QMMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(93) 627 endelig udg. 
Bruxelles, den 3. december 1993 
BERETNING OM GENNEMFØRELSEN 
AF RÅDETS AFGØRELSE OM 
ET HANDLINGSPROGRAM FOR 
DET EUROPÆISKE ARBEJDSMILJØAR 
(forelagt af Kommissionen) 
KOMMISSIONENS TAK 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber takker de ministre, der i 
de enkelte medlemsstater med deres engagement og deltagelse i Arbejds-
miljøåret har bidraget til at give denne kampagne den størst mulige 
virkning. 
Kommissionen takker ligeledes alle dem, der med deres initiativer, 
forslag, dynamik og kompetence har medvirket til at gøre Det Europæiske 
Arbejdsmiljøer til en succes. 
I-In .særlig lak retles til medlemmerne af Det Rådgivende Styrinqsudvalq, 
der er nedsal ai Rådet, og som har forestået den generelle koord i.ner i nq 
af operationerne, til medlemmerne af nationalkomiteerne, der med de re;:; 
stærke engagement har igangsat en lang række initiativer, og endelig 
til de arbejdstagere, arbejdsgivere og sikkerhedsrepræsentanter i virk 
somhederne, der har iværksat aktioner på arbejdsplitdserne og dermed 
bidraget til at udbrede kendskabet til de europæiske institutioners 
foranstaltninger på området bekæmpelse af arbejdsulykker og erhvervs­
sygdomme . 
P. FLYNN 
Medlem af Kommissionen, 
ansvarlig fen Sociale 
Anliggender og beskæftigelse 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
A. INDLEDNING 
B. KOMMISSIONENS AKTIVITETER 
B.l. Strukturer og organisation 
B. 2. Arrangementer 
B.3. Aktioner på lokalt plan 
B.4. Information og kommunikation 
B.5. Andre bevidstgørelsesaktioner 
C. SAMMENFATTENDE OVERSIGT OVER AKTIONER GENNEMFØRT I MEDLEMSSTATERNE 
Cl. Belgien 
C. 2. Danmark 
C. 3. Tyskland 
C. 4. Grækenland 
C. 5. Spanien 
C. 6. Frankrig 
C. 7. Irland 
C.8. Italien 
C. 9. Luxembourg 
C.10. Nederlandene 
C.11. Portugal 
C.12. Det Forenede Kongerige 
D. ANDRE AKTIVITETER 
D.l. Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation 
D.2. Arbejdsgiverorganisationerne 
D.3. EFTA 
E. ANVENDELSE AF BUDGETTET 
E.l. Tildeling af støttemidler 
E.2. Fordelingsnøgle 
E.3. Synteseskema 
F. KONKLUSIONER OG PERSPEKTIVER 
BILAG 
1. Det Rådgivende Styringsudvalg - sammensætning 
2. Nationalkomiteerne - sammensætning 
A. INDLEDNING 
Denne rapport er udarbejdet for at imødekomme kravet i artikel 6 i 
Rådets afgørelse af 25. juli 1991'U vedrørende et handlingsprogram 
for Det Europæiske Arbejdsmiljøår(1). I henhold til denne afgørelse 
påbegyndtes Det Europæiske År den 1. marts 1992, og det sluttede den 
28. februar 1993. 
De grunde, der har fået Fællesskabet til at organisere Det Europæiske 
År, skal søges i følgende forhold: 
afslutningen i 1992 i af det tredje handlingsprogram på sundheds-
og sikkerhedsområdet og nødvendigheden af at gøre status herover og 
påvise dets indre logik samt understrege betydningen af, at 
arbejdsgivere og arbejdstagere engagerer sig i dette spørgsmål; 
den vigtige rolle, det spiller at offentligheden bevidstgøres, og 
at arbejdsgivere og arbejdstagere bevidstgøres og uddannes for at 
sikre, at det tredje handlingsprograms foranstaltninger giver de 
ønskede re:;u 1 tater ; 
nødvendigheden af, at kendskabet til Fællesskabets lovgivning på 
dette område, dens indhold og følger, forbedres. 
Formålet med Rådets afgørelse var at "gennemføre en række aktioner med 
henblik på at fremme og nyttiggøre den lange række fællesskabsforan­
staltninger, som er vedtaget på området sikkerhed, hygiejne og sundhed 
på arbejdspladsen". Disse fællesskabsforanstaltninger er konkret udfor­
met i 26 direktiver, som er udarbejdet på grundlag af Kommissionens tre 
handlingsprogrammer i årene 1978 - 1992, der tilsammen udgør en komplet 
lovgivning. 
Subsidiaritetsprincippet er i forbindelse med Det Europæiske År blevet 
anvendt på en eksemplarisk måde. Selv om året var et fællesskabsinitia­
tiv, kunne en del af dets opgaver gennemføres decentralt på det natio­
nale plan i de enkelte medlemsstater på en tilfredsstillende måde. 
Derfor var årets forvaltningsstrukturer både motor og garant for 
aktionens subsidiaritet: 
det rådgivende styrelsesudvalg bestående af repræsentanter for 
medlemsstaterne; trådte sammen 18 gange. Alle dets udtalelser blev 
fulgt af Kommissionen; 
de tolv nationalkomiteer på trepartsgrundlag (arbejdstagere, 
arbejdsgivere, offentlige myndigheder) blev nedsat og var aktive 
både i forbindelse med definitionen af de nationale prioriteter på 
grundlag af en fælles logik og i udvælgelsen af aktioner, der 
skulle finansieres; 
Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundheds­
beskyttelse på Arbejdspladsen'2), som repræsenterede arbejds­
markedets parter på fællesskabsplan, blev i høj grad hørt og 
informeret om forløbet af forberedelsen og organisationen af Det 
Europæiske År, selv om det ikke var en del af den administration, 
der var fastsat i Rådets afgørelse om året. 
Finansieringen af de aktioner, der udvikledes i årets løb, genspejler 
ligeledes denne vilje til at anvende subsidiaritetsprincippet. 
60% af bevillingerne til denne aktion blev stillet til rådighed for 
nationalkomiteerne for at støtte deres init iativer og valg af 
nationale prioriteter, hvorved gennemfør e I .M-II ai akt ioner 
vedrørende virksomheder, herunder isa>r de små < >q me 1 1 emr;t f a e 
virksomhedei, blev klart favoriseret ; 
(1) EFT L 214 af 2.8.1991. 
(2) EFT L 185 af 9.7.1974. 
aktioner, der finansieredes direkte af Kommissionen efter en 
positiv udtalelse fra medlemsstaternes repræsentanter og arbejds­
markedets parter i de ovennævnte udvalg, blev gennemført i 
samarbejde med medlemsstaterne i forbindelse med åbnings-
konferencer, afslutning, filmfestival, udvælgelse af fjernsyns­
programmer, der skulle modtage støtte, samt nationale konferencer 
og kollokvier. Endelig fandt der i forbindelse med brochurers, 
posters og plakaters indhold og distributionsmetode et snævert 
samråd sted med nationalkomiteerne i medlemsstaterne i fuld respekt 
for deres nationale identitet og under hensyntagen til bevarelsen 
af deres kompetence. 
Gennem medlemmerne af de ovennævnte udvalg kunne Kommissionen nyde godt 
af et yderst effektivt samarbejde med de berørte ministerier, fagfore­
ninger, arbejdsgiversammenslutninger samt en lang række erhvervsorgani­
sationer. 
Fællesskabet har således bevæget sig inden for grænserne af den kompe­
tence, det havde fået tildelt, og de mål, der var blevet sat ved Rådets 
afgørelse. I alle tilfælde og i hele det omfang, hvor aktionens plan­
lagte mål kunne nås i tilstrækkelig grad af de enkelte medlemsstater, 
har Kommissionen overladt den bredest mulige kompetence til national­
komiteerne i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. 
Takket være denne metode, som respekterede de nationale forskelle, 
kunne de ca. 508 aktioner, der blev foreslået af disse udvalg og støt­
tet finansielt af Kommissionen, suppleret med mere end 2.092 aktioner 
under Det Europæiske Års logo igangsat enten af de offentlige myndig­
heder eller af arbejdsgivernes eller arbejdstagernes organisationer. 
Det Europæiske År fik således en meget bredere karakter, end det kunne 
have været forudset. Den samlede masse af konkrete aktioner i virksom­
hederne fik stor virkning i de samme virksomheder. 
For at vurdere virkningen af året anvendte Kommissionen en EUROBARO-
METER-undersøgelse, der blev gennemført i foråret 1993. Blandt forskel­
lige interessante resultater viste det sig i denne undersøgelse, at 21% 
af den europæiske befolkning på over 15 år, dvs. nærved CO mio. menne­
sker, blev berørt af denne operation. For sit vedkommende reagerede Det 
Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på 
Arbejdspladsen på sit plenarmøde den 28.2.1993 på erfaringerne fra den 
første status over året ved at forelægge Kommissionen et dokument, 
hvori udvalget redegjorde for sin opfattelse af, hvad fællesskabsaktio 
nernes perspektiver bør være på dette område i fremtiden. 
Denne bredt anlagte bevidstgørelseskampagne har ikke alene bidraget til 
at gøre de europæiske institutionernes og medlemsstaternes aktioner på 
dette område mere kendt, men har også gennem den stadige tilbagevenden 
til bestemte emner (støj, luftkvalitet, stress og sikkerhed) givet 
mulighed for i særlig grad at nå ud til den aktive befolkning og 
således deltage konkret i bekæmpelsen af arbejdsulykker og erhvervs­
sygdomme . 
Det bør ligeledes understreges, at Det Europæiske År både under forbe­
redelsen og i gennemførelsesfasen, er blevet støttet effektivt af 
Europa-Parlamentet, ligesom det har været genstand for særlig opmærk­
somhed i De Europæiske Fællesskabers Økonomiske og Sociale Udvalg. 
B. KOMMISSIONENS AKTIVITETER 
B.l. Strukturer og organisation 
a) Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og 
Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen (C.C.S.H.S.) 
b) Det Rådgivende Styringsudvalg 
c) Nationalkomiteerne 
d) Kommissionens tjenestegrene 
B.2. Arrangementer 
a) Tilrettelæggelse af et europæisk kollokvium til lancering 
af Det Europæiske År 
b) Tilrettelæggelse af et europæisk kollokvium til 
afslutning af Det Europæiske År 
c) Tilrettelæggelse af konferencer, kollokvier og/eller 
seminarer i de enkelte medlemsstater 
d) Tilrettelæggelse af en audiovisuel festival 
e) Fremme af nyskabende initiativer 
B.3. Aktioner på lokalt plan 
a) Samfinansierede aktiviteter 
b) Tværnationale projekter 
B.4. Information og kommunikation 
a) Strategi 
b) Reklame og PR 
1) Logo 
2) Slogan 
3) Posters og plakater 
4) Annoncer i pressen 
5) Illustreret brochure 
6) Tv-spots 
7) Direkte markedsføring 
8) Kampagnemateriale 
c) Fremme af fjernsynsprogrammer 
d) Oplysning og information 
e) Presse og PR 
B.5. Andre bevidstgørelsesaktiviteter 
a) Partnerskab 
b) Messer o.lign. 
c) Filateli 
Kommissionen har nøje gennemført Rådets afgørelse af 25. juli 1991 
såvel med hensyn til strukturer som aktioner og har bestræbt sig på at 
inddrage det størst mulige antal medvirkende på alle niveauer. 
B.l. STRUKTURER OG ORGANISATION 
Forskellige organer og instanser har været involveret i tilrette­
læggelsen og gennemførelsen af Arbejdsmiljøåret: 
a) Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundheds­
beskyttelse på Arbejdspladsen (C.C.S.H.S.) ^ 
Det Rådgivende Udvalg, der er sammensat på trepartsgrundlag, 
har deltaget i udarbejdelsen af programmet og i tilrette­
læggelsen af Arbejdsmiljøåret. En mindre del af denne gruppe 
har deltaget i alt Kommissionens arbejde i forbindelse med 
Arbejdsmiljøåret. 
b) Det Rådgivende Styringsudvalg 
Dette udvalgt, der blev nedsat den 11. oktober 1991 i 
henhold til artikel 5 i Rådets afgørelse, er blevet hørt 
regelmæssigt ved udvælgelsen af aktioner, der vedrører del II, 
punkt A og B i bilaget til Rådets afgørelse. Udvalget, der 
består af en repræsentant for hver medlemsstat og en 
repræsentant for Kommissionen, har afholdt 18 møder. 
Kommissionen har regelmæssigt informeret Det Rådgivende 
Styringsudvalg om, hvor langt man var nået med gennemførelsen. 
c) Nationalkomiteerne 
I medfør af artikel 2.2 i Rådets afgørelse er der i hver 
medlemsstat nedsat et nationalt koordinationsudvalg '3' . Dette 
udvalg, der er sammensat på trepartsgrundlag (arbejdstagere, 
arbejdsgivere, ministerier) har til opgave at koordinere, 
gennemgå og udvælge de projekter, hvortil der ansøges om 
fællesskabsstøtte, og at iværksætte aktioner på nationalt plan. 
d) Kommissionens tjenestegrene 
Kommissionen har overladt tilrettelæggelsen af Arbejdsmiljøåret 
til afdeling V/F/5 i Direktoratet "Sundhed og Sikkerhed" under 
Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer 
og Sociale Anliggender, der har til opgave at sikre 
gennemførelsen af Rådets afgørelse som helhed og navnlig: 
- koordineringen mellem nationalkomiteerne og medlemsstaterne 
- tilrettelæggelsen og gennemførelsen af de aktioner, der er 
fastsat inden for rammerne af del II.A i bilaget til Rådets 
afgørelse 
- administrationen, den generelle styring og kontrollen med 
budgettet, samt opfølgning af og kontrol med ansøgningerne om 
samfinansiering, der vedrører del II.B i bilaget til Rådets 
afgørelse 
(1) EFT L 185 af 09.07.1974 
(2) Jf. medlemsliste i bilag 1 
(3) Jf. medlemsliste i bilag 2 
- tilrettelæggelsen og den generelle styring af Det Rådgivende 
Udvalgs arbejde 
- samarbejdet med Kommissionens øvrige tjenestegrene. 
For at skabe sammenhæng i aktiviteterne har Kommissionen fast­
sat sit arbejdsprogram under hensyntagen til samspillet mellem 
de i rådsafgørelsen fastsatte aktioner og disses multiplika­
toreffekter. Den har grupperet disse efter karakter og formål, 
uafhængigt af finansieringsform. 
Arbejdet struktureredes således omkring fire aktivitetsområder: 
- Arrangementer 
- Aktioner på lokalt plan 
- Information og kommunikation 
- Andre bevidstgørelsesaktioner 
Denne struktur har sikret sammenhængen mellem aktionerne og en 
gradvis gennemførelse af operationerne. Den valgte struktur har 
ligeledes bidraget til at gøre programmet gennemskueligt for de 
involverede i gennemførelsen af Det Europæiske År. 
B.2. ARRANGEMENTER 
a) Tilrettelæggelse af et europæisk kollokvium til lancering af 
Det Europæiske år; 
(Punkt II.A.l.a. i bilaget til Rådets afgørelse) 
På anmodning af den portugisiske regering, som havde rådsfor­
mandskabet i første halvdel af 1992, afholdtes åbningskon-
ferencen i Lissabon den 11.-12. marts 1992. Hr. José A. SILVA 
PENEDA, portugisisk arbejdsminister og formand for Rådet af 
socialministre, holdt åbningstalen, dernæst gaves ordet til hr. 
VAN VKIiZF.N, formand tor Udvalget for Sociale Anliggender i 
Kuropa Par 1amentet, og fru Vasso PAPANDkKOU, medlem al Kommis 
M ionen oq ansvarlig for Beskæftigelse og Sociale Anliggender, 
holdt en tale; hun efterfulgtes af hr. Jean DEGIMBK, general 
direktør for DG V, og derefter fulgte indlæg fra hr. BUSCHAK, 
repræsentant for EFS (Den Europæiske Faglige Samarbejdsorga­
nisation) og af hr. CASTLE, repræsentant for UNICE (Sammenslut­
ningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i De Euro­
pæiske Fællesskaber). 
På denne konference fremlagdes resultaterne af en opinions­
undersøgelse vedrørende "Europæernes syn på sundhed og sikker­
hed på arbejdspladsen"'1' , gennemført i foråret 1991, hvoraf 
det fremgår, at der kan konstateres stor efterspørgsel efter 
informationer og udbredt støtte til fællesskabsaktionen ved­
rørende sundhed og sikkerhed. 
b) Tilrettelæggelse af et europæisk kollokvium til afslutning på 
Det Europæiske Arbejdsmiljøår; 
(Punkt II.A.l.b. i bilaget til Rådets afgørelse) 
Det Europæiske År afsluttedes den 26. februar 1993 i København 
i nærværelse af Hendes Majestæt dronning Margrethe II af 
Danmark. 
(1) For nærmere oplysninger, jf. dokumentet "Europæerne og deres syn på 
sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen - en opinionsundersøgelse" 
Fru Jytte ANDERSEN, dansk arbejdsminister og formand for Rådet 
af socialministre, hr. BUSCHAK, repræsentant; for EFS (Den Euro­
pæiske Faglige Samarbejdsorganisation), hr. CASTLE, repræsen­
tant for UNICE (Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiver­
organisationer i De Europæiske Fællesskaber) og hr. PRONK 
(medlem af Europa-Parlamentet) Log ordet og erindrede om de 
omkostninger, såvel menneskelige (8.000 døde om året) som 
økonomiske (20 mia ECU om året), der var baggrunden for iværk­
sættelsen af denne oplysnings- og bevidstgørelseskampagne. 
Talerne fremhævede den store virkning af de aktioner, der var 
iværksat som led i denne operation, der på trods af emnernes 
teknisk-faglige karakter var blevet en stor succes. Alle 
understregede, at de gode resultater, der var opnået i for­
bindelse med Arbejdsmiljøåret, hovedsagelig skyldtes det tætte 
samarbejde mellem repræsentanterne for arbejdstagerne, arbejder-
giverne og regeringerne i nationalkomiteernes regi og med de 
øvrige rådgivende instanser, der bistår Kommissionen. 
Ved denne lejlighed overraktes priserne for de forskellige 
konkurrencer, der var organiseret i forbindelse med Arbejds 
miljøåret., dvs. ATSS-prisopgaven (afsnit B.2.e) "Undervisning 
og uddannelse i forebyggelse" og konkurrencen for virksom­
hedernes pressetjeneste (afsnit B.4.e.) 
c) Tilrettelæggelse af konferencer, kollokvier og/eller seminarer 
i de enkelte medlemsstater; 
(Punkt II.A.I.e. i bilaget til Rådets afgørelse) 
Det Rådgivende Styringsudvalg tilsluttede sig nationalkomi­
teernes forslag om afholdelse af en national konference i hver 
medlemsstat. I størstedelen af disse konferencer deltog de 
kompetente ministre, administrative myndigheder på højeste plan 
og repræsentanter for arbejdsmarkedets parter. 
Belgien 25.-27. november 1992 - Antwerpen 
Konference om forskningsstrategier og sammenlig 
ninger mellem forskellige nationale strategier 
Danmark 8.januar-23. februar 1993 
Regional afslutningskonference med det formål at 
drage konklusioner af Det Europæiske År på regio­
nalt plan 
Tyskland 2. juli 1992 - Dresden 
Information ûber die Belastung durch luftgetragene 
Gefahrstoffe, die Situation in der chemischen 
Industrie, Asbestentsorgung, Dieselmotorenemis-
sion, Holzståube und die Absaugung von Gefahr­
stof fen 
18. marts 1992 - Erfurt 
Feierliche Erôffnung des Europåischen Jahres in 
Deutschland unter Beteiligung aller fur den 
Arbeitsschutz zuståndigen Institutionen, der 
Sozialpartner, der Ministerien, der Berufsgenos-
senschaften und der Lander. 
Vorstellung des deutschen Programms fur das Euro-
påische Jahr. 
10 
27. oktober 1993 - Dùsseldorf 
Status- og evalueringskongres i forbindelse med Det 
Europæiske År, tilrettelagt i samarbejde med "Le 
Groupement fédéral de travail sur la sécurité du 
travail" (BASI) inden for rammerne af "Arbeits-
schutz & Arbeitsmedizin - A + A 1993". 
Grækenland 28.-30. januar 1993 - Athen 
Safety, Hygiene and Health Protection at the 
Workplace. Prospects in view of European Integra 
tion 
Spanien 24. marts 1992 - Madrid 
National konference til lancering af Det Euro 
pæiske År. Redegørelse for målsætninger og præ­
sentation af de aktiviteter, der skal gennemføres i 
forbindelse med Arbejdsmiljøåret. 
Frankrig 8.- 9. september 1992 - Paris 
Forum International Travail - Santé 1992. Risiko­
vurdering og den nye situation på forebyggelses­
området som følge af fællesskabsdirektiverne 
Irland 20.- 21. marts - Dublin 
Irish National Conference for European Year of 
Safety and Health at Work. Emnet for denne kon­
ference var "getting the health and safety message 
across". Konferencen var inddelt i seminarer efter 
erhvervsområde, såsom byggesektoren, fremstil­
lingsindustrien. . . 
Italien 28. april 1992 - Rom 
Abningskonference om Det Europæiske År med debat om 
de europæiske direktiver og disses indarbejdelse i 
italiensk lov. 
Luxembourg 30. november - 2. december 1992 
International konference om trivsel på arbejds­
pladsen og fællesskabspolitikken på dette område. 
Nederlandene 7.-11. april 1992 - Amsterdam 
"Working conditions Congress 92" 
2.-4. februar 1993 - Maastricht 
"The Workplace" 
På begge disse konferencer afholdtes der seminarer 
om forskellige aktioner og målsætninger vedrørende 
sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. 
Portugal 2.-4. juni 1992 - Porto 
Segurança e saude no trabalho - Factor de coesåo 
economico-social. Ud over spørgsmål vedrørende 
sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen behandledes 
faktorer i udviklingen af det indre markeds sociale 
dimension i et fællesskabsperspektiv. 
11 
Det Forenede 
Kongerige 9.-11. november 1992 - London 
Health and Safety Enforcement in Europe. 
Etablering af større sammenhæng i gennemførelsen af 
bestemmelserne via udveksling af information om 
administrationen og gennemførelsen af arbejds-
inspektion og forbedring af sikkerheden og sund­
heden. I konferencen deltog 22 5 repræsentanter for 
organer med ansvar for sundhed og sikkerhed i alle 
medlemsstaterne (undtagen Luxembourg), Østeuropa og 
ILO. 
d) Tilrettelæggelse af en audiovisuel festival; 
(Punkt II A.2.a. i bilaget til Rådets afgørelse) 
Den europæiske filmfestival for undervisnings- og informations-
videoer om .sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen afholdtes den 
I rj>. 17. oktober i Thessaloniki. Formålet med festivalen var at 
udbrede kendskabet til de filmproduktioner, der eksisterer på 
dette område, og at fremme udvekslingen af oplysninger og erfa­
ringer mellem virksomheder og personer, der beskæftiger sig med 
fremstilling af audiovisuelle hjælpemidler i de forskellige 
medlemsstater. 
I denne festival deltog omkring 1.000 personer, fagfolk inden 
for sikkerhedsundervisning og -oplæring, der repræsenterede 
Fællesskabets tolv medlemsstater, EFTA-medlemslandene samt Iran 
og Tjekkoslovakiet. 
Der blev vist over 350 film. Den foreløbige jury udvalgte 323, 
heraf 29, der skulle deltage i konkurrencen. 
Den endelige jury, bestående af repræsentanter for europæiske 
fagforeninger, arbejdsgiverorganisationer og massemedier, med 
kompetence inden for sikkerhedsuddannelse, uddelte under for­
sæde af fru Melina MERCOURI ni priser, dvs. to pr. kategori 
samt en førstepris til minde om Francois STAEDELIN^1', der 
tildeltes den bedste videofilm uden hensyn til kategori. 
I kategorien "Generel bevidstgørelse af befolkningen", gik 
førsteprisen til filmen Accidents don't happen in the office 
(der sker aldrig ulykker på kontoret) , en britisk film, der 
viser de ofte upåagtede risici, der er forbundet med kontor­
arbejde. Andenprisen i denne kategori tildeltes den franske 
film Stop au bruit, en meget pædagogisk film, der redegør for 
fænomenet støj og foranstaltninger til forebyggelse af støj­
gener . 
I kategorien "Bevidstgørelse af særlige grupper" gik første­
prisen til den britiske film No going back (ingen vej tilbage), 
der med stor dramatisk intensitet fortæller historien om en 
kvindelig ansat, der bliver lam som følge af et fald på en 
rullende trappe. Denne film blev desuden hædret med første­
prisen François Staedelin. Andenprisen gik ligeledes til en 
britisk film, der handler om en ung mands praktikophold på en 
landbrugsbedrift og de risici, han udsættes for i denne for­
bindelse . 
(1) Førsteprisen er oprettet til minde om Francois STAEDELIN, formand 
for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, der afgik ved 
døden den 30. december 1991. François STAEDELIN, der var en vel­
kendt og respekteret skikkelse i arbejdsmarkedskredse, har haft 
stor indflydelse på udformningen af dokumenter om det sociale 
Europa. 
12 
I kategorien "Uddannelse" gik førsteprisen til den franske film 
Prevent!on-interim-industrie, der beretter om en svejsers 
arbejdsulykke, set fra tre forskellige vinkler: brugervirksom-
heden, vikarbureauet og den vikaransattes. Andenprisen 
tildeltes den portugisiske film Segurança no trabalho sector 
das pescas (Sikkerhed på arbejdspladsen i fiskerisektoren), en 
enkel, klar og præcis film om sikkerhed til søs. 
I kategorien "Information" gik førsteprisen til den tyske film 
Easy und Isabella, en underholdende tv-serie i 13 dele om de 
uheldige oplevelser, som en uforsigtig arbejdstager og dennes 
kone kommer ud for. Andenprisen gik ligeledes til en tysk film, 
Wir arbeiten gut und sicher (Vi arbejder godt og sikkert). 
Endelig gik Publikums pris til den britiske film Dead serious 
about safety (Sikkerhed - et spørgsmål om liv og død) , der er 
produceret af ansatte ved British Railways og handler om en 
ulykke, der kostede flere jernbanearbejdere livet i 1991. 
Alle deltagere og de kompetente myndigheder ønskede uden 
undtagelse, at denne festival skal blive en fast institution. 
e) Fremme af nyskabende initiativer 
(Punkt II. Cl. i Rådets afgørelse) 
Med henblik på at belønne nyskabende initiativer er der 
lanceret to former for konkurrencer på europæisk plan, den ene 
vedrørende undervisningsmateriale og den anden med henblik på 
at belønne de mest perspektivrige initiativer til en konkret 
forbedring af sundheds- og sikkerhedsforholdene på arbejds­
pladsen. 
- AISS-konkurrencen 
Kommissionen og Det Internationale Forbund tor Social 
Sikkerhed (AISS) har i fællesskab oprettet prisen "Under­
visning og uddannelse i forebyggelse". 
Denne pris har belønnet de bedste undervisningsmaterialer 
vedrørende forebyggelse af risici for sundheden og sikker­
heden, som er inddelt i 7 kategorier: "Undervisning og uddan­
nelse", "Højere uddannelse", "Specialister i sundhed og 
sikkerhed på arbejdspladsen", "Landbrug", "Bygge- og anlæg", 
"Fiskeri" og "Industrivirksomhed". 
22 0 projekter fra alle medlemsstaterne deltog i konkurrencen. 
Juryen, der består af repræsentanter for AISS og Kommissio­
nen, har tildelt en pris i hver kategori. 
Blandt disse gik førsteprisen til det irske projekt 
udarbejdet af "The Irish Farmer's Association". Der er tale 
om undervisningsmateriale rettet mod landbrugere og disses 
børn. 
Juryens særlige pris tildeltes et dansk projekt indgivet af 
"Arbejdstilsynet". 
På baggrund af denne konkurrences succes og kvaliteten af de 
konkurrerende projekter har Kommissionen iværksat en under­
søgelse af muligheden for at oprette en databank med henblik 
på udbredelse og nyttiggørelse af disse produkter i virksom­
hederne . 
- Europæisk pris for forebyggelse i arbejdsmiljøet 
13 
I samarbejde med Direktoratet for Arbejdstilsynet i Danmark 
er der blevet indstiftet en europæisk pris for forebyggelse i 
arbejdsmiljøet med det formål at belønne et projekt, der 
afgørende har bidraget til at forbedre sundheds- og 
sikkerhedsforholdene på arbejdspladsen. 
Blandt de ni deltagende projekter er tre blevet nomineret: et 
spansk projekt (CEPREN), et dansk projekt (Gram Factory) og 
et italiensk projekt (FIAT). 
To projekter fik tildelt en særlig pris: et nederlandsk 
projekt (Stratingh College) og et britisk projekt (Health 
Services Advisory Committee). 
CEPREN-projektet, der modtog førsteprisen, har som målsætning 
at stille oplysninger og andet egnet materiale til rådighed 
for arbejdsgivere og arbejdstagere med henblik på etablering 
af en organisation og en struktur i små og mellemstore virk­
somheder, der opfylder de nuværende og fremtidige krav til 
sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen. Dette projekt bør-
blive en model til efterfølgelse for arbejdsmarkedets parter 
i Europa. Kommissionen undersøger mulighederne for at fremme 
udbredelsen af dette materiale. 
Priserne i forbindelse med disse to konkurrencer blev overrakt 
ved afslutningskonferencen i København (afsnit B.2.b). 
B.3. AKTIONER PA LOKALT PLAN 
I betragtning af projektets omfang (der sigtedes mod at nå ud til 
hele den erhvervsaktive befolkning), målgruppernes forskellig­
artethed (unge, SMV, sektorer med særlig risikofyldt arbejde) og de 
disponible budgetmidler kunne Det Europæiske År kun opfylde sine 
målsætninger ved at inddrage det størst mulige antal støtte- og 
multiplikatororganer. 
Kommissionen skønnede, at det ville være mest effektivt at give 
fortrinsret til aktioner i de enkelte medlemsstater, og den 
besluttede derfor at lægge hovedvægten på samfinansierede aktioner 
(bilag del II, punkt B) og afsætte 60% af fællesskabsbudgettet til 
dette formål. Denne politik har kunnet gennemføres på grundlag af 
et meget effektivt samarbejde med repræsentanterne for 
arbejdstagerne, arbejdsgiverne og de offentlige myndigheder i 
nationalkomiteerne. 
Nærhedsprincippet blev i den forbindelse håndhævet med stor succes. 
Specielt hvad angår SMV stod Kommissionen over for den vanskelig­
hed at skulle nå ud til arbejdstagere og arbejdsgivere i denne type 
virksomheder, der udgør en meget stor og forskelligartet kategori. 
Man valgte derfor at satse på at inddrage europæiske og nationale 
organisationer med tilknytning til SMV. 
Som eksempel kan nævnes : 
L'Union Européenne de l'Artisanat et des Petites et Moyennes 
Eut repr i ses ; 
Femmes Européenne» des Moyennes et Petit«':; Entreprises 
Kommissionen har desuden gennemført en informations- og bevidst­
gørelseskampagne over for de ca. 900 handels- og industrikamre i 
Fællesskabet, der repræsenterer det størst mulige antal SMV inden 
for alle sektorer, samt over for deres europæiske organisation, 
Eurochambres. 
14 
Efterfølgende har Kommissionen på basis af konstateringen af, at 
der findes et meget stort antal små og mellemstore virksomheder i 
risikosektorer såsom byggeri, landbrug og fiskeri, bestræbt sig på 
at involvere sektororganisationerne såvel på europæisk plan: 
la Fédération de 1'Industrie Européenne de la Construction 
Arbeitsgemeinschaft Bau + Ausbau Gewerbe 
European Consulting Engineering Network 
som på nationalt plan, hvor informationsaktiviteter vedrørende 
Arbejdsmiljøåret er gennemført af organisationer som: 
Frankrig: Confédération de l'Artisanat et des Petites entreprises 
du Bâtiment (CAPEB), Fédération Nationale des Bâtiments 
et Travaux publics, Association des Maîtres d'Ouvrages, 
Fédération Nationale du Bâtiment, Fédération des 
Industries Mécaniques et Transformatrices des Métaux, 
Comité Central des Pêches Maritimes, Syndicat National 
des Entrepreneurs de Réseaux, de Centrales et de Travaux 
Electriques Publics et Industriels; 
Belgien: Christelijke Centrale der Houtbewerkers en Bouwvak-
arbeiders Beroepsverbond Antwerpen, FABRIMETAL; 
Italien: Forskellige organisationer inden for bygge- og anlægs­
sektoren og repræsentanter for bygherrer, Associazione 
Italiana fra Addetti alla Sicurezza; 
Irland: Construction Industry Federation; 
Tyskland: landbrugsorganisationer; 
Portugal: Associaçâo de Empresas de Construçao e Obras Pûblicas do 
Sul, Associaçâo das Mulheres Agricultoras de Portugal. 
Hermed er det lykkedes Kommissionen og nationalkomiteerne at skabe 
synergieffekter mellem de bestræbelser, der var rettet mod dels små 
og mellemstore virksomheder og dels risikosektorerne og drage 
fordel af stor dækning i sektororganisationernes presse som 
supplement til de aktioner, der gennemførtes i de enkelte medlems­
stater . 
a) Samfinansierede aktioner 
Punkt II.B. i bilaget til Rådets afgørelse) 
Den støtte, der er blevet ansøgt om via nationalkomiteerne 
koordinationsudvalg, beløber sig til mere end 27 mio ECU. 
508 Projekter vedrørende samfinansierede aktioner er først 
blevet forelagt af nationalkomiteerne, dernæst godkendt af Det 
Rådgivende Styringsudvalg og endelig accepteret af Kommis­
sionen. 
I Rådets afgørelse er det fastsat, at mindst 50% af de dispo­
nible bevillinger bør anvendes til samfinansiering af denne 
type aktioner. 
Der er blevet anvendt 7.133.971 ECU til disse projekter ud af 
en bevilling på 12 mio ECU, svarende til 6 0% af den samlede 
bevilling. 
Den gennemsnitlige fællesskabsstøtte til disse projekter ligger 
på omkring 2 7%. 
15 
For nærmere oplysninger om gennemførelsen af disse samfinan­
sierede aktioner, henvises til medlemsstaternes sammenfattende 
oversigter over gennemførte aktiviteter (nedenfor, afsnit C). 
b) Tværnationale projekter 
I Rådets afgørelse af 25. juli er det i bilag I.2.e. fastsat, 
at der skal gives fortrinsret til projekter til udvikling af 
udveksling på tværs af grænserne. 
Der er forelagt 54 projekter af denne type. Efter at have 
vurderet overensstemmelsen med Arbejdsmiljøårets målsætninger 
har nationalkomiteerne videresendt dem med en udtalelse til 
Kommissionen, der har til opgave at finde frem til velegnede 
finansieringsformer. 
På grundlag af de disponible midler og opfølgning/manglende 
opfølgning fra de organer, der har foreslået projekform •, har 
Kommissionen ydet .støtte til L> projekter ( Europe,ui Trade Union 
Confederation, Comité syndical européen des services publics, 
European Work Hazards Group, European Federation of Agricul­
tural Workers Union, Bundesverband Landwirtschaftlicher 
Berufsgenossenschaften). Desuden finansieredes 10 aktioner af 
nationalkomiteerne, og 32 fik tilladelse til at anvende 
logo'et. 
B.4. INFORMATION OG KOMMUNIKATION 
a. Strategi 
Budskaberne om Det Europæiske År sigtede mod at: 
- fremme og nyttiggøre fællesskabsforanstaltningerne på området 
sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen. 
- i højere grad at bevidstgøre endnu ikke erhvervsaktive unge, 
arbejdstagere og arbejdsgivere om de risici, som erhvervs­
arbejde indebærer, og om forebyggelse af disse risici. 
- inddrage de bagvedliggende årsager til kampagnens afholdelse, 
dvs. : 
de høje menneskelige, sociale og økonomiske omkostninger som 
følge af arbejdsulykker og erhvervssygdomme 
- omhandle de fire prioriterede temaer: 
ren luft på arbejdspladsen, bekæmpelse af støj og vibratio 
ner, sikkerhed på arbejdspladsen, velfærd på arbejdspladsen 
- tilpasses de forskellige målgrupper: arbejdsverdenen gene­
relt, SMV, risikosektorer, unge samt undervisnings- og uddan­
nelsesmiljøet 
- være anvendeligt i de tolv medlemsstater og udformes på de ni 
officielle fællesskabssprog. 
Budskaberne sigtede ligeledes mod at mobilisere arbejdstagere og 
arbejdsgivere med henblik på at styrke foranstaltningerne til 
bekæmpelse af arbejdsulykker og erhvervssygdomme. 
16 
Kommissionen har påtaget sig at udarbejde informations- og 
kommunikationsmaterialer og har forestået udsende 1 seen i de 
tilfælde, hvor det var mest hensigtsmæssigt at gennemfare denne med 
fællesskabsmidler og på fællesskabsniveau. Nationalkomiteerne har i 
langt de fleste tilfælde påtaget sig dette arbejde med henblik på 
at sikre tilpasningen og nærheden til de lokale initiativer. 
Kommissionen har i forbindelse med disse aktiviteter gjort brug af 
forskellige midler, der beskrives nedenfor. 
Reklame og PR 
(punkt II.A.3.b. i bilaget til Rådets afgørelse) 
1) Et logo. 
Et logo, der symboliserer sikkerhed, hygiejne og sundhed på 
arbejdspladsen, udformedes fra starten. Logoet, der er 
copyright-beskyttet, er blevet anvendt i kommunikationstilta-
gene fra Kommissionen, nationalkomiteerne og initiativtagerne 
til de 508 samfinansierede aktioner. Ud over de samfinansierede 
projekter med ret til at anvende logoet, har omkring 2.092 
projekter fået tilladelse til at anvende Arbejdsmiljøårets 
logo, der således har haft en multiplikatoreffekt på Arbejds-
miljøårets synlighed. 
Af resultaterne af EUROBAROMETER-undersøgelsen vedrørende 
Arbejdsmiljøåret (maj-juni 1993) fremgår det, at 21% af de 
europæiske borgere over 15 år kunne identificere logoet. Denne 
høje genkendelsesprocent i offentligheden taler for at videre­
føre anvendelsen af logoet til identifikation af De Europæiske 
Fællesskabers aktioner på dette område. 
2) Slogan 
Arbejdsmiljøårets slogan: "Europa 92: Sammen forbedrer vi vort 
arbejdsmiljø" blev foreslået af Det Rådgivende Styringsudvalg 
og udvalgt af Kommissionen på grund af dets egenskaber, dvs. 
præcis identificering af Arbejdsmiljøåret og kort og koncis 
sammenfatning af målsætningerne. 
Sloganet er oversat til de ni officielle fællesskabssprog og 
anvendt sammen med logoet i en lang række sammenhænge. 
3) Posters og plakater 
Posters blev udvalgt, fordi de er et fleksibelt redskab i en 
bevidstgørelseskampagne. De kan opsættes i alle typer lokaler, 
der anvendes af aktører eller målgrupper for Arbejdsmiljøåret, 
offentlige forvaltninger, virksomheder, organisationer, under­
visningsinstitutioner osv. Der er udformet 4 tematiske plaka­
ter, der illustrerer de fire temaer, der er fastlagt i Rådets 
afgørelse, og desuden gengiver logoet for Arbejdsmiljøåret og 
et slogan, der udtrykker selvoplevelsesaspektet ved disse 
temaer og henleder opmærksomheden på den allerede gennemførte 
indsats samt nødvendigheden af at videreføre den. 
En femte poster viser de fire silhuetter fra de tematiske 
posters grupperet omkring logoet og sloganet. 
Illustrationen fra denne generelle poster er anvendt til 
udformningen af en plakat i mindre format til brug på 
offentlige steder. Dette materiale, der sigter mod at udbrede 
kendskabet til Kommissionens og nationalkomiteernes programmer, 
er hovedsagelig hængt op i banegårde og lufthavne, 
arbejdssteder, informationscentre, busser, m.m. 
17 
I alt er der uddelt 352.721 posters og plakater af national­
komiteerne, Kommissionens tjenestegrene og Kommissionens 
informationskontorer samt af Euro-Infocentre med særligt 
henblik på at nå ud til små og mellemstore virksomheder. 
4) Annoncer i pressen 
Man skønnede, det ville være en god idé at indrykke annoncer om 
Arbejdsmiljøåret i fagforenings-, arbejdsgiver- og erhvervs­
organisationernes presse, der er tæt på medlemmerne af natio­
nalkomiteerne . 
En annonce i sort-hvid udformedes med henblik herpå. Den gen­
giver illustrationen fra den generelle poster med et mere 
specificeret budskab, der indeholder dels en version rettet mod 
arbejdsgiverne og dels en version rettet mod arbejdstagerne. 
Der er uddelt 1.870 eksemplarer af denne annonce til national­
komiteerne med henblik på videreformidling til presseorganerne. 
5) En illustreret brochure 
Som supplement til det oplysnings- og informationssprogram, der 
er iværksat af Kommissionens tjenestegrene (jf. afsnit B.4.d) 
er der udarbejdet en generel informationsbrochure i farver på 
tolv sider. Brochuren er rettet mod en ikke-specialiseret 
målgruppe, som må formodes ikke at have det store kendskab til 
fællesskabsaktiviteterne. 
Illustrationerne heri er baseret på den serie af silhuetter, 
der anvendtes i plakatkampagnen, og teksten er udformet i 
samarbejde med nationalkomiteerne. 
442.727 eksemplarer af denne brochure er omdelt via de samme 
kanaler som for posternes vedkommende. 
6) Tv-spots 
De etablerede kontakter førte i anden halvdel af Arbejdsmiljø 
året til tilbud om gratis sendetid på de vigtigste tv-satellit -
kanaler (M.T.V., C.N.N., Eurosport, Screensport, Superchannel, 
Euronews), og det besluttedes at udsende fire spots om de fire 
temaer for kampagnen. Serien indledtes med en spot i 20" om 
bekæmpelse af støj og vibrationer på arbejdspladsen. Det 
skønnes, at værdien af den reklamesendetid, der stilledes 
gratis til rådighed, beløber sig til 1 mia ECU. 
7) Direkte markedsføring 
Med henblik på en målrettet og ikke for omkostningskrævende 
aktion over for visse kategorier af multiplikatorpersoner 
iværksattes der en begrænset aktion i form af direkte markeds 
føring. 
42.000 personlige henvendelser, undertegnet af kommissæren med 
ansvar for beskæftigelse og sociale anliggender, udsendtes til 
parlamentarikere og politikere, virksomhedsledere med over 200 
ansatte samt til undervisere og andre med ansvar for uddan­
nelse . 
18 
8) Kampagnemateriale 
Med det formål at fremme anvendelsen af logomærket er følgende 
artikler fremstillet i små mængder: flag, bannere, selvklæbende 
mærker, pins, badges, kuglepenne, T shirts, tasker, m.m. 
Dette materiale er videreformidlet til nationalkomiteerne, Kom 
missionens informationskontorer samt på anmodning i forbindelse 
med arrangementer og konferencer. 
Et stort antal aktioner har for egen regning fremskaffet dette 
materiale til anvendelse i forbindelse med de pågældende aktio­
ner. 
N.B.: Det skal bemærkes, at på baggrund af de budgetmæssige rammer og 
de fastlagte prioriteter har Kommissionen valgt ikke at gennem­
føre en kampagne med køb af reklameplads og -tid. Indkaldelsen 
af bud vedrørende denne type aktion viste, at de anslåede 
udgifter hertil var af størrelsesordenen 1.203.900 ECU. 
Som nævnt fandt udbredelsen af budskaberne sted på grundlag af 
de involveredes velvillige indsats og mediernes gratis 
udsendelse af spots. 
c) Fremme af fjernsynsprogrammer 
(Punkt II.A.2.b. i bilaget til Rådets afgørelse) 
Rådets beslutning om, at Fællesskabet finansierer fremme af 
fjernsynsprogrammer og videoprogrammer, er gennemført under 
hensyntagen til dels dette medies betydning og egenart og dels 
de budgetmæssige begrænsninger og de fastsatte prioriteter. 
I bevidstheden om, hvor lang en proces det er at programsætte 
tv-udsendelser afholdt Kommissionen allerede i 1991 to infor­
mationsmøder med repræsentanter for de vigtigste nationale tv-
stationer. Kommissionen har som et resultat af disse møder 
modtaget 2 5 forslag til programmer. 17 af disse har modtaget 
støtte : 
Belgien: - "Alle vijf", videnskabeligt tidsskrift 
BRTN TV1 - Bruxelles 
"Produire, reproduire", ugentligt program 
"Autant savoir" 
RTBF 1 Télévision - Bruxelles 
Denne film belønnedes med Zap (i'ur prisen i 
forbindelse med journalistik-prisen 1992, der 
uddeltes af den belgiske Crédit Communal 
(Bruxelles) 
Danmark: - "Work hard, die young" 
TV 2 Danmark - Odense 
Tyskland: - "Gesundheitsmagazin Praxis" 
ZDF - Mainz 
"Lademan's family" 
ZDF - Mainz 
Grækenland: - "Health and Safety at the workplace" 
Papadakis-Chronopoulos Film & TV 
Productions - Athens 
"La sécurité, la santé et les bonnes 
conditions de travail" 
IRIS FILM TV - Athens 
19 
Irland: - "Agricultural Safety and Children" 
RTE Radio Telefis Eirann - Dublin 
Italien: - "I grandi agglomerati urbani e la 
nécessita di tutelare quanti suolgono la 
professione di vigili urbano" 
RAI - Radiotelevisione Italia - Roma 
Nederlandene: - "Absenteeism: an effective approach" 
Stichting Teleac - Utrecht 
"In the dust" 
RVU Educatieve Omroep - Hilversum 
"Stress on the job" 
Meesterwerken B.V. - Hilversum 
"Tomorrow is a better day" 
Desire Productions B.V. - Utrecht 
"You will see" 
Katholieke Radio Omroep - Hilversum 
Portugal: - "It's better to prevent" 
Primeira Imagem, Produçoes Aufiovisais EDS, 
Lisboa 
Det Forenede 
Kongerige: - "Exposure to magnetic fields" 
BBC Enterprises - London 
"Thames Help Programme for the European Year 
of Safety, Hygiene and Health Protection at 
Work" 
Thames Television Pic, Middlesex 
I flere medlemsstater er der uden støtte fra Fællesskabet 
produceret programmer af offentlige eller private tv-stationer. 
På grundlag af en cost-benefit-analyse og på baggrund af de 
forelagte produktioners kvalitet har Kommissionen besluttet at 
få de bedste af disse udsendt på tv-kanaler i alle tolv med 
lemsstater og har stillet produktionen til medlemsstaternes 
rådighed. 
d. Oplysning og information 
(Punkt II.A.3.a. i bilaget til Rådets afgørelse) 
Foruden det ovenfor omtalte materiale, der sigter mod en 
generel bevidstgørelse af befolkningen, (afsnit B.4.b.) er der 
udarbejdet mere specifikke informationsmaterialer med henblik 
på størst mulig udbredelse af information om fællesskabsakti-
viteterne på området sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og 
med henblik på at stimulere de involveredes deltagelse i 
Arbejdsmiljøåret ved at levere dem et basisinformations­
materiale . 
Der er udsendt 1.082.877 eksemplarer af informationsbrochurer 
på Fællesskabets ni sprog: 
- en generel informationsbrochure: 112.000 eksemplarer 
- en generel informationsmappe: 47.000 eksemplarer 
- en analytisk rapport om opinionsundersøgelsen "Europæerne 
og deres forhold til sundhed og sikkerhed på 
arbejdspladsen": 4.000 eksemplarer 
- en Europa-mappe "Sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen: en 
udfordring for Europa": 220.000 eksemplarer 
20 
- informationsark om Arbejdsmiljøåret og resultaterne af 
EUROBAROMETER-undersøgelsen: 62.650 eksemplarer 
- et katalog fra den europæiske videofilm-festival: 6.000 
eksemplarer 
- en informationsbrochure rettet mod offentligheden i almin­
delighed: 442.727 eksemplarer 
- en informationsmappe om "Arbejde med farlige produkter": 
64.000 eksemplarer 
- en mappe om "Undervisning i sikkerheds- og sundhedsforhold 
på arbejdspladsen: 64.000 eksemplarer 
- en mappe om "Undervisning i sikkerheds- og sundhedsforhold 
inden for fiskeri": 32.500 eksemplarer 
- en mappe om "Alment praktiserende læger og erhvervssyg­
domme" : 28.000 eksemplarer 
- et dokument om "Sikkerhed og sundhed i bygge- og anlægs­
sektoren" og en vejledning i sikkerhed og sundhed på 
arbejdspladsen til brug for de små og mellemstore virksom­
heder er ved at blive offentliggjort 
- et månedligt informationsblad HYGEIA udgivet i samarbejde 
med Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og 
Arbejdsvilkårene: 1.096.000 eksemplarer (omfattende 14 
numre). 
Nationalkomiteerne har fået stillet et lager af disse publika­
tioner til rådighed. Kommissionens og Europa-Parlamentets 
informationskontorer samt Euro-infocentre har ligeledes mod­
taget en række eksemplarer heraf, for sidstnævntes vedkommende 
med særligt henblik på videreformidling til SMV. I betragtning 
af den yderst foruroligende konjunktur for europæiske SMV har 
Kommissionen undladt at gøre de tekster, der er specielt rettet 
mod dem, alt for tyngende, men har i stedet udformet praktiske 
materialer af pædagogisk karakter, der kan hjælpe lederne al 
små og mellemstore virksomheder med at kontrollere overensstem­
melsen af deres praksis med de krav, der er fastlagt i direkti­
verne om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. 
To dokumenter er således blevet udarbejdet i samarbejde med 
generaldirektorat XXIII: 
- sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen: vejledning for de små 
og mellemstore virksomheder; 
- manual i selvrevision: sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen 
til brug for de små og mellemstore virksomheder. 
Kommissionen har udsendt direkte henvendelser til specialister 
i sikkerhed og sundhed, erhvervsorganisationer, Handels- og 
Industrikamre, m.m. 
Hele lageret er blevet udsendt til Arbejdsmiljøårets arrangører 
og direkte til virksomhederne. Det skal bemærkes, at Kommiss­
ionen stadig modtager henvendelser vedrørende nogle af disse 
publikationer, der har måttet genoptrykkes. 
Presse og PR 
(Punkt U.C.3. i bilaget til Rådets afgørelse) 
Kommissionens tjenestegrene har iværksat PR-aktioner primært 
rettet mod massemedierne i samarbejde med Talsmandens tjeneste 
og Kommissionens informationskontorer samt med bistand fra 
nationalkomiteerne. 
21 
Oplysningskampagnerne via nyhedsmedierne omfattede flere 
aspekter. 
Der udsendtes to pressemeddelelser med generel information om 
Arbejdsmiljøåret på fællesskabsplan. Den ene vedrørte selve 
kampagnen, målsætninger, baggrund og strukturer, og den anden, 
der omhandlede midtvejsberetningen, understregede den positive 
modtagelse af Året i alle berørte sektorer. 
I forbindelse med åbningskollokviet afholdtes en lokal presse­
konference for indbudte nationale og udenlandske journalister, 
der samtidig udsendtes som dupleksvideokonference for pressen i 
Bruxelles. Pressekonferencen suppleredes med en pressemedde­
lelse . 
Såvel i forbindelse med den audio-visuelle festival som med 
afslutningskollokviet afholdtes der en lokal pressekonference, 
og der udsendtes en pressemeddelelse. 
Der er oprettet et centralt kartotek over titler på fagpresse­
publikationer. Foruden titler på fagforenings-, arbejdsgiver­
organisations- og erhvervsorganisationspressen indeholder kar­
toteket titler på specialpublikationer om sikkerhed og sundhed 
på arbejdspladsen, risikosektorer og små og mellemstore virk­
somheder. Kartoteket er blevet brugt som grundlag for videre 
formidling af pressemeddelelserne og udsendelse af publika 
tioner eller specialmapper vedrørende Arbejdsmiljøåret som 
supplement til nationalkomiteernes lokale oplysningsinitia-
tiver. 
E . I«:. I . E . A . (Federation ol: European Industrial Editors 
Association) har med støtte fra Kommissionen afholdt en 
konkurrence for virksomhedernes pressetjeneste. Formålet med 
priserne er at belønne de bedste artikler om sikkerhed og 
sundhed på arbejdspladsen. 
På datoen for konkurrencens afslutning udvalgte nationale 
toleddede juryer FEIEA/EF 17 finalister blandt de 150 
kandidater, der opfyldte konkurrencens betingelser. 
Den endelige jury udnævnte en prisvinder for EF-medlemsstaterne 
og én for tredjelande i kategori I - artikler af generel karak­
ter om sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen. I 
kategori II - artikler om specifikke emner - udnævntes to lige 
stillede prisvindere fra EF og en prisvinder fra et tredjeland. 
Priserne overraktes i forbindelse med afslutningskonferencen i 
København ( afsnit B.2.b.). 
B.5. ANDRE BEVIDSTGØRELSESAKTIONER 
(Punkt II. Cl. i bilaget til Rådets afgørelse) 
1. Partnerskab 
Kommissionen har bestræbt sig på at finde partnere, der var i 
stand til at gennemføre selvfinansierede aktioner. Med henblik 
herpå afholdtes et møde i Bruxelles den 12. december med del­
tagelse af ca. 100 erhvervsorganisationer fra forskellige sek­
torer. Som et resultat af dette møde har flere fagforeninger og 
arbejdsgiverforeninger i forskellige brancher fra den offent­
lige og den private sektor og forskellige private virksomheder 
med en europæisk dimension iværksat aktioner, der er i overens­
stemmelse med målsætningerne for Arbejdsmiljøåret. 
22 
Blandt de vigtigste kan nævnes aktioner iværksat af : 
- Fédération européenne du Personnel des Services Publics 
EUROFEDOP 
- Confédération Européenne des Cadres 
Association européenne des Gaz de Petrole Liquéfiés 
A.E.G.P.L. 
- European Asphalt Pavement Association E.A.P.A. 
- European disposables and Nonwovens Association EDANA 
- European Association for the Promotion of Hand Hygiene 
- Association Européenne de Ciment CEMBUREAU 
- EC Committee of american Chambers of Commerce 
- Lyonnaise des Eaux Dumez 
- 3M Europe 
- Smithline Beecham Europe. 
Kommissionen har, når det har været muligt, udsendt repræsen­
tanter, der har deltaget i disse organisationers arbejde. 
Messer o.lign. 
Det Europæiske År repræsenteredes ved en stand på forskellige 
messer og udstillinger, bl.a. Salon Européen de l'Etudiant 
(Bruxelles), Den internationale messe i Luxembourg, Europa 92 i 
Nice (den første kongres afholdt af sammenslutninger af 
Handels- og Tndustrikamre i Det Europæiske Fællesskab). 
Filateld 
Generaldirektørerne for postvæsenet i alle medlemsstaterne er 
blevet anmodet om at bidrage til Arbejdsmiljøåret ved at 
udsende et særfrimærke med logoet og skabe et poststempel 
vedrørende samme emne. 
Tre lande - Tyskland, Portugal og Grækenland - har, selv om 
deres planlægning var afsluttet for lang tid siden, udsendt et 
særfrimærke. Seks lande - Danmark, Spanien, Luxembourg, Det 
Forenede Kongerige, Tyskland og Portugal - har skabt et post­
stempel vedrørende Arbejdsmiljøåret. 
23 
SAMMENFATTENDE OVERSIGT OVER AKTTONER 
GENNEMFØRT I MEDLEMSSTATERNE 
Nationalkomiteerne er blevet anmodet om en kortfattet præsen­
tation af deres aktiviteter. En sådan sammenfattende oversigt 
findes nedenfor. For en fuldstændig rapport henvises til det 
referencedokument, der er anført ved begyndelsen af hver lands-
oversigt. 
Cl. Belgien 
C.2. Danmark 
C.3. Tyskland 
C.4. Grækenland 
C.5, Spanien 
C.6. Frankrig 
C.7. Irland 
C.8. Italien 
C.9. Luxembourg 
C.10. Nederlandene 
CII. Portliga 1 
C .1.2. Det Forenede Kongerige 
24 
Cl. BELGIEN 
(Sammenfattende oversigt. For en fuldstændig rapport henvises 
til dokument RNBEL) 
Nationalkomiteen: 
Et til formålet nedsat trepartsudvalg, hvis sammensætning 
fremgår af bilag 2. 
Ansvarlig: hr. Paul SILON 
Styringsorgan: 
MINISTERE DE L'EMPLOI ET DU TRAVAIL 
rue Belliard 53 
B - 104 0 BRUXELLES 
Tal: 
9 landsdækkende aktioner, samfinansieret af Kommissionen 
Selvfinansierede aktioner: 57 
Samlet antal aktioner: 66 
Samlede udgifter til gennemførelse af projekterne: 824.923 ECU 
Fællesskabsstøtte: 321.029 ECU 
Sammenfattende oversigt: 
Det belgiske koordinationsudvalg har fastsat følgende målsæt­
ninger : 
- en opprioritering i virksomheden af forebyggelse i arbejds­
miljøet og støtte til alle, der beskæftiger sig med forebyg­
gende arbejde; 
integrering af bestræbelserne på at fremme sikkerhed og 
sundhed i den offentlige strategi på alle områder, men især 
inden for undervisning og uddannelse; 
- forbedring af kvaliteten af samråd og sagkundskab, de to vig­
tigste grundpiller i den belgiske politik vedrørende forebyg­
gelse; 
- grundige overvejelser om tilpasning af den belgiske politik 
vedrørende forebyggelse og af forebyggelsesstrukturerne til 
de dybtgående ændringer i virksomhederne og den aktive rolle, 
EF-Kommissionen spiller på dette område; 
- en understregning af betydningen af en lovgivning om forebyg­
gelse på det europæiske plan vedrørende arbejdsvilkårene for 
arbejdstagere og virksomheder - ikke mindst efter den 1. 
januar 1993 - og udbredelse af kendskabet til EF-Kommis-
sionens bestræbelser på området. 
For at nå disse mål bedst muligt blev det be.sluttet ikke at 
sprede de begrænsede finansielle midler over et stort antal 
projekter, men at bruge dem på 9 velgennemtænkte og fornuftigt 
opbyggede nationale kampagner med bidrag fra arbejdsmarkedets 
parter og de offentlige myndigheder. Der blev lagt særlig vægt 
25 
på projekter med sigte på små og mellemstore virksomheder, de 
mest sårbare arbejdstagere (unge, vikarer, praktikanter, m.m.) 
samt undervisning og uddannelse. 
Samtidig støttedes et antal omhyggeligt udvalgte sektorbestemte 
projekter, især i sektorer med mange små og mellemstore 
virksomheder eller i sektorer, hvor interessen for forebyggelse 
hidtil har været mindre udpræget. Både arbejdsmarkedets parter, 
sagkyndige og institutioner, der beskæftiger sig med 
forebyggelse, blev inddraget i et snævert samarbejde omkring 
disse kampagner og projekter. 
Det Europæiske Års logo blev udbredt i stort omfang. 
Der blev udfoldet særlige bestræbelser for især at bevæge fag-
og virksomhedspressen til at interessere sig for alle 
initiativer i forbindelse med Det Europæiske År, og 
resultaterne af disse bestræbelser var fremragende. 
C.2. DANMARK 
(Sammenfattende oversigt. For en fuldstændig rapport henvises 
til dokument RNDNK) 
Nationalkomiteen : 
Et til formålet nedsat trepartsudvalg, hvis sammensætning 
fremgår af bilag 2. 
Ansvarlig: hr. Erik ANDERSEN 
Styringsorgan: 
ARBEJDSTILSYNET 
Landskronagade 33-35 
DK - 2100 KØBENHAVN 0 
Tal: 
Antal aktioner samfinansieret af Kommissionen: 42 
Antal selvfinansierede aktioner: 68 
Samlet antal aktioner: 110 
Samlede omkostninger til gennemførelse af projekterne: 
1.565.210 ECU 
Fællesskabsstøtte: 299.627 ECU 
Sammenfattende oversigt: 
Danmark brugte Det Europæiske År til at intensivere indsatsen 
til at forbedre arbejdsmiljøet og forebygge arbejdsulykker både 
nationalt og internationalt. Samarbejdet med EFTA-landene og de 
østeuropæiske lande på dette område udbygges til stadighed. 
Det Europæiske arbejdsmiljøår blev i Danmark afviklet under 
sloganet "Arbejdsmiljø uden grænser". 
Det danske år har især omhandlet samarbejdet mellem de 
forskellige aktører på arbejdsmiljøområdet - arbejdsmarkedets 
parter, myndigheder og andre implicerede parter. Samtidig 
tilstræbtes det at udvide arbejdsmiljøbudskabet til medier, 
skoler og kulturelle miljøer. 
26 
I Danmark er Arbejdsmiljøåret blevet varefaget af en national­
komité og et hertil knyttet sekretariat samt. 15 lokalkomitéer, 
en for hvert amt. Lokalkomitéerne har stået for tilrette 
læggelsen af de lokale åbnings- og afslutningsarrangementer og 
koordineringen af de lokale projekter. 
C 3. TYSKLAND 
(Sammenfattende oversigt. For en fuldstændig rapport henvises 
til dokument RNDEU) 
Nationalkomiteen : 
Et til formålet nedsat trepartsudvalg, hvis sammensætning 
fremgår af bilag 2. 
Ansvarlig: Dr. Walter EICHENDORF 
Styi i ng s o rga n: 
HAUPTVERBAND DER GEWERBLICHEN BERUFS(!EN<)SSENSC'HAETEN 
Postfach 2052 
D - 53754 SANKT AUGUSTIN 
Tal: 
Antal aktioner samfinansieret af Kommissionen: 64 
Antal selvfinansierede aktioner: 172 
Samlet antal aktioner: 236 
Samlede omkostninger til gennemførelse af projekterne: 
3.698.740 ECU 
Fællesskabsstøtte: 1.169.971 ECU 
Sammenfattende oversigt : 
På grund af den særlige situation, der gør sig gældende i 
Tyskland med hensyn til beskyttelsen af arbejdstagerne etter-
foreningen af de to tyske stater, har den tyske nationalkomité 
for Det Europæiske Arbejdsmiljøer hovedsagelig lagt vægt på 
foranstaltninger i de nye delstater. Derfor blev Det Europæiske 
År indledt i Erfurt den 18. marts 1992. T oktober blev der 
gjort midtvejsstatus på en kongres i Berlin. Det Europæiske år 
afsluttedes den 22.1.1993 med den permanente udstilling om 
sikkerhed på arbejdspladsen i Tyskland (DASA) i Dortmund; med 
denne udstilling bliver temaerne for Det Europæiske År 
videreført. 
Den 23. og 24. juni 1993 afholdtes der i Géra (Thûringen) en 
kongres, hvor der gjordes status over Det Europæiske Års resul­
tater i Tyskland; kongressen var forberedt med tre seminarer i 
maj 1993. Den 27. oktober 1993 afholder EF-Kommissionen en 
konges, hvor der gøres status over Det Europæiske Års 
resultater på europæisk plan, og det sker inden for rammerne af 
"Arbejdstagerbeskyttelse og Arbejdsmedicin" (A + A) - den 
største europæiske fagkongres/messe på dette område. Ved den 
lejlighed får alle nationalkomiteerne fra medlemsstaterne 
mulighed for at fremlægge deres resultater. 
27 
I betragtning af at beslutningen om Det Europæiske År blev 
truffet med kort frist, og at Tyskland har en samlet befolkning 
på 80 mio, har det tyske koordinationsudvalg været nødt til at 
anlægge en strategi i to tempi. I første omgang - i løbet af 
Det Europæiske År - henvendte man sig hovedsagelig til primære 
målgrupper, dvs. eksperter på området beskyttelse af 
arbejdstagere, sagkyndige på virksomhederne, politikere og 
multiplikatorpersoner. I anden omgang - fra oktober 1993 med A 
+ A i Dûsseldorf - udvides aktionen til at omfatte samtlige 
arbejdstagere og virksomheder. 
C 4. GRÆKENLAND 
(Sammenfattende oversigt. For en fuldstændig rapport henvises 
til dokument RNGRC) 
Nationalt Koordinationsudvalg: 
Et til formålet nedsat trepartsudvalg, hvis sammensætning 
fremgår af bilag 2. 
Ansvarlig: hr. Ioannis ILIOPOULOS 
Styringsorgan: 
MINISTRY OF LABOUR 
40, Pireos Street 
GR - 10182 ATHENS 
Tal: 
Antal aktioner samfinansieret af Kommissionen: 74 
Antal selvfinansierede aktioner: 210 
Samlet antal aktioner: 284 
Samlede omkostninger til gennemførelse af projekterne: 
1.525.184 ECU 
Fællesskabsstøtte: 378.100 ECU 
Sammenfattende oversigt : 
Et nationalt koordinationsudvalg blev nedsat i 1991; dette 
udvalg bestod af repræsentanter for arbejdsministeriet, 
sundheds- og socialministeriet, den græske 
arbejdstagerorganisation og den græske industriorganisation. 
Nationalkomiteen iværksatte via korrespondance og personlige 
kontakter en omfattende kampagne med henblik på at give alle 
interesserede organer information om målene for Det Europæiske 
År og opfordrede dem til at samarbejde og deltage aktivt i de 
aktiviteter, der ville blive gennemført i forbindelse med Det 
Europæiske År. 
De aktiviteter, som blev tilrettelagt i Grækenland i løbet af 
Det Europæiske År, omfattede nationalkomiteens aktioner samt. de 
eiktioner, som de lokale udvalg genneinf ørte for at øge 
kendskabet til Arbejdsmiljøåret i de lokale sociale instanser 
og i provinserne. 
1. Aktioner gennemført af nationalkomiteen: 
a. november 1991: pressekonference med fru V. PAPANDREOU 
b. marts 1992: konference tilrettelagt af national­
komiteen og den officielle åbning af Det Europæiske År 
i Grækenland 
28 
c. maj 1992: udgivelse af et frimærke 
d. august 1992: trykning af logoet for Det Europæiske År 
på de billetter, som udstedes af Athens bytransport-
system 
e. opsætning af plakater på offentlige steder og trykning 
af brochurer samt klistermærker 
f. foredrag ved medlemmerne af nationalkomiteen, omdeling 
af dokumentation på symposier, konferencer og 
seminarer tilrettelagt af videnskabelige organer og 
erhvervsorganisationer. 
2. Der blev oprettet lokale udvalg i 54 præfekturer, og disse 
udvalgs aktioner omfattede: 
a. plakatkonkurrencer 
b. udstillinger 
c. seminarer for lokale organer 
d. udgivelse af brochurer, m.m. 
Med finansiel støtte fra Kommissionen for De Europæiske Fælles­
skaber afholdt nationalkomiteen to arrangementer: 
Et seminar i november 1992 om hygiejne og sikkerhed. 200 
arbejdstilsynsførende, arbejdsgiverrepræsentanter og arbejds-
tagerrepræsentanter deltog i mødet. 
En national konference i januar 1993 om "Sikkerhed, Hygiejne og 
Sundhedsbeskyttelse på arbejdspladsen i Grækenland - fremtids­
udsigterne i forbindelse med den europæiske integrations­
proces" . 
C 5. SPANIEN 
(Sammenfattende oversigt. For en fuldstændig rapport henvise; 
til dokument RNESP) 
Nationalt koordinationsudvalg: 
Et til formålet nedsat trepartsudvalg, hvis sammensætning 
fremgår af bilag 2. 
Ansvarlig: hr. ALONSO ARENAL 
Styringsorgan: 
INSTITUTO NACIONAL DE SEGURIDAD E HIGIENE EN EL TRABAJO 
C/Torrelaguna, 73 
E_ - 28027 MADRID 
Tal: 
Antal aktioner samfinansieret af Kommissionen: 3 9 
Antal selvfinansierede aktioner: 79 
Samlet antal aktioner: 118 
Samlede omkostninger til gennemførelse af projekterne: 
1.907.412 ECU 
Fællesskabsstøtte: 763.335 ECU 
29 
Sammenfattende oversigt: 
Den beslutning, der blev truffet den 25. juli 1991 af Rådet for 
De Europæiske Fællesskaber, om at erklære 1992 for Det 
Europæiske Arbejdsmiljøår blev i Spanien mødt med stor 
tilfredshed. 
I løbet af kampagneåret blev der gennemført aktioner til 
bevidstgørelse, oplysning og uddannelse. 
Blandt disse aktioner skal særligt fremhæves indsatsen for at 
bevidstgøre offentligheden. Ud over en bred distribution af 
plakater og informationsmateriale - fremstillet af EF og i 
Spanien blev der i november og december på alle landets tv 
kanaler gennemført en oplysningskampagne, finansieret af det 
spanske arbejdsmiljøinstitut, I.N.S.H.T. 
For så vidt angår information om aktiviteterne i 
Arbejdsmiljøåret skal det ligeledes nævnes, at der er blevet 
udarbejdet og formidlet dokumenter om de forskellige direk­
tiver, fremstillet audiovisuelt materiale (især vedrørende 
fiskeri og landbrug) og udarbejdet nyttige redskaber til de små 
og mellemstore virksomheder som f.eks. edb-programmer til 
støjkontrol. Der er endvidere blevet afholdt en lang række 
kollokvier, der har gjort det muligt at oplyse om og at få 
gennemdiskuteret målene for Det Europæiske Arbejdsmiljøår. 
Herfil kommer den indsats, der gøres for at; styrke uddannelsen 
af teknikere og arbejdstagere i forebyggelsen af risici inden 
for de eksisterende erhvervsuddannelsesstrukfurer. 
C.6. FRANKRIG 
(Sammenfattende oversigt. For en fuldstændig rapport henvises 
til dokument RNFRA) 
Nationalt koordinationsudvalg: 
Et til formålet nedsat trepartsudvalg, hvis sammensætning 
fremgår af bilag 2. 
Ansvarlig: fr. Mireille BERTHEZENE 
Styringsorgan: 
MINISTERE DU TRAVAIL, DE L'EMPLOI ET DE LA FORMATION 
PROFESSIONNELLE 
Direction des Relations de Travail 
Place Fontenoy, 1 
F - 75 350 PARIS 07 S P 
Tal: 
Antal aktioner samfinansieret af Kommissionen: 64 
Antal selvfinansierede aktionr: 160 
Samlet antal aktioner: 224 
Samlede omkostninger til gennemførelse af projekterne: 
5.4 99.431 ECU 
Fællesskabsstøtte: 870.344 ECU 
30 
Sammenfattende oversigt : 
De offentlige myndigheder og nationalkomiteen i Frankrig 
ønskede i forbindelse med Arbejdsmiljøåret at informere befolk 
ningen grundigt om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen. 
Nationalkomiteen i Frankrig satte sig to mål : 
- at informere alle på arbejdsmarkedet om emnet sikkerhed og 
sundhed på arbejdspladsen ved hjælp af en række aktioner og 
arrangementer på nationalt og lokalt plan; 
- at udbrede kendskabet til EF's arbejde på området sikkerhed 
og sundhed. 
Under ledelse af NatiOnalkomiteEn engagerede alle institutioner 
- ministerier, socialsikringsorganer - og alle involverede i 
det forebyggende arbejde - arbejdsmarkedets parter og private 
virksomheder - sig stærkt i, at Arbejdsmiljøåret skulle blive 
vellykket. 
Et af hovedarrangementerne i Frankrig i løbet af Arbejds­
miljøåret var "Forum International Travail-Santé 1992", der 
blev afholdt i Paris og samlede mere end 1.000 nationale og 
internationale eksperter inden for det forebyggende arbejde, 
som bl.a. skulle drøfte den nye situation som følge af EF-
direktiverne. 
19 fora om Arbejdsmiljøåret afholdtes på regionalt plan med 
deltagelse af mere end 8.000 personer, der er involveret i 
sikkerhed og sundhed på arbejdspladserne på lokalt plan. 
Arbejdsmiljøåret er blevet markeret ved afholdelse af en lang 
række arrangementer, hvoraf de vigtigste har været kommunika-
tionsfestivalen i Creusot, et europæisk møde vedrørende 
arbejdsmedicin, mødet i La Rochelle, forummet "Videnskab og 
sikkerhed" organiseret af "Centre National de la Recherche 
Scientifique" (C.N.R.S.). 
Endvidere er der i forbindelse med arbejdsmiI jøårot blevet 
iværksat en lang række uddannelsesaktiviteter vedrørende 
risikosektorer. F.eks. har "Transport Gouverneur" udviklet et 
personaliseret uddannelseskursus for alle sine ansatte for 
derved at gøre disse bevidste om sikkerhedsspørgsmål. 
"Etablissement National des Invalides de la Marine" har 
iværksat en uddannelsesaktion rettet mod alle, der er 
involveret i det forebyggende arbejde i fiskeriet. 
Arbejdsmiljøåret har ved at inddrage alle, der er involveret i 
det forebyggende arbejde, og på grund af kvaliteten og 
mangfoldigheden af de initiativer, der er blevet taget i 
forbindelse hermed, og de udvekslinger af erfaringer, det har 
muliggjort, været af stor betydning for bevidstgørelsen af 
arbejdstagerne om sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen. 
31 
C 7. IRLAND 
(Sammenfattende oversigt. For en fuldstændig rapport henvises 
til dokument RNIRL) 
Nationalt koordinationsudvalg: 
Et til formålet nedsat trepartsudvalg, hvis sammensætning 
fremgår af bilag 2. 
Ansvarlig: Hr. Leo COSTELLO 
Styringsorgan: 
HEALTH AND SAFETY AUTHORITY 
Hogan Place 
IRL - DUBLIN 2 
Tal: 
Antal aktioner samfinansieret af Kommissionen: 24 
Antal selvfinansierede aktioner: 17 
Samlet antal aktioner: 41 
Samlede omkostninger til gennemførelse af projekterne: 927.252 
ECU 
Fællesskabsstøtte: 235.421 ECU 
Sammenfattende oversigt : 
Det Europæiske Arbejdsmiljøår blev særdeles vel modtaget i 
Irland, og det er os en glæde at kunne meddele, at det i meget 
høj grad er lykkedes at nå de mål, der blev sat i forbindelse 
med Arbejdsmiljøåret. 
Målene var: 
- at bevidstgøre offentligheden om spørgsmål vedrørende 
sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen 
- at forbedre den foreliggende information om risici og de 
foranstaltninger, det er nødvendigt at træffe for at skabe et 
sikkert og sundt arbejdsmiljø 
- at forbedre formidlingen af oplysninger til målgruppen. 
Der blev nedsat et lille nationalt koordinationsudvalg, som 
repræsenterede en lang række organisationer; koordineringen 
blev forestået af "Health and Safety Authority". Koordina­
tionsudvalget udarbejdede et program for Arbejdsmiljøåret 
vedrørende følgende emner : 
- ren luft på arbejdspladsen 
- sikkerhed på arbejdspladsen 
- støj og vibrationer 
- trivsel på arbejdspladsen 
og omfattende følgende højrisikosektorer: 
- landbrug og fiskeri 
- kemisk industri 
- bygge- og anlægssektoren 
- små og mellemstore virksomheder. 
3 2 
I Irland koncentrerede man sig i programmet om de problemer, 
der er særlig vigtige på de irske arbejdspladser. Der blev 
udarbejdet en tidsplan, hvori der hver måned i Arbejdsmiljøåret 
ville blive lagt særlig vægt på et specielt emne. 
Der er med støtte fra EF blevet gennemført en lang række 
aktiviteter, herunder oplysnings-/bevidstgørelseskampagner, 
målrettede handlingsprogrammer, forskning og undersøgelser. Der 
er tale om aktiviteter, der umiddelbart har en række 
virkninger, og aktiviteter, der først vil få virkning efter 
Arbejdsmiljøårets afslutning. 
C.8. ITALIEN 
(Sammenfattende oversigt. For en fuldstændig rapport henvises 
til dokument RNITA) 
Nation<j I l koordinationaudva Lg : 
Et til formålet nedsat trepartsudvalg, hvis sammensætning 
fremgår af bilag 2. 
Ansvarlig: Fru Giovanna ROCCA-ERCOLI 
Styringsorgan: 
MINISTERIO DEL LAVORO E DELLA PREVIDENZA SOCIALE 
6, via Flavia 
I - 00167 ROMA 
Tal: 
Antal aktioner samfinansieret af Kommissionen: 42 
Antal selvfinansierede aktioner: 122 
Samlet antal aktioner: 164 
Samlede omkostninger til gennemførelse af projekterne: 
3.451.231 ECU 
Fællesskabsstøtte: 1.155.703 ECU 
Sammenfattende oversigt : 
Den informationskampagne, som EF gav stødet til ved at gøre 
1992 til Det Europæiske Arbejdsmiljøår, har vakt stor interesse 
og har haft en stor stimulerende virkning med hensyn til 
iværksættelse af informations- og uddannelsesinitiativer. 
Disse initiativer har i de fleste tilfælde ikke blot været hen­
vendt til de direkte berørte parter, men har også haft til 
formål at gøre befolkningen i almindelighed mere bevidst om 
spørgsmål i forbindelse med sikkerhed. 
Den konference, der på nationalt niveau markerede starten af 
arbejdsmiljøåret, var uden tvivl med til at fremme 
iværksættelsen af de forskellige initiativer. På denne 
konference drøftede arbejdsmarkedets parter indgående de 
forskellige sikkerhedsproblemer, først og fremmest i lyset af 
de nye fællesskabsnormer. 
33 
Nogle af de største nationale virksomheder har gjort sig 
positivt bemærket i forbindelse med Arbejdsmiljøårets 
initiativer, f.eks. Alitalia, de italienske statsbaner, det 
nationale elselskab ENEL og det nationale telefonselskab SIP. 
Foruden at bidrage til EF-kampagnen over for offentligheden i 
almindelighed ved at opsætte plakater fra EF i lufthavne, på 
stationer og i de af virksomhedernes egne lokaler, der er åbne 
for offentligheden, har de også gennemført virksomheds-
kampagner, der først og fremmest har været koncentreret om 
uddannelse af personalet. 
For at involvere personalet aktivt gennemførte Alitalia også en 
slogan-konkurrence vedrørende sikkerhed på arbejdspladsen, og 
fem forslag blev præmieret. 
Også i skolerne og på de videregående uddannelser har der været 
interesse for Arbejdsmiljøåret, og dette er kommet til udtryk i 
form af seminarer, konferencer og forelæggelse af forsknings­
projekter. 
For så vidt angår massemedierne, har fagpressen reageret 
positivt på kampagnen, men det samme kan ikke siges om de 
landsdækkende aviser og de private tv-stationer. Til gengæld 
har de offentlige tv-selskaber, med lidt forsinkelse, indledt 
et samarbejde, som man håber kan fortsættes. Det skal især 
fremhæves, at nyhedsudsendelsen på RAI 2 den 11. og 12. januar 
i to indslag i den daglige rubrik "Diogèn»'" I >< -skæl t i gede .sig 
med sikkerhed på arbejdspladsen. 
Endelig skal det oplyses, at myndighederne i samarbejde med 
arbejdsmarkedets parter allerede er nået langt med 
udarbejdelsen af undervisningsprogrammer inden for sikkerhed, 
der er specifikke for de enkelte sektorer, og som skal indgå 
som en fast del i erhvervsuddannelserne. 
C.9. LUXEMBOURG 
(Sammenfattende oversigt. For en fuldstændig rapport 
henvises til dokument RNLUX) 
Nationalt koordinationsudvalg: 
Et til formålet nedsat trepartsudvalg, hvis sammensætning 
fremgår af bilag 2. 
Ansvarlig: Hr. Paul WEBER 
Styringsorgan: 
INSPECTrON DU TRAVAIL ET DES MINES 
rue Zithe, 2 6 
L - 2010 LUXEMBOURG 
Tal: 
Antal aktioner samfinansieret af Kommissionen: 5 
Antal selvfinansierede aktioner: 9 
Samlet antal aktioner: 14 
Samlede omkostninger til gennemførelse af projekterne: 481.430 
ECU 
Fællesskabsstøtte: 206.885 ECU 
34 
Sammenfattende oversigt : 
1 Storhertugdømmet Luxembourg har Det Europæiske Arbejdsmiljøår 
været en anledning til at forbedre kendskabet til indholdet af 
den gældende lovgivning samt virkningerne af fællesskabs­
lovgivningen . 
Der findes på nuværende tidspunkt mere end 300 retstekster ved­
rørende sikkerhed og sundhed. 
Der er blevet fremlagt to lovforslag for Deputerkammeret, 
hvoraf det ene bl.a. har til formål at inkorporere direktiv 
8 9/3 91/EØF i den luxembourgske lovgivning, og det andet i 
særlig grad vedrører sundheden på arbejdspladsen. 
Endvidere har Arbejdstilsynet (Inspection du Travail et des 
Mines) i lyset af det indre marked og for at sikre, at de 
eksisterende love anvendes korrekt, fundet anledning til bl.a. 
at lade ca. 100 ansatte ved toldvæsenet deltage i et 
uddannelseskursus, således at disse vil kunne foretage en vis 
kontrol med sikkerheden og sundheden på arbejdspladsen. 
Uddannelseskurset afholdes inden for rammerne af et integreret 
trepartsprogram. 
Et af de vigtigste mål i Luxembourg har været at styrke 
forbindelserne til arbejdsmarkedets parter. Sideløbende hermed 
kan det konstateres, at man selv i sektorer, der er særligt 
vanskelige at mobilisere, har været meget positive over for 
bestræbelserne for at påvirke, uddanne og informere. 
CIO NEDERLANDENE 
(Sammenfattende oversigt. For en fuldstændig rapport 
henvises til dokument RNNLD) 
Nationalt koordinationsudvalg: 
Et til formålet nedsat trepartsudvalg, hvis sammensætning 
fremgår af bilag 2. 
Ansvarlig: Hr. D. J. OLIVIER 
Styringsorgan: 
DIRECTORAAT-GENERAL VAN DE ARBEID 
Postbus 90804 
NL 2'.09 LV's (IRAVENIIAGE 
Tal: 
Antal aktioner samfinansieret af Kommissionen: 2 7 
Antal selvfinansierede aktioner: 2 9 
Samlet antal aktioner: 56 
Samlede omkostninger til gennemførelse af projekterne: 
1.871.083 ECU 
Fællesskabsstøtte: 363.933 ECU 
35 
Sammenfattende oversigt: 
Politikken vedrørende arbejdsvilkår i Nederlandene, som kommer 
til udtryk i loven om arbejdsvilkår, tager først og fremmest 
sigte på arbejdsgivernes og arbejdstagernes eget ansvar. 
Udgangspunktet i den nederlandske politik er arbejdsmarkedets 
parters egen virksomhed. Disse er direkte berørt af problemerne 
og har derfor de bedste muligheder for selv at tage 
initiativer. Det er tillige i deres interesse, at formidlende 
instanser spiller en aktiv rolle på dette område. Set ud fra 
denne synsvinkel er aktiviteterne omkring Det Europæiske 
Arbejdsmiljøår i fuld overensstemmelse med grundprincipperne i 
den nederlandske lovgivning. Det Nationale Forbindelseskontor 
har da også først og fremmest ønsket at anspore erhvervslivet 
og de formidlende organisationer til at tage egne initiativer. 
Det Europæiske Års mål indgår i en større sammenhæng. Emner, 
som er blevet behandlet i forbindelse med Arbejdsmiljøåret, er 
i overensstemmelse med nationale pol i tiske valg. Aktiviteter 
Inden for rammerne af Det Europæiske År ståi i forbindelse med 
andre politiske initiativer, således at forskellige aktiviteter 
kan støtte hinanden. Denne synergi kan beskrives som følger: 
- de nederlandske myndigheders politik vedrørende arbejdsvilkår 
har forbindelse med den politik, der føres for at indskrænke 
fravær på grund af sygdom og arbejdsudygtighed; 
- den nederlandske politik vedrørende arbejdsvilkår tager 
særligt sigte på bestemte sektorer, og der er en tydelig 
overensstemmelse med prioriteringen af sektorerne inden for 
rammerne af Det Europæiske År; 
- emner, der er prioriteret i den nederlandske politik, er i 
overensstemmelse med de emner, der er blevet fastsat af Kom­
missionen for De Europæiske Fællesskaber, som f.eks. fysisk 
belastning, støj og vibrationer, psykisk belastning/triv­
sel/stress . 
I de kommende år må der lægges særlig vægt på evaluering og 
gennemførelse af direktiverne. Hvis dette skal kunne ske på en 
fornuftig måde, må de berørte parter informeres klart og utve­
tydigt. Den udsendelse af informationsmateriale, der har fundet 
sted inden for rammerne af Det Europæiske År, har ydet et 
betydningsfuldt bidrag dertil. For så vidt angår de små og 
mellemstore virksomheder bemærkes det, at der stadig er et 
stort behov for oplysning. De små og mellemstore virksomheder 
har foruden gode informationer også behov for praktisk støtte. 
Et eksempel på behovet for praktisk støtte er de nye krav 
vedrørende bestemmelse og vurdering af risiciene. På det 
nationale plan kan brancheorganisationer spille en vigtig rolle 
på dette område. 
CII PORTUGAL 
(Sammenfattende oversigt. For en fuldstændig rapport henvises 
til dokument RNPRT) 
Nationalt koordinationsudvalg: 
Et til formålet nedsat trepartsudvalg, hvis sammensætning 
fremgår af bilag 2. 
Ansvarlig: Fru PINTO MARVAO 
36 
Styringsorgan: 
DIRECCAO-GERAL DE HIGIENE & SEGURANCA DO TRABALHO 
Avenida da Republica, 84-5° 
P - 1600 LISBOA 
Tal: 
Antal aktioner samfinansieret af Kommissionen: 16 
Antal selvfinansierede aktioner: 750 
Samlet antal aktioner: 766 
Samlede omkostninger til gennemførelse af projekterne: R73.162 
ECU 
Fællesskabsstøtte: 392.368 ECU 
Sammenfattende oversigt: 
For Portugals vedkommende kommer Det Europæiske Arbejdsmiljøår 
på det bedst mulige tidspunkt af følgende årsager: 
- behov for en uddybning af den sociale dimension i det indre 
marked 
- større udbredelse af kendskabet til fællesskabslovgivning og 
fællesskabsnormer om sikkerhed, hygiejne og sundhed på 
arbejdspladsen og til tekniske og organisatoriske aspekter-
vedrørende forebyggelse af erhvervsrisici 
- styrkelse af de aftaler, der er indgået mellem arbejds­
markedets parter 
- nedsættelse af antallet af arbejdsulykker og erhvervs­
sygdomme . 
I den forbindelse har det nationale program inddraget 
initiativer af forskellig art, først og fremmest vedrørende 
emneområder og sektorer, som er højt prioriterede i Det 
Europæiske Fællesskab. 
Hvad angår de initiativer, der blev taget i løbet af Det Euro­
pæiske Arbejdsmiljøår, skal det særligt fremhæves, at den måde, 
hvorpå initiativerne er blevet fremlagt og gennemført, viser 
samfundets organisatoriske evner, mere opmærksomhed og 
motivation hos arbejdsgivere, fagfolk og arbejdstagere med 
hensyn til sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen, 
større enighed på arbejdsmarkedet om betydningen af disse 
spørgsmål. Desuden skal der peges på: anerkendelse af 
betydningen af Fællesskabets bidrag til en forbedring af 
sikkerheds- og sundhedsforholdene på arbejdspladsen, mangel på 
specialister og fagfolk inden for området sikkerhed, hygiejne 
og sundhed på arbejdspladsen og vanskeligheder for de små og 
mellemstore virksomheder med hurtigt og bedst muligt at til 
passe sig de krav, der fastsættes i fællesskabsbestemmelserne. 
Hvad angår de forskellige aktivitetsforslag er der generel 
enighed om, at en gennemførelse af aftalen om sikkerhed, 
hygiejne og sundhed på arbejdspladsen, som er indgået mellem 
regeringen og arbejdsmarkedets parter, er yderst vigtig for 
alle foranstaltninger, der berører de forskellige områder her 
indenfor. 
37 
En analyse af Det Europæiske Arbejdsmiljøår i Portugal giver et 
meget positivt resultat, således at man på baggrund af den 
dynamiske udvikling, det har igangsat, allerede nu kan fremhæve 
nogle arbejdsperspektiver såsom gennemførelsen af den "Forebyg­
gelsesuge", som skal finde sted i hvert distrikt. 
C 12 DET FORENEDE KONGERIGE 
(Sammenfattende oversigt. For en fuldstændig rapport 
henvises til dokument RNGBR) 
Nationalt koordinationsudvalg: 
Et til formålet nedsat trepartsudvalg, hvis sammensætning 
fremgår af bilag 2. 
Ansvarlig: Fru Felicity HARTE 
Styringsorgan: 
HEALTH & SAFETY EXECUTIVE 
Baynards House 
Chepstow Place 
UK - LONDON W2 4TF 
Tal: 
Antal aktioner samfinansieret af Kommissionen: 102 
Antal selvfinansierede aktioner: 419 
Samlet antal aktioner: 521 
Samlede omkostninger til gennemførelse af projekterne: 
4.241.853 
Fællesskabsstøtte: 977.354 ECU 
Sammenfattende oversigt : 
Prioriterede områder: 
At påvirke, informere og stimulere til handling med henblik på 
at forbedre de sikkerheds- og sundhedsmæssige forhold på 
arbejdspladserne, i særdeleshed i de små virksomheder. 
Oplysningskampagner : 
Arbejdsmiljøåret indledtes over hele landet med taler og 
pressekonferencer. Der har året igennem været god mediedækning 
på lokalt plan og i branchepressen i erhvervslivet. 
Arrangementer : 
Blandt de aktiviteter, der har modtaget fællesskabsstøtte, er 
seminarer, udarbejdelse af undervisningsmateriale, belønnings-
ordninger og gadeshows. Mere end 80% af aktiviteterne har som 
målgruppe haft mindre virksomheder og 60% unge lærlinge. Den 
nationale konference omhandlede gennemførelsen af 
fællesskabslovgivningen vedrørende sikkerhed og sundhed. Af 
andre større arrangementer kan nævnes to konferencer om sundhed 
på arbejdspladsen; oprettelse af en pris i forbindelse med 
"National Training Awards"; en konference og en udstilling om 
Arbejdsmiljøårets fire temaer; kampagner vedrørende landbruget, 
bygge- og anlægssektoren, støj, sundhed på arbejdspladsen, små 
virksomheder og de nye direktiver. 
38 
Ugen for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen (23.-27. 
november 1992): informationspakker udsendtes til 100.000 
virksomheder, og 1.500 arbejdspladser deltog. Der blev afholdt 
arrangementer hver dag i hele landet. 
Evaluering : 
Mængden af forskellige aktiviteter og bredden heri viser, at 
Arbejdsmiljøåret er blevet modtaget med begejstring. Ikke alene 
sikkerhedsspecialister, men også arbejdstagere deltog i aktivi­
teterne . 
39 
D. ANDRE AKTIVITETER 
D.l. Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) 
D.2. Arbej dsgiverorganisationerne 
D.3. Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) 
D.l. Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) 
EFS har i løbet af Arbejdsmiljøåret udarbejdet forskellige 
uddannelses- og informationsprojekter rettet mod arbejdsta­
gernes repræsentanter. 
Blandt disse skal navnlig fremhæves tilrettelæggelsen og 
afholdelsen af seminarer og kollokvier med henblik på at 
skabe større bevidsthed i fagbevægelsen om fællesskabs­
initiativernes betydning, understrege vigtigheden af 
forebyggende arbejde, identificere og udbrede kendskabet til 
eksempler på god praksis, der kan udgøre en fælles 
referenceramme for fagforeningernes initiativer. 
Disse arrangementer var koncentreret om en række hovedemner 
inden for sikkerhed, hygiejne og sundhed såsom forvaltning af 
sundhed og sikkerhed, erhvervsbetingede kræftformer, ren luft 
og trivsel på arbejdspladsen. 
Nogle aktioner omhandlede den europæiske definition af 
risikovurdering, arbejdstagernes og deres repræsentanters 
rolle i risikovurderingsprocessen samt forebyggende foran 
staltninger på arbejdspladserne i EFTA landene og i 
Fællesskabets medlemsstater. 
Aktioner gennemført af EFS inden for rammerne af Det 
Europæiske År: 
- Planlægning og tilrettelæggelse af en konference om fore­
byggelse på arbejdspladserne i EF- og EFTA-landene - 21. og 
22. december 1992 - Luxembourg. 
- Tilrettelæggelse og afholdelse af to seminarer: 
- Ren luft - 15.16.17./10/92 - Thessaloniki 
- Trivsel, på arbejdspladsen - 15 . 16 ./l 1/1992 -
Amsterdam 
- Tilrettelæggelse og afholdelse af to seminarer om emnet 
sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen 
Forvaltning af sundhed og sikkerhed - 22. og 23. juni 1992 
- København 
Erhvervsbetingede kræftformer - 18. og 19. januar 1993 -
Hattingen 
- Planlægning og fremstilling af en film om forebyggelse af 
erhvervssygdomme, der tager sigte på uddannelse og informe­
ring af de ansvarlige for sikkerheden i virksomhederne 
1992 - Frankrig 
40 
- Europæisk seminar om emnet risikovurdering på arbejds­
pladsen rettet mod arbejdstagere og deres repræsentanter 
8. og 11. september 1993 - Rom 
- Projekt vedrørende uddannelse af arbejdstagernes repræsen­
tanter . 
Gennemførelse af en spørgeskemaundersøgelse eft.erfulgt af 
udarbejdelse af et debatoplæg med beskrivelse af de lovgiv­
ningsmæssige rammer, talangivelser og uddannelsesmetoder -
juni 1993/juni 1994 - Bruxelles/Luxembourg 
D.2. Arbej dsgiverorganisationerne 
Arbejdsgiverorganisationerne har generelt benyttet sig af de 
muligheder, som Det Europæiske År har medført, til at 
bevidstgøre og oplyse deres medlemmer om fællesskabs­
initiativerne . 
Denne indsats har fremmet et bedre kendskab til de europæiske 
standarder, der allerede er vedtaget, navnlig takket være 
styrkelsen af informationssystemerne, undervisnings- og 
uddannelsesprogrammerne og aktioner, der hovedsagelig hen 
vender sig til de små og mellemstore virksomheder. 
Arbejdsgiverne har deltaget i tilrettelæggelsen af en række 
af de arrangementer, der er beskrevet i denne rapport. De har 
delfaget i nationalkomiteerne, i talrige møder, udsti 11Ingei 
og konkurrencer med henblik på at udvikle emnerne for Det 
Europæiske År, idet de navnlig har understreget betydningen 
af god praksis i forbindelse med sikkerhed og sundhed på 
arbej dspladsen. 
Filmfestivalen understregede arbejdsgivernes store indsats på 
området uddannelse og information ved hjælp af video­
teknikker, en indsats, som de har til hensigt at videreføre. 
D.3. Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) 
EFTA-landene tillægger arbejdsmiljøanliggender stor betydning, 
navnlig på baggrund af ikrafttrædelsen af aftalen om Det 
Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS). 
Inden for rammerne af Det Europæiske Arbejdsmiljøår har Den 
Europæiske Frihandelssammenslutning nedsat en ekspertgruppe, 
der har holdt flere møder med henblik på at udveksl.«1 
oplysninger og med egne finansielle midler tilrettelægge fælles 
aktiviteter for de 7 medlemsstater. I den forbindelse kan 
nævnes konferencen i Oslo om "Problemer med tilknytning til 
arbejdsmiljøet - år 2000 " . Andre aktiviteter er iværksat på 
med 1emsstatsplan. 
Nedenfor gives en oversigt over aktioner gennemført i 
medlemsstater : 
- I Østrig var de iværksatte aktioner koncentreret om følgende 
emner: 
* sundhedsundervisning i skolerne og undervisning i forebyg­
gelse af risici; 
* forebyggelse af arbejdsulykker; 
41 
* underretning af arbejdstagere og arbejdsgivere i små og 
mellemstore virksomheder om de nye nationale bestemmelser 
og fællesskabsbestemmelserne på området sundhed og 
sikkerhed på arbejdspladsen; 
* gennemførelse af en kampagne til bevidstgørelse af befolk­
ningen om sundhedsspørgsmål og eksisterende foranstalt­
ninger på sikkerhedsområdet. 
Hovedemnet i Finland var arbejdsmiljø, især i forbindelse med 
forberedelserne til ikrafttrædelsen af dokumentet vedrørende 
EØS. I forbindelse med en lang række nationale og inter­
nationale aktiviteter, herunder seminarer, behandledes emner 
som den erhvervsaktive befolknings stigende aldersgennemsnit og 
følgerne heraf og tilsyn med sundhed og sikkerhed på 
arbej dspladsen. 
I Island prioriteredes følgende emneområder: 
* konsolidering af sikkerhedssystemerne i virksomheder og 
institutioner 
* etablering af sundhedstjenester på arbejdspladserne i samar­
bejde med sundhedscentrene; i en første fase prioriteredes 
beskyttelse af hørelsen 
* forbedring af statistikkerne vedrørende arbejdsulykker og 
erhvervssygdomme; dette projekt gennemføres i samarbejde med 
sundhedstjenesterne. 
Arbejdsmiljøårets temaer toges op i forbindelse med en række 
arrangementer tilrettelagt af fagforeninger og forskellige 
erhvervsorganisationer. 
Norge har foruden to konferencer, der afholdtes i efteråret 
1992, gennemført aktioner, der især fokuserede på: 
* risici i forbindelse med anvendelse af kemiske stoffer 
* arbejdsvilkårene i de offentlige tjenester (herunder 
sundhedstjenester) 
* arbejdsvilkår og sundhedsproblemer i hotel- og restaurations­
branchen . 
I Sverige gennemførtes der talrige aktiviteter i forbindelse 
med Arbejdsmiljøåret; hovedarrangementet var en konference om 
"kvindernes status i arbejdslivet", afholdt af den svenske 
nationalkomité den 24. maj 1993. 
Den føderale schweiziske regering og den føderale 
nationalkomité bevilgede henholdsvis 520.000 SFR og 600.000 SFR 
til aktiviteter i forbindelse med Det Europæiske 
Arbejdsmiljøår. Midlerne fordeltes af en national 
forbindelseskomité, sammensat på et trepartsgrundlag, efter 
samme procedure som i Fællesskabets medlemsstater. Seksten 
projekter modtog støtte, og mange andre afvikledes uden støtte. 
Bl.a. kan nævnes et projekt vedrørende forebyggelse af 
rygskader i bygge- og anlægssektoren og træindustrien samt en 
informationskampagne "Sikkerhed i alle erhvervssektorer"; der 
afholdtes endvidere seks konferencer om sundhed og hygiejne på 
arbejdspladsen, hvortil kommer informationsbrochurer om de 
samme emner. 
42 
E. - ANVENDELSE AF BUDGETTET 
E.1 TILDELING AF STØTTEMIDLER 
E.2 FORDELINGSNØGLE 
E.3 SYNTESESKEMA 
Med støtte fra Europa-Parlamentet opførtes en bevilling på 7,7 
mio ECU på budgetpost B3-4320 i De Europæiske Fællesskabers 
budget for regnskabsåret 1992, og 4,3 mio ECU for 1993, dvs. i 
alt 12 mio ECU. 
E.l TILDELING AF STØTTEMIDLER 
Artikel 4 og 5 i afgørelsen af 25. juli 1991 fastsætter nærmere 
bestemmelser vedrørende tildeling af støttemidler og anfører, 
at mindst 50% af de disponible bevillinger bør anvendes til 
samfinansiering af de aktioner, der er nævnt i del II, afsnit 
B, i bilaget til rådsafgøreisen. 
Disse aktioner er nærmere beskrevet i afsnit C i nærværende 
dokument. 
Midlerne fordeltes efter følgende procedure: 
- Ansøgerne forelagde deres ansøgning for nationalkomiteen (jf. . 
B.l.c.). Nationalkomiteerne har således fået forelagt mere 
end 1.961 ansøgninger. 
Nationalkomiteerne videresendte til Kommissionen erlle ansøg 
ningerne om støtte, der inddeltes i tre kategorier: 
a) ansøgninger, om hvilke nationalkomiteerne havde 
afgivet positiv udtalelse, og som lå inden for 
rammerne af nationalkomiteernes disponible budget -
midler 
b) ansøgninger, der var afvist af nationalkomiteen, men 
som opfyldte Arbejdsmiljøårets målsætninger 
c) ansøgninger, der var afvist på grund af manglende 
opfyldelse af Arbejdsmiljøårets målsætninger. 
Kommissionen forelagde alle ansøgningerne for Den Rådgivende 
Styringsgruppe (jf. B.l.b.), med henblik på en udtalelse. 
Den Rådgivende Styringsgruppe afgav udtalelse om samtlige 
projekter, der forelagdes det af Kommissionen. 
Kommissionen har taget størst muligt hensyn til Den 
Rådgivende Styringsgruppes udtalelse i forbindelse med 
tildelingen af økonomisk støtte. 
E.2 FORDELINGSNØGLE 
Den anvendte fordelingsnøgle til fastlæggelse af 
støttemidlerne til de enkelte medlemsstater foresloges af 
Kommissionen og godkendtes af Den Rådgivende Styringsgruppe. 
Ifølge fordelingsnøglen tildeles det enkelte land en vis 
procentdel af det samlede beløb, beregnet som følger: 
- hver medlemsstat modtager en basistildeling på 2,78% 
- bevillingen til den enkelte medlemsstat øges i forhold til 
størrelsen af landets erhvervsaktive befolkning, idet 
arbejdspladser i risikosektorerne (landbrug, fiskeri, 
bygge- og anlæg) og i de små og mellemstore virksomheder 
vejer dobbelt. 
43 
Ud fra disse kriterier ser fordelingen i % således ud: 
Belgien 4, 5 
Danmark 4, 2 
Tyskland 16 , 4 
Spanien 10,7 
Frankrig 12,2 
Grækenland 5, 3 
Irland 3, 3 
Italien 16,2 
Luxembourg 2, 9 
Nederlandene 5,1 
Portugal 5, 5 
Det Forenede 
Kongerige 13,7 
E.3 SYNTESESKEMA 
E.3 - Konsolideret budgetrapport over regnskabsårene 1992 og 1993 
Foreløbige oplysninger 
Budgetpost: B3-4320 Europæisk Miljøår 
FORPLIGTELSESBEVILLINGER 
Referencer i bilag til Rådets afgørelser Del A: Aktiviteter udelukkende finansieret ever fællesskabs­
budgettet Del B: SAMU3T 
Samfinan- BELØB 
sierede 
aktioner 
Referencer i Rådet6 afczrelser II.A.la. 
II.A.l.b 
II.A.2.a [I.A.l.c EI.A.2.b i-.A.-i .a [IA. 3 .b 
Medl erstat Kor.r erer.cer 
Festivaler Nationale 
konference i TY, video BrociTurer, Kanpagner, 
pjecer logo (skør.; 
! skzr.) Del A Del 3 
3evi lims 
DK 185 CCC 
72 700 65 000 
65 000 
56 300 
65 CGC 116 954 
45 720 
174 716 
28 5S5 se 15S 52 438 
54 542 
212 974 
138 952 279 133 
390 421 
657 879 
324 655 321 029 
255 62"? 
1 169 971 
763 335 600 161 
690 047 
1 827 850 
1 087 990 5,0 
5,8 
15,2 
9,1 
216 478 66 175 
65 C00 51 362 
102 705 1C5 031 
45 628 153 432 
68 827 381 000 
493 638 87C 344 
378 ICC 1 251 345 
876 739 10,4 
7,3 
IRL 65 000 
65 000 29 983 
109 852 23 41C 
135 46" 12 854 
:i0 377 166 248 
524 697 235 421 
1 155 703 401 669 
1 680 400 3,3 
14,0 
65 000 
65 000 7 747 
101 625 24 966 
43 906 37 660 
66 230 135 374 
276 761 206 885 
363 833 342 259 
640 553 2,9 
5,3 
P 
UK 152 328 65 000 
65 000 55 136 
184 649 4 7 350 
117 945 71 424 
177 911 391 239 
545 504 392 368 
977 354 783 607 6,5 
1 522 859 12,7 
I alt rtedlemsstater 
Generel anvendelse 
TOTAL 
Total i % 63C 506 
630 506 
5,3 772 475 
772 475 
6,4 1 009 036 
1 009 035 
8,4 860 910 
117 397 
978 307 
8,2 1 298 621 
177 985 
1 475 706 
12,3 4 571 547 
294 482 
4 866 029 
40,6 7 133 971 
7 133 971 
59,4 11 705 518 97,5 
294 482 2,5 
12 000 000 100,0 
100,0 
44 
Fo rkla rondbe^mærkn i nger 
.1) De beløb, dor angives i skemaet, or loriHøbi'ji-, foj :;å vidt nom 
gennemførelsen af budgettet ikke er afsluttet. "I do tilfælde, hvor 
beløbene er baseret på skøn, gøres der opmærksom herpå i selve 
skemaet. 
b) Visse aktioner under del A, navnlig de nationale konferencer og 
støtten til tv-kæderne, er ikke helt og holdent finansieret over 
fællesskabsbudgettet, idet de også har modtaget støtte fra anden 
side. 
c) Kolonnen "bevillinger del B" repræsenterer den samlede bevilling, 
der er tildelt den enkelte medlemsstat på grundlag af objektive 
kriterier såsom erhvervsaktiv befolkning, beskæftigelse i 
risikosektorer og i de små og mellemstore virksomheder. Disse 
kriterier er godkendt af Den Rådgivende Styringsgruppe (jf. afsnit 
E.2) . Der er tale om forpligtelsesbevillinger og ikke om den 
endelige udbetaling af de pågældende støttemidler. En del af 
udbetalingerne er ved at blive gennemført, medens andre er forskudt 
i forhold til forpligtelsesbevillingerne. 
d) KoLomien "konferencer, festival" omf.it.t.ei åbn i ngskol lok vi et 
(Lissabon) (punkt B.2.a), afslutninyskollokviet (København) (punkt 
B.2.b) og evalueringskollokviet (Dûsseldorf) (punkt B.2.c) samt 
filmfestivalen (Thessaloniki) (punkt B.2.d) 
e) Kolonnen "nationale konferencer" omfatter midler stillet til 
rådighed for nationalkomiteerne til afholdelse af konferencer, 
kollokvier og seminarer som fastsat i del A i Rådets afgørelse 
(afsnit B.2.c). I de fleste tilfælde dækker disse beløb ikke de 
samlede udgifter til gennemførelse af disse aktioner. 
f) "TV og video"-aktioner omfatter støtte til nationale TV-kæder samt 
andre aktioner til fremme af videobånd (udsendelse af katalog over 
undervisningsfilm, oversættelse af film, udveksling af nationale 
produktioner) (punkt B.4.c). Bevillingerne til sidstnævnte aktioner 
fordeltes mellem medlemsstaterne efter den i afsnit E.2 omtalte 
fordelingsnøgle. 
g) Aktionerne vedrørende udarbejdelse af brochurer og pjecer omfatter 
planlægning, fremstilling og udsendelse af de forskellige 
publikationer i forbindelse med Arbejdsmiljøåret (punkt B.4.d). 
Fordelingen mellem medlemsstaterne er baseret på den ovenfor 
omtalte fordelingsnøgle. 
h) Aktioner vedrørende informationskampagne og udbredelse af logoet 
omfatter planlægning, fremstilling og udbredelse af PR-materiale 
(posters, plakater, brochurer, kampagneartikler) (punkt B.4.b) samt 
PR-aktioner og opinionsundersøgelser gennemført i løbet af 
Arbejdsmiljøåret (punkt B.4.e). Fordelingen mellem medlemsstaterne 
er baseret på den tidligere nævnte fordelingsnøgle. 
i) Budgetposten "generel anvendelse" omfatter beløb anvendt inden for 
rammerne af de informationsaktiviteter, som Kommissionen selv har 
forestået. 
45 
F. konklusioner og fremtidsperspjektiver 
Rådet fremsatte i sin afgørelse af 25. juli 1991 om et handlings­
program for det europæiske arbejdsmiljøår følgende betragtninger 
det tredje handlingsprogram på området sundhed og sikkerhed 
afsluttes i 1992, og det vil derfor være hensigtsmæssigt at 
gøre status herover og påvise dets indre logik samt understrege 
betydningen af, at arbejdsgivere og arbejdstagere engagerer sig 
i dette spørgsmål; 
bevidstgørelse af offentligheden og oplysning, bevidstgørelse 
og uddannelse af arbejdsgivere og arbejdstagere er af afgørende 
betydning for, at det tredje handlingsprogram giver de ønskede 
resultater; 
kendskabet til indholdet og følgerne af fællesskabslovgivningen 
på dette område skal forbedres. 
Formålet med Arbejdsmiljøåret er "at gennemføre en række aktioner 
med henblik på at fremme og nyttiggøre den lange række 
foranstaltninger, som er vedtaget på området sikkerhed, hygiejne og 
sundhed på arbejdspladsen". 
Efter gennemførelsen af dette "Arbejdsmiljøår" gøres der i dette 
dokument rede for de opnåede resultater. En meget detaljeret 
kvantitativ analyse af resultaterne viser, at de europæiske fonde, 
der har deltaget i projekter i medlemsstaterne, har givet anledning 
til en ekstra finansiering på 20 millioner fra iværksætterne af 
projekter, hvilket viser den store interesse for de emner, der 
indgik i Arbejdsmiljøåret. Næsten 60% af projekterne vedrørte små 
og mellemstore virksomheder. Derudover er mere end 2.000 projekter 
blevet gennemført uden fællesskabsstøtte. 
Betydningen af disse projekter, der supplerede Kommissionens 
initiativer, er blevet undersøgt i en EUROBAROMETER-undersøgelse, 
som viser, at næsten hver femte europæer, dvs. omkring 50 millioner 
borgere over 15 år, har været berørt af disse aktioner, og at 
næsten to tredjedele af de europæiske arbejdstagere er enige i, at 
Det Europæiske Fællesskab bør træffe alle de nødvendige 
foranstaltninger for at sikre sundhed, sikkerhed og hygiejne på 
arbejdspladsen. 
Der er tre vigtige årsager, der kan forklare arbejdstagernes 
positive holdning til dette initiativ. 
Den første årsag er, at der blandt arbejdstagere og arbejdsgivere 
findes en stor og reel forventning om informationer om beskyttelse 
af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. Dette fremgik allerede 
af den EUROBAROMETER-undersøgelse, der blev gennemført i marts 
1991. Arbejdstagere og arbejdsgivere tillægger de aktioner, som 
Fællesskabet gennemfører inden for fremme af forskning og 
udbredelse af information, stor betydning, jf. EUROBAROMETER-
undersøgelsen i foråret 1993. 
Den anden årsag skal findes i arbejdstager- og arbejdsgiver­
organisationernes omfattende og umiddelbare arrangement i 
informationskampagnen, navnlig via Det Rådgivende Udvalg. 
Udbredelsen af budskaber og bevidstgørelse har via de formidlere, 
som disse organisationer råder over, været meget omfattende. 
Den tredje årsag ligger i, at størstedelen af nationalkomiteerne 
har deltaget og har været meget motiverede. Nationalkomiteerne har 
som et led i gennemførelsen af subsidiaritetsprincippet fastlagt de 
nationale retningslinjer og prioriteter. 
46 
Kommissionen har under gennemførelsen af denne afgørelse søgt at 
fremme overensstemmelsen mellem ønsket om det bedste forhold mellem 
omkostninger/effektivitet og gennemførelsen af subsidiaritets­
begrebet. De trepartsstrukturer, der er blevet oprettet på 
nationalt plan, er således i vid udstrækning blevet inddraget, og 
mens Kommissionen har varetaget koordineringen af samtlige 
aktioner, er det medlemsstaterne, der i overensstemmelse med deres 
nationale identitet og med opretholdelse af deres kompetence har 
udviklet de initiativer, der bedst svarer til arbejdsmarkedets 
parters forventninger. Et konkret bevis for denne decentralisering 
er, at næsten tO tredjedele af de afsatte bevillinger til denne 
kampagne er gået til nationale initiativer, hvor man klart har 
fremmet gennemførelsen af aktioner i virksomheder, og navnlig i de 
små og mellemstore virksomheder. 
Betydningen af dette skridt bekræftes af, at en række medlemsstater 
efter afslutningen af året har besluttet at opretholde disse struk­
turer for at sikre formidlingen af fællesskabsinformation på 
området, og de udgør således et logistisk grundlag for fremtidige 
aktioner. 
På et helt andet plan har Arbejdsmiljøåret gennem d«-t.s omfattende 
resultater navnlig blandt arbejdstagere og <i1 be jd:;y ivere givet 
anledning til omfattende drøftelser ai, hvuidaii ivil Lcsskahel :.; 
fremtidige aktioner på området sikkerhed og suiidhodsboskyf l e 1 : ;< • på 
arbejdspladsen bør forme sig. Arbejdsmiljøåret er i denne henseende 
bindeleddet mellem resultaterne af de tidligere programmer og tast 
Læggelsen af en fremtidig politik. 
Kommissionen overvejer således at forlænge nogle at de aktioner, 
der på informationsområdet blev iværksat i løbet af Arbejds-
miljøåret. Det forekommer således nødvendigt i højere grad at 
imødekomme europæernes forventninger, sådan som de kom til udtryk i 
løbet af året - bekræftet af resultaterne af EUROBAROMETER-
undersøgelsen gennemført i foråret 1993 - og således på det mere 
generelle plan imødekomme institutionernes vilje til at gøre 
fællesskabsaktionerne og Kommissionens vilje til at udarbejde 
sektoropdelte informationsprogrammer inden for rammerne af en 
generel informationspolitik mere synlige. Det drejer sig endvidere 
nu om under hensyntagen til den vigtige rolle, som information 
spiller i forbindelse med forebyggelse af arbejdsulykker og 
erhvervssygdomme, at rentabilisere de omfattende investeringer, der 
blev foretaget i løbet af Arbejdsmiljøåret, både af Fællesskabet og 
af medlemsstaterne, virksomhederne og arbejdsmarkedets parter. 
På grundlag de kommentarer, der er indhentet i løbet af 
Arbejdsmiljøåret, og på grundlag af de henstillinger, som Det 
Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på 
Arbejdspladsen har fremsat, vil Kommissionen nu udarbejde et 
dokument, hvori vil være defineret "de generelle rammer for EF-
Kommissionens aktioner på området sikkerhed og sundhed på 
arbejdspladsen frem til år 2000", og hvis mål skal være: 
at sørge for, at medlemsstaterne gennemfører fællesskabsinitia­
tiverne korrekt, og at de træffer de nødvendige 
foranstaltninger til at sikre en passende gennemførelse af den 
afledte ret; 
at fremme Fællesskabets arbejde på dette område, herunder hele 
den lovgivning, der er udarbejdet, i tredjelande; 
fortsat at fremme sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen. 
47 
Kommissionens informationsaktiviteter bør dreje sig om 
regelmæssige informationsaktioner, der har til formål at fremme 
en korrekt gennemførelse af fællesskabsinitiativerne i medlems­
staterne; ' fremme af sikkerhedsbestemmelserne i risikosekto­
rerne; fremme af audiovisuelle produkter beregnet til 
uddannelse og information om sundhed og sikkerhed; 
bevidstgørelse af de små og mellemstore virksomheder, der har 
vist sig at være en meget omfattende målgruppe, som er svær at 
nå; udvikling af bedre metoder til at nå de unge under 
uddannelse eller i det første job; 
generelle bevidstgørelseskampagner koordineret på europæisk 
plan i form af en dag eller en uge vedrørende sundhed og 
sikkerhed på arbejdspladsen, der afholdes hvert år. 
Kommissionen påtænker endvidere en intensivering af udvekslingerne 
af informationer mellem medlemsstaterne via Fællesskabets 
informationsudvekslingssystem, der får stadig større succes. 
Arbejdsmiljøåret har således ført til en bevidstgørelse af en stor 
del af den brede befolkning og af den erhvervsaktive befolkning om 
Fællesskabets initiativer på området sikkerhed og 
sundhedsbeskyttelse på arbejdspladsen. Det har vist, at de 
offentlige myndigheder, arbejdstagerorganisationerne og 
arbejdsgiverorganisationerne kan mobiliseres effektivt omkring 
forud fastsatte emner. De aktioner, der er blevet gennemført i 
virksomhederne i løbet af arbejdsmiljøåret har bidraget til at 
forbedre arbejdsvilkårene, og de kan tjene som eksempel og udbredes 
yderligere. 
Der er ved denne lejlighed blevet oprettet forbindelser og 
kommunikationsnet, hvor mange har besluttet at videreføre deres 
aktiviteter for således at fungere som formidlere mellem 
Fællesskabet, virksomhederne og arbejdsmarkedets parter. 
En række tredjelande har vist stor interesse for Fællesskabets 
aktioner på dette område. 
Man kan således anse Arbejdsmiljøåret for at være en investering, 
der har muliggjort dels en dybtgående bevidstgørelse af en stor del 
af den erhvervsaktive befolkning i Europa omkring sikkerhed og 
sundhedsbeskyttelse på arbejdspladsen, dels en mobilisering, der i 
størstedelen af medlemsstaterne fortsat vil få virkninger, som 
Kommissionen agter at støtte. 
i'1 
BILAG I 
LISTE OVER MEDLEMMERNE AF DET RÅDGIVENDE 
STYRINGSUDVALG 
Président : Yves MORETTINI, Chef de l'unité V/F/5 
C.C.E. 
Luxembourg 
BELGIQUE 
M. Paul SILON 
Ministère du Travail 
Rue Belliard, 53 
B - 1040 BRUXELLES 
DANEMARK 
Mr E. ANDERSEN 
Direktoratet for arbejdstilsynet 
Landskronagade 33-35 
DK - 2100 KOBENHAVN 0 
ALLEMAGNE 
Dr. Walter Eichendorf 
Leiter der Abteilung Ôfïentlichkeitsarbeit 
Hauptverband der gewerblichen Benifsgenossenschaften 
Postfach 2052 
D - 53754 Sankt Augustin 
GRECE 
Mr ILIOPOULOS 
Technical Inspector 
Ministry of Labour 
40, Pireos 40 
GR - 10182 ATHENS - GREECE 
GRANDE-BRETAGNE 
Mrs Felicity HARTE 
Health and Safety Executive 
Room 439, Chepstow Place, 1 
UK-LONDON W2 4TF 
IRLANDE 
Mr Leo COSTELO 
Health and Safety Authority 
Hogan Place 
IRL - DUBLIN 2 
ESPAGNE 
D. Florentino ALONSO ARENAL 
Instituto Nacional de la Seguridad e Higiene en el Trabajo 
C/Torrelaguna, 73 
ES - MADRID 28027 
FRANCE 
Molle BERTHEXENE 
Ministère du Travail, de l'Emploi et de la Formation professionnelle 
Direction des Relations du 'Travail 
1, Place de Fontenoy 
F - 75700 PARIS 
LUXEMBOURG 
M. Paul WEBER 
Directeur de l'Inspection du Travail et des Mines 
B.P. 27 
26, rue Zithe 
L - 2010 LUXEMBOURG 
ITALIE 
Dott.ssa ROCCA 
Ministero del Lavoro 
Via Flavia, 6 
IT - 00187 ROMA 
PAYS-BAS 
Drs. OLIVIER 
Mi nisterie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid 
Postbus 90804 
NL - 2509 DEN HAGUE 
u 
PORTUGAL 
Sra. Josefina da Encarnacao PINTO MARVAO 
MTSS/DG Higiene e Segurança do Trabalho 
Av. Republica, 84-5° 
P - 1600 LISBOA 
BILAG II 
LISTE OVER MEDLEMMERNE AF DE NATIONALE 
KOORDINATIONSUDVALG 
BELGIQUE 
Leden van de begeleidingsgroep Europees Jaar Veiligheid en Gezondheid 
De Heer Ir. M. HESELMANS 
De Heer Bernard NOËL 
De Heer Ir W XUALLAERT 
De Heer R. VANDENHOUT 
De Heer H. VERWAETERMEULEN Adviseur - Kabinet van Tewerkstelling en Arbeid 
Nationaal Secretaris 
Directeur-generaal van de Administrate van de 
Arbeidsveiligheid 
Personeelsdi recteur 
Lid van de Hoge Raad voor Veiligheid 
De Heer F. PHILIPS 
De Heer P.P. MAI TER 
De Heer A PELEGRIN 
De Heer H. De LANGE 
De Heer Marc De GREEF 
De Heer R. THISSEN 
Monsieur Roger MENE 
Monsieur Ir. L. RZONZEF 
Monsieur René NACKAERTS A.B.V.V. 
A.B.V.V. 
Adjunct-di recteur 
Federatie van Algemene Bouwaannemers 
Adviseur van het V.B.O 
AC V. 
C.C.M.B. 
Président - Union des Classes Moyennes 
Directeur-général des Mines ff. 
Commissariat Général à la promotion du travail 
Contact 
M. P. SILON Voorzitter Begeleidingsgroep 
ALLEMAGNE 
Ausschufi "Europâisches Arbeitsschutzjahr 1992" 
Bund/Lânder 
Herr MinR Wolfram WEINMANN Bundesminister fur Arbeit und Sozialordnung 
I lerr Rainer OPFERM ANN Bundesminister fur Arbeit und Sozialordnung 
Herr Ltd Senatsrat Dr. Norbert FUHRMANN Senatsverwaltung fur (iesundheit 
und Soziales 
Herr MinDirig Gerd ALBRACHT Hessisches Sozialministerium 
Gewerkschaften 
Herr Reinhold KONSTANTY 
Herr Ulrich MATTIK DGB-Bundesvorstand 
Abteilung Umwelt und Gesundheit 
Hauptvorstand - IG Chemie, Papier, 
Keramik 
Herr Dipl.-Volksw. Hans-Heinrich RUBBERT Deutsche Angestellten -
Gewerkschaft 
Arbcitgcber 
Herr Ass. Werner GLAUBITZ 
Herr Dr. Jôrg JANISZEWSKI 
Herr Kurt KREIZBERG 
Herr Karl-Heinz BASTONG Gesamtverband der metallindustriellen 
Arbeitgeberverbånde 
Bundesverband der Deutschen 
Industrie e. V 
Bundesvereinigung der Deutschen 
Arbeitgeberverbånde 
Verband der Metal 1- und Elektroindustrie 
NRW 
Contact 
Dr. Walter EICHENDORF 
DANEMARK Hauptverband der gewerblichen 
Berufsgenossenschaften 
Styringsgruppe 
Erik ANDERSEN 
Jan NIELSEN 
Hans-Horst KONKOLEWSKY 
Torben JEPSEN 
Thomas NIELSEN 
Ib MALTESEN 
Niels JORGEN HISTROM 
Erik B. YDE 
Susanne EBERHARD PETERSEN 
Soeren DALMARK 
Lillian FRIIS 
Jacob MUNK 
Jannike HORTEN 
Anders KABEL 
Per VINTHER 
Jens Astrup MADSEN 
Mogens NIELSEN 
Niels JORGEN BAGGE 
Anna-MArie LARSEN 
Camilla UHRSKOV 
Brian KNUDSEN 
Hans-Horst Konkolewsky Arbejdstilsynet (Government) 
Arbejdstilsynet (Government) 
Arbejdstilsynet (Government) 
Dansk Arbejdsgiverforening (Employers) 
Dansk Arbejdsgiverforening (Employers) 
Landsorganisationen i Danmark 
(Employees) 
Landsorganisationen i Danmark 
(Employees) 
Akademikernes Centralorganisation 
(Employees) 
Funktionærernes og Tjenestamædenes 
Fællesrad (Employees) 
Funktionærernes og Tjenestamædenes 
Fællesrad (Employees) 
Kommunernes Landsforening ( Local 
Government) 
Arbejdsmiljøfondet (Government) 
Amtsrådsforeningen (Regional 
Government) 
Ledernes Hovedorganisation (Employees) 
EF kommissionens Kontor i Danmark 
Landbrugsrådet (Agriculture) (Private) 
Danmarks Havfiskeriforening ( Pêche) 
(Private) 
S ofartssty reisen (Navigation) (Government) 
Ministry of Labour (Government) 
Arbejdsmiljøfondet (Government) 
Arbejdsmiljofondet (Government) 
(formand), Direktoratet for Arbejdstilsynet. 
Maira Ann KODAHL 
Finn SHEYE 
Contact 
Erik ANDERSEN Arbejdsgiverforening (Employers) 
(ad hoc) (Government) 
Arbejdstilsynet 
GRECE 
A Committee which was formed on the 21st of January 1991 in the Ministry 
of Labour with the following members 
Sotiris ASLANIS 
John KRAPS1TIS 
Nick STAMATAKIS 
Alexandros VOULGARIS 
Gregory PELIORADIS 
Ekaterini ARANIDOU 
Maria ASSIMAKOPOULOU 
Antonis SERKEDAKIS Director, Head of the Directorate of 
Working Conditions 
Directorate of Working Conditions 
substitute 
Director, Head of the Centre of Hygiene 
and Safety of Workers (KYAE) 
Directorate of the Work Inspectorate in the 
Perfecture of Athens 
KYAE 
Directorate of Working Conditions 
Directorate D8 (YSEK) in the Ministry of 
Labour 
Directorate of Working Conditions 
A tripartite Committee which was formed the 28.01.91, with the following 
members from the Ministry of Labour the Federation of Greek Industries and 
the General Confederation of the Workers in Greece 
Sotiris ASLANIS 
John KRAPSITIS 
Nick STAMATAKIS 
Alexandros VOULGARIS 
Gregory PELORIADIS 
Ekaterini ARAVIDOU 
Ilias TSAMOUSSOPOULOS 
Dimitris POLITIS 
Christos CHATZIS Director of the Ministry of Labour 
substitute 
Director of the Ministry of Labour 
Chief of Section, of the Ministry of Labour 
Chief of Section, of the Ministry of Labour 
Chief of Section, of the Ministry of Labour 
Representative of the Federation of Greek 
Industries 
Representative of the General 
Confederation of the Workers in Greece 
Representative of the General 
Confederation of the Workers in Greece 
Contact 
M ILIOPOULOS 
IRLANDE 
Liaison Steering Group 
Dr. Sylvia WOOD 
Mr Tom WALL 
Mr. Tony BRISCOE 
Mr. Bob COLLINS 
Mr. G. O'SULLIVAN 
Mr. Gerry COFFEY 
Mr. John McDONNELL 
Mr. John McMAINARA 
Mr. Eddie O'LOUGHLIN Health and Safety Authority 
Irish Congress of Trades Unions 
Federation of Irish Employers 
Radio Telefis Eireann 
(The national radio and T.V. Company) 
Department of Labour 
(Information Officer) 
Health Promotion Unit 
National Industrial Safety Organisation 
TEAGASC 
EC OFFICE, DUBLIN: 
Contact 
Mr Leo COSTELLO 
ESPAGNE 
Présidente 
D. Jesus ARANGO FERNANDEZ 
Por parte Emprcsarial 
D. Florencio MUNOZ MUGICA 
D Vicente SANCH1S AHULLO 
D Felipe MANZANO SANZ Health and safety Authority 
Secretario Gral. de Empleo y R. Laborales 
A.P.A. 
Iberdola II 
C.E.O.E. 
Por parte Sindical 
D. Pere BOIX FERRANDO CC.OO. 
D. Javier PINILLA GARCIA U.G.T. 
D. Enrique FERNANDEZ MATXUKA 
ELA-STV. 
Por parte de la Administration 
Da Concepcion SERRANO HERRERA I.NS.HT. 
D Florentino ALONSO ARENAL IN S HT 
D Carlos CEGARRA VARA IN S HT 
Secretaria 
Ma Jose PASCUAL CONTRERAS 
Contact : 
M. ALONSO ARENAL subdirector Técnico del I.NS.HT. 
IRLANDE 
Liaison Steering Group 
Dr. Sylvia WOOD 
Mr. Tom WALL 
Mr. Tony BRISCOE 
Mr. Bob COLLINS 
Mr. G. O'SULLIVAN 
Mr. Gerry COFFEY 
Mr. John McDONNELL 
Mr. John McMAINARA 
Mr. Eddie O'LOUGHLIN Health and Safety Authority 
Irish Congress of Trades Unions 
Federation of Irish Employers 
Radio Telefis Eireann 
(The national radio and TV. Company) 
Department of Labour 
(Information Officer) 
Health Promotion Unit 
National Industrial Safety Organisation 
TEAGASC 
EC OFFICE, DUBLIN: 
Contact 
Mr Leo COSTELLO Health and safety Authority 
ESPAGNE 
Présidente 
D. Jesus ARANGO FERNANDEZ Secretario Gral. de Empleo y R. Laborales 
Por parte Einpresarial 
D Florencio MUNOZ MUGICA A.P.A. 
D. Vicente SANCHIS AHULLO Iberdola II 
D Felipe MANZANO SANZ C E.O.E. 
Por parte Sindical 
D. Pere BOIX FERRANDO CC.OO. 
D. Javier PINILLA GARCIA U.G.T. 
D. Enrique FERNANDEZ MATXUKA 
ELA-STV. 
Por parte de la Administration 
Da Concepcion SERRANO HERRERA IN.S HT. 
D Florentino ALONSO ARENAL IN S HT 
D Carlos CEGARRA VARA IN S HT 
Secretaria 
Ma Jose PASCUAL CONTRERAS 
Contact : 
M. ALONSO ARENAL subdirector Técnico del IN.S.HT. 
FRANCE 
Monsieur Jacques POMONTI 
Monsieur François BRUN 
Monsieur Jean François GIRARD 
Monsieur Michel LUCAS 
Monsieur Henri CULAUD Ancien président de l'Institut national de 
l'audiovisuel 
Secrétaire général du Conseil supérieur de 
la prévention des risques professionnels 
Directeur général de la Santé - Ministère 
des affaires sociales et de la solidarité 
Chef de l'Inspection générale des affaires 
sociales 
Directeur des exploitations de la politique 
sociale et de l'emploi 
Ministère de l'agriculture 
Monsieur le Directeur de la Caisse nationale d'assurance maladie des travailleurs 
salariés 
Monsieur le Directeur des affaires économiques et internationales 
Ministère de l'équipement et du logement 
Monsieur le Directeur de Teau, de la prévention de la pollution et des risques 
Ministère de Tenvironnement et de la prévention des risques technologiques et 
naturels majeurs 
Monsieur Dominique MOYEN 
Monsieur Pierre-Louis REMY 
Monsieur Claude BASKA 
Monsieur Michel LE TRON 
Monsieur Maurice SEDES 
Monsieur Jean-Luc PILLA 
Monsieur Dominique LEJEUNE 
Madame Valérie CORMAN 
Monsieur Jean-Pierre PEYRICAL 
Monsieur Raymond NAVARRE 
Monsieur Philippe HELMI 
Monsieur Jean-Dominique CHERTIER 
Monsieur DESCHENE 
Monsieur le Professeur METZ 
Monsieur VERGES 
Contact 
Melle Mireille BERTHEZENE Directeur de l'Institut national de recherche 
et de sécurité 
Directeur de l'Agence nationale pour 
l'amélioration des conditions de travail 
C.G.T. 
CFDT. 
C.G.T.-F.O. 
C.F.T.C. 
CGC 
CNPF. 
CNPF 
C.G.P.M.E. 
U.P.A. 
Entreprises publiques 
Président du COPREC-AT 
Professeur à l'Institut de Physiologie de la 
Faculté de Médecine de Strasbourg 
Secrétaire général de TO P. PB T. P. 
Chargé de mission à la sous-direction des 
conditions de travail 
Ministère du travail, de l'emploi et de la 
formation professionnelle 
LUXEMBOURG 
Groupe de liaison 
M. Paul WEBER (*) 
M. Robert HUBERTY 
M. François ORTOLANI 
Dr. Nicolas RUMÉ (*) 
Mlle Mariette SCHOLTUS (*) 
M. Jean-Claude CONTER (*) 
M. J.-P. DEMUTH (*) 
M. Joseph KRATOCHWIL Inspection du travail et des mines 
Ministère de l'Education Nationale 
Ministère de la Santé 
Ministère du Travail 
Ministère de la Fonction Publique 
Association d'Assurances contre les 
Accidents 
Chambre des Employés Privés 
Représentants des Employeurs 
M Paul EMER1NG (*) 
M. Gustave EIDEN (*) 
M ENSCII 
M. Romain JEBLICK 
(Mlle Christiane KUHN) 
Mlle Michèle WENGER (*) 
M. Arthur MLLES 
M. FRANCK (*) 
M. Lucien FELGEN Chambre de Commerce 
Chambre des Métiers 
Confédération du Commerce 
Luxembourgeois 
Fédération des Industriels Luxembourgeois 
Fédération des Artisans 
Fédération des Entrepreneurs 
Représentants des Syndicats 
Mlle Carole MEYER (*) 
Mme Agnès REDING 
M. Siggy FARYS (*) 
M. Aly JAERLING (*) 
M. René PIZZAFERRI (*) 
M. Pierre BACK (*) 
Mlle Betty PAULY 
M WAGNER 
M. Fernand GREISEN 
M. Claude GEIMER 
M. Robert WILMES 
M. Yves B1NSFELD 
M. Paul ULVELING 
M Roger LAMMAR 
M R FERRY 
M. R. NURENBERG 
M. A GIARDIN 
M. Pierre LUTGEN FEP-FIT 
FEP-FIT 
LCGB 
NGL 
OGB-L 
ALEBA 
Association des Banques et Banquiers 
Association Luxembourgeoise des 
Ingénieurs 
Association Luxembourgeoise des 
Ingénieurs-Techniciens 
Ordre des Architectes et des Ingénieurs-
Conseils 
FEGARLUX 
Association des distributeurs-automobiles 
Luxembourgeois 
ARBED S.A. - Administration Centrale 
ARBED ESCH/BELVAL 
ARBED DIFFERDANGE 
MM R A 
LABORLUX S.A. 
M. Guy KIRSCH 
M. E. LORANG DU PONT DE NEMOURS 
LUXCONFERENCE 
Contact 
Paul WEBER Inspection du travail et des mines 
(*) Les membres marqués d'un astérisque font parti du comité exécutif pour 
Tannée 1992. 
ITALIE 
CACOPARDI Dr. Giuseppe Direttore Générale Ministero Lavoro - D.G 
Rapporti di Lavoro 
Vice Direttore Générale Ministero Lavoro -
D.G. Rapporti di Lavoro 
I Dirigente D.G. Rapporti di Lavoro Ministero 
Lavoro 
Capo Ispettorato Regionale Lavoro Firenze -
Ministero Lavoro 
I Dirigente Ispettorato Medico Centrale del Lavoro - Ministero Lavoro 
CELANI KWILECKI Dr.ssa Costan/.a 
Rappresentante Ministero Industria, Coininercio 
e Artigianato 
Rappresentante Ministero Industria, Commercio 
e Artigianato 
Rappresentante Ministero Industria, Commercio 
e Artigianato 
Rappresentante Ministero Industria, Commercio RE Dr. Daniel e 
ROCCA Dr.ssa Giovanna 
ERCOLI Ing. Alberto 
CAVANNA Ing Paolo 
MONACO Ing. Vincenzo 
GIARLETTA Ing. Angelo 
AURILIO Ing. Giuseppe 
GUIDUCCI Ing. Ruffino 
GIOMI Ing. Gioacchino 
RAVACCTA Ing. Roberto 
ADAMO Ing Paolo 
MAURO Dr. Marcello 
LUCIANI Ing. Mauro 
MARTIRANI Dr.ssa Maria Sofia 
MAURIZI Dr. Stefano 
PROVASI Ing Emilio 
BENVENUTI Dr. Francesco 
D'EMILIO Dr Michèle 
CILIA Ing. Settimo 
PROVENZANO Dr. Antonio 
PABA Dr. Giovanni 
RUSSO Dr. Luigi 
OLIVIERI Dr. Vincenzo 
MUNAFO' Dr. Elio 
VITELLI Arch. Maurizio 
D'ATRI Dr. Camillo e Artigianato 
Rappresentante Min 
Rappresentante Min 
Rappresentante Min 
Rappresentante Min 
Rappresentante Min 
Rappresentante Min 
Rappresentante Min 
Rappresentante Min 
Rappresentante Min 
Rappresentante Min 
Rappresentante Min 
Rappresentante Min 
Rappresentante Min 
Rappresentante Min 
Rappresentante Min 
Rappresentante Min 
Rappresentante Min 
Rappresentante Min 
Rappresentante Pres stero dell'Interno 
stero dell'Interno 
stero delle Finanze 
stero delle Finanze 
stero Lavori Pubblici 
stero Lavori Pubblici 
stero Agricoltura e Foreste 
stero Agricoltura e Foreste 
stero délia Sanità 
stero délia Sanità 
stero délia Sanità 
stero délia Sanità 
stero délia Sanità 
stero dei Trasporti 
stero dei Trasporti 
stero dei Trasporti 
stero dei Trasporti 
stero dei Trasporti 
denza del Consiglio 
ALBERTINI Dr Romano 
CASOLINO Dr. Vincenzo 
PACIUCCI Dr. Rinaido 
VIETTONE Ing. Claudio 
SPINELLI Ing. Aldo 
STURCHIO Ing. Luigi 
CALCIOLI Ing Silvestro 
CANCELLIERI Ing Luigi 
ORGA Dr. Luigi 
ARCANGELI Ing Serafino 
ROTUNDO Dr. Donato 
GHISELLI Dr. Adolfo 
MASTROBUONO Dr. Michèle 
LEONARDI Ing. Manlio 
MALASPINA Sig.ra Gloria 
BENEDETTINI Sig.ra Luisa 
BRIGHI Sig.ra Cecilia 
BIELLA Sig. Giorgio 
LUCIANI Sig. Attilio 
GALLI Sig.ra Gabriella 
MANZO Ing. Giacomo 
CROCIO Ing Ireneo 
MORUZZI PI Francesco 
OSTANO Ing. Pierluigi 
CAMPRIANI Ing Nando 
ALBERICI Ing Antonio 
ALBANESE Dr. Francesco Pasqual 
BOLLINI Dr. Giorgio 
SCARFINI Dr. Angelo 
SALVINI PI. Stefano 
NASONI Dr. Francesco Rappresentante Presidenza del Consiglio 
Rappresentante Consiglio Nazionale delle 
Ricerche 
Rappresentante Consiglio Nazionale delle 
Ricerche 
Rappresentante Istituto Nazionale per le 
Assicurazioni con tro gi i Infortuni sul lavoro 
Rappresentante Istituto Nazionale per le 
Assicurazioni contro gi i Infortuni sul lavoro 
Rappresentante Istituto Superiore per la 
Prevenzione e la sicurezza del lavoro (ISPESL) 
Rappresentante Istituto Superiore per la 
Prevenzione e la sicurezza del lavoro (ISPESL) 
Rappresentante Istituto Superiore per la 
Prevenzione e la sicurezza del lavoro (ISPESL) 
Rappresentante del I a Confindustria 
Rappresentante della Confindustria 
Rappresentante della Confagricoltura 
Rappresentante della Confagricoltura 
Rappresentante Confcommercio 
Rappresentante Confcommercio 
Rappresentante CGIL 
Rappresentante CGIL 
Rappresentante CISL 
Rappresentante CISL 
Rappresentante UIL 
Rappresentante UIL 
Rappresentante Confederazione Italiana 
Dirigenti di Azienda 
Rappresentante Confederazione Italiana 
Dirigenti di Azienda 
Rappresentante SIP 
Rappresentante CESI 
Rappresentante IMO 
Rappresentante CEI 
e Rappresentante Associazione Sindacale 
Aziende di Credito 
Rappresentante CNA - EPASA 
Rappresentante ASAP 
Rappresentante UNI 
Rappresentante INTERSIND 
Contact 
Mme ROCCA-ERCOLI Ministero Lavoro e Previdenza sociale 
PAYS-BAS 
Chairman 
Dr. C.J. VOS Gouvernement : Ministerie van Sociale Zaken 
en Werkgelegenheid 
Secretary 
Drs. A.I. MARCET Tripartite organisation : Arboraad (advisory 
body of the minister of SZW) 
Members 
Central Employers organisation 
Raad van Centrale Onderncmersorganisaties (RCO) : 
Madame mr. C De Meester 
Monsieur mr. H.C.M. GENET 
Monsieur mr A SCHOENMAECKERS 
Monsieur mr. J.J.M Van De VEERDONK 
Central Employees organisation 
Centrale voor Middelbaar en hoger personeel (MHP) : 
Madame D. DRIJFHOUT-ZWEIJTZER 
Federatie Nederlandse Vakbeweging (FNV) : 
Monsieur drs. H.P.W. SCHM1TZ 
Monsieur mr. T. ETTY 
Christelijk Nationaal Vakverbond (CNV) : 
Monsieur G.A. CREMERS Gouvernement 
Ministerie van Economische Zaken (EZ) 
Monsieur mr. S.A. KEIJPERS 
Ministerie van Binnenlandse Zaken (BiZa) 
Monsieur drs. R.J M. VOORTHUIS 
Ministerie van Defensie (DEF) 
Monsieur Kolonel L. JANSEN 
Ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid (SZW) 
Madame mr. A.J.S De POORTER 
Drs. R.O. TRIEMSTRA 
Liaison-bureau 
Ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid 
Dr. C.J. VOS Directoraat-Generaal van de Arbeid 
Hoofd Afdeling Planning en Algemeen Beleid 
D.J OLIVIER 
Drs R.O TRIEMSTRA 
Drs. HOLSTEIJN Directoraat-Generaal van de Arbeit 
Hoofd secretariaat Afdeling Planning en 
Algemeen Beleid 
Directoraat-Generaal van dc Arbeid 
Beleidsmewerker Afdeling Planning en 
Algemeen Beleid 
Centrale Directie Voorlichting, Bibliotheek en 
Documentatie 
Departementaal voorlichtier 
Contact 
D.J. OLIVIER Directoraat-Generaal van de Arbeid 
PORTUGAL 
A Commissao Nacional 
Dr. Jorge SEABRA Secretârio de Estado Adjunto do Si Ministro 
do Emprego e da Segurança Social (présidente) 
Dra. Josefina PINTO MARVAO Ministério do Emprego e da Segurança Social 
Dr. Antonio da COSTA MARINHO Ministério da Saude 
Sr. Manuel LIMA AMORIN Confederaçao do Comércio Portuguesa 
Dr. Manuel TEVES COSTA Confederaçao da Industria Portuguesa 
Eng. Luis BR1TO e ABREU Confederaçao da Agricultura Portuguesa 
Sr. Ricardo de ALMEIDA TEIXEIRA Uniao Gérai dos Trabalhadores 
Dr. Armando TA VARES Confederaçao Gérai dos Trabalhadores 
Portugueses - Intersindical Nacional 
Sr. Mario SARAMAGO FERREIRA Federaçao Nacional dos Sindicatos dos 
Trabalhadores Portuârios 
A Commisao Executiva 
Dra. Josefina Pinto Marvao 
Dr. Antonio Costa Marinho 
Dr. Armando Tavares 
Dr. Manuel Teves Costa (coordenadora) 
Contact 
Mme Pinto Marvao Direcçào de Higiene e Segurança do Trabalho 
6V. 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 627 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 04 
Katalognummer : CB-CO-93-684-DA-C 
ISBN 92-77-62515-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg