[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 18.3.2009

KOM(2009) 128 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET

En forenklet landbrugspolitik for Europa til fordel for alle

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Kommissionens dagsorden for forenkling af den fælles landbrugspolitik 3

2. Resultater siden 2005 3

3. Handlingsplan for forenkling af den fælles landbrugspolitik 7

4. I fokus 9

5. Perspektiver 12

6. Konklusion 13

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET

En forenklet landbrugspolitik for Europa til fordel for alle

KOMMISSIONENS DAGSORDEN FOR FORENKLING AF DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK

Den nuværende Kommission har siden begyndelsen af sin mandatperiode gjort en stor indsats for at forenkle den fælles landbrugspolitik[1]. Landbrugerne og de øvrige økonomiske aktører i landbrugssektoren skal befris for bureaukratiske byrder og krav, der ikke er nødvendige for at nå de politiske mål og for at sikre forsvarlig forvaltning af skatteydernes penge. Det er nødvendigt at forenkle den fælles landbrugspolitik for at gøre landbruget mere konkurrencedygtigt, bevare og skabe jobs og bidrage til en sund udvikling i landdistrikterne. En forenklet landbrugspolitik er derfor til gavn for alle.

I 2005 forelagde Kommissionen en meddelelse om forenkling og bedre regulering af den fælles landbrugspolitik. Heri skitserede Kommissionen en ambitiøs plan for forenkling af den fælles landbrugspolitik, som er led i Kommissionens overordnede strategi for bedre regulering[2], navnlig det rullende forenklingsprogram og handlingsplanen for reduktion af administrative byrder.

I mellemtiden er der gennemført en imponerende række forenklingstiltag inden for den fælles landbrugspolitik. Det er derfor nu tid til at gøre status og se på de resultater, der er opnået. I denne meddelelse sættes der fokus på de aktiviteter, der er gennemført siden 2005, og der gøres rede for, hvilke resultater disse har givet med hensyn til reduktion af landbrugernes og forvaltningernes administrative byrder[3]. Der sættes særlig fokus på handlingsplanen for forenkling af den fælles landbrugspolitik, den fælles markedsordning for landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen), undersøgelsen fra 2007 af bedrifternes administrative byrder og sundhedstjekket af den fælles landbrugspolitik. Til slut skitseres mulighederne for fremtidig forenkling.

RESULTATER SIDEN 2005

I 2005 forpligtede Kommissionen sig til at træffe en række foranstaltninger, der kan beskrives enten som teknisk forenkling eller politikforenkling[4].

Teknisk forenkling

Oprydning i landbrugsreglerne

Der arbejdes løbende på at identificere og fjerne forældede kommissions- eller rådsretsakter fra regelværket, bl.a. i mejerisektoren[5]. Når der vedtages nye retsakter, ophæves tidligere retsakter. Andre retsakter, der stadig var gældende, men som ikke havde nogen funktion, blev i 2006[6] og ved dette års begyndelse[7] taget ud af regelværket ved hjælp af formelle forældelseserklæringer. Alt i alt er der fjernet næsten 300 forældede retsakter. Senere i år vil der blive vedtaget et forslag om ophævelse af en række forældede rådsretsakter.

En fælles markedsordning for landbrugsprodukter

Den 22. oktober 2007 vedtog Rådet forordning (EF) nr. 1234/2007[8], som også kaldes ”fusionsmarkedsordningen”. Med denne forordning samles alle de sektorspecifikke fælles markedsordninger i én fælles markedsordning, og de tidligere 45 rådsforordninger samles i én enkelt retsakt. Fusionsmarkedsordningen beskrives nærmere i punkt 4.1.

Statsstøtte

I 2006 og 2007 ændrede og rationaliserede Kommissionen reglerne for statsstøtte til landbruget. Foruden de reviderede retningslinjer for statsstøtte[9] og den nye gruppefritagelsesforordning[10] vedtog Kommissionen en ny de minimis-forordning, hvorved maksimumsbeløbet for den støtte, som medlemsstaterne må yde til landbruget[11], forhøjes. Hvis en støtteforanstaltning overholder de betingelser, der er fastsat i de minimis-forordningen, betragtes den ikke som statsstøtte og behøver derfor ikke at blive anmeldt. Disse tiltag medførte desuden, at retsakterne inden for dette område blev reduceret fra seks til tre.

Administrationsomkostninger

I 2006 indledte Kommissionen en undersøgelse for at måle den administrative byrde, som reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003 gav sig udslag i for landbrugerne. Resultaterne af denne undersøgelse blev offentliggjort i november 2007. Der findes yderligere oplysninger om undersøgelsen i punkt 4.2.

Udveksling af bedste praksis

Der er etableret flere fora for udveksling af synspunkter, erfaringer og idéer om forenkling. Først og fremmest er der nedsat en gruppe af nationale forenklingseksperter. Gruppen træder sammen ca. tre gange om året. En række medlemsstater har benyttet dette forum til at forelægge og drøfte nationale forenklingsinitiativer.

Repræsentanter for de berørte parter i landbruget og industrien har ved flere lejligheder deltaget i de møder, der afholdes af denne rådgivende gruppe om forenkling.

Konferencen om forenkling af den fælles landbrugspolitik, som blev afholdt i oktober 2006, skabte sammen med et seminar afholdt i oktober 2007 en bred platform for drøftelser og erfaringsudveksling mellem de parter, der er involveret i gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik.

Politikrelaterede foranstaltninger

Reform af den fælles markedsordning for sukker

Sukkerreformen, som blev formelt vedtaget i begyndelsen af 2006, har resulteret i en konkret forenkling af reglerne i denne sektor. Med reformen er de forskellige kvoteordninger samlet i én enkelt kvoteordning, støtten til sukkerproduktion er inkorporeret i enkeltbetalingsordningen, og markedsinterventionerne er erstattet med privat oplagring.

Enkeltbetalingsordningen

Siden den blev indført, er enkeltbetalingsordningen allerede tilpasset ved flere lejligheder med det formål at forenkle den og gøre den mere brugervenlig. Det er bl.a. nu tilladt at regne landskabselementer (som f.eks. hække og mure) med i det areal, der berettiger til direkte støtte, og ordningen er tilpasset på flere områder som følge af vedtagelsen af Kommissionens beretning om anvendelsen af krydsoverensstemmelsesordningen[12].

Frugt, grøntsager og vin

Reglerne for frugt- og grøntsagssektoren og vinsektoren er også blevet forenklet. Disse sektorer er inkorporeret i enkeltbetalingsordningen, hvilket navnlig har resulteret i en mere homogen ordning for direkte indkomststøtte.

Integreringen af frugt- og grøntsatssektoren i enkeltbetalingsordningen vil sandsynligvis kunne reducere producenternes administrative byrde og dermed give besparelser i størrelsesordenen 2,2 mio. EUR.

Reformerne har desuden bidraget til større fleksibilitet i gennemførelsen af politikken gennem anvendelse af programmer, der for frugt- og grøntsagssektoren forvaltes af producentorganisationerne og for vinsektoren forvaltes af medlemsstaterne.

Konsekvensanalyse og evaluering

Konsekvensanalyser er i de seneste år blevet et uundværligt værktøj til forberedelse af alle større reformer i landbruget, hvormed de berørte parter inddrages aktivt på et tidligt stadium. Ved hjælp af konsekvensanalyser kan man på forhånd få et skøn over administrationsomkostningerne, påpege og vurdere problemer, formulere løsningsforslag og sammenligne virkningen af de forskellige løsninger . Derved bliver lovgivningsprocessen mere transparent. Konsekvensanalysen højner ligeledes kvaliteten af forslaget og de drøftelser, der finder sted.

Siden 2005 er der gennemført i alt 8 konsekvensanalyser, der omfatter alle væsentlige reformer af den fælles landbrugspolitik, f.eks. inden for vinsektoren og frugt- og grøntsagssektoren og i forbindelse med sundhedstjekket[13].

Procedurer

Samråd med aktører, screening og handlingsplan

De forslag fra medlemsstaternes myndigheder og de berørte aktører, som kan betragtes som tekniske forenklinger, er inkluderet i den nye rullende handlingsplan for forenkling. Handlingsplanen er et instrument for planlægning og opfølgning af forenklingstiltag inden for landbrugspolitikken og omfatter på nuværende tidspunkt ca. 50 projekter.

Der er siden 2005 modtaget over 200 forslag om forenkling af den fælles landbrugspolitik.

Konference

Den 3. og 4. oktober 2006 blev der afholdt en international konference tilrettelagt af Kommissionen om forenkling af den fælles landbrugspolitik.

I konferencen deltog der repræsentanter for forskellige interessegrupper, herunder landbruget, de erhvervsdrivende, forarbejdningsindustrien, akademikere og medlemsstaternes myndigheder. Deltagerne bidrog aktivt til debatten, og det var tydeligt, at der er politisk vilje til at forenkle den fælles landbrugspolitik – en proces som kun kan lykkes, hvis alle de berørte parter gør en indsats.

Et eksempel på et konkret resultat af konferencen er spørgsmålet om eksportlicenser, som Kommissionen har taget op og behandlet. Der findes yderligere oplysninger i punkt 3.

Intern uddannelse

Forebyggelse er bedre end behandling, og dette gælder også for retsakter. Der har derfor været og vil fortsat blive afholdt interne kurser i affattelse af retsakter for medarbejdere, der er inddraget i udarbejdelsen af forslag til retsakter. Formålet med kurset er at sikre, at der udarbejdes klare og enkle tekster fra starten af lovgivningsprocessen.

It-systemer

Informationsteknologi er et vigtigt redskab, når det gælder forenkling og begrænsning af den administrative byrde. Der er gjort betydelige fremskridt på dette område. ISAMM ( Information System for Agricultural Market Management and Monitoring ), der er et system for elektronisk udveksling af oplysninger mellem Kommissionen og medlemsstaterne, befinder sig i den sidste udviklingsfase. Systemet afprøves i øjeblikket i et pilotprojekt, og det forventes, at det første modul af systemet kan tages i brug i midten af 2009.

HANDLINGSPLAN FOR FORENKLING AF DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK

På konferencen i 2006 blev den første version af den rullende handlingsplan for forenkling forelagt. Planen omfatter 20 initiativer til teknisk forenkling af den fælles landbrugspolitik, og den er nu pr. januar 2009 udvidet til at omfatte ca. 50 forenklingsinitiativer[14], hvoraf de 43 er gennemført. Projekterne i handlingsplanen er baseret på forslag fra medlemsstaterne, de berørte parter, landbrugsorganisationerne, forarbejdningsindustrien og fra Kommissionens egne tjenestegrene.

Nedenstående projekter fortjener en nærmere beskrivelse, da de viser, hvilken betydning forenkling kan have for landbrugerne og de øvrige aktører i sektoren.

Eksportlicenser for oksekød

I 2007 foretog Kommissionen en forenkling af reglerne for oksekødssektoren. Ved eksport af oksekød skulle der tidligere fremlægges licens, uanset om eksporten foregik med eller uden eksportrestitution. Selvom det fortsat er vigtigt at overvåge handelen med produkter, som eksporteres med restitution, er det derimod ikke længere nødvendigt at overvåge den eksport, der sker uden restitution. Kommissionen afskaffede derfor kravet om eksportlicens for sådanne eksportaktiviteter.

Denne forenkling er til fordel for både eksportvirksomheder og de nationale myndigheder, fordi den begrænser papirarbejdet, administrationen og det kontrolrelaterede arbejde.

Forenklingen reducerer omkostningerne ved eksport af oksekød med gennemsnitligt ca. 16 EUR pr. ton. Derudover fjerner den unødvendig administration og forbedrer erhvervsklimaet.

Mærkning af æg

I 2007 vedtog Kommissionen et nyt sæt regler om handelsnormer for æg og navnlig mærkning af æg. Med disse regler er der skabt en moderne og transparent retlig ramme uden at svække kravet om oplysninger og forbrugerbeskyttelsen.

Det er f.eks. ikke længere påkrævet at klassificere æg, som anvendes direkte af industrien. Efter de nye regler skal æg indsamles, sorteres, mærkes og pakkes senest 10 dage efter lægningen, hvor de tidligere skulle indsamles hver tredje arbejdsdag. Hermed får sektoren bedre muligheder for at tilrettelægge arbejdet, hvilke er særlig vigtigt på travle tidspunkter af året.

Denne fleksibilitet reducerer omkostningerne for producenterne og andre aktører i de senere led, ligesom den begrænser medlemsstaternes kontroludgifter.

10-månedersreglen

Ifølge artikel 44, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 skulle parceller, som en landbruger havde afgivet erklæring om med henblik på direkte betalinger, være til landbrugerens rådighed i en periode på mindst 10 måneder.

Denne bestemmelse er nu ophævet og 10-månedersperioden erstattet med en dato, som medlemsstaten selv kan fastsætte. Det betyder, at landbrugerne ikke længere skal have den pågældende jord til sin rådighed i 10 måneder for at kunne få støtte. Dermed får landbrugerne større fleksibilitet i forvaltningen af deres bedrift og bedre muligheder for at reagere på markedsudviklingen.

Ophævelsen af 10-måndersreglen reducerer bedrifternes administrative byrde og vil sandsynligvis kunne give besparelser på ca. 19 mio. EUR.

Import- og eksportlicenser

I juni 2008 afskaffede Kommissionen langt størstedelen af licenskravene i landbruget. Licenskravene ved import er reduceret fra 500 til 65, og når det gælder eksport, er der nu kun 43 krav tilbage[15]. Desuden er den retlige ramme for de resterende licenskrav blevet forenklet og består nu af én enkelt forordning (bortset fra, når der er tale om eksportrestitutioner og toldkontingenter). Forordningen regulerer alle aspekter vedrørende licenser, definerer klart de produkter, der er omfattet af licenskrav, og fastsætter licensernes gyldighedsperiode og den sikkerhed, der skal stilles.

Fordelene for de erhvervsdrivende (importører og eksportører) er:

- De sparer udgifter til administration og det papirarbejde, der er forbundet med import og eksport.

- De behøver ikke længere at bære omkostningerne ved at stille (og tilbagekræve) sikkerhed for licensen.

De nationale administrationer opnår tydelige besparelser som følge af mindre administrativt arbejde og færre kontrolaktiviteter.

Den reduktion af den samlede administrative byrde, der er forbundet med udstedelse af licenser til de erhvervsdrivende, vil sandsynligvis resultere i en besparelse på ca. 7,4 mio. EUR.

Handelsnormer for frugt og grøntsager

Som led i reformen af frugt- og grøntsagssektoren lykkedes det Kommissionen trods en vis modstand fra nogle af medlemsstaterne at reducere antallet af handelsnormer fra 36 til 10 (de resterende 10 handelsnormer gælder for æbler, citrusfrugt, kiwifrugter, salat og endivie, ferskner og nektariner, pærer, jordbær, peberfrugt, spisedruer og tomater). Desuden er de dermed forbundne kontrolaktiviteter rationaliseret, og der er indført et sæt generelle handelsnormer, som omfatter de fleste frugter og grøntsager.

De 26 ophævede handelsnormer repræsenterer 25 % af handelen med friske frugter og grøntsager. Forenklingen betyder, at de erhvervsdrivende ikke længere belastes med de omkostninger, der er forbundet med at overholde normerne, men blot skal sørge for, at deres produkter er af sund og sædvanlig handelskvalitet. De nationale myndigheder sparer desuden kontrolarbejdet for disse 26 normer.

Krydsoverensstemmelse

Selvom det fremgik af undersøgelsen af bedrifternes administrative byrde, at administrationsomkostningerne som følge af krydsoverensstemmelse er relativt lave, dvs. 0,3 - 4,3 % af den samlede administrative byrde, opfatter landbrugerne krydsoverenstemmelsesreglerne som en hæmsko.

For at gøre ordningen mere enkel og brugervenlig har Kommissionen givet tilladelse til, at kontrolbesøg på stedet anmeldes i forvejen. Landbrugerne får heller ikke længere deres betalinger reduceret, hvis de har begået overtrædelser af mindre betydning, eller hvis en eventuel reduktion er på mindre end 100 EUR.

Disse forbedringer gør det lettere for landbrugerne at planlægge deres aktiviteter. Det administrative arbejde, der kræves for at rette op på småovertrædelser, mindskes, og truslen om sanktioner for småovertrædelser fjernes. Derudover forenkles de nationale forvaltningers opgaver.

Ved forhåndsanmeldelse af kontrolbesøg på stedet vil den administrative byrde blive reduceret, hvilket kan give besparelser på op til 5,7 mio. EUR.

I FOKUS

Neden for følger en detaljeret beskrivelse af tre forenklingstiltag, der har særlig stor betydning for den fælles landbrugspolitik. Disse tiltag vedrører forenkling af lovgivningen og politikken og reduktion af den administrative byrde, og de har indvirkning på alle landbrugssektorer. Der er tale om følgende tre tiltag: fusionsmarkedsordningen, undersøgelsen af den administrative byrde og sundhedstjekket.

Fusionsmarkedsordningen

Vedtagelsen i 2007 af Rådets forordning om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter, også kaldet fusionsmarkedsordningen8, var et vigtigt skridt i arbejdet med at forenkle lovgivningen for den fælles landbrugspolitik.

Fusionsmarkedsordningen tog ikke sigte på at ændre den grundlæggende politik, men var en teknisk ændring, der havde til formål at harmonisere bestemmelserne, reducere omfanget af dem og gøre dem lettere at finde rundt i og anvende.

Den nye forordning erstatter de 21 tidligere sektorspecifikke markedsordninger og samler den i én enkelt markedsordning. Derved reduceres antallet af artikler fra 920 til 230, og ikke mindre end 78 rådsforordninger har kunnet ophæves[16].

På overordnet plan har indførelsen af fusionsmarkedsordningen reduceret antallet af retsakter betragteligt, og den fælles landbrugspolitik reguleres nu hovedsagelig af blot 4 forordninger, nemlig forordningen om direkte betalinger, forordningen om den fælles markedsordning for landbrugsprodukter, forordningen om udvikling af landdistrikter og forordningen om finansiering af den fælles landbrugspolitik.

Endelig baner fusionsmarkedsordningen også vejen for yderligere forenkling og reduktion af den administrative byrde, når det gælder Kommissionens gennemførelsesbestemmelser.

Undersøgelse af den administrative byrde

Inden for rammerne af handlingsplanen for reduktion af administrative byrder er der gennemført en undersøgelse af bedrifternes administrative byrde, og resultaterne heraf blev offentliggjort[17] i slutningen af 2007. Undersøgelsen, som blev gennemført i Danmark, Tyskland, Frankrig, Irland og Italien, omfatter bl.a. en oversigt over de administrative omkostninger, der var forbundet med enkeltbetalingsordningen i 2006, og en gennemgang af de fremtidige perspektiver.

I forbindelse med undersøgelsen er der identificeret flere faktorer, der har indvirkning på bedrifternes administrative byrde.

Den første faktor vedrører medlemsstaternes gennemførelse af forordningen om enkeltbetalingsordningen. Det har f.eks. betydning, hvilken enkeltbetalingsmodel der er valgt (historisk, regional eller hybrid), og om medlemsstaterne har valgt en fuldstændig afkobling af samtlige betalinger eller har opretholdt visse koblede betalinger. Udformningen af ansøgningsproceduren og systemet for overførsel af støtterettigheder har ligeledes betydning.

Ifølge forslag, der er fremsat i forbindelse med handlingsplanen for reduktion af administrative byrder, kan der f.eks., hvis alle medlemsstaterne anvender informationsteknologi, opnås en yderligere reduktion af bedrifternes administrative byrde svarende til en besparelse på 400 mio. EUR.

Af andre faktorer, der har indvirkning på den administrative byrde, kan nævnes den nationale virksomhedskultur, f.eks. anvendelsen af eksterne konsulenter og strukturbetingede forskelle, herunder bedriftsstørrelse og differentieret produktion.

Undersøgelsen viser, at bedrifternes administrative byrde vil blive reduceret væsentligt. En af årsagerne er det voksende kendskab til ordningerne og den kendsgerning, at det administrative arbejde, der var forbundet med indførelsen af enkeltbetalingsordningen (og de dermed forbundne startomkostninger) ikke længere spiller ind[18]. De ændringer, der er gennemført som følge af sundhedstjekket, er en anden årsag.

Sundhedstjekket

Forenkling var et af de centrale mål for Kommissionens forslag inden for rammerne af sundhedstjekket[19]. Med sundhedstjekket er enkeltbetalingsordningens bestemmelser blevet forenklet og virkningen af 2003-reformen af den fælles landbrugspolitik styrket.

Et af de væsentligste elementer i sundhedstjekket er yderligere afkobling og afskaffelse af flere støtteordninger, f.eks. støtten til energiafgrøder og durumhvede og støtten til afsætning af fløde, smør og koncentreret smør. Som det fremgår af undersøgelsen af bedrifternes administrative byrder[20], giver koblede støtteordninger anledning til yderligere administration for landbrugerne. Yderligere afkobling fører derfor automatisk til en reduktion af den administrative byrde.

Sundhedstjekket har også forenklet reglerne om fribeløbet i forbindelse med graduering og reglerne om anvendelse af den nationale reserve og overførsel af betalingsrettigheder fra reserven.

Reglerne om jordudtagning er ophævet, og reglerne om overførsel af betalingsrettigheder er forenklet.

Sundhedstjekket reducerer bedrifternes administrative byrde og vil sandsynligvis kunne føre til besparelser på ca. 135 mio. EUR som følge af ophævelsen af de særlige ordninger for energiafgrøder, arealbetalinger, durumhvede, nødder og stivelseskartofler. Det skønnes desuden, at afskaffelsen af reglerne om jordudtagning vil føre til en besparelse på 146 mio. EUR.

PERSPEKTIVER

De fremskridt, der er opnået i de seneste år, betyder på ingen måde, at forenklingsarbejdet på landbrugsområdet indstilles. Forenkling og reduktion af den administrative byrde er opgaver, der kræver en løbende indsats. For at holde gang i processen og skabe gunstige betingelser for en yderligere forenkling af den fælles landbrugspolitik er der planlagt følgende projekter for de kommende år.

Fælles startdato

Når reglerne for den fælles landbrugspolitik ændres, anvendes ændringerne generelt fra en bestemt dato, f.eks. ved begyndelsen af produktionsåret. For at gøre det lettere at overvåge politikken og ændringer heraf og at forberede sig på sådanne ændringer vil det blive undersøgt, om det er muligt at anvende fælles startdatoer[21] for lovgivningsændringer.

Krydsoverensstemmelse

På nuværende tidspunkt er bestemmelserne om krydsoverensstemmelse spredt over en række forskellige retsakter. Det vil blive undersøgt, om det kunne være en mulighed at udarbejde forslag til én enkelt retsakt om krydsoverensstemmelse, hvorved de gældende regler harmoniseres.

Meddelelse af oplysninger

Kommissionen vil bestræbe sig på at forenkle og harmonisere den retlige ramme for meddelelse og opbevaring af oplysninger og dokumenter, der vedrører den fælles forvaltning af landbrugspolitikken. Den nye retlige ramme kunne med tiden komme til at gælde for al indberetning af oplysninger inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, bortset fra finansielle oplysninger, og kunne ved hjælp af informationsteknologi gælde for alle systemerne på dette område. Disse systemer kunne forvaltes af Kommissionen eller medlemsstaternes ansvarlige myndigheder. Den nye retlige ramme kunne omfatte bestemmelser om adgang til de indsamlede oplysninger for de berørte myndigheder og offentligheden.

Praktisk erfaring

Fra 2010 vil der blive oprettet et uddannelsesprogram for tjenestemænd fra Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, som indebærer et ophold på en gård. Formålet med programmet er at bibringe tjenestemændene et endnu bedre kendskab de udfordringer, som sektoren står overfor. De vil således få bedre forudsætninger for at udarbejde politikker, der er bedre tilpasset den praktiske situation, som Europas landbrugere befinder sig i. Programmets nøjagtige indhold er under overvejelse.

Kvalitetspolitik

Grønbogen om kvaliteten af landbrugsprodukter blev lanceret den 15. oktober 2008. Med grønbogen tages der hul på en bred offentlig høring om kvalitetspolitikken, og der sættes fokus på spørgsmålet om forenkling og reduktion af den administrative byrde, navnlig hvad angår handelsnormer, certificeringsordninger og ordninger for geografiske betegnelser.

Efter afslutningen af den offentlige høring offentliggør Kommissionen en meddelelse i maj 2009. Nogle af forslagene i denne meddelelse kan få betydelige konsekvenser, hvad angår forenkling og reduktion af den administrative byrde.

Videreførelse af handlingsplanen

Handlingsplanen ruller fortsat videre, og der vil komme nye projekter til, som vil blive gennemført. Et af de nye projekter vedrører humlesektoren.

På nuværende tidspunkt skal humleproducenter registrere produktionsaftaler. Registreringen tilvejebringer vigtige markedsoplysninger og bidrager til en vis åbenhed på markedet. Samtidig indebærer den imidlertid en administrativ byrde for humleproducenter og forvaltninger. Det vil med henblik på at reducere den administrative byrde blive undersøgt, om det er muligt at skaffe markedsoplysninger for humlesektoren på anden vis. Når resultaterne af denne undersøgelse foreligger, vil der blive fremsat passende forslag.

Regelmæssig gennemgang af lovgivningen

Kommissionen vil overveje, om der bør foretages en mere regelmæssig gennemgang af lovgivningen, hvorved retsakter, der har været gældende en vis tid, kan revideres. En sådan gennemgang kunne omfatte en analyse af, om de gældende bestemmelser skal opretholdes, og hvis dette er tilfældet, i hvilket format. Den nye retsakt vil således være aktuel og tilpasset de seneste principper for udarbejdelse af retsakter.

Sprogbrugen i retsakter og deres tilgængelighed

Den sprogbrug, der anvendes i retsakter, kan betyde, at de er svært tilgængelige for almindelige brugere. Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser på at gøre retsakter mere læservenlige ved at overveje sprogbrugen nøje og se på muligheden for at afholde kurser i affattelse af retsakter.

Udveksling af bedste praksis

Kommissionen vil fortsat tilrettelægge møder med medlemsstaterne og de berørte parter for at drøfte og udvikle tiltag til forenkling af den fælles landbrugspolitik. I denne forbindelse kan der også ses nærmere på, hvilke muligheder der er for at forenkle krydsoverensstemmelsesordningen yderligere.

KONKLUSION

Resultaterne af forenklingsprocessen viser, at Kommissionens bestræbelser på at nå frem til en enkel udgave af den fælles landbrugspolitik har givet pote. At forenklingsprocessen videreføres er et tydeligt tegn på Kommissionens engagement på dette område. Ifølge de første måleresultater[22] ser det ud til at være realistisk at forvente, at målet om en 25 % reduktion af den administrative byrde i 2012 kan nås. Dette er så meget desto mere imponerende, eftersom den fælles landbrugspolitik eksisterer i et dynamisk politisk miljø med forskellige og ofte modstridende finansielle og politiske interesser og mod en baggrund af meget forskellige landbrugskulturer og -strukturer. Eftersom den fælles landbrugspolitik vedrører tildeling af finansielle midler, er den uundgåeligt genstand for strenge forvaltnings- og kontrolregler, der har til formål at beskytte EU-budgettets integritet, dvs. skatteydernes penge.

En forenklet landbrugspolitik skaber et erhvervsklima, hvor landbrugerne og de øvrige økonomiske aktører er mindre bebyrdet med omkostninger som følge af administration og overholdelse af reglerne, og det europæiske landbrug bliver dermed mere konkurrencedygtigt. Landbrugerne har således bedre forudsætninger for at klare udfordringerne og opfylde forbrugernes efterspørgsel. Dette er absolut til gavn for alle EU-borgere.

Landbrugerne og de øvrige økonomiske aktører i sektoren vurderer imidlertid ikke kun erhvervsklimaet ud fra den fælles landbrugspolitik, men også ud fra alle andre retlige parametre, som de er omfattet af. Kommissionen betragter derfor forenkling og reduktion af unødvendig administration som et overordnet mål, der bør arbejdes hen imod på alle politikområder med relevans for landbruget og på alle niveauer, også i medlemsstaterne og i regionerne. Det er derfor et aspekt, som alle berørte parter bør være særlig opmærksomme på i fremtiden.

[1] KOM(2005) 509 endelig af 19.10.2005.

[2] Tredje strategiske gennemgang af programmet for bedre lovgivning i Den Europæiske Union (KOM(2009) 15 endelig af 28.1.2009).

[3] De tal, der er brugt i denne meddelelse, stammer generelt fra foreløbige resultater af de målinger, der er foretaget, og fra de anbefalinger, der er fremsat i forbindelse med handlingsplanen for reduktion af administrative byrder. Ifølge standardomkostningsmodellen, der er anvendt i denne forbindelse, beregnes den administrative byrde på grundlag af omkostningerne ved at opfylde oplysningskrav som følge af EU-lovgivningen og som følge af nationale gennemførelsesforanstaltninger

[4] Teknisk forenkling (dvs. inden for en konstant politikramme) består i revision af retsforskrifter, administrative procedurer og forvaltningsmekanismer for at strømline dem og opnå større omkostningseffektivitet og for at nå de opstillede politikmål på en mere effektiv måde, uden at den grundlæggende politik ændres. Politikforenkling har til formål at formindske kompleksiteten ved at forbedre de instrumenter, der anvendes i forbindelse med landbrugsstøtte og udvikling og landdistrikter. Det kan beskrives som ‘politikudvikling med forenkling til følge’.

[5] Kommissionens forordning (EF) nr. 1081/2008 (EUT L 296 af 5.11.2008, s. 4).

[6] EUT C 148 af 24.6.2006.

[7] EUT C 30 af 6.2.2009.

[8] Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1).

[9] EUT C 319 af 27.12.2006, s. 1.

[10] Forordning (EF) nr. 1857/2006 af 15. december 2006 om anvendelse af traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion af landbrugsprodukter, og om ændring af forordning (EF) nr. 70/2001 (EUT L 358 af 16.12.2006, s. 3).

[11] Kommissionens forordning (EF) nr. 1535/2007 af 20. december 2007 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte til produktion af landbrugsprodukter (EUT L 337 af 21.12.2007, s. 35).

[12] KOM(2007) 147 af 29.3.2007.

[13] Yderligere oplysninger om konsekvensanalyser findes på: http://ec.europa.eu/governance/impact/index_en.htm.

[14] Yderligere oplysninger: http://ec.europa.eu/governance/impact/index_en.htm.

[15] Kommissionens forordning (EF) nr. 514/2008 af 9. juni 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 376/2008 om fælles gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import- og eksportlicenser og forudfastsættelsesattester for landbrugsprodukter (EUT L 150 af 10.6.2008, s. 7).

[16] Efter inkorporeringen af frugt og grøntsager ved Rådets forordning (EF) nr. 361/2008 (EUT L 121 af 7.5.2008, s. 1).

[17] http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/burden/index_en.htm.

[18] Voksende kendskab til ordningerne og fjernelsen af startomkostningerne ved indførelsen af enkeltbetalingsordningen reducerer de administrative byrder og giver besparelser på over 900 mio. EUR.

[19] KOM(2008) 306 af 20.5.2008.

[20] Jf. punkt 4.2.

[21] Jf. KOM(2009) 15.

[22] Skønnene tyder på, at den administrative byrde, der er forbundet med direkte betalinger, vil blive reduceret og give besparelser på mindst 1 400 mio. EUR.