A4-0376/96

Beslutning om udsigterne for den europaeiske forsknings- og teknologipolitik i det 21. aarhundrede

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens meddelelse »Forske for fremtiden« (KOM(96)0332 - C4-0491/96),

- der henviser til sin beslutning af 5. september 1996 om Den Europaeiske Unions indsats inden for forskning og teknologisk udvikling ((EFT C 277 af 23.09.1996, s. 43.)),

- der henviser til Kommissionens groenbog om innovation (KOM(95)0688 - C4- 0609/95)) og til Europa-Parlamentets beslutning af 6. juni 1996 herom ((EFT C 181 af 24.06.1996, s. 35.)),

- der henviser til rapporten fra gruppen for gennemfoerelsen af rammeprogrammet for 1995 (Europa-Kommissionen, marts 1996),

- der henviser til forretningsordenens artikel 148,

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Forskning, Teknologisk Udvikling og Energi (A4-0376/96),

A. der henviser til, at investering i forskning og teknologisk udvikling kan styrke konkurrenceevnen, den oekonomiske sikkerhed samt den sociale og miljoemaessige velfaerd, idet disse investeringer foerst og fremmest skal tage udgangspunkt i borgernes behov,

B. der henviser til, at De Forenede Stater efter den kolde krigs afslutning har foretaget en kraftig foroegelse af investeringerne i civile projekter, hvilket har stillet Den Europaeiske Union over for en stoerre teknologisk udfordring,

C. der henviser til, at Europa skal bidrage til opfyldelsen af omfattende sociale og oekonomiske behov hos saerlige grupper med voksende problemer, f.eks. det stigende arbejdsloeshedsproblem blandt unge og de aeldres store behov,

D. der henviser til, at Europa staar forholdsvis staerkt inden for grundforskningen, dog tilsyneladende uden i tilstraekkelig grad at kunne omkanalisere denne viden til teknologiske innovationer og produkter, som kan goeres til genstand for patenter,

E. der henviser til, at dette paradoks ved foerste oejekast i sig selv er et bevis paa den lineaere innovationsmodels utilstraekkelighed,

F. der henviser til, at den lineaere innovationsmodel er blevet fortraengt af den systemiske model og netvaerksmodellen, som indebaerer et konstant samarbejde og samspil mellem forskning, markedsfoering og produkt- og procesudvikling,

G. der henviser til, at grundlaeggende innovation paa det organisatoriske plan er noedvendig, saavel paa medlemsstatsplan som paa unionsniveau, for effektivt at forbedre effektiviteten af innovationssystemet inden for forskning og teknologisk udvikling,

H. der henviser til, at afgraensningen mellem praekonkurrenciel forskning og praksisorienteret forskning bliver stadig vanskeligere som foelge af, at grundforskningen i stadig stigende grad tilrettelaegges med henblik paa den praktiske anvendelse,

I. der henviser til, at det nye forsknings- og innovationskompleks foerst og fremmest boer tjene almenvellet, hvoraf virksomhedernes konkurrenceevne er et vigtigt, men paa ingen maade det eneste, element

J. der henviser til, at det med henblik paa at optimere udviklingen og anvendelsen af videnskabelige og teknologiske resultater, bl.a. til innovation, er noedvendigt at foretage aendringer i den maade, som arbejdet er tilrettelagt paa, navnlig for at oege arbejdstagernes forstaaelse for, deltagelse i og medansvar for ledelsen af de enkelte virksomheder,

K. der henviser til, at forskerne i saerdeleshed, men ogsaa alle andre, som er beskaeftiget inden for forskning og udvikling i almindelighed, er vaesentlige instrumenter med hensyn til udbredelse af viden,

L. der henviser til, at etableringen af et reelt europaeisk videnskabeligt samfund er et grundlaeggende element i den videnskabelige og teknologiske udvikling,

M. der henviser til, at planlaegning vedroerende den fremtidige teknologiske udvikling, den praktiske anvendelse og den sociale kontekst vil bidrage til at forbedre kohaerensen, kontinuiteten og forudsigeligheden i virksomhedernes miljoe, til at faa fastlagt en prioritering inden for forskning og udvikling samt til at koncentrere konkurrencen omkring opnaaelse af maal, som har bred samfundsmaessig opbakning, og til, at det med henblik herpaa er noedvendigt at fremme opbakningen bag og en positiv holdning til forskning og innovation blandt befolkningen,

N. der henviser til, at en ny og mere fleksibel opbygning af rammeprogrammet burde forbedre integrationen af de forskellige muligheder, som forskningen tilbyder (discipliner, generiske teknologier m.m.) samt af den samfundsmaessige efterspoergsel i bredeste forstand,

O. der henviser til, at adgangen til investeringer og risikovillig kapital til den teknologiske innovation i Europa er meget begraenset i sammenligning med De Forenede Stater og Japan og boer forbedres vaesentligt,

P. der henviser til, at der med globaliseringen af viden boer foretages en fornyet undersoegelse af de bestemmelser, som anvendes til at naegte ikke-EU- ansoegere adgang til at deltage i bestemte forskningsprogrammer,

Q. der henviser til det altoverskyggende behov i Europa for at forbedre adgangen til grundforskningen, oege forskningsinstitutionernes tilgaengelighed, fremme virksomhedernes absorptionskapacitet og opmuntre netvaerkssamarbejdet mellem forskere og andre aktoerer,

R. der henviser til, at Den Europaeiske Union boer fremme udviklingen af grundlaeggende viden gennem tvaerfagligt samarbejde og interaktion med henblik paa anvendelse,

S. der henviser til, at to tredjedele af de partnerskaber, som etableres i forbindelse med et projekt, ifoelge Kommissionen fortsaetter efter projektets afslutning, og at det derfor er vigtigt at skabe nye netvaerk,

T. er af den opfattelse, at de miljoemaessige hensyn ogsaa skal medtages i Kommissionens udtalelse »Forske for fremtiden«,

U. erindrer om, at der i fuld udstraekning skal tages hensyn til Faellesskabets ligestillingspolitik, saavel inden for forskning som inden for andre omraader af Faellesskabets politik, i forbindelse med udformningen og gennemfoerelsen af det 5. rammeprogram,

1. glaeder sig over den nye prioritering af borgerens rolle ved fastlaeggelsen af prioriteringen inden for forskningen i henhold til Kommissionens meddelelse »Forske for fremtiden«;

2. foreslaar, at Kommissionen blandt sine tiltag optager bestraebelser paa at fremme opbakningen bag og en positiv holdning til forskning og teknologisk innovation blandt befolkningen;

3. er af den opfattelse, at en forskningspolitik for at vaere effektiv og opfylde markedskravene skal omfatte en formidlingsstrategi; en saadan strategi skal baseres paa en raekke bestemte principper:

- tvaerfaglig praksisorienteret forskning inden for netvaerk udgoer et af grundelementerne inden for innovation,

- etableringen af regionale net af kommercielle og ikke-kommercielle institutter ville lette teknologioverfoerslen,

- omsaettelse af operationelle teknologiske optioner i rentable produkter og tjenesteydelser kan vaere et af maalene for teknologiske planlaegning,

- opfyldelsen af klare maalsaetninger vil helt sikkert medfoere en bredere accept blandt befolkningen helt fra begyndelsen af forskningsprocessen og den teknologiske udviklingsproces;

4. foreslaar for at hoejne det videnskabelige, teknologiske og innovative niveau saavel i befolkningen som helhed som i virksomhederne Kommissionen at traeffe foranstaltninger, der skal lette udbredelsen af videnskabelig information og fremme dennes inddragelse i studieplaner og udbredelse gennem kommunikationsmidlerne, samt andre foranstaltninger, der skal fremme en hoejere grad af oekonomisk demokrati i virksomhederne;

5. understreger behovet for at tage hensyn til udformningen af en oekonomisk samfundsmodel, som bygger paa en baeredygtig udvikling;

6. foreslaar, at der i forbindelse med samtlige forskningsprojekter angives, hvilke jobskabelsesmuligheder der paaregnes;

7. foreslaar foelgende hovedretningslinjer for opbygningen af den foerste aktion i det femte rammeprogram: en matrix-struktur, hvis vandrette akse indebaerer udvikling af forskellige videnskaber og teknologier, medens den lodrette akse indeholder en raekke maalrettede programmer til imoedekommelse af den samfundsmaessige efterspoergsel i bred forstand saavel som den teknologiske udfordring, det europaeiske samspil samt fremsynethed;

8. foreslaar, at der til saavel de lodrette som de vandrette elementer ydes finansiel stoette for at sikre, at projekterne rangerer fra langsigtet grundforskning til kortsigtet problemloesende anvendt forskning i overensstemmelse med EU's politikker; de noedvendige midler vil blive afsat for ligeledes at finansiere de supplerende programmer, som gennemfoeres sammen med medlemsstaterne og deres videnskabelige institutioner;

9. foreslaar en yderligere aktivitet, saa der kan foretages risikoanalyser af en risikoanalyseenhed, naar og hvis det er paakraevet som foelge af bekymring blandt befolkningen, og at en saadan risikoanalyseenhed boer knyttes til Det Faelles Forskningscenter;

10. foreslaar, at der med henblik paa at styrke forbindelserne mellem rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling og indfoerelsen af nye produkter og processer etableres en teknologiudviklingsfond, som skal stoette indsatsen paa lokalt plan, hvorved der kan opnaas en bedre formidling og at denne fond oprettes som et supplement til de nationale ordninger;

11. modsaetter sig enhver anvendelse af forskningsbevillinger fra EU til vaabenudvikling og -fremstilling;

12. er af den opfattelse, at EU-stoette i de tilfaelde, hvor resultaterne af et EU-finansieret projekt anvendes til militaere formaal, skal tilbagebetales;

13. hvad angaar anden aktion inden for det femte rammeprogram:

- opfordrer Kommissionen til at vurdere mulighederne for at inddrage ikke-EU- lande i en raekke EU-styrede FTU-programmer paa forsoegsbasis og med et passende oekonomisk bidrag fra deltagerne uden for EU;

- mener, at det femte rammeprogram boer udvikles under udtrykkelig inddragelse af de central- og oesteuropaeiske lande;

14. hvad angaar tredje aktion inden for det femte rammeprogram:

- kraever en nyvurdering af metodikken i denne aktion, saa den i hoejere grad tager hensyn til midlernes betydning for formidling af viden og udviklingen af teoretisk kunnen og viden;

- opfordrer i den forbindelse til indfoerelse af en ordning for beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret, som fremmer i stedet for at hindre teknologioverfoersel;

- kraever en fornuftig opdeling af virksomheden mellem strukturfondene og rammeprogrammerne, saaledes at de foerstnaevnte stiller forskningsinfrastruktur til raadighed i mindre gunstigt stillede omraader, og de sidstnaevnte soerger for samarbejdsmekanismer og -kanaler;

- foreslaar endvidere, at de i tredje led indeholdte principper ogsaa finder anvendelse inden for PHARE- og TACIS-programmerne og andre EU-programmer, hvis formaal er at stoette den oekonomiske udvikling i tredjelande;

- kraever anerkendelse af, at ikke alle smaa og mellemstore virksomheder er ligestillede, og at kun de forholdsvis teknisk avancerede SMV med rimelighed kan forventes at vaere interesserede i eller at drage fordel af at deltage i EU-samarbejdsprojekter inden for forskning;

- henleder opmaerksomheden paa, at de smaa og mellemstore virksomheder langt fra udgoer en homogen gruppe og tvaertimod er yderst forskelligartede, hvorfor det for hver maalgruppe er noedvendigt at anvende en individuel fremgangsmaade for at opnaa en optimal deltagelse i de europaeiske samarbejdsprojekter;

- anmoder om, at man i dette oejemed fremmer et snaevert samarbejde mellem de smaa og mellemstore virksomheder paa den ene side og de regionale universiteter og de store virksomheder paa den anden;

- paapeger, at det paa grund af de oekonomiske risici i forbindelse med innovation er noedvendigt at gennemfoere en samordnet indsats til fordel for smaa og mellemstore virksomheder med henblik paa:

i) at skabe mere gunstige skattemaessige, finansielle og oekonomiske vilkaar,

ii) at udarbejde modeller for fremme af joint-ventures mellem smaa og mellemstore virksomheder og forskningsinstitutter, som skal omfatte tilvejebringelsen af risikovillig kapital,

iii) at stimulere finansieringen ved at oege aktiekapital, laangivning og sikkerhedsstillelse for laan navnlig fra Den Europaeiske Investeringsbank, Den Europaeiske Investeringsfond og Den Europaeiske Laaneforsikringsordning for Beskaeftigelsen (ELISE), som er noedvendig for at foroege omfanget og hastigheden af finansieringen for de smaa og mellemstore virksomheder;

- anmoder om indfoerelse af et snaevert samarbejde mellem EU og medlemsstaternes forskningsinstitutter for at goere udbredelsen af viden mere effektiv;

15. hvad angaar fjerde aktion inden for det femte rammeprogram:

- mener, at det vaerdifulde program for forskeres uddannelse og mobilitet (TMR) boer styrkes og udvides til ligeledes at omfatte maalrettede stipendier ved universiteter og erhvervsforetagender, en forsoegsordning med »industrielle doktorater«, »retur-stipendier«, der skal lette genintegrationen i oprindelseslandet, institutionelle stipendier og seniorstipendier, der skal give erfarne forskere og ingenioerer fra stoerre europaeiske forskningscentre mulighed for midlertidigt at arbejde i videnskabeligt mindre udviklede omraader i Faellesskabet;

- foreslaar ivaerksaettelse af et nyt program med henblik paa udvikling og etablering af supplerende aktiver indenfor forskningsinfrastruktur, delte platforme og faciliteter for europaeiske forskere, sammen med saerlige net;

- mener, at Kommissionen omgaaende boer goere en indsats inden for undervisning i de eksakte videnskaber og teknologi i skolerne i medlemsstaterne for at sikre, at der i fremtiden findes videnskabsfolk og teknologikyndige og en oplyst befolkning;

- opfordrer til, at der afsaettes bevillinger til finansiering af et program til udarbejdelse og drift at et system for udbredelse af databaser for europaeisk forskning og publikationer, saa disse databaser ikke begraenses til transmissionen af viden fra andre ikke-europaeiske databaser;

16. opfordrer til, at maalprogrammerne under foerste aktion i det 5. rammeprogram udformes og forberedes af task-forces bestaaende af de forskellige beroerte tjenestegrene i Kommissionen, eksterne sagkyndige, som til dels udpeges af Europa-Parlamentet, og repraesentanter for organisationerne og erhvervslivet;

17. foreslaar, at der etableres ekspertgrupper i forbindelse med den lodrette akse, som opretholder kontakt mellem forskningsafdelinger paa universiteter og virksomheder, og som skal have en raadgivende funktion uafhaengigt af de normale raadgivende udvalg i forbindelse med gennemfoerelsen af de behovscentrerede programmer;

18. foreslaar oprettelse af et europaeisk institut for finansiering af avanceret teknologi med det formaal at stille risikovillig kapital og/eller garantier til raadighed for saadanne investeringer i projekter, som finansieres gennem Den Europaeiske Unions rammeprogrammer, og udvikling af mekanismer til stoette for en kommerciel udnyttelse af universitetsforskningen og opfordrer Kommissionen til at udfoere en feasibility-undersoegelse af denne idé i samarbejde med EIB og Den Europaeiske Investeringsfond og til at aflaegge beretning til Europa-Parlamentet;

19. understreger betydningen af et institutionelt miljoe, som virker fremmende for udveksling og fleksibilitet inden for forskningen og for en intern forskningskultur som bygger paa kvalitet; denne opgave kunne overdrages til en ny slags programforvaltningskomitéer med lige deltagelse af Parlamentet og Raadet;

20. gaar ind for en dybtgaaende reform af tilrettelaeggelsen af udvaelgelsen og evalueringen af projekterne, af formidlingen af teknologisk viden og af tilsynet med den videnskabelige og teknologiske udvikling;

21. kraever, at der indbygges mere fleksibilitet i de programmer og projekter, der skal gennemfoeres i henhold til fremtidige rammeprogrammer, saa det bliver muligt at standse forskning paa stagnerende omraader og flytte ressourcer over til mere lovende omraader samt at reagere paa skiftende forhold og ny prioriterede forskningsomraader;

22. stoetter den generelle indfoerelse af en to-trins-ansoegningsprocedure under saerprogrammerne, hvor foerste trin fungerer som en foreloebig udvaelgelsesmekanisme, hvilket vil medfoere, at et meget mindre antal projektgrupper vil blive opfordret til at fremsaette detaljerede projektforslag paa andet trin;

23. understreger betydningen af i saa vid udstraekning som muligt at inddrage de nationale forskningsinstitutter i en raadgivende funktion, i det mindste paa foerste trin af udvaelgelsesprocessen;

24. gaar ind for en omformulering af Det Faelles Forskningscenters (FFC) opgaver, idet det skal udvikles til et vigtigt videnskabeligt stoetteorgan for alle Unionens institutioner, herunder Europa-Parlamentet, og til hovedhjoernestenen i opbygningen af et europaeisk videnskabeligt faellesskab, navnlig for saa vidt angaar anlaeg og faelles demonstrationer;

25. anser det for at vaere af afgoerende betydning, at der foeres et omfattende interinstitutionelt samraad i en hensigtsmaessig form paa initiativ af Kommissionen, foer denne fremsaetter sit forslag til 5. rammeprogram;

26. understreger, at den gensidige udveksling og fleksibilitet i matrix- strukturen, som det 5. rammeprogram laegger op til, vil muliggoere gennemfoerelsen af et videnskabeligt samarbejde mellem medlemsstaterne og Unionen som fastsat i traktaten;

27. kraever, at der etableres en staerk struktur for samordningen mellem Unionens rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling paa den ene side og de store forskningsmaessige og teknologiske initiativer, som tages paa mellemstatslig plan, som f.eks. i EUREKA og COST, paa den anden side;

28. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og Raadet.