DA Den Europæiske Unions Tidende C 54/81

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Servicepakken: En tjenesteydelsesøkonomi til gavn for europæerne

(2018/C 054/15)

Ordfører: Jean-Luc Vanraes (BE/ALDE), medlem af kommunalbestyrelsen i Uccle Basisdokumenter: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af et europæisk e-tjenesteydelseskort og dertil knyttede administrative faciliteter COM(2016) 824 final Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om de retlige og operationelle rammer for det europæiske e-tjenesteydelseskort indført ved forordning … [ESC Regulation] COM(2016) 823 final Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en proportionalitetstest forud for vedtagelse af ny regulering af erhverv COM(2016) 822 final Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om håndhævelse af direktiv 2006/123/EF om tjenesteydelser i det indre marked, om en meddelelsesprocedure for tilladelsesordninger og krav vedrørende tjenesteydelser, og om ændring af direktiv 2006/123/EF og forordning (EU) nr. 1024/2012 om administrativt samarbejde via informationssystemet for det indre marked COM(2016) 821 final Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om anbefalinger til reformer af reguleringen af liberale erhverv COM(2016) 820 final

I. ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Anbefalet ændring 1

Forslag til direktiv om håndhævelse af direktiv 2006/123/EF om tjenesteydelser i det indre marked, om en meddelelsesprocedure for tilladelsesordninger og krav vedrørende tjenesteydelser, og om ændring af direktiv 2006/123/EF og forordning (EU) nr. 1024/2012 om administrativt samarbejde via informationssystemet for det indre marked

COM(2016) 821 final

Betragtning 7

Ændres som følger

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Den meddelelsespligt, der er fastsat i dette direktiv, bør gælde for reguleringsmæssige foranstaltninger i medlemsstaterne, som f.eks. love og administrative bestemmelser af generel karakter eller andre bindende bestemmelser af generel art, herunder bestemmelser vedtaget af faglige organisationer, hvis formål er kollektivt at regulere adgangen til at optage eller udøve tjenesteydelsesvirksomhed. Meddelelsespligten bør på den anden side ikke finde anvendelse på individuelle afgørelser, der er truffet af nationale myndigheder. Den meddelelsespligt, der er fastsat i dette direktiv, bør gælde for reguleringsmæssige foranstaltninger i medlemsstaterne, som f.eks. love og administrative bestemmelser af generel karakter eller andre bindende bestemmelser af generel art, herunder bestemmelser vedtaget af faglige organisationer, hvis formål er kollektivt at regulere adgangen til at optage eller udøve tjenesteydelsesvirksomhed. Meddelelsespligten bør på den anden side ikke finde anvendelse på individuelle afgørelser, der er truffet af nationale myndigheder. Ændringer eller tilpasninger af udkast til foranstaltninger, der er blevet indført af lovgivende forsamlinger eller nationale, regionale eller lokale parlamenter i løbet af den parlamentariske procedure, bør ikke være omfattet af den meddelelsespligt, der er fastsat i dette direktiv. Med henblik på gennemførelsen af dette direktiv bør meddelelsespligten anses som værende opfyldt, når udkastet til foranstaltning er blevet gennemført og endeligt vedtaget ved slutningen af den parlamentariske procedure.

Begrundelse

Forslaget indeholder ikke nogen procedure for ændringer eller tilpasninger af udkast til foranstaltninger, der er blevet indført af lovgivende forsamlinger.

Anbefalet ændring 2

Forslag til direktiv om håndhævelse af direktiv 2006/123/EF om tjenesteydelser i det indre marked, om en meddelelsesprocedure for tilladelsesordninger og krav vedrørende tjenesteydelser, og om ændring af direktiv 2006/123/EF og forordning (EU) nr. 1024/2012 om administrativt samarbejde via informationssystemet for det indre marked

COM(2016) 821 final

Betragtning 15

Udgår.

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Manglende overholdelse af forpligtelsen til at give meddelelse om udkast til foranstaltninger mindst tre måneder inden deres vedtagelse og/eller til at undlade at vedtage den meddelte foranstaltning i løbet af denne periode og i givet fald i en periode på 3 måneder efter modtagelse af en advisering, bør anses for at være en væsentlig procedurefejl af alvorlig karakter for så vidt angår dens virkning for enkeltpersoner.

Begrundelse

Konsekvenserne af Kommissionens forslag er, at udkast til foranstaltninger, der ikke er blevet givet meddelelse om, ikke vil kunne håndhæves. Dette vil få alvorlige konsekvenser for håndhævelsen af lokale og regionale foranstaltninger, eftersom tjenesteydelsesdirektivets anvendelsesområde er meget bredt og ind imellem stadig udvikler sig som følge af Domstolens retspraksis.

Anbefalet ændring 3

Forslag til direktiv om håndhævelse af direktiv 2006/123/EF om tjenesteydelser i det indre marked, om en meddelelsesprocedure for tilladelsesordninger og krav vedrørende tjenesteydelser, og om ændring af direktiv 2006/123/EF og forordning (EU) nr. 1024/2012 om administrativt samarbejde via informationssystemet for det indre marked

COM(2016) 821 final

Artikel 3, stk. 2

Ændres som følger:

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen ethvert udkast til foranstaltning, som indfører nye krav eller tilladelsesordninger som omhandlet i artikel 4 eller ændrer sådanne gældende krav eller tilladelsesordninger. 1. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen ethvert udkast til foranstaltning, som indfører nye krav eller tilladelsesordninger som omhandlet i artikel 4 eller ændrer sådanne gældende krav eller tilladelsesordninger. 2. Ændrer en medlemsstat et udkast til foranstaltning, der er givet meddelelse om, med henblik på i væsentlig grad at udvide dets anvendelsesområde eller indhold eller afkorte den oprindeligt fastsatte implementeringsfrist eller tilføje krav eller tilladelsesordninger eller gøre disse krav eller tilladelsesordninger mere restriktive hvad angår etablering eller grænseoverskridende levering af tjenesteydelser, giver den på ny meddelelse om det ændrede udkast til foranstaltninger, der tidligere er blevet givet meddelelse om i henhold til stk. 1, sammen med en forklaring af formålet med og indholdet af ændringerne. I et sådant tilfælde anses den tidligere meddelelse for at være trukket tilbage. a) Ændrer en medlemsstat et udkast til foranstaltning, der er givet meddelelse om, med henblik på i væsentlig grad at udvide dets anvendelsesområde eller indhold eller afkorte den oprindeligt fastsatte implementeringsfrist eller tilføje krav eller tilladelsesordninger eller gøre disse krav eller tilladelsesordninger mere restriktive hvad angår etablering eller grænseoverskridende levering af tjenesteydelser, giver den på ny meddelelse om det ændrede udkast til foranstaltninger, der tidligere er blevet givet meddelelse om i henhold til stk. 1, sammen med en forklaring af formålet med og indholdet af ændringerne. I et sådant tilfælde anses den tidligere meddelelse for at være trukket tilbage. b Medlemsstaterne er ikke forpligtet til at give meddelelse om ændringer, der foretages under den parlamentariske procedure, af et udkast til foranstaltning, der allerede er givet meddelelse om. Medlemsstaterne skal imidlertid give meddelelse til Kommissionen om udkastet til foranstaltning, som indeholder disse ændringer, når dette er blevet vedtaget. 3. Udkast til foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1 og 2, meddeles Kommissionen mindst tre måneder før deres vedtagelse. 3. Udkast til foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1 og 2, meddeles Kommissionen mindst tre måneder før deres vedtagelse. 4. Misligholdelse af en af de forpligtelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, 2 og 3, eller i artikel 6, stk. 2, udgør en væsentlig og alvorlig procedurefejl for så vidt angår dens virkning på enkeltpersoner. 4. Misligholdelse af en af de forpligtelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, 2 og 3, eller i artikel 6, stk. 2, udgør en væsentlig og alvorlig procedurefejl for så vidt angår dens virkning på enkeltpersoner. 5. Medlemsstaterne giver som en del af enhver meddelelse oplysninger, der godtgør, at den tilladelsesordning eller det krav, der er givet meddelelse om, overholder direktiv 2006/123/EF. Med disse oplysninger tydeliggøres det tvingende almene hensyn, som tilstræbes, og årsagerne anføres til, hvorfor den tilladelsesordning eller det krav, der er givet meddelelse om, er ikke-diskriminerende med hensyn til nationalitet eller bopæl, og hvorfor det overholder proportionalitetsprincippet. Disse oplysninger omfatter en evaluering, hvoraf det fremgår, at der ikke findes mindre restriktive midler, og konkret dokumentation, der underbygger de argumenter, som den meddelende medlemsstat har fremsat. 5. Medlemsstaterne giver som en del af enhver meddelelse oplysninger, der godtgør, at den tilladelsesordning eller det krav, der er givet meddelelse om, overholder direktiv 2006/123/EF. Med disse oplysninger tydeliggøres det tvingende almene hensyn, som tilstræbes, og årsagerne anføres til, hvorfor den tilladelsesordning eller det krav, der er givet meddelelse om, er ikke-diskriminerende med hensyn til nationalitet eller bopæl, og hvorfor det overholder proportionalitetsprincippet. Disse oplysninger omfatter en evaluering, hvoraf det fremgår, at der ikke findes mindre restriktive midler, og konkret dokumentation, der underbygger de argumenter, som den meddelende medlemsstat har fremsat. 6. I meddelelsen fremsender den berørte medlemsstat ligeledes teksten til de love og bestemmelser, der ligger til grund for det udkast til foranstaltning, der er givet meddelelse om. 6. I meddelelsen fremsender den berørte medlemsstat ligeledes teksten til de love og bestemmelser, der ligger til grund for det udkast til foranstaltning, der er givet meddelelse om. 7. De berørte medlemsstater meddeler den trufne foranstaltning senest to uger efter vedtagelsen. 7. De berørte medlemsstater meddeler den trufne foranstaltning senest to uger efter vedtagelsen. 8. Med henblik på den meddelelsesprocedure, der er fastsat i dette direktiv, og for at sikre udveksling af oplysninger mellem den meddelende medlemsstat, andre medlemsstater og Kommissionen, anvendes det informationssystem for det indre marked, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1024/2012. 8. Med henblik på den meddelelsesprocedure, der er fastsat i dette direktiv, og for at sikre udveksling af oplysninger mellem den meddelende medlemsstat, andre medlemsstater og Kommissionen, anvendes det informationssystem for det indre marked, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1024/2012.

Begrundelse

Forslaget indeholder ikke nogen procedure for ændringer eller tilpasninger af udkast til foranstaltninger, der er blevet indført af lovgivende forsamlinger.

Anbefalet ændring 4

Forslag til direktiv om håndhævelse af direktiv 2006/123/EF om tjenesteydelser i det indre marked, om en meddelelsesprocedure for tilladelsesordninger og krav vedrørende tjenesteydelser, og om ændring af direktiv 2006/123/EF og forordning (EU) nr. 1024/2012 om administrativt samarbejde via informationssystemet for det indre marked

COM(2016) 821 final

Artikel 3, stk. 4

Udgår.

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Misligholdelse af en af de forpligtelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 1, 2 og 3, eller i artikel 6, stk. 2, udgør en væsentlig og alvorlig procedurefejl for så vidt angår dens virkning på enkeltpersoner.

Begrundelse

Konsekvenserne af Kommissionens forslag er, at udkast til foranstaltninger, der ikke er blevet givet meddelelse om, ikke vil kunne håndhæves. Dette vil få alvorlige konsekvenser for håndhævelsen af lokale og regionale foranstaltninger, eftersom tjenesteydelsesdirektivets anvendelsesområde er meget bredt og ind imellem stadig udvikler sig som følge af Domstolens retspraksis.

Den foreslåede sanktion ville føre til stor retsusikkerhed, idet sågar indholdsmæssigt uproblematiske foranstaltninger, der uden tvivl overholder EU-lovgivningen, ikke vil kunne iværksættes i tilfælde af bagatelagtige formelle overtrædelser.

Anbefalet ændring 5

Forslag til direktiv om håndhævelse af direktiv 2006/123/EF om tjenesteydelser i det indre marked, om en meddelelsesprocedure for tilladelsesordninger og krav vedrørende tjenesteydelser, og om ændring af direktiv 2006/123/EF og forordning (EU) nr. 1024/2012 om administrativt samarbejde via informationssystemet for det indre marked

COM(2016) 821 final

Artikel 3, stk. 8

Der indsættes et nyt stk. efter artikel 3, stk. 8:

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Artikel 3, stk. 3, finder ikke anvendelse, når en medlemsstat er forpligtet til at vedtage foranstaltninger, hvorved der indføres nye tilladelsesordninger eller krav, eller som ændrer de eksisterende tilladelsesordninger inden for meget kort tid af presserende grunde, dvs. alvorlige og uforudsigelige omstændigheder, som vedrører beskyttelse af den offentlige orden, den offentlige sikkerhed, folkesundheden eller beskyttelse af miljøet.

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 6

Forslag til direktiv om håndhævelse af direktiv 2006/123/EF om tjenesteydelser i det indre marked, om en meddelelsesprocedure for tilladelsesordninger og krav vedrørende tjenesteydelser, og om ændring af direktiv 2006/123/EF og forordning (EU) nr. 1024/2012 om administrativt samarbejde via informationssystemet for det indre marked

COM(2016) 821 final

Artikel 5, stk. 2

Ændres som følger:

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Fra den dato, hvor Kommissionen oplyser den meddelende medlemsstat om fuldstændigheden af en meddelelse, der er modtaget, finder der en høringsproces på højst tre måneder sted mellem den meddelende medlemsstat, de øvrige medlemsstater og Kommissionen. Fra den dato, hvor Kommissionen oplyser den meddelende medlemsstat om fuldstændigheden af en meddelelse, der er modtaget, finder der en høringsproces på højst tre måneder sted mellem den meddelende medlemsstat, de øvrige medlemsstater og Kommissionen. Høringsprocessen forhindrer ikke, at den meddelende medlemsstat vedtager de relevante bestemmelser, hvis gennemførelse imidlertid skal afvente udløbet af høringsperioden.

Begrundelse

Den foreslåede blokeringsperiode er for ufleksibel. Det kan føre til urimelig forsinkelse af processen. Det bør derfor stå medlemsstaterne frit for at vedtage de relevante bestemmelser, men de skal fastfryse gennemførelsen indtil udløbet af høringsperioden.

Anbefalet ændring 7

Forslag til direktiv om håndhævelse af direktiv 2006/123/EF om tjenesteydelser i det indre marked, om en meddelelsesprocedure for tilladelsesordninger og krav vedrørende tjenesteydelser, og om ændring af direktiv 2006/123/EF og forordning (EU) nr. 1024/2012 om administrativt samarbejde via informationssystemet for det indre marked

COM(2016) 821 final

Artikel 6

Advisering

Ændres som følger

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1. Inden udløbet af den høringsperiode, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, kan Kommissionen advisere den meddelende medlemsstat om sine betænkeligheder, om hvorvidt det udkast til foranstaltning, der er givet meddelelse om, er foreneligt med direktiv 2006/123/EF og, om den har til hensigt at træffe en afgørelse i henhold til artikel 7. 1. Inden udløbet af den høringsperiode, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, kan Kommissionen advisere den meddelende medlemsstat om sine betænkeligheder, om hvorvidt det udkast til foranstaltning, der er givet meddelelse om, er foreneligt med direktiv 2006/123/EF og, om den har til hensigt at vedtage en henstilling i henhold til artikel 7. I denne adviseringsmeddelelse skal der redegøres for årsagerne til Kommissionens betænkeligheder og, hvor det er relevant, eventuelle ændringer af det udkast til foranstaltning, der er givet meddelelse om, som Kommissionen mener vil kunne afhjælpe disse betænkeligheder på en tilfredsstillende måde. 2. Når den meddelende medlemsstat modtager en sådan advisering, må den i en periode på tre måneder efter afslutningen af høringsproceduren ikke vedtage udkastet til foranstaltning. 2. Når den meddelende medlemsstat modtager en sådan advisering, indgår Kommissionen i en periode på tre måneder i en dialog med de relevante kompetente organer, herunder på regionalt og lokalt plan. Det forhold, at Kommissionen har foretaget en advisering, forhindrer ikke, at den meddelende medlemsstat vedtager den påtænkte foranstaltning, hvis gennemførelse imidlertid skal afvente udløbet af høringsperioden.

Begrundelse

Med denne ændring sikres det, at de kompetente organer i medlemsstaten er fuldt ud informerede om Kommissionens betænkeligheder og årsagerne hertil, og at betænkelighederne drøftes i god tid og grundigt med medlemsstatens kompetente organer.

Anbefalet ændring 8

Forslag til direktiv om håndhævelse af direktiv 2006/123/EF om tjenesteydelser i det indre marked, om en meddelelsesprocedure for tilladelsesordninger og krav vedrørende tjenesteydelser, og om ændring af direktiv 2006/123/EF og forordning (EU) nr. 1024/2012 om administrativt samarbejde via informationssystemet for det indre marked

COM(2016) 821 final

Artikel 7

Afgørelse

Ændres som følger

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Artikel 7 Afgørelse Har Kommissionen udsendt en advisering i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, kan den inden tre måneder efter datoen for afslutningen af den høringsperiode, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, vedtage en afgørelse , i henhold til hvilken den foreslåede foranstaltning ikke er i overensstemmelse med direktiv 2006/123/EF, og som pålægger den pågældende medlemsstat at afstå fra at vedtage udkastet til foranstaltning eller, såfremt en sådan foranstaltning er vedtaget i strid med artikel 3, stk. 3, eller artikel 6, stk. 2, at ophæve denne. Artikel 7 Henstilling Har Kommissionen udsendt en advisering i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, kan den inden tre måneder efter datoen for afslutningen af den høringsperiode, der er omhandlet i artikel 5, stk. 2, vedtage en ikke-bindende henstilling , i henhold til hvilken den foreslåede foranstaltning ikke er i overensstemmelse med direktiv 2006/123/EF, og som informerer den pågældende medlemsstat om Kommissionens hensigt, hvis foranstaltningen vedtages, om at indbringe sagen for Den Europæiske Unions Domstol for at anfægte foranstaltningens forenelighed med direktiv 2006/123/EF.

Begrundelse

Kommissionens forslag til afgørelse er uacceptabel, da det uretmæssigt ville begrænse nationale og regionale lovgiveres frihed. En ikke-bindende henstilling, der meddeler Kommissionens hensigt om at anfægte foranstaltningens lovlighed, hvis den vedtages, kan i samspil med de øvrige bestemmelser i lovgivningsforslaget skabe en bedre meddelelsesprocedure, der på en og samme tid er effektiv og respekterer de nationale og regionale lovgiveres beføjelser.

Anbefalet ændring 9

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en proportionalitetstest forud for vedtagelse af ny regulering af erhverv

COM(2016) 822 final/1

Betragtning 9

Ændres som følger:

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Bevisbyrden med hensyn til begrundelse og proportionalitet ligger hos medlemsstaterne. De motiver til regulering, som en medlemsstat påberåber sig i form af en begrundelse, bør således være ledsaget af en analyse af hensigtsmæssigheden og proportionaliteten af den foranstaltning, som staten har vedtaget, samt af specifik dokumentation til støtte for statens argumenter. Bevisbyrden med hensyn til begrundelse og proportionalitet ligger hos medlemsstaterne. De motiver til regulering, som en medlemsstat påberåber sig i form af en begrundelse, bør således være ledsaget af en analyse af hensigtsmæssigheden og proportionaliteten af den foranstaltning, som de kompetente myndigheder i staten har vedtaget, samt af specifik dokumentation til støtte for statens argumenter.

Begrundelse

Dette medfører en yderligere administrativ byrde, som ikke står i noget rimeligt forhold til de potentielle resultater.

Anbefalet ændring 10

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en proportionalitetstest forud for vedtagelse af ny regulering af erhverv

COM(2016) 822 final/1

Betragtning 12

Ny betragtning efter betragtning 12

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Ny betragtning det er op til de relevante offentlige myndigheder i medlemsstaterne at vurdere proportionaliteten af en foranstaltning på baggrund af de kriterier, der er fastsat i direktivet. Disse individuelle vurderinger kan føre til forskellige legitime resultater i forskellige medlemsstater.

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 11

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en proportionalitetstest forud for vedtagelse af ny regulering af erhverv

COM(2016) 822 final/1

Betragtning 18

Ændres som følger

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag De kompetente myndigheder bør tage behørigt hensyn til foranstaltningens økonomiske virkning, herunder udarbejde en cost-benefit-analyse med særligt henblik på graden af konkurrence i markedet og kvaliteten af den leverede service, samt virkningen på retten til at arbejde og den frie bevægelighed for personer og tjenesteydelser i Unionen. På grundlag af denne analyse bør medlemsstaterne navnlig vurdere, hvorvidt omfanget af begrænsningen i adgangen til eller udøvelsen af et lovreguleret erhverv inden for Unionen står i et rimeligt forhold til betydningen af de tilstræbte mål og de forventede gevinster. De kompetente myndigheder bør tage behørigt hensyn til foranstaltningens økonomiske virkning, med særligt henblik på graden af konkurrence i markedet , konsekvenserne for så vidt angår social samhørighed og kvaliteten af den leverede service, samt virkningen på retten til at arbejde og den frie bevægelighed for personer og tjenesteydelser i Unionen. På grundlag af denne analyse bør de kompetente offentlige myndigheder i medlemsstaterne navnlig vurdere, hvorvidt omfanget af begrænsningen i adgangen til eller udøvelsen af et lovreguleret erhverv inden for Unionen står i et rimeligt forhold til betydningen af de tilstræbte mål og de forventede gevinster.

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 12

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en proportionalitetstest forud for vedtagelse af ny regulering af erhverv

COM(2016) 822 final/1

Betragtning 21

Ændres som følger

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Det er væsentligt for et velfungerende indre marked at sikre, at medlemsstaterne giver oplysninger til borgere, repræsentative sammenslutninger eller relevante interesserede parter forud for indførelsen af nye foranstaltninger, som begrænser adgangen til eller udøvelsen af lovregulerede erhverv, og giver disse mulighed for at fremføre deres synspunkter. Det er væsentligt for et velfungerende indre marked at sikre, at de kompetente offentlige myndigheder i medlemsstaterne giver oplysninger til borgere, de lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, repræsentative sammenslutninger eller relevante interesserede parter forud for indførelsen af nye foranstaltninger, som begrænser adgangen til eller udøvelsen af lovregulerede erhverv, og giver disse mulighed for at fremføre deres synspunkter.

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 13

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en proportionalitetstest forud for vedtagelse af ny regulering af erhverv

COM(2016) 822 final

Artikel 6

Proportionalitetsprincippet

Ændres som følger:

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag 1. Forud for indførelse af nye eller ændring af gældende love og administrative bestemmelser, som begrænser adgangen til eller udøvelsen af lovregulerede erhverv vurderer medlemsstaterne, hvorvidt disse bestemmelser er nødvendige og egnede til at sikre opnåelsen af det tilstræbte mål og ikke går videre, end hvad der er nødvendigt for at nå det pågældende mål. 1. Forud for indførelse af nye eller ændring af gældende love og administrative bestemmelser, som begrænser adgangen til eller udøvelsen af lovregulerede erhverv vurderer medlemsstaterne, hvorvidt disse bestemmelser er nødvendige og egnede til at sikre opnåelsen af det tilstræbte mål og ikke går videre, end hvad der er nødvendigt for at nå det pågældende mål. 2. De relevante kompetente myndigheder tager ved vurdering af nødvendigheden og proportionaliteten af bestemmelserne særlig hensyn til: 2. De relevante kompetente myndigheder tager ved vurdering af nødvendigheden og proportionaliteten af bestemmelserne særlig hensyn til: a) arten af de risici, der er relateret til de mål af samfundsmæssig interesse, som tilstræbes, særlig risiciene for forbrugere, erhvervsudøvere eller tredjepart a) arten af de risici, der er relateret til de mål af samfundsmæssig interesse, som tilstræbes, særlig risiciene for modtagere af tjenesteydelser, herunder forbrugere og andre ikke-professionelle modtagere af tjenesteydelser, erhvervsudøvere , arbejdsmarkedets parter, lokale og regionale myndigheder eller tredjepart b) bestemmelsens egnethed, nemlig får så vidt angår dens relevans set i forhold til opnåelsen af det tilstræbte mål, samt hvorvidt bestemmelsen reelt afspejler det pågældende mål på en konsistent og systematisk måde og dermed håndterer de identificerede risici på samme måde som i forbindelse med andre tilsvarende aktiviteter b) bestemmelsens egnethed, nemlig får så vidt angår dens relevans set i forhold til opnåelsen af det tilstræbte mål, samt hvorvidt bestemmelsen reelt afspejler det pågældende mål på en konsistent og systematisk måde og dermed håndterer de identificerede risici på samme måde som i forbindelse med andre tilsvarende aktiviteter c) bestemmelsens nødvendighed og særlig, hvorvidt gældende regler af specifik eller mere generel art, såsom produktsikkerheds- eller forbrugerbeskyttelseslovgivning, ikke er tilstrækkelige til at sikre det tilstræbte mål c) bestemmelsens nødvendighed og særlig, hvorvidt gældende regler af specifik eller mere generel art, såsom produktsikkerheds- eller forbrugerbeskyttelseslovgivning, ikke er tilstrækkelige til at sikre det tilstræbte mål d) sammenhængen mellem omfanget af den virksomhed, som et erhverv omfatter, eller som er forbeholdt dette, og den krævede erhvervsmæssige kvalifikation d) sammenhængen mellem omfanget af den virksomhed, som et erhverv omfatter, eller som er forbeholdt dette, og den krævede erhvervsmæssige kvalifikation e) sammenhængen mellem opgavernes kompleksitet og den nødvendige besiddelse af specifikke erhvervsmæssige kvalifikationer, navnlig for så vidt angår niveauet, arten og varigheden af den krævede uddannelse eller erfaring, og om der findes forskellige måder, hvorpå den erhvervsmæssige kvalifikation kan opnås e) sammenhængen mellem opgavernes kompleksitet og den nødvendige besiddelse af specifikke erhvervsmæssige kvalifikationer, navnlig for så vidt angår niveauet, arten og varigheden af den krævede uddannelse eller erfaring, og om der findes forskellige måder, hvorpå den erhvervsmæssige kvalifikation kan opnås f) omfanget af den erhvervsmæssige virksomhed, der er forbeholdt indehavere af en bestemt erhvervsmæssig kvalifikation, nemlig hvorvidt de aktiviteter, der er forbeholdt bestemte erhverv, kan udøves sammen med andre erhverv og hvorfor f) omfanget af den erhvervsmæssige virksomhed, der er forbeholdt indehavere af en bestemt erhvervsmæssig kvalifikation, nemlig hvorvidt de aktiviteter, der er forbeholdt bestemte erhverv, kan udøves sammen med andre erhverv og hvorfor g) graden af autonomi i forbindelse med udøvelsen af et lovreguleret erhverv samt virkningen af organisatoriske og tilsynsmæssige ordninger for opnåelsen af det tilstræbte mål, navnlig hvis den virksomhed, som er knyttet til et lovreguleret erhverv, udøves under en behørigt kvalificeret erhvervsudøvers kontrol og ansvar g) graden af autonomi i forbindelse med udøvelsen af et lovreguleret erhverv samt virkningen af organisatoriske og tilsynsmæssige ordninger for opnåelsen af det tilstræbte mål, navnlig hvis den virksomhed, som er knyttet til et lovreguleret erhverv, udøves under en behørigt kvalificeret erhvervsudøvers kontrol og ansvar h) den videnskabelige og teknologiske udvikling, som kan reducere asymmetrien med hensyn til information mellem erhvervsudøvere og forbrugere h) den videnskabelige og teknologiske udvikling, som kan reducere asymmetrien med hensyn til information mellem erhvervsudøvere og forbrugere i) foranstaltningens økonomiske virkning med særligt henblik på graden af konkurrence i markedet og kvaliteten af den leverede service samt virkningen på den frie bevægelighed for personer og tjenesteydelser i Unionen i) foranstaltningens økonomiske og sociale virkning med særligt henblik på graden af konkurrence i markedet og kvaliteten af den leverede service samt virkningen på den frie bevægelighed for personer og tjenesteydelser i Unionen j) muligheden for at anvende mindre restriktive midler til at nå målet af samfundsmæssig interesse j) muligheden for at anvende mindre restriktive midler til at nå målet af samfundsmæssig interesse k) den samlede virkning af begrænsninger for såvel adgangen til som udøvelsen af erhvervet og særlig, hvordan kravene hver især bidrager til, og hvorvidt det er nødvendigt, at nå det samme mål af samfundsmæssig interesse. k) den samlede virkning af begrænsninger for såvel adgangen til som udøvelsen af erhvervet. Ved vurderingen af bestemmelsernes nødvendighed og proportionalitet skal de kompetente myndigheder anvende kriterierne 2(a-k) på en velovervejet måde under hensyntagen til de særlige omstændigheder i de individuelle sager. Hvis de finder et bestemt kriterie irrelevant, kan de se bort fra det i vurderingen, men skal give en begrundelse herfor. 3. Med henblik på stk. 2, litra j), vurderer de relevante kompetente myndigheder navnlig, hvorvidt målet kan nås ved regulering gennem en beskyttet erhvervsmæssig titel, uden at aktiviteter forbeholdes erhvervet, hvis foranstaltningerne er begrundet i hensyn til forbrugerbeskyttelsen og de identificerede risici er begrænset til forholdet mellem erhvervsudøveren og forbrugeren uden negative virkninger for tredjepart. 3. Med henblik på stk. 2, litra j), vurderer de relevante kompetente myndigheder navnlig, hvorvidt målet kan nås ved regulering gennem en beskyttet erhvervsmæssig titel, uden at aktiviteter forbeholdes erhvervet, hvis foranstaltningerne er begrundet i hensyn til forbrugerbeskyttelsen og de identificerede risici er begrænset til forholdet mellem erhvervsudøveren og forbrugeren uden negative virkninger for tredjepart. 4. Med henblik på stk. 2, litra k), vurderer de relevante kompetente myndigheder navnlig den samlede virkning af at pålægge en eller flere af følgende krav: 4. Med henblik på stk. 2, litra k), vurderer de relevante kompetente myndigheder navnlig den samlede virkning af at pålægge en eller flere af følgende krav: a) aktiviteter forbeholdt erhvervet, samtidig med beskyttet erhvervsmæssig titel a) aktiviteter forbeholdt erhvervet, samtidig med beskyttet erhvervsmæssig titel b) krav om løbende videreuddannelse b) regler vedrørende organisation af erhvervet, erhvervsmæssig etik og tilsyn c) regler vedrørende organisation af erhvervet, erhvervsmæssig etik og tilsyn c) obligatorisk medlemskab af erhvervsmæssige sammenslutninger, registrerings- eller tilladelsesordninger, særlig hvis sådanne krav indebærer besiddelse af en bestemt erhvervsmæssig kvalifikation d) obligatorisk medlemskab af erhvervsmæssige sammenslutninger, registrerings- eller tilladelsesordninger, særlig hvis sådanne krav indebærer besiddelse af en bestemt erhvervsmæssig kvalifikation d) kvantitative begrænsninger, særlig krav, som begrænser antallet af tilladelser til udøvelse eller fastsætter et minimums- eller maksimumsantal af ansatte, ledere eller repræsentanter med bestemte erhvervsmæssige kvalifikationer e) kvantitative begrænsninger, særlig krav, som begrænser antallet af tilladelser til udøvelse eller fastsætter et minimums- eller maksimumsantal af ansatte, ledere eller repræsentanter med bestemte erhvervsmæssige kvalifikationer e) krav til en bestemt retlig form eller vedrørende besiddelsen af et selskabs kapital eller vedrørende ledelsen i selskabet, i det omfang sådanne krav er direkte knyttet til udøvelsen af det lovregulerede erhverv f) krav til en bestemt retlig form eller vedrørende besiddelsen af et selskabs kapital eller vedrørende ledelsen i selskabet, i det omfang sådanne krav er direkte knyttet til udøvelsen af det lovregulerede erhverv f) territoriale begrænsninger, særlig hvis erhvervet på en del af en medlemsstats område reguleres på en anden måde g) territoriale begrænsninger, særlig hvis erhvervet på en del af en medlemsstats område reguleres på en anden måde g) krav, som indskrænker muligheden for at udøve et lovreguleret erhverv sammen med andre eller i et partnerskab samt uforenelighedsregler h) krav, som indskrænker muligheden for at udøve et lovreguleret erhverv sammen med andre eller i et partnerskab samt uforenelighedsregler h) krav vedrørende forsikringsdækning eller anden form for personlig eller kollektiv dækning af erhvervsansvar i) krav vedrørende forsikringsdækning eller anden form for personlig eller kollektiv dækning af erhvervsansvar i) sprogkundskaber, i det omfang det er nødvendigt for udøvelsen af erhvervet. j) sprogkundskaber, i det omfang det er nødvendigt for udøvelsen af erhvervet.

Begrundelse

Kriterierne i artikel 6 bør betragtes som vejledende, da ikke alle kriterier vil kunne anvendes eller være lige vigtige i de enkelte tilfælde, og en »one-size-fits-all«-tilgang ville være overdreven og unødvendigt belastende for de kompetente myndigheder i medlemsstaterne.

II. POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Betydningen af og det presserende behov for at fuldføre det indre marked for tjenesteydelser

1. Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver det indre markeds betydning med hensyn til at sætte skub i den økonomiske vækst, øge investeringerne, hæve levestandarden og skabe arbejdspladser i regioner og byer på tværs af EU;

2. understreger nødvendigheden af at fuldføre det indre marked for varer og tjenesteydelser som fastsat i strategien for det indre marked og påpeger, at mange af de vigtigste resterende økonomiske hindringer er at finde på tjenesteydelsesområdet;

3. betoner, at tjenesteydelser er en vigtig del af den europæiske økonomi og tegner sig for omkring 70 % af både BNP og arbejdspladserne, men påpeger, at EU's servicesektor er præget af en langsom produktivitetsvækst og en svag konkurrence, hvilket hæmmer dens potentiale. Udvalget understreger, at fjernelsen af hindringer for levering af tjenesteydelser på tværs af grænserne, der skyldes forskellige nationale regler og procedurer, vil give leverandører af tjenesteydelser og deres kunder bedre muligheder for at udnytte det indre markeds potentiale og opfordrer derfor indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte med at vedtage foranstaltninger, som øger produktiviteten i servicesektoren, skærper konkurrencen mellem virksomhederne og nedbryder de lovgivningsmæssige og proceduremæssige hindringer, som vanskeliggør den grænseoverskridende levering af tjenesteydelser;

4. understreger, at tjenesteydelser er et vigtigt mellemprodukt i økonomien, og at konkurrencedygtige tjenesteydelser, især forretningstjenesteydelser, har afgørende betydning for produktiviteten og den omkostningsrelaterede konkurrenceevne inden for andre sektorer, såsom fremstillingssektoren, der er afgørende for de regionale og lokale økonomier;

5. påpeger, at tjenesteydelsesdirektivets fulde potentiale til at forbedre den frie bevægelighed for tjenesteydelser her ti år efter direktivets vedtagelse stadig ikke er blevet nået, og at tjenesteudbydere inden for en række servicesektorer stadig støder på en lang række hindringer, når de forsøger at etablere sig i en anden medlemsstat eller levere tjenester midlertidigt på tværs af grænserne. Udvalget opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte med at vedtage foranstaltninger, som nedbryder disse hindringer, og bemærker, at en fjernelse af hindringerne for grænseoverskridende handel og investering i tjenester inden for de rammer, som allerede er fastsat i tjenesteydelsesdirektivet, skønnes at kunne øge EU's BNP med 1,7 %;

6. bifalder, at Kommissionen agter at fjerne unødige bureaukratiske hindringer for levering af tjenesteydelser og mener, at forslagene kan yde et bidrag til at skabe et reelt indre marked for tjenesteydelser, hvilket igen vil kunne stimulere økonomisk vækst, investeringer og beskæftigelse i Europas regioner og byer. Udvalget understreger dog, at proportionalitets- og nærhedsprincippet skal overholdes i forbindelse med anvendelsen af servicepakken;

7. fremhæver samspillet mellem pakkens forskellige dele og nødvendigheden af at betragte dem som en del af en integreret helhed og at vurdere fordelene ved de enkelte forslag i den sammenhæng;

8. mener, at forslaget om meddelelsesproceduren sandsynligvis bør ændres i lyset af Domstolens dom i sagen C-320/16 Uber France SAS, som generaladvokaten fremsatte sit forslag til afgørelse af den 4. juli 2017, hvoraf det fremgik, at medlemsstaterne har ret til at forbyde eller sanktionere ulovlig udøvelse af transportvirksomhed såsom UberPop-tjenesten uden pligt til at give Kommissionen meddelelse om lovforslaget på forhånd.

E-tjenesteydelseskort

9. Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at tjenesteydelsesdirektivet pålægger medlemsstaterne at mindske de administrative hindringer, der afskrækker udbydere af tjenesteydelser fra at operere på tværs af grænserne, men at det ikke har været fuldt ud effektivt i denne henseende;

10. glæder sig over det nye e-tjenesteydelseskort, som det betragter som et nyttigt bidrag til at fremme mobiliteten hos tjenesteyderne, men ønsker det klarlagt, i hvilket omfang det nye e-tjenesteydelseskort vedrører allerede eksisterende ordninger såsom informationssystemet for det indre marked (IMI) og det europæiske erhvervspas. Udvalget mener, at e-tjenesteydelseskort kan bidrage til at mindske den administrative kompleksitet og omkostningerne for udbydere af grænseoverskridende tjenesteydelser, når de skal opfylde administrative formaliteter, der især rammer SMV'er, der er rygraden i de regionale og lokale økonomier, eftersom de er hårdest ramt af administrativ kompleksitet, når de opererer på tværs af grænserne;

11. er modstander af en tilgang, hvor hovedansvaret for proceduren flyttes til myndighederne i hjemlandet, idet dette er i strid med tjenesteydelsesdirektivets værtslandsprincip. E-tjenesteydelseskortet bør nemlig ikke forhindre eller hæmme den kontrol, som de relevante offentlige myndigheder i værtslandet skal foretage af økonomiske aktiviteter, der udøves på dets område. Forslaget om e-tjenesteydelseskortet, som fremlagt af Kommissionen, vil give tjenesteydere mulighed for udelukkende at have kontakt til hjemlandet, der så fungerer som mellemled, og dermed vil det harmonisere udvekslingen af oplysninger baseret på princippet om oprindelsesland;

12. mener, at det er uklart, hvilken indvirkning forslaget til et europæisk e-tjenesteydelseskort vil have på de eksisterende sektorielle sociale id-kort, der er udstedt af medlemsstaternes kompetente offentlige myndigheder eller arbejdsmarkedets parter;

13. bemærker, at forslaget ikke specificerer, hvilke elementer oprindelseslandet skal vurdere for at afgøre, om en tjenesteyder er lovligt etableret i det pågældende land, mens direktiv 2014/67/EU anfører hvilke omstændigheder, der er afgørende for, om en virksomhed reelt udøver væsentlige aktiviteter i den pågældende medlemsstat;

14. minder i denne forbindelse om, at udstedelse af A1-attester vedrørende udstationering af arbejdstagere allerede har afsløret potentielle faldgruber forbundet med udelukkende at henholde sig til hjemlandet i forbindelse med kontrollen af oplysninger om udefra kommende tjenesteydere, især i tilfælde af proformaselvstændige. I konsekvensanalysen til forslaget til ændring af direktiv 96/71/EF om udstationering af arbejdstagere fastslås: »rigtigheden af de oplysninger, der er indeholdt i A1-dokumenterne, kan ikke garanteres som følge af den mangelfulde officielle kontrol, der foretages af myndighederne i de lande, hvorfra arbejdstagerne er udsendt« (1);

15. bemærker, at visse karakteristika ved e-tjenesteydelseskortet, som f.eks. »kun én gang«-princippet for indgivelse af oplysninger, dets ubegrænsede gyldighedsperiode, forpligtelsen til, at medlemsstaterne skal anvende oplysningerne i e-tjenesteydelseskortet uden mulighed for at anmode om dokumentation for gyldigheden af de afgivne oplysninger på et senere tidspunkt og de restriktive inddragelsesprocedurer, der kan kræve en endelig afgørelse ved domstolene, i høj grad kan være en hindring for kontrollen med overholdelse af national lovgivning og håndhævelsen af arbejdstager- og forbrugerrettigheder;

16. bemærker, at det europæiske e-tjenesteydelseskort skal indeholde oplysninger om forsikringsdækningen. E-tjenesteydelseskortet er gyldigt på ubestemt tid. Det betyder, at det kun vil være nødvendigt at indgive oplysninger én gang, hvilket risikerer at svække effektiviteten af kontrollen og tilsynet i værtsmedlemsstaterne;

17. understreger, at e-tjenesteydelseskortet ville være til rådighed for både udbydere af tjenesteydelser, der midlertidigt yder tjenester på tværs af grænserne, og for dem, der leverer tjenesteydelser gennem oprettelse af en filial, et agentur eller et kontor i en anden medlemsstat;

18. anser det for vigtigt, at e-kortet, selv om det er obligatorisk for medlemsstaterne at stille det til rådighed, er frivilligt for udbydere af tjenesteydelser, hvad enten de er selvstændige erhvervsdrivende eller virksomheder;

19. påpeger, at udbredelsen af e-tjenesteydelseskortet som et frivilligt instrument vil afhænge af dets åbenbare merværdi for udbydere af tjenesteydelser, og også af den indsats, der ydes af erhvervslivet og medlemsstaternes relevante myndigheder, herunder på regionalt og lokalt plan, for at fremme så stor bevidsthed som mulig af e-kortet og dets fordele;

20. ser med kritiske øjne på stiltiende godkendelse i tilfælde af, at der ikke er noget svar fra værtsmedlemsstatens myndighed på en serviceudbyders ansøgning om et elektronisk kort inden for de fastsatte tidsrammer. En sådan automatisk godkendelse bør slet ikke indgå, eller der bør som et minimum vælges passende frister for kontrol og behandling;

21. beklager, at vigtige aspekter af e-tjenesteydelseskortet, herunder hvilke oplysninger standardansøgningsskemaet skal indeholde, og hvilke dokumenter, der skal medtages i ansøgningen som dokumentation, ikke er inkluderet i forslaget til forordning, men skal angives af Kommissionen i delegerede retsakter. Udvalget påpeger, at dette kan udelukke regionale og lokale myndigheder fra at have noget at skulle have sagt om disse vigtige spørgsmål, og anmoder om at modtage alle dokumenter vedrørende disse delegerede retsakter samtidig med medlemsstaternes eksperter, Europa-Parlamentet og Rådet og at få adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelsen af relevante delegerede retsakter, så udvalget kan indsende eventuelle nødvendige kommentarer i god tid;

22. bemærker, at e-kortets anvendelsesområde i første fase er begrænset til erhvervstjenester og tjenesteydelser i bygge- og anlægssektoren, der er sektorer af særlig økonomisk betydning, men som både har begrænset grænseoverskridende handel og investeringer og ringe produktivitetsvækst, og som derfor ville kunne have gavn af øget grænseoverskridende konkurrence;

23. understreger, at en velfungerende ordning for e-tjenesteydelseskortet vil fungere på grundlag af samarbejde mellem medlemsstaterne gennemført via informationssystemet for det indre marked, som omfatter regionale og lokale myndigheder, hvilket kræver øget anvendelse af platformen af offentlige myndigheder og flere investeringer i dens udvikling. I betragtning af at gennemførelsen af andre vigtige elementer i servicepakken, navnlig anmeldelsesproceduren, afhænger af dens effektivitet, opfordres Kommissionen til at fremlægge en handlingsplan for tilpasning af platformen til at understøtte de nødvendige procedurer;

24. opfordrer Kommissionen til at sikre, at systemet til behandling af e-tjenesteydelseskortet bliver kompatibelt med de elektroniske sagsbehandlingssystemer, som allerede findes i medlemsstaterne, og til at fremme interoperabiliteten mellem de respektive systemer;

25. opfordrer Kommissionen til at udvide anvendelsesområdet for e-tjenesteydelseskortet, så det fremover er tilgængeligt for så mange sektorer som muligt, herunder små virksomheder og mikrovirksomheder samt innovative og højvækstvirksomheder;

26. støtter ideen om, at serviceudbydere opkræves gebyrer for at få udstedt et e-tjenesteydelseskort, forudsat at gebyrniveauerne ikke er uforholdsmæssigt høje. Udvalget anbefaler, at Kommissionen nøje overvåger og rapporterer om de gebyrniveauer, som medlemsstaterne opkræver, da disse kan være en vigtig afgørende faktor for udbredelsen af e-kortet som et frivilligt instrument;

27. mener, at et stærkt træk ved e-tjenesteydelseskortet ud fra serviceudbydernes synsvinkel er bestemmelsen om, at myndigheder i medlemsstaterne ikke må kræve, at en e-kortindehaver tilvejebringer oplysninger, der allerede er indeholdt i e-kortet, herunder ved tildeling af en offentlig kontrakt, en projektkonkurrence eller en koncession, stiftelse af datterselskaber eller registrering af filialer i henhold til selskabsretten eller registrering i obligatoriske socialforsikringsordninger, da dette generelt vil reducere serviceudbydernes administrative overholdelsesomkostninger og dermed gøre kortet mere attraktivt for dem og fremme udbredelsen;

28. understreger, at dette kan have praktiske konsekvenser for organisatoriske og elektroniske procedurer, f.eks. procedurerne for offentlige indkøb i regionale og lokale forvaltninger, og overgangsperioder kan være nødvendige for at muliggøre en smidig tilpasning af systemer til opfyldelse af de nye krav;

29. støtter bestemmelserne om at lette overholdelsen af administrative formaliteter i forbindelse med udstationering af personale og bestemmelserne om at lette forsikringsdækningen for ydelser, der leveres på tværs af grænserne, da disse også vil øge e-kortets tiltrækningskraft for udbydere af tjenesteydelser og fremme dets udbredelse;

30. understreger, at lovgivningsforslaget i overensstemmelse med bestemmelserne i tjenesteydelsesdirektivet ikke påvirker definitionen eller tilrettelæggelsen af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse og ikke finder anvendelse på ikke-økonomiske ydelser af almen interesse, der ofte leveres på lokalt og regionalt plan, og ikke påvirker arbejdsretlige vilkår eller ansættelsesvilkår;

31. opfordrer Kommissionen til at indføre effektive systemer for kontrol med e-kortet for at undgå illoyal konkurrence og misbrug. En nøje gennemførelse af en sådan kontrol, som ikke kun skal baseres på en simpel kontrol af de elektroniske data, vil gøre det muligt at begrænse den potentielle sociale dumping og anvendelsen af sort arbejde;

32. påpeger, at det er tvivlsomt, om der vil være en balance mellem fordelene for tjenesteyderne ved indførelsen af e-tjenesteydelseskortet og den dermed forbundne administrative byrde for de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, også på regionalt og lokalt plan, bl.a. i betragtning af at der i alle medlemsstater allerede i dag findes relevante kontaktpunkter, som behandler spørgsmål og problemer i forbindelse med grænseoverskridende levering af tjenesteydelser, samtidig med at medlemsstaternes myndigheder kan udveksle oplysninger via informationssystemet for det indre marked. Udvalget beklager desuden, at forslaget ikke klart præciserer, hvilke administrative forpligtelser, der vil blive overflødige for tjenesteydere, der er indehavere af e-kortet. På den baggrund mener udvalget, at e-tjenesteydelseskortet er problematisk set i henhold til proportionalitetsprincippet.

Meddelelsesprocedure for forbedret anmeldelse af udkast til national lovgivning om tjenesteydelser

33. Det Europæiske Regionsudvalg støtter principperne om, at nationale bestemmelser, der begrænser etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser, bør være ikke-diskriminerende med hensyn til nationalitet eller bopæl og være forholdsmæssige og begrundede i tvingende almene hensyn;

34. støtter foranstaltninger til forbedring af meddelelsesproceduren for tjenesteydelser, fordi erfaringer med gennemførelsen af tjenesteydelsesdirektivet viser, at den eksisterende procedure er ineffektiv, da omfanget af meddelelsesforpligtelsen er uklar, medlemsstaterne som følge heraf håndterer den forskelligt og interessenter ikke har adgang til meddelelserne;

35. mener, at enhver reform bør respektere medlemsstaternes ret til at regulere tjenesteydelser på deres område under overholdelse af principperne i tjenesteydelsesdirektivet;

36. påpeger, at de problemer, der rejses af Kommissionen, som f.eks. manglende indberetning af alle foranstaltninger, også kan løses ved hjælp af en forbedring af det nuværende meddelelsessystem i henhold til tjenesteydelsesdirektivet. Set i lyset af nærheds- og proportionalitetsprincipperne må der stilles spørgsmålstegn ved merværdien af den nye meddelelsesprocedure, der er mere besværlig at gennemføre, og som i højere grad begrænser råderummet for den nationale lovgiver, også på regionalt og lokalt plan;

37. glæder sig over præciseringen af de specifikke foranstaltninger, som medlemsstaterne er forpligtet til at underrette om, og de oplysninger, de skal fremlægge i denne henseende;

38. støtter større gennemsigtighed, men mener, at de særlige muligheder, som interessenterne vil få til at bidrage med kommentarer i høringsperioden, bør nævnes mere udtrykkeligt;

39. opfordrer til, at retsakter, der udelukkende har et lokalt sigte, undtages fra direktivets anvendelsesområde;

40. er af den opfattelse, at høringen ikke bør forhindre medlemsstaterne i at vedtage den pågældende foranstaltning;

41. anbefaler, at Kommissionens advisering i henhold til artikel 6, stk. 1, skal indeholde en detaljeret redegørelse for grundene til, at den anser det pågældende forslag til foranstaltning for at være uforeneligt med tjenesteydelsesdirektivet, og eventuelle forslag til ændringer af den foreslåede foranstaltning, der ville kunne overvinde disse bekymringer. Udvalget foreslår, at forslaget til direktiv ændres for at sikre dette;

42. mener, at Kommissionen efter en advisering bør være forpligtet til at indlede en dialog med de relevante kompetente organer, også på regionalt og lokalt plan;

43. er bekymret for, at den foreslåede afgørelse i henhold til artikel 7 uretmæssigt vil kunne begrænse lovgivernes råderet på nationalt, regionalt og lokalt plan, og mener, at dette i stedet bør være en ikke-bindende henstilling, der ikke ville forhindre nationale og regionale lovgivere i at fuldføre lovgivningsprocessen under hensyntagen til Kommissionens henstilling. Udvalget bemærker, at Kommissionen har beføjelse til at anfægte lovligheden af den vedtagne lovgivning ved EU-Domstolen, og dette udgør en vigtig potentiel sanktion, som de nationale og regionale lovgivere, der har modtaget en advisering om uforenelighed fra Kommissionen, helt sikkert ville tage i betragtning;

44. mener, at de præciseringer, som forslaget til direktiv indeholder i forbindelse med omfanget af de foranstaltninger, der skal anmeldes, og de oplysninger, der skal forelægges, sammen med øget høring, en adviseringsmekanisme og bestemmelse om en henstilling fra Kommissionen om uforenelighed, bør være tilstrækkelige til at tilvejebringe en forbedret meddelelsesprocedure, der er effektiv, samtidig med at den respekterer de nationale og regionale lovgiveres beføjelser;

45. foreslår, at Kommissionen udarbejder et skøn over den årlige stigning i antallet af meddelelser, som den forventer at modtage som følge af en ny meddelelsesprocedure, således at den, om nødvendigt, kan gennemføre planer om at sikre kapacitet til effektivt at reagere på de forventede mængder inden for de tidsfrister, der er fastsat i forslaget til lovgivning.

Proportionalitetstest (proportionalitetsvurdering af nationale regler for de liberale erhverv)

46. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at de liberale erhverv økonomisk set er meget vigtige, og tegner sig for 22 % af de beskæftigede i hele EU, dvs. 47 millioner arbejdspladser;

47. understreger, at reguleringen af de liberale erhverv fortsat henhører under medlemsstaterne, og at det påhviler medlemsstaterne, det være sig på nationalt, regionalt eller lokalt plan, at afgøre, om og hvordan man skal regulere et erhverv inden for rammerne af principperne om ikke-forskelsbehandling og proportionalitet;

48. bemærker, at regulering af de liberale erhverv kan være i form af statslig regulering eller selvregulering i erhvervsmæssige sammenslutningers regi, at der i mange tilfælde foretages regulering på regionalt og lokalt plan i medlemsstaterne, og at dette skaber et meget komplekst og diffust reguleringsmæssigt landskab, hvor medlemsstaterne skal opfylde deres forpligtelser til sikring af en proportionalitetsvurdering, også med hensyn til inddragelse af alle direkte berørte interessenter;

49. erkender, at der er uensartet kontrol med reguleringen af erhverv i forskellige dele af EU, og at dette har en negativ indvirkning på leveringen af tjenesteydelser og erhvervsudøveres mobilitet. Udvalget erkender, at det er ønskeligt at sikre en mere sammenhængende retlig ramme på EU-plan for at vurdere proportionaliteten af nye eller ændrede krav om adgang til eller udøvelse af et lovreguleret erhverv med indarbejdelse af Domstolens retspraksis;

50. anser det for vigtigt, at forslaget vil lade beslutninger om, hvad der skal reguleres, og hvordan det skal gøres, være op til medlemsstaterne og deres kompetente organer på regionalt og lokalt plan, men at det bør sikre, at disse beslutninger er evidensbaserede og udformet efter en gennemsigtig og objektiv vurdering, der anvendes jævnt på tværs af medlemsstaterne, og som tager højde for identificerede mål af almen interesse;

51. er af den opfattelse, at det omfattende sæt kriterier, der er fastsat i artikel 6, bør betragtes som vejledende, da det ikke er sandsynligt, at alle kriterier vil være relevante eller af samme betydning i hvert enkelt tilfælde. Udvalget mener, at selv om proportionalitetsvurderingerne skal være grundige, objektive og evidensbaserede, bør de også kunne tilpasses, da »one-size-fits-all« i mange tilfælde kan være unødigt belastende. Desuden skyder kravene i artikel 6 over målet på grund af deres omfang og kompleksitet;

52. glæder sig over bestemmelserne om at give interessenter mulighed for at bidrage med deres synspunkter om nye lovgivningsmæssige eller administrative bestemmelser, der begrænser adgangen til eller udøvelsen af lovregulerede erhverv, og mener, at gennemsigtighed og engagement fra alle interesserede parter er afgørende for at sikre en passende regulering;

53. påpeger, at de nye proportionalitetsregler, der omfatter regelmæssige tilsyn med juridiske, regulatoriske og administrative bestemmelser og gennemførelse af grundige, objektive og evidensbaserede proportionalitetstests, herunder ved inddragelse af uafhængige kontrolorganer og med bredere involvering af interessenter, vil øge arbejdsbyrden og omkostningerne for medlemsstaternes myndigheder, også på regionalt og lokalt plan. Dette gælder især for artikel 4, ifølge hvilken det ikke kun er ny regulering af erhverv, der skal underkastes en proportionalitetstest, men også ændringer i eksisterende regler. Dette skyder over målet.

Vejledning i reformering og reduktion af antallet af regulerede erhverv

54. Det Europæiske Regionsudvalg noterer sig Kommissionens bestræbelser på at sikre, at reguleringen af de liberale erhverv tjener sit formål ved at opfordre medlemsstaterne til at undersøge, om deres faglige krav er nødvendige for at opfylde målene for den nationale politik;

55. glæder sig over vejledningen til nationale reformer af reguleringen af liberale erhverv, hvilket potentielt kan være meget nyttigt for at hjælpe medlemsstaterne med at tilpasse deres reguleringsmæssige rammer for erhverv med et højt potentiale for vækst og beskæftigelse, herunder arkitekter, advokater, revisorer, patentagenter, ejendomsmæglere og turistguider;

56. bemærker, at vejledningen er beregnet til at supplere evalueringerne under det europæiske semester, og mener, at der kan være fordel ved integrationen med den europæiske semesterproces.

Spørgsmål om subsidiaritet og proportionalitet

57. Det Europæiske Regionsudvalg mener, at aspekter ved forslagene i servicepakken rejser vigtige spørgsmål vedrørende subsidiaritet og proportionalitet (2). Udvalget påpeger, at flere nationale og regionale parlamenter har udstedt begrundede udtalelser, der peger på spørgsmål vedrørende subsidiaritet og proportionalitet, herunder bekymringer om potentiel indblanding i de nationale lovgivningsprocedurer.

Konsekvenser for administrative byrder og administrativ kapacitet

58. Det Europæiske Regionsudvalg er bekymret over, at forslagene til e-tjenesteydelseskortet, meddelelsesproceduren og proportionalitetstesten vil medføre yderligere administrative byrder for de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, herunder regionale og lokale myndigheder, med deraf følgende konsekvenser for den administrative kapacitet og budgetterne.

Bruxelles, den 11. oktober 2017. Karl-Heinz LAMBERTZ Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

(1) SWD(2016) 52 final, s. 8.

(2) Flere nationale og regionale parlamenter har påpeget, at de foranstaltninger, der foreslås i direktiverne om meddelelsesproceduren og proportionalitetstesten, går ud over, hvad det valgte retsgrundlag tillader. Flere nationale og regionale parlamenter har udsendt begrundede udtalelser, der peger på problemer med nærhedsprincippet i forbindelse med meddelelsesproceduren, da Kommissionen og andre medlemsstater potentielt vil kunne blande sig i de nationale lovgivningsprocedurer, problemer med proportionalitetstesten, da de foreslåede foranstaltninger går ud over det angivne retsgrundlag, blander sig i medlemsstaternes kompetence og er unødvendige, og problemer med e-tjenesteydelseskortet, da dets indførelse i den foreslåede form ikke giver tilstrækkelig merværdi. Med hensyn til proportionalitet mener flere nationale og regionale parlamenter, at der ikke er behov for et direktiv om en proportionalitetstest, at mindre stringente henstillinger ville være mere hensigtsmæssige, at kriteriekataloget er for stort, og at forslaget ikke giver tilstrækkelig plads til at nå de påtænkte mål gennem nationale beslutninger. Med hensyn til e-tjenesteydelseskortet mener parlamenterne, at den administrative arbejdsbyrde ved at sikre overholdelse af en kompleks procedure sandsynligvis vil stige betydeligt, og at de strenge tidsfrister er uforholdsmæssige. De mener endvidere, at de foreslåede regler ville føre til indførelse af et oprindelseslandsprincip, og at e-tjenesteydelseskortene kunne udstedes, uden at der foretages kontrol, i lyset af de korte tidsfrister for vurderinger. Endelig mener de, at forslagene går ud over, hvad der er nødvendigt for at nå de tilsigtede mål.