4.Tilrådighedsstillelsen af trancherne i overensstemmelse med finansieringsaftalen er betinget af, at der er midler til rådighed, og at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 24 i forordning (EU) 2021/241 har truffet en afgørelse om, at Finland på tilfredsstillende vis har opfyldt de relevante milepæle og mål, som er udpeget i relation til gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen. For at udbetalingen kan foretages, skal Finland have opfyldt milepælene og målene senest den 31. august 2026, med forbehold for ikrafttrædelsen af de retlige forpligtelser, der er omhandlet i stk. 1.

2.Kommissionen stiller Unionens finansielle bidrag til rådighed for Finland i trancher i overensstemmelse med bilaget til denne afgørelse. Der stilles et beløb på 271 094 341 EUR til rådighed i forfinansiering, svarende til 13 % af det finansielle bidrag. Forfinansieringen og trancherne kan udbetales af Kommissionen i en eller flere rater. Raternes størrelse afhænger af de midler, der er til rådighed.

1.Unionen stiller et finansielt bidrag til rådighed for Finland i form af ikketilbagebetalingspligtig støtte, som beløber sig til 2 085 341 084 EUR. Et beløb på 1 660 743 618 EUR stilles til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse senest den 31. december 2022. Hvis der i forbindelse med ajourføringen, jf. artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241, beregnes et beløb til Finland, som svarer til eller overstiger 2 085 341 084 EUR, stilles et yderligere beløb på 424 597 466 EUR til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse fra den 1. januar 2023 indtil den 31. december 2023. Hvis der i forbindelse med ajourføringen, jf. artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241, beregnes et beløb til Finland, som er lavere end 2 085 341 084 EUR, stilles et beløb svarende til forskellen mellem det ajourførte maksimale finansielle bidrag og beløbet på 1 660 743 618 EUR til rådighed med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse, jf. proceduren i artikel 20, stk. 8, i forordning (EU) 2021/241, fra den 1. januar 2023 indtil den 31. december 2023.

Vurderingen af Finlands genopretnings- og resiliensplan på grundlag af kriterierne i artikel 19, stk. 3, i forordning (EU) 2021/241 godkendes. Reformerne og investeringsprojekterne i genopretnings- og resiliensplanen, ordningerne og tidsplanen for overvågning og gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen, herunder de relevante milepæle og mål, de relevante indikatorer vedrørende opnåelsen af de planlagte milepæle og mål og ordningerne for Kommissionens fulde adgang til de underliggende relevante data er fastlagt i bilaget til denne afgørelse.

(57)Denne afgørelse bør ikke berøre udfaldet af eventuelle sager vedrørende tildeling af EU-midler inden for rammerne af andre EU-programmer end genopretnings- og resiliensfaciliteten eller sager om forvridning af det indre markeds virkemåde, som indledes i henhold til navnlig traktatens artikel 107 og 108. Den fritager heller ikke medlemsstaterne for i henhold til traktatens artikel 108 at underrette Kommissionen om eventuel statsstøtte —

(54)I henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241 skal beregningen af det maksimale finansielle bidrag til Finland ajourføres senest den 30. juni 2022. Derfor bør der i overensstemmelse med artikel 23, stk. 1, i nævnte forordning stilles et beløb til rådighed for Finland her og nu, som ikke overstiger det maksimale finansielle bidrag, der er omhandlet i artikel 11, stk. 1, litra a), med henblik på indgåelse af en retlig forpligtelse senest den 31. december 2022. Hvis det er nødvendigt efter ajourføringen af det maksimale finansielle bidrag bør Rådet på forslag af Kommissionen uden unødigt ophold ændre denne afgørelse med henblik på at medtage det ajourførte maksimale finansielle bidrag, der er beregnet i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i nævnte forordning.

(53)De anslåede samlede omkostninger i Finlands genopretnings- og resiliensplan udgør 2 094 687 000 EUR. Eftersom genopretnings- og resiliensplanen på tilfredsstillende vis opfylder vurderingskriterierne i forordning (EU) 2021/241, og da de anslåede samlede omkostninger i genopretnings- og resiliensplanen desuden beløber sig til mere end det maksimale finansielle bidrag, der er til rådighed for Finland, bør det finansielle bidrag, der tildeles til Finlands genopretnings- og resiliensplan, være lig med hele det maksimale finansielle bidrag, der er til rådighed for Finland.

(52)Eftersom Kommissionens vurdering af Finlands genopretnings- og resiliensplan er positiv, idet den finder, at planen på tilfredsstillende vis opfylder vurderingskriterierne i forordning (EU) 2021/241, bør denne afgørelse i henhold til artikel 20, stk. 2, og bilag V til samme forordning fastsætte, hvilke reformer og investeringsprojekter der er nødvendige for gennemførelsen af planen, de relevante milepæle, mål og indikatorer samt det beløb, der stilles til rådighed fra Unionen til gennemførelse af planen i form af ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte.

(51)For at sikre, at de relevante aktører tager ejerskab til foranstaltningerne, er det afgørende at inddrage alle berørte lokale myndigheder og interessenter, herunder arbejdsmarkedets parter, under hele gennemførelsen af de investeringer og reformer, der er indeholdt i planen.

(49)Planen indeholder foranstaltninger, som giver finske selskaber mulighed for at deltage i eventuelle vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse (IPCEI) inden for mikroelektronik og vedvarende brint. Investeringen i forskning inden for cybersikkerhed har til formål at skabe en flersproget platform for udvikling af og undervisning i færdigheder relateret til cybersikkerhed, som kan bruges i alle medlemsstater.

(48)I overensstemmelse med artikel 18, stk. 4, litra g), i forordning (EU) 2021/241 vil der ifølge planen for så vidt angår investeringer i bredbåndsinfrastruktur, udviklingsmiljøer for 6G, kunstig intelligens og kvantecomputing såvel som investeringer i cybersikkerhedsøvelser og -uddannelse blive udarbejdet en risikovurderings- og risikostyringsplan for hvert projekt, og sikkerhedsrisiciene vil blive håndteret gennem hele projektets livscyklus. Det fremgår også af planen, at opfyldelsen af cybersikkerhedskrav vil blive sikret for de produkter og tjenester, der knytter sig til projektet, og at der om nødvendigt vil blive anvendt certificeringssystemer. De offentlige udbudsprocedurer vil sikre, at sikkerhedskravene opfyldes, og personale og virksomheder vil om nødvendigt være underlagt forudgående sikkerhedsgodkendelse. Med hensyn til investeringerne i konnektivitet redegøres der i planen for de nationale lovgivningsmæssige rammer, som tager hensyn til EU's værktøjskasse til udrulning af sikre 5G-net. For eksempel må der i kritiske dele af kommunikationsnettene ikke anvendes anordninger, som kan udgøre en fare for den nationale sikkerhed.

(47)Planen indeholder en række foranstaltninger, som forventes at bidrage til at håndtere udfordringerne vedrørende ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle. De omfatter beskæftigelses- og arbejdsmarkedsreformer, som tager sigte på at udvikle mere integrerede tjenester, som vil være tilgængelige for alle og imødekomme behovene blandt de mindre gunstigt stillede grupper, herunder personer med nedsat arbejdsevne, personer, som er vanskelige at beskæftige, og indvandrere. Der drages også omsorg for sårbare grupper i forbindelse med reformen af social- og sundhedssystemet. Foranstaltninger til at imødegå problemer med nedsat arbejdsevne, navnlig foranstaltninger til støtte for mental trivsel, forventes at bidrage til øget ligestilling mellem kønnene. Andre foranstaltninger, herunder fremskyndelsen af digitaliseringen og udbredelsen af højhastighedsbredbåndsforbindelser til udkantsområder, vil give mulighed for at arbejde uanset placering, hvilket vil gøre det lettere for mænd og kvinder at forene arbejds- og familieliv.

(46)Finlands plan indeholder en omfattende og afbalanceret pakke af reformer og investeringer. Foranstaltningerne under komponenterne er gensidigt forstærkende, og alle komponenter indeholder et afbalanceret sæt reformer og investeringer. Endvidere er der en veletableret forbindelse mellem reformerne og investeringerne, og foranstaltningerne styrker og supplerer hinanden og bidrager til at tackle de identificerede udfordringer. Foranstaltningerne stemmer overens med de relevante nationale politikrammer og strategier såsom regeringens program og den nationale energi- og klimaplan. De foranstaltninger, der er beskrevet under de forskellige komponenter, strider ikke mod eller undergraver ikke hinandens effektivitet, og der er heller ikke konstateret manglende konsekvens eller uoverensstemmelser mellem forskellige komponenter.

(44)En milepæl bør sikre, at der oprettes et dataregister til overvågning af gennemførelsen af planen, og at dette er operationelt, før den første betalingsanmodning indgives til Kommissionen. Systemet bør som minimum omfatte følgende funktioner: a) indsamling af data og overvågning af opfyldelsen af milepæle og mål, b) indsamling, lagring og sikring af adgang til de oplysninger, der kræves efter artikel 22, stk. 2, litra d), i forordning (EU) 2021/241. Der bør udarbejdes en specifik revisionsrapport om systemet for at bekræfte dataregistrets funktionaliteter.

(43)Finansministeriet bør sikre, at kontrol- og revisionskravene i henhold til forordning (EU) 2021/241 opfyldes. Kontrol- og revisionsfunktionen omfatter en klar og passende adskillelse af opgaverne i ministeriet. De aktører, der er ansvarlige for kontrollen, bør gives retlig bemyndigelse og administrativ kapacitet til at varetage deres planlagte roller og opgaver. Overordnet set anses kontrolsystemet og andre relevante ordninger, herunder indførelsen af et nyt dataregister til indsamling, lagring og tilrådighedsstillelse af oplysninger om endelige modtagere, for at være tilstrækkelige til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter ved anvendelsen af midler ydet inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten samt til at forhindre dobbeltfinansiering fra denne og andre EU-programmer.

(42)Planen indeholder en passende beskrivelse af det system, der er indført med henblik på gennemførelse, kontrol og revision. Kontrol- og revisionssystemet er baseret på robuste processer og strukturer. En del af strukturen er nyoprettet. Finansministeriet bør bære det overordnede ansvar for gennemførelsen af planen, mens de øvrige gennemførelsesministerier og -organer bør stå for planens operationelle og administrative aspekter. Finansministeriet bør bistås af det tekniske sekretariat, som skal overvåge planens gennemførelse. Der er en klar opgavefordeling mellem finansministeriet og andre relevante ministerier, og deres respektive roller og ansvar er afgrænset på passende vis. En milepæl bør indeholde et krav om ikrafttrædelsen af en national lov, som giver de relevante organer bemyndigelse til at koordinere, overvåge samt foretage kontrol og revision af gennemførelsen af Finlands plan. Denne milepæl bør være opfyldt, inden den første betalingsanmodning indgives til Kommissionen.

(41)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra j), og afsnit 2.10 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 er de ordninger, der er foreslået i genopretnings- og resiliensplanen, og de yderligere foranstaltninger i denne afgørelse tilstrækkelige (A-rating) til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter ved anvendelsen af midler ydet i henhold til nævnte forordning, og ordningerne forventes effektivt at forhindre dobbeltfinansiering inden for rammerne af nævnte forordning og andre EU-programmer. Dette berører ikke anvendelsen af andre instrumenter og værktøjer til at fremme og håndhæve overholdelsen af EU-retten, herunder til at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter og til at beskytte Unionens budget i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092.

(40)Finland har fremlagt individuelle udgiftsskøn for planens enkelte komponenter og har baseret sig på adskillige kilder til at begrunde omkostningerne ved investeringer og reformer. Disse omfatter projektindkaldelser i lignende sektorer eller med lignende kendetegn, indkøbskontrakter vedrørende lignende tjenester eller tidligere investeringer af samme type, konsekvensanalyser foretaget af regeringen, akademiske undersøgelser og andre eksterne referencer, herunder vedrørende sektorspecifikke investeringsbehov, fra internationale organisationer. På grundlag af den fremlagte dokumentation anses metoderne til beregning af omkostningerne ved de fleste af foranstaltningerne i planen for at være pålidelige og at udgøre et tilstrækkeligt grundlag for en positiv vurdering af deres rimelighed og plausibilitet. Den dokumentation, der er blevet fremlagt som grundlag for beregningsmetoderne, kunne imidlertid i visse tilfælde være mere detaljeret og indeholde mere omfattende omkostningsoplysninger, navnlig med hensyn til visse horisontale investeringsordninger. Endelig er de anslåede samlede omkostninger i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med princippet om omkostningseffektivitet og svarer til den forventede nationale økonomiske og sociale indvirkning.

(38)Medlemsstaterne bør sikre, at finansiel støtte gennem faciliteten meddeles og anerkendes i overensstemmelse med artikel 34 i forordning (EU) 2021/241. Der kan anmodes om teknisk bistand gennem instrumentet for teknisk støtte, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/240, med henblik på at bistå medlemsstaterne i gennemførelsen af deres planer.

(37)Milepælene og målene i Finlands plan er realistiske, og de foreslåede indikatorer for disse milepæle og mål er relevante, acceptable og robuste. De er tilstrækkeligt klare og omfattende til at sikre, at opfyldelsen af dem kan følges og kontrolleres. Desuden giver rækkefølgen af milepæle og mål mulighed for at foretage en passende overvågning af fremskridtene med hensyn til at nå planens målsætninger og for at planlægge udbetalingerne. Milepælene og målene er også relevante for foranstaltninger, der allerede er gennemført, og som er støtteberettigede i henhold til forordningens artikel 17, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241. Det er nødvendigt med en tilfredsstillende opfyldelse af disse milepæle og mål over tid, hvis en betalingsanmodning skal kunne begrundes.

(36)Republikken Finlands finansministerium vil være ansvarligt for at koordinere gennemførelsen og overvågningen af planen. Der er en klar fordeling af ansvarsområder og en passende struktur til at varetage gennemførelsen af planen, overvågningen af fremskridt og rapporteringen.

(34)Planens solide investeringsstøtte til den grønne omstilling ventes at sætte yderligere skub i innovative lavemissionsløsninger for økonomien. Dette bør øge væksten i nye sektorer og skabe yderligere muligheder for økonomisk vækst. Planens fokus på investeringer i digitalisering af diverse sektorer ventes at løfte produktiviteten på længere sigt. Planens varige indvirkning kan også øges gennem synergier mellem planen og andre programmer, bl.a. dem der finansieres af midler inden for rammerne af samhørighedspolitikken, navnlig hvis de territoriale udfordringer behandles tilbundsgående, og det tilstræbes at fremme en afbalanceret udvikling.

(33)Gennemførelsen af foranstaltningerne i planen forventes at medføre strukturelle ændringer i den offentlige forvaltning og forbedre dens effektivitet og kapacitet. En reform af energibeskatningen ventes at bidrage til en strukturel "forgrønnelse" af skattepolitikken i Finland. Reformer af de aktive arbejdsmarkedspolitikker, som stemmer overens med den nordiske arbejdsformidlingsmodel, ventes at øge arbejdsudbuddet og forbedre beskæftigelsesegnetheden for blandt jobsøgende og underrepræsenterede grupper på arbejdsmarkedet. Reformen af social- og sundhedstjenesterne forventes at forbedre Finlands modstandsdygtighed på lang sigt.

(31)Reformerne og investeringerne i planen ventes at bidrage til Finlands digitale omstilling på mange områder ved at støtte digitaliseringen af virksomheder, navnlig SMV'er, og den offentlige sektor, fremme cyber- og informationssikkerhed og støtte forskning og innovation inden for nøgleteknologier, herunder halvledere, kunstig intelligens og 6G. Digitalisering er et tværgående tema gennem hele planen, idet digitale løsninger indgår i andre foranstaltninger relateret til klima- og miljømålene, f.eks. digitalisering af transport- og energiinfrastruktur. Der er også et stærkt fokus på digitale sundhedsløsninger, der spænder fra anvendelse af dataanalyse med henblik på at forbedre diagnosticeringen til investeringer i e-sundhed for at sikre kontinuitet i behandlingen.

(30)Foranstaltningerne i planen bidrager til at håndtere Finlands udfordringer i forbindelse med den digitale omstilling. Selv om de digitale forbindelsesmuligheder generelt er meget avancerede i Finland, mangler der digital infrastruktur i landområderne. Støtten til højhastighedsbredbåndsforbindelser ventes at forbedre adgangen til sådanne forbindelser i tyndt befolkede områder, hvilket vil gavne produktiviteten og opretholde den økonomiske aktivitet i disse områder. Selv om den finske befolkning generelt besidder gode digitale færdigheder, er der mangel på kvalificeret arbejdskraft i IKT-sektoren, hvilket planen søger at afbøde gennem foranstaltninger til at øge antallet af studiepladser på områder, der er relevante for IKT-sektoren, reformer af rammerne for kontinuerlig læring samt foranstaltninger til at fremme de digitale færdigheder yderligere.

(29)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra f), og afsnit 2.6 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) bidrager til den digitale omstilling eller til håndtering af de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for digitale mål omfatter et beløb, der svarer til 27,0 % af planens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VII til nævnte forordning.

(28)Investeringer i vedvarende energiteknologi udgør en stor del af foranstaltningerne til støtte for klimamålene. Andre væsentlige foranstaltninger, som støtter klima- eller miljømålene, omfatter investeringer i dekarbonisering af industrien, reduktion af bygningsmassens emissioner, reduktion af emissioner i transportsektoren samt øget genanvendelse og genbrug. Planen indeholder desuden en pakke FoUoI-investeringer til støtte for den grønne omstilling.

(27)Reformerne og investeringerne forventes at yde et væsentligt bidrag til at fremme Finlands dekarboniserings- og energiomstillingsmål som fastsat i den nationale energi- og klimaplan for 2030 og dermed at bidrage til Unionens klimamål. Et betydeligt antal foranstaltninger i planen støtter klimamålet, samtidig med at mange foranstaltninger også har til formål at støtte miljømålet, herunder biodiversitet. Nogle af foranstaltningerne til modvirkning af klimaændringer kan desuden også bidrage til bevarelsen af biodiversiteten, da klimaændringer er en af de største trusler mod biodiversiteten. Gennemførelsen af disse foranstaltninger forventes at få varig indvirkning, navnlig ved at bidrage til grøn omstilling, øget biodiversitet og miljøbeskyttelse.

(26)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra e), og afsnit 2.5 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen foranstaltninger, der i høj grad (A-rating) bidrager til den grønne omstilling, herunder biodiversitet, eller til håndtering af de dermed forbundne udfordringer. Foranstaltningerne til støtte for klimamål omfatter et beløb, der svarer til 50,1 % af planens samlede tildeling, beregnet på grundlag af metoden i bilag VI til nævnte forordning. I overensstemmelse med artikel 17 i nævnte forordning stemmer genopretnings- og resiliensplanen overens med oplysningerne i den nationale energi- og klimaplan for 2021-2030.

(25)Der er lagt særlig vægt på foranstaltninger, hvis indvirkning på miljømålene kræver nøje kontrol. Finlands plan indeholder adskillige brede investeringsordninger, hvis overensstemmelse med DNSH-princippet ikke kan fastslås, før de er i gennemførelsesfasen. Det er navnlig tilfældet for strategiske støtteordninger, som vedrører anlæg under EU's emissionshandelssystem, såvel som andre brede støtteordninger, som bl.a. omfatter investeringer i energiinfrastruktur, støtte til brint- og kulstofopsamling og -anvendelse samt investeringer i FoUoI til støtte for den grønne omstilling. Udvælgelseskriterierne i forbindelse med de kommende projektindkaldelser bør udelukke skadelige aktiviteter og indeholde krav om, at kun aktiviteter, som overholder EU-lovgivningen og national lovgivning, kan blive udvalgt. Der bør knyttes en milepæl til lanceringen af alle projektindkaldelser, som gør det bindende at kontrollere, at investeringerne overholder DNSH-princippet.

(24)Planen sikrer for hver reform og investering, at der ikke gøres væsentlig skade på nogen af de seks miljømål, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, nemlig modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer, bæredygtig anvendelse og beskyttelse af vand- og havressourcer, cirkulær økonomi, forebyggelse og bekæmpelse af forurening samt beskyttelse og genopretning af biodiversitet og økosystemer. Finland har fremlagt begrundelser i overensstemmelse med Europa-Kommissionens tekniske vejledning om "ikke at gøre væsentlig skade" (2021/C 58/01) for alle foranstaltningerne i planen. I de tilfælde hvor det er nødvendigt, har Finland foreslået afbødende foranstaltninger eller medtaget specifikke elementer i udformningen af foranstaltningerne for at undgå væsentlig skade, hvilket bør sikres gennem relevante milepæle.

(23)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra d), og afsnit 2.4 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at sikre, at ingen foranstaltning (A-rating) til gennemførelse af reformer og investeringsprojekter i genopretnings- og resiliensplanen gør væsentlig skade på miljømål som omhandlet i artikel 17 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (princippet om ikke at gøre væsentlig skade — DNSH-princippet).

(22)Planen ventes at udgøre et positivt bidrag til samhørighed og konvergens ved at udligne de resterende regionale forskelle i udbuddet af tjenester. Der vil primært blive skabt øget samhørighed gennem mere integrerede offentlige beskæftigelsestjenester, udvidelsen til nye regioner af integrerede tjenester rettet mod at styrke arbejdsevnen og den mentale sundhed samt styrkelse af kommunernes integrerede one-stop-shop-tjenester for unge.

(21)Planen tager også sigte på at afhjælpe efterslæbet i sundhedsplejen oven på covid-19-pandemien samt at øge modstandsdygtigheden i social- og sundhedssystemet, hvilket vil øge den institutionelle resiliens, mindske sårbarheden over for chok og bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder.

(20)Planen bidrager til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, herunder principperne om ligestilling mellem kønnene, lige muligheder, aktiv støtte til beskæftigelse, inklusion af personer med handicap samt uddannelse, opkvalificering og livslang læring, såvel som andre EU-initiativer, bl.a. EU's dagsorden for færdigheder, EU's flagskibsinitiativ "omskoling og opkvalificering", Rådets henstillinger om erhvervsrettet uddannelse og opkvalificeringsforløb samt henstillingen om effektiv aktiv støtte til beskæftigelse. Planen er i overensstemmelse med ungdomsgarantien. Den påtænkte støtte til integrerede beskæftigelses-, sundheds‑, social- og uddannelsestjenester for unge forventes navnlig at hjælpe med at forebygge social udstødelse af unge og forbedre deres beskæftigelsesmuligheder.

(19)Simuleringer foretaget af Kommissionens tjenestegrene viser, at planen sammen med de øvrige foranstaltninger under EU-genopretningsinstrumentet vil kunne øge Finlands BNP med mellem 0,4 % og 0,6 % frem mod 2026, uden at medregne de mulige positive virkninger af strukturreformer, som kan være væsentlige. Planen indeholder et betydeligt antal reformer og investeringer, som ventes at fremme intelligent og bæredygtig vækst, i overensstemmelse med EU's industristrategi, støtte grøn og digital omstilling og afbøde krisens konsekvenser, samtidig med at den øger Finlands konkurrenceevne og vækst. Foranstaltningerne ventes også at afhjælpe manglen på kvalificeret arbejdskraft, tage fat om problemet med strukturel arbejdsløshed og støtte SMV'ers private investeringer og vækst. Planens stærke fokus på digitalisering ventes at øge produktivitetsvæksten og investeringerne i innovation.

(18)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra c), og afsnit 2.3 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at have stor indvirkning (A-rating) med hensyn til at styrke Finlands vækstpotentiale, jobskabelse og økonomiske, sociale og institutionelle resiliens, bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, herunder gennem fremme af politikker for børn og unge, og afbøde covid-19-krisens økonomiske og sociale indvirkning, hvorved den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og konvergens i Unionen styrkes.

(17)Henstillingerne vedrørende den umiddelbare finanspolitiske reaktion på pandemien kan anses for at falde uden for rammerne for Finlands plan, selv om Finland generelt har reageret hensigtsmæssigt og tilstrækkeligt på det umiddelbare behov for at understøtte økonomien ved hjælp af finanspolitiske foranstaltninger i 2020 og 2021 i overensstemmelse med bestemmelserne om den generelle undtagelsesklausul i stabilitets- og vækstpagten. Desuden er henstillingen om at skabe tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning i 2020 ikke længere relevant på grund af både udløbet af den tilsvarende budgetperiode og aktiveringen i marts 2020 af den generelle undtagelsesklausul i stabilitets- og vækstpagten i forbindelse med covid-19-krisen.

(16)Planen har et stærkt fokus på investeringer i forskning og innovation, grøn og digital omstilling, omstilling til lavemission og energiomstilling samt bæredygtig og effektiv infrastruktur. Nogle støtteordninger tager sigte på at fremme investeringer i nye rene energiteknologier, øge brugen af lav- og nulemissionskøretøjer og dekarbonisere industrien. Målrettede foranstaltninger støtter digitale investeringer, herunder i digital infrastruktur, mikroelektronik, 6G, kunstig intelligens og kvantecomputing.

(15)Planen forventes at forbedre modstandsdygtigheden i social- og sundhedssystemet. Strukturreformen vedrørende behandlingsgarantien, der indgår i reformen af social- og sundhedssystemet, ventes i kombination med betydelige investeringer at sikre mere lige adgang til og mere omkostningseffektive social- og sundhedsydelser. Det primære fokus er på at ændre sundhedssystemet ved at indføre nye og navnlig digitale løsninger, tilbyde tidlig problemidentifikation og udvikle lavtærskeltilbud på social- og sundhedsområdet. Dette er kombineret med foranstaltninger til at forbedre omkostningseffektiviteten gennem en målrettet digitaliseringsindsats, bl.a. øget datatilgængelighed og evidensbaseret beslutningstagning, samt gennem brug af e-sundhedsløsninger. Planen tager også sigte på at øge antallet af studiepladser på videregående uddannelser inden for sektorer, hvor der er mangel på arbejdskraft. Dette forventes at afbøde manglen på sundhedspersonale på mellemlang sigt.

(14)Planen indeholder adskillige målrettede reformer og investeringer, som skal støtte beskæftigelsen og øge beskæftigelsesfrekvensen ved at sikre mere integrerede tjenester for ledige og ikkeerhvervsaktive, samt aktive arbejdsmarkedspolitikker, der specifikt er rettet mod unge og personer med nedsat arbejdsevne. Den indeholder foranstaltninger til at forbedre kvalifikationerne efter behovene på arbejdsmarkedet, navnlig i forbindelse med den grønne og den digitale omstilling, herunder for personer i underrepræsenterede grupper med ringe færdigheder.

(13)Planen indeholder et bredt sæt af reformer og investeringer, der gensidigt styrker hinanden og bidrager til effektivt at håndtere alle eller en betydelig del af de økonomiske og sociale udfordringer, der er skitseret i de landespecifikke henstillinger, som Rådet rettede til Finland som led i det europæiske semester i 2019 og 2020, navnlig på områderne færdigheder, aktiv inklusion, integrerede tjenester for ledige og ikkeerhvervsaktive, forskning og innovation, omstilling til lavemission og energiomstilling, bæredygtig transport og overvågning af gæld i husholdningerne. Reformerne og investeringerne i planen sigter også mod at forbedre omkostningseffektiviteten af og den lige adgang til social- og sundhedstjenester. Derudover indeholder planen foranstaltninger til at sikre mere effektivt tilsyn med og håndhævelse af reglerne om hvidvask af penge.

(12)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra b), og afsnit 2.2 i bilag V til forordning (EU) 2021/241 forventes genopretnings- og resiliensplanen at bidrage til på effektiv vis at håndtere alle eller en betydelig del af de udfordringer (A-rating), der er identificeret i de relevante landespecifikke henstillinger, herunder finansielle aspekter heraf, som er rettet til Finland, eller udfordringer identificeret i andre relevante dokumenter, som Kommissionen vedtager officielt inden for rammerne af det europæiske semester.

(11)Planen ventes at udgøre et positivt bidrag til samhørighed og konvergens ved at tackle de resterende regionale forskelle i udbuddet af offentlige tjenester og de tilbageværende huller i adgangen til bredbånd. Hvad angår politikker vedrørende den kommende generation tager nogle reformer og investeringer sigte på at støtte kontinuerlig læring, bl.a. ved hjælp af mere integrerede digitale platforme og onlinetjenester, og øge antallet af studiepladser på videregående uddannelser inden for de områder, hvor der er mangel på arbejdskraft.

(10)For at fremme intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst indeholder planen foranstaltninger til at øge beskæftigelsesfrekvensen, tiltrække en international talentmasse og øge produktiviteten. For at afbøde negative chok og sikre en bedre krisehåndtering indeholder planen tiltag til at tackle de mere langvarige udfordringer med hensyn til at sikre lige adgang til og et mere omkostningseffektivt social- og sundhedssystem. Planen sikrer en bred dækning af søjlen for digital omstilling og de forskellige dimensioner heraf, idet adskillige komponenter er direkte eller indirekte rettet mod digital omstilling. Finland er verdensførende på det digitale område, og planen ventes at lukke de resterende huller i den digitale infrastruktur ved at forbedre og udvide højhastighedsbredbåndsnettene. Samtidig ventes reformer og investeringer at støtte digitaliseringen af virksomheder og den offentlige sektor, bl.a. på social- og sundhedsområdet, forbedre de digitale færdigheder, fremme forskning og innovation i digital teknologi, støtte udviklingen af cyber- og informationssikkerhed og forbedre digitaliseringen af jernbanetjenester.

(9)Hvad angår søjlen for grøn omstilling bidrager en lang række af foranstaltningerne i planen til Finlands mål om at opnå kulstofneutralitet i 2035. Foranstaltningerne omfatter navnlig reformer og investeringer, som øger andelen af vedvarende energi i energimikset, fremmer dekarboniseringen af industrien, nedbringer emissionerne fra offentlige og private bygninger og fremmer lavemissionstransportformer.

(8)Planen indeholder foranstaltninger, som bidrager til alle seks søjler, idet et betydeligt antal af komponenterne i planen dækker flere søjler på samme tid. Denne tilgang er med til at sikre en fyldestgørende og sammenhængende behandling af hver søjle. I lyset af de specifikke udfordringer, som Finland står over for, det særlige fokus på den grønne omstilling og på intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst såvel som den overordnede vægtning på tværs af søjlerne anses planen i høj grad for at udgøre en omfattende og tilstrækkeligt afbalanceret reaktion på den økonomiske og sociale situation.

(5)Genopretnings- og resiliensplanerne bør forfølge de overordnede mål for genopretnings- og resiliensfaciliteten, som er oprettet i henhold til forordning (EU) 2021/241, og for EU-genopretningsinstrumentet, som er oprettet i henhold til Rådets forordning (EU) 2020/2094, til støtte for genopretningen efter covid-19-krisen. De bør fremme Unionens økonomiske, sociale og territoriale samhørighed ved at bidrage til de seks søjler, der er nævnt i artikel 3 i forordning (EU) 2021/241.

(3)I Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet henstillede Rådet til medlemsstaterne i euroområdet at træffe foranstaltninger, herunder gennem deres genopretnings- og resiliensplaner, til bl.a. at sikre en politisk kurs, der støtter genopretningen, samt til at forbedre konvergensen, modstandsdygtigheden og den bæredygtige og inklusive vækst yderligere. Rådet henstillede også til medlemsstaterne i euroområdet at styrke de nationale institutionelle rammer, sikre makrofinansiel stabilitet samt fuldføre Den Økonomiske og Monetære Union og styrke euroens internationale rolle.

(2)Den 9. juli 2019 og den 20. juli 2020 rettede Rådet henstillinger til Finland som led i det europæiske semester. Rådet henstillede navnlig til Finland at forbedre omkostningseffektiviteten af og den lige adgang til social- og sundhedstjenester, afhjælpe manglen på sundhedspersonale, forbedre incitamenterne til at tage arbejde, forbedre færdigheder og sikre en aktiv inklusion, støtte beskæftigelsen og forbedre aktive arbejdsmarkedspolitikker, målrette investeringstiltag inden for den økonomiske politik mod forskning og udvikling samt grøn og digital omstilling, styrke overvågningen af husholdningernes gæld og sikre et effektivt tilsyn med og en effektiv håndhævelse af reglerne om bekæmpelse af hvidvask af penge. Efter at have vurderet fremskridtene med gennemførelsen af disse landespecifikke henstillinger på tidspunktet for forelæggelsen af genopretnings- og resiliensplanen finder Kommissionen, at henstillingen om at træffe alle nødvendige foranstaltninger, i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul, til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning er blevet gennemført fuldt ud. Der er gjort væsentlige fremskridt med hensyn til henstillingen om at træffe foranstaltninger til at tilvejebringe likviditet til realøkonomien, navnlig til små og mellemstore virksomheder.

(1)Covid-19-udbruddet har haft ødelæggende konsekvenser for Finlands økonomi. I 2019 udgjorde Finlands bruttonationalprodukt (BNP) pr. indbygger 139 % af gennemsnittet for Unionen. Ifølge Kommissionens sommerprognose 2021 faldt Finlands reale BNP med 2,8 % i 2020, mens det ventes at falde med 0,1 % i 2020 og 2021 samlet set. Forhold af længere varighed, som påvirker de økonomiske resultater på mellemlang sigt, omfatter en svag produktivitetsvækst, et stort behov for investeringer i grøn omstilling samt forskning og udvikling, stigende gæld i husholdningerne og et underpræsterende sundheds- og uddannelsessystem.

EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 4.10.2021 COM(2021) 624 final BILAG

til til Rådets gennemførelsesafgørelse om godkendelse af vurderingen af Finlands genopretnings- og resiliensplan







{SWD(2021) 284 final}



BILAG AFSNIT 1: REFORMER OG INVESTERINGER INDEN FOR RAMMERNE AF GENOPRETNINGS- OG RESILIENSPLANEN 1.Beskrivelse af reformer og investeringer SØJLE 1: Grøn omstilling støtter økonomisk omstrukturering og et kulstofneutralt velfærdssamfund A. KOMPONENT P1C1: OMDANNELSE AF ENERGISYSTEMET Finland har sat sig som mål at blive verdens første fossilfri velfærdssamfund og nå kulstofneutralitet senest i 2035. Det overordnede mål for denne komponent i den finske genopretnings- og resiliensplan er at bidrage til at nå målet om kulstofneutralitet ved at fremme anvendelsen af rene energiteknologier. Denne komponent i den finske genopretnings- og resiliensplan omfatter investeringer, der dækker den infrastruktur, der er nødvendig for distribution af vedvarende energi, samt produktion af ren energi. Disse investeringer skal ledsages af reformer af energisektoren med fokus på udfasning af brugen af kul til energiproduktion samt en reform af energibeskatningen for at fremme brugen af ren energi. Der er medtaget en særskilt investering til støtte for vedvarende energi i den selvstyrende region Åland. Komponenten bidrager til at imødekomme landespecifikke henstillinger om at fokusere investeringer på den grønne omstilling, navnlig på ren og effektiv produktion og anvendelse af energi (landespecifik henstilling nr. 3 fra 2020), samt fremme investeringer i lavemissions- og energiomstilling (landespecifik henstilling nr. 3 fra 2019). Det forventes, at ingen foranstaltning i denne komponent skader miljømålene i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 væsentligt, idet der tages hensyn til beskrivelsen af foranstaltningerne og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). A.1. Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med ikketilbagebetalingspligtig støtte Reform 1 (P1C1R1): Betydelig reduktion i anvendelsen af kul til energi inden 2026 Loven om forbud mod brug af kulenergi (406/2019) blev vedtaget af det finske parlament i 2019. Loven forbyder anvendelse af kul fra 2029. Finland bestræber sig på at fremme fjernelsen af anvendelsen af kul inden for en kortere tidsramme og sigter mod en reduktion af anvendelsen af kul til energiproduktion på mellem 40 % og 80 % inden 2026 i forhold til 2019. De foranstaltninger, som Finland har truffet for at støtte udfasningen af anvendelsen af kul i energisektoren, omfatter integration af nye el- og varmeproduktionsløsninger i energisystemet, energitransmission og tilgængeligheden af teknologier til erstatning af kul. Reformen skal være gennemført senest den 30. juni 2026. Reform 2 (P1C1R2): Reform af energibeskatningen for at tage hensyn til den teknologiske udvikling Formålet med reformen er at ændre den nuværende beskatning af forskellige energikilder. Ændringen af energibeskatningslovgivningen (lov om punktafgifter på elektricitet og visse brændstoffer) skal bidrage til udfasningen af fossile brændstoffer ved at fremme elektrificering af industrien og tilskynde til investeringer i lavemissionsteknologier. Reformen skal også reducere elafgiften for industri, miner, landbrug og datacentre på mere end 5 MW til 0,05 cent/kWh, dvs. EU-minimumsafgiften, fra 0,69 cent/kWh. Reformen skal også udfase refusionen af energiafgifter for energiintensive industrier senest i 2025 og øge beskatningen af fossile brændstoffer, herunder tørv, med 2,7 EUR pr. MWh fra den 1. januar 2021. En undersøgelse af energibeskatningen af ikke-forbrændingsvarmeproduktion er i gang. Undersøgelsen forventes at danne grundlag for beslutninger om yderligere foranstaltninger til beskatning af energisektoren. Finland forventes at fremlægge lovgivningsmæssige ændringer for at sikre, at ændringerne træder i kraft den 1. januar 2022. Reformen skulle være gennemført senest den 30. juni 2021.

Investering 1 (P1C1I1): Energiinfrastrukturinvesteringer Formålet med investeringen er at forbedre rammebetingelserne for at tiltrække investeringer i ren energi med fokus på integration af energisystemet, energilagring og transport. Investeringen skal støtte projekter, der fremmer opførelsen af energiinfrastruktur med følgende fokus: I)elnet og eltransmissionskapacitet II)investeringer i integration af energisystemer og produktion, overførsel og udnyttelse af overskuds- og spildvarme i fjernvarmenet III)transport af kulstoffattige gasser, herunder brint, biogas og biomethan. Udvælgelsen foretages efter forskellige kriterier såsom deres bidrag til dekarboniseringen af energisektoren og deres gennemførlighed i overensstemmelse med den fastsatte tidsramme. Støtten ydes i henhold til et nyt regeringsdekret, der skal vedtages senest den 31. december 2021. Den skal tage form af indkaldelser af konkurrerende tilbud, der sorterer under økonomi- og beskæftigelsesministeriet samt Business Finland, og som skal organiseres i flere faser med det formål at fremrykke store investeringer. For at sikre, at foranstaltningen er i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01), skal støtteberettigelseskriterierne i mandatet for kommende indkaldelser af projekter udelukke følgende liste over aktiviteter: i) aktiviteter i forbindelse med fossile brændstoffer, herunder downstream-anvendelse ii) aktiviteter under EU's emissionshandelssystem (ETS) med henblik på at opnå forventede drivhusgasemissioner, der ikke er lavere end de relevante benchmarks iii) aktiviteter i forbindelse med affaldsdeponeringsanlæg, forbrændingsanlæg og anlæg til mekanisk-biologisk behandling og iv) aktiviteter, hvor langsigtet bortskaffelse af affald kan skade miljøet. Mandatet skal desuden kræve, at kun aktiviteter, der er i overensstemmelse med relevant EU-lovgivning og national miljølovgivning, kan udvælges. Udvælgelseskriterierne skal sikre, at alle projekter bidrager til de klimaændringsmål, der er knyttet til interventionsområde 033, og som har en klimakoefficient på 100 % i overensstemmelse med bilag VI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten. Investeringen skal være gennemført senest den 30. juni 2026. Investering 2 (P1C1I2): Investeringer i ny energiteknologi Formålet med investeringen er at bidrage til Finlands mål om at opnå kulstofneutralitet senest i 2035 ved at stimulere indførelsen af nye rene teknologier til energiproduktion og -anvendelse. Støtten skal prioritere sektorer, hvor emissionsreduktioner er vanskelige og omkostningskrævende ("sektorer, der er svære at dekarbonisere"). Investeringen skal yde støtte til store projekter i demonstrationsfasen med prioritering af teknisk gennemførlighed med særlig fokus på: I)offshore-vindkraftproduktion II)vedvarende brændstoffer til transport (elektriske brændstoffer og biobrændstoffer) III)ikke-forbrændingsvarmeproduktion såsom geoenergi til erstatning for anvendelsen af kul og IV)andre projekter inden for vedvarende energi såsom store biogastransportprojekter, der anvender lavt anvendte input, store solenergiprojekter og projekter, der fremmer energilagring. Udvælgelsen foretages efter forskellige kriterier, herunder deres bidrag til stigningen i andelen af vedvarende energi og deres potentielle bidrag til den langsigtede udvikling og kommercialisering af relevante teknologier. Støtten ydes i henhold til et nyt regeringsdekret, der skal vedtages senest den 31. december 2021. Den skal tage form af indkaldelser af konkurrerende bud under økonomi- og beskæftigelsesministeriet samt Business Finland, og tilrettelægges i flere faser med det formål at fremrykke store investeringer. I henhold til denne foranstaltning kan midlertidigt ansatte ansættes for at fremskynde miljøgodkendelsen og -forarbejdningen fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2023. For at sikre, at foranstaltningen er i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01), skal støtteberettigelseskriterierne i mandatet for kommende indkaldelser af projekter udelukke følgende liste over aktiviteter: i) aktiviteter i forbindelse med fossile brændstoffer, herunder downstream-anvendelse ii) aktiviteter under EU's emissionshandelssystem (ETS) med henblik på at opnå forventede drivhusgasemissioner, der ikke er lavere end de relevante benchmarks iii) Aktiviteter i forbindelse med affaldsdeponeringsanlæg, forbrændingsanlæg og anlæg til mekanisk-biologisk behandling og iv) aktiviteter, hvor langsigtet bortskaffelse af affald kan skade miljøet. Mandatet skal desuden kræve, at kun aktiviteter, der er i overensstemmelse med relevant EU- og national miljølovgivning, kan udvælges. Udvælgelseskriterierne skal sikre, at alle projekter bidrager til de klimaændringsmål, der er knyttet til indsatsområderne 032, 034bis0, 028 og 029 og 030a, og som har en klimakoefficient på 100 % i overensstemmelse med bilag VI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten. Indkaldelserne af tilbud iværksættes, når de lovgivningsmæssige rammer for tildeling af støtte er på plads. Det forventes, at der vil blive afholdt en første indkaldelse af ansøgninger i løbet af 2021.

Investeringen skal være gennemført senest den 30. juni 2026. Investering 3 (P1C1I3): Investerings- og reformpakke på Ålandsøerne Formålet med investeringen er at fremme produktionen af vedvarende energi i den autonome region Åland. Investeringen består i støtte til forberedelsesfasen af et offshore-vindkraftprojekt og til produktion af solenergi. Ålands regering anslår, at det vil tage ti til femten år at færdiggøre havvindmølleprojektet som helhed. Det forventes, at den producerede energi hovedsagelig vil blive overført til det finske fastland og/eller Sverige og dermed til de nationale distributionsnet. Investeringen skal støtte planlægnings- og forberedelsesfasen, som forventes at vare indtil 2024. Åland har i sin energi- og klimastrategi sat sig som mål at opbygge en solenergikapacitet på 17 MW inden 2030. Investeringen skal yde støtte til solenergiproduktionsprojekter, der fremmes af virksomheder, kommuner eller lokalsamfund. Projekterne gennemføres mellem 2021 og 2025. For at sikre, at foranstaltningen er i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01), skal støtteberettigelseskriterierne i mandatet for kommende indkaldelser af projekter udelukke følgende liste over aktiviteter: i) aktiviteter i forbindelse med fossile brændstoffer, herunder downstream-anvendelse ii) aktiviteter under EU's emissionshandelssystem (ETS) med henblik på at opnå forventede drivhusgasemissioner, der ikke er lavere end de relevante benchmarks iii) aktiviteter i forbindelse med affaldsdeponeringsanlæg, forbrændingsanlæg og anlæg til mekanisk-biologisk behandling og iv) aktiviteter, hvor langsigtet bortskaffelse af affald kan skade miljøet. Mandatet skal desuden kræve, at kun aktiviteter, der er i overensstemmelse med relevant EU-lovgivning og national miljølovgivning, kan udvælges. Udvælgelseskriterierne skal sikre, at alle projekter bidrager til klimamålene, er knyttet til interventionsområde 028 og 029, som har en klimakoefficient på 100 % i overensstemmelse med bilag VI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten. Investeringen skal være gennemført senest den 30. juni 2026. A.2. Milepæle, mål, indikatorer og tidsplan for overvågning og gennemførelse af den ikketilbagebetalingspligtige støtte Antal Foranstaltning Milepæl/mål Betegnelse Kvalitative indikatorer (for milepæle) Kvantitative indikatorer (for mål) Vejledende tidsplan for gennemførelse Beskrivelse af hver milepæl og hvert mål Enhed Basislinje Målsætning Q År 1 P1C1R1 — Ændring af energisystemet — betydelig reduktion i anvendelsen af kul til energi inden 2026 Mål Reduktion på 40 % i anvendelsen af kul til energi inden 2026 i forhold til 2019 Procent 0 40 2. kvartal 2026 Anvendelsen af kul til energi i 2019 var 60 Petajoules. Forbruget reduceres til højst 36 Petajoules senest i 2026. 2 P1C1R2 — Ændring af energisystemet — Reform af energibeskatningen for at tage hensyn til den teknologiske udvikling Milepæl Ikrafttrædelse af lov om punktafgifter på elektricitet og visse brændstoffer Bestemmelse i loven, der angiver lovens ikrafttræden 2. kvartal 2021 Ændringen af lov om punktafgifter på elektricitet og visse brændstoffer: sænker den industrielle elafgift for at fremme elektrificeringen af industrien og varmeproduktionen sænker elafgiften for miner, landbrug og datacentre på over 5 MW udfaser refusionen af energiafgifter for energiintensive industribrændstoffer — forhøjer afgiften på fossile brændstoffer med 2,7/MWh EUR. 3 P1C1I1 — Ændring af energisystemet — Energiinfrastrukturinvesteringer Milepæl Offentliggørelse af den første indkaldelse af ansøgninger om energiinfrastrukturprojekter Offentliggørelse af den første indkaldelse af ansøgninger på økonomiministeriets websted 4. kvartal 2021 Finansieringsretningslinjerne (forordningen om energistøtte) træder i kraft, hvilket gør det muligt at iværksætte den første indkaldelse af konkurrerende forslag til investeringer i energiinfrastruktur med et mandat, der omfatter kriterier for støtteberettigelse, som sikrer, at de udvalgte projekter overholder den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01) ved hjælp af en udelukkelsesliste og kravet om overholdelse af den relevante EU- og nationale miljølovgivning. 4 P1C1I1 — Ændring af energisystemet — Energiinfrastrukturinvesteringer Milepæl Tildeling af alle tilskud til investeringer i energiinfrastruktur Meddelelse om tildeling af alle tilskud til infrastrukturinvesteringer 4. kvartal 2023 Alle energiinfrastrukturprojekter udvælges i overensstemmelse med kriterierne i de respektive indkaldelser af forslag. Alle indkaldelser skal være baseret på de støtteberettigelses-/udvælgelseskriterier, der er angivet i milepæl 3, og alle afgørelser om tildeling af støtte tildeles de projektstøttemodtagere/ansøgere, der er udvalgt i forbindelse med indkaldelser af konkurrerende forslag, og som gør det muligt at påbegynde gennemførelsen af de udvalgte projekter. 5 P1C1I1 — Ændring af energisystemet — Energiinfrastrukturinvesteringer Mål Afslutning af de støttede projekter Antal 0 4 2. kvartal 2026 Mindst fire projekter skal være afsluttet, hvilket fremgår af projektrapporter indsendt af projektstøttemodtagere. Disse skal svare til en budgetmæssig forpligtelse på mindst 139 500 000 EUR af de 155 000 000 EUR, der er afsat til foranstaltningen. 6 P1C1I2 — Ændring af energisystemet — Investeringer i nye energiteknologier Milepæl Offentliggørelse af den første indkaldelse af ansøgninger om investeringer i nye energiteknologier Offentliggørelse af den første indkaldelse af ansøgninger på økonomiministeriets websted 4. kvartal 2021 Finansieringsretningslinjerne (forordningen om energistøtte) er trådt i kraft, hvilket gør det muligt at offentliggøre den første indkaldelse af forslag til investeringer i nye energiteknologier med et mandat, der omfatter kriterier for støtteberettigelse, som sikrer, at de udvalgte projekter overholder den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01) ved hjælp af en udelukkelsesliste og kravet om overholdelse af den relevante EU- og nationale miljølovgivning. 7 P1C1I2 — Ændring af energisystemet — Investeringer i nye energiteknologier Milepæl Tildeling af alle tilskud til investeringer i energiteknologi Meddelelse om tildeling af alle tilskud til investeringer i energiteknologi 4. kvartal 2023 Alle projekter vedrørende nye energiteknologier udvælges i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i de respektive indkaldelser af forslag. Alle indkaldelser skal være baseret på de støtteberettigelses-/udvælgelseskriterier, der er angivet i milepæl 6. Alle beslutninger om tildeling af støtte tildeles de projektmodtagere/ansøgere, der er udvalgt i forbindelse med indkaldelser af konkurrerende forslag, hvilket gør det muligt at påbegynde gennemførelsen af de udvalgte projekter. 8 P1C1I2 — Ændring af energisystemet — Investeringer i nye energiteknologier Mål Afslutning af de støttede projekter Antal 0 4 2. kvartal 2026 Mindst fire projekter skal være afsluttet, hvilket fremgår af projektrapporter indsendt af projektstøttemodtagere. Disse skal svare til en budgetmæssig forpligtelse på mindst 144 900 000 EUR af de 161 000 000 EUR, der er afsat til foranstaltningen. 9 P1C1I3 — Omstilling af energisystemet — investerings- og reformpakke i Åland Milepæl Offentliggørelse af den første indkaldelse af ansøgninger om investeringer i vedvarende energi i Åland Offentliggørelse af den første indkaldelse af ansøgninger på Ålands regerings websted 2. kvartal 2022 Den første indkaldelse af konkurrerende forslag til investeringer i vedvarende energi i Åland er blevet offentliggjort med et mandat, der omfatter kriterier for støtteberettigelse, som sikrer, at de udvalgte projekter overholder den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01) ved hjælp af en udelukkelsesliste og kravet om overholdelse af den relevante EU-lovgivning og nationale miljølovgivning. 10 P1C1I3 — Omstilling af energisystemet — investerings- og reformpakke i Åland Milepæl Afslutning af de støttede projekter Afsluttede projektrapporter 2. kvartal 2026 Alle støttede projekter skal afsluttes i overensstemmelse med de støtteberettigelses-/udvælgelseskriterier, der er fastsat i de indkaldelser af forslag, der er nævnt i milepæl 9, hvilket fremgår af projektrapporter indsendt af projektstøttemodtagere. Disse skal svare til en budgetmæssig forpligtelse på mindst 2 430 000 EUR af de 2 700 000 EUR, der er afsat til foranstaltningen. B. KOMPONENT P1C2: INDUSTRIELLE REFORMER OG INVESTERINGER TIL STØTTE FOR DEN GRØNNE OG DEN DIGITALE OMSTILLING Finland har sat sig som mål at blive verdens første fossilfri velfærdssamfund og nå kulstofneutralitet senest i 2035. De største udfordringer i forbindelse med at nå dette mål omfatter reduktion af emissioner fra industrien og forøgelse af genvindingsraten. Ny lavemissionsteknologi er ofte endnu ikke konkurrencedygtig, og dens udvikling skal fremskyndes. Finland er nødt til at sætte skub i den cirkulære økonomi for at øge den bæredygtige anvendelse af ressourcer og mindske forureningen. Det overordnede mål for denne komponent i den finske genopretnings- og resiliensplan er at bidrage til at nå målet om kulstofneutralitet ved at støtte investeringer i teknologier til reduktion af kulstofemissioner fra industrien, skabe grønne job, investere i rene teknologier og fremme genvinding og genbrug. Komponenten omfatter investeringer, der fokuserer på fremme af lavemissionsteknologier såsom produktion af hydrogen, kulstofopsamling og -anvendelse, udskiftning af fossile brændstoffer med elektricitet i industrielle processer og fremme af genbrug og genvinding af vigtige materialer og industrielle biprodukter. Disse investeringer skal ledsages af reformer af klima- og affaldslovgivningen, herunder de nødvendige ændringer af klimaloven og affaldsloven for at skabe et retsgrundlag for 2035-målet om kulstofneutralitet og genvindingsmålene. Komponenten bidrager til at imødekomme landespecifikke henstillinger om at fokusere investeringer på den grønne omstilling, navnlig på ren og effektiv produktion og anvendelse af energi (landespecifik henstilling nr. 3 fra 2020), samt fremme investeringer i lavemissions- og energiomstilling (landespecifik henstilling nr. 3 fra 2019). Det forventes, at ingen foranstaltning i denne komponent skader miljømålene i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 væsentligt, idet der tages hensyn til beskrivelsen af foranstaltningerne og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). B.1. Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med ikketilbagebetalingspligtig støtte Reform 1 (P1C2R1): Reform af klimaloven og kulstoffattig industrialisering Finland har forpligtet sig til at ajourføre klimaloven for at sikre, at dets mål om kulstofneutralitet nås senest i 2035. Reformen skal omfatte de tilsvarende emissionsreduktionsmål for 2030, 2040 og 2050. Den reformerede klimalov skal gøre det muligt at anvende klimaplaner til at opfylde de modvirknings- og tilpasningsforpligtelser, der er fastsat i loven. Den finske regering forelægger sit forslag til en revideret klimalov for parlamentet senest den 31. januar 2022 med forventet ikrafttræden den 30. juni 2022. Finland har vedtaget tretten industrispecifikke lavemissionskøreplaner i efteråret 2020. Køreplanerne identificerer elektrificering af industrielle processer, afkobling fra fossile brændstoffer og emissionsreduktionsforanstaltninger baseret på lavemissionsløsninger. Finland forventes fortsat at samarbejde med industrien om at ajourføre de resterende køreplaner, der fastlægger sektorspecifikke muligheder for reduktion af industrielle emissioner. Dette skal mindst omfatte de fire centrale energiintensive industrier, nemlig energi-, kemi-, skov- og teknologisektoren.

Reformen skal være gennemført senest den 31. december 2025.



Reform 2 (P1C2R2): Strategisk fremme af den cirkulære økonomi og reform af affaldsloven Denne foranstaltning består af to reformelementer. For det første gennemfører Finland den reformerede affaldslov (646/2011), som er afgørende for reguleringen af miljøet i den cirkulære økonomi og den nationale affaldsplan. Reformen skal omfatte særskilte indsamlingsforpligtelser for emballage og bioaffald fra husholdninger og virksomheder, emballageproducenternes ansvar for omkostningerne ved håndtering af emballageaffald, gennemførelse af direktivet om engangsplast og forpligtelsen til at adskille indsamlingen af tekstilaffald på regionale modtagelsessteder. Genvindingsraten for kommunalt affald skal øges fra de nuværende 41 % til 55 % i 2025 og 60 % i 2030. Genvindingsraten for plastemballage øges med 31 %. For det andet fremmer Finland den cirkulære økonomi ved hjælp af et strategisk program for 2035, som fastsætter konkrete mål for forbruget af ikkevedvarende naturressourcer, ressourceproduktivitet og cirkulær materialeudnyttelse. Dette omfatter et nationalt rammeprogram suppleret med fremme af frivillige sektoraftaler mellem kommuner, virksomheder og andre interessenter. Målet er at få mindst 2 vigtige industrisammenslutninger samt mindst 20 kommuner og byer tilsluttet sig aftalen og forpligte sig til at gennemføre foranstaltninger, der fremmer målene i det strategiske program for cirkulær økonomi: At mindske brugen af naturressourcer, øge brugen af genvundne materialer og fremme et samfund med cirkulær lavemissionsøkonomi. Den skal også omfatte offentliggørelse af "støttescenarier", der skal bidrage til at identificere interessenternes mest relevante foranstaltninger, der skal træffes i henhold til sådanne aftaler, i samarbejde med relevante forskningsinstitutter. Reformen skal være gennemført senest den 31. december 2024. Investering 1 (P1C2I1): Kulstoffattig brint og kulstofopsamling og -anvendelse Denne investering har til formål at fremme udviklingen af produktion og lagring af ren brint i kommerciel målestok. Investeringen bidrager til Finlands mål om at opnå kulstofneutralitet senest i 2035. Finland har tilsluttet sig det potentielle vigtige projekt af fælleseuropæisk interesse (IPCEI) "European Clean Hydrogen Alliance", som i øjeblikket er under opbygning og endnu ikke er blevet anmeldt til Kommissionen. Dette gør det muligt for finske virksomheder at drage fordel af det økonomiske, forskningsmæssige og industrielle grænseoverskridende samarbejde. Finansieringen skal tildeles til støtte for investeringer i brintværdikæden samt i kulstofopsamling, -lagring og -genvinding. Finland forventes at bidrage gennem støtte til i) produktion af "grøn" hydrogen med lavt kulstofindhold, erstatning af brugen af fossile brændstoffer i tunge industrier, ii) opsamling, lagring og anvendelse af CO2 og iii) forskning i forbindelse med brint. Ud over det potentielle IPCEI kan der ydes støtte til projekter, der er knyttet til europæiske samarbejdsnetværk såsom Eureka. Der tildeles ingen midler til produktion af brint fra naturgas. I henhold til denne foranstaltning kan midlertidigt ansatte ansættes for at fremskynde miljøgodkendelsen og -forarbejdningen fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2023. Desuden ydes der støtte til visse indenlandske investeringer i "grøn" brint med lave kulstofemissioner i henhold til et nyt regeringsdekret, der skal vedtages i 2021 (forordningen om energistøtte). Det sker i form af indkaldelser af bud under økonomi- og beskæftigelsesministeriets og Business Finland, der afholdes i en eller flere faser. For at sikre, at foranstaltningen er i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01), skal støtteberettigelseskriterierne i mandatet for kommende indkaldelser af projekter udelukke følgende liste over aktiviteter: i) aktiviteter i forbindelse med fossile brændstoffer, herunder downstream-anvendelse ii) aktiviteter under EU's emissionshandelssystem (ETS) med henblik på at opnå forventede drivhusgasemissioner, der ikke er lavere end de relevante benchmarks iii) aktiviteter i forbindelse med affaldsdeponeringsanlæg, forbrændingsanlæg og anlæg til mekanisk-biologisk behandling og iv) aktiviteter, hvor langsigtet bortskaffelse af affald kan skade miljøet. Mandatet skal desuden kræve, at kun aktiviteter, der er i overensstemmelse med relevant EU- og national miljølovgivning, kan udvælges. Udvælgelseskriterierne skal sikre, at alle projekter bidrager til de klimaændringsmål, der er knyttet til interventionsområde 032, og som har en klimakoefficient på 100 % i overensstemmelse med bilag VI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten. Den første indkaldelse af forslag åbnes i 2021 og offentliggøres på Business Finlands websted. Investeringen skal være gennemført senest den 30. juni 2026. Investering 2 (P1C2I2): Direkte elektrificering og dekarbonisering af industrielle processer Foranstaltningen skal fremme direkte elektrificering og lavemissionsindustriprocesser for at reducere CO2-emissionerne i industrisektoren. Foranstaltningen skal: I)forbedre energieffektiviteten ved at elektrificere varmeforbrug og -processer og II)indføre hybridløsninger og anvende varmepumpeteknologi og overskudsvarme. Foranstaltningen har til formål at støtte industriens forberedelse til ophør af kuls energiforbrug i 2029 og til mindst halvdelen af energiforbruget i tørv inden 2030 ved at tilskynde til, at brugen af fossile brændstoffer i industrielle anvendelser erstattes af elektricitet. Støtten ydes i henhold til et nyt regeringsdekret, der skal vedtages senest den 31. december 2021. For at sikre, at foranstaltningen er i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01), skal støtteberettigelseskriterierne i mandatet for kommende indkaldelser af projekter udelukke følgende liste over aktiviteter: i) aktiviteter i forbindelse med fossile brændstoffer, herunder downstream-anvendelse ii) aktiviteter under EU's emissionshandelssystem (ETS) med henblik på at opnå forventede drivhusgasemissioner, der ikke er lavere end de relevante benchmarks iii) aktiviteter i forbindelse med affaldsdeponeringsanlæg, forbrændingsanlæg og anlæg til mekanisk-biologisk behandling og iv) aktiviteter, hvor langsigtet bortskaffelse af affald kan skade miljøet. Mandatet skal desuden kræve, at kun aktiviteter, der er i overensstemmelse med relevant EU- og national miljølovgivning, kan udvælges. Udvælgelseskriterierne skal også sikre, at alle projekter bidrager til klimamålene, er knyttet til interventionsområde 024ter, som har en klimakoefficient på 100 % i overensstemmelse med bilag VI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten. Med henblik herpå skal de udvalgte projekter i gennemsnit opnå en reduktion af de direkte og indirekte drivhusgasemissioner på mindst 30 % i forhold til ex ante-emissionerne. Den første indkaldelse af projekter indledes, så snart lovgivningen er på plads. Investeringen skal være gennemført senest den 30. juni 2026.

Investering 3 (P1C2I3): Genbrug og genvinding af vigtige materialer og industrielle biprodukter Foranstaltningen har til formål at fremme en cirkulær økonomi, der genbruger og genvinder industrielle biprodukter og industrielt affald og andre vigtige materialer såsom batterimaterialer, plast, tekstiler, emballage, elektrisk og elektronisk udstyr, bygge- og nedrivningsmaterialer. Der ydes støtte til: I)første kommercielle anlæg, pilot- og demonstrationsanlæg II)indførelse af nye teknologier i eksisterende processer III)digitale platforme og serviceinvesteringer, der fremmer genbrug og genvinding. Mindst 30 000 000 EUR af finansieringsrammen skal gå til fremme af den cirkulære bioøkonomi, og mindst 30 000 000 EUR af finansieringsrammen skal være rettet mod fremme af løsninger inden for den cirkulære økonomi i batteriværdikæden. Udbud tilrettelægges af Business Finland i flere faser i 2021. For at sikre, at foranstaltningen er i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01), skal støtteberettigelseskriterierne i mandatet for kommende indkaldelser af projekter udelukke følgende liste over aktiviteter: i) aktiviteter i forbindelse med fossile brændstoffer, herunder downstream-anvendelse ii) aktiviteter under EU's emissionshandelssystem (ETS) med henblik på at opnå forventede drivhusgasemissioner, der ikke er lavere end de relevante benchmarks iii) aktiviteter i forbindelse med affaldsdeponeringsanlæg, forbrændingsanlæg og anlæg til mekanisk-biologisk behandling og iv) aktiviteter, hvor langsigtet bortskaffelse af affald kan skade miljøet. Mandatet skal desuden kræve, at kun aktiviteter, der er i overensstemmelse med relevant EU- og national miljølovgivning, kan udvælges. Udvælgelseskriterierne skal også sikre, at alle projekter bidrager til de klimaændringsmål, der er knyttet til følgende interventionsområde 045a, og som har en klimakoefficient på 100 % i overensstemmelse med bilag VI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten. Med henblik herpå skal de udvalgte projekter muliggøre mindst 50 % af vægten af det særskilt indsamlede ikkefarligt affald til sekundære råstoffer. Investeringen skal være gennemført senest den 30. juni 2026. B.2. Milepæle, mål, indikatorer og tidsplan for overvågning og gennemførelse af den ikketilbagebetalingspligtige støtte Antal Foranstaltning Milepæl/mål Betegnelse Kvalitative indikatorer (for milepæle) Kvantitative indikatorer (for mål) Vejledende tidsplan for gennemførelse Beskrivelse af hver milepæl og hvert mål Enhed Basislinje Målsætning Q År 11 P1C2R1 — Industrielle reformer og investeringer til støtte for den grønne og digitale omstilling — Reform af klimaloven og lavemisionsindustrialisering Milepæl Ikrafttrædelse af den reviderede lov om klimaændringer Bestemmelse i loven, der angiver lovens ikrafttræden 2. kvartal 2022 Ændringen af klimaloven skal omfatte: — emissionsreduktionsmål for 2030 og 2040 i overensstemmelse med kulstofneutraliteten opdaterede mål for 2050 målsætninger vedrørende arealanvendelsessektoren og styrkelse af kulstofdræn 12 P1C2R1 — Industrielle reformer og investeringer til støtte for den grønne og digitale omstilling — Reform af klimaloven og lavemisionsindustrialisering Milepæl Ikrafttrædelse af den ajourførte klima- og energistrategi, den mellemfristede plan for klimapolitikken og sektorspecifikke lavemissionskøreplaner Offentliggørelse af strategien, planen og køreplanerne på beskæftigelses- og økonomiministeriets og miljøministeriets websteder 4. kvartal 2025 De klimastrategier, -planer og -planer for industrien, der er de mest betydningsfulde (de fire vigtigste energiintensive industrier er energi-, kemi-, skov- og teknologisektorer) for gennemførelsen af loven om klimaændringer, skal ajourføres. Klima- og energistrategien skal omfatte politiske foranstaltninger og scenarier, der sigter mod at opfylde EU's klima- og energimål for 2030 og målet om kulstofneutralitet i 2035 som fastsat i regeringsprogrammet. 13 P1C2R2 — Industrielle reformer og investeringer til støtte for den grønne og digitale omstilling — Strategisk fremme af den cirkulære økonomi og reform af affaldsloven Milepæl Ikrafttrædelse af hovedprocesserne i den reviderede affaldslov Bestemmelse i den lov, der angiver ikrafttrædelsen af affaldsloven 4. kvartal 2024 Den reviderede affaldslov (714/2021) skal omfatte: 1) den nationale særskilte indsamling af bioaffald i fuld drift i 2022. 2) producentansvar for emballageaffald og særskilt indsamling af emballageaffald og tekstiler, der var fuldt ud operationelt i 2023. 3) den nationale særskilte indsamling af bioaffald fra nye ejendomme, der var fuldt operationel i 2024. Den reviderede affaldslov skal give den finske regering beføjelse til at vedtage nye dekreter, herunder: i) generelle genanvendelsesmål for kommunalt affald, som skal hæves fra de nuværende 41 % til 55 % i 2025 og 60 % i 2030 og ii) retligt bindende genvindingsmål for emballageaffaldsproducenter, som skal øge genvindingsraten for plastemballage med 31 %. 14 P1C2R2 — Industrielle reformer og investeringer til støtte for den grønne og digitale omstilling — Strategisk fremme af den cirkulære økonomi og reform af affaldsloven Milepæl Vedtagelse af regeringens resolution om gennemførelsen af det strategiske program for en cirkulær økonomi Offentliggørelse af regeringens resolution (YM/2021/17) på regeringens websted 2. kvartal 2021 Regeringens resolution om gennemførelsen af det strategiske program for en cirkulær økonomi vedtages og omfatter målet om, at forbruget af ikkevedvarende naturressourcer skal falde, og at bæredygtig udnyttelse af vedvarende naturressourcer kan stige, således at det samlede forbrug af indenlandske primære råstoffer ikke vil overstige 2015-niveauet inden 2035. 15 P1C2R2 — Industrielle reformer og investeringer til støtte for den grønne og digitale omstilling — Strategisk fremme af den cirkulære økonomi og reform af affaldsloven Milepæl Indgåelse af en national aftale med nøgleaktører om en kulstoffattig cirkulær økonomi Etableringen af kontraktrammen for en cirkulær lavemissionsøkonomi og en aftale med centrale aktører fra industrien og interessenter 2. kvartal 2023 Den nye nationale kontraktramme for en cirkulær lavemissionsøkonomi, der støtter det strategiske program for en cirkulær økonomi, indgås og offentliggøres på Republikken Finlands regerings websted. Støttescenarierne for anvendelsen af naturressourcer udarbejdes i samarbejde med relevante forskningsinstitutter. Målet er at få mindst to vigtige industrisammenslutninger samt mindst 20 kommuner og byer til at tilslutte sig aftalen og forpligte sig til at gennemføre foranstaltninger, der fremmer målene i det strategiske program for cirkulær økonomi. 16 P1C2I1 — Industrielle reformer og investeringer til støtte for den grønne og digitale omstilling — kulstoffattig brint og kulstofopsamling og -udnyttelse Milepæl Offentliggørelse af den første nationale indkaldelse af ansøgninger om produktion og anvendelse af hydrogen med lave emissioner samt opsamling og anvendelse af kuldioxid Offentliggørelse af de første indkaldelser af ansøgninger på Business Finlands websted 4. kvartal 2021 Iværksættelse af den første nationale indkaldelse af ansøgninger om produktion og anvendelse af hydrogen med lave emissioner samt opsamling og anvendelse af kuldioxid. Udbudsbetingelserne skal omfatte kriterier for støtteberettigelse, der sikrer, at de udvalgte projekter overholder den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C 58/01) ved hjælp af en udelukkelsesliste og kravet om overholdelse af den relevante EU-miljølovgivning og nationale miljølovgivning. 17 P1C2I1 — Industrielle reformer og investeringer til støtte for den grønne og digitale omstilling — kulstoffattig brint og kulstofopsamling og -udnyttelse Milepæl Tildeling af alle tilskud til projekter vedrørende kulstoffattig brint og kulstofopsamling og -udnyttelse Meddelelse om tildeling af alle tilskud 4. kvartal 2023 Alle projekter vedrørende kulstoffattig brint og kulstofopsamling og -udnyttelse udvælges i overensstemmelse med kriterierne i de respektive indkaldelser af forslag. Alle indkaldelser skal være baseret på de støtteberettigelses-/udvælgelseskriterier, der er angivet i milepæl 16. Alle beslutninger om tildeling af støtte tildeles de projektmodtagere/ansøgere, der er udvalgt i forbindelse med indkaldelser af konkurrerende forslag, hvilket gør det muligt at påbegynde gennemførelsen af de udvalgte projekter. 18 P1C2I1 — Industrielle reformer og investeringer til støtte for den grønne og digitale omstilling — kulstoffattig brint og kulstofopsamling og -udnyttelse Mål Afslutning af de støttede projekter Antal 0 5 2. kvartal 2026 Mindst fem støttede projekter skal være afsluttet, hvilket fremgår af projektrapporter indsendt af projektstøttemodtagere. Disse skal svare til en budgetmæssig forpligtelse på mindst 140 400 000 EUR af de 156 000 000 EUR, der er afsat til foranstaltningen. 19 P1C2I2 — Industrielle reformer og investeringer til støtte for den grønne og digitale omstilling — direkte elektrificering og dekarbonisering af industrielle processer Milepæl Offentliggørelse af den første indkaldelse af forslag til direkte elektrificering og omstilling til lavemissionsindustriprocesser med henblik på at reducere CO2-emissioner fra industrien Offentliggørelse af den første indkaldelse af ansøgninger på Business Finlands websted. 4. kvartal 2021 De ændrede finansieringsretningslinjer (forordningen om energistøtte) er trådt i kraft, hvilket gør det muligt at lancere den første indkaldelse af konkurrerende forslag til direkte elektrificering og omstilling til lavemissionsindustriprocesser, der har til formål at reducere CO2-emissioner fra industrien. Udbudsbetingelserne skal omfatte kriterier for støtteberettigelse, der sikrer, at de udvalgte projekter overholder den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C 58/01) ved hjælp af en udelukkelsesliste og kravet om overholdelse af den relevante EU-miljølovgivning og nationale miljølovgivning. 20 P1C2I2 — Industrielle reformer og investeringer til støtte for den grønne og digitale omstilling — direkte elektrificering og dekarbonisering af industrielle processer Milepæl Tildeling af alle tilskud til direkte elektrificering og lavemissionsindustriprocesprojekter Meddelelse om tildeling af alle tilskud 4. kvartal 2023 Udvælgelsen af alle projekter vedrørende direkte elektrificering og lavemissionsindustriprocesser foretages i overensstemmelse med kriterierne i de respektive indkaldelser af forslag. Alle indkaldelser skal være baseret på de støtteberettigelses-/udvælgelseskriterier, der er angivet i milepæl 19. Alle beslutninger om tildeling af støtte udstedes til de projektmodtagere/ansøgere, der er udvalgt i forbindelse med indkaldelser af konkurrerende forslag, hvilket gør det muligt at påbegynde gennemførelsen af de udvalgte projekter. 21 P1C2I2 — Industrielle reformer og investeringer til støtte for den grønne og digitale omstilling — direkte elektrificering og dekarbonisering af industrielle processer Mål Afslutning af de støttede projekter Antal 0 4 2. kvartal 2026 Mindst fire støttede projekter skal være afsluttet, hvilket fremgår af projektrapporter indsendt af projektstøttemodtagere. Disse skal svare til en budgetmæssig forpligtelse på mindst 54 000 000 EUR af de 60 000 000 EUR, der er afsat til foranstaltningen. 22 P1C2I3 — Industrielle reformer og investeringer til støtte for den grønne og digitale omstilling — Genbrug og genvinding af vigtige materialer og industrielle biprodukter Milepæl Offentliggørelse af den første indkaldelse af ansøgninger om investeringsprojekter, der fremmer genbrug af affaldsmaterialer og biprodukter. Offentliggørelse af den første indkaldelse af ansøgninger på Business Finlands websted 4. kvartal 2021 Regeringsdekretet om støtte til virksomheder til fremme af den cirkulære økonomi og bæredygtig grøn vækst (1197/2020) trådte i kraft, hvilket gjorde det muligt at lancere den første indkaldelse af konkurrerende forslag til investeringsprojekter, der fremmer genbrug af affaldsmaterialer og biprodukter. Udbudsbetingelserne skal omfatte kriterier for støtteberettigelse, der sikrer, at de udvalgte projekter overholder den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C 58/01) ved hjælp af en udelukkelsesliste og kravet om overholdelse af den relevante EU-miljølovgivning og nationale miljølovgivning. 23 P1C2I3 — Industrielle reformer og investeringer til støtte for den grønne og digitale omstilling — Genbrug og genvinding af vigtige materialer og industrielle biprodukter Milepæl Tildeling af alle tilskud til genbrugs- og genvindingsprojekter Meddelelse om tildeling af alle tilskud 4. kvartal 2023 Alle projekter vedrørende genvinding og genbrug af vigtige materialer og industrielle biprodukter udvælges i overensstemmelse med kriterierne i de respektive indkaldelser af forslag. Alle indkaldelser skal være baseret på de støtteberettigelses-/udvælgelseskriterier, der er angivet i milepæl 22. Alle beslutninger om tildeling af støtte udstedes til de projektmodtagere/ansøgere, der er udvalgt i forbindelse med indkaldelser af konkurrerende forslag, hvilket gør det muligt at påbegynde gennemførelsen af de udvalgte projekter. 24 P1C2I3 — Industrielle reformer og investeringer til støtte for den grønne og digitale omstilling — Genbrug og genvinding af vigtige materialer og industrielle biprodukter Mål Afslutning af de støttede projekter Antal 0 10 2. kvartal 2026 Mindst ti støttede projekter skal være afsluttet, hvilket fremgår af projektrapporter indsendt af projektstøttemodtagere. Disse skal svare til en budgetmæssig forpligtelse på mindst 99 00 000 EUR af de 110 000 000 EUR, der er afsat til foranstaltningen. C. KOMPONENT P1C3: REDUKTION AF BYGNINGSMASSENS KLIMA- OG MILJØPÅVIRKNINGER Finland har sat sig som mål at blive verdens første fossilfri velfærdssamfund og nå kulstofneutralitet senest i 2035. Det overordnede mål for denne komponent i den finske genopretnings- og resiliensplan er at bidrage til at nå målet om kulstofneutralitet ved at reducere emissionerne fra bygninger i løbet af deres livscyklus med særligt fokus på byggeri og opvarmning. Komponenten omfatter investeringer til fremme af udskiftning af oliebaserede varmesystemer i private og offentlige bygninger med varmesystemer baseret på lav- eller kulstoffri teknologi og til fremme af anvendelsen af kulstoffattige metoder i byggesektoren. Disse investeringer skal suppleres af reformer, der har til formål at reducere emissionerne fra opførelsen af bygninger og udfase varmesystemer, der drives af fossil olie i offentlige bygninger, senest i 2024 og fuldstændigt inden begyndelsen af 2030'erne. Komponenten bidrager til at imødekomme landespecifikke henstillinger om at fokusere investeringer på den grønne omstilling, navnlig på ren og effektiv produktion og anvendelse af energi (landespecifik henstilling nr. 3 fra 2020), samt fremme investeringer i lavemissions- og energiomstilling (landespecifik henstilling nr. 3 fra 2019). Det forventes, at ingen foranstaltning i denne komponent skader miljømålene i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 væsentligt, idet der tages hensyn til beskrivelsen af foranstaltningerne og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). C.1. Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med ikketilbagebetalingspligtig støtte

Reform 1 (P1C3R1): Reform af loven om arealanvendelse og byggeri Finland vedtager lovgivning til reform af den eksisterende lov om arealanvendelse og byggeri (132/1999), hvis ene mål er at reducere emissioner fra hele bygningers levetid, herunder opførelse, drift, reparation og nedrivning. Reformen er rettet mod byggeentreprenører, ejere, designere, kontrahenter, materialeindustri og myndigheder. Reformen gennemføres gradvist fra 2023, mens de sidste forordninger skal vedtages senest den 30. juni 2026. Når reformen træder i kraft, skal nybyggeri være kulstoffattigt, og renoveringer skal gennemføres med lavemissionsløsninger. Reformen skal være gennemført senest den 30. juni 2026. Reform 2 (P1C3R2): Handlingsplan for udfasning af fyring med fossile brændstoffer Finland har vedtaget et mål om udfasning af anvendelsen af fossilt fyringsolie i 2030. Denne reformforanstaltning skal gøre det muligt for Finland at udarbejde et overblik over bygninger med fossilt fyringsolie og deres ejere, emissioner og energiforbrug. Finland vedtager en handlingsplan med henblik på at nå målet om udfasning af olieopvarmning senest i 2030. Handlingsplanen skal omfatte instrumenter såsom subsidier og tilskud, skatter og skattetilskud, informationsstyring, reguleringsstyring, aftaler om energieffektivitet, offentlige indkøb og finansielle instrumenter til at nå dette mål. Beslutninger om anvendelse af nye instrumenter eller forbedring af eksisterende instrumenter forventes at blive truffet særskilt. Reformen skal være gennemført senest den 31. december 2025. Investering 1 (P1C3I1): Udskiftning af varmeanlæg i bygninger fra fossil olie til kulstoffattige opvarmningsformer Foranstaltningen har til formål at støtte udfasningen af fyring baseret på fossile brændstoffer i Finland i begyndelsen af 2030'erne. Det bidrager dermed væsentligt til at nå EU's klimamål for 2030 på nationalt plan. To eksisterende programmer, der har eksisteret siden efteråret 2020, skal forlænges: For det første tilskud til udskiftning af fyringsolie i løsrevne boliger, der har til formål at erstatte fossilt oliebaseret opvarmning i parcelhuse, og for det andet tilskud til erstatning for fossilt fyringsolie i bygninger ejet af kommuner, sokker og foreninger. Støtten er rettet mod ejere af parcelhuse, kommuner, sogne og foreninger. For så vidt angår ordningen, der tager sigte på at erstatte fossilt oliebaseret opvarmning i parcelhuse, ydes der støtte i den rækkefølge, hvori den anvendes. Huse skal være permanent beboede. Støtteniveauet varierer afhængigt af, hvilken type varme der installeres. For så vidt angår ordningen, der tager sigte på at erstatte fossilt oliebaseret opvarmning i bygninger ejet af kommuner, sogne og foreninger, varierer den planlagte støtte fra 20 % til 25 % af de afholdte investeringsomkostninger. Det forventes, at denne foranstaltning ikke skader miljømålene i væsentlig grad, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, under hensyntagen til beskrivelsen af foranstaltningen, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). Navnlig må varmesystemer, der erstatter oliekedler, ikke anvende fossile brændsler som varmekilde, men være afhængige af teknologier som luft-vand-varmepumper, geotermiske varmepumper og fjernvarme. Renoveringsprogrammet skal føre til en gennemsnitlig reduktion på 1) mindst 30 % af efterspørgslen efter primærenergi i parcelhuse og 2) mindst 30 % i drivhusgasemissioner i bygninger, der ejes af kommuner, sogne og foreninger. Udvælgelseskriterierne skal sikre, at alle projekter bidrager til klimamålene, er knyttet til indsatsområderne 1) 025a og 2) 024b, som har en klimakoefficient på 100 % i overensstemmelse med bilag VI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten. Investeringen skal være gennemført senest den 31. december 2023. Investering 2 (P1C3I2): Program for kulstoffattige bebyggede omgivelser Denne foranstaltning består primært af et forsknings-, udviklings- og innovationsprogram, der har til formål at fremskynde udviklingen og indførelsen af lavemissionsløsninger (såsom driftsmodeller, produkter, materialer) i bebyggede omgivelser. Foranstaltningen bidrager til modvirkning af klimaændringer og fremmer en kulstoffattig og cirkulær økonomi med fokus på forskning og innovation, teknologioverførsel og samarbejde mellem forskning, erhvervsliv og lokale myndigheder. Der ydes støtte til følgende aktioner: I)en tilskudsordning for forskning, udvikling og innovation med henblik på at stimulere investeringer (mindst 32 mio. EUR) II)indkøb af videngrundlag og vurderingsværktøjer, der støtter klimavenlige lavemissionsløsninger i bebyggede omgivelser, herunder muligheden for investeringsstøtte inden for programmets anvendelsesområde (mindst 4 mio. EUR) og III) Støtte til udvikling og koordinering af fælles virksomhedsprojekter, der har til formål at eksportere kulstoffattige løsninger i bebyggede omgivelser (mindst 2 mio. EUR). Støtten ydes under Business Finland-støtteprogrammer (i) og iii) ovenfor) (lov 1146/2017, dekret 1147/2017 og 1444/2014) og miljøministeriets dekret 1286/2015 og 688/2001 (ii) ovenfor). Udbud tilrettelægges af Business Finland i flere faser begyndende i 2021. Ordningen bygger på et pilotprojekt (Kira-Digi-programmet, der blev gennemført fra 2016 til 2019). Indkaldelserne skal primært være rettet mod små og mellemstore virksomheder, lokale myndigheder og forskningsinstitutter. For at sikre, at foranstaltningen er i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01), skal støtteberettigelseskriterierne i mandatet for kommende indkaldelser af projekter udelukke følgende liste over aktiviteter: i) aktiviteter i forbindelse med fossile brændstoffer, herunder downstream-anvendelse ii) aktiviteter under EU's emissionshandelssystem (ETS) med henblik på at opnå forventede drivhusgasemissioner, der ikke er lavere end de relevante benchmarks iii) aktiviteter i forbindelse med affaldsdeponeringsanlæg, forbrændingsanlæg og anlæg til mekanisk-biologisk behandling og iv) aktiviteter, hvor langsigtet bortskaffelse af affald kan skade miljøet. Mandatet skal desuden kræve, at kun aktiviteter, der er i overensstemmelse med relevant EU- og national miljølovgivning, kan udvælges.

Udvælgelseskriterierne skal sikre, at alle projekter bidrager til klimamålene, er knyttet til interventionsområde 022 eller 027, som har en klimakoefficient på 100 % i overensstemmelse med bilag VI til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten. Investeringen skal være gennemført senest den 30. juni 2026. C.2. Milepæle, mål, indikatorer og tidsplan for overvågning og gennemførelse af den ikketilbagebetalingspligtige støtte Antal Foranstaltning Milepæl/mål Betegnelse Kvalitative indikatorer (for milepæle) Kvantitative indikatorer (for mål) Vejledende tidsplan for gennemførelse Beskrivelse af hver milepæl og hvert mål Enhed Basislinje Målsætning Q År 25 P1C3R1 — Reduktion af bygningsmassens klima- og miljøvirkninger — Reform af loven om arealanvendelse og byggeri Milepæl Ikrafttrædelse af den reformerede lov om arealanvendelse og byggeri Bestemmelse i loven om ikrafttræden af ændringerne af lov om arealanvendelse og bygninger 2. kvartal 2026 Lovgivningen, der er baseret på den reformerede lov om arealanvendelse og bygninger, skal omfatte grænser for kuldioxidemissioner fra byggeprojekter i bygningens livscyklus. Den skal også regulere udviklingen af beregningsmetoder og interoperable databaser for at muliggøre lavemissionskonstruktion. 26 P1C3R2 — Reduktion af bygningsmassens klima- og miljøvirkninger — handlingsplan for udfasning af fyring med fossilolie Milepæl Offentliggørelse af handlingsplanen for udfasning af fyring med fossilolie Offentliggørelse af handlingsplanen på den finske regerings websted 2. kvartal 2022 Handlingsplanen skal indeholde alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at støtte udfasningen af fossilt fyringsolie i alle bygninger i Finland senest den 31. december 2030. 27 P1C3R2 — Reduktion af bygningsmassens klima- og miljøvirkninger — handlingsplan for udfasning af fyring med fossilolie Mål Reduktion af antallet af parcelhuse, der anvender separat olieopvarmning Antal 133 000 106 400 4. kvartal 2025 Reduktion af antallet af parcelhuse, der anvender separat olieopvarmning, fra 133 000 i 2019 til 106 400 i 2025, hvilket svarer til en reduktion på 20 %. 28 P1C3I1 — Reduktion af bygningsmassens klima- og miljøvirkninger — Udskiftning af varmeanlæg i bygninger fra fossilolie til kulstoffattige opvarmningsformer Milepæl Ikrafttræden af regeringsdekret, der fastlægger de nærmere bestemmelser for støtteordningen for fritliggende enkelthuse Bestemmelse i regeringsdekretet med angivelse af dets ikrafttræden 4. kvartal 2021 Regeringsdekretet om de nærmere bestemmelser for støtteordningen for parcelhuse træder i kraft, hvilket gør det muligt at iværksætte en indkaldelse af forslag til udskiftning af fyringssystemer med fossile brændstoffer i parcelhuse (hvor interventionsområde 025a finder anvendelse) med lavemissionopvarmningsformer. Dekretet fastsætter de tekniske krav, der skal sikre, at det gennemsnitlige fald i primærenergiforbruget på 30 % overholdes. Udbudsbetingelserne skal omfatte kriterier for støtteberettigelse, der sikrer, at de udvalgte projekter overholder den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C 58/01) ved hjælp af en udelukkelsesliste og kravet om overholdelse af den relevante EU-miljølovgivning og nationale miljølovgivning. 29 P1C3I1 — Reduktion af bygningsmassens klima- og miljøvirkninger — Udskiftning af varmeanlæg i bygninger fra fossilolie til kulstoffattige opvarmningsformer Milepæl Ikrafttræden af den beslutning om regeringsdekretet eller statsbudgettet, der fastlægger de nærmere bestemmelser for støtteordningen for andre bygninger (ikke fritliggende enkelthuse) Bestemmelse i regeringsdekretet med angivelse af dets ikrafttræden 2. kvartal 2022 Regeringsdekretet eller statsbudgetbeslutningen, der fastsætter de nærmere bestemmelser for støtteordningen for bygninger, der ejes af kommuner, sogne og foreninger (hvor interventionsområde 024ter finder anvendelse), træder i kraft, hvilket gør det muligt at iværksætte en indkaldelse af forslag til støtteordningen til støtte for udskiftning af fyringssystemer til fossile brændstoffer i bygninger ejet af kommuner, sogne og sammenslutninger med lavkulstofholdige opvarmningsformer. Dekretet og budgettet fastsætter de tekniske krav, der skal sikre, at den gennemsnitlige reduktion af drivhusgasemissionerne på 30 % overholdes. Udbudsbetingelserne skal omfatte kriterier for støtteberettigelse, der sikrer, at de udvalgte projekter overholder den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C 58/01) ved hjælp af en udelukkelsesliste og kravet om overholdelse af den relevante EU-miljølovgivning og nationale miljølovgivning. 30 P1C3I1 — Reduktion af bygningsmassens klima- og miljøvirkninger — Udskiftning af varmeanlæg i bygninger fra fossilolie til kulstoffattige opvarmningsformer Milepæl Tildeling af alle tilskud til projekter, der støtter udskiftning af varmesystemer i bygninger fra fossilolie til kulstoffattige opvarmningsformer Meddelelse om tildeling af alle tilskud 4. kvartal 2023 Anmeldelse af alle tilskud til projekter, der støtter udskiftning af varmesystemer i mindst 14 600 bygninger fra fossil olie til lavemissionsintensive opvarmningsformer. 31 P1C3I2 — Reduktion af bygningsmassens klima- og miljøvirkninger — Programmet for lavkulstofbebyggede omgivelser Milepæl Offentliggørelse af en første indkaldelse af ansøgninger vedrørende støtte til et kulstoffattigt bebygget miljø Offentliggørelse af indkaldelsen af ansøgninger 4. kvartal 2021 Lancering af en første indkaldelse af konkurrerende ansøgninger vedrørende et program for kulstoffattige bebyggede omgivelser inden for forskning og innovation, teknologioverførsel og samarbejde mellem forskning, erhvervsliv og lokale myndigheder. Udbudsbetingelserne skal omfatte kriterier for støtteberettigelse, der sikrer, at de udvalgte projekter overholder den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C 58/01) ved hjælp af en udelukkelsesliste og kravet om overholdelse af den relevante EU-miljølovgivning og nationale miljølovgivning. 32 P1C3I2 — Reduktion af bygningsmassens klima- og miljøvirkninger — Programmet for lavkulstofbebyggede omgivelser Milepæl Tildeling af alle tilskud og offentlige kontrakter til projekter til støtte for et kulstoffattigt bebygget miljø Meddelelse om tildeling af alle tilskud og offentlige kontrakter 2. kvartal 2024 Udvælgelsen af alle projekter vedrørende bebyggede lavemissionsmiljøer foretages i overensstemmelse med kriterierne i de respektive indkaldelser af forslag. Alle indkaldelser skal være baseret på de støtteberettigelses-/udvælgelseskriterier, der er angivet i milepæl 31. Alle beslutninger om tildeling af støtte udstedes til de projektmodtagere/ansøgere, der er udvalgt i forbindelse med indkaldelser af konkurrerende forslag, hvilket gør det muligt at påbegynde gennemførelsen af de udvalgte projekter. 33 P1C3I2 — Reduktion af bygningsmassens klima- og miljøvirkninger — Programmet for lavkulstofbebyggede omgivelser Milepæl Afslutning af de støttede projekter Offentliggørelse af den endelige rapport om afsluttede projekter 2. kvartal 2026 Alle støttede projekter skal være afsluttet, hvilket fremgår af projektrapporter, der forelægges af projektstøttemodtagere. Disse skal svare til en budgetmæssig forpligtelse på mindst 36 000 000 EUR af de 40 000 000 EUR, der er afsat til foranstaltningen. Rapporten om programmet indeholder de vigtigste oplysninger om alle støttede projekter, herunder de tilskud, der er tildelt dem, og omkostningerne til indkøb og programgennemførelse. Den skal også omfatte en vurdering af indvirkningen på kuldioxidemissionerne i bygge- og anlægssektoren og sektoren for fast ejendom som følge af programmet. D. KOMPONENT P1C4: LAVEMISSIONSLØSNINGER FOR LOKALSAMFUND OG TRANSPORT Finland har sat sig som mål at blive verdens første fossilfri velfærdssamfund og nå kulstofneutralitet senest i 2035. Som led i overgangen til kulstofneutralitet inden 2035 har Finland også sat sig som mål at halvere drivhusgasemissionerne fra transport med 50 % inden 2030 i forhold til 2005. Det overordnede mål for denne komponent i den finske genopretnings- og resiliensplan er at bidrage til at nå målet om transportemissioner ved at reducere emissionerne inden for transport og fremme brugen af kulstoffri transportformer. I øjeblikket udgør alternative motorkøretøjer kun 2,3 % af personbilparken, mens 48 % af alle offentlige ladestandere og gastankstationer er beliggende i storbyområder (Helsingfors, Tammerfors, Turku). Komponenten omfatter investeringer, der fremmer anvendelsen af ikke-fossile private og offentlige transportmidler, herunder investeringer i opladnings- og optankningsinfrastruktur for køretøjer, der anvender ikke-fossile brændstoffer. Disse investeringer skal ledsages af reformer, herunder en køreplan for stimulering af anvendelsen af ikke-fossil transport og en revision af transportbeskatningen. Komponenten bidrager til at imødekomme landespecifikke henstillinger om at fokusere investeringer på den grønne omstilling, navnlig på ren og effektiv produktion og anvendelse af energi (landespecifik henstilling nr. 3 fra 2020), samt fremme investeringer i lavemissions- og energiomstilling (landespecifik henstilling nr. 3 fra 2019). Det forventes, at ingen foranstaltning i denne komponent skader miljømålene i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 væsentligt, idet der tages hensyn til beskrivelsen af foranstaltningerne og de afhjælpende foranstaltninger, der er fastsat i genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med den tekniske vejledning om DNSH-princippet (2021/C58/01). D.1. Beskrivelse af reformer og investeringer, som finansieres med ikketilbagebetalingspligtig støtte Reform 1 (P1C4R1): Køreplan for fossilfri transport Finland anslår, at der er behov for yderligere tiltag for at reducere CO2-emissionerne fra transport med yderligere 1,65 megatons frem til 2030. Den finske regering vedtog den 6. maj 2021 en resolution om køreplanen for fossilfri transport, som indeholder foranstaltninger til at nå 2030-målet og en vej til emissionsfri transport senest i 2045. I første fase træffes der beslutninger om tilskud og incitamenter, som vil fremme emissionsfri transport. Blandt de planlagte foranstaltninger er inddragelsen af biogas og eldrevne brændstoffer i distributionsforpligtelsen, støtte til offentlig distributionsinfrastruktur for elektricitet og gas til transport, privat opladningsinfrastruktur for boligselskaber og arbejdspladser samt flere købssubsidier (rene elbiler, el- og gasdrevne varevogne og lastbiler) og støtte til bæredygtige transportformer (cykling, gang, offentlig transport). Den beregnede emissionsreduktion for disse foranstaltninger er på mindst 0,62 megaton (mio. ton). De investeringer, der er planlagt under denne komponent, vil støtte gennemførelsen af denne reform. Beslutninger om finansiering af disse foranstaltninger vil blive taget op til overvejelse i forbindelse med forhandlingerne om statsbudgettet i efteråret 2021. Desuden skal konsekvensanalyser af eventuelle yderligere foranstaltninger være afsluttet senest den 31. december 2021. De foranstaltninger, der skal vurderes, omfatter: ·Forøgelse af distributionsforpligtelsen for biogas og biobrændsel fra de nuværende 30 % ·Forudsætninger for øget fjernarbejde ·Emissionsreduktionspotentialet ved kombineret transport ·Digitale transportløsninger og fremme af mobilitetstjenester ·Andre troværdige og verificerbare emissionsreduktionsforanstaltninger.

Når fremskridtene med foranstaltninger på EU-plan og resultatet af konsekvensanalyserne er kendt, vurderer og træffer Finland afgørelse om det eventuelle behov for yderligere foranstaltninger og vedtager politikforslag inden udgangen af 2021 for at opnå de resterende emissionsreduktioner (fase 3 i køreplanen). Med henblik herpå skal der udarbejdes forskellige alternative foranstaltninger, herunder national emissionshandel for fossile brændstoffer. Referencescenariet for emissioner fra indenlandsk transport skal ajourføres senest i efteråret 2021 for at få nye skøn over omfanget af de emissionsreduktioner, der er nødvendige for at nå 2030-målet. Efter gennemførelsen af køreplanen for fossilfri transport skal Finland reducere drivhusgasemissionerne fra indenlandsk transport med mindst 29 % inden 2025 i forhold til 2005-niveauerne. Reformen skal være gennemført senest den 30. juni 2026. Reform 2 (P1C4R2): Skattereform for bæredygtig transport En reform af beskatningen af personaletransportydelser skal stimulere brugen af elektriske køretøjer, offentlig transport og cykler. Den skal omfatte lavere afgiftssatser for elbiler for perioden 2021-2025, forenklede beskatningsordninger for pendlerbilletter og skattefrie fordele for medarbejdercykler. Finland skal endvidere forberede en revision af firmabilbeskatningen for at favorisere lavemissionskøretøjer, herunder lavere afgiftssatser for lavemissionskøretøjer. Desuden forventes en arbejdsgruppe bestående af embedsmænd at have vedtaget en rapport i maj 2021, der rådgiver den finske regering om de nødvendige skatteforanstaltninger til at forbedre effektiviteten af transportemissionskontrol og sikre det langsigtede beskatningsgrundlag. Reformen skal være gennemført senest den 30. juni 2022. Investering 1 (P1C4I1): Offentlig infrastruktur til opladning og optankning af elektricitet og gas Denne foranstaltning skal støtte opbygningen af et bredt tilgængeligt net af offentlig infrastruktur til opladning af elektriske køretøjer (herunder offentlig transport) og påfyldning af gaskøretøjer med henblik på at reducere emissionerne ved at tilskynde til udskiftning af køretøjer, der kører på fossile brændstoffer, med køretøjer, der drives af alternative brændstoffer. Støtten stilles til rådighed for: I)højeffektopladere II)ladestandere til offentlig transport for busser III)komprimeret biogasanlæg (CBG) og IV)flydende biogasstationer. For at være støtteberettigede i gruppe i), iii) og iv) skal ladestandere og