KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 07 02 1996 
KOM(95) 662 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
OM DET 
GRÆNSEOVERSKRroENDE SAMARBEJDE 11994 
MELLEM FÆLLESSKABET OG DE CENTRAL- OG ØSTEUROPÆISKE LANDE 

Indholdsfortegnelse 
1. Baggrund 
Indledning 
1993-projekter 
2. Beskrivelse af programmet 
Indledning 
1994-programmet: Retsgrundlaget og den finansielle ramme 
Mål 
Støtteberettigede områder 
Støtteberettigede foranstaltninger 
Forvaltning af programmet for grænseoverskridende samarbejde 
Indledning 
Fælles planlægnings- og tilsynsudvalg 
Institutionelle mekanismer i forbindelse med gennemførelsen 
Tværregionale samarbejdsnet 
4. Gennemgang af lande- og sektorprogrammer 
Indledning 
1994-landeprogrammer 
- Albanien/Grækenland/Italien 
- Bulgarien/Grækenland 
- Tjekkiet/Tyskland 
- Estland/Danmark 
- Litauen/Danmark 
- Polen/Tyskland/Danmark 
- Slovien/Italien 
1994-sektorprogrammer 
- Miljøprogram 
- Tværfagligt program 
- Tværregionalt samarbejdsprogram 
5. Konklusioner 
Indledning 
Finansiering 
Støtteberettigede foranstaltninger og områder 
PHARE-programmet for grænseoverskridende 
samarbejde/INTERREG-samarbejde 
Vejledende flerårige programmer 
Det fremtidige samarbejde 
Bilag Bilag 1- Cross Border Cooperation Projects financed by PHARE in 
1993 
Bilag 2- Cross Border Cooperation Programme, 1994 
Bilag 3- 1994 Programme - Measures, Projects and Costs by Country 
and Sector 
1. Baggrund 
Indledning 
1.1. I erkendelse af behovet for at styrke samarbejdet og fremme integrationen i 
grænseegne og med det effektive INTERREG-initiativ som forbillede blev der i 1994 
vedtaget et program til 150 mio. ECU inden for rammerne af PHARE-programmet 
med det formål at finansiere strukturforanstaltninger i grænseområder i alle PHARE-
modtagerlande, som har fælles grænse med én af EU's medlemsstater. 
Foranstaltningerne skal gennemføres under hensyntagen til Fællesskabets 
strukturpolitikker, specielt INTERREG II. 
1.2. Inden for PHARE-programmet er der allerede siden 1992 finansieret foranstaltninger 
til fremme af det grænseoverskridende samarbejde mellem ÈU og de central- og øst­
europæiske lande, specielt med henblik på at modernisere grænseovergangsstederne 
mellem Den Tjekkiske Republik og Tyskland, mellem Polen og Tyskland og mellem 
Albanien og Grækenland. De fleste af disse projekter havde direkte tilknytning til 
projekter, der indgik i de pågældende EU-landes INTERREG-programmer. 
1.3. Støtte til samarbejde mellem grænseområder i EU og i de central- og østeuropæiske 
lande er et vigtigt middel til at fremme integrationsprocessen. Udveksling af 
informationer og erfaringer mellem grænseegne samt fælles aktiviteter på områder 
såsom transport, miljø, energi, telekommunikation, forretningsvirksomhed og 
teknologioverførsel kan ikke blot bidrage til disse landes overgang til 
markedsøkonomi og deres integrering i EU, men kan også fremme den almindelige 
økonomiske udvikling i grænseegnene. Desuden giver det nye program de central-
og østeuropæiske lande mulighed for at blive fortrolige med EU* s 
strukturfondsmekanismer. 
1.4. 1994 skal i praksis betragtes som en overgangsperiode fra programmets indkøring i 
forholdsvis begrænset målestok til fuld gennemførelse af et flerårigt program for 
1995-99 omfattende alle grænseegnene i nær sammenhæng med INTERREG II. 
Desuden gjorde følgende forhold sig gældende i 1994: 
der skulle etableres de fornødne juridiske og institutionelle mekanismer i 
forbindelse med programmet; 
gennemførelsesordningerne skulle afprøves; 
der var endnu ikke parallelle midler til rådighed fra INTERREG-initiativet; 
grænseområderne var ikke officielt defineret; 
maritime grænser blev medtaget i programmet for første gang for at 
imødekomme de baltiske landes og Albaniens specifikke behov. 
1.5. Modtagerlandene fastlagde i samarbejde med Kommissionen et komplet program 
med specifikke projekter; der blev udarbejdet finansieringsforslag for alle 
støtteberettigede grænseområder, og disse finansieringsforslag blev godkendt af 
PHARE-forvaltningskomitéen, hvorefter Kommissionen traf endelig beslutning om 
projekterne. Disse projekter er nu under gennemførelse. 
1.6. I første del af denne rapport om gennemførelsen i 1994 af programmet for 
grænseoverskridende samarbejde redegøres der ganske kort også for 1993-
programmet, som gav nogle nyttige erfaringer til brug for programmets 
gennemførelse fremover. Derefter gennemgås 1994-programmet og dets forvaltning 
samt de enkelte deltagerlandes programmer, og endelig drages der nogle 
konklusioner med henblik på programmets fremtid. 
1993-projekter 
1.7. Europa-Parlamentet anmodede i bemærkningerne til 1993-budgettet om, at op til 15 
mio. ECU på PHARE-programmets budget (B7-600) blev øremærket til 
grænseoverskridende samarbejde mellem Central- og Østeuropa og EU, og at mindst 
5 mio. ECU blev anvendt til tilsvarende foranstaltninger mellem de central- og 
østeuropæiske lande indbyrdes. Parlamentets anmodning var motiveret af de positive 
resultater af Fællesskabets INTERREG-initiativ om samarbejdsbaseret udvikling på 
tværs af landegrænserne i EU. 
1.8. I starten af 1993 begyndte Kommissionens tjenestegrene (GD I i nært samarbejde 
med GD XVI) at udvælge projekter på grundlag af projektforslag fra 
medlemsstaterne. Disse forslag blev efterfølgende drøftet med de central- og 
østeuropæiske lande i forbindelse med planlægningen af PHARE-programmet. En 
række af projekterne blev udvalgt til finansiering udover de projekter, der var 
foreslået af de central- og østeuropæiske lande selv, med det resultat, at der ved 
udgangen af 1993 var indgået forpligtelser for ca. 14 mio. ECU til projekter for 
grænseoverskridende samarbejde mellem Albanien, Bulgarien, Den Tjekkiske 
Republik og Polen og de respektive EU-lande, der har grænser fælles med disse 
lande; desuden blev der indgået forpligtelser for over 40 mio. ECU til 
grænseoverskridende samarbejdsforanstaltninger mellem de central- og øst­
europæiske lande indbyrdes. Begge grupper af projekter drejede sig hovedsagelig om 
infrastruktur (grænseovergange) og miljøforanstaltninger. De fleste af 
samarbejdsprojekterne mellem central- og østeuropæiske lande og EU-lande havde 
direkte tilknytning til projekter, der indgik i INTERREG I. 
1.9. Undervejs ved udvælgelsen og påbegyndelsen af de grænseoverskridende projekter 
stødte man på forskellige problemer i relation til planlægningen og gennemførelsen. 
De central- og østeuropæiske lande var i starten tilbageholdende med at acceptere 
forslag til projekter i grænseområder med EU-lande, eftersom de økonomiske og 
sociale forhold i disse områder i forvejen var bedre end i andre grænseområder i 
landet, som efter deres opfattelse havde mere behov for støtte. Selv om der i flere 
tilfælde også i forbindelse med INTERREG I var kontakter på lokalt og regionalt 
plan mellem EU-lande og central- og østeuropæiske lande, tog de instanser i 
centraladministrationen, der beskæftigede sig med PHARE, kun i ringe grad hensyn 
hertil i planerne og målsætningerne for programmet. Det grænseoverskridende 
samarbejde skulle gerne bidrage til at forbedre kommunikationen mellem regionerne 
og centraladministrationen i de central- og østeuropæiske lande i relation til PHARE-
programmeringen. 
1.10. Erfaringerne fra 1993 viste, at med en snæver samordning og et tæt samarbejde dels 
mellem de central- og østeuropæiske lande og EU-landene, dels mellem de central-
og østeuropæiske lande indbyrdes kunne det lade sig gøre at planlægge og 
gennemføre grænseoverskridende projekter med et godt resultat, specielt projekter 
om modernisering af grænseovergangssteder. Disse praktiske erfaringer kan komme 
til nytte ved planlægningen og gennemførelsen af tilsvarende foranstaltninger, der 
involverer to EU-bistandsprogrammer. 
2. Beskrivelse af programmet 
Indledning 
2.1. 1994 må betragtes som et overgangsår. Dels var det det første år, hvor programmet 
var operationelt, samtidig med at de juridiske og institutionelle rammer skulle 
fastlægges og gennemførelsesordningerne afprøves, dels var der i det første år endnu 
ikke parallelle midler til rådighed fra specielt INTERREG. Det var derfor vanskeligt 
at iværksætte egentlige samfinansieringsprojekter. 1994 udgør også en overgangsfase 
i udarbejdelsen af programmet for grænseoverskridende samarbejde, eftersom det 
først i 1995 vil være fuldt færdigudviklet som et flerårigt program i sammenhæng 
med og samfinansieret af INTERREG. 
2.2. Selv om programmet blev påbegyndt på noget usikre vilkår, er der gjort gode 
fremskridt. Der er udarbejdet omfattende programmer for de enkelte modtagerlande, 
og gennemførelsen af de konkrete projekter er indledt. Der er fastlagt 
programmerings- og tilsynsmekanismer for de enkelte grænseområder, de baltiske 
lande er inddraget i programmet for første gang, og der er i forbindelse med 
tværgående foranstaltninger såsom ECOS og OUVERTURE tilvejebragt finansielle 
midler til de central- og østeuropæiske lande for første gang. En af programmets 
største fortjenester er, at det har tilskyndet deltagerlandene til at arbejde sammen om 
oprettelse af netværk og projekter på tværs af grænserne til gavn for den lokale 
befolkning, som hidtil har lidt under en relativt isoleret placering i den nationale 
økonomi. Programmet har således kunnet bidrage til at opbygge tilliden, fremme 
dialogen og skabe flere kontakter mellem lande og befolkninger. 
1994-programmet: Retsgrundlaget og den finansielle ramme 
2.3. I Kommissionens forordning (EF) nr, 1628/94 af 4. juli 1994 om gennemførelsen af 
et program for grænseoverskridende samarbejde mellem lande i Central- og 
Østeuropa og Fællesskabets medlemsstater inden for rammerne af PHARE-
programmet er der fastsat regler om finansieringen af strukturforanstaltninger i 
grænseområder i lande i Central- og Østeuropa, som har fælles grænse med 
Fællesskabet, i fuld overensstemmelse med Fællesskabets strukturpolitikker og 
specielt INTERREG II. 
2.4. I erkendelse af, at det er nødvendigt at styrke samarbejdet med de central- og øst­
europæiske lande og fremme deres integrering i EU blev der med INTERREG-
initiativet som forbillede på Fællesskabets 1994-budget opført en ny budgetpost (B7-
612) på 150 mio, ECU til foranstaltninger i grænseområder i de central- og 
østeuropæiske lande i nær samordning med INTERREG-programmerne i 
EU-landene. Denne nye budgetpost giver specielt mulighed for samfinansiering af 
projekter, der har tilknytning til foranstaltninger, som får støtte fra EU's 
INTERREG-initiativ. 
Mål 
2.5. Hovedformålet'med programmet for grænseoverskridende samarbejde er: 
at hjælpe grænseområder i de støtteberettigede central- og østeuropæiske 
lande til at løse de særlige udviklingsproblemer, som bl.a. måtte skyldes 
deres relative isolation inden for de nationale økonomier, til gavn for de 
lokale befolkninger og på en måde, der er forenelig med beskyttelsen af 
miljøet; 
at tilskynde til oprettelse og udvikling af netværk for samarbejde på begge 
sider af grænserne og til etablering af forbindelser mellem disse netværk og 
mere omfattende EU-netværk; 
at hindre en forringelse af levestandarden og væksten ved EU's ydre grænser. 
Samarbejdet mellem EU og de central- og østeuropæiske lande i fælles 
grænseområder kan bidrage i væsentlig grad til at fremskynde 
omstillingsprocessen i de central- og østeuropæiske lande og tilnærme dem 
gradvis til EU. 
Støtteberettigede områder 
2.6. I 1994 var de central- og østeuropæiske lande, der kunne få støtte fra programmet 
for grænseoverskridende samarbejde, alle de PHARE-modtagerlande, som havde 
fælles grænse med EU, dvs. Albanien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen, 
Slovenien og Tjekkiet. Efter Østrigs tiltrædelse af EU i begyndelsen af 1995 er 
Slovakiet og Ungarn også blevet støtteberettigede. De støtteberettigede 
grænseområder er vist i figur 1. 
2.7. De støtteberettigede grænseområder i de pågældende lande er udvalgt af landenes 
egne myndigheder i samarbejde med Europa-Kommissionen. Ved afgrænsningen af 
de pågældende områder er der taget hensyn til behovet for en vis samordning med 
INTERREG II, og der er lagt stor vægt på foranstaltningernes grænseoverskridende 
virkninger. I princippet er de områder i de central- og østeuropæiske lande, der kan 
få støtte, grænseområder, men programmet kan også omfatte projekter, der ledsager 
andre foranstaltninger, som finansieres af strukturfondene, som f.eks. ECOS og 
OUVERTURE. Den beskedne støtte, der er til rådighed via disse foranstaltninger, 
omfatter alle lande, der er berettigede til PHARE-bistand, og altså ikke kun 
grænseområder. 
Støtteberettigede foranstaltninger 
2.8. Ifølge forordningen om programmet for grænseoverskridende samarbejde, der i vidt 
omfang bygger på INTERREG-retningslinjerne, kan en lang række bredt dækkende 
foranstaltninger komme i betragtning til støtte. I forordningens artikel 5 står der 
således, at de foranstaltninger, der kan finansieres under programmet, kan være af 
følgende art: 
fjernelse af administrative og institutionelle hindringer for den frie 
bevægelighed for personer, varer og tjenesteydelser over grænserne, 
forbedring af infrastrukturer, især kommunikationsfaciliteter og lokal 
forsyning med vand, gas og elektricitet, til fordel for områder på begge sider 
af grænserne, 
affaldsforvaltning, miljøforvaltning og forureningsbekæmpelse, specielt 
problemer, der forværres på grund af beliggenhed i et grænseområde, 
fremme af turisme, 
foranstaltninger til udvikling af landbrug og landdistrikter, med særlig vægt 
på støtte til grænseoverskridende samarbejdsprojekter, 
foranstaltninger til fremme af samarbejde på sundhedsområdet, specielt 
deling af ressourcer og faciliteter hen over grænserne, 
foranstaltninger på energi-, telekommunikations- og transportområdet med 
henblik på at fremme udviklingen af transeuropæiske net i overensstemmelse 
med de retningslinjer, der er vedtaget af Kommissionen, 
udvikling eller etablering af faciliteter og ressourcer til forbedring af 
informations- og kommunikationsstrømmen mellem grænseegne, herunder 
støtte til radio, tv, aviser og andre medier, 
I det omfang, de vedrører det grænseoverskridende samarbejde, kan også 
andre foranstaltninger finansieres over programmet: 
fremme af forretningsmæssigt samarbejde, virksomhedsudvikling, finansielt 
samarbejde og samarbejde mellem institutioner, der repræsenterer 
erhvervslivet (f.eks. handelskamre), 
investeringsstøtte og tilrådighedsstillelse af tjenesteydelser og støttefaciliteter, 
bl.a. til små og mellemstore virksomheders teknologioverførsel og 
markedsføring, 
udannelses- og beskæftigelsesforanstaltninger. 
2.9. I praksis har foranstaltningerne i 1994, specielt på baggrund af forskellen i 
udviklingsniveau på hver sin side af grænsen, hovedsagelig fokuseret på transport og 
miljø, mens langt færre projekter har drejet sig om energi, telekommunikation og 
sociale foranstaltninger. Denne form for foranstaltninger vil blive prioriteret højere i 
de kommende år med det formål gradvis at skabe større spredning i 
foranstaltningerne, specielt ved at inddrage flere økonomiske og sociale aktiviteter. 
10 
3. Forvaltning af programmet for grænseoverskridende samarbejde 
Indledning 
3.1. I henhold til artikel 9 i forordning 1628/94 forvaltes den bistand, der ydes under 
programmet for grænseoverskridende samarbejde, af Kommissionen i 
overensstemmelse med den normale fremgangsmåde for bistand til Central- og 
Østeuropa (Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89). I 1994 fulgte man de almindelige 
PHARE-regler; eftersom INTERREG II endnu ikke var operationelt, kunne det kun 
lade sig gøre at forvalte programmet for grænseoverskridende samarbejde på 
grundlag af de generelle principper, der var gældende under INTERREG I. 
3.2. Målet for 1995 er at gøre de to programmer til "spejlbilleder" af hinanden, gældende 
for grænseområder i henholdsvis central- og østeuropæiske lande og i EU-landene. 
Fra 1995 og videre frem skal der indføres et væsentligt element af fællesforvaltning 
via det administrative apparat, som partnerlandene selv etablerer. Fastlæggelsen af 
og tilsynet med programmet foregår i fællesskab, og der skal udarbejdes 
synkroniserede flerårige programmer med faste regler for samfinansiering. 
Fælles planlægnings- og tilsynsudvalg 
3.3. I henhold til artikel 7 i forordningen om programmet for grænseoverskridende 
samarbejde skal der oprettes et fælles planlægnings- og tilsynsudvalg som en central 
samordningsmekanisme for hvert af de berørte grænseområder. I 1994 blev der 
oprettet sådanne udvalg for størsteparten af grænseområderne enten med de 
eksisterende samordningsstrukturer som forbillede eller med brug af eksisterende 
bilaterale strukturer eller på grundlag af helt nye ordninger. Kommissionen har 
deltaget i disse udvalgs planlægningsaktiviteter, og udvalgene har således været en 
form for trepartsorganer. Arbejdsopgaverne er en kombination af planlægnings- og 
gennemførelsesfunktioner. Udvalgene bliver de vigtigste fora for den fælles 
planlægning af aktiviteter under programmet og skal føre tilsyn med og samordne 
gennemførelsen af disse aktiviteter. 
3.4. Udvalgene består af repræsentanter for de centrale myndigheder, der er ansvarlige 
for henholdsvis INTERREG og programmet for grænseoverskridende 
samarbejde/PHARE, de relevante ressortministerier eller andre institutioner med 
ansvar for de vigtigste foranstaltninger/projekter, der indgår i programmet, samt de 
regionale/lokale myndigheder i grænseområdet. 
3.5. Projekterne for 1994 blev udarbejdet og godkendt efter følgende procedure: 
i) Regeringerne i de berørte central- og østeuropæiske lande blev informeret 
om, at programmet for grænseoverskridende samarbejde var ved at være 
operationelt, og blev anmodet om at udpeget de myndigheder, som skulle 
have ansvar for programmet; 
11 
ii) disse myndigheder blev opfordret til at kontakte nationale og regionale 
myndigheder i de øvrige central- og østeuropæiske lande med henblik på 
forslag til projekter, idet man benyttede eksisterende eller nye 
konsultationskanaler mellem de lokale, regionale og nationale niveauer; 
iii) trepartsudvalgene udarbejdede en række anbefalinger, som blev fremsendt til 
Kommissionen via den kompetente myndighed i det pågældende central- og 
østeuropæiske land; 
iv) Kommissionen forelagde finansieringsforslag for de enkelte grænseområder 
mellem EU og de central- og østeuropæiske lande med henblik på 
godkendelse i PHARE-forvaltningskomitéen, hvorefter man traf de relevante 
beslutninger; 
v) til slut blev der indgået en finansieringsaftale og vedtaget et 
aftalememorandum mellem Kommissionen og det pågældende central- eller 
østeuropæiske land. 
Institutionelle mekanismer i forbindelse med gennemførelsen 
3.6. Samordningen og det overordnede finansielle ansvar for de enkelte programmer 
påhviler den myndighed, som står for gennemførelsen, dvs. den myndighed eller det 
administrative organ, der er udpeget i de enkelte central- og østeuropæiske lande. 
Denne myndighed udnævner en projektdirektør, som har ansvaret for iværksættelsen 
af udbud og er befuldmægtiget til at underskrive kontrakter og godkende 
udbetalinger. Der er nu etableret projektforvaltningskontorer i alle de pågældende 
administrative organer for at lette gennemførelsesprocessen. 
Tværregionale samarbejdsnet 
3.7. Det tværregionale samarbejde er et vigtigt aktivitetsområde inden for EU, hvor man 
har opnået gode resultater, og det har fået støtte fra flere forskellige 
EU-programmer. Desuden har EU ydet støtte til tværregionale samarbejdsaktiviteter, 
der omfattede partnere både fra EU og fra central- og østeuropæiske lande. Som 
eksempel på en sådan velfungerende mekanisme kan nævnes ECOS/OUVERTURE, 
som har ydet støtte til tværregionalt samarbejde mellem central- og østeuropæiske 
lande og EU-lande både på lokalt og regionalt plan. Der er tale om en 
foranstaltning, der dækker mange forskellige emner, og samarbejdet har bl.a. 
omfattet økonomisk udvikling og erhvervsudvikling, kommunalt og regionalt 
selvstyre, servicefaciliteter i byområder samt miljøspørgsmål. 
3.8. Selv om de projekter, som får støtte fra EU i forbindelse med 
ECOS/OUVERTURE, skal omfatte mindst én partner fra Central- og Østeuropa, var 
det indtil 1994 kun EU-partnere, der kunne få økonomisk støtte. Det var en stor 
ulempe for deltagere fra central- og østeuropæiske lande. I 1994 blev der bevilget 2 
12 
mio. ECU fra PHARE-budgettet som støtte til ECOS/OUVERTURE-programmer 
for at give partnere fra Central- og Østeuropa mulighed for at deltage i fuldt 
omfang. 
13 
4. Gennemgang af lande- og sektorprogrammer 
Indledning 
4.1. I juli 1994 afgav PHARE-forvaltningskomitéen positiv udtalelse om en række 
programmer for grænseoverskridende samarbejde til fordel for Polen, Den Tjekkiske 
Republik, Slovenien, Albanien og Bulgarien. På et senere tidspunkt godkendte man 
yderligere programmer for de baltiske lande, Estland, Letland og Litauen. Det er 
første gang, de baltiske lande deltager i programmer for grænseoverskridende 
samarbejde. Desuden godkendte man et mindre program til fordel for Polen, der 
vedrørte et samarbejde med Danmark, samt tre sektorprogrammer for henholdsvis 
miljø, tværfagligt samarbejde og tværregionalt samarbejde. Fordelingen mellem 
programmerne af de 150 mio. ECU, der var bevilget til fremme af 
grænseoverskridende aktiviteter, fremgår af bilag 2. 
1994-landeprogrammer 
4.2. Myndighederne i de berørte central- og østeuropæiske lande udvalgte i samarbejde 
med Kommissionen de konkrete projekter til 1994-programmet. Der blev udarbejdet 
finansieringsforslag til alle støtteberettigede grænseområder, og disse forslag blev 
godkendt af PHARE-forvaltningskomitéen. I det følgende redegøres der kort for de 
enkelte lande- og sektorprogrammer, mens bilag 3 indeholder en komplet fortegnelse 
over alle projekter med angivelse af omkostninger. 
4.3. De samlede omkostninger ved de projekter, der blev finansieret under programmet, 
beløber sig til næsten 350 mio ECU. I overensstemmelse med reglerne er der til 
samfinansieringen af projekterne skaffet midler fra EU-landene og de central- og 
østeuropæiske lande selv, fra internationale finansieringsinstitutioner og fra andre 
private og offentlige kilder. Som det var tilfældet i 1993-programmet går 
størsteparten af udgifterne stadig til transportinfrastrukturprojekter, der tegner sig for 
næsten 90 mio. ECU af EU "s bidrag, mens miljøprojekter indtager andenpladsen 
med næsten 35 mio. ECU (se bilag 2, tabel 2), 
ALBANIEN/GRÆKENLAND/ITALIEN 
Programmet for grænseoverskridende samarbejde er af særlig interesse for de 
albanske myndigheder, fordi det giver yderligere muligheder for at åbne landet efter 
dets langvarige isolation og udvikle tættere forbindelser med EU. Et af de vigtigste 
mål for regeringens økonomiske reformprogram er at forsøge at skaffe investeringer 
til forbedring af landets meget dårlige infrastruktur. 
Den albanske og den græske regering er enige om, at det er vigtigt at få udviklet de 
transeuropæiske net. Skibsforbindelserne til Italien betragtes som et afgørende 
element i disse net. Albanien kan ved at forbedre sit eget net også bidrage til at 
forbedre Grækenlands forbindelser til resten af EU. Resultatet har været, at det 
•14 
albanske program for 1994 især fokuserer på transportinfrastruktur, specielt 
vejnettet, der forbinder Albanien og Grækenland. 
15 
På grund af landets begrænsede størrelse betragtes hele Albanien som 
berettiget til støtte fra programmet for grænseoverskridende samarbejde. I 
realiteten har de foranstaltninger, som blev foreslået for 1994, dog været 
koncentreret i de administrative områder, der grænser direkte op til 
Grækenland, eller de umiddelbare naboområder hertil, samt de administrative 
områder langs kysten. 
De specifikke målsætninger for Albaniens program er følgende: 
at forbedre transportforbindelserne mellem Grækenland, Albanien og Italien 
og som konsekvens heraf også mellem Grækenland og resten af EU; 
at fjerne flaskehalse ved grænseovergangsstederne til Grækenland, nedbringe 
ventetiden og forbedre afviklingen af den kraftigt øgede trafik. 
Der er planlagt seks projekter, der kræver et samlet EU-bidrag på 20 mio. 
ECU. Specielt istandsættelsen af Durres-Rrogozhine-vejen betragtes som 
afgørende for forbindelsen til Italien og resten af Europa. 
De foranstaltninger, der skulle finansieres i 1994-programmet for 
grænseoverskridende samarbejde, er udvalgt efter grundige drøftelser mellem de 
albanske og de græske myndigheder, som også omfattede et indledende møde i det 
fælles planlægningsudvalg samt kontakter mellem albanske og italienske 
myndigheder. Der er desuden ført omfattende drøftelser med Verdensbanken og EIB 
om de prioriterede projekter. 
Disse drøftelser udgør det første skridt i retning af mere omfattende forhandlinger 
mellem Albanien og dets nabolande i EU om forberedelsen af foranstaltningerne for 
perioden 1995-99. Mulige emner for det fremtidige samarbejde omfatter udvikling 
og modernisering af transportinfrastruktur, lettelse af transportoperationer, 
samarbejde på toldområdet, turisme, vandressourcer samt forvaltning og udvikling af 
menneskelige ressourcer. 
PHARE-regionalprogrammet for 1993 ydede støtte til forbedring af 
grænseovergangsstedet ved Kakavia/Ktismata mellem Albanien og Grækenland. 
BULGARIEN/GRÆKENLAND 
Den bulgarske regering tillægger samarbejdet mellem grænseområderne i Bulgarien 
og Grækenland meget stor betydning. Der blev i 1993 udarbejdet en udviklings­
strategi for de områder, der grænser op til Grækenland. Denne strategi er led i et 
mere omfattende program med henblik på at skabe tættere forbindelser til EU. Det 
anses derfor for særdeles vigtigt at få fjernet hindringerne for den frie bevægelighed 
for personer, varer og tjenesteydelser over grænsen til Grækenland. Det afspejles i 
Bulgariens program for 1994 for grænseoverskridende samarbejde; formålet med 
programmet er: 
16 
at fjerne flaskehalsene ved grænseovergangene til Grækenland for at 
nedbringe ventetiden og forbedre trafikafviklingen, 
17 
at forbedre energiforsyningen og den fælles drift af energi forsyningsnettene, 
at bidrage til forbedringen af den nukleare sikkerhed i området, 
at udvikle telekommunikationsfaciliteter, 
at forbedre vandbehandlingen og drikkevandsforsyningen. 
Programmet for Bulgarien, der kræver et samlet EU-bidrag på 25 mio. ECU, 
omfatter 10 projekter inden for fire forskellige felter: 
transport: to projekter til forbedring af vej- og jernbaneforbindelser; 
energi: tre projekter til forbedring af energiforsyningen, den fælles drift af 
energiforsyningsnettene og forbedring af den nukleare sikkerhed; 
miljø: projekter om bl.a. bygning af spildevandsanlæg og en undersøgelse af, 
hvordan man kan beskytte flodmiljøet; 
telekommunikation: et projekt, der omfatter etablering af en ny 
telekommunikationsforbindelse med lyslederkabel. 
Tre delregioner er berettiget til støtte under 1994-programmet: Pirin, med 
områderne Struma og Mesta, Rhodopes (den centrale og østlige del) og Maritsa. 
Desuden indgår Kozloduy-regionen i programmet på grund af de 
grænseoverskridende virkninger af foranstaltningerne til forbedring af den nukleare 
sikkerhed. 
DEN TJEKKISKE REPUBLIK/TYSKLAND 
Den Tjekkiske Republiks program for grænseoverskridende samarbejde omfatter 
samfinansiering af strukturforanstaltninger i grænseområderne i det nordlige og 
vestlige Bøhmen, som har grænse fælles med Forbundsrepublikken Tyskland. EU's 
bidrag til programmet beløber sig til 25 mio. ECU. 
Sigtet med programmet er at medvirke til den integrationsproces, der blev indledt 
med Europa-aftalerne, gennem fremme af det grænseoverskridende samarbejde 
mellem Den Tjekkiske Republik og Tyskland. 
1994-programmet fokuserer på investeringsprojekter, der tager sigte på at forbedre 
miljøet og transportinfrastrukturen. Foranstaltningerne dækker forbedring af vand-
og luftkvaliteten i grænseområderne op til Tyskland og istandsættelse og 
modernisering af vej- og jernbaneinfrastrukturen ved grænseovergangsstederne. 
18 
ESTLAND/DANMARK 
Den estiske regerings ønske om at etablere tætte forbindelser til EU og dets 
medlemsstater afspejles i undertegnelsen af handels- og samarbejdsaftalen i midten af 
1994. Forbindelserne med Danmark er formaliseret i 1992-aftalen om økonomisk, 
industrielt og fagligt samarbejde. For begge lande er beskyttelsen af havmiljøet i 
Østersøen et af de vigtigste grænseoverskridende spørgsmål. De internationale 
finansieringsinstitutioner er kraftigt involveret i finansieringen af miljøprojekter til 
nedbringelse af forureningen i Østersøen. 
Formålet med Estlands program for grænseoverskridende samarbejde er både at 
gennemføre konkrete miljøbeskyttelsesforanstaltninger og tilskynde til øget 
dansk/estisk samarbejde om den institutionelle udvikling på det sociale område. 
1994-programmet omfatter tre projekter: to miljøprojekter om henholdsvis 
forvaltning af farligt affald og behandling af spildevand samt udvikling af en ny 
helhedsmodel for ældreforsorgen baseret på danske erfaringer. Programmet kræver 
et EU-bidrag på 3 mio. ECU. 
1994-programmet omfatter først og fremmest grænseområdet Saaremaa. 
LETLAND/DANMARK 
Den lettiske regering tillægger samarbejdet med landene omkring Østersøen stor 
betydning, og det lettiske program for grænseoverskridende samarbejde, der er 
udarbejdet i nært samråd med de danske myndigheder, lægger hovedvægten på 
projekter, der tager sigte på at forbedre miljøet omkring den fælles maritime grænse 
mellem Letland og Danmark. Strategien for udviklingen af grænseområdet mellem 
Letland og Danmark bygger på den lettiske regerings prioriterede miljømålsætninger 
og ønsket om tættere forbindelser til EU. 
De umiddelbare målsætninger for programmet for grænseoverskridende samarbejde i 
Letland er at nedbringe forureningen og gøre befolkningen mere bevidst om miljø­
problemerne. Det afspejles i 1994-programmet, der består af tre miljøprojekter, som 
kræver et EU-bidrag på 3 mio. ECU, og som vedrører spildevandsbehandling, 
affaldsbehandling og støtte til et mediecenter, der skal medvirke til at gøre 
befolkningen mere bevidst om miljøspørgsmålene. Projekterne blev godkendt af det 
fælles planlægnings- og tilsynsudvalg, der blev oprettet i forbindelse med 
programmet. 
De støtteberettigede områder i 1994 var Liepaja, Ventspils, Jurmala og Riga. Det er 
hensigten, at programmet skal udvides til at omfatte flere områder fra 1995. 
19 
LITAUEN/DANMARK 
På lang sigt ønsker Litauen at kunne drage fordel af sin strategiske placering og 
spille en rolle for integreringen af transporttjenesterne mellem Vesteuropa, de 
baltiske lande og SNG ved at koble Litauen på det europæiske transportnet. 
Transportsektoren er et af de højst prioriterede områder i Litauens program for 
økonomisk udvikling. Der er allerede ydet PHARE-støtte til en række 
foranstaltninger i transportsektoren, herunder støtte til udarbejdelse af en samlet 
havneplan for Klaipeda, som er landets eneste isfri havn. De internationale 
finansieringsinstitutioner (Verdensbanken, EIB og EBRD) er specielt aktive i 
forbindelse med støtten til udviklingen af havnen i Klaipeda. Havsejladsen og de 
indre vandveje til og fra Klaipeda er de vigtigste kommunikationsårer. 
Denne prioritering afspejles i målsætningerne for programmet for 
grænseoverskridende samarbejde, der er fastlagt sammen med de danske 
myndigheder, og som fokuserer på: 
forbedring af infrastrukturen, specielt kommunikationsfaciliteter, 
tilvejebringelse af havnefaciliteter og foranstaltninger til støtte for 
udviklingen af transeuropæiske net; 
støtte til udvikling af Litauens transport gennem den øst-vestgående 
kommunikationskorridor via Østersøen. 
Der indgår kun et enkelt projekt i Litauens program for grænseoverskridende 
samarbejde, og dette projekt drejer sig om modernisering af havnefaciliteterne i 
Klaipeda. Programmet kræver et EU-bidrag på 5 mio. ECU. 
De støtteberettigede områder under 1994-programmet er: Kretinga, Gargazdai, 
Klaipeda og Kursiu Nerija. 
POLEN 
Den polske regerings strategi for udvikling af grænseområderne, der afspejles i 
1994-programmet, hænger nøje sammen med den vigtigste nationale målsætning om 
at opnå tættere forbindelser til EU og lade Polen fungere som bro mellem EU og de 
tidligere sovjetrepublikker. Programmet er opdelt i to dele, der dækker dels 
landegrænsen til Tyskland, dels Østersø-grænsen til Danmark. 
POLEN/TYSKLAND 
Denne del af programmet er centreret omkring udviklingen af Polens vestlige 
grænseområde op til Tyskland. Målsætningerne for det polske program for 
grænseoverskridende samarbejde i 1994 er: 
at fjerne flaskehalsene ved grænseovergangsstederne til Tyskland, 
20 
at stimulere udviklingen og det økonomiske samarbejde i grænseområderne 
op til Tyskland, 
at skabe flere tilbud inden for højere uddannelse i grænseområdet, specielt i 
relation til europæiske studier. 
1994-programmet omfatter i alt syv projekter, der fokuserer på "manglende led" i 
transportinfrastrukturen, specielt bygning og modernisering af 
grænseovergangssteder, mens et enkelt uddannelsesprojekt vedrører bygning af 
universitetsfaciliteter. Projekterne kræver et EU-bidrag på 55 mio. ECU. 
De støtteberettigede områder under 1994-programmet er områderne omkring 
Szczecin, Gorzow, Weilkopolski og Zielona Gora. 
POLEN/DANMARK 
Østersø-grænsen betragtes som et meget vigtigt led i Polens integrering i EU. Derfor 
er der i 1994-programmet lagt særlig væg,t på miljøforanstaltninger og udvikling af 
turismen i direkte tilknytning til Østersø-kysten, fordi sådanne aktiviteter anses for at 
være af afgørende betydning for udviklingen af det fremtidige samarbejde. Polen og 
Danmark har indgået en lang række bilaterale aftaler og vedtaget fælles initiativer, 
som har dannet grundlag for 1994-programmet. Målsætningerne for programmet er: 
at skærpe kontrollen med og forbedre kvaliteten af det vand, der løber ud i 
Østersøen, 
at stimulere den økonomiske udvikling i kystområderne over for Danmark, 
at fremme kontakterne mellem de to områder på hver sin side af Østersøen 
gennem øget havnekapacitet og bedre faciliteter for besøgende og turister. 
Programmet omfatter tre miljøprojekter om henholdsvis spildevandsbehandling, 
forvaltning af flodmiljøet og kontrol med forureningen langs kysten samt et 
turismeprojekt, der tager sigte på at forbedre havnefaciliteterne. Der kræves et 
bidrag på 3,75 mio. ECU fra EU, og heraf kommer 0,75 mio. ECU fra det 
tværfaglige program. 
De støtteberettigede områder under 1994-programmet er områderne omkring 
Szczecin, Koszalin, Slupsk og Gdansk. 
SLOVENIEN/ITALIEN 
Udviklingen af det slovenske grænseområde, der støder op til Italien, har fået ganske 
særlig betydning i de seneste år. Landets selvstændighed og de fortsatte uroligheder 
mod syd har resulteret i øget trafik mellem øst og vest, hvilket har forårsaget 
21 
flaskehalse ved de eksisterende internationale grænseovergange. Indførelsen af en ny 
miljøbeskyttelses- og miljøforvaltningspolitik har resulteret i, at der er taget 
omfattende initiativer i grænseområderne op til Italien. Indførelsen af en 
regionalpolitik har gjort nogle af de ugunstigt stillede grænseområder 
støtteberettigede. Forbedring af grænseovergangsstederne, den lokale 
transportinfrastruktur, vandbehandlingen og miljøbeskyttelsen i grænseområderne 
betragtes som vigtige faktorer for en bæredygtig økonomisk udvikling inden for den 
pågældende region og for landets økonomi som helhed. 
Sloveniens program omfatter i alt ti projekter fordelt på tre hovedområder: transport­
infrastruktur, miljø og landbrug. Størsteparten af projekterne drejer sig om at 
forbedre grænseovergangsinfrastrukturen, modernisere havnefaciliteter og forbedre 
vejnettet. 
De to miljøprojekter drejer sig om fælles forvaltning af flodmiljø og vandressourcer. 
Landbrugsforanstaltningen er et pilotprojekt om anlæggelse af frugtplantager. EU1 s 
bidrag til programmet beløber sig til 4 mio. ECU. 
De støtteberettigede områder i Slovenien er Koper, Nova Gorica og Tolmin, som 
har grænse fælles med Italien, nemlig regionen Friuli-Venezia-Guilia. 
1994-sektorprogrammer 
MILJØPROGRAM 
Miljøprogrammet tager sigte på at fremme højt prioriterede miljømæssige kapital-
investeringer med store grænseoverskridende virkninger, som de central- og 
østeuropæiske lande foretager i samarbejde med en international 
finansieringsinstitution og/eller et EU-land. Det er hensigten, at PHARE-støtten skal 
bidrage til at fremskynde projektbehandlingen og afkorte projektforberedelsesfasen 
samt skaffe den fornødne assistance til gennemførelsen af visse projekter. De 
pågældende foranstaltninger kommer til at vedrøre nedbringelse af luftforurening, 
spildevandsbehandling, forvaltning af vandressourcer og det miljømæssige element i 
transportprojekter. 
De forskellige projekter, der skal finansieres via programmet for 
grænseoverskridende samarbejde, er af de pågældende central- og østeuropæiske 
lande blevet udvalgt som prioriterede foranstaltninger og opfylder de kriterier, der er 
fastlagt i miljøhandlingsplanen for Europa. Europa-Kommissionen skal selv stå 
direkte for gennemførelsen. 
EU-bidraget på 3 mio. ECU skal investeres over en treårig periode (1994-1997) i ni 
projekter i Letland, Litauen, Estland, Polen og Bulgarien. En komplet fortegnelse 
over projekterne findes i bilag 3, tabel 10. 
22 
TVÆRFAGLIGT PROGRAM 
Det tværfaglige program er baseret på et EU-bidrag på 2 mio. ECU til finansiering 
af fagligt samarbejde, uddannelse og handels- og investeringsfremmende 
foranstaltninger. Formålet er: 
at sikre en hurtig og effektiv anvendelse af støtten ved at give mulighed for at 
lade vigtige opgaver i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af 
PHARE-programmet udføre omgående; 
at imødekomme påtrængende behov i modtagerlandene om begrænsede 
uddannelses-, handels- og investeringsfremmende foranstaltninger for at 
forbedre kvalifikationsniveauet og de økonomiske forbindelser med 
Fællesskabet; 
at give Kommissionen bedre mulighed for at løse de problemer, der måtte 
opstå i modtagerlandene. 
Denne foranstaltning skal dække omkostningerne ved feasibility-undersøgelser, 
tekniske undersøgelser og andre undersøgelser samt ekspert- og konsulentbistand, 
uddannelsesforanstaltninger af begrænset omfang, etablering af de nødvendige 
institutioner til støtte for projekterne samt informationsformidlingsaktiviteter i 
mindre målestok. 
De projekter, der foreløbig er udvalgt under dette program, omfatter en bevilling på 
0,75 mio. ECU som støtte til gennemførelsen af det grænseoverskridende 
samarbejdsprogram i kystområder i henholdsvis Polen og Danmark; desuden er der 
afsat 1,0 mio. ECU til faglig bistand til gennemførelsen af programmet for 
grænseoverskridende samarbejde som helhed, og endelig er det resterende beløb 
henlagt som reserve til uddannelsesprogrammer. 
TVÆRREGIONALT SAMARBEJDSPROGRAM 
Det tværregionale samarbejdsprogram bygger på EU's eksisterende 
ECOS/OUVERTURE-foranstaltning. For første gang er der afsat midler til lokale 
og regionale myndigheder i alle PHARE-landene til deltagelse i samarbejdsprojekter 
med EU-partnere. Initiativet skal gennemføres via de eksisterende 
ECOS/OUVERTURE-forvaltningsmekanismer for at styrke det tværregionale 
samarbejde så hurtigt som muligt. Det er hensigten at udforske mulighederne for 
fastlæggelse af en mere langsigtet ramme for det tværregionale samarbejde. 
Hovedformålet med det tværregionale samarbejdsprogram er: 
at styrke central- og østeuropæiske regioners og byers deltagelse i 
tværregionale samarbejdsprojekter med EU-partnere gennem tilvejebringelse 
af økonomisk støtte til partnerne i de central- og østeuropæiske lande; 
23 
at bygge videre på de positive resultater af ECOS/OUVERTURE-
foranstaltningen og gradvis tilpasse den til de central- og østeuropæiske 
partneres behov og ønsker; 
at øge central- og østeuropæiske lokale og regionale myndigheders 
muligheder for og evne til at deltage i et tværregionalt samarbejde; 
at skabe grundlag for etablering af en mere langsigtet ramme for stimulering 
af det tværregionale samarbejde mellem de central- og østeuropæiske lande 
og EU-landene. 
Der indgår to foranstaltninger i programmet: 
i) Projektstøtte på 1,8 mio. ECU til tværregionale samarbejdsprojekter, som 
opfylder de almindelige ECOS/OUVERTURE-betingelser. 108 forslag, der 
er forelagt for ECOS/OUVERTURE, er godkendt til indledende supplerende 
støtte. 
ii) Programforvaltning og faglig bistand - Der skal anvendes 0,2 mio. ECU som 
støtte til eksisterende ordninger i forbindelse med forvaltningen af 
ECOS/OUVERTURE-programmet for at sikre omgående gennemførelse af 
det tværregionale samarbejdsinitiativ under PHARE. 
Side om side med disse to foranstaltninger er der afsat yderligere finansielle 
ressourcer på 2 mio. ECU - heraf 0,5 mio. ECU til forvaltning og faglig bistand og 
1,5 mio. ECU til projekter - inden for rammerne af Phare til støtte af 
samarbejdsaktiviteter i de central- og østeuropæiske lande på energiområdet under 
ECOS/OUVERTURE. 
24 
5. Konklusioner 
Indledning 
5.1. PHARE-programmet for grænseoverskridende samarbejde i 1994 har været en 
succes. På trods af en usikker start og et meget kort varsel har regeringerne for de 
berørte PHARE-lande udpeget de myndigheder, som skal være ansvarlige for 
programmet, og etableret interne høringsmekanismer, der omfatter ressortministerier 
og regionale myndigheder, med henblik på forhåndsudvælgelse1 af projekter; de 
deltagende EU-lande og central- og østeuropæiske lande har indledt drøftelser enten i 
eksisterende eller i nye fora og er begyndt i fællesskab at udvælge foranstaltninger 
og projekter. Der er etableret den fornødne juridiske ramme for programmet, og der 
var i november 1994 indgået forpligtelser for samtlige 150 mio. ECU, som Europa-
Parlamentet havde bevilget til programmet. De fleste projekter vedrører 
infrastrukturarbejder i tilknytning til transport eller miljø, men der er også udvalgt 
projekter på andre områder, såsom telekommunikation, energi, undervisning og den 
sociale sektor. I flere tilfælde er man allerede begyndt at gennemføre projekterne. 
De supplerende midler til ECOS/OUVERTURE-initiativet, der er stillet til rådighed 
via programmet, støtter over 100 tværregionale samarbejdsprojekter mellem regioner 
og byer i EU og i de central- og østeuropæiske lande. Det har været særligt 
værdifuldt, fordi det har bidraget til et af programmets grundlæggende mål, nemlig 
at tilskynde til samarbejde, kontakter og dialog mellem befolkningerne i 
grænseområder. 
5.2. 1994 har i mange henseender været et overgangsår i relation til programmet for 
grænseoverskridende samarbejde. Programmet må justeres med henblik på perioden 
1995-99, så det får karakter af et regulært flerårigt program, således som det blev 
besluttet på Det Europæiske Råd i Essen, og så det kommer til at hænge bedre 
sammen med INTERREG II. På baggrund af * de proceduremæssige og 
strukturbetingede forskelle mellem INTERREG og PHARE-programmet for 
grænseoverskridende samarbejde må der opereres med fælles planlægning for at 
opnå den bedst mulige sammenhæng mellem de to programmer. 
Finansiering 
5.3. Budgetoverslaget for 1995 er nu vedtaget af Europa-Parlamentet med en samlet 
bevilling til PHARE-programmet for grænseoverskridende samarbejde af samme 
størrelse som sidste år plus visse tillæg for at tage højde for inddragelsen af nye 
grænseområder efter EU's udvidelse den 1.1.1995. I relation til programmeringen 
må det forventes, at bevillingen vil forblive stort set uændret i perioden fra 1996 til 
1999. Man vil forsøge at tilskynde til mere omfattende samfinansiering og øget brug 
af andre finansieringskilder end INTERREG, specielt nationale midler og ressourcer 
fra internationale finansieringsinstitutioner. 
25 
Støtteberettigede foranstaltninger og områder 
5.4. De støtteberettigede foranstaltninger, som er defineret i artikel 5 i Kommissionens 
forordning 1628/94, vil formentlig fortsat ligge på linje med dem, der indgår i 
finansieringsforslagene for 1994. Selv om der fortsat vil være behov for vedvarende 
støtte til infrastrukturprojekter, forventes der en større spredning i projekterne med 
gradvis indførelse af mere" bløde" foranstaltninger og fremfor alt øget 
komplementaritet og synergi med de foranstaltninger, der gennemføres på den anden 
side af grænsen. 
5.5. De nationale myndigheder i de central- og østeuropæiske lande er i færd med at 
fastlægge de støtteberettigede grænseområder i overensstemmelse med INTERREG-
kriterierne. Det forventes, at de meget præcise afgrænsninger, der opereres med i 
INTERREG-programmet (på grundlag af NUTS III), også kommer til at ligge til 
grund for fastlæggelsen af de støtteberettigede områder i programmet for grænse­
overskridende samarbejde. 
Med Østrigs tiltrædelse af Den Europæiske Union skal der fastlægges fire nye 
grænseområder i henholdsvis Tjekkiet, Slovenien, Slovakiet og Ungarn. Med hensyn 
til Østersøen er der for perioden 1995-1999 udarbejdet en multilateral 
løsningsmodel, der omfatter de fire EU-medlemsstater og de fire berørte central- og 
østeuropæiske lande. 
PHARE-programmet for grænseoverskridende samarbejde/INTERREG-samarbejde 
Vejledende flerårige programmer 
5.6. Det grænseoverskridende samarbejde bør være baseret på en fælles langsigtet 
udviklingsstrategi for grænseområderne, hvori de berørte grænseområder betragtes 
som en geografisk enhed. For at sikre komplementaritet og sammenhæng mellem 
PHARE-programmet for grænseoverskridende samarbejde og INTERREG II må de 
central- og østeuropæiske lande operere med vejledende flerårige programmer som 
en slags "spejlbillede" af EU-landenes operationelle programmer under INTERREG. 
Både de flerårige programmer og de operationelle programmer bør være i 
overensstemmelse med udviklingsstrategien i programmet for grænseoverskridende 
samarbejde. De flerårige programmer bør danne grundlag for årlige 
finansieringsforslag, der skal forelægges hvert år med henblik på formel godkendelse 
af programmets enkelte årsafsnit. De flerårige programmer og de operationelle 
programmer bør være centreret omkring de samme prioriterede hovedområder, men 
de foranstaltninger, der indgår i disse hovedområder, vil ofte være forskellige, fordi 
de afspejler forskellige udviklingsniveauer og forskellig prioritering på hver sin side 
af grænsen. 
5.7. Der er ved at blive udarbejdet samarbejdsarrangementer mellem partnerlandene med 
det formål: 
2 S 'OL 
at tilvejebringe en referenceramme af fælles målsætninger og 
samarbejdsområder, der giver mulighed for specifik planlægning og 
gennemførelse på grundlag af INTERREG- og PHARE-procedurerne, 
at etablere de institutionelle mekanismer, der er nødvendige for en samordnet 
og eventuelt fælles forvaltning af aktiviteterne i forbindelse med programmet 
for grænseoverskridende samarbejde. 
Disse samarbejdsarrangementer vil komme til at omfatte en række vigtige emner, 
bl.a. kort- og langfristede samarbejdsmål, prioriteter og vejledende foranstaltninger 
samt finansielle rammer for samarbejdet for hele den flerårige 
programmeringsperiode 1995-1999. Desuden vil der i denne sammenhæng blive 
fastlagt institutionelle ordninger, herunder oprettelse af et fælles programmerings- og 
overvågningsudvalg og standardarrangementer for projektgennemførelse, når denne 
sker i fællesskab. 
Det fremtidige samarbejde 
5.8 Det Europæiske Råd i Essen erkendte i forbindelse med godkendelsen af rapporten 
fra Rådet om en strategi til forberedelse af de associerede de central- og 
østeuropæiske landes tiltrædelse, at det mellemregionale samarbejde og befordring af 
gode naboskabsforbindelser ville være konkrete tiltag, der kunne bidrage til 
realiseringen af denne strategi. Med dets beslutning om at give det 
grænseoverskridende samarbejdsprogram et flerårigt grundlag skabes der mulighed 
for en bedre sammenhæng med EU-strukturfondene. Det Europæiske Råd besluttede 
tillige at udvide det geografiske anvendelsesområde for det flerårige program for 
grænseoverskridende samarbejde til regioner langs grænserne mellem de central- og 
østeuropæiske lande indbyrdes og mellem de central- og østeuropæiske lande og 
SNG-lande. Da disse regioner ikke er berettigede til samfinansiering under Phares 
Interreg-program, vil der skulle fastlægges passende samfinansieringsordninger, der 
bl.a. Vil kunne omfatte midler fra Phare, fra de berørte landes nationale budgetter, 
fra internationale finansieringsinstitutioner og fra Tacis (hvis Tacis-forordningen 
tillader dette). Man vil desuden se nærmere på en eventuel geografisk udvidelse af 
programmet for mellemregionalt samarbejde i retning af SNG. 
2Q 
ANNEX 1 
CROSS BORDER CO-OPERATION PROJECTS FINANCED BY PHARE IN 1993 
COUNTRY PROJECTS MECU 
ALBANIA Border Crossing at Kakavia/Ktismata 0.5 
BULGARIA Environmental Study, Mesta (Nestos) River 0.7 
Czech 
Republic Border Crossing in Folmava and Bavaria 
Northern Bohemia - Saxony Regional Programme 
including the following cross border impact 
activities: 
- Cargo Railway Crossing at Vejprty 
- Border Crossing at Mnisek 
- Border Crossing at Moldava 
- Ferry Connection Reiharsdorf/Schona-ifrensko 
- Border Crossing at C. Potok-Johstadt 
- New Tourist Track Loucna-Oberweisenthal 
-Joint Sewerage system for Cesky Jiretin village 
- Waste water purification plant Moldava 
- Disposal of Waste Water Petrovice-Bahratal 
- Waste water purification Vejprty-Barenstein 
- Border Tourist Path Brandov-Olbernhan 
- Landscape Protection in Cinovec-Petrovice area 1.5 
1.72 
POLAND Border Crossing (bridge) in Olzyne- Forst 
Border Crossing at Kalboskowo, Route E28 6.8 
2.8 
TOTAL PHARE 
FUNDING 14.02 
27 
ANNEX 2 
TABLE 1. CROSS BORDER CO-OPERATION PROGRAMMES, 1994 
I PROGRAMME I EU CONTRIBUTION I TOTAL COST 
(mecu) (mecu) 
ALBANIA/GREECE/ITALY ~ 20.00 24.05 
BULGARIA/GREECE 25.00 65.12 
CZECH REPUBLIC/GERMANY 25.00 55.34 
ESTONIA/DENMARK 3.00 6.97 
LATVIA/DENMARK ^00 3.979 
LITHUANIA/DENMARK 5M 7.50 
POLAND/DENMARK 3/75^ ^07 
POLAND/GERMANY 55.00 148.60 
SLOVENIA/ITALY ^00 5.173 
ENVIRONMENT 3JOO n.a. 
MULTIDISCIPLINARY 1.252 n.a. 
INTER-REGIONAL 2.00 n.a. 
COOPERATION 
TOTAL 1 150.00 | n.a. 
lrrhe sum of 0.75 mecu was transferred to the Polish/Danish 
Programme from the Multi-disciplinary programme 
22.0 mecu was originally allocated to the Multi-
disciplinary Programme but 0.75 mecu was transferred to the 
Polish/Danish programme to cover maritime borders 
28 
ANNEX 2 
TABLE 2. CROSS BORDER CO-OPERATION PROGRAMME, 1994 - EXPENDITURE 
BY SECTOR 
I SECTOR "| EU I TOTAL COST I 
CONTRIBUTION (mecu) 
(mecu) 
TRANSPORT 89.229 " 186.346 
ENVIRONMENT 34/73 68.899 
SOCIAL WELFARE (^50 (^62 
ENERGY ^40 22.59 
TELECOMMUNICATIONS 1.10 U0 
EDUCATION & TRAINING 4J00 35.70 
TOURISM L90 2.845 
AGRICULTURE 0T91 0.272 
PROGRAMME MANAGEMENT ^55 4J55 
RESERVES 015 0T5 
SECTOR - ENVIRONMENT ^0 IUL 
SECTOR - MULTIDISCIPLINARY L25 rua. 
SECTOR - INTER-REGIONAL 2.00 n.a. 
COOPERATION 
TOTAL 1 150.00 | n.a. 
29 
ANNEX 3 -TABLE 1 
1994 PROGRAMME - ALBANIA/GREECE/ITALY: MEASURES, PROJECTS AND 
COSTS 
MEASURE 1: TRANSPORT 
I PROJECT I EU I TOTAL COST 
CONTRIBUTION 
Durres-Rrogozhine (road upgrading) 11.75 MECU 11.75 MECU 
Kapshtice-Pogradeci (road rehabilitation) 
Kakavia-Rrogozhine (feasibility study 5.25 MECU 9.30 MECU 
and road improvements) 
Tre Urat and Konispoli (improvement of 0.50 MECU 0.50 MECU 
border crossing facilities) 
Kapshtica (border crossing infrastructure) 
1.40 MECU 1.40 MECU 
0.60 MECU 0.60 MECU 
TOTAL 19.50 MECU ~ 23.55 MECU 
PROGRAMME MANAGEMENT 0.50 MECU 
TOTAL 20.00 MECU 24.05 MECU 
ANNEX 3: TABLE 2 
1994 PROGRAMME - LATVIA/DENMARK: MEASURES, PROJECTS AND COSTS 
MEASURE 1: ENVIRONMENT 
I PROJECT , I EU I TOTAL COST I 
CONTRIBUTION 
Jurmala (Waste water treatment project) 1.900 MECU 2.370 MECU 
Riga (AV Environmental 
Communication Centre 0.310 MECU 0.319 MECU 
Riga (Hazardous waste disposal) 
O.600MECU 1.100 MECU 
I TOTAL I 2.810 MECU |. 3.789 MECU | 
PROGRAMME MANAGEMENT 0.190 MECU 
TOTAL 3.000 MECU 3.979 MECU 
30 
ANNEX 3: TABLE 3 
1994 PROGRAMME - LITHUANIA/DENMARK: MEASURES, PROJECTS AND COSTS 
MEASURE 1: TRANSPORT 
I PROJECT | EUI TOTAL COST I 
CONTRIBUTION 
Klaipeda (RoRo Terminal) 4.9 MECU 7.4 MECU 
1 TOTAL 1 4.9 MECU | 7.4 MECU | 
PROGRAMME MANAGEMENT 0.1 MECU 
TOTAL 5.0 MECU 7.5 MECU 
ANNEX 3: TABLE 4 
1994 PROGRAMME - ESTONIA/DENMARK: MEASURES, PROJECTS AND COSTS 
MEASURE 1 : ENVIRONMENT 
PROJECT "|EU I TOTAL COST 
CONTRIBUTION 
Hazardous Waste Management 2.26 MECU 6.11 MECU 
Mobile ground water Treatment (Feasibility 0.14 MECU 0.14 MECU 
Study) 
| TOTAL 1 2.40 MECU | 6.25 MECU 
MEASURE 2: SOCIAL WELFARE 
I PROJECT | EU I TOTAL COST I 
CONTRIBUTION 
Saaremaa (Home for the Elderly) 0.50 MECU 0.62 MECU 
TOTAL 0.50 MECU 0.62 MECU 
PROGRAMME MANAGEMENT 0.10 MECU 
TOTAL 3.00 MECU 6.97 MECU 
31 
ANNEX 3: TABLE 5 
1994 PROGRAMME - BULGARIA/GREECE: MEASURES, PROJECTS AND COSTS 
MEASURE 1 : TRANSPORT 
I PROJECT I EU I TOTAL COST 
CONTRIBUTION 
Dupnitza-Kulata (railway) 4.50 MECU 15.80 MECU 
Kulata (Border Crossing) 0.78 MECU 0.78 MECU 
TOTAL 5.28 MECU 16.58 MECU 
MEASURE 2: ENERGY 
I PROJECT I EU "" I TOTAL COST j 
CONTRIBUTION 
Study of Joint Operation of Power Systems 0.40 MECU 0.40 MECU 
Kozloduy (conservation of wastes) 
Ichtiman-Stara Zagora (gas pipeline) 4.00 MECU 19.19 MECU 
3.00 MECU 3.00 MECU 
I TOTAL 7.40 MECU 22.59 MECU 
MEASURE 3; ENVIRONMENT 
PROJECT I EU I TOTAL COST I 
CONTRIBUTION 
Waste Water Treatment Plants (Stara 7.00 MECU 19.95 MECU 
Zagora, Haskovo and Dimitrovgrad) 
River Water Monitoring System (Maritsa, 
Mesta, Struma and Taouza) 0.40 MECU 0.80 MECU 
River Protection Study (Arda and Luda 
Basins) 
Water Supply Systems (Pamporovo and 0.52 MECU 0.80 MECU 
Sandanski) 
3.00 MECU 3.00 MECU 
TOTAL 10.92 MECU 24.55 MECU 
MEASURE 4: TELECOMMUNICATIONS 
I PROJECT """" I EU """" I TOTAL COST 1 
CONTRIBUTION 
Kavala-Haskovo (Fibre Optic Cable Link) 1.10 MECU 1.10 MECU 
I TOTAL 1 1.10 MECU | 1.10 MECU | 
PROGRAMME MANAGEMENT 0.30 MECU 
TOTAL 25.00 MECU 64.82 MECU 
32 
ANNEX 3: TABLE 6 
1994 PROGRAMME - CZECH REPUBLIC: MEASURES, PROJECTS AND COSTS 
MEASURE 1 : TRANSPORT INFRASTRUCTURE AT BORDER CROSSINGS 
I PROJECT EU I TOTAL COST 
CONTRIBUTION 
Cheb (rail) 8.9 MECU 25.14 MECU 
Zelezna (road) 1.0 MECU 1.10 MECU 
TOTAL 9.9 MECU 26.24 MECU 
' —as—==———=========——— ===E=a=E== , ' i ———,aBsssaaa;===== ' i ==»===a==== 
MEASURE 2: ENVIRONMENTAL INFRASTRUCTURE 
I PROJECT j EU I TOTAL COST I 
CONTRIBUTION 
Vresova-Nejdek (steam pipeline) 4.9 MECU 6.4 MECU 
Usti n. Ladem (sewer) 
Hradek n. Nisou (sewerage plant) 2.9 MECU 7.4 MECU 
Rumburk (sewer) 1.2 MECU 2.3 MECU 
Steti (oxygen delignification) 
1.9 MECU 2.5 MECU 
4.1 MECU 10.4 MECU 
1 TOTAL 1 15.0 MECU | 29.0 MECU_____ 
PROGRAMME MANAGEMENT 0.1 MECU 
TOTAL PROGRAMME 25.0 MECU 55.24 MECU 
33 
ANNEX 3: TABLE 7 
1994 PROGRAMME - POLAND/GERMANY: MEASURES, PROJECTS AND COSTS 
MEASURE 1 : TRANSPORT 
I PROJECT I EU I TOTAL COST 
. CONTRIBUTION 
Gubinek 16.0 MECU 23.0 MECU 
Kolbaskowo 10.0 MECU 10.0 MECU 
Olszyna 15.0 MECU 35.0 MECU 
Osinow Dolny 1.2 MECU 1.2 MECU 
Radomierzyce 0.3 MECU 0.5 MECU 
Swiecko 5.5 MECU 40.2 MECU 
I TOTAL • • • I 48.0 MECU | 109.9 MECU | 
MEASURE 2: EDUCATION AND TRAINING 
I PROJECT I EU I TOTAL COST 
CONTRIBUTION 
Viadrina 4.0 MECU 35.7 MECU 
TOTAL 4.0 MECU 35.7 MECU 
I' .,'"•' i».; "' ••' | • "' •'••'• —»••»i— "•••«•' '-•——-———•"••—» "••—'"'"- •—• •«••m« » *.<m .—L.——•——— »rr—• r.—.„•—• •— -i, i.'--—•1— — » i • ti t nnri.-—..,- — .,——, 
PROGRAMME MANAGEMENT 3.0 MECU 
TOTAL 55.0 MECU 148.6 MECU 
34 
ANNEX 3: TABLE 8 
1994 PROGRAMME - POLAND/DENMARK: MEASURES, PROJECTS AND COSTS 
MEASURE 1: ENVIRONMENT 
PROJECT I EUI TOTAL COST I 
CONTRIBUTION 1 
Bialogora (Effluent treatment) 0.535 MECU 0.715 MECU I 
Parseta (River Management) 0.945 MECU 3.94'5 MECU I 
Szczecin (Coastal Monitor) 0.220 MECU 0.415 MECU I 
TOTAL 1.700 MECU 5.075 MECU I 
MEASURE 2: TOURISM 
I PROJECT EU I TOTAL COST I 
CONTRIBUTION 
Leba (Harbour Works) 1.900 MECU 2.845 MECU 
TOTAL 1.900 MECU 2.845 MECU 
• -i.—.———!••—-• -—-————«—•—»• —.—«—P—————,————————-i— mu !• ••!• •!• •• ' ' >———TrnrTinw"irnTiFrrg 
RESERVE 0.150 MECU 
TOTAL 3.750 MECU 8.07 MECU 
35 
ANNEX 3: TABLE 9 
1994 PROGRAMME - SLOVENIA/ITALY: MEASURES, PROJECTS AND COSTS 
MEASURE 1: TRANSPORT 
PROJECT EU I TOTAL COST 
CONTRIBUTION 
Robic (border crossing) 0.362 MECU 0.548 MECU 
Neblo (border crossing) 0.095 MECU 0.118 MECU 
Ratece (border crossing) 0.069 MECU 0.115 MECU 
Piran (sea border crossing) 0.164 MECU 0.329 MECU 
Zaga-Uceja (road) 0.198 MECU 0.300 MECU 
Volce-Solari (road) 0.705 MECU 0.940 MECU 
Temporary Purifying Plant 0.056 MECU 0.056 MECU 
| TOTAL 1 1.649 MECU | 2.406 MECt^_J 
MEASURE 2: ENVIRONMENT 
IPROJECT =S | 1u I TOTAL COST 
CONTRIBUTION 
Timav River Catchment 1.190 MECU 1.440 MECU 
1 Nova Gorica (flood protection) 0.710 MECU 0.885 MECU 
TOTAL 1 1.900 MECU | 2.235 MECU___ 
MEASURE 3: AGRICULTURE 
I PROJECT I EU " I TOTAL COST I 
CONTRIBUTION 
Tolmin (Pilot Orchard) 0.191 MECU 0.272 MECU 
[TOTAL 1 0.191 MECU | 0.272 MECU | 
PROGRAMME MANAGEMENT 0.260 MECU 
TOTAL 4.000 MECU 4.913 MECU 
36 
ANNEX 3-TABLE 10 
1994 Environment Sector Programme - Projects and Costs 
CEEC 1 PROJECT 1 BUDGET 
Latvia Leipaja Coastal Waters 0.50 mecu 
Lithuania Klapeida Geothermal Plant 0.10 mecu 
Lithuania Klapeida Coastal Waters 0.50 mecu | 
Estonia Haapsalu and Matsalu Bays 0.30 mecu I 
Environmental Project I 
Poland Gliwice District Heating System 0.30 mecu 
Poland Jelenia Gora Waste Water Treatment 0.30 mecu 
Poland Zeilona Gora Waste Water Treatment 0.30 mecu 
Bulgaria Environmental component to transport 0.10 mecu 
project 
Bulgaria Air pollution Abatement 0.30 mecu 
Reserve 0.09 mecu 
Management, audit 0.21 mecu 
and evaluation 
1 TOTAL " I 3.00 mecu 
37 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 662 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 
Katalognummer : CB-C0-95-699-DA-Ç 
ISBN 92-77-97759-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 3%