KGflVMISSIONENFORDEEUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(92 )23endelig udg .-VOL .Ii
Bruxelles ,den 30.juni 1992
Fors lagtil
RÅDETS RESOLUTION
ometprogram for Fællesskabets politik
oghandling inden formiljø ogbæredygtig udvikling
(forelagt afKommissionen )
VOLUME I
\г fs& A'
<
of0£3huIMO
■Sri
%/
A
lo19

1
Fors lagtil
RÅDETS RESOLUTION
omatprogram forFællesskabets politik
oghandling Inden formiljø ogbæredygtig udvikling
RÅDET FOR DEEUROPÆISKE FÆLLESSKABER
som henviser til Traktaten om
Europæiske Kul-ogStå Ifæl Iesskab ,Oprettelse af Det
som henviser til Traktaten om
Europæiske Økonomiske Fællesskab ,Oprettelse af Det
som henviser til Traktaten om
Europæiske Atomenerg ifæl Iesskab ,Oprettelse af Det
som henviser til udkastet forelagt afKommissionen ,
som henviser til udtalelse fraEuropa-Par Iamentet ,
som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske ogSocialB
Udvalg ,og
som tager fdigende ibetragtning :
Traktaten omOprettelse afDet Europæiske Økonomiske
Fællesskab ,som ændret ved DBn Fælles Akt ,indeholder
direkte bestemmelser omudvikling oggennemførelse afen
EF-mi Ijøpol itIkogudstikker desuden målsætninger og
principper forensådan politik ;
iTraktaten erdet Iigeledes fastsat ,atFællesskabets
virke påmiljøområdet hartilformål :

2
atbevare ,beskytte ogforbedre miIjøkva Iiteten ,
atbeskytte menneskers sundhed ,
atsikre ,atnaturressourcerne udnyttes forsigtigt
ogrationelt ;
Traktaten omDen Europæiske Union ,der blev undertegnet
IMaastricht den 7.februar 1992 ,har som en af
hovedmålsætningerne atfremme enmiljøvenlig ,bæredygtig
udvikling ,og lader Unionens virksomhed omfatte en
miljøpolitik samt pråse iserer ,atdenne politik skal
sigte mod et højt beskyttelsesniveau , at
mIIJøbeskytte ISBsbehovene skal integreres iudformningen
oggennemførelsen afFællesskabets politik påandre
områder ,ogatFællesskabets miljøpolitik skal bidragB
til atfremme foranstaltninger påinternationalt plan
med henblik på at løse regionals og globale
mIIJøprob Iemer .et mod højt at beskytts Isesn Iveau ,
ierklæringen fraRådet forDeEuropæiske Fællesskaber
og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer ,
forsamlet iRådet ,den22 .november 1973^)opfordredes
der til gennemførelse afetEF-hand Iingsprogram på
miljøområdet ;handlingsprogrammet blev udvidet og
suppleret for perioden 1977-1986 ved resolutioner fra
Rådet og repræsentanterne fra medlemsstaternes
regeringer ,forsam Iet iRådet ,den 17 .maj1977(3 ).den
7.februar 1983(3 )ogden 19 .oktober 1987 (4>;
Ierklæringen frastats -ogreger Ingscheferne ,forsamlet
IRådet ,den 26 .Juni 1990 udtrykkes der ønske omet
videregående handlingsprogram på miljøområdet med
udgangspunkt iprincipperne for bæredygtig udvikling ,
forebyggende ogforsigtig indsats samt delt ansvar ;
(1)EFTC112of20.12.1973
(2)EFTC139of13.6.1977
(3)EFTC43of17.2.1983
(4)EFTC326af7.12.1967

3
Inævnte erklæring erkendes det ligeledes ,at
Fællesskabet somenafdeførende regiona IBgrupperinger
iverden har Bnmere vidtrækkende pligt til atpåtage
sigenlederrolle foratfremme ensamordnet ogeffektiv
indsats pa globalt plan isamarbejde med andre
Industrilande og hjælpe udviklingslandene med at
overvinde deres særlige vanskeligheder ;Iige Iedes ,at
samarbejde med andre
cIings Iandene med at
Fælleskabets troværdighed og effektivitet Idenne
bredere sammenhæng afhænger Ividt omfang afevnen til
at VBdtage progressive mIIjøforansta Itn inger ,som
medlemsstaterne skal gennemføre oghåndhæve ;deinterne
og eksterne aspekter af Fællesskabets miljøpolitik
hænger derfor uløseligt sammen ;denne
som
Ioverensstemmelse med subs idiar itetspr inc ippet vil
mange aspekter afden politik ogdesærforansta Itn inger ,
som programmet ”Mod enbæredygtig udvikling” giver
anledning til ,foregå påandre niveauer enddem ,hvor De
EuropælskB Fællesskaber har beføjelser ,pligter og
kompetence ;
den Iprogrammet udstuknB strategi hviler på en
tilfredsstillende integrering af miljøet iandre
relevante politikker ogpådet forhold ,atforan ¬
staltninger og aktioner supplerer hinanden på
forskellige niveauer ,foratderBS virkninger optimeres ;
ANERKENDER ,atprogrammet ”Mod enbæredygtig udvikling” ,
som forelagt af Kommissionen ,nøje følger de
må Isætn Inger ogprlnclppsr ,dBr blBV udstukket i
erklaør Ingen fra Fællesskabets stats –ogregerings ¬
chefer ,forsam Iet iRådet den 26 .Juni 1990 ,og i
Traktaten omEuroDæisk Union ,der blev undertegnet isom forelagt af Kommiss
må Isaøtn Inger og principper ,
Brk laør lngen fra Fællesskabesom
chefer ,forsam Iet iRådet de
Traktaten omEuropæisk Union ,
Maastricht den 7.februar 1992 ;

4
ERKENDER ,at mange af de
virksomhed og udvikling
bæredygt ige ;igangværende former for
ikke er miljømæssigt
BIFALDER følgelig programmets generelle målsætning med
gradvis omlægning afmenneskets virksomhed iretning af
større bæredygtighed ;
ERENIGT DM ,atgennemførelse afenbæredygtig udvikling
vil kræve betydelige ændringer Ide fremherskende
mønstre forudvikling ,forbrug ogadfærd ;
ERKLÆRER ,atsådanne ændringer ikke kan opnås ,udBn at
ansvaret fuldt uddeles globalt ,påfællesskabsplan ,
nationalt ,regionalt ,lokalt ogendog påpersonligt
plan ;ERKLÆRER ,atsadanne ændringer ikfc
ansvaret fuldt uddeles globalt ,
for såvidt angår miljø ogudvikling Inden for De
Europæiske Fællesskaber :
MÆRKER SIG mIIJøberetn Ingen ,som Komm iss Ionen har
offentliggjort iforbindelse med programmet ;mærker sig
denpositive virkning ,somtidligere hånd IIngsprogrammer
har haft for nogle miIJøprob Ismer ;bemærker ,at
tidsrammen for det igangværende miljøhandlingsprogram
falder sammen nradvirkeliggørelsen afdet indre marked ;
MENER Imidlertid ,atdeigangværende foranstaltninger
ikke synes atvære tilstrækkelige til atimødekomme det
øgede pres påmiljøet ,dermåtte opstå som følge afde
fremherskende ogforventede tendenser Iøkonomisk og
ssmfundsmæss igvirksomhed iFællesskabet og den
politiske og økonomiske udvikling ICentral -og
Østeuropa ogpåetbredere internationalt plan ;
ERENIGT DM ,atder erbBhov for enmere progressiv og
bedre koordineret politik ogstrategi for miljø og
bæredygt Igudv ikIing ;

5
BIFALDER strateg Ienmedatsætte ind Inøg Iesektorer på
enkoordineret ogoverordnet måde ,ogerenigt i,atpå
grund afderes virkninger ogbetydning overalt i
Fællesskabet bør der lægges særlig vægt påindustri ,
Bnerg I,transport ,landbrug ogturisme ;Bde ,ogerenigt i,atpå
og betydn ing overa 11 i
ERENIGT I,atforatalle samfundslag kan Involveres og
deles omansvaret ,vildetvære nødvendigt atuddybe og
udvide rækken afmidler ,der supplerer den normgivende
lovgivning ,herunder navnlig
markedsbasereda Instrumenter ,såsom økonomiske og
skattemæss ige Inc itamenter
oplysning ,undervisning oguddannelse
fInans isIIest0tteordn ingBr ;
NOTERER SIG målsætningerne , dB konkrete mål ,
foransta Itn ingerne ogtidsrammerne anført iprogrammet ,
ogmener ,atdegiver etsundt afsæt mod enbæredygtig
udv IkIing ;
BEMÆRKER ,atder ikke vilopnås bæredygtig virksomhed og
udvikling Inden for programmets løbetid ,og at det
følgelig vil blive nødvendigt med yderligere ogstadig
mere progressive foranstaltninger efter år2000 ,forat
miljøet kan overdrages til næste generation ien
tilstand ,derkan opretholde sundheden ogdensociale og
økonomiske velfærd påBthøjt nlVBau ;o ,ma I, konkrete
en
MÆRKER SIG IigBledBS ,at medens mange af de
foranstaltninger ogaktioner ,der erfastsat indtil år
2000 ogendog derefter ,erdethensigten atforetage en
omfattende revision afprogrammet inden udgangen af
1995 ;

B
MENER ,atsamarbejdsprocedurerne mellem Kommissionen og
medlemsstaterne skal forbedres yder Iigere foratsikre ,
at Fæl Iesskabets foranstaltninger på miljøområdet
gennemføres mere effektivt ;
for så vidt angår miljø og udvikling /bredere
International forstand ,
FORSIKRERFORSIKRER ,at Fællesskabet vil bidrage aktivt og
positivt til frugtbar forhandling oggennemførelse af
globale strategier til løsning afproblemer ogopgaver
såsom klimaændringer , skovrydning , biologisk
mangfoldighed samt energi og til programmer for
bæredygtig udvikling ,navnlig Iudviklingslandene og i
landene ICentral -ogØsteuropa inden for rammerne afbIoIog isk
programmer forskovrydn ing ,
energ Iog til
samarbejds -ogassocieringsaftalerne ;
BEM©3KER ,atmange afdeinterne EF-foransta Itn ingør i
programmet sigter mod at mindske unødvendigt
ressourceforbrug ogderfor vil bidrage til mere Bffektiv
ressourceforvaltning påbredere internationalt plan ;
SER FREM til den kommende FN-KonferencB omMiljø og
Udvikling ,der skul IBblive et forum til fremme af
politikker ogprogrammer med henblik påatforbedre
livskvaliteten overalt iVBrden gennem enmere ligelig
fordeling af naturressourcerne ,ved at mindske
fattigdommen , øge fødes ikkerheden og forbedre
sundhedsnormerne oglevetiden ;
og Ilyset afdet foregående
TILSLUTTER SIG behovet for etprogram for politik og
handling inden for miljø ,hvormed der opnås en
bæredygt igudv ikIing ;

7
BIFALDER dsganers Ile IinJerogstrategien iprogrammet
"Mod Bnbæredygtig udv ile IIng",som Kommissionen har
fore Iagt ;bæredygtig udvikling ", som Kommissionen har ΒΠ
OPFORDRER Kommissionen til atfremsætte egnede forslag
til gennemførelse af programmet ,for så vidt det
vedrører Indsatsen påfællesskabsplan ;
PÅTAGER SIG at træffe afgørelse om de forslag ,
Kommissionen fore lægger detsåhurtigt sommuligt forat
overholde demå Isætn Inger ,konkrete mål ogtidsplaner ,
der erfastsat iprogrammet .afgørelse om de forslag ,
OPFORDRER alle EF-Inst Itut ionerne ,med Iemsstaterne ,
erhvervslivet og borgerne til at anerkende deres
relative ansvar for atbeskytte miljøet for denne og
kommende generationer og at spille deres rolle i
gennemførelsen afdette program ;

ISSN0254-1459
KOM(92 )23/1endelig udg .
DOKUMENTER
i
«
DA 0114
9
Katalognummer :CB-CO-92-148-DA-C
ISBN92-77-42762-0
KontoretforDeEuropæiske Fællesskabers OfficiellePublikationer
L-2985Luxembourg
»♦

KOMMISSIONEN FOR DEEUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(92 )23endelig udg .-VOL .Il
Bruxelles ,den30.juni 1992
MOD EN
BÆREDYGTIG UDVIKLING
DetEuropæiske Fællesskabs program
forpolitik oghandling iforbindelse med
miljøet ogbæredygtig udvikling
VOLUME II
f9O.
Δ &
1P-*'»fooo
oTB £L »fed SortiduSecrétariatVA Générai 4^7S
cs»

\
RESUME
Indledning hensyn tilmiljøbeskyttelse skal integreres i
udformningen oggennemførelsen afFællesskabets
politik påandre områder (artikel 130R ,stk.2).
Den nye Traktat lægger også særlig vægt på
subsidiaritetsprincippet (artikel 3B),ogfastslår ,at
beslutninger børtræffes sånært påborgerne som
muligt (artikel A).Endvidere kræves detaf
Fællesskabets politik påmiljøområdet ,atden
bidrager tilatfremme foranstaltninger på
internationalt plan tilløsning afregionale og
globale miljøproblemer (artikel 130R ,stk.1).I
sidstnævnte sammenhæng vilFællesskabet
bestræbe sigpåatfinde løsninger påområdet
udvikling ogmiljø påDeForenede Nationers
Konference omMiljøogUdvikling(UNCED )iRio
deJaneiro ijuni 1992 .1. Iløbet afdesidste tyve årharFællesskabets fire
handlingsprogrammer påmiljøområdet givet
anledning tilomkring 200retsakter ,somomfatter
forurening afluft ,vand ogjordbund ,
affaldsforvaltning ,sikkerhedsbestemmelser
vedrørende kemiske stoffer ogbioteknologi ,
produktstandarder ,vurdering afvirkning påmiljøet
ognaturbeskyttelse .Fællesskabets fjerde
handlingsprogram påmiljøområdet ernæsten
fuldført -detudløber vedudgangen af1992-og
detsresultater kendes førstomnogle år.Selvom
meget ernået under disse programmer og
foranstaltninger ,kræver enrække faktoreren langt
mere vidtgående politik ogeffektiv strategi idette
kritiske øjeblik : Almenneskelig aktivitet indvirker på-ogpåvirkes
atter af-denbiofysiske verden .Evnen tilatstyre
dette indbyrdes afhængighedsforhold erafgørende
forfortsættelsen pålængere sigtafforskellige
aktiviteter ogmulighederne forøkonomisk og
social udvikling .Inden forFællesskabet afhænger
resultaterne pålangsigtafflerevigtige initiativer ,
såsom detindre marked ogenøkonomisk og
monetær union ,afbæredygtigheden afdenpolitik ,
derføres påområder somindustri ,energi ,transport ,
landbrug ogregionaludvikling ,menpolitikken på
hvert afdisse områder erigen ,uanset omde
beskues særskilt ,eller dersespåhvordan de
griber ind iandre områder ,afhængig afmiljøets
bæreevne .3.
i)ennyberetning ommiljøsituationen ,der
offentliggøres iforbindelse med dette program ,
viser enlangsom menubarmhjertig forværring af
dengenerelle miljøsituation iFællesskabet på
trods afdeforanstaltninger ,derertruffet iløbet af
densidste snesår,blandt andet medhensyn tilde
emner ,dereromhandlet inedenstående punkt
16;beretningen viser også ,atmængden ,kvaliteten
ogsammenligneligheden afdedata ,dereraf
afgørende betydning formiljørelateret politik og
beslutninger ,erbehæftet medvæsentlige mangler .
Deteridenne sammenhæng særdeles vigtigt ,at
DetEuropæiske Miljøagentur kommer igang ;
ii)dennuværendefremgangsmådeogdeeksisterende
foranstaltninger erikketilstrækkelige tilathamle
opmeddenforventede vækst ideninternationale
konkurrence ogdestigende tendenser for
Fællesskabets virksomhed ogudvikling ,somvil
lægge endnu større prespånaturressourcer ,miljø
og,isidste instans ,livskvaliteten ;
iii)den verdensomspændende debat om
klimaændringer ,skovhugst ogenergikrise ogde
alvorlige oghårdnakkede underudviklings ¬
problemer samt depolitiske ogøkonomiske
omvæltninger ,derfinder sted iØst-og
Centraleuropa lægger yderligere pres påDet
Europæiske Fællesskabs ansvar påden
internationale arena .Opnåelsen afden ønskede balance mellem
menneskernes aktiviteter ogudvikling og
beskyttelse afmiljøet kræver enansvarsfordeling ,
sombåde errimelig ogklartdefineret medhensyn
tilforbrug afogadfærd over formiljøet og
naturressourcerne .Dette kræver ,atderindgår
miljøbetragtninger iformuleringen og
gennemførelsen afden økonomiske og
sektorrettede politik ,ideoffentlige myndigheders
afgørelser ,istyringen ogudviklingen af
produktionsprocesser ogideenkeltes adfærd og
valg .Detkræver også eneffektiv dialog og
samordnet optræden mellem partnere ,somkan
have forskellige prioriteter påkortsigt.Ensådan
dialog måbygge påobjektive ogpålidelige
oplysninger .
Hensigten med atanvende ordet "bæredygtig "i
programmet erattegne enpolitik ogstrategi for
fortsat økonomisk ogsocial udvikling ,derikke
overbelaster miljøet ogdenaturressourcer ,hvis
kvalitet menneskets fortsatte aktiviteter og
yderligere udvikling afhænger af.Irapporten fra
Verdenskommissionen forMiljø ogUdvikling
(Brundtland-rapporten )defineres bæredygtig4.
2.DennyeTraktat omDenEuropæiske Union ,som
blevundertegnet afallemedlemsstaterne den 7.
februar 1992 ,harsometafhovedformålene indfort
fremme afenbæredygtig vækst ,somrespekterer
miljøet (artikel 2).Den anfører indførelse afen
miljøpolitik blandt Unionens aktiviteter (artikel 3,
litrak)),fastslår ,atdenne politik skaltagesigte på
ethøjt beskyttelsesniveau ,ogatkravene med5.
□

\
udvikling som “enudvikling som opfylder de
nuværende behov uden atbringe fremtidige
generationers muligheder foratopfylde deres
behov ifare".Det kræver bevarelse afden
overordnede balance ogværdi afdenaturlige
kapitalgoder ,fastlæggelse afnyekriterier forcost/
benefit-analyser påkort,mellemlang oglangsigt
oginstrumenter ,derafspejler dereelle
samfundsøkonomiske virkninger ogforbrugs -og
bevarelsesværdier ,ogretfærdig fordeling og
anvendelse afressourcerne mellem nationer og
regioner iverden somhelhed .Idensidstnævnte
forbindelse påpeges det iBrundtland-rapporten ,
atdeudviklede lande med kun26% afverdens
befolkning eransvarlige forca.80% afverdens
forbrug afenergi ,stålogandre metal lersamtpapir
ogomkring 40% affødevarerne .
6.Depraktiske krav foratopnå enbæredygtig
udvikling omfatter blandt andet følgende :
dareserverne afråstoffer kanudtømmes ,bør
strømmen afstoffer gennem deforskellige trinfra
forarbejdning tilforbrug oganvendelse forvaltes
såledesat detletterogtilskynder tiloptimal genbrug
oggenanvendeis e,fordermed atundgå spild og
forebygge udtømmelse aflagrene afnaturlige
ressourcer ;9.Disse emner skalbehandles påhøjeste plan påDe
Forenede Nationers Konference omMiljø og
Udvik ,ng(UNCED ).LigesomFN-konferencen i
Stockholm i1972gavanledning tilnybevidsthed
ommjoet påetbredt internationalt plan vil
UNCED kunne tilføje ennydimension tilden
globaie politiske vilje ogdetglobale politiske
engagement tilatgennemføre effektive
foranstaltninger medennydimension .Bortset fra
denfor\entede vedtagelse aframmekonventioner
omklimaændringer ogbiologisk diversitet ogaf
principperne ombevarelse ogudvikling afskove ,
skulle UNCED kunne bane vejen forvedtagelsen
af:
*Et“Charter forjordkloden "eIlerenerklæring
om degrundlæggende rettigheder og
forpligtelser iforbindelse medmiljøogudvikling .
*Enhandlings-dagsorden -"Agenda 21"
(dagsorden 21)-som skal udgøre etaftalt
arbejdsprogram fordetinternationale samfund
forperioden efter 1992 ogind idet21.
århundrede .
10.Idenerklæring ommiljøet ,derblev afgivet i
Dublin ijuni 1990,understregede DetEuropæiske
Rådde:særlige ansvar ,somFællesskabets ogdets
medlemsstater harpåden større internationale
scene ,dadeterklærede ,at“Fællesskabet skali
højere grad anvende sinmoralske ,økonomiske
ogpolitiske myndighed tilatfremme den
internationale indsats forat løseglobale problemer
ogforatfremme bæredygtig udvikling ogrespekt
forglobale fællesværdier ".Ioverensstemmelse
med denne erklæring måFællesskabet og
medlemsstaterne fortsætte deres indsats forat
fremme internationale foranstaltninger til
beskyttelse afmiljøet ogforatimødekomme de
særlige behov hosogkrav fradets partnere i
udviklingslandene ogiØst-ogCentraleuropa .
Den industrialiserede verdens ,herunder
Fællesskabets ,troværdighed vilsetmed
udviklingslandenesøjne kunne måles udfra,hvor
godt cefejer foregen dør .Ved atvedtage og
gennemføre dette program bliver Fællesskabet i
•stand tilatindtage denførende stilling ,dervar
tænkt påiDublin-erklæringen .produktion ogforbrug afenergi børrationaliseres ,
og
samfundets forbrugs -ogadfærdsmønstre bør
ændres .
7.Deterklart ,atbæredygtig udvikling ikkeernoget ,
derkanopnås over ensåkort periode ,som
programmets løbetid ."Mod enbæredygtig
udvikling "skalderfor kunsessometvigtig skridt
ienlangsigtet indsats foratredde miljøet og
livskvaliteten iFællesskabet ogisidste instans på
helejorden .
Fællesskabets rolle påden
internationale scene
8.Pådetidligere trinvarFællesskabets politik og
aktiviteter påmiljøområdet hovedsagelig
koncentreret omløsningen påsærlig akutte
problemer iFællesskabet .Senere indtrådte deren
klarere erkendelse af,atforurening ikkestandser
vedgrænserne ,ogatdetderfor ernødvendigt at
intensivere samarbejdet med tredjelande .Ide
seneste årerudviklingen gåetetskridt videre ,og
detaccepteres nugenerelt ,atproblemer ,derkan
karakteriseres somglobale -klimaændringer ,
ozonhuller ,begrænsning afdenbiologiske
diversitet osv .-indebæreren alvorlig trussel mod
denøkologiske ligevægt påhelejordkloden .Den nyestrategi formiljø og
udvikling
11.Denmetode ,dereranvendt vedudarbejdelsen af
dere^vemiljopclitiske program ,afviger væsentligt
frade~metode ,derblevanvendt fordetidligere
hånd' "gsprogrammer påmiljøområdet :□
*Derfokuseres påfaktorer ogaktiviteter ,som

\
udpiner naturressourcer ogpåanden måde
odelægger miljoet,fremforatvente tilproblemerne
opstårinformationsudvekslingen forlober mellem de
forskellige aktorer herunder den brede
offentlighed .DetEuropæiske Miljøagenturs rolle
anses foratvære afafgørende betydning i
forbindelse medevalueringen ogformidlingen af
oplysninger ,skelnen mellem virkelige og
formodede risici ogtilvejebringelse afet
videnskabeligt ogrationelt grundlag for
beslutninger ogforanstaltninger ,som påvirker
miljøet ognaturressourcerne .•Derstræbes efter atsætte ændringer igang ide
nuværende tendenser ogmetoder ,som er
ødelæggende formiljøet ,forpådenne måde at
opnå samfundsøkonomisk velfærd ogvækst for
denulevende ogkommende generationer
*Der stiles mod atopnå sådanne ændringer i
samfundets adfærdsmønstre gennem størst muligt
engagement iallegrene afsamfundet ienåndaf
ansvarsdeling ,herunder inden foroffentlig
administration ,offentlige ogprivate virksomheder
ogdenbrede offentlighed (både somenkeltvise
borgere ogsomforbrugere )
*Ansvaret skaldeles gennem envæsenti igudvidelse
afudbudet afinstrumenter ,derkananvendes
samtidigt påløsningen afsærlige opgaver eller
problemer .
12.Forhvert afhovedemnerne erderanført langsigtede
mål (endemål )tilantydning af,hvilken retning
eller hvilke kræfter dervilblive stilet mod eller
anvendt foratopnå bæredygtig udvikling .Derer
endvidere anført visse foreløbige mål(mål),som
skalnåsinden år2000 ogetrepræsentativt udvalg
afforanstaltninger ,somskaltræffes foratnåde
fastsatte mål.Disse endemål ogforeløbige mål
udgør ikke retlige forpligtelser ,men snarere
ydeevneniveauer ellerresultater ,somdernuskal
stiles mod medhenblik påatopnå enbæredygtig
udvikling .Denævnte foranstaltninger kræver
heller ikkelovgivning påfællesskabsplan eller i
medlemsstaterne .(NB:Pågrund afvæsentlige
forskelle ogmangler ideforeliggende data ,både
kvantitativt ogkvalitativt ,hardet ikkeværet muligt
atopnå homogene præcisionsniveauer ide
målsætninger ogmål,dereropstillet iprogrammet ).
13.Iprogrammet tages derhensyn til,atsituationen i
Fællesskabets forskellige regioner ermeget
uensartet ,ognavnlig tiIbehovet forøkonomisk og
social udvikling afFællesskabets mindre
velstående regioner .Detstiler modatbeskytte og
øgedisse regioners naturlige fordele ogatyde
beskyttelse tilderes mere værdifulde naturlige
aktiver som ressourcegrundlag forøkonomisk
udvikling ogsociale forbedringer ogvelstand .For
såvidt angår Fællesskabets bedst udviklede
regioner ermålet atgenskabe eller bevare
kvaliteten afderes miljø ognaturlige
ressourcegrundlag forderes fortsatte økonomiske
aktivitet oglivskvalitet .
14.Omdenne fremgangsmåde lykkes ,afhænger ihoj
grad afstrømmen ogkvaliteten afinformationer ,
både set iforhold tilmiljøet ogsomIforbindelse medmotiveringen afoffentligheden
vildevigtigste opgaver skulle gennemføres på
lavere niveauer end fællesskabsplanet .
Kommissionen vilpåsinside forpligte sine
informationstjenester til at føre
miljøinformationskampagner ogkampagner ,der
øger miljøbevidstheden .15.
føre til at
Deterikkemuligtatovervurdere undervisni ngens
betydning formiljøbevidsthed ,ogensådan
undervisning børvære enintegrerende delaf
skolernes læseplan ligefraprimærtrinet .
Miljømæssige udfordringer og
prioriteter
Programmet behandler enrække miljømæssige
emner :klimaændringer ,forsuring og
luftforurening ,udtømning afnaturressourcer og
begrænsning afdenbiologiske diversitet ,rovdrift
ogforurening afvandressourcerne ,ødelæggelse
afbymiljøet ,ødelæggelse afkystområder og
affaldsforvaltning .Listen erikkeudtømmende ,
men omfatter ,ioverensstemmelse med
nærhedspri ncippet ,enrække emner ,somersærlig
alvorlige ,ogsom eraffællesskabsdimension ,
enten pågrund afvirkninger fordetindre marked ,
grænseoverskridende virkninger ,virkninger for
fælles ressourcereller samhørighedskonsekvenser
ogfordi deharafgørende betydning for
miljøkvaliteten ogmiljøvilkårene isågodt som
alleFællesskabets regioner .16.
Emnerne opfattes ikkedirekte som problemer ,
mensnarere somsymptomer pådårligforvaltning
ogmisbrug .Devirkelige "problemer ",som
forårsager miljømæssige tabogskader ,er
menneskernes nuværende forbrugs -og
adfærdsmønstre .Med denne skelnen forøjeog
under behørig hensyntagen tilnærhedsprincippet
vilfølgende aktivitetsområder blive prioriteret
medhenblik påatopnå følelige forbedringer og
ændringer iden periode ,dereromfattet af
programmet :17.
Bæredygtig forvaltning afnaturressourcer :
jordbund ,vand ,naturområder ogkystområder □

\
Integreret forureningsbekæmpelse ogundgåelse
afaffaldafressourcerne somenbedre konkurrencestilling
Anvendelse afinformation tilfremme afbedre
forbrugervalg ogforbedring afoffentlighedens
tillid tilindustriens virksomhed og
kontrolforanstaltninger ogtilvarernes kvalitetBegrænset forbrug afikke-vedvarende energi
Bedre mobilitetsforvaltning ,herunder mere
effektive ogmiljømæssigt setmere rationelle
beslutninger omplaceringer ogtransportmetoder
Sammenhængende foranstaltningspakker med
henblik påbedre miljøkvalitet ibyområder
Bedre sundhed cgsikkerhed ,medsærlig vægt på
vurdering ogforvaltning afindustriel risiko samt
nuklear sikkerhed ogstrålingsbeskyttelse .og
Fællesskabsstandarder forproduktionsprocesser
ogprodukter .
Vedudviklingen afdeforanstaltninger ,derskal
sørge forindustrisektorens bæredygtighed ,vilder
blive taget særligt hensyn tilsmåogmellemstore
virksomheders stilling ogtildeninternationale
konkurrenceevne .
Imidten af1992 vilKommissionen offentliggøre
enomfattende meddelelse om international
konkurrenceevne ogmiljøbeskyttelse .Udvalgte målområder
18.Dererudvalgt femmålområder ,somtiltænkes
særlig opmærksomhed under dette program :
INDUSTRI ,ENERGI ,TRANSPORT ,LANDBRUG
ogTURISME .Deterområder ,hvor Fællesskabet
som sådan harenenestående rolle atspille ,og
hvor Fællesskabet erdetmest effektive niveau til
behandling afdeproblemer ,somdisse områder
medfører eller stårover for.Deerogså valgt på
grund afdensærlig store indflydelse ,somdehar
ellervilkunne fåformiljøet somhelhed ,ogfordi
deerafen sådan art,atdemåspille enafgørende
rolle iforsøget påatopnåenbæredygtigudvikling .
Vedbehandlingen afmålområderne erderikke
blottænkt påbeskyttelse afsundheden ogmiljøet
somsådant ,menogsåpådepågældende områders
egne fordele ogegen bæredygtighed .
Industri :
19.Medens tidligere miljøforanstaltninger oftehavde
karakter afforbud med særlig vægt måformlen
"dumåikke",hælder dennyestrategi mere mod
formlen "ladossamarbejde ".Dette afspejler
industriens ogforretningsverdenens stigende
forståelse for,atindustrien ikkeblotudgør en
væsentlig delaf(miljø)problemet ,men atden
også måindgå sometlediløsningen .Den nye
fremgangsmåde indebærer blandt andet en
forstærket dialog medindustrien ogtilskyndelse
tilfrivillige aftaler ogandre former forselvkontrol ,
nåromstændighederne taler herfor .
Fællesskabsaktion erogvil imidlertid fortsat være
etvigtigt element tilundgåelse affordrejning af
konkurrencevilkårene ogbevarelse afdetindre
markeds integritet .Energi :
21.Energipolitik erennøglefaktor foropnåelsen af
bæredygtig udvikling .Samtidig med at
Fællesskabets energi sektor konstant gørfremskridt
med hensyn tilatbehandle lokale ogregionale
miljøproblemer såsom forsuring ,bliver globale
aspekter dagligt vigtigere .Fremtidens udfordring
bliveratsørge foratøkonomisk vækst ,effektive og
sikre energiforsyninger ogetrentmiljø bliver
forenelige målsætninger .
22.OpnåeJsen afen sådan ligevægtkræveretstrategisk
perspektiv ,som rækker etgodt stykke længere
enddenperiode ,dereromfattet afdette program .
Nøglebegreberne istrategien frem tilår2000
bliver bedre energieffektivitet ogudvikling af
strategiske teknologiprogrammer ,somgåriretning
afenenergipolitik ,hvor derimindre gradbruges
fossilt brændsel ogihøjere gradvedvarendeenergi .
Transport :
23.Transporter afafgørende betydning fordistribution
afvarer ogtjenesteydelser ,forhandel ogfor
regionaludvikling .Tendenserne iFællesskabets
transportsektor gåralle iretning afstørre
ineffektivitet ,overbelastning ,forurening ,spild af
tidogkræfter ,ødelæggelse afhelbredet ,livsfarer
og generelle økonomiske tab.
Transportefterspørgselen ogtrafikken forventes at
vokse endnu hurtigere eftergennemførelsen afdet
indre marked ogdenpolitiske ogøkonomiske
udvikling iØst-ogCentraleuropa .
24.Enstrategi forbæredygtig mobilitet vilkræve en
kombination afforanstaltninger ,somomfatter :
20.Detrestøttepiller ,somforholdet mellem miljø og
industri skalbygge på,bliver :
*Bedre ressourceforvaltning ogkonkurrence ¬
dygtighed medhenblik påsåvel rationel udnyttelse*bedre planlægning afudviklingen inden for
arealanvendelse ogøkonomi pålokalt ,regionalt ,
nationalt ogtværnationalt plan
□

\
'bedre planlægning ,forvaltning oganvendelse af
transportinfrastruktur og-faciliteter ;medregning
afdefaktiske omkostninger forbundet med både
infrastruktur ogmiljø ved fastlæggelse af
investeringspolitik ,beslutninger ominvesteringer
ogberegning afbrugeromkostninger
*udbygning afdetoffentlige transportnet og
forbedring afdetskonkurrencedygtighed
*fortsat teknisk forbedring afkøretøjer og
brændstoffer ;tilskyndelse tilanvendelse afmindre
forurenende brændstofferTurisme :
28.Turisme eretvigtigt led iFællesskabets sociale og
økonomiske liv.Detafspejler denenkelte persons
berettigede trang tilatnyde synet afnyesteder og
stifte bekendtskab med andre kulturer samt tilat
røre sigeller slappe afandre steder end ide
normale hjemlige omgivelser eller på
arbejdspladsen .Turisme erogså etvigtigt
økonomiskt aktiv formange regioner ogbyer i
Fællesskabet ,ogdenkanydeetsærligt bidrag til
denøkonomiske ogsociale samhørighed iafsides
egne .Turisme eretgodt eksempel pådet
gennemgribende forhold ,der ermellem
økonomisk udvikling ogmiljø ,med alle de
indbyggede fordele ,spændinger ogpotentielle
konflikter .Turisme ,regionaludvikling og
miljøbeskyttelse kanudmærket gåhånd ihånd ,
hvisderskerentilfredsstillende planlægning og
styring .Respekt fornaturen ogmiljøet ,navnlig i
kyst-ogbjergområder ,kangøre turismen både
indbringende ogholdbar .
29.Verdensorganisationen forturisme (WTO )regner
medenbetydelig stigning ituriststrømmen tilog
inden forEuropa iløbet afdettetiår.FHovedparten
afdenne stigning vilsandsynligvis Finde sted i
Middel havsområdet ,herunder navnl igsteder som
historiske byer ,bjergområder ogkystområder .
UNEP’s blåplan forMiddelhavsområdet regner
med mindst enfordobling affastaffald og
spildevand somfølge afturismen fremtilår2000
ogmulighed forenfordobling afdetareal ,der
anvendes tilindkvartering afturister .•fremme afmere miljøvenlig brug afprivatbiler ,
herunder ændringer ifærdselsregler og
færdselsvaner .
Iforbindelse meddette program harKommissionen
offentliggjort enmere omfattende meddelelse om
transport ogmiljø ogbehovet foratstile mod
bæredygtig mobilitet .
Landbrug :
25.Landmanden fungerer sombeskytter jordbunden
oglandskabet .Forbedringer ilandbrugets
effektivitet ,øget mekanisering ,bedre transport ¬
ogmarkedsordninger ,øgetinternational handel
med levnedsmidler ogfoder haraltsammen
bidraget tiIopfyldelsen afdenoprindelige Traktats
målsætninger med atsikre forsyningerne med
levnedsmidler tilrimelige priser ,stabilisere
markedet ogsikre landbrugsbefolkningen en
rimelig levestandard .Ændringer i
landbrugsmetoderne imange afFællesskabets
regioner harimidlertid samtidig førttilrovdrift på
ogforringelse afdenaturressourcer ,som
landbruget selv isidste ende erafhængig af,
nemlig jordbund ,vand ogluft.
26.Udover miljøforringelse erderopstået alvorlige
problemer iforbindelse medoverproduktion og
oplagring aflevnedsmidler ,affolkning af
landbrugsdistrikter ,Fællesskabets budget og
international handel (både med hensyn til
landbrugsprodukter ogbredere handelsaftaler ).
Deterderfor ikkeblotmiljømæssigt ønskeligt ,
men detgiver også god landbrugsmæssig ,
samfundsmæssig ogøkonomisk mening atsøge at
opnå enmere bæredygtig ligevægt mellem
landbrugsaktiviteter ,andre former forudvikling af
landbrugsdistrikter ogmiljøets naturressourcer .
27.Programmet bygger påKommissionens forslag
omreform afdenfælles landbrugspolitik ogom
udvikling afFællesskabets skove medhenblik på
atarbejde henimod enafbalanceret ogdynamisk
udvikling afFællesskabets landbrugsdistrikter
under hensyntagen tilerhvervets produktions ¬
mæssige ,samfundsmæssige ogmiljømæssige
funktioner .30.DetEuropæiske Fællesskab støtter turismen
gennem dets investeringer ifornødne
infrastrukturer .Det kan også tjene som
"banebryder "iforholdet tilandre interesser .Men
sometpraktisk eksempel pånærhedsprincippet
ogtankerne omansvarsfordeling erdet
hovedsagelig påandre niveauer endFællesskabet ,
atdetvirkelige arbejde medatforene turisme og
udvikling med beskyttelse afnaturen og
kulturværdierne skal bringes ienbæredygtig
balance ,nemlig afmedlemsstaterne ,regionaleog
lokale myndigheder ,turismeindustrien selvogde
enkelte turister .
Detrevigtigste aktionslinjer ,dereranført i
programmet ,vedrører
Spredning afturismevirksomheden ,herunder
bedre forvaltning affænomenet masseturisme og
tilskyndelse tilandre former forturisme
Kvaliteten afturisttjenesterne ,herunder
information ogbevidsthedsgørelse ,og
gæsteforvaltningog facilitetertil brugforgæsterne
Turistadfærd ,herunder mediekampagner ,
adfærdskodeks ,valgaftransportmidler . □

Større udvalg afinstrumenterpolitikker påandre områder .Idenne sammenhæng
bliver detnødvendigt atsikre ,atalleoperationer
under Fællesskabets fonde ,herunder navnlig
strukturfondene ,bliver såfølsomme sommuligt
over formiljøhensyn ,oggennemføres i
overensstemmelse medmiljøretsforskrifterne .Der
skal her hvad betingelserne angår gøres
opmærksom på,atdet idennyeTraktats artikel
130R,stk.4,erfastsat ,atmed forbehold afvisse
foranstaltninger affællesskabskarakter finansieres
og gennemføres miljøpolitikken af
medlemsstaterne .31.Detidligere handlingsprogrammer harnæsten
udelukkende hvilet påretsforskrifter .Foratopnå
væsentlige ændringer idenugældende tendenser
ogmetoder ogforatinddrage allesamfundsgrene
ienfuldstændig ansvarsdeling erderbehov foret
bredere udvalg afinstrumenter .Den foreslåede
blanding kanopdeles ifiregrupper :
i)Retsforskrifter ,som skal fastlægge høje
beskyttelsesniveauer forsundheden ogmiljøet ,
navnlig hvor dererstorrisiko ,opfylde bredere
internationale forpligtelser ogifornødent omfang
indføre Fællesskabsomspændende regler og
normer medhenbi ikpåatbevare detindre markeds
integritet .
ii)Markedsbaserede instrumenter ,somskal anspore
både producenter ogforbrugere tiIansvarsbevidst
anvendelse afnaturressourcer ogundgåelse af
forurening ogaffald vedhjælp afindregning af
eksterne miljøomkostninger (gennem anvendelse
aføkonomiske ogskatte -ogafgiftsmæssige
incitamenter oghindringer ,erstatningsansvar
m.m .),ogsom tager sigte på"rimelig
prisfastsættelse ",således atmiljøvenlige varer og
tjenesteydelser ikkestilles ringere påmarkedet
end forurenende eller affaldsbelastende
konkurrerende varer .Subsidiaritetsprincippet
32.Subsidiaritetsprincippet (også benævnt
nærhedsprincippet )ervigtigt ,foratendemålene ,
deforeløbige målogforanstaltningerne kanopnå
denfulde virkning vedhjælp afdenrigtige indsats
oginitiativer pånationalt ,regionaltog lokalt plan .
Ipraksis skaldettjene tilattagefuldt hensyn til
traditionerne ogfølsomme punkter iFællesskabets
forske Higeregioner ,opnå omkostn ingsbespa reIser
vedforskellige foranstaltninger ogetbedre valgaf
foranstaltninger ogpassende blandinger af
instrumenter påfællesskabsniveau og/ellerandre
niveauer .
Demål,dereropstillet iprogrammet ,ogdet
endelige målforbæredygtig udvikling kankun
nåsvedensamordnet aktion gennemført afallede
berørte aktører ,somarbejder sammen ifællesskab .
Ihenhold tilTraktaten omDenEuropæiske Union
(artikel 3B)handler Fællesskabet , i
overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet ,
kunhvisogidetomfang målene fordenpåtænkte
handling ikke itilstrækkelig gradkanopfyldes af
medlemsstaterne ogderfor ,pågrund afden
påtænkte handl ingsomfang ellervirkninger bedre
gennemføres påfællesskabsplan .
33.Iprogrammet kombineres nærhedsprincippet med
detbredere ansvarsfordelingsbegreb .Dette begreb
indebærer ikkenødvendigvis ,ataktionen skal
gennemføres påetbestemt niveau fremforandre ,
men snarere afenblanding afaktører og
instrumenter påpassende niveauer ,uden attænke
pånogen opdeling afbeføjelserne mellem
medlemsstaterne ogderegionale oglokale
myndigheder .
Tabel 18idokumentet ogkolonnen for"aktører "
ideandre tabeller viser henholdsvis ,hvorledes de
forskel Iigeaktører forventes kombineret ,oghvilke
forskellige aktører derbetragtes som demest
relevante forgennemførelsen afbestemte
foranstaltninger .iii)Horisontale støtteinstrumenter ,som omfatter
bedre referencedata ogstatistiske data,forskning
ogteknologisk udvikling (sombåde tager hensyn
tilnyemindre forurenende teknologier og
teknologier ogmetoder tilløsning afaktuelle
miljøproblemer ),bedre sektorbestemt ogfysisk
planlægning ,oplysning ogopdragelse af
offentligheden /forbrugerne ,faglig undervisning
ogerhvervsuddannelse .
iv)Finansielle støtteordninger :udover de
budgetlinjer ,somhardirekte miljømålsætninger ,
såsom LIFE,bidrager strukturfondene ,herunder
navnlig ENVIREG ,med store beløb til
finansieringen afforanstaltninger tilforbedring af
miljøet .Endvidere tager den nye
Samhørighedsfond ,derblevvedtaget påtopmødet
iMaastricht ,sigte påmedfinansiering afprojekter ,
som stiler mod atforbedre miljøet iSpanien ,
Grækenland ,Portugal ogIrland .Ifølge artikel
130R ,stk.2,idennyeTraktat skalpolitikken på
miljøområdet tage sigte på ethøjt
beskyttelsesniveau ,baseret påforsigtigheds -
prindppet ogprinci ppetomforebyggende indsats ,
under hensyntagen tildeforskelligartede forhold ,
dergørsiggældende ideforskellige områder i
Fællesskabet ,ogskalmiljøpolitikken integreres i
udtormningen oggennemførelsen afFællesskabetsEndvidere tager den nye
□

\
Den praktiske gennemførelse af
programmetFællesskabets retsforskrifter med henblik på
opfølgning afoverholdelsen afbestemte
bestemmelser ,ellerafKommissionen iforbindelse
med bestemte interesseområder ,såsom
forbrugerbeskyttelse ,udvikling afturisme osv.,
eller afmedlemsstaterne med henblik påat
gennemføre ellerhåndhæve politikken pånationalt
plan .Endelig skal deheller ikke erstatte den
eksisterende dialog mellem industrien og
Kommissionen ,som det under alle
omstændigheder ertanken atstyrke .34.Hidtil harmiljøbeskyttelsen iFællesskabet
hovedsageligt været baseret påhåndhævelse af
retsforskrifter ("top-down ").Dennyestrategi ,der
opstilles idette program ,kræver ,atalle
erhvervslivets ogarbejdsmarkedets parter
involveres ("bottom-up "). Disse to
fremgangsmåders samlede komplementaritet og
effektivitet vilihøjgrad afhænge afniveauet og
kvaliteten afdendialog ,som partnerskabet
medfører . Revision afprogrammet
35.Detviluundgåeligt tage lang tidatændre de
nuværende forbrugs -ogadfærdsmønstre iretning
afbæredygtighed .Ipraksis vilstrategiens
effektivitet iden nærmeste fremtid afhænge af
kvaliteten afdeforanstaltninger ,derbliver
vedtaget ,oghvorledes degennemføres og
håndhæves .Dette vilkræve bedre forberedelse af
foranstaltningerne ,eneffektivisering af
samordningen med ogintegreringen iandre
politikker ,mere systematisk opfølgning og
strengere kontrol med overholdelsen af
bestemmelserne .38.Selvomprogrammet hovedsagelig ermålrettet
mod år2000 vildetblive taget optilrevision og
fornyelse vedudgangen af1995 ilysetafnyere og
bedre data ,resultater fraigangværende forskning
ogkommende revisioner afEF-politikken påandre
områder somf.eks.industri ,energi ,transport og
landbrug ogafstrukturfondene .
Konklusion
39.Dette program udgør isigselvetvendepunkt for
Fællesskabet .På samme måde som
gennemførelsen afdetindre marked varden
fremherskende udfordring i1980'erne er
afstemningen mellem miljø ogudvikling den
største udfordring ,somFællesskabet ståroverfor
i1990'erne .'Mod enbæredygtig udvikling "er
ikkeetprogram forKommissionen alene ,ogheller
ikkeet,deralene ertænkt formiljøinteresserede .
Detudgør enramme forennyindfaldsvinkel til
miljøet ogtilerhvervslivets ogarbejdsmarkedets
aktiviteter samt tiludvikling ,ogdetvilkræve
positiv viljepåalleniveauer idetpolitiske system
ogsamfundsstrukturen samt engagement fraalle i
samfundet tilatleveoptilderes ansvar som
borgere ogforbrugere ,hvisdetskalvirke .
40.Programmet giver sigikkeudforathavedetrigtige
svarpåalt.Detviltagelangtidatændre adfærds -
ogforbrugsmønstre ogatkomme indpåden
rigtige vejtilbæredygtigudvikling .Hovedformålet
medprogrammet erderfor atlægge kursen om.I
sidste instans børdennulevende generation
overdrage miljøet tildennæste generation ien
tilstand ,derertilstrækkelig sund tilatbevare
sundheden ogdensociale ogokonomiske velfærd
påethøjtniveau .Somforeløbigt målbørmiljøets
tilstand ,naturressourcernes niveau ogkvalitet og
mulighederne foryderi igereudvikl ingvedudløbet
afdette tiårafspejle enmarkant forbedring afden
situation ,derhersker idag .Vejen tilbæredygtighed
erutvivlsom langogvanskelig ...men detførste
skridt skaltages NU !36.Med dette forøje-men uden derved atforegribe
Kommissionens rettilattageinitiativer ogdens
ansvar forentilfredsstillende gennemførelse af
Fællesskabets regler -vilfølgende adhoc-
dialoggrupper blive indkaldt afKommissionen :
i)etgenerelt rådgivende forum bestående af
repræsentanter forvirksomheder ,forbrugere ,
fagforeninger ogfaglige sammenslutninger ,ikke-
statslige organisationer oglokale ogregionale
myndigheder
ii)etgennemførelsesnet bestående afrepræsentanter
forrelevante nationale myndigheder ogfor
Kommissionen iforbindelse med denpraktiske
gennemførelse afFællesskabets foranstaltninger ;
detvilførstogfremmest stilemodudveksling af
oplysninger ogerfaringer ogmodudvikling af
fællesfremgangsmåder pådetpraktiske planunder
Kommissionens opsyn
iii)enmiljøpolitisk revisionsgruppe ,bestående af
repræsentanter fra Kommissionen og
medlemsstaterne pågeneraldirektørplan ,somskal
udvikle fælles forståelse ogudveksle synspunkter
ommiljøpolitikken ogmiljøforanstaltningerne .
37.Disse tredialoggrupper skal påderes særlige
måde tjene tilatfremme denpraktiske
ansvarsfordeling mellem hovedaktørerne i
partnerskabet ogtilatopnå eneffektiv og
gennemsigtig gennemførelse afforanstaltningerne .
Deterikkemeningen ,atdeskalgentage altdet
arbejde ,dergøres ideudvalg ,derernedsat ved□

\
45.Ende' ggøres der ide 1Ietforsøg påatvise ,
hvorleces ansvaret kanfordeles ipraksis (kap .8),
ogde-foreslås enrække foranstaltninger ,som
skal s<reentilfredsstillende gennemførelse og
håndhævelse (kap .9).
46.Ide .IIopsummeres miljøtruslerne og
miljøproblemerne idenbredere internationale
sammenhæng (kap.10),oghvad Fællesskabet og
detsmedlemsstater vilellerkangøre iforbindelse
med både generelt internationalt ogbilateralt
sama-bejde (henholdsvis kap .11og12)i
forbindelse medglobale ogregionale spørgsmål
ogspørgsmål vedrørende miljø ogudvikling i
udviklingslandene ogiØst-ogCentraleuropa .
Kapitel 13vedrører DeForenede Nationers
Konference omMiljø ogUdvikling ,somfinder
sted ijuni 1992 .Derhenvises også til
vekselvirkningerne mellem deinterne ogeksterne
dimensioner iFællesskabets politik på
miljøområdet .
47.DelIII,derermeget kortogmeget generel ,
vedrører prioritering (kap .14),omkostnings ¬
spørgsmålet (kap.15)ogplanerne omatforetage
enmidtvejsrevision afprogrammet i1995 (kap .
16).Selvomder ietdokument ,hvori derudsti kkes
enpoetik ogenstrategi ,somstiler mod atbryde
meddehidtidige tendenser ,imindre grad må
være tale om atudvælge prioriterede
foranstaltninger endomatfastlægge "enkritisk
vej",indeholder programmet dogenlisteover
horisontale foranstaltninger ogaktionslinjer ,som
måprioriteres indbyrdes .Med hensyn til
spørgsmålet omomkostninger peges der i
dokumentet påvanskelighederne ved at
gennemføre ensådan indsats (delspågrund afden
traditionelle fremgangsmåde med atbehandle
miIjøe;somenuudtømmelig kiIdetiIgratis råstoffer
oglossepladser ,cgdelsfordiderikkeergjortnok
foratberegne defaktiske omkostninger vedat
ladeståtil)ogderopstiIlesen5-punktsplan ,som
skalmunde udipassende omkostningsberegnings ¬
mekanismer forfremtiden .Dokumentets opbygning
41.Dokumenteteropdeltitredele,ogdetohoveddele
vedrører interne ogeksterne foranstaltni rger.
Denne skelnen afspejler ,hvad derpolitisk og
legalt kangøres inden forselve Fællesskabet i
overensstemmelse med debeføjelser og
procedurer ,dererhjemmel foritraktaterne ,og
hvad Fællesskabet ogdets medlemsstater kan
bidrage tilelleropnå vedsamarbejde medandre
industri -ogudviklingslande iforbindelse med
globale ogregionale spørgsmål ogproblemer .
42.Del Iindeholder ensammenfatning af
miljøsituationen iFællesskabet ogfremtidens
stigende miljøtrusler (kap .1)samt enredegørelse
forennystrategi ,somskallægge dennuværende
kursomogistedet vende kursen modbæredygtig
udvikling (kap .2).Strategien indebærer etaktivt
engagement fraallesamfundets hovedaktører (kap .
3)med anvendelse afetstørre udvalg af
instrumenter ,herunder markedsbaserede
instrumenter ogbedre oplysning ,undervisning og
uddannelse (kap .7)foratopnå følelige eller
målelige forbedringer afmiljøet ellerændringer i
forbrugs -ogadfærdsmønstre (kap .5.).
43.Dervilblive gjort ensærlig ,koncentreret ,indsats
inden forfemmålområder afbetydning forhele
Fællesskabet (kap .4)og iforbindelse med
undgåelse ogforvaltning afrisicioguheld (kap .6).
44.Ietforsøg påbåde atvære kortfattet ogsåtydelig
sommulig erdeforanstaltninger ,dertilsammen
udgør handlingsprogrammet ,sammenfattet ien
række tabeller ,som iovervejende grad er
homogene ,menikkefuldstændig .Disse tabeller
erudformet ,sådeviser :
*delangsigtede målinden fordeforskellige
områder
*dekvalitative eller kvalitative mål,derskalnås
inden år2000
*desærlige foranstaltninger ,derskaltræffes
*den foreslåede tidsramme for disse
foranstaltninger
*deaktører eller aktivitetssektorer ,dervilskulle
spille enrolle .
Hvem der ioverensstemmelse med
nærhedsprincippet skalspilledenledende ro!eer
angivet med kursiv ,f.eks.MS .
10

\
INDHOLDSFORTEGNELSE
Side
RESUME 3
1990'ernes udfordring
DEL I:Enpolitik ogenstrategi formiljøet ogbæredygtig udvikling i
DetEuropæiske Fællesskab
1.Miljøets tilstand :Fremskridt ogfremtidsudsigter
2.DetFemte Program :Ennystrategi formiljøet ogfor
bæredygtig udvikling17
21
23
25
3.Aktører
3.1 Offentlige myndigheder
3.2 Offentlige ogprivate virksomheder
3.3 Denbrede offentlighed
4.Udvalgte målområder
4.1 Fremstillingsindustrien
4.2 Energisektoren
4.3 Transportsektoren
4.4 Landbrugssektoren
4.5 Turistsektoren26
26
27
27
28
28
31
33
35
38
5.Programmets emner ogmål
5.1 Klimaændringer
5.2 Forsuring ogluftkvalitet
5.3 Beskyttelse afnatur ogbiodiversitet
5.4 Forvaltning afvandressourcerne
5.5 Bymiljoet
5.6 Kystområder
5.7 Affaldshåndtering
6.Risikoforvaltning ogulykker
6.1 Industrirelateret risiko
6.2 Nuklear sikkerhed ogstrålingsbeskyttelse
6.3 Civilbeskyttelse ogmiljøberedskab
7.Større udvalg afinstrumenter
7.1 Forbedring afmiljødata
7.2 Videnskabelig forskning ogteknisk udvikling
7.3 Sektor -ogarealplanlægning
7.4 Denøkonomiske indfaldsvinkel :Rimelig prisfastsættelse
7.5 Folkeoplysning ogundervisning
7.6 Faglig undervisning ogerhvervsuddannelse
7.7 Finansielle støttemekanismer
8.Subsidiaritet ogfælles ansvar
9.Gennemførelse affællesskabsprogrammet41
41
43
47
49
51
53
54
57
57
60
63
64
64
65
66
67
68
69
70
74
0
76

\
DELllrFællesskabets rolle pådenstørre internationale scene
10.Miljøtrusler og-problemer
10.1 Globale problemer
10.2 Problemer afregional eller lokal an
11.Internationalt samarbejde
11.1 Fællesskabets holdning tilhovedproblemerne
11.2Andre prioriterede sporgsm.1l afinternational betydning
11.3Globalt samarbejde
11.4Regionalt samarbejde
11.5Institutionelle sporgsm.1l
12.Bilateralt samarbejde 87
12.1 Udviklingslandene 87
12.2 Central -ogØsteuropa 88
13.UNCED :DeForenede Nationers konference ommiljø ogudvikling 9279
82
82
82
84
84
85
85
86
86
87
87
88
DELIII:Prioriteter ,omkostninger ogrevision
14.Valgafprioriteter93
95
15.Omkostningerne 96
16.Revision afprogrammet 98
Konklusion 99
0

\
Tabeller Side
1. Energiforbrug færntil2010 ogderes virkninger
2. Energi (målogvrkemidler)'
3. Transport (må !ogvirkemidler ;
4. Landbrug ogsko.brug (målogvirkemidler )
5. Turisme (målogvirkemidler )
6. Program-ramme forudvalgte målsektorer
7. Klimaændringer (målogvirkemidler indtil 2000 )
8. Forsuring (idem )
9. Luftkvalitet (idem )
10.Natur ogbiodiversitet (idem )
11.Vandkvantitet ogvandkvalitet (idem )
12.Stoj (idem )
13.Kystomrâder (idem )
14.Affald (idem )
15.Risikostyring (idem )
16.Nuklear sikkerhed (idem )
17.Horisontale foranstaltninger (idem )
18.Eksempler påfælles ansvar
19.Internationale miljosporgsmål (målogvirkemidler inc::' !2000 )32
33
35
37
39
40
42
46
46
48
50
51
53
56
59
62
72
75
91
Figurer
1. Bæredygtig udvikling
2a.Retsforskrifter ,somkanfremme enmiljovenlig ogkonkurrencedygtig industri
2b.Forbrugerens muligheder foratfremme miljovenlige fvmstillingsprocesser ogprodukter
3. Forsuring iDetFuropæiske Fællesskab 1990
4. Forsuring iDetEuropæiske Fællesskab 2010 :convcntijnal -wisdom -scenariet
5. Forsuring iDetEuropæiske Fællesskab 2010 :hojpris-scenariet
6. Naturbevarelse idiagram )
7. Bymiljo (diagram )
8. Forvaltning afaffald (diagram )
9. Eksisterende kemikalier (diagram )
10.Forsuring iEuropa 1990
11.Forsuring iEuropa 200024
30
30
42
44
44
47
52
55
58
89
89
13

Liste over anvendte forkortelser
Organisationer ,sammenslutninger osv.NCO lkke-stats!ig organisation
OECD Organisation forØkonomisk Samarbejde og
UdviklingAsien ogLatinamerika Л1А
PHARE Oprindelig enhandlingsplan forensamordnet
bistand tilPolen ogUngarn nuudvidet tilatogså
omfatte andre lande iCentral -ogØsteuropaAVS Stater iAfrika ,Vestindien ogStillehavet
BNP Bruttonationprodukt
BIT Bedst tilgængelige teknologiRIVM (Kort udarbejdet af)Rijksinstituut voor
Volksgezondheid enMilieuhygiene (Nederlandsk
institut forsundhed ogmiljøbeskyttelse )CITES Konventionen om international handel med
udryddelsestruede vilde dyrogplanter
ECU Europæisk valutaenhed Små ogmellemstore virksomheder SMV
EF (Henviser itabeller til)aktioner påfællesskabsplan Ionolicækvivalcnl toe
EFRU UNCED DeForenede Nationeres Konference omMiljø og
UdviklingDenEuropæiske Fond forRegionaludvikling
EFTA DenEuropæiske Frihandelssammenslutning
UNDP DeForenede Nationers UdviklingsprogramEIB DenEuropæiske Investeringsbank
DeForenede Nationers Kontor forKoordinering af
hjælp ianledning afkatastroferUNDROEMA (Henviseri tabel lertil)DetEuropæiskeMiljøagentur
EØS DetEuropæiske Økonomiske Samarbejdsområde
UNEP DeForenede Nationers Miljøprogram
ESF Den Europæiske Socialfond
Vurdering afVirkningerne påMiljøet WM
EUCFL Den Europæiske Udviklings -ogCarantifond for
LandbrugetWHO Verdenssund hedsorgani sationen
F&U Forskning ogudvikling
Kemiske formler mv. FAO DeForenede Nationers Levnedsmiddel -og
LandbrugsorganisationCO Kulmonoxid
FN DeForenede Nationer
co2 Kuldioxid
FN-ECE DeForenede Nationers Økonomiske Kommission
forEuropaChlorfluorcarbon CFC
CH4 Methan GATT Den Almindelige Overenskomst omTold og
UdenrigshandelHC Kulbrinter
CMO Genetisk modificerede organismer
NjO Dinitrogenoxid
IIASA International Institute forApplied Systems Analysis
(0strig ) NO, Nitrogendioxid
IMO Deninternationale Sofartsorganisation NO, Nilrogcnoxider
IPCC Inlergovernmenlal Panel onClimale ChangeNH,Ammoniak
leqdliiA !Ækvivalent støjniveau udtryk :idecibelO, Ozon
LM(Henviser itabeller til)k,r,jns !jltninger ,som
gennemfores aflokale ogregionale myndighederso2 Svovldioxid
VOC Flygtig organisk forbindelse MS (Henviser itabeller til)medlemsstaterne
0

INDLEDNING
0

\
1990'ernes udfordring
Sålangt tilbage som i1972 ,daFællesskabet første
gang blev involveret imiljøbeskyttelse ,erklærede
medlemsstaternes stats-ogregeringschefer at
“Økonomisk vækst erikkenoget målisigselv...den
børførétilbedre livskvalitet ogøgetlevestandard .’
I1980'erne vardenvigtigste udfordring forDet
Europæiske Fællesskab gennemførelsen afdetindre
marked ,ogudfordringen nui1990'erne eratopnå en
bæredygtig udvikling .
Fællesskabets stats-ogregeringschefer erkendte denne
udfordring påtopmødet iDublin ijuni 1990,hvorde
erklæredeØkonomisk Samarbejdsområde .Fællesskabet måogså
nødvendigvis tage strukturfondene ,den fælles
landbrugspolitik ,transportpolitikken og
energipolitikken optilfornyet vurdering .og
Denglobaleudvikling
Rundtomkring iverden erderenvoksende bekymring
over denfortsatte forværring afmiljøsituationen og
den alvorlige forringelse afalle verdens
livsunderstøttende systemer .Etafgørende element i
Fællesskabets strategi for 1990'erne ,somerbeskrevet
mere detaljeret idettedokument ,eratfremme politikker
ogprogrammer ,som vilforbedre menneskernes
livskvalitet overheleverden gennem enmereligevægtig
fordeling afnaturressourcerne .
Fremstødet forathæve levestandarden ,afbøde på
fattigdom ,hæve denforventede levealder ogforbedre
forsyningssikkerheden forlevnedsmidler medfører en
stor belastning forverdens naturressourcer .
Fællesskabet ersigbevidst ,atdetsegne 340millioner
indbyggere sammen med deandre industrilande
forbruger enuforholdsmæssig stordelafverdens
ressourcer .Energiforbruget pr.indbyggeri Fællesskabet
erforeksempel ,selvomdetkunerhalvt såstortsom
iUSA ogCanada ,over 10gange større end imange
udviklingslande .Etbarn født iFællesskabet vilidets
levetid bruge 20gange såmeget afnaturressourcerne ~
sometbarnfødt iflertallet afudviklingslandene (selv
omdette stadig kunerhalvdelen afhvad etamerikansk
barn forbruger )
Mange afdeforanstaltninger ,dererforudset idette
program ,erudformet medhenblik påatbegrænse det
ødslede forbrug afressourcer ogatøgeproduktiviteten
iFællesskabet .Det vilimidlertid kræve stor
opfindsomhed ogkreativitet atdække yderligere behov
både iI-ogU-landene ogsamtidig bevare detofte
sårbare ogikke-fornyelige ressourcegrundlag .Dette
vilivissetilfælde kræve gennemgribende ændringer i
forbrugsmønstre oglivsstil ."Vierkender ,atviharetsærligt miljøansvar ,bådeover
forvoreegne borgere ogoverforresten afverden .Vi
viløge vores indsats foratbeskytte ogberige det
naturlige miljø iselve Fællesskabet ogidenverden ,
som Fællesskabet erendelaf.Detervorhensigt ,at
Fællesskabets ogdets medlemsstaters indsats skal
udvikles samordnet ogefter principperne omen
bæredygtig udvikling og forebyggende
foranstaltninger ...Formålet med denne indsats erat
sikre borgernes rettiletrentogsundt miljø ...Vimå
deles omansvaret foratnådette målfuldt ud."
Stats -ogregeringscheferne fortsatte med atanmode
Kommissionen omattage hensyn hertil ved
udarbejdelsen afdetfemte handlingsprogram på
miljøområdet .Dettedokument erreaktionen pådenne
anmodning ,ogskaludstikke enstrategi ogetprogram
forFællesskabets miljøindsats frem tiludgangen af
dette århundrede ogtiden derefter .
Udvikling iFællesskabet
Iløbet afdettidsrum ,hvor dette program skal
gennemføres ,forventes derstore ændringer .
Udviklingen afdetindre marked iEuropa ogbehovet
foratstyrke denøkonomiske ogsociale samhørighed
harstorindflydelse påmiljøpolitikken ,hvilket daogså
bleverkendt ideneuropæiske fælles akt:denforventede
øgede økonomiske vækst vilikkeblive bæredygtig ,
medmindre dertages miljøhensyn ,ikkebaresomen
mulig begrænsende faktor ,men også som en
tilskyndelse tilstørre effektivitet ogkonkurrenceevne ,
medsærlig tanke pådetstørre verdensmarked .Modenbæredygtig udvikling
Almenneskelig aktivitet ,detvære sigerhvervsmæssig ,
social eller kulturel ,stårogfalder med kvaliteten af
forholdet mellem samfundet ognaturens verden .
Udviklingen erkun"ægte",såfremt den forbedrer
livskvaliteten . I 1987-rapporten fra
Verdenskommissionen forMiljø ogUdvikling -der
ofte benævnes Brundtland-rapporten -blev der
argumenteret kraftigt for,atdemenneskel igeaktiviteter
børstyres påensådan måde ,atmenneskernes aktiviteter
erbæredygtige forhele planeten ,også langt ind iI1987-rapporten fra Fællesskabet bevæger sigsamtidig frem mod en
økonomisk ogmonetær union ,ogdetvilsandsynligvis
komme udfornyeudfordringer iform afyderligere
udvidelser .Detvilskulle tagehensyn detilpolitiske og
økonomiske ændringer ,som finder sted iØst-og
Centraleuropa ,ogbehovet foratudvikle etEuropæisk0

\
fremtiden .Idenne sammenhæng blev bæredygt'g blive lagtpåmiljøet ognaturressourcereserverne som
udvikling defineret som"enudvikling ,somopfylder folge afgennemførelsen afdetindre marked ogden
denuværende behov uden atbringe fremtidige politiske ogøkonomiske udvikling iØst-og
generationers muligheder foratopfylde deres behov iCentraleuropa oglængere borte ,kræver endnu mere
fare".Detkræver bevarelse afdenoverordnedebalar.ee effektive foranstaltninger ,
ogværdi afdenaturlige kapitalgoder ,fastlæggelse af
nyekriterier forcost/benefit-analyser påkort ,
mellemlang oglangsigtoginstrumenter ,derafspejler Institutionel udvikling
dereelle samfundsøkonomiske virkninger ogforbrugs - °
ogbevarelsesværdier ,ogretfærdig fordeling og Pådetinstitutionelle planblevoffentlighedens stærkt
anvendelse afressourcerne mellemnationer ogregioner voksende bevidsthed ommiljøproblemerne samtden
iverden somhelhed .Idensidstnævnte forbindelse videnskabelig forståelse ogdenpolitisk betydning
påpeges det iBrundtland-rapporten ,atdeudviklede heraf afspejlet iTraktaterne vedindføjelsen viaden
lande medkun26%afverdens befolkninger ansvarlige europæiske fælles aktafetsærskilt kapitel ommiljøet
forca.80% afverdens forbrug afenergi ,stålogandre ogvedindføjelsen afetvigtigt miljøafsnit inøgleartiklen
metaller samt papir ogomkring 40% affødevarerne .omgennemførelsen afdetindre marked .Veddisse
ændringer blev derforførste gang fastlagt et
Bæredygtig udvikling kendetegnes således affølgende forskriftsmæssigt mandat ,målsætningerog kriterier for
egenskaber : Fællesskabets politik ogindsats påmiljøområdet .
-denopretholder denoverordnede livskvalitet
-densikrer fortsat adgang tilnaturressourcer DennyeTraktat omDenEuropæiske Union ,somblev
-denhindrer vedvarende miljøskader undertegnet afallemedlemsstaterne den 7.februarFællesskabets politik ogindsats påmiljøområdet .
-densikrer fortsat adgang tilnaturressourcer DennyeTraktat omDenEuropæiske Union ,somblev
-denhindrer vedvarende miljøskader undertegnet afallemedlemsstaterne den 7.februar
1992 ,indeholder enrække bestemmelser ,somgiver
Detkanmere prosaisk udtrykkes vedfølgende miljøbeskyttelsen ennydimension :
formaning :"Spisikkedetkorn ,duskalsåforat kunne
høste næste år!".Ensådan definition ernyttig foren -blandt principperne henvises der iartikel 2til
tilstrækkelig realistisk debat ombæredygtighed .Ipraks's fremme af"enharmonisk ogafbalanceret udvikling
erbegrebet bæredygtighed derfor isidste instans meget ttfdenøkonomiske virksomhed iFællesskabet
nøjeforbundet medetsamfunds ellerenegnsudsigter somhelhed ,enbæredygtig ogikke-inflationær
tilfortsat udvikl ingogsucces og,hvordetdrejer sigom vækst ,somrespekterer miljøet ";
enkelte virksomheder ,endog deres tabs -og
vindingskonto . -ifølge artikel 3,litrak),skalFællesskabets virkeblandt principperne henvises der iartikel 2til
fremme af"enharmonisk ogafbalanceret udvikling
afden økonomiske virksomhed iFællesskabet
somhelhed ,enbæredygtig ogikke-inflationær
vækst ,somrespekterer miljøet
ifølge artikel 3,litrak),skalFællesskabets virke
ogsåomfatteen miljøpolitik ;iartikel 130R ,stk.2,
fastsættes blandt andet ,atdenne politik skaltage
sigte påethøjtbeskyttelsesniveau ogbygge på
forsigtighedsprincippet ;Derkanbygges videre påetsolidt
grundlag
Detervigtigat huske på,atFællesskabet ikkeskalsta^e
påbarbund foratopnå enbæredygtig udvikling .Den
strategi ogdetprogram ,dereromhandlet idette
dokument bygger videre påresultater ,derallerede er
opnået både påFællesskabsplan ogimedlemsstaterne .
Fællesskabet harførtenmiljøpolitik inæsten tyveår,
også selvommiljøet ikkeernævnt ideoprindelige
traktater .Idettetidsrum erdergjortbetydel igefremskridt
både med hensyn tiludarbejdelse afomfattende
retsforskrifter imedlemsstaterne ogfaktisk forbedring
afmiljøbeskyttelsen ogmiljøkvaliteten .
Siden 1972harder været fireEF-handlingsprogrammer
påmiljøområdet "1,somhargivetanledning tilomkr'"g
200retsakter ,somomfatter forurening afluft,vand cg
jordbund ,affaldsforvaltning ,sikkerhedsbestemme'-er
vedrørende kemiske stoffer ogbioteknolog ,
produktstandarder ,vurdering afvirkning påmiljøet og
naturbeskyttelse .Meget ernået idenne periode ,men
denhastighed ,hvormed ændringerne foregår for
øjeblikket ,ogdetyderligere pres ,derlægges ellerCldethedder videre iartikel 130R,stk.2,atkravene
med hensyn tilmiljøbeskyttelse skalintegreres i
udformningen oggennemførelsen afFællesskabets
politik påandre områder ;
iartikel 3,litra b),lægges dersærlig vægt på
subsidiaritetsprincippet ,medens det iartikel A
fastsættes ,atbeslutningerne skaltræffes sånært
påborgerne sommuligt .
Artikel 130S,stk.5,behandlerendvidere tilfældet med
foranstaltninger ,derindebærer uforholdsmæssigt store
udgifter forenmedlemsstats offentlige myndigheder .
Denne artikel afspejler behovet forattagehensyn til
den økonomiske ogsociale samhørighed ved
udformningen afmiljøpolitikken .Dette behov erogså
omhandlet iartikel 130K,stk.3,hvorefter Fællesskabet
vedudarbejdelsen afsinpolitik påmiljøområdet skal
tagehensyn tildenøkonomiske ogsociale udvikling i
Fællesskabet som helhed ogden afbalancerede
udvikling idetsområder .
18
EPTnr.C112at20.12.1973 ;ErTnr .C139at13.6.1 977 -:FTnr.C46at17.2.1 9H3 ;EETnr.C328at7.12.1987 .

\
Endvidere indebærer deaftalte ændringer i
Fællesskabets beslutningstagningsprocedurer ,atRådet
kan behandle defleste miljøemner ved
flertalsafstemning ,ogstyrkelsen afEuropa-Parlamentets
rolle inden fordette område gennem proceduren for
fælles vedtagelse skulleøge effektiviteten ogkvaliteten
aflovgivningsprocessen forfremtiden .muligheder foratgribe ind.Basisstrategien erderfor at
opnå enfuldstændig integration afmiljøet ogandre
relevante politikker gennem aktiv deltagelse fra
samfundets vigtigste aktører (administrationer ,
virksomheder ,denbrede offentlighed )vedatudvide
oguddybe instrumenterne tilstyring og
adfærdsændringer ,herunder navnligstørre anvendelse
afmarkedskræfterne .
Hvad NYT erderiprogrammet ?
Foratkunne gørenoget vedmiljøudfordringerne idet
sidste tiårafdette årtusinde ogunder bestræbelserne
foratnærme sigenbæredygtig udvikling ,erdet
nødvendigt atkoncentrere sigomdekræfter og
handlinger ,derskader miljøet ogudtømmer
naturressourcereserverne ,frem foratvente til
problemerne opstår ,somderhidtil harværet tendens
til.Som tidligere nævnt vildette kræve betydelige
ændringer imenneskernes nuværende forbrugs -og
adfærdsmønstre .Disse målsætninger kanikkenåsved
enindsats påFællesskabsplan alene ,men ansvaret må
deles mellem alle samfundets niveauer ,herunder
regeringer ,regionale oglokale myndigheder ,ikke-
statslige organisationer , penge - og
finansieringsinstitutter ,fabrikker ,grossister ,
detailforretninger ogprivate .1990'ernes udfordring
Opnåelse afenbæredygtig udvikling kræver en
langsigtet ,sammenhængende ogeffektiv indsats .Den
vilkræve betydelige politiske ogpraktiske forpligtelser
over enlængere periode .Fællesskabet måsom den
største økonomiske partner eller handelspartner ien
verden ,hvor man istigende grad fårøjnene opfor,at
vækst skal være miljømæssig bæredygtig ,bære sit
ansvar over forsåvel denulevende som dekommende
generationer .Fællesskabet måmedhenblik herpå feje
foregen dørogudvise etgodt eksempel forbåde
industri -ogudviklingslande iforbindelse med
beskyttelse afsundhed ogmiljø samt bæredygtig
anvendelse afnaturressourcer . organisationer , penge -°g
IDublin-erklæringen hedder det,at"miljøet afhænger
afvores samlede optræden ;morgendagens miljø
afhænger af,hvad vigøridag".Detføles numærkbart
ihele Fællesskabet ogverden uden for,atmange afde
store miljøslag vilblive vundet ellertabt iløbet afdette
årti,ogatdetinæste århundrede kanvære forsent .Selv omdeterhensigtsmæssigt ,atstrategien og
programmet udarbejdes påFællesskabsplan ,dadeter
deteneste sted ,hvor alledekrævede foranstaltninger
kansamles ,vilgennemførelsen ipraksis skulle foregå
pådebedst egnede niveauer ,således at
foranstaltningerne supplerer hinanden ogsamordnes i
overensstemmelse med detpågældende niveausVIHAR IKKE RÅD TILATVENTE
OGTILATTAGE FEJL !
0

DEL I
Enpolitik ogenstrategi formiljøet
ogbæredygtig udvikling iDet
Europæiske Fællesskab
21

Kapitel 1:
Miljøets tilstand :Fremskridt ogfremtidsudsigter
Deterikkemuligt atudarbejde nogen fremtidsstrategi
uden atanalysere situationen ,somde~erforejeblikket ,
oghvad dertidligere ersket .Iforbindelse med
offentliggørelsen afdetfemte prog'am ,ogmed en
underbygning afdens hovedstrategi ,offentliggøres der
enajourført beretning ommiljøsituationen .Afdenne
beretning kanderblandt andet drages følgende
hovedkonklusioner :alvorlige brande .Etyderligere pres fra
fritidsaktiviteter oghermed forbundet nybyggeri
afsommer -ogferiehuse giver anledning til
ødelæggelser ihøjlands -ogbjergområder .
Bymiljø :Vanskelighederne vedatforene behovet
foratimødekomme kravene framoderne handel
ogtransport medønsket omatfåetmiIjø,hvori det
ergodt atleve ,vokser konstant med denheraf
følgende overbelastning ,forurening ,støj,
forarmelse afgader ,offentlige pladser og
arkitektonisk værdifulde bygninger samtgenerelt
tabafskønne oplevelser .
Affaldsforvaltning :Trods direktiver ,somstammer
helttilbage fra1975,omaffald ialalmindelighed ,
om giftigt ogfarligt affald ogom
grænseoverskridende overførsel afaffald er
forva Itningen afFællesska betsenorme affaldsstrøm
langt fraunder kontrol .Mulighederne for
genanvendelse oggenbrug erikkeblevet udviklet
udover detminimale pådefleste områder .
Mangelfuldheder vedaffaldshåndteringsordninger
udgør entrussel ikkeblotformiljøet ,menvilogså
kunne fåuønskede virkninger iforbindelse med
gennemførelsen afdetindre marked .Luftforurening :Derersketvisse fremskridt med
hensyn tilbegrænsningen afemissionerne af
svovldioxid ogsvævestøv ,blyogCFC ,menderer
fortsat alvorlige problemer ,ellerdeerpåvej,med
hensyn tildels enrække drivhusgasser som
kuldioxid ,kvælstofoxider ,ozon ogmethan ,og
delsluftkvalitetsproblemer ,navnlig ibyområder .
Vandforurening :Dereropnået envisfremgang
med hensyn til punktkilder for
ferskvandsforurening ,men denne fremgang
overgåes afdenøgede forurenirg fraandre kilder ,
herunder navnlig landbruget .Vandkvaliteten trues ,
ogderfinder enstigende eutrofiering stedafbåde
ferskvand oghavvand .Grundvandsdirektivet
opfylder ikke målsætningerne ,ogdisse
vandressourcer trues istigende gradbådeafrovdri ft
ogafforurening .Derersketenformindskelse af
forureningen afhavvand med visse former for
organisk affald ,tungmetaller ogradioaktive
udledninger ,menhavvandet erstadig udsat foret
alvorligt pres ,navnlig iMiddelhavsområdet ,
Nordsøen ogØstersøen .
Ødelæggelse afjordbunden :Direktiverne om
affaldsforvaltning ,anvendelse atslam ilandbruget
oganvendelse afnitrater pålandjorden samtvisse
aspekter i"Seveso-direktivet "omrisikoen for
større uheld iforbindelse med enrække industrielle
aktiviteter harydetellervilydeetforho'dsvis stort
bidragtil atbeskytte jordbunden .Overintensiveret
anvendelse afjorden ogoverd'even afvendelse
afkunstgødning ,pesticider ,herbicider og
drænings -ogrydningsaktiviteter medfører en
ødelæggelse afjordbunden ,herunder forurening ,
forsuring ,ørkendannelse ogerosion imange
områder .Visse foruroligende tendenser
Beretningen ommiljøtilstanden viser også klart visse
tendenser ,somhvisde ikkeinddæmmes tilfredsstillende
kanfåalvorlige negative følger formiljøkvaliteten som
helhed .Som eksempler kannævnes
Energi :enstigning på25%inden år2010,såfremt
derikkeskernogen ændring idennuværende
vækstrate forenergiefterspørgselen ,sompåsin
side vilmedføre enstigning på20% iEF's
kulstofemissioner (basisår 1987 )
Transport :enstigning på25%både iantallet afbilejere
ogikørte kilometer inden år2000 (basisår 1990 )
Landbrug :enstigning på63% ianvendelsen af
kunstgødning fra1970 til1988
Affald :enstigning på13%imængden afbyaffald
overdeseneste 5år,trods øgetgenbrug afpapir ,
glasogplastNaturbevarelse :Trods direktivet om vdefugle
ogBonn -ogBern-konventione'fe ercesset på
enestående ogtruede dyrogpanter samt deres
levesteder stigende .Intensivt la”dbrugé' enafde
vigtigste årsager tilforringelse afdenbiologiske
diversitet .Økonomisk udva ngogerosion
forårsager enkonstant forringe seafkvstmiljoet .
Skovbrande har odelagt store oele af
Middelhavsområdet ,ogdero.'.orydc nuårlig ;Vand :enstigning på35% iFællesskabets
gennemsnitlige vandforbrug fra1970til1985
Turisme :enstigning på60% iprognosen for
turismen iMiddelhavsområdet frem tilår2000
(basisår 1990 ). 0

Behov fornyeimpulser erfuldstændig gennemfort ihe.eFællesskabet ,er
mange afdeeksisterende instrumenter imidlertid ikke
Fællesskabets firetidligere handlingsprogrammer ogtilstrækkelige tilatafbode pådennuværende
deforanstaltninger ,derertruffet foratgennemføre miljøforringelse .Endvidere erdefleste afdemikke
dem,harværet meget værdifulde hvad formen og beregnet tilatklaredenyderligere byrde ,derforventes
bestemmelserne angår ogharobjektivt setbidraget tilatopstå pågrund afopsvinget idenøkonomiske
enrække miljømæssige forbedringer .Endvidere skal aktivitet eftergennemførelsen afdetindre marked og
mange afdeforanstaltninger ,somallerede ervedtaget ,denhertil knyttede efterspørgsel efterenergi ,transport
løbeendnu etstykke tid,førmankansederes fulde mm.ogdeændringer ,dererigang iCentral -og
indvirkning påmiljøets generelle tilstand . Østeuropa .
Uanset ,omdeterfordideikkeharhafttilstrækkelig tid Deternupåtideatsætte Fællesskabets miljøpolitik i
tilatgivedeønskederesultater,ellerdeterfordideikke ethøjere gear!Behov fornyeimpulser
mm .ogdeændringer ,dererigang iCentral -og
Østeuropa .
FIGUR 1:BÆREDYGTIG UDVIKLING
-Luftkvalitetsplanlægning
-Vandrcssourccplanlægning
-Sikringafgodjordkvalitet .
-Natur-oglandskabsbcvarclsc .
.-Energi;forsyningssikkerhed ogeffektivudnyttelse
.-Demografisk planlægning (inkl.bymiljø,
folkesundhed ogrisikostyring )
-Affaldsplanlægning
SÆTTELSE /ÀRESSOURCE -
PLANLÆGNINGFORSKNING
I
BÆREDYGTIG
UDVIKLING
г\
FREMSTILLINGS -OG
SERVICE SEKTORERNEMOBILITETS -
PLANLÆGNING
INFORMATIOI
-Lokalisering (inkl.VVM )
•Godkendelse (liTT)
-Forureningsbegrænsning
(IFB.info.miljcrovision )
-Miljercgnskab
-Teknologisk udvikling
-Produktpolitik
-Industrielaffaldsplanla-gning-F>■siskplanlægning inkl.VVM
-Infiastruk:..:planlægning ,valgaf
trafikformer ogVVM
-Trafikplanlægning
-Begrænsning afkeretejersforureningUD-
fDANNELSE \ERHVERV -'
SUDDANNELSE
24

Fællesskabets overordnede målerforbedret ogkonstant
velfærd foralledets borgere .Sammen meddenpolitiske ,
økonomiske ogmonetære union eretafformålene
meddetindre marked atholde medlemsstaterne og
deres folksammen ogatmotivere tilogdanne ramme
forderes socio-økonomiske vækst .Detindre markeds
langsigtede effektivitet vilafhænge afderelative bidrag
fraden industrielle ,energimæssige ogregionale
udvikling ogaflandbrugspolitikken samt af
transportpolitikkens evne tilibogstavelig forstand at
levere varerne .Alle disse politikker erindbyrdes
afhængige afhinanden .Denbegrænsende faktor ,der
isidste instans eraltafgørende forfortsat effektivitet og
vækst ,derhvor deharfælles grænseflader ,erdet
naturlige miljøs toleranceniveau .erafbi Iledet ifigur 1pånæste side .
Ioverensstemmelse med Det Europæiske Råds
erklæring om"miljøkravet "hidrører devejledende
principper fordemiljøpolitiske beslutninger under det
femte program fraFORSIGTIGHEDSPRINCIPPET og
begrebet ANSVARSFORDELING ,herunder eneffektiv
gennemførelse af"forureneren betaler princippet ".
Dette program fortsætter med atbehandle store
miljøspørgsmål som klimaændringer ,forsuring ,
vandforurening ,ødelæggelse afjordbunden ogerosion ,
affaldsforvaltning osv.Frem forudelukkende atvære
rettet moddisse problemer skalstrategien iprogrammet
imidlertid skabe ennyvekselvirkning mellem de
vigtigste AKTØRER grupper (regering ,virksomhed ,
offentlighed )ogdevigtigste ERHVERVSGRENE
(industri ,energi ,transport ,landbrugogturisme )gennem
anvendelsen afenudstrakt ogintegreret række
INSTRUMENTER .Dette kanbedst gennemføres effektivt
inden forFællesskabets rammer .Uden enoverordnet
Fællesskabsramme inden forhvilken alle disse
aktiviteter kanintegreres ogsamordnes erderfarefor,
atdeforanstaltninger ,dergennemføres afdeenkelte
medlemsstater eller regioner ,eller afandre aktører ,
ikkefårdenfulde virkning ,eller atderkandrages tvivl
omintegriteten afFællesskabets resultater eller
foranstaltninger inden forandre politiske områder ,
herunder navnlig detindre marked .Detendelige målfordenstrategi ,dererbeskrevet i
dette program ,eratændre vækstmønstrene i
Fællesskabet påensådan måde ,atdestiler mod en
bæredygtig udvikling .Dette kræver blandt andet ,at
deterkendes ,atmenneskernes fortsatte virke og
yderligere økonomisk ogsocial udvikling afhænger
afmiljøet kvalitet ogdetsnaturlige ressourcer og
afen tilfredsstillende vogtning herover
dareserverne afråstoffer kan udtømmes ,bør
strømmen afstoffer gennem deforskellige trinfra
forarbejdning tilforbrug oganvendelse forvaltes
såledesat detletterogtilskyndertil optimal genbrug
oggenanvendelse ,fordermed atundgå spild og
forebygge udtømmelse aflagrene afnaturlige
ressourcer
borgernes adfærdsmønstre iFællesskabet afspejler
enforståelse for,atnaturressourcerne kan
udtømmes ,ogatenpersons forbrug eller brugaf
disse ressourcer ikkemåskepåandres bekostning ;
påsamme måde mådenenegenerations forbrug
heller ikke skepåden næste generations
bekostning .Forhvert afhovedemnerne erderanført langsigtede mål
(endemål )tilantydning af,hvilken retning ellerhvilke
kræfter dervilblive stiletmodelleranvendt foratopnå
bæredygtig udvikling .Dererendvidere anført visse
foreløbige mål(mål),somskalnåsinden år2000 oget
repræsentativt udvalg afforanstaltninger ,som skal
træffes foratnådefastsatte mål .Disse endemål og
foreløbige måludgør ikkeretlige forpligtelser ,men
snarere ydeevneniveauer eller resultater ,somdernu
skalstiles mod medhenblik påatopnå enbæredygtig
udvikling .Denævnte foranstaltninger kræver heller
ikke lovgivning påfællesskabsplan eller i
medlemsstaterne .Gennemførelsen afensådan strategi forbæredygtig
udvikling vilkræve enbetydelig ændring pånæsten
alle større politiske områder ,hvor Fællesskabet er
involveret .Detkræver ,atkravene med hensyn til
miljøbeskyttelse integreres iudformningen og
gennemførelsen afFællesskabets politik påandre
områder ,ikke bare formiljøets skyld ,men også af
hensyn tildenfortsatte effektivitet påselve deandre
politiske områder .Denindbyrdes afhængighed mellem
deforskellige pol itiskeområder ,ressourcer ogsektorerBæredygtig udvikling eretmål,somikkevilkunne nås
allerede underdette program ,menhvisdet gennemføres
effektivt ,skulle programmet kunne markere et
væsentligt skridt frem imod ensådan udvikling .
25

\
Hidtil harFællesskabets handlingsprogrammer idetstore ogheeværet baseret pålovgivning og
kontrolforanstaltninger ,somberører staten ogfabrikkerne .Hvisansvare :sirkeligskal deles ,kræver detenmeget
bredere ogaktiv indsats fraalleøkonomiske beslutningstagere ,herunde' offentlige myndigheder ,offentlige og
private virksomheder afenhver art,ogfremfor altdenbrede offentligheo .både ideres egenskab afborgere og
afforbrugere .Detendelige målforindsatsen ogvekselvirkningen mellem ailedisseøkonomiske beslutningstagere
(ogforanvendelsen afetbredere udvalg afinstrumenter ,som navnlig skalomfatte markedsrelaterede
tilskyndelser )eratopnåen nyligevægt mellemkortsigtede fordele forenke tpersoner ,selskaber ogadministrationer
oglangsigtede fordele forsamfundet somhelhed .Nærhedsprincippet ogbegrebet ansvarsdeling ,somvilblive
anvendt under bestræbelserne påatnådenne nyeligevægt ,behandles ikapitel 8.
3.1Offentligemyndigheder
Statens rolle erikkeblotafgørende iforbindelse med
lovgivning .Denerligesåvigtig fordenøkonomiske
planlægning ogvedfastlæggelse afbetingelserne for
økonomisk udvikling ,forvaltningaf arealanvendelsen ,
adgang tilinformation ,undervisning oguddannelse ,
markedsindflydelse gennem afgiftspolitikken overfor
bestemte varer (f.eks.tobak ogbenzin )osv.Selvom
derervæsentlig forskel på,hvorledes deoffentlige
administrationer fungerer rundt omkring iFællesskabet ,
optræder deoffentlige myndigheder endvidere også i
defleste medlemsstater somdriftsleder foroffentlige
virksomheder ,såsom vejnet ,jernbaner ,lufthavne og
energiproduktionssektoren .Under degenerelle
bestræbelse påatopnå enbæredygtig udvikling har
staten etsærligt tungt ansvar såvel med hensyn til
statsejede ogstatskontrollerede aktiviteter som til
skabelsen afdennødvendige ramme ogdenødvendige
betingelser foratkomme medtilskyndelser ogfjerne
hindringer forenkelte ogprivate virksomheder ,såde
kanspille denrolle ,deharfåettildelt .vandforsyning ,spildevandsbehandling osv.,og
deerderfor særlig velplacerede tilatøveindflydelse
pådenfysiske udviklings geografiske placering ,
artogvirkninger
Bekæmpelse afindustriforurening :gennem
ansvarsfu danvendelse aflokalplaner ,emissions ¬
tilladelser ,udledningstilladelser ogdriftstilladelser ,
adgangsret tilmiljøinformationer osv.
Affaldsforvaltning :streng anvendelse afden
vedtagne rangorden iaffaldsforvaltningen -
forebyggelse ,genanvendelse oggenbrug ,
forbrænaing som brændsel ,deponering ved
forbrænd ngogpålosseplads -villebådemedføre
færre affadsdeponeringsproblemer ogindebære
enbesparelse afenergi ogråstoffer
Transport :transport -ogtrafikplaner børintegreres
fuldstændigt idenoverordnede planlægningsproces
Offentlig information ,undervisning og
uddannelse :lokale ogregionale myndigheder
kanpågrundlag afdeeksisterende EF-forskrifter
omoffem.ig adgang tiImiljøoplysninger fremme
større offentligt engagement imiljøbeskyttelse og
øgeoffentlighedens tillid ;demderharetdirekte
ansvar inden forundervisningssektoren harsærlige
muligheder ogetsærligt ansvar medhensyn til
bevidsthedsgørelse afborgerne ogtilderes adfærd
Selvkontrol :administrationerne ernødt tilat
foretage enkritisk analyse afderes egne
dispositioner ,somf.eks.offentlige tjenester ,
placering afkontorer ,indkøbspolitik ,valg af
køretøje' ogudstyr ,energibesparelser ,
miljørevison ogvideregivelse afoplysninger til
offentligheden .Lokale ogregionale myndigheder spiller ensærlig -Offentlig information ,undervisning og
vigtigrollevedatsørgeforudviklingensbæredygtighed uddannelse :lokale ogregionale myndighedei
gennem udøvelsen afderes retmæssige funktioner som kanpågrundlag afdeeksisterende EF-forskrifter
"kompetente myndigheder "formange afde omoffent.ig adgang tilmiljøoplysninger fremme
eksisterendedirektiverogforordninger ogiforbindelse større offentligt engagement imiljøbeskyttelse og
meddenpraktiske anvendelse afnærhedsprincippet . øgeoffentlighedens tillid ;demderharetdirekte
Blandt områder ,hvorlokale ogregionale myndigheder ansvar inden forundervisningssektoren harsærlige
kanspille enafgørende rolle kannævnes : muligheder ogetsærligt ansvar medhensyn til
bevidsthedsgørelse afborgerne ogtilderes adfærd
Fysisk planlægning :gennem anvendelse af
fornuftige planlægningsprincipper ,såsom atværne -Selvkontrol :administrationerne ernødt tilat
omværdifulde arealer ,herunder naturreservater foretage enkritisk analyse afderes egne
oglandskaber ,atforbedre bymiljøet og dispositioner ,somf.eks.offentlige tjenester ,
trafikforholdene samt atoptimere energi -og placering afkontorer ,indkøbspolitik ,valg af
transporteffektiviteten køretøje' ogudstyr ,energibesparelser ,
miljørevis onogvideregivelse afoplysninger til
Økonomisk udvikling :defleste myndigheder hartil offentligheden ,
delstilopgave atstimulere denøkonomiske udvikling
ideres område .Enpassende forsigtighed kanføretil Staten bør,desteder hvor deterrelevant ,anvende
bæredygtig anvendelse afderessourcer ,dererovennævnte p'incipper ogforanstaltmnger over for
nødvendige foratensundøkonomiske udvikling deres egne acministrationer ogbeslutninger (f.eks.
planlægning ,"•’ormation ,uddannelse ,undervisning ,
Udvikling afinfrastrukturen :lokale ogregionale selvkontrol ).Endelig erdetafafgørende betydning ,at
myndigheder erførstogfremmest ansvarlige for derafsættesde •'ornødne ressourcer påcentralt ,regionalt
planlægning ,anlæg ogforvaltning afveje ,oglokalt plan : ■denpraktiske gennem ;ørelse .26

\
3.2 Offentlige ogprivate virksomheder
Praktisk taget allevirksomheder bruger ,altefter virksomheder forventes atdeltage iindsatsen forat
virksomhedens art,naturressourcer tilderes processer komme nærm eremod bæredygtighed .De
ogprodukter ,producerer a**3Idafforskellig artogiinstrumenter ,derskaludviklesogbringes istilling ,skal
forskellige mængder ogbidrager tilforureningen afudformes ,således atdemedfører denbredest mulige
luft,vand ogjord .Kun ibegrænsede tilfælde erde reaktion ,
langsigtede omkostninger veddisse ressourcer ogved
forureningen hidtil blevet medregnet ianlæggets Ensammenhængende politik forforbrugsvarerervigtig ,
driftsomkostninger eller iprisen påfærdigvaren eller hvis markedsmekanismerne skalhjælpe med tilat
denydede tjeneste .Deterklart ,atenvarig fortsættelse ændre menneskernes opforsel imere miljøvenlig
afdetteforholdhverkenerøkonomiskellermiljømæssig retning .Deternavnlig vigtigt ,atvirksomhederne
levedygtig .Derervoksendeerkendelseaf ,atindustriens bliver mere bevidste om,hvor storendelafderes
egne interesser stårpåspi ;:oget efterspørgsel efter produkter ogemballage ,derender somaffald ,ogatde
renere teknologier ogprodukter vilskabe nye accepterer ,atdeharetansvar fordette affald .Det
markedsmulighedermedsæ'hgefordeleforinnovative foreslåede miljømærke ,derskal anvendes ihele
selskaber ;industrien serogså fordele iform af Fællesskabet ,skulle kunne tilskynde industrien tilat
besparelser iressourcer ogenergi ,hvor udforme ogfremstille produkter ,som ermere
miljøbetragtninger erintegreret iforvaltningspolitikken ,miljøvenlige .Politikken indrettes således ,atdenogså
Deterdogstadig Fællesskabets ogmedlemsstaternes bidragertilatgøredetlettere forforbrugerne atforetage
opgave atfastlægge rammerne ogbetingelserne for etkvalificeret valgpågrundlag afsikkerhed ,kvalitet ,
bæredygtig udvikling . holdbarhed oggenerelle miljøvirkninger .Idenne
forbindelse mådetailhandelen bære sindelafansvaret .
Idette program erfemaktionsområder udvalgt som
målområder .Disse områder repræsenterer enstordel Penge -ogfinansieringsinstitutter ,somovertager visse
afdensamlede økonomiske aktivitet ;samarbejdet virksomheders eller anlægs risiko ,kan udøve en
mellem disse områder ogområdernes indstilling erafbetydelig indflydelse på-ivisse tilfælde kontrol med
afgørende betydning foratkjnne bane vejfremmod -beslutninger ominvestering ogforvaltning ,somkan
enbæredygtig udvikling .Selvomdererudvalgt visse udnyttes tilfordel formiljøet ,
nøgleområder ,burde detvære klart ,atalleEnsammenhængende politik forforbrugsvarerervigtig ,
hvis markedsmekanismerne skal hjælpe med tilat
ændre menneskernes opførsel imere miljøvenlig
retning .Deternavnlig vigtigt ,atvirksomhederne
bliver mere bevidste om,hvor stor endelafderes
produkter ogemballage ,derender somaffald ,ogatde
accepterer ,atdeharetansvar fordette affald .Det
foreslåede miljømærke ,derskal anvendes ihele
Fællesskabet ,skulle kunne tilskynde industrien tilat
udforme ogfremstille produkter ,som ermere
miljøvenlige .Politikken indrettes således ,atdenogså
bidrager tiIatgøredetlettere forforbrugerne atforetage
etkvalificeret valgpågrundlag afsikkerhed ,kvalitet ,
holdbarhed oggenerelle miljøvirkninger .Idenne
forbindelse mådetailhandelen bære sindelafansvaret .
3.3Denbrede offentlighed
Code hensigter vilikkegive deønskede resultater ,
medmindre derfindes alternativer ,somforeksempel
separat indsamlingafsorteret affald ,pålidelige offentlige
transportsystemer osv .Enhver almindelig borger spiller enrække afgørende
roller :
som enkeltperson ,derkanbekymre sigom
kvaliteten afmiljøet ialalmindelighed ,personlig
sundhed ogdekommende generationers
livskvalitet ,ogsomansvarsbevidst borger ,derhar
mulighed foratpåvirke denpolitik ,derfølges ,og
debeslutninger ,dertræffes ;
somdirekte producent afforurening ogaffald i
hjemmet ,somarbejdstagereller arbejdsgiver ,som
trafikant ogunder beskæftigelsen med
fritidsinteresser ;Med hensyn tilvalget afprodukter ogtjenesteydelser
erdervisse praktiske hindringer ,derskalovervindes :
demere miljøvenlige produkter findes måske ikkede
steder ,hvor man normalt køber ind,eller hvis de
findes ,erprisen måske højere end pådemere
forurenende varer .(Det fremgår klart afden
differentierede prispolitik forblyfri ogblyholdig benzin ,
athviskunden finder prisen attraktiv ,tilskynder dette
tilattræffe etvalgtilfordel formiljøet ).Ogforatopnå ,
ogbevare ,forbrugernes tillid ,mådemiljømæssige
påstande være velbegrundede ogledsaget afneutrale
oplysninger omprodukternes egenskaber .
Aktis tengagement ogdeltagelse fraikke-statslige
organA .ilioner ,både miljø -ogforbrugerorienterede ,
samt frafagforeninger ogfaglige sammenslutninger er
afafgørende betydning forden generelle
bevidsthedsdannende proces ,forrepræsentationen af
denonentlige interesse ogbekymring ogforborgernes
egen motivering ogegetengagement .I
som forbruger afvarer ogtjenesteydelser ,da
årsagerne tilogløsningerne påmiljøproblemer
oftehænger sammen med forbrugerens valg .
Inden denenkelte privatpe >onkan spilesinfulde
potentielle rolle ipraksis ,måenrække betingelser
tilgodeses :tilstrækkelig viden oginformation er
afgørende foratdenenkelte kanseforbindelsen mellem
sineegne handlinger oghenholdsvis forurening eller
beskyttelse afmiljøet' der erbehov for
oplysningskampagner forat'etteoppådette forhold .
27

\
Kapitel 4:Udvalgte målområder
Somanført :Kapitlet omAKTØRER (seoffentl 'ogprivate virksomheder )erderblevet udvalgt femmålområder ,
somkræve' særlig opmærksomhed idette cvgram .Disse områo.' erbleset saigt ,fordi deterområder ,hvor
Fællesskaber somsådant spilleren ganske sæ'lgrolle ,oghvorenEF-indfaldsvlnkel erdenmest effektive måde
tilatbehage problemerne under disse o~'åder samlet .Deer'også blevet valgt pågrund afdensærlige
betydnings’jlde virkning ,deharellervilkurm.e fåpåmiljøet somhelhed ,ogfordideisigselvharen afgørende
rolle atspille iforsøget påatnåfremtilenbæredygtig udvikling .Disse faktorer behandles mere indgående i
kapitel 5ogideredegørelser ,derfølger umddelbart efter selve målområderne .
4.1 Fremstillingsindustrien
lndustrisektorenstårforomkring25%afFælle;skabets fornuftig ,sammenhængende miljøpolitik bidrage til
formue ,ogindustrialisering eretvigtigt eement ilangtbedre ressourceforvaltning ,opbygningafoffentlig
udviklingsst'ategien både inden forFællesskabet ogitillid ogudvikling afafsætningsmuligheder .Mange af
enbredere international sammenhæng .Men vedsin de nye renere teknologier med mindre
udnyttelse afnaturressourcer ,energiforbrug ,affaldsproduktion reducerer ikke blot forureningen
produktionsprocesser ogproduktion afbådefe'jrening væsentlig :,menmedforerogså besparelseri råstof -og
ogaffald erindustrisektorens aktiviteter bandt de energiforbruget ietsådant omfang ,at
vigtigste årsagertil miljøforringelse .Forsåvid:somde omkostningsbesparelserne mere end opvejer de
miljømæssige følger afindustriaktivitete'ne kan oprindelige højere investeringsomkostningerogdermed
overskride naturressourcernes toleranceniveau kan formindskes enhedsproduktionsomkostningerne .Som
disse aktiviteter begrænse eller blokere enegns eller eksempel kannævnes udvikling oganvendelse afnye
regions yderligere økonomiske udvikling . metoder Inden forgenteknik ogbioteknologi :herer
derbetycelige muligheder fornyttig anvendelse i
Etafdevigtigste målforFællesskabets industrioolitik er landbruget ,levnedsmiddelforarbejdning ,kemiske
atskabe rammen ogbetingelserne fore~stærk ,stoffer og’ægemidler .miljorensning ogudvikling af
fornyende ogkonkurrencedygtig industrisektor ,og nyemater alerogenergikilder .Udfraden betragtning ,
derved sørge foratEuropas erhvervsvirksomheder er atdenne sektorer vigtig ,offentliggjorde Kommissionen
konkurrencedygtige og bæredygtige på i1991 enmeddelelse om forbedring af
verdensmarkedet .Det erikke iFællesskabets konkurrencesituationen forEFsbioteknologi-baserede
overordnede interesse atgive afsavn pålangsigtede industriaktiviteter 01,
økonomiske ogsociale belønninger foratopnå
kortsigtede finansielle gevinster . Kombinationen afetavanceret teknologisk samfund
med etlivskraftigt ,kreativt ogtilpasningsvilligt
Tidligere miljøforanstaltninger harhafttendens tilatfabrikationsgrundlag ,somerafcentral betydning for
have karakter afforbud ,med særlig vægt på"dumå DetEuropæiske Fællesskabs økonomiske velfærd og
ikke"frem for"ladosløseprob^met ifællesskab ",underbyg-er detspolitiske stabilitet ,kantilvejebringe
Som følge heraf harderværet tendens tilatsepå bedre distribution ,bedre kommunikation ,flere
industrialiseringellerøkonomiskvækstogmiljohensyn personlige valgmuligheder ogskulle isidste ende
somfjendtligt indstillede over forhinanden .Setpå kunne medføre bedre sundhedsforhold ogøget
baggrund afden øgede interesse formiljø og livskvalitet ,
naturressourcer ogkonstateringen afdårligere
miljøforholds negative økonomiske virkninger ,erdet Under derteprogramborhøjemiljønormerkombineret
nuklart ,atenmiljøvenlig industri ikke længere er medpositive incitamenter anvendes samordnet påde
nogen luksus menennødvendighed .Deterligeledes forskellige punkter ikæden fraforskning over
klart ,atmange industrigrene selv bliver mere forarbejdning ,produktion ,markedsføring og
opmærksomme påderes forhold tilogansvar for anvendelse tilbortskaffelse ,hvor industrien ,og
miljøet ognaturressourcereserverne .Etafindustriprodukter ,kanfåindflydelse påFællesskabets
nøglebudskaberne idette program er,atircien for miljoressojrcebase .Hvis dette forløb skal gøres
miljøet vilindustrien ikke alene være erdelafbæredygtigt ,måmiljøet indgå iuddannelsen ,herunder
problemet ,"enogså skulle deltage ilosningen .. erhvervsuddannelsen ,.trallede beslutningstagere ,der
indgår i-æden ,mea særlig vægt påforskere og
Foratopnå debedst mulige betingelser fo'fortsat produktio^steknikkere .
økonomisk \ækst iFællesskabet ogroratFælle?1kabets
industri kanfastlægge denødvendige langsigtede Grænsefladen mellem miljo -ogindustripolitik vil
strategier ,som kan holde dem økonomisk komme i'”niennyhane ogfåennyfremdrift ved
konkurrencedygtige ,erdetafafgørende betyc-ring .atgennemrcælsen afensammenhængende integreret
betragte mjokvalitet ogøkonomisk væ-s :som "pakke "'oranstaltnmger ,inklusive eksisterende
gensidigt afhængige afhinanden .Forindustrie --vanen foranstalt’ nger ,somomfatter følgende elementer :Industrisektoren stårforomkring 25%afFællesskabets
formue ,ogindustrialisering eretvigtigt eement i
udviklingsst'ategien både inden forFællesskabet ogi
enbredere international sammenhæng .Men vedsin
udnyttelse afnaturressourcer ,energiforbrug ,
produktionsprocesser ogproduktion afbådefo'jrening
ogaffald erindustrisektorens aktiviteter bandt de
vigtigste årsagertil miljøforringelse .Forsåvid:somde
miljømæssige følger afindustriaktiviteterne kan
overskride naturressourcernes toleranceniveau kan
disse aktiviteter begrænse eller blokere enegns eller
regions yderligere økonomiske udvikling .
Kombinationen afetavanceret teknologisk samfund
med etlivskraftigt ,kreativt ogtilpasningsvilligt
fabrikationsgrundlag ,somerafcentral betydning for
DetEuropæiske Fællesskabs økonomiske velfærd og
underbyg-er detspolitiske stabilitet ,kantilvejebringe
bedre distribution ,bedre kommunikation ,flere
personlige valgmuligheder ogskulle isidste ende
kunne medføre bedre sundhedsforhold ogøget
livskvalitet .
Under dette program borhøjemiljønormer kombineret
medpositive incitamenter anvendes samordnet påde
forskellige punkter ikæden fraforskning over
forarbejdning ,produktion ,markedsføring og
anvendelse tilbortskaffelse ,hvor industrien ,og
industriprodukter ,kanfåindflydelse påFællesskabets
miljoressojrcebase .Hvis dette forløb skal gøres
bæredygt gt,måmiljøet indgå iuddannelsen ,herunder
erhvervs -"dannelsen ,afalledebeslutningstagere ,der
indgår i-æden ,mea særlig vægt påforskere og
produktio^steknikkere .
0
SFC (9-”629af19.4.1991

\
•enstyrkelse afdialogen med industrien ; komplementære kræfter vilblive tvunget tileller
fremskyndet tilatanvende ogproducere mere
miljoforsvarlige produktionsprocesser ogprodukter . 'bedre fysisk ogstrategisk planlægning ,inklusive
vurder ingafmiIjopolitiske planers ogprogrammers
indvirkning påmiljoet ; Figur 2aviser .hvorledes forskellige retsskriftsbaserede
regler ,standa'der ogprocedurer vilblive anvendt på
forskellige trin ikæden fratilladelse viaproduktion til
evaluering ,såderskabes enkonstant fornyende
tilskyndelse tilgradvist atanvende endnu bedre
standarder .•bedre forvaltning afogkontrol med
produktionsprocesser ,inklusive etsystem med
forlængel igeti11adelser iforbindelse med integreret
forebyggelse ogbekæmpelse afforurening ,
miljørevision ,effektiv miljøvurdering og-analyse ,
anvendelse afdebedst tiIgængel igeteknologier tiI
nye ogeksisterende anlæg ;indførelse af
markedsbaserede prisfastsættelsessystemer for
forbrug oganvendelse afnaturressourcer .Ved
fastsættelsen afstandarder ogbetingelser vilder
blive taget behørigt hensyn tildentid,dettager
inden beslutningerne kantræffes ;IFigur 2berforbrugernes bevidsthed ogvalgdetcentrale
element .Kredsløbet drives afmarkedskræfterne ,er
selvregulerende ogselvfornyende .Som anført vildet
ikkeblotvære tilgavn fordenprivate forbruger ,men
også forfirmaer ,somønsker atopnå eller forbedre
deres egen miljøvenlighed .Denne models potentielle
effektivitet afhænger afdeforeliggende valgmuligheder
ogafobjektiv evaluering oginformation .
Vedplanlægningen afdenne pakke måderafhensyn
tilindustrisektorens bæredygtighed ogfortsat industriel
ogøkonomisk vækst tages særlig hensyn tilsmåog
mellemstore virksomheders stilling ogtil
konkurrencedygtigheden påverdensmarkedet .•højere mere pålidelige produktstandarder
udformet således atprodukterne indvirkning på
miljøet minimeres under helederes levetid blandt
andet vedhjælp afetfællesskabsomspændende
miljomærkningssystem ;
*tilskyndelse tilfrivillige aftaler ogandre former for
selvregulering ;Små ogmellemstore virksomheder
Iforbindelse medsmåogmellemstore virksomheder er
dethverken onskeligt eller nødvendigt atforetage
nogen diskrimination med hensyn tildeskitserede
foranstaltninger ,blandt andet fordi•effektiv affaldsforvaltning borideelt begynde med
styring afproduktionsprocessen ;detmå idenne
forbindelse forventes ,atden pakke af
foranstaltninger ,dereromhandlet under
produktionsaspekterne fårvæsentlig indflydelse
både påmængderne ogarten afdetproducerede
affald ;andre elementer istrategien kommer tilat
omfatte den oprindelige producents eller
importørens tilbagetagel seafaffaldsprodukterne
(somogsåvilforbedreaffaldshåndteringen ),fortsat
forskning i genanvendelses - og
genbrugsteknologier ogpilotprojekter inden for
disse områder ;ognormer forforbrændingsanlæg
oglossepladser tilindustriaffald ,sombegrænser
truslerne forbundet medslutdeponeringen afaffald ;store anlæg ikkeereneom atforurene ;sammenlagt
forårsager småanlæg deres delafforureningen og
affaldet
mange overlever pådenefterspørgsel ,derskabes
afstore firmaer ,somtvinges tilatstramme deres
processer ogoverholde deoverordnede kriterier i
miIjomærkn ingssystemet genanvendelses -i Og
ikonkurrencen ominvesteringspenge harsmåog
mellemstore virksomheder ikke rådtilatvære
ugunstigt stillede iforhold tilderes større rivaler .
*deterendelig afafgørende betydning ,atden
brede offentlighed ogarbejdsmarkedets partnere
kanblive mere aktivt engageret iudviklingen og
denpraktiske gennemførelse afmiljøpolitikken :
Dette indebærer ,atprivatpersoner skalhave alle
deoplysninger ,derernødvendige foratdesom
forbrugere kantræffe etpassende valg ;deskal
og-.å have adgang ,tilmiljoielevante data (f.eks .
fortegnelse over emissionu ,miljoievisioner ,
redegørelse formiljøsporgsmål ivirksomhedernes
regnskaber ),som sætter dem istand tilatfølge
med i,hvad både industrien ogforskrifterne
præsterer .Såvidtdetermuligt måderimidlertid gøres ensærlig
indsats foratundgå uforholdsmæssigt store
administrative ,finansielle ellerjuridiske byrder ,som
kanbremse oprettelsen eller udviklingen afsmåog
mellemstore virksomheder . Hvad
kontrolforanstaltninger angår vildetforeksempel
eventuel tvære muligtibestemte tilfælde atopnå envis
torskydning affristerne fortilpasningen eller
gennemførelsen (med forbehold afnormale
traktatbetingelser ).Iandre tilfælde kandetværemuligt
atydedirekte praktisk bistand ,herunder ekspertbistand ,
uddannelsesprogrammer osv .Det skal imidlertid
bemærkes ,atsmåogmellemstore virksomheder alene
ikraftafderes begrænsede størrelse normal ;harstørre
fleksibilitet ogtilpasningsevne .Atvære påfckant med
udviklingen vilimange tilfælde givedemenfordel påvirksomheder . Hvad
Detfremgår affigur 2aog2bpåomstående side ,
hvorledes fremstillingsindustrien aftoforskellige men29

KIGUR2a:Lovgivning medsigtepåatfremmemiljcvenlig ogkonkurrencedygtig industri
Driftsbetingelse inkl.BTT
Emissionsgrænseværdicr
Omsættelige forureningstilladelser€
Offentlige
myndigheder
Offentligheden
(Hcringer)Offentlige *
myndigheder *
Offentligheden ,
VMJILOKALISERINGWTidsbegliosbegrenset
lilladelse med
mulighed for
fornyelse_Strukturplanlægning
Fysiskplanlægning
(VVM) I-PRODUKTIONS -
PROCESSERRfflLlXATVUWRNG
Miljerévision
Korttegning afemissioneft
udledninger ogaffald
Omsættelige forureningstilladelserIntegreretforureningsbekæmpelse
Kortlægning afemission ,
udledninger ogaffaldPRODUKTER
Produkmandarder
Miljømærkning
EmballageVVirksomhedj
y^Tcdelsen
InvestorerVirksomhedsledelsens ^
Offentlige myndigheder ^''Tinansicringsinstiiuter ,
forsikringsselskaber
'^g^Offcntlige myndig/^
Offcnilig/Æ
fStandardisc *J
ringsinstitutioner
Forbrugere fe^jieden
ЗСРРЯШЯВШЯР -
FIGUR2b:Forbrugernes mulighedforatfremmemiljøvenlige fremstillingsmetoder og
Produktionsproces Miljerevision
ProduktMiljømærkning
$
S
2y&oihhyForbruger
bevidsthed og
forbrugsvalg■s|ë*B..2
«2*2
C3
1ï
c,Virksomhedsimage
Markedsandel
Vurdering afmulige
erstatningsansvarKortlægning afemissioner ,
udledninger ogaffald
Offentlige oversigter over
reneogforurenende
virksomhederI
J
Ξ

stærkt konkurrenceprægede markeder ellerpånyefrie
markeder .konk _"encestilling påse'densmarkedet .
Atve'aemiljøhensyn ti!konkurrencefordele erenat
målsætningerne med"Modenbæredygtig udvikling ".
Ved a:'diemod reciukt'on ogundgåelse afforurening
ogmvi forebygge'se ,genanvendelse oggenbrug af
affalc 'emforenrenbekæmpelse ogrensning ogved
atskaoe etbredere udvalg afinstrumenter ,herunder
markedsincitamenter ,ogderved undgå begrænsninger
ideteknologier ,deranvendes tilatopnå højere
standarder ,kanmiljøpolitikken virke stimulerende på
investeringer ,innovation ogkonkurrenceevne snarere
end atvirke bremsende .International konkurrenceevne
Iforbindelse med international konkurrenceevne
hidrører denkonflikt ,derfølesmellem miljøbeskyttelse
ogøkonomisk konkurrenceevne fraetsnævert synpå
velstandskilderoget statisk synpåkonkurrence .Strenge
miljøkrav behøver ikkenødvendigvis atindskrænke
konkurrencefordele ,men kan faktisk øge
konkurrencefordelene vedatafføde modernisering og
innovation .Delande ,derhardestrengeste kravfører
som regel ieksporten afdeberørte produkter og
teknologier .Særlig hvad angår spørgsmålet omglobal
konkurrencedygtighed kræver beslutningen fraJapans
udenrigshandels -ogindustriministerium omat
iværksætte ethandlingsprogram fordet21.århundrede
med titlen "Den nyejord 21"enklarreaktion fra
Fællesskabet ,hvis viskal opretholde voresMidt oååret 1992 vilKommissionen foreligge en
detal eret meddelelse tilRådet om industriens
konk ^.-renceevne ogmiIjøbeskyttelse ,somviludbygge
dette emne yderligere ogindeholde forslag om
indsatsområder iindustrisektoren .
4.2Energisektoren
Fællesskabets energisektor stårfortsat over forlokale
ogregionale miljøproblemer ,som f.eks .forsuring .
Energipolitikkens globale aspekter ogmiljøvirkninger
bliver desuden stadig alvorligere .Dermålægges en
langsigtet strategi ,sålosningen påétproblem ikke
forværrer etandet .Detglobale målforfremtiden må
være ,atøkonomisk vækst ,effektive ogsikre
energiforsyninger ogetrenere miljø erindbyrdes
forenelige mål .Energipolitikken vilderfor blive en
nøglefaktor forvirkeliggørelsen afenbæredygtig
udvikling .fremstod iudviklingen oganvendelsen afalternativ
energ teknologi ,f.eks .vedvarende energi (biomasse ,
sol,s~dosv.).Scenariet forstorenergieffektivitet
forud r<etter ,atderskerengennemgribende ændring i
holdn "gentilenergianvendelse ,ogatindustrilandene
nåroopåetendnu større effektivitetsniveau end i
tidsrummet 1975-85 .
Der <ankun realiseres globale energi -og
miljøforbedringer ,hvis derogså sker betydelige
forbec'inger iudviklingslandene ogiCentral -og
Østeuropa .Etafgørende punkt idenne sammenhæng
er,atdermåoverføres finanser ,teknologi ogknow ¬
howtildisse lande forathjælpe dem med atstyre
udvik’ ngen ideres energiefterspørgsel ogsamtidig
bevare deres rettilenbæredygtig udvikling .
Fællesskabet harallerede vistsitengagement pådisse
områoer ikonklusionerne fraMinisterrådets møde
(miljø 1den 12.december 1991 vedrørende De
Forenede Nationers konference ommiIjøogudvikl ing.
DetE„'opæiske Energicharter kanogså ydeetvigtigt
bidrag ,detlægger vægt pålandenes indbyrdes
afhængighed påenergiområdet ogderes fællesansvar
forenergiforsyningerne ogformiljøet .Landene i
Central -ogØsteuropa vilkunne fådenbistand ,de
behov ertiIøkonomi skgenrejsn ingogenergiforsyni nger
påbetingelser ,dertillader etrenere miljø ,enbedre
ligevægt mellem deforskel ligeenergi kilder ogenmere
effekt .energiudnyttelse .FN'sseneste prognoser forverdens befolkning viser ,at
denvilvokse fra5mia .i1990 tillOmia .i2050 .
Energiprognoserne pågrundlag heraf viser ,at
energiefterspørgslen vilvokse fraca.9mia .tonsolie
ækvivalent (toe)i1990til20mia .toe i2050 ihenhold
tilet"conventional wisdorrT-scenario (bygger på
uændrede betingelser )ellertil13mia .toe ihenhold til
etscenario med storenergieffektivitet .
Selvom dervilvære forskelle ideforskellige geografiske
områders andel "1afenergiforbruget ,vildenne udvikl ing
alligevel fåganske drastiske konsekvenser formiljøet
som helhed .Under begge energiscenarierne vildet
beregnede forbrugafkulresultere ienbetydelig stigning
iemissionen afdrivhusgasser ,navnlig COrVeddet
laveforbrug (13mia .toe)vilderblive taleomen
stigning på60% iC0 2påglobalt plan .
Den beregnede fremtidige vækst ienergiforbruget
baseret påconventional wisdom-scenariet vilskabe
alvorlige problemer forenergiforsyningssikkerheden .
DeviInavnlig blive alvorlige ideudviklingslande ,som
ikke haregne energikilder ;målet vilsandsynligvis
være uden forrækkevidde ,medmindie deranlægges
enanden indfaldsvinkel tilkerneenergi ,øgetanvendelse
afenergi fraaffald ,ellermedmind reder skeretafgørendePå Er-ølan forelagde Kommissionen i1990 fire
scen;-_r,derangiver defaktorer ,som vilkunne
påvirke udviklingen ienergiefterspørgsel og-forsyninger
pålæ'gere sigt,J.Afdisse firescenarier for,hvordan
vores energifremtid kankomme tilatseud,hardeto,
der I_.erlængst frahinanden ,umiddelbar betydning
forop-•'lingen afenstrategi :et"conventional wisdom "-
scenv oogethojpris-scenario .Dererikke taget0
1,1Udviklingslandene viltegne sigfor46% .dennuværende "iustrialiserede ve-den for 16%(-41,6% i1990 )
ogdecentral -ogøsteuropæiske lande for 1I%(24% iiv.■n.
IJIEnergi iEuropa ,energi tildetnyeårhundrede :udsigterne ‘orEuropa ,Juli1990 .

\
overskrides som vist iafsnit 5.2 ikapitlet omdette
programs emner ogmål .Derbehøves derfor enendnu
storre indsats foratmindske disse emissioner tilet
bæredygtigt niveau .ForNOx's vedkommende erder
mulighed fornogen yderligere reduktion ielsektoren
ogfremstillingsindustrien .Dervilkunne realiseres en
langt storre reduktion itransportsektoren ,navnlig på
grundlag afstrukturel leogadfærdsmæssigeændringer .
ForSO/svedkommende kandenstørste reduktion
opnås ielsektoren (hvorvisseregulerende forholdsregler
allerede ertrådt ikraft ,menendnu ikkegennemført
fuldt ud)ogifremstillingsindustrien .
Foratnåpraktiske resultater påenergiområdet måder
lægges enstrategi ,dernåretgodt stykke udover
år2000 .Enstrategi påmellemlang sigtvilsom
nøglefaktorer have forbedring ienergieffektiviteten og
udvikling afstrategiske teknologiprogrammer ,herunder
F&U ,med sigte påenmindre kulstofintensiv
energistruktur ,navnl igmedanvendelse afvedvarende
energi .Disse faktorer harallerede været behandlet ien
meddelelse fraKommissionen tilRådet inovember
1989"Miljoogenergi "1".Kommissionen harienanden
meddelelse "EnEF-strategi tilbegrænsning afkuldioxid ¬
emissionen ogforbedring afenergieffektiviteten "121
fremsat enrække forslag ,som Rådet generelt har
kunnet tiislune sig.Afdetiltag ,derpåtænkes somled
ienoverordnet strategi ,kannævnes økonomiske
instrumenter ,hvorved defaktiske omkostninger ved
energiforbruget overvæltes påbrugerne (f.eks .viaen
COj/energi-afgift );bedre oplysning ogundervisning af
deendelige brugere ;aftaler med industrien om
adfærdskodeks (påEF-plan erderallerede indgået
sådanne aftaler iel-,kul-,olie-og naturgassektoren )og
effektivitetsforbedringer ;energieffektivitetsstandarder
for alle former for varer ogapparater ,
energibesparelsesprogrammer ogbygningsisolerings ¬
standarder (ioverensstemmelse med deallerede
vedtagne programmer SAVE ogPACE ),samtyderi igere
undersøgelser afmiljøaspekterne vedkerneenergi ;ny
energiteknologi ogfremme heraf (pågrundlag af
programmerne THERMIE ogJOULE )ogyderligere
forskning iogfremme afanvendelsen afvedvarende
energi (somforeslået iALTENER-programmet ).
Fremtidens opgave eratsørge for,atdenævnte
programmer gennemføres effektivt ,ogatdeom
nødvendigt revideres ellerudbygges .
Tabe!2viser ,hvilke foranstaltninger dervilvære behov
forindtil år2000 ,hvilke instrumenter derskaludvikles
fra 1993 ,oghvilke aktorer dervilblive involveret ide
første vigtige skridt iretnmg afrealiseringen afen
bæredygtig energipolitik .hensyn tilTysklands forening idisse scenarier ;de
ajourføres fortiden afdenne ogandre grunde .
Resultaterne afajourføringen vilforeligge medio 1992 .
Forklaring afscenarierne
Scenario 1,også kaldet "business asusual "-eller
"conventional wisdom"-scenariet ,bygger pålav
økonomisk vækst ogingen større miljø -og
energipolitiske initiativer .
Scenario 4,også kaldet "højpris-scenariet ",bygger
påsamme vækst som scenario 1,men med stærkt
øgetenergieffektivitet ,enbetydelig stigning ibrugen
afkerneenergi ,gasfyrede istedet forkulfyrede anlæg
samt øgede energipriser forforbrugerne ,f.eks .viaen
energi /kulstof-afgift .
Udfradisse scenarier viloverslagene fordetsamlede
EF-12energiforbrug (imio .toe)ogemissioner (imio .
tons )i2010 blive :
TABEL 1
Forbrug co,so2NOx
1990 1148,33 2738 12,23 10,38
2010
Scénario 1
(conv .wisd .)1376,59 3143,25 6,56 7,85
2010
Scenario 4
(høje priser )975,59 2098,37 4,32 4,35
Udfraprognoserne vilkunscenario 4eller et
tilsvarende scenario kunne opfylde detvedtagne
COj-stabiliseringsmål forår2000 svarende til1990-
niveauet ogrealisere enyderligere reduktion på
omkring 25% inden år2010 pågrundlag afden
nuværende viden ogdenforventede teknologi samt
betydelige strukturelleog adfærdsmæssige ændringer .
SOj-emissionen harværet faldende siden begyndelsen
af1980'erneog vilfortsat falde betydeligt somfølge af
EF'sog medlemsstaternes miljølovgivning ,forbedringer
ienergieffektiviteten oganvendelse afrenere brændsel .
Også NOx-emissionen vilfalde frem tilår2010 ,dog
mindre drastisk ,Selvdisse reducerede S02-ogNOx -
emissioner forventes imidlertid atforårsage
miljøproblemer imange dele afEFpånationalt og
regionalt planogibyerne ,ide:forsuringslx-lasmingerne
KOM (89)369 a'8.2.1990
121 SEC (91)1744 endelig udg .af14.10.1991 .

\
Tabel2:ENERGI
FORANSTALTNINGER INDTIL VIRKEMIDLER TIDSHORISONT AKTØRER
2000
oplysningsvirksomhed ogincitamenter
medhenblikpibæredygtig
energianvendelse ogadfærds ¬
forandringer*oplysning ogandervisning afdeendelige '-"-aere 1993=> MS+EF+offentlig
sektor+Energisektor
MS+Ind.+EF
Energisektor +MS+
Ind.+EF
EF+MS
MS+EF*aftalermedindustrienomenergiudnyttelse
*adfærdskodekser vedtagesafdebcrorteak:o"crigangværende
igangværende
*økonomiske ogfiskale instrumenter
*ophævelse afbegrænsende reglerigangværende
1993=»
energieudnyuelsesprog rammer Gennemførelse afPACE,SAVEognationale
udnyuelsesprogrammer ,herunder :
*planlægning eftermindsteomkostninger
*energiudnyttjlsesstandarder forapparater ,:-oJukierog
køretøjer
*standarder forvirkningsgrad forenergitekroogi
*isoleringsstandarder forbygninger
*minimering afmethanudslip franaturgast'.-aelingsnctEF+MS+Ind.+
Energisektor
Ind.+Energisektor
EF+MS+Ind.+
Transportsektor
EF+Ind.
MS+Ind.+EF
MS+Energisektorigangværende
Gennemførelse afTIIERMIE-og JOlT.E-pr i-ammerne ,
herunder :
*F&Uindenfornyenergiteknologi ogfremmeaf
anvendelsen heraf
*F&Uindenforvedvarende energifbiomas ;teknologiprogrammcr igangværende EF+MS+Ind.+
Energisektor
idem
idem
fremmende program ALTENER :fremmeafvedvarende energi
*Pilotprojekter ogstandardisering1993=> idem
programmer fornuklearsikkerhed Undersøgelser afsikkerheds -ogaffaldsasekterved
kerneenergiigangværende EF*MS+
Energisektor
4.3Transportsektoren
Transport erenvæsentlig faktor forvores økonomiske Denuvæænde tendenser inden forvej-og lufttransport
ogsociale velfærd .Denharafgørende betydning for forertile-dnustorreineffektivitet ,trafikkaos ,forurening ,
fremstilling ogdistribution afvarer ogtjenesteydelser spild attidogpenge ,sundhedsskader ,livsfare og
ogforhandel ogregionaludvikling .Transporten har generel ;økonomisk tab.Defysiske begrænsninger -
bidraget betydeligt tildenøkonomiske vækst ihovedsagelig afmiljømæssig art-erafensådan
Fællesskabet ;den harmuliggjort betydelige beskaffe -hed,atdetifremtiden ikke ,somtidligere ,vil
stordriftsfordele iproduktionssektoren ogharførttilvære muligt atbasere transportpolitikken på
øget konkurrence .IFællesskabet tegner etterspc-gslen .
transportsektoren sigforomkring 10% af
bruttonationalproduktetog9%afbeskæftigelsen(disse Transpc'i eraldrig miljøneutral .Emissionerne fra
talomfatter transport foregen regning afbåde varer og transportsektoren -førstogfremmest vej-oglufttrafik
personer såvel somfremstilling aftransportmidler og -udgør enmeget stordelafdesamlede emissionen
opbygning ogvedligeholdelse afinfrastruktur ).Siden ca.90% afdesamlede bly-emissioner ,omkring 50%
1970 hardensamlede årlige vækst ilandtransporten afalleNOx-emissionerog omkring 30% afalleVOC-
ligget pågennemsnitligt 3,1% forpassagerer og2,3% emissic-er stammer fratransportsektoren .I
forgods .Både absolut ogrelativt harstigningen ibyområoerneertrafikkenårsagtil næsten 100%afCO -
vejtransporten været meget kraftigere endfordeandre emissionerne ,60% afHC-ogNOx-emissioneme ,
landtransportmetoder .Siden 1980 harstigningen i50%afe*nissionenafpartiklerogomkring10%afSO l-
luftpassagertransporten ligget pågennemsnitligt 6,2% emissio-en .Transportsektoren tegner sigforomkring
pf.år. 22% afsamtlige CO,-emissioner .Heraf stammer 80%Transpc'i eraldrig miljøneutral .Emissionerne fra
transportsektoren -førstogfremmest vej-oglufttrafik
-udgør cimeget stordelafdesamlede emissionen
ca.90% afdesamlede bly-emissioner ,omkring 50%
afalleNOx-emissionerog omkring 30% afalle VOC -
emissic-er stammer fratransportsektoren .I
byområoerneer trafikken årsagtil næsten 100% afCO-
emissiot-erne ,60% afHC-ogNOx-emissioneme ,
50%afemissionen afpartikler ogomkring 10%afSO,-
emissio-en .Transportsektoren tegner sigforomkring
22%afsamtlige COj-emissioner .Heraf stammer 80%
fravejra -sporten ogover 55% alene fraprivatbiler .
Derudo.cr anses transportsektoren -navnlig vej-og
lufitraf •sen -foratvære den største kilde til
støjforu'c ningen .Påtrodsafdenne sektors afgørende betydning harman
imange deleafFællesskabet ,navnlig idestore by-og
industriområderog langs mange hovedtrafikårer ,ladet
ensituation opstå ,hvor overdreven biltrafik ,
ukoordineret planlægningafinfrastrukturerog ineffektiv
udnyttelse afden forhåndenværende transportkapacitet
ersymptomatisk fortransportmarkedet ;denharimange
områder førttiIenformforrationering ikraiafoverfyldte
gader ogveje .Denn\e;-eEF-lovgivningom udstødningsgas frabiler
oglasts .gnevilbetyde envæsentlig nedbringelse i
foruren •genfrakøretøjer .Somfølge afdenforventede
stigning antal letafbiler,antallet afkorte kilometer og
stigningen ifragttrafikken adlandevej vil33

\
transportsektorens andel idensamlede emission vokse
(CO,fra22til24% ,SO,fra4til12%ogNOx fra58til
59% )ogdermed opveje denemissionsreduktion ,som
indførelsen afnyeemissionsstandarder burde resultere i.udvikling afbytransporten ,hvordergives prioritet
tilkollektiv transport oghensigtsmæssig
sammenkobling mellem rejsensforskellige stadier
fortsat teknisk forbedring afkøretøjer og
brændstoffer Transportefterspørgslen ogtrafikken forventes atstige
betydeligt medrealiseringen afdetindre marked ,den
politiske ogøkonomiske udvikling iCentral -og
Østeuropa ogoprettelsen afDet Europæiske
Økonomiske Samarbejde .Selve transportpolitikkens
effektivitet ogbæredygtighed ifremtiden vilafhænge
direkte afforholdet mellem transport ogmiljø .Deter
absolut påkrævet ,atvifølger enstrategi ,dersigter på
atmindske -eller ihvert faldbegrænse -transportens
samlede belastning afmiljøet .*fremme afmere miljørationel anvendelse af
privatbi lenogændri nger ikøreregier og-sædvaner ,
herunder fartbegrænsninger .
Gennemførelsen afdenne strategi skalfinde sted på
alleniveauer ,heltnedtildenenkelte bilejer -altså en
virkelig ansvarsfordeling .Menomdetgiver effektive
resultater ,vil isidste ende afhænge af,om
foranstaltningerne erindbyrdes komplementære .
Privatpersoners køresædvanererf.eks .ividudstrækning
afhængige afetvalg,som igen afhænger af,hvilke
transportmetoder derertiIrådighed ,infrastrukturernes
kvalitet ,omkostningerne ved parkering osv .
Oplysnings -oguddannelsesprogrammer alene vilkun
give relativt beskedne resultater ,hvis defaktiske
valgmuligheder erbegrænsede .Tilsvarende vil
professionelle fragtmænd kunhave ringe mulighed for
andet end fortsat atanvende vejsystemet ,sålænge
leveringstidspunktet oglastens tilstand ikkekansikres
medandre transportmetoder .Idenne forbindelse kan
jernbanesystemet kunspillesinrollefuldtudidetindre
marked ,hvis der kan skabes ettilfredsstillende
sammenhængende fællesskabsdækkende netmellem
deforskellige nationale eller halvoffentlige
jernbaneselskaber ,oghvisdeceren formforintegreret
sporingssystem ("logging andtracking ")vedtransport
afgods ,materialer ogaffald .Optimering af
transportmetoder og infrastruktu rfaci Iiteter ,netog
investeringer kanpåsamme tidvære tilfordel for
private ,virksomheder ,nationaløkonomien ,detindre
marked ogmiljøet .
Tabel 3giver enoversigt over depåkrævede
foranstaltninger oginstrumenter ,deaktører ,derer
involveret påforskellige planer ,men somalligevel
samarbejder ,ogdenplanlagte tidsramme .Detvilnavnlig være nødvendigt atmindske
forureningen fraudstødningsgas ,begrænse den
virkning ,udvikling afinfrastrukturer harpå
arealanvendelsen 1”,mindske trafik ogtrafikpropper
(navnlig ibyområderne )ogforebygge eller mindske
risikoen vedtransport affarligt gods ogaffald .
Kommissionen harfornyligoffentliggjort enmeddelelse
omtransport ogmiIjø®,hvordenbl.a.foreslåren strategi
for"bæredygtig mobilitet ",med enkombination af:
*forbedret planlægning pålokalt ,regionalt ,
nationaltog tværnationalt planafarealanvendelse
ogøkonomisk udvikling meddetsigte atmindske
behovet formobilitet ogåbne mulighed for
udvikling afalternativer tilvejtransport
•forbedret samordning inden forplanlægning og
investeringer itransportinfrastrukturnet og
-faci Iiteter ;medregning afdefaktiske omkostninger
ved både infrastrukturer ogmiljø i
investeringsplaner og-beslutninger og i
brugerpriser og-afgifter
*forbedring afmiljøvenlige transportmetoders
konkurrencemæssige stilling ,f.eks .jernbaner ,
transport adindre vandveje oghavtransport samt
kombineret transport
0
111Bortset fravejkryds ,udfletninger ogparkeringspladser dækker vejnettet ca.3,1%afFællesskabets samlede areal ;bortset fraarca Ier
tiljernbanestationer ograngerbanegårde dækker ...
mKOM(92)46 endelig udg .af20februar 1992 :Gronbog omtransportens indvirkning påmiljøet -en.

\
Tabel3:TRANSPORT
FORANSTALTNINGER INDTIL2000 VIRKEMIDLER TIDSHORISONT AKTORER
(i)Infri-
strukturer-Arculplanlægmng
-Infrastruklurinvcsleringer :WM
Strukiurloiulc.2000 MSLM
MS/LM*EF -Infrastrukturinvesteringen bytransport ,
oinladningsfaciliicicr ,styrkelseafjernbanerne ,
godshlndtcring ,indrevandveje/sotruftk
•Infrastrukturafgiftcr1995
Vejskatter ogforskellige former
forbrugerbetaling forvejbenyuclsc1993
idemMS+EF
idem
Gradvistekniskforbedringafkøretøjer
-udstødnings -ogstøjemission ,brændstofforbrug ,
brændstoføkonomi ,endeligbortskaffelse-F&U
-regelfastsættelse
-bilsyn
-genanvendelse afkomponenter
-fiskaleincitamcntc(b)Biler+
brændstofinden1995 Industri+EF
EF+MS
MS*EF
Industri
MS*EF2000
inden1998
2000
2000
-F&U Brændstofsammensætning og-forbrug:
-alternative brændstoffer ,renerebrændstoffer
-fuldstændig overgangtilblyfribenzinindenir2000inden1995 Industri+EF
MS+EF
£F+MS-fiskaleincitamenter
-regelfastsættelse2000
1995
-oplysningogundervisning afbilisterommererationel
brugafbilen-kampagner imedierne ,
hastighedsbegrænsninger og
andretrafikbegrænsninger(c)Bruger ¬
adfærdigangværende LM/MS*EF+
NGO
-investeringer ,arcalplanlægning 2000 -forbedretoffenllig/kollcktivtransport LM/MS*EF*
Tcmmrysj^uli
LM*MS+
Offentligheden
Borpengadskabr ,
Offentligheden-afgifter,højeparkcring-.laksler
-btl-pooling ,f.eks.positiv
forskelsbehandling (lavere
afgifter)afbil-poolcrcinden1995
idem-begrænsning afvejtrafik ibyerne
-udviklingaføkonomiske ogfiskaleincitamenter
igangværende -udviklingafinfrasirukturforintcraktiv kommunikation EF+MS+
Industri-personsøgesystemer ,
automatiseret bolig;video-møder
4.4Landbrugssektoren
atsikre levnedsmiddelforsyninger tilrimelige priser ,
stabile markeder ogenrimelig levestandard for
landbrugerne .Landbrugspolitikkens prisstøtteordninger
har ihøjgrad befordret opfyldelsen afdisse
målsætninger ,men disse ordninger sesnuathave en
række mindre positive bivirkninger .Landbruget ogskovbruget dækker tilsammen over
80% afFællesskabets territorium .Landbrugeren har
traditionelt fungeret som jordbundens og
landområdernes vogter .Agerlandet erblevet overdraget
igodstand frageneration tilgeneration ,takket være
forsvarlig landbrugspraksis ,herunder integreret ager-
oghusdyrbrug samtaffaldsforvaltning .Landbruget har
formet ogformer stadig deteuropæiske landskab og
udgør enstordelafgrundlaget fordeneuropæiske
kultur .Enafdisse bivirkninger harværet ,atman inogle
områder har lagt overdreven vægt på
produktionsniveauet med deraf følgende over ¬
intensivering .Dette førerigentiloverdreven udnyttelse
ognedbrydelse afdenaturressourcer ,somlandbruget
isidste ende selvafhænger af:jord,vand ogluft.Med
hensyn tildyrkning afafgrøder harsystematisk
anvendelse afplantebeskyttelsesmidler førttilenrelativ
resistens hosparasitter ,hvilket harøgethyppigheden
afogomkostningerne vedefterfølgende behandlinger
og medfort yderligere jord- og
vandforureningsproblemer .Inogle områder iEFgår
store mængder frugtbar muld hvert årtabtpågrund af
uhensigtsmæssig arealforvaltning ,som fremskynder
erosionen .Inden forhusdyravl erdetblevet sværere at
behandle dyresygdomme ,efterhånden som den
genetiske ensartethed erøget ,ogdyreholdeneLigesom forfremstillingsindustrien ogtransportsektoren
harlandbrugssektoren og-metoderne undergået en
betydelig modernisering ogstore ændringer idette
århundrede ,særlig desidste 40år.Detskyldes enlang
række faktorer ,f.eks .afvandringen fralandbrug til
byerne ,øgetmekanisering ,bedre transport ,forbedret
frøkvalitet ,afgrodebeskyttelse ogbedre husdyrstammer ,
international handel ogkonkurrence inden for
levnedsmidler ogfoder osv.
Deterpådenne baggrund ,atFællesskabets fælles
landbrugspolitik erblevet udviklet ogtilpasset med
henblik påatopfylde Traktatens målsætninger ,nemligog
35

koncentreres yderlige-e .Animalsk affald skaber stadig
fle'eproblemer medvand -ogjordforurening .Rydning
afjordbunden ogdræning medfører ,atvådområder
øaelægges ,ogbiodiversiteten mindskes .Den
o\erdrevne brugafkvæstof-ogfosfatgødning forårsager
eutrofiering afoverfladevand imange afFællesskabets
regioner .Denheraf løgende algeopblomstring griber
forstyrrende ind ivandets oxygenindhold ,hvilket har
dramatiske følger forfsk,næringsstoffer ogøkosystemet
generelt samt foranvendelsen afvandet tildrikke -og
rekreationsformål .Selv itilfælde ,hvor dererindført
særlige regionale eller horisontale foranstaltninger til
jordbundsbeskyttelse ,erderofteproblemer somfølge
afpresset fraandre markedsorienterede ellerstrukturel le
foranstaltninger .Bestræbelser påatbeskytte
hedeområder ogbekæmpe erosionen idenordiske
lande slårf.eks .fejlsomfølge afovergræsning ,derigen
erresultat afstøtte tilkvægbrug ,navnlig tilfåreavl .former forøkonomisk støtte med sigte påatanspore
landbrugerne tilatdrive deres landbrug påen
miljøvenlig måde .
Skovbruget
Imange egne afFællesskabet erskovene ikkebloten
afgørende faktor formiIjøet ,medforskellige økologi ske
ogsociale funktioner ,mendeharogsåstorøkonomisk
betydning .Fællesskabet erverdens næststørste
forbruger aftømmer .Afetsamlet årligt forbrug på
ca.200mio .mJtegner Fællesskabets produktion sig
forca .100mio .mJ;fortiden dækker detaltså selvkun
50% afsitforbrug .
Tiltrods fordenne situation harFællesskabets skove
været forsømt ilangtid.Næsten 40% afskovene lider
idagafsundhedsskader iforskellig grad ,hovedsagelig
som følge afforsuringen .Ihenhold tilIIASA's
undersøgelser 131erhøsttabet iEF(uden Spanien )som
følgeafluftforureningen påca.30mio.m3pr.år,anslået
tilenværdi afca .10mia .ECU .Herudover ødelægges
omkring 1%afdetsamlede skovområde hvert åraf
skovbrande ,hovedsageligt iMiddelhavsområdet .
Pådenne baggrund vedtog EF i1989 en
skovbrugspolitik 141medhenblik på
atbeskytte skovene mod forsuring ogbrande
atforbedre skovenes produktivitet
atudvikle skovbrugs -ogskovrelaterede aktiviteter ,
navnlig ilandområder
atfremme skovbeplantning ilandbrugsområder .
Inærværende programs løbetid vildetimidlertid være
nødvendigt atseudoverdeovennævnte problemer og
foranstaltninger ogsørge forentættere sammenkædning
mellem Fællesskabets tømmerproduktions -og
tømmerforbrugsmønstre ogdetsmoralske ogpolitiske
forpligtelse tilatarbejde henimod enløsning pådet
globale afskovningsproblem .
Itabel 4erdergivet enoversigt overmålsætninger på
langsigt ,målpåmellemlangsigt ogdeforanstaltninger ,
derbehøves forlandbrug ogskovbrug .Bortset framiljøforringelsen skaber detnuværende
system overproduktion tilstore omkostninger for
Fællesskabets budget uden atforbedre deeuropæiske
landbrugeres indtægter .Ibetragtning afalledisse
omstændigheder erdetikkeblotønskeligt udfraen
økologisk synsvinkel ,menogså sund fornuft udfraen
landbrugsmæssig ogøkonomisk synsvinkel ,atsøge at
nåfrem tilenmere bæredygtig ligevægt mellem
landbrugsaktiviteter ognaturressourcerne .
Dette afspejler sigklart idenseneste udvikling inden
forrammerne afreformen afdenfælles landbrugspolitik ,
som bl.a .harvist,at"merproduktion "ikkelængere
kanbetragtes somhovedformålet med Fællesskabets
politik .IKommissionens udredelse fra1991 omden
fælleslandbrugspolitiks udviklingogfremtid (,|erkendes
behovet foratfremme ekstensivering ,ikkeblotmed
detformål atmindske overproduktionen ,menogså at
bidrage tilenøkologisk bæredygtig form for
landbrugsproduktion oglevnedsmiddelkvalitet og
genoprettelse aflandbrugernes dobbelte rolle som
levnedsmiddelproducenter oglandskabsvogtere .
Kommissionens efterfølgende forslag *23indeholder et
handlingsprogram foragro-miljø ,deromfatter flere
1,1 KOM (91)100endelig udg .af1.2.1991
173 KOM '91)258ende gudg .af11.7.1991
lh NASA :International institute forApplied Systems ,Austria :Executive Report 17,februar 1991 .
(41 KOM(88)25S ;EFTnrU65aM5.6.1 989 .

Tabel 4:LANDBRUG OGSKOVBRUG
MÀL MALINDTIL2000 HANDLING ΠΕΜΟΚΒΟΝΓ AKTORER
Bevarelse afde
grundlæggende naturlige
processer ,derernødvendige
forelbæredygtigt landbrug ,
isærvedbeskyttelse afvand,
jordogdegenetiske
ressourcerStatusquoellermindskelse af
grundvandets nitralindhold
Formindsket forekomst af
overfladevand somharel
nitralindhold overSOmg/l,eller
sommedførereutrofiering afsøer
oghavStrenghåndhævelse afnilral-dircklivel MS+Landbr . 1994 =»
Opstillingafregionaleemissionsstandarder
fornyehusdyrbedrifter (NH3)og
ensilagebeholdereMS+LM igangværende
Programforreduktionaffosfaianvendclsen 1995 EF+MS
Stabilisering ellerforøgelseaf
koncentrationen aforganisk
materiale 1jordbundenTildelingafbelønninger ogtilskud,for
fuldoverholdelse afmiljøloven1995=»EE+MS+LM
+Landbr .
-Registrering afsalgoganvendelse af
pesticider
-Kontrolmedsalgoganvendelse af
pesticider
-Fremmeaf“integreret skadedyrs -og
ukrudtsbekæmpelse "(navnligved
uddannelse )ogfremmeaføkologisk
landbrugNedgangianvendelsen af
kemikalier tildetniveau,
hvoringenafdisseprocesser
pivirkesBetydelig nedgang ipesticid ¬
anvendelsen pr.dyrketarealenhed
oglandbrugernes overgang til
integrerede skadedyrsbekæm ¬
pelsesmetoder ,ihvertfaldialle
bevaringsværdige naturomrlderEF+MS+
Landbr .
EF+MS+
Landbr.
EF+MS+
Landbr .igangværende
1995
1992=»
Ligevægtmellemanvendelse
afnæringsstoffer og
jordbundens ogplanternes
absorptionskapadtel
af15%aflandbrugsområder under
naturforvaltningskontrakierProgrammer forlandbrugs/miljøområder
medbelønninger dermedfinansieres af
EUGFLMiljøforvaltning af
landbrugsområder med
henblikpåbevarelse af
arlsmangfoldighed og
naturlige levesteder og
forebyggelse afriskoenfor
opslåenafnaturkatastrofer
oglignendeødelæggelser
(f.eks.erosion,laviner)og
'brande1992 MS*EF
og
Beskyticlse afalleirucdehusdyrracer igangværende MS
Forvaltningsplaner foralletruede
områder 1detåbnelandRevurdering afvilkårfortilladelser for
kunstvanding ogafstatsstøtte tildræning1995 MS+EF
Uddannelse aflandbrugere ,fremmeaf
udvekslingsbesøg mellemområdermed
sammenlignelige miljøforholdEF+MS♦LM 1992 =»
Forøgelseafskovareal og
forbedring afskovkvalitet ,så
skovenekanopfyldealle
deresfunktionerØgetskovrejsning ,ogsåpå
landbrugsjordSkovrejsning ofgenplantning af
eksisterende skovskovmedvægtpåde
mestmiljøvenlige metoder(langsomt -
voksendetræer,blandetskov)EF+MS+LM
+Skovejereigangværende
Bedrebeskyttelse (sundhedog
skovbrande )Størreindsatsforbrandbeskyttelse og-
bekæmpelseidem idem
37

\
4.5 Turistsektoren
Detervarveligt atfastsætte generelle miljømål og
langsigtede Tilsætninger meddirekte tilknytning til
turisme'' oc .tset fradeallerede fastsatte standarder for
støj,va~d ogluftkvalitet ),eftersom turisme både kan
havepcsti.e ognegative konsekvenser formiljøet og
ihøjgrad a'hænger afdenenkelte forbrugers valg .
Turismens indvirkning afhænger ihøjgradaf,hvilken
typetursmedetd'ejer sigom,turisternes adfærd og
turisttjenesternes kvalitet .Detstørste prespåmiljøet
stammer framasseturisme ikyst-ogbjergområder ,
somkanforventes atstige betydeligt idenæste årtier .
Detvilderfor være nødvendigt atudvikle nationale og
regiona'e integrerede forvaltningsplaner forkyst-og
bjergområderne .
Afelementer idisse strategier ,derdirekte vedrører
vekselvirkningerne mellem turisme ogmiljø ,kan
nævnes kontrol med arealanvendelsen ,fastsættelse af
strenge regier fornyopførel serogbekæmpelse afiIlegal
bebygge'se ,forvaltning afprivattrafikken tilogfra
turistområder ,differentiering afturismen ,streng
gennemt'øre'se oghåndhævelse afmiljøstandarder for
støj ,drikkevand ,badevand ,spildevand og
luftfor^æ^ende stoffer (herunder emissioner i
turistom'åcemes bagland ),skabelse afstødpudezoner
omkring ;osomme områder ,såsom vådområder og
klitter ,større spredning afsommerferien ,oplysning og
undervisning aflokalbefolkningen ogturisterne samt
undervisning ogerhvervsuddannelse affolk,derer
involveret iforvaltningen afdepågældende områder .
Disse strategier skalførst ogfremmest gennemføres
vedforanstaltninger ,derskaltræffes afderegionale og
lokale myndigheder ogafturistindustrien selv.EnEF-
handlingsplan tilstøtte forturismen ,offentliggjort af
Kommissionen 121omfatter enrække foranstaltninger ,
dertage' sigte påatkombinere miljøbeskyttelse og
turisme ,f.eks .Turismen erenvigtig faktor iFællesskabets samfunds -
ogerhvervsl iv.Denerudtryk formenneskets berettigede
ønske omatsenyesteder ogmode nyekulturer og
udøve fritidsaktiviteter ellerslappe afinyeomgivelser .
Turismen erogså etvigtigt økonomisk aktiv formange
egne ogbyer iFællesskabet ogkanisærbidrage tilde
fjerntl iggende egnes økonomi skeogsoda leintegrering .
Turismen eretgodt eksempel pådenfundamentale
forbindelse ,derermellem økonomisk udvikling og
miljøet med alle dedermed forbundne fordele ,
spændinger ogpotentielle konflikter .Med god
planlægning ogforvaltning kan turisme ,
regionaludvikling ogmiljøbeskyttelse gåhånd ihånd .
Med respekt fornaturen ogmiljøet ,navnlig ikyst-og
bjergområder ,kanturismen både blive frugtbringende
ogholdbar pålængere sigt.
IEFrepræsenterer turismen 5,5% afBNP ,omkring 5%
afeksportindtægterne og6%afsamtlige jobs ,herunder
mereend 7mio .fuldtidsjobs .Turistsektorens udvikling
ermeget forskellig ideforskellige egne afEF.Idet
seneste årtierturismen steget medgennemsnitl igt14%
overnatninger .Stigningen erlangt over middel iden
sydlige delafEF.IAlpeegnene erturismen vokset stejlt
tilomkring 50mio .besøgende hvert år.Eftersom både
indtægtsniveauet ogfritiden vilvokse idetnæste årti,
forventes derenbetydelig vækst iturismen .Dette vilfå
virkning forheleEuropa ,især ikyst-ogbjergområderne ,
ogMiddelhavsområdet viltegne sigforenstordel .Det
forventes ,atindtægtsstigningen formange mennesker
vilbetyde flere rejser omåret,somformodentlig vil
blive korte ,men iområder med højmiljøkvalitet .
Middelhavsområdet tegner sigfor35% afden
internationale turisme ogerverdens førende
turistområde .Ihenhold tilUNEP'sBlue Plan"1vilantallet
afturister iMiddelhavsområdet kunne voksp optil
380-760 mio .pr.åri2025 ,afhængigt afden
økonomiske vækst .Denne udvikling vilkomme oven
ideforventede demografiske ændri nger idetteområde .
160mio .afdisse turister iår2000 og260mio .i
år2025 forventes atbesøge Middelhavets kystområder ,
sammenlignet med55mio .i1984ogomkring100 mio .
i1990 .Skøn foretaget afWorld Tourism Organisation
bekræfter BluePlan-fremskrivningerne .Begge viser ,at
optil90% afstigningen vilfinde sted iEF-landene i
området .Denne stigning vilalene inden udgangen af
år2000 kræve dobbelt såmegen indkvarteringsplads ;
iår2025 vildervære tregange såmeget fastaffald og
spildevand .opgørelser over turisme-ressourcer i
medlemsstaterne
øge:forskydning afferieperioder /sæsonmæssig
spredning afturismen
praktiske retningslinjer forturistindustrien og
pilotprojekter vedrørende miljø-turisme
udvikling afenadfærdskodeks forturister
udveksling afoplysninger ogerfaringer med
turistforvaltning
mil'op ræmier .
Deterv'gtgt ,atdenfremtidige vækst iturismen
p'aceres'\':e -'tor .'ammerne afenbæredygtigudvikling .
Turisme ,reg'ona'udvikling ogmiljøbeskyttelse kangå
hånd i hvisudviklingen planlægges ogstyres
nøje .N\' :seeksempler ,såsom algeopblomstringen i
Adriate"\v . der i1990 skønnes athave kostet
1,5mia ECL itabte indtægter forturisme ogfiskeri ,Denne udvikling vilhave alvorlige konsekvenser for
miljøet ,med etuhyre stort pres pålevesteder ,
transportfaciliteter ,kyst-og bjergområder ,energi -og
vandressourcer samt spildevandsbehandlingsanlæg ,
navnlig iperioder ,hvor efterspørgslen erstørst .Især
kystområderne vilfåalvorlige problemer .
3
UNEP 'sMediterranean Action Plan .
121KOM (91)97endelig udg .af24.4.1991

\
viser klart ,atmiljøet erenuhyre vigtig økonomisk
ressource ,somskalbevares ogbeskyttes omhyggeligt .
Bæredygtig udvikling ,baseret pårespekt fornaturen
ogmiljøet ,kanbidrage tiløgetvelstand ,ikkeblotfor
turistindustrien som sådan ,men også forde
omkringliggende egne ogkandermed fremme den
økonomiske ogsociale integrering afdeperifere
områder .Tabel 5indeholder enoversigt over elementerne ien
turisme-strategi ,medangivelse af,hvilke instrumenter
derbørudvikles inden forhvilken tidsramme ogaf
hvilke aktører ogmålgrupper (eller kombinationer
heraf ).
Tabel5:TURISME
TILTAGTILÅR2000 MÅL VIRKEMIDLER TIDSHORISONr AKTØRER
*Bedreforvaltning af
masseturisme
*Nationaleogregionaleplaner
forenintegreretforvaltning
afkystområder og
bjergomrider-bedrekontrolmedarealanvendelsen
-strengereglerfornybygninger
-forvaltning aftrafikstrømmene tilogfra
turistcmrider
-turisterhverv ;erfaringsudvekslinger
-pilotmodeller forbæredygtig turisme
-konsekvent gennemførelse oghåndhævelse af
miljøkrav tilstøj,drikkevand ,badevand ,
spildevandsbchandling ogudledninger tilluften
-udviklingafstødpudezoner omkringfølsomme
områder1993=»
idem
idemFormerforturisme LM
LM
MS+LM
1992-1993
idem
igangværendeidem
idem
MS*LM +
F.F
1993=> MS*LM
1993-1995
idem
1993=>*opbygning afmiljøbevidsthed
*liberalisering affly-og
bustrafik -hejhastighedslog
forbindelser
*forhøjelse af
marginalomkostningerne ved
anvendelse afprivatbiler og
fremme afalternative
transportformer
*bedrespredningafferierne
*bredereudbudafturislilbud
(herunderbondegårdsferie og
kulturelturisme)MS*LM*
Turistind .+EF
EF+MSTuristers adfærd -udviklingogfremmeafenadfærdskodeks
-multimediekampagner +konferencer
-EF-lransportpolilik +nationaltransportpolitik
-økonomiske incitamenter ,f.eks.COj/energi-afgift
samtbelalingsveje ogtilskyndelse tilstørrebrugaf
offentligtransport1993 EF+MS
MS*UFaf
1993=»
inden1998 MS+EF+
Tunslind .
LM*MS*UF
LM+MS+EF
LM+MS+EF
LM+MS +EF•samarbejde oginformationsudveksling
-nationalplan+regionaleplaner
-EF-Regionaludviklingsfond
-EF-turismehandlingsplan
-EF-Rådgivende UdvalgforTurismeinden1995
idem
idem
idem
1993=>
idem
idem
idemKarakterer af
turisltilbudene*fremmeafnyemiljøvenlige
turistformer
'omhyggeligt valgaf
indkvarteringsfoihold
*opbygning afmiljøbevidsthed
hospersoner,derforvalter
turistområder
*opbygning afmiljøbevidsthed
hosidenlokalebefolkning of
tunstcrhvcp ,_-brochurer
-erhvervsuddannelse
-pilotprojekter
-erhvervsuddannelse ogundervisning ,udveksling
aferfaringermeddebedstmuligeresultaterfor
praksisIrui.*LM
idem
idem
MS+LM +
EF+ind.
39

\
Resume
Tabel 6giver enoversigt over den strategiske
indfaldsvinkel tildevigtigste målsektorer .Defolgende
kapitler indeholder detaljerede endemål ,målog
tidsrammer formindskelse afmiljøkonsekvenserne og
enlang række instrumenter tilattilvejebringe de
nødvendige ændringer iadfærd ogtendenser .Deteridenne forbindelse hensigtsmæssigt a:gentage ,
atudpegningen afvisse nogle-målsektorer :<kehartil
formål atfritage andre aktører eller sektore' ,'orderes
ansvar -ALoffentlig ogprivat virksomhed forventes at
påtage sigenbehørig delafansvaret foratfådennye
strategi satigang oggennemføre detgenerel leprogram .
Tabel 6:PROGRAM-RAMME FOR UDVALGTE MÅLGRUPPER
TURISME INDUSTRI TRANSPORT LANDBRUG ENERGI
IP
NA Bæredygtig turisme ,
Arealanvendelse ,
Infrastruktur
-drikkevand
•badevand
-affaldshåndtering
-bæredygug mobilnetIntegreret
forureningsbekæmpelseØkologisk bæredygtigt
landbrugMindre forurenende biler
ogbrændstofferMindsket forurening
D
VS
IE
•ckslensivcnng
-mindsket anvendelse af
kemikalier
*organisk landbrug
-forbrugeroplysning
•økonomiske ogfiskale
virkemidler•godkendelser
-emissionskortlægning
-miljorcvisioner
-miljøafgifter
-renere teknologi og
affald begrænsnendc
teknologi•cmissionsgracnscværdier
*okonomiske ogfiskale
virkemidler
•bilsyn
•rcJuktion affordampning•specifikke målsætninger
forCO2 ,SC>2 ogNOx
-økonomiske ogfiskale
virkemidler
•sikker deponering al
nukleart affaldRK
KT
NO
1R
NE
GR
R af Affaldsbegrænsning /
bedre affaldshindteringBeskyttelse af
kystom rider ognaturlige
eller opførteRationalisering afinfra ¬
strukturenUdvikling afvedvarende
energikilderSkovrejsning
E
Scllcr
seværdigheder
-ørkendannelseS
O
U-affaldskortlægning
-økonomiske ogfiskale
virkemidler
-pant/ielunystemer
-strenge krav for
affaldsbortskaffelse
-erstatningsansvarF&L saml fremme af:
-fremme afenergi fra
biomasse -,vind -,bølge -,
sol-ogvandkraft samt
geotermisk energi
(ALTENER )•nctværksphnlxgmng
-valg aftransportformer
•flaskehalse
-kommunikation•systematisk plantning
•brandboskylielse
-bæredygtig skovningR
-kulturarv
♦skovbrande
-natursuerC
E
R
Bredere valgmuligheder
forforbrugerne
-bredere valgmuligheder
-bedre oplysning
-bedre sæsonmæssig
spredning afturismenMiljøvenlige produkter Udvikling afdetåbne landA Forbed rettrafikantadfærd Nedbringelse afenergi ¬
forbruget
-økonomiske ogfiskale
virkemidler
-forbrugeroplysning og •
uddannelse
•SAVE ,THERMIE .JOULE
•regier
•frivillige aftalerD
F
-miljømærkning
-produktstandarder
-forbrugeroplysning
-afgifudifferenliering-arealforvallningskonlrol
•turisme idelåbne land
•ferskvandsfiskeri•op!>sningogundcr\isning
•økonomiske ogfiskale
virkemidler
-valg aftransportformer
•trafikrcgulcnngÆ
R
D
N.B. :Deovenfor anførte virkemidler gælder ikkeudelukkende fordesektorer ,hvor dceranført ;decrherplaceret under dcsektorer ,hvordehar
denæestindlysende betydning .
H \

ч
Kapitel 5:
Programmets emner ogmål
Idettekapitel beskrives enrække emner .Deskalikkeforstås somenudtømmende listeoverspørgsmål ,derskal
løses iFællesskabet idettidsrum ,programmet omfatter .Derersnarere taleomsærlig alvorlige spørgsmål ,der
gælder hele EF,enten pågrund afdetindre marked ,grænseoverskridende ressourcer ,dererfælles forflere
medlemsstater ,eller spørgsmål afbetydning forsamhørigheden iFællesskabet ,ogfordi deharafgørende
indflydelse påmiljøkvaliteten og-betingelserne inæsten alleFællesskabets regioner .
Under hvert afdisse emner anføres endemålene -somenangivelse afdenkurs,derskallægges ,ellerdenindsats ,
dermågøres ,foratnåfremtilenbæredygtig udvikling .Ibetragtning afvores nuværende begrænsede viden på
området ognavnlig mangelen påparametre forbæredygtighed erdisse endemål generelt udtrykt ikvalitative og
ikke kvantitative termer .
Somforeløbige milepæle erderangivet visse mål,derskalvirkeliggøres inden fornærmere anførte tidsrammer
fremtilår2000 .Disse målerikketilsagn iretlig betydning ,men ,somordet indebærer ,niveauer eller resultater ,
derskaltages sigte pånumedhenblik påatnåfremtilenbæredygtig udvikling .
Deaktioner ,dereranført forhvert emne ,erenikke-udtømmende listeafforanstaltninger ,derskaltræffes forat
realisere demål ,som ersatfortiden frem tilår2000 .
Deterendelig anført ,hvilke sektorer /aktører deranses foratvære ansvarlige fornogle eller alledebeskrevne
aktioner .Idefleste tilfælde behøves derenkombineret indsats påforskellige planer tilgennemførelse afden
række aktioner ,derkræves tilløsning afetgivet problem .Dette aspekt behandles mere dybtgående ikapitel 8.
5.1Klimaændringer
Deklimaændringer ,derforventes som følge afde
stigende koncentrationer afdrivhusgasser iatmosfæren ,
vilvære afglobal art,men vilogså rejse alvorlige
problemer forFællesskabet selv (oget forekomst af
ekstreme meteorologiske begivenheder ,stigning i
havets vandstand ,varme -ogtørkebølger osv.).De
vigtigste drivhusgasser erkuldioxid (C0 2),
chlorfluorcarboner (CFC),nitrogenoxid (N20)og
methan (CH4).niveauet inden udgangen afår2000 etvigtigt første
skridt tiIenløsning afproblemet -enstrategi ,derfølges
afstørstedelen afindustrilandene .Kommissionen
forelagde "fornylig Ministerrådet enmeddelelse omen
strategi tilnedbringelse afC02-emissionerne og
forbedring afenergieffektiviteten ,med forslag omen
EF-kulstof/energi -afgift tilfremme afdisse mål<a.
Fællesskabet harallerede opstillet målforgradvis
afvikling afCFCoghaloner ,somendog erstrengere
endfastsat iMontreal-protokollen . COj-niveauet erførstogfremmest steget somfølge af
afbrænding affossilt brændsel (energisektoren ,industri
ogtransport )ogafskovning .Stigningen imængden af
CFCskyldes udelukkende industriproduktion ,eftersom
derikkefindes naturlige kilder fordisse stoffer .Methan -
gasserne kommer hovedsagelig fralandbrug (kvæg og
visse afgrøder ),energi (udslip afnaturgas )og
lossepladser .
I1990 offentliggjorde Inter-Covernmental Panel on
Climate Change (IPCC )enomfattende rapport meden
vurdering afden globale opvarmning og
konsekvenserne heraf ".Denne rapport udpeger C02-
emissionerne somdenvigtigste faktir tildannelsen af
chvhuseffekten .Idenne forbindelse erFællesskabets
oeslutningom atstabilisere CQ2-emlss onerne på1990-For atkunne udarbejde hensigtsmæssige
modforanstaltninger eller tilpasningsforanstaltninger
måvihave større kendskab tilklimaændringernes
mulige indvirkningpå deteuropæiske miljøs forskellige
deleogogsåomdesocio-økonomiske konsekvenser af
deforanstaltninger ,dermåtte blive truffet .Problemet
ervigtigt ,ogsåfordi detersnævert knyttet tilnogle af
deandre emner ,derbeskrives nedenfor ,ogtil
Fællesskabets politikpåforskel Iigeområder (forskni ng,
landbrug ,energi ogtransport ).
Tabel 7viser deoverordnede endemål ,målene for
år2000 ,hvilke former forforanstaltninger ,derbehøves ,
ogdevigtigste sektorer ,dererinvolveret .
0
"IPCC :Repons ofWorking Crouos ,1990 ;Supplementary Report ,1992 ,WMO /UNEP .
•'SEC (91)1744 endelig udg .af14.10.1991

\
Tabel7:KLIMAÆNDRINGER
MÅL KK-MÅL INDTIL 2000 HANDUNCER HNCNHIST SFXTORI-»
*stabilisering afemissionerne p3
1990-nivcauct ti)(muligvis iform
afreduktionsmål i2005og2010O)CO2 *Iincrgibcsparelscr ,f.cks.
-miljøvenlig energianvendelse
•adfærdsændringer
•okonomiskcog fiskaleforanstaltningeringen over¬
skridelser afEnergi,
Transport ,
Industri,
Off.sek.løbende over-
plancicnjordens
nalurIigc
absabuingskapucitil
•Forbedring afenergiudnyttelsen ,feks.
-F&U
-ændringer iinfrastrukturen
•ændringer itransportformer
•0konormskeogfiskalcforanslaliningerEnergi,
Affald .
Transport ,
Industri,
Forbrugereidem
*Brændstofsubstilution tilenergikilder
medmindreelleringenCOo-emtssion
(vedvarende energi,naturgasosv.),f.cks.
-F&U
•infrasiruklurændringcr
-okonomiskcogfiskalcforansialuungerEnergi idem
Methan
(CH4),
dmitrogenoxid
(N20)
(latlergai)inden1994 Energi,
Landbrug ,
Affald*foranstaltninger ,derskal
fastlægges senest i1994og
gennemføres (ommuligt
reduktionsmål )*Opgørelse overdata
CFC +
teDadilakubtaf
+Haloner+
1.1.1.-
trichlorelhanIndustri ingenemissioner
afstoffer,der
nedbryder
ozonlaget*afviklinginden1.1.1996(undtagen
forvissenødvendige anvendelser )+
HCFCosv . •begrænsning afbrugenafCFChøjst
5%af1990-mveauct forCFC
#)mål,deralleredeerfastlagtafEF.
N.B.:EFpåtagersigalhjælpeogstollelanjle,somanmoderderom,ideresbestræbclscrpå atgennemføre foranstallningcriil stabilisering ogreduktion
afdrivhusgasserne .Følgendeforanstaltninger vilkunnekommepåtale:gældseftergivelse formiljø,teknologioverførsel ,generelle
handclsordninger ,deltagelse iglobalefinansiellemekanismer .
WKonklusionerne frarådsmødetden29.oktober1990(energi/miljø).
FIGUR3:S02*OGNOx-DEPOSlTION FRAFF-12KILDER,DEROVERSKRED DEKRITISKE
BELASTNINGER I1990
RIVM/CCE
\X}1Data.
exCrit.Loadx
1990
Retrion :
EUROPE /
fNOIXCCEOAMCI
i soooo
g 80000
g 100000
« 100000
« 700000ШП
t
G3‘
CD*
t
I* Unit :eq/ha.vr
0siE©
ar
f' ftji ,4.0 .1991
kr rxirvx (rrt.kh
199042 J

V
5.2Forsuring ogluftkvalitet
Forsuringen skyldes ihøjgrad forbrænding atfossilt
brændsel oglandbrugets aktiviteter ogharskadelige
virkninger påskovokosystemer ,soer ,andre overflade -
oggrundvandssystemer samtjordbunden .Devigtigste
forsurende stoffer ersvovldioxid (SO^,nitrogenoxider
(NOx ),flygtige organiske stoffer (VOC ),herunder
carbonhydrider (HC)ogammoniak (NH 3).NOx ,HC
ogVOC skaber biprodukter ,såsom ozon(03),gennem
fotooxidering ;ogdisse bidrager betragteligt tilskader
påafgrøderne ogplantevæksten samt påmenneskets
sundhed (smog-perioder ).foranstaltninger børgennemføres ,dvs.endnu videre
enddenreduktion på65% iSOj-emissionerne og60%
iNOx-emissionerne ,somudviklingen pågrundlag af
scenario 4ville kunne resultere i.(Som deternævnt i
kapitlet omenergisektoren ,harKommissionen forelagt
firescenarier omdenfremtidige energiefterspørgsel iEF.
Disse scenarier ervedatblive ajourført ,ogresultaterne
forventes atforeligge medio 1992).
Fordemindre udviklede egne afFællesskabet ogvisse
regioner ,somerunder økonomisk omstrukturering -de
såkaldte mål 1-ogmål2-regioner ,som omhandlet i
Fællesskabets Regionaludviklingsfond -er
forsuringsniveauet (baseret påvisse egnes nuværende
emissions -ogdepositionsniveau ogderes relativt
beskedne indvirkning påemissionsniveauerne iresten
afEuropa )sålavt,atderermulighed forenbetydelig
videreudvikling idisse egne pågrundlag afdenallerede
gældende EF-lovgivning .Hvis dekritiske belastninger
allerede overskrides nueller kan forventes atblive
overskredet idele afdisse egne ,skalderimidlertid
gennemføres desamme strenge foranstaltninger som
ellers .Undersøgelser foretaget fornylig inden forrammerne
afFN's Økonomiske Kommission forEuropa harvist,
atdetforvisse økosystemer (ogderfor visse områder i
Europa )ermuligt atangive ,hvilke niveauer og
belastninger afdeposition dekantåleuden skadelige
virkninger (kritiske belastninger ,seboksmedforklaring
side 45).er
Figur 3angiver overskridelserne afdekritiske
belastninger i1990 iEuropa somhelhed somfølge af
S02-ogNOx-deposition fraEF-kilder alene .
Figur 4viser ,atS02-ogNOx-emissionerne under
scenario 1(conventional wisdom )viloverskride de
kritiske belastninger istore deleafEF.Idette billede er
derikke taget hensyn tilekstra-belastningen af
forsurende stoffer fraammoniak-emissioner .Det er
klart ,atEFunder scenario 1ikkeharkursenrettet mod
bæredygtig energianvendelse .
Edb-beregningerne påbasis afIIASA-RAINS modellen
(seboks medforklaring )forscenario 4ermere lovende ,
men scenario 4vildogikkeresultere ienbæredygtig
situation iår2010ialleFællesskabets egne (sefigur 5).
Heller ikkehererdertaget hensyn tilvirkningerne fra
ammoniak-emissionerne .Heraf mådetudledes ,at
emissionerne ogdepositionerne imange egne af
Fællesskabet indebærer ,atdestrengest muligeChancen forenoptimal udvikling idisse regioner og
større økonomisk samhørighed viløges medindførelsen
afstrengere foranstaltninger ,dadeherved fårendnu
større spillerum ,både med hensyn tilomfang og
kontinuitet .For det andet vil den lavere
energiefterspørgsel oghøjere energieffektivitet ,der
forventes under scenario 4,også tjene tilatforbedre
disse regioners konkurrenceevne ,både iEFog
internationalt .
Tabel 8viser deoverordnede EF-mål og-instrumenter ,
som derbørsigtes mod iår2000 påvejmod en
bæredygtig situation .
Tabel 9viser ,hvilke foranstaltninger derbehøves tilat
sikre enluftkvalitet ,somikkeskader helbred ogmiljø .
E

\
FIGUR4:SO2-OGNOx-DEPOSITION FRAEF-12KILDER,DEROVERSKRIDER KRITISKE
BELASTNINGER I2010PÅGRUNDLAG AFCONVENTIONAL -WISDOM -SCENARIET (se
boxside32)
tRIVM/CCE
fData:
eveessCL
Com.wLs 2010
Reuion:
EUROPE<74
♦*«
j
m
ï-rg
NOÊXCEEOANCE
iizWi S$20000 t
(–]*500 00
Ш 1000 00
2000 00,
2500 00
iUnit :eq/ha.yrSK1
(«
Î3»r-- ■
Ла *•г )J■Î
t
.//IHXIM-IIIV :A:OU.\HI
Hale:27.II.IWI
Kcmark :Cl.cM'cv .Kiimi
nniw.ofI'MIn201112*.
FIGUR5:SO2-OGNOx-DEPOSITION FRAEF-12KILDER,DEROVERSKRIDER DEKRITISKE
BELASTNINGER I2010PÅGRUNDLAG AFHØJPRIS-SCENARIET (seboxside32)
7RIVM/CCE
/VVriData:
exCLIIP2010
ϊίΐ’ϊάΐ· .mmi /îlS
%»
Région :
EUROPE t fmE-.t':
»(/î>
NOEXCEEDANCE
69 * 20000
F77!isoooo
II$IOOOOO
96(200000
■■ i 200000
Unit :«d/hayrICi
ED*
SS
ГЧr )Ot/
/
•//IXxiM'l'ikt A:Hl*K\lll
Ible:27.II.IWI
kcniark :l'l.i'M'rwKum >
rinKvHl*In2010.«É*w »
Sfi.-.*
0

\
Forklarende bemærkninger
Kritiske belastninger
Dererfastlagt kritiske belastninger iformafkvantitative overslag overdengrænse foreksponering foreteller
tiereforurenende stoffer ,under hvilken der-ihenhold tildennuværende viden -ikkeopstår væsentlige
skadelige virkninger pånærmere angivne deleafmiljøet .Derformodes atindtræde væsentlige skadelige
virkninger ,nårdekritiske værdier forkemiske forbindelser overskrides ijordbund ogferskvand iskovområder .
Coordination Center forEffect (CCE )vedInstituttet forSundhed ogMiljøbeskyttelse (RIVM )iNederlandene
harudarbejdet eteuropæisk kortover kritiske belastninger pågrundlag afEMEP-gittersystemet
(150kmx150km)ogdensamarbejdsbaserede kortlægning ,somdenationale myndigheder foretog i1990
Inden forrammerne afetFN-ECE program .
*Mapping Critical Loads inEurope ",J-P.Hettelingh ,R.Downing ,P.A.M. deSmet ,1991 ,CCE/RIVM .
RAINS-modellen
Ensimulationsmodel ,som ,pågrundlag afGEOMAN-programmel ,erudviklet påInternational Institute for
Applied Systems Analysis iLaxenburg ,Østrig (IIASA ).RAINS stårfor"Regional Acidification Information and
Simulation ".
Tilbrug fordette program kombinerer RAI\S-modellen oplysninger fraEMEP (European Monitoring and
Evaluation Programme under FN-ECE )omgrænseoverskridende fjerntransport afluftforurening med
oplysninger omenergianvendelse ,landbrugsaktiviteter ogemissioner afS02,NOxogNH}fordeenkelte
landes vedkommende ,nuogifremtiden
emissionsbekæmpelsesteknologi ogomkostningerne herved
denuværende planer fornedbringelse afS02ogNOx inden år2000 .
Alcamo ,J.,Shaw ,R.,andHordijk ,L.,eds.(1990).TheRAINS Model ofAcidification :Science andStrategies
inEurope ,Kluwer ,Dordrecht ,Nederlandene .
Dekort,dereranvendt iprogrammet
Kortene idette program viser ,ihvilken udstrækning dennuværende ogforventede deposition afS02ogNOx
overskrider bestemte kritiske belastninger .
Disse overskridelser afspejler forskellen mellem deafCCE/RIVM udarbejdede kortoverkritiske belastninger
forEuropa ogdekortoverS02-ogNOx-depositionen ,dererudviklet forEF-12ogEuropa somhelhed på
grundlag afdenovennævnte RAINS-model .Detoenergiscenarier ertaget fraKommissionens meddelelse
"Energi iEuropa :Energi tildetnyeårhundrede "(juli1990 ).Tysklands forening varikkemed idisse
energiscenarier ,dadeblevoffentliggjort ,men idekort idette program ,derdækker heleEuropa ,erdertaget
hensyn tildenuværende planer omnedbringelse afSO,ogNOx idettidligere DDR fremtilår2000 .
Anerkendelse
EF-Kommissionen ønsker attakke fordefaciliteter ogdenbistand ,denharmodtaget fraCoordination Center
forEffects vedRIVM iforbindelse med udarbejdelsen afdekort ,dererbrugt idette program .
45

■V
Tabel8:KORSIRING
KK-MÅL INDTIL 2000 MAL SKKTORER /
AKTORERHANDLINGER OK
TIDSHORISONTER
•cmissionsstabiliscnng piEF-plan i
1994(1990-nivcaucl )»)
•30%reduktion i20MEnergi.Transport,
Landbrug ,Industri,
Turisme*deilabel7anforteglobalehandlinger
gælderogsåforN'OxogSOxNOx1) ingen
overskridelser
EF*MS+Energi
ogindustri*35%emissionsreduktion påEK-plan i
ir2000(1985-niveau)”forslagtiIproduktstandarder forkul,olie,
brændselsolie ogtjærebeginden1995SOx1)
overhovedet
MS+LM +EF,
EMA+Landbr.•opgørelse overNHj-emissioner +
tendenserne inden1994;standarder for
nyopførtelandbrugsbedrifter inden1996NH3(ammoniak ) •variablemålsvarendetilproblemerne
påregionaltplan
afde
Generelt
VOC EF+MS+Industri •reduktioner itransportsektoren oginden
forindustrielle opløsningsmidler ogma¬
lingersamlidenkemiskeindustri•10%reduktion imenneskeskabte
emissioner i1996
*30%reduktion (1990-niveauet )inden
1999kritiske
belastninger og
EK+MS •direktiv(revision)omstandarder for
affaldsforbrændmgsanlæg inden1994Dioxiner •90%reduktion idioxin-emissionen fra
identificerede kilderindenår2(X)5
(1985-niveauel ) niveauer
EF+MS *tsirslagtildirektivomforbrænding af
farligtaffald:1992
EF*MS+LM+
IndustriTungmetaller *integreret forureningsbekæmpelse og
BedstIilgængelig Teknik*mindst70%reduktion iemissionen af
Cd.ligogl’bfraallekilder11995
#)Mål,deralleredeerfastlagtafKl-'.
1)EF-Kommissionen opstilL-Jc 11990enrækkescenarierforenergieftersporgse !og-forsyninger ogkonsekvenserne herafforNOx-,S02 -ogCO2-
emissioneme .Afcdb-bercgningermedRAINS -modellensynesdetatfremgå,atdeområder,dereranførtunderStrukturfondenes mål1og2.stadig
erlangtfradenacceptableforsuringsgrænsc .Ilvisområder idisseregionernåroppåelleroverskrider dekritiskebelastninger ,måderimidlertid
indføresyderligerercdukt.oncr udoverdeiKK-lovgivningcn fastsatte.IalleandreKl-rcgioncr bordeanførtereduktionsmål gennemføres uden
undtagelse ,hvortilderkræ-,.-senbel)Jeligmindskelse 1efterspørgslen efterenergibaseretpåbedreenergiudnyttelse ogøgedeenergibesparelser .
Tabel9:LUFTKVALITET
MÅL INDTIL 2000 MÀL AKTØRER TIINfORBONT HANDLINGER
EF*MS+ *Helebefolkningen børbeskyttes
effektivt modanerkendte
sundhedsrictsi somfølgeaf
luftforureninginden1995 •gennemførelse oghåndhævelse af
gældendelovgivning omSOi,NOv,
bly.svævestøv ogsonrøg•kortlægning afTksisterendc eller
poler.’..elleproblemer
•forslagtilændringer igældende
lovgivningEMA
EF*MS idem
MS*IM* •Grænseværdier forluft-
forurenedestofferbørdertages
hensyntilmiljøbeskyttelsesenest1998 •WllO-værdicr gøresobligatoriske
påEl-'-plan•overvågning afluftkvaliteten ogkontrol
medkoncentrationsniveauerne på
grundlagafdegrænseværdier hvorder
erfastsatilovgivningenEMA
•Udvidelse aflistenover
reguleredestoffer,derforurener
ogudgørenfareforsundhedog
miljøloto/oti(O3):
•medhenblikpåbeskyttelse af
sundheden :denuværendeniveauer ,
hvtsdissc ikkeoverskrider l-timcs-
midJcIværdirn påP5ug/m-*og8-
limers-middelværdien på
110ug/m-*EF*MS 1992 *direktiv
•medhenblikpåbeskyttelse al
plantevæksten børenI-times-
middelværdi på200pgAn^ugen24-
timcrs-middclværdi på65pg/m-*
ikkeoverskrides
£F+MS+ inden1997 I-orkulilte(CO)ogcadmium (Cd):
•kendskab tildenuværende niveauer
ogopstillingafgrænseværdier•kortlægning afpotentielle eller
eksisterende problemerEMA
•ove'*:.'!delw vilkv••»v-nlf.il siivi.
grænseværdier
idem inden 1999 l;urundrestoller,undre
tung:?..luller.organisteforbindelser
i-igugtitirui’eiu!e:xi.Nitiuf .
*kcn.i'kjblil denuværende ni\luiicr*kori.u ,gning JIpotentielle eller
cksi.•vilde problemer
46*iVf'kellige in:11alt eller
on'.;xndigheJcme

5.3Beskyttelse afnaturogbiodiversitet
volution ,ognavnlig idet indbyrdes ,b:<_-c'eseller gårtabt,kandetforhindre
harmenneskeheden stot migration ,og*0'nogle afarterne erdetensbetydende
dens okoloeiske grundlag .Imed deres ucr -::cie!se.Siden den industrielle revolution ,ognavnlig idet
sidste halve århundrede ,harmenneskeheden stot
reduceret denlevende verdens okologiske grundlag .I
mange tilfælde erdertaleomuigenkaldelig skade på
komplekse levende systemer . Fællesskabets strategi gårudpåatbevare Europas
biodiversitet .‘'orst ogfremmest pågrundlag af
bæredygtig arealforvaltning iogomkring levesteder af
betydning forFællesskabet ogvidere omkring .Dermå
-baseret påideen med Natura 2000 -skabes etnetaf
levesteder ,veoatlevestederne selvogkorridorerne
mellem demgenoprettes ogbevares .Omdette netkan
oprettes ogbe.a/es,vilihøjgradafhænge af,hvordan
transport -,larcorugs -ogturistpolitikken udformes og
gennemføres i*'emtiden .
Figur 6viser sv-ategien tilbeskyttelse afnatur og
biodiversitet .Påtrods afdeforanstaltninger ,internationale
organisationer ,Fællesskabet ogindividuelle
medlemsstater hartruffet ,gørdealvorligste trusler
modnaturbevarelse ogopretholdelseafbiodiversiteten
sigstadiggældendeogforværresendoginogleområder .
Levesteder fordyrogplanter udnyttes afmennesket ,og
dearter ,sombeboede dem ,gøres hjemløse .Enstordel
afdenudvikling ,derharfundet stedogstadig finder
sted,eristrid med menneskehedens grundlæggende
ønske omatleve iharmoni medognyde naturen .
Grundene tilatbevare naturen ogbiodiversiteten
rækker dogvidere :fordetførste erdetnødvendigt for
dengenerel leopretholdelse afdenøkologiske Iigevægt ;
fordetandet rummer naturen enuvurderlig genetisk
bank ,som harafgørende betydning forudviklingen
inden formedicin ,biologi ,landbrug ogandre
videnskabelige områder .
Fordefleste vilde planter ogdyrudgor levestedernes
opsplitning ogisolering ,navnlig som følge af
infrastrukturarbejder (herunder højspændings ¬
ledninger ),denstørste trussel .Hvislevestederne bliver
forsmå ,oghvis deområder ,decJorbinder demTabel 1Oangive' målene forår2000 ogdeinstrumenter ,
derpåkortsig:behøves til,atnettet ogovervågningen
afdeneuropæ skebiodiversitet kanvære delvis idrift
iår2000 .
Udover besk .-elsen afnatur ogbiodiversitet istor
skala ,som beskrevet ovenfor ,tilkommer detde
nationale ,regonale ogloka'e myndigheder og
virksomheder ,grundejere oghusejere atbevareogøge
naturskønhede'' ogparkerne oghaverne ideres eget
område .
FIGUR6:DIAGRAM FORNATURBESKYTTELSE
NATURBESKY'n EI-SH
-Oplysningskampagne
•Miljfftindcrvismr.jINFORMATION
1 I
BESKYTTELSE AFDENBIOLOGISKE ARTSRIGDOM AREALANVENDF.LSES FORVALTNING
BÆREDYGTIG
LDNYTTH.SE
AFARTEKNE•Ilandelsregler
-Bæredygtigt fiskeri
-Haredygtig ivlogudnyttelseaf
hertilegnedearterBÆREDYGTIG
UDVIKLING-VVMforprogrammer osv.
-Reformafstrukturfondene
-Reformafdenfalleslandbrugspolitik
-Nybæredygtig politikfor:-Turisme
*Tran<|x>n
-Energi
-RiUlohiJv •:!mj»
Sku\t'p..,:
IRI‘l)NI\(i \r
TRU-IDI *A>:.i<•l*ur<’f\(;i<k nelhiscreip.1
Iv-wkTiliiv-km cl(Naiurj
-LIEE(ACNAT -MEDSI'A -NOKSI'AIlævcslcdsdircktJvct
•i.II-H(ACNAT)
-Fuglcdirckliva
•CITESBEVARELSE AF
NATURLIGE
LEVESTEDER
OVERVØGNING(XJOPGORF.USLR MIUOAGE' .:.REI
47

Tabel10:NATL'ROGIHOLOGISK ARTSRIGDOM
MAl.INUTIL2000 VIRKEMIDLER SEKTORER /
AKTORERНШКНЛТ
landbrug ,Skovbrug ,
Fisken,Transport,
Turisme,Energi,IndustnBevarelseafbiodivcrsuci pi
grundlag afbæredygtig
udviklingogforvaltning iog
omkringnaturligelevesteder
afeuropæiskogglobalværdi
samtgennemstrengkontrol
medanvendelsen afog
handelen medvildeanerEF.MS.LM,NGO,
Landbrug
EF+MS+LM1.Bevarelse ellergenoprettelse
afnaturligelevestederoggode
livsbetingelser forviideplanter
ofdyrearter indenfor
fællesskaberne•direktivet oinlevesteder 1092=»
•ajourforing afdirektiv79/409/
EOFomvildefugleigangværende
Idem+NGO+Landbrug 2.Oprettelse afet
sammenhængende nelaf
beskyttede områder•opstilling afkriterier for
udpegning aflevesteder ,
stødpude-områder ogtræk¬
korridorer1992*1993 ei
-Natura2000:pilotpro-
grammerforomhyggeligt
udvalgte ogforvaltede
naturområder iEFIdem •handlingsprogrammer for
effektiv bevarelse og
overvågning afdeområder ,der
udpegesunderNatura20001991-1993
3.Strengkontrolmedmisbrugaf
oghandelmedvilJcarter Idem •opgørelse ,overvågnings ¬
systemeroggcnoprcllelscsplancr
fortruedcogoverudny tiedeaner1991-1992
Idem+l'NEF(CITES) *reguleringafhandlenmedtruede
arter ifællesskabet og
internationalt1992=»
MS+EF+UNEP
(CITES+BONN-
KONVENTIONEN )1992 =» •internationale konventioner
(artsrigdom .Alperne ,regionale
aftaler linder Honn-
Konventionen )
EF.MS,LM •reformafEF'slandbrugspolitik
(navnligzoneprogrammer for
støtte tilmiljøvenlig
landbrugspraksis )igangværende
MS.LM,EF 1995=» *miljøvurdering afpolitikker ,
planerogprogrammer
Idem+NGO •folkcoplysningsprogrammcr 1992=»
F.F,MS+Skovejere *foranstaltninger tilatbevareog
beskytteskovenegradvis
E

V
5.4Forvaltning afvandressourcerne
Vand erenforudsætning foraltliv.Vandkvaliteten er
tillige enindikator fordetnaturlige miljøs generelle
kvalitet.Uden vand kandesocio-økonomiske aktiviteter
ikke bevares eller udvikles påenharmonisk og
bæredygtig måde .Vand afgodkvalitet erkuntilstede
ibegrænsede mængder påetgivet tidspunkt ogsted .I
henhold tilnylige statistikker fraEurostat /OECD erdet
gennemsnitlige årlige vandforbrug pr.indbygger
(herunder vand tilkunstvanding )iEF-12 steget fra
590mJi1970til650m5i1975,750mJi1980og
790m3i1985 -ensamlet stigning påca.35% iet
tidsrum på15år.Islutningen af1980'erne svingede
vandforbruget iEFpr.indbygger fra200-300 mJi
Luxembourg til1000-1200 m3iItalien ,Portugal og
Spanien .Tilforbedring aflivskvaliteten ogsom en
forudsætning forbæredygtig udvikling mådersikres
tilstrækkelige vandressourcer afacceptabel kvalitet i
hele Fællesskabet ,uden atdergribes ind iden
økologiske ligevægt .atgenoprette grund -ogoverfladevand ien
økologisk acceptabel tilstand ,bl.a .tilindvinding
afdrikkevand
atsikre ,atefterspørgslen efterogforsyningerne af
vand bringes iligevægt pågrundlag afenmere
rationel anvendelse ogforvaltning af
vandressourcerne .
Fremstillingsindustrien (forarbejdning ),energisektoren
(afkøling ),landbrugssektoren (kunstvanding )og
turistsektoren (drikkevand ogbadevand )ermeget
afhængige afathavetilstrækkeligt vand afgodkvalitet
tilrådighed ,menersamtidigde største vandforurenere .
Tabel 11angiver degenerel lelangsigtede endemål for
vandkvantiteten ogvandressourcerne ogdemål,der
skalnåsår2000 ,samt deaktioner ,derbehøves påkort
sigt.Deerpålinjemeddethandlingsprogram ,derer
skitseret iHaag-erklæringen omFællesskabets
fremtidige grundvandspolitik ,som blevvedtaget på
EF-Ministerrådetsmødeden26. -27.november 1991 ,1).Fællesskabets politik skalderfor tagesigte på
atforebygge forureningen affersk ogmarint
overfladevand oggrundvand ,medsærlig vægt på
forebyggelse vedkilden
49
1,1 Som bekræftet iRådets resolution af12.12.1992 ,EFTnrC59af6.3.1 992 .

\
Tabti11:VANDMÆNGDE 0(1VANDKVALITET
MÅL EF’s M\L INDTIL 2000 TUKHORBONT AKTORER HANDLINGER
Kvantitativ «
aspekterWS+LM -Bæredygtig anvendelse
afferskvandsressour ¬
cerne :efterspørgslen
efter vand bor være i
ligevægt med vandres ¬
sourcerne1992/93 -Forebyggelse afpcnnanenl
overforbrug
-Integrering afkriterierne for
rcssourccbcvarclse og
bæredygtig anvendelse i
andre politikker ,herunderfor
landbrug og
arcalanvcndclscsplanlægning ,
men også forindustri
(udvikling ,beliggenhed og
fremstillingsmetoder )
-Markant begrænsning af
forureningen afbåde
grundvand og fersk
overfladevand-Indsamling ogajourføring afdata
omgrundvand
-Overvågning ogkontrol med
foranstaltninger ulbeskyttelse af
grundvandet
-Integreret vandforvallning og-
beskyttelse ,herunder lovgivning
-Foranstaltninger lilalbcskyllcog
genoprette vandførende lag
-Foranstalutingcr tilatfremme
mere effektiv vandudnyttelse
-Økonomiske og fiskale
foranstaltningerudgangen af
1995idem
Grundvand ogfersk
overfladevand EF+MS+ medio1993
LMog
MS idem
>tf+EF+
sdrnrer *LM
MS +LM*idem
igangværende
EF
MS*LM Kvalitative
aspekter•Grundvand og fersk
overfladevand :-konsekvent
gennemførelse afdegældende
direktiver ombyspildevand og
nitratforurening med henblik på
al mindske tilførslen af
næringsstoffer tiljord,vand og
sedimenter .
Med hensyn tilferskvand :
undersøgelse afbehovet foret
direktiv omfosfatrcdtiklion .
-Udarbejdelse afyderligere
specifikke emissions­
grænseværdier tilfremme af
udviklingen afproduktions ¬
processer ogkravsspccifikaiioncr
forprodukter med henblik påat
forhindre forudsigelige negative
virkninger påvandel (anvendelse
afBedst Tilgængelig Teknik
kombineret med målsætninger ,
derskalopfyldes senere )
-Indflydelse påstandardiserings ¬
organisationer , ved at
vandhchandlingsindtisincn igivet
falddeltager
-Forslag ulgradvis erstatning af
skadelige pesticider ogindførelse
afanvendelsesbegrænsninger
-Økonomiske og fiskale
virkemidler-Atbevare uforurenet
grundvand
-Atforhindre yderligere
forurening afforurenet
grundvand
-Atgenoprette forurenet
grundvand tilden
kvalitet ,derkræves til
fremstilling .af
drikkevand•Grundvand :atforhindre al
forurening frapunktkildcrog
mindske forureningen fra
difusc kilder efterprincippet
omdenhedste ogdenRedste
Tilgængelige Teknologipermanent
Grundvand
EF 1995 .af
EF*MS*
Industri +
snfajtåsmgs -
organisationer
(f.efcs .CEN)1992=»
emissions *
idem idem
EF*MS 1993
MS*LM+ igangværende
EF
EF*MS 1992 Overfladevand
•Ferskvand-Fersk overfladevand :forslag til
direktiv skal forelægges .
Medlem ssiatsprogrammcrforallc
vandområder under hensyntagen
tildisses særlige situation :
praktiske foranstaltninger ,delvis
‘finansieret af nationale
miljøbcskytlcl sesfondeAlbevare enhøjstandard
forøkologisk kvalitet med
enartsrigdom ,dersåvidt
muligt svarer tilengiven
vandressources
oprindelige tilstand-Overfladevand :kvalilcts -
forhcdnng henimod bedre
økologisk kvalitet og
beskyttelse afhøjkvalitet ,
hvor ensådan findes1997 MS
•Havvand •Havvand :yderligere foran ¬
staltninger tilopnåelse afhøj
økologisk kvalitet og (il
begrænsning afoverfladevand *
forureningen :
*Udarbejdelse alforsi agom
forebyggelse afmiljøskader som
følge af'transport (oliespild ,lab
aflast,mindskelse afforurening
Ira «tr111.TIi
‘Overvågning algeogr J!I>ke
områder IIHTI egnede
overvåg :mgsmelodor
*Forslag tiletdirektiv om
nedbringelse afforurening fra
mindre skibe som følge af
forurening fra »Irilteller uheld
•Økonomiske ogfiskale virkemiJterBegrænsning af
udledningen afallestoffer ,
som ikraft afderes
toksicitet persistens eller
ophobning kunne forringe
miljøet ,li)niveauer ,som
ikke erskadelige ,med
henblik på en lu>|
økologisk kvalitet tall
overfladevandaf *Havvand :målogaktioner i
lighed med Nordsø *
konferencen for andre
følsomme havområder iKl;
LF*MS 1993=>
MS igangværende
eenede tm *J
sEF*MS 1993 =3
MS*HF igangværende

\
5.5Bymiljoet
IFællesskabet borca.80% afbefolkningen ibyer ,og
tendensen erstadig iopadgående retning .Byområderne
erderfor dér,hvor miljoproblemerne mest berører
borgernes livskvalitet .Demografiske tendenser ,
herunder befolkningstal ,husholdningernes storrelst
ogarealanvendelse ,peger iretning afendnu større
pres på byområderne . Ihenhold til
subsidiaritetsprincippet vilmyndighederne ,primært
lokalmyndighederne ,have ansvaret forbymiljøet og
forattræffe defornødne afbødende eller udbedrende
foranstaltninger .Hvad Fællesskabet angår ,bevirker
dele afmiljølovgivningen (f.eks .direktiver om
afbrænding afkommunalt affald 1"og
spildevandsbehandling 1*1)ogenstordelafden
virksomhed ,derforegår gennem strukturfondene ,
uundgåeligt ,atdetspiller envigtig rolle ibyernes
udvikling .Formålet med Fællesskabets politik skal
derfor være atanspore delokale myndigheder tilat
tage den udfordring op,som mange byers
miljøproblemer eridag,oghjælpe dem med atfinde
denbedst mulige løsning påproblemerne .arealanvendelsesplanlægning forbyogland
optimal to-saltning afindustriel ogøkonomisk
vækst ,ene'giforbrug ogaffald
rationalisering afbytrafik ,herunder forbedring af
deoffentlige transportfaciliteter
beskyttelse ogforskønnelse afbyernes historiske
arvoganlæg afgrønne områder .
Figur 7eret oversigtsdiagram ,hvoraf detklartfremgår ,
hvorindviklede bymi Ijoforholdene er,oghvem derer
deimplicerede parter .Med hensyn til
ansvarsfordelingen vilenstordelafindsatsen komme
tilatpåhvile industrien ,forretningslivet og
transportsektoren samtindividuelle borgere /forbrugere .
Hvad angår endemål ,mål påkortere sigtog
foranstaltninger ,erdetklart ,atbymiljøet vilfågavn af
gennemførelsen afdemålogforanstaltninger ,derer
angivet itabellerne fordevigtigste målsektorer ogfor
luft,vand ogaffald .Tabel 12nedenfor drejer sigomet
afdemest presserende problemer ibyområderne ;et
problem ,somikkedirekte eromhandlet idenævnte
tabeller -nemlig stoj.Over 16%afbefolkningen erom
natten udsat forstøjniveauer påoverleq65dB(A )l4|,der
hovedsageligt skyldes vej-oglufttrafik .Dette medfører
alvorlig sundhedsfare .Hovedformålet burde derfor
være atretteoppådisse forhold ,inden dersættes4nd
påandre niveauer .Transport ,energi ,industri oginogle tilfælde turisme er
denøglesektorer ,derharstørst indvirkning på
bymiljøkvaliteten ,ogsomligeledeskan vinde betydeligt
gennem mere rationel planlægning ogbæredygtig
forvaltning afbyområderne .I1990 offentliggjorde
Kommissionen engrønbog ombymiljoet 151,hvori der
varforeslået enrække mulige foranstaltninger
vedrørende bl.a .
Tabel12:STØJ
EPs.MAI .INDTII.2000 MÀL SEKTORER /
AKTORERШШХШКГ IIANDI.INCEK
Transport +
IndustriStøjniveau omnattenpiil-C<jdH(A): *ingenpersonml
udstiles for
Højniveauer ,derbringer
sundheden og
livskvaliteten iEMA +MS♦LM inden 1994 *kortlægning afstøjniveauer iEF *udsættelse afbefolkningen for
støjniveauer piover65mlbringestil
ophør;piintettidspunktml85
overstigesinden1995 MS+LM *sløjbckxmpclscsprogram opstilles
fare
inden1995EF+MS+Industri*yderligerenedbringelse afstøjemissioner
(biler.lastbiler.fly.kraner,
grxsslimaskincr osv.).Direktiver
forelæggesmedhenblikpigennemførelse
indenIr2000•denandelafbefolkningen ,deri
øjeblikketudsættesfor55-65,mlikke
udsættesfornogenstigning
*denandelafbefolkningen ,deri
øjeblikketudsættesforniveauerpiun¬
der55,mlikkeudsættesfornogen
stigningoverdetteniveauvedvarende EMA+EF+MS *standardisering afstøjinllof .-Milerog
stnjklas.sificcring
MSs-LSI»EF idem *adfa trkendeI«T;IIINI.I !*.gei»•.I
hensynlilhilkorscl .flyprovcJ..rjr ,s.»:m
derkorero'r.•
MS*LSI idem •foranstaltninger itilkmtring nI
infrj«imkiurog l>si»kplantag *ugs;l«*»•*!
bedreyoncinddeling omkringlufthavne ,
inJiMnomr.Uor ,hovedveje ogymbjrvr
ED
(DEETnrU63.89/369/EOF.El-Tnr1.203,89/429/KOF.
F.l-Tnr1.135af30.5.1991 ,91/27l/FOF.
KOM(90j2IS ,af27juni 1990 .
Kilde:EC.MT'srapportomtransportpolitik ogmiljøet,OF.CD,l'arts,1990.(2)
(3)
(4)

1
FIGUR7:BYMILJØ (DIAGRAM )
REGIONALLDVIKLING
Λ Т T i
URBANISERING
Demografisk aspekt
Bebyggetmiljø
FattiedomTRANSPORT
Fysiskplanlægning
Offentligtransport
MobilitetTURISME
Kulturarv
MobilitetINDUSTRI
ENERGI
Fysiskplanlægning
T T T T
wrrmmm?mmm
&..A Wi
"Am«
jBspilde-
vandForurening af
jorden\
\ \ /Støj \" / \\ УVand­
kvalitetAffald
(forvaltning)YV bOver-
befolkning\ /k­\/ \
Forringelse
afnaturen/Luftkvalitet
BYMILJØ
0

\
5.6Kystområder
Fællesskabets samlede kystlinje er,nårdersesbortfra
degræske oerogdeindre danske farvande ,påomkring
58000km .Fællesskabets kystområder omfatter
enestående naturværdier meduerstattelige økologiske ,
kulturmæssige ogøkonomiske ressourcer .Alle
Fællesskabets havressourcer afhænger afkystens
miljøkvalitet ,ogdenne naturlige grænseflade mellem
land oghaverendvidere præget afovermåde stor
sårbarhed .Kystområder ervigtige aktiver for,mensamtidigalvorligt
truet afurbanisering ,øget fiskeri ,turisme ,transport ,
industri ,energi oglandbrug .Strategien stiler mod at
skabe enstram miIjøramme medhenbi ikpåatsamordne
oglede disse sektorer frem mod enintegreret og
bæredygtig udvikling .Den skal omfatte alle
Fællesskabets kystområder ,herunder forstrand ,
kystvande ogflodmundinger sammen medkystlandet ,
sålangtindilandet ,somhavets ellerkystens indflydelse
rækker .F&U-indsatsen ,som den eromfattet af
Fællesskabets miljøforskningsprogram ogafMAST -
programmet ,stilermodattilvejebringeet videnskabeligt
grundlag formiljøforvaltning ogbørderfor indgå som
etintegreret led istrategien .Strukturfondenes rolle -
herunder navnl igRegiona Iudviklingsfonden ,hvordette
errelevant -børbevæge sigfraenfortrinsvis
finansierende rolle iforhold til de
udviklingsprogrammer og-projekter ,derforeslås af
medlemsstaterne ,mod medansvar forfornuftig
planlægning ogforvaltning afområderne ogkvaliteten
afselve den foreslåede udvikling .Detsenest
offentliggjorte dokument EUROPA 2000 ,akantjene
somgrundlag fordenne nyefremgangsmåde .Detkan
idenne forbindelse nævnes ,atflertallet afde
støtteberettigede regioner under mål 1iEFRU grænser
udmod havet .Derudøves etstigende pres påvore kyster :
kystregioner ,derføler ,atdeersakket bagud i
udviklingen ,bestræber sigpåatindhente det
forsømte
deerude ienkonstant befolkningstilvækst
kystturisme bliver mere ogmere populær .
Disse ogandre presmedfører ,atderbliver færre åbne
områder ognaturområder ,samt væsenti igeændringer
aflandskabet .Dekanogsågiveanledning tilkonflikter
omanvendelsen afland oghavogtilkonkurrence
mellem lokale ogregionale myndigheder .rolle forhold til de i
Foratbevare naturværdierne langs Fællesskabets kyster
vilKommissionen foreslå enoverordnet strategi ,som
omfatterforskningog udvikling ,strategisk planlægning
ogintegreret forvaltning (Fællesskabets strategi for
forvaltning ogbeskyttelse afkystområder 01).Tabel 13viser devigtigste ledistrategien .
Tabel13:KYSTOMRÅDER
EF-MÅLINDTILÅR2000 MÅL ITnSUCREONT VIRKEMIDLER SEKTORER ;
AKTØRER
inden1998 •rammeafintegrerede forvaltnings ¬
planerpåpassendeniveauerMS+LM+EF 'bæredygtig
udvikling af
kystområder og
deresressourcer i
overensstemmelse
medkystmiljøets
birrccvne•højereprioritering afmiljøhensyn i
kystområderne bl.a.gennembedre
samordning mellemrelevante EF-
politikkerogmellempolitikkerpåEF-
plan,nationaltplanogregionaltplan
vedvarende •bedreknow-how ogudveksling af
erfaringer
•oprettelseogforbedring afdatabaser
ogrelevanteindikatorerMS+LM+EF •operationel rammeforintegreret
planlægning ogforvaltning
inden1995 MS+LM+EF
1993-1994 •pilotprojekter forintegreret
forvaltning afkystområderMS+LM+EF •udviklingafkriterierforenbedreba¬
lancemellem arealanvendelsc og
bevarelse oeanvendelse af bevarelse og
naturressourcer
1992=»*•oplysningskampagner
•uddannelse
•fagliguddannelse
•finansielstøttetildemonstrations ¬
projekteroginnovativetiltag(1JFE)MS+LM+EF
Turistsektor
Transport
Virksomheder
Landbrug
Offentligheden•bevidstgørelse afoffentligheden ,
myndighederne ogdeforskellige
erhvervsgrene
1993=> •bedrekriterier ,somkansikre
bæredygtighed iprojekterogpro¬
grammer (vnkl.VVM)MS+F.F
01KOM (91)452endelig udg .af7.11.1991
EFTnrC59af6.3 .1992

5.7Affaldshåndtering
Deproblemer ,somaffald forårsager ,erbådespecifikke forebyggelse afaffaldsproduktion ogløsning af
ogrelativt indviklede :affald erikkeblotenpotentiel affaldsproblemerved kilden ,fremme afgenanvendelse
forureningskilde ,detkanogsåvære sekundære råstoffer ,afoggenvinding fraaffald ,bl.a .vedsortering ved
Valgafprioriteteridennesektorhardirekteøkonomiske kilden ,prioritering afaffaldsstrømme ogfremme afet
ogmiljømæssige følger oger afdirekte betydning ikke rationelt netafbortskaffelsesfaciliteter .Desuden burde
blotformiljøpolitikken ,men også forteknologi -,anvendelse aflevetids-analyser fremmes ,således at
økonomi -ogforbrugerpolitikken . alleberørte personer anspores tilatnåkonkrete mål
inden foretbegrænset tidsrum .Farligt affald skal
Håndtering afaffald ,derproduceres iFællesskabet ,viIhelliges særlig opmærksomhed både med hensyn til
være enafnøgleopgaverne i1990'erne .Den forebyggelse ogfremme afstørst mulig genvinding
fremherskende stigende tendens iaffaldsproduktionen samt udvikling afenEF-dækkende infrastruktur for
skalstandses ogvendes ,både forsåvidtangår omfang sikker bortskaffelse ,
ogmiljørisiko og-skade .EnEF-strategi for
affaldsforvaltning indtil år2000'” erallerede blevet Nårdeterrelevant ,vilderblive anvendt økonomiske
offentl iggjort oggodkendt afRådet 01.Strategien omfatter ogskatte-og afgiftsmæssige instrumenter .Lovpakken
enhierarkisk opstilling afvalgmuligheder inden for afforanstaltninger vedrørende affaldshåndtering skal
affaldshåndtering ,hvor derlægges særlig vægt på endvidere suppleres med vedtagelse afsærdirektiver
mindskelse afaffaldsproduktionen efterfulgt affremme omemballage ,afbrænding afindustriaffald oggiftigt
afgenvindingoggenbrugogendeligafoptimeringaf affald ,ogomkontrol med ogoprensning af
metoderne tildefinitiv bortskaffelse afaffald ,derikke deponeringspladser ,samt etmere generelt direktiv om
kangenanvendes .Ifigur 8eranført etstrategisk civilretligt skadeserstatningsansvar ,
rutediagram foraffaldshåndtering .
Itabel 14anføres deoverordnede målsætninger ,de
Denne strategi vilblive videreført ogudbygget under konkrete målforår 2000 ogdeforanstaltninger ,derer
dette program .Dervilnavnlig lægges større vægt på nødvendige påkortsigt.
□
SEC(89)934 endelig udg.,september 1989 .
Resolution ...af7.5.1 990 ,EFTnrC122.

FIGUR8:SKEMAOVERENSTRATEGI FORENEF-POLITIK FORFORVALTNING AFFARLIGT
OGANDETAFFALD
I.PRINCIPPERV.VURDERING AFPRINCIPPERNE OM
AFFALDS PLANLÆGNINGSPOLITIKFOREBYGGELSE af
affaldsprod uklionGENVINDING fraSikker
producerel affald BCKISCMTELSEBCRia<AHîLSEFeedback
Adskillelse ogBegrznset
bortskaffelseGennemteknologi :
renereteknologier
Gennemprodukter :
miljømærke og
produktstandarder
Gennemundgielse :
genbrugGennem
adfærdsændring :
producentogforbruger-Forbedring afregler,virkemidler oghandlingersortering
Separatindsamling
Materialegenanvmdelseog
Energigeavinding Strengere
normer
HI.MALENE II.DENLOVGIVNINGSMÆSSIGE RAMME IV.HANDLINGERNE
SPECIAL REGLER
A.Omsærligeaffaldstyper .Konsekvent gennemførelse afEF-
lovgivnmgen gennem :Tilvejebringelse afdatagrundlag GENERELLE REGLER
Rammedirektiv omaffald for:
•Affaldsproduktion
karakterisùka
-Affaldsbehandlinganlægog
Pilideligedataom:
-Affaldsproduktion og
karakteristikaDirektiver om:
-Spildvandsslam
-PCBogPCT
-Kloakslam
-Emballage
-BatterierDirektivomfarligtaffald
Oprettelse afintegrerede
affaldsplanlægningssystemer :
planer,netværk,anlæg-Affaldsbehandlingsanlæg
Affaldsplanlægning
Udviklingafmiljøregnskaber for
vurdering af
affaldsplanlægningsal temativerForordning omkontrolmedHøjtprioriterede affaldsstrømme :
affaldstransporter -Brugtedækaf -Brugtedæk
-Halogenerede opløsningsmidler
-Brugtebiler
-Byggeaffald
-Hospitalsaffald
-HusholdningsaffaldDirektivforslag om
erstatningsansvar for
miljøskaderUdvikling oganvendelse af
økonomiske instrumenter ,
specielt udviklet til
affaldsplanlægning
Udvikling ogfremmeaf:
-Renereteknologier
-Miljøvenlige produkter
-Kildesorterings -ogandre
sorteringssystemer
-Genanvendelseskredslob
-Ufarlige bortskaffelses -
processerBOmsærligeaffaldstyper
Begrænsning afaffaldstransport Affaldsplanlægning
Oprettelsetf
genanvendelseskredsløb ogåbning
afmarkedsmuligheder for
genanvendelsesmaterialerDirektiver ogtekniskenormerfor:
Affaldsforbrænding
(husholdningsaffald ogindustrielt
affald)
Deponering pålossepladsPrincippets omtilstrækkelig egen
kapacitetognæihedsprincippel
Udvikling afprodukt ¬
specifikationer ,simaterialerne
kangenanvendes
Udviklingoganvendelse afEF-
instrumenter forfinansielstøtte:
-LIFE(ACE,NORSPA ,
MEDSPA )
-Rcgionalfondc
-Forsknings -ogudviklings ¬
midler
55

\
Tabel14:AFFALD
MÅL EF’sMALINDTIL2000 SEKTORER /
AKTØRERТПНЮКВСКГ HANDLINGER
*generellemål:rationelogbæredygtig
ressourceanvendelseIndustn
Landbrug
Transport
Energi
Turisme
EF+MS*LM
Industri
EF+MS*LM
Industri
/cd*Offealligbeden
-EF+MS+LM
EF*MS*LM
Ind+NGO*
OffentlighedenHushottung -
saffald*begrænsning afaffalds ¬
produktion (luknmgaf
kredsløb)
*maksimal genanvendelse
oggenbrugafmaterialer
*ufarbgbortskaffelse afalt
affald,derikkekan
eilerinden1995 *affaldsplaner opstillet i
medlemsstaterne
*stabilisering afmængden af
produceret affaldtiletEF*
gennemsnit pi300kg/person
(1985-mveauC ));intetlandmå
overskride 300kg/person
*genvinding/genbrugpimindsl
50%afpapirglasogplast(som
EF-gamemsnil )
*EF-dækkendeinfrastruktur for
ufarligindsamling ,sorteringog
bortskaffelse
*ingeneksportudafEFmed
henblikpiendeligbortskaffelse-
*genvinding /genbrug af
forbrugsvarer
'markedforgenanvendelses ¬
materialer
*betydeligreduktionnidioxin-
emissioner (90%reduktion af
1985-ruveauer i2005)'direktivet omdeponering
sættesiværk
*direktivet omemballage
sættesiværk
*renereteknologier +
produktdesign
'politikforprioriterede
affaldssirømme ,stopfor
deponering afsærlige
affaldstyper (lovgivning +
frivilligeaftaler)
'pålidelige EF-dataom
produceret ,indsamlet og
boitskaffet affald
•systemforercumingsansv&r
indtert
*økonomiske incitamenter og
instrumenter (inkl.
pantordninger +frivillige
aftaler)
'grænseværdier fordioxin ¬
emissioner frakommunale
affaldsforbrændingsanlæg1995
gradvis
igangværende
genanvendes eller
genbruges ,iprioriteret
rækkefølge :
-afbrænding
varmegenvinding
-forbrænding
-deponeringmed
EF+MS+LM
+EMA1995
EF+MS 2000
af
MS+EF+Ind. igangværende
(inkl .
EF+MS+LM inden1994
Farligtaffald*begrænsning afaffalds ¬
produktion (lukningaf
kredsløb)
'maksimal ,
genanvendelse
matcrialer
*ufarligbortskaffelse afalt
affald,derikkekan
genvindes ellergenan¬
vendes,efterfølgende
prioritetsorden :
-afbrænding
varmegenvinding
-forbrænding
-deponeringEF+MS*LM
Industri
EF*MS*LM
Industri
EF+MS*Ind
»LM+NGO*
Offentlighedeninden1995 *ingeneksportudafEFmed
henblikpåendeligbortskaffelse
*affaldsplanerimedlenisstaleme
'EF-dækkende infrastruktur for
sikkerindsamling ,sorteringog
bortskaffelse
*markedforgenanvendelses -
materialer*direktivet omdeponering
iværksættes
'direktivetomforbrænding
affarligtaffaldiværksættes
'politik forvigtige
affaldsstrømme ,ferbudmod
deponering afsærlige
affaldstyper
*renereteknologier
'pålidelige EF-dataom
produceret ,indsamlet og
bortskaffe !affald
*oprettelseafenaffaldsbørs
*erstatningsansvarsordntng
indfort
*risikokorllægning
*økonomiske incitamenter og
virkemidler (inkl.frivillige
aftaler)1995
genbrug/
af igangværende
Ind+EF+MS
EMA+MS+igangværende
1995
LM
EF+Ind.
EF+MS+Ind
EF*MSmed
inden1995
2000
1995
igangværendeEF*MS*Ind.
MS*EF+Ind.
(1)bueretpåstatistiskeoplysningerfraEUROSTATogOECD
56

\
Kapitel 6:Risikoforvaltning ogulykker
Uden atskade denoverordnede målsætning ,dvs.bæredygtig udvikling ,erdetvæsentligt ,atderiresten afdette
årtigøres enindsats forbetydeligt atforbedre risikovurderingen ogindsatsen vedulykker ogkatastrofer .Her
opsummeres derisikoområder ,dererblevet prioriteret højest under dette program .
6.1Industrirelateret risiko
Beskyttelse afmiljøet ogmenneskets sundhed
forudsætter ,atdertages fatpådeindustrirelaterede
risici påenrække områder :generelle industriaktiviteter ,
kemikaliekontrol ,bioteknologi ogproduktmærkning .
Derersketbetydelige fremskridt forsåvidtangår både
lovgivning ogkontrol som følge afFællesskabets
tidligere handlingsprogrammer påmiljøområdet ,bl.a .hartjent deres egentlige formål .Devigtigste
industrianvendelser forkemikalier erfremstilling af
papirvarer ,råmetallerog levnedsmidler ,olieraffinering
ogtekstilfabrikation ,transportmaskiner ,elektriske
maskiner ogudstyr ,gummi ogplast .
Nogle afdemere positive aspekter afdenyeteknikker
forgensplejsning ogbioteknologi erblevet omhandlet
ikapitel 4.1.Derhersker dogenvisfrygtfor,atdenne
nyeteknologi måtte medføre potentielle risici ,derikke
kungælder menneskets sundhed ,men også hele
miljøet .Derkunne være risiko for,atenomfattende
anvendelse ogudsætning afnyegenetisk modificerede
organismer ville kunne ødelægge denskrøbelige
balance inaturen eller endog fåevolutionære
virkninger .Følgeliger sund forvaltning afbioteknologi
både inden foroguden forDetEuropæiske Fællesskab
etmust .*direktiv 82/501/EØF (,,omrisikoen forstørre uheld
iforbindelse med enrække industriel leaktiviteter ,
generelt benævnt "Seveso *-direktivet
*direktiv 67/548/EØF 121ogefterfølgende ændringer
omklassificering ogetikettering affarlige stoffer
*direktiver omskadelige udledninger tilluften ,
udledninger tilvand ogforvaltning afgiftigt og
farligt affald
*direktiv 90/219/EØF 131omanvendelse afgenetisk
modificerede mikroorganismer iforsknings ¬
laboratorier ogindustriproduktionsanlæg ,og
direktiv 90/220/EØF 14’om passende
risikovurdering og-forvaltning ,nårgenetisk
modificerede organismer udsættes imiljøet .
Dererikkedesto mindre stadig meget ,derskalgøres ,
navnlig hvad angår kemikalier ogbioteknologi .
Kemikalier erblevet enpraktisk taltuundværlig
bestanddel afvores dagligdag .Næsten alleprodukter
indeholder kemikalier eller erforarbejdet eller
indpakket under anvendelse afkemikalier .Derernu
identificeret over 7mio .kemikalier ;ca.100000
anvendestil produktfremstilling .Udoverdetstigende
antal kemikalier erdersket enenorm stigning ide
producerede mængder .Den samlede produktion af
organiske kemikalier alene erf.eks .sprunget fra7mio .
tons i1950til63mio .tons i1970ogtilover250mio .
tons iøjeblikket .Defleste kemiske stoffer erpotentielt
farlige ,hvisdeikke anvendes korrekt ,eller hvisde
frigives istørre mængder vedenfejl.Desuden fortsætter
mange kemikalier med atforurene længe efter ,atdeDerskal ibestemmelserne ombioteknologi være en
hårfin balance mellemhensynene tiIoffentl igsundhed /
miljø ogforsknings -/industriinteresser .Fællesskabet
harindtaget entydeligt forebyggende holdning vedat
vedtage bestemmelser omfælles miljørisiko ¬
vurderingskrav ogsikkerhedsforanstaltninger .
Hensigten eratbeskytte borgernes sundhed ogmiljøet
ogsikre etindre marked forbioteknologi .
Fællesskabet harligeledes taget skridt tilatmobilisere
detbetydelige tekniske potentiel ,derfindes iEuropas
standardiseringsorganer ,tilfremme afeneffektiv
anvendelseaf bioteknologi ogtil støtte forlovgivningen ;
standardiseringsprogrammet vilblive udvidet tilat
omfatte metoder tilidentificering afCMO ,ensartede
afprøvningsmetoder forvurdering afmiljøvirkninger
og-risici samt fælles vurderingsprotokoller .
Figur 9indeholder etrutediagram ,derviser processen
foreksisterende kemikalier .Dehøjt prioriterede
foranstaltninger ,derskaltræffes iresten afti-året forså
vidtangår industririsiko ,kemikalier ogbioteknologi ,
eranført itabel 15nedenfor .
57
tuEFTnrL230 a(5.8.1982
EFTnrL196afl6.8 .1967
EFTnrl117af8.5.1 990
EFTnrl117 af8.S.1990И)

\
FIGl'R9:FLOWDlAGRAMOVKRL'DVÆLCiKLSKSPUOCKSSF.N FORKKSISTERKNDE KEMIKALIER
2000h0jvolumenkemikalie
-dataindsamling (indtil1993)
-fordobigvurdering
200prioriterede
kemikalier
-detaljeretvurdering ,
(25omåretover8år)
50kemikalier ,
somskalunderkastes
omfattende
risiko-reduktions -
programmer
indenår
2000
0

\ Tabel15:RISIKOPLANLÆGNING
MALINDTIL2000 MAL HANDLINGER TIDSHORISONT AKTORER
a)IndustrIcl
virksomhed
•Risiko -
pljnlxgning i
indusinenOmfauende vurdering aferfaringen med
rammerne idir.82/501Forbedrede sikkerhedsnormer 1993/4 EF
forRapporttilRidelogParlamentet ,herunder
nødvendige handlingsprogrammer1995 Opstilling af
sikkcrhcdslcdelseEF normer
Forbedring ogharmonisering af
foranstaltninger tilgennemførelseUdviklingafnonnerforrisikovurdering og-
planlægningigangværende Stnirdstrrp -
orgamsationer
Omfattende evaluering afgennemførelsen 100%dækningaffarligeanlægm.v. 1994,1998 EF
-Almindelig
forurenings -
begrænsende
foranstaltningerOpstillingafstandardformiljøforvaltnings -
systemerBedrenormerforforvaltning og
procedurerigangværende Stniwiiserrgs -
organisationer
Gradvisindførelse afmiljørevision 1994=» Virksomheder
hlRegulering af
kemikalier
Effektivanmeldelsesprocedure foralle
kemikalierAnmeldelse afallenyekemikalier igangværende EF,MS,
Industri
EF,MS,
IndustriData-
indsamling
Dataindsamling omallebestiendekemikalier .
Rldetsforordning ombeståendekemikalier1992=»
Løbendeajourføring pibaggrund af
videnskabelige ogtekniskefremskridtVedligeholdelse /forbedringafgældende
klassificeringskriterierigangværende EF,MS Risiko-
planlægning
Udvidelse aflistenoverklassificerede stoffer igangværende Fabrikanter
+imponerer
Ændringafdirektiv67/548/EØF 1992/3 EF Fællesvurderingsprincipper -Risiko ¬
vurdering
Rldetsforordning ombestiendekemikalier 1993=» EF,MS,
IndustriVurdering af2000højvolumen -
kemikalier
1994=» EF,MS,
IndustriRådetsdirekuvomikkelandbrugsmæssig
anvendelseVurderingaf500aktivestolTeripesticider ,
tilikkelandbrugsmæssig anvendelse
Oprettelse afdelrådgivende udvalgfor
begrænsning iforbindelsemedkemikalier1992 EF*
IndustriTættere forbindelse mellem
klassificering ogrisikobegrænsende
foranstaltninger•Risiko ¬
planlægning
1994=» EF,MS.
IndustriLovgivning +frivilligeaftaler Risikoreduklionsprogrammer for50
prionlerede kemikalier-Risiko ¬
begrænsning
c)Bluleknoloel
Omfattende evaluering afgennemførelsen igangværende EF 100%dækningafalleanlægog
aktiviteter-Risiko¬
planlægning
vedrørende
indesluttet
anvendelse af
GMO1992=» Udarbejdelse afmeredetaljerede kriterier EF*MS Effektivesikkerhedsforanstaltninger for
anvendelse afGMOtilforskningogi
industrien
EF*MS Omfauende evaluering afgennemførelsen og
teknisktilpasningigangværende Effektivegodkendelsesprocedures for
aludledning iFællesskabet ,bidei
forbindelse medforskningogindustriRisiko ¬
planlægning
vedudledning
afGMOtil
miljøet1992 Forslagtillovbestemmelser EFKonlolmedeksportafGMOtil
tredjelande
F.F*MS+ 1993=» Udvikling afnsikovurdcringsmetodcr Fællesmetoderogprincipper for
miljørisikovurdc ringRisiko
vurderingShüukn^s *
organisationer
(f.eks.CEN) 1993=> Vurdering ogfællesgodkendelse afmetoder afpr0vningsmeioder ,
»derosv.Fælles afp
pâvisningsmetoder
1992 EF*MS EF-lovgivning SikkertransportafGMO
d)IkAUlklilL.il
forhOiîsdvr
59Direktiv86/609/EØF(seogsåMaastnchi -
eridænngen omdyrebeskyttelse )igangværende EF,MS,
Industri50%begrænsning iantalletafhwrseldyr,
deranvendestilforsøgBegrænsning af
dyreforsøg

\
6.2Nuklear sikkerhed ogstrålingsbeskyttelse
iverFællesskabetsmålsætninger Eftersom nuklear forskning ognuklear teknologi er
Ifredelig anvendelse afnuklear områder irivende udvikling ,ogeftersom derstadig
neretidspecielt blevet arbejdet sker store fremskridt inden forradiobiologi og
både ioguden forFællesskabet ,radiopatologi ,hardetaltid været anset forvigtigt ,at
Itningernes stadig stigende sikkerhedsnormerne holdes åjour .Deerblevet
andet afChernobyl-ulykken ,ajourført adskillige gange siden 1959 ,sidste gang i
Dgendnu senere denfinansielle 1984 .Kommissionen harforelagt Ministerrådet et
dererydet foratforbedre forslagtil etdirektivom ajourføring afdegrundlæggende
atomreaktorer idettidligere sikkerhedsnormer ogom indførelse afenstreng ordning
ntral -ogØsteuropa ,harøget forforudgående tilladelse tilogkontrol medtransport
ttilattage førerskabet inden for afradioaktivt affald fradetsopståen tildenendelige
bortskaffelse 121.Euratom-Traktaten angiver Fællesskabets målsætninger
ogopgaver irelation tilfredelig anvendelse afnuklear
energi .Dereridensenere tidspecielt blevet arbejdet
mednuklear sikkerhed både ioguden forFællesskabet .
Fællesskabsforanstaltningernes stadig stigende
troværdighed ikølvandet afChernobyl-ulykken ,
Transnuclear-affæren ogendnu senere denfinansielle
ogtekniske bistand ,dererydet foratforbedre
sikkerheden omkring atomreaktorer idettidligere
Sovjetunionen ogCentral -ogØsteuropa ,harøget
presset påFællesskabet tilattageførerskabet inden for
nuklear sikkerhed .
Iselve Fællesskabet tegner dennukleare elproduktion
sigiøjeblikket for34%afdensamlede elforsyning ,der
produceres afomkring 132 kraftværker iseks af
Fællesskabets medlemsstater .Denne andel erstørre i
Europa end inogen somhelst anden delafverden og
eriBelgien ogFrankrig påhenholdsvis 60og70% .Ien
forudseelig fremtid vilnukleare anlæg fortsat være en
vigtigenergikilde iDetEuropæiske Fællesskab ,navnlig
ibetragtning afmuligheden foratgarantere
uafhængighed aftredjelande ,forsåvidt angår
energiforsyning ,ogundgå miljøvirkningerne afde
konventionelleenergikilder,navnligkulogolie .Følgelig
erdetnødvendigt fortsat atgore enindsats inden for
nuklear sikkerhed ogstrålingsbeskyttelse samt atsikre
hensigtsmæssige ordninger forforvaltning afnukleart
affald ognedlukning afgamle anlæg .
Idensenere tidharderligeledes været stadig fleretegn
påden radiologiske betydning afbefolkningens
udsættelse forradon-koncentrationer indendørs .I
februar 1990udarbejdede Kommissionen enhensti 11ing
ihenhold tildeprincipper ,dererfastlagt afDen
Internationale Kommission forStrålingsbeskyttelse
(ICRP ),hvori deseneste data omradon vartaget i
betragtning 1".
Foralledisse typer udsættelse skal Fællesskabet i
henhold tilEuratom-Traktaten opstille overordnede
ensartede sikkerhedsnormer for atbeskytte
arbejdstagernes sundhed ogoffentligheden generelt
ogsørge for,atdeanvendes .Denne opgave har
lovgivningsmæssige ,tekniske oginformative aspekter .Efter Chernobyl-ulykken iapril 1986 vedtog
Fællesskabet enfælles levnedsmiddelkontrol 151forbåde
atbeskytte EF-borgernes sundhed ogforatundgå
handelskonflikter .Ihenhold tilRådets forordning af
marts 1990 141skaldenne kontrol fortsætte ,ogderblev
oprettet enordning forengradvis tilbagevenden til
normale forhold herefter .DererIigeledes blevet indført
bestemmelser ominterventionsniveauer ,der i
ulykkestilfælde skal anvendes fremover foralle
potentielt vigtige radionukleider ilevnedsmidler ,
herunder babymad ,mejeriprodukter ogflydende
levnedsmidler .Detnugældende regelsæt anses forat
væreetfuldstændigt beskyttelsessystem forsåvidt
angår levnedsmidler .
Chernobyl-ulykken viste ligeledes , at
informationsformidling påinternationalt ,nationaltog
lokalt planskulle forbedres .Fællesskabet harsiden da
truffet tostørre foranstaltninger :
(i)EtEF-system forhurtig udveksling afinformation ,
ECURIE,derblevoprettet idecember 1987(5);dette
system erkompatibelt med lignende systemer
oprettet afIAEA inden forkonventionen omhurtig
anmeldelse afnukleare ulykker .
(ii)Etdirektiv ,vedtaget inovember 1989' 4’,om
oplysning afbefolkningen omsundhedsmæssige
foranstaltninger ogadfærd itilfælde afstrålingsfare ;
idettedirektiv ogiensenere meddelelse fastlægges
indholdet afdeoplysninger ,derskal gives
befolkningen under normale omstændigheder og
ikatastrofetilfælde .
Fællesskabet harligeledes iværksat enrække
foransta Itninger indenforfolkeopl ysning,somomfatter
offentliggørelse ogformidl ingafhånd bøger ,brochurer
ogvideofilm henvendt tilmediefagfolk og
offentligheden generelt .
Det erspecielt vigtigt forkerneenergisektoren ,at
offentlighedens tillid hertil bevares eller endog
forbedres .Medhenbli kherpå erdetvigtigt ,atindustrien
ikke blot arbejder med acceptabelt høje
sikkerhedsnormer ,menogså atdetses,atdengørdet .
Dette forudsætter enomfattende oplysning afGrundlæggende sikkerhedsnormer blev første gang Fællesskabe
udstedt somdirektiver i1959 .Disse danner grundlaget foranstaltning
forenoverordnet EF-politik forstrålingsbeskyttelse ,offentliggørel
navnlig eftersom grundlæggende sikkerhedsnormer ogvideofil
gælder forpraktisk taltalvirksomhed ,som måtte offentlighedei
indebære enrisiko forbefolkningen ,arbejdstagere og
miljøet forårsaget afstråling ogkontaminering .Disse Deterspeci
normer gælder iøjeblikket foromkring 900000 offentlighed «
arbejdstagere over hele Fællesskabet iforskellige forbedres .Me
sektorer ,hvorderanvendes ioniserende stråling ,såsom ikke blot
atomenergiindustrien samtmedicinske ,industrielle og sikkerhedsnoi
forskningsmæssige anvendelser ._ Dette forud
EFTnr180al27.3.1990 .
Ul Kådels direktiv 92/3/Euralom af3.2.1 SO2
EFTnrL371 af30.12.1977 ;EFTnrL21 1af22.7.1989 ;EFTnr1101 af13.4.1989 .
ETTnr182 af29.3.1990 .
EFTnrL371 af30.12.1989 .
»’ EFTnr1357 af7.12.1989 .<41

offentligheden fratroværdige kilder .Denationale
myndighederog værkerne selvskal idenne forbindelse
spille hovedrollen .Ihenhold tilEuratom-Traktaten har
Kommissionen imidlertid beføjelse tilatefterprøve
medlemsstaternes miljoovervågningsfaciliteters drift
ogeffektivitet .Denne retblev lejlighedsvis brugt i
begyndelsen aftresserne .Idecember 1989besluttede
Kommissionen atgenoptage sinvirksomhed pådette
område .Hidtil harderværet foretaget besøg på
Philippsburg kernekraftværk (Tyskland )ogpå
luxembourgs sundhedsministeriums anlægtil kontrol
afradioaktivitet imiljøet ;dette program vilblive
udvidet betydeligt itiden indtil 2000 .Inspektioner af
udstyr tilmåling afradioaktive udledninger ogtil
miljøovervågning vilblive foretaget påenmedlemsstats
anmodning eller påKommissionens initiativ .Dervil
blive lagtsærlig vægt påinspektion afanlæg påsteder ,
hvor offentligheden ersærlig bekymret .
Nukleare anlæg afførste generation erpånuværende
stadium vedatvære forældede ogpåtænkes nedlukket
inærfremtid .Eftersom denne proces vilfortsætte ,så
længe nukleare anlæg anvendes tilenergiproduktion ,
erdetabsolut nødvendigt ,atder vedtages
tilfredsstillende strålingsbeskyttelseskriterier for
nedlukningaf nukleare anlæg ,herunder oparbejdning
afmaterialer ,ogforgenetablering afanlægsområderne ,
ogatdegennemføres hurtigst muligt som absolut
højeste prioritet .
Blandt deforskel ligeforanstaltninger ,derskalforbedre
beredskabet itilfælde afennuklear ulykke ,erder
allerede enrække EF-tiltag påvejomgensidig bistand
itilfælde afnukleare ulykker eller strålingsfarer .De
omfatter regelmæssige ekspertmøder medhenblik på
bedre udnyttelse afforhåndenværende ressourcer i
tilfælde afenatomulykke eller strålingsfare .Etførste
udkast tilenfortegnelse overtilgængelige ressourcer til
atafbøde virkningerne afsådanne erallerede blevet
udarbejdet .Udoverløsning afspecifikke opgaver har
møderne isigselv udviklet sigtiletnetaf
kontaktpersoner fradeansvarlige myndigheder i
medlemsstaterne ,derkanydeoptimalgensidig bistand
inden forFællesskabet ,hvisbehov herfor skulle opstå .undervisningsmateriale tilrådighed forlærerne iet
udvidet projekt .Passende uddannelse afunge
videnskabsfolk ,lægepersonale ogandre arbejdstagere ,
derharmed ioniserende stråling atgøre ,vilfortsat
spille envigtig rolle istrålingsbeskyttelsen .Der
overvejes iøjebi ikketforskel Iigestøtteforansta Itninger ,
herunder enuddannelsesbrochure fordem ,der
transporterer nukleart materiale eller affald ,et
videobånd forpraktiserende læger ogafgående
lægestuderende omstrålingsbeskyttelse iforbindelse
med røntgendiagnose ,informationsbrochurer til
tandlæger osv.
Inden forforvaltning afradioaktivt affald erderendel ig
enrække signaler ,derviser ,attiden erinde tilat
indlede arbejdet med enEF-dækkende strategi ,som
omfatter alletyper radioaktivt affald ,herunder affald
fraindustrien ogfrasundhedssektorer ,somproduceres
uden fordenukleare brændselskredsløb .Ensådan
strategi burde somoverordnet målhave beskyttelse af
miljøet ,arbejdstagerne ogbefolkningen ,herunderde
kommende generationer .Idetindledende arbejde
tages hensyn tildebestående EF-instrumenter såvel
somfølgerne afdetindre marked forforvaltningen af
radioaktivt affald .
Etnøgleelement idenstrategiske plan vilvære et
direktiv ,som ændrer degrundlæggende
sikkerhedsnormer forstrålingsbeskyttelse ,sådet
omfatter transport afradioaktivt affald .Direktivet er
allerede påetavanceret stadium iudarbejdelsen ogvil
udvide degældende EF-bestemmelserom transport af
farligt affald tilogså atomfatte radioaktivt affald .I
henhold tildetforslag ,derervedatblive drøftet ,vilal
transport afradioaktivt affald blive underlagt etstrengt
godkendelses -ogkontrolsystem ligefraaffaldets
opståen tildenendelige bortskaffelse .
Itabel 16anføres endemålene ,dekonkrete målog
foranstaltningerne forresten afdette årti.Ikorte trækvil
Fællesskabet fortsat forbedre normerne fornuklear
sikkerhed ogstrålingsbeskyttelse foratopretholde den
høje standard ;ogsom envæsentlig bestanddel vil
Fællesskabet fortsat bidrage tilatmindske følgerne af
Chernobyl-ulykken ogøgesikkerheden iogomkring
denukleare anlæg idettidligere Sovjetunionen ogi
Central -ogØsteuropa .Sidstnævnte aspekt erbehandlet
mere indgående ikapitlet ominternationalt samarbejde .Dervilblive gjort ensærlig indsats inden for
folkeoplysning og-undervisning omradioaktivitet og
strålingsbeskyttelse .Påprimær -ogsekundærtrinnet i
undervisningen vildernavnlig blive stillet
61

\
Tabel16:NUKLEAR SIKKERHED
MÅLINDTIL2000 MAL AKTORER HANDLINGER TIDSHORISONT
EF,MS Ajoc-føre degrundlæggende EF-
stkkrt-hedsnormer (GSN)ihenhold
til[CRP-henstillingeme fra1990Ændringafdirektiv80/836/EURATOM 1992=> alForbedring af
skkerhwisforan -
staltnlnger
EF,MS Somovenfor Ajourføre GSNihenholdulden
videnskabelige udviklingogseneste
ICRP-henstillingerigangværende
EF,MS Udvideoggennemføre Rådetsbeslutning af
25.7.1975igangværende Harmonisere Fællesskabets nukleare
sikkerhedskrav
EF.MS,Ind.
EF,G-24UdvideFællesskabets sikkerheds -
kulturtillandene idettidligere
Sovjetunionen ogiCentral-og
Østeuropa-Programmer fortekniskbistand
-UdvideG-24koordinationen tilatomfatte
landeneideltidligereSovjetunionen1991=>
1991=*
EF,IAEA 1992=» International rammekonvention AktivstøttetilIAEAidetforberedende arbejde
EF-Definereafprøvningskriterier 1991=> Genoplivning
traktalbestemmelseaf b)Afprøvning af
kontrolanlceg ,
ELRATOM -
artikel35en
EF+MS -Gennemførelse igangværende
EF,MS SupplereGSNtilatomfatteoverførsel
afradioaktivt affaldSupplerende ændringtildirektiv80/836/
EURATOM1992=» c)Affalds ¬
håndterings -
strategl
EF,MS,
IndustriOpstille,vedtageoggennemføre enstrategisk
plan1992=» Strategisk forvaltningsplan foralt
radioaktivt affald
EF,MS -Håndbogforlærere 1992 d)Bedre af
oplysning og
uddannelse af
offentlighedenStrålingsbcskyttelscsunderviming på
detprimæreogsekundære trini
skoleuddannelsenaf
EF,MS -Brochurer ,videofilm igangværende
EF Ståendekonference omsundhedogsikkerhed
idennuklearetidsalderigangværende Forbedre kvaliteten afinformationen
tiloffentligheden
EF Udarbejdelse ogoffentliggørelse afen
joumalisthåndbog omnuklearenergi1992
EF Henstilling omenharmoniseret
fremgangsmåde forfolkeoplysning om
udsættelse forradonindendøre1993
EF Kurserpåforskellige områder af
strålingsbeskyttelse ognuklearsikkerhedc)Passende
uddannelse I
strålings -
beskyttelseBedreundervisning afforskellige
erhvervsgrupper1992=»
t.2

6.3Civilbeskyttelse ogmiljøberedskab
Idenne programperiode vildette aspekt afFællesskabets
virksomhed blive udvidet både sometpraktisk bidrag
tilskabelsen afBorgernes Europa ,ogvigtigere endnu
tilatafspejle denpolitiske ogøkonomiske udvikling
inden oguden forFællesskabet .herunder forureningsuheld ;optimering afindsatsen
ved katastrofer itredjelande forudsætter enbedre
koordinering afmedlemsstaternes bestræbelser i
Fællesskabet ogetøget samarbejde med relevante
internationale organisationer (IMO ,UNEP ,LNDRO ,
osv.).Der kunne opnås enmere tilfredsstillende
mobilisering afbåde personel ogmateriel vedat
*oprette Task Forces ,som kangåiaktion ved
forskellige katastrofetyper
*udvide indholdet og kvaliteten af
uddannelseskurser ogsimuleringsøvelser
*forbedre informations -ogkommunikations ¬
systemerne tilatgivehurtigere ogmere effektiv
formidling afoplysninger ,instruktioner og
beslutninger mellem nøglepersonerne i
katastrofesituationer .Toaspekter vilisærvære bestemmende forvalget af
prioriteter pådette område :
for det første behovet for atforbedre
civilbeskyttelsestjenesternes generelle beredskab
ogoperationsdygtighed tilbeskyttelse af
befolkningen itilfælde afnaturkatastrofer og
industriuheld
fordetandet behovet foratforbedre beredskabet
ibetragtning afdenvoksende risiko ,dererknyttet
tilstore industrikoncentrationer ogfremstilling ,
oplag ogtransport afgiftigt ogfarligt materiale og
affald ;herudover erderetsærligt behov forat
intensivere detinternationale samarbejde forat
forbedre beredskabet itilfælde afalvorlige
miljøkatastrofer ,såsom skovbrande ogoliespild ,
som pågrund afderes omfang ofteoverstiger ,
hvad etenkelt lands beredskab kanklare effektivt .Fællesskabet -med Kommissionen somdetfremmende
element -vilfortsætte medatudvikle ogforbedre det
nuværende informationsnet ogindsatsproceduren .Der
vildesuden blive gjort endnu enindsats forstørre
folkeoplysningog uddannelse :sometvigtigt ogtiltrængt
ledherivilen12-måneders periode frajuni 1993blive
udråbt somDetEuropæiske ÅrforCivilbeskyttelse .De
aktiviteter ,derallerede erlanceret ,ogsomvilblive
lanceret iløbet afcivilbeskyttelsesåret ,vilblive
videreført mindst indtil år2000 ,nårDeForenede
Nationers internationale årtiomforebyggelse af
naturkatastrofer slutter .Ipraksis vildetblive nødvendigt atpresse påmed
yderligere forbedring afogdetaljerede bestemmelser
omprocedurerne ogordningerne forgensidig bistand
itilfælde afbåde naturskabte ogteknologiske katastrofer ,
63

\
Kapitel 7:Større udvalg afinstrumenter
EnafDetEuropæiske Fællesskabs vigtigste stærke sider ,tilforskel fraandre internationale institutioner såsom
DeForenede Nationers agenturer ogOECD ,er,atdeteretlovgivende organ ;nårdetudsteder love ,er
bestemmelserne bindende iallemedlemsstaterne .Under deførste firehandlingsprogrammer harFællesskabets
virksomhed hovedsagelig taget formafrådsdirektiver og-forordninger .Enstordelafdevedtagne foranstaltninger
blevudformet tiIatløseklartdefinerede problemer ellerindføre kontrol mednogle processer ogaktiviteter ,skønt
derdogerbetydelige undtagelser såsom vurdering afvirkningerne påmiljøet ,beskyttelse afvilde dyrogplanter
ogadgang tilmiljøoplysninger .Mange afdirektiverne hartoformål :beskytte miljøet ogfjerne
konkurrenceforvridninger pådetindre marked .
Somfølge afdenne lovgivningsvirksomhed harFællesskabet ogdetsmedlemsstater haftbetydeligt heldmedat
mindske truslerne modfolkesundheden ogmiljøet ,hvilket ikkebøroverses ogundervurderes ,ogharnuen
lovramme ,derskønt relativt ungoglangt frakomplet ,giver etmeget solidt grundlag fordeyderligere
foranstaltninger ,derskaltræffes idekommende år.Dervilfortsat være behov forlovgivningstiltag på
fællesskabsplan ,navnlig forsåvidtangår
fastlæggelse afgrundlæggende niveauer formiljøpleje og-beskyttelse
Fællesskabets engagement imere vidtrækkende internationale aftaler
fælles normer og/ellerkontrol ,dermåtte skønnes nødvendig ellerhensigtsmæssig foratbevare integriteten
afdetindre marked .
Deterimidlertid ikkemuligt atvedtage etdirektiv eller enforordning ,somsiger :"Duskalhandle påen
bæredygtig måde *.Også pågrund afmange afdenuværende miljøspørgsmåls vidtrækkende omfangog truslerne
mod biosfæren forårsaget afdefremherskende tendenser idetpolitiske ,økonomiske ogsamfundsmæssige liv,
erdetabsolut nødvendigt atfokusere påårsagerne tilmiljørelaterede problemer påenanden måde .Deter
væsentligt attagefatomdisse problemers rod-menneskets virksomhed ,menneskets værdier iforhold tilmiljø
ognaturressourcer ogmenneskets adfærd ogforbrugsmønstre .
Foratudvirke væsentlige ændringer idenuværende tendenser oghandlemåder ogforatinvolvere alle
samfundets sektorer idetfælles ansvars åndmåderudvikles oganvendes etbredere udvalg af"instrumenter ".
Miljøpolitikken vilhvile påfirehovedinstrumenter :lovgivning ,markedsbaserede instrumenter (herunder
økonomiske ogskatte -ogafgiftsmæssige instrumenter ogfrivillige aftaler ),horisontale støtteinstrumenter
(forskning ,oplysning ,undervisning osv.)ogfinansielle støttemekanismer .Følgende elementer ervigtige forat
skabe etstørre udvalg ;islutningen afdette kapitel erderanført enmere omfattende fortegnelse overendemål ,
konkrete mål,tidsramme ogdeinvolverede parter -jf.tabel 17.
7.1Forbedring afmiljødata
idefleste medlemsstater erenrække forskellige
institutioner eller organer involveret i
dataindsamling og-analyse ;forskelle i
nomenklaturer ,kriterier ,metoder ogfortolkning
modarbejder både kompatibilitet og
sammenlignelighed pånationalt ,regionalt ogEF-
planDerkan isidste instans kunsikres entilfredsstillende
pleje afmiljøet ,fraopstilling afpolitikker tilvedtagelse
oggennemførelse afforanstaltninger ,hvismængden
ogkvaliteten afrelevante data ergodnok .Bedre
kendskab tilogforståelse afdefundamentale love,der
gælder fornaturens reaktions -ogudviklingsprocesser
under påvirkning afnaturfænomener ogmenneskets
indgreb ,erabsolut nødvendig .Kendskabet tilnaturen
ognaturprocesserne erstadig begrænset .Den
igangværende videnskabelige drøftelse af
drivhuseffekten ogdens mulige følger eretslående
eksempel herpå .(a)
dererenalvorlig mangel pågrunddata ,statistikker ,
indikatorer ogandet kvantitativt ogkvalitativt
materiale ,derernødvendigt foratvurdere
miljovilkårene og-tendenserne ogforatfastlægge
ogtilpasse denoffentlige politik ogunderbygge
investeringer(b)
Arbejdet med beretningen ommiljøsituationen ,der
offentliggøres samtidig meddette program ,harkastet
lysovermanglerne imiljøoplysningerne iFællesskabet
ogmedlemsstaterne :dererennæsten total mangel påmere præcise
kvantitative data ommenneskets indgreb og(c)
64

virkninger påmiljøet ,somernødvendige forat
foretage relevante modelopstillinger ogoptimere
politikken samt træffe beslutninger omstore
investeringer
(d)tilgængeligeoplysninger bliver ikkealtidbehandlet
eller forelagt ienegnet form fordepotentielle
brugere -forvaltninger ,virksomheder og
offentligheden generelt -ogtager ikkehensyn til
deforskel Iigegrader afnøjagtighed ellerforenkl ing
eller detforhold ,atforskellige slags afgørelser
kræver oplysninger afforskellig slags eller på
forskellige niveauer .
Ilysetafdetforegående oguden atglemme forholdet
mellem gode oplysninger oggode beslutninger erdet
absolut nødvendigt ,atderidette program gives meget
højprioritet til
*udfyldning afdenuværende huller igrunddata
ommiljøet ogforbedring afderes kompatibilitet ,
sammenlignelighed oggennemsigtighed
*standardisering afvidenskabelige ogtekniske
aspekter afinformationssøgning ,-bearbejdning
og-fortolkning foratoptimere værdien ognytten
afdata opnået påogmellem forskellige
administrative ogerhvervsmæssige niveauer og
forskellige geografiske områder ogniveauer
*udnyttelse ogudbygning afdeteuropæiske
statistiske systems erfaringer ogkapacitet til
regelmæssigt atlevere miljømæssigt relevantestatistikker ,dervilblive sammenlignet med og
knyttet tildesædvanlige officielle statistikker om
økonomi ogsamfund
*øget hyppighed ogbedre kvalitet af
miljøberetninger pålokalt ,regionalt ,nationaltog
EF-plan .
DetEuropæiske Miljøagentur :etvigtigt redskab
Forbedring afmiljøoplysningerne vilkræve en
kombineret indsats fraallederelevante organer og
niveauer iforvaltningen ,pågrundlag afeteffektivt
samarbejde .Detblev pådenne baggrund besluttet at
oprette eteuropæisk miljøagentur ogeteuropæisk net
formiljøoplysninger og-iagttagelser «".Agenturet har
fåettilopgave atgivedeinstanser ,derbeskæftiger sig
med Fællesskabets miljøpolitik iFællesskabets
institutioner eller imedlemsstaterne ,pålidelige
oplysninger ,derersammenlignelige påtværs af
grænserne .Disse oplysninger skalbeskrive miljøets
kvalitet ogfølsomhed såvel sommiljøbelastningerne .
Agenturet skal samarbejde med Eurostat og
Kommissionens F&U-afdelinger .Det Europæiske
Miljøagenturs rolle anses foratvære afgørende for
vurdering ogvidereformidling afoplysninger ,skelnen
mellem faktiske ogtænkte risici ogtilvejebringelse af
etvidenskabeligt ogrationelt grundlag forafgørelser
ogforanstaltninger ,derharkonsekvenser formiljøet
ognaturressourcerne .Deterderfor vigtigt ,atagenturet
hurtigst muligt bliver fuldtoperationelt .
7.2Videnskabelig forskning ogteknisk udvikling
Mens regeringerne ,virksomhederne ogforbrugerne ervigtige bidrag inden forbioetik ,opstilling ogfremme af
devigtigste økonomiske aktører ,hvisafgørelser kanfåprioriterede forskningsprogrammer ,udvekslingaf data
positive eller negative følger formiljøet ,vilde ogresultater samtteknologioverførsel ,
muligheder ,somkanbenyttes ,istortomfang afhænge
af,hvorgodtårsags/virkningsforholdet kanfastlægges ,Fællesskabet erallerede stærkt involveret iforskning
oghvor hensigtsmæssige videnskabelige og ogudvikling medtilknytning tilmiljøspørgsmål og
teknologiske løsninger derkanfindes .Ikapitel 2-problemer .Enrække programmer ,f.eks .forskning og
erkendesdet,atdendefinitivefaktortil begrænsning afteknologi inden formiljø oghavforskning ,omfatter
økonomisk ogsamfundsmæssig udvikling erdet basale ogstrategiske undersøgelser afglobale
naturlige miljøs toleranceniveau .Begreber såsom ændringer ,demuligevirkningerheraf ,økosystemernes
miljøtolerance og-elasticitet ,risiko ,konsekvenserosv .,dynamik ,naturgivne ogteknologiske risici såvel som
somerafgørende foropstilling afenpolitik ,kankun forbedring afmiljøet pågrundlag afrenere teknologi ,
defineres oganvendes ,hvis man forstår de affaldshåndtering ogafbødning afrisikoen for
fundamentale miljøprocesser irumogtid,oghvorledes industriuheld .Andre F&U-programmer såsom
disse ændres somfølge afmenneskets aktivitet .Inden programmerne ombioteknologi ,agro-industri ,energi ,
forhvert afdeområder ,deromhandles idette program ,industrimaterialer oginformationsteknologi ,indeholder
skalderlægges særlig vægt påmuligheder foratalleafsnit omprogrammernes miljøaspekter ,
forbedre miljøet ogforvalte naturressourcerne gennem
bedre anvendelse afkendte teknologier ogudvikling Deterimidlertid klan ,atdererbehov forenbetydelig
oganvendelse afnyeellerbedre teknologier . større ogmere sammenhængende F&U-indsats forat
gennemføre denmere vidtskuende ,sammenhængende
Dererallerede opnået betydelige resultater inden for ogeffektive strategi ,dette handlingsprogram
udvikling aff.eks .renere teknologi oggenteknologi ,indeholder .F&U påEF-plan måidetvæsentlige give
menethavafmuligheder ogpotentielle nye direkte støttetilbi.a.følgende mål:
erhvervsbrancher venter påatblive udnyttet .For
størstedelens vedkommende skal dette område -Tilvejebringelse afetvidenskabeligt grundlag for
behandles påvirksomhedsplan ,påregionalt planog vurdering afmiljøtilstanden ogbedre tidlig
pånationalt plan .Fællesskabet kanpåsinsideyde alarmering afmiljøproblemer .Dette indebærer ,Fællesskabet erallerede stærkt involveret iforskning
ogudvikling medtilknytning tilmiljøspørgsmål og
-problemer .Enrække programmer ,f.eks .forskning og
teknologi inden formiljø oghavforskning ,omfatter
basale ogstrategiske undersøgelser afglobale
ændringer,demuligevirkninger heraf ,økosystemernes
dynamik ,naturgivne ogteknologiske risici såvel som
forbedring afmiljøet pågrundlag afrenere teknologi ,
affaldshåndtering ogafbødning afrisikoen for
industriuheld .Andre F&U-programmer såsom
programmerne ombioteknologi ,agro-industri ,energi ,
industrimaterialer oginformationsteknologi ,indeholder
alleafsnit omprogrammernes miljøaspekter .
Deterimidlertid klan ,atdererbehov forenbetydelig
større ogmere sammenhængende F&U-indsats forat
gennemføre denmere vidtskuende ,sammenhængende
ogeffektive strategi ,dette handlingsprogram
indeholder .F&U påEF-plan måidetvæsentlige give
direkte støtte tilbi.a .følgende mål:
Tilvejebringelse afetvidenskabeligt grundlag for
vurdering afmiljøtilstanden ogbedre tidlig
alarmering afmiljøproblemer .Dette indebærer ,65
Rådets forordning EF/1210/90;EFTnrL120af11.5.1990 .0)

V
atderudvikles miljoreferencer og-indicier ,
avancerede overvågn ings-ogvurderingssystemer
osv .Udvikling oganvendelse afmetoder til
forebyggelse ,mindskelse ogafbødning af
miljøkonsekvenser .Heri indgår fremskridt inden
forøkologisk bioteknologi ,nyematerialer ,nyeog
renere processer ,bedre affaldshåndtering og
forebyggelse afindustriuheld .Arbejdet pådette
område viIprimært bliverettet moddemålsektorer ,
dereranført ikapitel 4.Bedre forståelse afdegrundlæggende
miljøprocesser og konsekvenserne af
menneskelige aktiviteter .Her erderbrug for
langsigtet strategisk forskning tilatbelyse globale
ændringer ogdemulige konsekvenser heraf ogat
fastlægge vilkårene forøkologisk bæredygtig
udvikling .
Udvikling afetgodtgrundlag forregulerende og
markedsrelaterede instrumenter .Hermed tænkes
idetvæsentlige påprænormativ F&Uvedrørende
sundhed ogsikkerhed ,vurdering afmiljørisici og
-konsekvenser ,miljørevisioner ,kontrol med
kemikalier osv .Endelig måforbindelserne mellemmiljøpol itikog F&U
tilstøtte herfor styrkes væsentligt .Foratsikre størst
mu Iigtudbytte afF&U-aktiviteterne viIdervære behov
foren bedre informationsformidling og-tilbagemelding
mellem F&Uogplanlægningsinstanserne såvel somen
mere smidig tilgang tilF&U ,således atdetbedre kan
tilpasse sigdevekslende krav .Omvendt vildetvære
vigtigt atudforme mekanismer ,hvorved planlægnings -
oggennemførelsesleddet kanreagere påændringer i
den videnskabelige viden ogdeteknologiske
muligheder .
7.3Sektor -ogarealplanlægning
pålokalt planforspørgsmål afgeografi skbegrænset
omfang .Forsvarlig arealanvendelses -ogstrukturplanlægning -pålokaltplanforspørgsmålafgeografiskbegrænset
kangive rammen oggrundreglerne forden omfang ,
samfundsøkonomiske udvikling ogmiljøets sundhed i
etland ,enregion ellerenlokalitet .Ibestræbelserne på Inden for Fællesskabet følger areal -og
atopnå miljømæssig bæredygtighed skal strukturplanlægningen generelt enletgenkendelig
planlægningsfunktionerne ogdeoffentlige rækkefølge ,derstarter med nationale eller regionale
myndigheder ,somharansvaret herfor ,sikre enoptimal økonomiske planer ogender med lokalplaner for
"blanding "afindustri ,energi ,transport ,boliger ,udvikling ogmiljøbeskyttelse .Rækkefølgen harto
fritidsaktiviteterogturisme ,hjælpetjenesterogstøttende ,hovedkomponenter -først politikker eller planer ,
infrastrukturer ,somerioverensstemmelse medmiljøets herunder kontrolprincipper oghensigtserklæringer ,og
bæredygtighed . senere programmer ogprojekter ,derudgør grundlaget
forforanstaltningerne .Ibetragtning af,atmålet erat
Integreret planlægning afdenne artvilblive enmeget opnå bæredygtigudvikling ,forekommer detkun logisk ,
vigtig faktor ibestræbelserne påatnåfremtiløkonomisk omikke afgørende ,atforetage envurdering afalle
ogsocial samhørighed iFællesskabet .Atnåfrem til relevante politikkers ,planers ogprogrammers
netop den "blanding ",derernødvendig ietgivet miljøvirkninger ,
område ,under givne omstændigheder ogmed en
given befolkningstæthed ,kræver planlægning og Integrering af miljøvurderinger i
koordinering imedlemsstaterne påethøjtniveau . makroplanlægningsprocessen villeikkeblotforbedrebæredygtighed .
miljovurderinger af Integrering af miljøvurderinger i
makroplanlægningsprocessen villeikkeblotforbedre
miljøbeskyttelsen ogressourceforvaltningen ,menville
ligeledes bidrage tilatmindske deskævheder iden
internationale ogtværregionale konkurrence omnye
udviklingsprojekter ,som iøjeblikket opstår pågrund
afforskellige vurderingsmetoder imedlemsstaterne .i
Etablering afenoverordnet planlægnings- /udviklings -
/miljøbeskyttelsesramme kræver anvendelse af
subsidiaritetsprincippet gennem beslutningstagning på
detmest hensigtsmæssige plan :
påmedlemsstats -eller fællesskabsplan ,nårdet
drejer sigomnationale ogregionale planer for
økonomisk udvikling elleromglobale spørgsmål
pånaturlige geografiske eller regionale enheders
plan ,nårdetdrejer sigomregionaludvikling ,
forurening ellerflodlob ,ognårdetdrejer sigom
interurban trafikIfortsættelse afindsatsen medhenblik påatintegrere
deforskellige politikker harKommissionen og
medlemsstaterne allerede -påMaastricht-mødet -
påtaget sigatanvende miljøvurderingen ogprincippet
med bæredygtig udvikling iudviklingen og
gennemførelsen afforanstaltninger .
66

7.4Denøkonomiske indfaldsvinkel :Rimelig prisfastsættelse
Selvom værdien afmange miljøaktiver vanskeligt kan Økonomiskeogskatte-ogafgiftsmæssigei
gøresopi penge,ogselvomsærligvigtigeellersjældne Foratfåprisfastsættelsen korrekt
elementer ikkeunder nogen omstændigheder burde markedsbaserede tilskyndelser tiln
"prisfastsættes ",spillervurderinger ,prisfastsættelseog økonomisk adfærd måøkonomiske og
beregningsmetoder enafgørenderolleforopnåelsenaf afgiftsmæssige instrumenter blive enstac
enbæredygtig udvikling .Økonomiske vurderinger del idenoverordnede politik .Detgrur
kanhjælpede økonomiske beslutningstageretilattage formål med disse instrumenter eratinterr
hensyn tilmiljøvirkninger ,nårdetræffer beslutninger eksterne miljøomkostninger ,deropstår ipi
ominvesteringereller forbrug .Hvor markedskræfterne fulde levetid ,frakilde viaproduktion ,dis
spiller ind,burde priserne afspejle defuldstændige brugtilendelig bortskaffelse ,således atr
omkostninger forsamfundet afproduktion ogforbrug ,produkter ikkeudkonkurreres påmarkedet i
herunder miljøomkostningerne . derforurener ogfrembringer affald .Dererto
pådette område :énbaseret påprisfastsæ
Blandt deforanstaltninger ,derkræves tilatfastsætte anden påkvantitet .Medens Fælles
miljøomkostningerne med henblik påenmere medlemsstaterne iøjeblikket benytter
miljømæssig effektiv prisfastsættelsesmekanisme ,er:førstnævnte ,vildetvære vigtigt ligeledes at
værdiansættelse afmedlemsstaternes natur -og ihvilket omfang muligheder såsom c
miljøressourcer tilladelser kunne anvendes tilatstyre ell
opstillingafindikatorerforvedvarenderessourcer mængderne .Detvilvære afstadig større t
imedlemsstaterne (oghvisrelevant ,iregionerne )sikre ,atdemulige instrumenter anver
foratvise,ihvilket omfang naturressourcerne omkostningseffektiv måde ,foratundgå ui
anvendes ogfornys ,herunder forekomst og tilpasningsomkostninger forFællesskabet
anvendelse afvandressourcer ,jordbundsdannelse foratmindske negative konsekvenser fordi ;
ogerosion ,skovvækst og-hugst ,regionale ogforatopnå størst mulige miljøfo
fiskepopulationer og-fangster ,osv . udviklingen afsådanne instrumenter vildt
udvidelseogtilpasningafde traditionelle værktøjer vigtigt ikkeblotatsepåderes indvirkning p
tiløkonomiske statistikker påbasis afforskning på lokalt ogvidere plan ,men også påderes t
nationalt ogeuropæisk plan ,herunder ændring afeffektivitet ogindvirkning iregional henst
økonomiske nøgleindikatorer ,såsom BNP ,således
atværdien afnalur-og miljøressourcerne afspejles Denførste vigtige kategori aføkonomiskeii
vedudregningen afnuværende ogkommende består iforskellige former forafgifter .Met
indtægter ,ogdertages hensyn tilmiljøtab og klaroganvendes f.eks .inden forvane
-skade påbasis afdenfastsatte pengeværdi Afgifterne blevtidligere primært udviklet
udvikling afmeningsfulde lønsomheds -denødvendige midler tilrensning oginf
analysemetoder og retningslinjer for såsom vandbehandlingsanlæg ,ogdevil
foranstaltni nger ,somharkonsekvenser formiIjøet lignende anvendelser såsom affaldsbortska
ognaturforekomsterne værevigtige .Itrådmedforureneren-betalei
nydefinition afregnskabsføringsbegreber ,-regler børsådanne afgifter imidlertid efterhånder
og-metodologi foratsikre ,atforbrug oganvendelse atforebygge forurening vedkilden ellerfr
afmiljøressourcer medregnes somendelafde produktionsprocesser gennem markedssi ^
samlede produktionsomkostninger ogafspejles i
markedspriserne .Sådanne foranstaltninger skal Ansvaret foremissionsafgifter påstationær
omfatte passende check ogkontrol foratsikre normalt påhvilet denationale oglokale rim
markedets gennemsigtighed ogretfærdige Efterhånden somdisse afgifter bliver almir
konkurrencevilkår . fårfaktiske konsekvenser formiljøet ogfeØkonomiske ogskatte -ogafgiftsmæssige instrumente
For atfåprisfastsættelsen korrekt ogskabe
markedsbaserede tilskyndelser tilmiljøvenlig
økonomisk adfærd måøkonomiske ogskatte -og
afgiftsmæssige instrumenter blive enstadig vigtigere
del idenoverordnede politik .Detgrundlæggende
formål med disse instrumenter eratinternalisere alle
eksterne miljøomkostninger ,deropståri produkternes
fulde levetid ,frakilde viaproduktion ,distribution og
brugtilendelig bortskaffelse ,således atmiljøvenlige
produkter ikkeudkonkurreres påmarkedet afprodukter ,
derforurener ogfrembri ngeraffald .Derertomuligheder
pådette område :énbaseret påprisfastsættelse ogen
anden påkvantitet .Medens Fællesskabet og
medlemsstaterne iøjeblikket benytter sigafden
førstnævnte ,vildetvære vigtigt Iigeledes atundersøge ,
ihvilket omfang muligheder såsom omsættelige
tilladelser kunne anvendes tilatstyre eller reducere
mængderne .Detvilvære afstadig større betydning at
sikre ,atdemulige instrumenter anvendes påen
omkostningseffektiv måde ,foratundgå unødvendige
tilpasningsomkostninger forFællesskabets økonomi ,
foratmindske negative konsekvenser fordistributionen
ogforatopnå størst mulige miljøfordele .Ved
udviklingen afsådanne instrumenter vildetogså være
vigtigt ikkeblotatsepåderes indvirkning påmiljøet på
lokalt ogvidere plan ,men også påderes økonomiske
effektivitet ogindvirkning iregional henseende .
Denførste vigtige kategori aføkonomiske instrumenter
består iforskellige former forafgifter .Mekanismen er
klaroganvendes f.eks .inden forvandforurening .
Afgifterne blevtidligere primært udviklet foratsamle
denødvendige midler tilrensning oginfrastrukturer
såsom vandbehandlingsanlæg ,ogdevilfordisse og
lignende anvendelser såsom affaldsbortskaffelse fortsat
være vigtige .Itrådmedforureneren -betaler -princippet
børsådanne afgifter imidlertid efterhånden sigtes mod
atforebygge forurening vedkilden ellerfremme rene
produktionsprocesser gennem markedssignaler .
Ansvaret foremissionsafgifter påstationære kilder har
normalt påhvilet denationale oglokale myndigheder .
Efterhånden somdisse afgifter bliver almindeligere og
fårfaktiske konsekvenser formiljøet ogfølgelig giver
større finansielt udbytte ,kandetblive nødvendigt med
enindsats påfællesskabsplan foratsikre ,at
afgiftssystemerne bliver gennemsigtige og
sammenlignelige uden konkurrenceforvridning i
Fællesskabet (f.eks .itilfælde afvand-og luftforurening ),
navnlig vedafgifter påemissioner ellerudledninger fra
mobile kilder .For atbevare ogforbedre virksomhedernes
miljøbevidsthed ,sikre ,atallemiljøudgifter og-risici
tages ibetragtning ,ogfremme ansvarlig regnskabsføring
afmiljøaspekter børvirksomhederne :
* ideres årsrapporter anføre detaljer omderes
miljøpolitik og-aktiviteter samtvirkningerne heraf
* ideres regnskaber anføre udgifterne til
miljøprogrammer (dette kræver enklardefinition
afsådanne udgifter )
* ideres regnskaber afsætte reserver tilmiljorisici
ogfremtidige miljøudgifter .Enanden kategori ,fiskale incitamenter ,kanudøve
betydelig indflydelse påbrugsmønstre og-adfærd .Der
tages allerede miljøhensyn påskatteområdet i
Fællesskabet :afeksempler kan nævnes de
67

differentierede afgifter ,sommedlemsstaterne anvender
påblyfri ogblyholdig benzin ,forslag tilRådets direktiv
om forbrugsafgifter påmotorbrændstof fra
landbrugskilder 1"ogden energi /kulstof-afgift ,der
omhandles iKommissionens meddelelse "EnEF-strategi
tilbegrænsning afemissionerne afkuldioxid ogtil
forbedring afenergieffektiviteten "121.skattemæssige tilskyndelser kanvære meget effektive
tilatfremskynde indførelsen afmiljøvenligt
kapital udstyrog burde fremmes yderligere foratfremme
denkritiske overgang tilbæredygtighed .
Enfjerde kategori afmarkedsbaserede instrumenter ,
derskaludvikles iFællesskabet ,ermiljørevision .I
første omgang skal dette sessom etinternt
styringsredskabtil atgøreressourceforvaltningen mere
miljøvenlig ogsåledes omfatte anvendelse af
råmaterialer ,energiforbrug ,produktivitetsniveauer og
affald .Detskalpege pårisikoområder ,angive indsatsen
forrisikoforebyggelse og-styring samt kontrollere
niveauerne afsikkerhed ogsundhed påarbejdspladsen .
Foraktionærer ,investorer ,finansierings -og
forsikri ngsinstitutioner viIlesådanne ressourcebaserede
revisioner give enlige såvigtig indikator som de
traditionelle regnskaber .Formyndighederne og
offentligheden generelt vilmiljørevisioner give en
indikator forvirksomheders lovlydighed ogmiljøniveau ,
hvilket kanøgeoffentlighedens tillid generelt .Denne udvikling vilblive yderligere ansporet idette
programs løbetid med sigte pågenerel modernisering
ogrationalisering afskatte -ogafgiftssystemerne ,såde
eribedre overensstemmelse medbehovet foratbeskytte
naturressourcerne ogmiljøet .Idenne forbindelse
accepteres detnugenerelt ,atdetøkonomisk ermere
effektivt atbeskatte deaktiviteter ,derskader den
grundlæggende struktur fordeøkonomiske ressourcer ,
herunder miljøet ,ogatmindske deskatter ,som kan
have negativ indvirkning påbeskæftigelse og
investeringer .Derbørimidlertid sættes altindpåat
undgå stigninger idensamlede afgiftsbyrde .
Statsstøtte ,deromfatter direkte ogindirekte
støtteordninger ,udgør entredje kategori aføkonomi ske
instrumenter .Kommissionen harallerede vedtaget en
ramme formiljøstatsstøtte foratsikre sigenregulær
ordning iFællesskabet ,derstemmer overens med
"forureneren -betaler -princippet". Denne ramme vil
blive ajourført forikkeblot attage hensyn tilden
stigende betydning afstøtte tilspecielle typer
miljøudgifter ,men ligeledes foratsikre detindre
markeds integritet .Endelig vilderblive fastlagt enintegreret EF-approach
tilcivilretligt erstatningsansvar påmiljøområdet .
Begrebet "fælles ansvar "hartovigtige sider .Påden
enesideerdetvigtigt atdeleansvaret foratforebygge
yderligere miljøskade .Pådenanden sideerdetligeledes
nødvendigt atbeskytte denfælles interesse imiljøet
vedatsikre ,atderforetages enordentlig restaurering ,
hvis der sker skade påmiljøet .Civilretligt
erstatningsansvar vilvære etvigtigt sidste redskab tilat
straffe udplyndring afmiljøet .Derudover -ogitråd
medprincippet medforebyggelse vedkilden -vildet
giveetmeget klartøkonomisk incitament tilstyring og
kontrol afrisiko ,forurening ogaffald .Skattelempe Iserforatfremme investeri nger imiIjøudstyr
ogrene produktionsprocesser erensærkategori af
statsstøtte ,som anvendes mere ogmere .Sådanne
7.5Folkeoplysning ogundervisning
målogderes respektive ansvar ogmulige bidrag .
Denne strategi vilmedføre oprettelse afstrukturer ,der
fremmer borgeres ogandre involverede parters
deltagelse iFællesskabets foranstaltninger pådette
område .Disse strukturer kanoprettes påregionalt og/
eller lokalt plan under hensyntagen tilerfaringerne
med allerede eksisterende net(informationscentre for
udvikling aflanddistrikter oglokale initiativcentre i
byer ).Omindsatsen foratopnå bæredygtighed lykkes ,vili
meget stort omfang afhænge afoffentlighedens
afgørelser ,indsats ogindflydelse .Medens undersøgelser
viser enhøjogstadig stigende gradafmiljøbevidsthed
hosoffentligheden generelt ,mangler denne ibetydelig
grad væsenti iginformation .Udoverathave adgang til
forhåndenværende miljøoplysninger ihenhold til
Rådets direktiv 90/313/EØF 131(derskaltræde ikraft fra
31.december 1992 )ogrettilmedindflydelse ved
vurdering afstørre projekters miljøvirkninger erdet
vigtigt ,atborgeren kandeltage iprocessen med at
fastlægge betingelserne fordriftslicenser ogintegreret
forureningskontrol ,samthjælpestil atvurdere offentlige
ogprivate virksomheders aktuelle miljøniveau gennem
adgang tiloptegnelser over emissioner ,udledninger
ogaffaldsproduktion ogtilmiljørevisioner .Individet kan,somforbruger ,kungøre etvelfunderet
ogrationelt valg,hvisproduktinformationen ,somhan/
hunfår,dækker allerelevante aspekter såsom ydeevne ,
pålidelighed ,energieffektivitet ,varighed ,
driftsomkostninger osv.,oghvisdisse oplysninger gives
påenneutral måde understøttet afeffektive ogpålidelige
garantier .Detfællesskabsdækkende miljømærke vil
bidrage hertil ,menogsådetskalvidereudvikles påkort
tilmellemlang sigtogkombineres med enmere
overordnet forbrugersikkerheds - og
miljøbeskyttelsespolitik .Forsåvidtangår generel information vildetblive
nødvendigt medenoverordnet strategi foroplysning af
offentligheden ,arbejdsmarkedets parter ,regionale og
lokale myndigheder ogikke-statslige organisationer
omFællesskabets miljøpolitiks endemål ogkonkreteforbrugersikkerheds -og
68
inKOM(92)36 KOM (92)36endelig udg .af28.2.1992
SEC (91)1744 endelig udg .af14.10.1991
EET nr1156/36af23.6.90ÜI
О)

\
Betydningen afundervisning forudvikling af Idette program anmodes deromenhurtigere
miljøbevidsthed kanikkeoverdrives ogbørindgå igennemførelse afresolutionen ipraksis .Uden atbryde
skolernes læseplaner ligefraprimærniveauet . ind imedlemsstaternes særlige rettigheder på skolernes læseplaner ligefraprimærniveauet . ind imedlemsstaternes særlige rettigheder på
undervisningsområdet burde miljøfag -enten separat
Udgangspunktet forenfælles indsats fraDetEuropæiske ellerintegreret inatur-og samfundsfag ellersammenlagt
Fællesskab ogmedlemsstaterne inden for medandre samfundslærefag (såsom borgerrettigheder ,
miljøuddannelse erresolutionen ommiljøundervisning politik ,industriforhold ,hygiejne ogsundhed )-inden
fraRådet ogundervisningsministrene ,forsamlet iRådet senest år2000 indgå iallelæseplaner forprimær -og
den24.maj1988"1.1resolutionen erklæres bl.a.,at:sekundærtrinnetogindføressometformelteksamensfag
hurtigst muligt efterdette tidspunkt .Foratarbejde hen
“formålet medmiljøundervisningeratskærpeborgemes imod disse målvildetværenødvendigt hurtigst muligt
bevidsthed omproblemerne pådetteområde samtom atoprette universitetskurser ogsommerskoler og
demulige løsninger ogatgiveetgrundlag forden læreruddannelsesprogrammer ogoffentliggøre og
enkeltes velinformerede ogaktive deltagelse iudarbejde miljølitteratur ogundervisningsmateriale .
beskyttelsen afmiljøet ogienforsigtig ogrationel
anvendelse afnaturressourcerne ."
7.6Faglig undervisning ogerhvervsuddannelse
Isigelige tendenser istrukturelle -kontrol med overholdelsen aflove og
inger ,iudbud ogefterspørgsel og driftsbetingelser ogafforureningsniveauer
?detkan ibetydeliggrad tillægges -drift afkloakanlæg og spildevands -
digstørre omfang kræver kvalitet behandlingsanlæg
produkterogtjenesteydelser .For - vurdering afvirkninger påmiljøet .Nuværende ogforudsigelige tendenser istrukturelle -kontrol med overholdelsen aflove og
ogteknologiske ændringer ,iudbud ogefterspørgsel og driftsbetingelser ogafforureningsniveauer
konkurrence påmarkedet kan ibetydeliggrad tillægges -drift afkloakanlæg og spildevands -
brugerne ,fordideistadig større omfang kræver kvalitet behandlingsanlæg
ialleaspekter afbåde produkter ogtjenesteydelser .For - vurdering afvirkninger påmiljøet ,
atopfylde kvalitetskravet kræves færdigheder ogknow ¬
how ifremstillings -ogservicesektorerne .Desuden Idenprivate sektor omfatter deyderligere færdigheder
peger empiriske dataforEuropa ogUSA på,atjoflere oguddannelse ,derkræves påalleniveauer ,både på
dergennemgårfagligogerhvervsmæssigundervisning ledelses -ogdriftsplan :
oguddannelse afhøjstandard iengiven region ,jo - ifremstillingsindustrien :forskning ogudvikling ,
større erregionens velstand ;atderisådanne regioner processtyring ,energieffektivitet ,udnyttelse af
ertendens iretning afstørre efterspørgsel efter høj bioteknologi ,forebyggelse ,genbrug ,
kvalitet ,ogatproducenter afvarer ogtjenester ide genanvendelse ogsikker bortskaffelse afaffald ,
pågældende regioner erkonkurrencedygtige påstørre , afspærring ogsanering afkontamineredeområder ,
jaendog globale markeder . transport ,køretøjsvedligeholdelse ogifremstillingsindustrien :forskning ogudvikling ,
processtyring ,energieffektivitet ,udnyttelse af
bioteknologi ,forebyggelse ,genbrug ,
genanvendelse ogsikker bortskaffelse afaffald ,
afspærri ngogsaneri ngafkontam inerede områder ,
transport ,køretøjsvedligeholdelse og
brændselsbesparing
inden forlandbrug ,gartneri ogskovbrug :
naturbeskyttelse og-forvaltning ,økologisk
bæredygtigt landbrug ,konsulenter ilandbrug og
gartneri ,affaldsforvaltning ,integreret
skadedyrsbekæmpelse ,erosionsbekæmpelse og
-forebyggelse samt brandbekæmpelse
iservicesektoren :miljørådgivning (juridisk og
teknisk ),anskaffelse ogformidling afoplysninger
ogviden (specielt tilSMV ),vurderinger af
virkninger påmiljøet ,miljøregnskab og-revision ,
renere ogmere effektiv transport ogturisttjenester
og-information afbedre kvalitet .Disse faktorer peger blandt andre påbehovet fornye
eller supplerende færdigheder eller uddannelse i
myndighederne og ifremstillings -og
tjenesteydelseindustrierne ,hvis både Fællesskabets
målsætninger formiljø ogdetindre marked skal
imødekommes .Behovet forsærlige færdigheder og
uddannelse fremgår afundersøgelser (f.eks .FAST -
programmet ),dererforetaget overalt iFællesskabet ,
ogomfatter :
Idenoffentlige sektor :
udformning ogforvaltni ngafpolitikker ,strukturer
ogprojekter
forvaltning afvandressourcer forvaltning afvandressourcer Forsåvidtangår beskæftigelse omfatter behovene
energibesparelser ogaffaldsbortskaffelse ibiologer ogfarmaceuter ,geologer oglandinspektører ,
offentlige institutioner (hospitaler ,kraftværker ,arkitekterogfysiskeplanlæggere ,civil-,maskin -,svag-
offentlige kontorer ,anlæg ogmaskiner ) ogstærkstrøms -ogproduktionsingeniører ,samt ogstærkstrøms -ogproduktionsingeniører ,samt
miljøteknikere og-uddannelsesspecialister .
69
ETT nrC177 af67.88

7.7 Finansielle støttemekanismer
Inden forden overordnede begrebsramme for
bæredygtig udvikling ,bevaring afnaturressourcerne
ogforebyggelse afforurening ogaffaldsdannelse samt
effektiv anvendelse af"forureneren -betaler -princippet"
skulle depolitiske retningslinjer ogforanstaltninger ,
dererudstukket idette program ,betale forsigselv.
Hvis defølges nøje ,skulle deøgedenindustrielle ,
økonomiske ogsamfundsmæssige effektivitet og
fremgang uden højere omkostninger enddeiøjeblikket
anvendte metoder ,derforårsager mere spild .
Rentprincipielt måfinansielle indgreb fraFællesskabet
eller detoffentlige ikkemedføre ,atdepågældende
økonomiske ‘'aktørers "fundamentale ansvar mindskes ,
ogmåikke bruges somalibi forikke atintegrere
miljødimensionen iproduktionsprocesserne ,iden
enkeltes adfærd ogiderelevante økonomiske og
sektorielle politikker ogprogrammer .Detforhold ,at
dergives finansiel støtte ,mådesuden ikkegiveårsag til
denmisforståede indstilling ,atbæredygtig udvikling
erdyrere eller mindre lønsom end laden -stå-til-
indstillingen .
Ikkedesto mindre giver nogle iøjebi ikketanvendte og
fremtidige finansieringsmekanismeret betydeligt bidrag
tilvirkeliggørelsen afprogrammets målsætninger ,og
detvildefortsat gøre .
Strukturpolitikken
Fællesskabets strukturfonde -dvs .Den Europæiske
Regionaludviklingsfond (EFRU ),Den Europæiske
Socialfond (ESF)ogudviklingsdelen afDenEuropæiske
Udviklings -ogGarantifond forLandbruget (EUGFL )-
anvendes tilatstyrke denøkonomiske ogsociale
sammenhæng oghjælpe defattigere regioner i
Fællesskabet .Derblev i1988 enighed omenstørre
reform affondene ;definansielle ressourcer tilstøtte for
desvagere regioner erbådeblevet øgetogkoncentreret
omspecifikke målsætninger .Budgettet fordobles (i
fastepriser )mellem 1987og1993ogudgør nu(1992)
ca.27% afFællesskabets budget .
Afdisse fonde erdetEFRU ,som iøjeblikket gennem
direkte finansieringsbidrag tilproduktionsinvesteringer
oginfrastrukturer yder detstørste bidrag tilden
økonomiske udvikling .Mange affondens interventioner
harfølger formiljøet .Inden forEFRU ermidlerne til
"miljøprojekter "steget betydeligt ,fraca.100mio .ECU
omåret i1985-1 987tilomkring 700mio .ECUomåret
under detnuværende program (i1991 -priser ),delvis
som følge afENVIREG ogandre EF-tiltag .ESFog
EUGFL bidrager ligeledes tilatbeskytte ogforbedre
miljøet ,henholdsvis viastøtte tiluddannelse og
jobskabelse ogbidrag tiIudviklingen ilandområder og
tiløkologisk landbrug .
Udover deomtalte "miljø"-udgifter skal også
Fællesskaljets støtterammer ,somerkontrakter mellem
medlemsstaterne ogKommissionen (som fond-managers )være ioverensstemmelse med
miljølovgivningen og underkastes
miijøkonsekvensvurdering afprojekterne .Hvis
modellerne forregionaludvikling lægger forstorvægt
påkortsigtet økonomisk vækst ,kan dervære
miljøbivirkninger ,som ikke erioverensstemmelse
medønsket ombæredygtig udvikling .Dervilderfor
blive lagtendnu større vægt påatvurdere devidere
konsekvenser afplaner ,programmer ogprojekter for
miljøet ogformuligheden forbæredygtig udvikling .underkastes og
Kommende revision afstrukturpolitikken
Iforbindelse med den yderligere reform af
strukturfondene vilKommissionen sigtemodatfremme
bæredygtig udvikling imedfør afartikel 2idennye
Traktat .Fondstøttet udvikling bør idenne forbindelse
baseres pådeudpegede regioners egne stærke siderog
egne naturressourcer ogvære rettet mod
højkvalitetsprocesser og-produkter .Dette indebærer
både øget integrering afmiljødimensionen iselve
fond-processerne -hvor miljøet behandles som en
central faktor iudviklingsprocessen -ogbedre
koordinering ogsynergi mellem deforskellige fonde .
Ensådan fremgangsmåde viIvære altafgørende forden
økonomiske ogsociale samhørighed iFællesskabet på
langsigt .
Forsåvidtangår EFRU skalfondstøttet udvikling tage
fuldt hensyn tilmiljøfølgerne .Medlemsstaterne
opfordres tilatanvende enintegreret indfaldsvinkel ,
hvormiljøvirkningerne allerede vurderes pådetidlige
stadier iopstillingen afpolitikker ,planer og
programmer ,såderundgås skader påmiljøet ,somer
uoprettel igeellerbekostel igeatrådebodpåifremtiden .
Forsåvidt angår ESFunderstreger dette program
betydningen af undervisnings - og
uddannelsesaspekterne ,herunder den faglige og
erhvervsmæssige ekspertise ,somernødvendig forat
gennemføre programmet effektivt .Iforbindelse med
revisionen vilESF,isamarbejde medTask Forcen for
Menneskelige Ressourcer ,Uddannelse og
Ungdomsanliggender ,giveøgetstøtte tiljobskabelse
oguddannelse iforbindelse medmiljøvirksomhed ,der
fremmer enbæredygtig regionaludvikling .
Mulighederne forogincitamenterne tilatfremme
ansvarlig forvaltning afarealer ,skove ogøkosystemer
gennem både EUGFLog ESFvilblivestørre ,efterhånden
somdenfælles landbrugspolitik rettes mod enmere
afbalanceret ogdynamisk forvaltning afFællesskabets
la^dområder .Som etgenerelt princip forden
langsigtede omstrukturering afden fælles
landbrugspolitik vilretten tilatmodtage EF-støtte
gradvis blive betinget afmiljøvenlig landbrugsdrift og
udnyttelse afdetåbne land ,som isidste ende kanføre
til.atkvaliteten aflandmiljøet oglandskabet generelt
ffroedres .af undervisnings - og
71)

V
Forsåvidtangår strukturfondene generelt erderendel ig
behov formere integreret planlægningog samarbejde ,
navnlig nårdetdrejer sigomintegrering afog
samhørighed meddemere afsides beliggende regioner
-dette eretafdeemner ,dervilblive yderligere
behandlet iforbindelse med "Europa 2000""’ .atdehviler påenfællesskabsafgørelse ,som
indebærer uforholdsmæssigt store omkostninger
forden pågældende statsmyndigheder .Pådenne
måde vilsamhørighedsfonden hjælpe deringere
stillede medlemsstater tilatgennemføre
Fællesskabets miljølovgivning effektivt .
Denanden betingelse er,atRådet forinden har
vedtaget etprogram forøkonomisk konvergens .
Gennemførelsen afdette program vilblive
overvåget afFællesskabetsom ledidenflersidede
overvågning ,deromhandles iTraktatens
artikel 104C.Fællesskabets finansieringsinstrument formiljøet
(LIFE )
Selv om'miljøansvar "og"bæredygtig udvikling'
efterhånden ergenerelt accepterede begreber ,erde
stadig temmelig abstrakte forstørstedelen afde
økonomiske aktører . Administratorer ,
virksomhedsledere ogforbrugere forstår ikke,hvordan
deforventes atomsætte begreberne ideres daglige
færden .Derfor vilhovedopgaverne forLIFEblive
atdefinere ogfremme produktions -og
adfærdsmodeller ,der falder itråd med
principperne forbæredygtig udvikling
atgennemføre praktisk demonstration afdevalgte
modellers ogforanstaltningers gennemførlighed
ogøkonomiske effektivitet
atstøtte specifikke demonstrationer og
pilotprojekter samt horisontal informations ¬
undervisning oguddannelse med henblik påat
påvirke deøkonomiske aktører vedhjælp af
praktiske eksempler og
atudbygge deadministrative strukturer .Kommissionen vililøbet af1992forelægge etforslag
tilenforordning omfondens oprettelse ogdrift .
DenEuropæiske Investeringsbank
Miljøbeskyttelse harihenved 20årværet etvigtigt
kriterium forElB's projektudvælgelse og-vurdering .I
1983 afgav EIB enformel miljøpolitisk
hensigtserklæring :"Erklæring ommiljøpolitik og
-procedurer itiIknytning tiIdenøkonomiske udvikling ",
sammen med Verdensbanken ,deregionale
udviklingsbanker ,UNEP ,UNDPog Kommissionen for
DeEuropæiske Fællesskaber ;EIBblev medlem af
miljøudvalget under de internationale
udviklingsinstitutioner (CIDIE ).
I1984 fastlagde bestyrelsen grundlaget forbankens
politik ,sådetblev muligt atstøtte miljørelaterede
projekter overalt iFællesskabet .Siden 1988 harbanken
fortsat samarbejdet med Verdensbanken inden for
rammerne afmiIjøprogrammet forMiddel havsområdet
(EPM ).Etafresultaterne afdette samarbejde erdet
tekniske bistandsprogram forMiddelhavsområdet
(METAP ),hvismålsætning eratfungere somkatalysator
formiljøinvesteringer iområdet .Dererovervejet
andre muligheder forudvidet samarbejde -f.eks .
samfinansiering afinvesteringer inden forENVIREG .Hidtil erforanstaltninger afdenne artblevet gennemført
temmelig spredt gennem enrække mindre
finansieringsinstrumenter -MEDSPA ,NORSPA ,ACE
ogACNAT .LIFE erudformet således ,atdisse
instrumenter integreres ogeffektiviseres gennem bedre
koordineringsprocedurer ogbedre overordnet
forvaltning .
Oprettelse afensamhørighedsfond
Iartikel 130DiTraktaten omDenEuropæiske Union
hedder det,atderinden den 31.december 1993skal
oprettes ensamhørighedsfond ,deryder finansielle
bidrag tiIprojekter inden formiIjøogtrans-europæiske
netpåtransportinfrastrukturområdet .Depotentielle
støttemodtagere erGrækenland ,Irland ,Portugal og
Spanien .Selve formålet med fonden indebærer et
fællesskabsbidrag påhøjt niveau (85-90% ).Med
samhørighedsfonden tilføjes derennydimension til
bestræbelserne påøkonomisk ogsocial samhørighed .
Den nyefond vilfordisse lande blive ,hvad
strukturpolitikken erforregionerne .
Detventes ,atfinansiering frasamhørighedsfonden vil
blive underkastet tobetingelser :
Fordetførste måprojekterne anses foratbygge på
EF-lovgivningen .Formiljøprojekter betyderdette ,Banken harafdriftsmæssige hensyn vedtaget en
definition på"miljø ",som omfatter vandrelaterede
projekter ,bortskaffelse af fast affald ,
luftforureningsbekæmpelse ,fredning ogvisse
forureningsbekæmpelsesprojekter ibyer .Tiltrods for
denne retrestriktive definition harder ideseneste år
både været enstorstigning ibankens lånevirksomhed
imedlemsstaterne (optil15%afdetsamlede udlån i
1989 )ogenudvidelse afdeformer for
miljøinvesteringer ,derydes låntil."Miljøandelen'' af
bankens udlån varierer framedlemsstat tilmedlemsstat
(fra2-3% iPortugal ogFrankrig til44% iTyskland ),
hvilket blandt andre faktorer afspejler bankens
udlånsmuligheder idisse lande .
0
">KOM (91)452endelig udg .af7.11.1991

MÅLINDTIL2000 MÀL HANDLINGER TIDSHORISONT AKTORER
1992=» EMA+EF *Fcllesskabsprogrvn forrmljostatistik
*Nationalemiljosuusükker
*Regionalestatistikker ogEF-statistikker-Forbedring afdatagrundlaget 1.FORBEDRING
1995 MS AE
1995 EF DATA-
GRUNDLAG
•Indikatorer forgenerellefremskridt og
tendenser1995 EF -Udviklingafmiljøindikatorer
EF 1997
•Medlemsstaternes ogFællesskabets
beretninger ommiljøetatilstand1995 MS -Regelmæssig vurdering afkvalitetog
fremskridt EF 2000
EF. •Gradvisindførelseafkortlægninger 1994=» -Kortlægning afforurenende emissioner og
udledninger ,samtaffald Virksomheder
*NytFAU-program 1992/96 Virksomheder *
MS+EF•Betydelig forøgelse afinvesteringer
generelt iFAUindenforgenerelle
miljøspørgsmål ogenergi
-Særligeprogrammer forkulstoffattig
teknologi ,biomasseogandrevedvarende
energikilder
-Udvidedeprogrammer forbioteknologi ,
herunderdetsanvendelse iintegreret
skadedyrsbekæmpelse ilandbruget
•Udvidetprogramforrenereteknologi,
genanvendelsesteknologi ,genanvendelige
oggenbrugelige materialer2V1DEN-
SKABELIG
FORSKNING
1993 idem 00
TEKNOLO -
GISK
UDVIKLING 1995 idem
1993 idem
MS.LM.EF
MS,LM,EF*Integrerede regionaludviklingsplaner
*Integrerede transponforvaltningsplaner
indtilår2000
*Integrerede kystforvaltningsplaner
*Integrerede transportplaner forår2010
*VVM-vurdering påplanlægnings-og
projektstadiet
*VVManvendtpåEFRU-relateredepro¬
grammerogprojekter1992=» 3.SEKTOR -OGIntegrerede planerforsamfundsøkonomisk
udvikling 1994 A_REAL-
PIAVLEGMNC
MS,LM,EF
MS,LM,EF
MS.LM,EF1998
1997
1995=»
igangværende
1993=» MS,LM,EF
«EKISPA
M1L70ETEF •Foreløbige retningslinjer itilknytning til
“forbedringafdatagrundlag”1993 Vurderingafmiljøressourcer
1995 EMA,EF,MS
1995=» MS*EF ♦"Skygge"-t»beller forBNP,sådeviser
naturressoarceværdiers)Vurdering ogOpstilling afindikatorer forvedvarende
ressourcer bcgfiarçpircfipff
*FormelleBNP-tabeller 1999» idem Ændringafdeøkonomiske nøgleindikatorer
1992=» MS*Ind. “Udvikling +gennemførelse afet
sammenhængende program for
internalisering afeksterneomkostningerCost/benefit-anal yse
1992 EF Indførelse af
bogholderiprincipper*Drøftelsemedfagligesammenslutninger
•EF-retningslinjermiljømæssige
Revisorer +
Faglige
sammensi .+EF1993
2000 =» *Parallellevirksomhedsregnskaber
*DrøftelsemedMS,industrienogfaglige
sammenslutninger
*EF-dtrekuv1992/3EF,MS,bid.ogfgg-
hfcnmmaBlutnnger
EF*MSRedegørelse formiljøspørgsmål i
virksomhedernes regnskaber
Virkemidler 1994
MS+EF t>)Fiska1e
incilamenler1993 *Fremmeafskåne-ogafgiftsmæssige
incitamenter tilfordelformiljøetInddragelse afmiljøbeskyttelseshensyn i
skattepolitikken
MS +LM c)Afgifter 1993 *Evaluering afnationaleoglokaleafgifter
oggebyrer
-dataindsamlingStørregennemsignghed iafgiftssystemerne
EF
d)Statsstøtte EF*MS *Omfattende evaluering afstatsstøttepå
miljøområdet1992/3 Anvendelse afforureneren betaler-princippet
EF*MS+
Revisorer
EF*MS,LM+
Virksomheder
MS*LM+
RjrakiingsscHsahcr1992 c)Andre
økonomiske og
markedsrelaterede
virkemidler•Direktivommiljørevision
Miljørevision
•HøringafMS,industrien og
forsikringsselskaber
•Etablering afenkontrolordning for
forpligtelser ihenholdulmiljøaftaler og
godkendeUesvilklr_•Miljørevision afallestørreoffentligeog
pnvatevirksomheder 1994
1992/3
1995
72

TabelIT:TWERGÅENDE TILTAG
MAI. MÅLINDTIL2000 AKTØRER TIDSHORISONT HANDLINGER
1993=» £F+MS •DirektivomciMketsligtersutningsansvufor
skaderforirsagaafaffald
•Diskussionsoplæg om
miljøerstatningsansvar ogfælles
ansvanordmnger hæftelse
•Vedtagelse afEF-forordning•Integreretmiljøerstatningsansvar ogfcUes
ansvarsordmnger
1992 EF om
1995 EE+MS
*Gradvisindførelse
Rapporteramfremskridt ogeffektivitetMS,Virksoaheder
£F+MSigangværende
1995/8-Pamordninger
îIL *Offentlighedens adgangtilmiljøoplysninger
*Regehæsligerapporterommiljøetstilstand1993 LM ,MS,EF
LM.MS-Bedrefolkeoplysning generelt
1995=» OPLYSNLNG
QC
*Affald,energiforbrug ,transportosv.
(afgøresafDetMiljøpolitiske Udvalg)1992=» EF.MS,
offentlige
værker
EF,MS
EF,MS.
-^anrtanfrmng E.
organisationerUDDANNELSE -Særligeoplysningskampagnerom udvalgte
emner
*Miljømærkning
•Integreret miljø/forbrugerbeskyuelses -
mærke1993=» -Bedreforbrugeroplysning
1998
*Statusrapport ogforslagtilnyeordninger
*Programforpædagogisk forskning
*Vedtagelse afgenerelleretningslinjer
*Udarbejdelse afbøgerogandet
undervisning smateriale
*Uddannelse aflærere
*Integration iskolemeslæseplaner
*Programforseminarer ,sommerskoler ,
kollokvier
*Âriigslatusevaluering1992 -Miljøundervisning ilæseplanenpipnmæn
ogsekundært trinialleskolerEF
1992/3
1993
igangværendeAtf.UdduLmi&L'EF
MS
Virksomheder
1993=» Uddan,insiii.
2000 MS
1993=» MS,
Uddan .instit
1993=» EF
•Situationsrapport forallesektorer
*Indførelse afmiljøstudier1992 EF -Indførelseafmiljøstudierien repræsentativ
delafdevideregiende uddannelses ¬
institutioner6.ERHVERVS ¬
UDDANNELSE 1993=» Nationale
uddan.inslit
idemQü
*Indførelsealmiljøfakulteler idem VIDERE­
GÅENDE
UDDANNH.SE *Pædagogisk forskning ,udarbejdelse af
bøgerogandetundervisningsmateriale1992=»Uddan .instit.,
-LVirksomheder-Erhvervsuddannelsesprogrammer for
teknikere,maskinoperatører ,agronomer ,
skovridere ogandrerelevantearbejdstagere
oginstruktører
*Samordning blandtfagligeselskaber ,
udarbejdelse afretningslinier og
procedurer1992=»EF+Faglige
saiiinråBmgT-Uddannelseskurser ,seminarer ogwork¬
shopsforplanlæggere ,bogholdere ,
revisorer
idem *Idem idem -Igangværende kursus'ogseminarprogram
forplanlæggere ,trafikeksperter ,
landbrugskonsulenter ,ansatte i
turistsektoren
*Hensyntagen tilvirkninger påmiljøet 1993=» MS,LM,EF Fuldstændig integrationafmiljødimensionen
vedtildelingafmidlerfrastrukturfondene
(medvirkningfraratificeringen afdennye
Traktat)7.FINAN¬
SIELLE
ST0TTE -
ORDNINGER
1992=» 'Gradvis omlægning frapris-til
indkomststøtte
*Udviklingsprogram fordetåbneland
*Egnsudviklingsprogram
*SkovrejsningsprogramEF EUGFL-siøne teltesmodbæredygugt ,
integreretlandbrugogudviklingidetåbne
1992=»
gradvis
gradvisMS*EF
idem
Shnbnfsvirixm
kederMS*EF
EE+MS
idemland
•Påbegyndelse afLIFE
•Omfattende evaluering ogeventuel
udvidelse ef'.erbehov1992 LIFEsom“løftestang” foreffektiv
gennemførelse afmiljøpolitikken1995
•Særligindsatsvedrørende luft,
spildevand ,affaldsbehandling osv.1993-1998 EF+MS*NySamhørighedsfond
LM
•Omfattende kortlægning af
vanskeligheder ogbehov1992/93 EF,MS,
Industri ¬
organisationerNyefinansiellestøtteordninger tilhjælpfor
SMV
*Omfattende evaluering afstatsstøtte på
miljøområde !_1993 EF
73

Kapitel 8:Subsidiaritet ogfælles ansvar
Subsidiaritetsprincippet harfåetenfremtrædende og
generel plads idennyeTraktat omDen Europæiske
Union .Iartikel Ahenvises tilprocessen henimod en
stadig snævrere union mellem deteuropæiske folk,"i
hvilken beslutningerne træffes sånært påborgerne
sommuligt ".Ihenhold tildennyeTraktats artikel 3B
handler Fællesskabet ,ioverensstemmelse med
subsidiaritetsprincippet ,kunhvis ogidetomfang
målene fordenpåtænkte handling ikke itilstrækkelig
grad kanopfyldes afmedlemsstaterne ogderfor ,på
grund afden påtænkte handlings omfang eller
virkninger ,bedre kangennemføres påfællesskabsplan .
Iudformningen afdette program harman søgtat
omsætte subsidiaritetsprincippet tilpraksis .
Dademålsætninger ogkonkrete mål,dererfastsat i
programmet ,ogdetendelige mål,dererbæredygtig
udvikling ,kun kanvirkeliggøres vedsamordnet
handling fraallederelevante aktører ,derarbejder
sammen ifællesskab ,kombinerer programmet
subsidiaritetsproblemet med detmere vidtgående
begreb fælles ansvar .Dette sidstnævnte begreb
indebærer ikke såmeget ,atenforanstaltning skalgennemføres påétplantiludelukkelse afandre planer ,
mensnarere enblanding afaktører oginstrumenter på
passende niveauer ,uden atdette berører
kompetenceopdelingen mellem Fællesskabet ,
medlemsstaterne ,regionale oglokale myndigheder .
Forethvert givet målellerproblem kanvægten (aktører
oginstrumenter )ligge påfællesskabs /nationalt /regionalt
planogforetandet måleller problem påregionalt /
lokalt/sektoralt planellerpåvirksomheds /befolknings /
forbruger-plan .Denpraktiske anvendelse afprincippet
medsubsidiaritet ogfælles ansvar vilogså indebære
overholdelse afdengældende (artikel 130R,stk .4)og
den foreslåede (artikel 130S,stk.4)bestemmelse ,
hvorefter medlemsstaterne skal finansiere og
gennemføre miljøpolitikken med forbehold afvisse
foranstaltninger affællesskabskarakter .
Tabel 18eretforsøg påatviseforanstaltningernes
komplementaritet pådeforskellige niveauer inden for
rammerne afsubsidiaritet ogfælles ansvar .Iandre
tabeller iprogrammet angiver kolonnen med"aktører ",
hvilke forskellige aktører deranses formest relevante
tilatgennemføre depågældende foranstaltninger .
El

\
Tabel18:EKSEMPLER PÅFÆLLESANSVARSORDNINGER
(*)Medlemsstat og
regionale regeringerEF Lokale♦regionale
myndlghederVirksomheder OfTentligheden /
forbrugere
Planlægning
-Økunumisk ogsocial
udviklingHugionaludviklLng ;
samiwnghcd :Efterspørgsel
InfrastrukturNGO
Direktiv 85/337/EØF
(VVM)■Fysiskplanlægning VVM-offentlighedens
medvjrken
Integreretfomreningsbek cmpelse-NetværkEfterspørgsel
fordeling
F&U
-Midler
-Processer
3*^
IXi.sij Skatlemessige incita¬
menter.Nationale
affaldsplanerPolitikker til
affaldsbegrensning PjpPgaiM Fotbtugerefterspørgsel ,MMaHMi Miljømærker-Produkter
Ксттшкааспзсиогид
BerørteNGO,borgere,
forbrugere•Information
koordinering ,EMA,}tuMratrwmlntkwrø ;
OpicgO»«dveksfingifî^^
»fInformation°8jfô&jjfcjjfh
Stoueforanss *feranger*
-Undervisning og
uddannelse33EftersjKtgtel 'tïtttmÊakademikere mtd
mlf|gti<M«tmtise
Fagforeninger -Erhvervsuddannclsc
MirMwkiwr «
-Adfærdskodeks
(frivilligeaftaler)
fi£*4»refc
pilwfKojctatfInvestorer ,
offentligheden ,
forbrugeroplysning-Rlstofhusholdning
(miljorcvision ) ihV^c'sVcîi'n'gX^Mkw ,;Brancheaftaler;egen
kontolEgenkontol ;
miljogodkendelser
Produktdesign -Miljømærker
•Finansiel støtte-
(herunderstatsstøtte)
Reeelorienteret
-Miljøbeskyttelse NGO’osegoffendighedens
kravomfritidsområder og
livskvalitet£3Direktivomlevesteder ,
ACNAT,NATURA2000,
udvikling idetIboeland
Kravomforbrugervalg -Detindremarked Kravomfraværaf
handelshindringer
-Gennemførelse af
internationale aftaler
m
•lederrolleHfH-supplerende rolle -positionmedindflydelse
•)PIgrundafforskelligegnmdlovsmcssige oginstitutionelle ordningerimedlemsstaterne erkompetencefordelingen ikkeensoveralt.Somtitlen
antyder,erformåletmedtabellenfølgeligatgiveteoretiskeeksemplerpifællesansvarsordninger ogikkeatværeenindblanding ideneksisterende
kumpclcnccfordcling .Henvisningen tilregionaleregeringergælderdesubnationale regeringerif.eks.Tyskland,Belgien,ItalienogSpanien,der
harvisseeksklusivebeføjelserpiomrider,dererbehandlet idetteprogram.
ED

Kapitel 9:Gennemførelse affællesskabsprogrammet
Entilfredsstillende gennemførelse oghåndhævelse på
alle planer isamfundet afden strategi ogde
foranstaltninger ,dererudstukket idette program ,eren
absolut forudsætning for,atmålsætningerne
miljøbeskyttelse ,samfundsøkonomisk bæredygtighed
ogudvikling samt detindre markeds integritet kan
opfyldes .Isidste instans børforanstaltningerne til
fremme afbæredygtig udvikling ,hvori alle de
økonomiske aktører inddrages gennem enlangrække
instrumenter ,være selvforstærkende .Forenoverskuelig
fremtid erderimidlertid storsandsynlighed for,at
gennemførelsens effektivitet vilafhænge afkvaliteten
afselve foranstaltningerne ogafordningerne forderes
praktiske gennemførelse .
Tidligere harenrække faktorer givet problemer med
gennemførelsen ,herunder
mangel påenoverordnet sammenhængende
politik ,delvis fordi dagsordenen ændrede sig,
efterhånden sommiljøpolitikken bredte sigover
etstadig større område ,ogdelvis fordi enstordel
afmiljølovgivningen blevudviklet påadhoc-
basis
etbegrænset valgafinstrumenter ,hvorved der
måske blev satforstorlidtilregulering gennem
påbud ogkontrol
kravet omenstemmige afgørelser iMinisterrådet ,
deroftekrævede politiske kompromis'er ,har i
nogle tilfælde resulteret iforanstaltninger ,derer
vanskelige atgennemføre ipraksis
denfremherskende anvendelse afdirektiver som
lovgivningsinstrument harofte forårsaget
vanskeligheder ,fordi deskal indføres ividt
forskellige lovsystemer ogadministrative
procedurer ideforskellige medlemsstater ,med
heraf følgende problemer med fortolkning og
praktisk gennemførelse
forvaltningsmæssige manglerpå alleadministrative
niveauer ,fraFællesskabet ned tilde .lokale
myndigheder .
Detervigtigt atlære afdisse tidligere erfaringer og
træffe hensigtsmæssige skridt tiIatforbedre dette særlige
aspekt .Blandt dereformer ,derernødvendige ,er
bedre forberedelse afforanstaltningerne ,herunder
bedre høringsordninger ogmere effektiv integrering
med komplementære foranstaltninger ,bedre
opfølgning aflovene ipraksis ,både administrativt og
operativt ,ogstrengere håndhævelse ogkontrol med
overholdelsen .fagforeninger ,miljø -ogforbrugerorganisationer
ogKommissionens relevante generaldirektorater ;
dette forum skalfungere somparaplyorganisation
med specialiserede undergrupper ,deroprettes
efterbehov tilatbehandle specifikke emner .Den
fælles interesse iatarbejde hen imod
bæredygtighed ogbehovet foratøgeerkendelsen
afdetfælles ansvar understreger dette forums
betydning .
ii.ETGENNEMFØRELSESNET med repræsentanter
forderelevante nationale myndigheder og
Kommissionen forsåvidtangår denpraktiske
gennemførelse afEF-foranstaltningerne .Det
primære målerudveksling afoplysninger og
erfaringer ogudvikling affælles fremgangsmåder
påpraktisk plan ,under opsyn fraKommissionen .
Uden atgribe ind iKommissionens specifikke
ansvarsområder ogsærlige rettigheder forsåvidt
angår gennemførelsen afTraktatens artikel 155
og169kannettet hjælpe medtil,atFællesskabets
politik ogbestemmelser gennemføres og
håndhæves påsamme måde ideforskellige
medlemsstater .Dette vilbl.a .indebære udveksling
afoplysninger omtekniske fremskridt ,kontrol
medoverholdelsen ogsikkerhedsforanstaltninger .
Medlemsstaterne kanligeledes benytte nettets
ekspertise ellerassistancetil rådgivningom lokale
eller nationale håndhævelsesmekanismer ,tilsyn
ograpporteringsordninger .
iii.EN MILJØPOLITISK REVISIONSGRUPPE
omfattende repræsentanter forKommissionen og
medlemsstaterne pågeneraldirektørplan vilblive
oprettet tilatudvikle gensidig forståelse og
meningsudveksling ommiljøpolitik og
-foranstaltninger .Detvilblive modelleret efter
udvalget afgeneraldirektører iindustrien ,somhar
arbejdet meget effektivt ienrække år.Etaf
hovedformålene eratfylde dethul,dereropstået
ved,atkommunikationen ommiljøspørgsmål
mellem Kommissionen ogmedlemsstaterne stort
setharværet begrænset tildrøftelser afspecifikke
forslag iRådet ogmeningsudvekslinger i
forbindelse medovertrædelsesprocedurer .
Disse tredialoggrupper skalpåderes særlige måde
tjenetilatfremme ansvarsfølelsen hoshovedaktørerne
ipartnerskabet ogtilatopnåeneffektivog gennemsigtig
gennemførelse afforanstaltningerne .Det erikke
meningen ,atdeskalgentage altdetarbejde ,dergøres
ideudvalg ,derernedsat ved Fællesskabets
retsforskrifter med henblik påopfølgning af
overholdelsen afbestemte bestemmelser ,eller af
Kommissionen iforbindelse med bestemte
interesseområder ,såsom forbrugerbeskyttelse ,
udvikling afturisme osv.,eller afmedlemsstaterne
med henblik påatgennemføre eller håndhæveTilgennemførelse afdisse reformer erdethensigten at
oprette følgende adhoc-dialoggrupper :
i.ETRÅDGIVENDE FORUM oprettes tilrådgivning
ogudveksling afoplysninger mellem industrien /
produktionssektorerne ,erhvervslivet ,regionaleog
lokale myndigheder ,fagsammenslutninger ,i.
0

\
politikken pånationalt plan .Endelig skaldeheller ikke Integrering afpolitikker
erstatte deneksisterende dialog mellem industrien og * Imedfor afTraktatens artikel 130R ,stk.2,ot
Kommissionen ,somdetunder alleomstændigheder er med sigte påenbæredygtig udvikling vu
tanken atstyrke . miljødimensionen blive indarbejdet fuldstændigt
iFællesskabets andre politikker
Blandt depraktiske reformer ,derskalforetages ,kan
nævnes : derviliforberedelsen afFællesskabets politik og
lovgivning biiveforetaget envurdering af
virkningerne påmiljøet med særlig vægt pådet
indre marked ,international handel ,industri ,
energi ,landbrug ,transport ,regionaludvikling og
turismeBedre lovgivning
* Enmere omhyggelig udvælgelse ogforberedelse
afinstrumenter :lovgivninger måske ikkealtiddet
bedste valgsomførste trin,skønt detpålangsigt
spiller envæsentlig rolle
*relevante lovbestemmelser ognormer børvære
genstand forforudgående høring idetrådgivende
forum og,førindholdet gøres færdigt ,underkastes
en"gennemførlighedsvurdering "
*miljølovgivning bør indeholde særlige
håndhævelsesbestemmelser ,navnlig hvis den
foreskriver normermedlemsstaterne børforetage enlignende
integrering vedatunderkaste politikker ,planer og
programmer envurdering afderes virkninger på
miljøet
manglende overholdelse af EF's og
medlemsstaternes lovgivning kanresultere iskader
påmiljøet samt påejendom ibåde fysisk og
finansiel betydning ;detkanligeledes forårsage
konkurrenceforvridninger mellem virksomheder .
Idenne forbindelse vilbestemmelserne i
artikel 171 iden nyeTraktat omDomstolens
indgreb vedmanglende overholdelse ,herunder
muligheden foratpålægge bøde ,kunne fåen
betydelig ansporende ellerudbedrende virkning .al ny lovgivning bør ledsages af
uddannelsesprogrammer ,seminarer og
workshops .
Gennemførelse
•Direktiver vedtaget påfællesskabsplan skal
omsættes inational lovgivning inden forden Offentlighedens medvirken
tidsramme ,dererfastsat afRådet * Daoffentligheden hara < Daoffentligheden haradgang tilmiljøoplysninger
(direktiv 90/313/EØFP ,skaldenhave mulighed
for isåhøjgrad som muligt atdeltage i
beslutningstagningsprocessen vedrørende
byggetilladelser ,driftstilladeiser ,tilladelser til
emission /udledning osv.;offentligheden har
direkte interesse ikvaliteten afdetmiijø,den lever
i,ogkanderudover være envigtig spore til,at
virksomhederne iområdet opfylder miljøkravene
-måske endog som ansatte eller ledere ;dette
princip skalligeledes gælde fordeoplysninger ,
EF-institutionerne råder over*rensningsprogrammer ogovervågningsplaner ,der
vedtages afRådet ,skal iværksættes i
overensstemmelse med defastsatte tidsfrister
•allemedlemsstater ,som ikkeallerede hargjort
det,børoprette håndhævelsesorganer og
-procedurer foratsikre fuldstændig ogens
overholdelse afbåde lovgivningsmæssige og
tilladelsesrelaterede krav
*rapporteri ngskravene ideforskel Iigedirektiver og
forordninger ,derfornylig blevrationaliseret ved *
etsamlet direktiv omrapportering "1,skalnøje
overholdesderbørpålokalt ,regionalt ognationalt plan
udviklesen ordning forletogeffektiv klageadgang
foratforbedre tilliden mellem offentligheden ,
myndighederne og industrieller
erhvervsvirksomhederne .Idenne forbindelse bør
klager snarere opfattes positivt endsomrenog
skær gene .Klager erforhåndhævelsesorganerne
etfingerpeg om,atnoget ergalt,ogkanholde
myndighederne orienteret omdefaktiske forhold ,
somdemåske erlangt fraigeografisk henseende ,
ellersom deikkeeristand tilatovervåge permanentindustrieller og
*pågrund affølgerne forvirksomhedernes relative
konkurrencedygtighed pådetindre marked ogaf
hensyn til"forureneren -betaler -princippet"vilder
inden udgangen af1993 blive foretaget en
omfattende undersøgelse afboder ogstraffe ,som
anvendes ideforskellige dele afFællesskabet
*normen skal være optimal gennemsigtighed i
lovgivningens gennemførelse ,navnlig forsåvidt *
angår tilladelser tilemissioner tilmiljøet .enkeltpersoner ogoffentlige interessegrupper bør
have reeladgang tildomstolene foratsikre ,at
77
1,1 Rådets direktiv 91/692/CEE ,EFTnrL377af 31.12.1991 .
i2>EFTnrL158af 23.6.1 990 ,site56

\
enrolle iovervågningen afEF-foranstaltningernes
overholdelse ,udsat tilafgørelse iforbindelse med en
revision ,derskulle foretages efterAgenturets første to
årsarbejde .Agenturet vildog under alle
omstændigheder spille ennøglerolle for
miljølovgivningens gennemførelse oghåndhævelse ,
dadetfrembringer miljødata ,sikrer dataenes kvalitet
ogsammenlignelighed ogudgiver beretninger om
miljøsituationen .
Oplysning omgennemførelse
Kommissionen vilendelig fortsat aflægge beretning for
Rådet ,Europa-Parlamentet ogoffentligheden generelt
omomfanget ogkvaliteten aflovgivningens
gennemførelse oghåndhævelse overalt iFællesskabet .
Efterhånden somderopnås mere ogbedre information
somfølge afbedre rapportering framedlemsstaterne
ogmere påIideligedatafraDetEuropæiske MiIjøagentur
samt erfaringer ogobservationer fradetforeslåede
gennemførelsesnet omdenprakti skegennemførelse af
EF-forskrifterne ,vildisse beretninger både give et
fingerpeg omgennemførelsesniveauet ogvære et
incitament tilgenerel forbedring aflovgivningens
gennemførelse oghåndhævelse .deres legitime interesser beskyttes ,ogatde
foreskrevne miljøforanstaltninger gennemføres
effektivt ,samt atillegal praksis stoppes .
Erstatningsansvar formiljøskader
*Kommissionen harallerede fremsat forslag tilet
direktiv omerstatningsansvar formiljøskader
forårsaget afaffald” 1
*såsnart deterpraktisk muligt ,vilFællesskabet
etablere enordning ,hvorved skader påmiljøet
udbedres afdenperson eller detorgan ,somer
ansvarlig forskaden ;dervilblive lagtvægt på,at
"forureneren -betaler -princippet" respekteres fuldt
ud
0hvisophavsmanden tilenmiljøskade ersvær at
identificere -f.eks .vedforurening fraspredte
kilder -børderudformes andre ordninger med
ansvarsdeling .
DetEuropæiske Miljøagenturs medvirken
1henhold tilforordningen omAgenturets oprettelse
blevspørgsmålet om,hvorvidt Agenturet skulle have
78
EFTnrC251 af4.10.1989 .

\
DEL II
Fællesskabets rolle padenstørre
internationale scene
79

V
Fællesskabets rolle pådenstørre internationale scene
Pådetidlige stadier afFællesskabets miljøpolitik gikforansta tningerne hovedsageligt udpåatløsesærlig
alvorlige lokale problemer .Senere blev man ihøjere grad s!arover ,atforureningen ikke stopper ved
landegrænserne ,ogatdetderfor varnødvendigt atudbygge de:regionale oginternationale samarbejde forat
bekæmpe grænseoverskridende forurening .Idensenere rderud.klingen gåetetskridt videre ,ogdetaccepteres
nugenerelt ,atproblemer afglobal arterenalvorlig trussel forr^lejordklodens økologiske ligevægt .Globale
spørgsmål vedrørende miljø -ognaturressourcer ernublevet såvigtige ,atdeiårene fremtilår2000 vilkunne
have afgørende indflydelse på,hvordan deinternationale forbl'delser viludvikle sigiøkonomisk ,politiskog
sikkerhedsmæssig henseende .Denne opfattelse ernuudtrykt formelt iartikel 130R,stk .1,idennyeTraktat om
DenEuropæiske Union ,somblandt målene forFællesskabets mijøpolitik nævner fremme påinternationalt plan
afforanstaltninger tilløsning afregionale ogglobale miljøprob emer .
Idagskyldes omfanget ogarten afdemiljø -ognaturressourcere'aterede problemer navnlig dette århundredes
hidtil usete socialøkonomiske udvikling ,isærefterdenanden ve'denskrig .Verden befinder signupåhistoriens
hidtil stejleste vækstkurve :alene idette århundrede erverdens befolkning vokset tregange ,ogomkring fire
femtedele afdenne vækst ersketsiden 1950.1denæste 50årvertes befolkningen atblive fordoblet ,ogselvmed
enmeget beskeden forbedring ilevestandarden vilderkunne olive taleomenfem-tiltifoldig stigning iden
økonomiske aktivitet inden forallenøglesektorer ,navnlig energi ,transport ,industri ,byggeri oglandbrug .
Denne udvikling kantruelandenes økonomiske potentiel ,deæs borgeres sundhed ,deres interne politiske
sikkerhed og,itilfældet meddenglobale opvarmning ,selve deres eksistens .
IDublin-erklæringen understregede DetEuropæiske RådFællesskabets ogdetsmedlemsstaters særlige ansvar
foratanspore ogdeltage iinternationale foranstaltninger tilatleseglobale miljøproblemer .Dethedder heri,at
'Fællesskabet måudnytte sinmoralske ,økonomiske ogpctiske autoritet mere effektivt tilatfremme
internationale bestræbelser påatløseglobale problemer ogansoore tilbæredygtig udvikling ogrespekt forde
fælles goder ".
81

Kapitel 10:Miljøtrusler og-problemer
10.1 Globale problemer
Firevigtige problemer giver istadig højere gradgrund
tilbetænkeligheder påglobalt planogkræver hurtigst
muligt ensamordnet ogeffektiv indsats :offentliggjort afUNEP idecember 1991 synes atvise,
atnedbrydelsen afozonlaget over mange dele af
jordkloden erdobbelt såalvorlig somtidligere anslået .
Klimaændringer
Emissionerne fraenlangrække menneskelige aktiviteter
fører tilenvoldsom stigning iatmosfærens
koncentrationer afdrivhusgasser ,såsom kultveilte ,
methan ogkvælstofoxid .Påtrods afenvisusikkerhed
fravidenskabeligt hold ereksperterne enige om,at
disse ændringer isammensætningen afjordens
atmosfære efterhånden vilresultere iglobal opvarmning
medderaf følgende konsekvenser -stigning ihavenes
vandstand ,klimaforstyrrelser ,tørke ogørkendannelse
-somvilkunne fåuoverskuelige konsekvenser på
samfundsmæssigt ogøkonomisk plan .
Nedbrydelse afozonlaget
Dereropstået bred enighed hosforskerne om,aten
række menneskeskabte kemikalier -navnlig CFC -er
ansvarlige fornedbrydningen afdetstratosfæriske
ozonlag ,som beskytter jordens overflade mod
ultraviolet stråling .Dette eretafdefåområder ,hvor
man harudviklet enomfattende strategi -herunder
juridiske ogfinansielle foranstaltninger .Nusynes
situationen imidlertid atvære alvorligere endtidligere
antaget .Videnskabelige iagttagelser ,som blevTabafbiodiversitet
Biodiversitetener udsat forvoksende pres,hovedsagelig
somfølge afødelæggelsen aføkosystemerog levesteder .
Efternogle skøn gårhver dagoptil100arter måske
tabt® .Bortset fradeøkologiske konsekvenser vil
nedbrydningen afjordens biologiske arvkunne få
alvorlige økonomiske virkninger ,eftersom
mulighederne foratudvikle nyeprodukter -navnlig
levnedsmidler oglægemidler -undermineres ,
efterhånden som stadig flere dyre-ogplantearter
forsvinder .
Ødelæggelse afskovene
Afskovningen ,navnlig idetropiske ogsubtropiske
regnskove ,giver anledning tilstigende uro.Ihenhold
tilofficielle FAO-data finder skovrydningen nusted
med enhastighed af17mio .hektar pr.år.Denne
udvikling kanskabe andre globale miljøproblemer
somfølge afdenrolle ,skovene spiller somdræn for
COjOg somreservoir forbiologisk diversitet .Derudover
erskoven kildetilføde ,brændsel ,møbler ogklæder for
omkring 2,5mio .indfødte beboere iskovområderne .
10.2 Problemer afregional eller lokal art
eafhavmiljøet ,jorderosion Central -ogØsteuropa
isigtsmæssig håndtering og Imange dele afCentral -ogØsteuropa er
ffald oggiftige kemikalier ,miljøødelæggelserne yderst alvorlige .Dentidligere
byvækst ,forringelse afsocio-økonomiske struktur ogpolitik ,somfremmede
v.rejseralvorlige problemer ,centraliseret planlægning ogmangel pådeltagelse fra
afverden ,hvisenbæredygtig offentligheden ,harmedvirket til,atdereropstået en
Ikunne lykkes .Problemernes situation præget afineffektivitet ,spild ogvoldsom
safdensærlige økonomiske forurening .Luftforurening ,forringelse afhavmiljøet ,jorderosion
ogørkendannelse ,uhensigtsmæssig håndtering og
bortskaffelse affarligt affald oggiftige kemikalier ,
industririsici ,hurtig byvækst ,forringelse af
ferskvandsressourcerne osv.rejser alvorlige problemer ,
sommåløses imange deleafverden ,hvisenbæredygtig
ogøkologisk udvikling skalkunne lykkes .Problemernes
alvor afhænger naturligvis afdensærlige økonomiske
ogbefolkningsmæssige situation ideenkelte regioner
eller lande . Udviklingslandene
Men deteriudviklingslandene ,atmiljøproblemerne
eralvorligst .Forringelse afjordbunden og
ørkendannelse ,ødelæggelse aflevesteder ,rovdrift på
naturressourcerne ,forringelse afbebyggelsen og
ødelæggelse afferskvandsressourcerne erblandt
udvikl ingslandenes mestpresserende miljøproblemer .
Befolkningspresset ogfattigdommen ernøglefaktorer
forskabelsen afikke-bæredygtige udviklingsmønstre i
mange afdisse lande .Befolkningsvæksten medfører
voksende udnyttelse afdisse landes skrøbelige
ressourcegrundlag tildækning afbasale behov :føde ,
drikkevand ,energi ,husly ogmateriellegoder .Samtidig
kanden meget dårlige økonomiske situation ,disseIndustrilandene
IOECD-landene erdergjort visse fremskridt i
bekæmpelsen afsærlige typer forurening og
miljøforringelse ,men dererstadig mange uløste
problemer ,sommåtages ophurtigst muligt ,således
somdet-forFællesskabets vedkommende -erkendes
ideforegående kapitler .Deterimidlertid klart ,atden
vigtigste udfordring forOECD-landene vilvære at
fremkalde enradikal ændring iforbrugsmønstrene ,så
disse lande mindsker deres andel iudnyttelsen af
verdens naturressourcer ,samtidig med atdestadig
sorger forstøtforbedring ilivskvaliteten .
82
111UNEP :Scientific Asscssement ofOzono Deplclion,17.1 2.1991 .
®Kun1,5millioner aner kendes idag,menefternogle skøn erdetsålede antal mulige arier 10gange såstort .Detovennævnte daglige
laberberegnet pågrundlag afdette højere ta!fordetsamlede antal arter .

lande befinder sigi,tvinge dem tilatanvende
kortsigtede ,økologisk skadelige strategier foratøge
indtægterne affremmed valuta tildækning af
øjeblikkelige behov .Mangelen påpassende
institutionel oglovgivningsmæssig kontrol ,kombineret
med debegrænsede tekniske ,menneskelige og
finansielle ressourcer ,skærper delokale ogregionale
vanskeligheder ogproblemer .
0

Kapitel 11:Internationalt samarbejde
Deterindlysende ,atintetenkelt landellergruppe aflande alene kantilvejebringe effektive løsninger pådisse
problemer .Istedet erdetvigtigt atsikre omfattende internationalt samarbejde oggensidig forståelse mellem
lande oglandegrupper ,hvisverdenssamfundet skalhave nogen reelchance foratfinde rimelige ogbæredygtige
løsninger ognåfremtilenretfærdig fordeling afgoderne både fordekommende generationer ogvores egen
generation ,ogikkeblot iøkologisk ,menogså iøkonomisk ogpolitisk henseende .
Idesidste tyve årharFællesskabet spillet envigtig rolle ideinternationale miljøforanstaltninger .Fællesskabet
erkontraherende part ica.30konventioner oginternationale aftaler ogstøtter aktivt arbejdet iforskellige
internationale ogregionale institutioner ,såsom UNEP ,FN-ECE ,OECD ogEuroparådet .Ihenhold tildets
forpligtelser under Traktaten ,somændret vedDenEuropæiske Fælles Akt,ogihenhold tilartikel 130 R,stk.1,
idennyeTraktat omDenEuropæiske Union vilFællesskabets deltagelse iinternationale miljøforanstaltninger
blive trappet opiprogrammets løbetid .
11.1 FælSesskabets holdning filhovedproblemerne
imaændringerne erFællesskabets forskellige niveauer :dengenetiske diversitet inden for
lisere C02-emissionerne på1990 -hver art,med henblik påatbevare artens
gangen afår2000 ,medyderligere evolutionspotentiel ;arternes diversitet indbyrdes og
lerefter,grundlagetfor Fællesskabets endelig forskel Iigartetheden afdeøkosystemer ,hvor
erende forhandlinger omenglobal arterne hører hjemme .Exsitu-bevarelse børbetragtes
omklimaændringer .Udarbejdelsen sometsupplement tilinsitu-bevarelse ogaldrig som
■rmedsærligeglobalemålogtilsagn enerstatning herfor .Konventionen ombiologisk
on-emissionerneog "dræn",navnlig diversitet børogsåvedrøre spørgsmål omadgangen til
;afensådan rammekonvention må debiogenetiske ressourcer ogkontrol med
Konventionen børsætte etglobalt bioteknologiske risici ,
stabilisering afdrivhusgas -
påetniveau ,somvilforhindre Den forventede erklæring fraUNCED om
abteforstyrrelseridetglobaleklima ,skovforvaltning og-udvikling (både tempererede ,
;nforen tidsramme ,dertillader ,atnordligeogtropiskeskove)børindeholdeettilsagnom
tilpassesig naturligt .Ikonventionen snarest mulig indgåelse afeninternational
5hensyn tilparternes fælles ,men skovkonvention .Endvidere vildervære behov for
isvar ,ierkendelse af,atderes aktiv deltagelse fraITTO ogGATT afhensyn tildet
gsniveau ogdrivhusgas-emissioner særlige spørgsmål meddeninternationale handel med
lende for,påhvilken måde dekan tropisk træ,såmiljøhensynene kanforenes medlegitime
ligtelser . handelsaktiviteter .Bistand tilbeskyttelse ogudvikling
afskovsektoren kræver samarbejde ogsamordning .En
er kontraherende part i"modernisering "afTropical Forestry Action Plan ,med
ienombeskyttelse afozonlaget og vægt påmodtagerlandenes snarere endgiverlandenes
illen omstoffer ,dernedbryder ønsker ,vilhjælpe landene tilatforvalte deres egne
cabet harbesluttet atindføreensidige skovressourcer påetbæredygtigt grundlag .Med hensyn tilklimaændringerne erFællesskabets
tilsagn omatstabilisere C02-emissionerne på1990 -
niveauet inden udgangen afår2000 ,medyderligere
reduktioner itiden derefter ,grundlaget forFællesskabets
stilling ideigangværende forhandlinger omenglobal
rammekonvention omklimaændringer .Udarbejdelsen
afti11ægsprotokol lermed sær Iigegloba lemåIogtiIsagn
medhensyn tilcarbon-emissionerneog "dræn ",navnlig
skove ,pågrundlag afen sådan rammekonvention må
også fremskyndes .Konventionen børsætte etglobalt
endemål for stabilisering afdrivhusgas ¬
koncentrationerne påetniveau ,somvilforhindre
farlige menneskeskabte forstyrrelser idetglobale klima ,
ogdetmåskeinden forentidsramme ,dertillader ,at
økosystemerne kantilpasse signaturligt .Ikonventionen
børderogså tages hensyn tilparternes fælles ,men
differentierede ansvar ,ierkendelse af,atderes
respektive udviklingsniveau ogdrivhusgas-emissioner
kanvære bestemmende for,påhvilken måde dekan
opfylde deres forpligtelser .
Fællesskabet er kontraherende part i
Wienerkonventionen ombeskyttelse afozonlaget og
Montreal-protokollen omstoffer ,dernedbryder
ozonlaget .Fællesskabet harbesluttet atindføreensidige
kontrolforanstaltninger ,somerstrengere endfastsat i
protokollen .Påbaggrund afdenyevidenskabelige
datavilFællesskabet kunne støtte enfremrykning af
denafviklingsplan ,derblevvedtaget ijuni1990 ,og
henstille tilalleparterne iMontreal-protokollen ,atde
vedtager strengere foranstaltninger pålinje med
Fællesskabets lovgivning .
Idenkonvention ombiologisk diversitet ,derskal
vedtages afUNCED ,bordet erkendes ,atbevarelsen af
biologisk diversitet ,tilgavn fordennuværende ogde
kommende generationer ,ermenneskehedens fælles
ansvar ,ogatbeskyttelsen heraf borsikres påtreIoverensstemmelse med detmandat ,Kommissionen
fikfraDet Europæiske Råd ogG-7-landenes
økonomiske topmøde ,hardenlanceret etpilotprojekt
forbevarelse afverdens største tropeskov .Dette eret
usædvanligt initiativ ,som Kommissionen deltager i
sammen med den brasilianske regering og
Verdensbanken ,tilialt250mio .USdollars .Dette
sætter Kommissionen istand tilatindtage enpositiv
holdning ioptakten tilUNCED-konferencen (Rio,juni
1992).Deterhåbet ,atresultaterne afprogrammet vil
kunne anvendes med held også iandre regioner .
S4

\
11.2 Andre prioriterede spørgsmål afinternational betydning
Fællesskabet erifærdmedatvedtage ennyforordning Fællesskabet borudvide sindeltagelse ialli
foratbringe EF-lovgivningen pålinjemeddenuværende initiativer tilatbeskytte regionale haveogint«
procedurer med"forudgående informeret samtykke "ifarvande .Udover sindeltagelse ideel
forbindelse med international handel med giftige aftaler ombeskyttelse afMiddelhavet og
kemikalier ogpesticider .Udarbejdelsen afretligt agter Fællesskabet idennærmeste fremt
bindende internationale aftaler med henblik påatkontraherende part iHelsinki-konvent
ajourføre UNEP London Guidelines forudveksling afbeskyttelse afhavmi IjøetiØstersøområdet .C
oplysninger omkemikalier iden internationale også iforhandlingerne omenrammekonv
samhandel såvel somafFAO's adfærdskodeks for beskyttelse oganvendelse afgrænseove
distribution afpesticider vilvære etstortskridt fremad ,vandløb oginternationale søer såvel som
Detvilogså ihøjgrad være ønskeligt atindføre aftaler omforskellige europæiske floc
forudgående informeret samtykke-procedurer foratherunder Donau-bækkenet .Enkonvention
mindske risikoen vedinternational handel medgenetisk blevallerede undertegnet afEFi1990 ,san
modificerede organismer . Tyskland ogDen Tjekkiske ogSlovakisk «
Republik ,ogenkonvention omOder
Med hensyn tilfarligt affald vilmanbestræbe sigpåatundertegnet snarligt .Fællesskabet støtt
sikre den videst mulige gennemførelse afBasel -MEDSPA-program aktivt detmiljøprc
konventionens bestemmelser ogvedtage en Middelhavsområdet ,someriværksat afVerdi
særprotokol tilkonventionen omerstatningsansvar .ogElB .Denne plan kansessometgodt ek
Samtidig børeksport affarligt affald tillande ,somikke interinstitutionelt samarbejde ommiljøbesk
kanbehandle ogbortskaffe affaldet påsamme strenge vilkunne udvides tilatomfatte andre regic
betingelser ,somoprindelseslandet anvender ,forbydes
ioverensstemmel semedLomé-konventionen ogandre
relevante regionale konventioner .Fællesskabet borudvide sindeltagelse iallerelevante
initiativer tilatbeskytte regionale haveoginternationale
farvande .Udover sindeltagelse ideeksisterende
aftaler ombeskyttelse afMiddelhavet ogNordsøen
agter Fællesskabet iden nærmeste fremtid atblive
kontraherende part iHelsinki-konventionen om
beskyttelse afhavmi IjøetiØstersøområdet .Detdeltager
også iforhandlingerne omenrammekonvention om
beskyttelse oganvendelse afgrænseoverskridende
vandløb oginternationale søer såvel somenrække
aftaler omforskellige europæiske flodområder ,
herunder Donau-bækkenet .Enkonvention omElben
blevallerede undertegnet afEFi1990 ,sammen med
Tyskland ogDen Tjekkiske ogSlovakiske Føderale
Republik ,ogenkonvention omOder vilblive
undertegnet snarligt .Fællesskabet støtter viasit
MEDSPA-program aktivt detmiljøprogram for
Middelhavsområdet ,someriværksat afVerdensbanken
ogEIB.Denne plan kansessometgodteksempel på
interinstitutionelt samarbejde ommiljøbeskyttelse ,der
vilkunne udvides tilatomfatte andre regioner .
11.3 Globalt samarbejde
løsningen afglobale miljøproblemer i
udviklingslandene ,skønt Facilitetens struktur og
procedurer børudviklesogtiIpasses under hensyntagen
tildeltagernes behov .Fællesskabet som sådan bør
være deltager iMiljøfaciliteten forateffektivisere
anvendelsen afdefællesskabsmidler ,derallerede er
afsattilglobale ogmiljørelaterede projekter .Deigangværende forhandlinger omglobale
miljøspørgsmål viser istigende grad ,atdererbrugfor
enfælles indsats forbåde i-ogu-lande tilatopstille og
gennemføre ensammenhængende ,effektiv strategi til
løsning afdisse spørgsmål .Detvidenskabelige og
teknolgiske samarbejde måudbygges foratstyrke
landenes egen tekniske kapacitet ,ogstrømmen af
know-how ogteknologi måstimuleres yderligere med
aktiv deltagelse fraallerelevante instanser ,navnlig
erhvervskredsene .Nylige erfaringer harvist,athandels -ogmiljørelaterede
spørgsmål fårstigende betydning ,efterhånden som
miljøforanstaltninger og-strategier udbygges påbåde
nationalt oginternationalt plan .Pådenne baggrund er
detvigtigt atfremme dialogen omsammenhængen
mellem miljø -oghandelspolitik iallerelevante
internationale fora ,navnlig GATT .Denne dialog bør
være etafdevigtigste punkter påpost-Uruguayrundens
dagsorden ;ogierkendelse af,atunilateral anvendelse
afhandelsinstrumenter tilfremme afmiljøformål i
princippet børundgås ,børindsatsen koncentreres om
denrolle ,international handel kanspilleforatfremme
enbæredygtig udvikling .Dermålægges storvægt påatskabe nyeogsupplerende
finansielle ressourcer tildækning afde
ekstraomkostninger ,udviklingslandene måbære som
følge afinternationale aftaler ombeskyttelse afdet
globale miljø .Ikonklusionerne omUNCED af
12.december 1991 erkendte Rådet (miljø ),atder
behøves nyeogsupplerende finansielle ressourcer til
athjælpe udviklingslandene med atløsedeglobale
miljøproblemer .Detblev også understreget ,atDen
Globale Miljøfacilitet burde spille enledende rolle
som den multilaterale finansieringsmekanisme i
85

11.4 Regionalt samarbejde
Detervigtigt atstyrke detregionale samarbejde til
løsning afsærlige grænseoverskridende problemer .
Miljøhensynene børintegreres ideinternationale
samarbejdsinstrumenter ,ogde'rbøroprettes og
gennemføres passende retligeinstrumenter medhenbi ik
påatundgå ,atmiljøproblemer ellerforurening flyttes
fraetlandtildetsnabolande .Dermåderfor lægges stor
vægt på,atdervedtages effektive regler forforvaltning
ogbeskyttelse affælles miljøressourcer ,så
miljøskadelige virkningerpåtværsaf grænserne undgås ,
ogderbørendvidere indgås aftaler omerstatningsansvar
formiljøskader .Fællesskabet måaktivt støtte regionale initiativer på
disse felter ,navnlig inden forFN-ECE ogEuroparådet ,
vedatdeltage idennyekonvention omvurdering af
miljøkonsekvenserne påtværs afgrænserne ,i
forhandlingerne omforebyggelse afogkontrol med
degrænseoverskridende virkninger afindustriuheld
ogidrøftelserne omerstatningsansvar forskader
hidrørende framiljøfarlige aktiviteter .
11.5 Institutionelle spørgsmål
Enløsning pådenyemiljøproblemer indebærer ,atde
eksisterende internationale institutioner ,navnlig UNEP ,
forbedres ogstyrkes ,ogatsamarbejdet mellem disse
institutioner udbygges ,såressourcerne udnyttes bedst
muligt .Detmåtilsidst nævnes ,atdesidste toårtiers hurtige
udvikling ideninternationale miljølovgivning ikke
altid harværet fulgt afentilsvarende indsats til
gennemførelse afgældende konventioner ogaftaler .
Deterderfor vigtigt ,atderindføres mekanismer tilat
kontrol lereoverholdelsen afregiona leoginternationale
miljøaftaler .Også spørgsmålet med forebyggelse og
bilæggelse afmiljostridigheder måbehandles ,med
detagelse afallere'evante internationale instanser .Derbørlægges særlig vægt påopnåelse afbedre
videnskabelig forståelse afdeøkologiske processer og
påbedre indsamling ogvidereformidling af
miIjøoplysni nger ,såderkanskabes etholdbart grund Iag
forinternationale indgreb pådette område .Idette
øjemed børmanoverveje muligheden foratskabe et
internationalt netafmiljøagenturer .
S6

V
Kapitel 12:Bilateralt samarbejde
Miljøaspekterne indgår nuidebilaterale samarbejdsforbindelser ,deroprettes mellem Fællesskabet ogdets
partnere overheleverden .Samarbejdet medandre industrialiserede lande medhenblik påbedre koordinering
afmiljøpolitikken ogen mereeffektiv løsning affælles miljøproblemer harværet støtvoksende ,navnlig viaaktiv
deltagelse iOECD's arbejde .Samtidig børdebestående mekanismer forhøring ogudveksling afoplysninger om
miljøspørgsmål mellem Fællesskabet ogdetsvigtigste industrialiserede parter ,nemlig USA,Canada ,Japan og
Australien ,udbygges væsentligt .Ipan-europæisk sammenhæng måder,somlediaftalen omEuropæisk
Økonomisk Samarbejde ,skeengradvis konvergens mellem miljøpolitikken iFællesskabet ogiEFTA-landene .
Denne konvergens børgradvis slåigennem iinternationale fora,hvor begge landegruppernes holdninger
allerede viser ,atdehardesamme problemer ogmålsætninger .
Miljøsamarbejdet med industrilandene børstyrkes ogudvides .Deternavnlig vigtigt atskabe større
overensstemmelse mellem landenes miljøpolitik ,særlig deforanstaltninger ,somkanfåstorindflydelse på
industriens konkurrencemæssige stilling .Detmåundgås ,atgennemførelsen afsamarbejdsbaseret miljøpolitik
harnegative virkninger påkonkurrenceevnen ietlandeller enlandegruppe iforhold tildeindustrialiserede
partnere .
Deterimidlertid klart ,atderbørlægges særlig storvægt påenudbygning afmiljøsamarbejdet med
udviklingslandene ogdecentral -ogøsteuropæiske lande ,ibetragtning afdisse landes meget alvorlige
miljøsituation .
12.1 Udviklingslandene
Fællesskabet erforpligtet tilatbiståudviklingslandene
med løsningen afderes stadig alvorligere
miljøproblemer ogmedrealiseringen afenbæredygtig
udvikling .Fornuværende tegner Fællesskabet ogdets
medlemsstater sigforomkring 47% afdensamlede
officielle udviklingsbistand ,svarende til0,45% afBNP
(over detdobbelte afbistanden frasåvel USA som
Japan ).Fællesskabet ogmedlemsstaterne viIstadig øge
denne indsats :bortset fradeyderligere finansielle
ressourcer ,dervilvære brug fortilatfremme
udviklingslandenes deltagelse iløsningen afdegloba le
miljøproblemer ,erdetnødvendigt atøgedenofficielle
udviklingsbistand ogmobilisere nyefinansielle
ressourcer ,navnlig fraprivat hold ,tilfinansiering af
programmer ogprojekter forbæredygtigog miljøvenlig
udvikling .Fællesskabet ogdets medlemsstater
bekræftede pånyidecember 1991deres tilsagn omat
nådetgodkendte FN-mål på0,7% afBNP for
udviklingsstøtte tiloversøiske lande medhenblik påat
bistå udviklingslandene med gennemførelsen af
bæredygtig udviklingspolitik pånationalt plan .Landene iAfrika ,Vestindien ogStillehavet (AVS-
staterne )
Dererideseneste årgjort enbetydelig indsats påEF-
plan tilatøgemidlerne tilsamarbejde med
udviklingslandene ogydedem pålempeligere vilkår .
Derharsiden 1963været etomfattende samarbejde
med AVS-landene .Miljøbeskyttelse ogbæredygtig
udvikling spiTTer envoksende rolle iforholdet mellem
EFogdisse lande .Disse spørgsmål haren central plads
iLomé IV-konventionen ,som blev undertegnet i
december 1989ogtrådte ikraft iseptember 1991 I
konventionen hedder det :
"udvikling skalvære baseret påenbæredygtig
ligevægt mellem deøkonomiske mål,rationel
forva ItningafmiIjøetogforbedring afdenaturl ige
ogmenneskel igeressourcer ...derbørgivesforrang
tilmiljøbeskyttelse og bevarelse af
naturressourcerne ,somerenvæsentlig betingelse
forbæredygtig ogafbalanceret udvikling fraen
såvel økonomisk sommenneskelig synsvinkel ...
samarbejdet skalmedføre gensidigt ansvar for
bevarelsen afnaturressourcerne .*
Endvidere ersamordningen mellem EF-bistanden og
medlemsstaternes egne bilaterale programmer blevet
styrket itidens løbmed henblik påatsikre en
sammenhængende ogeffektiv hjælp .Fællesskabet
arbejder også henimod enstadig tættere samordning
aflangsigtet bistandsplanlægning udfraden
overbevisning ,atFællesskabets partnere ikke bør
udsættes forindbyrdes modstridende råd,prioriteter
ogadministrative procedurer fradeforskellige
giverorganisationer iEuropa .Denne samordning
omfatter også andre multinationale giverinstitutioner .Etsærligt afsnit ikonventionen omfatter devigtigste
principper ogprioriteter forAVS/EF-miljøsamarbejdet
ogindeholder bestemmelser om,atalleprojekter og
programmer skal vurderes med hensyn tilderes
miljøvirkninger ,ogatderskal afgives passende
oplysninger ompesticider ogandre farlige stoffer ,samt
forbud mod eksport afradioaktivt ogfarligt affald fra
Fællesskabet tilAVS-staterne .
87
EFTnr L229af17.8.1991 .(1)

\
Hvad definansielle ressourcer angår ,vilFællesskabet ,
somlediLomé IV-konventionen ,ydesineAVS-partnere
12000mio .ECU ,størstedelen iform afettilskud
fordelt over 5år.Mellem 1986og1989finansieredes
230projekter forbekæmpelse aførkendannelse ,tilialt
1700mio .ECU .Hertil skal føjes projekter for
forvaltning afmarine ressourcer ,fremme afvedvarende
energi ogandre projekter afsamme art.Efterdenførste
vurdering afdevejledende programmer under Lomé IV
forventes det,atdervilblive afsat etårligt beløb på
400mio .ECUtilmiljøprogrammer .
Deasiatiske oglatinamerikanske lande (ALA )
Udviklingen iLomé-konventionernes miljødimension
harsitsidestykke iudviklingen isamarbejdet medde
asiatiskeoglatinamerikanske lande (ALA).Ihenhold til
denyeretningslinjer ,derblevfastsat ibegyndelsen af
1991 ,ermiljøbeskyttelse blandt devigtigste
samarbejdsområder .Mindst 10%afdetsamlede beløb
tilteknisk ogfinansielt samarbejde medALA-landene
(2750mio .ECU iperioden 1991-95)skalafsættes til
miljøprojekter .Idenyeretningslinjer understreges
endvidere behovet foratintegrere miljøvurderinger i
udviklingen somhelhed ,sånaturressourcerne ogen
bæredygtig udvikling kansikres pålangsigt.
Tredjelandene iMiddelhavsområdet
Ihenhold tildenyeretningslinjer forsamarbejde med
tredjelande iMiddelhavsområdet iperioden 1992 -
1996 skal detregionale samarbejde udbygges på
miljøområdet .Regionale projekter idette område -
f.eks .bekæmpelse afhavforurening ogforvaltning af
kystområder -vilblive gennemført viahorisontalt
samarbejde uden forbilaterale aftaler .Enstordelafde
horisontale bevillinger tilMiddelhavsområdet på
230mio .ECU vilblive anvendt tilmiljøprojekter ,
herunder navnlig demonstrations -og
undervisningsprojekter .EIBforventes atyde
ca.1800mio .ECU tildenne region iform aflån,
omfattende samtlige foreslåede projekter ,herunder de
ovennævnte projekter .Derudover ermiljøbeskyttelse
enafdevigtigste betingelser fortildeling afmidler i
henhold ti!debilaterale finansprotokoller (1075mio .ECU ibudgetbevillinger og 1300mio .ECU iform af
EIB-Iån ).MEDSPA ,etmiljøprogram ,hvorunder der
kanydes midler tilteknisk bistand itredjelande i
Middelhavsområdet ,kanogså spille envigtig rolle i
dette område .Deovennævnte elementer udgør
tilsammen etsammenhængende sætaffinansielle
instrumenter ,som vilkunne bidrage betydeligt til
opfyldelse afdetilsagn ogmålsætninger ,som
kyststaterne ,Fællesskabet ,EIBogVerdensbanken
vedtog iforbindelse med godkendelsen afNicosia -
charteret i1990 .
Opstilling afprioriteter
Selv om fastsættelsen afprioriteterne for
miljøsamarbejde med vores AVS -,ALA -og
Middelhavspartnere skalvære etresultat afenbilateral
dialog ,hvor dertages hensyn tilhvert enkelt lands
særlige behov ogsituation ,erdetklart ,ateffektivt
miljøsamarbejde kræver ,atderlægges særlig vægt på
atskabe institutioner iudviklingslandene ogforbedre
landenes tekniske kapacitet .Bistandsprogrammer vil
ikke kunne gennemføres med godt resultat ,hvis
modtagerlandet mangler defærdigheder ogden
forvaltnings -ogorganisationsevne ,derbehøves tilat
udarbejde oggennemføre hensigtsmæssige
foranstaltninger tilmiljøbeskyttelse ogbæredygtig
udvikling .Deterafafgørende betydning ,atdet
videnskabelige ogteknologiske samarbejde med
udviklingslandene udbygges ;igangværende
programmer ogfælles forskning ogundervisning inden
formiljø ogudvikling børvidereføres ogudvides .Ved
tildeling afmidler ogvedvalget afprojekter børder
også lægges storvægt påprojekter ,somerafgørende
forudviklingsprocessen ,såsom energieffektivitet og
udvikling afvedvarende energikilder ,bekæmpelse af
jordbundsforringelse ,ørkendannelse ogafskovning og
udbedring afskaderne samt beskyttelse ogforvaltning
afferskvandsressourcerne .demonstrations - navnlig og
Fællesskabet vilendvidere opstille passende
miljøgarantier påbådeprogram -ogprojektplan ,således
somdetbl.a.eromtalt iLomé IV-konventionen ogi
Rådets resolution framaj 1990om miljø ogudvikling 01.
12.2 Central -ogØsteuropa
Denuværende politiske omskiftelser iCentral -og kannævnes omfattende skader påskovene somfølge
Østeuropa harhaftstorindflydelse pådeninternationale afsurnedbør (optil75%afPolens skove siges atvære
politiskedagsorden ,hvormiljøspørgsmålene stårmeget berørt )ogforgiftningen afheleflodsystemer (Vistula -
højt påprioriteringslisten .Denyedemokratiske flodens vand erendog uegnet tilindustribrug ).Derer
regeringer harunderstreget behovet foratforbedre tilstadighed storrisiko foralvorlige industriuheld ,
miljøstandarder ogbeskyttelsen afsundhed og navnlig inden forkernekraft ogdenkemiske industri ,
livskvalitet pålinje med deøkonomiske reform -og
liberaliseringsprocesser . Mange afproblemerne erregionale og liberaliseringsprocesser . Mange afproblemerne erregionale og
grænseoverskridende :Vistula-bækkenet berører de
Miljøødelæggelserne eralvorlige imange områder ifleste østeuropæiske lande ,Elben krydser DenTjekkiske
disse lande .Inogle områder erdermåske taleom ogSlovakiske Føderale Republik ogTyskland ,Donau
uoprettelige skader .Ødelæggelsernes artogomfang gennemloberdeflesteafdesydligelande.Forureningen
veksler frastedtilsted ,menstørstedelen afproblemerne fradisse floder spredes tilØstersøen ,Nordsøen og
gørsiggældende iheleområdet .Afsådanne problemer Sortehavet .Figur 10viserSO,-ogNOx-depositionen88
<1)Rådets resolution 6723/90af29.5.1 990 .

\
FIGUR10:S(>2-OGNOvDEPOSITION FRAALLEEUROPÆISKE KILDER ,SOMOVF.RSKRKD DE
KRITISKE BELASTNINGER 11990
RIVM/CCE
Data :
exCL'.x1990
Emiss.Europe
Reuion :
EUROPE■I
(v.
ifwM /
a;.
mtmj
y »*I /
F |NOEXCEE DANCE
BW S 20000
(^1 SCC00
I IS 100000
& 200000
* 10000 00
Unit:eq/ha.yrs
m 7i&
•'w'
I-/§s-Æ
1?^
i
L 44
/"л-
IwsΟι.I#}:?/
OIKIM'IWI *.*(nniliintii *
Dalr 4.A.199I
Rrmark r\c.CrilJoinK
tonn fr'mkv KiimiM */Ц.У
лУ 1
FIGUR11:SO2-OGNOx-DEPOSITION FRAEUROPÆISKE KILDER ,SOMOVERSKRIDER DE
KRITISKE BELASTNINGER IÅR2000PÅGRUNDLAG AFEF-HØJPRIS -SCENARIET OG
FORVENTET REDUKTION IANDREEUROPÆISKE LANDE
\êmRIVM /CCE -y m
Dala:
cxc.l%CI,<if
Hl'-dep.in200»
Regio»:
EUROPEч.ii*,s;
fm λ
1?:;
)/
»t*f[––)NOEXCEE DANCE
■raBi 20000«4b*«»
,1men]*50000
ШЖШ □ *100000
i 4 2000001m
s 700000
ншя Unit :eq/hu.yr/
fl»V.
%i-H • •‘Lc.
a
DUIM'IIIV :"C'niiiMmtl *
Dale:27.11.IWI
}4cin:irk :I<?ll.mwiï
HP-hin .,),(lipn .in2<MM >r
7E-St .
S9
f

Udfradenoetragtning atdefleste miljøproblemer eraf
grænseoverskridende an,blev detførste regionale
miljøprogram under PHARE ,med etEF-bidrag på
20mio .ECU ,iværksat i1991 .Dette program omfatter
initiativer -'orDonau-bassinet ,den sone trekant ,
udvidelse afCORINE-aktiviteterne tilatomfatte Central -
ogØsteuropa ,enrappon ommiljøtilstanden iEuropa
samt anvendt forskning .hidrørende fraemissioner frahele Europa i1990 .
Vigtigheden afatsesituationen fraenpan-europæisk
synsvinkel medhensyn tildisse depositioner kansesaf
figur 11,som viser defremskrevne depositioner i
år2000 udfradet"strengeste "scenario forEF(se
"forsuring ")ogdenforventede reduktion iCentral -og
Østeuropa (baseret pånuværende foranstaltninger ).
Associcringsaftaler
Den 31.december 1991 indgik Fællesskabet
associeringsaftaler med Polen ,Den Tjekkiske og
Slovakiske Føderale Republik ogUngarn .Disse aftaler
udgør derammer pålang sigt,inden forhvilke
forbindelserne mellem Fællesskabet ogdisse lande vil
komme tilatudvikle sig,herunder miljøsamarbejde .
Tilsvarende aftaler forhandles fortiden med Rumænien
ogBulgarien .Handels-og samarbejdsaftaler erunder
foiberedelse med debaltiske lande ogAlbanien ,og
disse aftaler vilogså indeholde miljøbestemmelser .
PHARE miljøsektorstrategi ogregionale programmer
Miljøbeskyttelse harligefrastarten været endelaf
Fællesskabets PHARE-program forbistand tilCentral -
ogØsteuropas økonomiske reform .Dette program ,
deroprindeligt varrettetmodPolen ogUngarn ,omfatter
nuDenTjekkiske ogSlovakiske Føderale Republik ,
Rumænien ,Jugoslavien ogBulgarien .
PHARE-miljøprogrammerne for1990 blev iværksat i
Polen (22mio .ECU),Ungarn (25mio .ECU),Den
Tjekkiske ogSlovakiske Føderale Republik (30mio .
ECU )ogidettidligere DDR (20mio .ECU ).Eftersom
disse programmer omfattede etrelativt stort antal
forskellige aktiviteter ,blev deroprettet PHARE -
finansierede grupper forteknisk bistand iderespektive
miljøministerier med henblik påatbistå med
programforberedelsen og -gennemførelsen .
Erfaringerne med PHARE-programmerne for1990 ,
hovedsageligt baseret på"project shopping lists",
understregede behovet forenmere strategisk tilgang til
miljøproblemerne iområdet .
Som følge heraf erenafKommissionen udarbejdet
"miljøsektorstrategi forCentral -ogØsteuropa ",
omfattende entreårig periode ,blevet støttet afbåde G-
24miljøarbejdsgruppen ogmiljøministrenes møde i
Dobris-slottet ijuni1991.1 denne strategi angives en
række målsætninger ogprioriteter ,herunder øget
folkeoplysning ogudbygning afdeinstitutionelle ,
politiske ogjuridiske rammer samt overførsel af
information ogteknologi .Denne strategi ergrundlaget
forPHARE-miljøprogrammerne for1991 forPolen
(35mio .ECU),Ungarn (10mio .ECU),Rumænien
(2mio .ECU ),BulgarienO 5mio .FCUlog DenTjekkiske
ogSlovakiske Føderale Republik (5mio .ECU ).Nuklear sikkerhed ogstrålingsbeskyttelse
Under PHARE-miljøprogrammet erderover 1991 -
budgettet tildelt 15mio .ECUtiletregionalt program
fornuklear sikkerhed .Programmet forteknisk bistand
tildettidligere USSR omfaner etenergisektor-program
med 53mio .ECU tilforvaltning ogsikkerhed ideres
kernekraftanlæg .Den samarbejdsaftale omnuklear
sikkerhed ,derfornylig erindgået med detidligere
USSR-lande ,indeholder videregående muligheder på
dene område ,ligesom DetEuropæiske Energicharter
ogprotokollerne dertil .
Fremtidsperspektiver
Disse lande ståroverforen enorm opgave ;etvæsentligt
ogvarigt fremskridt vilkunkunne lykkes med bistand
udefra ,he'jnder navnlig fraEF.Idettidsrum ,der
omfanes afdennuværende miljøsektorstrategi ,vilder
blive indfon vigtige politiske ændringer ,institutionelle
ogregulerende rammer ogressourcer vilblive udbygget ,
ogsammenhængen mellem miljøreformer og
økonomiske reformer vilblive styrket .Men de
finansielle investeringer ,derbehøves tilatsænke
forureningen tildekritiske belastningsniveauer og
realisereenbæredygtig anvendelse afnaturressourcerne
iCentral -ogØsteuropa ,vilkræve langt større ressourcer
enddetbudget ,derertilrådighed fraPHARE ogandre
G-24 programmer .
DetviIderfor ,efterhånden somvinærmer osår2000 ,
istadig hojere grad blive denprivate ogoffentlige
sektor idecentral-og østeuropæiske lande ,som må
påtage sigansvaret fordeinvesteringer ,derbehøvestil
atmindske forureningen vedkilden .Hertil kræves
grundlæggende ændringer iprisfastsættelsespolitikken ,
betydelige investeringer inytudstyr ognyteknologi og
endog fuldstændig nedlukning afnogle afdeværst
forurenende produktionsenheder .Dervilblive behov
foromfattende lånogfremadskuende udlånspol itikfra
såvel nationale som internationale bankinstitutioner .I
denne sammenhæng vildennyligt oprettede
europæiske bank forgenopretning ogudvikling (EBRD )
spille enafgørende rolle ;EBRD harallerede lanceret
sineførste låneprogrammer imiljøsektoren iCentral -
ogØsteuropa .
90

VTabel19:INTERNATIONALE MILJOSPORGSMAL
MÅL INDTIL 2000 MAL NØDVENDIGE HANDLINGER DEVIGTIGSTE AKTORER
*ingenyderligere forringelse aføko¬
systemeroglevestederafhensyntiIden
genetiskemangfoldighed ufaneroginden
forenkelteaner*Globalkonvention omansrigdom Delinternationale samfund 1.Bevarelse af
denglobale
ansrigdom •N'ationaleog regionalesirilcgicrforarlsrigdom
-forebyggelse ,VVM
-kortlægning
-beskyttelse afskove,vådområder ogandre
ansrigeøkosystemer
•Øgettekniskogøkonomisk bistandtil
udviklingslandene
•Anerkendelse afdebiologiske ressourcers
værdi
•Globalkonvention omklimaændringerAllelande(EF+MS)
Industrialiserede lande(inklusive
F.F)
idem
*Slabiliscring afCOn-cmissioncn pi1990-
niveauet
*Begrænsning ellernedbringelse afCII4-
einissioncnDetinternationale samfund 2.Bekæmpelse af
denglobale
opvarmning •proiokolomncdbringclsc afCC^-emissionon
-protokolombegrænsning afCll4-cmissionen
•Øgettekniskogøkonomisk bistandtil
udviklingslandene ogCentral-ogØsteuropa
•Nationaleogregionalestrategier ,hemnder Enkeltestater,regioner,inklusive
KE+MS*Bedreenergiudnyttelse
-kortlægning afdrivhusgasser +drænfordisse
-bedreenergiudnyttelse
-fremmealvedvarende energikilder
-økonotniskc /fiskalcincitamenter*Bc«kyllclsc /forøgclscafreservoirs/dræn
fordrivhusgasser
Detinternationale samfund *Gradvisafvikling afproduktion og
anvendelse afCFC,haloner,
iclrachlormcthan ogl.l.l.-lrichlorcthan*Fuldgennemførelse afMontrcal-prolokollcn
(inkl.tekniskogøkonomisk bistand)
*Revisionafvidenskabelige oplysninger og
reaktioner
*EF-forordningcr3.Beskyttelse af
ozonlaget
idem
El-+MS
•Globalaftaleombeskyttelse ,udviklingog
forvaltning afskove
•Gennemførelse afbestemmelser om
skovbcstcmmclscr ideglohalekonventioner
ombiologiskartsrigdom ogklimaændringer
•mo-vui 2(XX)"forhandel medtømmer
•Mindsketforbrugal'tømmcr ,hemnderfremme
afgenanvendelse afpapirogpap
•Omstrukturering afrelevanteinternationale
organisationer ,f.eks.ITrO,TFAP,L'NEP
•Nationalestrategierforalfremme,øgeog
beskytteskovene
•Færdiggørelse afetpilotprogram forBrasiliens
regnskove ;udvidelsetilandreskovområder
•Øgettekniskogøkonomisk bistandtil
udviklingslandene
•Overvågning afskovbevoksningen globalt,
bl.a.medtclcdclcklionDelinternationale samfund +
ΓΠΌ
idem•Bewrclsc/gcnrcjsr.ing afskovemindst
svarendetil1990-mvcaucl4.Beskyttelse af
skovene
*Omfattende genrejsningsprogrammer for
tropiske,tempererede ognordiske
skovområder Produktions -ogimportlande ,
l'ITO,EF.GATT
idem
Detinternationale samfund*Integreret bcskyttelsc /bærcdyglig
forvaltning afskovområder
Allelande
Brasilien,EF,Verdensbanken ,
G-7,andrelande
Detinternationale samfund
FF
idem
L'NCFD-dcIlagcme
FF+AVS•Vedtagelse oggennemførelse af“Agenda21”
•Effektivgennemførelse afbestemmelserne i
l.otmfIVombæredygtig udvikling
•Effektivgennemførelse afmiljørclningslinjcr
forsamarbejde mellemEFogAI.A-landcne
•Effektivgennemførelse afNicosiaCharteret
*NalionalcogregionalePIIARE-programmer
*Øgettekniskogøkonomisk bistandtilsamtlige
udviklingslande medopstilling og
gennemførelse afnationaleogregionalepro¬
grammerforbæredygtig udvikling
-styrkelseafinstitutionerne
-finansielle ressourcer
-overførselafvidenskahogteknik ,samarbejde
oghi-tand•Aflastning afpressetpåmiljøet i
udviklingslandene somfølgeaf
befolkningsvækst ogfattigdom5.Fremme af
bæredygtig
udvikling
EF+ALA
•Inddragelse afmiljømålsætninger og-
kriterier imakroøkonomiske
reformprogrammerMiddelhavslandene
EF,EIB,MLP,Verdensbanken
Delinternationale samfund,EF,
Verdensbanken ,G-24,EIB,
Multinalionale virksomheder ,
finansieringsinstitutter ,
forsknings -ogteknologi -
institutter•Løsningafkritiskeproblemer for
udviklingsprocessen iudviklingslandene
ogiCentral-ogØsteuropa
•energiefterspørgsel og-forsyning
-ødelæggelse afia-.J,ørkendannelse
-vandressourcer
Delinternationale samfund ,
Enkeltelande,NGO•Øgetopmærksomhed ibefolkningen sankring
lolkc-,.nJhed ognul|0
-regeringer ,lokaleogregionalemyndigheder
ogbeslutningstagere ierhvervslivet
-olien:ligheden
Delinternationale samfund ,EF,
MS,virksomheder
Detinternationale samfund ,EF,
PIIAKE,Verdensbanken ,EIB,
HERD,finansielle institutioner*Adfærdskodekser forvirksomheder
В *Imcsicnngcr imiljogcnopreintn^sprojeklcr i
mildere'pljnokunomi-laiulc

\
Kapitel 13:
UNCED :DeForenede Nationers konference
ommiljø ogudvikling
* Et"Charter omjorden ",ellererklæring vedrørende
degrundlæggende rettigheder ogpligter med
hensyn tilmiljø ogudvikling .
*Enhandlingsplan ,"Agenda 21",somvilvære det
internationale samfunds vedtagne arbejdsprogram
fortiden efter 1992ogindidet21.århundrede .
Deterklart ,atudkommet afUNCED vilfåafgørende
indflydelse påFællesskabets politik ogmålsætninger i
dekommende år.Virkeliggørelsen afdeprincipper og
foranstaltninger ,derskalvedtages påkonferencen ,vil
førstogfremmest indebære enrevision afFællesskabets
egen interne politik .Fordetandet måFællesskabet ,i
overensstemmelse medDublin-erklæringen ,fortsætte
sine bestræbelser påatfremme internationale
foranstaltninger tilbeskyttelse afmiljøet og
imødekomme desærlige behov ogkrav ,dergørsig
gældende fordetspartnere iudviklingslandene ogi
Central -ogØsteuropa .
Med hensyn tilforbindelsen mellem AVS-landene og
Fællesskabet ihenhold tilLomé-konventionen vil
UNCED-processen uddybe fælles overvejelser
vedrørende fremtidige programmer ogbidrage tilat
fremme gensidige prioriteter inden formiljøbeskyttelse
og-bevarelse .
Deinterne ogeksterne aspekter afFællesskabets
miljøpol itikhænger snævert sammen .Begge skaltages
med iopbygningen afenkonsekvent ogeffektiv politik
tilløsning afdekomplekse problemer påUNCED's
dagsorden .Uanset denfortsatte sikkerhed medhensyn
tilomfanget ogkonsekvenserne afdeskader ,vipåfører
jordens miljø ,erdetheltklart,atdetrusler ogfarer ,
somdennuværende tendens ivores forbrug ogadfærd
indebærer ,påingen måde kanretfærdiggøres .Ligesom Stockholm-konferencen i1972 skabte ny
bevidsthed ommiljøproblematikken påbredt
internationalt plan ,kanogså FN-konferencen iRiode
Janeiro i1992 give denglobale politiske viljetilat
sætte indennydimension .Hovedformålet med
konferencen eratudarbejde strategier og
foranstaltninger tilatstandse ogvende
miljøødelæggelsen ogfremme bæredygtig og
miljøvenlig udvikling isamtlige lande .Konferencen
børderfor markere overgangen fraenudviklingsmodel ,
dernæsten udelukkende hartaget sigte påatfremme
økonomisk vækst ,tilenmodel ,hvor miljøbeskyttelse
ogrationel forvaltning afnaturressourcerne vilblive
betragtet somintegrerende deleafudviklingsmønsteret .
Fællesskabet ogdetsmedlemsstater deltager aktivt i
forberedelserne tilUNCED .Kommissionen forelagde
ioktober 1991 Rådet enmeddelelse ("Etfælles
udgangspunkt :retningslinjer forFællesskabet med
henblik påUNCED 1992"° ’),hvori derforeslåsen række
grundlæggende retningslinjer forFællesskabets
holdning påkonferencen .Denne meddelelse var
grundlaget forvedtagelsen afRådets konklusioner om
UNCED den 12.december 1991 ,hvor detnavnlig
blev understreget ,atdemere udviklede lande ,skønt
bæredygtig udvikling ervigtig forallelande uanset
deres økonomiske niveau ,haretsærligt ansvar ,ikke
blotforselvatstilemodenbæredygtig udvikling ,men
også atbistå andre lande ietloyalt ogkonstruktivt
samarbejde baseret pågensidig tiIlidoglighed ,medat
gøre fremskridt idensamme retning .
Bortset fraden forventede vedtagelse af
rammekonventioner om klimaændringer og
biodiversitet ogenerklæring omprincipperne for
bevarel seogudviklingafskove (herunder ettiIsagn om
hurtigst muligtatindgå etjuridisk bindende instrument )
ventes resultaterne afUNCED atomfatte tovigtige
elementer :
92
0)SEC(9 1)1693endelig udg .af30.10.1991 .

DEL III
Prioriteter ,omkostninger
ogrevision
93

V
Kapitel 14:Valgafprioriteter
Dadette program ligesåmeget drejer sigomvalgaf *Fuldstændig integrering afmiljøpolitikken i
politik ogstrategier tilpåvirkning afdeaktuelle politikken påandre områder
tendenser somomkonkrete foranstaltninger ,ogdadet
bygger påsubsidiaritetsprincippet ogideen med *Streng gennemførelse oghåndhævelse ,
ansvarsfordeling ,erdetmindre etspørgsmål omat
vælge prioriteter endomatvælge denretning ,man Devigtigste indsatsområder
ønsker atgå.Fornogle målpålang sigt,f.eks .iIforsøget påatnåfremtilenmere bæredygtig ligevægt
transport -ogenergisektoren ,måderallerede nutages mellem demenneskelige aktiviteter ogdensocio -
visse skridt foratopnå deønskede resultater etstykke økonomiske udvikling påden ene side og
udifremtiden .Dér,hvordereretsamspil mellem den naturressourcerne ognaturens genoprettelseskapacitet
offentlige ogden private sektor ,kandetvære påden anden side prioriteres nedenstående
nødvendigt ,atdenoffentlige sektor opstiller regler indsatsområder højest :
eller retningslinjer forden private sektors
foranstaltninger ogangiver forskellige tidsrammer og *Bæredygtig forvaltning afnaturressourcerne :jord,
prioriteter inden foretfælles område . vand ,naturområder ogkystområderFuldstændig integrering afmiljøpolitikken i
politikken påandre områder
foranstaltninger ogangiver forskellige tidsrammer og *Bæredygtig forvaltning afnaturressourcerne :jord,
prioriteter inden foretfælles område . vand ,naturområder ogkystområder
Horisontale foranstaltninger *Integreret forureningsbekæmpelse
Foratændre samfundets forbrugsmønstre og
adfærdsmønstre ioverensstemmelse med ønsket om •Forebyggelse oghåndtering afaffald
bæredygtighed måderskabes ennyligevægt mellem
enkeltpersoners ogvirksomheders fordele påkortsigt *Mindsket forbrug afikke-vedvarende energi
ogdesamfundsmæssige fordele pålang sigt .Den
lovbaserede tilgang viIfortsatspilleenvigtigrolle,men *Bedre styring afmobilitet
vilikkekunne resultere idenønskede ligevægt uden
supplerende foranstaltninger .Idette øjemed børde *Forbedring afbymiljøet
nedenstående horisontale foranstaltninger sættes iførste
række : *Forbedring afsundhed ogsikkerhed ,medsærlig
vægt påvurdering oghåndtering afindustriel
•Forbedring afdata :grundlæggende information , risiko ,nuklear sikkerhed ogstrålingsbeskyttelse ,
tendenser ,indikatorer -
Ioverensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og
•Korrekt prisfastsættelse :internalisering afde ideen medansvarsfordeling -somergrundpillerne i
eksterne omkostni ngerpågrundlag afvurderings -dette program -vilmange afdeplanlagte aktioner blive
ogomkostningsberegningsmekanismer ,cost/gennemført påandre niveauer end EF-niveauet .I
benefit-analyser ,økonomiske /fiskale incitamenter ,henhold tilTraktatens bestemmelserom integrering af
miljørevision ,erstatningsansvar osv. miljøpolitikken ipolitikken påandre områder vilnogle
afdeovenstående prioriterede områder endvidere
•Information ,undervisning oguddannelse afalle delvis eller primært blive gennemført som ledi
økonomiske aktører ,herunder beslutningstagere ,landbrugs -,energi -ogtransportpolitikken ,
planlæggere ,ledere ,arbejdstagere ogforbrugereHorisontale foranstaltninger *
Foratændre samfundets forbrugsmønstre og
adfærdsmønstre ioverensstemmelse med ønsket om •
bæredygtighed måderskabes ennyligevægt mellem
enkeltpersoners ogvirksomheders fordele påkortsigt *
ogdesamfundsmæssige fordele pålang sigt .Den
lovbaserede tilgang viIfortsatspilleenvigtigrolle,men *
vilikkekunne resultere idenønskede ligevægt uden
supplerende foranstaltninger .Idette øjemed borde *
nedenstående horisontale foranstaltninger sættes iførste
række : *
•Forbedring afdata :grundlæggende information ,
tendenser ,indikatorer
miljørevision ,erstatningsansvar osv.
95

Kapitel 15:Omkostningerne
Almindelige betragtninger
Enafdealvorligste skavanker veddentidligere
økonomiske politik harværet ,atmanikketoghensyn
tileller nøjagtigt målte defuldstændige eksterne
omkostninger formiljøet .Jordens økosystem harfra
tidernes morgen været behandlet somenuudtømmel ig
kilde tilråstoffer ,energi ,vand osv.
Samfundets indtægter (ellerBNP )ansåsfor udelukkende
atafhænge afkapital ogarbejdskraft .Nuerdetimidlertid
klart ,atsamfundets indtægter idagogifremtiden ogen
bæredygtig produktion afvarer ogtjenesteydelser ikke
blotafhænger afadgangen tilkapital ogarbejdskraft ,
men ogsåafadgangen tilnaturressourcerne ,herunder
miljøet .Hvis viikkeberegner omkostningerne forog
vurderer miljøet ogmiljøpolitikken korrekt ,kandet
føretiIenkomplet vildledende opfattelse afsamfundets
velstand ,detsindtægter ogdetsreelle potentiel for
bæredygtig udvikling .
Forsøg påatfremme denøkonomiske udvikling vil
nødvendigvis komme tilkort ,hvismiljødimensionen
ikke medtages som enintegrerende komponent .
Klimaændringer ,forsuring ,ørkendannelse ,
oversvømmelser ,forurening oggiftigt affald osv.,som
idagskaber såstorbekymring ,kanaltsammen tilen
visgrad spores tilbage tilkortsynede tiltag med
økonomisk gevinst forøje,hvormiljøomkostningerne
pålængere sigterladet udeafbetragtning .Ligesom en
sund forretningsvirksomhed forsøger atbevare ogøge
sinkapital oginvestere ianlæg ,udvide produktionen ,
skaffe nytudstyr ogforbedre kvaliteten afsine
tjenesteydelser foratbeskytte virksomhedens sundhed
pålang sigt,således kræver også jordkloden visse
former for"investeringer ",såvikanbevare densomet
sundt økosystem ogsikre bæredygtig ogøkonomisk
vækst pålang sigt.Dekommende generationer af
afhængige afdeinvesteringer ,vigørnu.Foretager vi
ikke disse investeringer irettetid,vilvikunne sætte
hele regioner ogisidste instans civilisationen som
sådan udafspillet .
Praktiske vanskeligheder medomkostningsberegning
afmiljø ogmiljøbeskyttelse
Fordetførste erdet ikkemuligtatangive depotentiel le
"omkostninger "vedprogrammet somhelhed overfor
medlemsstaterne ,deregionale oglokale myndigheder
ogdeøkonomiske aktører .Hvis princippet med
bæredygtig udvikling overhovedet skalhave nogen
troværdighed ,måfordelene pålangsigthave større
vægt endomkostningerne .Idenne forbindelse hedder
det idennyeTraktat (artikel 130R ,stk.3),atde
faktiske omkostninger vedatundlade atgennemføre
engiven foranstaltning skalmedtages iligningen ;hvis
omkostningerne ved ikke atgennemføre en
foranstaltning lades udeafbetragtning ,vildetvære
vanskeligere attræffe beslutninger tilstøtte fordeoptimale ,bæredygtige løsninger .Påpraktisk plan er
derimidlertid enrække betydelige vanskeligheder ;
(i)Viharofteingen ellerutilstrækkelige oplysninger
ommiljøets fysiske tilstand .Dererusikkerhed
omkring miljøets tolerancegrænser .
(ii)Omkostningerne vedmiljøskader ,fordelene ved
atudbedre miljøet ogomkostningerne ved at
undlade atgribe indervanskelige atvurdere ,da
depraktiske metoder hertil stadig erideres første
vorden .
(iii)Miljøets værdi fordekommende generationer
kræver ,atdervælges enhensigtsmæssig
"kalkulationsrente ",hvilket isigselver etpotentielt
kontroversielt spørgsmål .
(iv)Tilforskel fraerhvervslivet ,hvor penge bruges
som enfælles måleenhed ,findes derikke en
sådan måleenhed formiljøomkostninger .Det
betyder ,atdetervanskeligt atsammenligne de
faktiske offeromkostninger vedforbedring af
forskellige miljøfaktorer .Danogle miljøfarer
endvidere kan skade sundheden ,ogdaalle
miljøfaktorerne isidste ende erindbyrdes
afhængige ,kræver miljøpolitik enintegreret eller
"holistisk "indfaldsvinkel .
(v)Fællesskabets miljøpolitiske valgstyres ikkeblot
afmiljøomkostninger og-fordele (selvomdeer
målelige ),men også afandre principper ,derer
omhandlet iTraktaten (f.eks .forebyggende
foranstaltninger ,social samhørighed osv.).
Derbørendvidere være enklarforståelse for,atder
ikke nødvendigvis kan sættes "pris*påalle
miljøaspekter ,ogatdisse derfor ikkekanunderkastes
normale økonomiske omkostningsberegnings ¬
mekanismer ,såsom cost/benefit-analyser eller defrie
markedskræfter -f.eks .drikkevand afrimelig kvalitet ,
densidste kæmpepanda ellerelefant ,fuglesang ,vores
kulturarv .Hvisder ikkeer mulighed fortilfredsstillende
økonomisk vurdering ogomkostningsberegning ,er
kvalitativ vurdering etuundværligt redskab tilat
fremskynde udviklingen hen imod
beslutningsprocesser ,derfuldt udtager hensyn til
miljøaspekterne ogbehovet forenbæredygtig
udvikling .Idette øjemed børvividereudvikle og
forbedre sådanne redskaber sommiljøindikatorer og
miljøkonsekvensvurderinger .imod udviklingen hen
Viønsker ikkehermed atbenægte betydningen afat
beregne omkostningerne vedmiljøforanstaltninger og
-programmer .Ioverensstemmelse medTraktaten vil
derbliveforetaget enanalyse afdemu Iigeomkost ninger
ogfordele vedatgennemføre enforanstaltning eller

undlade atgennemføre den iforbindelse med
udviklingen afspecifikke formelle forslag i
Kommissionen .Vedudviklingen afsådanne forslag vil
altblive satind påsåvidt muligt atundgå
uforholdsmæssigt store omkostninger ogsikre ,at
fordelene vilvejetungere endomkostningerne .
Fremtidsudsigterne foromkostningsberegning
Man børderfor snarest muligt udvikle enbredspektret
ogafbalanceret tilgang tilopstilling ogvalg af
miIjøprioriteter ,baseret pådenbredest muligevurderi ng
afallerelevante omkostninger ogfordele .Påsamme
måde børredskaberne vælges påensådan måde ,at
miljømålene kan nåsmed demindst mulige
omkostninger . Idenne forbindelse bør
omkostningsberegningerne omfatte deadministrative
omkostninger ellerressourceomkostninger ,derbæres
afdenoffentlige sektor ,ogen økonomisk vurdering af
"tæringen "pånaturressourcerne såvel som
virksomhedernes ogdeprivate husholdningers
omkostninger vedatoverholde miljøkravene .Den
nedenstående 5-punktsplan skalsøges gennemført i
programmets løbetid tiIløsning afdeovenfor beskrevne
vanskeligheder ogtiludformning afhensigtsmæssige
ogeffektive omkostningsberegningsmekanismer ,som
kanopfylde kravetom miljøbeskyttelse ogbæredygtig
udvikling :
•Som etafdevigtigste punkter må
beslutningstagerne have adgang tilbedre
information ommiljøets tilstand ,passende
miljøindikatorer ogkritiske belastninger ,såde
bedre kanfastsætte parametrene forbæredygtig
udvikling .Derbehoves yderligere intensiv forskning tilat
vo'dere ogtagehensyn tilmiljøet ;derbørsåvidt
m^iigt anspores tilinternational samordning og
bv'defordeling .Der børvælges passende
"kalkulationsrenter "tilbeskyttelse afde
kommende generationers rettigheder ,medbehørig
hensyntagen tilusikkerhedsmomenter ogrisici .
Derbørhurtigst muligtudarbejdesen cost/benefit -
metodologi påEF-plan ,somkananvendes påalle
projekter ogforansta Itninger afrelevans formiIjøet .
Det måovervejes ,omomkostningerne ved
eventuelle efterfølgende
miijøgenoprettelsesprojekter skalmedtages ide
økonomi skecost/benefit-ana lyser ,ogunder hviIke
omstændigheder derskal gives forrangtil sådanne
nodprojekter (f.eks .hvorderertaleombetydelige
uskkerhedsmomenter ).eventuelle
AleFællesskabets miljøforanstaltninger ogandre
fo'anstaltninger afrelevans formiljøet skal
underkastes den bredest mulige
omkostningsberegning ,under hensyntagen tilalle
omkostningerne ogfordelene ved en
fo'anstaltnings gennemførelse eller manglende
gennemførelse ,ioverensstemmelse med
Traktatens artikel 130R.Prioriteringen børom
muIigtbaseres pådevalg,hvorfordelene erstørst .
Fraogmed 1995 borderpåpilotbasis foreligge
nationale ,miljokorrigeredefdvs .medhensyntagen
til"lagrene "afnaturressourcer ,såsom luft,vand ,
jord ,landskaber ,naturarv osv.)regnskaber for
alleEF-landene ,medhenblik påformel vedtagelse
inden udgangen afdette årti.bredest mulige den
97

V
Kapitel 16:Revision afprogrammet
Vejen tilbæredygtig udvikling vilblive lang ,både iog
uden forFællesskabet .Formålet meddette EF-program
eratbane vejforændringer iadfærd ogtendenser på
EF-plan ,imedlemsstaterne ,ierhvervslivet oghosden
almindelige borger .Denfremgangsmåde ,derervalgt
overalt ,eratfastsættebæredygtig udvikling borladeforsigtighedshensynet
veje tungt .
Tidshorisonten fordette program erudgangen afdet
indeværende årti,mendetskaltages optilrevision på
etmellemliggende stadium .Udoverdenforventede
forbedring afoplysningerne ommiljøtilstanden og
adgangen tiIresultaterne afFællesskabets igangværende
forskningsprogram påmiljøområdet (1990-1994 )vil
deridekommende fåårblive taleomgennemgribende
revisioner afFællesskabets politik inden forindustri ,
energi ,transport ,landbrug ogstrukturfondene .
Hvisvibruger billedet medetstortskib,somdettager
tidogplads atmanøvrere ,kan 1992-95-fasen anskues
somstartperioden ,hvorsejlretningen ogmålene stadig
kanændres ,og1996-2000 somdenfase,hvorskibet
nåroppåfulddamp .Inden udgangen af1995 vilder
derfor blive foretaget enomfattende revision af
situationen ,ogdervilblive offentliggjort enajourført
rapport ommiljøtilstanden ogen revision afden politik/
strategi ,dereropstillet idette program .*endemål ,devære sigspecifikke ellergenerelle ,
sompeger iretning afbæredygtig udvikling
*mål forperioden frem tilår2000 som et
kvantificerbart ellerkvalitativt målforudvikl ingen
*foranstaltninger ,derskal træffes påkorttil
mellemlang sigtmed henblik påatindlede
processen og/eller fremskynde udviklingen .
Daudgangsdataene ogdeberegnede tendenser ikke
altid erkorrekte ,vildernødvendigvis være envis
usikkerhed medhensyn til,hvorvigtige nogle afmålene
er,ellerhvor presserende nogle afforanstaltningerne
er.Fællesskabets stats-ogregeringsoverhoveder har
imidlertid bestemt ,atman iforsøget påatnåen
S*.
98

\
Konklusion
Vistårvedetvendepunkt formiljøets integrering iGennemførelsen afdette program ogvirkeliggørelsen
Fællesskabets politik på andre områder ,afdetsmålsætning ,nemlig bæredygtig udvikling ,eret
Konsekvenserneafdetindremarked ,nødvendigheden afFællesskabets store politiske ogøkonomiske mål
afatsættebæredygtigudviklingicentrumforpolitikken frem tilår2000 .Detergrundlaget forden mere
påandre områder ogståsometgodt eksempel for velinformerede ogsystematiske tilgang til
resten afverden ,kræver ,atdersker envæsentlig miljøforvaltning ,somDetEuropæiske Råd ijuni1990
ændring ivores fremgangsmåde . følte varetpresserende krav .Tager viikkedenne ændring ivores fremgangsmåde . følte varetpresserende krav .Tager viikkedenne
udfordring op,vildetikke blot skade vores egen
Dette program udgør isigselvetvendepunkt .Det generation ,men også dekommende generationer ,
opstiller forførste gang både enstrategi ogen køreplan Fællesskabet ogalledetsborgere måpåtage sigderes
forFællesskabets udvikling henimod enbæredygtig ansvar .Derertaleometfælles ansvar ,derkræver
økonomiogforbistandtilderingerestilledenabolande fælles handlen ,
med atgøre ligeså .Deterikkeblotenopgave forEF-
institutionerne :gennemførelsen kræver fuldmedvirken MILJØET AFHÆNGER AFVORES FÆLLES INDSATS ,
ogfuldstøtte fraalleimplicerede parter .Fællesskabet MORGENDAGENS MILJØ AFHÆNGER AF,
kankunopstille rammerne . HVORDAN VIHANDLER IDAG . HVORDAN VIHANDLER IDAG .
yy