Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Det organiserede civilsamfund og nye styreformer i EU - ØSU's bidrag til udarbejdelse af hvidbogen"

(2001/C 193/21)

Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede på sin plenarforsamling den 19. oktober 2000 i henhold til forretningsordenens artikel 23, stk. 3, at udarbejde en udtalelse om "Det organiserede civilsamfund og nye styreformer i EU - ØSU's bidrag til udarbejdelse af hvidbogen" samt i henhold til forretningsordenens artikel 11, stk. 4, og artikel 19, stk. 1, at nedsætte et underudvalg til forberedelse af dette arbejde.

Underudvalget vedtog sit forslag til udtalelse den 4. april 2001 med Anne-Marie Sigmund som ordfører og José Isaías Rodríguez Garcia Caro som medordfører.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 381. plenarforsamling af 25. og 26. april 2001, mødet den 25. april 2001, med 84 stemmer for, 2 imod og 5 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Den europæiske integrationsproces påbegyndtes allerede for 50 år siden af Robert Schuman som et fredsinitiativ, hvor der først og fremmest blev lagt vægt på økonomiske foranstaltninger, som senere blev udvidet med det sociale aspekt. Denne europæiske integration har dog altid været præget af en politisk dimension. En sådan dimension kræver videreudvikling og eventuelt også indførelse af nye europæiske styreformer og forstærkes af behovet for tilpasning forud for udvidelsen af EU. Kommissionens svar på dette krav findes i dens fire målsætninger for 2000-2005 og i hvidbogen om nye styreformer i Den Europæiske Union. Der er udarbejdet et arbejdsdokument(1) til hvidbogen, som skal afstikke "rammerne for en dynamisk, åben og interaktiv udveksling af synspunkter".

1.1.1. Den 28. marts d.å. drøftede kollegiet af kommissærer et dokument om "The possible approaches to European Governance", som er et forberedende dokument til hvidbogen om demokratiske styreformer i Europa.

ØSU konstaterer, at dette dokument bidrager til en afklaring og prioritering af de temaområder, der behandles i arbejdsdokumentet, og som nu udkrystalliserer sig i fire overordnede indsatsområder:

- forstå hensigten med Europa

- udfordringen fra det participative demokrati og effektivitetshensynet

- spændingsfeltet mellem decentralisering og europæisk enhed

- selektivitet, subsidiaritet og proportionalitet.

1.2. Nærværende udtalelse er ØSU's bidrag til udarbejdelsen af Kommissionens kommende hvidbog. ØSU har allerede på et tidligere tidspunkt påpeget, at en af de store udfordringer, de nye europæiske styreformer stilles over for, er at sikre, at det organiserede civilsamfund involveres aktivt. Derfor koncentrerer ØSU sig her om dette tema, der er en ledetråd for såvel Kommissionens arbejdsdokument som for de igangværende debatter. ØSU er af den opfattelse, at det på arbejdets nuværende stadium, hvor grundlæggende procedurerelaterede spørgsmål trænger sig på, kan bidrage bedst til Kommissionens initiativ med analyser og forslag på disse områder. Den endelige udgave af hvidbogen ventes vedtaget i juli 2001. Det er ligeledes ØSU's hensigt at afgive udtalelse om denne hvidbog.

1.2.1. ØSU er overbevist om, at det som repræsentant for det organiserede civilsamfund(2) i EU's politisk-institutionelle system og i kraft af sine erfaringer og sin arbejdsmåde kan tilføre Kommissionens arbejde en merværdi.

1.2.2. ØSU er overbevist om, at såfremt gennemførelsen af et nyt koncept for, hvorledes der skal regeres og administreres i Europa, skal være effektivt, skal der også gennemføres en reform af institutionerne. ØSU er derfor rede til at tage egnede skridt til reform på sit eget område med henblik på at tilpasse sine arbejdsmetoder til de nuværende krav og gøre dem mere fleksible. ØSU's formand opstillede i begyndelsen af sin mandatperiode otte hovedmål for sit mandat, en kommission reviderer i øjeblikket forretningsordenen, en ad hoc-gruppe har udarbejdet et kommunikationskoncept, og en anden ad hoc-gruppe forbereder konkrete forslag til spørgsmålet om, hvorledes ØSU bedst varetager sin opgave som repræsentant for det organiserede civilsamfund på EU-niveau.

1.3. ØSU har i de seneste to år på en meget aktiv måde foregrebet debatten om de kommende "styreformer" i EU i og med sine udtalelser om "Det organiserede civilsamfunds opgaver og bidrag i det europæiske samarbejde"(3), "Regeringskonferencen 2000 - Det Økonomiske og Sociale Udvalgs rolle"(4), "Kommissionen og de ikke-statslige organisationer: styrkelse af partnerskabet"(5) og "De strategiske mål 2000-2005"(6).

1.4. Et praktisk eksempel på, hvordan ØSU som repræsentant for det organiserede civilsamfund bidrager til reformen af EU's styreformer, er dets forslag til forenkling af retsforskrifterne i det indre marked(7) og dets adfærdskodeks for forenkling.

2. Generelle bemærkninger til begrebet "styreformer"

2.1. Selvom begrebet "styreformer", i uoversat form "governance", er ved at indtage en prominent plads i det moderne politikerordforråd, kan det kræve en nærmere udlægning. Pierre Clame og André Talmant definerer begrebet på følgende måde: Begrebet "styreformer" er samfundets evne til af egen fri vilje at oprette systemer for repræsentation, institutioner, procedurer og samfundsorganer for at kunne styre sig selv. Denne evne til bevidstgørelse (egen fri vilje), til organisation (institutioner og samfundsorganer), begrebsdannelse (repræsentative systemer) og til at tilpasse sig nye situationer er karakteristisk for det menneskelige samfund(8).

2.1.1. I Kommissionens arbejdsdokument defineres "styreformer" som "alle de regler, procedurer og handlemåder, der betinger den måde, som beføjelser udøves på i EU, og som kendetegnes ved ansvarlighed, åbenhed og effektivitet."

2.1.2. Kommissær Philippe Busquin udtrykte det kort og klart i sin tale i Santander den 18. september 2000 således: Styreformer er offentlig forvaltning på grundlag af samspillet mellem de traditionelle politiske myndigheder og "civilsamfundet", dvs. private interessegrupper, offentlige organisationer, borgerne(9).

2.2. Arbejdsdokumentets titel "Uddybning af demokratiet i EU" beskriver på en gang initiativets mål og midler, og berører kun indirekte det faktum, at Den Europæiske Union ofte beskyldes for demokratisk underskud i sine handlinger.

2.2.1. ØSU ønsker ikke i nærværende udtalelse at komme nærmere ind på spørgsmålet om "demokratisk underskud", som muligvis skyldes en ubalance mellem den lovgivende og den udøvende magt på EU-planet eller vanskeligheden ved at inddrage det organiserede civilsamfund på en struktureret måde i beslutnings- og politikformuleringen - en problemstilling, som berøres senere i udtalelsen. Men ØSU vil kraftigt understrege, at demokrati altid relaterer til et kollektivt subjekt, som opfatter sig selv som et sådant(10). Men, kan man gå ud fra, at der på EU-niveau findes en sådan kollektiv identitet? På det nationale niveau menes der hermed "demos", folket, hvorimod der på europæisk niveau snarere sigtes til summen (eller syntesen) af en lang række identitetskriterier, som samlet er baseret på fælles værdinormer(11). Den kollektive europæiske identitet kunne også bygge på kommunikations-, erfarings- og erindringsfællesskaber. Den Europæiske Union er imidlertid ikke noget kommunikationsfællesskab, er dårligt nok et erindringsfællesskab og kun i meget ringe grad et erfaringsfællesskab(12). I denne sammenhæng burde man snarere tale om underskud på en fælles europæisk bevidsthed(13).

2.2.2. Den europæiske bevidsthed vil sikkert blive stærkere, når Europas borgere - i for tiden 12 af medlemsstaterne - i og med euroen knyttes sammen i hverdagen via en fælles valuta. Et andet, særdeles vigtigt instrument til dannelse af en europæisk identitet ville være et bindende europæisk charter for grundlæggende rettigheder efter retningslinjerne i ØSU's udtalelse(14).

2.2.3. Dermed vil ØSU understrege, at afstanden mellem EU-borgeren og Bruxelles ikke kun er et afstandsproblem i kvantitativ forstand, men frem for alt et kvalitativt oplevelsesproblem, som dels må løses ved hjælp af en konkret overbevisningsindsats og dels ved, at der åbnes op for konkrete muligheder for, at borgeren inddrages. Informationen må ikke længere være ensrettet, men skal udvikles til en kommunikationsform, hvor borgeren ikke længere kun er passiv modtager af oplysninger, der er uforståelige for ham. Sålænge den enkelte har den opfattelse, at beslutninger, der vedrører ham, bliver truffet langt fra ham og på en uigennemskuelig måde, er det fuldt forståeligt, at hans interesse er kontinuerligt faldende og undertiden slår om i direkte modstand. Borgeren skal have mulighed for interaktion og aktiv inddragelse i egnet form. Dette gælder både på det europæiske plan og på medlemsstatsniveau. Kort sagt skal "nærhed" være en karakteristisk del af den europæiske handlemåde. Det betyder også, at konsekvensen i fællesskabspolitikkerne hele tiden skal kontrolleres og træde klart frem.

2.2.4. I denne sammenhæng frembyder den åbne koordinationsmetode, som udspringer af Lissabon-topmødet og allerede nu anvendes til iværksættelse af bestemte fællesskabspolitikker, interessante muligheder for en forstærket involvering af det organiserede civilsamfund. Anvendelsen af denne metode i fx programmet vedrørende bekæmpelse af social udstødelse forudsætter, at både medlemsstaternes administrationer og civilsamfundets organisationer og de øvrige berørte aktører på det lokale og det europæiske niveau drages aktivt ind. ØSU vil nøje overvåge, at den nye åbne koordinationsmetode indebærer, at civilsamfundets organisationer nu også i praksis inddrages på de pågældende politikområder.

3. Retningslinjer for en reform af europæiske styreformer

3.1. Det stiller store krav til Kommissionens projekt "styreformer" at skulle styrke og udvikle denne europæiske bevidsthed og dermed sørge for, at EU-institutionernes arbejde og beslutninger sker tættere på borgerne. Konceptet gør det muligt ved hjælp af indbyrdes afstemte og indbyrdes supplerende foranstaltninger i højere grad at drage Europas borgere ind i det fælles bygværk gennem information, samarbejde og fornuftige former for deltagelse og at bidrage til, at denne europæiske bevidsthed udvikles fra grunden, af borgerne selv. Under alle omstændigheder er ØSU som "bro mellem borger og Europa" rede til at spille en central rolle ved implementering af konceptet.

3.2. Det er med rette, at begrebet styreformer også betegnes som en "regerings- og forvaltningskultur", som forudsætter enighed om bestemte begreber, principper, regler og fremgangsmåder. ØSU anser det derfor for hensigtsmæssigt - inden for rammerne af kommissoriet for nærværende udtalelse - kort at behandle fire nøglebegreber, som der hele tiden henvises til i forbindelse med de nye styreformer:

3.3. Legitimitet: Legitimeret handling, dvs. handling bemyndiget i forbindelse med udførelse af en opgave, har altid flere referencepunkter, nemlig ordregiverens, selve opgavens og formålets. Hvis opgaven omfatter vedtagelse af love, er repræsentativt demokrati det egnede middel til legitimitet(15). Er det derimod et spørgsmål om at bidrage med sin ekspertise som repræsentant for diverse interesser i meningsdannelsen i en politisk proces, er udnævnelse et passende legitimitetsgrundlag. ØSU's medlemmer kan derfor i kraft af deres udnævnelse til medlemmer, af deres sagkundskab og deres forankring i det organiserede civilsamfund i deres medlemsstat på et legitimeret grundlag udøve deres ret til at deltage i det europæiske system på flere niveauer.

3.3.1. Den "europæiske demokratimodel" vil omfatte mange - men ikke udelukkende - elementer af participativt demokrati; den er bygget op som en samarbejdsmodel med plads til dannelse af nye former for aktiv inddragelse, men bevarer en række af det repræsentative demokratis kendetegn. Dette europæiske politiske system bygger på relativt nye strukturer og er dermed alt i alt mere tilgængeligt end de fleste af medlemsstaternes systemer. Inden for disse rammer skal de europæiske styreformer først og fremmest garantere, at borgernes interesser repræsenteres så effektivt som muligt, ved at deres repræsentanter får ret til at deltage aktivt på det konkrete plan, idet samarbejdet mellem de nuværende EU-institutioner af hensyn til kravet om mere gennemsigtighed, effektivitet og ansvarlighed vil blive forbedret og om nødvendigt lagt om.

3.4. Deltagelse (participation) er muligheden for konstruktivt at kunne gribe ind i en meningsdannelses- og beslutningsformuleringsproces, der foregår efter demokratiske principper. En sådan mulighed skal allerede foreligge på det tidspunkt, hvor problemet eller behovet for en regulering af det identificeres. En grundlæggende forudsætning og et legitimitetsgrundlag for retten til at deltage er, at repræsentanterne for det organiserede civilsamfund honorerer kravet om tilstrækkelig repræsentativitet. ØSU har allerede tidligere udtalt sig om dette spørgsmål(16) og gentager, at der er behov for ikke blot en kvantitativ, men også en kvalitativ repræsentativitet. Herved forstås evnen til med en hertil svarende organisationsstruktur og ekspertise at deltage i meningsdannelses- og beslutningsformuleringsprocessen på en kompetent og konstruktiv måde.

3.4.1. Efter ØSU's opfattelse bør EU-institutionerne, når de konsulterer civilsamfundets organisationer, sikre sig, at disse organisationer er repræsentative. Kommissionen har tidligere beskæftiget sig med spørgsmålet om repræsentativitetskriterier(17). På baggrund af disse erfaringer har det vist sig, at kriterierne må håndteres under hensyntagen til de forskellige forhold, der hersker i medlemsstaterne. For at blive anerkendt på europæisk plan som deltagelsesberettiget organisation, skal en række repræsentativitetskriterier honoreres. ØSU foreslår følgende kriterier:

Organisationen skal

- være varigt etableret på fællesskabsniveau.

- kunne trække direkte på sine medlemmers ekspertise, således at der sikres mulighed for hurtige og konstruktive konsultationer.

- repræsentere generelle synspunkter, som afspejler interesserne i det europæiske samfund.

- være sammensat af organisationer, der er anerkendt på deres respektive medlemsstaters område som værende repræsentative for de interesser, de varetager.

- have medlemsorganisationer i det store flertal af EU-medlemsstaterne.

- stå til regnskab over for sine medlemmer.

- have et repræsentativt mandat og et mandat til at optræde på europæisk niveau.

- være uafhængig og må ikke være bundet af nogen instruktion udefra.

3.5. Høring: ØSU støtter alle initiativer, som gør det muligt for dem, der er berørt af en foranstaltning, at give udtryk for deres synspunkter på så tidligt et tidspunkt som muligt. Arbejdsdokumentet nævner imidlertid ikke den praksis med nedsættelse af et stadigt stigende antal udvalg og ekspertgrupper(18), som Kommissionen anvender i udstrakt grad.

3.5.1. Nedsættelsen af sådanne rådgivende udvalg og ekspertgrupper må betragtes som en god ting på baggrund af den effektivitetsmålsætning, Kommissionen selv har formuleret, eftersom "institutionel effektivitet" er ensbetydende med evnen til at udføre de forskellige opgaver med passende midler inden for en rimelig tidsramme og med et rimeligt cost-benefit forhold(19). Dette mål er så meget vigtigere, som man skønner, at der findes omkring 600 sådanne udvalg og grupper(20), om end de foreliggende oplysninger er ufuldstændige.

3.5.2. ØSU konstaterer, at uanset, hvor legitimt det måtte være at trække på eksperter, så øges legitimiteten af beslutningerne og valgene ikke af den grund, selv om ekspertisen bidrager til at fundere disse beslutninger og valg bedre teknisk set. ØSU anerkender, at det kan være nødvendigt at anvende ekstern ekspertise til en del af Kommissionens virksomhed, men henviser til, at en vigtig del af politikudformningen i så fald kommer til at foregå uden for enhver kontrol og legitimeret involvering. ØSU foreslår derfor, at Kommissionen ud fra de principper om gennemsigtighed, effektivitet og ansvarlighed, som den selv har slået til lyd for, overvejer, om det virkelig er nødvendigt at nedsætte yderligere udvalg. I deres nuværende form rejser de problemer med hensyn til effektivitet i forvaltningen, gennemsigtighed og legitimitet.

3.5.3. I øvrigt kræver Kommissionen i sit arbejdsdokument, at mere omfangsrige samråd, afholdt på et fremskredent tidspunkt, ikke må besværliggøre og komplicere beslutningsprocessen, men påpeger andetsteds i dokumentet, at høringer skal foregå helt ned til det laveste - dvs. lokale - niveau og endog under organisationsniveauet i civilsamfundet, og altså direkte involvere den enkelte borger. Det vil vise sig, om de nye informationsteknologier, som Kommissionen foreslår som løsning, vil afhjælpe problemet, og om et sådant "elektronisk demokrati" nu også vil vise sig funktionsdygtigt.

3.6. Subsidiaritet betyder forenklet udtrykt, at det beslutningsniveau, som er bedst egnet til at løse et problem, skal have ansvaret herfor. I mange tilfælde sidestilles subsidiaritet med nærhed i forhold til borgeren. Begreberne "beslutningsniveau" og "borgernærhed" forleder imidlertid til den fejlagtige antagelse, at subsidiaritet udelukkende retter sig mod vertikale, dvs. hierarkiske og geografisk betingede kriterier. Den grundlæggende idé bag dette ræsonnement er, at løsninger tæt på problemerne sikrer effektivitet; men problemnære løsninger kræver ikke blot en lokal indgangsvinkel, men også en funktionel. Heri ligger, at når der skal vælges aktører på medbestemmelsesområdet, skal der også tages hensyn til den funktionelle subsidiaritet, i punkt 3.4's forstand. Begreberne funktionel og geografisk betinget subsidiaritet er indbyrdes komplementære og er hver for sig garanter for en øget nærhed til borgerne og større effektivitet. Subsidiaritetsprincippet betyder ikke blot en omfordeling af beslutningskompetencen, men også, og måske frem for alt, en omfordeling af et delt ansvar mellem institutionerne og civilsamfundets aktører, på alle niveauer. Tanken om et interaktivt netværk som en integrerende del af konceptet "styreformer" harmonerer i øvrigt fuldt ud med dette dobbelte aspekt af subsidiaritetsprincippet.

4. Det Økonomiske og Sociale Udvalg og de nye europæiske styreformer

4.1. ØSU er et forum for dialog og en institutionel platform, hvor repræsentanterne for økonomiske, sociale og civile organisationer i medlemsstaterne indgår som en integrerende del af EU's beslutningsproces. I kraft af den rolle, som traktaterne tillægger det, dets sammensætning og dets medlemmers ekspertise er ØSU i den institutionelle konstellation det privilegerede mødested, hvor det organiserede civilsamfund er repræsenteret, orienteres og giver udtryk for sine synspunkter. ØSU er således en vigtig bro mellem EU og borgerne, som supplerer Europa-Parlamentet, der sikrer den politiske repræsentation af borgerne og Regionsudvalget, der repræsenterer de lokale og regionale instanser.

4.1.1. Selv om det primært er ØSU's opgave at afgive udtalelser, har det gradvist diversificeret sine aktiviteter med det formål at bidrage til, at det organiserede civilsamfund inddrages effektivt i meningsdannelsen og beslutningstagningen, samt til at fremme et Europa, som er tættere på borgerne.

4.1.2. Når først Nice-traktaten er trådt i kraft, styrkes ØSU i sin rolle som repræsentant på fællesskabsniveau for de bærende kræfter i det organiserede civilsamfund. Traktaten giver ØSU yderligere muligheder for fuldt ud at spille sin rolle som bindeled mellem EU og det organiserede civilsamfund og som permanent og struktureret forum for dialog og samråd på fællesskabsniveau. ØSU bliver således et "uundværligt led" i de europæiske beslutningsstrukturer(21).

4.2. Med dette som udgangspunkt bekræfter ØSU nødvendigheden af, at det organiserede civilsamfund inddrages mere målrettet og i større omfang i den politiske proces. Dette gælder - hvad angår både subsidiaritetsprincippets geografiske og funktionelle aspekter - ikke kun de forskellige geografiske niveauer - stat, region og det lokale niveau - men også de forskellige funktionelle segmenter i civilsamfundet, således som de er repræsenteret i ØSU. ØSU vil i denne sammenhæng undersøge, hvorledes dets medlemmer ved hjælp af aktiviteter på stedet og med bistand fra deres organisationer kan styrke opbakningen bag EU i medlemsstaterne.

4.3. ØSU's udtalelser udarbejdes efter en konsensusbaseret procedure, der afspejler debatten i det civile samfund. ØSU's arbejdsmetoder bygger på en "bottom-up"-procedure, hvor beslutningerne træffes i en stadig større kreds af deltagere. Afstemningen på plenarmøderne afspejler synteser af synspunkter, som i første instans muligvis var divergerende, og som udspringer af de forskellige interesser i de organisationer i civilsamfundet, som de er repræsenteret i ØSU. Inden for rammerne af denne beslutningsproces har medlemmerne lejlighed til under optimale forhold at trække på informationskilder, hvilket ofte fører til en videreudvikling af egne meninger på baggrund af en udveksling af synspunkter. Merværdien af denne måde at udarbejde udtalelser på ligger i, at det enkelte medlem af ØSU har muligheden for at søge at skabe konsensus om sin egen position og at skønne, hvor langt han kan gå i sit synspunkt. ØSU's udtalelser giver dermed et godt spejlbillede af synspunkterne i det organiserede samfund.

4.3.1. Med henblik på at fremme den gennemsigtighed, som ØSU selv opfordrer til, vil det undersøge, om og i givet fald hvordan det kan præsentere sine medlemmers forskellige udgangspositioner.

4.3.2. ØSU betragter ikke sin rådgivende funktion som begrænset til udarbejdelse af udtalelser, men som strækkende sig fra problemets erkendelse til slutstadiet forud for beslutningstagningen; denne brede opfattelse af ØSU's medvirken - som også omfatter evaluering og overvågning - gælder især særlige problemområder (f.eks. det indre marked, euroen, EU-udvidelsen, etc.).

4.3.3. Et eksempel på denne bredde i opgavetilgangen er den seneste vurdering af den ny metode til åben koordinering, der blev lanceret på topmødet i Lissabon(22). ØSU bemærker, at den nye metode indebærer, at hele det organiserede civilsamfund skal være med til at iværksætte strategien, og henviser desuden til, at det er ønskeligt, at ansøgerlandene, og navnlig repræsentanterne for det organiserede civilsamfund, omgående drages ind i processen.

4.3.4. Succesen med Observatoriet for Det Indre Marked, der blev oprettet i 1994 på opfordring af fællesskabsinstitutionerne med henblik på at overvåge og vurdere det indre markeds funktion og om nødvendigt at foreslå forbedringer, vidner om den merværdi, der er tilføjet af ØSU's aktiviteter på dette område og om fordelene ved at udvikle denne type aktiviteter. Takket være det interaktive informationsnet, som samler de data, som "brugerne" af det indre marked indberetter (PRISM: Progress Report on Initiatives in the Single Market), er "Markedsobservatoriet" i stand til ikke blot at blotlægge hindringer for gennemførelsen af det indre marked, men også til at udbrede god praksis, lette formidlingen af oplysninger og opmuntre til partnerskabsdannelser(23).

4.4. ØSU som barometer for udviklingen i samfundet: Det forhold, at ØSU's medlemmer udnævnes af medlemsstaterne, er garant for, at medlemmerne - også i kraft af, at de udøver et erhverv - har fingeren på pulsen med hensyn til, hvad der foregår i deres eget land. De er derfor i stand til at bedømme, om EU-foranstaltninger vil blive accepteret i deres eget land, men også til at fremme forståelsen for disse foranstaltninger i deres land og at forklare borgerne her relevansen af EU i deres hverdag.

4.4.1. Med henblik på at sikre, at lovgivningsmæssige forslag tilgodeser borgernes behov, kan Kommissionen trække på ØSU's righoldige erfaringer allerede på det forberedende stadium af sine politikudspil ved at anmode ØSU om sonderende udtalelser. ØSU kan også bidrage med nyttige oplysninger, når EU's holdning til et internationalt spørgsmål skal være bredt funderet, ved at der tages hensyn til synspunkterne i civilsamfundet. Helt generelt kan ØSU fungere som alarmsystem i forbindelse med udviklinger i samfundet og komme med forslag til fornuftige foranstaltninger på et tidligt tidspunkt, inden der opstår konflikter, eller inden situationen truer med at gå i hårdknude.

4.5. ØSU's arbejde kommer i enkeltheder til at dreje sig om:

- udtalelser i henhold til EF-traktaten: Generelt indkommer disse anmodninger om udtalelser imidlertid for sent, m.a.o. på et tidspunkt, hvor Kommissionen allerede i mange tilfælde har hørt interessegrupper og således har afsluttet en indledende meningsdannende proces. Der er en sammenhæng mellem tidspunktet for Kommissionens henvisning og effektiviteten af ØSU's arbejde: jo tidligere Kommissionen hører ØSU, desto mere gavn får Kommissionen af dets arbejde. Normalt bør ØSU høres af Kommissionen på et tidspunkt, hvor behovet for handling eller regelgivning afdækkes første gang. ØSU kunne så yde et nyttigt bidrag til en analyse af problemet og løsningen af det, således at dets arbejde giver Kommissionen maksimal merværdi. ØSU bør imidlertid også høres på ny senere i det videre forløb af beslutningsprocessen, som f.eks. når nye positioner drøftes under den fælles beslutningstagningsprocedure, og der synes behov for yderligere fagkundskab.

- sonderende udtalelser, i hvilke ØSU på anmodning af en institution foretager sonderende analyser af og fremlægger forslag vedrørende en given problemstilling. I to tilfælde har Kommissionen for nylig benyttet sig af ØSU's forslag om at høre udvalget på et tidligere tidspunkt: sonderende udtalelser om "Menneskerettigheder på arbejdspladsen"(24) og "Mod en EU-strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen" er i øjeblikket under udarbejdelse.

- initiativudtalelser, tillader ØSU forudgående - uden at der skal foreligge høring - at tage givne temaer op, at udtale sig om spørgsmål af generelt tilsnit og tilkendegive sit syn på aktuelle og politisk vigtige spørgsmål.

4.5.1. ØSU udvider i voksende grad kredsen af personer, der deltager i dets arbejde, udover dets medlemmer, hvilket også bidrager til at befæste udvalgets funktion som forum for dialog og samråd.

- offentlige arrangementer: ØSU bidrager gennem offentlige arrangementer til at skabe et åbent forum i Europa, hvor man dels skal kunne drøfte grundlæggende europæiske spørgsmål med bred deltagelse af det organiserede civilsamfund (se "Første konference om det organiserede civilsamfund på europæisk plan"), men også diskutere specifikke enkelttemaer (som f.eks. den årlige Forbrugerdag den 15. marts);

- afholdelse af høringer, har udviklet sig til et instrument, som ØSU stadig hyppigere anvender for at gøre det muligt for så bredt et spektrum af forskellige aktører fra det organiserede civilsamfund som muligt at deltage i udarbejdelsen af udtalelser (og ikke kun i Bruxelles, men også rundt omkring i medlemsstaterne), og dermed for i sit arbejde også at tage hensyn til holdningen i de organisationer i civilsamfundet, som ikke har medlemsrepræsentation i ØSU.

4.6. ØSU og EU's forbindelser udadtil: Et af de prioriterede mål i ØSU er at fremme udviklingen af en model for pluralistisk og participativt demokrati i ansøgerlandene og andre regioner, som EU har formelle forbindelser med, samt at hjælpe med til at etablere egnede strukturer for høring af civilsamfundet i ansøgerlandene og i andre regioner(25).

4.6.1. I forbindelse med udvidelsen mener ØSU, at det ikke er tilstrækkeligt, at ansøgerlandene optager EU's regelværk ("acquis communautaire") i deres nationale lovgivning - det er lige så vigtigt for dem at skabe strukturer, som tillader dem at anvende og styre denne lovgivning ("acquis social").

- ØSU støtter ansøgerlandene i deres "institution building" ved hjælp af bilaterale blandede udvalg(26) og arbejder for at fremme oprettelsen af strukturer for civilsamfundet, som svarer til dem, der findes i medlemsstaterne.

- ØSU inddrager lidt efter lidt det organiserede civilsamfund i ansøgerlandene i sit arbejde.

4.7. ØSU som "mødested for det organiserede civile samfund": I forbindelse med den "Første konference om det organiserede civilsamfund på europæisk plan", der blev afholdt i oktober 1999, overvejede ØSU mulighederne for at involvere de dele af det organiserede civilsamfund, som endnu ikke er repræsenteret i udvalget, i sin kommunikationsproces. Det første forslag blev vedtaget i ØSU's udtalelse "Kommissionen og de ikke-statslige organisationer: Styrkelse af partnerskabet"(27). I øjeblikket udarbejder en ad hoc-arbejdsgruppe forslag til konkret omsætning af dette udspil.

4.8. ØSU har i flere udtalelser og andre meddelelser forsøgt at gøre det klart, at udvalget ikke er det forum, hvor den sociale dialog finder sted. Den sociale dialog har sit eget klare retsgrundlag, forankret i traktaten(28), og repræsenterer - givet arbejdsmarkedets parters særlige kompetence (især at indgå bindende overenskomster) og dialogens særlige målsætning - en speciel, højtkvalificeret beslutningsstruktur. Desuden har den stærkere involvering af det organiserede civilsamfund allerede bevirket, at der opstår former for offentlig dialog, som ifølge ØSU bør struktureres. Denne civile dialog er ligeledes et udtryk for nye styreformer og bør efter ØSU's opfattelse, hvad angår mål, strukturer, procedurer og kriterier for deltagelse, blotlægges og defineres nøjere. Et forsøg på en analyse med definitionsforslag findes i udtalelsen "Styrkelse af partnerskabet mellem Kommissionen og ngo'erne"(29). Følgelig mener ØSU, at den civile dialog bør have følgende karakteristiske træk:

- i princippet tager alle medlemmer af det organiserede civilsamfund (og dermed også arbejdsmarkedets parter) del i den civile dialog;

- den civile dialog er ikke et alternativ eller en konkurrent til den sociale dialog, men et supplement hertil;

- den civile dialog kan føres mellem repræsentanterne for det organiserede civilsamfund alene eller mellem dem og et fællesskabsinstitution eller et fællesskabsorgan; den kan dække horisontale eller vertikale emner og således være enten en generel eller en sektoriel dialog;

- den civile dialog skal have de nødvendige strukturer for at kunne fungere; dens kompetencemæssige kerneområde er socioøkonomiske anliggender bortset fra de spørgsmål, der er dækket af den sociale dialog(30); men kompetenceområdet omfatter også miljø, forbrugeranliggender, udvikling, menneskerettigheder, kultur og alle andre spørgsmål af vigtighed for civilsamfundet i alle dets afskygninger(31);

- deltagerne i den civile dialog bærer også ansvaret for, at lande uden for EU, især ansøgerlandene, bliver fortrolige med det organiserede civilsamfunds organisationsstrukturer og kommunikationsformer. Disse lande skal også hjælpes til at iværksætte og udvikle lignende strukturer.

ØSU har også allerede udført et betydeligt grundlæggende arbejde med hensyn til at definere de organisationer i civilsamfundet, som skal deltage i den civile dialog(32).

4.8.1. Den civile dialog kunne være det centrale involveringsinstrument i den europæiske demokratiske model. Den civile dialog er baseret på den offentlige debat, som tillader integrering af normativt indhold i processen. Det er imidlertid vigtigt at holde fast ved, at høring og involvering er to forskellige former for medvirken, som er underlagt forskellige vilkår.

4.9. Årlig konference: ØSU støtter Europa-Parlamentets beslutning af 10. december 1996(33) om "at der afholdes en årlig debat i form af en særlig mødeperiode i Parlamentet med deltagelse af Kommissionen og Rådet for at fastlægge retningslinjerne for den økonomiske politik, og at Parlamentet som optakt til denne debat arrangerer en forberedende konference med repræsentanter for Det Økonomiske og Sociale Udvalg og fra Regionsudvalget". Denne pragmatiske tilgang til interinstitutionelt samarbejde bør udvides til at omfatte andre områder.

4.10. Europas fremtid: Kommissionens styreformsgruppe blev oprettet sidste sommer og måtte derfor basere sit arbejde på den praktiske og retlige situation inden Nice. Resultatet af topmødet i Nice har skabt behov for nye drøftelser, der ud over faglige emner også nødvendiggør beslutningen om nye beslutningsstrukturer inden den planlagte regeringskonference i 2004. Det er ØSU's opfattelse, at dette ikke gør spørgsmålet om nye styreformer mindre relevant, og at Kommissionens arbejde med de nye styreformer tværtimod repræsenterer et væsentligt, afklarende afsæt for kommende overvejelser over Europas fremtid.

4.10.1. Allerede på dette stadium synes der at herske bred enighed om, at der skal tilvejebringes bedre værktøjer til forberedelse af den næste regeringskonference, samt at de temaer, der er anført i erklæringen om Unionens fremtid, ikke skal betragtes som nogen absolut oplistning. Hidtil har Kommissionen og Europa-Parlamentet udtrykt præference for etableringen af en struktur, der følger samme model som den forsamling, der havde til opgave at udarbejde det europæiske charter for grundlæggende rettigheder.

4.10.2. ØSU mener, at det organiserede civilsamfund bør drages fuldt ind i den samlede forberedende proces forud for regeringskonferencen; dets deltagelse må ikke begrænses til, at det kun involveres i den offentlige debat, som i henhold til erklæringen om Unionens fremtid, der er vedføjet som bilag til Nice-traktaten, skal finde sted på Det Europæiske Råd i Laeken. I forbindelse med nævnte forsamlings udarbejdelse af det europæiske charter om grundlæggende rettigheder havde ØSU ganske vist ladet sin røst høre på et legitimeret grundlag, men det er af den opfattelse, at det i fremtiden på en endnu mere effektiv måde kan tjene som bindeleddet mellem de institutionelle diskussioner og debatten i den brede offentlighed, hvis det inden for rammerne af sine beføjelser blev draget fuldt ind i den endelige struktur, når den er på plads.

5. En forstærket rolle til ØSU's arbejde i forbindelse med nye styreformer i EU

5.1. Hver institution har en rolle at spille med hensyn til at sikre, at de europæiske borgere via de organisationer, som repræsenterer dem, nu også virkelig involveres i de europæiske enhedsbestræbelser og gives muligheden for at påvirke deres retning. ØSU har erkendt det presserende nødvendige i, at det - på linje med de øvrige institutioner - ruster sig til de udfordringer, Den Europæiske Union står over for; dette indebærer imidlertid også, at der, jf. ovenfor, skabes nye synergier mellem ØSU og de øvrige institutioner som led i en forbedring af styreformerne i EU.

5.2. I sin tale til plenarforsamlingen den 20. oktober 1999 erkendte Europa-Kommissionens formand, Romano Prodi, nødvendigheden af et "nyt partnerskab" mellem Kommissionen og ØSU. Det nye partnerskab vil blive lagt fast i den samarbejdsaftale, som Kommissionen og ØSU i øjeblikket forhandler om.

5.3. Denne aftale, som sigter på at etablere en fornyet ramme for samarbejdet, skal bidrage til udviklingen af nye partnerskabsformer og til at formalisere de allerede bestående(34), således at merværdien af ØSU's arbejde kan blive øget.

5.4. ØSU foreslår, at der indgås lignende aftaler med Rådet og Europa-Parlamentet, da dette er en forudsætning for, at det effektivt kan udfylde sin rolle i forbindelse med de nye styreformer i EU, dels hvad angår dets rådgivende funktion, dels som forum for dialog og samråd og som bro til det organiserede civilsamfund.

5.5. I den sammenhæng anmoder ØSU indstændigt Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet om tage følgende forslag og tanker under overvejelse:

1) Høring af ØSU på det tidligst mulige tidspunkt: Her har ØSU allerede påpeget, at høring på et fremrykket tidspunkt øger merværdien af dets deltagelse i meningsdannelses- og beslutningsformuleringsprocessen. Den sonderende udtalelse og initiativudtalelsen er redskaber, der tillader ØSU på en meget virkningsfuld måde at udfylde sin rådgivende funktion og trække optimalt på sine medlemmers fagkundskab. ØSU foreslår derfor Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet, at de tilstiller det flere anmodninger om sonderende udtalelser, ikke blot når det handler om fremtidige lovgivningsudspil, men også om at bidrage til forarbejderne til f.eks. grønbøger.

2) En effektiv høringsrolle: Af hensyn til maksimal gennemslagskraft bør ØSU ikke blot høres på et så tidligt stadium som muligt, men også inddrages i beslutningsprocessens samlede forløb. Det har her ikke kun behov for en oversigt over de af dets forslag, som der er blevet fulgt op på, men forventer derudover i fremtiden, at Kommissionen, Rådet og Parlamentet kommer med en begrundelse i tilfælde, hvor de ikke har taget ØSU's forslag til følge.

3) Bidrag til tilvejebringelse af de konkrete forudsætninger for EU-institutionernes samarbejde med det organiserede civilsamfund: ØSU tilbyder sammen med institutionerne og det organiserede civilsamfund - og på basis af de forslag, det lægger frem i pkt. 3.4 - at udarbejde et katalog de over repræsentativitetskrav, der skal være opfyldt som en forudsætning for et sådant samarbejde. Herudover er det rede til at påtage sig overvågningsfunktionen.

4) Bidrag til udvikling af den civile dialog: ØSU tilbyder, sammen med aktørerne i den civile dialog - med afsæt i det forarbejde, det allerede har gjort - at definere dialogen, dens strukturer, mål og procedurer nærmere. Samtidig kan ØSU tjene som impulsgivende kraft bag videre pragmatiske tilgange til den civile dialog.

5) Årlige konferencer: I lighed med Europa-Parlamentet burde alle institutioner afholde sådanne årlige temakonferencer.

6) ØSU's rolle i debatten om Europas fremtid: ØSU ville sætte meget pris på at blive inddraget i overvejelserne i strukturen i de fremtidige beslutningsprocesser på et så tidligt stadium som muligt for at kunne udfylde rollen som institutionelt bindeled mellem den institutionelle debat og den brede offentlige debat om Europas fremtid. Det agter også at involvere civilsamfundets aktører i ansøgerlandene i sine overvejelser om Europas fremtid.

6. Tilpasse sig udfordringen fra de nye styringsformer

6.1. Alt i alt bifalder ØSU Kommissionens intention - der endnu en gang er blevet bekræftet - om at gøre de processer, der drager civilsamfundet ind i lovgivningsmæssige eller udøvende beslutninger, mere gennemskuelige, forudseelige og strukturerede.

For at realisere dette mål overvejer Kommissionen nu som en blandt andre mulige tilgange:

- at prioritere en forbedring af ØSU's rådgivende rolle og under alle omstændigheder udarbejde supplerende retningslinjer, som skal hjælpe det europæiske civilsamfund til løbende at opbygge formelle strukturer;

- at tildele det økonomiske og sociale livs aktører en rolle, som "fortrop" i forbindelse med udarbejdelsen af forskrifter (f.eks. gennem udvikling af nye former for selvregulering eller samregulering inden for rammerne af det eksisterende normhierarki).

I forlængelse af de bærende ideer og forslag i nærværende udtalelse går ØSU ind for denne tilgang og nærer tillid til, at Kommissionen i forbindelse med udarbejdelsen af hvidbogen holder den sig for øje og skriver den ind i teksten.

6.2. ØSU fremhæver atter en gang, at det er rede til at tage de udfordringer, der ligger i konceptet nye styreformer, op og yde sit bidrag i forbindelse med reformen af institutionerne. ØSU's præsidium besluttede i så henseende den 19. december 2000 at fastlægge operationelle foranstaltninger, ved hjælp af hvilke ØSU endnu bedre kan varetage sin rolle som repræsentant og institutionelt mellemled for det organiserede civilsamfund, både i forhold til og sammen med de pågældende institutioner, samt i forhold til og sammen med EU-institutionerne. I så henseende pegede ØSU's formand allerede den 29. november 2000 på det nødvendige i, at ØSU har en "corporate identity" udadtil(35).

En mellemfristet strategiplan bør efter ØSU's opfattelse tage form gennem et samarbejde med institutionerne og de europæiske instanser, der repræsenterer det organiserede civilsamfund.

ØSU er imidlertid overbevist om, at følgende konkrete initiativer ville sætte fart i de fremskridt, som alle involverede higer efter:

1. "Mødested for civilsamfundet": Med denne arbejdstitel betegner ØSU enhver intern platform, som det vil etablere for til stadighed at pleje den åbne dialog og menings- og erfaringsudvekslingen med civilsamfundets organisationer, uanset om disse er repræsenteret af medlemmer af ØSU eller ej. Det ville sætte meget stor pris på, om også de europæiske institutioner regelmæssigt ville sende repræsentanter til disse møder.

2. Sonderende udtalelser: I disse har Kommissionen allerede nu et effektivt redskab til decentralisering; hvis ØSU gennemførte analyser på bestilling af Kommissionen om forestående problemstillinger, kunne disse træde i stedet for grønbøger og dermed konkret aflaste Kommissionen.

3. Afholdelse af høringer: ØSU's erfaringer viser, at dets ekspertise kan styrkes herigennem, og at høringer herudover er et egnet middel til at bringe EU tættere på borgerne. ØSU ønsker derfor at udbygge dette instrument yderligere og i den udstrækning, det er muligt, tillige at afholde høringer i medlemsstaterne.

4. Styrkelse af det organiserede civilsamfund i medlemsstaterne: ØSU ville også gerne, hvor det er nødvendigt, bidrage til en yderligere udbygning af den sociale og civile dialogs strukturer i medlemsstaterne. Det vil derfor forstærke sit samarbejde med de eksisterende økonomiske og sociale råd og lignende organer i medlemsstaterne. ØSU anbefaler og støtter oprettelsen af rådgivende institutioner, som repræsenterer det organiserede civilsamfund, i medlemsstater, som endnu ikke har sådanne.

5. Tiltag i forbindelse med udvidelsen: ØSU ønsker at bistå ansøgerlandene ikke blot med udbygning af rådgivende organer efter EU-forbillede(36), men også at drage allerede bestående organisationer i civilsamfundet tættere ind i sit rådgivende arbejde ved f.eks. at lade dem indgå i sin informationsstrategi; i den sammenhæng vil det også udfolde bestræbelser med sigte på oprettelse af yderligere blandede rådgivende udvalg.

6. Dialog med det organiserede civilsamfund i andre regioner, som EU har forbindelser med: Disse kontakter vil ØSU styrke eller (efter anmodning fra Kommissionen) opbygge fra grunden af(37).

7. Det organiserede civilsamfunds rolle og bidrag til dialogen om Europas fremtid: Set fra ØSU's synspunkt er det klart, at "good governance" også må være bevæggrunden bag enhver anstrengelse inden for rammerne af den såkaldte "post-Nice"-proces. Det vil udtale sig udførligt herom i en særlig udtalelse.

De her fremlagte konkrete forslag er tænkt som eksempler og skal ingenlunde opfattes som udtømmende; de skal ses som et første skridt til en bedre udnyttelse af ØSU's potentiale inden for rammerne af de nye styreformer. Efter ØSU's opfattelse er udvalgets succes på det lange sigt et spørgsmål om, at man på mellemlang sigt bliver enige om givne nøglebegreber og forløb, f.eks. om den civile dialog (dialogens deltagere, målsætninger og procedurer) eller det europæiske civilsamfunds fremadskridende organisering. Her stilles krav om, at vi sammen med de berørte udarbejder bestemte kriterier, procedureregler og "monitoring". ØSU er parat til at arbejde aktivt med på dette område og at påtage sig konkrete opgaver.

Bruxelles, den 25. april 2001.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) SEK(2000) 1547/7 endelig af 11.10.2000.

(2) Se EF-traktatens artikel 257 i den i Nice-traktaten ændrede form: "Der oprettes et rådgivende Økonomisk og Socialt Udvalg. Udvalget skal bestå af repræsentanter for de forskellige økonomiske og sociale grupper i det organiserede civilsamfund, herunder navnlig producenter, landbrugere, fragtførere, arbejdstagere, handlende og håndværkere, liberale erhverv, forbrugere og almindelige samfundsinteresser."

(3) EFT C 329 af 17.11.1999.

(4) EFT C 117 af 26.4.2000.

(5) EFT C 268 af 19.9.2000.

(6) EFT C 14 af 16.1.2001.

(7) EFT C 14 af 16.1.2001.

(8) Pierre Calme og André Talmant: "L'Etat au coeur, le Meccano de la gouvernance", Desclée de Brouwer, Paris 1997, s. 19, taget fra Kommissionens dokument fra Analyse- og Prognosegruppen: "Développer de nouveaux modes de gouvernance" (arbejdsdokument 2000).

(9) Uddrag af SPEECH/00/313 "Science, Technology and Society in the 21st century".

(10) Kielmannsegg i Jachtenfuchs/Kohler, Europäische Integration, Leske + Budrich 1996, s. 54.

(11) EFT C 329 af 17.11.1999 "Det organiserede civilsamfunds rolle og bidrag til det europæiske samarbejde".

(12) Kielmannsegg i Jachtenfuchs/Kohler, Europäische Integration, Leske + Budrich 1996, s. 54.

(13) "Accroître l'efficacité et la légitimité de la gouvernance de l'Union européenne" (Cellule de prospective - CdP (99) 750).

(14) EFT C 367 af 20.12.2000, s. 26 - "På vej mod et EU-charter om grundlæggende rettigheder".

(15) Uden at dette i øvrigt anfægter de beføjelser, der er tillagt arbejdsmarkedets parter i medfør af EF-traktatens artikel 137 og 138.

(16) EFT C 268 af 19.9.2000 - "Kommissionen og de ikke-statslige organisationer: Styrkelse af partnerskabet".

(17) Meddelelse fra Kommissionen "En åben og struktureret dialog mellem Kommissionen og interessegrupperne" (SEK(92) 2272 endelig udg.). Meddelelse om gennemførelsen af protokollen om social- og arbejdsmarkedspolitikken fremlagt af Kommissionen for Rådet og Europa-Parlamentet (KOM(93) 600 endelig udg). Undersøgelse af repræsentationen af de europæiske organisationer for arbejdsmarkedets parter - Offentligt udbud (EFT C 228 af 7.8.1996, s. 24-25). Meddelelse fra Kommissionen om fremme af foreninger og fonde i Europa (KOM(97) 241 endelig udg.).

(18) Allerede i 1987 blev dette fænomen af Delbrück betegnet som "udvalgshypertrofi"- Wessels "Verwaltung im Mehrebenensystem" i Jachtenfuchs/Kohler, Leske + Budrich 1996, s. 176.

(19) Roland Bieber: "Die Demokratie und Entscheidungsfähigkeit in der EU" i "Direkte Demokratie und EU".

(20) "Verwaltung im Mehrebenensystem", Wessel, i Jachtenfuchs/Kohler-Koch, Leske + Budrich 1996, s. 176.

(21) Jf. formandens indsættelsestale den 29.11.2000.

(22) EFT C 139 af 11.5.2001 "Midtvejsevaluering af de tre processer bag den europæiske beskæftigelsesstrategi".

(23) PRISM-initiativet (Progress Report on Initiatives in the Single Market) fra Observatoriet for Det Indre Marked (www.esc.eu.int/omu_smo/prism).

(24) Vedtagelse af denne udtalelse er planlagt til juli 2001.

(25) Se Møde med repræsentanter for civilsamfundet i EU/Latinamerika/Caribien (juni 1999) og Rundbordsdialogen mellem civilsamfundet iEU og Indien (januar 2001).

(26) Der findes i øjeblikket sådanne udvalg for Polen, Ungarn, Bulgarien og Rumænien, og om kort oprettes der et for Slovakiet.

(27) EFT C 268 af 19.9.2000.

(28) Artikel 137 og 138 i EF-traktaten.

(29) EFT C 268 af 19.9.2000.

(30) Dvs. spørgsmål, som i henhold til artikel 137 i traktaten falder ind under forhandlingerne mellem arbejdsmarkedets parter.

(31) En struktureret form for civil dialog kunne fx bestå i, at ØSU tog del i uformelle ministermøder på disse områder.

(32) EFT C 329 af 26.4.2000 "Det organiserede civilsamfunds rolle og bidrag i EU-samarbejdet".

(33) "Beslutning om borgernes og samfundsaktørernes deltagelse i Den Europæiske Unions institutionelle system", punkt 11.

(34) Det seneste eksempel til dato er den høring af det organiserede civilsamfund, som ØSU arrangerede på anmodning af Kommissionen og i samarbejde med denne den 26. og 27. april 2001 om bæredygtig udvikling.

(35) At en sådan foranstaltning har høj prioritet fremgår også tydeligt af formandens tiltrædelsestale holdt den 29. november 2000: "Denne proces med en indre bevidstgørelse om ØSU's særlige natur, som skal gå hånd i hånd med en bevidstgørelse udadtil, skal vi i den kommende tid videreføre i indbyrdes forståelse, så vi hurtigt kan nå frem til endelig konsensus om ØSU's rolle, ØSU's eksistensgrundlag og formålet med ØSU's virke i en tid, der er i hurtig forandring og stiller os over for en lang række nye opgaver".

(36) Se f.eks. Forummet i Warszawa den 7.-8. december 2000.

(37) Se Rundbordsdialogen mellem civilsamfundet i EU og Indien (januar 2001).