR mål nr. 5b 
heraf EUGFL-U 
heraf EFRU 
heraf ESF 36200 
6750 
7243 
2607 5427 
20960 
9813 
5096 
1654 
1055 
1116 
436 27709 
5137 
5950 
1662 4574 
15711 
7424 
3836 
1301 
671 
759 
233 76,5 
76.1 
82.1 
63.8 84.3 
75,0 
75.7 
75.3 
78.7 
63.5 
68,0 
53,4 
FSR i alt 52800 40458 76.6 
Nye tyske 
delstater(2) 
heraf EUGFL-U 
heraf EFRU 
heraf ESF 2768 1734 
554 
1384 
830 330 
884 
521 62.6 
59.6 
63.9 
62.8 
(1) Inklusive 1 353 mio. ECU i støtte for 1989, som ikke indgår i 
(2) Anvendelsesperiode: 1991-1993. FSR 
- 64 -
2. EIB'S INDSATS 
EIB's bidrag til gennemførelsen af strukturfondsreformen kan analyseres på 
flere niveauer (jf. også tabellerne i bilag VII). 
2.1. Bankens interventioner i medfør af Traktatens artikel 130. litra a) 
I artikel 130 defineres Bankens opgaver og de projekttyper, den skal lette 
finansieringen af. Her nævnes i første række "projekter, som har ophjælpning 
af mindre udviklede områder for øje" (artikel 130, litra a)). 
Følgende tabel viser, hvor stor en del Bankens lån til regionaludvikling 
udgør af dens samlede långivning i EF. 
Individuelle lån og lån på basis af global lån fra EIB (i mio. ECU) 
1989 1990 1991 1992 I ALT % 
EIB's samlede 
aktivitet 10919,1 12174,2 13584,6 16936,4 53614,2 100,00 
Regionaludvikling 7071,1 7439,6 8491,6 11792,9 34795,1 64,90 
Fra 1991 til 1992 er der sket en stigning på 25% i Bankens långivning i EF i 
form af individuelle lån og lån på basis af global lån. I samme tidsrum er 
Bankens finansiering af regionaludviklingsprojekter steget med 39%. I alt 
har EIB fra 1989 til 1992 ydet over 34 mia. ECU til regionaludvikling, dvs. 
64,9% af sin samlede finansiering i EF. 
Tallene er derfor en bekræftelse af, at økonomisk og social EF-samhørighed 
reelt er Bankens højeste prioritet. 
2.2. EIB-linenes koncentration om de omrider, der er berettiget til støtte 
fra strukturfondene under mil nr. 1. 2 og Sb 
Tabel 1 i bilag VII viser, hvor stor en del af EIB-finansieringen der er 
gået til projekter i de støtteberettigede områder. 
%* 
- 65 -
I perioden 1989-1992 er 88,1% af Bankens individuelle lån og lån via 
global Ian til regionaludvikIing gået til projekter i støtteberettigede 
områder under mål nr. 1, 2 og 5b. Andelen var 85,6% i 1989, 84,4% i 1990, 
87,2% i 1991 og 92,6% i 1992. Banken koncentrerer således i stadig stigende 
grad sin aktivitet om de områder, der er berettiget til støtte fra 
strukturfondene 
2.3. Prioritering af de tilbagestående regioner (tabel 2 i bilag VII) 
I 1992 androg Bankens långivning i de tilbagestående regioner 6,4 mia. ECU, 
heraf 0,7 mia. ECU ti I de nye tyske delstater. Samme år udgjorde Bankens 
støtte i regionerne under mål nr. 2 og 5b i alt 4,6 mia. ECU, dvs. 39% af 
regionaludviklingsaktiviteten. For disse områders vedkommende har 
progressionen været særlig mærkbar i Det Forenede Kongerige og den vestlige 
del af Tyskland. 
Med strukturfondsreformen blev det bestemt, at en betydelig del af 
budgetmidlerne skulle koncentreres om de tilbagestående regioner. I perioden 
1989-1993 forventes mål nr. 1-regionerne således at komme ti I at tegne sig 
for 77,5% af EFRU's samlede støtte til FSR og fællesskabsinitiativer. 
Hvad angår Bankens långivning, udgør lånene til regionaludvikling i perioden 
1989-1992 51,4%. I 1989 var andelen 48%, i 1990 46,8%, i 1991 54,6% og i 
1992 54,03%. EIB's finansiering af projekter i regioner under mål nr. 2 og 
5b øgedes med 64% fra 1991 til 1992, mens finansieringen af investeringer i 
mål nr. 1-områder steg med 37%. 
Fordelingen på medlemsstater af EIB-lånene til mål nr. 1-områder fremgår af 
tabel 2 i bi lag VIl. 
Ud fra en relativ betragtning har Grækenland, Irland og Nordirland kun fået 
en ringe del af EIB-lånene til de tilbagestående regioner, nemlig 11,16% i 
1992 og 11,54% i perioden 1989-1992. Dette kan - i det mindste for 
Grækenlands og Irlands vedkommende - til dels forklares ved, at de to 
medlemslande praktisk talt har nået deres gældsætningsgrænse. 
- 66 -
Det skal dog bemærkes, at summen af individuelle lån og lån via global lån 
til Grækenland er mere end fordoblet fra 1991 til 1992, om end beløbet i 
faktiske tal fortsat er lille. Også for en række tilbagestående regioner i 
andre lande er der sket en stigning i EIB-finansieringen fra 1991 til 1992, 
det gælder Spanien (110%), Frankrig (203%), Irland (16%) og Portugal (36%). 
Derimod er der for regionerne i Syditalien et fald på 13%. 
2.4. Sektoranalyse af EIB-finansieringen 
I 1992 gik EIB-lånene i de tilbagestående regioner hovedsagelig til 
infrastrukturer (72% af det samlede beløb), og især inden for transport- og 
telekommunikationssektoren; det var navnlig tilfældet i Spanien og Portugal. 
I den østlige del af Tyskland blev der først og fremmest investeret i 
industrisektoren. Hvad angår de støtteberettigede områder under mål nr. 2 og 
5b, tegnede erhvervsinvesteringerne sig for henholdsvis 31,5% og 36,1% af 
EIB-f inansier ingen. 
Fra 1989-1992 udgjorde finansieringen af infrastrukturer i mål nr. 1-områder 
73% af lånene (heraf 44% til kommunikation, 20% til energi og 5% til miljø), 
mens 27% gik til fremstillingsvirksomhed (heraf blev over halvdelen givet 
som lån via global lån og først og fremmest til små og mellemstore 
virksomheder). I mål nr. 2- og 5b-regioner tegnede infrastrukturprojekter 
sig for 60% af lånene (heraf 35% til kommunikation, 14% ti I mi IJø og 9% ti I 
energi), og 40% gik til investeringer i fremstillingsvirksomhed (heraf blev 
17% ydet som lån via global lån). 
2.5. Synergi mellem strukturfondenes og Den Europæiske Investeringsbanks 
interventioner 
Blandt EIB's låneformer er individuelle lån langt den mest almindelige form 
(76%). Betragter man udelukkende de individuelle lån, som EIB i 1992 ydede 
til investeringer i regioner berettiget til strukturfondsstøtte, og som er 
kombineret med et EF-tilskud ti I en del af eller hele projektet, udgør de 
26% af den samlede støtte til de pågældende områder. Denne andel var 9,6% i 
1989, 15,3% i 1990 og 29,4% i 1991 eller 21% i perioden fra 1989-1992. 
De enkelte projekter, som Banken finansierer via lån, modtager ikke 
nødvendigvis også tilskud fra strukturfondene, men over 63% af EIB-lånene 
(6,9 mia. ECU) ti I de støtteberettigede regioner er gået til investeringer 
til gennemførelse af FSR-prioriteter, mens de tilsvarende tal for 1990 og 
1991 var henholdsvis 64% og 66%. 
Tabel 3 i bilag VII giver for hvert medlemsland oplysning om komplemen­
tariteten mellem Bankens og strukturfondenes interventioner. 
- 67 -
I samme periode har en långivning på 15 mia. ECU været med ti I at finansiere 
projekter, der opfyldte FSR-målene for de tilbagestående regioner. Banken 
havde i 1989 skønnet, at den i hele fællesskabsstøtterammernes løbetid (dvs. 
1989-1993) ville komme ti I at yde lån på i alt 7,8 mia. ECU til samme 
regioner. Sagt på en anden måde har Banken allerede fra 1992 overskredet de 
lånebeløb, der er anført i de vejledende finansieringsplaner i FSR. 
* * 
Det Europæiske Råd fremhævede på mødet i Edinburgh Den Europæiske 
Investeringsbanks vigtige rolle i forbindelse med styrkelsen af den 
økonomiske og sociale EF-samhørighed. Ud over denne anerkendelse har EIB 
fået overdraget nye ansvar: etablering af en ny midlertidig lånemekanisme 
(5 mia. ECU) og forvaltning af Den Europæiske Investeringsfond. 
Det Europæiske Råd anmodede ligeledes Banken om yderligere at udvide sin 
långivning i de medlemslande, der nyder godt af Samhørighedsfonden, og i de 
tilbagestående EF-regioner, og sammen med Rådet og Kommissionen at 
undersøge, hvordan den i samarbejde med medlemslandene kan bidrage til bedre 
udnyttelse af strukturfondene. 
I den forbindelse og under hensyn til de tre første reformår har 
Kommissionen og EIB allerede nu taget en række initiativer, navnlig med 
henblik på de nye fællesskabsstøtterammer, for yderligere at styrke 
komplementariteten mellem strukturfondenes og Bankens interventioner. 
3. EKSF'S INDSATS 
EKSF fremmer den økonomiske og sociale EF-samhørighed på tre måder, nemlig 
ved lån ved rentegodtgørelser i forbindelse med lån og ved tilpasnings-
støtte. 
EKSF-1 an adskiller sig fra de kommercielle lån ved deres gennemsnitlige 
løbetid, som er længere (men kortere end EIB-lånenes), og ved deres 
rentesatser, som generelt er lavere. Lånene falder i to hovedkategorier: 
lån, der bevilges i henhold til EKSF-Traktatens artikel 54 til 
virksomheder i kul- og stålindustrien samt til investeringer i 
europæiske infrastrukturer, som bruger kul eller stål 
omsti I Iingslån (artikel 56), der tjener til at finansiere jobskabende 
investeringer i en lang række andre sektorer. 
- 68 -
Rentegodtgørelserne er hovedsagelig knyttet til omsti I I ingslånene og kan 
generelt udgøre op ti I 3% i fem år. Rentegodtgørelserne finansieres over 
EKSF's aktionsbudget. 
Også tiIpasningsstøtten til arbejdstagere inden for de to sektorer 
finansieres over dette budget (154 mio. ECU i 1992). Til fællesskabs­
initiativet RECHAR under strukturfondene blev der i 1992 ydet supplerende 
støtte (50 mio. ECU) til sociale foranstaltninger i tilknytning til 
omstillingen af kulmineindustrlen. Desuden blev der ydet supplerende støtte 
(46 mio. ECU) til sociale foranstaltninger i tilknytning til omstillingen af 
stålindustr ien. 
Samordning med strukturfondsinterventionerne 
Den 19. februar 1992 vedtog Kommissionen nye regler for samordning af EKSF-
omsti I Iingslån med strukturfondenes programmer C). Reglerne trådte i kraft 
den 6. marts 1992. 
De bygger på strukturfondsreformens principper: 
nærheds- og partnerskabsprincippet 
planlægning af EKSF-intervent ionerne 
en koncentration af EKSF-midlerne i de hårdest ramte områder og om de 
sektorer, der prioriteres højest af EF, 
og reglerne tager højde de specielle forhold, der gør sig gældende for EKSF. 
Den konkrete anvendelse af principperne resulterer i: 
nye beføjelser til FSR-tiIsynsudvalgene, så de kan følge og koordinere 
EKSF-långivningen 
en vejledende regional fordeling af de bevillinger, der på EKSF-
budgettet er afsat til rentegodtgørelse i forbindelse med de pågældende 
lån; der er foretaget en første vejledende fordeling for den toårige 
periode 1992-1993 
en koncentration af midlerne om investeringssektorer, der opfylder FSR-
målene; da størstedelen af EKSF-lånene ydes af kreditformidlende 
organer, har det været nødvendigt at opstille en sektor liste, der i 
dette tilfælde er blevet en liste over de sektorer, der ikke kan komme i 
betragtning 
supplerende faciliteter (principielt tre) i forbindelse med EKSF-
omst i I Iingslån: 
(1) EFT C 59 af 6 marts 1992. 
- 69 -
der kan anvendes en højere rentegodtgørelsessats end maksimumssatsen 
på 3% i særlige tilfælde afhængigt af situationen i den pågældende re­
gion; i oktober 1992 godkendte Kommissionen en forhøjelse på 2 
procentpoint af maksimumssatsen i en række EKSF-områder i Spanien 
(Asturias, Pals Vasco, Cast i I la y Leôn og Aragon) 
der kan ydes omsti I Iingslån til andre investeringer end erhvervs­
investeringer, hvis de opfylder målene i FSR 
der er mulighed for at anvende EFRU-midler til rentegodtgørelse i 
forbindelse med EKSF-omsti I Iingslån. 
Den faktiske regionale fordeling af midlerne pr. 31. december 1992 
De nye EKSF-omsti I Iingslån til etablering af ca. 75 000 arbejdspladser, som 
Kommissionen ydede i 1992 med Rådets accept, beløb sig til i alt 1 469,82 
mio. ECU inklusive direkte lån og global lån. Der vil blive ydet 
rentegodtgørelse ti I en del af disse arbejdspladser efterhånden, afhængigt 
af betingelserne i lånekontrakterne. 
Hvad angår rentegodtgørelse i forbindelse med nye lån og løbende lån, er der 
på EKSF-budgettet for 1992 indgået forpligtelser for 106 mio. ECU. 
Forpligtelserne falder i to trancher. 
Kommissionen besluttede at udlodde den første tranche (60%) af den 
vejledende regionale fordeling for 1992 den 7. oktober 1992. Denne udlodning 
stod i nøje forhold til den samlede vejledende regionale fordeling for 
1992/93. Kommissionen gav ligeledes sin accept af, at de resterende 40% af 
1992-beløbet senere på året kunne fordeles mellem EKSF-regionerne efter det 
reelle behov. Med hensyn ti I de regioner, som ikke havde anvendt 1992-
be løbet i sin helhed, blev overskuddet stillet til rådighed for regioner, 
som havde brug for mere end 1992-beløbet. Dog er ethvert ekstrabeløb, som en 
region får tildelt (ud over 1992-beløbet), af midlertidig karakter og 
begrænset til det loft, som 1993-ti Idel ingen til samme region udgør. Denne 
beslutning blev truffet af Kommissionen den 8. december 1992. 
- 70 -
4. KONTROL 
I denne del af beretningen giver Kommissionen en kort oversigt over den 
kontrol på stedet, som den har foretaget i medfør af artikel 23 i forordning 
(EØF) nr. 4253/88. 
1. Hovedformålet med den kontrol på stedet, som Kommissionen foretager i 
forbindelse med EFRU-medfinansieringen, er at verificere de erklæringer, 
der afgives, når der ansøges om støtte og om udbetaling, at kontrollere, 
at der anvendes de rigtige procedurer, specielt udbudsprocedurer, og at 
undersøge den socioøkonomiske effekt af de forskellige transaktioner. 
Der foretages derfor kontrol af følgende: 
- støttedokumenter for de udgiftsprognoser, som EFRU-støtten er baseret 
på, og godkendelsen af sådanne udgifter; overholdelsen af medlems­
staternes og EF's udbudsprocedurer; de faktisk afholdte og attesterede 
udgifter, der ligger til grund for EFRU-betalingsanmodningerne 
- den fysiske gennemførelse af projekterne og projekternes overens­
stemmelse med EFRU-støtteansøgningerne 
- den socioøkonomiske situation i de områder, kontrolbesøget dækker, og 
investeringernes faktiske bidrag til realiseringen af en række 
soc i oøkonom i ske må I. 
I 1992 blev der gennemført 19 kontrolbesøg i 9 medlemsstater vedrørende: 
- programfinansiering under forordning (EØF) nr. 4253/88 (15 programmer) 
- finansiering under forordning (EØF) nr. 2088/85: integrerede 
Middelhavsprogrammer (2 programmer) 
- de tre typer finansiering, der foregår efter de gamle regler 
(forordning (EØF) nr. 1787/84): projektfinansiering (19 projekter), 
programfinansiering (7 programmer) og finansiering af særlige kvotefri 
programmer, som støttes af EFRU i medfør af særlige EF-
foranstaltninger (1 program). 
De største problemer, svagheder eller uregelmæssigheder, som blev 
konstateret under disse kontrolbesøg eller tidligere kontrolbesøg, 
vedrører forhold såsom: 
- Udgifternes støtteberettigelse: i nogle tilfælde er de af 
medlemsstaterne anmeldte udgifter ikke støtteberettigede. Som 
eksempler kan nævnes udgifter afholdt før det tidspunkt, hvor det 
pågældende projekt blev støtteberettiget; rabatter eller moms­
refusioner, som støttemodtagerne har fået tilbagebetalt, men som ikke 
er fratrukket de anmeldte udgifter, udgifter til uhensigtsmæssige 
investeringer med henblik pi formål, som ikke er relevante i EFRU-
sammenhæng. 
- 71 -
Offentligt udbud: EF-reglerne for offentligt udbud overholdes ikke 
altid af medlemsstaterne. De organer, der står for udbuddet, prøver 
undertiden at undgå offentliggørelse i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende, når det gælder arbejde eller udstyr, hvor den relevante 
beløbsgrænse er overskredet, med begrundelser som f.eks. tidnød, 
projektets helt specielle karakter eller behovet for ekspertviden. 
Eller det sker, at arbejdet deles op, så det stadig ligger under 
grænsen for offentliggørelse. 
Det skal også nævnes, at tilbudsgivere undertiden tilbyder meget store 
nedslag, op ti I 70% eller 80%. Det betyder, at projektets budget skal 
revideres på et senere tidspunkt, for at der kan tages højde for 
arbejde eller materialer, som ikke oprindelig var inkluderet, og 
dermed anfægtes ikke blot udbuddet men også de oprindelige 
finansieringsplaner, måske til skade for andre projekter. 
Medlemsstaternes regnskabsmetoder og -praksis: de nationale myndig­
heder foretager ikke altid en klar sondring mellem forpligtelser og 
udbetalinger, med det resultat at oplysningerne i de hertil svarende 
betal ingsanmodninger til Kommissionen ikke er rigtige. 
Nogle organer har ikke et separat regnskabssystem for 
foranstaltninger, der medfinansieres af strukturfondene, og de 
anvender heller ikke relevante koder til identificering af 
regnskabsposter for sådanne foranstaltninger. Det gør det vanskeligt 
at identificere de relevante udgifter. 
Det er også vanskeligt at identificere de støtteberettigede udgifter i 
de tilfælde, hvor kun en del af en investering modtager EFRU-støtte, 
og hvor den lokalt ansvarlige myndighed på grund af dårlig information 
ikke er klar over, at EF er med til at finansiere projektet. 
Kontrolbesøg gennemføres på basis af de originale udgiftsbilag. Disse 
bilag er ikke altid disponible, når kontrolbesøgene foretages. 
Medlemsstaterne interne administrative procedurer og strukturer: 
komplekse og tunge administrative procedurer kan medføre betydelige 
forsinkelser i overførslen af EF-midler ti I de endelige modtagere. Ad­
ministrative forviklinger samt budgetmæssige eller politiske problemer 
kan også være årsagen til, at der opstår forsinkelser I overførslen af 
nat ionale midler. 
2. For Den Europæiske Socialfonds vedkommende foretog Kommissionens 
tjenestegrene i 1992 43 kontrolbesøg i hele EF. Der blev foretaget en 
revision af 49 OP, hvortil ESF i perioden 1990-1991 havde bidraget med i 
alt 2 437 mio. ECU. 
I første omgang var det meningen at koncentrere undersøgelsen om de 
vigtigste OP og innitiativtagere, men også at undersøge, hvordan 
medlemsstaterne etablerer en forvaltning, en opfølgning og en kontrol­
ordning, der kan sikre en hurtig og fyldestgørende finansiering fra ESF. 
- 72 -
Flere medlemsstater har allerede gjort en indsats på dette område. I den 
forbindelse kan man nævne den omfattende faglige bistand med henblik på 
i højere grad at inddrage initiativtagerne og skærpe overvågningen, 
eller man kan nævne bestræbelserne for at sikre, at der er et velegnet 
edb-system til rådighed til indsamling af alle de nødvendige statistiske 
oplysninger. Generelt er der fortsat adskillige problemer f.eks. med 
nøjagtigt at afgøre kursernes varighed, hvem der kan komme med, hvilke 
udgifter der er støtteberettigede, og hvilke administrative myndigheder 
der er ansvarlige. Rapporterne om, hvorledes foranstaltningerne 
forløber, er også i visse tilfælde for summariske. 
Medlemsstaterne har udvidet deres kontrolaktiviteter i 1992 sammenlignet 
med tidligere år, men de må gøre en endnu større indsats fremover, hvor 
de også i overensstemmelse med partnerskabsprincippet må påtage sig et 
større ansvar. 
I 1992 organiserede EUGFL, Udviklingssektionen, 15 kontrolbesøg i 7 
medlemsstater. Formålet med besøgene var at sikre, at de udgifter, 
fonden medfinansierer, forvaltes korrekt, og at de dermed forbundne EF-
regler overholdes. Kontrollen gjaldt operationelle programmer under mål 
nr. 1 og nr. 5b og foranstaltninger under forordning (EØF) nr. 866/90, 
endvidere indirekte horisontale foranstaltninger (f.eks. forordning 
(EØF) nr. 2328/91) og regionale foranstaltninger (f.eks. forordning 
(EØF) nr. 1820/80 (Irland) eller nr. 140/86, nr. 1402/86 (Italien og 
Skotland) og IMP (Grækenland)); også tidligere direkte projekter var 
omfattet (forordning (EØF) nr. 355/77). 
I 1992 fortsatte finanskontrollen sit program med kontrolbesøg, der var 
centreret om en revision af overvågnings- og finanskontrolsystemerne i 
forbindelse med de enkelte fonde, og som dækkede både nationale og 
regionale systemer. I programmet indgik en række punktkontroller. 
Systemrevisionen omfatter både en beskrivelse af systemerne og 
overensstemmelses- og kvalitetstests (ved hjælp af stikprøver) og 
berører alle led, også den endelige modtager i et operationelt program. 
I 1993 vil revisionen af systemerne være afsluttet, også revisionen af 
de finansielle kredsløb, og finanskontrollen vil da have et samlet 
billede af pålideligheden af de nationale systemer og af mindst et 
regionalt system pr. medlemsstat og pr. fond. Disse oplysninger vil gøre 
det muligt for finanskontrollen i samarbejde med Kommissionens 
anvisningsberettigede tjenestegrene og medlemsstaternes kontrolinstanser 
at centrere punktkontrollen om de systemmangler, revisionen har 
afsløret, og foretage yderligere verificering af de regionale systemer. 
Der lægges særlig vægt på de kontrolforanstaltninger, som den udpegede 
myndighed har foretaget for at kunne attestere rigtigheden af de 
betal ingsanmodninger, medlemsstaten har indsendt. 
I 1992 gennemførte de tjenestegrene, som den finansielle kontrol 
sorterer under, i alt 91 kontrolbesøg. De kontrollerede udgifter beløb 
sig til i alt ca. 3 200 mio. ECU. 
- 73 -
Som et supplement til kontrolarbejdet blev der afholdt seminarer og 
workshops i medlemsstaterne for de nationale embedsmænd, der skal 
administrere og kontrollere fondene. I 1992 blev der afholdt seminarer i 
Newcastle (Nordirland) og i København. 
5. Der foregår en koordinering af de forskellige instansers kontrolbesøg, 
og Kommissionen koordinerer også sin kontrol med Revisionsrettens. 
Efter Kommissionens opfattelse er disse kontrolbesøg meget nyttige både 
for Kommissionen og for medlemsstaterne. De giver mulighed for, at man 
på stedet kan løse en lang række problemer, opklare misforståelser eller 
afklare spørgsmål vedrørende EF-regler og -praksis i forbindelse med 
strukturfondene. De bidrager ti I en bedre forståelse af alle de 
involverede parters forskellige mål, vanskeligheder og begrænsninger. De 
medfører en mere effektiv programgennemførelse, da Kommissionens 
tjenestegrene sammen med de berørte nationale myndigheder indfører de 
nødvendige forbedringer, når der under kontrolbesøgene er fundet 
svagheder og uregelmæssigheder. I bestemte tilfælde kan det vise sig 
nødvendigt at suspendere, at afslå eller at geninddrive udbetalinger fra 
EF-fondene, eller der kan blive tale om at indlede overtrædelses­
procedurer i henhold til Traktatens artikel 169. 
- 74 -
KAPITEL III 
REFORMENS PRINCIPPER, EF-INTERVENT IONERNE 
OG ARBEJDSMARKEDETS PARTER 
1. GENNEMFØRELSEN AF REFORMENS PRINCIPPER 
Selv om de tidligere beretninger har opregnet en række mangler i forbindelse 
med gennemførelsen af principperne om planlægning, koncentration og 
partnerskab, har helhedsindtrykket dog været positivt, hvorimod det har vist 
sig at være en kompliceret opgave såvel for Kommissionen som for 
medlemsstaterne at kontrollere, om additionalitetsprincippet overholdes. 
I 1992 er der ikke fremkommet nye oplysninger, som kan ændre den tidligere 
opfattelse med hensyn til gennemførelsen af førnævnte principper. Denne del 
af beretningen vil således beskæftige sig dels med de bestræbelser, som 
Kommissionen har udfoldet sammen med medlemsstaterne for at kontrollere 
overholdelsen af additionalitetsprincippet, dels med partnerskabet, som det 
fungerer i praksis. 
1.1. Add itionalitetsprincippets Juridiske aspekter 
Kontrollen af, at add itionalitetsprincippet er overholdt, skal tjene ti I at 
fastslå, at forhøjelsen af strukturfondenes bevillinger har ført ti I en 
forøgelse af de finansielle midler, der anvendes i bestræbelserne for at 
virkeliggøre de fem prioriterede mål, der blev opstillet ved reformen. 
Additionalitetsprincippet rummer to aspekter, som er nøje forbundet med 
hinanden: 
Et makroøkonomiske aspekt, dvs. at strukturfondenes bevillinger (taget 
under ét) skal udgøre et supplement ti I de nationale offentlige 
udgifter; Kommissionen vil med andre ord sikre sig at medlemsstaten ikke 
har reduceret sine strukturelle udgifter i de berørte områder set i 
forhold ti I en referenceperiode, 
Et m i kroøkonom i ske aspekt, dvs. at strukturfondenes bevillinger skal 
komme de formodede støttemodtagere til gode; Kommissionen kontrollerer 
således, at de forskellige medlemsstaters budgetprocedurer sikrer 
gennemsigtighed i de finansielle transaktioner. 
Med hensyn til det første aspekt er medlemsstaterne og Kommissionen, skønt 
der først kan foretages en fuldstændig kontrol af additionalitetsprincippet 
ved planlægningsperiodens afslutning, blevet enige om at føre løbende 
kontrol i hele den pågældende periode. Denne kontrol har afdækket to 
væsentlige problemer: 
- 75 -
Det har for det første vist sig, at kontrollen kun kan gennemføres, hvis 
myndighederne i den berørte medlemsstat er rede til at samarbejde med 
Kommissionens tjenestegrene. Kommissionen kan nemlig kun støtte sig på de 
informationer, den modtager fra de enkelte medlemsstater. I denne henseende 
har Kommissionen kun haft problemer med de italienske, britiske og, i mindre 
omfang, franske myndigheder (for så vidt angår fællesskabsstøtterammerne for 
OD). 
For det andet har det vist sig, at ordlyden af artikel 9 i forordning (EØF) 
nr. 4253/88 giver problemer, hvis den skal følges strengt i praksis. Navnlig 
vil den give problemer i visse omrider, som er omfattet af mål nr. 2 til 5, 
hvor der næppe er noget rimeligt forhold mellem pi den ene side den indsats, 
der er nødvendig for at registrere samtlige tilskudsberettigede udgifter 
(for hvert enkelt mål og i givet fald for hver enkelt zone), og på den anden 
side betydningen af kontrollen. 
Dette har fået Kommissionen ti I at indtage en pragmatisk holdning: 
For at løse problemerne på kort sigt indledte Kommissionen allerede i 1991 
bilaterale drøftelser med medlemsstaterne, for at de sammen kunne finde frem 
til praktiske løsninger, som åbnede mulighed for en kontrol af 
additionalitetsprincippet. Denne fremgangsmåde har givet tilfredsstillende 
resultater i 1992 (se nedenfor). 
Som en langsigtet foranstaltning til løsning af de grundlæggende problemer 
foreslog Kommissionen, at Rådet i forbindelse med revisionen af 
strukturfondsforordningerne (marts 1993) foretog en gennemgribende ændring 
af artikel 9 i forordning (EØF) nr. 4253/88. Formålet med disse ændringer er 
at give en klar definition af additionalitetsprincippet og at fastsætte en 
generet regel om kontrol og samtidig skabe grundlag for, at ordningen kan 
administreres med den smidighed, der er nødvendig, hvis der skal tages 
hensyn ti I de enkelte medlemsstaters tekniske og administrative forhold og 
deres makroøkonomiske vilkår. Ifølge Kommissionens forslag skal spørgsmålene 
vedrørende additionalitetsprincippet fremover behandles i forbindelse med 
drøftelsen af FSR. 
Artikel 9 om additionalitetsprincippet (i den ændrede forordning (EØF) nr. 
4253/88, som blev vedtaget af Rådet den 20. juli 1993), har følgende ordlyd: 
"For at sikre en reel økonomisk virkning kan de bevillinger fra 
strukturfondene og FIUF, der i den enkelte medlemsstat er bestemt til hvert 
af målene i artikel 1 i forordning (EØF) nr. 2052/88, ikke træde i stedet 
for offentlige eller lignende udgifter til struktur formå I I medlemsstaten i 
samtlige områder, der er støtteberettigede under et givet mål. 
Med henblik herpå påser Kommissionen og den pågældende medlemsstat ved 
udarbejdelsen og gennemførelsen af EF-støtterammerne, at medlemsstaten i 
alle de berørte områder fastholder sine offentlige eller dermed ligestillede 
strukturudgifter på mindst samme niveau som i den foregående 
programmeringsperiode, idet der dog tages hensyn til de makroøkonomiske 
betingelser, hvorunder disse finansieringer foretages, samt til visse 
særlige økonomiske omstændigheder såsom privatiseringer, uforholdsmæssigt 
store strukturudgifter for det offentlige i den foregående programmer ings-
peirode og konjunkturudviklingen i medlemsstaten. 
- 76 -
Kommissionen og medlemsstaten aftaler ligeledes i forbindelse med 
udarbejdelsen af EF-stØtterammerne, hvorledes det skal kontrolleres, om 
additionaI i tetspr incippet overholdes. 
For at gøre det muligt at kontrollere, om additionalitetsprincippet 
overholdes, stiller medlemsstaten i forbindelse med indgivelsen af planerne 
og regelmæssigt under gennemførelsen af EF-støtterammerne de relevante 
finansielle oplysninger til rådighed for Kommissionen." 
1.2. Kontrol af additionalitetsprIncippets overholdelse 
I 1992 blev hovedvægten lagt på budgetgennemførelsen i perioden 1989-91 (og, 
når det var muligt, også på overslagene for 1992). Disse tal blev 
sammenlignet med de tilsvarende udgifter i 1987 eller 1988 eller 
gennemsnittet af disse to år. Valget af referenceår blev foretaget efter 
samråd med medlemsstaten, så der var skabt sikkerhed for, at den valgte 
periode var repræsentativ. 
Det skal understreges, at kontrollen af additionalitetsprincippet foretages 
inden for rammerne af partnerskabet, og at den er baseret på oplysninger fra 
den berørte medlemsstat, som Kommissionens tjenestegrene ikke kan 
kontrollere rigtigheden af. Dette skyldes hovedsagelig omfanget og arten af 
de pågældende oplysninger; for det først omfatter kontrollen af 
additionalitetsprincippet ikke blot de samfinansierede udgifter, men også 
alle de offentlige udgifter til strukturelle formål, som er afholdt på det 
støtteberettigede område, og for det andet skal begrebet offentlige udgifter 
forstås i ordets videste forstand (f.eks. dækker dette begreb også de 
halvoffentlige virksomheders investeringer). 
Resultaterne af kontrollen kan sammenfattes som følger: 
- Mål nr. 1 
Den del af kontrollen, der vedrører mål nr. 1-områderne, giver anledning til 
de færreste tekniske problemer, da de støtteberettigede områder svarer til 
medlemsstaternes administrative enheder (NUTS ll-niveau), hvilket i høj grad 
letter arbejdet med at fremskaffe oplysningerne. I de medlemsstater, som har 
efterkommet Kommissionens anmodninger, har kontrollen da også kunnet 
gennemføres i overensstemmelse med forordningen. 
Følgende tabel viser den gennemsnitlige udvikling i disse medlemsstaters 
udgifter til strukturelle formål, sammenlignet med referenceperioden (i 
faste priser). Ifølge tabellen har ingen af disse lande reduceret deres egen 
indsats i forhold til perioden før reformen, hvilket må betyde, at 
additionalitetsprincippet i henhold til artikel 9 i forordning (EØF) nr. 
4253/88 er blevet overholdt. 
- 77 -
Medlemsstat Reference- Kontrolperiode Udviklingen i de nat i 
periode onale udgifter til 
strukturelle formil 
(irsgennemsnit) 
Grækenland 
Spanien (1) 
Frankr ig-
Korsika (2) 
Ir land 
Portugal 1988 
1988 
1984-1988 
1988 
1988 1989-1991 
1989-1993 (1) 
1989-1991 
1989-1992 
1989-1991 + 23 % 
+ 21 % (1) 
+ 142 % 
+ 14 % 
+ 14 % 
K i I de : Oplysninger, som er fremsendt af medlemsstaterne og bearbejdet af 
Komm i ss i onen. 
(1) De spanske myndigheder fremsendte oplysninger i februar 1993. 
Kommissionen har på grundlag af disse anmodet om yderligere oplysninger, 
men der foreligger endnu ikke noget fyldestgørende svar. 
(2) Den valgte referenceperiode svarer til medlemsstatens planlægnings­
periode (CPER). 
De italienske myndigheder havde pr. 31. december 1992 stadigvæk ikke 
fremsendt de nødvendige oplysninger vedrørende mil nr. 1-områderne. De 
ansvarlige kommissærer kontaktede derfor de italienske myndigheder og bad 
dem om, at formaliteterne blev bragt i orden. 
De britiske myndigheder har til dato ikke fremsendt oplysninger for 
Nordirland. I 1992 var Kommissionens indsats især rettet mod at få de 
britiske myndigheder ti I at sikre gennemsigtighed i de finansielle 
transaktioner, og i 1992 lykkedes det at finde en løsning af dette problem. 
Kommissionen vil nu forsøge at få de britiske myndigheder ti I at fremsende 
de nødvendige oplysninger. 
Endelig skal nævnes, at de oplysninger, som de franske myndigheder har 
fremsendt vedrørende OD, ikke er tilstrækkelige ti I at godtgøre, at 
additionalitetsprincippet er blevet overholdt. Der er drøftelser i gang for 
at løse de tilbageværende problemer. 
78 -
- Andre mål 
Kontrolresultaterne for de Øvrige mål er temmelig uensartede og varierer 
ikke blot fra mål til mål, men også fra medlemsstat til medlemsstat. 
Med hensyn til forskellene mellem målene skal det bemærkes, at mål nr. 2 og 
nr. 5b dækker præcise geografiske omrider og inkluderer mindst to fonde, 
medens mål nr. 3 og 4 er af generel art og udelukkende er baseret på én fond 
(ESF). 
Mil nr. 3 og 4 har givet anledning til store problemer med hensyn til 
kontrollen af additionalitetsprincippet. Det er især definitionen af de 
tilskudsberettigede udgifter, der er årsag til disse vanskeligheder, da 
disse to mål, som tidligere nævnt, ikke dækker bestemte regioner; kontrollen 
må således udføres på nationalt niveau. Det fremgår af drøftelserne med 
medlemsstaterne, at dette involverer et betydeligt antal udbetalende 
organer, efter at ansvaret for arbejdsmarkedspolitik i mange tilfælde er 
blevet uddelegeret til administrative enheder på lavere niveau eller særlige 
kontorer. Dette gælder især for uddanne Isesprojekterne. 
Det var oprindelig meningen, at man ville vurdere disse mål hver for sig, 
men i betragtning af de statistiske vanskeligheder blev det besluttet at 
foretage en samlet vurdering af de to mål. 
Til dato er der kun foretaget en fuldstændig kontrol i Belgien, men selv om 
resultaterne er positive, viste undersøgelsen, at der er store vanske­
ligheder. Kommissionen foreslog derfor en mere kvalitativ approach, som går 
ud på, at der skal indsamles data fra et repræsentativt udvalg af de største 
udbetalende kontorer i hver medlemsstat. Denne fremgangsmåde vil blive 
anvendt i 1993. 
Med hensyn til mil nr. 2 og 5b er en af hovedårsagerne til problemerne, at 
de støtteberettigede områder ofte er meget små og ikke svarer ti I de 
"statistiske" enheder i medlemsstaterne. Ydermere kan en enkelt region i 
mange tilfælde omfatte områder, som falder ind under begge mål, hvilket gør 
det vanskeligt for de nationale myndigheder at levere separate data for mål 
nr. 2 og 5b. 
Af disse årsager har det i mange tilfælde været nødvendigt at acceptere 
ufuldstændige data og i højere grad basere sig på kvalitative resultater. I 
andre tilfælde blev det besluttet at basere vurderingen på et repræsentativt 
materiale (f.eks. i Spanien hvor der blev valgt tre områder, som er stærkt 
berørt af strukturfondene; dog har de spanske myndigheder endnu ikke 
fremsendt de relevante oplysninger); eller der er blevet anvendt lignende 
data (f.eks. i Frankrig, hvor man anvendte det nationale planlægningssystem 
CPER). Ikke desto mindre er Kommissionen opmærksom på, at sådanne 
forenklinger fører ti I en indskrænkning af "synsfeltet". F.eks. har det ikke 
altid været muligt at påvise, at den strukturelle indsats var koncentreret 
om de støtteberettigede områder. 
Et andet væsentligt problem, som medlemsstaterne har peget på, er, at der 
anvendes en målorientereret fremgangsmåde i stedet for en fondsorienteret. 
Medlemsstaterne har ofte hævdet, at relevante oplysninger, for så vidt de er 
tilgængelige, behandles i de enkelte ministerier, og at hvert ministerium 
har sit eget regnskabs-/planlægningssystem. Kommissionen er derfor - omend 
modstræbende - gået med til, at medlemsstaterne anvender en fondsorienteret 
fremgangsmåde, når det er nødvendigt, hvilket er tilfældet for Belgien, 
Danmark, Frankrig og Nederlandene. 
- 79 -
I Danmark er der således indført en forenklet metode til vurdering af mål 
nr. 2 og 5b, og vurderingen er knyttet til fondene snarere end til målene. 
I Belgien er konto I len af mål nr. 2 blevet begrænset til de tilskuds­
berettigede udgifter under EFRU, og ESF-støtten er blevet vurderet i 
forbindelse med mål nr. 3 og 4. Tilgængelige data vedrørende mål nr. 5b 
foreligger kun i begrænset omfang, da nogle af programmerne først blev 
igangsat på et sent tidspunkt, og virkningerne af disse programmer er først 
ved at slå igennem nu. 
I Frankrig måtte der foretages separate vurderinger af de tilskudsberet­
tigede udgifter under EFRU/EUGFL og ESF. Vurderingen af førstnævnte blev 
begrænset til udgifterne vedrørende "Contrats de Plan Etat Région", medens 
fordelingen af disse udgifter mellem tilskudsberettigede og ikke-
tiIskudsberettigede områder og mellem de forskellige mål kun kunne vurderes 
på grundlag af befolkningsandelen. For ESF-udgifternes vedkommende blev der 
foretaget en pilotundersøgelse i den region, som modtager den største andel 
af strukturfondsmidlerne. Denne undersøgelse skal efter planen udvides til 
andre regioner i 1993. 
De nederlandske myndigheder har indtil nu kun fremlagt oplysninger om en del 
af EFRU-udgifterne vedrørende mål nr. 2, og Kommissionen har taget kontakt 
med de nederlandske myndigheder for at få de fuldstændige tal for ESF. Med 
hensyn til mål nr. 5b er det nødvendigt i højere grad at basere sig på 
kvalitative oplysninger, da strukturen i det nationale budget gør det 
vanskeligt at identificere de tilskudsberettigede udgifter i 5b-områderne. 
i Luxembourg og Tyskland er der ikke sket nogen fremskridt med hensyn til 
kontrollen med overholdelsen af additionalitetsprincippet. For Luxembourgs 
vedkommende skyldes dette i vid udstrækning den forsinkede gennemførelse af 
FSR. For Tysklands vedkommende forventes det, at de eksisterende tal 
vedrørende mål nr. 2 samt oplysningerne vedrørende mål nr. 5, hvor 
mulighederne for at indkredse vanskelighederne i nogen grad er blevet 
forbedret, vil blive ajourført i 1993. 
Til trods for de forskellige problemer, der er nævnt ovenfor (som 
Kommissionen håber, at de nye forordninger vil løse), er der i 1992 opnået 
betydelige forbedringer inden for kontrollen med additionali teten for disse 
mål, undtagen i Italien og Det Forenede Kongerige (hvor situationen er den 
samme som for mål nr. 1) og til en vis grad i Spanien (hvor myndighederne 
endnu ikke har fremsendt de oplysninger, som blev aftalt i fællesskab mellem 
Kommissionen og medlemsstaten). De foreliggende oplysninger og data 
indikerer, skønt de ofte er ufuldstændige, at additionalitetsprincippet 
overholdes i alle de øvrige medlemsstater, når det drejer sig om disse mål, 
jf. tabellen nedenfor-, tabellen er baseret på oplysninger, som Kommissionen 
modtog i begyndelsen af 1993 efter en række tekniske møder med 
medlemsstaterne i 1992. 
- 80 -
Land 
Belgien 
Danmark 
Tysk­
land 
Frank-
rig Mål 
2 
3 & 4 
2 
2 + 3 & 4 
2 
3 & 4 
2 
5b Fonde 
EFRU-EUGFL 
ESF 
EFRU 
ESF 
alle fondene 
ESF 
EFRU-EUGFL 
EFRU-EUGFL Reference­
per iode 
1988-89 
1988 
1988 
1988 
1988 
1989 
1987-88 (1) 
1987-88 (1) Kontrol-
per iode 
1990-91 
1990-91 
1990-92 
1990-92 
1990-92 
1990-93 
1989-93 (2) 
1989-93 (2) Udvikl ingen 
i struktur­
udgifterne 
+ 12% 
+ 3% 
+ 90% 
+ 20% 
+ 196% 
+ 100% 
+ 70% 
+ 45% 
K i I de : Oplysninger, som er fremsendt af medlemsstaterne og bearbejdet af 
Kommissionen. 
(1) I nogle tilfælde 1984-88. 
(2) Udgiftsoverslag. 
1.3. Partnerskab 
Partnerskabet og tilsynsudvalgenes betydning for gennemførelsen af EF-
aktionerne er blevet grundigt beskrevet i de foregående beretninger. Alt i 
alt er forbindelserne mellem Kommissionen og medlemsstaten eller de lokale 
myndigheder på forskellige planer blevet styrket konstant siden 1989 og 
sær lig i 1992. 
Gennemførelsen af det spanske FSR for mål nr. 1 resulterede f.eks. i et 
snævert samarbejde mellem de forskellige administrationer, både under 
planlægningen og i forbindelse med møderne i tilsynsudvalget, hvilket er 
noget helt nyt i Spaniens administrative historie. Forbindelserne til de 
lokale myndigheder og erhvervslivet og arbejdsmarkedets parter er dog knapt 
så tætte. 
Også i de italienske mål nr. 2-områder har tilsynsudvalgene spillet en 
betydelig rolle, og i visse regioner har de lokale myndigheder (provinser, 
"commun i tå rurali", kommuner) og i visse tilfælde også arbejdsmarkedets 
parter regelmæssigt deltaget i møderne. 
- 81 -
For ESF's vedkommende afhænger vurderingen af partnerskabet vedrørende 
uddannelse og beskæftigelse af, hvilket mål der er tale om. 
Når det drejer sig om aktioner til bekæmpelse af langtidsledighed og 
erhvervsmæssig integrering af unge (mål nr. 3 og 4), er de lokale og 
regionale myndigheder generelt blevet kraftigere involveret. I Nederlandene 
er anvendelsen af partnerskabet i øvrigt blevet øget betydeligt i 1992, idet 
arbejdsmarkedets parter fremover skal have sæde i tilsynsudvalgene. I Det 
Forenede Kongerige er der derimod fortsat behov for en øget repræsentation 
af arbejdsgiverne og de lokale og regionale myndigheder (således at man i 
højere grad kan tage hensyn til arbejdsmarkedets lokale dimension). Da de 
italienske myndigheder udarbejdede de nye FSR for 1993, meddelte de, at de i 
højere grad ville inddrage arbejdsmarkedets parter. 
Når det drejer sig om spørgsmål vedrørende regionaludvikling (mål nr. 1, 2 
og 5b), er der talrige tilfælde, hvor de lokale myndigheder (særlig i 
Frankrig) godt kunne være bedre repræsenteret. I de tilbagestående regioner 
fungerer partnerskabet derimod generelt godt. 
Alle tilsynsudvalgene er på plads, og disse udvalg mødtes mindst to gange i 
løbet af 1992 for at drøfte programmerne under mål nr. 5b. På disse møder 
blev der gjort status over programmernes gennemførelse. I nogle tilfælde 
traf tilsynsudvalgene beslutning om at overføre midler fra et delprogram til 
et andet for at sikre, at de kunne blive fuldført inden udgangen af 1993. I 
andre tilfælde vedtog tilsynsudvalgene nye procedurer, som kunne fremme 
gennemførelsen. Der blev sammen med tilsynsudvalgene udarbejdet en 
årsberetning, som blev forelagt for Kommissionen i juli 1992. Årsberetningen 
indeholdt oplysninger om den finansielle og fysiske gennemførelse af de 
enkelte foranstaltninger. 
De fleste tilsynsudvalg har med større eller mindre udbytte fastlagt og 
anvendt fysiske indikatorer til måling af interventionernes 
gennemførelsesgrad, for så vidt angår de operationelle programmer, der blev 
vedtaget i første programmer ingsfase. 
I flere tilfælde gav de en reel forudsætning for, at der regelmæssigt kunne 
gøres status, og at aktionernes gennemførelse kunne justeres i retning af 
mere konkrete tiltag, uden at dette i øvrigt indebar en tilbagevenden til 
"projekt-metoden". 
Kommissionen har imidlertid fundet det nødvendigt, at indikatorerne udbygges 
i leddet forud for programmeringen, si der fremover bliver bedre mulighed 
for at danne sig et mere præcist billede af aktionernes gennemførelsesfaser, 
også som samlet overblik. 
I artikel 8, stk. 3, i den ændrede forordning (EØF) nr. 4253/88 er det 
således fastsat, at FSR omfatter "de prioriterede felter ..., deres 
specifikke mil, så vidt muligt udtrykt i tal ...". Tre typer indikatorer 
skal udbygges: 
mængde indikatorerne, så man kan fastslå den foreliggende konkrete situa­
tion, for så vidt angår basisinfrastrukturer, 
- 82 -
resultat indikatorerne (output), si man kan måle kvaliteten af de 
serviceydelser, som infrastrukturerne giver 
støtteindikatorerne (input), så man kan måle investeringsindsatsen. 
2. EVALUERING AF EF-INTERVENT IONERNE 
Evalueringen, som skal sikre gennemsigtig og effektiv forvaltning af EF-
støtten, er fortsat et væsentligt element i bestemmelserne om Fællesskabets 
strukturinterventioner i medlemsstaterne. Ud over de makroøkonomiske 
evalueringer blev indsatsen i 1992 koncentreret om de forskellige 
interventionsformer, ligesom der blev foretaget såkaldte tematiske 
evaluer inger. 
Hovedkonklusionen af alle disse evalueringer er, at EF-støtten til 
medlemsstaterne, via den prioritering, der er fastsat i FSR, har en reel 
virkning på økonomien i disse lande, en virkning, som er let at påvise, men 
vanskelig at sætte tal på. For at udtrykke det mere præcist viser den 
kvantitative opgørelse af virkningen i mål nr. 1-regionerne, som er blevet 
lettere at foretage på grund af interventionens størrelse og de disponible 
vurderingsmodeller, at EF-støtten er et betydningsfuldt bidrag til væksten 
og beskæftigelsen i disse regioner og dermed deres evne til at reducere 
efterslæbet i forhold til de øvrige medlemsstater. 
Inden der gøres rede for resultaterne af evalueringen af interventionerne 
inden for de forskellige prioriterede mål, der blev opstillet ved reformen, 
skal det dog understreges, at nogle medlemsstater har udført et betydeligt 
evalueringsarbejde på eget initiativ. Skønt evalueringsstrukturerne og 
erfaringerne hermed varierer fra land til land, har der kunnet konstateres 
en generel forståelse for den rolle, evalueringen spiller i forvaltningen og 
planlægningen af interventionerne, hvilket har givet sig udslag i en øget 
aktivitet. ( betragtning af den deraf følgende kraftige forøgelse af 
arbejdsbyrden har Kommissionen for at forbedre partnerskabsordningen og 
skabe større sammenhæng mellem henholdsvis Fællesskabets og den nationale 
eller regionale evalueringspolitik nedsat en teknisk evalueringsgruppe 
bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og for Kommissionen. Gruppen 
har holdt møder med regelmæssige mellemrum siden 1992. 
I øvrigt har Kommissionen for at udvikle sin egen og medlemsstaternes 
evalueringskapacitet iværksat pilotprogrammet MEANS (metoder til evaluering 
af strukturelle aktioner). Programmet tager sigte på at forbedre metoderne 
til evaluering af strukturpolitikken, si de opfylder de krav, der er knyttet 
til Fællesskabets nye interventionsformer. Kommissionen håber, at den på 
denne måde kan yde et konkret bidrag til, at evalueringsmetoderne beherskes, 
accepteres og forstås af alle involverede parter i samtlige medlemsstater. 
- 83 -
2.1. Interventioner i henhold til mål nr. 1 
2.1.1. Interventionernes virkning 
På grund af koncentrationen af strukturfondsmidlerne i mål nr. 1-regionerne, 
udgør de udgifter, der er opført i FSR til disse regioner, en betydelig 
andel af BNP. Det må derfor kunne forventes, at de vil få en netto­
indvirkning på udviklingen i de mest karakteristiske makroøkonomiske 
aggregater. I betragtning af ændringerne i de internationale økonomiske 
konjunkturer, som indvirker kraftigt på udviklingen i disse aggregater, har 
man fundet det nødvendigt at foretage en nyvurdering af strukturfondenes 
makroøkonomiske dimension i mål nr. 1-regionerne. 
Med henblik på at vurderes den makroøkonomiske virkning af EF-støtten og FSR 
er der blevet foretaget en analyse på grundlag af de harmoniserede Eurostat-
kilder, idet man har benyttet en input-output-modeI og en ny metode til 
ajourføringen af kredsløbet mellem de forskellige sektorer fra 1985 til i 
dag; analysen viser de EF-støttede aktioners indvirkning på de vigtigste 
makroøkonomiske variabler, særlig de faste investeringer, beskæftigelsen, 
importen og væksten. Modellen er blevet udarbejdet og videreudviklet over en 
årrække, og de nedenfor angivne resultater er baseret på den nyeste model, 
som tager hensyn til, at Fællesskabets og særlig mål nr. 1-regionernes 
resultater har været mindre positive end forudset, siden FSR blev indført i 
1989. (Tallene for 1993 er baseret på de seneste officielle prognoser, som 
med sikkerhed skal nedjusteres). 
FSR havde stor betydning for investeringerne, herunder de faste 
investeringer, i hele perioden 1989-93, og EF-støtten satte skub i 
oprettelsen af infrastrukturer, som var væsentlige for udviklingen af disse 
regioner. EF-støtten øgedes gradvis i hele perioden, ikke alene i mål nr. 1-
regionerne som helhed, men også i den enkelte region. Dette skyldes i vid 
udstrækning, at investeringerne, målt i procent af BNP, generelt er faldet i 
løbet af perioden. Den del af de faste bruttoinvesteringer, der er knyttet 
til EF-støtten, var størst i Grækenland og Portugal og mindst i Italien og 
Spanien. Nedenstående tab I viser den procentvise andel af de faste 
bruttoinvesteringer, der var knyttet til EF-støtten og FSR i begyndelsen og 
i slutningen af perioden. (På grund af de særlige forhold, der gør sig 
gældende for de franske mål nr. 1-områder, var det ikke muligt at medtage 
Frankrig i denne analyse). 
- 84 -
Procentvis andel af Procentvis andel af de 
de bruttoinvesteringer, faste bruttoinveste-
der var knyttet ti I 
EF-støtten 
1989 1993 1989 1993 ringer, der var knyttet 
til FSR* 
Portugal 
Grækenland 
Ir land 
Spanien 
(Mål nr. 1) 
Italien 
(Mål nr. 1) 
Det Forenede 
Konger ige 
(Mål nr. 1) 
Mål nr. 1-
reg ioner 7,7 
9,7 
7,5 
2,9 
2,1 
4,7 9,9 
11,9 
8,8 
4,1 
3,1 
5,2 
3,9 5,2 20,6 
20,1 
17,0 
5,8 27,7 
24,6 
20,8 
8,0 
4,8 6,8 
11,8 13,8 
8,6 11,7 
) Inklusive udgifterne i den private sektor, som er opført i den 
foreløbige finansieringsplan for FSR. 
Disse bidrag til kapitalapparatet er tilstrækkelig store til at afstedkomme 
strukturelle ændringer i mål nr. 1-regionerne, således at de får bedre 
muligheder for at opnå vedvarende vækst. Skønt denne analyse kun omfatter 
FSR's indvirkning på efterspørgselssiden, vil denne investering i 
produktionskapacitet højst sandsynligt få en varig indvirkning på 
regionernes fremtidige vækstpotentiale. 
I betragtning af den effekt, EF-støtten har på de faste bruttoinvesteringer, 
er det ikke overraskende, at den også har stor betydning for produktionen. 
Resultaterne af input-output-analysen kan præsenteres på to forskellige 
måder-, de kan enten vise, hvordan en pludselig ophævelse af EF-støtten 
indvirker på udviklingen i et bestemt år, eller de kan vise EF-støttens 
bidrag til den gennemsnitlige årlige vækstrate i perioden 1989-1993. 
I førstnævnte tilfælde må det formodes, at en pludselig ophævelse af FSR 
ville medføre et fald i det pågældende års vækstrate på 2,5-3 procent, 
afhængigt af det enkelte år. EF-støttens betydning er næsten halvt så stor, 
sådan at forstå, at en ophævelse af støtten i et bestemt år ville reducere 
vækstraten for det år med 1,2-1,4 procent, afhængigt af hvilket år det 
drejer sig om. 
EF-støttens indvirkning på vækstraten varierede fra region til region. Den 
største virkning, i den ovenfor nævnte forstand, kunne iagttages i Portugal. 
I dette tilfælde ville en ophævelse af støtten i et bestemt år reducere 
vækstraten for det år med gennemsnitligt 3,2 procentpoint. Virkningen har 
også været betydelig i Grækenland (2,4 procentpoint) og i Irland (1,6 
procentpoint). I Spanien og i Nordirland er forskellen ca. 1 procentpoint og 
for Syditalien ca. 0,7 procentpoint. 
- 85 -
I det andet tilfælde udviser EF-støttens indvirkning på vækstraten, således 
som det ses af tallene for EF-støttens gennemsnitlige årlige indvirkning for 
perioden 1989-93, en stigende tendens gennem hele perioden, idet den er 
mindst i begyndelsen og kulminerer i de sidste to år af perioden. Dette 
skyldes, at den faktiske vækstrate faldt i de fleste lande, således at EF-
støttens indvirkning blev relativt større. 
Forskellen mellem de anslåede og de faktiske vækstrater, som forklarer EF-
støttens voksende betydning i løbet af perioden 1989-93, fremgår klart af 
nedenstående tabel. 
Gennemsnitlig årlig Den faktiske gen-
vækstrate 
1989-1993 
som anslået i 1989 
(1) nemsni 11ige år 
vækstrate 
1989-1993 
(2) ige Den anslåede år I ige 
indvirkning af 
strukturfondene 
(3) 
Grækenland 
Spanien 
Irland 
I ta Iien 
Portugal 2,5 
4,6 
3,9 
3,0 
4,6 1,6 
1.5 
4,6 
1,5 
2,6 0,5 
0,2 
0,3 
0,1 
0,7 
Kilder (1) og (2): Kommissionens tjenestegrene 
(3): FSR's økonomiske betydning i perioden 1989-93 (Jôrg Beutel, 
Konstanz, Tyskland, April 1993). Tallene for Spanien og Italien 
svarer til mål nr. 1-regionerne i disse to lande. 
Det fremgår klart af ovenstående, at EF-støtten har spillet en væsentlig 
rolle i hele denne periode ved at stimulere den samlede efterspørgsel i mål 
nr. 1-regionerne. Ikke desto mindre vil efterspørgslen i betragtning af 
importbehovene i disse regioner antagelig blive påvirket i nedadgående 
retning. Disse efterspørgselsformindskende faktorer tegner sig i realiteten 
for ca. 20% af støttens samlede værdi for regionerne som helhed (fra ca. 50% 
i Nordirland ti I ca. 15% i Syditalien og Spanien). I samt Iige. ti I fælde er 
"lækagen" over for andre EF-1 ånde ca. 30% større end over for tredjelande. 
EF-støtten havde også en positiv indvirkning på beskæftigelsen, idet 
virkningen var mest udtalt i Portugal, Grækenland og Irland. Den del af den 
erhvervsaktive befolkning, hvis Jobs var blevet oprettet ved hjælp af disse 
midler, udgjorde fra over 3% for Portugals vedkommende til ca. 2% i 
Grækenland og omkring 1% i de resterende regioner. FSR forstærkede denne 
virkning, og der var for de fleste regioners vedkommende tale om mere end en 
fordobling. I 1993 forventes FSR således at resultere i oprettelsen eller 
opretholdelsen af ca. 800 000 jobs, svarende til 3,7% af den samlede 
beskæft igelse. 
Ved disse tal er der ikke taget hensyn ti I de aktioner i 
og beskæftigelsesstøtte, som mange drager fordel af i må form af uddannelse 
nr. 1-regionerne. 
- 86 -
FSR's indvirkning på mål nr. 1-regionerne skal med andre ord ikke under­
vurderes. I perioden 1989-93 har EF-støtten haft en væsentlig betydning, 
idet den har sikret Portugal, Spanien og Irland en vækstrate, som ligger 
over EF-gennemsnittet, og derved mindsket udviklingsefterslæbet, og den har 
bevirket, at Nordirland, Mezzogiorno og Grækenland ikke er kommet endnu 
længere bagud i forhold til resten af Europa. I dette tilfælde har 
Fællesskabet sikret den irske økonomi en vækstrate, som i gennemsnit er 
dobbelt så høj som i hele Fællesskabet. 
Det er klart, at de ovenfor beskrevne virkninger hænger nøje sammen med det 
praktiske og finansielle indhold af de interventioner, der er nævnt i FSR, 
og er direkte afhængige af, at de planlagte projekter gennemføres i praksis. 
Aktionerne vil nemlig kun få en reel virkning, hvis de midler, der er afsat 
hertil, virkelig bruges, og hvis de planlagte projekter gennemføres. 
Derfor har Kommissionen i 1992 lagt stor vægt på evalueringen og 
opfølgningen af de forskellige interventioner. Således er der allerede 
gennemført eller ved at blive gennemført en fortløbende evaluering af ca. 60 
operationelle programmer og andre interventionstyper, som berører 
aktiviteter og infrastrukturer inden for mange forskellige områder. 
Der er et tredobbelt formål med disse undersøgelser: at analysere de i 
programmet fastsatte mål med henblik på at undersøge, om foranstaltningerne 
hænger sammen, vurdere programmets socioøkonomiske indvirkning på de 
regioner, der modtager støtte, samt følge dets fysiske gennemføreise ved 
hjælp af relevante indikatorer. 
Det første mål er i vid udstrækning nået, og resultaterne med hensyn til 
sammenhæng og synergi mellem de forskellige foranstaltninger, der er fastsat 
i de operationelle programmer, er positive; derimod er den anden opgave 
vanskeligere at udføre, dels fordi der findes en lang række virkninger, som 
er vanskelige at måle, dels fordi de nødvendige oplysninger ikke er ti I 
rådighed eller er af ringe kvalitet. Af programmernes potentielle virkninger 
har antallet af stillinger, der er oprettet eller opretholdt, kun kunnet 
gøres op i et begrænset antal tilfælde. 
Derimod har det været muligt ved hjælp af de klassiske cost-benefit-metoder 
at vurdere den samfundsmæssige rentabilitet af de operationelle programmer, 
som vedrører transportinfrastrukturer. For NPIF "AUTOVIAS" i Spanien har man 
f.eks. beregnet en intern rente, som går fra 21,44% for den mest rentable 
vejstrækning til 7,41% for den mindst rentable vejstrækning. Disse 
procentsatser er højere end de foregående skøn, bl.a. fordi forøgelsen af 
trafikken og antallet af ulykker på det allerede eksisterende vejnet 
overstiger prognoserne. 
Med hensyn til den fysiske gennemførelse kan det konstateres, at de første 
store projekter nu er begyndt at blive synlige i terrænet. I henhold til 
programmet for det centrale Grækenland, som er et led i de græske IMP, er 
5 400 ha f.eks. blevet omlagt ti I ny landbrugsproduktion, og over 1 million 
dyr har været omfattet af foranstaltningen til genetisk forbedring; 2 184 ha 
er blevet beplantet med skov og 6 263 ha beskyttet mod brand; over 1 000 
mindre forretningsvirksomheder har modtaget støtte, og syv forskningscentre 
er blevet oprettet eller moderniseret; 558 turistindkvarteringssteder og 17 
hoteller eller campingpladser er blevet etableret eller forbedret; 586 km 
veje, 293 km vandledninger og 99 km kloakledninger er blevet bygget eller 
forbedret; henved 30 000 personer er-blevet uddannet, og der er afholdt 600 
kurser. 
- 87 -
Dette er kun et udvalg af de vigtigste resultater, som er opnået ved hjælp 
af et enkelt IMP. De giver et fingerpeg om den betydning, som disse i alt 29 
programmer har haft. 
2.1.2. Temati ske evalueringer 
Foruden at beskæftige sig med virkningen af fællesskabsinterventionerne i 
visse sektorer, som er af væsentlig betydning for medlemsstaternes økonomi, 
fokuserer de tematiske evalueringer på prognoser og strategiske aspekter, 
således at der kan foretages en hensigtsmæssig prioritering af investe­
ringerne i disse sektorer. 
Kommissionen har i denne vigtige periode mellem den første og den anden 
programmering efter reformen indledt en række tematiske evalueringer, som 
skal danne grundlag for tilrettelæggelsen af kommende interventioner. 
Den første af disse evalueringer, som vil blive beskrevet nærmere i det 
følgende afsnit, vedrører de syv lande, der henhører under mål nr. 1, og den 
indbefatter en undersøgelse af disse landes menneskelige ressourcer. De to 
følgende evalueringer indbefatter en analyse at henholdsvis FoU og transport 
og telekommunikation i Grækenland, Irland og Portugal. Endelig er der 
foretaget en - i geografisk henseende mindre ambitiøs, men lige så 
betydningsfuld - analyse af sektorerne FoU, vand og miljø, industri, 
tjenesteydelser og energi i Italien. 
Evaluering af EF-strukturintervent ionernes indvirkning på de 
menneskelige ressourcer i mål nr. 1-regionerne 
En af de mest afgørende faktorer for regionernes konkurrenceevne er, at der 
findes et godt uddannelsessystem. Der er for perioden 1989-1993 blevet afsat 
meget store midler på EF-plan. Således er der afsat over 10 mia. ECU til 
menneskelige ressourcer i disse regioner i perioden 1989-1993. EF 
finansierer en stor del af erhvervsuddanneIsespolitikken i disse regioner, 
især i Grækenland, Portugal og Irland. 
For at vurdere strukturfondenes indvirkning på de menneskelige ressourcer i 
mål nr. 1-regionerne i perioden 1989-93 iværksatte Kommissionen en 
undersøgelse i 1992. 
Foruden en opregning af de svage og stærke sider af undervisnings- og 
uddannelsessystemerne i disse regioner samt en analyse af de (kvantitative 
og kvalitative) ændringer, som er gennemført med støtte fra Fællesskabet, 
indbefatter undersøgelsen en demografisk og beskæftigelsesmæssig 
fremtidsanalyse af mål nr. 1-regionerne i perioden 1994-99 samt en række 
transnationale undersøgelser af de horisontale aspekter, som blev anset som 
vigtige for udviklingen af undervisnings- og uddannelsessystemerne i disse 
regioner. 
For at undersøgelsen kunne gennemføres, var det nødvendigt, at der blev 
fastlagt en række indikatorer for mængde og kvalitet. Disse indikatorer er 
blevet anvendt for alle de undersøgte regioner. 
- ,88 -
Det fremgår af undersøgelsen, at de pågældende regioner anvender mellem 60 
og 70% af de bevillinger, der er afsat til menneskelige ressourcer i FSR, 
til efteruddannelse af både arbejdsløse og beskæftigede. 
Hvad angår den indsats, der specielt sigter på uddannelse af langtidsledige, 
er det vanskeligt at foretage en opgørelse i tal, men indsatsen udgør kun en 
forholdsvis beskeden andel af de samlede bestræbelser for uddannelse af 
arbejdsløse. 
Undersøgelsen understreger, at uddannelsen af allerede beskæftigede 
tillægges en stigende betydning i den økonomiske udvikling, men samtidig 
viser den, at uddannelsesstrukturerne er mangelfulde i flere regioner 
(f.eks. med hensyn til kvalitet og antallet af undervisere). 
Indvirkningen på de øvrige dele af undervisnings- og uddannelsessystemerne 
(den obligatoriske undervisning, undervisning på sekundærtrinnet efter 
undervisningspligtens ophør samt den højere undervisning) har været af 
mindre betydning undtagen i Portugal, Irland og Grækenland; i disse tre 
lande har strukturfondene spillet en væsentlig rolle, særlig inden for den 
erhvervsrettede undervisning efter undervisningspligtens ophør. I Irland og 
Grækenland, f.eks., har ca. 30% af samtlige studerende på sekundærtrinnet 
efter undervisningspligtens ophør deltaget i foranstaltninger, som er 
finansieret af strukturfondene. 
Undersøgelsen viser, hvor der generelt er behov for at sætte ind i 
undervisnings- og uddannelsessystemerne i samtlige mål nr. 1-regioner, 
eftersom det stort set er de samme problemer, man støder på: 
frafalds- og dumpeprocenten er stor i den obligatoriske undervisning 
antallet af elever på sekundærtrinnet er mindre og frafalds- og 
dumpeprocenten højere end EF-gennemsnittet 
antallet af studerende ved højere læreanstalter er mindre end EF-
gennemsni ttet (undtagen i Nordirland og Grækenland) 
arbejdsgiverne spiller kun en meget begrænset rolle, når det drejer sig 
om tilskyndelse ti I og finansiering af efteruddannelse. 
Undersøgelsen viser også, at udgifterne pr. studerende ofte er langt mindre 
end EF-gennemsnittet, og at kvaliteten af infrastrukturerne kunne forbedres. 
Derimod ligger antallet af elever i forhold til lærere generelt tæt på EF-
gennemsni ttet. 
Undersøgelsen har ligeledes afdækket en række vigtige områder, hvor der er 
behov for udvikling af de menneskelige ressourcer: 
undervisnings- og uddannelsessystemerne skal forbedres 
der må iværksættes ledsageforanstaltninger med henblik på at forbedre 
analysen og overvågningen af uddannelsesbehovene og skabe bedre 
overensstemmelse mellem uddannelsesaktionerne og arbejdsmarkedets 
fakt i ske behov 
undervisningsmidlerne, de pædagogiske metoder, indholdet af 
uddannelserne samt uddannelsen af underviserne skal forbedres. 
Evalueringen giver værdifulde oplysninger, som kan udnyttes, når den 
kommende række FSR-planer skal forberedes, og oplysningerne giver de 
nationale myndigheder og EF-myndighederne mulighed for fremover at 
strukturere og følge interventionerne inden for uddannelse og beskæftigelse. 
- 89 -
Evalueringen afslører klart, at mål nr. 1-regionerne må afsætte endnu flere 
midler til deres indsats for undervisning og uddannelse, og at de må udvikle 
hjælpemidler, der sætter dem i stand til at udforme, planlægge, iværksætte 
og evaluere en sammenhængende politik til udvikling af de menneskelige 
ressourcer. 
Evaluering af FSR's indvirkning på forskning og teknologi i Grækenland. 
I rland og PortugaI 
Hovedformålet med denne evaluering var at undersøge, hvilke virkninger 
strukturfondene (inklusive fællesskabsinitiativet STRIDE) har haft på 
forskningen og teknologien samt den socioøkonomiske udvikling i de tre 
berørte medlemsstater. Undersøgelsen var et værdifuldt bidrag til 
afklaringen af spørgsmålet om, hvorvidt vilkårene for en maksimering af det 
økonomiske afkast af aktiviteterne var optimale, og, såfremt dette ikke var 
tilfældet, ved at pege på, hvordan disse vilkår kunne forbedres. I hver 
enkelt medlemsstat blev dette arbejde udført efter nøje samråd med de 
nationale myndigheder. Der blev arrangeret arbejdsmøder, så de berørte 
myndigheder kunne få lejlighed ti I at drøfte projektet. 
Evalueringen førte til den generelle konklusion, at alle tre lande stod over 
for samme type problemer med hensyn til forskning og udvikling, men at 
Irland havde problemer på færre områder end Portugal og Grækenland; desuden 
var problemerne i Irland heller ikke af samme størrelsesorden eller 
intensitet. 
De problemer, som gjorde sig gældende i de tre lande (i forskellig grad), 
kan sammenfattes som følger: 
der lægges for megen vægt på spørgsmål vedrørende udbudssiden i den 
offentlige sektor på bekostning af opfyldelse af behov på efter­
spørgsel ssi den 
der er en tendens til at negligere teknologioverførslen 
man er ikke i stand til at dække driftsudgifterne for en del af den 
infrastruktur, som er blevet udviklet eller at opfylde målet om 
selvf i nans i er ing 
der er mangel på menneskelige ressourcer til at udnytte faciliteterne 
fuldt ud 
der hersker usikkerhed med hensyn til den reelle additionaI itet med 
deraf følgende fare for, at de nationale FTU-systemer er ved at blive 
for afhængige af EF-støtten 
udviklingsindsatsen koncentreres omkring storbyerne. 
Der kunne dog også noteres en række mere positive træk: 
en væsentlig forøgelse af FTU-kapaciteten inden for den offentlige 
sektor 
iværksættelse af mange nye og i vid udstrækning effektive politiske 
initiativer og programmer 
stor efterspørgsel efter programmer, som generelt var af høj kvalitet, 
selv om initiativet udgik fra den offentlige sektor; i de tilfælde, hvor 
der blev givet afslag på anmodningen om støtte, var det snarere på grund 
af mangel på ressourcer end på grund af mangel på forslag af 
tilstrækkelig god kvalitet 
forbedring af procedurerne for de nationale myndigheders tildeling af 
midler 
skabelse af forudsætninger for høj forskningskompetence, særlig ved 
oprettelse af forskningscentre af meget høj kvalitet og forbedring af 
forskningen på universiteterne. 
- 90 -
Evaluering af transport og telekommunikation i Grækenland. Irland og 
PortugaI 
Formålet med denne undersøgelse var at vurdere virkningen af tidligere 
investeringer i Grækenland, Irland og Portugal Inden for de berørte sektorer 
og fastlægge en prioritering for investeringerne med henblik på den næste 
uddeling af strukturfondsmidlerne. I hver af de tre medlemsstater har lokale 
eksperter udarbejdet detaljerede rapporter fra begge sektorer og i den 
forbindelse udviklet indikatorer for en fortløbende evaluering. 
Rapporterne vedrørende transport indeholder omfattende analyser af de 
forskellige transportformer og infrastrukturer i de enkelte lande. I 
Grækenland er der ingen mangel på potentielle projekter, og der er stærk 
politisk vilje til at forbedre transportinfrastrukturerne væsentligt i det 
kommende tiår. Det er dog klart, at de fremtidige investeringer i denne 
sektor må baseres på en hensigtsmæssig prioritering af løbende behov, før 
der kan blive tale om at udnytte fremtidige muligheder. Undersøgelsen har 
ikke blot vist, hvor behovet er størst, men også, hvilke begrænsinger den 
nuværende lovgivning lægger på gennemførelsen af de store infrastruktur­
projekter; der er således mulighed for at ophæve disse begrænsninger, inden 
der næste gang skal tages stilling til fordelingen af strukturfondsmidlerne. 
Undersøgelsen af transportforholdene i samt ti I og fra Irland tog sigte på 
at opstille forskellige løsningsmodeller for en udvikling af landets 
transportsystem, da det er nødvendigt at foretage et overordnet valg, inden 
der tages stilling til, i hvilken rækkefølge opgaverne skal gennemføres. 
Dette arbejde kompliceres af, at den britiske transportpolitik spiller en 
væsentlig rolle for opgaveprioriteringen i forbindelse med den inter­
nationale transport ti I og fra Irland, og dette har igen betydning for 
tilrettelæggelsen af trafikken i selve Irland (f.eks. spørgsmålet om 
fordelingen af veje og jernbaner). 
For Portugals vedkommende måtte der atter tages hensyn til de særlige 
forhold, der gør sig gældende i denne medlemsstat, og analyserne 
beskæftigede sig således ikke kun med de internationale transportproblemer, 
som Portugal står over for (både inden for Den Iberiske Halvø og i relation 
til resten af Fællesskabet), men også med det særlige mønster i den 
indenlandske fysiske planlægning og de krav, som dette stiller til 
transportsystemet. 
Undersøgelserne af telekommunikationssystemerne i Grækenland, Portugal og 
Irland viste - ligesom undersøgelserne af disse landes transportsystemer -
såvel forskellene som lighederne mellem disse tre medlemsstater med perifer 
beliggenhed og dermed forbundne udviklingsproblemer. 
De tre lande befandt sig på forskel Iige udviklingstrin, idet digitalise­
ringen var meget langt fremme i Irland og praktisk taget ikke eksisterende i 
Grækenland. Portugal var derimod bagud i forhold til samtlige europæiske 
lande, når det drejer sig om antal hovedlinjer pr. 100 indbyggere. Derfor er 
også landenes strategier forskellige, idet/Portugal har forøget 
investeringerne og gør imponerende fremskridt inden for digitaliseringen, 
medens både Irland og i øvrigt også Grækenland har reduceret investeringerne 
i telekommunikation, målt i procent af BNP. 
Skønt STAR-programmet er meget lille i forhold til de samlede telekommuni-
kationsinvesteringer (2,2%), var det koncentreret om tilvejebringelsen af 
digital infrastruktur (80%), og det satte skub i gennemførelsen af de 
nationale investeringsplaner. Programmet har spillet en afgørende rolle ved 
at fremme digitaliseringen af nettet i Grækenland og ved at etablere 
celleopbygget mobilradio i Portugal. 
- 91 -
Undersøgelserne af telekommunikationssystemerne i de tre lande har afdækket 
de eksisterende problemer og behov og har derved skabt et godt grundlag for 
en mere effektiv udnyttelse af strukturfondsmidlerne i næste runde. 
Tematiske evalueringer i Italien 
På initiativ af Kommissionen blev der i 1992 gennemført fire tematiske 
evalueringer inden for følgende områder: FoU, vand og miljø, industri og 
tjenesteydelser samt energi. 
Hovedformålene med disse evalueringer var: 
a) at analysere den italienske politik inden for den berørte sektor og at 
vurdere den kvalitative og kvantitative betydning af Fællesskabets 
bidrag, 
b) at vurdere den faktiske gennemførelse af de sektororienterede 
interventioner, der finansieres inden for rammerne af den italienske 
FSR, og problemerne med at iværksætte dem, 
c) at vurdere de fremtidige behov og give anvisninger på, hvordan 
Fællesskabet kan bidrage ti I en løsning af problemerne. 
Samtlige undersøgelser fører til den konklusion, at FSR-bi draget og dets 
virkning er vanskelig at vurdere, dels fordi de operationelle programmer 
ikke er tilstrækkelig detaljerede, dels fordi der kun er iværksat få 
interventioner i Italien under mål nr. 1. Herudover konkluderer de, at det 
er nødvendigt at foretage en mere hensigtsmæssig udvælgelse og forvaltning 
af forsknings- og udviklingsprojekterne og at istandsætte vandforsynings-
nettene og rensningsanlæggene og uddanne teknikere til at vedligeholde 
sidstnævnte. 
Med hensyn til energisektoren blev der især lagt vægt på en forbedring af de 
administrative procedurer, og for industri- og servicesektoren blev det 
foreslået at støtte virksomhederne ved at tilbyde skattelettelser frem for 
direkte hjælp, at koncentrere tilskuddene om infrastrukturer, som er af 
oplagt økonomisk betydning, og at lægge vægt på udviklingen af et informa­
tions- og servicenet, som kan skabe værditilvækst. 
Evaluering af miljøpolitikken i EF-strukturintervent ionerne 
Kommissionen er bekendt med de vanskeligheder, som er forbundet med EF-
miljøpolitikkens gennemførelse, og den er bekendt med de seneste års 
erfaringer. Den finder, at miljøkravene i højere grad skal medtages i de 
forudgående faser, når EF-strukturpolitikken udformes. 
- 92 -
De reviderede forordninger om strukturfondene (1984-1999), der blev vedtaget 
af Rådet den 20. juli 1993, indeholder nye bestemmelser, som Kommissionen 
har foreslået. 
Udviklingsplanerne for mål nr. 1, 2 og 5b skal fremover omfatte en vurdering 
af miljøsituationen og en evaluering af strategiernes og aktionernes 
indvirkning på miljøet, dvs. hvorvidt de er forenelige med principperne for 
en bæredygtig udvikling og i overensstemmelse med gældende EF-ret. 
Endvidere skal de af medlemsstaterne udpgede miljømyndigheder involveres i 
forberedelsen og iværksættelsen af de aktioner, der indgår i planerne, og de 
skal sikre, at EF's miljøregler overholdes. 
For den nye programmer ingsfase er det ligeledes fastsat, at de årlige 
rapporter skal indeholde de vigtigste resultater af evalueringen af, om 
fondenes interventioner er forenelige med miljøbeskyttelsen. 
Med samme sigte har Kommissionen i 1992 forberedt en undersøgelse af, om 
miljøbestemmelserne overholdes i forbindelse med strukturfondene. For bedre 
at kunne følge den forebyggende indsats og sikre, at den forenelighed, som 
er nævnt i artikel 7 i forordning (EØF) nr. 2052/88, er tilgodeset, ønsker 
Kommissionen at kunne råde over bedre oplysninger om miljødirektivernes 
overholdelse. 
Kommissionen ønsker at få følgende punkter belyst ved undersøgelsen: 
de nationale regionale og lokale myndigheders fortrolighed med de nye 
mi Ijøbestemmelser 
de mekanismer og procedurer, som myndighederne har indført for at 
iværksætte bestemmelserne 
de største hindringer for bestemmelsernes iværksættelse 
mulige løsninger til overvindelse af hindringerne. 
2.2. interventioner i henhold til mil nr. 2 
Efter at have foretaget evalueringer af et repræsentativt udvalg af samtlige 
mål nr. 2-regioner i den første periode (1989-91), hvor der blev ydet støtte 
i henhold til dette mål, har Kommissionen bestræbt sig på sammen med de 
berørte medlemsstater at udvikle en evalueringsmodel, som kan accepteres af 
begge parter. Dette arbejde er foregået i to tempi; Kommissionen havde 
drøftelser med de ansvarlige nationale myndigheder og/eller bistod dem med 
at gennemføre specifikke evalueringer, som i praksis blev forestået af FSR-
tilsynsudvalgene; dernæst blev der gennemført målrettede undersøgelser for 
at udvikle metodologiske redskaber til håndtering af de betydelige tekniske 
problemer, som Kommissionen har fået kendskab til i forbindelse med 
tidligere evalueringer. 
- 93 -
Med hensyn til de igangværende specifikke evalueringer i medlemsstaterne har 
samtlige medlemsstater med mål nr. 2-regioner indledt undersøgelser, som er 
andet og mere end overfladiske evalueringer af de enkelte FSR. 
I Danmark blev der foretaget en fælles evaluering af det nordjyske OP OG 
RENAVAL-program. Denne undersøgelse konkluderede, at der kunne forventes at 
blive oprettet 1 000 nye arbejdspladser alene på grund af støtten til de små 
og mellemstore virksomheder, og at der var udsigt til yderligere gevinster 
som følge af støtten til infrastruktur- og uddannelsesprojekterne. 
I Tyskland var evalueringen koncentreret om de fire mål nr. 2-regioner, som 
modtog mindst støtte. I Bremen og Saarland er der blevet udviklet et 
omfattende edb-system for overvågnings- og evalueringsdata, og resultaterne 
af anvendelsen af dette system gengives med jævne mellemrum i FSR-
tiIsynsudvalgenes rapporter. I Berlin og Nordrhein-Westfalen har eksterne 
konsulenter gennemført omfattende evalueringer af FSR (hvor de i førstnævnte 
tilfælde har koncentreret undersøgelsen om de miljømæssige aspekter). 
De nederlandske myndigheder har valgt at udvikle deres egen evaluerings­
model, og den nederlandske regering vil i samarbejde med eksperter opstille 
en ensartet model til evaluering af strukturfondsstøtte i Nederlandene. 
De britiske myndigheder har gennemført en række forskellige evalueringer i 
fem mål nr. 2-regioner (West Midlands, industriområderne i South Wales, den 
nordøstlige del af England, Strathclyde og Yorkshire and Humberside). Der er 
i nogle tilfælde tale om helt uafhængige undersøgelser, men man håber, at de 
tilsammen vil danne grundlag for udviklingen af en mere sammenhængende model 
for evaluering af strukturfondsstøtte i mål nr. 2-regionerne i Det Forenede 
Kongerige. Dette arbejde har allerede resulteret i en bredere anerkendelse 
af behovet for klare projektudvælgelseskriterier og metoder til indbyrdes 
prioritering af de projekter, hvortil der ansøges om støtte, og 
forvaltningen af projekterne er blevet meget mere åben. I tilgift har man 
opnået en meget mere præcis vurdering af virkningen af de forskellige 
aktiviteter, hvortil der ydes støtte. F.eks. har et integreret EF-program og 
RESIDER-initiati vet ifølge de britiske evalueringer bidraget til oprettelse 
af ca. 15 000 arbejdspladser i South Yorkshire, hvor 100 000 arbejdspladser 
var gået tabt i kul- og stålsektoren i løbet af 15 år. 
2.3. interventioner i henhold til mil nr. 3 og 4 
Evalueringsarbejdet i 1992 vedrørende disse to mål havde et tredobbelt 
sigte. Det drejede sig for det første om at analysere EF-interventionerne 
inden for uddannelse og beskæftigelse, særlig i henseende til visse 
kategorier af personer (kvinder, langtidsledige og handicappede) og visse 
typer aktioner (jobskabelse), samt at studere visse metodologiske problemer 
(analyse af de regionale strukturer for udarbejdelse, forvaltning og 
evaluering af uddannelses- og beskæftigelsespolitikken). 
- 94 -
For det andet skulle evalueringerne resultere i en foreløbig opgørelse over 
de aktioner, der er gennemført inden for rammerne af fællesskabs­
initiativerne NOW, HORIZON og EUROFORM. Evalueringen omfattede det samlede 
koncept for EF-initiati verne samt gennemføre Isesstrukturerne og 
-procedurerne. 
For det tredje drejede det sig om at få fastlagt en metode ti I de efter­
følgende evalueringer, således at man på samordnet måde i medlemsstaterne 
kan måle resultatet af gennemførelsen af de første FSR. Sigtet er dels at 
måle de finansielle midlers udnyttelse og de finansierede aktioners 
virkninger for modtagerne, dels at klarlægge, hvorledes EF-interventionerne 
er blevet forvaltet. 
Alle disse evalueringer blev gennemført inden for rammerne af partnerskabs­
ordningen på basis af strukturer oprettet specielt til dette formål 
(tekniske evalueringsgrupper), og der blev anvendt eksterne konsulenter og 
afholdt talrige seminarer og møder. 
De første resultater af forsøgsperioden 1990-92 
De vigtigste resultater af undersøgelserne af EF-interventionerne er 
allerede fremlagt i de foregående rapporter og i kapitel I i nærværende rap­
port (se punkt 1.3, mål 3 og 4). 
Det er vanskeligt på nuværende tidspunkt at måle den konkrete 
beskæftigelsesmæssige virkning af EF-interventionerne i henhold til mål nr. 
3 og 4 for de mere end 4 millioner unge eller langtidsledige, som har draget 
fordel af EF-støtten i årene 1990-1992 (uden for mål nr. 1-regionerne), især 
fordi den økonomiske krise bidrager ti I at tilsløre virkningerne af 
Fællesskabets interventioner på dette område. 
En første opgørelse viser følgende: 
Den prioritering af opgaverne, som Fællesskabet fastlagde i 1988 med 
hensyn til bekæmpelse af langtidsledighed og erhvervsmæssig integrering 
af unge, skal ses på baggrund af ønsket om at skabe social samhørighed i 
Fællesskabet, et mål, som i højere og højere grad er bestemmende for 
medlemsstaternes beskæft igelsespolit ik. 
Regionaliseringen og udvidelsen af partnerskabet til også at omfatte 
arbejdsmarkedets parter er to positive træk, som skal styrkes yderligere 
i fremtiden. 
Programmeringen, som tilskynder til iværksættelse af langt idsaktioner og 
giver initiativtagerne en finansiel sikkerhed, styrkes ligeledes når 
princippet med flerårige programmer, som er vedtaget på EF-plan, også 
godkendes af medlemsstaterne. 
Den værditilvækst, som skyldes Fællesskabets indsats, er mindre synlig, 
fordi man nu anvender programprincippet. Den gør sig gældende på en lang 
række områder, navnlig hvad angår støtten til uddannelse af de personer, 
som er de mest udsatte på arbejdsmarkedet. F.eks. har 
evalueringsundersøgelserne vedrørende virkningen af aktionerne til 
fordel for handicappede vist, at de interventioner, som finansieres 
sammen med ESF, har haft en meget positiv indvirkning på handicappedes 
muligmeder forat komme ind pi arbejdsmarkedet. I mål nr. 1-regionerne 
findes der praktisk taget ikke andre foranstaltninger til fordel for 
- 95 -
handicappede end de foranstaltninger, hvortil ESF yder støtte; EF-
støtten har i dette tilfælde således haft en reel trækningseffekt. 
I enkelte medlemsstater har ESF-støtten desuden gjort det muligt at 
skabe en bedre samordning af de forskellige foranstaltninger til fordel 
for handicappede; det gælder navnlig i de medlemsstater, der er berørt 
af mål nr. 1. 
Ligeledes har Fællesskabet i mål nr. 1-regionerne spillet en vigtig 
rolle for iværksættelsen af foranstaltninger, som især tager sigte på 
kvinder. Kommissionen ønsker, at indsatsen for at skabe lige muligheder 
for mænd og kvinder på arbejdsmarkedet styrkes yderligere, og den har 
derfor i de nye retsforskrifter fået indføjet dette princip som mål for 
strukturaktionen. 
Støtte til innovation. Bestræbelserne for at støtte innovation, som 
Fællesskabet (jf. dokument KOM 92 2000) ønsker at styrke for fremtiden, 
afspejler sig ikke blot i en række operationelle programmer, som er 
fastsat direkte med henblik herpå, men også i mere generelle programmer, 
som ikke specielt vedrører innovation. Kommissionen råder ikke altid 
over præcise oplysninger om de erfaringer, der er indhøstet, og den har 
heller ikke noget samlet overblik over de forskellige interventioner, 
der er gennemført på dette område, men der er kortlagt en række udpræget 
interessante t i I tag. 
Således kan man nævne de lokale integreringspI aner i Frankrig (PLI: 
Plans locaux d'insertion). Forsøget er iværksat på lokalt initiativ og 
indgår i en samlet plan for integrering af langtidsledige. På grund af 
eksperimentets succes besluttede de franske myndigheder at udvide PLI 
til at omfatte samtlige franske regioner og at øge de finansielle midler 
ved at integrere PLI i FSR for mål nr. 3 og 4 i 1993. 
Udveksling af erfaringer. Udvekslingen af erfaringer foregår 
hovedsagelig inden for de tre EF-initiati ver "menneskelige ressourcer". 
Ved at der oprettes tværnationale partnerskaber (enten mellem to mål nr. 
1-regioner, som står over for den samme type problemer, eller mellem en 
medlemsstat uden for mål nr. 1 og en tilbagestående region, hvor det 
drejer sig om overførsel af knowhow), får de nationale administrative 
myndigheder mulighed for at tænke "på tværs af grænserne", hvilket de 
kun gjorde i meget ringe udstrækning i forbindelse med FSR for mål nr. 3 
og 4. 
De hidtidige evalueringer viser, at knowhow-værdierne må udnyttes bedre, 
navnlig ved udvekslingen af erfaringer, og ligeledes må støtten til in­
novation øges på EF-plan. 
2-4. Interventioner I henhold til mil rir. Sa 
I modsætning til, hvad der var tilfældet i 1991, hvor Kommissionen først 
kunne godkende interventionsformerne i slutningen af andet halvår, lykkedes 
det at få vedtaget en lang række programmer vedrørende forbedring af 
vilkårene for forarbejdning og afsætning af fiskeri- og akvakulturprodukter 
allerede i første halvår 1992. Programmernes varighed oversteg dog sjældent 
to år, fordi de berørte investorer, som hovedsagelig var små og mellemstore 
virksomheder, havde problemer med at planlægge deres langt ids investeringer, 
fordi der herskede stor usikkerhed om, hvorledes forsyningerne og markederne 
ville udvikle sig. 
- 96 -
Dette er i øvrigt en af årsagerne til, at der er vanskeligt at vurdere deres 
virkning. Følgende kan imidlertid fastslås: 
Der er først og fremmest investeret i produktivitetsforøgelse, idet 
virksomhederne har moderniseret forarbejdningsanlæggene og afsætnings-
strukturerne, særlig i første salgsled, ligesom de har opført nye 
lokaler og udvidet de allerede eksisterende. Samtidig har de forbedret 
hygiejne- og sundhedsbestemmelserne, som er et af de vigtigste punkter i 
FSR. Virksomhederne har især koncentreret indsatsen om at bringe sig i 
overensstemmelse med de nye sundhedsnormer, der er vedtaget af Rådet; i 
de fleste medlemsstater er der nemlig i vid udstrækning gjort brug af 
muligheden for at for længe fristen indtil den 31. december 1995. 
Fordelingen af de finansielle midler (halvdelen til mål nr. 1-regioner 
og halvdelen ti I de øvrige regioner) er blevet ændret mærkbart, således 
at der nu er afsat 60% til mål nr. 1 og 40% til resten. Der blev 
udarbejdet et tillæg til budgettet for 1992 alene med henblik på mål nr. 
1 ,og desuden blev bevillingerne til mål nr. 1 forøget ved hjælp af in­
terne overførsler mellem visse medlemsstaters FSR. 
Interessen har i højere grad end forudset været rettet mod den del af 
FSR, der vedrører forarbejdning, end mod den del, der vedrører 
afsætningen; dette gælder især for mål nr. 1-regionerne. Denne udvikling 
skyldes, at der både i den pågældende sektor og hos de offentlige 
myndigheder har været et ønske om i højere grad at satse på 
forarbejdningen for at fremme en bedre udnyttelse af ressourcer, som er 
i aftagende i Fællesskabet, og at det har været muligt at udskyde 
afsætningsinfrastrukturernes tilpasning til Fællesskabets nye hygiejne-
og sundhedsnormer. 
I Øvrigt har Kommissionen og medlemsstaterne i fællesskab opstillet 
finansielle, fysiske og økonomiske indikatorer til måling af virkningen af 
Fællesskabets interventioner. Desuden har Kommissionen gennemført en 
statistisk undersøgelse af hele EF's forarbejdningsindustri inden for 
fiskerisektoren: produktion og handel, investeringer, beskæftigelse, antal 
virksomheder, geografisk beliggenhed samt produktionsudstyrets tilstand. 
Denne undersøgelse skulle skabe bedre muligheder for at vurdere udviklingen 
i sektoren. 
Kommissionens tjenestegrene foretager med jævne mellemrum i samarbejde med 
medlemsstaterne en evaluering af de vigtigste af de foranstaltninger, som er 
iværksat til forbedring og tilpasning af landbrugsstrukturer, og som 
gennemføres på hele Fællesskabets territorium i henhold til mål nr. 5a. 
Ved denne evaluering bestræber Kommissionens tjenestegrene sig på: 
at foretage en systematisk opgørelse over de strukturelle foran­
staltninger, som de nationale og/eller regionale kompetente myndigheder 
har iværksat 
at analysere arten og indholdet af de operationelle programmer, der er 
udarbejdet som et led i medlemsstaternes gennemførelse af forordning 
(EØF) nr. 866/90 og 867/90 om forbedring af vilkårene for forarbejdning 
og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter (71 operationelle pro­
grammer t i I dato) 
- 97 -
at foretage en systematisk opgørelse over antallet af modtagere af EF-
støtte og national støtte, særlig de former for støtte, der ydes i 
henhold til forordning (EØF) nr. 797/85 og 2328/91 om en forbedring af 
landbrugsstrukturernes effekt ivi tet 
at foretage en evaluering af virkningen, set i relation til hele 
sektoren, af de tre - i budgetmæssig henseende - største foranstalt­
ninger til fordel for landbrugsbedrifterne, dvs.: 
. investeringsstøtte 
. støtte til unge landbrugere-, resultaterne af den sidste undersøgelse 
blev forelagt i 1991 
. støtte til landbruget i bjergområder og i ugunstigt stillede 
landbrugsområder 
at foretage en opgørelse over medlemsstaternes finansielle indsats målt 
i forhold til Fællesskabets finansiering 
at foretage en systematisk analyse af de foreslåede foranstaltninger, 
set i relation til Fællesskabets politik, særlig den fælles landbrugs­
politik. 
I øvrigt har Kommissionen foretaget to evalueringer med det formål at måle 
støttens virkning på bedr if tsstrukturerne og på indkomsten-, den ene 
evaluering vedrører investeringsstøtte og støtte til unge landbrugere, 
medens den anden vedrører støtten til ugunstigt stillede områder; 
resultaterne af den første evaluering foreligger allerede. 
Andre undersøgelser er blevet gennemført på nationalt niveau, f.eks. anlæg 
til behandling af affald på bedrifterne (Belgien), afsætning og forarbejd­
ning af landbrugsprodukter (Frankrig, Danmark, Grækenland - i forbindelse 
med en undersøgelse af det græske landbrug i 1992 -, Tyskland og Italien). 
2.5. Interventioner i henhold til mil nr. 5b 
Efter gennemførelsen af undersøgelserne af metoderne til evaluering af 
foranstaltningerne til udvikling af landbruget og de forudgående 
evalueringer af elleve regioner er den efterfølgende evaluering under 
forberedelse. Den vil omfatte en snes regioner og give et overblik over de 
projekter, der er gennemført, og åbne mulighed for at måle virkningen af 
programmernes gennemførelse ved hjælp af allerede fastlagte metoder. 
I øvrigt er der i visse regioner iværksat evaluer ingsundersøgeIser, der skal 
øge mulighederne for at gennemføre de nuværende programmer bedre og 
forberede de fremtidige FSR på grundlag af en række foranstaltninger, som er 
udvalgt af de administrative ledere af programmerne. Analysen omfatter 
normalt tre typer foranstaltninger: foranstaltninger, hvortil samtlige 
bevillinger er opbrugt, foranstaltninger, som ikke har fungeret, og 
foranstaltninger, som vil kunne ændres i forbindelse med en kommende 
planlægning. Endvidere skal undersøgelsen danne grundlag for, at der 
fastlægges nye interventionsområder, hvor der på et senere tidspunkt kan 
iværksættes foranstaltninger. Dette er tilfældet for visse regioner i 
Frankrig (Languedoc-Roussi I Ion, Bourgogne, Aquitaine, Provence, Alpes-Côte 
d'Azur), i Det Forenede Kongerige (Highlands and Islands), i Italien 
(Trento) og i Nederlandene (Friesland). 
"IIP.,1 HiMWWJUPI i WHI "•' "annwWP" •ll"1"»1 
\ - 98 -
3. DEN FUNKTION, DER UDØVES AF ARBEJDSMARKEDETS PARTER 
Kommissionen har fortsat sine bestræbelser for gradvis at knytte 
arbejdsmarkedets parter til gennemførelsen af strukturfondsreformen. De 
initiativer, der er taget, skal ses på baggrund af ændringen af struktur­
fondsreformen og tager sigte på oprettelsen af et "udvidet partnerskab", som 
bl.a. omfatter arbejdsmarkedets parter. I meddelelsen "Fra Fællesakten til 
Maastricht-traktaten - Mål og midler"1) har Kommissionen bekræftet sin 
ønske om i højere grad at involvere arbejdsmarkedets parter i selve 
planlægningen. 
Således indledte Kommissionen, til trods for at der ikke fandtes nogen 
forskrifter herom, en række drøftelser med arbejdsmarkedets parter om 
rapporten "EUROPA AR 2000", som omhandler fremtidsudsigterne for udviklingen 
af Fællesskabets område. 
Det er ud fra samme ønske, at den har ydet støtte og bidrag ti I en række 
arrangementer og foranstaltninger til udveksling af erfaringer, som 
arbejdsmarkedets parter har organiseret på regionalt, tværregionalt og 
nationalt plan, samt til gennemførelsen af tre undersøgelser, som alle tre 
tager sigte på - på forskellig vis - at præcisere, hvilken rolle arbejds­
markedets parter skal spille i strukturpol iti sk sammenhæng, og hvordan de 
kan bidrage til regionernes udvikling og omstilling. 
Den første af disse undersøgelser, som blev gennemført på initiativ af den 
europæiske faglige samarbejdsorganisation (EFS), vedrører Fællesskabets 
regionalpolitik, herunder institutionernes kompetence, de lovgivningsmæssige 
rammer og den funktion, der udøves af arbejdsmarkedets parter. Undersøgelsen 
udtrykker de faglige sammenslutningers holdning til Fællesskabets 
strukturpolitik set i lyset af den økonomiske og sociale samhørighed og den 
europæiske union, og den udgør en referenceramme for de faglige 
sammeslutningers, eller endog arbejdsmarkedets parters, deltagelse i de 
forskellige etaper af gennemførelsen af Fællesskabets strukturpolitik. 
Sammenslutningerne af industrivirksomheder og arbejdsgivere i de 
medlemsstater, der er berørt af mål nr. 1 (Spanien, Frankrig, Grækenland, 
Irland, Italien, Portugal og Det Forenede Kongerige), har i fællesskab 
foretaget en undersøgelse, som tager sigte på en evaluering af struktur­
fondsinterventionerne i de sektorer, der kan indvirke på industriens 
udvikling ("EC Structural Funding - A business assessment"). På grundlag af 
en analyse af FSR og den makroøkonomiske situation i de berørte regioner 
foreslår de ansvarlige for undersøgelsen en række foranstaltninger, der kan 
øge effektiviteten af strukturforanstaltningerne til fremme af virksom­
hedernes konkurrenceevne og de private investeringer i de tilbagestående 
regioner. De slutter deres redegørelse med at pege på nødvendigheden af, at 
repræsentanterne for industrien deltager aktivt i strukturfondsinterven­
tionernes planlægning og gennemførelse. 
1) Dok. KOM(92) 2000 endelig udg 
- 99 -
Universitetet i Bremen har foretaget en undersøgelse af regionaludvik­
lingspolitikken og de faglige sammenslutninger set i lyset af enheds­
markedet. Det drejer sig om en sammenlignende analyse af de faglige 
sammenslutningers idéer og strategier i regionalpolitisk sammenhæng. 
Formålet er at få fastlagt, hvordan og i hvilket omfang disse sammen­
slutninger skal udvikle sig og samordne deres indsats på europæisk plan for 
at være bedre rustet ti I at klare den voksende internationalisering af det 
økonomiske system og de nye vilkår, der følger af gennemførelsen af 
enhedsmarkedet. 
Denne undersøgelse, som blev indledt i 1991, vil blive gennemført i tre på 
hinanden følgende faser, som hver især afsluttes med en rapport. Den 
afsluttende rapport om arbejdets første fase, som omhandler gennemførelsen 
af strategier både i henseende til programmer og i henseende til idéer, 
indeholder en oversigt over de områder, hvor en regionalisering af indsatsen 
allerede kan spores i forskellige politiske og socialøkonomiske sammenhænge 
på nat ionaIt plan. 
1 o o 
Bilag 
Bilag Tabel j Titel ,y , 
I* 1 FSR-finansielle gennemførelse afmål nr. 1 (1989-1992) 
2 FSR - finansielle gennemførelse af mål nr. 2 (1989-1992) 
3 FSR - finansielle gennemførelse af mål nr. 3 og 4 (1989-1992) 
4 FSR - finansielle gennemførelse af mål nr. 5a (1991 -1992) 
5 FSR - finansielle gennemførelse af mål nr. 5b (1989-1992) 
II* 1 FSR - finansielle gennemførelse af mål nr. 1 (1992) 
2 FSR - finansielle gennemførelse af mål nr. 2 (1992) 
3 FSR - finansielle gennemførelse af mål nr. 3 og 4 (1992) 
4 FSR - finansielle gennemførelse af mål nr. 5a (1992) 
5 FSR - finansielle gennemførelse af mål nr. 5b (1992) 
III EF-initiativer : bevillinger og forpligtelser pr. fond 
IV 1 Oversigt over programmer vedtaget for mål nr. 1 -regioner (1989 -1992) 
2 Oversigt over programmer vedtaget for mål nr. 2-regioner (1989 -1991) 
3 Oversigt over programmer vedtaget for mål nr. 2-regioner (1992) 
4 Oversigt over programmer vedtaget for mål nr. 3 og 4-regioner (1989 -1992) 
5 Oversigt over programmer vedtaget for mål nr. 5-regioner (1989 -1992) 
V 1 Mål 3 og 4 - Vægtfordeling mellem bekæmpelse af langtidsledighed og fremme af 
erhvervsmæssig integrering af unge i FSR 
2 Mål 3 og 4 - Fordelingen mellem medlemsstater af beløb afsat i FSR for 1993 
VI Mål nr. 5a - Gennemførelse af horisontale strukturforanstaltninger i medlemsstaterne 
(produktionsstrukturer) 
VII 1 Individuelle lån og globallån godkendt af EIB 
2 Individuelle lån og midler finansieret af EIB i mål &-regioner 
3 Individuelle lån og midler finansieret af EIB i 1992 
* Støtte : med undtagelse af EF-initiativer. 
Forpligtelser : med undtagelse af EF-initiativer, Fællesskobsprogrammer samt interventioner uden for nationale 
kvoter. 
AV 1 
Tabel 1. FSR - FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF MAL NR. 1 
1 989 - 1992 
Mio. ECU (1989-priser) 
Medlemsstat Fond Støtte 
FSR 
(1989-1993) Forpligteteer Betalinger 
(1) Forpligtelser 
/ 
Skøn Betalinger 
/ 
Forpligtelser 
Ellas EFRU 
ESF 
EUGFL 3662,00 
1728,00 
1277,00 2904,00 
1315,00 
1062,00 2185,14 
915,41 
876,02 79,3% 
76,1% 
83,2% 75,2% 
69,6% 
82,5% 
Ellas i alt 6667,00 5281.00 3976,57 79,2% 75,3% 
Espana 
Espana i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 6199,00 
2348,00 
1232,00 
9779,00 4867,00 
1856,00 
1134,00 
7857,00 4238,61 
1374,60 
979,06 
6592,27 78,5% 
79,0% 
92,0% 
80,3% 87,1% 
74,1% 
86,3% 
83,9% 
France EFRU 
ESF 
EUGFL 406,00 
322,00 
160,00 222,00 
274,00 
184,00 177,05 
184,77 
160,41 54,7% 
85,1% 
115,0% 79,8% 
67,4% 
87,2% 
France i alt 888,00 680,00 522,23 76,6% 76,8% 
Ireland 
Ireland i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 1646,00 
1372,00 
654,00 
3672,00 1226,00 
1158,00 
565,00 
2949,00 1101,24 
957,06 
510,44 
2568,74 74,5% 
84,4% 
86,4% 
80,3% 89,8% 
82,6% 
90,3% 
87,1% 
Italia 
Italia i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 4942,00 
1700,00 
801,00 
7443,00 3174,00 
1061,00 
572,00 
4807,00 2108,64 
696,32 
346,82 
3151,78 64,2% 
62,4% 
71,4% 
64,6% 66,4% 
65,6% 
60,6% 
65,6% 
Portugal 
Portugal i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 3757,00 
2028,00 
1173,00 
6958,00 3047,00 
1510,00 
954,00 
5511,00 2497,77 
1091,21 
833,71 
4422,69 81,1% 
74,5% 
81,3% 
79,2% 82,0% 
72,3% 
87,4% 
80,3% 
United Kingdom EFRU 
ESF 
EUGFL 348,00 
315,00 
130,00 271,00 
250,00 
103,00 214,92 
173,72 
70,89 77,9% 
79,4% 
79,2% 79,3% 
69,5% 
68,8% 
United Kingdom i alt 793,00 624,00 459,53 78,7% 73,6% 
EFRU i alt 
ESF i alt 
EUGFL i alt 
mål nr. 1 i alt 20960,00 
8813,00 
5427,00 
36200,00 18711,00 
7424,00 
4674,00 
27709,00 12623,36 
6393,09 
3777,36 
21693,81 76,0% 
76,7% 
84,3% 
76,6% 79,7% 
72,6% 
82,6% 
78,3% 
(1) Betalinger i forbindelse med forpligtelser tilbage til 1989 
4o Z, 
Tabel 2. FSR - FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF MAL NR. 2 
1989 - 1992 
Mk). ECU (1989-priser) 
Medlemsstat Fond Støtte 
ifølge 
FSR 
(1989-1993) Forpligtelser Betalinger 
(D Forpligtelser 
/ 
Skøn Betalinger 
/ 
Forpligtelser 
Belgique / Belgié EFRU 
ESF 211,27 
67,35 166,93 
58,89 118,13 
38,78 79,0% 
87,4% 70,8% 
65,8% 
Belgique / Belgié i alt 278,62 225,82 156,91 81,0% 69,5% 
Danmark EFRU 
ESF 30,19 
9,83 27,82 
9,50 18,34 
7,13 92,2% 
96,6% 65,9% 
75,1% 
Danmark i alt 40,02 37,32 25,47 93,2% 68,3% 
Deutschland EFRU 
ESF 441,52 
173,75 349,26 
132,83 210,29 
83,59 79,1% 
76,4% 60,2% 
62,9% 
Deutschland i alt 615,27 482,09 293.88 78,4% 61,0% 
Espana EFRU 
ESF 1057,90 
303,10 804,96 
231,20 575,03 
138,11 76,1% 
76,3% 71,4% 
59,7% 
Espana i alt 1361,00 1036,16 713.14 76,1% 68,8% 
France EFRU 
ESF 947,99 
283.60 695,09 
240,35 479,18 
166,24 73,3% 
84,7% 68,9% 
69,2% 
France i alt 1231,59 935,44 645,42 76,0% 69,0% 
Italia EFRU 
ESF 285,61 
133,70 279,98 
84,03 103,32 
67,79 98,0% 
62,8% 36,9% 
80,7% 
Italia i alt 419,32 364,01 171,11 86,8% 47,0% 
Luxembourg EFRU 
ESF 23,98 
0,37 13,98 
0,37 6,69 
0,05 58,3% 
100,0% 47,9% 
12,9% 
Luxembourg i alt 24,35 14,35 6,74 56,9% 47,0% 
Nederland EFRU 
ESF 117,97 
62,12 72,35 
49,79 35,17 
34,59 61,3% 
80,2% 48,6% 
69,5% 
Nederland i alt 180,08 122,14 69,76 67,8% 57,1% 
United Kingdom EFRU 
ESF 1980,09 
619,93 1425,81 
494,17 994,08 
368,10 72,0% 
79,7% 69,7% 
74,5% 
United Kingdom i alt 2600,01 1919,98 1362,18 73,8% 70.9% 
EFRU i alt 
ESF i alt 6096,62 
1663,76 3836,18 
1301,12 2640,24 
904,36 76,3% 
78,7% 66,2% 
69,5% 
mil nr. 2 i alt 6750,26 5137,29 3444,61 76,1% 67,1% 
(1 ) Betalinger i forbindelse med forpligtelser tilbage til 1989 
^7o3 
Tabel 3. FSR - FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF MAL NR. 3 OG 4 
19 8 9-1992 
Belgique / Belgie Mio. ECU (1989-priser) 
Medlemsstat Fond Støtte 
ifølge 
FSR 
(1989-1993) 
d) Forpligtelser 
(D Betalinger 
(1) Forpligtelser 
/ 
Skøn Betalinger 
/ 
Forpligtelser 
ESF 273,00 196,60 144,98 72,0% 73,7% 
Danmark ESF 167,00 121,67 88,18 72,9% 72,5% 
Deutschland ESF 955,00 869,38 609,07 91,0% 70,1% 
Espana ESF 976,00 726,16 512,81 74,4% 70,6% 
France ESF 1485,00 1274,30 1010,53 85,8% 79,3% 
Italia ESF 1060,90 681,26 435,43 64,2% 63,9% 
Luxembourg ESF 12,00 8,10 6,21 67,5% 76,6% 
Nederland ESF 397,10 305,30 209,75 76,9% 68,7% 
United Kingdom ESF 1917,00 1767,31 1290,56 92,2% 73,0% 
mil nr. 3 og 4 i ait ESF 7243,00 6960,08 4307,61 82,1% 72,4% 
(1) FSR for mål nr. 3 og 4 dasker perioden fra 1.1.1990. Imidlertid inkluderer tallene for planlagt støtte, forpligtelser og betaHnger 
i denne tabel også 1969 - foranstaltninger tN samordning af indsatsen for langtidsledige og fremme af unges integrering på 
arbejdsmarkedet. 
"/oy 
Tabel 4. FSR - FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF MAL NR. 5a 
(A) Forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter 
(B) Forarbejdning og afsætning af fiskerivarer og akvakulturprodukter 
1991 - 1992 
Mio. ECU (1991-priser) 
Medlemsstat Bevillinger 
1991-1993 
(A) (B) Forpligtelser 
(A) (B) Forpligtelser 
/ 
Bevillinger 
(A) (B) 
Belgique / Belgiô 19,00 2,39 16,94 1,58 89,2% 66,1% 
Danmark 15,70 10,10 14,10 5,35 89,8% 53,0% 
Deutschland 
(gamle delstater) 67,90 10,82 49,46 7,33 72,8% 67,7% 
Ellas 115,50 12,09 74,75 3,60 64,7% 29,8% 
Espana (mål 1) 
Espana (andre) 97,60 31,92 59,76 19,14 61,2% 60,0% 
50,40 5,42 34,92 5,47 69,3% 100,9% 
France (mål 1) 
France (andre) 11,40 
104,10 1,74 
21,29 9,95 
62,64 0,30 
12,54 87,3% 
60,2% 17,2% 
58,9% 
Ireland 60,40 11,24 51,77 7,87 85,7% 70,0% 
Italia (mål 1) 
Italia (andre) 80,00 
128,30 14,05 
8,12 41,09 
39,81 12,15 
7,88 51.4% 
31,0% 86,5% 
97,0% 
Luxembourg 1,20 0,00 0,94 0,00 78,5% 0,0% 
Nederland 19,00 5,41 12,74 2,44 67,1% 45,1% 
Portugal 113,20 35,84 67,52 27,64 59,6% 77,1% 
U. Kingdom (mål 1) 
U. Kingdom (andre) 20,30 
39,30 2,24 
18,22 15,46 
24,94 1,13 
13,59 76,2% 
63,5% 50,4% 
74,6% 
mål nr.Sa I art 943,30 190,89 576,80 128,01 61,1% 67,1% 
Heraf : 
mål nr. 1-regioner 
andre regioner 498.40 
444,90 109,12 
81,77 320,30 
256,50 71,83 
56,18 64,3% 
57,7% 65,8% 
68,7% 
mål nr. 1-regioner 
Tabel 5. FSR - FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF MAL NR. 5b 
1989 - 1992 los 
Mk). ECU (1989-priser) 
Medlemsstat Fond Støtte 
ifølge 
FSR 
(1989-1993) Forpligteteer Betalinger 
(1) Forpligtelser 
/ 
Skøn Betalinger 
/ 
Forpligtelser 
Belgique / Bekjie 
Belgique / Bekjie i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 11,29 
9,67 
11,54 
32,50 5,18 
6,98 
5,09 
17,25 2,94 
5,27 
2,78 
10,99 45.9% 
72,2% 
44,1% 
53,1% 56,7% 
75,5% 
54,6% 
63,7% 
Danmark 
Danmark i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 12,20 
6,30 
4,50 
23,00 8,79 
1,40 
1,00 
11,19 6,82 
1,20 
0.00 
8,02 72,1% 
22,2% 
22,2% 
48,7% 77,5% 
85,7% 
0.0% 
71,6% 
Deutschland 
Deutschland i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 248.13 
95,10 
181,77 
525,00 165,25 
27,85 
104,64 
297,74 113,87 
16,07 
72,59 
202,54 66,6% 
29,3% 
57,6% 
56,7% 68,9% 
57,7% 
69,4% 
68,0% 
Espana 
Espana i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 61,10 
39,00 
184,90 
285,00 35,77 
22,57 
149,41 
207,75 23,05 
17,43 
106,34 
146,82 58,5% 
57,9% 
80,8% 
72,9% 64,4% 
77,2% 
71,2% 
70,7% 
France 
France i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 334,96 
176,02 
449,02 
960,00 255,18 
109,69 
291,93 
656,81 190,88 
69,11 
192,38 
452,36 76,2% 
62,3% 
65,0% 
68,4% 74,8% 
63,0% 
65,9% 
68,9% 
Italia 
Italia i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 145,40 
54,70 
184,90 
385,00 46,95 
21,17 
97,08 
165,19 20,42 
11,10 
56,66 
88,18 32,3% 
38,7% 
52,5% 
42,9% 43,5% 
52,4% 
58,4% 
53,4% 
Luxembourg 
Luxembourg i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 0,90 
0,18 
1.42 
2,50 0,30 
0,05 
1,00 
1,35 0,15 
0,02 
0,00 
0,17 33,3% 
25,0% 
70,4% 
53,8% 50,0% 
48,9% 
0,0% 
12,8% 
Nederland 
Nederland i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 24,90 
6,60 
12,50 
44,00 18,73 
4,49 
8,30 
31,52 13,74 
3,28 
5,16 
22,18 75,2% 
68,0% 
66,4% 
71,6% 73,4% 
73,1% 
62,2% 
70,4% 
United Kingdom 
United Kingdom i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 276,80 
48,30 
24,90 
350,00 222,75 
39,05 
12,12 
273,92 184,19 
27,49 
11,42 
223,10 80,5% 
80,8% 
48,7% 
78,3% 82,7% 
70,4% 
94,3% 
81,4% 
EFRU i alt 
ESF i alt 
EUGFL i alt 
mål nr. 6b i alt 1116,68 
436,87 
1066,46 
2607,00 768,89 
233,24 
670,67 
1662,70 666,06 
160,98 
447,33 
1164,35 68,0% 
63,6% 
63,6% 
63,8% 73,3% 
64,7% 
66,7% 
69,4% 
(1 ) Betalinger i forbindelse med forpligtelser tilbage til 1989 
lo& 
Tabel 1. FSR - FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF MAL NR. 1 
19 9 2 
Ellas 
Ellas i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 1115,98 
396,49 
362,61 
1875,08 Mio. ECU (1992-priser) 
Medlemsstat Fond Forpligtelser Betalinger 
(1) 
991,28 
257,22 
346,97 
1595,47 
Espafla 
Espafia i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 1515,67 
667,14 
434,22 
2617,03 1721,58 
587,04 
432,60 
2741,22 
France 
France i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 99,76 
69,58 
51,21 
220,55 87,95 
46,00 
64,09 
198,03 
Ireland 
Ireland i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 492,81 
178,11 
194,01 
864,93 457,10 
297,29 
191,33 
945,72 
Italia 
Italia i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 785,98 
325,01 
183,66 
1294,66 1105,19 
235,14 
111,97 
1452,30 
Portugal 
Portugal i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 1344,06 
585,67 
295,68 
2225,40 1249,91 
503,32 
344,31 
2097,53 
United Kingdom 
United Kingdom i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 90,12 
67,54 
31,17 
188,84 94,74 
39,00 
19,54 
153,28 
EFRU i alt 
ESF i alt 
EUGFL i alt 
mål nr. 1 i alt 5466,64 (2a) 
2289,94 (2b) 
1552,69 (2c) 
9299,18 5714,85 (3a) 
1965,34 (3b) 
1611,27 (3c) 
9191,46 
Deutschland 
(nye delstater) 
Deutschland i alt EFRU 
ESF 
EUGFL 488,80 
313,78 
243,40 
1045,98 634,63 
364,71 
237,71 
1237,05 
(1 ) Betalinger i forbindelse med forpligtelser tilbage til 1989 
(2) Forpligtelser pà 12,69 mio. ECU (a: 12,254, b:0,395 og c: 0,045) er ikke fordelt mellem medlemsstaterne. 
(3) Betalinger på 7,903 mio. ECU (a: 7,101, b: 0,342 and c: 0,468) gælder forpligtelser, der ikke er fordelt mellem 
medlemsstaterne. 
Tabel 2. FSR - FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF MAL NR. 
19 9 2 
M». ECU (1992-priser) 
Medlemsstat Fond Støtte 
ifølge 
FSR 
(1989-1993) Forpligtelser Betalinger 
(1) Forpligtelser 
/ 
Skøn 
Belgique / Bekjie EFRU 
ESF 76,64 
20,07 25,36 
20,69 47,57 
17,09 33,1% 
103,1% 
Belgique / Bekjie i alt 96,71 46,05 64,65 47,6% 
Danmark EFRU 
ESF 9,01 
2,58 4,42 
1.73 1.55 
1,31 49.1% 
67.1% 
Danmark i alt 11,59 6,15 2,86 53,1% 
Deutschland EFRU 
ESF 222,19 
78.81 90,51 
65,72 117,14 
50,41 40,7% 
83,4% 
Deutschland i alt 301 156,23 167,55 51,9% 
Espana EFRU 
ESF 557,32 
166,65 282,14 
83,49 233,65 
45,23 50,6% 
50,1% 
Espana i alt 723,97 365,63 278,88 50,5% 
France EFRU 
ESF 501,33 
113,45 247,60 
70,95 217,64 
40,75 49,4% 
62,5% 
France i alt 614,78 318,55 258,39 51,8% 
Italia EFRU 
ESF 123,3 
55,17 126,04 
23,16 37,38 
12,48 102,2% 
42,0% 
Italia i alt 178,47 149,20 49,86 83,6% 
Luxembourg EFRU 
ESF 10,38 
0,43 10,36 
0,43 3,11 
0,06 100,0% 
100,0% 
Luxembourg i alt 10,81 10,81 3,17 100,0% 
Nederland EFRU 
ESF 70,74 
27,66 35,10 
19,42 22,17 
16,87 49,6% 
70,2% 
Nederland i alt 98,4 54,52 39,05 55,4% 
United Kingdom EFRU 
ESF 950,05 
310,55 344,41 
169.05 334,32 
142,36 36,3% 
54,4% 
United Kingdom i alt 1260,6 513,46 476,68 40,7% 
EFRU i alt 
ESF i alt 2520,96 
775,37 1166,96 
464,91 (2) 1014,53 
326,92 (3) 46,3% 
68,7% 
mål nr. 2 i alt 3296,33 1620,87 1341,46 49,2% 
(1 ) Betalinger i forbindelse med forpligtelser tilbage til 1989 
(2) Forpligtelser på 0,276 mk). ECU er ikke fordelt meflem medlemsstaterne. 
(3) Betalinger på 0,373 mio. ECU gaalder forpligtelser der ikke er fordelt mellem medlemstaterne. 
lo ? 
Tabel 3. FSR - FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF MAL NR. 3 OG 4 
19 9 2 
Belgique / Belgié ESF 85,12 Mk). ECU (1992-priser) 
Medlemsstat Fond Forpligtelser Betalinger 
(D 
68,04 
Danmark ESF 33,16 21,30 
Deutschland ESF 350,85 268,43 
Espana ESF 219,92 166,71 
France ESF 533,49 424,83 
Italia ESF 174,93 123,19 
Luxembourg ESF 2,43 2,61 
Nederland ESF 104,43 52,32 
United Kingdom ESF 651,47 485,59 
mål nr. 3 og 41 alt ESF 2166,98 (2) 1613,20 (3) 
(1) Betalinger i forbtnoetee med forpligteteer tilbage til 1989 
(2) Forpligtelser på 0,176 mio. ECU er ikke fordelt mattern medtemsstateme. 
(3) Betalinger Då 0,176 rrim. ECU gaaider forpligte^ 
y\o3 
Tabel 4. FSR - FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF MAL NR. 5a 
(A) Forarbejdning og afsætning af landbrugs- og skovbrugsprodukter 
(B) Forarbejdning og afsætning af fiskerivarer og akvakulturprodukter 
1992 
Mio. ECU (1992-priser) 
Medlemsstat Bevillinger 
1991-1993 
(A) (B) Forpligtelser 
(A) | (B) 
Belgique / Belgiô 20,28 2,55 10,42 0,35 
Danmark 16,76 10,77 9,64 3,30 
Deutschland 
(gamle delstater) 72,46 11,55 30,62 3,93 
Ellas 123,26 12,90 63,62 0,00 
Esparla (mål 1) 
EspaAa (andre) 104,16 34,06 44,08 12,84 
53,79 5,78 27,77 3,76 
France (mål 1) 
France (andre) 12,17 1,85 8,78 0,24 
111,10 22,72 42,04 7,70 
Ireland 64,46 11,99 30,90 4,18 
Italia (mål 1) 
Italia (andre) 85,38 14,99 31,38 7,77 
136,92 8,66 27,61 4,93 
Luxembourg 1,28 0,00 0,27 0,00 
Nederland 20,28 5,78 6,62 1,79 
Portugal 120,81 38,25 40,77 21,53 
U. Kingdom (mål 1) 
U. Kingdom (andre) 21,66 2,39 9,39 0,46 
41,94 19,44 14,61 7,91 
mål nr.Sa i alt 1006,69 203,71 398,51 80,69 
Heraf: 
mål nr. 1-regioner 
andre regioner 531,89 116,43 228,91 47,02 
474,80 87,25 169,59 33,67 
* mål nr. 1-regioner 
I 'Tro; 
Tabel 5. FSR - FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF MAL NR. 5b 
19 9 2 
Mio. ECU (1992-priser) 
Medlemsstat Fond Forpligtelser Betalinger 
0) 
Belgique / België EFRU 
ESF 
EUGFL 2,52 
3,45 
1,26 1,09 
2,63 
0,90 
Belgique / Belgié i alt 7,22 4,61 
Danmark EFRU 
ESF 
EUGFL 3,23 
0,00 
0,00 3,26 
0,04 
0,00 
Danmark i alt 3,23 3,29 
Deutschland EFRU 
ESF 
EUGFL 91,65 
4,45 
73,60 81,96 
2,40 
57,36 
Deutschland i alt 169,70 141,71 
Espaça EFRU 
ESF 
EUGFL 7,83 
7,60 
99,94 9,31 
7,44 
68,63 
Espana i alt 115,36 85,38 
France EFRU 
ESF 
EUGFL 115,86 
42,43 
183,81 92,38 
34,82 
135,75 
France i alt 342,10 262,94 
Italia EFRU 
ESF 
EUGFL 17,29 
9,44 
49,82 6,27 
4,74 
29,68 
Italia i alt 76,55 40,68 
Luxembourg EFRU 
ESF 
EUGFL 0,00 
0,05 
0,00 0,00 
0,03 
0,00 
Luxembourg i alt 0,05 0,03 
Nederland EFRU 
ESF 
EUGFL 7,78 
2,17 
4,97 6,64 
1,70 
3,66 
Nederland i alt 14,92 12,00 
United Kingdom EFRU 
ESF 
EUGFL 67,95 
2,37 
3,60 85,80 
8,66 
3,96 
United Kingdom i alt 73,92 98,42 
EFRU i alt 
ESF i alt 
EUGFL i alt 314,10 
71,96 
417,00 286,69 
62,46 
299,92 
mål nr. 6b i alt 803,06 649,06 
(1 ) Betalinger i forbindelse med forpligtelser tilbage til 1989 
-7-17 
Tabel 1 - EF-initiativer : bevillinger og forpligtelser pr. fond 
a) For 1992 må tilføjes en forpligtelse på 6,18 mio. ECU gældende "Euroqualification" - Globaltilskud fra ESF. 
b) For 1992 må følgende forpligtelser tilføjes for POSEIMA : EFRU 2 mio. ECU for Portugal; 
EUGFL-U: 9 mio. ECU for Spain, 14 mio. ECU for France og 9 mio. ECU for Portugal. 
c) Et STRIDE program for mål nr. 2-regionerne i France er blevet gennemført med et globaltilskud. (mio. ECU, øbende priser) 
! EFRU i EUGFL-U j ESF 
i 1991 1992 1991 i 1992 ! 1991 1992 ! 
BELGIQUE / BELGIË (a) ! 9,74 2,47 2,23! 0.86 
Rachar 
Stride 
Leadør 
Euroform 
Now 
Horizon 
DANMARK 
Strid» 
Laadar 
Euroform 
Now 
Horizon 
DEUTSCHLAND 
Rachar 
Strid» 
Laadar 
Euroform 
Now 
Horizon 
ELLAS 
Enving 
Prisma 
Ragan 
Strid» 
Talamatlqua 
Laadar 
Euroform 
Now 
Horizon 
ESPANA (b) 
Enving 
Rachar 
Prisma 
Rugis 
Strid» 
Talamatlqua 
L»ad»f 
Euroform 
Now 
Horizon 
FRANCE (b) (c) 
Rachar (d) 
Prisma 
Talamatlqua 
Enving (») 
Envlng-Strid» 
Ragis-Envirag-Strid» 
Prisma-Taiamatlqua 
Laadar 
Euroform 
Now 
Horizon 7,47 J 0,38 
2,271 0,73 
1,36 •! 5,991 13,86 
-| 2,94 
-j - 0,04 i 0,27 
2,23 
-! -[ o.ael -j -j 
-I 3,19 
-| - -' 
1,841 0,91 
1,84) 
-! 0,91 
-I 
-i 
-i 
35,60 
15,95 
4,02 
15,63 
-
-
-
73,71 
16,35 
-
48,00 
9,36 
-
-
-
-
-
159,08 
38,02 
7,08 
4,56 
19,42 
43,43 
7,14 
39,43 
-
-
-
30,23 
11,40 
-
-
4,00 
-
-
-
14,83 
-
-
-1,95 
1,82 
0,13 
-
-
-
-
141,36 
38,77 
1,10 
26,35 
22,29 
15,99 
28,43 
0,55 
0,30 
7,58 
77,76 
-
-
14,49 
-
-
36,27 
17,35 
5,43 
1,87 
2,35 
66,10 
14,69 
-
0,84 
-
10,21 
13,07 
2,65 
24,28 
-
0,36 
--i 0,68 1,60 
1,16 4,001 
297] 
3.681 
3,58! 3,97j 
-| -! -' 0,36 j 
-! 0,68 
"I 
8,17 
-
-
-
-
-
-
0,18 
0,18 
-
-
-
-
-
-
-
-
41,51 
4,43 
-
-
2,71 
-
-
34,37 
-
-
-
1,07 
-
-
-
-
-
-
-
1,07 
-
-
--
-
8,17 
-
-0,61 
1,58! 0,90 
0,70| 0,301 
1.30J 1,801 
35,71 
6,90 
-
-
-
7,94 
-! 20,87 
21,12 
-
-
-
-
-
21,12 
-
-
-
29,62 
5,09 
-
-
3,66 
-
-
20,88 
-
-
-
42,28 
-
-
-
-
-
21,06* 
-
21,22 
-
-
--
-
-
-
-
-
-
-
-
-
9,88 
0,74 
0,72 
-
1,02 
2,02 
-
5,38 
-
-
-
33,05 
0,20 
-
-
-
-
-
-
-
3,47 
14,66 
14,72 40,06 
-
-
-
20,08 
2,95 
17,03 
62,82 
1,35 
-
-
0,52 
-
2,46 
11,23 
10,56 
36,70 
125,08 
-
-
-
-
-
-
2,59 
55,60 
29,33 
37.56 
44,32 
0,29 
-
-
-
1,72 
-
-
3,63 
19,85 
3,65 
15,18 
-O 0<Z-
IRELAND 
Enving 
Prisma 
Ragan 
Strid» 
Talamatlqua 
Laadar 
Euroform 
Now 
Horizon 
ITALIA 
Enving 
Prisma 
Strida 
Talamatlqua 
Laadar 
Euroform 
Now 
Horizon 
Intamg Ragan 
Intamg Bohcano 
LUXEMBOURG 
Strida 
Laadar 
Now 
Horizon 
NEDERLAND 
Strida 
Laadar 
Euroform 
Now 
Horizon 
PORTUGAL (b) 
Enving 
Prisma 
Rag»n 
Rachar 
Ragls 
Strida 
Talamatlqua 
Laadar 
Euroform 
Now 
Horizon 
UNITED-KINGDOM 
Enving 
Rachar 
Prisma 
Strid» 
Talamatlqua 
Laadar 
Euroform 
Now 
Horizon 
Communautaire (f) 
Intamg EFRU 
1991 
48,93 
2,80 
9,38 
3,98 
13,07 
11,00 
8,70 
-
-
-
119,16 
62,51 
2,33 
35,31 
4,18 
14,83 
-
-
-
-
-
0,18 
-
0,18 
-
-
2,13 
0,87 
1,26 
-
-
-
64,26 
21,58 
-
-
2,71 
4,51 
4,43 
10,79 
20,24 
-
-
-
11,17 
2,19 
-
-
-
-
8,98 
-
-
-
244,07 1992 
132,25 
8,27 
-
114,37 
-
-
7,97 
-
0,33 
1,31 
69,71 
10,44 
-
4,29 
25,47 
23,03 
-
2,90 
0,65 
2,00 
0,93 
2,05 
2,05 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
73,34 
29,57 
5,30 
25,83 
-
-
-
-
8,01 
0,99 
3,56 
0,08 
146,75 
1,80 
104,13 
5,67 
29,68 
5,40 
-
0,07 
429,12 EUGFL-U 
1991 
3,63 
-
-
-
-
-
3,63 
-
-
-
7,93 
0,98 
-
-
-
6,95 
-
-
-
-
-
0,29 
-
0,29 
-
-
0,11 
-
0,11 
-
-
-
16,43 
0,07 
-
-
-
-
-
-
16,36 
-
-
-
0,96 
-
-
-
-
-
0,96 
-
-
-
6,44 1992 
4,68 
-
-
-
-
-
4,68 
-
-
-
26,13 
-
-
-
-
26,13 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
5,84 
-
-
-
-
-
-
-
5,84 
-
-
-
3,68 
-
-
-
-
-
3,68 
-
-
-
14,86 ESF** 
1991 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
87,62 
-
-
-
-
4,77 
50,20 
19,80 
12,85 
-
-
-
-
-
-
-
7,02 
-
-
-
3,15 
3,87 
1,05 
-
-
-
-
-
-
-
1,05 
-
-
-
36,91 
-
-
-
-
-
-
31,14 
5,77 
-
-1992 
35,85 
-
-
-
-
-
2,18 
12,33 
4,81 
16,53 
33,75 
-
-
-
-
5,16 
5,03 
8,74 
14,82 
-
-
1,17 
-
0,37 
0,20 
0,60 
13,18 
-
0,03 
8,71 
1,19 
3,25 
44,49 
-
-
-
0,26 
-
-
-
0,47 
12,85 
12,84 
18,07 
56,57 
-
18,13 
-
-
-
2,17 
3,86 
3,87 
28,54 
4,56 
d) Inklusive 2,74 mio. ECU, der blev indgået forpligtelser for i 1990, (1991-priser). 
e) Der må lægges 12,08 mio. ECU til dette tal, beløbet repræsenterer forpligtelser, som ikke blev tildelt initiativer, som var vedtaget 
for mål nr. 1-regioner. 
f) For 1992 skal der tilføjes forpligtelser på 66,45 mio. ECU for INTERREG - art. 10-bevillinger. 
• EUGFL, U-forpligtelse alene til REGIS. 
* * For initiativerne Euroform, Now and Horizon er bevillinger på 0,492 mio. ECU til faglig bistand blevet godkendt som samlet forpligtelse 
og kan derfor ikke opdeles på initiativer. 
"7 0 3 
Tabel 1 - Oversigt over programmer vedtaget for 
mål nr. 1-regioner (1989-92) 
LAND/REGION/TITEL 
ELLAS 
1989 
OP LUTTE PHYLLOXERA 
OP ARRACHAGE ABRICOTIERS 
IMPVORIAELLADA 
IMP DYTIKI ELLADA KAI PELOPONNISOS 
IMP NISOIAGAIOU 
IMP STEREA KAI ANATOLIKI ELLADA 
IMPKRHTH 
1990 
OP BIOMHXANIATOURISMOS 1990 
OP ASSISTANCE TECHNIQUE 
OP APASXOLISH SE SYLLOGHKES ANAGKES 
OP ACTION FORMATION PROFESSIONN. OE BASE 
OP ATOMA ME EIDIKES ANAGKES 
OP YGEIA 
OP METAFORES 
OP TRAPEZES • ASFALISTIKES ETAIRIES 
OP PROOTHHSH THS APASXOLHSHS 
OP EPAGGELMAT. KATARTISH PROSAN. GYNAIKON 
OP ENERGIA 
OP OEYTEROBATHMIA EKPAIDEYSH 
OP METANASTES - PALINNOSTOYNTES 
OP PANEPISTHMIA - DHMOSIOS TOMEAS - TEI 
OP DIAKRATIKA 
OP NOVATEURS 
OP KAINOTOMIKA - STOXOS 1 
OP SIBLIROMATIKES KAINOTOMIKES ENERGEIS 
OP ATTIKHS 
OP BELTIOSHS KATARTISHS EKPAIDEYSHS 
OP HLEKTRISMOS 
OP MEGALO) OOIKOIAJONES 
IMP TEXNOLOGIA 
FOP THLEPIKOIMWNIES 
FOP EREUNAS KAI TEXNOLOGIAS 
OP BIOMHXANIKES PERIOXES 
OP SIDHROOROMOI 
FOP ANAPTU JH KAI ENDUNAMWSH GERWRGIKWN 
FOP DYTIKI ELLADA 
FOP PELOPONNISSOS 
FOP DYTIKI MAKEDONIA 
FOPATTIKI 
FOPIONIANISIA 
FOP IPIROTIKI ELLADA 
FOPVORIOAIGAIO 
FOPIPIROS 
FOPNOTIOAIGAIO 
FOPTHESSALIA 
FOP KENTRIKI MAKEDONIA 
FOPKRITI 
FOP ANATOLIKI MAKEDONIA 
KAITHRAKI 
1991 
OP PERIBALLON 
1992 
OP EKSIGHRONISMOS TIS DIMOSIAS DOIKISIS 
OP PROGRAMMA TEXNIKHS VOITHEIAS 
FOP AUJHSH ANTAGWNISTIKOTHTAS EPIXEIRHSEWN 
FOP ISORROPH ANAPTUJH TOU TOURISMOU 
OPTHLEPIKOINWNIWN 
OP MESURES FORESTIERES 
OP RESTRUCTURATIONS OLIVERAIES Datoen for 
Kommissionens 
beslutning 
05.07 89 
05.07.89 
21.12.89 
21.12.89 
21.12.89 
21.12.89 
21.12 89 
05.07.91 
14.06.91 
11.07.90 
17.07.90 
17.07.90 
11.07.90 
11.07.90 
11.07.90 
11.07.90 
17.07.90 
17.07.90 
17.07.90 
17.07.90 
02.08.90 
10.12.90 
10.12.90 
31.12.90 
19.12.90 
19.07.90 
31.05.91 
20.12.90 
14.12.90 
14.12.90 
12.10.90 
30.07.90 
30.07.90 
30.07.90 
12.12.90 
27.11.90 
27.11.90 
27.11.90 
16.11.90 
12.10.90 
27.09.90 
20.08.90 
20.06.90 
30.07.90 
30.07.90 
30.07.90 
30.07.90 
18.06.90 «t 
10.12.90 
25.07.91 
26 06 92 
07.09.92 
30.07.92 
30.07.92 
10.11.92 
05.11.92 
0211.92 FOND 
EFRU 
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
-
-
. 
-
-
-
. 
-
-
-
. 
. 
-
-
. 
. 
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
X 
X 
X 
-
-ESF 
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
. 
• -
X 
X 
X 
. 
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
. 
X 
X 
X 
X 
-
-
-EUGFL 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
. 
-
-
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
-
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
. 
X 
X Ansvarligt 
GD 
6 
6 
16 
16 
16 
16 
16 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
6 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
5 
5 
16 
16 
16 
6 
6 
s,^\) 
LAND/REGION/TITEL 
ESPANA 
1989 
OP ALMERIA LEVANTE 
OP CIUDAD REAL 
1990 
OP INSTALACION DE JOVENES Y PLD 
OP CONTRATACION INDEFINIDA E INST. DE JOVENES 
OP CONTR. INDEF/INSTAL. PARADOS LD 
OP PARADOS LD EN REGIONES 0BJ1 
OP JOVENES PARADOS REGIONES 0BJ1 
OP FORM. PROF MIGRANTES/INDEPENDIENTES 
OP FORM.PROF. SEGURIDAD MARITIMA JOVENES 
OP FORM. PROF PARA MINUSVALIDOS 
OP FORM PROF EN MEDIO RURAL 
OP ASTURIAS FORM. AUTOEMPLEO DE PARADOS LD 
OP ASTURIAS FORM. MENORES DE 25 ANOS 
OP CANARIAS PARADOS LD FORM. AYUDA EMPLEO 
OP CANARIAS JOVENES FORM. AYUDA AL EMPLEO 
OP CASTILLA Y LEON PARADOS LD 
OP CASTILLA Y LEON JOVENES FORM. PROF 
OP CASTILLA LA MANCHA PARADOS LD 
OP CASTILLA LA MANCHA PARADOS JUVENILES 
OP EXTREMADURA JOVENES FORM. PROF. 
OP GALICIA FORM. PARADOS LD 
OP GALICIA FORM. DE JOVENES 
OP MURCIA PARADOS LD 
OP MURCIA JOVENES 
OP VALENCIA PARADOS LD 
OP VALENCIA JOVENES 
OP CANARIAS ESTUD. SEGUI/ EVALUACION MEDIDAS 
OP AYUDAS FORM.PROF. MEDIO RURAL 
OP OBSERVATORIO OCUPACIONAL 
OP DESEMPLEADOS LD CLASIF CALIF. ASESORAMI 
OP INSERCION PROFESIONAL 
OP FORM. VICULADA DESARROLLO REGIONAL 
OP FORM. PROF. ENS SECUNDA/MODULOS PROF. 
OP CONTR. TEMPORAL/TRABAJOS SOCIALES 
OP EXTREMADURA RECURSOS HUMANOS 
OP CASTILLA Y LEON FORM. 
OP CANARIAS VALOR. DE RECURSOS HUMANOS 
OP ASTURIAS FORMACION 
OP ANDALUCIA VALOR. RECURSOS HUMANOS 
OP ANDALUCIA PARADOS LD 
OP ANDALUCIA FORM. PROF/MENORES 25 ANOS 
OP ASTURIAS 
OP CASTILLA LA MANCHA 
OP FORMADORES DE EMPLEO 
OP MURCIA RECURSOS HUMANOS 
OP VALENCIA SISTEMA NAC/ N8ENAN2A FORM.PROF 
OP GALICIA FORM. Y CREACK3N DE EMPLEOS 
OP MURCIA ESTUD. MERCADO DE TRABAJO REGION. 
OP GALICIA 
OP EXTREMADURA 
OP CASTILLA LA MANCHA FORM. PROF 
OP EXTREMADURA PARADOS LD 
OP CESSATION ACTIVITES AGRIC. 
OPAMELIOR. PROD. AGRIC. CASTILLA-La-MANCHA 
OP AMELIOR. PROD AGRIC. VALENCIA 
OPAMELIOR. PROD AGRIC. CASTILLA-Y-LEON 
OP AMELIOR. PROD AGRIC. EXTREMADURA 
OP AMELIOR. PROD AGRIC. ASTURIAS 
OP PROTECTION ENVIRONMENT EXTREMADURA 
OP PROTECTION ENVIR. CASTILLA-LA-MANCHA 
OP PROTECTION ENVIR. COM. VALENCIANA 
OP PROTECTION ENVIRONMENT ASTURIAS 
OP AMELIOR. PROD AGRIC. MURCIA 
OP AMELIORATION COND. PROD AGRIC. GALICIA Datoen for 
Kommissonens 
beslutning 
26.10.89 
26.10.89 
27.07.90 
27.07.90 
19.03.90 
19.03.90 
19.03.90 
19.12.90 
26.10.90 
21.11.90 
26.10.90 
06.11.90 
06.11.90 
06.11.90 
06.11.90 
06.11.90 
06.11.90 
10.08.90 
10.08.90 
02.08.90 
17.12.90 
19.12.90 
12.11.90 
12.11.90 
14.12.90 
06.11.90 
14.06.91 
19.07.91 
20.09.91 
20.09.91 
07.11.91 
19.03.90 
19.03.90 
19.03.90 
02.08.90 
30.11.90 
30.11.90 
30.11.90 
30.11.90 
20.1190 
20.11.90 
11.12.90 
11.12.90 
17.12.90 
02.08.90 
30.11.90 
30.11.90 
11.12.90 
17.12.90 
17.12.90 
27.07.90 
02.08.90 
19.07.90 
21.09.90 
21.09.90 
21.09.90 
26.09.90 
26.09.90 
26.09.90 
13.11.90 
13.11.90 
10.12.90 
101290 
1012.90 FOND 
EFRU 
X 
X 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
-
. 
. 
. 
. 
-
. 
-
-
. 
-
-
-
-
. 
. 
. 
-
-
-
. 
-
. 
-
-
-
. 
-
-
-
. 
-
-
-
. 
. 
. 
. 
. 
-
. 
-
-
. 
. 
. 
. 
. 
-
. 
. 
-
-
-ESF 
. 
. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
. 
-
. 
-
-
-
-
-
. 
-EUGFL 
-
-
. 
. 
-
. 
-
-
-
-
-
-
-
-
. 
. 
-
. 
-
. 
-
-
. 
-
-
-
-
-
. 
-
-
-
-
-
-
. 
-
. 
. 
-
. 
. 
-
. 
-
-
-
. 
-
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
- I * Ansvarligt 
GD 
16 
16 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
S 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
A 1 S 
LAND/REGION/TITEL 
OP PROTECTION ENVIRONMENT GALICIA 
OP LUTTE EROSION SOLS MURCIA 
OP PROTECTION ENVIR. CASTILLA-Y-LEON 
OP IRRIGATION INFRASTRUCTURES CANARIAS 
OP ELEVAGE ANDALUCIA 
OP FRUTTICULTURE HORTICULTURE VALENCIA 
OP REORIENTATION PROD. EXTREMADURA 
OP ELEVAGE ASTURIAS 
OP INFRAESTRUCTURA CIENTIFICA 
OP Castilla-la-Mancha 
IOP Comarca de la Mancha 
IOP CASTILLA Y LEON Salamanca 
OP CANARIAS 
IOP ISIe da la Gomsra CANARIAS 
OP Actividades aconomicas GALICIA 
IOP Produccion agraria GALICIA 
OP VALENCIA 
OP ASTURIAS 
OP CEUTA 
OP MELILLA 
OP MURCIA 
OP EXTREMADURA 
OP bosquøs ANDALUCIA 
1991 
OP VALENCIANA 
OP CASTILLA Y LEON FORM. 
OP PROTECTION ENVIR. CANARIAS 
OP REORIENTATION PROD AGRI. GALICIA 
OP REOR. PROD AGRI. CASTILLA-Y-LEON 
OP RAT. DEVELOP. PROD. AGRIC. MURCIA 
OP REORIENTATION PROD AGRI. CANARIAS 
OP REOR. PROD AGRI. CASTILLA-LA-MANCHA 
OP CASTILLA Y LEON II 
OP RECURSOS HIDRICOS 
OP ENTIDADES LOCALES 
OP INCENTIVOS REGIONALES 
OP MALAGA 
OP GRANADA 
OP GALICIA 
SUB GLOBAL MURCIA 
SUB GLOBAL ANDALUCIA 
1992 
OP BAJO GUADALQUIVIR 
OP AMELIOR. PROD. AGRIC. MELILLA 
OP POSEICAN 
FRANCE 
1989 
IMP CORSE 
1990 
OP CORSE 
OP MARTINIQUE 
IMP CORSE 
OP GUADELOUPE 
OP REUNION 
FOP CORSE 
OP GUADELOUPE 
OP VAL. RESSOURCES AGRIC. GUADELOUPE 
FOP GUYANE 
OP MARTINIQUE 
OP AGRICULTURE & DEV. RURAL MARTINIQUE 
FOP REUNION 
OP POSEIDON 
IRELÅHb 
198» 
FOP PROTECTION RURAL DEVELOP. 
FOP INDUSTRY 
FOP TOURISM Datoen for 
Kommissionens 
beslutning 
10.12.90 
10.12.90 
10.12.90 
10.12.90 
10.12.90 
11.06 90 
10.12.90 
10.12.90 
19.07.90 
1412.90 
31.01.90 
14.12.90 
14.12.90 
30.07.90 
27.09.90 
12.12.90 
14.12.90 
14.12.90 
14.12.90 
14.12 90 
14.12.90 
14.12.90 
12.12.90 
10.03.92 
10.03.92 
12.08.91 
01.07.91 
01.07.91 
01.07.91 
12.07.91 
09.07.91 
23.05.91 
07.03.91 
23.05.91 
24.06.91 
26.09.91 
16.12.91 
16.12.91 
14.06.91 
16.12.91 
30.01.92 
19.02.92 
18.06.92 
28.07.89 
10.10.90 
10.10.90 
21.12.89 
10.10.90 
14.12.90 
20.12.90 
20.12.90 
17.12.90 
20.12.90 
20.12.90 
17.12.90 
20.12.90 
10.12.92 
0108.89 
21.12.89 
21.12.89 FOND 
EFRU 
-
-
-
-
-
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
. 
. 
-
-
-
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
X 
-
-
-
-
-
X 
X 
. 
X 
X 
-
X 
-
X 
X 
X ESF 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
X 
X 
-
X 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
X 
X 
-
-
-
. 
-
-
-
-
. 
. 
-
. 
-
-
-
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
X 
-
-
X 
-
-
X 
X EUGFL 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
. 
-
X 
X 
-
X 
-
X 
. 
-
-
. 
-
-
X 
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
. 
. 
-
. 
•-
. 
. 
. 
-
. 
X 
X 
X 
. 
. 
. 
. 
. 
X 
. 
X 
X 
. 
X 
X 
X 
X 
-
-Ansvarligt 
GD 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
6 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
6 
5 
5 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
6 
6 
16 
5 
5 
5 
5 
5 
16 
16 
6 
16 
16 
6 
18 
6 
6 
16 
16 
116 
LAND/REGION/TITEL 
1990 
OP DISABLED 
OP IRLANDE OBJ 1 
OP LT UNEMPLOYED 
OP INTEGRATION OF YOUNG 
OP HUMAN RESSOURCE FOLLOW UP 
OP UNEMPLOYED FOR OVER A YEAR 
OP EXEPTIONAL MEASURES 
OP PERIPHERALITY 
OP SANITARY SERVICE 
OP FORESTRY 
FOP FORMATION 
FOP RURAL DEVELOPMENT 
1992 
GLOBAL GRANT 
ITALIA 
1989 
OP METANIZZAZIONE 
OP AREE ATTREZZATE 
OP RISORSE IDRICHE 
OP TELEFONIA Dl BASE 
1990 
OP MEZZOGIORNO 
OP ABRUZZO 
OP MOLISE 
OP CAMPANIA 
OP PUGLIA 
OP BASILICATA 
OP CALABRIA 
OP SICILIA 
OP SARDEGNA 
OP PROGETTO 
OP MEZZOGIORNO ENTI PUBLICI 
OP CONOSCENZA LINGUA MATERNA FIGLI MIGRANTI 
IMP SARDEGNA 
IMP SICILIA (2eme phase) 
OP ENTI PUBLICI 
IMP BASILICATA 
OP VOLGARIZZAZIONE AGRICOLA 
OP VALORIZZAZIONE PROD. AGRIC. MEZZOGIORNO 
OP VALOR. RIS. AGRIC. & SVIPEV. RURAL CALABRIA 
OP TURISMO 
FOP RICERCA 
FOP ABRUZZO 
FOP BASILICATA 
FOP CALABRIA 
FOP CAMPANIA 
FOP MOLISE 
OP SARDEGNA 
FOP SICILIA 
1991 
OP INDUSTRIA 
FOP PUGLIA 
SOW GLOBALE PUGLIA 
OP MIGLIOR.PROD. AGRIC. & CULT. ALT.MEZZOGIORNO 
1992 
SOW GLOBALE TOURISME 
SOW GLOBALE EFIBANCA 
SOW GLOBALE GEPI 
SOW GLOBALE ANCE 
SOW GLOBALE COFINDUSTRIA 
SOW GLOBALE IASM 
SOW GLOBALE UNIONCAMERE 
SOW GLOBALE SARDAIGNE 
SOW GLOBALE FIME Datoen for 
Kommissionens 
beslutning 
08.01.90 
29.03.90 
16.10.90 
12.12.90 
17.12.90 
17.12.90 
14.12.90 
10.08.90 
30.07.90 
09.07.90 
14.12.90 
17.12.90 
24.09.92 
21.12.89 
21.12.89 
21.12.89 
21.12.89 
14.06.91 
03.10.90 
17.12.90 
30.12.90 
26.03.91 
26.10.90 
21.12.90 
15.10.90 
03.08.90 
02.08.90 
12.12.90 
12.12.90 
19.07.88 
16.12.91 
17.12.90 
12.07.88 
05.09.90 
10.10.90 
16.10.90 
14.12.90 
20.12.90 
20.12.90 
20.12.90 
20.12.90 
14.12.90 
20.12.90 
20.12.90 
14.12.90 
25.07.91 
25.07.91 
25.07.91 
29.11.91 
02.03.92 
02.03.92 
02.03.92 
02.03.92 
02.03.92 
02.03 92 
02.03.92 
15.07.92 
09.12.92 FOND 
EFRU 
-
-
-
. 
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
-
-
-
. 
. 
-
-
. 
. 
. 
-
. 
. 
-
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X ESF 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
. 
-
X 
X 
X 
-
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
. 
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
. 
X 
-
„ 
. 
-
. 
. 
-
-
. 
-EUGFL 
. 
. 
. 
. 
-
. 
. 
-
. 
X 
-
X 
-
-
-
-
-
-
. 
-
. 
-
-
-
-
-
. 
. 
-
. 
-
. 
-
X 
X 
X 
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
. 
X 
-
X 
. 
X | Ansvarligt 
GD 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
16 
16 
6 
16 
6 
16 
16 
16 
16 
16 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
6 
6 
6 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
6 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
in 3-
LAND/REGION/TITEL 
PORTUGAL 
1989 
PNIC ACORES 
PNIC PEDIP 
OIO SETUBAL 
OP PRODAC 
1990 
OP FORM. PROF./DESEMPREGADOS 
OP DESEMPREGADOS LD 
OP AOULTOS DEFICIENTES DESEMPRGADOS 
OP MULHERES ADULTAS 
OP EMIGRANTES ADULTOS 
OP FORM PROF./JOVENS 
OP JOVENS/PROCURA DE EMPREGO 
OP FORM /EMPREGO PARA JOVENS DEFICIENTES 
OP MULHERES JOVENS 
OP EMIGRANTES JOVENS 
FOP PODAAEF 
OP PEDIP 
OP FORMACOA PROFISSIONAL 
OPFANI 
OP FPJRAA 
OP INTEMPERIES 
SUBVENTION GLOBALE 
FOP PRODEP 
OP PROTEDE 
PROTER 
FOP CIENCIA 
OP SIMC 
FOP MADEIRA 
FOP PEDRAA 
NORTE 
FOP Alto Minho 
FOP Tras-os-Monte» 
FOP Area Metrop. Porto 
FOP Vale do Ave 
FOP Norte 
CENTRO 
FOP Centre 
FOP Raia Central 
FOP Pinhal Interior 
ALENTEJO 
OPUtoralAtontejano 
OP Centre & Baixo Alan. 
FOP Entre Mira a Quad. 
OP Zona dot Marmora« 
LISBOA E VALE DO TEJO 
FOP Oeste 
OP Grande Lisboa 
FOPValedoTejo 
ALGARVE 
FOP Sotavento Algarvio 
FOP Barlavento Algarvio Datoen for 
Kommissionens 
beslutning 
31.05.89 
13.07 89 
08.08.89 
01.12.89 
12.04.91 
08.01.90 
08.01.90 
08.0190 
08.01.90 
12.04.90 
08.01.90 
08.01.90 
08.01.90 
08 01.90 
31.12.90 
31.05.91 
08.01.90 
31.12.90 
31.12.90 
30.07.90 
17.05.90 
18.06.90 
20.12.90 
04.12.90 
20.03.90 
04.12.90 
27.07.90 
18.06.90 
27.07.90 
27.07.90 
27.07.90 
27.07.90 
27.07.90 
27.07.90 
27.07.90 
27.07.90 
27.07.90 
27.07.90 
27.07.90 
27.07.90 
27.07.90 
27.07.90 
27.07.90 
27.07.90 
27.07 90 FOND 
EFRU 
X 
X 
X 
X 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
X 
-
-
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X ESF 
. 
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
X 
. 
-
X 
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
X 
-
X 
-
X 
X 
X EUGFL 
-
-
. 
. 
-
. 
-
-
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
X 
-
. 
. 
. 
-
. 
-
. 
X 
X 
X 
-
X 
X 
X 
X 
. 
. 
X 
. 
X 
. 
X 
X 
X Ansvarligt I 
GD 
16 
16 
16 
16 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
6 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
12$_ 
LAND/REGIONfTITEL 
1991 
OP AT 
OP AT 
OP AT MODERNIZAO DA ADMINISTRAO PUBLICA 
OP AT INSTITUTO DO EMPREGO E FORM. PROF 
OP PRODIATEC 
OP DEVELOPPEMENT DES PATURAGES ACORES 
OP ACTIONS FORESTIERES 
OP DEVELOPPEMENT RURAL MIRA 
OP RESTRUCTURATION DU VIGNOBLE (CONTINENT) 
1992 
OP REMEMBR. CESSATION ACTIVITE AGRICOLE 
OP PROTEC. ENVIR. BIEN-ETRE ANIMAL 
OP RESTRUCT. DU VIGNOBLE MADEIRE & ACORES 
OP SECHERESSE 92 
OP INVEST. EXPLOITATIONS AGRICOLES 
OP POSEIMA-ACORES 
OP POSEIMA- MADEIRA 
UNITED-KINGDOM (N.I.) 
1989 
OP TRANSPORT 
1990 
OP UNEMPLOYMENT 
OP INTEGRATION OF YOUNG PEOPLE INTO EMPLOY 
OP SEE REGION 
OP HUMAN RESOURCES 
OP AGRIC. DEVELOPMENT 
FOP TOURISM 
OP PHYSICAL AND SOCIAL ENVIRONMENT 
FOP INDUSTRIAL DEVELOPMENT Datoen for 
Kommissionens 
beslutning 
29.10 91 
18.07.91 
05.08.92 
11.12.92 
20.03.91 
06.06.91 
06.06.91 
21.11.91 
07.08.91 
17.02.92 
28.07.92 
05.10.92 
31.07 92 
30.07.92 
31.07.92 
31.07.92 
01.12.89 
14.12.90 
23.02.90 
02.08.90 
11.07.90 
14.12.90 
30.07.90 
20.09.90 
14.12.90 FOND 
EFRU 
. 
. 
-
-
X 
-
-
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
. 
X 
-
-
-
-
-
X 
X 
X ESF 
X 
X 
X 
X 
. 
-
. 
. 
. 
. 
-
-
-
-
-
-
-
X 
X 
X 
X 
-
X 
-
X EUGFL 
. 
. 
. 
-
. 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
-
-
-
X 
-
. 
-Ansvarligt 
GD 
5 
5 
5 
5 
16 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
16 
5 
5 
5 
5 
6 
16 
16 
16 
LAND/REGION/TITEL 
DEUTSCHLANb 
M bELsfÀTEÂ 6à SkfkERUN 
BERLIN 
BRANDEBURG 
MECKLENBURG 
FREISTAAT SACHSEN 
SACHSEN ANHALT 
THURINGEN 
GLOBALPROGRAM Datoen for 
Kommissionens 
beslutning 
26.03.91 
21.06.91 
01.01.91 
26.03.91 
21.06.91 
01.01.91 
26.03.91 
21.06.91 
01.01.91 
26.03.91 
21.06.91 
01.01.91 
26.03.91 
21.06.91 
01.01.91 
26.03.91 
21.06.91 
01.01.91 
26.03.91 
01.01.91 FOND 
EFRU 
X 
. 
-
X 
. 
-
X 
-
-
X 
-
-
X 
-
-
X 
-
-
X 
-ESF 
. 
. 
X 
-
-
X 
. 
. 
X 
-
-
X 
-
-
X 
-
. 
X 
. 
X EUGFL 
. 
X 
-
-
X 
-
-
X 
-
. 
X 
-
-
X 
-
-
X 
-
-Ansvarligt 
GD 
16 
6 
5 
16 
6 
5 
16 
6 
5 
16 
6 
5 
16 
6 
5 
16 
6 
5 
16 
I 
\ 
Tabel 2 - Oversigt over programmer vedtaget for 
mål nr. 2-regioner (1989-91) 
LAND/REGION/TITEL 
BELGIQUE 
1990 
WALLONIE 
OP Liège 
OP Charleroi et Centre 
OPAubange 
VLAANDEREN 
OP Limburg 
OP Limburg 
OPTumhout 
OP Limburg 
OPTumhout 
WALLONIE 
OP Charleroi Form. prof. 
OP Liège Form. prof. 
OP Aubange Form. prof. 
DANMARK 
1990 
FOP NORTH JUTLAND 
FOP VESTLOLLAND 
DkufsCMLANb 
1989 
OP SAARLAND 
FOP NORDRHEIN-WESTFALLEN 
FOP BERLIN 
1990 
OP EMDEN 
OP PEINE SALZGITTER 
OP RHEINLAND-PFALZ 
OP BREMEN 
OP BREMEN 
OP SAARLAND 
ESPANA 
1990 
OP OBSERVATORIO OCUPACIONAL 
OP CANTABRIA 
OP FORM. VINCULADA RECONV. REGIONAL 
OP MADRID 
OP NAVARRA 
OP ARAGON 
OP RIOJA 
OP PAIS VASCO 
OP CATALUNYA 
OP CATALUNA 
OP NAVARRA 
OP LA RIOJA 
OP MADRID 
OP PAIS VASCO 
I Datoen for 
Kommissionens 
beslutning 
19.07.90 
19.07.90 
19.07.90 
17.05.91 
27.07.90 
17.07.90 
27.09.90 
27.09.90 
22.10.91 
22.10.91 
22.10.91 
14.12.90 
14.12.90 
15.12.89 
21.12.89 
21.12.89 
11.07.90 
11.07.90 
02.08.90 
02.08.90 
18.06.90 
27.09.90 
03.08 91 
25.07.90 
10.08.90 
02.08.90 
02.08.90 
06.11.90 
12.12.90 
10.12.90 
10.12.90 
20.12.90 
20.12.90 
20.12.90 
20.12.90 
29.05.90 FOND 
EFRU 
X 
X 
X 
-
-
-
X 
X 
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
-
-
X 
X 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X ESF 
-
-
-
X 
X 
X 
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
-
-
-EUGFL 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-Ansvarligt 
GD 
16 
16 
16 
5 
6 
5 
16 
16 
5 
5 
5 
16 
16 
16 
16 
16 
5 
5 
5 
S 
16 
16 
5 
S 
S 
5 
5 
5 
5 
5 
S 
16 
16 
16 
16 
16 
AZo 
LAND/REGION/TITEL 
FRANCE 
1989 
OP NORD-PAS-DE-CALAIS 
1990 
OP HAUTE-NORMANDIE 
OP FRANCHE- COMTE 
OP BOURGOGNE 
OP PAYS DE LA LOIRE 
OP NORD-PAS-DE-CALAIS 
OP LORRAINE 
OP BASSE-NORMANDIE 
OP BRETAGNE 
OP AUVERGNE 
OP LANGUEDOC-ROUSSILLON 
OP AUVERGNE OID 
OP MIDI-PYRENEES 
OP PROVENCE-COTE D'AZUR 
OP RHONE-ALPES 
OP CHAMPAGNE-ARDENNES 
OP POITOU-CHARENTE 
OP AQUITAINE 
OP AQUITAINE 
OP AUVERGNE 
OP BASSE-NORMANDIE 
OP BOURGOGNE 
OP BRETAGNE 
OP CHAMPAGNE-ARDENNE 
OP FRANCHE-COMTE 
OP HAUTE-NORMANDIE 
OP LANGUEDOC-ROUSSILLON 
OP LORRAINE 
OP MIDI-PYRENNEES Decazeville 
OP MIDI-PYRENNEES Figeac 
OP MIDI-PYRENNEES Albi-Carmaux 
OP Développement des entreprises (NPDC) 
OP Formation-recherche (NPDC) 
OP PAYS DE LA LOIRE 
OP PICARDIE 
OP POITOU-CHARENTES 
OP PROVENCE-ALPES-COTE D'AZUR 
OP RHONE-ALPES 
ITAUA 
1990 
OP LIGURIA 
OP LIGURIA 
OP LOMBARDIA 
OP LOMBARDIA 
OP MARCHE 
OP MARCHE 
OP PIEMONTE 
OP PIEMONTE 
OP TOSCANA 
OP TOSCANA 
OP UMBRIA 
OP VALLE D'AOSTA 
OP VENETO 
OPLAZIO Datoen for 
Kommissionens 
beslutning 
21.1289 
05.06.91 
06.08.90 
07.08.90 
06.08.90 
06.08.90 
23.08.90 
26.10.90 
10.10.90 
26.10.90 
26.10.90 
11.08.87 
17.12.90 
21.11.90 
17.12.90 
17.12.90 
12.12.90 
25.07.91 
19.07.90 
20.03.90 
18.06 90 
18.06.90 
18.06.90 
18.08.90 
20.03.90 
20.03.90 
18.06 90 
27.09.90 
18.06.90 
19.07.90 
19.07.90 
18.06.90 
18.06.90 
18.06.90 
18.06 90 
18.06.90 
18.06.90 
20.03.90 
27.11.90 
03.10.90 
27.11.90 
17.12.90 
14.12.90 
12.11.90 
27.11.90 
03.08.90 
27.11.90 
12.11.90 
31.10.90 
30.07.90 
27.11.90 
20.12.90 FOND 
EFRU 
X 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
X 
-
X 
-
X 
-
X 
-
X 
X 
X 
X ESF 
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
X 
-
X 
-
X 
-
X 
-
X 
-
-
-
-EUGFL 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-Ansvarligt 
GD 
16 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
S 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
5 
16 
5 
16 
S 
16 
5 
16 
S 
16 
16 
16 
16 
AZ4 
LAND/REGION/TITEL 
NEDERLAND 
1990 
OPTWENTE 
OP ZUID LIMBURG 
OP Gr./ZUID-OOST DRENTHE 
OPTWENTE 
OP ZUID LIM8URG 
OP Gr./ZUID-OOST DRENTHE 
UNITED-KINGDOM 
1989 
OP MERSEY BASIN II 
FOP MANCHESTER & SALFORD 
FOP MERSEYSIDE 
FOP Industrial SOUTH WALES 
FOP DURHAM & CLEVELAND 
OP YORK Steel area 
FOP TAWSEN 
1990 
OPUKOBJ2 
OPUKOBJ2 
OPUKOBJ2 
OPUKOBJ2 
OPUKOBJ2 
OP BLACK COUNTRY 
OP COVENTRY 
OP SHROPSHIRE & STAFFORDSHIRE 
OP EAST MIDLANDS 
OP HUMBERSIDE 
OP MID YORKSHIRE 
FOP WALES (CLWYD) 
OP FIFE 
OP CENTRAL REGION 
OP TAYSIDE II 
1991 
OP WEST CUMBRIA Datoen for 
Kommissionens 
beslutning 
27.07.90 
27.07.90 
27.07.90 
19.07.90 
19.07.90 
30.07.90 
21.12.89 
21.12.89 
21.12.89 
19.12.89 
21.12 89 
16.12.91 
21.12.89 
21.12.88 
02.08.90 
02.08.90 
02.08 90 
02.08.90 
20.03.90 
20.03.90 
20.03.90 
30.07.90 
19.07.90 
19.07.90 
20.03.90 
19.07.90 
19.07.90 
19.07.90 
05.12.91 FOND 
EFRU 
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X ESF 
X 
X 
X 
• 
-
-
-
X 
X 
X 
X 
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
-
-
-
-
X 
-
-
-
-EUGFL 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-Ansvarligt 
GD 
5 
S 
5 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
S 
S 
5 
5 
5 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
<1 SLlJ 
Tabel 3 - Oversigt over programmer vedtaget for 
mål nr. 2-regioner (1992) 
LAND/REGION/TITEL 
BELGIQUE 
1992 
WALLONIE 
OP Charleroi 
OP Liège 
OPAubange 
OPAubange 
OP Liège 
OP Charleroi 
VLAANOEREN 
FOP Limburg 
FOPTurnhout 
bAkMAÅk 
1992 
FOP NORTH JUTLAND 
FOP VESTLOLLAND 
biïM&^LAN'b 
1992 
OP RHEINLAND-PFALZ 
OP EMDEN 
OP PEINE SALZGITTER 
FOP BREMEN 
FOP BERLIN 
FOP NORDRHEIN-WESTFALLEN 
FOP SAARLAND 
OP EMDEN 
OP PEINE 
ESPANA 
1992 
OP ARAGON 
OPCATALUNA 
FOP NAVARRA 
OP LA RIOJA 
OP MADRID 
OP PAIS VASCO 
FRANCE 
1992 
FOP AUVERGNE 
FOP AQUITAINE 
FOP RHONE-ALPES 
FOP POITOU-CHARENTE 
FOP PAYS DE LA LOIRE 
FOP BOURGOGNE 
FOP FRANCHE-COMTE 
FOP PICARDIE Datoen for 
Kommissionens 
beslutning 
24.09.92 
24.09 92 
24.09.92 
03.04 92 
03.04.92 
03.04.92 
21.05.92 
21.05.92 
03.04.92 
21.05.92 
10.06.92 
30.0992 
30 09.92 
05.05.92 
0505 92 
05.05.92 
05.05.92 
24.09.92 
24.09.92 
24 0992 
17 08.92 
06.07.92 
17.06.92 
09.12.92 
18.12.92 
30.01.92 
02.03.92 
02.03 92 
02.03 92 
03.04.92 
03.04.92 
03.04.92 
03.04 92 FOND 
EFRU 
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X ESF 
X 
X 
X 
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
-
-
X 
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X EUGFL 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-Ansvarligt 
GD 
5 
5 
6 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
5 
5 
S 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
-7-t3 
LAND/REGION/TITEL 
FOP BRETAGNE 
FOP NORD-PAS-DE-CALAIS 
FOP LORRAINE 
FOP CHAMPAGNE-ARDENNES 
FOP HAUTE-NORMANDIE 
FOP PACA 
FOP LANGUEDOC-ROUSSILLON 
FOP BASSE-NORMANDIE 
FOP MIDI-PYRENNEES FIGEAC 
FOP MIDI-PYRENNEES DECAZEVILLE 
FOP LORRAINE PED 
FOP MIDI-PYRENNEES ALBI 
ITAUA 
1992 
FOP LIGURIA 
FOP LOMBARDIA 
FOP MARCHE 
FOP PIEMONTE 
FOP TOSCANA 
FOP UMBRIA 
FOP VALLE D'AOSTA 
FOP VENETO 
FOP LAZIO 
LUXEMBOURG 
1992 
FOP LUXEMBOURG 
NEDERLAND 
1992 
FOP TWENTE 
FOP ZUID-LIMBURG 
FOP GRONINGEN 
UNITED-KINGDOM 
1992 
OP WEST MIDLANDS 
OP EASTERN ENGLAND 
OP EASTERN SCOTLAND 
FOPTAWSEN 
FOP DURHAM ft CLEVELAND 
FOP BIRMINGHAM 
OP BLACK COUNTRY 
OP COVENTRY 
OP SHROPSHIRE & STAFFORDSHIRE 
FOP Industrial SOUTH WALES 
FOP CLWYD 
OP TAYSIDE 
OP FIFE 
OP CENTRAL REGION (SCOTLAND) 
OP EAST MIDLANDS 
OP HUMBERSIOE 
OP MID YORKSHIRE 
FOP MERSEY BASIN 
FOP MERSEYSIDE 
FOP MANCHESTER 
OP LOTHIAN 
FOP WEST CUMBRIA 
FOP YORKSHIRE & HUMBERSIOE Datoen for 
Kommissionens 
beslutning 
03.04.92 
03.04.92 
03.04.92 
03.04.92 
05.05.92 
21.05.92 
21.05.92 
21.05.92 
21.05.92 
15.07.92 
21.05.92 
21.05.92 
09.12.92 
09.12.92 
18.12.92 
18.12.92 
09.12.92 
25.1192 
25.11.92 
25.11.92 
18.12.92 
24.09.92 
21.05.92 
21.05.92 
21.05.92 
-
-
-
05.05.92 
05.05.92 
05.05.92 
05.05.92 
05.05.92 
05.05.92 
21.05.92 
21.05.92 
21.05.92 
06.07.92 
06.07.92 
06.07.92 
06.07.92 
06.07.92 
06.07.92 
06.07.92 
06.07.92 
30.07.92 
20.10.92 
25.11.92 FOND 
EFRU 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X ESF 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
-
X 
X 
-
-
-
-
-
-
X 
X 
X 
-
X 
X EUGFL 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-Ansvarligt 
GD 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
5 
5 
5 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
16 
^ <Z L/ 
Tabel 4 - Oversigt over programmer vedtaget for 
mål nr. 3 og 4-regioner (1989-92) 
LAND/REGION/TITEL 
BELGIQUE 
OP OBJ 3 VL. GEM. BIJWERKING BASISOPLEIDING BEROEPSOPLEIDING 
OP OBJ 3 VL. GEM.OPLEIDING IN TECHNOLOGISCHE BEROEPEN 
OP OBJ 3 VL GEM.MAATREGELEN VOOR KANSARME GROEPEN 
OP OBJ 3 DE. GEM.LANGZEITARBEITSLOSE 
OP OBJ 4 VL. GEM BIJWERKING BASISOPLEIDING BEROEPSOPLEIDING 
OP OBJ 4 VL. GEM.OPLEIDING IN TECHNOLOGISCHE BEROEPEN 
OP OBJ 4 VL. GEM. KANSARME GROEPEN 
OP OBJ 4 DE. GEM.JUGENDARBEITSLOSIGKEIT 
OP OBJ 3/4 PROGRAMME NATIONAL 
OP OBJ 3/4 VL. GEM.HULP BU INDIESTNEMING 
OP OBJ 3/4 PROGRAMME NATIONAL ART. 1.2 
OP OBJ 3/4 VL. GEM ART VERORD 4253-88 
OP OBJ 3/4 COMM FR. FORM.PROF. INSERT. JEUNES ET CHOMEURS LD 
OP OBJ 3/4 COMM.FR. ACCOMP ART. 1.2/4255/88 
OP OBJ 3/4 DE. GEM. TECHNISCHE HILFE 
OP OBJ 3/4 BRUXELLES CAP AIDE/EMBAUCHE JEUNES & CHOMEURS LD 
OP OBJ 3/4 REG WALL AIDES/EMBAUCHE 
OP OBJ 3 VL. GEM. 92-93 
OPOBJ4VL.GEM. 
OP OBJ 3/4 PROGRAMME NATIONAL-MET-FORM AE & AT 
OP OBJ 3/4 VL GEM. TECHNISCHE BIJSTAND 
OP OBJ 3/4 DE. GEM. 
DANMARK 
OP OBJ 3/4 ERHVERVSUDDANNELSER OG VIDEREUDDANNELSER/OMSKOLING 
OP OBJ 3/4 ANSÆTTELSES- OG IVÆRKSÆTTERSTØTTE. 
OP OBJ 3/4 PERSONGRUPPER DER HAR SÆRLIGT VANSKELIGTVEDD AT KOMME 
OP OBJ 3/4 FORSOEGSANSOEGNINGER VEDR. ERHVERVSUDDANNELSE OG OMSKO 
OP OBJ 3/4 ERHVERVSUDDANNELSE, VIDEREUDDANNELSER/OMSKOLING OF LOENT 
OP OBJ 3/4 FORSOEGSANSOEGNINGER VEDR. ERHVERVSUDDANNELSE OG LEDSA-
DEUTSCHLAND 
OP OBJ 3 SCHLESWIG-HOLSTEIN LANGZEITARBEITSLOSIGKEIT 
OP OBJ 3 HAMBURG LANGZEITARBEITSLOSIGKEIT 
OP OBJ 3 NIEDERSACHSEN QUALIFIERUNGSPROJEKTEN FUER LANGZEITARBEITSLOSE 
OP OBJ 3 NIEDERSACHSEN LANGZEITARBEITSLOSIGKEIT 
OP OBJ 3 BREMEN LANGZEITARBEITSLOSIGKEIT 
OP OBJ 3 NORDRHEIN-WESTFALEN 
OP OBJ 3 BADEN-WUERTTEMBERG LANGZEITARBEITSLOSIGKEIT 
OP OBJ 3 BAYERN LANGZEITARBEITSLOSIGKEIT VON SCHWERBEHINDERTEN & FRAUEN 
OP OBJ 3 DEUTSCHLAND 
OP OBJ 3 LANGZEITARBEITSLOSIGKEIT 
OP OBJ 4 JUNGENDLICHER WANDERARBEITNEHMER/BINATIONAL 
OP OBJ 4 SCHLESWIG-HOLSTEIN EINGLIEDERUNG VON JUGENLICHEN INS ERWERBSLEBE 
OP OBJ 4 HAMBURG EINGLIEDERUNG VON JUGENLICHEN INS ERWERBSLEBE 
OP OBJ 4 NIEDERSACHSEN 
OP OBJ 4 NIEDERSACHSEN QUALIFIZIERUNGSMASSNAHMEN ZUR EINGLIEDERUNG 
OP OBJ 4 BREMEN BERUFLICHE EINGLIEDERUNG JUNGER MENSCHEN 
OP OBJ 4 NORDRHEIN-WESTFALEN 
OP OBJ 4 HESSEN EINGLIEDERUNG VON JUGENLICHEN INS ERWERBSLEBE 
OP OBJ 4 BAYERN EINGLIEDERUNG BEHINDERTER UND BENACHTEILIGTER JUNGENLICHER 
OP OBJ 4 DEUTSCHLAND 
OP OBJ 4 EINGLIEDERUNG VON JUGENLICHER INS ERWERBSLEBE 
OP OBJ 3/4 HAMBURG SCHWERPUNKTUEBERGREIFENDE MASSNAHMEN Datoen for 
Kommissionens 
beslutning 
14.12.90 
10.09.90 
14.12.90 
03.08.90 
10.09.90 
10.09.90 
10.09.90 
01.10.92 
14.12.90 
10 09.90 
24.01.92 
11.07.91 
14.12.90 
05.07.91 
11.07.91 
20.09.90 
03.12.92 
16.12.92 
16.12.92 
16.12.92 
11.12.92 
07.12.92 
02.08.90 
13.06.90 
02.08.90 
24.07 91 
16.12.92 
16.12.92 
10.12.90 
02.08.90 
03.10.90 
03.10.90 
24.07.90 
03.10.90 
24 07.90 
02.08.90 
21.11.90 
10.12.90 
02.12.91 
17.10.90 
11.07.90 
13.08.90 
03.10.90 
03.10.90 
22.10.90 
10.10.90 
02.08.90 
02.08.90 
10.12.90 
02.08.90 FOND 
EFRU 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-ESF 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X EUGFL 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
. 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-Ansvarligt 
GD 
5 
5 
5 
S 
8 
S 
5 
S 
S 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
6 
5 
5 
5 
8 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
8 
5 
8 
5 
5 
5 
5 
5 
1 -2 -T 
LAND/REGION/TITEL 
OP OBJ 3/4 NORDRHEIN-WESTFALEN 
OP OBJ 3/4 HESSEN 
OP OBJ 3/4 RHEINLAND-PFALZ 
OP OBJ 3/4 RHEINLAND-PFALZ 
OP OBJ 3/4 BADEN -WUERTTEMBERG LANGZEITARBEITSLOSIGKEIT JUGENDEINGLIEDERUNG 
OP OBJ 3/4 BERLIN LANGZEITARBEITSLOSIGKEIT & JUGENDEINGLIEDERUNG 
OP OBJ 4 DEUTSCH-FRANZOESISCHES JEGENSWERK 
OP OBJ 4-GZ 
OP OBJ 3/4-GZ BA 
OP OBJ 3/4 SCHLESWIG-HOSTEIN 
OP OBJ 3/4 HAMBURG 
OP OBJ 3/4 NIEDERSACHSEN 
OP OBJ 3/4 BREMEN LANGZEITARBEITSLOSIGKEIT & JUGENDEINGLIEDERUNG 
OP OBJ 3/4 NORDRHEIN-WESTFALEN 
OP OBJ 3/4 HESSEN 
OP OBJ 3/4 RHEINLAND-PFALZ 
OP OBJ 3/4 BADEN-WUERTTEMBERG LANGZEITARBEITSLOSIGKEIT & JUGENDEINGLIEDERUNG 
OP OBJ 3/4 SAARLAND 
OP OBJ 3/4 BERLIN 
ESPANA 
OP OBJ 3 PARADOS LT: CONTRACTACION INDEFINIDA E INSTALACION 
OP OBJ 4 CONTRATACION INDEFINIDA E INSTALACION DE JOVENES 
OP OBJ 3/4 INSTAL DE PLD Y DE JOVENES EN S.L. 
OP OBJ 3/4 DESEMPLEOS LD: CLASSIFICACION , CALIFICACION, ASEROREMIENTO 
OP OBJ 3 FORM PROF DE PARADOS 
OP OBJ 4 FORM PROF OCUPACIONAL A JOVENES PARADOS 
OP OBJ 3/4 FORM E INSERC PROF EN EL PLAN NACIONAL 
OP OBJ 3/4 OBSERVATORIO OCUPACIONAL 
OP OBJ 3/4 MIGRANTES: FORM PROF/ACTMDADES INDEPENDANTES 
OP OBJ 3/4 ART.1/4255/88 ESTUDIO: MATERIALES DIDACTICOS 
OP OBJ 3/4 FORM EN SEGURIDAD MARITIMA DE PARADOS LD Y JOVENES 
OP OBJ 3/4 PROGR TRANSNACIONAL Y DE FORM AGENTES SOCIALES EN REGIONES 
OP OBJ 3/4 FORM PROF PARA MINUSVALIDOS 
OP OBJ 3/4 FORM DE PERSONAL SANITARIO 
OP OBJ 3/4 FORM Y EMPLEO EN MEDIO RURAL EN REGIONES EXCEPTUADAS DE OBJ 1 
OP OBJ 3/4 MUJERES : ACCIONES INNOVADORAS Y DE ORIENTACION 
OP OBJ 3/4 ANALISIS DE TRAYECTORIAS LABORALES ART 1.2B/4255/88 
OP OBJ 4 ARAGON FORMACION DE JOVENES 
OP OBJ 3 ARAGON FORMACION Y APOYO A LA CONTRACTACION PARADOS LT 
OP OBJ 3 BALEARES FORM PROF Y AYUDAS AL EMPLEO PARA PARADOS LT 
OP OBJ 4 BALEARES FORM PROF Y AYUDAS AL EMPLEO PARA JOVENES 
OP OBJ 3 CANTABRIA FORM PROF PARADOS LD Y AYUDAS A LA CONTRATACION 
OP OBJ 4 CANTABRIA FORM PROF PARADOS JOVENES 
OP OBJ 3 CATALUNYA FORM PROF PARADOS LT 
OP OBJ 4 CATALUNYA FORM PROF PARA JOVENES DESEMPLEADOS 
OP OBJ 3/4 BARCELONA FORM DE TECNICOS EN TRANSFERENCE DE TECNOLOGIA 0 
OP OBJ 3/4 BARCELONA FORM DE CARACTERINNOVADOR EN ZONAS FUERA DE OBJ 1 
OP OBJ 3/4 CATALUNYA FORM DE CARACTER INNOVADOR EN ZONAS FUERA DE OBJ 1 
OP OBJ 3 MADRID FORM PROF Y AYUDAS AL EMPLEO PARA PARADOS LT 
OP OBJ 4 MADRID FORM PROF Y AYUDAS AL EMPLEO PARA JOVENES PARADOS 
OP OBJ 3/4 MADRID FORM DE CARACTER INNOVADOR EN ZONAS FUERA DE OBJ 1 
OP OBJ 4 NAVARRA FORM PROF DE BASE Y DE CUALIFICACION 
OP OBJ 3 PAIS VASCO FORM PROF: AYUDAS AL EMPLEO Y MEDIDAS 
OP OBJ 4 PAIS VASCO FORM DE BASE : AYUDAS AL EMPLEO Y MEDIDAS 
OP OBJ 3/4 AT ESTUDIOS Y DIAGNOSTICOS/4255/88 
OP OBJ 3 RIOJA FORMACION PROF MEDIA Y BASE 
OP OBJ 4 RIOJA FORM PROF Y AYUDAS AL EMPLEO 
OP OBJ 3/4 SG Datoen for 
Kommissionens 
beslutning 
24.07.90 
" 14.12.90 
27.07.90 
27.07.90 
10.08.90 
11.12.90 
23.07.92 
30.10.92 
09.12.92 
09.12.92 
03.12.92 
09.12.92 
04.12.92 
07.12.92 
09.12.92 
04.12.92 
09.12.92 
07.12.92 
07.12.92 
25.07.90 
25.07.90 
25.07.90 
05.06.91 
02.08.90 
02.08.90 
26.06.91 
03.07.91 
29.11.90 
12.12.90 
25.07.90 
21.11.90 
25.07.90 
22.03.91 
29.11.90 
05.06.91 
05.06.91 
21.11.90 
21.11.90 
21.11.90 
21.11.90 
21.11.90 
17.12.90 
14.07.90 
12.12.90 
26.06.91 
26.03.91 
26.03.91 
14.12.90 
10.12.90 
26.06.91 
14.12.90 
21.11.91 
21.11.91 
03.07.91 
17.12.90 
17.12.90 
10.06.92 FOND 
EFRU 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-ESF 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X EUGFL 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
. 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-Ansvarligt 
GD 
5 
5 
5 
S 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
S 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
6 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
8 
5 
5 
5 
S 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
8 
S 
5 
5 
5 
S 
5 
5 
5 
AZ6 
LAND/REGION/TITEL 
OP OBJ 3 CHOMEURS LD 
OP OBJ 4 JEUNES 
OP OBJ 3 
OP OBJ 4 
ITAUA 
OP OBJ 3 VALLE D' AOSTA FORM PROF PER 1990-1992 ART 1/2052/88 
OP OBJ 3/4 FORM GIOVANI & OISOCCUPATI LD 
OP OBJ 3/4 LOMBARDIA 
OP OBJ 3/4 TRENTO DISOCCUPAZIONE LD E INSERIMENTO PROF DEI GIOVANI 
OP OBJ 3/4 BOLZANO 
OP OBJ 3/4 VENEZIA- GIULIA 
OP OBJ 3/4 VENETO ASSI: 1-2-5 
OP OBJ 3/4 LIGURIA 
OP OBJ 3/4 EMILIA ROMAGNA 
OP OBJ 3/4 TOSCANA 
OP OBJ 3/4 UMBRIA 
OP OBJ 3/4 MARCHE 
OP OBJ 3/4 LAZIO 
OP OBJ 3/4 ENTI PUBBLICI 
OP OBJ 3/4 FIGLIDI MIGRANTI : ART 1,2/4255 PRESERVARE LINGUA MATERNA 
OP OBJ 3/4 FORM LAVORATORI MIGRANTI 
OP OBJ 3/4 CENTRO-NORD ART. 1,2 
LUXEMBOukà 
OP OBJ 4 AIDES DIRECTES A L'EMPLOI 
OP OBJ 3/4 HANDICAPES 
OP OBJ 3/4 NOUVELLES TECHNOLOGIES 
SG OBJ 3/4 ACTIONS TRANSFRONTALIERES 
OP OBJ 3/4 AT ART. 1,2 
NEDERLAND 
OP OBJ 3LANGDURIG WERKLOZEN 
OP OBJ 4 SCHOLING JONGEREN 
OP OBJ 3LANGDURIG WERKLOZEN 
OP OBJ 4 SCHOLING JONGEREN 
UNITED-KINGDOM 
OP OBJ 3 
OP OBJ 3 
OP OBJ 3 PRIORITY AXIS 3 
OP OBJ 4 
OPOBJ4 
OP OBJ 4 
OP OBJ 3/4 
OP OBJ 3 PRIORITY 1 
OP OBJ 3 PRIORITY 1 
OP OBJ 3 PRIORITY 2 
OP OBJ 4 PRIORITY 1 
OP OBJ 4 PRIORITY 1 
OP OBJ 4 PRIORITY 2 
OP OBJ 3/4 TA VOCATIONAL GUIDANCE AND COUNSELLING ART 1,2 
OP OBJ 3/4 TECHNICAL ASSISTANCE ART. 1.2 Datoen for 
Kommissionens 
beslutning 
02.08.90 
02.08 90 
22.12.92 
22.12.92 
15.10.90 
14.12.90 
14.12.90 
14.12.90 
1412.90 
14.12.90 
14.12.90 
03.08.90 
14.12.90 
27.09.90 
05.09.90 
14.12.90 
14.12.90 
14.12.90 
11.12.90 
14.12.90 
19.06.91 
02.08.90 
02.08.90 
02.08.90 
02.08.90 
08.05.91 
11.07.90 
11.07.90 
11.12.92 
11.12.92 
02.08.90 
02.08.90 
02.08.90 
02.08 90 
02.06.90 
02.08.90 
05.11.90 
17.12.92 
17.12.92 
18.12.92 
18.12.92 
18.12.92 
18.12.92 
17.12.92 
17.12.92 FOND 
EFRU 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-ESF 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X EUGFL 
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-
-Ansvarligt 
GD 
S 
s 
5 
5 
S 
S 
s 
s 
s 
s 
s 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
5 
S 
S 
5 
8 
8 
5 
S 
S 
6 
8 
5 
5 
8 
5 
8 
5 
8 
8 
S 
S 
S 
s 
s 
5 
m^t 
Tabel 5 - Oversigt over programmer vedtaget for 
mål nr. 5b-regioner (1989-92) 
LAND/REGION/TITEL 
BELGIQUE 
OP WALLONIE 
OP WALLONIE 
OP WALLONIE RESSOURCES HUMAINES 
FOP HAGELAND 
NEDERLAND 
FOP FRIESLAND 
DANMARK 
FOP Rural district of DK 
DEUTSCHLAND 
FOP NORDRHEIN-WESTFALEN 
FOP BAYERN 
FOP SCHLESWIG-HOLSTEIN 
FOP BADEN-WURTTEMBERG 
FOP HESSEN 
FOP RHEINLAND-PFALZ 
FOP NIEDERSACHSEN 
FOP SAARLAND 
ESPANA 
FOP PAIS VASCO 
FOP NAVARRA 
OP ARAGON 
OPARAGON 
OP ARAGON FOM. DES. ZONAS RURALES 
FOP SIERRA NORTE MADRID 
FOP BALEARES 
FOP LA RIOJA 
FOP CANTABRIA 
FOP CATALUNA 
OP Pkiriregional Cooperativas 
OP Pluriregional INEM 
FRANCE 
FOP ALSACE 
OP AUVERGNE 
OP AUVERGNE 
OP AUVERGNE 
FOP CENTRE/SUD BERRY 
FOP CHAMPAGNE-ARDENNE 
FOP FRANCHE-COMTE Jussey 
FOP LIMOUSIN 
FOP LORRAINE 
FOP LANGUEDOC-ROUSSILLON 
FOP JURA (Bugey-AinKFEOGA-FEDER) 
OP MASSIF JURA (Bugey-Ain)(FSE) 
FOP MASSIF JURA (Jura) Datoen for 
Kommissionens 
beslutning 
24.07.91 
14.03.91 
12.05.92 
19.07.91 
24.06.91 
10.12.90 
04.12.90 
04.12.90 
30.07.91 
02.08.91 
02.08.91 
19.07.91 
05.08.91 
22.04.92 
28.05.91 
27.06.91 
25.07.91 
26.09.91 
16.09.91 
28.05.91 
19.07.91 
04.06.91 
26.05.91 
15.07.91 
16.09.91 
20.09.91 
24.06.91 
06.12.90 
05.02.91 
04.06.91 
30.07.91 
28.05.91 
27.06.91 
19.03.91 
04.06.91 
17.05.91 
19.07.91 
21.11.91 
02.07.91 FOND 
EFRU 
-
X 
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
X 
-
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
X 
-
X 
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
X ESF 
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
X 
-
X 
-
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
X 
X EUGFL 
X 
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
X 
X 
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
X Ansvarligt 
GD 
6 
16 
5 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
16 
5 
6 
6 
6 
6 
6 
5 
5 
6 
6 
16 
5 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
'M.X 
LAND/REGION/TITEL 
FOP DROME 
FOP ISERE 
FOP AIN 
FOP ARDECHE 
FOP POITOU-CHARENTES ARC-EST 
FOP POITOU-CHARENTE MARAIS 
FOP POITOU-CHARENTE MARAIS 
FOP BASSE-NORMANDIE 
FOP PAYS DE LA LOIRE 
FOP BRETAGNE 
FOP BOURGOGNE 
FOP NORD-AQUITAINE 
FOP AQUITAINE-PYRENEES 
FOP LOZERE 
FOP AUDE-HERAULT 
FOP PACA 
Midi-Pyrénées 
FOP MASSIF CENTRAL 
FOP MIDI-PYRENEES/PYRENEES 
OP RHONE-ALPES 
ITAUA 
OP BOLZANO 
OP BOLZANO 
OP BOLZANO 
FOP LAZIO 
FOP MARCHE 
FOP PIEMONTE 
FOP TOSCANA 
FOP TRENTO 
FOP UMBRIA 
FOP VENETO 
LUXEMBOURG 
FOP LUXEMBOURG 
UNITED-KINGDOM 
OP DUMFRIES AND GALLOWAY 
OP DUMFRIES AND GALLOWAY 
FOP HIGHLANDS AND ISLANDS 
OP HIGHLANDS AND ISLANDS 
FOP DYFED, GWYNED & POWYS 
OP DYFED, GWYNED & POWYS 
OP DEVON & CORNWALL 
FOP DEVON & CORNWALL Datoen for 
Kommissionens 
beslutning 
27.06.91 
12.07.91 
24.06.91 
04.06.91 
15.07.91 
04.08.92 
24.09.92 
13.06.91 
24.07.91 
18.03.91 
27.03.91 
02.07.91 
30.07.91 
10.12.90 
17.05.91 
24.07.91 
18.02.91 
29.07.91 
19.12.91 
06.06.91 
11.07.91 
07.11.91 
25.11.91 
25.11.91 
02.12.91 
06.06.91 
12.04.91 
27.06.91 
29.07.91 
30.07.91 
05.02.91 
23.04.91 
19.03.91 
07.07.92 
27.05.92 
14.05.91 
08.05.91 
07.07.92 FOND 
EFRU 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
X 
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
X 
X 
-
-
X ESF 
-
-
-
-
X 
X 
X 
-
X 
X 
X 
-
X 
-
-
X 
-
X 
X 
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
X 
X 
-
X 
X 
X 
X EUGFL 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
X 
-
-
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
-
-
X 
-
-
-
-
-Ansvarligt 
GD 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
5 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
5 
6 
16 
5 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
6 
16 
6 
5 
5 
16 
s)Jl 3> BILAG V 
Tabel 1 - MÅL NR. 3 OG 4 - VÆGTFORDELING MELLEM 
BEKÆMPELSE AF LANGTIDSLEDIGHED OG FREMME AF 
ERHVERVSMÆSSIG INTEGRERING AF UNGE I FSR 
LAND 
Belgique / België 
Deutschland 
Danmark 
Esparla 
France 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
United Kingdom 
IALT MAL 
1990-1992 
53% 
48% 
49% 
39% 
48% 
17% 
26% 
55% 
55% 
45% NR. 3 
1993 
54% 
62% 
51% 
53% 
52% 
22% 
55% 
64% 
55% 
51% MALNR. 4 
1990-1992 
47% 
52% 
51% 
61% 
52% 
83% 
74% 
45% 
45% 
55% 1993 
46% 
38% 
49% 
47% 
48% 
78% 
45% 
36% 
45% 
49% 
Tabel 2 - MAL NR. 3 OG 4 - FORDELINGEN MELLEM 
MEDLEMSSTATER AF BELØB AFSAT 
I FSR FOR 1993 
(mlo.ECUi1993-priser) 
LAND FORDELING MELLE % 
MEDLEMSSTATER 
Belgique / België 8jM 4^2% 
Deutschland 293,9 13,9% 
Danmark 50JJ 2,4% 
Esparla 288,7 13,6% 
France 447,1 21,1% 
Italia 300 14,2% 
Luxembourg 3J$ 0,2% 
Nederland 117,9 5j6% 
United Kingdom 525,7 24,8% 
IALT j 2117,1 | 100,0% 
^3 
Mål nr. 5a - Gennemførelse af horisontale 
strukturforanstaltninger i medlemsstaterne 
(produktionsstrukturer) 
Ui 
X 
i 
(0 
m X X 
IJ 
<0 as 
£ 
i 
ai 
i 
(0 I SJ 
S. 
•c 
I 
4 3>1 
Tabel 1 
Individuelle lån og globallån godkendt af EIB 
(mio. ECU) 
1989 1990 1991 1992 Piiil 
Regionaludvikling 7 071,1 7 439,6 8 491,6 11 792,9 VI.IÏIÏHM jïiïn MTiïiYn fiïi.iïi j 1111111111. i if• 11.11 • i 
Mål 1-områder 
(inkl regioner i 
Østtyskland) 3 392,5 3 478,8 4 637,2 6 371,6 mwm $î*4b 
Mål 2 og 5b-
områder 2 659,8 2 800,1 2 769,4 4 553,3 I2?m>$\ St$7ø 
lllllllllllllllll'llllllllll 
Andre områder 
med EF-aktioner 
(fx IMP) 317,7 295,7 391,5 245,8 tmj\ s,4ø 
Andre områder 
med national støtte 
Projekter 
vedrørende flere 
områder 222,9 
478,2 256,4 
608,6 248,2 
445,2 339,5 
282,9 ! ; ; ! i ! i ; I ! » •• * 11 ! ! 11J i 11 SJ» 
1ÏM 
Tabel 2 
Individuelle lån og midler finansieret af EIB i mål 1-regioner 
(mio. Ecu) 
Medlemsstat 
Deutschland 
Ellas 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Portugal 
United Kingdom 
i MT EIB-finansiering i mål nr. 1-
regioner i 1992 
mio. ecus 
707,4 
391,9 
2 023,4 
67,0 
291,1 
1 559,4 
1 303,5 
27,9 
4STU % 
11,10 
6,15 
31,76 
1,05 
4,57 
24,47 
20,46 
0,44 
imym EIB-finansiering i mål nr. 1-
regioner i 1989-1992 
mio. ecus 
1 087,8 
977,3 
4 277,5 
95,5 
929,8 
6 540,6 
3 815,1 
156,4 
t7 mm % 
6,08 
5,47 
23,92 
0,53 
5,20 
36,58 
21,35 
0,87 
1MM 
Tabel 3 
Individuelle lån og midler finansieret af EIB i 1992 
Medlemsstat 
Belgique 
Danmark 
Deutschland 
Ellas 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
United Kingdom 
IÅLT Beløb finansieret i 
områder under 
mål nr. 1, 2 og 5b 
57,0 
224,5 
990,4 
392,0 
2929,1 
1094,8 
291,0 
2183,8 
11,9 
15,6 
1303,6 
1431,2 
J$924f Heraf i forbindelse 
medFSR-
foranstaltninger 
40,9 
24,5 
334,0 
330,3 
2336,7 
299,1 
278,5 
1469,8 
15,6 
977,8 
781,6 
ém,s (mio. Ecu) 
Heraf i forbindelse 
med støtte fra 
strukturfondene 
255,4 
995,2 
59,5 
49,0 
345,9 
294,5 
326,6 
2mf? 
^ 33 
FORKORTELSER 
AUEF 
BC-NET 
BNI 
BNP 
CEMR 
COMETT 
ECOS 
ECU 
EFRU 
EIB 
EKSF 
ENVI REG 
ESF 
EUGFL, G 
EUGFL, U 
EUROFORM 
EUROPARTENARIAT 
FOP 
FoU 
FSR 
HOR IZON Uddannelsesprogrammer med deltagelse af universiteter og 
virksomheder 
Europæisk net for virksomhedssamarbejde 
Bruttonat ionalindkomst 
Bruttonat ionalprodukt 
De europæiske kommuners og regioners råd 
Program for samarbejde mellem universiteter og 
virksomheder om uddannelse på teknologiområdet 
Net for samarbejde med byerne i Østeuropa 
Den Europæiske Regningsenhed 
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling 
Den Europæiske Investeringsbank 
Det Europæiske Kul- og Stål fællesskab 
Fællesskabsinitiativ vedrørende miljøbeskyttelse på 
regionalt plan 
Den Europæiske Socialfond 
Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, 
Garantisektionen 
Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, 
Udv i kI i ngssek t i onen 
Fællesskabsinitiativ om nye kvalifikationer, ny kompetence 
og nye beskæftigelsesmuligheder 
Fremme af kontakter mellem virksomheder i regioner, der 
modtager støtte, og virksomheder i hele EF og i 
tredjelande 
Operationelt program med støtte fra flere fonde 
(fier fondsprogram) 
Forskning og udvikling 
Fællesskabsstøtterammer 
Fællesskabsinitiativ om handicappede og visse dårligt 
stillede befolkningsgrupper 
-?3 V 
IMP 
IMPACT 
INEM 
INTERREG 
IULA 
IUA 
LACE 
LEADER 
LL 
NOW 
NPIF 
NUTS 
OD 
OP 
OUVERTURE 
PEDAP 
PEDIP 
POSE I DOM 
POSEIMA 
PRISMA 
RACE 
RECHAR Integrerede Middelhavsprogrammer 
Handlingsprogram for etablering af et marked for informa-
t ionstjenester 
Instituto Nacional del Empleo (Spansk nationalt institut 
for beskæftigelsen) 
Fællesskabsinitiativ vedrørende grænseområder 
Den internationale union af byer og lokale myndigheder 
(International Union of Local Authorities) 
Integreret udviklingsaktion 
Overvågning og evaluering af grænseoverskridende 
samarbejde 
Fællesskabsinitiativ vedrørende indbyrdes forbindelser 
mellem aktioner til erhvervsmæssig udvikling af land­
distrikter 
Langtidsledige 
Fællesskabsinitiativ til fremme af lige muligheder for 
kvinder inden for beskæftigelse og erhvervsuddannelse 
Nationale programmer af interesse for Fællesskabet 
Nomenklatur for Statistiske Territoriale Enheder 
Oversøiske departementer 
Operationelt program 
Net for samarbejde med regionerne i Østeuropa 
Særligt program for udvikling af landbruget i Portugal 
Særligt program for udvikling af industrien i Portugal 
Særligt porgram for de oversøiske franske departementer 
som følge af disses afsides beliggenhed og økarakter 
Særligt program for Madeira og Azorerne som følge af disse 
regioners afsides beliggenhed og økarakter 
Fællesskabsinitiativ vedrørende forberedelse af 
virksomheder til det indre marked 
Forskning og udvikling inden for avanceret kommunikations­
teknologi i Europa 
Fællesskabsinitiativ til fremme af økonomisk omstilling i 
kulmineområder 
ngr 
RECITE 
REGEN 
REGIS 
RENAVAL 
RESIDER 
RETEX 
STAR 
STRIDE 
TELEMATIQUE 
VALOREN Regioner og byer for Europa 
Fællesskabsinitativ vedrørende energinet 
Fællesskabsinitiativ vedrørende regioner med meget perifer 
beliggenhed 
Fællesskabsprogram, der skal bidrage til omstilling i 
sk i bsbygn i ngsområder 
Fællesskabsprogram, der skal bidrage til omstilling i 
jern- og stålområder 
Fællesskabsinitiativ for områder, der er stærkt afhængige 
af tekstil- og beklædningsindustrien 
Fællesskabsprogram til udvikling af visse ugunstigt 
stillede regioner i Fællesskabet gennem bedre adgang til 
avancerede telekommun ikat ionst jenester 
Fællesskabsinitiativ vedrørende regional kapacitet til 
forskning, teknologi og innovation 
Fællesskabsinitiativ vedrørende regionaludvikling inden 
for datakommunikationstjenester og -net 
Fællesskabsprogram til udvikling af visse ugunstigt 
stillede regioner i Fællesskabet gennem udnyttelse af 
deres eget energipotentiel 
13C 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 530 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 
Katalognummer : CB-CO-93-564-DA-C 
ISBN 92-77-60203-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
1^2985 Luxembourg