Forslag til RÅDETS FORORDNING om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse dele til fjernsynskamerasystemer med oprindelse i Japan

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. Den 12. februar 1999 indledte Kommissionen en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af visse dele til fjernsynskamerasystemer med oprindelse i Japan.

2. Den af undersøgelsen omfattede vare udgør tre fundamentale dele til fjernsynskamerasystemer. Den i indledningsmeddelelsen definerede varedækning er indskrænket som følge af de resultater, der fandtes under undersøgelsen.

3. Der blev ikke indført midlertidige foranstaltninger, men det besluttedes at fortsætte undersøgelsen med henblik på at foreslå endelige foranstaltninger.

4. Bilagte forslag til Rådets forordning er baseret på de endelige undersøgelsesresultater vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser, der bekræftede, at endelige antidumpingforanstaltninger er berettigede.

5. Det foreslås således, at Rådet vedtager bilagte forslag til forordning, der bør offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende senest den 12. maj 2000.

Forslag til RÅDETS FORORDNING om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse dele til fjernsynskamerasystemer med oprindelse i Japan

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab [1], særlig artikel 9,

[1] EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1, senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/98 af 27. april 1998 (EFT L 128 af 30. 4. 1998, s.18).

under henvisning til forslag fremsat af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. GENERELT

1. Baggrund og indledning

(1) I april 1994 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1015/94 [2] en endelig antidumpingtold på importen af fjernsynskamerasystemer (i det følgende benævnt "FKS") med oprindelse i Japan. Den endelige antidumpingtold udgjorde 62,6% for Sony Corporation (i det følgende benævnt "Sony"), 82,9% for Ikegami Tsushinki Co. Ltd. (i det følgende benævnt "Ikegami"), 52,7% for Hitachi Denshi Ltd. (i det følgende benævnt "Hitachi") og 96,8% for alle andre producenter.

[2] EFT L 111 af 30.4.1994, s. 106, som senest ændret ved forordning (EF) nr. 1952/97 (EFT L 276 af 9.10.1997, s. 20)

(2) Efter en antiovervæltningsundersøgelse i henhold til artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 [3] (i det følgende benævnt "grundforordningen") ændrede Rådet i oktober 1997 ved forordning (EF) nr. 1952/97 [4] ovennævnte forordning og hævede den endelige antidumpingtold til 108,3% for Sony og til 200,3% for Ikegami.

[3] EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1, som senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/98 (EFT L 128 af 30.4.1998, s. 18).

[4] EFT L 276 af 9.10.1997, s. 20.

(3) I juni blev der indledt en undersøgelse vedrørende den påståede omgåelse af den endelige antidumpingtold ved import af moduler, samlesæt, delkomponenter og dele deraf til fjernsynskamerasystemer med oprindelse i Japan, der angiveligt anvendtes til samling af FKS i Fællesskabet. Undersøgelsen var begrænset til to japanske eksporterende producenter, nemlig Sony og Ikegami, da klageren kun fremlagde beviser for omgåelse for så vidt angår disse to selskaber.

(4) I januar 1999 indledte Kommissionen en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af FKS med oprindelse i USA. Efter indledningen af proceduren indstillede den eneste berørte eksporterende producent, nemlig Sony, imidlertid sine aktiviteter i forbindelse med fremstilling af FKS i USA. Da der ikke er andre producenter af FKS i USA, afsluttedes proceduren i februar 2000 uden indførelse af foranstaltninger.

(5) I februar 1999 afsluttedes antiomgåelsesundersøgelsen uden indførelse af foranstaltninger, idet klagen blev trukket tilbage, og samtidig indledte Kommissionen på eget initiativ den nuværende antidumpingprocedure vedrørende importen af visse dele til FKS ved offentliggørelse af en meddelelse [5] (i det følgende benævnt "indledningsmeddelelsen"), jf. artikel 5, stk. 6, i grundforordningen. Kommissionen besluttede at indlede den aktuelle procedure på grundlag af de beviser for forekomsten af dumping, som fremgik af oplysninger indhentet i ovennævnte antiomgåelsesundersøgelse, i kombination med de beviser for væsentlig skade og årsagssammenhæng, som før indledningen af proceduren var blevet fremlagt af en EF-producent, der tegner sig for en væsentlig del af den samlede produktion i Fællesskabet af FKS og af de tre dele, der udgår den pågældende vare i den aktuelle procedure. Disse beviser ansås for tilstrækkelige til at begrunde indledningen af en procedure.

[5] EFT C 38 af 12.2.1999, s. 2.

2. Interesserede parters bemærkninger til indledningen af proceduren

2.1. Anvendelse af oplysninger indhentet i en anden antidumpingprocedure ved indledningen af den aktuelle procedure

(6) En række eksporterende producenter rejste spørgsmålet om, hvorvidt oplysninger indhentet i ovennævnte antiomgåelsesundersøgelse kunne bruges som beviser med henblik på at berettige indledningen af en ny procedure vedrørende importen af visse dele til FKS med oprindelse i Japan.

(7) Grundforordningen udelukker ikke, at oplysninger indhentet i forbindelse med en antidumpingprocedure kan benyttes i andre procedurer. Artikel 19, stk. 6, i grundforordningen forbyder kun en eventuel anvendelse af sådanne oplysninger til andre formål end dem for hvilke disse oplysninger var indhentet. Kommissionen anser i denne forbindelse at oplysninger, der er indhentet og efterprøvet i forbindelse med en antidumpingprocedure, kan derfor benyttes som grundlag for at indlede en anden antidumpingprocedure, som hovedsagelig involverer de samme producenter.

2.2 Tilstrækkelige beviser for skadelig dumping til at indlede den aktuelle procedure

(8) I forbindelse med indledningen af den aktuelle antidumpingundersøgelse anfægtede nogle interesserede parter, at der forelå tilstrækkelige beviser for dumping, skade og årsagssammenhæng til at berettige indledningen af undersøgelsen.

(9) Der henvises i den forbindelse til de forskellige ovenfor nævnte undersøgelser vedrørende FKS. Der er foretaget flere undersøgelser vedrørende japanske eksporterende producenter af FKS siden 1992. Disse undersøgelser har vist, at der i betydelig grad forekommer dumping og overvæltning, og de førte efterfølgende til en undersøgelse af påstået omgåelse på grundlag af grundforordningens artikel 13.

(10) Den nuværende procedure blev indledt på grundlag af oplysninger om dumping, der blev indhentet under den tidligere antiomgåelsesundersøgelse, der i høj grad vedrørte de samme japanske eksporterende producenter, som er omfattet af den aktuelle procedure.

(11) Som angivet i indledningsmeddelelsen blev der endvidere før indledningen af proceduren forelagt tilstrækkeligt beviser for skade og årsagssammenhæng af en EF-producent, der tegner sig for en betydelig del af produktionen i Fællesskabet af dele til FKS. Derfor konkluderede Kommissionen, at der var tilstrækkelige beviser for dumping, skade og årsagssammenhæng til at begrunde indledningen af en procedure.

3. Undersøgelsesperiode

(12) Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 1998 til 31. december 1998 (i det følgende benævnt "undersøgelsesperioden"). Undersøgelsen af tendenserne i forbindelse med skadesanalysen dækkede perioden fra 1. januar 1995 til 31. december 1998.

4. Parter, som er berørt af proceduren

(13) Kommissionen sendte spørgeskemaer til de kendte producenter i Fællesskabet og til alle kendte eksporterende producenter. Der blev modtaget besvarelser fra to EF-producenter og fra to japanske eksporterende producenter.

(14) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en fastlæggelse af dumping, skade og Fællesskabets interesser, og den aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber:

- Producenter i Fællesskabet

- Philips BTS Broadcast Television Systems b.v. (i det følgende benævnt "Philips")

- Thomson Broadcast Systems (i det følgende benævnt "Thomson")

- Eksporterende producenter i Japan

- Matsushita Electronics Corporation, Kyoto

- Sony Corporation, Tokyo (forretningsmæssigt forbundet importør, Sony UK (Basingstoke)).

De øvrige kendte japanske eksporterende producenter samarbejdede ikke i forbindelse med den nuværende procedure.

(15) Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for, at Kommissionen påtænkte at anbefale, at der indføres endelige foranstaltninger over for importen med oprindelse i Japan. De fik også en frist til at gøre indsigelse efter disse meddelelser. Parternes bemærkninger blev taget i betragtning, og hvor det var relevant, blev konklusionerne ændret i overensstemmelse hermed.

5. Samarbejde

(16) For så vidt angår spørgsmålet om dumping samarbejdede de eksporterende producenter kun i meget begrænset omfang i forbindelse med denne procedure, idet kun et japansk selskab samarbejdede i fuldt omfang gennem hele undersøgelsen. Et andet selskab afgav oplysninger, som blev taget i betragtning i forbindelse med vurderingen af dumping. Dette selskab afgav imidlertid også andre oplysninger, der ikke var dokumenterede og kunne derfor ikke bruges. En række andre kendte japanske eksportører samarbejdede slet ikke. Kommissionen baserede derfor sine endelige resultater helt eller delvist på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen.

(17) For så vidt angår skade udviste de japanske eksporterende eksportører også kun meget begrænset samarbejdsvilje. Især afgav et japansk selskab som anført herunder kun begrænsede oplysninger vedrørende visse aspekter af skadesvurdering. Denne samarbejdende eksporterende producent blev underrettet om årsagerne til, at sådanne begrænsede oplysninger ikke kunne accepteres, og fik mulighed for at fremsætte yderligere forklaringer. Da disse redegørelser også blev anset for at være utilfredsstillende, måtte Kommissionen gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen. En række andre kendte japanske producenter samarbejdede slet ikke, og Kommissionen gjorde derfor brug af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen.

B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1. Beskrivelsen af varen i indledningsmeddelelsen

(18) Den pågældende vare er visse dele af afgørende betydning, som benyttes i FKS; sidstnævnte vare er defineret i Rådets forordning (EF) nr. 1015/94 [6] som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2474/95 [7] og Rådets forordning (EF) nr. 193/1999 [8].

[6] EFT L 111 af 30.4.1994, s. 106.

[7] EFT L 255 af 25.10.1995, s. 11.

[8] EFT L 22 af 29.1.1999, s. 10.

(19) Den vare, der er omfattet af den aktuelle procedure, er defineret således i indledningsmeddelelsen:

- farvedelere med tre eller flere CCD-sensorer, monteret med elektroniske komponenter, også med farvefilterhjul (CCD-blok), der importeres sammen eller særskilt

- applikationsspecifikke integrerede kredsløb (ASICs), som kun er beregnet til fjernsynskamerahoveder, kontrolpaneler, hovedkontrolpaneler og basisstationer

- trykte kredsløb med ovennævnte ASICs (PCBs).

(20) Skønt de ovennævnte dele til den pågældende vare har individuelt forskellige fysiske egenskaber, er det konkluderet, at de tre dele i forbindelse med nærværende undersøgelse er en enkelt vare, da de er beregnet til at blive brugt i FKS og kombineret udgør det væsentligste teknologiske element i et fjernsynskamerahoved og derved i et FKS. De er også bestemmende for et fjernsynskamerasystems afgørende specifikationer og udfører i kombination de afgørende funktioner i et sådant system. Disse tre dele bruges ikke altid i kombination, men de kan ikke benyttes uden for FKS, ikke engang uden for et system fremstillet af den bestemte producent, der også har fremstillet de pågældende dele. Selv om disse tre dele af den pågældende vare var blevet behandlet individuelt, ville det samlede resultat imidlertid ikke have været væsentligt anderledes, da undersøgelsesresultaterne for de enkelte dele tilsammen ville udgøre undersøgelsesresultaterne for den pågældende vare.

(21) Disse dele tariferes i øjeblikket under KN-kode ex 8529 90 72, ex 8538 90 91, ex 8529 90 81, ex 8529 90 88 og ex 8542 13 80.

2. Præcisering af definitionen af den pågældende vare

(22) I betragtning af ovenfor beskrevne komplicerede varedefinition vurderedes det, hvorvidt undersøgelsen skulle koncentreres om de tre dele af afgørende betydning for den pågældende vare uden at fortsætte undersøgelsen for så vidt angår komponenterne.

2.1 CCD-blokken

(23) For så vidt angår en af de tre dele af den pågældende vare, nemlig CCD-blokken, blev undersøgelsen som ovenfor angivet indledt, således at den omfattede selve CCD-blokken og dens komponenter, hvadenten de blev importeret sammen eller separat.

(24) CCD-blokken består af en farvedeler (også kaldet en stråledeler eller et prisme), 3 eller flere CCD-sensorer, nogle mellemliggende dele, som er nødvendige for at lime CCD'er på stråledeleren, samt nogle andre elektriske komponenter.

(25) Det fremgik af undersøgelsen, at ingen af CCD-blokkens komponenter i sig selv har de fysiske kendetegn med hensyn til afgørende optiske og elektriske egenskaber, der identificerer CCD-blokken og således også den pågældende vare; dvs. at de ikke separat genfinder lyset og omdanner det til videosignaler. Der tilføjes desuden stadig en betydelig værdi, der er nødvendig for at fremstille CCD-blokke ved anvendelse af disse komponenter og således også for at fremstille den pågældende vare.

(26) På den anden side fremgik det af undersøgelsen, at nogle af komponenterne i CCD-blokken ikke er specifikke for fjernsynskamerasystemer og ikke fremstilles af de samme selskaber, som fremstiller disse. I betragtning af det betydelige antal komponenter i CCD-blokken og det komplicerede ved at undersøge dem enten samlet eller separat besluttedes det endvidere, at en sådan fremgangsmåde ville have været unødvendigt besværlig. Det konkluderes derfor, at CCD-blokken og dens komponenter anses for at være forskellige varer for så vidt angår fysiske kendetegn og egenskaber. De kan derfor ikke anses for en og samme vare. Følgelig er komponenterne til CCD-blokken ikke omfattet af varedækningen i den aktuelle undersøgelse, når disse komponenter importeres separat.

(27) En farvedeler med tre eller flere monterede CCD besidder imidlertid allerede de afgørende kendetegn for en af de tre dele af den pågældende vare, nemlig den fuldstændige CCD-blok, da den allerede kan udføre CCD-blokkens grundlæggende såvel optiske som elektriske funktioner. En sådan ufærdig CCD-blok anses derfor for at være samme vare som en færdig CCD-blok, og den er derfor den af undersøgelsen omfattede vare.

2.2. ASICs og PCBs

(28) For så vidt angår de andre to dele af den pågældende vare, dvs. ASICs og PCBs, har undersøgelsen bekræftet gyldigheden af definitionen i indledningsmeddelelsen.

3. Konklusion vedrørende definitionen af den pågældende vare

(29) På grundlag af ovenstående konkluderes det, at de tre nævnte dele (dvs. CCD-blokken, ASICs og PCBs) i forbindelse med den aktuelle undersøgelse anses for at være en og samme vare og derfor er den af undersøgelsen omfattede vare, når de importeres sammen eller separat.

4. Samme vare

(30) Den pågældende vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Japan, og den vare, der eksporteres til Fællesskabet fra dette land, samt den vare, der fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen på fællesskabsmarkedet, fandtes at have de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. De anses derfor for at være identiske, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.

C. DUMPING

1. Indledende bemærkninger

(31) For så vidt angår dumping fandtes det, at de samarbejdsvillige producenter ikke havde noget salg af den pågældende vare på hjemmemarkedet i Japan, og som et rimeligt alternativ beregnedes dumpingen derfor for de pågældende tre dele, når de solgtes separat. Gennemsnittet af disse resultater blev derefter benyttet til at fastsætte en dumpingmargen for den pågældende vare.

2. Normal værdi

(32) For så vidt angår fastsættelsen af den normale værdi fastslog Kommissionen først for hver de eksporterende producenter, om deres samlede hjemmemarkedssalg af den pågældende vare var repræsentativt i forhold til deres samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen blev hjemmemarkedssalget anset for repræsentativt, hvis hver eksporterende producents solgte mængde på hjemmemarkedet udgjorde mindst 5% af dens samlede eksportsalg til Fællesskabet. Dette var tilfældet for begge eksporterende producenter.

(33) For hver model af den pågældende vare (dvs. CCD-blokken, ASICs og PCBs), der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet og fandtes at være sammenlignelige med de modeller, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet, fastsatte Kommissionen, hvorvidt hjemmemarkedssalget var repræsentativt i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Hjemmemarkedssalget af en bestemt model blev anset for repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende type, der solgtes på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, udgjorde mindst 5% af den samlede mængde af en direkte sammenlignelige model, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.

(34) Kommissionen undersøgte derefter, hvorvidt hjemmemarkedssalget til uafhængige kunder af hver model kunne anses for at have fundet sted i almindelig handel, idet andelen af det rentable salg på hjemmemarkedet af den pågældende model til uafhængige kunder blev fastsat. I tilfælde, hvor mængden af dele solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger (det rentable salg), udgjorde mindst 80% af den samlede salgsmængde, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske hjemmemarkedspris beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransktioner på hjemmemarkedet, der havde fundet sted i undersøgelsesperioden. I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af hver del udgjorde mindre end 80%, men 10% eller derover, af det samlede salg, baseredes den normale værdi på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af de rentable salgstransaktioner.

(35) I tilfælde, hvor hjemmemarkedspriserne ikke udgjorde et tilstrækkeligt grundlag for fastsættelsen af den normale værdi, undersøgtes det, hvorvidt den anden japanske eksporterende producents hjemmemarkedspriser kunne benyttes som grundlag for at fastsætte den normale værdi.

(36) På grund af forskelle i de tekniske specifikationer for forskellige modeller var det imidlertid ikke muligt at finde identiske eller tilsvarende modeller, som blev solgt af den anden japanske eksporterende producent. Den normale værdi beregnedes derfor i disse tilfælde.

(37) Den normale værdi blev beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne for de eksporterede modeller plus en rimelig margen til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G) samt fortjeneste. Med henblik herpå undersøgte Kommissionen, om de SA&G og den fortjeneste, som de to eksporterende producenter havde haft på hjemmemarkedet, kunne anses for at udgøre pålidelige oplysninger. For hver eksporterende producent benyttedes de faktiske indenlandske SA&G-udgifter, da hjemmemarkedssalget havde været af repræsentativt omfang (se ovenfor). Den indenlandske fortjenstmargen blev fastsat på grundlag af det repræsentative salg i normal handel. Dette var tilfældet for begge eksporterende producenter.

(38) For en af de eksporterende producenter fandtes det, at de afgivne oplysninger om hjemmemarkedssalget af varen i betydelig grad var ufuldstændige. Da Kommissionen ikke var i stand til at fastslå omfanget af de manglende oplysninger, besluttedes det at gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen. Med henblik herpå, og da der ikke forelå andre verificerbare oplysninger, besluttedes det at benytte de af selskabet oplyste hjemmemarkedspriser for alle modeller, der solgtes på hjemmemarkedet, uanset om de oplyste salgsmængder var repræsentative i forhold til eksporttransaktionerne for samme model.

3. Eksportpris

(39) I alle tilfælde, hvor eksportsalget af den pågældende vare fandt sted til uafhængige kunder i Fællesskabet, fastsattes eksportprisen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, altså på grundlag af de eksportpriser der faktisk var betalt eller skulle betales.

(40) For en eksporterende producent fandt eksportsalget imidlertid sted til en forretningsmæssigt forbundet part. I dette tilfælde beregnedes eksportprisen i henhold til artikel 2, stk. 9, i grundforordningen, nemlig på grundlag af den pris hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til en uafhængig køber. Der blev foretaget justeringer for alle omkostninger, der var påløbet mellem indførsel og videresalg samt for fortjeneste, med henblik på at fastsætte en realistisk eksportpris ved Fællesskabets grænse. Fortjenstmargenen blev anslået til 5% af omsætningen, hvilket Kommissionen fandt rimeligt, idet der ikke forelå oplysninger fra uafhængige importører i Fællesskabet.

4. Sammenligning

(41) For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen.

(42) Der blev foretaget justeringer for fysiske egenskaber og omkostninger til transport, håndtering, rabatter, pakning og kredit, hvis det påvistes, at sådanne forskelle påvirkede priserne og prissammenligneligheden.

(43) En eksporterende producent anmodede om en justering for forskelle i handelstrin med den begrundelse, at prissammenligneligheden påvirkedes af købernes forskellige funktioner på hjemmemarkedet og eksportmarkederne. Der var imidlertid ingen væsentlige forskelle mellem de priser, kunderne skulle betale på de angiveligt forskellige handelstrin. Der blev derfor ikke foretaget justeringer i denne forbindelse.

(44) En eksporterende producent ønskede en justering for rabatter. Kommissionen fandt, at kravet hverken var behørigt kvantificeret eller direkte forbundet med det pågældende salg. Påstanden afvistes derfor.

(45) En eksporterende producent ønskede en justering for forskelle i omkostningerne til garantier. Undersøgelsen på stedet viste imidlertid, at hovedparten af de oplyste omkostninger til garantier ikke vedrørte salget af den pågældende vare. Kravet kunne derfor kun delvis imødekommes.

5. Dumpingmargen

5.1. Dumpingmargen for samarbejdsvillige selskaber

(46) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver model med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende model.

(47) Det fremgik af denne sammenligning, at der forekom dumping. Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, udgør dumpingmargenerne følgende:

- Matsushita Electronics Corporation: 0,2% (de minimis)

- Sony Corporation: 17,6%

5.2. Dumpingmargen for ikke-samarbejdsvillige selskaber

(48) For selskaber, der ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev der fastsat en dumpingmargen på grundlag af de foreliggende oplysninger.

(49) I betragtning af de japanske eksporterende producenters begrænsede samarbejdsvilje fandtes det passende at fastsætte dumpingmargenen for de ikke-samarbejdende selskaber på et højere niveau end den højeste told, der fastsattes for nogen af de samarbejdende producenter. Restdumpingmargenen blev fastsat til den højeste margen, der hos en samarbejdende producent konstateredes for en repræsentativ model og repræsentative transaktioner. Denne fremgangsmåde ansås for nødvendig for at forhindre, at eksporterende producenter, der ikke samarbejdede, blev belønnet.

(50) Margenen er 40,2% af cif-importprisen, Fællesskabets grænse.

D. DEFINITION AF ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET

(51) I Fællesskabet fremstilles den pågældende vare produceres af Philips og Thomson. Kommissionen undersøgte, om Philips og Thomson kunne anses for at være producenter i Fællesskabet i henhold til grundforordningen, idet visse komponenter til den pågældende vare var importeret fra det pågældende eksportland og således ikke var fremstillet af Philips og/eller Thomson.

(52) Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at begge selskaber fremstiller den pågældende vare i Fællesskabet og har deres egne planlægnings- og administrationsafdelinger samt forsknings- og udviklingsfaciliteter for FKS i Fællesskabet. I overensstemmelse med EF-institutionernes faste praksis ansås det derfor for irrelevant, at visse komponenter til den pågældende vare ikke er fremstillet i Fællesskabet. Philips og Thomson må således anses for at være EF-producenter.

(53) Desuden opfylder disse to EF-producenter klart kravet om repræsentativitet som omhandlet i artikel 5, stk. 4, i grundforordningen, eftersom de tegner sig for den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare; de anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet som defineret i artikel 4, stk. 1, i grundforordningen.

E. SKADE [9]

[9] I betragtning af det begrænsede aktører på markedet kunne der ikke gives præcise tal, mens tallene ved andre lejligheder måtte indekseres af fortrolighedshensyn.

1. Indledende bemærkninger

(54) Undersøgelsen har vist, at den pågældende vare ikke sælges på det åbne marked (dvs. til uafhængige parter) i Fællesskabet, undtagen i marginale tilfælde som reservedele. Dette undersøgelsesresultat er i overensstemmelse med den pågældende vares natur, idet EF-erhvervsgrenen og de eksporterende producenter udelukkende benyttet den til inkorporering i FKS. Det var derfor ikke muligt at foretage en separat identifikation af de fleste oplysninger vedrørende den pågældende vare.

(55) I overensstemmelse med artikel 3, stk. 8, i grundforordningen blev skadesvurderingen derfor foretaget ved at undersøge den snævrest mulige varegruppe eller det mindste varesortiment, der indeholder samme vare, for hvilke alle de nødvendige oplysninger kunne tilvejebringes.

(56) Undersøgelsen har vist, at det mest hensigtsmæssige grundlag for skadesanalysen er oplysninger vedrørende fjernsynskamerahovedet [10], da dette er den snævreste vare, hvori den pågældende vare indgår, som sælges på det frie marked. Det er også vigtigt at bemærke, at der findes et direkte forhold mellem den pågældende vare og et fjernsynskamerahoved, idet sidstnævnte altid indeholder en CCD-blok, en ASIC og mindst en PCB som ovenfor defineret. Da EF-erhvervsgrenen og de eksporterende producenter kun har et minimalt salg af den pågældende vare i Fællesskabet som "reservedele", kan en CCD-blok, en ASIC og en eller flere PCBs anses for at svare til et kamerahoved. Da den pågældende vare desuden tegner sig for op til 65% af produktionsomkostningerne for et fjernsynskamerahoved såvel for EF-erhvervsgrenen som for de eksporterende producenter, kan det antages, at alle konklusioner om skade, der drages på grundlag af fjernsynskamerahoveder, vil være repræsentative for den vare, som er genstand for nærværende undersøgelse.

[10] Fjernsynskamerahoveder kan enten være sammenkoblet med en optagelsesenhed, men ikke i samme kabinet (f.eks. videooptagere), eller være forbundet med en triaxial adapter.

2. Forbrug i Fællesskabet

(57) Som ovenfor nævnt udviste de japanske eksporterende eksportører kun begrænset samarbejdsvilje. Ydermere afgav den eneste samarbejdende eksporterende producent, for hvilken der fastsattes en specifik dumpingmargen, nemlig Sony (i det følgende benævnt "den samarbejdende eksporterende producent"), kun begrænsede oplysninger om den importerede mængde fjernsynskamerahoveder. Denne samarbejdende eksporterende producent blev underrettet om årsagerne til, at sådanne begrænsede oplysninger ikke kunne accepteres, og fik mulighed for at fremsætte yderligere forklaringer. Da disse redegørelser også blev anset for at være utilfredsstillende, måtte Kommissionen gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen.

(58) Forbruget i Fællesskabet af fjernsynskamerahoveder blev derfor fastlagt på grundlag af:

- salget i Fællesskabet som oplyst af EF-erhvervsgrenen, og

- oplysninger fra EF-erhvervsgrenen om de japanske eksporterende producenters salg i Fællesskabet, der er fastsat på grundlag af kontrakter og udbud, som er mistet til alle de japanske eksporterende producenter på fællesskabsmarkedet. Disse oplysninger kan anses for pålidelige, da markedet er gennemsigtigt med hensyn til størrelsen og antallet af deltagere på markedet, der hovedsagelig forsynes gennem udbud. Endvidere bekræftede oplysningerne fra brugerne oplysningerne fra EF-erhvervsgrenen om de japanske eksporterende producenters aktiviteter.

(59) På dette grundlag fremgår det af undersøgelsen, at forbruget var stabilt i 1995 og 1996, men at der forekom en stigning i 1997, som fortsatte i undersøgelsesperioden. Dette skyldtes blandt andet salget af fjernsynskamerahoveder til verdensmesterskabet i fodbold i Frankrig i 1998 og indførelsen af en ny type fjernsynskamerahoveder på markedet fra 1997, nemlig til videokameraer. Fra 1995 til undersøgelsesperioden steg forbruget af fjernsynskamerahoveder i Fællesskabet samlet med 54% til omkring 1 500 enheder i undersøgelsesperioden.

3. Den pågældende import

(60) Efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 1994 faldt importen af fjernsynskamerahoveder betydeligt. Denne import er blevet erstattet af import af dele til kamerahoveder og navnlig af den vare, der er omfattet af den aktuelle undersøgelse. På dette grundlag og i overensstemmelse med artikel 3, stk. 8, i grundforordningen er følgende udvikling konstateret for fjernsynskamerahoveder, der inkorporerer den pågældende vare med oprindelse i Japan. De omfatter de fra USA importerede ufuldstændige fjernsynskamerahoveder, der samles med CCD-blokke med oprindelse i Japan.

3.1. Dumpingimportens mængde

(61) Målt i mængde steg importen betydeligt mellem 1995 og undersøgelsesperioden, nemlig med 157%, og nåede ca. 600 enheder i undersøgelsesperioden.

3.2. Dumpingimportens markedsandel

(62) Markedsandelen steg konstant og betydeligt mellem 1995 og undersøgelsesperioden, nemlig med over 16 procentpoint, og nåede et niveau på omkring 40% i undersøgelsesperioden.

3.3. Dumpingimportens priser: prisunderbud

(63) For så vidt angår udviklingen og analysen af salgspriserne udgjorde salget efter udbud et vigtig del af det samlede salg i den undersøgte periode (ca. 40%). Både EF-erhvervsgrenen og de japanske eksporterende producenter solgte deres varer via udbud. Under disse omstændigheder besluttedes det at vurdere de japanske eksporterende producenters prisadfærd i undersøgelsesperioden fremfor at fastlægge udviklingen i salgspriserne i perioden.

(64) På dette grundlag blev det ved at analysere de foreliggende oplysninger om udbud og ved at sammenligne EF-erhvervsgrenens faktiske salgspriser med de eksporterende producenters faktiske salgspriser som beskrevet herunder fastslået, at der forekom prisunderbud.

3.3.1 Prisunderbud på grundlag af udbud

(65) For at foretage en fuldstændig vurdering af udbud blev der anmodet om oplysninger fra EF-erhvervsgrenen, de berørte eksporterende producenter og brugerne Trods gentagne anmodninger afgav den samarbejdende eksporterende producent kun minimale oplysninger til Kommissionen, idet selskabet kun gav begrænsede oplysninger om to af mere end 30 udbud, der blev afholdt i undersøgelsesperioden. Denne samarbejdende eksporterende producent blev underrettet om årsagerne til, at sådanne begrænsede oplysninger ikke kunne accepteres, og fik mulighed for at fremsætte yderligere forklaringer. Da disse redegørelser også blev anset for at være utilfredsstillende, måtte Kommissionen gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18 i grundforordningen.

(66) På grundlag af oplysningerne fra EF-erhvervsgrenen og de brugere, der samarbejdede, blev det derfor fastslået, at de eksporterende producenters tilbudte priser generelt var lavere end EF-erhvervsgrenens tilbudte priser både for det samlede udbud [11] og for fjernsynskamerahoveder isoleret set. I et af de analyserede udbud lå den samlede pristilbud fra en japansk eksporterende producent 37% under tilbuddet fra en EF-producent, som deltog i udbuddet. I dette udbud måtte EF-producenten indrømme en yderligere rabat på over 40% for at vinde udbuddet. Ved et andet udbud i en anden medlemsstat viste det sig i anden forhandlingsrunde og efter indrømmelse af en betydelig rabat mellem første og anden runde, at den japanske eksporterende producents tilbud stadig var omkring 20% lavere end tilbuddet fra den EF-producent, der deltog i udbuddet. Under disse omstændigheder tabte EF-producenter udbuddet.

[11] Udbud omhandler sædvanligvis komplette fjernsynskamerasystemer og ikke blot fjernsynskamerahoveder.

(67) Analysen af udbuddene har ikke blot vist, i hvilken grad EF-erhvervsgrenens pristilbud er blevet underbudt af de eksporterende producenters pristilbud under udbuddene (op til 37%), men også det tryk, som dumpingimporten udøver på EF-erhvervsgrenens salgspriser. Det blev fastslået, at de lave priser, der tilbydes i forbindelse med udbud, nødvendigvis påvirker alle priser, der forhandles i opfølgende transaktioner og efterfølgende udbud i samme medlemsstat. I denne forbindelse påvirkede prisadfærden ved udbud rent faktisk en betydelig større del af fællesskabsmarkedet end de 40%, der blev styret direkte af udbud.

3.3.2 Prisunderbud på grundlag af faktiske salgspriser

Metode

(68) Med denne baggrund blev det også fastslået, i hvilket omfang EF-erhvervsgrenens faktiske salgspriser er blevet underbudt af de eksporterende producenters faktiske salgspriser. Med henblik herpå blev den samarbejdende eksporterende producents eksportpriser til de første ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i Fællesskabet sammenlignet med EF-erhvervsgrenens salgspriser på samme handelstrin. Denne sammenligning blev foretaget for fjernsynskamerahoveder.

(69) De detaljerede oplysninger fra EF-erhvervsgrenen og den samarbejdende eksporterende producent om individuelle salgstransaktioner, der vedrørte fjernsynskamerahoveder, gjorde det muligt for Kommissionen at sammenligne individuelle salgspriser på fjernsynskamerahoveder. Da både EF-erhvervsgrenen og de samarbejdende eksporterende producenter som ovenfor nævnt solgte et antal fjernsynskamerahoveder efter udbud, og dette antal stod i samme forhold til det samlede salg, fandt Kommissionen, at de således fastsatte priser afspejlede de faktiske forhold og vilkår på markedet.

(70) EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser for individuelle modeller af fjernsynskamerahoveder blev sammenlignet med den eksporterende producents gennemsnitlige salgspriser for sammenlignelige modeller. I denne forbindelse med fjernsynskamerahovederne opdelt i forskellige grupper, nemlig bærbare kamerahoveder og kamerahoveder til studiebrug; disse grupper opdeltes yderligere efter den billedteknologi, der benyttedes i CCD-blokken. Denne fremgangsmåde sikrede en repræsentativ dækning af såvel EF-erhvervsgrenens som den eksporterende producents salg.

(71) Den samarbejdende eksporterende producent hævdede, at fordi der forekom udbud, var de priser, der blev benyttet til at beregne prisunderbudsmargenen på grundlag af faktiske salgspriser, ikke pålidelige, idet udbud sædvanligvis vedrører komplette FKS samt tjenesteydelser efter salget.

(72) I denne forbindelse fandtes det, at oplysningerne fra EF-erhvervsgrenen gjorde det muligt for Kommissionen at isolere de faktiske salgspriser på fjernsynskamerahoveder på fællesskabsmarkedet og sammenligne dem med tilsvarende isolerede salgspriser på fjernsynskamerahoveder solgt af den samarbejdende eksporterende producent på samme handelstrin.

Kvantificering

(73) Det prisunderbud, der konstateredes for den samarbejdende eksporterende producent på grundlag af en sammenligning af de faktiske salgspriser, blev udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris pr. model. Prisunderbuddet på grundlag af de faktiske priser lå således mellem 0% og 24% med et gennemsnit på 3,4%.

(74) Det konstaterede underbud kan synes lille, men dette forklares som ovenfor nævnt ved udbuddenes pristrykkende virkning på et prisfølsomt og gennemsigtigt marked med et lille antal aktører. Den pristrykkende virkning understreges klart af, at EF-erhvervsgrenen som herunder anført led tab på omkring 10% i en højteknologisk sektor, hvor der kræves en fortjeneste på ca. 15% for at kunne foretage de nødvendige investeringer.

3.3.3 Prisunderbudsmargen for ikke-samarbejdende eksporterende producenter

(75) I betragtning af de eksporterende producenters begrænsede samarbejdsvilje fandtes det passende at fastsætte prisunderbudsmargenen for de ikke-samarbejdende selskaber på et højere niveau end den underbudsmargen, der fastsattes for den samarbejdende producent. Prisunderbudsmargenen for ikke-samarbejdende eksporterende producenter fastsattes til den højeste margen, der konstateredes for den samarbejdende eksporterende producent. Denne sats er 37%. Denne fremgangsmåde ansås for nødvendig for at forhindre, at kendte eksporterende producenter, der bevidst ikke samarbejdede, blev belønnet.

3.3.4 Konklusion

(76) Analysen af de foreliggende oplysninger om udbud, der fandt sted i undersøgelsesperioden, har vist, at de japanske eksporterende producenters pristilbud lå mellem 20% og 37% under EF-erhvervsgrenens pristilbud.

(77) På den anden side fandtes det ved sammenligningen af de faktiske salgspriser, der fremgik af de detaljerede oplysninger om individuelle transaktioner fra såvel EF-erhvervsgrenen som den samarbejdende eksporterende producent, at prisunderbudsmargenen for nævnte producent lå mellem 0% og 24% med et gennemsnit på 3,4%. Det skal bemærkes, at denne samarbejdende eksporterende producent på grundlag af udbuddene fandtes at underbyde EF-erhvervsgrenens priser betydeligt (med op til 37%). Ovennævnte gennemsnitlige prisunderbudsmargen på 3,4% skal således anses for den mindste margen, der konstateredes for denne samarbejdende eksporterende producent.

(78) I betragtning af det lave samarbejdsniveau og for ikke at belønne kendte eksporterende producenter, som bevidst ikke samarbejdede, fastsattes prisunderbudsmargenen for de ikke-samarbejdende eksporterende producenter på grundlag af den højeste margen, der konstateredes for den samarbejdende eksporterende producent. På dette grundlag var margenen 37%.

4. EF-erhvervsgrenens situation

(79) I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation.

(80) De økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenens situation skal ses i lyset af tidligere procedurer vedrørende FKS med oprindelse i Japan, dvs. indførelsen af en antidumpingtold i 1994 og resultaterne af antiovervæltningsproceduren, der førte til en stigning i antidumpingtolden fra 1997. Undersøgelsen har vist, at sidstnævnte havde en positiv virkning for EF-erhvervsgrenens situation. Desuden havde to andre faktorer knyttet til den teknologiske udvikling også en indvirkning på nogle af de nedenfor omhandlede indikatorer, nemlig indførelsen af videokameraer, en ny slags fjernsynskamerahoveder, på markedet fra 1997 og udviklingen af en ny generation digitale fjernsynskamerahoveder, hvilket også påbegyndtes i 1997.

4.1. Produktion

(81) EF-erhvervsgrenens samlede produktion af fjernsynskamerahoveder faldt betydeligt mellem 1995 og 1996, nemlig med 32%, og steg støt mellem 1997 og undersøgelsesperioden uden dog at nå niveauet fra 1995. I denne forbindelse har produktionen fulgt udviklingen på fællesskabsmarkedet siden 1997 og afspejler virkningerne af ovennævnte situation.

4.2. Kapacitetsudnyttelse

(82) Kapacitetsudnyttelsen for fjernsynskamerahoveder faldt med 32% mellem 1995 og 1996 og steg igen hen imod undersøgelsesperioden. Denne udvikling afspejler ovennævnte stigning i produktionsmængderne fra 1997.

4.3. Salgsmængde

(83) EF-erhvervsgrenens salg faldt med 10% mellem 1995 og 1996, men steg mellem 1997 og undersøgelsesperioden, således at salget i alt steg med 21% mellem 1995 og undersøgelsesperioden, hvor det nåede ca. 850 enheder; dette svarede imidlertid ikke til udviklingen i forbruget i Fællesskabet, der steg betydeligt, nemlig med 54%, i samme periode.

4.4. Markedsandel

(84) EF-erhvervsgrenens støtte tab af markedsandel på mere end 16 procentpoint mellem 1995 og undersøgelsesperioden viser ca. 60%, at den ikke opnåede fordele af udvidelsen af forbruget i Fællesskabet eller af de gunstige markedsforhold fra og med 1997 som følge af afslutningen af antiovervæltningsundersøgelsen.

4.5. Beskæftigelse

(85) Beskæftigelsen har været stabil siden 1996, hvor den steg stærkt, nemlig med 20%, som følge af indførelsen af videokameraerne og den nye generation af digitale fjernsynskamerahoveder.

4.6. Investeringer

(86) Investeringerne faldt betydeligt mellem 1995 og 1996, nemlig med 21%, efter den negative udvikling i EF-erhvervsgrenens produktion og salg. De steg derefter betydeligt i 1997 med omkring 100%, bl.a. på grund af investeringer i forskning og udvikling i forbindelse med udviklingen af den nye generation af digitale produkter, men faldt så igen stærkt i undersøgelsesperioden.

4.7. Rentabilitet

(87) I 1995 og især i 1996 havde EF-erhvervsgrenen betydelige tab, der først mindskedes fra og med 1997, bl.a. som følge af den ovennævnte højere antidumpingtold på FKS med oprindelse i Japan, der indførtes i dette år, og den vellykkede introduktion af videokameraer på markedet. EF-erhvervsgrenens salg var imidlertid tabsgivende i hele perioden. Tabene udgjorde stadig ca. 10% af nettosalget i undersøgelsesperioden.

5. Konklusion om skade

(88) Mellem 1995 og undersøgelsesperioden har EF-erhvervsgrenens salg af og markedsandel for fjernsynskamerahoveder ikke fulgt væksttendensen på markedet. EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 16 procentpoint. Skønt dens salg steg med 21% i absolutte tal, var dette på baggrund af en stigning i forbruget i Fællesskabet, som voksede med 54% i samme periode. Desuden havde EF-erhvervsgrenen tab på omkring 10%, hvilket skal ses i forhold til et fortjenstniveau på 15%, som er nødvendigt for at finansiere de investeringer, der skal til for at holde trit med den teknologiske udvikling.

(89) Væksten i investeringerne og produktionen fra 1997 er udtryk for, at EF-erhvervsgrenen har forsøgt at følge med den teknologiske udvikling for at fastholde sin position på et marked i betydelig vækst. Mellem 1995 og undersøgelsesperioden led EF-erhvervsgrenen konstant finansielle tab. Disse tab mindskedes hen imod undersøgelsesperioden, men er stadig betydelige, navnlig i betragtning af erhvervsgrenens højteknologiske natur, der gør betydelige investeringer i forskning og udvikling nødvendige.

(90) For så vidt angår dumpingimporten faldt denne betydeligt mellem 1995 og undersøgelsesperioden udtrykt såvel i mængde (157%) som i markedsandel (16 procentpoint), og det konstateredes også, at den i væsentlig grad havde underbudt EF-erhvervsgrenens priser (med op til 37%).

(91) I betragtning af denne udvikling konkluderedes det, at erhvervsgrenen i Fællesskabet havde lidt væsentlig skade.

F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1. Indledende bemærkning

(92) I overensstemmelse med artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen undersøgtes det, om det væsentlige skade, der var forvoldt EF-erhvervsgrenen, var forårsaget af dumpingimporten, og om andre faktorer kunne have forårsaget eller bidraget til denne skade, således at en eventuel skade forvoldt af andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

2. Dumpingimportens følgevirkninger

(93) For at fastslå, hvorvidt dumpingimporten forårsagede den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, vurderede Kommissionen, om de fjernsynskamerahoveder, der inkorporerede den pågældende vare med oprindelse i Japan, forårsagede den nævnte skade.

(94) Den betydelige stigning i dumpingimporten (157%) og dens markedsandel (16 procentpoint) mellem 1995 og undersøgelsesperioden samt det konstaterede underbud (op til 37%) faldt sammen med forværringen af EF-erhvervsgrenens situation i henseende til tab af markedsandele, pristryk og negativ rentabilitet.

(95) EF-erhvervsgrenens salg faldt mellem 1995 og 1996 og steg derefter støt fra 1997, således at stigningen udgjorde 21% mellem 1995 og undersøgelsesperioden. Skønt den til en vis grad opnåede fordele af resultaterne af antiovervæltningsproceduren og indførelsen af nyudviklede produkter på fællesskabsmarkedet, nød den imidlertid ikke godt af den betydelige stigning i forbruget i Fællesskabet (54%), men tabte markedsandele med over 16 procentpoint.

(96) Desuden har udbudsanalysen vist, at EF-erhvervsgrenens priser i betydelig grad blev underbudt af de japanske eksporterende producenters priser (med op til 37%), og at de japanske eksporterende producenters salgspriser udøvede et tryk på EF-erhvervsgrenens salgspriser.

(97) Da markedet for fjernsynskamerahoveder er prisfølsomt, antallet af erhvervsdrivende på markedet er begrænset, og der kun sælges et forholdsvis lille antal enheder om året, ligger de forskellige aktørers priser aldrig langt fra hinanden, og de udøver altid indflydelse på de andre aktørers priser. Det forhold, at der konstateredes prisunderbud på et marked, hvor EF-erhvervsgrenens salgspriser allerede var blevet tvunget ned, er derfor et tegn på den aggressive prispolitik, der praktiseres af de japanske eksporterende producenter på fællesskabsmarkedet.

3. Andre faktorer

(98) Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 3, stk. 7, i grundforordningen undersøgt, om andre faktorer end dumpingimporten fra det pågældende land kan have bidraget til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, navnlig importen fra tredjelande, den teknologiske udvikling, eksportresultater samt EF-erhvervsgrenens produktivitet.

Import fra andre tredjelande

(99) I undersøgelsesperioden delte de japanske eksporterende producenter og EF-erhvervsgrenen fællesskabsmarkedet for fjernsynskamerahoveder. Alle fjernsynskamerahoveder, der solgtes af den samarbejdende eksporterende producent på fællesskabsmarkedet, fandtes at inkorporere den pågældende vare med oprindelse i Japan (dvs. CCD-blokke). Skønt den samme eksporterende producent importerede ufærdige fjernsynskamerahoveder fra USA, bekræftede undersøgelsen således, at de ikke var fuldstændige og angiveligt kun inkorporerede ASICs og PCBs, mens de CCD-blokke, der benyttedes i disse fjernsynskamerahoveder, havde oprindelse i Japan. ASICs og PCBs tegner sig for en langt mindre værdi end CCD-blokke, og deres oprindelsesstatus er desuden aldrig blevet fastslået. Da den samarbejdende eksporterende producent i den aktuelle undersøgelse ikke samarbejdede i denne forbindelse i den sideløbende antidumpingundersøgelse vedrørende importen af FKS med oprindelse i USA, kunne der ikke drages nogen konklusioner herom.

(100) På dette grundlag anses denne import af fjernsynskamerahoveder fra USA ikke for at være relevant for den aktuelle undersøgelse, og det konkluderes derfor, at den ikke bidrog til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, i et omfang, der bryder årsagssammenhængen mellem denne import og den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen som følge heraf.

EF-erhvervsgrenens konkurrencedygtighed og eksportresultater

(101) I forbindelse med udviklingen i teknologi og produktivitet har EF-erhvervsgrenen mellem 1995 og undersøgelsesperioden bevaret sit produktions- og salgsniveau, og den har endda øget sine investeringer og udviklet et nyt sortiment af digitale produkter for ikke at miste markedsandel og konkurrencedygtighed.

(102) I den undersøgte periode har EF-erhvervsgrenen opretholdt et stabilt salg på eksportmarkeder, hvor den også konkurrerede direkte med de pågældende eksporterende producenter. EF-erhvervsgrenen er en vigtig aktør på det amerikanske marked og har også solgt sine varer i andre tredjelande.

(103) En svag eksportaktivitet eller manglende konkurrenceevne kan derfor ikke have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.

4. Konklusion om skade

(104) På grundlag af ovenstående konkluderes det, at dumpingimporten har forårsaget væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen.

(105) Fjernsynskamerahoveder med oprindelse i Japan har allerede siden 1994 været genstand for antidumpingforanstaltninger. Det er imidlertid konstateret, at den EF-erhvervsgren, der fremstiller både fjernsynskamerahoveder og den pågældende vare, lider væsentlig skade. Da den pågældende vare tegner sig for op til 65% af produktionsomkostningerne for fjernsynskamerahoveder, da både fjernsynskamerahoveder og den pågældende vare kun fremstilles af erhvervsgrenen i Japan og Fællesskabet, og da der endelig ikke er identificeret andre forhold, der kunne have bidraget til den væsentlige skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen, konkluderes det, at nævnte væsentlige skade er forårsaget af importen af den pågældende vare med oprindelse i Japan.

G. FÆLLESSKABETS INTERESSER

1. Indledende bemærkning

(106) Kommissionen undersøgte de mulige virkninger af en eventuel indførelse af foranstaltninger. I den forbindelse blev der taget særligt hensyn til de følgevirkninger, som eventuelle antidumpingforanstaltninger ville have for EF-erhvervsgrenen og brugerne.

(107) Da de direkte brugere af den pågældende vare er EF-erhvervsgrenen selv, besluttedes det at vurdere virkningen af en antidumpingtold på brugerne af FKS (dvs. brugerne af fjernsynskamerahoveder), altså et produktionsled senere.

2. Erhvervsgrenen i Fællesskabet og andre EF-producenter

2.1. Generelt

(108) EF-erhvervsgrenen tegner sig for hele produktionen i Fællesskabet af den pågældende vare. Produktionsprocessen er automatiseret, men kræver samtidig en betydelig kvalificeret arbejdsstyrke til såvel fremstillings- som forsknings- og udviklingsaktiviteter.

(109) EF-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig og succesfuld erhvervsgren, som er i stand til at tilpasse sit varesortiment til skiftende konkurrencevilkår på markedet og endda til at få et vist teknologisk forspring med hensyn til udvikling af den digitale teknologi.

(110) Det kan imidlertid ikke udelukkes, at erhvervsgrenen vil mindske sine fremstillingsaktiviteter i Fællesskabet i forbindelse med den pågældende vare, hvis der ikke træffes foranstaltninger mod dumpingimporten. Denne konklusion er begrundet ved varigheden af dumpingadfærden i den pågældende sektor og den situation med negativ rentabilitet, der er opstået som følge af dumpingimporten. Uden foranstaltninger vil pristrykket som følge af dumpingimporten fortsat hindre alle EF-erhvervsgrenens bestræbelser for at nå en tilfredsstillende fortjenstmargen, hvilket er nødvendigt for at holde trit med den teknologiske udvikling hen imod lettere og mere avancerede digitale kameraer. Da visse operationer i forbindelse med produktionen af FKS er arbejdskraftintensive, er det desuden højst sandsynligt, at de af sparehensyn vil blive flyttet til lande med lave arbejdskraftomkostninger.

2.2. Beskæftigelse

(111) EF-erhvervsgrenens økonomiske situation er gradvist forværret siden 1996. Hvis denne udvikling fortsætter, vil EF-erhvervsgrenen måske blive tvunget til at reducere sine produktionsaktiviteter i Fællesskabet, og omkring 250 arbejdspladser i EF, som er direkte knyttet til den pågældende vare og derfor til FKS, kan blive bragt i fare. På den anden side vil en indførelse af foranstaltninger gøre det muligt for erhvervsgrenen at opretholde og yderligere udvikle sine aktiviteter i Fællesskabet. Endvidere vil en indførelse af antidumpingforanstaltninger bidrage til at bevare et vist antal arbejdspladser, der er indirekte forbundet med fremstillingen af FKS, hovedsagelig inden for forskning og udvikling. Den samlede beskæftigelse i Fællesskabet i forbindelse med fjernsynskamerasystemer vil således blive sikret og vil måske endda stige.

2.3. Forskning og udvikling

(112) Produktionen af FKS har afledte virkninger, der hovedsagelig vedrører udviklingen af CCD-blokken, da dens komponenter også anvendes til andre formål såsom medicinske systemer og sikkerhedssystemer.

(113) Desuden har eksistensen af en EF-erhvervsgren, der fremstiller den pågældende vare og FKS, ikke blot virkninger for hele fjernsynsindustrien, dvs. fra udvikling og fremstilling af sendeudstyr til fremstilling af fjernsynsmodtagere og -optagere, men kan også have indflydelse på de standarder, der fastsættes for EU's fjernsynssektor i fremtiden.

3. Forretningsmæssigt forbundne importører og erhvervsdrivende i Fællesskabet

(114) For så vidt angår de importører og erhvervsdrivende i Fællesskabet, som er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter i det pågældende land, kan det forventes, at beslutningen om at indføre foranstaltninger vil have en positiv effekt med hensyn til produktionen og beskæftigelsen i EU, da nogle af de FKS-fremstillingsaktiviteter, der fandt sted i Japan i undersøgelsesperioden, kan blive overført til Fællesskabet, og de aktiviteter, der allerede finder sted i Fællesskabet, vil blive endnu vigtigere, således som det fremgik af indledningen af antidumpingproceduren vedrørende importen af FKS med oprindelse i USA.

4. Brugere

(115) Den direkte bruger af den pågældende vare er EF-erhvervsgrenen. I overensstemmelse med markedets natur som beskrevet ovenfor måtte de potentielle virkninger af antidumpingforanstaltninger for brugerne af FKS (der samtidig er brugere af fjernsynskamerahoveder) imidlertid vurderes. Brugere af FKS er hovedsagelig autoriserede programudbydere, der udsender egne programmer ved hjælp af eget udstyr, som de normalt køber direkte fra FKS-producenterne. Der findes imidlertid også autoriserede programudbydere, der ikke udsender deres egne programmer; der er facilitetsselskaber, der leverer udstyr - herunder kamerasystemer - samt mandskab til deres kunder, og endelig er der selskaber, som udlejer kameraer og andet udstyr til forskellige kunder.

(116) Spørgeskemaet vedrørende Fællesskabets interesser blev således sendt til mere end 60 brugere. Femten af disse besvarede skemaet og samarbejdede delvist. Samarbejdsniveauet var begrænset, da de fleste af de selskaber, der besvarede skemaet, ikke afgav de oplysninger, der oprindeligt blev bedt om, eller ikke besvarede anmodningen om yderligere oplysninger. Nogle af de modtagne besvarelser blev kontrolleret af Kommissionen, mens andre ikke kunne efterprøves, da nogle brugere ikke ønskede at modtage kontrolbesøg.

(117) Denne mangel på samarbejde samt det forhold, at ingen brugere gav sig til kende over for Kommissionen efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen, berettiger den konklusion, at antidumpingforanstaltninger sandsynligvis ikke vil have afgørende betydning for brugerne af FKS. Denne konklusion er i overensstemmelse med undersøgelsesresultaterne fra tidligere procedurer vedrørende FKS, hvor det konstateredes, at de ikke er en væsentlig omkostningsfaktor for brugerne, da de kun udgør en lille del af de samlede omkostninger i forbindelse med produktionen af fjernsynsprogrammer. Ses der kun på brugernes udgifter til udstyr, udgør omkostningerne til FKS omkring 10% i et studie og kan nå op til 20% i små køretøjer, der er beregnet til udendørstransmissioner. Endvidere udgør den pågældende vare kun omkring 15% af de samlede udgifter til et FKS. Ses der derimod på programudbydernes samlede omkostninger og ikke blot på omkostningerne til udstyr, vil denne procentsats falde, da der er vigtige omkostninger, såsom til programproduktion, personale, faste udgifter osv., som ligger langt over de rene FKS-omkostninger.

(118) Ligeledes er virkningerne for hver kategori generelt ret begrænsede i forhold til omfanget af aktiviteterne hos programudbydere og selskaber, der beskæftiger sig med FKS, nemlig omkring 0,1% for programudbydere og omkring 1% for produktions- og udlejningsselskaber.

(119) Undersøgelsen har også vist, at priserne på FKS i Fællesskabet ikke steg væsentligt efter ovennævnte indførelse af antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af FKS med oprindelse i Japan.

(120) I betragtning af niveauet for de antidumpingforanstaltninger, der er foreslået for de pågældende eksporterende producenter, og det forhold, at der findes et vist antal producenter af FKS i Fællesskabet, er det desuden ikke sandsynligt, at foranstaltningerne vil føre til en samlet større prisstigning på FKS i Fællesskabet. Virkningen af enhver antidumpingtold på den pågældende vare vil således være ubetydelig for brugerne. Nogle brugere forsynes fortsat af de pågældende eksporterende producenter, selv om der siden 1994 har været antidumpingtold på FKS med oprindelse i Japan (og denne told steg endda i 1997), og nogle vil sandsynligvis vedblive hermed.

5. Konkurrence og handelsforvridende virkninger

(121) Selv om EF-erhvervsgrenen eksporterer FKS til andre tredjelande, har den ingen sådan eksport til Japan.

(122) For så vidt angår virkningerne af eventuelle foranstaltninger på konkurrencen i Fællesskabet har nogle interesserede parter fremført, at told vil føre til, at de pågældende eksporterende producenter vil forsvinde fra EF-markedet og derved mindske konkurrencen betydeligt, samt til prisstigninger på FKS.

(123) Det forekommer imidlertid mere sandsynligt, at de japanske eksporterende producenter vil fortsætte med at sælge FKS, men til ikke-skadevoldende priser, da de har et solidt teknologisk grundlag, en stærk stilling på markedet og produktionsanlæg i Fællesskabet. Denne konklusion bekræftes af udviklingen efter indførelsen af antidumpingtolden i 1994 og stigningen i toldsatsen i 1997, der ikke havde skadelige følger for fællesskabsmarkedet.

(124) I betragtning af den hastige teknologiske udvikling i sektoren vil konkurrencen uden tvivl fortsat være stærk efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger. Da en række aktører på FKS-markedet nu har etableret produktionsfaciliteter for disse varer i Fællesskabet, vil de kunne dække kundernes behov og tilbyde et bredt sortiment af modeller. En indførelse af antidumpingtold vil således ikke begrænse brugernes valgmuligheder eller svække konkurrencen.

6. Konklusion om Fællesskabets interesser

(125) Kommissionen finder derfor, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger.

H. FORESLÅEDE FORANSTALTNINGER

1. Skadestærskel

(126) På grundlag af ovenstående konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser, som kræver indførelse af endelige foranstaltninger, overvejedes det, hvilken form og størrelse de endelige antidumpingforanstaltninger skulle have for bedst at afhjælpe de handelsfordrejende virkninger af den skadelige dumping og bidrage til at genskabe reelle konkurrencevilkår på fællesskabsmarkedet.

(127) Ved fastsættelse af tolden er der taget hensyn til de dumpingmargener, der er fastlagt, og den told, der er nødvendig for at afhjælpe den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. I betragtning af det utilstrækkelige samarbejde i forbindelse med skadesvurderingen blev pristigningen fastsat på grundlag af det faktiske konstaterede prisunderbud plus EF-erhvervsgrenens underskud og en fortjenstmargen på 15% af omsætningen. Denne fortjenstmargen er i overensstemmelse med, hvad der i tidligere sager er anset for et nødvendigt minimum for erhvervsgrene, der har behov for intensiv forskning og udvikling, navnlig ved udvikling af et nyt varesortiment, og hvad der med rimelighed kan forventes, hvis der ikke forekommer skadelig dumping. Alle forskelle, der fulgte af denne sammenligning, udtryktes derefter i procent af den samlede cif-importværdi.

(128) For de ikke-samarbejdende selskaber anvendtes følgende metode. Skadesmargenen blev som ovenfor nævnt beregnet ved at lægge underskuddet og en passende fortjeneste til det højeste konstaterede underbud. Denne fremgangsmåde ansås for nødvendig for at forhindre, at kendte eksporterende producenter, der bevidst ikke samarbejdede, blev belønnet. Resttolden blev derefter fastsat i henhold til reglen om mindste told som forklaret herunder.

(129) Da de konstaterede dumpingmargener i alle tilfælde lå under den nævnte skadestærskel, bør den endelige told baseres på den fastsatte dumpingmargen.

2. Den foreslåede antidumpingtold

(130) På baggrund af ovenstående fastslås det, at der bør indføres en endelig antidumpingtold svarende til de fastlagte dumpingmargener, som var lavere end skadestærsklerne, jf. artikel 9, stk. 2, i grundforordningen.

(131) På grundlag af ovenstående foreslås følgende endelige toldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet:

Selskab // Antidumpingtold

Matsushita // 0%

Sony Corporation // 17,6%

Alle andre japanske selskaber // 40,2%

(132) Resttolden for de ikke-samarbejdende selskaber fastsattes efter ovennævnte metode til 40,2%.

(133) De antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse selskaber ved undersøgelsen. Disse toldsatser (i modsætning til den landsomfattende told, der gælder for "alle andre selskaber") finder således udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land, som er fremstillet af de nævnte selskaber og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer fremstillet af alle andre selskaber, der ikke er udtrykkeligt nævnt med navn og adresse i den relevante del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af satsen for "alle andre japanske selskaber".

(134) Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen [12] sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Efter konsultation af Det Rådgivende Udvalg ændrer Kommissionen om nødvendigt forordningen i overensstemmelse hermed ved at ajourføre listen over selskaber, som er omfattet af individuelle toldsatser -

[12] Europa-Kommissionen

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse dele til fjernsynskamerasystemer henhørende under KN-kode ex 8529 90 72, ex 8538 90 91, ex 8529 90 81, ex 8529 90 88, ex 8542 13 80 (Taric-kode ..... ) og med oprindelse i Japan. Disse dele er defineret således:

- farvedelere med tre eller flere CCD-sensorer, også med elektroniske komponenter, også med farvefilterhjul,

- applikationsspecifikke integrerede kredsløb (ASICs), som kun anvendes i fjernsynskamerasystemer til fjernsynskamerahoveder, kontrolpaneler, hovedkontrolpaneler og basisstationer

- trykte kredsløb med ovennævnte ASICs.

2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:

>TABELPOSITION>

3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den ...

På Rådets vegne

Formand

[...]