DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 18.2.2004 
KOM(2004) 116 endelig 
2004/0039 (CNS)   
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING 
om standarder for sikkerhedselementer og biom etriske identifikatorer i EU-borgernes 
pas 
 
(forelagt af Kommissionen) 
 
 2    BEGRUNDELSE  
1. I NDLEDNING  
På nuværende tidspunkt er det såkaldte "europæiske  pas" baseret på en række resolutioner om 
indførelse af et ensartet pas1. Resolutionerne blev vedtaget af repræsentanterne for 
regeringerne for medlemsstaterne, forsamlet i Råde t, som fandt, at indfør elsen af et ensartet 
pas ville kunne "lette bevægeligheden for medl emsstaternes statsborgere ", og som ønskede "at 
fremme alt, hvad der kan styrke følelsen hos medlemsstaternes borgere af at tilhøre ét og 
samme Fællesskab"2. I oktober 2000 blev der vedtaget  en resolution om minimumssikker-
hedsstandarder for pas. 
Efter de tragiske begivenheder den 11. septem ber 2001 var der et ønske om straks at gøre en 
indsats for at forbedre sikkerhedselement erne i dokumenter. Kommissionen fremlagde 
derefter tre forslag: for det fø rste et forslag om ændring af  forordning 1683/95 om ensartet 
udformning af visa med henblik på at i ndsætte et fotografi, der er fremstillet i 
overensstemmelse med høj e sikkerhedsstandarder3, for det andet et forslag om indførelse af 
en ensartet udformning af ark til påføring af vi sum udstedt af medlemsst ater til personer, hvis 
rejsedokumenter ikke anerkendes af den medlem sstat, der udarbejder det pågældende ark4, og 
for det tredje et forslag om en ensartet udf ormning af opholdstilladels er til tredjelandsstats-
borgere5 med henblik på at gøre den fælles aktion retligt bindende og samtidig indsætte 
fotografiet af indehaveren i de n udgave af tilladelsen, der er udformet som en selvklæbende 
mærkat. Disse forslag til forordninger blev vedtaget i februar og juni 2002. 
Allerede da ovennævnte forslag blev vedtaget, mente medlemsstaterne, at det var nødvendigt 
at forbedre sikkerheden for rejs edokumenter yderligere ved at i ndsætte biometriske elementer. 
I en erklæring i forbindelse med det uformelle ministermøde i Santiago de Compostella den 
14. og 15. februar 2002 meddelte Kommissionen, at den var villig til at fr emsætte et forslag, 
hvis medlemsstaterne ønskede det, idet den unde rstregede, at et så dant forslag kun ville 
komme til at dreje sig om at harmonisere sikke rhedselementerne i passet og ikke på nogen 
måde ville ændre passets layout. 
På det uformelle møde i RIA-Rådet i Veria den 28. og 29. marts 2003 opfordrede 
medlemsstaterne endnu en gang Kommissionen til at fremsætte et forslag med henblik på at 
integrere biometriske identifikatorer i det en sartet udformede visum og opholdstilladelsen for 
tredjelandsstatsborgere. Kommi ssionen lovede at fremsætte et  forslag, men understregede 
samtidig, at der bør anvendes en sammenhænge nde strategi for alle rejsedokumenter, 
herunder EU-borgernes pas. 
Det Europæiske Råd i Thessaloniki bekræfte de, at der var "brug for en sammenhængende 
strategi i EU med hensyn til biometrisk identifikation eller biometriske data, idet målet må være harmoniserede løsninger for så vidt angå r tredjelandsstatsborgeres rejsedokumenter, EU-
                                                
 
1  EFT C 241 af 19.9.1981, s. 1. 
EFT C 179 af 16.7.1982, s. 1. EFT C 185 af 24.7.1986, s. 1. 
EFT C 200 af 4.8.1995, s. 1. 
2  EFT C 241 af 19.9.1981, s. 1-7. 
3  Forordning (EF) nr. 334/2002, EFT L 53 af 23.2.2002. s. 7. 
4  Forordning (EF) nr. 333/2002, EFT L 53 af 23.2.2002, s. 4. 
5  Forordning (EF) nr. 1030/2002, EFT L 153 af 15.6.2002, s. 1. 
 
 3    borgeres pas og informationssystemerne (VIS og SIS II)", og opfordred e Kommissionen til at 
"udarbejde passende forslag, i fø rste omgang vedrørende visa". 
Kommissionen har allerede gennemført den første  etape, idet den i september 2003 fremlagde 
to forslag om integration af biometriske identifikatorer i vi summet og opholdstilladelsen for 
tredjelandsstatsborgere . På anmodning af Det Europæiske  Råd i Bruxelles nåede Rådet til 
enighed om en fælles strategi den 27. november , og samtidig fik det tekniske udvalg, som er 
nedsat ved artikel 6 i forordning 1683/95 om en sartet udformning af visa, mandat til at 
begynde arbejdet med at udvikle måder, hvorpå  disse foranstaltninger kan gennemføres. 
Det Europæiske Råd i Bruxelles den 12. dece mber 2003 opfordrede "K ommissionen til, når 
tiden er inde, at forelægge et forslag om indf ørelse af biometriske identifikatorer i pas".  
Der vil nu blive fremsat forslag til anden etape i gennemførelsen af konklusionerne fra 
Thessaloniki, nemlig harmoniseringen af si kkerhedselementerne i det europæiske pas, 
herunder indsættelse af biometriske identifik atorer, med henblik på at nå frem til en 
harmoniseret strategi, så man undgår, at de en kelte medlemsstater udarbejder deres egne 
løsninger, som ikke er interoperable. 
I den forbindelse er det værd at nævne, at USA har fastsat, at hvert enkelt land, der er udpeget 
til at deltage i det såkaldte visa waiver-program, senest den 26. oktober 2004 "som en betingelse for udpegelse eller videreførelse af udpe gelsen skal bekræfte, at det har et program 
for udstedelse af maskinlæsbare pas til sine statsborgere, som ikke kan forfalskes, og som omfatter biometriske identifikatorer, der ove rholder de standarder for biometriske 
identifikatorer, som er fastsat af Den Inte rnationale Organisation for Civil Luftfart". 
Mens alle medlemsstaterne forb ereder sig på de nye krav i det amerikanske visa waiver-
program, er det nødvendigt at anvende en fælles strategi over for den nye amerikanske lovgivning, som kræver, at pas tilhørende statsborgere fra visumfritagne lande fra den 
26. oktober 2004 indeholder biometriske elementer. 
2. F
ORMÅLET MED FORSLAGET  
Forslaget bør sigte mod at gøre passet mere si kkert via et retligt bi ndende instrument om 
minimumsstandarder for harmoniserede sikkerhed selementer og samtidig mod at etablere en 
pålidelig sammenhæng mellem den ægte indehaver og dokumentet ved at indføre biometriske 
identifikatorer. 
Det vil desuden gøre det muligt for EU-medlemsst aterne at opfylde krav ene i det amerikanske 
visa waiver-program i overensstemme lse med internationale standarder. 
Det er imidlertid ikke  formålet med forslaget at harmonisere passets layout eller at fastslå, om 
passet oprindelig er udstedt ti l den rigtige person, da det kun er medlemsstaterne, der kan 
kontrollere en ansøgers identite t ved udstedelsen af passet. 
I forbindelse med det første punkt sikrer de minimumsstandarder , der er fastsat i 
resolutionerne, ikke en til strækkelig harmonisering, da a nvendelsen og fortolkningen af 
sikkerhedselementerne varierer. Medlemsstaterne integrerer i kke alle elementerne, og under 
alle omstændigheder vil der inden udløbet af ge nnemførelsesfristen på fem år være udviklet 
nye sikkerhedselementer, som vil betyde, at  resolutionen af 28. oktober 2000 vil være 
forældet. Det skal specielt med hensyn til fotogr afiet bemærkes, at seks medlemsstater stadig 
 
 4    indsætter fotografiet på persondatasiden, hvilket indebærer en stor risiko for forfalskning, da 
det let kan udskiftes. 
En anden vigtig grund til, at Kommissionen fremlægger forslag til forbedrede fælles 
sikkerhedsstandarder, er, at st andarderne for de på nuværend e tidspunkt almindeligt anvendte 
rejsedokumenter ikke bør være ri ngere end dem, som allerede er  opnået ved at fastsætte de 
tekniske specifikationer for det ensartet udf ormede visum og for opholdstilladelsen for 
tredjelandsstatsborgere. Standard en for begge de ensartet ud formede dokumenter revideres 
løbende for at bevare den høje kvalitet i takt med, at der sker  nye udviklinger og gøres nye 
opdagelser, som kan gøre dokumenter mere sikre. De biometriske identi fikatorer for disse 
dokumenter er allerede fastlagt. For at  sikre den nødvendige sammenhæng og undgå, at 
svindlere nu benytter sig af EU-borgernes mindre sikre pas og identitetskort, bør disse 
dokumenter også gøres mere sikre. I ove rensstemmelse med konklusionerne fra Det 
Europæiske Råd i Thessaloniki bør dette ske på en harmoniseret og retligt bindende måde. 
Ovennævnte resolution rummer ikke den fleksibilitet og de tilpasningsmuligheder, som dette forslag til forordning giver. Da frems tillingen af disse dokumenter henhører under 
medlemsstaternes kompetence, kan visse lande desuden være bagud i forhold til de andre. 
På lidt længere sigt vil forebyggelsen af svigag tig erhvervelse af dokumenter såsom pas, som 
på nuværende tidspunkt henhører under hver e nkelt udstedende myndigheds ansvar, blive 
forbedret. På EU-plan kan der oprettes et centr aliseret, biometribaseret "EU-pasregister", som 
skal indeholde fingeraftryk af pasansøgern e sammen med det relevante pasnummer og 
formodentlig nogle andre, om end begrænse de, oplysninger, som er nødvendige for en 
effektiv forvaltning af systemet (se punkt 8). 
Dette initiativ vil desuden være en vigtig  foranstaltning med henblik på udvidelsen. 
Tiltrædelseslandene er i gang med at ændre udf ormningen af deres pas for at gøre dem mere 
sikre. De ønsker at bringe dem i overensste mmelse med de pas, der bruges i EU. En retligt 
bindende forordning vil give dem mulighed for efter tiltrædelsen at  indføre de samme 
sikkerhedsstandarder som de andre medlemsstat er. Endelig vil fælles sikkerhedselementer 
lette grænsepolitiets kontrol, da grænsevagterne allere de ved første blik kan kontrollere nogle 
synlige sikkerhedselementer, som findes i alle pa s, så de kun i tvivlstilfælde er nødt til at 
foretage en grundigere undersøgelse. Hvis der er en masse forskellige sikkerhedselementer, er 
grænsepolitiet nødt til at sammenligne hvert en kelt pas med 25 nationale pas, der indeholder 
forskellige sikkerhedselementer og er af forskellig kvalitet. 
Med hensyn til det andet punkt vil et forsla g om harmonisering af sikkerhedselementerne 
inklusive biometri for det europæiske pas også have stor indvirkning på vores forbindelser 
med tredjelande, for eksempel USA. De biometrisk e identifikatorer, som vil blive integreret i 
passet, vil komme til at svare til anbefalingerne fra ICAO (Den Internationale Organisation 
for Civil Luftfart) og dermed opfylde de kra v, som USA har fastsat for deltagelse i visa 
waiver-programmet. Det vil desuden skabe et harmoniseret sikkerhedsniveau for europæiske 
pas og dermed sikre, at visse EU-borgere ikke  stilles ringere end a ndre, blot fordi deres 
nationale pas er mindre sikre. En fælles inds ats vil kunne styrke EU's stilling over for USA. 
3. R
ETSGRUNDLAG  
Da man allerede er nået til enighed om et øget dokumentsikkerhedsniveau for visummet og 
opholdstilladelsen for tredjelandsstatsborgere, er det nu også nødvendigt at gøre passet mere 
sikkert for at forhindre, at svindlere misb ruger dette – stadig mindre sikre – dokument. 
 
 5    Formålet er således at bekæmpe anvendelsen  af falske dokumenter. Da pas hovedsagelig 
kontrolleres ved passagen af de ydre grænser, falder harmoniseringen af 
sikkerhedselementerne i det europæiske pas i nd under kategorien "standarder og procedurer" 
for grænsekontrollen ved de ydre grænser. Ha rmoniseringen af sikkerhedselementerne i pas 
vil selvfølgelig lette grænsekont rollen, da grænsevagterne med det samme vil fokusere på de 
fælles standardelementer og ikke på de individuelt a nvendte elementer, som er forskellige fra 
den ene medlemsstat til den anden. Desuden vil indførelsen af en biometrisk identifikator, 
nemlig ansigtsbilledet, muliggøre en grundig sammenligning mellem personen og det digitale 
fotografi ved grænsen, hvilket også vil gør e grænsekontrollen mere effektiv. En sådan 
foranstaltning kan baseres på EF-tra ktatens artikel 62, nr. 2), litra a). 
I den henseende bør lovgivningsforslaget holde s inden for anvendelsesområdet for dette 
retsgrundlag. Passikkerheden er vigtig af grunde , der har med kontrollen ved de ydre grænser 
at gøre: På den ene side vil bona fide -statsborgere kunne komme lettere gennem 
grænsekontrollen; på den anden side vil de, de r bruger forfalskede eller falske pas, have 
mindre chance for at komme ind på medlemsstat ernes område. Det drej er sig her om to 
grundlæggende elementer i vores område med fr ihed og sikkerhed. Af disse grunde er dette 
forslag baseret på arti kel 62, nr. 2), litra a). 
I den forbindelse skal det bemærkes, at tiltræd elseslandene har anmodet om en tilpasning af 
de eksisterende resolutioner om pas (som er vedtaget af medlemsstat ernes repræsentanter, 
forsamlet i Rådet), så der tages højde for de nye sprog, som endnu ikke er fællesskabssprog, 
og som bruges til visse oplysninger i pa sset. Af grunde, som hænger sammen med 
anvendelsesområdet for det foreslåede re tsgrundlag, vil dette formodentlig ikke  være muligt, 
da forslaget kun drejer sig om at gøre passet mere sikkert ved at harmonisere 
sikkerhedselementerne og integr ere en eller flere biometriske identifikatorer. Det samme 
ræsonnement gælder for et eventu elt forslag om at gøre identitets kort mere sikre. Som anført 
ovenfor er passikkerheden vigtig af en række  grunde, som vedrører k ontrollen ved de ydre 
grænser. 
4. K ONSEKVENSER I RELATION TIL DE FORSKELLIGE PROTOKOLLER , DER ER 
KNYTTET SOM BILAG TIL TRAKTATEN  
EF-traktatens artikel 62, nr. 2), litra a), anvendes som retsgrundl ag for forslaget, og derfor 
gælder den variable situation, der er fastlagt  i protokollerne om Det Forenede Kongeriges, 
Irlands og Danmarks stilling. Da dette forsla g vedrører kontrollen ved de ydre grænser og 
også har forbindelse med visumpolitikken, bør det betragtes som en udbygning af Schengen-reglerne med alle de konsekve nser, det medfører, hvad angår Danmarks, Islands, Norges, Det 
Forenede Kongeriges og Irlands stilling. 
Hvad angår Republikken Island og Kongeriget Norg e finder de procedurer, der er fastsat i den 
associeringsaftale
6, som er indgået mellem Rådet og Is land og Norge om de to staters 
associering i gennemførelsen, anvendelsen og  udviklingen af Schengen-reglerne, derfor 
anvendelse. 
Da dette forslag vedrører kontrollen ved de ydre grænser og også har forbindelse med 
visumpolitikken, bør det betragtes som en udbygning af Schengen-reglerne. Ifølge Det 
Forenede Kongeriges og Irlands særlige stilling med hensyn til fo ranstaltninger, der foreslås i 
                                                 
6  EFT L 176 af 10.7.1999, s. 36. 
 
 6    henhold til afsnit IV i traktaten og Rådets afgørel se 2000/365/EF af 29. maj 2000 om 
anmodningen fra Det Forenede Konger ige Storbritannien og Nordirland7 og Rådets afgørelse 
2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodni ngen fra Irland om at deltage i visse 
bestemmelser i Schengen-reglerne8, som dette forslag ikke er omfattet af, deltager Det 
Forenede Kongerige og Irland ikke  i vedtagelsen af forslaget til forordningen, som er baseret 
på artikel 62, nr. 2), litra a), og forslaget er ikke bindende for og finder ikke anvendelse i Det 
Forenede Kongerige og Irland. 
I henhold til protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til EU-traktaten og 
EF-traktaten, deltager Danmark ikke i vedtag elsen af forordningen, som derfor ikke er 
bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Da forslaget til forordning er en retsakt, 
som sigter mod at udbygge Scheng en-reglerne efter EF-traktatens afsnit IV, finder artikel 5 i 
ovennævnte protokol anvendelse. 
5. S UBSIDIARITET OG PROPORTIONALITET  
EF-traktatens artikel 5 fastsætter, at "F ællesskabet handler kun i det omfang, det er 
nødvendigt for at nå denne traktats mål". Den måde, hvorpå Fællesskabet handler, skal derfor 
være den mest enkle måde, hvorpå man kan vi rkeliggøre forslagets formål og få det 
gennemført så effektivt som muligt. 
Da dette forslag vedrører kontrollen ved de ydre grænser og også har forbindelse med 
visumpolitikken, bør det betragtes som en udbygni ng af Schengen-reglerne, hvilket vil sikre 
en harmoniseret anvendelse i alle de medlem sstater, der anvender Schengen-reglerne. Derfor 
har man valgt forordningsformen. 
Harmoniseringen af dokumenternes udformnin g og deres sikkerhedselementer udgør en 
garanti mod efterligning. Ved at forebygge forf alskning og efterligning  af rejsedokumenter 
ønsker Kommissionen at øge det høje sikkerheds niveau yderligere, hvilket er et mål, som 
både er fastsat i traktaten og i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Thessaloniki. Dette 
harmoniseringsniveau kan kun nås ved handling fr a Fællesskabets side, hvilket også fremgår 
af, at der allerede er vedtaget en række andre instrumenter, der skal gøre dokumenter sikrere. 
Formålet med forslaget om at integrere biometri  i det europæiske pas er  at gøre det sikrere, 
retligt bindende og let at tilpa sse til nye omstændigheder på gr und af risikoen for efterligning 
og forfalskning af dette dokument; dokumentet sk al gøre det muligt at imødegå særlige 
situationer i forbindelse med passage af Den Eu ropæiske Unions ydre grænser og bør derfor 
være ens i hele EU. Desuden etableres der med forslaget en pålidelig sammenhæng mellem 
dokumentet og dets indehaver. Hovedårsagen ti l, at man har foretrukket en forordning frem 
for et direktiv, er, at forslaget vedrører en  fuldstændig harmonisering af minimumsstandar-
derne for sikkerhedselementerne  i disse dokumenter og deres bi ometriske iden tifikatorer, 
således at der ikke kan overlades nogen  skønsbeføjelser til medlemsstaterne. 
6. F ORSLAGETS OPBYGNING  
Denne forordning er et første sk ridt og fastsætter de retlige rammer for en harmonisering af 
sikkerhedselementerne og indførelsen af biometri ske identifikatorer i passet. Det andet skridt, 
                                                 
7  EFT L 131 af 1.6.2000, s. 43. 
8  EFT L 64 af 7.3.2002, s. 20. 
 
 7    som vedrører oprettelsen af et europæisk regist er over udstedte pas, følger på et senere 
tidspunkt. 
Forslaget omhandler minimumsstandarder for de  sikkerhedselementer, som skal indføres i 
passet. Desuden fastsættes det, hvilke biometrisk e identifikatorer der skal bruges. Der er ikke 
udarbejdet tekniske detaljer. 
For dette forslag skal gennemførelsesbef øjelserne på det te kniske plan tillægges 
Kommissionen, som bistås af det udvalg, der er  nedsat ved artikel 6 i forordning (EF) 
nr. 1683/95 om ensartet udformning af visa, efter proceduren i ar tikel 5 i afgørelse 
1999/468/EF9 og i overensstemmelse med artikel 7 i samme afgørelse. Udvalget vil derfor 
være ansvarligt for sikkerheden for alle dokumenter på EU-plan, såsom det ensartet 
udformede visum, opholdstilladelser for tred jelandsstatsborgere og pas. Det er denne 
procedure, der skal anvendes, når der sk al fastsættes tekniske specifikationer for 
gennemførelsen af passet i overensstemmelse med de krævede sikkerhedsstandarder. I 
forbindelse med de biometriske elementer skal  udvalget bl.a. træffe beslutning om udvikling 
af en standard vedrørende valg af lagringsmedi et, dets kapacitet og bes kyttelse af de lagrede 
oplysninger, f.eks. ved brug af en passende PKI ( Public Key Infrastructure) og digital 
signatur. Det vil have den fordel, at behovene  kan fastslås af de tekniske eksperter og 
vedtages på en mindre tidskrævende måde. Udvalget kan også hurtigere tage hensyn til nye tekniske udviklinger. 
7. M
INIMUMSSIKKERHEDSSTANDARDER OG VALG AF BIOMETRISKE IDENTIFI -
KATORER  
Kommissionens forslag er base ret på de sikkerhedselementer, som blev vedtaget af 
repræsentanterne for medlemsstaterne, forsamlet i Rådet, i resolutionen om 
minimumsstandarder for sikring af pas og andr e rejsedokumenter i oktober 2000. De er blevet 
"opgraderet" lidt i lyset af de tekniske udviklinger med hensyn til visa og opholdstilladelser. 
Forslaget vil gøre disse elementer retligt bindende.  Med forslaget fastsættes der derfor en høj, 
harmoniseret sikkerhedsstandard for pas i et EU, som fra den 1. maj 2004 omfatter 
25 medlemsstater. Ligesom i resolutionen fa stsætter Kommissionen minimumsstandarderne 
og vil ikke forhindre medlemsstaterne i at gå videre, hvis de ønsker det. 
I henhold til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Thessaloniki skal der anvendes en 
sammenhængende strategi med hensyn til indf ørelsen af biometriske identifikatorer i 
visummet, opholdstilladelsen og passet. Ifølge forslagene vedrørende visa og opholdstilla-
delser indføres der to obligat oriske biometriske identifikator er, nemlig ansigtsbilledet og 
fingeraftryk. Forslaget om europæiske pas kan derfor omfatte de samme obligatoriske 
biometriske identifikatorer, så man sikrer den ønskede sammenhæng. Men selv om der er 
sammenhæng med forslagene om visa og opholds tilladelser, betyder det ikke nødvendigvis, at 
der for hvert område skal vedtages en identisk  løsning. Ansigtsbillede t er interoperabelt og 
kan bruges i vores forbindelser med tredjelande , såsom USA. Fingeraftrykkene kan imidlertid 
tilføjes som en mulighed for de medlemsstater, der måtte ønske det; det vil give dem mulighed for at søge i deres nationale database r, hvilket på nuværende tidspunkt vil være den 
eneste identifikationsmulighed. De tte vil ændre sig med det andet skridt, nemlig oprettelsen af 
det europæiske register over udstedte pas. I så fald kræves det, at man optager og registrerer 
fingeraftryk, så der kan foretages baggrundstjek (en-til-mange-søgninger). 
                                                
 
9  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. 
 
 8    Ved valget af de mest hensigtsmæssige biomet riske identifikatorer er  der taget hensyn til 
resultaterne af arbejdet i ICAO,  som har taget føringen inden fo r udviklingen af internationale 
standarder på dette område, og feasibility-undersøgelsen om  visuminformationssystemet 
(VIS). Det er også vigtigt at være opmærk som på behovet for en passende balance mellem 
styrkelsen af sikkerheden og hensynet til de pågældende personers i ndividuelle rettigheder, 
specielt retten til databeskyttelse og retten til privatlivets fred, jf. direktiv 95/46/EF og de 
nationale love, der omsætter direktivet i national ret. 
ICAO har også valgt ansigt sbilledet som den primære interoperable biometriske identifikator 
og fingeraftryks- og/eller irisbilleder som en friv illig biometrisk identifikator for de lande, der 
har brug for dette i forbindelse med søgninger i databaser. 
Den første biometriske identifikator, det el ektroniske portræt med høj opløsning, findes 
allerede i de fleste pas. Ved grænserne kan de  elektroniske optegnelser bruges til at vise 
billedet på skærmen og foretage en yderligere visuel kontrol, selv om ansigtsgenkendelses-
teknologien ikke anvendes. Dette vil udgøre en basal anvendelse af  det digitale foto. En mere 
avanceret anvendelse vil være at bruge ansigtsg enkendelsessystemer samm en med det digitale 
fotografi. Det kræver, at man råder over den nødvendige teknologi og det nødvendige udstyr 
ved grænseovergangsstedet. Kommissionen vil overlade til medlemsstaterne, om de kun 
ønsker at vise fotografiet på skær men, eller om de ønsker at køre et 
ansigtsgenkendelsesprogram. De kvalitetsnormer for digitale foto, som ICAO har fastsat, bør 
overholdes for at sikre interope rabilitet. Kommissionen vil overl ade valget af teknologi til 
medlemsstaterne. 
Det overlades til medlemsstaterne, om de vil la gre fingeraftryk på et lagringsmedium og/eller 
i en national database. Hvis de registrerer finge raftryk, skal det imidlert id ske i interoperable 
formater, da det så vil blive muligt i givet fald at anvende dem via bilaterale aftaler mellem medlemsstaterne. Adgangen til sådanne fingeraftryk kan administreres via indførelsen af 
Public/Private Key Infrastructure. 
8. P
ERSPEKTIVER PÅ LÆNGERE SIGT : ET EUROPÆISK REGISTER  OVER UDSTEDTE PAS ? 
Med henblik på sikkerheden kan der på længer e sigt oprettes et centraliseret europæisk 
register over udstedte pas (og eventuelt også an dre dokumenter, som bruges i forbindelse med 
rejser) med henblik på at skabe begyndels en til egentlig "end-to-end"-sikkerhed. 
Dette register skal så kun indeholde finge raftrykket og rejsedokumentets nummer og ingen 
andre personoplysninger, da det kun skal bruge s i forbindelse med grænsekontrol med henblik 
på at fastslå, om rejsedokumentet oprindelig er udstedt til den person, der befinder sig ved 
grænsen. 
Det er klart, at en sådan udvikling må eval ueres yderligere for at vurdere den tekniske og 
juridiske virkning og omkostningseffektiviteten, specielt i forhold til de nationale registre 
over udstedte pas, som er ved at blive udviklet  i visse medlemsstater. Endelig er det yderst 
vigtigt at se på, hvordan oprettelsen af et sådant register vil påvirke EU-borgernes 
grundlæggende rettigheder og specie lt deres ret til da tabeskyttelse. 
9. T ILSYNSMYNDIGHEDER FOR DATABESKYTTELSE  
I forordningen fastsættes retsgrundlaget for me dlemsstaternes lagring af  biometriske data i 
passet. Den praktiske gennemfør else overlades til medlemsstat erne i overensstemmelse med 
 
 9    de tekniske specifikationer, som fastsættes af  det udvalg, der er nedsat ved artikel 6 i 
forordning (EF) nr. 1683/95 om ensartet udformni ng af visa. Det er medlemsstaterne, der skal 
behandle de biometriske data. 
Direktiv 95/46/EF om databeskyttelse10 finder anvendelse på medl emsstaternes myndigheders 
behandling af personoplysninger – herunder biomet riske data – inden for fællesskabsrettens 
anvendelsesområde. 
Medlemsstaterne har i overensstemmelse med ar tikel 28 i direktiv 95/46/EF oprettet tilsyns-
myndigheder, der har til opgave på deres område at påse overholdelsen af de bestemmelser, 
medlemsstaterne vedtager til gennemførelse af  direktiv 95/46/EF. Disse myndigheder skal 
udøve de funktioner, der tillægges dem, i fuld uafhængighed. 
De pågældende myndigheder er bemyndiget til at behandle anmodninger om databeskyttelse, 
som er indgivet af en person eller en samm enslutning, der repræsenterer den pågældende 
person. 
De har 
• undersøgelsesbeføjelser, her under beføjelser til at 
– få adgang til oplysninger, der gøres  til genstand for en behandling, og 
– indsamle alle oplysninger, der er nødvendi ge for at varetage deres tilsynsopgaver 
• beføjelser til at gribe effektiv t ind, herunder beføjelser til at 
– afgive udtalelser forud for ivær ksættelsen af behandlingerne og 
– sikre en passende offentli ggørelse af disse udtalelser 
– beordre oplysninger blokeret, slettet eller tilintetgjort 
– udstede en advarsel til den registeransvarli ge eller påtale en overtrædelse over for den 
registeransvarlige 
– høre parlamenter eller andre nationale politiske institutioner 
• beføjelser til at indbringe overtrædelser for retsinstanserne eller gøre retsinstanserne 
opmærksom på disse overtrædelser, når de na tionale bestemmelser, som er vedtaget til 
gennemførelse af direktiv 95/ 46/EF, er blevet overtrådt. 
Afgørelser truffet af tilsynsmyndigheden, som gå r en involveret part imod, kan indbringes for 
en retsinstans. 
Desuden har tilsynsmyndighederne pligt til med regelmæssige mellemrum at udarbejde en 
rapport om deres virksomhed, og de kan også bliv e anmodet om at udøve deres beføjelser af 
en myndighed i en anden medlemsstat. 
                                                 
10  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31. 
 
 10    Som anført i begrundelsen til Kommissionens ny ligt fremsatte forslag om indførelse af 
biometriske identifikatorer i visummet og opholdstil ladelsen for tredjelandsstatsborgere lider 
disse myndigheder under en udpræget mangel på ressourcer. 
Det skal derfor endnu en gang understreges, at nå r medlemsstaterne integr erer de biometriske 
identifikatorer i overensstemmelse med denne forordning, må der tages hensyn til ovennævnte 
betragtninger. Foranstaltninger, der sigter mod at øge den offentlige sikkerhed, skal respektere de pågældendes grundlæggende rettigheder og frihe der. Det indebærer i denne forbindelse en 
styrkelse af personalet i de na tionale tilsynsmyndigheder for data beskyttelse for at sikre et 
effektivt tilsyn og et valg af teknologier, som st emmer overens med bestemmelserne i direktiv 
95/46/EF. Dette er så meget desto mere nødvendi gt, når det drejer si g om medlemsstaternes 
egne statsborgeres pas. 
Kommissionen har derfor også til hensigt at fo relægge dette forslag for den arbejdsgruppe, 
der er nedsat ved artikel 29 i direktiv 95/46/EF, med henblik  på høring i overensstemmelse 
med artikel 30 i samme direktiv, som den allerede har gjort med de to forslag om integration 
af biometriske identifikatorer i visummet og opholdstilladelsen. 
Når det europæiske register for udstedte pas oprettes, må den uafhængige kontrolmyndighed, 
som er oprettet ved forordning (E C) nr. 45/2001, imidlertid påtage  sig sit ansvar med hensyn 
til databeskyttelsesspørgsmål. 
10. F
INANSIELLE VIRKNINGER  
Det er temmelig svært at sætte præcise tal på de finansielle vi rkninger af denne 
lovgivningsforanstaltn ing, da de præcise krav endnu ikke ke ndes, men vil blive fastlagt af det 
udvalg, der er nedsat ved artike l 6 i forordning (EF) nr. 1683/ 95 om ensartet udformning af 
visa. 
Under alle omstændigheder bør man huske på, at de  fleste pas allerede indeholder et fotografi 
i digital form, som er integrer et i persondatasiden; indsatte fotografier bør ikke længere 
bruges i nye pas, da de udgør en sikkerhedsrisiko. 
Desuden arbejder medlemsstaterne allerede aktivt  på at forbedre sikkerhedsniveauet for deres 
pas. De forbedrer sikkerhedselementerne og fore tager forsøg med biometri med henblik på at 
indføre biometriske identifikatorer i deres pa s, så de kan opfylde den amerikanske visa 
waiver-lovgning. 
Derfor vil dette forslag ikke  medføre yderligere udgifter  i forhold til de beløb, 
medlemsstaterne allerede har afsat ti l forbedring af deres passikkerhed. 
I forbindelse med brug af biometri sk al følgende tekniske krav opfyldes: 
– Lagringsmedium 
På nuværende tidspunkt er det mest hensig tsmæssige lagringsmedium en kontaktløs 
mikrochip. Mikrochippen er nødvendig for, at man kan lagre de biometriske oplysninger og 
sikkerhedskoden (digital signatur baseret på PKI). ICAO a nbefaler en chip på 32 K som 
minimumsstandard. Da det kan være nødve ndigt at lagre et ansigtsbillede og 
fingeraftryksbilleder, vil en chip på 64 K være mere hensigtsmæssig, specielt hvis 
medlemsstaterne ønsker at tilføj e alfanumeriske oplysninger. 
 
 11    Omkostningerne til en sådan mikrochip kende s endnu ikke. Teknologien udvikler sig hurtigt, 
og med det store antal chips, der kræves til 25 medlemsstater, vil prisen falde betydeligt. 
Kommissionen kan også afgive en samlet bestil ling efter et udbud for at opnå en bedre pris. 
– Registreringsudstyr 
Medlemsstaterne skal installere registreringsudstyr på det sted , hvor dataene skal produceres. 
Priserne for registreringsudstyr er faldet betydeligt i det sidste år og vil formodentlig falde yderligere, og det er derfor umuligt at komme  med et præcist skøn over omkostningerne på 
mellemlang sigt. På nuværende tidspunkt koste r passende europæisk produceret udstyr til 
registrering af ti (flade) fingre omkring 7 000 EUR. 
– Verifikationssystemer 
Der skal installeres verifikationssystemer ve d grænseovergangsstederne. Udstyret bør være 
fælles, så man også kan bruge det til verifikati on af visa, og det bør indkøbes i forbindelse 
med oprettelsen af VIS-systemet, hvis det beslu ttes at integrere biometri i forbindelse med 
VIS. Dette udstyr kan bruges i forbindelse me d alle dokumenter: visa , opholdstilladelser og 
pas. 
11. B
EMÆRKNINGER TIL ARTIKLERNE  
Artikel 1 
I artikel 1 fastsættes medlemsstaternes grundlæ ggende forpligtelse til at udstede deres pas i 
overensstemmelse med de minimumssikkerhedsst andarder, der er fastsat i bilaget til 
forordningen. 
I stk. 2 fastsættes valget af den biometriske id entifikator, og det gøres muligt at integrere 
denne identifikator i passet. Det præciseres også,  at den biometriske identifikator skal lagres 
på et lagringsmedium med tilstrækkelig kapacite t. Der kan være tale om en kontaktløs chip, 
men også et andet lagringsmedium med den nødve ndige kapacitet; dette skal afgøres af de 
tekniske eksperter i det ansvarlige udvalg . Der gives også mulighed for at lagre 
fingeraftrykkene i en national database med he nblik på et kommende europæisk register over 
udstedte dokumenter. 
Hvis det er nødvendigt at berig tige eller slette oplysninger, skal der af sikkerhedshensyn 
udstedes et nyt pas. 
I stk. 3 fastsættes det, hvilke dokumente r forordningen finder anvendelse på. 
Artikel 2  
Med denne artikel tillægges det udvalg, der er nedsat ved ar tikel 6 i forordning 1683/95 om 
ensartet udformning af visa, gennemførelse sbeføjelserne vedrørende forordningen. 
Udvalget opstiller de nødvendi ge tekniske specifikationer i forbindelse med passets 
sikkerhedselementer, men også de yderligere tekniske specifikationer i forbindelse med 
integrationen af biometriske identifikatorer. 
 
 12    Det vil sikre den nødvendige sammenhæng og give mulighed for, at de tekniske eksperter i 
dette spørgsmål kan koordinere procedurerne og påtage sig ansvaret for alle EU-dokumenter 
på en tilfredsstillende måde. 
Artikel 3 
Det er klart, at der er nogl e tekniske specifikationer, so m under ingen omstændigheder må 
offentliggøres, fordi sådanne oplysninger vil k unne bruges til at efterligne eller forfalske 
dokumenterne. Disse tekniske specifikationer må derfor fastsættes i en  afgørelse, eftersom 
afgørelser i henhold til EF-traktatens artike l 254 ikke behøver at blive offentliggjort. 
Afgørelserne herom skal træffes af det udvalg, de r allerede er udrustet til at tage sig af det 
ensartet udformede visum, eftersom disse eksp erter allerede har de relevante erfaringer med 
meget høje tekniske standarder, bl.a. med hens yn til sikring mod efterligning og forfalskning, 
og med hemmelige dokumenter. 
Af samme årsager er det nødvendigt at sikr e, at kun personer, der er godkendt af 
medlemsstaterne og EU-institutionerne, får adgang til disse oplysninger. Det gælder også de organer, der forestår trykni ngen, hvis antal derfor efter ar tikel 3, stk. 2, første punktum, 
begrænses til én pr. medlemsstat. 
Artikel 4  
Fællesskabet er forpligtet til at respektere de grundlæggende rettighe der, såsom retten til 
privatlivets fred og retten til databeskyttelse. 
Denne artikel er formuleret således, at den dækker alle gældende bestemmelser om 
databeskyttelse, dvs. Europa-P arlamentets og Rådets direkt iv 95/46/EF af 24. oktober 1995 
om beskyttelse af fysiske pers oner i forbindelse med behand ling af personoplysninger og om 
fri udveksling af sådanne oplysninger
11. Den sikrer, at den person, som dokumentet er udstedt 
til, vil kunne kontrollere de oplysn inger, det indeholder, og sikr e sig, at det ikke indeholder 
andre oplysninger. 
Stk. 2 er nødvendigt for at gøre det muligt at integrere biometrisk e elementer, samtidig med at 
man begrænser de personoplysninger, som lagres på  passet, til dem, der enten er anført i selve 
forordningen, i bilaget til forordningen eller i den pågældendes pas. Det må undgås, at andre 
oplysninger kan lagres. 
Artikel 5 
I denne artikel fastsættes det, at udvalget skal udføre sine opgaver i overensstemmelse med 
forskriftsproceduren i artikel 5 i afgørelse 1999/468/EF og efter reglerne i denne afgørelses 
artikel 7. 
Artikel 6 I denne artikel fastsættes gennemførelsesfristen. De n fastsættes til et år efter vedtagelsen af de 
nødvendige tekniske specifikationer,  hvilket vil give medlemsstater ne tid til at tilpasse deres 
pas. 
                                                
 
11  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31. 
 
 13    2004/0039 (CNS) 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING 
om standarder for sikkerhedselementer og biom etriske identifikatorer i EU-borgernes 
pas 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fæ llesskab, særlig artikel 62, 
nr. 2), litra a), 
under henvisning til forslag fra Kommissionen12, 
under henvisning til udtalelse  fra Europa-Parlamentet13, og 
ud fra følgende betragtninger: (1) Det Europæiske Råd i Thessaloniki  bekræftede, at der er brug for en 
sammenhængende strategi i EU med hensyn til biometrisk identifikation eller biometriske data for så vidt angår tred jelandsstatsborgeres re jsedokumenter, EU-
borgeres pas og informationssystemerne (VIS og SIS II). 
(2) Der blev indført minimumssikkerhedsstandard er for pas ved en resolution vedtaget af 
repræsentanterne for medlemsstaternes re geringer, forsamlet i Rådet den 17. oktober 
2000
14. Denne resolution skal nu erstattes og op graderes af en fællesskabsforanstalt-
ning med henblik på at skabe forbedrede, ha rmoniserede sikkerhedsstandarder for pas 
for at beskytte dem mod forfalskning. Sa mtidig bør der integreres biometriske 
elementer i passet for at etablere en pålidelig sammenhæng mellem den ægte indehaver og dokumentet. 
(3) Harmoniseringen af sikkerhedselementerne og integreringen af biometriske identifika-
torer er et vigtigt skridt hen imod anve ndelsen af nye elementer med henblik på 
fremtidige udviklinger på europæisk pla n, som vil gøre rejsedokumenter sikrere og 
etablere en mere pålidelig sammenhæng me llem indehaveren og passet, hvilket er et 
vigtigt bidrag til at sikre, at det beskyttes mod svigagtig brug. Der bør tages hensyn til de specifikationer, som er fastsat i dokument nr. 9303 fra Den Internationale 
Organisation for Civil Luftfart om maskinlæsbare rejsedokumenter. 
(4) Denne forordning bør kun fastsætte speci fikationer, der ikke er hemmelige. Disse 
specifikationer må suppleres med specifi kationer, der må hemmeligholdes for at 
forebygge efterligning og forfalskning. Såda nne yderligere tekniske specifikationer 
                                                
 
12  EUT C  af , s. . 
13  EUT C  af , s. . 
14  EFT C 310 af 28.10.2000, s. 1. 
 
 14    bør vedtages i overensstemmelse med Råde ts afgørelse 1999/468/ EF af 28. juni 1999 
om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de beføjelser, der tillægges 
Kommissionen. 
(5) Kommissionen skal bistås af det udvalg, der er nedsat ved artikel 6 i Rådets forordning 
(EF) nr. 1683/95 af 29. maj 1995 om ensartet udformning af visa. 
(6) For at sikre, at de pågæ ldende oplysninger ikke bliver tilgængelige for flere personer 
end nødvendigt, er det også vigtigt, at hver medlemsstat kun udpeger ét organ med 
ansvar for at fremstille passet, idet medlemsstaterne dog om nødvendigt frit kan 
udskifte organet. Af sikkerhedsmæssige årsager skal hver medlemsstat meddele 
Kommissionen og de andre medlemsstat er navnet på det udpegede organ. 
(7) Med hensyn til de personoplysninger, der skal behandles i forbindelse med passet, 
finder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om 
beskyttelse af fysiske personer i forbinde lse med behandling af personoplysninger og 
om fri udveksling af sådanne oplysninger15 anvendelse. Det skal sikres, at ingen andre 
oplysninger lagres i passet, me dmindre dette er foreskrevet i forordningen eller bilaget 
hertil, eller oplysningerne er indeho ldt i det relevante rejsedokument. 
(8) I overensstemmelse med proportionalitetsprin cippet er det med henblik på at nå det 
grundlæggende mål om at indføre fælles sikkerhedsstandarder og interoperable 
biometriske identifikatorer nødvendigt og hens igtsmæssigt, at der fastlægges regler for 
alle de medlemsstater, der gennemfører Schengen-konventionen. Denne forordning er 
ikke mere vidtgående, end hvad der er nød vendigt for at nå de tilstræbte mål, 
jf. traktatens artikel 5, stk. 3. 
(9) Danmark deltager i henhold til artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der 
er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, ikke i vedtagelsen af denne forordning, og 
forordningen er derfor ikke bindende fo r og finder ikke anvendelse i Danmark. Da 
formålet med denne forordning imidler tid i overensstemmelse med artikel 5 i 
ovennævnte protokol er at udbygge Schengen-reglerne efter bestemmelserne i 
afsnit IV i traktaten om oprettelse af De t Europæiske Fællesskab, træffer Danmark 
inden seks måneder efter, at Rådet har vedtaget denne forordning, afgørelse om, 
hvorvidt det vil anvende denne forordning. 
(10) Denne forordning udgør en udbygning af  Schengen-reglerne, som Det Forenede 
Kongerige ikke deltager i, i overensstemm else med Rådets afgør else 2000/365/EF af 
29. maj 2000 om anmodningen fra Det Forene de Kongerige Storbritannien og 
Nordirland om at deltage i visse bestemmelser i Schengen-reglerne. Det Forenede Kongerige deltager derfor ikke i vedtagel sen af denne forordning, og forordningen er 
ikke bindende for og finder ikke an vendelse i Det Forenede Kongerige. 
(11) Denne forordning udgør en udbygning af Sc hengen-reglerne, som Irland ikke deltager 
i, i overensstemmelse med Rådets afgør else 2002/192/EF af 28. februar 2002 om 
anmodningen fra Irland om at deltage i viss e bestemmelser i Sche ngen-reglerne. Irland 
deltager derfor ikke i vedtagelsen af de nne forordning, og forordningen er ikke 
bindende for og finder ikke anvendelse i Irland. 
                                                
 
15  EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31. 
 
 15    (12) Hvad angår Island og Norge udgør denne fo rordning en udvikling af bestemmelserne i 
Schengen-reglerne som omhandlet i den afta le, som Rådet for Den Europæiske Union 
har indgået med Republikken Island og K ongeriget Norge om disse to staters 
associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengen-reglerne, som 
falder inden for det område, der er omhandlet  i artikel 1, litra B, i Rådets afgørelse 
1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse ge nnemførelsesbestemmelser til den 
pågældende aftale16. 
(13) Denne forordning udgør en retsakt, der bygger på eller på ande n måde har tilknytning 
til Schengen-reglerne, jf. artikel 3, stk. 1, i tiltrædelsesakten - 
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
Artikel 1 
1. De pas, som medlemsstaterne udsteder t il deres statsborgere, skal overholde de 
minimumssikkerhedsstandarder, der er fastsat i bilaget. 
2. Passet skal omfatte et lagringsmedium med tilstrækkelig kapacitet, som har et højt 
sikkerhedsniveau og indeholder et ansigtsb illede. Medlemsstaterne kan også medtage 
fingeraftryk i interoperable formater. 
3. Denne forordning finder anvendelse på almindelig e pas, officielle pas (f.eks. tjenestepas og 
diplomatpas), korttidspas med mere end seks  måneders gyldighed, dokumenter, der anvendes 
som erstatning for ordinære pas, og som udstedes som rejsedokumenter i form af et pashæfte, 
samt rejsedokumenter, som medlemsstaterne udsteder til tredjelandsstatsborgere eller 
statsløse. 
Artikel 2 
1. Yderligere tekniske specifikationer for pa sset indføres i overe nsstemmelse med den 
procedure, der er nævnt i artike l 5, stk. 2, for så vidt angår: 
a) yderligere sikkerhedselementer  og -krav, herunder forbedrede standarder til bekæmpelse af 
efterligning og forfalskning 
b) tekniske specifikationer for lagringsmediet for de biometri ske oplysninger og sikring heraf 
c) kvalitetskrav og fælles standarder for ansigtsbilledet og fingeraftrykkene. 
Artikel 3 
1. De i artikel 2 nævnte specifikationer er he mmelige og må ikke offentliggøres. De meddeles 
kun til de organer, der er udpeget af medlemsstaterne til at forestå trykningen, og til personer, 
der er behørigt bemyndiget af en medlemsstat eller af Kommissionen. 
2. Hver medlemsstat udpeger et enkelt organ, der har ansvaret for fremstilling af passet. 
Medlemsstaten meddeler Kommissionen og de andr e medlemsstater navnet på dette organ. Et 
                                                 
16  EFT L 176 af 10.7.1999, s. 31. 
 
 16    og samme organ kan udpeges af to eller flere me dlemsstater. Hver medlemsstat har ret til at 
udpege et andet organ. Den underretter i så fa ld Kommissionen og de andre medlemsstater 
herom. 
Artikel 4 
1. Medmindre andet følger af be stemmelserne om databeskyttelse, har den person, som passet 
er udstedt til, ret til at kontro llere de personoplysninger, som figurerer i passet, og til om 
fornødent at anmode om at få oplys ningerne berigtiget  eller slettet. 
2. Passet må ikke indeholde maskinlæsbare oply sninger, medmindre dette er foreskrevet i 
denne forordning eller bilaget til forordningen, eller oplysningerne er  indeholdt i passet. 
Artikel 5 
1. Kommissionen bistås af det udvalg, der er ne dsat ved artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) 
nr. 1683/95. 
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF. Den 
frist, der er nævnt i artikel  5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF , fastsættes til to måneder. 
3. Udvalget vedtager se lv sin forretningsorden. 
Artikel 6 
Denne forordning træder i kraft på t yvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske 
Unions Tidende . 
Medlemsstaterne anvender denn e forordning senest et år  efter vedtagelsen af de 
foranstaltninger, der er nævnt i artikel 2. Gyld igheden af allerede uds tedte pas berøres dog 
ikke. 
Denne forordning er bindende i alle enkelthed er og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i 
overensstemmelse med traktaten om opret telse af Det Europæiske Fællesskab. 
Udfærdiget i Bruxelles, den  
 På Rådets vegne 
  
 Formand 
 
 17    BILAG  
Minimumssikkerhedsstandarder  for EU-borgernes pas 
1. Materiale Det papir, der benyttes til de dele af passet,  der indeholder personoplysninger eller andre 
oplysninger, skal opfylde følgende minimumskrav: 
- ingen optiske blegemidler - to-tone vandmærker - sikkerhedsreagenser, der sikrer mod forsøg på kemisk radering - farvede fibre (delvis synlige, delvis fluoresce rende i UV-lys) 
- UV-fluorescerende korn - anvendelse af sikkerhedstråd anbefales. Hvis persondatasiden har form af en selvklæben de mærkat, behøver papiret til denne side ikke 
at indeholde vandmærke. Papiret til forsat sen behøver ikke at indeholde vandmærke. 
Sikkerhedsreagenter er kun nødvendige på forsat sen, hvis der anbringes oplysninger der. 
Hvis et persondatakort, der skal indsættes i pa sset, udelukkende er frem stillet af kunststof, kan 
de kendetegn til konstatering af ægthed, der anve ndes i paspapir, sædvanligvis ikke benyttes. 
Ved selvklæbende mærkater og persondatakort  skal der kompenseres for de manglende 
kendetegn i materialerne ved anve ndelse af sikkerhedstryk, brug af OVD (Optically Variable 
Device = optisk variabelt mærke) eller ved anve ndelse af en udfærdigels esteknik, der går ud 
over nedenstående minimumsstandarder. 
2. Persondatasiden (passets anden side) Passet skal indeholde en maskin læsbar persondataside, der over holder de specifikationer, som 
er anført i ICAO-dokument 9303 om maskinlæsbar e pas (del 1), og ud stedelsesprocedurerne 
skal overholde de specifikationer for maskin læsbare pas, som er fastsat i det nævnte 
dokument. 
Fotografiet af indehaveren skal også anbringes på denne side og må ikke indsættes, men skal 
integreres i materialet til persondatasiden ved hjælp af de udfærdigelsesteknikker, der er 
nævnt i punkt 5 i dette bilag. 
3. Trykteknikker Følgende trykteknikker kan anvendes: - Bundtryk
: 
tofarvet guillochetryk fluorescerende iristryk 
 
 18    UV-fluorescerende tryk 
motiver til effektiv sikring m od efterligning og forfalskning (specielt på persondatasiden) 
eventuelt også med mikroskrift 
der skal på papirpassider og selvklæbe nde mærkater anvendes reagensfarver. 
Persondatasiderne skal have et layout, der gør de t muligt at skelne dem fra de øvrige sider. 
- Formulartryk : 
med integreret mikroskrift (hvis det ikke allerede findes i bundtrykket). 
- Nummerering : 
På alle sider i passet, trykt (helst med specielle tal- eller skrifttyper og med UV-
fluorescerende farve), perforeret eller i pers ondatakort integreret med den samme teknik som 
den, der anvendes til personoplysningerne. Hvis  personoplysningerne er anført på en 
selvklæbende mærkat, skal nummereringen trykkes med fluores cerende farve og særlige 
taltyper. 
Hvis personoplysningerne er anfø rt på en selvklæbende mærkat  eller på en ikke-lamineret 
papirside i passet, skal der tillige anvendes dybtryk med "latent image"-effekt, mikroskrift og 
optisk variabel trykfarve. Til pe rsondatakort, som udelukkende be står af kunststof, skal der 
ligeledes anvendes yderligere optis k variable mærker, i det minds te ved brug af trykfarve med 
optisk variable egenskaber elle r tilsvarende fo ranstaltninger. 
4. Beskyttelse mod kopiering Et optisk variabelt mærke (OVD) eller en tilsv arende sikkerhedsfeature,  som giver det samme 
identifikations- og sikkerhedsniveau som den sikkerhedsfeature, der på nuværende tidspunkt 
anvendes i det ensartet udformede visum, skal  anvendes på persondatasiden og have form af 
diffraktive strukturer, der varierer, når de ses fra forskellige vinkler (DOVID = Diffractive Optically Variable Image Device ), integreret i varmlaminate t eller som OVD-f ilm, eller på 
selvklæbende mærkater eller en ikke-lamineret parpirside i passet fiks eret som metalliseret 
eller delvis demetalliseret OVD (overtrykt med dybtryk) eller tilsvare nde sikkerhedsfeatures. 
OVD-sikkerhedsfeaturene skal inte greres i dokumentet som en de l af de forskellige lag, der 
effektivt sikrer mod efterligning og forfalskning. I dokumenter, der er fremstillet af papir, skal 
de integreres over hele overfladen som et element i varmlaminatet eller sikkerhedsfilmen som beskrevet i punkt 5; i dokumenter, der er fremstille t af kunststof, skal de integreres i kortlaget 
over en så stor overflade som muligt. 
Hvis et persondatakort, der er fremstillet af kunststof, personliggøres ved hjælp af 
lasergravering, og et foranderligt la serbillede (CLI = Changeable Laser Image) integreres heri, 
skal der anvendes en diffraktiv OVD, i det mindste i form af en  fikseret metalliseret DOVID, 
for at opnå øget beskyttelse mod kopiering. 
5. Udfærdigelsesteknik For at beskytte pasoplysninge rne tilstrækkeligt mod forsøg på efterligning og forfalskning, 
skal personoplysningerne, herunder fotografie t, indehaverens underskrift og de vigtigste 
 
 19    oplysninger i forbindelse med udstedelsen, fremov er integreres i dokumentmaterialet. Der må 
ikke længere anvendes konventionelle met oder til fastgørelse af fotografiet. 
Følgende udfærdigelsesteknikker kan anvendes: laserprint med dokumentægte blæk termoprint inkjet-print fotografisk tryk lasergravering, som effektivt træ nger ind i de lag i kortet, so m indeholder sikkerhedstrækkene. 
For at sikre personoplysninger til strækkeligt mod forsøg på forf alskning er varmlaminering 
med OVD-sikkerhedsfolie obligatorisk, når de r er anvendt laserprint, termoprint eller 
fotografisk tryk. Under alle omstændigheder må personoplysninger fremover ikke anbringes 
på forsatsen. 
EU-rejsedokumenter skal udstedes i maskinlæ sbar form. Persondatasidens layout skal 
overholde de specifikatione r, som er anført i ICAO-dokument 9303, del 1 og 3, og 
udstedelsesprocedurerne skal overholde de specifikationer,  som i det nævnte dokument er 
fastsat for maskinlæsbare dokumenter. I pa s må personoplysninger ikke anbringes på 
forsatsen. 
NB: Den mest effektive beskyttelse mod ulovlig udfærdigelse af stjåln e blankopas er at 
centralisere udfærdigelsen. Hvis passene også fremover udfærdiges regi onalt eller decentralt, 
skal der træffes passende sikkerhedsforanstaltn inger med hensyn til logistik, administration og 
udfærdigelsesteknik. Dette gælder specielt fo r opbevaring af blankopas og af det materiale, 
som bruges ved udfærdigelsen. Hvis edb-system erne programmeres korrekt, kan de desuden 
anvendes til konstatering af ægtheden af udf ærdigelsen af pas ("elektronisk segl").