DA Den Europæiske Unions Tidende C 195/10

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2016/C 195/08)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»POULET DU PERIGORD«

EU-nr.: FR-PGI-0005-01374 — 24.9.2015

BOB ( ) BGB ( X )

1. Betegnelse(r)

»Poulet du Périgord«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.1. Kød (og slagteaffald), fersk

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Poulet du Périgord« er en kylling, der stammer fra langsomtvoksende racer med nøgen hals (gul kylling) og/eller med fjeret hals (hvid kylling).

Opdrætsperioden for »Poulet du Périgord« er minimum 81 dage, og det er en kødfuld kylling med en veludviklet og fast muskelmasse, der er godt fordelt på et fint skelet. Det fine, ensfarvede (gule eller hvide) skind dækker et underhudsfedtlag, som er tilstrækkeligt, men ikke alt for stort. I opfedet tilstand er kyllingen kendetegnet ved en regelmæssig fedtfordeling under skindet, uden fedtdepoter i bughulen eller i akselhulerne.

Den kan markedsføres fersk eller frossen som slagtekrop eller i form af udskæringer. Den kan være pakket i film, vakuumpakket eller pakket i beskyttende atmosfære.

»Poulet du Périgord«-slagtekroppe har følgende præsentationsformer:

— renset slagtekrop (plukket kylling uden indvolde, med hoved, fødder og indmad)

— »grydeklar« slagtekrop (plukket kylling uden indvolde og uden hoved, med eller uden mellemfodsben)

— slagtekrop, der betegnes som »métifet« eller »métifait« (plukket kylling uden indvolde, med eller uden mellemfodsben, med hovedet bøjet ind under vingen).

Slagtekroppene har en minimumsvægt på 1 kg, når de er grydeklare, og 1,3 kg, når de er rensede.

De hele slagtekroppe fremstår særdeles præsentable og uden fejl.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

I hele opdrætsperioden består foderet udelukkende af planter, mineraler og vitaminer.

Det er obligatorisk, at foderblandingen indeholder følgende planter:

— majs, i en variabel andel alt efter kyllingernes alder

— mindst én anden kornsort, herunder navnlig hvede, byg, triticale, sorghum og havre

— proteinafgrøder for at skabe balance i foderet.

I opdrætsperioden bør der skelnes mellem tre faser, som svarer til de forskellige fysiologiske behov, de forskellige kornsorters andele er forbundet med:

— Startfasen fra dag 1 til dag 28:

Startfoderet består vægtmæssigt af mindst 50 % blandet korn (korn og kornprodukter). Det er obligatorisk, at kornet indeholder majs og mindst én anden kornsort (hvede, byg, triticale, havre) eller sorghum.

I denne kornblanding er det (vægtmæssige) minimumsindhold af majs fastsat til 25 % for gule kyllinger og 15 % for hvide kyllinger.

— Vækstfasen fra dag 29 til dag 52:

Foderet i vækstfasen består (vægtmæssigt) af mindst 70 % blandet korn (korn og kornprodukter). Det er obligatorisk, at kornet indeholder majs og mindst én anden kornsort (hvede, byg, triticale, havre) eller sorghum.

I denne kornblanding er det (vægtmæssige) minimumsindhold af majs fastsat til 30 % for gule kyllinger og 15 % for hvide kyllinger.

— Slutfasen fra dag 53 til kyllingerne afhentes til slagtning, dvs. minimum dag 81:

Foderet i slutfasen består (vægtmæssigt) af mindst 80 % blandet korn (korn og kornprodukter). Det er obligatorisk, at kornet indeholder majs og mindst én anden kornsort (hvede, byg, triticale, havre) eller sorghum.

I denne kornblanding er det (vægtmæssige) minimumsindhold af majs fastsat til 30 % for gule kyllinger og 15 % for hvide kyllinger.

Alle typer foder suppleres systematisk med et tilskud af ler (bentonit). Lertilskuddet i foderet er fastsat til minimum 2 kg/t.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Både opdræt og slagtning af »Poulet du Périgord« finder sted i det geografiske område.

Slagterierne i Périgord har således udviklet og fastholdt en specifik knowhow med hensyn til slagtekroppenes udvælgelse, som bidrager til produktets omdømme og til produkternes endelige præsentation.

Skoldning, plukning, udtagning af indvolde, sammenbinding og afkøling skal foretages med den største omhu, da det udelukkende er fejlfri slagtekroppe, som bliver solgt hele. Til dette formål finder der to sorteringer sted inden sammenbindingen og efter afkølingen.

Hvad angår kyllinger med betegnelsen »métifet« eller »métifait«, foretages udtagningen af indvolde og færdiggørelsen manuelt.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning, emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Udskæring og emballering finder sted på slagteriet. Dette gør det muligt at sammenkæde operationerne og undgå, at kødet ændrer kvalitet ved kontakt med luften. Både fersk og frossent kød skal kunne præsenteres uden fejl, og håndteringen skal begrænses, ikke mindst fordi »Poulet du Périgord« har et fint skind. Dybfrysning skal finde sted senest 24 timer efter slagtning. Disse forskellige aspekter kræver en hurtig emballering, og ved at lade emballeringen foregå i det geografiske område bliver det muligt at sikre, at præsentationskriterierne er overholdt.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Mærkningen skal omfatte den beskyttede geografiske betegnelse »Poulet du Périgord«.

Det er obligatorisk at medtage det fælles logo på etiketten og i salgsdokumenterne:

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område omfatter følgende departementer:

— Charente, begrænset til kantonerne: Aubeterre-sur-Dronne, Chalais, Montbron, Montemboeuf, Montmoreau-Saint-Cybard og Villebois-Lavalette

— Charente-Maritime, begrænset til kantonen Montguyon

— Corrèze, begrænset til kantonerne: Argentat, Ayen, Beaulieu-sur-Dordogne, Beynat, Brive-la-Gaillarde-Centre, Brive-la-Gaillarde-Nord-Est, Brive-la-Gaillarde-Nord-Est, Brive-la-Gaillarde-Sud-Est, Brive-la-Gaillarde-Sud-Ouest, Corrèze, Donzenac, Égletons, Juillac, Larche, Lubersac, Malemort-sur-Corrèze, Meyssac, Seilhac, Treignac, Tulle-Campagne-Nord, Tulle-Campagne-Sud, Tulle-Urbain-Nord, Tulle-Urbain-Sud, Uzerche og Vigeois

— Dordogne

— Gironde, begrænset til kantonerne: Castillon-la-Bataille, Coutras, Lussac, Pujols og Sainte-Foy-la-Grande

— Haute-Vienne, begrænset til kantonerne: Aixe-sur-Vienne, Ambazac, Châlus, Châteauneuf-la-Forêt, Eymoutiers, Laurière, Limoges-Beaupuy, Limoges-Isle, Limoges-Landouge, Limoges-Couzeix, Limoges-Cité, Limoges-Le Palais, Limoges-Condat, Limoges-Panazol, Limoges-Corgnac, Limoges-Puy-las-Rodas, Limoges-Grand-Treuil, Limoges-Vigenal, Limoges-Émailleurs, Limoges-Carnot, Limoges-Centre, Limoges-La Bastide, Nexon, Nieul, Oradour-sur-Vayres, Pierre-Buffière, Rochechouart, Saint-Germain-les-Belles, Saint-Junien-Est, Saint-Junien-Ouest, Saint-Laurent-sur-Gorre, Saint-Léonard-de-Noblat, Saint-Mathieu og Saint-Yrieix-la-Perche

— Lot, begrænset til kantonerne: Bretenoux, Cahors-Nord-Est, Cahors-Nord-Ouest, Cahors-Sud, Cajarc, Castelnau-Montratier, Catus, Cazals, Gourdon, Gramat, Labastide-Murat, Lacapelle-Marival, Lalbenque, Lauzès, Limogne-en-Quercy, Livernon, Luzech, Martel, Montcuq, Payrac, Puy-l'Évêque, Saint-Céré, Saint-Germain-du-Bel-Air, Saint-Géry, Salviac, Souillac og Vayrac

— Lot-et-Garonne, begrænset til kantonerne: Cancon, Castelmoron-sur-Lot, Castillonnès, Duras, Fumel, Lauzun, Marmande-Est, Marmande-Ouest, Monclar, Monflanquin, Sainte-Livrade-sur-Lot, Seyches, Tonneins, Tournon-d'Agenais, Villeneuve-sur-Lot-Sud, Villeréal og Le Mas-d'Agenais.

5. Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske områdes egenart

Det geografiske område er beliggende i den sydvestlige fjerdedel af Frankrig og er koncentreret omkring departementet Dordogne.

Defineret på denne måde dækker Périgord således et stort område, som ligger ved foden af bjergene, og hvis globale hældning er nordøstlig og sydvestlig. De mange floder, som løber igennem klipperne med den kontrastfyldte modstand i dette område, har dannet et netværk af små dale, der har forskellig retning og profil, men som udgør et af de største strukturelementer i Périgords bjergrelief. Kun dalene, som er rige på flodaflejringer, er reelt velegnede til dyrkning af korn. Dalskråningerne, som ofte er stejle og med træbeplantning, bliver i højere grad anvendt til fjerkræarealer.

Den geologiske kompleksitet har fremmet tilstedeværelsen af talrige mineralforekomster (jern, guld, kalksten og kaolin). Nogle af disse udnyttes til fremstilling af smektisk ler, bentonit og montmorillonit, som har særlige egenskaber.

Klimaet i det geografiske område er overordnet set et »moderat tempereret kystklima«, dvs. et klima, der er underlagt det nordlige Atlanterhavs klimasystem, men med en markant indflydelse fra både kontinentet og Middelhavet.

Majsdyrkning er meget udbredt i hele det geografiske område. Korn dyrkes i stor udstrækning, og blød hvede og triticale er de dominerende sorter.

Hvad de menneskelige faktorer angår, har fjerkræopdrættet i Périgord udviklet sig mærkbart siden det 14. århundrede.

Først i løbet af det 19. århundrede blev Périgord et område med en fuldt udviklet fjerkræproduktion. Produktionen har dog bevaret sin traditionelle og familiemæssige karakter.

Den første forening til bevarelse af gårdkyllingen fra Périgord, »Syndicat de défense du Poulet Fermier du Périgord«, blev dannet i 1953. I sine tekniske forskrifter fra den periode definerede foreningen opdrætsmåden for fjerkræ »i henhold til den gårdmetode, der benyttes i Périgord«.

I dag opdrættes »Poulet du Périgord« stadig efter de mere ekstensive opdrætsbetingelser, der blev anvendt dengang. Kyllingerne opdrættes på friland og stammer fra racer, der er »rustikke og langsomtvoksende«.

Uanset fjerkræets alder består foderet af en blanding af mindst to kornsorter. Det er obligatorisk, at den ene kornsort er majs, og mindst én anden kornsort skal være navnlig hvede, byg, triticale, sorghum og havre. Opdrætterne fra Périgord strør hver dag nogle håndfulde hele korn ud på bygningens strøelse.

Dette foder suppleres med bentonit, som er en lerart, der er velkendt i Périgord for sine fordøjelsesfremmende egenskaber, og som hører til områdets mineralforekomster.

Produktets egenart

»Poulet du Périgord« fremstår som en kylling, hvis ensfarvede skind lader en veludviklet og fast muskelmasse komme til syne, som er pænt fordelt på hele skelettet. I tilstrækkeligt, men ikke overdrevent opfedet tilstand er kyllingen kendetegnet ved en regelmæssig fedtfordeling under skindet og på musklerne (interstitielt fedt), uden fedtdepoter i bughulen eller i akselhulerne.

De hele slagtekroppe fremstår særdeles præsentable og uden fejl.

Disse karakteristika giver »Poulet du Périgord« et solidt omdømme.

Årsagssammenhæng

Tilknytningen til oprindelsesstedet for »Poulet du Périgord« bygger på kyllingens kvalitet og omdømme.

På grund af det milde kystklima og den lave til mellemstore højde er det geografiske område et velegnet sted til fjerkræopdræt.

Dalene, som er rige på flodaflejringer, anvendes til dyrkning af korn, og dalskråningerne, som ofte er stejle og med træbeplantning, til fjerkræarealer.

Medtagelsen af dette korn i foderet bygger på kornets regelmæssige tilstedeværelse gennem meget lang tid i Périgord-landbrugenes vekseldrift og har en specifik ernæringsprofil, som er særligt velafbalanceret til kyllingeopdræt.

Blandt de anvendte kornsorter indtager majs, som er den dominerende afgrøde, en privilegeret plads. På grund af den manglende frøskal er majskornene lettere at fordøje og dermed lettere at optage. Majsens store indhold af fedt og stivelse gør den til en særligt energigivende kornsort, som er velegnet til at opnå kødfulde og endda trinde kyllinger.

Det systematiske fodertilskud i form af ler (bentonit) sikrer en særdeles god sundhedstilstand og et bedre miljø i bygningen, hvilket fremmer en mere harmonisk og regelmæssig vækst hos fjerkræet. Dette valg, som Périgord-opdrætterne har truffet, er særlig vigtigt og berettiget i forhold til muskelmassens udvikling og opfedningen af »Poulet du Périgord«, som stammer fra langsomtvoksende racer.

Bentonittilskuddet til alle typer foder giver en bedre optagelse af foderet i hele dyrets levetid. Denne bedre optagelse fremmer en bedre udvikling af hele vævet og navnlig af musklerne, og den fremmer en bedre fordeling af fedtet. Derfor har slagtekroppene mindre fedt i bughulen og mindre underhudsfedt. Skindet er finere og har en mere ensartet farve på hele slagtekroppen, og det får muskelmassen til at træde frem.

Denne praksis er forbundet med traditionen med at strø nogle håndfulde hele korn ud på bygningens strøelse hver morgen. Denne traditionelle handling, som i gamle dage gjorde det muligt for landmandskonen at samle fjerkræet, styrker båndet mellem opdrætteren og hans fjerkræ, stimulerer kyllingernes hakkeinstinkt og gør det herefter lettere at udforske udendørsområderne. Denne adfærd giver sig udslag i større fysisk aktivitet, som giver en mere veludviklet muskulatur og en bedre fordeling af fedtet på musklerne.

Den bidrager ligeledes til at stimulere kråsens funktion fra en ung alder og er således med til at forbedre optagelsen af foderets bestanddele, hvilket fremmer muskelmassens udvikling.

Den medfører også, at kyllingerne skraber kontinuerligt i strøelsen, hvilket er med til at lufte strøelsen og holde den tør i længere tid i betragtning af fjerkræets opdrætsperiode.

Endelig gør den meget rene strøelse inde i bygningen fjerdragten pænere, hvilket gør kyllingen lettere at plukke, således at de hele slagtekroppe fremstår særdeles præsentable.

Frilandsopdrættet på arealer, som ofte er stejle og med træbeplantning, har ligeledes en indvirkning på egenarten hos »Poulet du Périgord«. Det giver sig udslag i en mere solid knoglebygning, som muliggør en mere veludviklet muskelmasse (fileter og lår) på bekostning af underhudsfedtet.

Alle disse aspekter blev fremhævet i 1929 af La Mazille, som var en berømt kok i regionen, i hendes samling af lokale opskrifter: »En af hovedårsagerne til den høje kvalitet af fjerkræ fra Périgord er den måde, som de fodres og opfedes på med majs.«

Det omdømme, som »Poulet du Périgord« nyder godt af, har ligeledes kunnet dokumenteres siden det 19. århundrede takket være de konkurrencer, der først blev afholdt i Dordogne (1862) og herefter i alle de tilstødende departementer (Limoges i 1862, Agen i 1863 og Niort i 1866), hvor det overvejende var opdrætterne fra Périgord, der blev præmieret.

I nyere tid bekræfter de priser, der er vundet ved den generelle landbrugskonkurrence (den internationale landbrugsmesse i Paris) i det seneste årti, den særdeles gode placering, som »Poulet du Périgord« har opnået på nationalt plan, både når det gælder hele kyllinger og udskæringer.

— Hel kylling: GULD (2005-2010), SØLV (2004-2005-2010), BRONZE (2006)

— Kyllingefilet: GULD (2010), BRONZE (2005-2006)

— Kyllingelår: GULD (2003-2007), SØLV (2009), BRONZE (2004-2010)

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7f021529-d866-4d12-9860-ec61a860a6b0

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.