KOMMISSrONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 03.09.1998 
KOM(1998) 487 endelig udg. 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ubleget stof af bomuld 
med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan, 
om endelig opkrævning af midlertidig told og om afslutning af 
antidumpingproceduren vedrørende importen af dette stof med oprindelse i Tyrkiet 
(forelagt af Kommissionen) 

BEGRUNDELSE 
Vedr.: Antidumpingprocedure vedrørende importen af Ubleget stof af bomuld med 
oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Indonesien, Pakistan, Egypten og 
Tyrkiet 
Forslag til endelige foranstaltninger 
1. Ved forordning (EF) nr. 773/98 indførte Kommissionen en midlertidig 
antidumpingtold på importen til Fællesskabet af visse former for ubleget stof af 
bomuld med oprindelse i de ovennævnte lande. 
2. Efter at den midlertidige antidumpingtold var indført, fik de berørte parter, der 
anmodede derom, lejlighed til at blive hørt og at fremsætte deres bemærkninger 
skriftligt. 
3. Kommissionen gennemgik alle argumenterne og tog hensyn dertil i de tilfælde, hvor 
det var rimeligt. 
4. Det er som led i den videre undersøgelse fundet godtgjort, at importen med 
oprindelse i Tyrkiet ikke skal vurderes kumulativt med importen fra de øvrige 
berørte lande. Denne konklusion blev draget på grundlag af de afvigelser i 
konkurrencevilkårene, som har kunne konstateres for importen fra Tyrkiet set i 
forhold til importen fra de øvrige fem lande i form af fortsat nedgang i 
importmængden, lavt prisunderbud og en andel i den samlede import fra tredjelande, 
som i den 12 måneder lange periode forud for indledningen af undersøgelsen var 
lavere end den tærskel på 3%, der er fastsat i artikel 5, stk. 8, i WTO's 
antidumpingaftale, hvilket kræver en øjeblikkelig afslutning af en procedure. 
Desuden blev det fundet godtgjort, at denne import isoleret set ikke bidrager 
væsentligt til den skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet. Det foreslås 
derfor, at proceduren vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i 
Tyrkiet afsluttes. 
For så vidt angår importen med oprindelse i de øvrige fem berørte lande, blev de 
foreløbige resultater vedrørende eksistensen af skadelig dumping og Fællesskabets 
interesse bekræftet. 
6. Kommissionen foreslog eksportørerne fra de berørte lande at afgive tilsagn. 
• Disse tilsagn skal gælde for et begrænset antal konstruktioner (dvs. 
modeler), som tegner sig for størstedelen af importen fra hvert af de fem 
berørte lande (ca. 50%). 
• Tilsagnene skal omfatte minimumspriser baseret på de gennemsnitlige 
importpriser forhøjet med de relevante dumping- eller skadesmargener for 
en række udvalgte eksportører. 
/14, 
For at undgå omgåelse via konstruktioner, der ikke er omfattet af 
tilsagnet, fastsættes der for hvert land et kvantitativt loft pr. konstruktion. 
Når dette kvantitative loft er nået, tages den relevante værditold i 
anvendelse. 
Inden for tilsagnet fastsættes der for ubleget stof af vægt på under 100 
g/m2, der kun tegner sig for en beskeden procentdel af den samlede import 
(ca. 5%), en specifik minimumspris uden kvantitativt loft. Dette stof 
forhandles på et marginalt delmarked og har særlige egenskaber. 
• De tilsagn, som indgås af eksportørerne, skal underbygges med aftaler, 
der indgås med sammenslutninger/myndigheder i de berørte lande til 
støtte for overvågningen af de priser og mængder, der er fastsat i 
tilsagnene. 
• Overvågning: den klassiske overvågning (dvs. indberetning fra 
eksportørernes side) vil blive suppleret med SIGL, der er et "on-line" edb-
program, som Kommissionen benytter i samarbejde med nationale 
organer til forvaltning af de eksisterende kontingenter for tekstilvarer. 
7. Der føres i øjeblikket forhandlinger med de berørte eksportører, og disse drøftelser 
ventes at ville fortsætte indtil september måned. Hvis tilsagnene godtages af 
Kommissionen, skal dette meddeles Rådet, og det vil udgøre en integrerende del af 
den endelige løsning i denne sag. 
8. Hvad angår de øvrige stoffer, foreslås det, at der for eksportører, der ikke afgiver 
tilsagn, og for særlig efterspurgte konstruktioner, der overskrider de kvantitative 
lofter, indføres en ad valorem-antidumpingtold som et supplement til den ovenfor 
beskrevne ordning med tilsagn. 
9. På dette grundlag foreslås det, at Rådet vedtager vedlagte forslag til Rådets 
forordning om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ubleget stof 
af bomuld med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Indonesien, Pakistan og 
Egypten og afslutter proceduren for Tyrkiets vedkommende. 
AL 
Kommissionens erklæring i Rådets mødeprotokol 
Som led i denne undersøgelse er Kommissionen nået til den konklusion, at proceduren 
bør afsluttes, for så vidt angår importen af ubleget stof af bomuld med oprindelse i 
Tyrkiet. Denne beslutning blev bla. truffet på baggrund af den lave og aftagende import 
fra Tyrkiet og dette lands lave andel af EU-markedet. 
Hvis denne trend vender i de kommende år, og erhvervsgrenen i Fællesskabet Indgiver en 
veldokumenteret klage, hvoraf det fremgår, at importen fra Tyrkiet fører til skadelig 
dumping, vil Kommissionen hurtigt behandle denne klage. 
16 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. ...798 
af 
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ubleget stof af bomuld 
med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan, 
om endelig opkrævning af midlertidig told og om afslutning af 
antidumpingproceduren vedrørende importen af dette stof med oprindelse i Tyrkiet 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om 
beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske 
Fællesskab1, ændret ved forordning (EF) nr. 2331/962 og forordning (EF) nr. 905/983, 
særlig artikel 8, artikel 9 og artikel 10, stk. 2, 
under henvisning til forslag fremsat af Kommissionen efter høring af Det Rådgivende 
Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER 
(1) Ved forordning (EF) nr. 773/98 (i det følgende benævnt "forordningen om 
midlertidig told") indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på 
importen til Fællesskabet af ubleget stof af bomuld med oprindelse i 
Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt "Kina"), Egypten, Indien, 
Indonesien, Pakistan og Tyrkiet. 
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE 
(2) Efter indførelsen af midlertidig antidumpingtold fik berørte parter, som anmodede 
om det, lejlighed til at blive hørt af Kommissionen. Parterne blev underrettet om 
de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var 
hensigten at anbefale indførelse af endelig antidumpingtold og endelig 
opkrævning på samme niveau som denne told af de beløb, der er stillet som 
sikkerhed i form af midlertidig told. De blev også indrømmet en frist, inden for 
hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. 
EFT 156 af 6.3.1996, s. 1. i 
2 EFT L 317 af 6.12.1996, s. 1. 
3 EFT L 128 af 30.4.1998, s. 18. 
Al 
(3) De mundtlige og skriftlige bemærkninger fra de berørte parter blev undersøgt, og 
der blev i påkommende tilfælde taget hensyn dertil i forbindelse med de endelige 
resultater. 
(4) Flere producenter/eksportører fremførte, at det var ulovligt at iværksætte 
proceduren, idet meddelelsen herom først blev offentliggjort 46 dage efter 
indgivelsen af klagen, hvilket var en overtrædelse af artikel 5, stk. 9, i forordning 
(EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt "grundforordningen"). 
(5) Formålet med fristen på 45 dage er, al EU-erhvervsgrenen far fordel .af en hurtig 
gennemgang af klagen, og at Kommissionen kan indlede en procedure uden 
urimelig forsinkelse, hvis de nødvendige betingelser er opfyldt. Således vil ingen 
andre berørte parter lide skade ved, at meddelelsen offentliggøres en dag efter 
fristen på 45 dage. EU-erhvervsgrenen har ikke gjort indsigelse mod datoen for 
indledningen af proceduren. 
(6) Flere producenter/eksportører hævdede endvidere, at indledningen af proceduren 
var i modstrid med princippet non bis in idem, da en tidligere procedure 
vedrørende samme vare ikke var afsluttet formelt.4 
(7) I forbindelse med den tidligere procedure afslog Rådet at vedtage Kommissionen 
forslag om at træffe endelige foranstaltninger inden for den lovbestemte frist, dvs. 
15 måneder fra indledningen af proceduren, uden at angive de formelle grunde 
hertil. 
(8) For det første skal det sammenlignet med den tidligere procedure bemærkes, at 
undersøgelsen i nærværende procedure vedrører økonomiske oplysninger fra en 
anden undersøgelsesperiode og en vare, som til en vis grad er forskellig fra den, 
der er omfattet af den tidligere procedure. Dette udelukker i sig selv muligheden 
for, at undersøgelsen skulle være i modstrid med princippet non bis in idem. For 
det andet pålægger artikel 5, stk. 9, i grundforordningen Kommissionen at indlede 
en procedure, hvis der foreligger tilstrækkelige umiddelbare beviser på skadelig 
dumping til at begrunde dette. Da dette var tilfældet i forbindelse med denne 
procedure, indledte Kommissionen en ny undersøgelse. For det tredje skal en 
undersøgelse i henhold til artikel 6, stk. 9, afsluttes senest 15 måneder efter 
indledningen. Medens grundforordningen ikke indeholder nogen bestemmelse 
om, hvordan en procedure afsluttes formelt, når den pågældende frist er udløbet, 
uden at der er truffet foranstaltninger, og da der heller ikke kan træffes 
foranstaltninger derefter, må en procedure under sådanne omstændigheder retligt 
anses for at være afsluttet. 
Af disse grunde er det nødvendigt at tilbagevise ovennævnte argument om, at 
proceduren skulle være ulovlig. 
(9) Flere parter hævdede, at Kommissionen ikke havde påvist, at der forelå en klar 
adskillelse mellem det bundne og det ubundne marked, og at EU-erhvervsgrenens 
Denne procedure blev indledt ved offentliggørelse af en meddelelse i EFT C 50 af 21.2.1996. Der 
indførtes midlertidig antidumpingtold ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2208/96, EFT L 295 af 
20.11.1996, s. 3. 
2 
repræsentativitet og skadesundersøgelsen derfor skulle vedrøre både det bundne 
og det ubundne marked. 
Desuden hævdede flere parter, at klagernes status altid bør vurderes under 
henvisning til den EU-produktion, der er bestemt både til det bundne og det 
ubundne marked, uanset om der foreligger en klar adskillelse mellem de to 
markeder. 
(10) Kommissionen undersøgte også -begge markeder på baggrund af indsendte 
oplysninger fra alle berørte.parter. Den undersøgte især „forbindelserne mellem 
salget af ubleget bomuldsstof fra integrerede væverier i senere produktionsled 
("bundne væverier"), som opererer på det bundne marked, fra væverier med 
produktion til det ubundne marked og i forbindelse med importerede stoffer. 
(11) Uanset hvilke producenter der er tale pm, er ubleget bomuldsstof et 
mellemprodukt, som undergår yderligere forarbejdning. Strukturen i 
tekstilindustrien er sådan, at de ublegede stoffer enten fremstilles af et integreret 
selskab, som færdiggør stofferne efter vævning uden at lægge dem i 
salgsoplægninger, eller de fremstilles af ikke-integrerede væverier og sælges på 
det ubundne marked. 
(12) Det fremgår af undersøgelsen, at baseret på oplysninger om de klagende EU-
producenters situation fremstilles ca. 92% af de ublegede bomuldsstoffer, der 
sælges på det ubundne marked, af ikke-integrerede væverier. Disse væverier 
opererer udelukkende på det ubundne marked. Yderligere 3% af salget til det 
ubundne marked fremstilles af et selskab, der tilhører en gruppe, som er aktiv på 
markederne i senere led (færdigforarbejdning og konfektion). Dette selskab 
handler imidlertid uafhængigt på det ubundne marked og ikke på det bundne 
marked. Det konstateredes også, at de klagende EU-producenter tegner sig for ca. 
90% af den samlede EU-produktion til det ubundne marked. Der foreligger 
endvidere ikke oplysninger, som kunne tyde på, at situationen for ikke-
integrerede producenter, som ikke klagede, adskiller sig fra situationen for den 
klagende erhvervsgren. På baggrund af ovenstående kan det anslås, at kun 
omkring 5% af de ikke-integrerede producenters samlede produktion i 
Fællesskabet af ublegede bomuldsstoffer sælges på det ubundne marked af 
integrerede producenter i senere led, som hovedsagelig opererer på og producerer 
til det bundne marked. Denne begrænsede mængde består almindeligvis i rester af 
stoffer, som oprindeligt blev fremstillet til forarbejdning i disse selskabers senere 
led, og er derfor ikke repræsentativ for deres hovedvirksomhed. 
(13) Det er også værd at notere, at ublegede stoffer på det bundne marked generelt 
sælges til selskabsinterne overførselspriser, hvilket udelukker et 
rentabilitetselement. Desuden har mange af disse integrerede selskaber endog 
ikke én særlig virksomhedsstruktur for de afdelinger, der udfører de forskellige 
aktiviteter, men er opdelt i afdelinger inden for samme selskab. En prisforskel 
mellem markeder er ikke tilstrækkelig til at ændre forsyningskilden. 
(14) Med hensyn til salget af ublegede stoffer fra EU-producenterne i stikprøven for 
det ubundne marked konstateredes det, at varerne almindeligvis var bestemt til 
færdigforarbejdnings-, konverterings- og/eller konfektionsvirksomheder. 
(15) Det konstateredes også, at de samarbejdsvillige producenter/eksportører 
eksporterede størstedelen af deres stoffer via importører og forhandlere i 
Fællesskabet og ikke direkte til integrerede væverier. 
(16) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at stoffer, som fremstilles af de 
klagende EU-producenter og sælges til det ubundne marked, almindeligvis ikke 
konkurrerer med stoffer, som fremstilles og forarbejdes internt af integrerede 
væverier i senere led. Da der er en klar adskillelse mellem det bundne og det 
ubundne marked, og det bundne marked ikke i nogen særlig grad tilføres 
forsyninger direkte ved import af<le pågældende varer, blev vurderingen-af den 
skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, alene foretaget under henvisning til det 
ubundne marked. 
(17) Betingelserne vedrørende status burde også vurderes under henvisning til ikke-
integrerede producenters produktion, da skadesundersøgelsen vedrører EU-
erhvervsgrenen som defineret i henhold til artikel 4, stk. 1, i grundforordningen, 
og artikel 4, stk. 1, henviser til artikel 5, stk. 4, som indeholder reglerne om 
status. 
Selv om klagernes status skulle vurderes under henvisning til den samlede 
produktion i Fællesskabet, dvs. bestemt til både det bundne og det ubundne 
marked, ville de klagende EU-producenter stadig tegne sig for over 25% den 
samlede produktion i Fællesskabet og således opfylde betingelserne i artikel 5, 
stk. 4, i grundforordningen. 
(18) Derfor måtte ovennævnte argumenter afvises. 
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 
1. Anmodning om udelukkelse fra begrebet "den pågældende vare" 
(19) I forordningen om midlertidig told blev det foreløbigt besluttet at holde 
håndvævede ublegede stoffer uden for proceduren og at lade disse stoffer være 
fritaget for told, hvis de ledsages af et certifikat udstedt af de kompetente 
myndigheder i eksportlandet for, at de er fremstillet på håndvæve. Da der ikke 
blev modtaget dokumenterede bemærkninger mod denne udelukkelse af 
håndvævede stoffer, bekræftes de foreløbige resultater. 
(20) Efter offentliggørelsen af de midlertidige resultater blev der fremsat flere 
anmodninger eller gentaget sådanne om, at særlige typer ublegede bomuldsstoffer 
blev holdt uden for procedurens anvendelsesområde. 
(a) Stoffer til industrielle anvendelsesformål (industristoffer) 
(21) En eksportør hævdede, at industristoffer burde holdes uden for procedurens 
anvendelsesområde, da de havde forskellige fysiske egenskaber i forhold til andre 
ublegede bomuldsstoffer. Disse forskelle gjorde angiveligt industristofferne 
ubrugelige til andre formål end industrielle anvendelsesformål. Disse forskellige 
egenskaber og anvendelser skulle betyde, at forbrugerne havde en anden 
opfattelse af stofferne. Det blev påstået, at distributionskanalerne var forskellige, 
og at der ikke fandtes nogen produktion i Fællesskabet af disse stoffer. 
Stoffer til industrielle anvendelsesformål fremstilles i et bredt udvalg af 
konstruktioner, bredder, kvaliteter og vægte, afhængigt af deres 
anvendelsesformål. Der konstateredes ikke nogen klar adskillelse mellem 
industristoffer og andre stoffer. Selv om nogle af konstruktionerne af 
industristoffer kun anvendes til bestemte formål, var stoffernes generelle fysiske 
egenskaber globalt set de samme som i stoffer til andre formål (f.eks. til møbler). 
Forhandlerne af industristoffer handler også med stoffer -til andre formål og 
anvendelser. Det kan derfor ikke accepteres, at industristoffer holdes uden for 
procedurens anvendelsesområde. 
(b) Stretch-stoffer 
(22) En eksportør gentog anmodningen om, at stretch-stoffer af ubleget bomuld blev 
holdt uden for proceduren. Disse stoffer væves med et garn med en elastisk tråd, 
som tilfører det vævede stof dets elasticitet. Eksportøren hævdede, at disse stoffer 
fremstilles ved forskellige produktionsmetoder, at de sælges til forholdsvis høje 
priser, og at kunderne har en anden opfattelse af dem, eftersom den endelige 
anvendelse af disse stoffer er begrænset til beklædningsgenstande. 
Kommissionen konstaterede, at stretch-stoffer fremstilles efter samme 
produktionsmetode som de andre berørte stoffer. Under alle omstændigheder er 
det hverken forskelle i produktionsmetode eller forskelle i prispolitik, der i sig 
selv kan være afgørende for, at der er tale om en anden vare. Det konstateredes 
også, at trods forskellene mellem stretch-stoffer og almindelige stoffer, som er 
resultat af anvendelsen af elastisk garn, er de væsentligste fysiske egenskaber og 
anvendelser stadig de samme som for andre berørte ublegede stoffer af bomuld. 
Endvidere er kundernes opfattelse af disse stoffer grundlæggende den samme som 
af andre ublegede bomuldsstoffer. Anmodningen om at holde stretch-stoffer uden 
for denne proceduren kunne derfor ikke imødekommes. 
(c) Ubleget stof af bomuld, der anvendes til broderi, og stoffer af vægt på under 
100 g pr. m2 
(23) Som meddelt i forordningen om midlertidig told undersøgte Kommissionen 
yderligere problemet vedrørende stoffer, der anvendes til broderi, og stoffer af 
vægt under 100 g pr. m2. Det konkluderes i den forbindelse, at da deres 
væsentligste fysiske egenskaber og anvendelser fortsat er de samme som for de 
andre berørte stoffer, kan det ikke tillades, at de holdes uden for proceduren. 
2. Samme vare 
(24) Flere parter hævdede, at ubleget stof af bomuld, der fremstilles i Fællesskabet, 
ikke er samme vare som importeret ubleget stof af bomuld på grund af forskelle i 
produktionsmetode, kvalitet og konstruktioner. 
For det første er det EF-institutionernes praksis at fastslå, at kvalitet og 
produktionsmetode ikke er afgørende elementer til at bestemme, om der 
foreligger en anden vare. Fastsættelsen af, om der er tale om samme vare, baseres 
på de væsentligste kemiske, tekniske og/eller fysiske egenskaber, anvendelse eller 
funktion og kundernes opfattelse af varen. I det foreliggende tilfælde er forskelle i 
produktionsmetode og kvalitet ikke til hinder for, at importerede ublegede 
bomuldsstoffer kan betragtes som ombyttelige med stoffer, der er fremstillet i 
Fællesskabet. 
Med hensyn til forskelle i konstruktion bør det noteres, at bomuldsstof fremstilles 
i et bredt udvalg af konstruktioner, som defineres ved en kombination af to par 
numre (garnnummer (vægt) og antal tråde i kæde og skud). De konstruktioner, der 
fremstilles i Fællesskabet af de klagende EU-producenter, ligner meget de 
importerede konstruktioner og opfylder således betingelserne i artikel l;~stk. 4, i 
grundforordningen. Producenterne/eksportørerne koncentrerer sig faktisk om et 
begrænset antal konstruktioner, som udgør det meste af deres eksport, og 
eksporterer mindre mængder af mange andre konstruktioner. Det er værd at 
bemærke, at både de mest solgte konstruktioner og resten af konstruktionerne 
ikke nødvendigvis er de samme for de forskellige berørte lande. 
Desuden viste undersøgelsen, at beslægtede konstruktioner, der fremstilles af 
erhvervsgrenen i Fællesskabet, indbyrdes er stærkt substituerbare. Af disse 
årsager kan argumentet ikke godtages. 
(25) Kommissionens foreløbige konklusioner på dette punkt bekræftes således. 
D. DUMPING 
1. Indonesien 
(a) Generelt 
(26) Det konstateredes, at de fire selskaber i stikprøven havde indgivet oplysninger, 
som Kommissionen ikke fandt tilfredsstillende på det foreløbige trin. 
Bemærkninger fremsat efter offentliggørelsen af de foreløbige resultater fik 
imidlertid Kommissionen til at overveje, om den, selv om oplysningerne fra disse 
selskaber ikke var ideelle i alle henseender, dog ville tage hensyn hertil for tre af 
de fire selskabers vedkommende, da der ikke var tale om mangler af en sådan art, 
at der ikke med rimelighed kunne træffes nøjagtige afgørelser på det endelige trin. 
Kun PT Daya Manunggal fremkom ikke med tilstrækkelige forklaringer, og alt 
for mange af oplysningerne fra dette selskab var utilfredsstillende. Afgørelserne 
vedrørende dette selskab må derfor stadig træffes på grund af de foreliggende 
faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen som 
beskrevet nærmere i betragtning (68) i forordningen om midlertidig told. 
(b) Justering for kreditomkostninger på hjemmemarkedet 
(27) I forbindelse med de foreløbige afgørelser blev justeringen for 
kreditomkostninger på hjemmemarkedet i højere grad baseret på rentesatserne i 
de reviderede regnskaber end på den procent, som de pågældende selskaber 
angav. 
(28) To selskaber hævdede, at det ikke var hensigtsmæssigt at anvende rentesatserne 
for kortfristede lån i de reviderede regnskaber, idet kreditomkostninger er 
6 
offerorrikostninger og ikke faktiske omkostninger, og at de rentesatser, der var 
angivet i besvarelserne af spørgeskemaet, derfor burde anvendes. 
Kravet blev afvist, da der kun kunne indrømmes justering for kreditomkostninger 
i forbindelse med de normale banksatser, der var gældende i 
undersøgelsesperioden. Rentesatserne i de reviderede regnskaber blev anset for at 
være en pålidelig kilde ved fastsættelsen af den gældende markedssats i 
undersøgelsesperioden. 
(c) Fremstillingsomkostninger ~ 
(29) For et selskabs vedkommende blev der foretaget justering for omkostninger til 
råmaterialer på det foreløbige trin på grundlag af de gennemsnitlige 
omkostninger. 
Selskabet udtrykte betænkeligheder ved justeringen for omkostninger til 
råmaterialer og fremlagde tilfredsstillende begrundelse for sit krav. Justeringen 
for omkostninger til råmaterialer blev derfor ændret i forbindelse med de endelige 
afgørelser. 
(d) Dumpingmargener 
(30) Hvad angår selskaber, som hører til den samme gruppe, anvendtes samme metode 
som i betragtning (44) og (45) i forordningen om midlertidig told. For 
producenter/eksportører eller grupper af selskaber i stikprøven er den endelige 
dumpingmargen, udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, 
følgende: 
. Group Argo Pantes (P.T. Argo Pantes + P.T. Daya Manunggal) 12,3 % 
.P.T.Apac 11,8% 
. P.T. Eratex Djaja 12,7 % 
Den endelige dumpingmargen for samarbejdsvillige producenter/eksportører, som 
ikke undersøgtes, blev fastsat på grundlag af det vejede gennemsnit for 
stikprøven. Udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er denne 
margen 12,2 %. 
De indonesiske selskabers samarbejdsniveau var meget højt (de samarbejdsvillige 
eksportører tegnede sig for næsten 100% af eksporten til Fællesskabet i 
undersøgelsesperioden). Bomuldsstofsektoren er ydermere usædvanlig dynamisk, 
hvilket gør det meget sandsynligt, at der i fremtiden fortsat vil være et stort antal 
nye eksportører. Det blev derfor besluttet at fravige den fremgangsmåde, der er 
skitseret i forordningen om midlertidig told, ifølge hvilken der fastsættes 
restdumpingmargener på samme niveau som den højeste konstaterede 
dumpingmargen. I stedet fastsattes restdumpingmargenen på samme niveau som 
for samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven, dvs. til 12,2 %. 
2. Tyrkiet 
(a) Generelt 
(31) Det konstateredes på et foreløbigt trin, at et af de udvalgte selskaber, Sôktas, ikke 
samarbejdede på alle områder i proceduren, fordi det viste sig,.at der var anvendt 
en forkert omregningsfaktor ved fastsættelsen af de producerede og eksporterede 
mængder. Sagen undersøgtes yderligere, og det konstateredes, at fejlen skyldtes 
en skrivefejl. Kommissionen rettede fejlen og var derfor i stand til at opnå 
rimeligt nøjagtige resultater på det endelige trin. 
Kommissionen ændrede sin holdning til Sôktas og fastsatte en individuel 
dumpingmargen for selskabet. Den endelige dumpingmargen for 
-samarbejdsvillige*selskaber,~som Ikke indgik 4 stikprøven, blev fastsat ved, at der 
også blev taget hensyn til margenen for Soktås. 
Selv om det generelle samarbejdsniveau i Tyrkiet var det laveste blandt de berørte 
lande, blev stikprøvens repræsentativitet anset for at være tilfredsstillende, da den 
omfattede 46% af den mængde varer, Tyrkiet eksporterede i 
undersøgelsesperioden. 
(b) Justeringer 
(i) Transportomkostninger 
(32) Et selskab anfægtede transportomkostningerne ved eksportsalg, som var beregnet 
til 4,31 % af varens værdi. Det blev senere konstateret, at grundlaget for 
beregningen var fejlagtigt. Dette resulterede i en nedsættelse af de indenlandske 
transportomkostninger til 0,6 % af de eksporterede varers værdi. 
(ii) Kreditomkostninger 
(33) Kommissionen konkluderede på det foreløbige trin, at hjemmemarkedssalget for 
et selskab foregik på grundlag af et åbent regnskabssystem, og at dette system 
ikke gav Kommissionen mulighed for at fastslå, om priserne også afhang af 
betalingsvilkårene. I bemærkningerne til de offentliggjorte foreløbige resultater 
blev det imidlertid fremhævet, at betalingsbetingelserne var angivet på fakturaen, 
og at der var aftalt en forfaldsdato med kunden. Hvis betalingsbetingelserne ikke 
blev overholdt, blev den pris, der skulle betales, ændret på grundlag af antallet af 
dage mellem forfaldsdatoen og den dato, hvor betalingen faktisk fandt sted. Det 
blev derfor besluttet at indrømme en justering for kreditomkostninger i forhold til 
det antal dage, der var angivet på fakturaen. 
(c) Dumping 
(34) For producenterne/eksportørerne i stikprøven er den endelige dumpingmargen, 
udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, følgende: 
• Teksmobili 1,6% 
. Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi Isletmesi AS Kayseri' 9,5 % 
.Sôktas 12,8% 
.Tureks 7,1% 
Samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven, får tildelt et vejet 
gennemsnit af dumpingmargenerne for selskaberne i stikprøven. Udtrykt i procent 
af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er denne margen 10,8 %. 
Ved at anse Sôktas for at være en samarbejdsvillig part øgedes 
samarbejdsniveauet med hensyn til importen fra Tyrkiet til 53%, hvilket stadig 
var meget lavere end samarbejdsniveauet for de andre berørte lande, som var nær 
ved 100%. Som følge heraf skulle der fortsat anvendes samme metode til 
fastsættelse af en restdumpingmargen på 13,7 % for Tyrkiet som i forordningen 
om midlertidig told, dvs. på grundlag af den højeste ttompingmargen for en model 
med repræsentativt salg. 
3. Egypten 
(a) Normal værdi 
(35) Ved beregningen af den normale værdi på det foreløbige trin havde 
Kommissionen inkluderet alle påløbne omkostninger, herunder 
finansieringsomkostninger, som disse var angivet i selskabets bøger. Et selskab 
hævdede imidlertid, at langfristede lån, som helt anvendtes til aktiviteter uden 
forbindelse med produktion eller salg af bomuldsstoffer, ikke burde være 
inkluderet i salgs-, general- og administrationsomkostningerne (i det følgende 
benævnt "SG&A") ved beregningen af den normale værdi, og fremlagde 
tilstrækkelige beviser herfor. Det blev derfor besluttet at ændre SG&A og følgelig 
nedsætte den normale værdi. 
(b) Dumping 
(36) Metoden i betragtning (64) i forordningen om midlertidig told bekræftes. 
(37) Den endelige dumpingmargen for Egypten, udtrykt i procent af importprisen, cif 
Fællesskabets grænse, er 18,5 %. 
4. Pakistan 
(a) Normal værdi: indføjelse af stretch-stoffer ved fastsættelsen af fortjeneste 
på hjemmemarkedet 
(38) En eksportør, som producerer stretch-stoffer, hævdede, at hvis stretch-stof skulle 
betragtes som samme vare, burde der ikke tages hensyn til salg af denne type ved 
fastsættelsen af fortjenstmargenen på hjemmemarkedet, fordi de særlige 
kendetegn ved denne type stof betød, at de fortjente en højere fortjenstmargen end 
de almindelige bomuldsstoffer. Desuden hævdedes det, at stretch-stoffer ikke 
kunne have påført EU-erhvervsgrenen skade, da de kun solgtes på 
hjemmemarkedet. 
Som beskrevet ovenfor konstateredes det, at stretch-stoffer hører til den 
pågældende vare. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen 
må fortjenesten fastsættes på grundlag af alt salg på hjemmemarkedet af samme 
vare i normal handel. At stretch-stoffer ikke eksporteredes i 
undersøgelsesperioden er således ikke relevant i denne sammenhæng. 
(b) Produktionsomkostninger 
(i) Garnomkostninger 
(39) På det foreløbige trin blev det for et selskab besluttet ikke at forlade sig på de 
månedlige omkostningsskemaer, der specielt var udarbejdet med henblik på 
undersøgelsen, da disse rapporter ikke kunne sættes i forbindelse med det 
pågældende selskabs reviderede regnskaber. I stedet anvendtes selskabets normale 
omkostningsark. Ved kontrolbesøget på stedet gjorde selskabet det ikke tydeligt, 
at omkostningsarkene vedrørende omkostningerne til-garn kun henviste til 
omkostningerne i september, hvorimod alle andre omkostningsposter viste 
gennemsnit for hele året. Selskabet hævdede efter offentliggørelsen af de 
foreløbige resultater, at produktioqsomkostningerne burde korrigeres, og at 
omkostningerne til garn i den pågældende salgsmåned skulle anvendes i stedet for 
dem på omkostningsarket, dvs. omkostningerne i september. Det blev fastslået, at 
anmodningen var berettiget, og produktionsomkostningerne blev ændret i 
overensstemmelse hermed. 
Selskabet hævdede også, at de anvendte garnomkostninger til fastsættelsen af 
produktionsomkostninger fejlagtigt omfattede bruttofortjenesten for den 
spinderiafdeling, som tilhører samme selskab. Kommissionen baserede sine 
beregninger på de omkostninger til garn, der konstateredes i selskabets 
omkostningsark. Da selskabet ikke på stedet kunne påvise, at der var en 
bruttofortjeneste mellem spinderi- og væveriafdelingen, blev der ikke foretaget 
ændringer i selskabets omkostningsark. 
(ii) Genanvendelse af affald 
(40) Med hensyn til indtægter fra affaldsprodukter hævdede flere selskaber, at disse 
indtægter skulle modregnes i produktionsomkostningerne. Indtægterne fra salg af 
affaldsprodukter behandledes ved anvendelse af de regnskabsmetoder, der 
anvendtes af de berørte selskaber. 
(c) Eksportpris 
(i) Anvendte vekselkurser og kreditomkostninger 
(41) Flere producenter/eksportører anfægtede, at Kommissionen ikke ville godtage 
ethvert beløb fra bankerne som en normal betaling, der afspejler den vekselkurs 
og de kreditomkostninger, disse finansielle institutioner tilbyder. Den vekselkurs, 
som bankerne anvendte, var imidlertid ikke gennemsigtig, da omregningskursen 
også omfattede afgiften for omregning af USD til rupee og provisionen for 
indløsning af rembursen før den aftalte tid. Da producenterne/eksportørerne ikke 
var i stand til at påvise, hvilken kurs banken havde anvendt i hver enkelt 
transaktion, blev det besluttet at anvende det månedlige gennemsnit af 
vekselkursen i spørgeskemaet i overensstemmelse med Kommissionens faste 
praksis. 
Kreditomkostningerne blev derfor beregnet på grundlag af de aftalte 
betalingsvilkår og den rentesats, der var angivet af producenterne/eksportørerne. 
(d) Justeringer 
10 
(i) Tilbageholdt skat 
(42) Alle pakistanske producenter/eksportører måtte betale en "eksportskat" på 0,75 %, 
som banken trak fra, når betalingen for eksportsalg var modtaget. Ifølge 
selskaberne burde denne eksportskat ikke fratrækkes eksportprisen, da den kunne 
modregnes i skyldig indkomstskat. Selskaberne var i stand til at bevise, at de 
faktisk havde modregnet denne skat, og anmodningen blev derfor imødekommet. 
(ii) Tilbagetrækning af told 
(43) Ifølge de pakistanske producenter/eksportører burde justeringen for importafgifter 
i den normale værdi være større. I forbindelse med forordningen om midlertidig 
told blev der kun justeret for told på kemikalier, som indgik i appreturmaterialet. 
Problemet blev taget op igen. Det konstateredes, at det var muligt at justere 
yderligere for punktafgifter, som er betalt på garnet, når det ved kontrolbesøget på 
stedet bevistes, at tolden faktisk blev refunderet. 
(e) Dumping 
(44) For producenter/eksportører eller grupper af selskaber i stikprøven er den endelige 
dumpingmargen, udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, 
følgende: 
. Arner Fabrics Ltd og Diamond Fabrics Ltd) 3,5 % 
. Nishat Fabrics Ltd og Nishat Mills Ltd 10,5 % 
. Kohinoor Group (Kohinoor Raiwind Mills Ltd, Kohinoor Weaving Mills Ltd.) 
9,8 % 
Den endelige dumpingmargen for samarbejdsvillige producenter/eksportører, som 
ikke undersøgtes, blev baseret på det vejede gennemsnit for stikprøven. Udtrykt i 
procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, er denne margen 9,5 %. 
Af samme årsager som for Indonesien blev det besluttet at fastsætte 
restdumpingmargenen på samme niveau som for samarbejdsvillige selskaber, som 
ikke indgik i stikprøven, dvs. til 9,5 %. 
5. Indien 
(a) Generelt 
(45) Cotton Textiles Export Promotion (i det følgende benævnt "den indiske 
sammenslutning") fremførte, at stikprøven af selskaber for Indien ikke var 
repræsentativ, da den ikke afspejlede alle de forskellige væve, der anvendtes i 
Indien, og da den omfattede et selskab, som havde eksporteret sin produktion på 
grundlag af masterkontrakter. Den kunne derfor ikke lægges til grund for en 
gyldig beregning af antidumpingtold. Kommissionen havde imidlertid accepteret 
de udvalgte producenter/eksportører, som den indiske sammenslutning selv havde 
foreslået, og havde også føjet deres største eksportør til stikprøven. Ovennævnte 
argumenter fra den indiske sammenslutning kunne således ikke drage stikprøvens 
repræsentativitet i tvivl. 
11 
(b) Normal værdi 
(i) Modeller til sammenligning 
(46) En række indiske producenter hævdede, at den normale værdi var fastsat på et 
fejlagtigt grundlag, fordi salget på hjemmemarkedet af varer af sekundakvalitet 
ikke var medtaget ved fastsættelsen af den normale værdi for visse 
konstruktioner. 
Med henblik på anvendelse af hjemmemarkedspriserne til sammenligningen af 
den normale værdi og eksporten til Fællesskabet måtte Kommissionen sikre sig, 
at de konstruktioner, der både blev solgt til hjemmemarkedet og i Fællesskabet, 
havde identiske egenskaber. Det konstateredes imidlertid, at varer af 
sekundakvalitet havde egenskaber, som gjorde, at de adskilte sig fra varerne af 
første kvalitet. 
Da eksporten til Fællesskabet var varer af første kvalitet, var det nødvendigt at 
beregne den normale værdi på grundlag af en sammenlignelig vare i 
overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i grundforordningen, dvs. varer af første 
kvalitet, som sælges på hjemmemarkedet i eksportlandet. Anmodningen kunne 
derfor ikke imødekommes. 
(ii) Anvendt fortjenstmargen til beregningen af den normale værdi 
(47) Med hensyn til den fortjenstmargen, der anvendtes ved beregningen af den 
normale værdi, fremførte flere producenter/eksportører, at fortjenesten på 
hjemmemarkedet kun burde have været vurderet på grundlag af de konstruktioner, 
som solgtes både på hjemmemarkedet og på markedet i Fællesskabet. 
I overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen skal beløbet for 
fortjeneste fastsættes på grundlag af alt salg af samme vare på hjemmemarkedet i 
normal handel. At en bestemt type af samme vare ikke sælges til eksport er 
følgelig irrelevant i den forbindelse. Anmodningen kunne derfor ikke 
imødekommes. 
(48) Et indisk selskab fremførte, at Kommissionen med urette afslog at anvende 
selskabets egen fortjeneste ved beregningen af den normale værdi. Ifølge artikel 
2, stk. 6, i grundforordningen skal beløbet for fortjeneste fastsættes på grundlag af 
de faktiske beløb, der påløber i forbindelse med produktion og salg i normal 
handel af samme vare. Da mindre end 10% af selskabets samlede salg på 
hjemmemarkedet af samme vare fandt sted i normal handel, anvendtes det vejede 
gennemsnit af de faktiske beløb for fortjeneste, der var fastsat for andre 
eksportører eller producenter, som er omfattet af undersøgelsen, for så vidt angår 
produktion og salg af samme vare i Indien, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 
6, litra a). 
(c) Eksportpris 
(49) Der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger til fastsættelsen af 
eksportprisen. Konklusionerne i forordningen om midlertidig told bekræftes 
derfor. 
12 
(d) Justeringer 
(i) Vekselkurser 
(50) Fire indiske selskaber hævdede, at Kommissionen burde have fulgt 
bestemmelserne i artikel 2, stk. 10, litra j), ved at anvende de vekselkurser, de 
faktisk anvendte, når de noterede deres eksportsalg. Ifølge det generelle princip i 
artikel 2, stk. 10, litra j), i grundforordningen skal vekselkursen på salgsdatoen 
anvendes til valutaomregning. Eneste undtagelse er, at når salg af udenlandsk 
valuta på terminsmarkedet er direkte knyttet tiL-deL. pågældende eksportsalg, 
anvendes vekselkursen, som er gældende for dette terminssalg. Undersøgelsen har 
vist, at der ikke var nogen direkte forbindelse mellem salget af udenlandsk valuta 
på terminsmarkedet og det pågældende eksportsalg. Ingen af selskaberne kunne 
endvidere bevise, at salget af udenlandsk valuta på terminsmarkedet havde 
påvirket priserne og prisernes sammenlignelighed som omhandlet i artikel 2, stk. 
10, i grundforordningen. 
(51) De samme selskaber hævdede også, at Kommissionen burde have anvendt 
vekselkursen på salgsdatoen i stedet for gennemsnitlige månedlige vekselkurser. 
Det er imidlertid institutionernes faste praksis at anvende gennemsnitlige 
månedlige vekselkurser. Det ville være uhørt vanskeligt at anvende de daglige 
vekselkurser, hvilket under alle omstændigheder ville have give næsten samme 
resultat. 
(52) Selskaberne fremførte også, at Kommissionen automatisk burde indrømme 
justering for valutaomregning, hvis den ikke godtog de vekselkurser, de anvendte. 
Der kan i henhold til artikel 2, stk. 10, kun foretages individuelle justeringer for 
forskelle i faktorer, som bevisligt berører priserne og prisernes 
sammenlignelighed. Da ingen af selskaberne påviste dette, indrømmede 
Kommissionen ikke justering for valutaomregninger. Anmodningen kunne derfor 
ikke imødekommes. 
(ii) Omkostninger forbundet med eksportprisen: Omkostninger ved behandling af 
betalingsdokumenter 
(53) Alle indiske selskaber hævdede, at Kommissionen fejlagtigt havde trukket 
omkostningerne ved databehandling af betalingsdokumenter, som de anså for at 
være generalomkostninger, fra eksportpriserne som dermed forbundne 
omkostninger på grundlag af artikel 2, stk. 10, litra e), i grundforordningen. 
Omkostningerne ved behandling af en remburs er direkte knyttet til hver enkelt 
transaktion, idet de er en del af salgstransaktionen, for hvilken der betales på dette 
grundlag. Det konkluderes derfor, at sådanne omkostninger skulle fratrækkes 
eksportprisen. 
(Hi) Rabatter, afslag og mængder 
(54) De indiske producenter hævdede også, at der burde justeres for forskelle i 
mængder. I den forbindelse bør det noteres, at anmodningerne hverken rigtig 
angav omfanget eller havde direkte tilknytning til det pågældende salg. Desuden 
var kravene ikke fremsat inden for fristen for besvarelse af spørgeskemaet og 
kunne derfor ikke godtages. 
13 
(e) Dumping 
(i) Metode 
(55) Tre selskaber fremførte, at Kommissionen fejlagtigt havde besluttet at 
sammenligne de gennemsnitlige normale værdier med individuelle priser ved 
eksport til Fællesskabet. Et selskab hævdede, at der ikke var betydelige forskelle i 
dumping i modsætning til resultatet af en sammenligning af en normal værdi 
opgjort som et vejet gennemsnit og en eksportpris opgjort som et vejet 
gennemsnit. Det andet selskab hævdede, at der ikke var noget mønster med meget 
forskellige eksportpriser, og det tredje selskab hævdede, at Kommissionen burde 
have anvendt det pågældende selskabs masterkontrakter i stedet for fakturaerne, 
fordi importørerne beregner deres bruttoavancer på grundlag af gennemsnitsprisen 
i masterkontrakten. 
For hvert enkelt af de tre selskaber konstateredes et eksportprismønster, som var 
væsentligt forskelligt alt efter de forskellige købere, regioner Og tidsperioder. Det 
konstateredes også, at der under hensyn til det fastslåede dumpingniveau for hvert 
enkelt selskab var betydelige forskelle i dumpingen ved en sammenligning af 
normale værdier og eksportpriser på grundlag af gennemsnittet og på grundlag af 
gennemsnit af de enkelte transaktioner. Kommissionen drog den konklusion, at en 
sammenligning på grundlag af gennemsnit ikke ville afspejle dumpingens fulde 
omfang. Anmodningen om at sammenligne eksportpriser opgjort som et vejet 
gennemsnit og normale værdier opgjort som et vejet gennemsnit kunne derfor 
ikke godtages. 
Hvad angår det tredje selskab, anvendte Kommissionen hellere fakturaerne end 
masterkontrakterne, fordi kun priserne på fakturaerne afspejlede de beløb, der 
betaltes eller skulle betales for varen, hår den solgtes til eksport. Dette er også i 
overensstemmelse med fast praksis som omhandlet i artikel 2, stk. 8, i 
grundforordningen. 
(ii) Dumpingmargen 
(56) For producenterne/eksportørerne i stikprøven er den endelige dumpingmargen, 
udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, følgende: 
. Century Textiles and Industries Ltd 14,7 % 
. Coats Viyella India Ltd 15,5 % 
. Mafatlal Industries Ltd 16,1 % 
. Vardhman Spinning & General Mills Ltd 4,1 % 
. Virudhunagar Textile Mills og Thiagarajar Mills Ltd 5,3 % 
Samarbejdsvillige selskaber, som ikke indgik i stikprøven, fik tildelt den vejede 
gennemsnitlige dumpingmargen for selskaberne i stikprøven. Udtrykt i procent af 
importprisen, cif Fællesskabets grænse, er denne margen 12,8 %. 
Af samme årsager som for Indonesien blev det besluttet at fastsætte den indiske 
restdumpingmargen på samme niveau som for samarbejdsvillige selskaber, dvs. 
til 12,8 %. 
14 
6. Folkerepublikken Kina 
(a) Normal værdi 
(b) Lande uden markedsøkonomi 
(57) En række kinesiske producenter/eksportører hævdede, at Kina nu var et land med 
markedsøkonomi, og at det derfor ikke var nødvendigt at anvende et 
referenceland til fastsættelsen af den normale værdi, da de kinesiske 
hjemmemarkedspriser og /eller produktionsomkostninger kunne anses for at være 
pålidelige. 
Kommissionen anerkender den fortsatte proces med økonomiske reformer i Kina 
fra fuldstændig statskontrolleret planøkonomi til markedsøkonomi, men den 
kunne i henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen ikke imødekomme 
anmodningen, og konklusionerne i betragtning (160) i forordningen om 
midlertidig told bekræftes derfor. 
(ii) Valg af referenceland 
(58) En række kinesiske producenter/eksportører argumenterede imod valget af Indien 
som referenceland, fordi kun et begrænset antal konstruktioner kunne 
sammenlignes med de kinesiske eksportvarer. 
Kommissionen anvendte alle de kinesiske varer, som den konstaterede havde en 
konstruktion, der kunne sammenlignes med den, der solgtes på det indiske 
hjemmemarked. Dette gav et loyalt og pålideligt grundlag for en sammenligning, 
eftersom 67,7 % af den samlede eksport for de kinesiske producenter/eksportører 
i stikprøven var medtaget i dumpingberegningen. Det blev også fastslået, at dette 
udgør en repræsentativ del af den samlede kinesiske eksport af den pågældende 
vare, og at Indien derfor i så henseende var et egnet referenceland. Hverken de 
kinesiske eksportører eller de kinesiske myndigheder havde desuden foreslået 
noget andet referenceland. 
(b) Dumping 
(59) Metoden i betragtning (168) i forordningen om midlertidig told bekræftes. 
(60) Den endelige dumpingmargen for Kina, udtrykt i procent af importprisen, cif 
Fællesskabets grænse, er 10,9 %. 
E. SKADE 
1. Indledende bemærkning: "undersøgelsesperioden" 
(61) Flere parter anfægtede, at Kommissionen på det foreløbige trin havde undersøgt 
tendenserne i skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser på årsbasis, 
og at den havde anvendt perioden fra juli 1996 til juni 1997 
(skadesundersøgelsesperioden) i stedet for den 18 måneder lange 
undersøgelsesperiode. 
15 
Det må erindres, at forekomsten af dumping, prisunderbud og salg under prisen er 
blevet undersøgt under henvisning til en periode på 18 måneder fra 1. januar 1996 
til 30. juni 1997. For analysen af de skadesaspekter, der kræver undersøgelse af 
tendenser såsom produktion, salg, markedsandel, lagre, rentabilitet og 
beskæftigelse, undersøgtes perioden fra 1. januar 1993 til 30. juni 1997. For at 
give mulighed for en sammenligning på årsbasis i stedet for den 18 måneder 
lange undersøgelsesperiode anvendtes en 12 måneder lang periode 
(skadesundersøgelsesperioden) til en sammenligning med kalenderårene 1993 til 
1996. 
2. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import 
(62) I forordningen om midlertidig told undersøgtes spørgsmålet om kumulativ 
vurdering af importen fra alle de berørte lande. Det blev foreløbigt besluttet at 
vurdere importen fra Tyrkiet kumulativt, men at undersøge sagen yderligere. 
Efter at der var truffet midlertidige foranstaltninger, hævdede en række 
pakistanske producenter/eksportører også, at importen fra Pakistan ikke burde 
lægges sammen med importen fra de andre berørte lande. Det blev påstået, at 
varerne fra Pakistan importeredes på andre konkurrencevilkår, fordi importen fra 
Pakistan og dennes andel af markedet i Fællesskabet var faldet mellem 1993 og 
skadesundersøgelsesperioden, medens priserne var steget. 
En række indonesiske producenter/eksportører hævdede også, at importen fra 
Indonesien ikke burde lægges sammen med den øvrige import, fordi den kun 
udgjorde en lille del af markedet i Fællesskabet i 1996 og var faldende mellem 
1996 og skadesundersøgelsesperioden, og fordi priserne angiveligt steg hurtigere i 
Indonesien end i de andre berørte lande. 
(a) Tyrkiet 
(63) For Tyrkiets vedkommende blev anmodningen om at holde landet uden for den 
kumulative vurdering foreløbigt afvist, fordi der herskede tvivl om, hvorvidt 
stikprøven af producenter/eksportører var repræsentativ, og dette kunne have 
indflydelse på konklusionerne. 
(64) Kommissionen foretog en ny vurdering af importen fra Tyrkiet, efter at Sôktas var 
blevet anset for at være et samarbejdsvilligt selskab som omhandlet i betragtning 
(34). Den vurderede især konkurrencevilkårene. 
I den forbindelse mindes der om, at artikel 3, stk. 4, i grundforordningen stammer 
fra artikel 3, stk. 3. nr. 3., i WTO-aftalen vedrørende antidumping, hvori det 
hedder, at "er indførslen af en vare fra mere end ét land samtidig omfattet af 
antidumpingundersøgelser, kan de undersøgende myndigheder kun vurdere 
følgevirkningerne af en sådan indførsel kumulativt, hvis de fastslår, at (a) [...] 
den indførte mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og (b) det vil være 
hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af indførslen 
på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og vilkårene 
for konkurrencen mellem de indførte varer og den tilsvarende indenlandsk 
fremstillede vare. " 
16 
Desuden hedder det i artikel 5, stk. 5. nr. 8, i WTO-aftalen vedrørende 
antidumping: "Undersøgelsen indstilles omgående i sager, hvor [...] omfanget af 
den faktiske eller mulige dumpingimport [...] er ubetydeligt. [...] Omfanget af 
dumpingimporten anses normalt for ubetydeligt, hvis det konstateres, at 
dumpingimporten fra et bestemt land tegner sig for mindre end 3% af de indførte 
mængder af samme vare til det importerende medlem [...]. " 
(65) Kommissionen konstaterede således, at importen fra Tyrkiet faldt med 41% fra 
ca. 16 500 tons i 1994 til ca. 9 700 tons i 1996. Mellem 1996 og 
skadesundersøgelsesperioden faldt importen yderligere med 43%.til ca. 5 500 
tons. Importens andel af markedet i Fællesskabet faldt fra 5,3 % i 1994 til 3,2 % i 
1996 og udgjorde den mindste markedsandel af alle de berørte lande. I 
skadesundersøgelsesperioden faldt andelen til 1,9 %. 
Medens importen fra Tyrkiet udgjorde 3,4 % af den samlede import til 
Fællesskabet i den 18 måneder lange undersøgelsesperiode, udgjorde den kun 2,6 
% i skadesundersøgelsesperioden. 
Priserne på importen til Fællesskabet fra Tyrkiet steg med 9% mellem 1993 og 
1996; i 1996 havde Tyrkiet de højeste priser af alle de berørte lande. Med hensyn 
til prisunderbud konstateredes der et gennemsnitligt prisunderbud på 5,1 % for 
Tyrkiet. 
(66) Det er EU-institutionernes faste praksis at vurdere virkningerne af importen for 
EU-erhvervsgrenen særskilt, når der er tydelig forskel på adfærden på markedet i 
de forskellige lande med hensyn til f.eks. importudvikling, markedsandel og 
priser, hvilket også viser, at vilkårene for konkurrencen er forskellige. 
Med hensyn til forskellene i adfærden på markedet faldt importen fra Tyrkiet over 
en perioden på næsten 4 år, som startede lang tid før den periode, hvor der var 
indført midlertidig antidumpingtold på grundlag af den tidligere 
antidumpingprocedure vedrørende ublegede bomuldsstoffer. I betragtning af det 
lange tidsrum og omfanget af nedgangen var der ikke tale om et forbigående, men 
om et strukturbestemt fald. I modsætning hertil faldt nedgangen i importen fra 
Pakistan og Indonesien helt sammen med den periode, hvor der var truffet 
midlertidige foranstaltninger på grundlag af den tidligere procedure. 
(67) Denne vurdering bekræftes af det lave prisunderbud, der konstateredes for 
Tyrkiet, og som var det laveste for alle de berørte lande. 
(68) På baggrund af alle de ovenstående faktorer tilsammen fastslås det, at importen 
fra Tyrkiet bør vurderes særskilt i forhold til den øvrige import, der er omfattet af 
denne undersøgelse. 
(b) Pakistan 
(69) For Pakistar. konstaterede Kommissionen, at importen fra Pakistan steg med 10% 
mellem 1993 og 1996 og at dens andel af markedet lå på omkring 8%. Mellem 
1994 og 1996 steg importen fra Pakistan med ca. 27% og markedsandelen fra ca. 
6% til ca. 8%. Mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden faldt importen fra 
Pakistan og dens andel på markedet i Fællesskabet til 5%. Faldet i 
importmængden og markedsandelen mellem 1996 og 
17 
skadesundersøgelsesperioden falder til dels sammen med den periode, hvor der 
var indført midlertidig antidumpingtold på grundlag af den tidligere procedure. 
Med hensyn til priserne på importen til Fællesskabet fra Pakistan steg de me4 
24% mellem 1993 og 1996 og forblev uændrede mellem 1996 og 
skadesundersøgelsesperioden. I 1996 var det de laveste af alle de berørte landes 
priser. Prisunderbuddet nåede op på 9,1 % i undersøgelsesperioden. 
På baggrund af ovenstående fastslås det, at der ikke er grund til at fravige 
Jconklusionérne i forordningen om midlertidig told, da tendenserne i 
»importmængde og markedsandel ikke viser, at konkurrencevilkårene er 
forskellige fra situationen i de andre berørte lande. Den kumulative vurdering i 
forordningen om midlertidig told bekræftes derfor. 
Selv om dumpingimporten fra Pakistan blev vurderet særskilt, ville 
importmængden og priserne og virkninger for priserne i Fællesskabet være af en 
sådan art, at de særskilt betragtet ville blive anset for at have påført EU-
erhvervsgrenen væsentlig skade. 
(c) Indonesien 
(70) Importen fra Indonesien steg fra ca. 9 200 tons til 13 800 tons mellem 1993 og 
1996. Dens andel af markedet i Fællesskabet steg fra 3,4 % i 1993 til 4,5 % i 
1996.1 skadesundersøgelsesperioden faldt den til 3,7 %. Der var et fald på 15% i 
priserne på importen fra Indonesien mellem 1993 og 1995. Der konstateredes 
desuden et gennemsnitligt prisunderbud for Indonesien på 24,7 %. 
På baggrund af ovenstående bekræftes de foreløbige konklusioner med hensyn til 
kumulering af importen fra Indonesien. Selv særskilt betragtet ville importen fra 
Indonesien være anset for at have påført EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. 
3. Dumpingimportens omfang og markedsandel 
(71) På grundlag af den særskilte undersøgelse af Tyrkiet er omfang og markedsandel 
for importen fra de berørte lande blevet vurderet på følgende måde: Kina, 
Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan (i det følgende benævnt de "fem 
kumulerede lande") på den ene side og Tyrkiet på den anden side. 
(a) Dumpingimportens omfang og markedsandel 
(i) Dumpingimportens kumulerede omfang og markedsandel 
(72) Importmængden fra de fem kumulerede lande steg med 13% mellem 1993 og 
1996, nemlig fra ca. 108 000 tons til ca. 122 000 tons. Mellem 1996 og 
skadesundersøgelsesperioden (hvor der var truffet midlertidige 
antidumpingforanstaltninger i en del af perioden) faldt importen fra de fem 
kumulerede lande med 22%, nemlig fra ca. 122 000 tons til ca. 94 800 tons. 
Andelen af markedet i Fællesskabet for importen fra de pågældende lande lå 
stabilt på ca. 39% mellem 1993 og 1996.1 skadesundersøgelsesperioden lå denne 
markedsandel på ca. 32%. 
(ii) Omfang og markedsandel for importen fra Tyrkiet 
18 
(73) Importen fra Tyrkiet steg mellem 1993 og 1994 fra ca. 9 200 tons til ca. 16 500 
tons. Mellem 1994 og 1996 var der et pludseligt fald fra ca. 16 500 tons til ca. 9 
700 tons. Denne imports andel af markedet i Fællesskabet faldt fra 5,3 % til 3,2 
%. 
Mellem 1996 og skadesundersøgelsesperioden faldt importen fra Tyrkiet 
yderligere med 43% fra ca. 9 700 tons til ca. 5 500 tons, og markedsandelen faldt 
yderligere til ca. 1,9 %. 
(b) Bemærkninger fra de berørte parter . . , „ ,. 
(74) En berørt part hævdede, at der var fejl i Kommissionens analyse af udviklingen i 
importmængden fra de berørte lande: 
- for det første fordi Kommissionen forsøgte at forklare faldet i importmængden i 
1997 ved hjælp af spekulationer om, hvorvidt der fandt en opbygning af lagre sted 
i 1996 efterfulgt af salg af lagerbeholdninger i 1997 
- for det andet fordi det også er nødvendigt med en vis grad af frihed vedrørende 
importmængden, hvis der skal føres en sådan lagerpolitik, hvilket ikke er tilfældet 
inden for de gældende rammer med kontingentbegrænsninger. 
(75) Angående det første punkt bekræftede Kommissionen, at faldet i importmængden 
i 1997 fulgte en opbygning af lagrene i 1996. Selskaber, der importerer fra de fem 
kumulerede lande, er blevet undersøgt samlet ( for alle de fem lande) med hensyn 
til deres politik angående lagerbeholdninger. Mellem 1995 og 1996 steg importen 
af den pågældende vare med 25%, medens den største stigning i perioden 1993 til 
1995 var på 2%. Mellem november 1995 og maj 1996 og i samme periode i 
1996/1997 (hvor der var truffet midlertidige foranstaltninger på grundlag af den 
tidligere procedure) faldt importen med 39%, medens det største fald i perioden 
1993 til 1995 var på 11%. På samme måde viser oplysninger fra ikke-forbundne 
importører i stikprøven, at deres import fra de pågældende lande steg med 26% 
mellem 1995 og 1996, hvorimod importen skønnes at være steget med 2% 
mellem 1996 og 1997. Faldet i 1997 må således til dels tilskrives stigningen i 
1996, som opvejede dette fald. 
(76) Angående det andet punkt konstaterede Kommissionen, at kontingenterne ikke 
forhindrer opbygning af lagre af den pågældende vare. Kontingenterne er omfattet 
af en vis fleksibilitet (årlige forhøjelser, overførsler, forudgående anvendelse af 
kontingenter). Desuden omfatter det kontingent, der dækker den pågældende vare, 
også andre varer. Der findes derfor en vis fleksibilitetsmargen i kontingents 
fordeling mellem de forskellige varer. 
(77) En part hævdede, at undersøgelsen af importmængden og dens andel af markedet 
i Fællesskabet i forordningen om midlertidig told ikke var konsekvent, idet den 
afveg fra de oplysninger, som Kommissionen gav i forordning nr. 2208/96 om 
indførelse af midlertidig told i den tidligere procedure vedrørende ublegede 
19 
bomuldsstoffer5 og i den klage, der blev indgivet af Eurocoton i forbindelse med 
nærværende procedure. 
(78) For det første omfattede Kommissionens forordning (EF) nr. 2208/96 andre varer 
end nærværende procedure, eftersom forbindingsgaze, som indgik i den tidligere 
procedure, ikke indgår i nærværende procedure. 
Med hensyn til forskelle mellem den importmængde, der konstateredes i 
undersøgelsen og den, der angives i den klage, der ligger til grund for nærværende 
procedure, stammer oplysningerne om importmængden i-forordningen om 
midlertidig told fra Eurostat. Disse statistiske oplysninger ajourføres hele tiden 
for at tage hensyn til de seneste importtal såvel som alle rettelser på grundlag af 
korrigerede indførselsanmeldelser. 
Det fastslås derfor, at de angivne forskelle, som under alle omstændigheder er 
minimale, ikke gør undersøgelsen af importmængden og dens andel af markedet i 
Fællesskabet ugyldig. 
(79) På baggrund af det ovenstående bekræftes de foreløbige resultater vedrørende 
importens omfang og markedsandel derfor. 
4. Priserne på dumpingimporten 
(a) Prisudviklingen 
(i) Kumuleret prisudvikling 
(80) Ifølge oplysninger fra Eurostat steg de fem kumulerede landes eksportpriser 
opgjort som et vejet gennemsnit fra 2,9 ECU pr. kg i 1993 til 3,2 ECU pr. kg i 
1994. Priserne steg yderligere til 3,6 ECU pr. kg i 1995 og faldt igen til 3,4 ECU 
pr. kg i 1996.1 skadesundersøgelsesperioden var der igen en stigning til 3,5 ECU 
pr. kg. 
(ii) Udviklingen i importpriserne på varer fra Tyrkiet 
(81) Hvad angår importen fra Tyrkiet lå priserne stabilt mellem 1993 og 1994 på 3,3 
ECU pr. kg. De steg til 3,8 ECU pr. kg i 1995 og faldt til 3,6 ECU pr. kg i 1996.1 
skadesundersøgelsesperioden var der igen en stigning til 3,7 ECU pr. kg. 
(b) Prisunderbud 
(82) Efter bemærkninger fra en række berørte parter til de konstaterede 
prisunderbudsmargener på det foreløbige trin blev disse margener ændret i 
fornødent omfang. Den endelige gennemsnitlige prisunderbudsmargen for hvert 
enkelt land er følgende udtrykt i procent af EU-producenternes priser: 
(i) De fem kumulerede lande: 
s Kommissionens forordning (EF) nr. 2208/96 af 18. november 1996 om indførelse af en midlertidig 
antidumpingtold på importen af ubleget stof af bomuld med oprindelse i Folkerepublikken Kina, 
Egypten, Indien, Indonesien, Pakistan og Tyrkiet. EFT L 295 af 20.11.1996, s. 3. 
20 
- Kina 22,3 % 
-Egypten 29,1% 
-Indien 19,1% 
- Indonesien 24,5 % 
-Pakistan 9,1% 
•(H) Tyrkiet: 
-Tyrkiet "" ~ " 5,1 %" 
(c) Bemærkninger fra berørte parter 
(83) En række berørte parter anfægtede fastsættelsen af prisunderbuddet: 
- For det første burde den pågældende vare ikke have været inddelt i kategorier 
efter garnnummer og antal tråde, men der burde have været foretaget en direkte 
sammenligning af hver eksporteret model med den tilsvarende model, der solgtes 
i Fællesskabet. 
- For det andet foretog Kommissionen ikke justering for forskelle i kvalitet eller 
for forskelle i bredde. 
- For det tredje foretog Kommissionen ikke justering for den midlertidige 
antidumpingtold, der betaltes i forbindelse med den tidligere 
antidumpingprocedure. 
(84) Med hensyn til det første punkt konstaterede Kommissionen, at den pågældende 
vare med oprindelse i de pågældende lande importeres i mange forskellige 
konstruktioner. Med henblik på undersøgelsen af prisunderbud blev det foreløbigt 
anset for hensigtsmæssigt at gruppere konstruktionerne efter visse kriterier med 
den største indflydelse på omkostningerne ved stoffet. Dette blev gjort, fordi der 
ikke findes nøjagtigt samme EU-producerede konstruktion for visse importerede 
konstruktioner, og fordi det konstateredes, at der er konkurrence mellem 
konstruktioner, der ligger tæt op ad hinanden. Da denne fremgangsmåde giver et 
bredt udvalg af både den importerede og den EU-producerede vare, fastslås det, at 
en sådan gruppering i højere grad afspejler prisunderbuddets sande omfang. 
Med hensyn til det andet punkt fandt Kommissionen, at kravet ikke kunne 
godtages. Det er nødvendigt at tage hensyn til, at Kommissionen undersøgte 
prisunderbud på grundlag af konstruktioner, som var grupperet efter garnnummer 
og antal tråde i kæde og skud. Forskelle i kvalitet eller bredde inden for hver 
varegruppe blev udlignet ved, at priserne blev sammenlignet på grundlag af et 
gennemsnit pr. kg. 
Med hensyn til det tredje argument må det noteres, at den midlertidige 
antidumpingtold fra den tidligere procedure ikke blev betalt, da Rådet aldrig traf 
beslutning om, at den skulle opkræves. Den var kun stillet som midlertidig 
sikkerhed og havde ikke som sådan nogen direkte, umiddelbar indvirkning på 
importprisen. Omkostninger, der afholdes af importører i forbindelse med 
sikkerhed, er under alle omstændigheder allerede inkluderet i importørernes 
21 
omkostninger. Ved en sammenligning af importpriserne og EU-producenternes 
priser er importpriserne blevet justeret i opadgående retning for handelsled under 
hensyn til importørernes omkostninger mellem import og videresalg af de 
pågældende stoffer. Der er derfor allerede taget hensyn til disse omkostninger. 
(85) En enkelt berørt part påstod, at den foretagne justering for forskelle i handelsled 
mellem EU-producenternes importpriser og deres videresalgspriser er 
utilstrækkelig. 
Kommissionen foretog en justering i opadgående jretning på &% af importprisen 
cif, ufortoldet, for handelsled. Denne omfatter både importørernes gennemsnitlige 
fortjenstmargen og det vejede gennemsnit af de omkostninger, der påløber 
mellem importen og leveringen til kunderne, dvs. til konverterings- og 
færdigforarbejdningsvirksomheder. Disse omkostninger er beregnet på grundlag 
af efterprøvede oplysninger afgivet af de samarbejdende ikke-forretningsmæssigt 
forbundne importører, der tegner sig for ca. 13% af al import fra de pågældende 
lande. 
Denne påstand måtte af disse grunde afvises. 
5. Situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet 
(86) I forordningen om midlertidig told (betragtning (193) til (212)) nåede 
Kommissionen til den konklusion, at der blev påført erhvervsgrenen i 
Fællesskabet væsentlig skade. 
(87) Nogle berørte parter hævdede, at den stikprøve af EU-producenter, der var valgt 
til analysen af skaden, ikke er statistisk anvendelig, fordi dens indikatorer for 
produktion, salg og beskæftigelse i perioden 1993-1996 faldt mere end de 
tilsvarende tal for hele erhvervsgrenen i Fællesskabet. 
Det er Kommissionens normale praksis, at den i sager, hvor der udtages 
stikprøver, fastlægger generelle indikatorer, dvs. indikatorer for produktion, salg 
og beskæftigelse, for hele erhvervsgrenen i Fællesskabet, medens 
resultatindikatorer, eksempelvis vedrørende priser og rentabilitet, fastlægges på 
grundlag af EU-producenterne i stikprøven. I den foreliggende sag bekræftede 
undersøgelsen, at hele erhvervsgrenen i Fællesskabet i perioden 1993-1996 havde 
faldende produktion, salg og beskæftigelse. Fra 1996 til 
skadesundersøgelsesperioden voksede produktionen og salget. Samtidig blev det 
konkluderet, at EU-producenterne i stikprøven led under voksende lagre, pristryk 
og faldende rentabilitet. 
(88) Nogle berørte parter hævdede, at der ikke blev påført erhvervsgrenen i 
Fællesskabet skade, fordi indikatorerne vedrørende produktion, salg, lagre og 
rentabilitet forbedres fra 1996 til skadesundersøgelsesperioden. 
Desuden blev det hævdet, at de samlede beskæftigelsestal for erhvervsgrenen i 
Fællesskabet ikke er gyldige, fordi de vedrører ubleget stof af bomuld som helhed 
og ikke den vare, der er omfattet af denne procedure, nemlig ubleget stof af 
bomuld med indhold af bomuld på mere end 85 vægtprocent. 
22 
(89) I betragtning (194) til (210) i forordningen om midlertidig told konstaterede 
Kommissionen, at EU-erhvervsgrenens situation forringedes fra 1993 til 1996. 
På den anden side forbedredes EU-erhverysgrenens situation fra 1996 til 
skadesundersøgelsesperioden. Denne forbedring på et tidspunkt, hvor der var 
truffet midlertidige antidumpmgforanstaltninger vedrørende importen af ubleget 
stof af bomuld fra de berørte lande, forhindrede imidlertid ikke, at erhvervsgrenen 
i Fællesskabet fortsat befandt sig i en meget svag position. 
I henhold til artikel 3, stk. 8^L_grundforordningenJDlev beskæftigelsen i den 
samlede EU-erhvervsgren desuden beregnet for den snævreste varegruppe, for 
hvis vedkommende Kommissionen havde adgang til oplysninger, nemlig ubleget 
stof af bomuld med indhold af bomuld på mere end 50 vægtprocent. 
(90) En enkelt part satte spørgsmålstegn ved Kommissionen analyse af de to vigtigste 
faktorer, som øver indflydelse på omkostningerne for erhvervsgrenen i 
Fællesskabet, nemlig prisudviklingen for råbomuld og de omkostninger, der 
knytter sig til hyppige ændringer af konstruktioner og vævning afkortere serier af 
samme konstruktion. Hvad angår prisudviklingen for råbomuld, modsatte denne 
part sig brugen af ECU som middel til at vurdere nævnte udvikling, fordi 
verdensmarkedspriserne på råbomuld udtrykkes i USD, og fordi ikke alle de 
europæiske lande, hvor der findes vævevirksomheder, var tilsluttet 
valutakursmekanismen fra januar 1996 til juni 1997. Hvad angår omkostningerne 
som følge af hyppige ændringer af konstruktioner og vævning af kortere serier, 
hævdede den pågældende part, at de konstruktioner, der fremstilles af 
erhvervsgrenen i Fællesskabet, er mere komplicerede, har en højere 
forædlingsværdi og derfor forudsætter en højere pris, som kunderne er villige til 
at betale. Det samme gælder vævningen afkortere serier. 
(91) For så vidt angår prisudviklingen for råbomuld, er det fast praksis, at 
Fællesskabets institutioner benytter ECU ved beregning og undersøgelse af alle 
elementer vedrørende dumping, skade og årsagssammenhæng. Brugen af USD 
kan derfor ikke godtages. 
For så vidt angår omkostningerne som følge af hyppige ændringer af 
konstruktioner og kortere serier deraf, fandt Kommissionen det godtgjort, at 
erhvervsgrenen i Fællesskabet både fremstiller standardkonstruktioner og mere 
specielle konstruktioner. I den sammenhæng tvinger importpresset på visse 
massekonstruktioner erhvervsgrenen i Fællesskabet til at omstille produktionen til 
beslægtede konstruktioner, hvilket fører til forhøjede omkostninger. For så vidt 
angår priserne, viser prisudviklingen og rentabiliteten for erhvervsgrenen i 
Fællesskabet, at EU-producenterne ikke har kunnet opnå højere priser til dækning 
af deres omkostninger, selv om nogle konstruktioner kan forudsætte højere priser. 
(92) Det konkluderes derfor, at de foreløbige resultater vedrørende udviklingen for de 
to hovedfaktorer, der bestemmer EU-erhvervsgrenens omkostninger, bør 
stadfæstes. 
6. Konklusion 
23 
(93) Den videre undersøgelse har bekræftet, at erhvervsgrenen i Fællesskabet har lidt 
under faldende salg, produktion, beskæftigelse og rentabilitet, og de argumenter, 
der er fremført af de berørte parter, gør det efter Rådets opfattelse ikke berettiget 
at fravige de foreløbige resultater. Af de ovenfor nævnte årsager bekræftes det, at 
der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade i henhold til artikel 3, 
stk. 1, i grundforordningen. 
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG 
1. Virkningerne af dumpingimporten fra de pågældende lande 
(a) Den kumulerede virkning af importen fra Folkerepublikken Kina, Egypten, 
Indien, Indonesien og Pakistan 
(94) Sideløbende med importfremgangen for den pågældende vare fra 1993 til 1996 
indtraf der en forringelse af den økonomiske situation for erhvervsgrenen i 
Fællesskabet, hvis markedsandel blev formindsket. Det kraftige prisunderbud, der 
blev registreret, trykkede priserne for EU-producenterne og førte til tab. Da 
markedet for ubleget stof af bomuld er stærkt prisfølsomt og gennemsigtigt, førte 
presset fra den pågældende import i form af prisunderbud til store prisfald for 
producenterne i Fællesskabet og økonomiske tab. 
(95) Der drages derfor den konklusion, at dumpingimporten fra de fem kumulerede 
lande isoleret set har påført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade. Disse 
resultater stadfæstes. 
(b) Virkningen af importen fra Tyrkiet 
(96) For Tyrkiets vedkommende er der konstateret et begrænset prisunderbud. Dette 
prisunderbud har dog ikke ført til nogen forhøjelse af markedsandelen for 
importen fra Tyrkiet. Tværtimod er der sket et brat fald i importen fra Tyrkiet, og 
denne havde i skadesundersøgelsesperioden kun en markedsandel på 1,9% af EU-
markedet. Der drages den konklusion af denne nedgang, den lille markedsandel 
og det forhold, at prisunderbuddet er forholdsvis lille, at importen fra Tyrkiet ikke 
har øvet indflydelse i et sådant omfang, at skaden kan kaldes væsentlig i henhold 
til artikel 3, stk. 5, og artikel 6 i grundforordningen. 
(97) Det anses derfor ikke for nødvendigt at træffe beskyttelsesforholdsregler 
vedrørende Tyrkiet. 
2. Andre faktorers indvirkning 
(98) I forordningen om midlertidig told undersøgte Kommissionen en række andre 
faktorer end dumpingimporten med henblik på at sikre, at den mulige skade, som 
disse faktorer forvoldte, ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Kommissionen 
drog den konklusion, at de eventuelle virkninger af disse faktorer ikke var af en 
sådan karakter, at de brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og 
den væsentlige skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet. 
(99) Nogle berørte parter hævdede, at enhver skade, der blev påført erhvervsgrenen i 
Fællesskabet, kunne tilskrives importen af den pågældende vare fra andre 
tredjelande end de berørte lande. Navnlig blev det fremført, at selv om importen 
24 
fra andre tredjelande har erobret en større markedsandel på EU-markedet, holdt 
importen fra de berørte lande sig fra 1993 til 1996 på et stabilt niveau og faldt i 
skadesundersøgelsesperioden. Desuden lå eksportpriserne i andre lande, f.eks. 
Rusland, på et markant lavere niveau end de pågældende landes eksportpriser. De 
pågældende lande burde derfor også omfattes af undersøgelsen. En undladelse 
heraf ville stride mod artikel 12, stk. 2, i WTO's antidumpingaftale og artikel 9, 
stk. 5, i grundforordningen. 
Desuden hævdede nogle berørte parter,at den negative økonomiske situation for 
erhvervsgrenen i Fællesskabet svarede til situationen-for tekstilindustrien som 
helhed og derfor ikke kunne tilskrives nogen dumpingimport. Til støtte for denne 
påstand blev der fremlagt samlede tal for tekstilindustrien som helhed for 1997. 
Endelig blev det hævdet, at importen fra de berørte lande ikke kunne forvolde 
skade, fordi de importerede konstruktioner var forskellige fra de konstruktioner, 
der blev fremstillet i Fællesskabet, og derfor ikke konkurrerede med dem. 
(100) Der mindes i den sammenhæng om, at den pågældende import ikke nødvendigvis 
er den eneste eller den vigtigste årsag til den vanskelige situation for 
erhvervsgrenen i Fællesskabet. Det er tilstrækkeligt, at importen fra de berørte 
lande isoleret set har forvoldt væsentlig ^kade. 
(101) Kommissionen konstaterede for det første, at den kumulerede import fra de fem 
lande voksede fra ca. 108 000 tons i 1993 til ca. 122 000 tons i 1996. Skønt 
importen fra de berørte lande faldt fra 1996 til skadesundersøgelsesperioden, skal 
der tages hensyn til, at der i samme periode blev truffet foreløbige 
foranstaltninger. Den deraf følgende markedsandel for de fem kumulerede lande 
holdt sig stabilt på et højt niveau, nemlig 39%. Desuden er det fundet godtgjort, at 
denne import fandt sted til priser, der betegnede et klart underbud i forhold til de 
priser, som erhvervsgrenen i Fællesskabet tog. Man kan derfor ikke påstå, at 
importen fra andre lande havde den virkning, at årsagssammenhængen mellem 
importen fra de fem kumulerede lande og den skade, der blev påført 
erhvervsgrenen i Fællesskabet, blev brudt. 
For det andet er der, selv om det muligvis er sandt, at priserne ved import fra 
andre lande i nogle tilfælde er lavere end priserne ved import fra de berørte lande, 
ikke noget, der tyder på, at de lå på et dumpingniveau, dvs. at de var lavere end 
den normale værdi i de pågældende lande. 
For det tredje har dette forhold, selv om det muligvis er sandt, at afmatningen har 
bidraget til at skabe den vanskelige situation for erhvervsgrenen i Fællesskabet, 
ikke forhindret dumpingimporten fra de berørte lande i at påføre erhvervsgrenen i 
Fællesskabet skade ved at forværre dens situation yderligere. 
(102) Med hensyn til mangelen på konkurrence mellem de importerede konstruktioner 
og de konstruktioner, der blev fremstillet af erhvervsgrenen i Fællesskabet, viste 
undersøgelsen, at importen blev koncentreret på et begrænset antal 
konstruktioner. Desuden er det fundet godtgjort, at de pågældende konstruktioner 
også produceres af erhvervsgrenen i Fællesskabet. Desuden skal der i den 
forbindelse tages hensyn til, at stof tilhørende beslægtede konstruktioner i høj 
grad er indbyrdes substituerbare. Hvad angår resten af importen fra de berørte 
25 
lande, er derme spredt over mange konstruktioner, der importeres i små mængder. 
Også disse konstruktioner konkurrerer med de tilsvarende konstruktioner, der 
fremstilles af erhvervsgrenen i Fællesskabet. 
(103) Endelig kan indførelsen af antidumpingtold ikke anfægtes med den begrundelse, 
at indførelsen af told som led i den aktuelle procedure ikke beskytter 
erhvervsgrenen i Fællesskabet mod konkurrence fra import fra andre tredjelande, 
der ikke sælger til dumpingpris. Det forhold, at erhvervsgrenen i Fællesskabet har 
vanskeligheder, dertil dels kan tilskrives andre faktorer end dumpingimporten, er 
ikke nogen begrundelse-for at fratage den pågældende-erhvervsgren beskyttelsen 
mod den skade, som dumpingimporten forvolder. Det skal bemærkes, at den 
pågældende import fra 1993 til 1996 var voksende, at dens markedsandel i samme 
periode holdt sig på et stabilt niveau, og at der i undersøgelsesperioden blev 
konstateret klare prisunderbud blandt producenterne/eksportørerne i de fem 
kumulerede lande. Samtidig blev det fundet godtgjort, at der blev påført EU-
producenterne skade i form af faldende produktion, salg, markedsandel og 
rentabilitet. 
(104) Der drages derfor den konklusion af de ovenstående bemærkninger, at de 
foreløbige resultater vedrørende årsagssammenhængen stadfæstes. 
G. FÆLLESSKABETS INTERESSE 
1. Erhvervsgrenen i Fællesskabet 
(a) De virkninger, som de tidligere trufne foranstaltninger har haft på 
erhvervsgrenen i Fællesskabet 
(105) I forordningen om midlertidig told drog Kommissionen den konklusion, at 
erhvervsgrenen i Fællesskabet ville drage fordel af antidumpingforanstaltningerne 
i form af øget produktion, salg og rentabilitet. Dette er bekræftet af udviklingen i 
den foregående periode, hvor der var truffet antidumpingforanstaltninger. 
(106) Nogle parter anfægtede med følgende begrundelse Kommissionens konklusioner 
om det effektive i at træffe midlertidige foranstaltninger som led i den foregående 
procedure: 
For det første blev den midlertidige told ikke opkrævet direkte, og den 
kunne derfor ikke føre til nogen forbedring for erhvervsgrenen i Fællesskabet. 
For det andet var de eksempler vedrørende foranstaltningernes effektivitet, 
der blev anført i forordningen om midlertidig told, ikke relevante, eftersom de 
udgjorde selektive eksempler. 
Endelig ville erhvervsgrenen i Fællesskabet, selv om der skulle blive 
truffet foranstaltninger, ikke forarbejde eller være i stand til at forarbejde den 
pågældende vare til varetyper med stof af lavere specifikation, eftersom den 
koncentrerede sig om stof af højere forædlingsværdi. Foranstaltningerne ville 
derfor være en urimelig belastning for importørerne uden at være til fordel for 
erhvervsgrenen i Fællesskabet. Som bevismateriale fremlagde parterne 
resultaterne af en undersøgelse, som var foretaget blandt de EU-producenter, der 
26 
ønskede prisnoteringer for visse mængder særlige konstruktioner, og som førte til 
et antal negative svar. 
(107) For det første viser erfaringen, at selv om den midlertidige told ikke opkræves 
direkte, idet der kun stilles foreløbig garanti for den, tager de erhvervsdrivende 
hensyn til dem, når de beslutter, om de vil importere varen eller købe den hos 
erhvervsgrenen i Fællesskabet. Dette var også tilfældet under den foregående 
procedure. Brugerne af den pågældende vare øgede faktisk deres køb hos EU-
producenterne. Dette beviser, at den indførte midlertidige told var direkte til gavn 
for EU-producenteme. Denne gavnlige virkning blev både anslået for de EU-
producenter, der indgik i stikprøven, og for den samlede erhvervsgren i 
Fællesskabet (betragtning (194) til (210) i forordningen om midlertidig told). Man 
kan derfor ikke påstå, at de gavnlige virkninger kun er fastlagt for visse udvalgte 
virksomheder. 
(108) Hvad angår resultaterne af den undersøgelse, der er foretaget blandt en række EU-
producenter, var denne åbenbart overfladisk, og den kan derfor ikke betragtes som 
repræsentativ for EU-erhvervsgrenens holdning. Argumentet må derfor afvises. 
(b) Importsubstitution: færdigfor arbejdede varer 
(109) Nogle parter hævdede, at Kommissionens analyse - i forordningen om 
midlertidig told - af den virkning, som importkontingenter for færdigforarbejdet 
stof og ubleget stof har, er inkonsistent og derfor ugyldig. Det blev hævdet, at 
hvis de eksisterende importkontingenter for færdigforarbejdet stof forhindrede 
enhver mærkbar overgang til import af sådant stof fra tredjelande, ville samme 
argument mutatis mutandis gælde for ubleget bomuldsstof. Desuden blev det 
hævdet, at Kommissionens resultater vedrørende kontingentkategori 2 og 2a var 
irrelevante, fordi denne kategori også omfattede både færdigforarbejdet stof og 
stof med indhold af bomuld på mindre end 85 vægtprocent. 
(110) Nogle parter satte også spørgsmålstegn ved den økonomiske analyse af 
importstigningen for bleget stof i den foregående periode, i hvilken der blev 
truffet midlertidige foranstaltninger. Parterne satte ikke spørgsmålstegn ved 
rigtigheden af de omkostninger ved blegning i Fællesskabet, som var anført i 
forordningen om midlertidig told, men tvivlede på rigtigheden af de anførte priser 
på bleget stof importeret fra tredjelande. Til støtte for denne holdning blev der 
fremlagt oplysninger vedrørende priser på bleget stof importeret af. én 
samarbejdende ikke forretningsmæssigt forbundet virksomhed (der importerede 
fra Pakistan), som viste et prisniveau på 3,8-3,9 ECU/kg, dvs. lavere end den af 
Kommissionen anførte pris. 
(111) Med hensyn til færdigforarbejdet stof er det spørgsmål, der skal analyseres, om 
indførelsen af told på den pågældende vare kan føre til en mærkbar forøgelse af 
importmængden af færdigforarbejdet stof. Det er i denrie sammenhæng, at 
eksistensen af importkontingenter er analyseret. 
(112) Underkontingentkategori 2a omfatter såvel påtrykt og farvet stof som farvet garn 
med et indhold af bomuld på både mere og mindre end 85 vægtprocent. Den 
størst mulige udvidelsesmargen for brugen af dette kontingent på grundlag af de 
uudnyttede mængder varer i kategori 2a er anslået til 20 000-50 000 tons. På 
27 
baggrund af den jævne importudvikling for stof fremstillet af farvet garn, det 
stabile forbrug af denne vare i Fællesskabet og den lille andel, som 
færdigforarbejdet stof med indhold af bomuld på mindre end 85 vægtprocent 
tegner sig for (ca. 7% af den samlede import af stof i kategori 2a) er det ikke 
sandsynligt, at der vil blive tale om nogen yderligere udvidelsesmargen for stof i 
kategori 2a. Det argument, at kontingentkategori 2a ikke kan fungere som 
effektivt værn mod en importstigning for påtrykt og farvet stof, fordi denne 
underkategori dækker andre varer end den pågældende vare, må derfor afvises. 
Med hensyn til analysen af importen af bleget stof blev priserne i .forordningen 
om midlertidig told specificeret på grundlag af Eurostat, for så vidt angår import 
af bleget stof fra tredjelande. Disse statistikker svarer til den samlede eksport af 
bleget stof fra alle eksporterende lande og afspejler derfor nøjagtig det 
pågældende lands varesortiment. Priserne på bleget stof importeret fra Pakistan 
androg 4,5 ECU/kg i 1996 og voksede i skadesundersøgelsesperioden til 4,7 
ECU/kg i 1997. Det fremgår àf en yderligere undersøgelse af dette spørgsmål 
vedrørende perioden januar-marts 1998, at priserne på bleget stof i perioden 
januar-marts 1998 voksede yderligere til 5,3 ECU/kg. Gennemsnitspriserne for 
bleget stof fra Indien og Pakistan androg 4,7 ECU/kg i 1996, 4,6 ECU/kg i 
skadesundersøgelsesperioden, 4,8 ECU/kg i 1997 og 5,4 ECU/kg i perioden 
januar-marts 1998. 
Det fremgik af analysen i forordningen om midlertidig told, at det ikke var 
økonomisk attraktivt at importeret bleget stof for at undgå antidumpingtolden. De 
senere undersøgelser har bekræftet denne analyse. 
(c) Begrænset disponibel kapacitet i Fællesskabet 
(113) En berørt part hævdede, at Kommissionens resultater, ifølge hvilke 
erhvervsgrenen i Fællesskabet var tilstrækkelig fleksibel til at kunne øge 
kapaciteten med henblik på at forhindre leveringsmangel, var ukorrekte, da det 
ikke var rimeligt at forvente, at erhvervsgrenen i Fællesskabet kunne dække 72% 
af markedet. 
(114) Kommissionen fandt i forordningen om midlertidig told, at kapaciteten ikke ville 
udgøre nogen hindring for, at EU-producenterne kunne nyde godt af eventuelle 
trufne antidumpingforanstaltninger. Rent faktisk viser stigningen i EU-
producenternes produktion på det tidspunkt, hvor de foreløbige foranstaltninger 
var truffet, at der er tale om en vis fleksibilitet, når det drejer sig om kapaciteten 
for erhvervsgrenen i Fællesskabet. 
(d) Importsubstitution: konfektionerede varer 
(115) Nogle parter hævdede, at indførelsen af importtold på ubleget bomuldsstof ikke 
alene ville føre til en kraftig forøgelse af importen af færdigforarbejdet stof, men 
også i sidste ende ville føre til en øget import af konfektionerede varer. Dette ville 
dernæst give sig udslag i, at erhvervsgrenen i Fællesskabet i sidste ende ikke ville 
nyde godt af de trufne antidumpingforanstaltninger. 
(116) Kommissionen undersøgte importudviklingen for konfektionerede varer fra 1993 
til skadesundersøgelsesperioden. I forbindelse med denne undersøgelse blev en 
28 
række konfektionerede artikler, som udgør størstedelen af de konfektionerede 
varer, der indeholder ubleget stof med indhold af bomuld på mere end 50 
vægtprocent, taget i betragtning: gardiner, sengelinned, bordduge og skjorter. 
(117) Det blev fundet godtgjort, at importen af gardiner og sengelinned havde været 
jævnt stigende siden 1993, hvor der ikke var truffet nogen 
antidumpingforanstaltninger. Fra 1993 til 1996 voksede den samlede import af 
gardiner med ca. 199%, medens stigningen i importen af gardiner fra de berørte 
lande var lavere, nemlig på ca. 136%. Hvad angår sengelinned, voksede den 
samlede import fra 1993 til 1996 med 21%. ........ 
Importen af bordduge holdt sig fra 1993 til 1995 på et stabilt niveau og voksede i 
1996 (med 9,7%), medens importen af skjorter fra 1993 til 1996 voksede med 
30%. 
Fra 1996 til skadesundersøgelsesperioden, dvs. til dels sammenfaldende med den 
foregående periode, i hvilken der blev truffet midlertidige foranstaltninger, var 
importen af gardiner, sengelinned og bordduge fra de berørte lande stadig 
voksende, omend i lavere tempo: 23% for gardiner, 10% for sengelinned og 10% 
for bordduge. Fra 1996 til skadesundersøgelsesperioden faldt importen af skjorter 
med 2%. 
(118) Importen af konfektionerede varer voksede jævnt fra 1993 til 1996. Indførelsen i 
november 1996 af midlertidig antidumpingtold på ubleget bomuldsstof gav sig 
ikke udslag i nogen kraftig stigning i importen af konfektionerede varer. Desuden 
er konfektionerede vare underlagt importkontingenter ligesom importen af den 
pågældende vare og færdigforarbejdede varer. Endelig ville en sådan kraftig 
stigning kræve bygning af produktionsanlæg for konfektionerede varer i 
eksportlandene og dermed betydelige investeringer, da stoffet også skulle 
færdigforarbejdes. 
(119) Af alle disse årsager er det usandsynligt, at der ville finde en kraftig stigning sted 
i importen af konfektionerede varer som følge af, at der blev truffet 
antidumpingforanstaltninger. 
2. Andre betragtninger 
(120) I henhold til artikel 21 i grundforordningen skal der tages særligt hensyn til 
behovet for at bringe den fordrejning af handelen, som skyldes skadevoldende 
dumping, til ophør og at genskabe en situation med effektiv konkurrence. 
I den sammenhæng blev der foretaget en undersøgelse af adgangen til de fem 
lande, der er omfattet af denne undersøgelse, for ubleget bomuldsstof fremstillet i 
Fællesskabet. 
(121) Eksporten af den pågældende vare til Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, 
Indonesien og Pakistan androg blot 164 tons i 1996 og 134 tons i 
skadesundersøgelsesperioden sammenholdt med en samlet eksport af den 
pågældende vare på 13 000 tons i 1996 og 13 100 tons i 
skadesundersøgelsesperioden, dvs. ca. 1% af Fællesskabets samlede eksport. 
29 
Markedsadgangen for ubleget bomuldsstof fremstillet i Fællesskabet gøres næsten 
umulig af importtold på den pågældende vare til følgende satser: 19% i 
Folkerepublikken Kina, 60% i Egypten, 40% i Indien, 15% i Indonesien og 45% i 
Pakistan, hvor import, af den pågældende vare ikke er tilladt uden særlig tilladelse. 
Situationen er nogenlunde den samme for færdigforarbejdet stof og 
konfektionerede varer. Eksporten af færdigforafbejdet stof til de fem berørte lande 
udgjorde således ca. 1% af Fællesskabets samlede eksport af disse stoffer. For de 
konfektionerede varers vedkommende androg eksporten tilde fem kumulerede 
lande ca. 0,2% af Fællesskabets samlede eksport af disse konfektionerede varer. 
(122) Det kan derfor hævdes, at der rejser sig betydelige hindringer for Fællesskabets 
eksport af den pågældende vare og de varer, hvori den pågældende vare 
indarbejdes på senere produktionsstadier, således at der kan konstateres en 
handelsfordrejende virkning. 
3. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesse 
(123) Nogle parter satte spørgsmålstegn ved de konklusioner, som Kommissionen 
nåede frem til i forordningen om midlertidig told, og som gik ud på, at der ikke 
med udgangspunkt i Fællesskabets interesse var konstateret nogen tvingende 
begrundelse for ikke, at indføre antidumpingtold. Disse parter hævdede, at 
Kommissionen i sin analyse af de virkninger, som antidumpingforanstaltningerne 
som led i den aktuelle procedure efter alt at dømme ville få for de efterfølgende 
produktionsstadier, udelukkende baserede sig på den foregående periode, i 
hvilken der var truffet midlertidige foranstaltninger, dvs. seks måneder. De 
hævdede, at hvis der blev truffet endelige foranstaltninger med en 
gyldighedsperiode på fem år, ville de negative virkninger for de efterfølgende 
produktionsstadier være af en sådan karakter, at de ville udgøre en tvingende 
begrundelse for ikke at træffe foranstaltninger. 
(124) I forordningen om midlertidig told blev det undersøgt, hvilke virkninger 
fastsættelsen af antidumpingforanstaltninger ville fa for de efterfølgende 
produktionsstadier. Medens visse aspekter såsom omkostnings- og prisforhøjelser 
blev analyseret på grundlag af den foregående periode, i hvilken der var indført 
midlertidig antidumpingtold, talte visse andre mere strukturelle aspekter ved 
handelen med bomuldsstof såsom eksistensen af importkontingenter for 
færdigforarbejdet stof og konfektionerede varer, de komparative fordele, som 
Fællesskabets producenter af færdigvarer nød godt af, og den lave markedsandel 
for importen af færdigforarbejdet stof mod at drage den konklusion, at der var en 
tvingende begrundelse for ikke at træffe antidumpingforanstaltninger. 
(125) De berørte parters argumenter, efter at der var indført midlertidig told, vedrørende 
de aspekter ved proceduren, som vedrørte Fællesskabets interesse som beskrevet i 
betragtning (240) til (371) i forordningen om midlertidig told, blev gennemgået. 
Da disse argumenter ikke kan begrunde en fravigelse fra vurderingen i 
forordningen om midlertidig told, bekræfter Rådet, at der ikke er fundet nogen 
tvingende begrundelse for ikke at træffe antidumpingforanstaltninger. 
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER 
30 
1. Det niveau, der er nødvendigt for at afhjælpe skaden 
(126) I henhold til de relevante bestemmelser i grundforordningen blev det undersøgt, 
om foranstaltningerne skulle være mindre end de konstaterede dumpingmargener, 
hvis sådanne mindre omfattende foranstaltninger var tilstrækkelige til at afhjælpe 
den skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet som følge af dumping. 
(127) Der drages den konklusion af den konstaterede skade, navnlig i form af 
manglende rentabilitet og pristryk, at priserne i forbindelse med dumpingimporten 
som led i antidumpingforanstaltningerne bør forhøjes, således at de når op på et 
niveau, der ikke er skadeligt. 
(128) For at opnå et ikke-skadeligt prisniveau på det midlertidige stadium blev den 
manglende fortjeneste i undersøgelsesperioden - opgjort som et vejet gennemsnit 
for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, plus en minimal fortjeneste - lagt 
til EU-producenternes salgspriser. 
(129) En række parter hævdede, at den minimale fortjenstmargen ikke skulle fastsættes 
til 8%. Der blev fremlagt oplysninger, ifølge hvilke rentabiliteten selv på 
tidspunkter, hvor erhvervsgrenen i Fællesskabet havde overskud, var langt lavere 
end 8%. 
(130) Formålet med en sådan minimal fortjenstmargen er at vise, hvor høj en fortjeneste 
erhvervsgrenen i Fællesskabet med rimelighed kunne forventes at opnå uden 
skadelig dumping. At dømme efter de oplysninger, som er indgivet af en række 
berørte parter, ligger denne fortjenstmargen stadig på 8%. Denne margen afspejler 
også det forhold, at erhvervsgrenen i Fællesskabet skal overvinde virkningerne af 
den tidligere dumping. Desuden er en sådan fortjenstmargen i fuld 
overensstemmelse med EU-institutionernes normale praksis over for denne type 
erhvervsgren. Desuden var det denne fortjenstmargen, der blev anset for 
hensigtsmæssig som led i en tidligere procedure vedrørende ubleget bomuldsstof. 
Den minimale fortjenstmargen, der benyttes i forordningen om midlertidig told, 
bekræftes derfor. 
(131) I henhold til artikel 9, stk. 4, i grundforordningen skal den endelige told, dersom 
de dumpingmargener, der konstateres for en bestemt eksporterende producent, er 
lavere end de tilsvarende forhøjelser af importpriserne, der er nødvendige for at 
afhjælpe skaden som beregnet ovenfor, begrænses til den fastlagte 
dumpingmargen. 
Denne told udtrykt i procent af prisen, netto, cif, frit Fællesskabets grænse, 
ufortoldet, andrager: 
Folkerepublikken Kina: 
Alle producenter/eksportører: 10.9% 
Egypten: 
Alle producenter/eksportører: 18.5% 
Indien: 
Coats Viyella India Ltd.: 5.3% 
31 
Vardhman Spinning & General Mills Ltd: 4.1% 
Mafatlal Industries Limited: 16.1% 
Century Textiles and Industries Ltd: 14.7% 
Virudhunagar Textile Mills og Thiagarajar Mills Ltd: 5.3% 
Samarbejdende virksomheder uden for stikprøven: 12.8% 
Ikke-samarbejdende virksomheder: 12.8% 
Indonesien: 
P.T. Apac Inti Corpora: 11.8% 
P.T. Argo Pantes + P.T. Daya Manunggal: 12.3% 
P.T. Eratex Djaja: 12.7% 
Samarbejdende virksomheder uden for stikprøven: 12.2% 
Ikke-samarbejdende virksomheder: 12.2% 
Pakistan: 
Arner Fabrics Ltd og Diamond Fabrics Ltd : 3.5% 
Nishat Fabrics Ltd og Nishat Mills Ltd: 10.5% 
Kohinoor Group (Kohinoor Raiwind Mills Ltd og Kohinoor Weaving 
Mills Ltd): 9.8% 
Samarbejdende virksomheder uden for stikprøven: 9.5% 
Ikke-samarbejdende virksomheder: 9.5% 
2. Tilsagn 
(132) I henhold til artikel 8 i grundforordningen blev mulighederne for pristilsagn 
drøftet med producenterne/eksportørerne i de fem kumulerede lande. I tilknytning 
til disse drøftelser afgav producenterne/eksportørerne tilsagn, som blev godtaget 
af Kommissionen ved Kommissionens afgørelse 
(133) Disse tilsagn er baseret på en minimumspris, der gælder for et begrænset antal 
konstruktioner (dvs. kombinationer af garnnummerpar og antal tråde i kæde og 
skud), som repræsenterer en stor del af de varer, som producenterne/eksportørerne 
i hvert af de fem kumulerede lande eksporterer til Fællesskabet, samt for stof af 
vægt på under 100 g pr. m2. Minimumsprisen er beregnet på grundlag af prisen, 
netto, cif, frit Fællesskabets grænse, forhøjet med dumping- eller 
skadesmargenen, alt efter hvilken der er den laveste. 
(134) For at undgå omgåelse ved eksport af konstruktioner, der ikke er omfattet af 
tilsagnene, er der for hvert land fastsat et kvantitativt loft pr. konstruktion, der er 
omfattet af tilsagnet. Når dette kvantitative loft er nået, reguleres importen af 
disse konstruktioner ikke længere ved hjælp af minimumsprisen, men derimod 
ved hjælp af den gældende antidumpingtold. 
For at sikre, at den importmængde, der er fritaget for værditold, ikke overstiger de 
kvantitative lofter, der er fastsat i tilsagnene, gøres fritagelsen betinget af, at der 
forelægges medlemsstaternes toldvæsener gyldige importlicenser, hvori 
32 
producenten, den pågældende konstruktion og importmængden er tydeligt 
angivet6. 
Stof af vægt på under 100 g pr. m2 vil ikke blive omfattet af kvantitative lofter, da 
risikoen for omgåelse er begrænset for dette stofs vedkommende: det udgør et 
marginalt delmarked og kan uden besvær identificeres af toldvæsenet i kraft af 
dets vægt. 
3. Endelig told 
(135) Uanset godtagelsen af de tilsagn, som producenterne/eksportørerne fra de 
pågældende lande har afgivet, omfattes de producenter/eksportører, som ikke har 
afgivet tilsagn, de konstruktioner, der ikke er omfattet af tilsagnene, og de 
konstruktioner, der er omfattet af tilsagnene, men overskrider de fastsatte 
mængder, af ad va/ørem-antidumpingtold ved import af den pågældende vare til 
Fællesskabet. Dette vil også styrke tilsagnene ved at gøre det urentabelt at omgå 
dem. 
(136) Stof af vægt på under 100 g pr. m2 udgør et marginalt delmarked. Dette stof 
importeres i to særskilte kvaliteter: én vævet med almindeligt garn og importeret 
til lav pris og én vævet med garn, der er af høj kvalitet og resistent, og som 
importeres til høj pris, uden at der i almindelighed er tale om, at der påføres 
erhvervsgrenen i Fællesskabet skade. Som følge af særtrækkene ved dette stof er 
det på den ene side ude af enhver proportion at indføre værditold, fordi der vil 
blive opkrævet høj told af det garn, der er af høj kvalitet, medens det på den 
anden side ikke vil være hensigtsmæssigt direkte at benytte en told til sikring af 
minimumsprisen for det billige garn. 
(137) Det blev derfor besluttet at fastsætte en told til sikring af minimumsprisen, der er 
underkastet den begrænsning, at der i forbindelse med import til en lavere pris 
end minimumsprisen kun skal betales den relevante værditold. Den virkning, som 
værditolden har på importen af det garn, der er af lav kvalitet, vil antagelig 
indebære, at importen af dette garn fortsat kan finde sted under minimumsprisen. 
Hvis værditolden bevirker, at prisen forhøjes, så den kommer til at ligge højere 
end minimumsprisen, begrænses tolden til forskellen mellem importprisen og 
minimumsprisen. 
(138) Ved fastlæggelsen af minimumspriserne for disse stoffer anlægges der det 
synspunkt, at disse minimumspriser i mangel af repræsentative oplysninger fra de 
producenter/eksportører, der indgår i stikprøven, skal baseres på de importpriser, 
som Eurostat har registreret. Oplysningerne fra Eurostat afspejler varesortimentet 
for importeret stof af vægt på under 100 g pr. m2, og hvis man lægger den 
antidumpingtold, der gælder for de samarbejdende producenter/eksportører i det 
enkelte berørte land til den importpris for det pågældende land, som Eurostat har 
registreret, far man en minimumspris, som i tilstrækkelig grad retter op på den 
skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet. 
6 I henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3030/93 udstedes der importlicenser ved import af ubleget 
bomuldsstof til Fællesskabet. Denne ordning vil blive anvendt som led i den aktuelle 
antidumpingprocedure. 
33 
(139) De således fastlagte minimumspriser er følgende: 
Land Minimumspris ECU/kg 
Folkerepublikken Kina 4.7 
Egypten • ^0 
Indien ^6 
Indonesien 4.9 
Pakistan " 4.2 
I. OPKRÆVNING AF MIDLERTIDIG TOLD 
(140) På baggrund af størrelsen af de dumpingmargener, der blev konstateret for de 
eksporterende producenter og lande, og omfanget af den skade, der blev påført 
erhvervsgrenen i Fællesskabet, anses det for nødvendigt endeligt at opkræve de 
beløb, der i henhold til forordning (EF) nr. 773/98 blev stillet som sikkerhed i 
form af midlertidig antidumpingtold, til den endelige toldsats. Denne afgørelse 
gælder også for de virksomheder, der har afgivet tilsagn. 
(141) For så vidt angår stof af vægt på under 100 g pr. m2, frigives de beløb, der er 
stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold. Da sondringen 
mellem stof af vægt på over 100 g pr. m2 og stof af vægt på under 100 g pr. m2 
først blev foretaget på det endelige stadium, synes det at være uhensigtsmæssigt 
at opkræve midlertidig told for dette stof. 
(142) Hvad angår importen af den pågældende vare med oprindelse i Tyrkiet, frigives 
de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel I 
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af ubleget stof af bomuld 
henhørende under ex KN-kode 5208 11 90 til 5208 19 og 5209 11 til 5209 19 (TARIC-
kode 5208 11 90 90, 5208 12 11 90, 5208 12 13 90, 5208 12 15 90, 5208 12 19 90, 5208 
12 91 90, 5208 12 93 90, 5208 12 95 90, 5208 12 99 90, 5208 13 00 91, 5208 13 00 99, 
5208 19 00 91, 5208 19 00 99, 5209 11 00 90, 5209 12 00 90 og 5209 19 00 90) med 
oprindelse i Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan. 
2. Antidumpingtolden fastsættes til følgende af prisen, netto, cif, frit Fællesskabets 
grænse, ufortoldet, jf. dog stk. 3, for varer med oprindelse i: 
Land Toldsats Taric-tillaegskode 
Folkerepublikken Kina 10.9% 
Egypten 18.5% 
Indien 12.8% 8900 
Indonesien 12.2% 8900 
34 
Pakistan 9.5% 8900 
3. For varer fremstillet og solgt til eksport af nedenstående virksomheder opkræves 
følgende antidumpingtold: 
Land: Indien Toldsats Taric-tillaegskode 
Century Textiles & Industries Limited 14;7% ~~ -8913 
Coats Viyella India Limited 5.3% 8914 
Vardhman Spinning & General Mills 4.1% 8915 
Limited 
Mafatlal Industries Limited 16.1% 8917 
Virudhunagar Textile Mills og Thiagarjar 5.3% 8916 
Mills Ltd. J I 
Land: Indonesien Toldsats Taric-tillaegskode 
Group Argo Pantes (P.T. Argo 12.3% 89l9 
Pantes og PT Daya Manunggal) 
Apac Inti Corpora 11.8% 8918 
Eratex Djaja 12.7% 8922 
Land: Pakistan Toldsats Taric-tillaegskode 
Amer Fabrics Ltd og Diamond 3.5% 8923 
Fabrics Ltd. 
Nishat Fabrics Ltd og Nishat Mills 10.5% 8928 
Ltd 
Kohinoor Group (Kohinoor 9.8% 8925 
Raiwind Mills Ltd og Kohinoor 
Weaving Mills Ltd) 
4. Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat. 
Artikel 2 
1. Import af ubleget stof af bomuld af vægt på højst 100 g pr. m2 (Taric-kode 5208 11 90 
90, 5208 13 00 91 og 5208 19 00 91) er fritaget for den i artikel 1 fastsatte told, hvis 
importen af dette stof finder sted over følgende minimumspriser, netto, cif, frit 
Fællesskabets grænse, ufortoldet: 
Land Minimumspris ECU/kg 
Folkerepublikken Kina 4.7 
Egypten ^0 
Indien 5.6 
Indonesien 4.9 
Pakistan " 4.2 
35 
2. Anden import af ubleget stof af bomuld af vægt på højst 100 g pr. m2 underkastes den 
relevante told, der indføres ved artikel 1.1 de tilfælde, hvor anvendelsen af den relevante 
told bevirker, at importprisen forhøjes til et niveau, der ligger over den relevante 
mimmumspris i stk. 1, opkræves kun forskellen mellem importprisen og 
minimumsprisen. 
Artikel 3 
Importen af varer tariferet under de i artikel 1, stk. 1, nævnte KN-koder, som er 
fremstillet og solgt af de virksomheder, der afgav tilsagn, som er godtaget ved 
Kommissionens afgørelse , med henblik på eksport til Fællesskabet, er fritaget for den 
antidumpingtold, der indføres ved artikel 1 og 2, forudsat at denne import finder sted i 
overensstemmelse med den ordning, der er fastsat i nævnte afgørelse. 
Artikel 4 
1. Varer tariferet under de i artikel 1, stk. 1, nævnte KN-koder, som er vævet på væve, 
der udelukkende er hånd- eller foddrevne, er fritaget for den told, der indføres ved artikel 
1 (Taric-koder 5208 11 90 10, 5208 12 11 10, 5208 12 13 10, 5208 12 15 10, 5208 12 19 
10, 5208 12 91 10, 5208 12 93 10, 5208 12 95 10, 5208 12 99 10, 5208 13 00 10, 5208 
19 00 10, 5209 11 00 10, 5209 12 00 10 og 5209 19 00 10). 
2. Den i stk. 1 omhandlede fritagelse indrømmes kun varer, der ved deres overgang til fri 
omsætning i Fællesskabet er ledsaget af enten 
a) et certifikat fra de kompetente myndigheder i oprindelseslandet» som svarer til 
modellen i bilag I, eller 
b) et certifikat udstedt i henhold til artikel 3 i Rådets forordning (EØF) nr. 3 03 0/937. 
3. Certifikater udstedt i henhold til stk. 2, litra a), er kun gyldige, hvis oprindelseslandene 
har underrettet Kommissionen om navnene og adresserne på de statslige myndigheder på 
deres område, som er bemyndiget til at udstede disse certifikater, sammen med prøver på 
stempler anvendt af disse myndigheder og navnene og adresserne på de relevante 
statslige myndigheder, som er ansvarlige for kontrollen af certifikaterne. Stemplerne er 
gyldige fra den dato, hvor Kommissionen modtager prøverne. 
4. Certifikater udstedt i henhold til stk. 2 er kun gyldige, hvis de fremlægges med 
valgmulighed b) og c) i rubrik 11 udstreget, og hvis de attesterer, at de pågældende varer 
svarer til beskrivelsen i valgmulighed a). 
De relevante gennemførelsesbestemmelser til Fællesskabets toldkodeks og navnlig 
bestemmelserne vedrørende administrativt samarbejde i artikel 93, 93 a) og 94 i 
forordning (EØF) 2454/938 som ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 12/979 
finder tilsvarende anvendelse. 
EFT L 275 af 8.11.193, s. 1. 
EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1. 
EFT L 9 af 13.1.1997, s. 1. 
36 
Artikel 5 
1. Hvad angår importen af de varer, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, med oprindelse j 
Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan, opkræves de beløb, der 
er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning 
(EF) nr. 773/98, med et beløb svarende til den endelige told. Denne bestemmelse gælder 
også for de virksomheder, der har afgivet tilsagn, for så vidt angår den stillede sikkerhed i 
form af midlertidig told. 
2. Hvad angår importen. af stof af vægt på under 100 g pr. in2 med oprindelse i 
Folkerepublikken Kina, Egypten, Indien, Indonesien og Pakistan, frigives de beløb, der er 
stillet som sikkerhed i form af midlertidig told. 
3. Hvad angår importen af de varer, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, med oprindelse i 
Tyrkiet, frigives de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig told. 
Artikel 6 
For så vidt angår importen af de varer, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, med oprindelse i 
Tyrkiet, afsluttes proceduren. 
Artikel 7 
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver 
medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 1998. 
37 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 487 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 02 05 06 11 
Katalognummer : CB-CO-98-505-DA-C 
ISBN 92-78-38746-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg