A4-0165/96

Beslutning om groenbogen om innovation (KOM(95)0688 - C4-0609/95)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens groenbog om innovation KOM(95)0688 - C4-0609/95),

- der henviser til SMV'ernes positive muligheder saavel med hensyn til beskaeftigelse som innovation,

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Forskning, Teknologisk Udvikling og Energi og udtalelser fra Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik, Udvalget om Sociale Anliggender og Beskaeftigelse og Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier (A4- 0165/96),

A. der henviser til, at innovation er noedvendig for at forbedre det europaeiske erhvervslivs konkurrenceevne og er afgoerende for jobskabelse og oekonomisk vaekst,

B. der henviser til, at den vigtige vekselvirkning mellem innovation og samfund ogsaa behandles i groenbogen, og at det er noedvendigt at tage hensyn til dette aspekt i forbindelse med udformningen af enhver europaeisk innovationsstrategi,

C. der henviser til, at innovation har gavnlige sociale virkninger ved at skabe ny beskaeftigelse, ved at hjaelpe med til at forbedre de sociale forhold og arbejdsvilkaarene og at udvide forbrugsvalget, men at den samtidig indeholder en raekke udfordringer for planlaeggerne,

D. der henviser til, at det i forbindelse med beskaeftigelsespolitik er noedvendigt at erkende betydningen af innovation og dens indvirkning paa antallet af arbejdspladser, der foelger af vaekst, og at medlemsstaternes innovationspolitik derfor boer indgaa i den aarlige procedure til overvaagning af beskaeftigelsen,

E. der henviser til, at innovation afhaenger baade af den sammenhaeng, i hvilken teknologien er anvendt, og af forskning og teknologisk udvikling (FTU),

F. der henviser til, at en oekonomis innovative ydeevne ikke kun afhaenger af bestemte forskningsinstitutioners eller virksomheders ydeevne, men ogsaa af i hvor hoej grad de paavirker hinanden og de sociale institutioner i et faelles system, hvor viden skabes og bruges,

G. der henviser til, at bestraebelserne paa at fremme innovation ved brug af konceptet »top-down, pick the winners« generelt er slaaet fejl,

H. der henviser til, at offentlige ressourcer effektivt kan udnyttes til at samle forskningsinstitutter, regeringsorganer og industrielle organisationer, saa de i faellesskab kan udvikle langsigtede forskningsprogrammer, som tjener netop deres interesser ved »bottom- up«-metoden med et hoejt niveau af gennemsigtighed, synlighed og paalidelighed,

I. der henviser til, at viden kun kan anvendes med udbytte gennem noedvendige supplerende midler, herunder produktionskapacitet, teknologiske stoettesystemer og distributionsnet, men at mange virksomheder har begraenset kapacitet til forvaltning af nye teknologier,

J. der henviser til, at udviklingen inden for informationssamfundet har en positiv indvirkning paa alle sider af innovationen,

I. FORMIDLING OG NYTTIGGOERELSE AF FTU-RESULTATER

1. vaerdsaetter Kommissionens redegoerelse for situationen i EU og bifalder de aktionsomraader, der er foreslaaet i groenbogen, idet det dog mener, at det er noedvendigt at fastlaegge klare prioriteter imellem dem; anmoder i den forbindelse Kommissionen om:

- at tage hensyn til forskellene mellem den dobbelte maalsaetning for baade konkurrence og samarbejde inden for F& U,

- fortsat at offentliggoere og ajourfoere de videnskabelige og teknologiske indikatorer (Ruberti-rapporten, 1994),

- at forberede passende innovationsindikatorer til forelaeggelse i hvidbogen med brug af saadanne kvantificerede foranstaltninger og indikatorer,

- i alle sine handlingsplaner at indfoere en loebende vurdering af bedste praksis som opmuntring til innovation i de enkelte medlemsstater;

2. mener, at Den Europaeiske Union i langt hoejere grad boer forpligte sig til en spredning af teknisk know-how inden for egne graenser med det formaal at goere teknologi mere tilgaengelig, relevant og lettere at udnytte i hele Unionen;

3. mener, at en saadan forpligtelse generelt kraever

- mere stoette til innovationsprogrammet og til programmet til fremme af forskernes (herunder de studerendes) uddannelse og mobilitet, samt en sammenkaedning af disse programmer med de bestaaende task-forcer,

- et oeget samarbejde mellem innovationsprogrammet og de specifikke forskningsprogrammer og Kommissionens horisontale politikker til formidling af resultaterne,

- konkrete planer for formidling og udnyttelse af FTU-resultater opnaaet i EU og speciel opmaerksomhed paa organisatorisk innovation og udformning i FTU-programmer paa EU-plan,

- oprettelse i traad med henstillingen i midtvejsevalueringen af VALUE II fra 1994 af en task-force, der inddrager de tjenestegrene, som er ansvarlige for formidling og nyttiggoerelse af FTU, ledelsen af specifikke FTU-programmer og brugerne af FTU-produkter og -processer, for derved at opnaa en faelles metodik, som kan gennemfoeres via saerprogrammerne til fremme af formidling og nyttiggoerelse af FTU- projekter;

4. mener, at EU-foranstaltninger navnlig skal vaere rettet mod

- stoette til forskning, som er tvaerfaglig, anvendelsesorienteret og netvaerksstyret,

- stoette til forskning med henblik paa at skabe fremtidsindustrier, der ikke i oejeblikket har et tilstraekkeligt industrielt grundlag for at kunne klare sig,

- stoette til regionale net bestaaende af industrielle og ikke- industrielle forskningsorganisationer samt virksomheder, oprettelse af konsortier med partnere fra hvert led i vaerdikaeden og stoerre deltagelse af industrielle forskningslaboratorier i rammeprogrammets fjerde foranstaltning,

- udarbejdelse af synlige maal, som inddrager samfundet i FTU-processen paa et tidligt tidspunkt;

5. understreger den gensidige betydning af den nuvaerende og fremtidige udvikling af informationssamfundet og innovationen og appellerer til faellesskabs institutionerne, medlemsstaterne og alle andre beroerte aktoerer om at soerge for, at udviklingen af disse omraader gensidigt styrker og beriger hinanden; er navnlig af den opfattelse, at:

- der boer goeres en indsats for at udvikle administration af og adgang til information i Europa, og mener, at udviklingen af strategier og instrumenter med sigte paa at begraense det forspring, USA, Japan og Europas andre hovedkonkurrenter har paa dette omraade, boer prioriteres hoejt,

- grundlaget for innovativ adfaerd allerede skal laegges i skolen, som derfor maa tilsluttes Internettet,

- noedvendige reguleringer ikke maa begraense innovationsmulighederne for den enkelte, universiteterne eller virksomhederne, som boer have adgang til informationsnettet,

- der skal opnaas ligevaegt mellem borgernes, erhvervslivets og statens interesser med hensyn til beskyttelse af informationer,

- der maa ske en koordinering og naermere definition af arbejdet for bestaaende og nye »observationsorganer«,

- de offentlige medier faar saerlig betydning som formidler af videnskab af hoej kvalitet samt uddannelses- og oplysningsprogrammer og kan yde et stort bidrag til at stoette og realisere tanken om »livslang uddannelse« uden at gribe tilbage til traditionelle undervisningsformer;

6. understreger noedvendigheden i EU af at skabe et positivt innovationsklima ved at forbedre forholdene paa universiteterne med hensyn til personale, lokaler og faglig kapacitet samt skabe resultatorienteret forskning og etablere forbindelse mellem hoejere laereanstalter og teknologiske institutter, der skal vaere aabne for alle;

II. KONTROL MED FTU

7. understreger behovet for

- et bedre samarbejde mellem medlemsstaternes og EU's forskningspolitikker,

- hurtig og bred formidling af informationer fra teknologiske overvaagningsprogrammer,

- konstant overvaagning af udviklingen i kvaliteten af resultaterne af EU's FTU-programmer;

8. bifalder, at der laegges stor vaegt paa behovet for stoerre enighed blandt beslutningstagerne, herunder inden for Kommissionen, og understreger noedvendigheden af at fremme en dialog mellem offentlige myndigheder og industrien for at skabe enighed om de fremtidige politiske rammer og derved skabe tillid paa lang sigt, hvilket vil bidrage til at fremme langsigtede investeringer;

9. hvad angaar IPTS under Det Faelles Forskningscenter:

- bifalder dets opgave med at indsamle og formidle oplysninger om teknologiske fremskridt og tendenser, men mener, at en effektiv politik til at fremme innovation ogsaa maa bero paa vigtige paalidelige og sammenlignelige oplysninger om samtlige aspekter af innovationsprocessen, herunder dens potentielle indvirkning paa produktiviteten, og opfordrer derfor Kommissionen til at skabe et kvantitativt informationssystem i dette oejemed (»tell-tale system«), som vil goere det lettere at opstille praecise maal og kontrolleree gennemfoerelsen af dem,

- opfordrer Kommissionen til at tillaegge vurderingen af teknologiens foelger og prognoserne for videnskabelig og teknologisk udvikling endnu stoerre betydning, i hvilken forbindelse IPTS skal spille en central rolle med hensyn til at sammenkoble organer, der er aktive paa dette omraade, og vurdere resultatet af fremtidsprogrammerne i forhold til innovation,

- erkender navnlig behovet for naere forbindelser mellem IPTS og Parlamentets Kontor for Vurdering af Videnskabelige og Teknologiske Projekter (STOA), som maa tildeles tilstraekkeligt personale og midler;

III. OEKONOMISKE OG FINANSIELLE ASPEKTER VED INNOVATION

10. opfordrer indtraengende medlemsstaterne til at undersoege beskatningssystemernes indvirkning paa tilboejeligheden til at foretage innovation og kraever en justering af beskatningssystemerne for at begunstige innovation, isaer hvad angaar immaterielle former for investering, som vil saette gang i den oekonomiske vaekst og oege beskaeftigelsesmulighederne i denne henseende:

- minder om, at Kommissionens oekonomiske aarsrapport for 1996 bifalder, at virksomhedernes rentabilitet for oejeblikket er hoej, hvorimod loenudviklingen fortsat er moderat,

- understreger, at skatteincitamenter er af lige saa stor vaerdi som stoette og ikke boer gives til typer af innovation, der sandsynligvis vil skabe hurtige omvaeltninger paa markedet, men i stedet boer rettes imod innovationstyper, der sandsynligvis vil skabe positive forhold, f.eks. teknologier med positiv indvirkning paa andre omraader,

- bemaerker, at hoej rentabilitet i Europa delvis er en foelge af de hoeje tilbagebetalinger, der kraeves af kreditorer og aktionaerer, og at investeringsniveauet kunne ligge hoejere, hvis de rentabilitetsundersoegelser, som eventuelle investeringer skal undergaa, var mindre restriktive,

- henviser til det japanske eksempel, hvor hjemlige finansmarkeder i vidt omfang er reguleret med henblik paa at tilskynde til innovation, og opfordrer Kommissionen til at undersoege baeredygtigheden af en saadan approach paa europaeisk plan;

11. kraever, at konkurrencen fremmes i det indre marked, saa det ikke kun er nogle faa store koncerner, der bestemmer tilrettelaeggelsen af innovationen og binder EU's og medlemsstaternes stoettemidler og derved udvikler produkter, der kun er ringe efterspoergsel efter;

12. opfordrer Kommissionen til at undersoege de bestemmelser, der er paalagt regeringerne og de regionale myndigheder gennem den europaeiske konkurrencepolitik med hensyn til deres evne til at tilbyde billige laan til innovative virksomheder;

13. mener, at de oekonomiske systemers toeven med at imoedegaa efterspoergslen efter innovative virksomheder delvis kan forklares ved mangel paa teknisk indsigt i banker og andre finansielle institutioner, og at denne situation boer afhjaelpes ved, at der oprettes uafhaengige vurderingsorganer, som kan forelaegge tekniske skoen som supplement til de oekonomiske noegletal, og opfordrer indtraengende medlemsstaterne og Kommissionen til at laegge stor vaegt paa foranstaltninger med henblik paa at goere det oekonomiske system mere pro-innovativt;

IV. ADMINISTRATIVE OG JURIDISKE RESTRIKTIONER

14. mener, at besvaerlige juridiske og administrative procedurer baade i medlemsstaterne og inden for EU er en hindring for virksomheders, forskningscentres og universiteters udnyttelse af teknologiske fremskridt, og:

- understreger, at harmonisering paa europaeisk plan kan bidrage til en forenkling af de administrative procedurer ved at erstatte 15 lovgivninger med en enkelt,

- bifalder Kommissionens forenklede lovgivning for det indre marked - SLIM - initiativ i forbindelse med groenbogen; understreger det fortsatte behov for fuld inddragelse af arbejdsmarkedets parter og de smaa og mellemstore virksomheder i processen,

- kraever snarlig indfoerelse af den europaeiske selskabsstatut,

- opfordrer til fortsatte overvejelser om en yderligere forenkling af administrationen af det fjerde rammeprogram, saa en raekke af Kommissionens tjenestegrenene indgaar i programmet;

15. er enig i, at det er vigtigt at fremme ophavsret og industriel ejendom med hensyn til omkostninger og procedurevarighed som et incitament til innovation, men mener dog, at dette skal afstemmes efter noedvendigheden af at udvikle frie produkter, der kan skabe konkurrence og saaledes saette skub i virksomhederne til at foretage yderligere innovation; mener derfor, at de perioder, hvori der ydes beskyttelse, skal variere alt efter produkttyper;

V. ANSPORING AF SMV TIL INNOVATION

16. understreger SMV's store betydning for jobskabelse samt for regional og lokal udvikling og kraever derfor:

- klare mekanismer for SMV's deltagelse i EU-forskningsprojekter og for deres udnyttelse af resultaterne heraf,

- saerprogrammer til fremme af samarbejdet mellem SMV og universiteter, industrielle forskningscentre og koncerner med henblik paa formidling og udnyttelse af teknologi,

- stoerre vaegt paa den betydning, lokale og regionalt baserede institutioner og offentlig politik har med henblik paa at tilvejebringe samarbejde og konkurrence mellem virksomhederne,

- udvikling af formidlende organisationer (saasom banker, konsulenter, marketingkooperativer, tekniske kollegier m.m.), som kan bidrage til at imoedekomme virksomhedens behov,

- en analyse af mulighederne for at maalrette strukturfondenes indsats mod innovation;

17. erkender, at SMV'erne ikke udgoer en homogen gruppe af virksomheder, og at der kraeves en overordnet politik for inddragelse af dem i innovationsprocessen; denne politik boer gaa ud paa:

- afdaekning af og respekt for forskellene i forvaltningen af teknologi i forhold til store virksomheder,

- fokusering paa maalgrupper paa grundlag af stoerrelse og sektor,

- teknologisk uddannelse, isaer i form af efteruddannelse, som et centralt punkt;

18. understreger de oekonomiske risici, der kan vaere forbundet med innovation, navnlig for SMV'erne, og kraever derfor samordnede foranstaltninger med henblik paa:

- tilvejebringelse af mere gunstige skattemaessige og finansielle vilkaar,

- udarbejdelse af modeller til fremme af joint ventures mellem SMV og forskningsinstitutter, herunder tilvejebringelse af risikovillig kapital,

- fremme af finansiering af egenkapital, laan og laanegarantier, navnlig fra Den Europaeiske Investeringsbank, Den Europaeiske Investeringsfond og European Loans Insurance Scheme for Employment (ELISE), hvis SMV- finansiering boer oeges og fremskyndes;

19. opfordrer Kommissionen til at oprette et europaeiske net for kvindelige ivaerksaettere;

VI. SOCIALE OG UDDANNELSESMAESSIGE ASPEKTER VED INNOVATION

20. beklager, at et traditionelt europaeisk formidlingssystem sammenlignet med USA bestaar i, at der mellem forskning, isaer grundforskning, og samfundsdebat er et stort svaelg, som man boer goere en maalrettet indsats for at lukke, idet aktuelle forskningsresultater goeres mere gennemskuelige for et bredere udsnit af befolkningen;

21. finder det uomgaengelig noedvendigt at inddrage den sociale dimension i »forskningsverifikationen«, hvilket bl.a. skal komme til udtryk i, at projektansoegninger udformes med dette for oeje, og tildelingen af midler sker paa den betingelse, at forskningsresultaterne ogsaa formidles udadtil;

22. kraever en mere forbrugerorienteret innovationspolitik;

23. understreger frem for alt, at det kun er ved hjaelp af avancerede ordninger for medarbejderinformation og -indflydelse, at innovation kan indfoeres effektivt paa arbejdspladsen, og at arbejdsstyrkens innovative evne og kapacitet kan maksimeres; mener i denne forbindelse, at Den Europaeiske Union skal:

- fortsaette med at udvikle og fremme principperne og idéerne bag medarbejderindflydelse,

- fremme den sociale dialog paa europaeisk plan, idet der laegges stoerre vaegt paa foelgerne af innovation for forholdet mellem arbejdsmarkedets parter,

- medvirke til at uddanne deltagerne i overenskomstforhandlinger, saaledes at de paagaeldende i hoejere grad bliver bevidst om foelgerne af innovation;

24. opfordrer til, at opmaerksomheden i saerlig grad rettes mod marginal produktforaedling og -forbedring, som er overordentlig vigtig af hensyn til konkurrenceevnen, saa at innovation i mindre maalestok ikke forvaerres som foelge af overdimensionerede omkostninger, samtidig med at der tages hensyn til hoeje standarder for beskyttelse af arbejdstagerne, miljoeet og forbrugerne - omraader, hvor Europa kan indtage en foerende position med hensyn til nye miljoevenlige vaekstindustrier;

25. er af den opfattelse, at begrebet innovation indeholder et kvalitativt aspekt, som ikke er gjort tilstraekkeligt tydeligt i groenbogen, hvor innovation navnlig betyder indfoerelse af nye metoder, der forhoejer innovative virksomheders (og nationale oekonomiers) konkurrenceevne - men langtfra enhver fornyelse af denne art er oenskvaerdig; opfordrer derfor Kommissionen til at goere stoetten til innovationer afhaengig af sociale og oekologiske kriterier;

26. opfordrer Kommissionen til at erkende, at samtlige aspekter af innovation maa integreres i uddannelse, navnlig i erhvervsuddannnelsen, og at de paakraevede instrumenter til konstatering af nye kvalifikationskrav til fremtidserhverv begrundet i innovation mangler, og anmoder Kommissionen om at tilvejebringe disse instrumenter;

27. glaeder sig over groenbogens forslag om at anvende 1996 - Det Europaeiske AAr for Livslang Uddannelse - som afsaet for en tilpasning af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne til foelgerne af innovation; understreger betydningen af at skabe stoerre kontakt mellem uddannelses-, forsknings- og virksomhedssektoren; slaar til lyd for i videst muligt omfang at inddrage smaa og mellemstore virksomheder samt haandvaerkssektoren i innovationsprocessen; mener, at debatten om hvidbogen om almen uddannelse og erhvervsuddannelse ogsaa skal bruges til at oege bevidstheden om innovationens betydning;

28. understreger noedvendigheden af en koordinering med andre relevante faellesskabsaktioner, som f.eks. de reviderede beskaeftigelses- og ADAPT- faellesskabsinitiativer, herunder NOW, som bl.a. omfatter stoette til udviklingen af nyskabende evalueringsmetoder med henblik paa integrering af alle erfaringer og aktiviteter udfoert af kvinder i karriereforloebet, HORIZON, som fremmer nyskabende tiltag til en begraensning af arbejdsgiveres udgifter til arbejdskraft ved beskaeftigelse af grupper med lavere produktivitet paa arbejdsmarkedet, YOUTHSTART, som omfatter udvikling af nyskabende tiltag til integrering af unge paa arbejdsmarkedet, isaer ved hjaelp af fjernstudier, og ADAPT-BIS, som omfatter finansiering til innovation;

III. TASK-FORCER OG INNOVATION

29. erkender, at de syv task-forcer beskrevet i groenbogen, som har samlet en raekke tjenestegrene inden for Kommissionen, er netvaerk i udvikling blandt virksomheder og forskningsinstitutter, som vil paavirke planlaegningen af det femte rammeprogram;

30. beklager dog meget, at disse task-forcer er resultatet af en udvaelgelsesproces i Kommissionen, som mangler gennemsigtighed og analytisk styrke, og derfor synes tilfaeldig;

31. beklager ogsaa, at der til trods for Kommissionens erklaeringer ikke er blevet gjort noget saerligt for at forbedre samordningen af medlemsstaternes og EU's forskningspolitikker gennem task-forcerne;

32. opfordrer til en aaben debat om eksisterende eller andre task-forcers maal samt til en sammenkaedning af det arbejde, de eksisterende task- forcer udfoerer, og groenbogens aktionsomraader;

33. bemaerker, at hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse fremhaever informationsteknologien og bioteknologien som vaekstsektorer, og beklager, at der i groenbogen ikke er taget hensyn til disse sektorer; mener ogsaa, at der burde have vaeret gjort mere ud af miljoeteknologier, nanoteknologi og software til multi-media- undervisning;

34. understreger, at med groenbogens over 130 specifikke forslag vil det blive en test, om Kommissionen faar held med at gennemfoere dem, og opfordrer Kommissionen til at hoere Parlamentet fuldt ud om opfoelgningen til groenbogen, herunder den handlingsplan, der forventes at komme senere i aar, og til at opstille en mekanisme for fortsat samarbejde med Parlamentet om innovationsprogrammets videre udvikling;

* * *

35. paalaegger sin formand at sende denne udtalelse til Raadet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer.