m. KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 10.07 1996 
KOM(96) 329 endelig udg. 
mm MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
DET INTEGREREDE FROGRAM 
FOR 
SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV'er) 
OG HÅNDVÆRKSFAGENE 
DET FLERÅRIGE PROGRAM, SAMORDNEDE AKTIONER 
OG ANDRE EU-AKTIONER TIL FORDEL FOR SMVer 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
EN OVERORDNET RAMME FOR EU-AKTIONER TIL FORDEL FOR SMVer 
I. Den strategiske ramme: SMV'ers bidrag til beskæftigelsen 
II. En koordineret ramme for SMV-politikken 
III. Sammenhængen med det integrerede program fra 1994 
IV. Det tredje flerårige SMV-programs rolle 
V. Det integrerede programs indhold 
PRIORITEREDE FORANSTALTNINGER 
I. Forenkle og forbedre de administrative og lovgivningsmæssige 
betingelser for virksomhederne 
II. Forbedre de finansielle og skattemæssige betingelser for SMV'erne 
III. Hjælpe SMV'er med at europæisere og internationalisere deres 
strategier, bl.a. gennem bedre informations- og samarbejdstjencster 
IV. Forøge SMV'ers konkurrenceevne og forbedre adgangen til forskning, 
innovation, informationsteknologier og uddannelse 
V. Fremme iværksætterånden og støtte særlige målgrupper 
KONKLUSION 
•AK 
EN OVERORDNET RAMME FOR EU-AKTIONER 
TIL FORDEL FOR SMVer 
Der er nu bred enighed om, at små og mellemstore virksomheder (SMV'er)1 
kan yde et væsentligt bidrag til jobskabelse, konkurrencedygtighed og vækst 
inden for Den Europæiske Union. 
Medlemsstaterne og Unionen forsøger allerede ved hjælp af en lang række 
foranstaltninger at frigøre potentialet hos SMV'erne, men mange af disse 
initiativer er for snævert fokuserede eller for spredte til, at de kan tiltrække 
et større antal SMV'er. Det er prioriteret målsætning for Kommissionen at 
bevare sammenhængen mellem disse initiativer og sikre, at de forskellige 
aktioner målrettes SMV'erne og deres problemer på trods af hastigt skiftende 
økonomiske betingelser. 
Det integrerede program fra 19942 var det første forsøg på at opstille en 
overordnet ramme for alle fællesskabsaktioner til fordel for SMV'er i 
forbindelse med de forskellige fællesskabspolitikker. Programmet, der var 
baseret på hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, indførte 
tættere samordning og partnerskab mellem alle parter involveret i SMV'ers 
udvikling. 
I sit politiske oplæg til Det Europæiske Råd i Madrid3fremlagde Kommissionen 
en mere ambitiøs strategi til fordel for SMV'er og understregede, at en 
målrettet hjælp til SMV'er er en omkostningseffektiv måde at støtte 
jobskabelsen på. I Rådets konklusioner blev denne strategi godkendt, og 
Kommissionen blev opfordret til så hurtigt som muligt at realisere 
målsætningerne i det SMV-politiske oplæg4. 
Disse nye prioriteringer og initiativer skal nu sættes i forbindelse med 
eksisterende handlingsprogrammer til fordel for SMV'er, således at de 
forskellige bidrag kan rettes mod hele spektret af strategiske målsætninger. 
Denne meddelelse opdaterer og udbygger således det integrerede program fra 
1994, specielt med henblik på at omfatte de nye prioriterede målsætninger for 
SMV-politikken, og den er en direkte opfølgning af den europæiske tillidspagt 
om beskæftigelse0. I fortsættelse konklusionerne fra Det Europæiske Råd i 
Firenze6 slår meddelelsen til lyd for en integreret strategi, hvor nationale, 
regionale og lokale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og Unionens 
institutioner alle griber til handling i kampen for vækst og beskæftigelse. 
Kommissionens henstilling om definitionen af SMVer, EFT nr. L 107 af 30.4.1996, s. 4 
Det integrerede program til fordel for SMV og håndværksfagene, KOM(94) 207 endelig udg. af 
3.6.1994. 
„Små og mellemstore virksomheder - en dynamisk kilde til beskæftigelse, vækst og forbedret 
konkurrenceevne i Den Europæiske Union". Rapport fra Kommissionen til Det Europæiske Råd 
i Madrid, CSE(95) 2087. 
Konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Madrid, Sl(95) 1000 af 16.12.1995, s. 14. 
CSE(96) 1 af 5.6.1996. 
Konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Firenze, SI(96) 500 af 22.6.1996, s. 2. 
11 
Samordningen af EU's indsats til fordel for SMV'er og overvågningen heraf 
udgør essensen i EU's erhvervspolitik''. Det integrerede program er udtryk for 
denne koordinerende rolle med hensyn til medlemsstaternes aktioner 
vedrørende SMV'er og EU's forskellige politikker og programmer. Status for 
denne integrerede indsats vil fremgå af regelmæssigt offentliggjort 
koordineringsrapporter6. 
I. DEN STRATEGISKE RAMME: SMV'ers BIDRAG TIL 
BESKÆFTIGELSEN 
I sit SMV-politiske oplæg fra Madrid erklærede Kommissionen, at selv om 
SMV-politikken nu rangerer højere end nogensinde på den politiske dagsorden, 
så ville der kunne opnås langt mere med en ny strategi, hvor der fokuseres på 
en række prioriterede spørgsmål. Den bekræftede, at SMV'er, navnlig de små 
virksomheder, nu spiller en nøglerolle med hensyn til vækst og jobskabelse. 
SMVer som jobskabere 
SMV'er tegner sig for 99,8 % af samtlige virksomheder, 66 % af den 
samlede beskæftigelse og 65% af omsætningen i Den Europæiske 
Union. 
Nettojobskabelsen i SMV'er har mere end opvejet jobtabene i store 
virksomheder i perioden 1988-1995. I løbet af denne periode har det 
været virksomheder med under 100 ansatte, der har tegnet sig for 
næsten hele jobskabelsen. 
I det SMV-politiske oplæg fra Madrid understreges det, at europæiske SMV'ers 
samlede potentiale for vækst og jobskabelse ikke er blevet udnyttet 
tilstrækkeligt, og at væksten og jobskabelsen i SMV'er er blevet hæmmet af 
grundlæggende markedsmæssige og politiske mangler og fejl, som man ikke 
har skænket tilstrækkelig opmærksomhed. Disse mangler er blevet analyseret, 
og der er foreslået følgende hjælpeforanstaltninger: 
Prioriterede opgaver ifølge det SMV-politiske oplæg fra Madrid 
reducere bureaukrati, som hæmmer europæisk iværksætterånd 
sørge for, at SMV-organisationer i højere grad inddrages i 
beslutningstagningen 
støtte finansieringen af SMV'er, som skaber nye job 
reducere konkurrenceforvridning og ineffektivitet på markederne 
forstærke indsatsen til fremme af forskning, innovation og uddannelse 
til fordel for SMV'er 
forøge SMV'ernes konkurrenceevne og internationalisering 
Se endvidere artikel 5, stk. 2, i forslaget til Rådets afgørelse om det tredje flerårige program for 
små og mellemstore virksomheder, EFT nr. C 156 af 31.5.1996, s. 5. 
Rapport om koordineringen af aktiviteterne til fordel for de små og mellemstore virksomheder 
(SMV) og håndvasrksfagene, KOM(95) 362 endelig udg. af 8.9.1995 (artikel 5,2. afsnit, i Rådets 
afgørelse 93/379/EØF af 14. juni 1993. EFT nr. L 161 af 2.7.1993, s. 71). 
Ill 
IL EN KOOEDINEFET RAMME FOR SMV-POLITIKKEN 
I sin resolution af 22. april 1996 om samordning af EU-aktiviteterne til 
fordel for små og mellemstore virksomheder og håndværksfagene,9 
fokuserede Rådet på nødvendigheden af at sikre, at de opstillede 
prioriteringer til fordel for SMV'er udmøntes i virkelige aktioner til gavn for 
disse. For at disse målsætninger skal kunne opfyldes krævede Rådet en 
styrkelse af samordningen af samtlige fællesskabsinstrumenter og -
programmer og en bedre samordning, hvor dette måtte være relevant, af 
medlemsstaternes aktioner til fordel for SMV'er. 
I overensstemmelse med denne rådsresolution og traktatens artikel 130 
udgør det integrerede program en passende ramme for en forøget 
samordning af de politiske foranstaltninger til fordel for SMV'er. Mere 
specifikt placerer det integrerede program den samlede række af 
fællesskabsforanstaltninger til fordel for SMV'er i en global ramme, hvilket 
gør det muligt at opnå større konsistens, effektivitet og gennemsigtighed i 
de enkelte aktioner. 
Det er ikke meningen, at det integrerede program skal træde i stedet for 
forskellige foranstaltninger, der træffes på nationalt plan eller på EU-plan, 
og det betyder heller ikke nogen ændring i beslutningstagningsprocessen. 
Formålet med det er at sikre tættere partnerskab mellem alle parter, der er 
involveret i udviklingen af SMV'er - såvel på EU-plan som på nationalt og 
regionalt plan - med det formål at forøge konvergensen og effektiviteten af 
foranstaltningerne. I det integrerede program skelnes der mellem tre typer 
foranstaltninger: 
~ ~ Det integrerede SMV-prqgram 
Samordnede aktioner mellem Bidrag fra Den Europæiske Union11 
medlemsstaterne10 
1. foranstaltninger, der skal fremme 2. foranstaltninger tir fordel for 
indbyrdes konsultering mellem med- SMV'er, der udarbejdes som led i 
lemsstaterne og eventuel nødvendig andre relevante EU-politikker (f.eks. 
indbyrdes samordning af aktioner til strukturfondene, FTU, EIB og EIF); 
fordel for SMV'er. 
3. foranstaltninger til fordel for SMVer 
udarbejdet som led i EUs specifikke 
SMV-politik (dvs. det flerårige SMV-
program). 
Den foreliggende meddelelse dækker alle tre elementer i det integrerede program. Den 
leverer en referenceramme for de to første elementer af EUs SMV-politik, dvs. 
samordnede aktioner mellem medlemsstaterne og EUs bidrag til udviklingen af 
SMVer gennem dets andre politikker og programmer, og den viser, hvordan de er 
Rådets resolution af 22. april om samordning af fællesskabsaktiviteterne til fordel for små og 
mellemstore virksomheder og håndværksfagene, EFT nr. C 130 af 3.5.1996, s. 1. 
Se traktatens artikel 130, stk. 2. 
Dvs. bidrag gennem de politikker og aktioner, som EU iværksætter i henhold til traktaten, samt 
gennem specifikke foranstaltninger til støtte af medlemsstaternes aktioner (traktatens artikel 130, 
stk. 3). 
IV 
forbundet med det tredje element, dvs. de supplerende og specifikke SMV-EU-
aktioner, der indeår i det foreslåede tredje flerårige program for SMVer (1997-
2000).12 
Hovedtrækkene ved flerårige program tor SMV'er 
Det integrerede program sikrer større samordning af medlemsstaternes aktioner 
til fordel for SMVer. Der påtænkes gennemført "samordnede aktioner", som er 
baseret på en udveksling af bedste praksis mellem medlemsstaterne. De 
samordnede aktioner sigter mod at forøge effektiviteten af medlemsstaternes 
aktioner til forbedring af de erhvervsmæssige rammebetingelser for SMVer og til 
stimulering af stotteforanstaltningeme til fordel for SMVer, især gennem en bedre 
målretning og konvergens af de politiske foranstaltninger. 
Det integrerede program sikrer også bedre samordning af de forskellige bidrag, 
som EU yder til fordel for SMVer gennem dets forskellige politikker og 
programmer. Formålet med denne samordning er at sikre, at der tages mere 
hensyn til SMV-dimensionen i de forskellige fællesskabspolitikker og -
programmer, hvilket skal fremme SMVernes deltagelse i fællesskabsstøttede 
aktioner og en mere effektiv konsultering af organisationer, som repræsenterer 
SMVer. 
Resultaterne af Kommissionens samordningsaktiviteter vil fremgå af 
rapporterne om integreringen af SMV-dimensionen i alle 
fællesskabspolitikker og -programmer.13 
III. SAMMENHÆNGEN MED DET INTEGREREDE PROGRAM Fra 1994 
Denne meddelelse opdaterer og udbygger det integrerede program fra 1994. 
Den opstiller en overordnet ramme for SMV-politikken baseret på hidtidigt 
anvendt metodologi, men fokuserer på nye målsætninger og præsenterer en 
række nye foranstaltninger. 
samme metodologi 
Den strategi, der blev foreslået i det integrerede program fra 1994, anvendes 
uændret. Den er baseret på de tre typer instrumenter beskrevet ovenfor (det 
flerårige program, samordnede aktioner med medlemsstaterne og andre EU-
aktioner til fordel for SMV'er). 
• udvidet målsætning 
Det integrerede program fra 1994 udsprang direkte af Kommissionens hvidbog 
om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. Det forklarede detaljeret 
prioriteringerne i hvidbogen vedrørende SMV-politikkernes bidrag til 
opnåelsen af målsætningen. Det integrerede program fra 1994 skelnede 
mellem foranstaltninger til forbedring af erhvervslivets vilkår og 
EFT C nr. 156 af 31.5.1996, s. 5. 
Artikel 5 i forslag til Rådets afgørelse om det tredje flerårige program for små og mellemstore 
virksomheder (SMVer), EFTnr. C 156 af 31.5.1996, s. 7. 
foranstaltninger til fremme af støttetjenester for virksomheder under 
hensyntagen til de forskellige stadier af virksomheders livscyklus. 
Nærværende opdaterede integrerede program er baseret på denne opdeling, 
der især er udformet ved en koncentrering af de forskellige foranstaltninger 
beskrevet i det SMV-politiske oplæg til Det Europæiske Råd Madrid og påny 
understreget i den europæiske tillidspagt om beskæftigelse. 
Det integrerede program fra 1994 
T. Forbedre erhvervslivets vilkår Det integrerede program ira 1996 
Forbedre de administrative og 
lovgivningsmæssige betingelser 
for virksomhederne 
Forbedre de finansielle og 
skattemæssige betingelser 
1Ï. Fremme støttetjenester for 
virksomheder 3. Hjælpe SMV'er med at 
europæisere og 
internationalisere 
4. Forøge SMV'ers 
konkurrenceevne 
5. Fremme iværksætterånden og 
støtte særlige målgrupper 
nye aktioner 
Formuleringen af et opdateret integreret program betyder ikke, at alle 
aktioner specificeret i det integrerede program fra 1994 er fuldendte eller 
mindre relevante. Der vil fortsat blive iværksat aktioner, der har til opgave at 
opfylde målsætningerne i programmet fra 1994. 
Denne meddelelse opstiller i forhold til det integrerede program fra 1994 
yderUgere en række initiativer til fordel for SMV'er og peger desuden på 
aktioner i forbindelse med andre EU-politikker, hvor der i forbindelse med 
iværksættelsen vil blive taget højde for de nye prioriterede målsætninger. 
Nogle af disse aktioner er endnu ikke vedtaget af Rådet eller foreslået af 
Kommissionen. 
VI 
Øget værdi i form af nye aktioner på nøgleområder 
Samordnede aktioner p SMV'ers adgang til 
informationssamfundet 
forum om iværksætterånd 
forum om håndværks­
virksomheder og små 
virksomheder 
forum om handel 
Aktioner i forbindelse med andre • forenkling af lovgivningen om 
EU-politikker det indre marked (SLIM) 
lånegarantier til beskæftigelses-
skabende investeringer (ELISE) 
• støtte fra EIF til SMV'er i form 
af risikovillig kapital 
indførelse af Euroen 
instrument for transnationale 
investeringer inden for EU 
støtte til internationalt 
samarbejde 
innovation hos SMV'er 
markedsorienteret teknologisk 
udvikling 
Særlige SMV-politiske aktioner • det tredje flerårige program for 
SMVer (1997-2000) 
IV. DET TREDJE FLERÅRIGE SMV-PROGRAMS ROLLE 
Det flerårige SMV-program udgør en væsentlig del af rammen for det 
integrerede program. Det danner det retlige og budgetmæssige grundlag for 
EU's specifikke aktioner til fordel for SMVer, som ikke dækket af andre 
fællesskabspolitikker. Det nuværende flerårige program udløber den 31. 
december 1996. Forslaget til et tredje flerårigt SMV-program14 - som er 
forelagt Ministerrådet til endelig vedtagelse - sigter mod at "maksimere 
europæiske SMV'ers samlede potentiale for beskæftigelse, vækst og 
konkurrenceevne". Forslaget er blevet enstemmigt godkendt af de europæiske 
erhvervsorganisationer, der repræsenterer SMV'er,Ir* og vil komme til at dække 
perioden 1997-2000. Det Europæiske Råd i Firenze har opfordret Rådet til at 
vedtage dette program ved udgangen af 1996. 
V. DET INTEGREREDE SMV-PROGRAMS INDHOLD 
I oversigten nedenfor præsenteres hovedpunkterne og de konkrete politiske 
aktioner i det nye integrerede program til fordel for SMV'er. 
14 Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om det tredje flerårige program for små og mellemstore 
virksomheder (SMVer), EFT nr. C 156 af 31.5.1996, s. 5. 
CCACC, CECOP, CEDI, EMSU, EUROCHAMBRES, EUROCOMMERCE, EUROPMI, 
UEAPME, UNICE og YES for Europe. 
Vil 
DET INTEGREREDE SMV-PROGRAM 
Aktioner under andre, fællesskabspolitikker Det flerårige SlrfV-proffrain' Samordnede 
aktioner 
I. FORENKLE 00 K)RBEDRE DE ADMINISTRATIVE 00 LOVGIVNINGSMÆSSIGE 
BETINGELSER FOR VIRKSOMHEDERNE 
Ny indfaldsvinkel til systemet for 
evaluering af de 
erhvervsmæssige virkninger af 
lovforslag (herunder metoder til 
cost/benefit-analyser) 
Overdragelse af virksomheder 
Procedurer for bilæggelse af 
tvister 
Passende juridiske instrumenter 
og strukturer Udvalget til 
Forbedring og 
Forenkling af 
Rammebeting­
elserne for 
Virksomhederne Retningslinjer tor udformning ai 
administrative bestemmelser (herunder en 
mere omfattende høring) 
Pilotprojekt vedrørende forenkling af lovgiv­
ningen for det indre marked (SLIM) 
Opfølgning af Molitor-rapporten 
Forenkle den fælles momsordning 
IL MJËBEDRE DE FINANSIELLE 00 SKATTEMÆSSIGE BETINGELSER FOR 
SMVerne 
Bedre målretning af EU-støtten til SMV'er, 
herunder EIF-lånegarantier til beskæf-
tigelsesskabende investeringer til nedsat 
rente (ELISE),'2 EIF-støtte til tilførsel af 
egenkapital til SMV'er og nyorientering af 
støtten fra strukturfondene ,:1 EIB-lån 
Virksomhedernes skatte- og afgiftsforhold 
Indførelse af euroen Forsinket betaling 
Rundbordskonference mellem 
bankfolk og SMV'er 
SMY-kapitalmarkeder, herunder 
EASDAQ 
Gensidige garantiordninger 
Factoring og kreditforsikring Bedre adgang til 
finansiering og 
kapitalmarkeder 
111. HJÆLPES! m k"er MED AT EUROPÆISERE OG 1NT 1RNAT10NAL1SERE DERES 
STRATEGIER BLA. VED HJÆLP AF BEDRE INFORMATIONS- OG 
SAMARBEJDSTJENESTER 
Administrativt 
samarbejde - det 
indre marked Adgang til det indre marked 
- Mere konkurrence og fremme reduktion af 
statsstøtten 
- Grænseoverskridende offentlige 
indkøbsaftaler 
- Standarder og certificering 
- Transnationale investeringer inden for 
EU4 
Adgang til tredjelande 
- Reduktion af handelsbarrierer 
- Forbedring af multilaterale regler om 
direkte investeringer i udlandet 
- Lettelse af det internationale samarbejde 
med virksomheder i tredjelande3 Partnersogningsnet 
Direkte partnerskaber 
Fremme af europæiske 
okonomiske interessegrupper 
(EOFG) 
Euro-Info-Centre som "First-stop-
shops" 
Netværk af leverandører af 
markedsinformation 
IV. FORØGE SMV'ere KONKURRENCEEVNE 00 FORBEDRE ADGANGEN TIL 
FORSKNING. INNOVATION, INFORMATIONSTEKNOLOGIER OG 
UDDANNELSE 
Forretningstjenes 
ter (bl.a. inden for 
innovation) 
SMV-aktioner 
inden for 
forskning 
(CREST) 
Adgang for 
SMV'er til 
informationssam­
fundet 
Tilpasning af 
uddannelserne til 
SMV'ernes behov SMV'ernes konkurrenceevne og 
modernisering 
- Strukturfondene" (herunder SMV-
initiativet') 
- Industriel konkurrenceevne 
- Sektorstrategier 
- Lokale udviklingsinitiativer" 
Handlingsplan for innovation" 
Adgang til FTU10 
- Adgang til EU's FTU-programmer 
- Markedsorienteret teknologisk udvikling 
Adgang for SMV'er til 
informationssamfundet11 
Miljøkrav1-, energibesparelse" 
Adgang til uddannelseH, bl.a. inden for ny 
teknologi15 Oget anvendelse af 
underentrepriser 
COMMERCE 2000 
Innovation via SMV'er (f.eks. 
virksomheder baseret på ny 
teknologi (NTBF)) 
Ix-deruddannelse for SMV'er 
V. FREMME IVÆRKSÆTTERÅNDEN OG STØ'ITE SÆRLIGE MÅLGRUPPER 
Iværksætterånd 
Forum om hånd­
værksfag og små 
virksomheder 
Forum om handel Opfølgning af hvidbogen om uddannelse 
Håndværksvirksomheders adgang til det 
indre marked 
Kvindelige iværksættere1" Fremme iværksætterånden 
Håndværksfag og små 
virksomheder 
Handel og distribution 
Kvindelige og unge iværksættere 
VIII 
Vigtigste finansieringskilder 
1 Det flerårige program for SMV'er 1997-2000: foreslået budget: 180 mio. ECU; 
2 Europæisk lånegarantiordning for beskæftigelsesfremmende investeringer 
(ELISE): 25 mio. ECU (i 1996); 
:J Nyorientering af mål nr. 2-støtte (8,15 mia. ECU for 1997-1999); 
4 Finansielt instrument for SMV'ers transnationale investeringer inden for EU; 
6 MED-INVEST 1997-2000: ... mio. ECU; AL-INVEST 1995-2000: 41 mio. ECU; 
AS-INVEST 1996-2000: 32 mio. ECU; ECIP 1995-1999: 250 mio. ECU; JOP 
PHARE/TACIS 1996-2000: 70 mio. ECU; 
6 Strukturfondene 1994-1999: fællesskabsstøtterammer, fællesskabsinitiativer 
og pilotprojekter; 
7 Fællesskabsinitiativet for SMVer 1994-1999: 1 mia. ECU; 
8 LEADER-fællesskabsinitiativet 1994-1999: 1,4 mia. ECU og URBAN -
fællesskabsinitiativet 1994-1999: 0,6 mio. ECU; 
Opfølgning af konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Firenze; 
4. rammeprogram for FTU 1994-1999: forskellige projekter, som SMV'er kan 
få adgang til med bevillinger på indtil 12,3 mia. ECU; 
ISAC: 44 mio. ECU; 
Vækst- og miljøpilotprojekt: 14 mio. ECU i 1996 (+5 mio. ECU i 1997); 
THERMIE II: 500 mio. ECU; SAVE II: 45 mio. ECU; 
ADAPT-fællesskabsinitiativet 1995-1999: 2,9 mia. ECU (heraf 1,4 mia. ECU 
fra strukturfondene); LEONARDO 1995-1999: 620 mio. ECU; program 
vedrørende forskeruddannelse og -mobilitet (1995-1998): 744 mio. ECU; 
ADAPT-BIS, udvidelse af ADAPT-initiativet 1997-1999: 162 mio. ECU; 
EMPLOYMENT NOW: 100 mio. ECU; Den Europæiske Socialfond (lokalt 
beskæftigelsesinitiativ for kvinder) og Den Europæiske 
Regionaludviklingsfond. 10 
PRIORITEREDE FORANSTALTNINGER 
I. FORENKLE OG FORBEDRE DE ADMINISTRATIVE OG 
LOVGIVNINGSMÆSSIGE BETINGELSER FOR VIRKSOMHEDERNE 
Virksomhederne i EU lever i et lovgivningsmæssigt, skattemæssigt og administrativt 
miljø, som bliver stadig mere komplekst. Omkostningerne ved ikke at regulere er 
aldrig blevet målt, men de samlede årlige omkostninger ved de administrative byrder, 
der hviler på samtlige virksomheder i Europa, ligger skønsmæssigt mellem 180 og 230 
mia. ECU16. En del af disse byrder kan ikke fjernes, men det er vigtigt at fremhæve, 
at de har relativt større indvirkning på SMV'er end på store virksomheder (nærmere 
herom i det følgende). SMV'er har ikke de ressourcer, der skal til for at klare disse 
byrder, og har ofte ikke råd til at betale for hjælp udefra. 
SMVerøes administrative byrder 
Ifølge en tysk undersøgelse17 anvender virksomheder i gennemsnit over 700 
timer om året til administration. I en virksomhed med op til 9 ansatte, 
anvendes der 62 timer pr. ansat på administrative formaliteter. For større 
virksomheder er dette tal betydeligt lavere (5V& time). I samme undersøgelse 
konkluderes det, at de relative administrationsomkostninger pr. beskæftiget er 
20 gange så store som de tilsvarende omkostninger i større virksomheder. 
Kompleksiteten af de administrative byrder gør sig især gældende på lovgiv­
ningsområderne for arbejde, miljø og skat 
Sådanne omkostninger i forbindelse med formaliteter har en afskrækkende indflydelse 
på virksomhedsoprettelse og rekruttering. Det er derfor af stor betydning især på 
nationalt plan at begrænse de strukturelle hindringer i forbindelse med overdrevent 
bureaukrati.18 
Tidlige høringer af SMV-organisationer er en vigtig forudsætning for, at der kan 
udformes en vellykket politik på dette område. Medlemsstaterne og Kommissionen 
bør også indføre en forbedret høring af SMV-organisationer i forbindelse med 
udformning af politikker, der er relevante for disse, samt tilskynde dem til at 
engagere sig fuldt. SMV-organisationers deltagelse og repræsentation i EU-arbejdet 
er et spørgsmål, der trænger til yderligere overvejelse. 
SMV'ers deltagelse i den autonome sociale dialog på europæisk plan er et følsomt og 
komplekst spørgsmål. Kommissionen gav i 1993 udtryk for sin stillingtagen hertil i 
sin meddelelse om anvendelsen af den sociale protokol. Kommissionen vil igen 
vurdere situationen på området i sin meddelelse om den sociale dialog, der vil blive 
forelagt i andet halvår af 1996. 
16 
18 Tredje årsberetning for Det Europæiske Observationscenter for SMVer, 1995. 
Institut fur Mittelstandsforschung 1995. Lignende tal kan findes i en rapport fra 1996 
udarbejdet af udvalget vedrørende virksomhedsoprettelse nedsat af det danske 
industriministerium.. 
Kommissionens SMV-rapport til Det Europæiske Råd i Madrid, CSE(95) 2087, s. 10, og Single 
Report from the Council and the Commission on Employment, SI(95) 1000 of 16.12.95, part B, 
Annex 2, s. 15. 
A- SAMORDNEDE AKTIONER 
Et vigtigt skridt i denne retning blev taget, da man i forbindelse med det integrerede 
program fra 1994 oprettede Udvalget til Forbedring og Forenkling af Ramme­
betingelserne for Virksomhederne. Dette udvalg er udtryk for medlemsstaternes og 
Unionens fælles støtte til en politik, der tilsigter administrativ og lovgivningsmæssig 
forenkling. Udvalget skal udgøre rammen om en udveksling af vellykkede erfaringer 
på området, og resultaterne af dets arbejde skal med henblik på videre anvendelse 
danne grundlag for en rapport til Rådet og, hvor dette er hensigtsmæssigt, for 
initiativer, der skal anbefales medlemsstaterne. 
På baggrund af udvalgets første undersøgelser lader det til, at visse medlemsstater 
har udviklet en determineret strategi i forbindelse med administrativ forenkling. 
Erfaringerne fra disse arbejdsprogrammer bør kunne føre til, at andre medlemsstater 
som foreslået i Molitor-rapporten19 vedtager lignende programmer med specifikke 
tidshorisonter og målsætninger i form af reducerede omkostninger for SMV'er. 
Udvalget vil også udarbejde fælles bedømmelseskriterier for administrativ 
forenkling20. Begyndelsen til denne indsats vil blive taget i form af diskussioner i 
arbejdsgrupperne nedsat af udvalget i fortsættelse af Paris-mødet i juni 1995. Her vil 
man blandt andet diskutere forenklede oprettelsesprocedurer for SMV'er og 
autorisationer, der automatisk træder i kraft, såfremt de administrative myndigheder 
ikke inden for en fastsat tidsfrist efter modtagelsen af en ansøgning har reageret på 
denne. 
Udvalgets arbejdsprogram vil fortsat blive udformet under hensyntagen til 
virksomheders livscyklus (oprettelse, udvikling og overdragelse). Derudover vil der 
blive fokuseret på de prioriterede områder, der er anført i det SMV-politiske oplæg til 
Det Europæiske Råd i Madrid, især forenkling af miljø- og skattelovgivning. 
Med hensyn til en forenkling af arbejdsmarkedslovgivningen21 og indførelsen af mere 
fleksible arbejdstider har Rådets og Kommissionens enhedsdokument om 
beskæftigelsen22 dannet baggrund for Det Europæiske Råds vedtagelse af disse 
prioriteringer vedrørende fælles aktioner. Dette er endnu et område, hvor udveksling 
af de bedste erfaringer kan medvirke til koordinerede aktioner mellem 
medlemsstaterne. 
19 
20 
21 
22 Rapport fra gruppen af uafhængige eksperter om lovgivningsmæssig og administrativ forenkl ins, 
KOM(95) 288 endelig udg. af 21.06.1995, s. 83. 
Bedømmelseskriterierne vil også blive anvendt i forbindelse med samordnede aktioner vedrørende 
støtteforanstaltninger. 
F.eks. foranstaltninger, der tilstræber en tilpasning af forholdene i forbindelse med arbejdstageres 
ansættelse, afskedigelse og barselsorlov i retning af større fleksibilitet og anvendelighed, således 
at disse i højere grad svarer til SMVernes behov. Desuden kunne det overvejes at indføre mere 
konsistente tærskelværdier for SMVer med henblik på udligning af SMVers omkostningsulemper 
over for de større konkurrenter. 
Single Report from the Council and the Commission on Employment, SI(95) 1000 of 16.12.95, 
del B, bilag 2, s. 16. 
B. EU's BIDRAG 
Med henblik på en forenkling af EU-lovgivningen er der allerede truffet en række 
foranstaltninger, herunder anvendelsen af en pragmatisk metode ved evaluering af 
virkningerne af lovforslag og Kommissionens opfølgning af Molitor-gruppens 
anbefalinger23. 
Nye foranstaltninger vil bl.a. omfatte iværksættelsen af de nyligt vedtagne 
retningslinjer for udformning af administrative bestemmelser, hvilket vil forbedre EU-
lovgivningen og føre til en mere omfattende høring af interesserede parter, især SMV-
organisationer. Blandt de foranstaltninger, der vil blive truffet i forbindelse med det 
tredje flerårige program for SMV'er, er det planlagt at udvikle en mere pragmatisk 
cost/benefit-analyse. 
Med hensyn til lovgivningen for det indre marked har Kommissionen for nylig 
forstærket sit igangværende forenklingsarbejde ved iværksættelse af et pilotprojekt 
til bedømmelse af, hvordan man inden for særlige sektorer bedst kan begrænse de 
administrative byrder for erhvervslivet i forbindelse med bestemmelserne for det 
indre marked. Denne indsats vil kunne anvendes som prøvesten for mere 
vidtrækkende aktioner. Undersøgelsen vil blive udført af små arbejdsgrupper, der 
specialiserer sig i individuelle områder. Disse "SLIM"-arbejdsgrupper vil bestå af 
repræsentanter fra Kommissionen, medlemsstaterne og parter, der er omfattet af 
lovgivningen, som f.eks. erhvervslivet, herunder SMV'er. De vil også forsøge at 
identificere områder inden for national lovgivning med relevans for det indre marked, 
der kan medføre unødvendige administrative byrder. Det Europæiske Råd i Firenze 
har opfordret Kommissionen til inden udgangen af 1996 at forelægge de indledende 
resultater af dens initiativ vedrørende praktiske forenkkngsforanstaltninger. 
Med hensyn til sociallovgivningen indeholder det sociale handlingsprogram på 
mellemlangt sigt24 forslag til revidering, præcisering og konsolidering af unions-
direktiver, især på områderne virksomhedsoverdragelse25, kollektiv afskedigelse26 og 
sociale sikringsordninger27. SMV'erne bør forblive involveret i denne proces. 
Vedrørende EU's miljølovgivning vil Kommissionen fortsætte med at foreslå midler, 
der gør det muligt for virksomheder at integrere miljømæssige hensyn i deres politik 
på en mere fleksibel og enkel måde. Dette arbejde omfatter forenkling af eksisterende 
lovgivning, herunder ophævelse af forældet lovgivning og i relevante tilfælde en 
tilpasning af denne lovgivning, således at den i højere grad er tillempet markeds­
instrumenter, såsom forhandlede eller frivillige aftaler. Indsatsen på dette område vil 
støtte den traditionelle lovgivning, hvilket vil medføre en mindskelse af behovet for 
regulerings- og kontrolbestemmelser. 
23 Kommissionens kommentarer til rapporten fra gruppen af uafhængige eksperter om lovgivnings­
mæssig og administrativ forenkling, KOM(95) 596 endelig udg. 
24 KOM(95) 134 endelig udg. af 12.04.1995. 
2> Rådets direktiv nr. 77/187/EØF af 14.02.1977 om overførsel af virksomheder, EFT nr L 61 af 
5.3.1977. 
26 Rådets direktiv nr. 75/129/EØF og 92/56/EØF om kollektive afskedigelser, EFT nr. L 245 af 
26.8.1992. 
27 Rådets forordning nr. 1408/71/EØF og 574/72/EØF, EFT nr. L 335 af 30.12.1995. 
Desuden vil forslaget om en ensartet momsordning for det indre marked, som 
Kommissionen vil forelægge på anmodning fra Rådet28, få stor betydning. I denne 
sammenhæng forslår Kommissionen et arbejdsprogram for et ensartet momssystem29. 
Efter høring af medlemsstaterne vil forslagene især omfatte følgende målsætning: 
• At sikre en ens behandling af såvel indenrigshandelen som samhandelen inden 
for EU med varer og tjenesteydelser. Dette vil gøre det muligt for SMV'er at 
varetage samhandelen med andre medlemslande fra deres oprettelsesland, 
uden at de dermed at pådrager sig yderligere administrative byrder; 
• At give virksomhederne en ensartet momsordning, der er universelt 
anvendeligt og opfylder betingelserne i forbindelse med et egentligt indre 
marked, således at usikkerheden og kompleksiteten i momssystemet 
begrænses; 
• At overveje en ny rolle for momsudvalget med henblik på at begrænse eventuel 
usikkerhed i form af forskellige fortolkningsmuligheder for bestemmelserne. 
Som det allerede er tilfældet i forbindelse med told og forbrugsskatter, ville 
Rådet kunne give dette udvalg til opgave at assistere Kommissionen under 
vedtagelse af iværksættelsesforanstaltninger. 
28 
29 Rådets konklusioner af den 24.10.1994. 
A Common VAT system for the Single Market, COM(96) 328. 
II. FORBEDRE DE FINANSIELLE OG SKATTEMÆSSIGE BETINGELSER 
FOR SMV'ERNE 
SMV'er er i højere grad end større virksomheder afhængige af interne midler (f'.eks. egenkapital 
og tilbageholdt overskud) og forlader sig i mindre grad på eksterne finansieringsmuligheder. De 
har ofte problemer med at opnå banklån til rimelig rente eller indhente risikovillig kapital på 
aktiemarkederne og benytter sig ofte af uformelle kilder (familie, venner), når de skal fremskaffe 
ekstern finansiering. Det strategiske oplæg vedrørende SMV'er fremlagt på Det Europæiske Råd 
i Madrid påpegede en række utilstrækkeligheder i de finansielle og skattemæssige betingelser for 
SMV'er, som begrænser disses udvikling. 
Nøgleproblematikken i de finansielle og skattemæssige betingelser for SMV'erne 
Kapitalmæssig underforsyning blandt europæiske SMV'er 
Vanskeligheder ved låneoptageise 
Manglende europæiske kapitalmarkeder for SMV'er 
Problemer i forbindelse med forsinket betaling 
Forberedelserne i forbindelse med indførelsen af Eurovalutaen 
A. SAMORDNEDE AKTIONER 
Spørgsmålet om sikre SMV'er en bedre adgang til finansierings- og kapitalmarkeder er indtil 
videre kun i begrænset omfang blevet taget op30, og en mere uddybet behandling af dette emne 
er påkrævet. Kommissionen vil derfor organisere et særligt forum for udveksling af bedste praksis 
på dette område. 
Med hensyn til de ikke-lønmæssige omkostninger følge af nationale bestemmelser har Kommis­
sionen påpeget, at det er de relativt høje skatter og bidrag til sociale sikringsordninger, der 
rammer SMV'erne hårdest. Nødvendigheden af at beskatte arbejdskraften mindre blev atter 
understreget i Kornmissionens debatoplæg, "Beskatning i Den Europæiske Union"31. I denne 
sammenhæng blev Rådet af Det Europæiske Råd i Firenze anmodet om at forelægge en rapport 
om udviklingen af skattesystemer i Unionen under hensyntagen til behovet for udvikling af et 
skatteklima, der kan stimulere virksomhederne og jobskabelsen32. 
B. EU's BIDRAG 
Det tredje flerårige program for SMV'er indeholder en række initiativer, der har til formål at 
forbedre de finansielle betingelser for SMV'er (f.eks. vedrørende forsinket betaling, 
rundbordskonferencen mellem banker og SMV'er, gensidige garantiordninger, factoring og 
kreditforsikring, en pilotaktion til fordel for virksomheder baseret på ny teknologi, 
kapitalmarkeder for vækstorienterede SMV'er). Disse foranstaltninger supplerer foranstaltninger 
taget i forbindelse med andre af Unionens politikker med henblik på en forbedring af de 
finansielle rammer for SMV'ers virksomhed. 
30 
31 
32 I forbindelse med det integrerede program fra 1994 er der iværksat en samordnet aktion (nr. 2) 
med henblik på udveksling af bedste praksis inden for støtteforanstaltninger til erhvervslivet, 
herunder finansielle instrumenter i forbindelse med virksomhedsoprettelser. 
SEK(96) 487 af 20.03.1996. 
Formandskabets Konklusioner SN 300/96 af 22.6.1996, s. 3. 
1. Orientere stioikturpolitikkerne mere til fordel for SMV-udvikling 
I Kommissionens "tillidspagt", "En indsats for beskæftigelsen i Europa"3, fremhæves 
nødvendigheden af en bedre orientering af Unionens finansielle instrumenter 
(herunder Den Europæiske Investeringsbank (EIB), Den Europæiske Investeringsfond 
(EIF) og støtteinstrumenter via budgettet) til fordel for SMV'ernes udvikling. 
T denne sammenhæng har Kommissionen foreslået en europæisk lånegarantiordning 
for beskæftigelsesskabende investeringer (ELISE)34. Under denne ordning, der især 
er rettet mod små virksomheder (mindre end 50 ansatte), vil Unionen betale 
præmierne på lånegarantier ydet af EIF. Programmet bygger på erfaringer indhentet 
i forbindelse med pilotprojektet "Vækst og miljø". 
I SMV-rapporten til Det Europæiske Råd i Madrid understregedes behovet for en øget 
tilførsel af egenkapital til SMV'er gennem Den Europæiske Investeringsfond. Efter 
at en beslutning på EIF's generalforsamling i juni 1996 er faldet ud til gunst herfor, 
vil EIF investere de midler, der er nødvendige som supplement til finansielle 
formidlingsinstitutioner, f.eks. garantikapitalydelser. 
Dette vil begunstige SMV'ernes adgang til risikovillig kapital. 
I forbindelse med EU's strukturfonde fremlagde Kommissionen for nylig 
retningslinjer35 med henblik på forhandlingerne om den anden programperiode (1997-
1999) for industriområder i tilbagegang (områder under mål nr. 2), hvor 
hovedformålet er defineret som konkurrencedygtighed og SMV-udvikling. Desuden 
støttedes på Det Europæiske Råd i Firenze Kommissionens forslag om i højere grad 
at rette strukturpolitikkerne mod jobskabelse, især ved at de disponible margener 
først og fremmest anvendes til støtte for SMV'er i partnerskab med EIB36. 
Ud fra en mere overordnet betragtning er SMV'ernes udbytte af mange EU-aktioner 
og -programmer stadig ikke tilstrækkehgt i forhold til deres andel af den økonomiske 
aktivitet og deres beskæftigelsesfremmende potentiale37. Kommissionen vil derfor 
finde frem til losninger, der gør det muligt for SMV'er at deltage fuldt i alle EU-
programmer. De konkrete foranstaltninger i forbindelse med det flerårige program for 
SMV'er vil omfatte en henstilling til medlemsstaterne vedrørende metoder til 
forøgelse af SMV'ernes andel af EU's politikker og deltagelse i EU-programmer8. 
33 
34 
35 
36 
37 
38 CSE(96) 1 endelig udg. af 5.6.1996. 
Forslag til Rådets afgørelse om ydelse af lånegarantier for investeringer foretaget af beskæftigelses-
skabende små og mellemstore virksomheder, EFT nr. C 146, 21.5.1996, s.6. 
Vejledende note om foranstaltninger i industriområder i tilbagegang (mål nr. 2) for anden program­
periode (1997-1999), C(96) 952, april 1996. [endnu ikke vedtaget] 
Konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Firenze, SI(96) 500 af 22.6.1996, s. 4. 
For eksempel med hensyn til strukturfondene (se Revisionsrettens årsberetning for 1994, EFT nr. 
C 303 af 14.11.1995, s. 140), FTU og internationale samaihejdsprograrnmer. 
Det tredje flerårige program for SMVer. Del II.A.1 af det forklarende memorandum. 
2. Forbedre de skattemæssige betingelser for SMV^erne 
Den skattemæssige behandling af SMV'ers transnationale transaktioner 
Kommissionen har for nylig i sit debatoplæg "Beskatning i Den Europæiske UnionH!) 
henledt opmærksomheden på de vanskeligheder, der er påtalt af virksomheder, som 
beskæftiger sig med transnational handel. Listen over problemer er lang og omfatter, 
bl.a. den skattemæssige behandling af SMV'er, der ønsker at oprette permanente 
repræsentationer i andre medlemslande (i sammenligning med indenlandske 
virksomheder), behandlingen af renter og royalties på tværs af grænser samt tab af 
permanente driftssteder og filialer i andre medlemsstater. I fortsættelse af dette 
oplæg vil Kommissionen forelægge en meddelelse om direkte beskatning; meddelelsen 
vil fokusere på behovene og udfordringerne i forbindelse med et velfungerende indre 
marked. I denne meddelelse har Kommissionen afgrænset en række områder, hvor 
det indre marked tilsyneladende ikke fungerer effektivt, bl.a. transnationale 
rentebetalinger, beskatning af permanente driftssteder10 og tilstrækkeligheden af 
bilaterale skattekonventioner i forbindelse med et fuldt udviklet indre marked.41 
Tilpasning af skattesystemerne til SMV'ernes behov 
Rådets og Kommissionens enhedsdokument om beskæftigelsen42 understregede 
behovet for en tilpasning af de skattemæssige vilkår for SMV'er. I denne 
sammenhæng vil Kommissionen især sikre sig en respons på sin meddelelse af 25. 
maj 1994 om forbedring af de skattemæssige vilkår for SMV'ef3. Meddelelsen 
omfattede fire prioriterede områder: selvfinansiering, skattemæssig behandling af 
risikokapital, administrativ kompleksitet og virksomhedsoverførsler. Kommissionen 
har vedtaget en henstilling til medlemsstaterne vedrørende selvfinansiering44. Den 
har også rettet en henstilling til medlemsstaterne vedrørende 
virksomhedsoverførsler45. 
Et vigtigt problem er, at de europæiske virksomheder i sammenligning med deres 
konkurrenter i resten af verden er underforsynede med kapital. Dette skyldes delvis, 
at de nationale skattesystemer i Unionen diskriminerer til fordel for 
gældsfinansiering og imod finansiering ved hjælp af egenkapital. Især SMV'er 
påvirkes af dette, da de har færre finansieringsmuligheder end større virksomheder. 
I fortsættelse af det strategiske SMV-oplæg til Det Europæiske Råd i Madrid vil 
Kommissionen fremme bedste praksis - i relevante tilfælde ved hjælp af henstillinger -
39 
40 
41 
42 
43 
44 
45 SEK(96) 487 af 20.03.1996 
Dette emne blev behandlet i Kommissionens meddelelse af 25.5.1994 vedrørende forbedring af de 
skattemæssige vilkår for SMVer (KOM(94) 206 endelig udg.). I medfør heraf ville SMVers 
udenlandske aktiviteter under visse omstændigheder kun blive beskattet i den medlemsstat, hvori 
de er beliggende. Dette ville medføre en forenkling for de pågældende SMVer, idet de denned kun 
skulle forholde sig til ét skattesystem og således kunne begrænse udgifterne til intern revision. 
SEK(96) 487 af 20.03.1996. 
SI(95) 1000 of 16.12.95, del B, bilag 2, s. 15. 
KOM(94) 206 endelig udg. af 25.5.1994. 
EFTnr. L 177 af 9.7.1994, s. 1. 
Kommissionens henstilling om overførsel af små og mellemstore virksomheder, KOM(94) 3312 
af 7.12.94. 
med henblik på at sikre en mere ligelig behandling af selvfinansiering og 
gældsfinansiering. 
3. Forberede SMV'erne på indførelsen af Euroen 
Den Økonomiske og Monetære Union vil både ud fra en makroøkonomisk og en 
mikroøkonomisk synsvinkel have en gunstig indflydelse på handelen. Overgangen til 
den fælles valuta vil kræve grundige forberedelser. Således skal der især tages hensyn 
til de mest sårbare brugere, herunder SMV'er - særligt inden for handelssektoren. 
Kommissionen har allerede i vidt omfang konsulteret de interesserede parter, 
herunder SMV'er, og den agter at fortsætte disse høringer. 
De, der forsvarer SMV'ernes interesser, heriblandt SMV-organisationer, handels- og 
turistsektorerne, revisorer, banker og handelskamre på unionsplan eller nationalt 
plan, bør tage SMV'ernes sag op og garantere dem den støtte, de behøver. Blandt de 
nævnte grupper spiller Kommissionen i kraft af sin status en særlig rolle. 
Kommissionen vil dels sikre, at der i forbindelse med udviklingen af Euro relaterede 
love tages udstrakt hensyn til SMV'erne, og dels at der i informations- og 
kommunikationsstrategien vedrørende Euroen integreres en fokusering på SMV'er. 
Denne indsats vil udgøre et incitament for SMV-organisationer til at iværksætte 
informationskampagner og give dem den nødvendige støtte gennem netværket af 
Euro-Info-Centre. Sidstnævnte vil spille en nøglerolle, især i forbindelse med 
kortlægning af de problemer, SMV'erne står over for, og i udbredelsen af de foreslåede 
løsningsmodeller. Kommissionen har for nylig iværksat et informationsprogram med 
titlen "Euroen - én valuta for Europa". I dette program vil der især blive fokuseret på 
informationen til SMV'er vedrørende den fælles valutas konsekvenser for deres 
vedkommende. 
III. HJÆLPE SMVER MED AT EUROPÆISERE OG 
INTERNATIONALISERE DERES STRATEGIER, BL.A. GENNEM 
BEDRE INFORMATIONS- OG SAMARBEJDSTJENESTER 
På trods af klare beviser for at erhvervshvet allerede er begyndt at høste fordele af 
det indre markeds lovgivningsprogram, har navnlig SMV'er stadig problemer med at 
få adgang til dele af markedet. Der er lignende og utvivlsomt større hindringer for 
adgangen til tredjelandes markeder. Der er flest problemer på følgende områder: 
Hindringer for europæisering og internationalisering af SMVer 
konkurrenceforvridning; 
forsinkelser i gennemførelsen til national ret og forskelle i overholdelsen og 
håndhævelsen; 
vanskeligheder med at få adgang til standarder og certificering; 
hindringer for deltagelse i offentlige indkøbsaftaler; 
mangel på fuldstændig markedsinformation; 
vanskeligheder med at identificere passende partnere. 
A. SAMORDNEDE AKTIONER 
Forsinkelser i gennemførelsen til national ret og forskelle i overholdelse, fortolkning 
og håndhævelse afsvækker den harmoniserende virkning af lovgivningen på EU-plan 
og skaber således hindringer for europæiseringen af SMV'erne. På Det Europæiske 
Råd i Firenze understregede man endnu engang det indre markeds betydning for 
fremme af vækst og beskæftigelse. På mødet blev medlemsstaterne opfordret til at 
fremskynde en fuldstændig gennemførelse af direktiverne om det indre marked, 
navnlig inden for offentlige indkøbsaftaler, investeringstjenesteydelser og forsikring.46 
I fortsættelse af Rådets resolution af 10. oktober 1994 om støtteforanstaltninger til 
fordel for SMV'er4' udsendte Kommissionen for nylig en opfølgningsrapport om 
gennemførelsen af lovgivningen inden for det indre marked, hvori den anbefalede, at 
der blev oprettet kontaktpunkter hos de nationale myndigheder for at hjælpe 
virksomhederne, navnlig SMV'erne, med at overvinde eventuelle handelshindringer 
inden for EU. Sådanne kontaktpunkter for virksomheder, som allerede findes i visse 
medlemsstater, bør kædes sammen med netværket mellem myndighederne, som 
SMV'erne ikke har direkte adgang til. Herved opnår man, at der hurtigere kan findes 
løsninger på deres problemer. Dette vil supplere Kommissionens bestræbelser på at 
øge indsatsen for en effektiv behandling af klagerne vedrørende handelshindringer 
inden for EU. 
Også bestræbelserne på en realisering af Den Økonomiske og Mondæn; Union vil 
gavne SMV'ers europæisering og internationalisering, især ved en reducering af 
omkostningerne i forbindelse med international handel. Disse omkostninger er relativt 
højere for SMV'er end for større virksomheder. 
46 
47 Konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Firenze, SI (96) 500 af 22.6.1996, s. 2. 
Rådets resolution af 10.10.1994 om fri udfoldelse for dynamikken og innovationspotentialet i 
SMVer, herunder håndværks- og mikrovirksomheder, i en konkurrencepræget økonomi EFT C 
294 af 22.10.1994, s. 6. 
10 
B. EU'S BIDRAG 
1. Europæisering af SMVer. fuld udnyttelse af enhedsmarkedets potentiale 
a. Forbedret støtte til informationsadgang os samarbejde for SMV'er 
Europæiske SMV'er mangler ofte adgang til vigtig information om markederne i 
andre medlemsstater og om EU's programmer til fordel for SMV'er. De har også 
vanskeligt ved at finde frem til passende partnere. I det tredje flerårige program for 
SMV'er foreslås der derfor nye foranstaltninger på området informationstjenester 
(f.eks. styrke Euro-Info-Centrenes rolle som"first-stop-shops"og netværksforbindelser 
for leverandører af global eller regional markedsinformation). Herudover vil det nye 
flerårige program yderligere aktivere EU-instrumenter, der letter samarbejde og 
partnerskaber mellem SMV'er og større virksomheder og mellem SMV'erne indbyrdes. 
b. Styrkelse af konkurrenceevnen og reduktion af konkurrenceforvridninger som følge 
af statsstøtte 
I det SMV-politiske oplæg til mødet i Madrid, og i enhedsdokumentet fra Rådet og 
Kommissionen om beskæftigelsen48 understregedes det, at fuldførelsen af 
enhedsmarkedet skal være baseret på en aktiv konkurrencepolitik for at overvinde 
en overdreven stivhed i produkt- og servicemarkederne (f.eks. inden for 
telekommunikations- og energimarkederne). Der skal navnlig fjernes en række 
strukturelle hindringer for at åbne mulighed for, at potentialet for skabelse af 
virksomheder og beskæftigelse, navnlig inden for servicesektoren, kan udnyttes til 
fulde. 
Kommissionen vil derfor øge sine bestræbelser på: 
• at befordre konkurrencen på områder, som stadig beskyttes af juridiske eller de 
facto monopoler og anden konkurrencehæmmende praksis, f.eks. på 
energimarkederne49; 
• at stimulere til en reduktion af omfanget af statsstøtte under hensyntagen til 
regionale forskelle og andre EU-målsætninger, ved at underlægge statsstøtten 
strengere kontrol (som anbefalet af Rådet)50. 
• at undersøge behovet for at skabe klarhed omkring de EU-konkurrenceregler, der 
finder anvendelse på samarbejdet mellem SMV'er, f.eks. samarbejde i form af 
netværk til fælles indkøb og salg.51 Derudover vil Kommissionens kommende 
grønbog om restriktioner navnlig behandle forholdet mellem producenter, 
grossister og detailhandlere. I de seneste 20 år har en voksende koncentration af 
virksomheder inden for handelssektoren samt udviklingen af nye former for 
samarbejde gjort det nødvendigt at sikre, at betingelserne for retfærdig 
48 
49 
50 
51 SI(95) 1000, del B, bilag 2, s. 15. 
Se den politiske aftale, der blev indgået i Rådet den 20. juni 1996 om liberalisering af 
elektricitetsmarkedet. 
Rådets konklusioner af 6.-7. november 1995 om konkurrencepolitikken og den industrielle 
konkurrenceevne. 
Rådets resolution af 10. oktober 1994, EFT C 294 af 22.10.1994, s. 6. 
11 
konkurrence mellem de økonomiske aktører er til stede, samtidig med at ensartede 
muligheder for adgang til markedet garanteres. 
c Lettelse af adgangen til grænseoverskridende offentlige indkøbsaftaler 
Markedet for offentlige indkøbsaftaler repræsenterer ca. 15% af det kombinerede BNP 
i Den Europæiske Union. Imidlertid står SMV'ernes andel i disse markeder ikke 
proportionelt i forhold til deres betydning for økonomien. For at lette SMV'ernes 
adgang til markedet for offentlige indkøbsaftaler på tværs af grænserne, har 
Kommissionen til hensigt at foreslå følgende foranstaltninger: 
• undersøgelse af effektiviteten af de eksisterende tjenesteydelser, som rummer 
faciliteter, der ikke er direkte tilgængelige for SMV'erne på grund af deres 
størrelse, men som er af væsentlig betydning for adgangen til markedet for 
offentlige indkøbsaftaler; 
• aktion for at sikre, at den europæiske økonomiske firmagruppe (EØFG) kan 
deltage på lige fod, når der afgives bud på kontrakter med det offentlige, således 
at den kan udnyttes bedre som et instrument til forening af SMV'ernes ressourcer. 
Kommissionen vil udarbejde en meddelelse om dette anliggende i slutningen af 
1996; 
• undersøgelse af metoderne til forbedring af situationen for mindre 
underleverandører; 
• fremme af en åben og forenklet praksis blandt de kontraherende parter i 
forbindelse med indkøbsaftaler; 
• udvidelse og forbedring af informationer om kontrakter, som indgås under 
tærsklen, samt om kontraherende myndigheder, nationale regler og europæiske 
standarder og tekniske krav, som er let tilgængelige i et brugervenligt format; 
• fremskyndelse af indførelsen af informationsteknologi, som f.eks. SIMAP, for at 
forsyne SMV'erne og de netværk, der betjener dem, navnlig i grænseområderne, 
med mere detaljeret information, f.eks. om produkter og mindre kontrakter. 
d Standarder og certihcermg 
Europæiseringen og internationaliseringen af SMV'erne forstyrres stadig af de 
eksisterende tekniske handelshindringer. Inden for EØS skyldes disse hindringer den 
manglende accept af princippet om gensidig anerkendelse, det langsomme tempo, 
hvori den europæiske standardiseringsproces foregår, og manglen på inddragelse af 
SMV'erne. Der opstår yderUgere omkostninger for SMV'erne, når europæiske 
standarder vedtages, og forældede nationale standarder skal trækkes tilbage. Selv om 
disse europæiske standarder i princippet er frivillige, er SMV'erne nødt til at anvende 
dem, uanset om de producerer for det nationale eller det europæiske marked, hvis de 
ønsker at forblive på markedet. 
12 
For at lette disse problemer har Kommissionen til hensigt at træffe følgende 
foranstaltninger: 
• intensivere bestræbelserne på at fremme SMV-formidleres deltagelse i processen 
for fastsættelse af europæiske tekniske standarder; 
• informere SMV'erne om deres rettigheder, i tilfælde af at offentlige elier private 
købere nægter dem adgang til at drage fordel af princippet om gensidig 
anerkendelse af nationale standarder, og opfordre dem til at indgive klage; 
• styrke bestræbelserne på at yde SMV'erne bedre information om de muligheder, 
der opstår som folge af europæisk standardisering og certificering; 
• opfordre de europæiske standardiseringsudvalg til at prioritere standarder for 
ydelser frem for standarder for produkter. 
e. Lettelse af transnationale investeringer foretaget af SMV'er inden for EU 
Mindre end 3% af alle EU-virksomheder (ca. 460 000) deltager i transnationale 
aktiviteter. Med henblik på SMV'ernes potentiale for beskæftigelse og vækst burde 
et betydeligt større antal europæiske virksomheder opfordres til at deltage i den 
transnationale handel. En af de vigtigste faktorer, som afholder SMV'erne fra at 
foretage transnationale investeringer, har at gøre med finansieringen af sådanne 
transaktioner. 
Banksystemet er i sin nuværende form ikke tilstrækkeligt indrettet på at opfylde 
kravene, og bortset fra de særlige bestemmelser om transnationale investeringer, som 
findes i ELISE-programmet, findes der ingen finansielle instrumenter til hjælp for de 
SMV'er, som er villige til at foretage transnationale investeringer, eller som overvejer 
at indgå joint venture aftaler med virksomheder fra andre medlemsstater. Erfaringen 
med finansielle instrumenter til stimulering af samarbejdet mellem SMV'er i EU og 
virksomheder fra tredjelande (f.eks. JOP og ECIP) peger i retning af, at lignende 
initiativer inden for EU ville kunne give gunstige resultater, navnlig i betragtning af 
behovet for at stimulere investeringer i vækst- og beskæftigelsespotentialet. Disse 
instrumenters transnationale karakter berettiger til et EU-initiativ på dette område. 
Derfor vil Kommissionen overveje muligheden af at igangsætte et pilotprojekt for et 
finansielt instrument på EU-plan med henblik på at fremme grænseoverskridende 
investeringer og joint ventures inden for EU. Et sådant instrument skal udformes 
med henblik på - gennem et netværk af banker og fonde for risikovillig kapital - at 
hjælpe de SMV'er. som bestræber sig på at oprette eller videreudvikle en aktivitet i 
en anden medlemsstat. 
Pilotprojektet skal omfatte alle de skridt, som er nødvendige i forbindelse med en 
grænseoverskridende investering, som f.eks. de ting, en virksomhed generelt skal 
foretage sig i forbindelse med adgang til nye markeder (levering af specifik 
information, udvælgelse af partnere, identificering af muligheder for nye markeder), 
forberedelse af transaktioner i udlandet (markedsundersøgelser, juridisk bistand), 
finansiering af investering ved hjælp af langfristede kapitalressourcer, samt teknisk 
bistand (overdragelse af knowhow). 
For at få det maksimale udbytte af en sådant instrument bør det navnlig omfatte 
følgende to faktorer: dels risikodeling mellem EU, SMV'erne og de finansielle 
13 
formidlere, dels en ad hoc tilbagebetalingsmekanisme, som først og fremmest er 
baseret på, at projektet gennemføres med held. 
2. Internationalisering af SMVer: adgang til tredjelandes markeder 
a. Reduktion af hindringer for handelen med tredjelande 
Når man hjælper europæiske SMV'er til at blive internationalt orienterede, er det 
ensbetydende med at fremme deres konkurrenceevne. Som en opfølgning til Uruguay­
rundens aftaler skal der gøres en fornyet indsats for at fastlægge strategier over for 
tredjelande for at få adgang til deres markeder. Et mere åbent verdensmarked giver 
de bedste muligheder for europæiske virksomheder, navnlig SMV'er, til at deltage i 
konkurrencen på internationalt plan. I denne generelle sammenhæng er aftalen 
vedrørende handelshindringer et væsentligt instrument for at sikre, at de 
forpligtelser, der blev indgået i henhold til internationale handelsregler, uanset om 
de er multilaterale eller bilaterale, overholdes. I henhold til aftalen om 
handelshindringer kan en sådan hindring overvindes enten ved indgåelse af forlig på 
internationalt plan eller ved en forhandlingsløsning med et tredjeland. Det 
europæiske erhvervsliv, og navnlig SMV'er, bør derfor stimuleres til i højere grad at 
gøre brug af aftalen om handelshindringer, som giver Den Europæiske Union 
mulighed for at gøre noget ved individuelle hindringer i tilfælde, hvor virksomheder 
føler sig meget generet af dem. Det er navnlig relevant for SMV'er at gøre brug af 
aftalen om handelshindringer, eftersom der er flere eksempler der tyder på, at selv 
om handelshindringer både generer store virksomheder og SMV'er, så er de specielt 
generende for SMV'erne. 
b. Forbedring af de multilaterale regler om direkte investeringer i udlandet (FDD 
Det vil være af speciel betydning for Unionen, at SMV'erne får en stadig større rolle 
i internationale investeringstransaktioner. Europa bør til fulde kunne drage fordel af 
den verdensomspændende tendens til at liberalisere direkte investeringer i udlandet 
(FDI). Europæiske virksomheder, herunder også SMV'er, har erfaring med at 
investere i andre lande på grund af handelen inden for EU, hvor der kun er få 
restriktioner for FDI tilbage. Europæiske virksomheder befinder sig i en god 
startposition med hensyn til at gøre brug af investeringsmuligheder. For at udbygge 
denne position ville europæiske virksomheder i høj grad kunne drage fordel af en 
effektiv, verdensomspændende, lovregulerende ramme for FDI, hvor retten til at 
investere og til retfærdig behandling i værtslandet er fast etableret. Dette findes ikke 
på nuværende tidspunkt. 
Inden for disse generelle rammer er der behov l'or transparente, konsekvente og 
liberale multilaterale regler om direkte investeringer i udlandet (FDI). Det arbejde, 
der for øjeblikket gores inden for OECD for at udarbejde en multilateral 
investeringsaftale, som eventuelt kan videreføres inden for 
Verdenshandelsorganisationen (WTO), er et vigtigt bidrag til at styrke det 
multilaterale system og bistå de europæiske SMV'er. 
c Lettelse af det internationale samarbejde med virksomheder i tredjelande 
Med det formål at udvikle en mere konsekvent virksomhedspolitik og nå frem til en 
mere sammenhængende informationsservice for virksomhedssamarbejde vil de 
eksisterende netværk for virksomhedspolitik og partnerskabsprogrammer (EIC'er, BC-
og BRE-net, EURO PARTNERSKAB og INTERPRISE) blive forbedret, navnlig 
søgefunktionen for synergi med andre fællesskabspolitikker. Der vil blive gennemført 
14 
et begrænset antal pilotaktiviteter med sigte på at gøre de europæiske SMV'er mere 
bevidst om de strategiske fordele for SMV'er i tredjelande samt på at styrke de 
europæiske SMV'ers adgang til tredjelande.52 
Man vil fortsat udvikle internationaliseringsprogrammerne for at sikre tilstedeva^relse 
i alle de central- og østeuropæiske lande, Middelhavsområdet, Latinamerika, Asien 
og Sydafrika. Beslutningen om en passende placering af de nationale kontaktpunkter 
for samarbejdsnettene vil blive truffet under hensyntagen til de gensidige behov. 
Den direkte kontakt mellem entreprenører vil blive styrket gennem 
EUROPARTNERSKAB- og INTERPRISE-metodologier i prioriterede områder og 
finansieret ved hjælp af programmer for forbindelser med tredjelande. 
Der vil desuden blive fokuseret specielt på SMV'er i forbindelse med udviklingen af 
en forud-tiltrædelsesstrategi for ansøgerlandene i Central- og Østeuropa såvel som 
Malta og Cypern. 
Og endelig er en række af de målsætninger, der er nævnt inden for rammerne af den 
fælles EU-US-aktionsplan, af særlig interesse for SMV'erne. Det forventes, at en 
række fælles initiativer og foreslåede foranstaltninger hvad angår adgang til 
markedet, standarder og certificering, informationsteknologier og telekommunikation 
såvel som andre lovregulerede områder vil få en positiv indvirkning på de europæiske 
SMV'er. Disse initiativer kan f.eks. omfatte målrettede partner skabsaktioner med De 
Forenede Stater, navnlig for samarbejde med sigte på strategiske sektorer og i 
forbindelse med underentrepriser. 
52 Det tredje flerårige program for SMVer, KOM(96) 98 endelig udg. af 20.03.1996, afsnit U.C. 
15 
IV. FORØGE SMV'ERS KONKURRENCEEVNE OG FORBEDRE 
ADGANGEN HL FORSKNING, INNOVATION, 
INFORMATIONSTEKNOLOGIER OG UDDANNELSE 
Det politiske oplæg om SMV'er til mødet i Madrid påpegede en række faktorer, som 
svækker de europæiske SMV'ers konkurrenceevne. 
Hindringer for europæiske SMVers konkurrenceevne 
Virksomhedsmiljøet i Europa (navnlig manglen på tilstrækkelig risikovillig 
kapital, eksistensen af betydelige forskriftsmæssige hindringer og en ringere 
tilbøjelighed til at løbe risici) bidrager ikke i samme grad til udviklingen af 
virksomheder, der er baseret på ny teknologi (NTBF) som i De Forenede 
Stater. 
Teknologi-intensive SMVer har behov for meget bedre adgang til EU's FTU-
programmer. De har også behov for at danne et bedre netværk med hinanden 
og med store virksomheder for at kunne trække på supplerende ressourcer. 
Det store flertal af SMV'er, som ikke er teknologi-intensive, har behov for at 
gøre brug af allerede tilgængelige forskningsresultater for fortsat at være 
konkurrencedygtige, men mangler ekspertise og ressourcer hertil. 
Udviklingen af informationssamfundet og SMV'ernes udnyttelse af disse nye 
muligheder skal være et nøglebegreb for hele dette problemkompleks. 
Arbejdsmarkedets manglende fleksibilitet (se afsnit I ovenfor). 
Manglende fokus på uddannelse inden for SMV'er. 
A- SAMORDNEDE AKTIONER 
Der er behov for at udveksle bedste praksis på området innovation53, navnlig hvad 
angår støtte til at forskere og ingeniører, som arbejder ved forskningscentre eller 
universiteter, opretter nye virksomheder. Incitamenter gennem systemer for social 
sikkerhed er blandt de foranstaltninger, der skal undersøges5,1. I samarbejde med de 
fora for innovationspolitik, som er tilrettelagt under innovationsprogrammet, vil der 
blive nedsat et arbejdsudvalg inden for rammerne af den samordnede aktion 
vedrørende støtteforanstaltninger for virksomheder. 
SMV'ernes adgang til informationssamfundet er af væsentlig betydning. Forumet for 
informationssamfundet udgør en ramme for udvekslingen af bedste praksis med mulig 
feed-back fra de G7-pilotprojekter, som er af særlig relevans for SMV'erne. I denne 
sammenhæng er elektronisk handel af strategisk betydning i betragtning af de 
verdensomspændende muligheder, det giver SMV'erne, og den hastighed, hvormed 
denne type handelsaktivitet vokser (20% på 5 år). Nøglebegreberne er navnlig: 
brugervenlige, billige, sikre og flersprogede informationstjenester (indholdsindustrier) 
og EDI-faciliteter. involvering af formidlere til udbredelse af bedste praksis og til at 
skaffe uddannelse og rådgivning, samt juridiske og finansielle spørgsmål. 
53 
54 Kommissionens grønbog om innovation, KOM(95) 688 endelig udg. af 20.12.1995. 
En anden idé. der blev foreslået i en rapport, som blev udarbejdet i 1996 af udvalget vedrørende 
virksomhedsoprettelse nedsat af det danske økonomiministerium, går ud på at oprette særlige 
stipendier for PHD-studerende, som ønsker at udføre forskningsarbejde gennem oprettelse af en 
virksomhed (s. 231 i betænkningen). Det samme udvalg foreslår også at oprette en kerne af 
"innovationsspejdere", som skal opspore forskningsresultater der kan omsættes til produkter og 
tjenesteydelser, der kan markedsføres (s. 226 i betænkningen). 
16 
Betydningen af at tilpasse uddannelsesprogrammerne til SMV'ernes behov og skabe 
incitamenter for SMV'er til at investere i uddannelse blev understreget i den fælles 
rapport fra Rådet og Kommissionen om beskæftigelse, og dette punkt vil indgå i 
opfølgningsproceduren for de fem prioriteter, som blev fastlagt på Det Europæiske 
Råd i Essen. 'SMV-organisationer vil blive inddraget i denne proces. 
B. EU's BIDRAG 
Der er allerede blevet iværksat en række foranstaltninger på EU-plan for at fremme 
SMV'ernes konkurrenceevne, navnlig ved at forbedre deres adgang til forskning, 
innovation, informationsteknologier og uddannelse. Blandt disse foranstaltninger bør 
man først og fremmest nævne Euro-Info-Center-netværket (EIC'erne), de europæiske 
erhvervsfremme- og innovationscentre (EBIC'erne), Den Europæiske Fond for 
Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), EUGFL's 
udviklingssektion. LEONARDO-programmet og det fjerde rammeprogram om FTU. 
Nye foranstaltninger vil bl.a. være en henstilling fra Kommissionen til 
medlemsstaterne om måder, hvorpå SMV'ernes andel i EU-politikkerne og deltagelse 
i EU-programmerne kan øges. 55 
1. Industriens konkurrenoeevne - sektorstrategier 
I Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet i marts 1995 blev der 
foreslået et handlingsprogram og en tidsplan for iværksættelse af foranstaltninger, 
som var indeholdt i en politik til forbedring af industriens konkurrenceevne i Den 
Europæiske Union. Meddelelsen var ledsaget af et forslag til Rådets afgørelse.56 
Handlingsprogrammet tager hensyn til nærhedsprincippet og omfatter 
foranstaltninger, som skal træffes af Kommissionen i samspil med eller i nært 
samarbejde med medlemsstaterne og/eller erhvervsorganisationerne. Disse 
foranstaltninger vedrører: 
• behov for modernisering af statens rolle og for at fortsætte arbejdet med henblik 
på en forenkling og på at gøre procedurerne mere transparente; 
• fremme af immateriel investering (erhvervsuddannelse, tilrettelæggelse af 
arbejdet, nye teknologier og kvalitet); 
• udvikling af industrielt samarbejde; 
• garanti for retfærdig konkurrence både på de interne og de eksterne markeder. 
Kommissionen har for nylig sendt en meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om 
en politik til forbedring af industriens konkurrenceevne til fordel for den europæiske 
kemiske industri, som søger at gøre rede for industriens vigtigste udfordringer og 
behov og definere en række aktiviteter med henblik på at fremme konkurrenceevnen. 
Blandt de aktioner, der skal udvikles af Kommissionen, industrien og/eller 
medlemsstaterne, og som stammer fra de fire prioriterede områder i den generelle 
meddelelse om industriens konkurrenceevne, er der en række foranstaltninger med 
55 
56 Se Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om det tredje flerårige program for SMVer. Del 
II.A.1 i det forklarende memorandum. 
KOM(95) 87 endelig udg. af 22.03.1995. 
17 
henblik på at forbedre og forenkle de lovgivningsmæssige rammer. Disse aktioner vil 
blive koncentreret omkring konsolidering, opdatering og/eller forenkling af de 
forskriftsmæssige rammer for kemiske stoffer og præparater. De vil omfatte 
kodificering af direktiverne om gødningsstoffer, om begrænsninger for afsætningen 
og om vaske- og rengøringsmidler, samt en bearbejdet udgave af direktivet om 
præparater og endelig en forenkling af procedurerne for anmeldelse af nye kemikalier, 
navnlig for SMV'er. 
2. Innovation og FTU 
I tilslutning til de særlige pilotaktioner, der er baseret på det tredje flerårige program 
for SMV'er, vil der under hensyntagen til den overordnede plan, der er indeholdt i det 
fjerde FTU-rammeprogram, blive udviklet en række aktioner for at hjælpe SMV'erne 
med innovation, navnlig ved at lette deres adgang til Fællesskabets FTU-programmer 
og fremme markedsorienteret, transnational teknologisk udvikling. 
For at forbedre SMV'ernes adgang til Fællesskabets FTU-programmer er det 
nødvendigt med bedre information om og fremstød for disse programmer. For at nå 
dette mål vil Kommissionen tilse, at et fremstød for Fællesskabets FTU-programmer 
i højere grad tager sigte på særhge grupper af SMV'er. Dette indebærer, at der skal 
tilrettelægges strategiske teknologiaudits for SMV'er for at opmuntre SMV'erne til at 
fremsætte forskningsforslag; disse audits skal være decentraliserede, men koordineres 
på EU-plan. Den ekspertise, man har indvundet gennem EUROMANAGEMENT-
pilotprojekter under det flerårige program for SMV'er vil blive udnyttet på permanent 
basis af CRAFT-programmets og innovationsformidlingscentrenes netværker for 
Fællesskabets FTU-politik. Disse pilotprojekter kan også tjene som model for 
medlemsstaterne, og det vil således være muligt at arbejde i retning af bedre 
koordinering af det arbejde, der gøres på nationalt plan og på EU-plan inden for 
information og rådgivende tjenester, samtidig med at man opfordrer medlemsstaterne 
til at give de foranstaltninger, de vedtager på nationalt eller regionalt plan for at 
bistå SMV'erne, en "transnational dimension". Ud over at fremme disse teknolo­
giaudits vil Kommissionen konsolidere de eksisterende midler, der er til rådighed til 
FTU-partnersøgning ved koordinering af de forskellige netværks aktiviteter 
(INNOVATION, CRAFT, BC-NET og EIC'er som first-stop-shops) og ved brug af 
online-værktøjer som CORDIS og ARCADE. 
For at forbedre SMV'ernes adgang til Fællesskabets FTU-programmer er det også 
nødvendigt yderligere at forbedre udvælgelses- og managementprocedurerne i 
Fællesskabets FTU-programmer. Der skal gennemføres en række vigtige 
foranstaltninger med henblik på at forbedre transparensen af 
udvælgelsesprocedurerne,57 gøre det lettere for SMV-eksperter at blive medlemmer 
af evalueringsudvalgene,58 forbedre informationen om resultaterne af evalueringerne 
til koordinatorerne af de pågældende projekter,59 reducere virkningen af lange 
forsinkelser i beslutningstagningen, reducere problemer i forbindelse med 
57 
58 
59 F.eks. er det i informationspakkerne siden begyndelsen af det fjerde rammeprogram forklaret, 
hvordan "den innovative karakter" defineres, og hvilke evalueringskriterier, der anvendes til 
bedømmelse af forslag, osv. 
Navnlig eksperter fra teknologicentre, som arbejder med SMVer. 
For at give de SMVer, som ikke blev udvalgt, mulighed for at forstå, hvordan de for fremtiden 
skal forbedre deres forslag. 
18 
betalingsforsinkelser,00 sikre målrettede foranstaltninger for SMV'er,01 og fremme 
SMV'ernes inddragelse som underkontrahenter i forsknings- og industri-taskforces.02 
Man vil navnlig fokusere på udviklingen af nye instrumenter til støtte for 
markedsorienteret, transnational teknologisk udvikling. Dette må ses som et svar på, 
at flertallet af de europæiske SMV'er ikke udfører langfristet forskning men snarere 
kombinerer eksisterende teknologier til at udvikle nye applikationer med et kort- eller 
mellemfristet perspektiv. Der er sket fremskridt, idet SMV'ernes adgang til EU's 
forsknings- og udviklingsprogrammer er blevet lettet ved hjælp af 
teknologistimulerende foranstaltninger for SMV'er. Imidlertid skal FTU-forslagene 
stadig befinde sig i en fase, der går forud for konkurrencen,05 samtidig med at der er 
behov for. at SMV'erne yder kortfristet udviklingsarbejde lige før det stadium, hvor 
produkter eller tjenesteydelser kan markedsføres. I tilslutning hertil bør der via EU's 
innovationsprogrammer, nationale eller regionale innovationstjenester ydes 
incitamenter, som sigter mod at støtte transnationale projekter af denne art, inkl. den 
ikke-nationale del af arbejdet. I betragtning af den stærkt konkurrenceprægede 
karakter af denne slags projekter vil tilskud ikke altid være den mest velegnede 
finansieringsmetode. For at afprøve et specifikt teknologisk udviklingsinitiativs 
gennemførlighed i en bredere kreds af SMV'er, som eventuelt senere kan inddrages 
i EU's femte rammeprogram for FTU (innovation), foreslår Kommissionen, at man 
igangsætter en eksperimentel pilotaktion for at finde frem til alternative og fornyende 
finansieringsformer for denne type FTU-projekter. I betragtning af den meget 
konkurrenceprægede art af denne type forskning har Kommissionen til hensigt at 
afprøve gennemførligheden af en støttemekanisme for initiativer, som tages i 
fællesskab af SMV'er i forskellige medlemsstater; denne mekanisme vil antage form 
af forskud, som skal betales tilbage, eller være en risikodelings-mekanisme med 
nationale agenturer, som kombinerer finansiel og teknologisk ekspertise.M Der vil 
blive fremsat forslag om aktioner på dette område som led i EU's fjerde 
rammeprogram for FTU; disse aktioner skal være i overensstemmelse med 
principperne i traktatens artikel 92 og 94 samt al relevant afledt ret. 
3. Adgang til inforrnationssarnfundet 
En væsentUg faktor for konkurrenceevnen vil være SMV'ernes fortsatte brug af 
informationsteknologien. EU's program for informationssamfundet lægger derfor stor 
vægt på at støtte SMV'erne i at få adgang til og bruge disse nye applikationer. Inden 
for rammerne af aktionsplanen for informationssamfundet har Kommissionen til 
hensigt at udvikle en række aktioner. 
60 
6! 
62 
63 
64 Navnlig ved at introducere en særlig henvisning i standardforskningskontrakten om maksimale 
betalingsfrister for underentreprenører i projekter, som modtager støtte fra Fællesskabets FTU-
program, for at undgå, at projektlederne udsættes for lange betalingsforsinkelser. Kommissionen 
vil også fremskvnde sine egne betalingsfrister (se Kommissionens henstilling om betalingsfrister 
af 1995, EFT L 127 af 10.6.1995, s. 19 og EFT C 144 af 10.6.1995, s. 3). 
Dette er siden indledningen af det fjerde rammeprogram sket ved at sikre konsekvent anvendelse 
af kriteriet om uafhængighed i den statistiske redegørelse for SMVer i Fællesskabets FTU-
programmer. 
Navnlig i projekternes indledende faser (oprettelse af prototyper, tests i marken, demonstrationer 
osv.), således at de kan drage fordel af overførslen af viden og øge deres tekniske knowhow. 
Dvs. som kræver yderligere udviklingsarbejde efter afslutningen af projektet. 
Grønbog om innovation, KOM(95) 688 endelig udg. 
19 
I betragtning af problemerne med at identificere SMV'ernes forskellige behov og for 
at undgå at udvikle initiativer baseret på teknologier snarere end på behov foreslår 
Kommissionen at iværksætte en pilotaktion for at definere; SMV'ernes prioriteter og 
finde ud af hvilke hindringer, SMV'erne støder på, når de benytter 
informationsteknologierne. Dette pilotprogram skal koordineres med Kommissionens 
bestræbelser på at mobilisere de forskellige grupper af brugere af informations- og 
kommunikationsteknologi (ICT). Desuden vil Kommissionen indlede undersøgelser for 
at vurdere, hvad overgangen til informationssamfundet betyder for SMV'erne i 
teknisk, økonomisk og social henseende. 
En af de mulige fordele ved informations- og kommunikationsteknologi består i en 
eventuel netværksbehandling eller klyngedannelse af SMV'ernes initiativer, 
uafhængig af deres geografiske beliggenhed. På basis af en pilotaktion skulle det være 
muligt for EU at vurdere de økonomiske fordele for SMV'er ved at benytte sig af 
afstands-netværksbetjening (f.eks. udveksling af aftaler, fælles specifikationer for 
produkter og tjenesteydelser og ressourcedeling). Virksomheder med erfaring inden 
for informations- og kommunikationsteknologi (f.eks. i teknologiparker) kunne danne 
eksempel. Dette pilotprogram vil blive oprettet i nær tilknytning til supplerende 
aktioner inden for dette område, idet man navnlig vil bygge på den indhøstede 
erfaring fra forskellige igangværende projekter som led i G-7-informationssamfundet. 
Kommissionen vil også stimulere udbredelsen af resultaterne af de med held 
afsluttede pilotaktioner og af bedste praksis inden for dette område, navnlig med 
hjælp afforretningsformidlere (f.eks. EIC'er, handelskamre, SMV'ernes organisationer 
og innovationsformidUngscentre) og ved hjælp af tilrettelæggelse og opfølgning af 
specifikke fora. Man vil også søge at koordinere dette arbejde med relevante aktioner 
uden for Den Europæiske Union. 
I tilslutning til gennemførelsen af handlingsprogrammet om informationssamfundet 
vil Kommissionen, som led i vurderingen af aktiviteterne under strukturfondene i 
1997, opfordre medlemsstaterne til inden for de forskellige operationelle programmer 
at prioritere hjælpen til SMV'erne med henblik på at få bedre adgang til 
informationssamfundet. Inden for rammerne afmål 2 (1997-1999) programmet vil der 
navnlig blive lagt vægt på praktiske informationsteknologiapplikationer og -
tjenesteydelser, som har vist sig at være effektive med henbhk på udvikling af 
beskæftigelsen og oprettelse af virksomheder. Passende foranstaltninger omfatter bl.a. 
bevidstgørelse om og uddannelsesaktioner for SMV'er, udbredelse af bedste praksis, 
telematikbaseret samarbejdsnetværk mellem virksomheder og forbedrede 
informationstjenester. Kommissionen har også besluttet at den reservefond, der er 
afsat til fællesskabsinitiativer, vil tildele ADAPT05 yderligere 162 mio. ECU i form 
af en række supplerende aktioner, som vedrører informationssamfundet (ADAPT-BIS). 
De transeuropæiske netværk for telekommunikation vil også yde speciel støtte til 
SMV'er, navnlig ved at stimulere udviklingen af grænseoverskridende generiske 
tjenester60 som er let tilgængelige, prismæssigt gunstige og kompatible. 
Transnationale sammenslutninger af telecom-operatorer og -formidlere (f.eks. EIC'er 
og BC-NET) vil medvirke til udviklingen af informationssamfundet ved at tilbvde 
65 
66 ADAPT er et transnationalt fællesskabsinitiativ, som specielt er udformet med henblik på at hjælpe 
arbejdsstyrken til at tilpasse sig de ændrede behov på arbejdsmarkedet. 
Dvs. interaktive netværk for multimedietjenesteydelser, som omfatter adgang til databaser, e-mail 
og filoverførsel samt videokonferencer. 
20 
SMV'erne bistand og elektroniske tjenesteydelser og til stimuleringen af nye 
arbejdsformer som f.eks. telearbejde. 
4. Faglig uddannelse og lederuddannelse for SMVer 
SMV'ernes betydning for beskæftigelse og vækst skal øges mest muligt ved at 
tilskynde dem til at investere i uddannelse.67 Europæiske SMV'ers organisationer har 
påpeget, at SMV'ernes (og deres beskæftigedes) deltagelse i europæiske programmer 
for faglig uddannelse og lederuddannelse er relativt ringe i forhold til deres betydning 
for beskæftigelsen inden for den private sektor. 
Kommissionens hvidbog om almen uddannelse og erhvervsuddannelse foreslår en 
række støtteforanstaltninger på europæisk niveau, navnlig med henblik på at bringe 
skoler og erhvervsliv nærmere hinanden og opnå ens behandling af kapitalinvestering 
og investering i uddannelse.68 
Kommissionen vil sikre, at fællesskabsstøtte inden for faglig uddannelse og 
lederuddannelse i højere grad tager sigte på SMV'er og håndværkssektoren, navnlig 
nystartede virksomheder, og yder dem en uddannelse, som er tilpasset til deres behov. 
Fællesskabsstøtte til SMV'er ydes løbende gennem Den Europæiske Socialfond (ESF), 
fællesskabsinitiativet ADAPT, LEONARDO-programmet og programmet for forskeres 
uddannelse og mobilitet.69 Det tredje flerårige program for SMV'er foreslår 
supplerende pilotprojekter, som skal hjælpe med til at identificere nye 
fremgangsmåder inden for dette område. 
Der bør i højere grad fokuseres på uddannelsesforanstaltninger til støtte for SMV'er 
med sigte på at støtte nye SMV'er i startfasen, hvilket kræver et tæt samarbejde på 
dette kritiske stadium. Uddannelse af kvindelige iværksættere kræver speciel 
opmærksomhed. Dette kan opnås både inden for de eksisterende foranstaltninger i 
de programmer, der allerede er vedtaget, og ved hjælp af nye aktioner under det 
supplerende ADAPT-program (ADAPT-BIS) og Employment-NOW-initiativer. 
Sammenslutningen af SMV'er eller SMV'ernes organisationer i de tilsynsførende 
udvalg under disse programmer vil hjælpe med til at tage hensyn til disse prioriteter. 
Ud over dette vil SMV'erne og SMV'ernes organisationer blive stimuleret til at 
forelægge projekter i forbindelse med indkaldelse af udbud under LEONARDO-
programmet, som tager sigte på at fremme erhvervsuddannelse i startfasen såvel som 
på at opmuntre kvindelige iværksættere. 
5. Tilpasning til milio- og energibesparelseskrav 
En gennemgang af det femte miljøhandlingsprogram peger på, at der specielt bør 
tages højde for SMV'ernes situation hvad angår de foranstaltninger, som sikrer 
integrationen af miljøpolitikken i andre politikker og i processen henimod en 
bæredygtig udvikling. Undersøgelser har vist, at SMV'erne er mindre bevidst om 
miljøbestemmelser end større virksomheder og er ringere stillet med hens\rn til 
adgang til oplysninger om tilgængeligheden af og omkostningerne ved 
67 
68 
69 Enhedsdokument fra Rådet og Kommissionen om beskæftigelse, SI(95) 1000 af 16.12.95, afsnit 
B, bilag 2, s. 15. 
Hvidbog om undervisning og faglig uddannelse, KOM(95) 590 endlig udg. af 29.11.1995. 
Rådets beslutning af 15. december 1994 om et særligt program under FTU, herunder 
demonstration, på området uddannelse og mobilitet for forskere (1994-1998). 
21 
miljøteknologier og -tjenester. Kommissionen vil derfor stimulere og støtte initiativer 
på følgende områder: 
• integration af bestræbelser på at undgå affald samt på affaldsbehandling og 
-håndtering i produktionsprocesser; 
• gennemgang af Environmental Management and Audit Schemes (EMAS) og 
udvikling af øko-managementsystemer for SMV'er; 
• indførelse af ren teknologi under hensyntagen til SMV'ernes særlige problemer, 
navnlig med hensyn til finansielle og tekniske hindringer;'0 
• lette udviklingen af øko-virksomheder og potentialet for jobskabelse; 
• forbedre SMV'ernes information om miljøspørgsmål og miljøbevidsthed såvel som 
om uddannelse og teknisk støtte.71 
Det nye THERMIE-program (1995-1998), som har et budget på 500 mio. ECU, yder 
finansiel støtte til projekter til gennemførelse af fornyende energiteknologier og 
aktiviteter i forbindelse hermed, herunder udbredelse af energiteknologier på 
markedet og teknologisk stimulering af SMV'er. SMV'erne vil få lettere adgang til at 
deltage i dette program, og der vil blive ydet bistand med henblik på at identificere 
deres behov, finde samarbejdspartnere og uddanne personale i nye energiteknologier. 
THERMIE-programmet suppleres af et nyt SAVE li-program (1996-2000) vedrørende 
fremme af energieffektiviteten i Fællesskabet.72 Sidstnævnte program omfatter 
finansiel støtte til ikke-teknologiske pilotprojekter, som tager sigte på at stimulere 
energieffektiviteten inden for industri og handel, navnlig til fordel for SMV'er. 
Endvidere er EU's "Vækst og miljø" pilotprojekt specielt udformet med henblik på 
virksomheder, som investerer i miljøforbedringer og aktiviteter i forbindelse hermed, 
som f.eks. energibesparelser. Som led i dette program vil EIF yde sikkerhedsstillelse 
for lånoptagelse til nedsat rente til SMV'er, som foretager tilskudsberettigede 
investeringer. 
6. Lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer 
En meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd i Cannes fokuserede på 
virkningen af lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer for beskæftigelsen og 
understregede behovet for yderligere fællesskabsinitiativer. SMV'erne spiller en 
central rolle i gennemførelsen af sådanne initiativer. Som opfølgning fastsætter 
Kommissionens meddelelse fra oktober 1995 de strategiske retningslinjer såvel som 
en metodologi for gennemførelsen af fællesskabsaktiviteter. Disse tager navnlig sigte 
på SMV'ernes særlige behov.73 
Endvidere medvirker fællesskabsinitiativerne LEADER og URBAN, som tager sigte 
på at stimulere lokal udvikling i landdistrikter og byområder, til bevarelse eller 
oprettelse af SMV'er i disse områder. Det er navnlig SMV'er inden for handel og 
håndværk, der først og fremmest tilgodeses af disse fællesskabsinitiativer. 
70 
71 
72 
73 Kommissionens meddelelse af 24.1.1996 om handlingsplanen til opfølgning af revisionen af det 
femte handlingsprogram. 
Forslag til et tredje flerårigt program for SMVer, KOM(96) 98 af 20.3.1996. 
KOM(95) 225 endelig udg. af 31.5.1995. 
EFT C 265 af 12.10.1995. 
22 
V. FREMME IVÆRKSÆTTERANDEN OG STØTTE SÆRLIGE MÅLGRUPPER 
I det politiske SMV-oplæg fra Madrid krævedes fuld anerkendelse af betydningen af, at de 
politiske beslutningstagere fremmer iværksætterånden på alle niveauer i EU. Det primære mål 
må være at genskabe og stimulere en egentlig iværksætterkultur baseret på værdier som selvtillid, 
risikovillighed og personligt engagement. Dette kræver en målrettet indsats, som skal sigte mod 
at ændre holdninger, med udgangspunkt i de almene og erhvervsmæssige uddannelsessystemer 
og dækkende forholdet mellem iværksætteren og offentlige myndigheder, finansielle institutioner 
og store virksomheder. Desuden er der behov for aktioner til at støtte særlige målgrupper, navnlig 
i betragtning af disses jobskabende potentiale. 
A. SAMORDNEDE AKTIONER 
Det politiske SMV-oplæg fra Madrid understregede nødvendigheden af at stimulere 
virksomhedskulturen og iværksætterånden på alle niveauer. Der skulle lægges særlig vægt på at 
fremme en iværksætterkultur inden for rammerne af medlemsstaternes uddannelsessystemer og 
at stimulere unge iværksættere.74 Den debat, der følger i kølvandet på offentliggørelsen af 
Kommissionens hvidbog om almen uddannelse og erhvervsuddannelse,75 vil danne grundlaget for 
en udveksling af bedste praksis inden for dette område. 
En særlig målgruppe er håndværksfagene og de små virksomheder, som har en særlig rolle at 
spille med hensyn til skabe og opretholde beskæftigelse, og dette gælder i hele EU-området. 60-
80% af de job, der er skabt inden for de seneste fem år, kan tilskrives denne kategori af 
virksomheder. Disse virksomheder har særlige behov, har medlemsstaterne udviklet specielle 
former for støtte, som varierer betydeligt fra land til land. I overensstemmelse med 
konklusionerne fra den anden europæiske konference for håndværksfagene og de små 
virksomheder i Berlin vil Kommissionen organisere et særligt forum med henblik på udveksling 
af bedste praksis vedrørende sådanne støtteordninger, herunder de institutionelle rammer herfor 
En anden vigtig målgruppe er virksomheder inden for handel og distribution. Som opfølgning af 
resultaterne af diskussionen af grønbogen omhandel og distribution, som Kommissionen påtænker 
at offentliggøre i løbet af 1996, vil Kommissionen organisere en udveksling af bedste praksis om 
særligt følsomme emner i relation til udviklingen af handel og distribution. Den vil bl.a. komme 
til at dække informationssamfundet og handelens problemer i hhv. landdistrikter og byområder. 
B. EUs BIDRAG 
Kommissionen vil iværksætte supplerende aktioner under det tredje flerårige SMV-program med 
henblik på at stimulere iværksætterånden og fremme udviklingen af håndværkssektoren og de små 
virksomheder samt virksomheder inden for handel og distribution og støtte kvindelige og unge 
iværksættere. 
Desuden vil Kommissionen fremme iværksætterånden ved hjælp af aktioner iværksat som en 
opfølgning af hvidbogen om almen uddannelse og erhvervsuddannelse. 
74 
75 Se f.eks. the Prince's Youth Business Trust (fond for unge iværksættere), som er oprettet i Det 
Forenede Kongerige. 
Kommissionens hvidbog om almen uddannelse og erhvervsuddannelse, KOM(95) 590 endelig udg. 
af29.11.95. 
23 
Desuden vil Kommissionen fremme iværksætterånden ved hjælp af aktioner iværksat 
som en opfølgning af hvidbogen om almen uddannelse og erhvervsuddannelse. 
For nylig sendte Kommissionen et forslag til Rådet og Kuropa-Parlamentet om 
gensidig anerkendelse af eksamensbeviser.7(; Formålet er at få etableret en 
mekanisme for anerkendelse af eksamensbeviser vedrørende erhvervsvirksomhed, som 
ikke er omfattet af eksisterende direktiver. Dette skulle især være til gavn for 
håndværkssektoren og de små virksomheder, idet det letter disses adgang til det 
indre marked. 
Aktionerne til fordel for kvindelige iværksættere under det tredje flerårige SMV-
program vil supplere EU-aktionerne inden for rammerne af det lokale 
beskæftigelsesinitiativ for kvinder (LEI) under Den Europæiske Socialfond, som 
senere blev forstærket ved hjælp af EU-initiativet EMPLOYMENT-NOW, der støtter 
aktioner vedrørende erhvervsuddannelse for kvindelige iværksættere i SMV'er, 
oprettelse af lokale tjenester til at støtte etableringen af nye virksomheder, 
samarbejde og sammenkobling af lokale beskæftigelsesinitiativer for kvinder og 
iværksættelse af uafhængige aktiviteter. Kommissionen vil fremme integreringen af 
samme type projekter i operationelle programmer under strukturfondene. 
K0ÎOTUSION 
Denne meddelelse om det integrerede program til fordel for SMV'er udgør en 
overordnet ramme, som skulle gøre den samlede indsats til fordel for SMV'er mere 
sammenhængende og synlig. Den præsenterer den brede vifte af fællesskabsstøttede 
foranstaltninger, som sammen med de samordnede aktioner, der iværksættes af 
medlemsstaterne, vil fremme mobiliseringen og videreudviklingen af SMV'er som en 
vigtig kilde til jobskabelse. 
Det er af afgørende betydning, at der sker en effektiv samordning. I hvor stor 
udstrækning det lykkes at gøre strategien mere synlig og opnå større offentlig 
anerkendelse af den faktiske indsats, der for øjeblikket ydes til fordel for SMV'er, 
afhænger fuldstændig af, i hvor høj grad de enkelte aktioner reelt integreres. Arbejdet 
med at samle de forskellige tråde, som SMV-politikken består af, og de forskellige 
aktioner, der gennemføres direkte af Kommissionens tjenestegrene, af 
medlemsstaterne eller af de organisationer, der repræsenterer SMV'er, gør de enkelte 
foranstaltninger som helhed langt mere effektive. 
Dette integrerede program til fordel for SMV'er er en direkte opfølgning af 
Kommissionens europæiske tillidspagt for beskæftigelse, som sigter mod fuld 
mobilisering af alle aktorer i en samlet strategi i kampen mod arbejdsløsheden.77 I 
overensstemmelse med Det Europæiske Råd i Firenze78 kræver programmet en 
integreret strategi, hvor nationale, regionale og lokale myndigheder, arbejdsmarkedets 
parter og fællesskabsinstitutionerne hver især træffer praktiske foranstaltninger til 
fremme af vækst og beskæftigelse. 
76 
77 
78 KOM(96) 22 endelig udg. af 8.2.1996. 
CSE(96) 1 af 5.6.1996. 
Formandskabets konklusioner, SN 300/96 af 22.6.1996, s. 2. 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 329 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 08 
Katalognummer : CB-CO-96-354-DA-C 
ISBN 92-78-06904-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg