A n A 
*6* KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 12.02.1997 
KOM(97) 47 endelig udg. 
Kommissionens arbejdsdokument 
Mod det femte rammeprogram: 
Videnskabelige og teknologiske 
mål 

Indledning 
INDLEDNING 
KRII ERIER FOR l JDVÆLGELSE Al« MÅL OG OMRÅDER 
PROGRAMMERNE: INDHOLD OG MÅL 
1. Indhold og organisation 
2. De videnskabelige og teknologiske mål 
Forskning i bioressourcer og økosystemer 
Udvikling af et brugervenligt informationssamfund 
Fremme af en konkurrence- og bæredygtig væksl 
Befæstelse af den europæiske forsknings internationale rolle 
Innovation og små og mellemstore virksomheders deltagelse 
Udvikling af de menneskelige ressourcer 
PROGRAMMERNE: GENNEMFØRELSE OG JURIDISKE ASPEKTER 
1. Gennemførelse 
To overordnede mål: samordning og smidighed 
Gennemførelsesmidler 
2. Juridiske aspekter 
PROGRAMMERNE: FORVALTNING 
KONKLUSION 
^ 
INDLEDNING 
Formålet med dette andet arbejdsdokument om femte rammeprogram for forskning og 
teknologisk udvikling er at komme videre til næste fase i udarbejdelsen af 
rammeprogrammet. 
I meddelelsen "Forske for Fremtiden" af 10. juli 1996 opstillede Kommissionen de 
vigtigste retningslinjer som den foreslår for femte rammeprogram. Det understregedes 
heri, at Kommissionen med det nye program ønsker at markere et brud med de 
foregående, navnlig ved en langt større koncentration af indsatsen, en mere kohærent 
og helhedspræget indfaldsvinkel og en skærpet opmærksomhed om resultat­
udnyttelsen og forvaltningsaspekterne. 
Det første arbejdsdokument af 20. november kom dernæst med nøjere redegørelser for 
og præciseringer af opbygningen og gennemførelsesmidlerne. De to dokumenter har 
allerede været genstand for en omfattende debat, som i det store og hele bekræfter, at 
de foreslåede retningslinjerer velbegrundede. 
Dette andet arbejdsdokument tager sigte på en mere detaljeret fremstilling af det 
mulige indhold i det femte rammeprogram og de videnskabelige og teknologiske mål 
for de forskellige aktiviteter, der påtænkes inden for hvert enkelt program. 
Disse mål er blandt andet blevet fastlagt på grundlag af en analyse af den 
socioøkonomiske og teknologiske situation i Europa, samt af konklusionerne fra 
evalueringen af den indsats, der er gjort under de tidligere rammeprogrammer. 
Til støtte for meddelelsen har Kommissionens tjenestegrene i særskilte dokumenter 
opstillet en række vigtige socioøkonomiske og teknologiske indikatorer og 
sammenfattet konklusionerne fra rapporterne om evalueringen af fem års EU-indsats. 
I nærværende meddelelse redegøres endvidere nærmere for de kriterier, der har ligget 
til grund for opstillingen af målsætningerne, og den indeholder nye, mere indgående 
redegørelser for gennemførelsesmetoder og for de forvaltningsmæssige og juridiske 
aspekter. 
Disse forskellige aspekter vil sammen med de finansielle aspekter blive udformede i 
det formelle forslag til femte rammeprogram, som Kommissionen regner med at 
forelægge ved udgangen af marts 1997. Dette bliver Kommissionens definitive 
forslag, hvor der navnlig vil blive taget højde for reaktionerne på nærværende 
meddelelse. 
ib 
Kriterier tor udvælgelse af mal og områder 
Det fundamentale og særegne ved EU's politik vedrørende forskning og teknologisk 
udvikling, er at tilse, at de fremskridt, der gøres inden for viden og teknologi, bliver til 
gavn for EU og EU's politik på de forskellige områder. På denne baggrund er de to 
uadskilleligt forbundne mål for denne politik: 
- i et sandt europæisk teknologisk-videnskabeligt miljø at bevare og styrke 
europæiske laboratoriers, universiteters og virksomheders forskningspotentiel, 
samt deres evne til at frembringe førsteklasses viden og teknologi, 
- at bidrage til at stille den europæiske forskningsindsats til tjeneste for EU's 
økonomiske og samfundsmæssige mål, eller sagt med andre ord, den 
europæiske forskning skal være til gavn for den almindelige europæiske 
borger og til fordel for den europæiske konkurrenceevne i global sam­
menhæng. 
Som fastlagt i EF-traktatens artikel 130 F hviler EU's politik på området forskning og 
teknologisk udvikling således på to grundlæggende principper, nemlig videnskabelig 
og teknologiske ekspertise og relevans for EU-politikkens målsætninger. 
I betragtning af denne særegenhed, og ud fra en omkostningseffektiv synsvinkel om 
optimal fordeling af de europæiske offentlige midler, bør valget af ramme­
programmets mål og aktiviteter baseres på en række klare kriterier. 
Delte krav gælder i særdeleshed for femte rammeprogram, hvor der er enighed om at 
udarbejdelsen skal ske med særlig henblik på udvælgelse af og koncentration omkring 
et begrænset antal områder og mål. Nyt i femte rammeprogram er det altså, at dets 
indhold fastlægges på grundlag af tre kriteriekategorier : 
For tydelighedens skyld redegøres der for kriterierne hver for sig, om end flere af dem er 
indbyrdes sammenhængende (f.eks.: vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse). 
Kriterier forbundet med samfundets behov 
De videnskabelige 01^ teknologiske mål skal medvirke til at nå KU's vigtigste 
sociale målsætninger, dvs. imødekomme befolkningens forventninger: 
- forbedring af beskæftigelsessituationen, 
- bedre livskvalitet og sundhed, 
- bevarelse af miljøet. 
Kriterier forbundet med den økonomiske udvikling og de videnskabelige og 
teknologiske fremtidsperspektiver 
De videnskabelige og teknologiske mål skal referere til områder: 
- som fremmer hæredygtig vækst, 
- hvor de europæiske virksomheder kan øge deres konkurrenceevne, 
- hvor der åbner sig muligheder for vigtige teknologiske fremskridt. 
Kriterier forbundet med den europæiske "merværdi" og nærhedsprincippet 
De videnskabelige og teknologiske mål er sådanne, som ikke kan nås ved en rent 
privat forskningsindsats, men som forfølges mest effektivt på europæisk plan og 
nås lettest gennem projekter, der gennemføres i denne størrelsesorden: 
- fordi dette fremstød kræver, at der nås op over en "kritisk masse" i form af 
menneskelige og økonomiske ressourcer, og en forening af komplementær 
knowhow, som findes i de forskellige lande, 
- fordi det kan yde et væsentligt bidrag til gennemførelsen af en eller flere 
fællesskabspolitikker, 
- fordi disse mål er forbundet med problemer af europæisk målestok, 
standardiseringsaspekter og udviklingen i Det Europæiske Økonomiske 
Samarbejdsområde. 
Tabel 1: Udvælgelseskriterier 
Ved at anvende disse kriterier når vi frem til: 
- seks store prioriterede områder, som beskrevet i meddelelsen "Forske for 
Fremtiden " 
- videnskabelige og teknologiske mål inden for aktiviteter, som vil kunne 
gennemføres inden for programmer, der svarer til disse prioriterede områder. 
De vil også blive anvendt under de følgende faser i udarbejdelsen af 
rammeprogrammet og vil de fortsat danne rettesnor for bestræbelserne på 
koncentration og selektivitet, når særprogrammernes og disses arbejdsprogrammers 
detaljerede indhold skal fastlægges og videre, når forslagene skal udvælges, idet de 
her kan benyttes til at sammenholde disse med målene. Endelig vil de lette 
evalueringen af programmerne selv. 
Programmerne: Indhold og mål 
I Traktaten om Den Europæiske Union er der fastsat 4 aktionsformer for 
gennemførelsen af fællesskabets politik inden for forskning og teknologisk 
udvikling . Femte rammeprogram struktureres efter denne model. I dette kapitel gøres 
der rede for, hvorledes de planlagte programmer tænkes organiseret i forhold til disse 
4 aktioner, sammen med de videnskabelige og teknologiske mål for programmernes 
aktiviteter. 
1. Struktur og indhold 
I sit første arbejdsdokument af 20. november foreslog Kommissionen at strukturere 
femte rammeprogram omkring 6 programmer svarende til de seks prioriterede 
områder, der er udpeget i meddelelsen "Forske for Fremtiden". De 3 første 
programmer ("tematiske" programmer) er programmerne for forskning og teknologisk 
udvikling, svarende til Traktatens første aktion. De 3 sidste ("tværgående" 
programmer) svarer henholdsvis til Traktatens aktion II, III og IV. 
3 "tematiske" programmer: 
"Forskning i bioressourcer og økosystemer" 
"Udvikling af et brugervenligt informationssamfund" 
"Fremme af en konkurrence- og bæredygtig vækst". 
3 "tværgående" programmer: 
"Befæstelse af den europæiske forsknings internationale rolle" 
"Innovation og små og mellemstore virksomheders deltagelse" 
"Udvikling af de menneskelige ressourcer". 
Tabel 2: De seks foreslåede programmer under rammeprogrammet 
De "tematiske" og de "tværgående" programmer er både komplementære og 
forbundne. Ud fra et ønske om størst mulig effektivitet og i overensstemmelse med 
evalueringspanelets henstillinger foreslås, at der i de "tematiske" programmer tages 
størst muligt hensyn til målene for aktion II, III og IV. De tværgående programmer 
har således som hovedopgave at sikre en samordnet gennemførelse af alle de 
aktiviteter, der har samme målsætninger, på tværs af hele rammeprogrammet. Selv om 
Aktion I: Iværksættelse af programmer for forskning, teknologisk udvikling og demonstration 
ved fremme af samarbejdet mellem virksomheder, forskningscentre og universiteter. Aktion 
II: Fremme af samarbejdet vedrørende forskning, teknologisk udvikling og demonstration [...] 
med tredjelande og internationale organisationer. Aktion III: Formidling og nyttiggørelse af 
resultaterne af aktiviteter vedrørende forskning, teknologisk udvikling og demonstration [...]. 
Aktion IV: Fremme af uddannelse og mobilitet for forskere [...]. 
de har deres egne målsætninger, vil de altså bidrage til en harmonisk gennemførelse af 
de "tematiske" programmer . 
1.1 De "tematiske" programmers indhold 
Disse programmer vil blive opbygget således at de forener viljen til at koncentrere 
indsatsen omkring et begrænset antal mål med behovet for at bibeholde og styrke det 
videnskabelige og teknologiske grundlag i EU. Med dette for øje vil de tre 
programmer for det første omfatte en række "nøgleaktioner"; for det andet en række 
generelle aktiviteter med henblik på udvikling af generiske teknologier og 
grundforskning; og for det tredje en række aktiviteter til støtte for forsknings-
infrastrukturen. 
i. "Nøgleaktioner" 
Formålet med disse aktioner er at sikre, at emner der har tilknytning til EU's vigtigste 
samfundsmæssige og økonomiske mål, fortrinsvis behandles ud fra et 
helhedssynspunkt, hvor en bred vifte af forskellige fag, teknologier og know-how 
inddrages, og hvor indsatsen koncentrerer sig om flaskehalse (del være sig 
videnskabelige, teknologiske eller samfundsøkonomiske), der stiller sig hindrende i 
vejen for de pågældende problemers løsning. Erfaringerne fra første fase af fjerde 
rammeprograms gennemførelse viser, at sådanne aktioner nemmere vil kunne 
gennemføres, hvis femte rammeprogram koncentreres omkring et begrænset antal 
programmer af større rækkevidde, og der samtidig tilrvejebringes et bedre grundlag 
for en mere sammenhængende og effektiv programforvaltning. 
Ved iværksættelsen af "nøgleaktionerne" skal erfaringerne fra fjerde rammeprograms 
"task-forces" udnyttes bedst muligt. Frem for alt skal fastlæggelsen af aktionernes 
præcise indhold og deres gennemførelse ske i endnu nærmere samarbejde med 
forskningens beslutningstagere og brugere. Hvordan dette samarbejde nærmere skal 
gennemføres undersøges for tiden, men under alle omstændigheder skal der sørges for 
en passende balance mellem leverandører og brugere af viden og teknologier. 
En del af programaktiviteterne vil blive gennemført af Det Fælles Forskningscenter (FFC). 
Som Kommissionens videnskabelige og tekniske værktøj bidrager FFC neutralt og uafhængigt 
med den fornødne ekspertise og støtte til gennemførelsen af EU's politikker. 
Et af målene er endvidere at der på de pågældende områder fremkommer et virkeligt 
integreret teknologisk-videnskabeligt miljø, ved at mobilisere offentlige og private, 
europæiske og nationale midler i samme retning. Efterhånden som nøgleaktionerne 
gennemføres, vil de medføre, at der fastlægges og lanceres vidtspændende målrettede 
projekter. 
På grundlag af en analyse af, hvilke behov der bedst kan behandles på EU-niveau, 
foreslås der 16 emner for nøgleaktioner . 
ii. Generelle aktiviteter vedrørende udvikling af generiske teknologier samt 
grundforskning 
Disse aktiviteter udgor den "klassiske" bestanddel af EU's forskningsprogrammer, og 
er særdeles omfattende, men emnerne er udsøgt meget selektivt. Disse aktiviteter vil 
blive tilrettelagt som supplement til nøgleaktionerne. De skal nemlig omfatte 
aktiviteter som enten vedrører temaer med relation til programmets mål, men som 
adskiller sig fra nøgleaktionernes, eller vedrører nøgleaktionerne, men retter sig mod 
andre aspekter af disse, f. eks. mere grundlæggende aspekter. 
De generelle aktiviteter vedrørende udvikling af generiske teknologier og 
grundforskning bliver et supplement til nøgleaktionerne, og understøtter dem også. 
Deres gennemførelse vil både bidrage til at nå programmets mål og til gennemførelsen 
af EU's politik på området forskning og teknologisk udvikling som helhed; en af deres 
hovedfunktioner skal nemlig være skal være at bidrage til at bevare og udvikle 
strømmen af idéer, viden og teknologisk kapacitet på EU-plan. 
iii. Støtte til forskningsinfrastrukturen 
På de fleste af de områder, der er omfattet af de tre programmer, kræver 
gennemførelsen af forskningsaktiviteterne forskellige former for infrastruktur, såsom 
store anlæg, netværk eller ekspertisecentre. For på en gang at øge forholdet mellem 
udbytte og omkostninger og give det europæiske forskermiljø større ensartethed og 
sammenhold, vil man i højere grad end før optimere udnyttelsen af denne infrastruktur 
i europæisk skala. 
Under beskrivelsen af de forskellige nøgleaktioner i næste kapitel begrundes forslagene med 
udgangspunkt i de udpegede kriterier. Den sammenfattende oversigt i bilag I visualiserer i 
hvilken grad hver af aktionerne opfylder de forskellige kriterier. 
1.2 De "tværgående" programmers indhold 
De "tværgående" programmer opstår, hvor EU's forskningspolitik interfererer med 
EU-politik vedrørende forbindelser med tredjelande, innovation, undervisning og 
uddannelse samt fremme af personers fri bevægelighed. Hvert af programmerne 
omfatter: 
- Aktiviteter, som har direkte forbindelse med de aktiviteter, der gennemføres i 
forbindelse med deres respektive mål inden for "tematiske" programmer.Her 
bliver navnlig tale om samordning, støtte- og ledelsesforanstaltninger. 
- Aktiviteter, som har forbindelse med de generelle mål for EU's politik inden for 
forbindelser med tredjelande, innovation og menneskelige ressourcer, og som 
ikke hører hjemme i de "tematiske" programmer. 
De to aktivitetskategorier skal gennemføres nøje samordnet både indbyrdes og med de 
tilsvarende aktiviteter i de "tematiske" programmer. 
1.3 Samordning 
Ved at mindske antallet af programmer, afskaffes en del af den administrative 
opdeling i båse, og den gælder det om ikke at reetablere. Aktiviteterne under hvert 
program vil altså i langt højere grad end før blive samordet med andre programmers 
aktiviteter. I nogle tilfælde kan der endda blive tale om en egentlig integration af 
programmerne. 
Denne arbejdsmetode er absolut påkrævet i forbindelse med aktiviteter af bred almen 
interesse og med tværfagligt indhold, og som baseres på flere programmer. Dette 
gælder således blandt andet aktiviteter under rumfartsteknologi, nøgleaktionen 
"fremtidens by" og naturligvis nøgleaktionen "Produkter, fremstillingsmetoder, 
organisation", som også har betydning for programmerne "Udvikling af et 
brugervenligt informationssamfund" og "Fremme en konkurrence- og bæredygtig 
vækst". 
I og med at demonstrationsaktiviteter og standardforberedende forskning får en større 
rolle, vil de forskellige programmers forskningsaktiviteter kunne gennemføres under 
bedre hensyntagen til brugernes og forbrugernes krav med hensyn til sikkerhed og 
kvalitet allerede i skitsefasen. 
Femte rammeprogram for FTU 
Struktur og indhold 
"BIORESSOURCER 
OG ØKOSYSTEMER" ordning foranstaltninger 
"INTERNATIONAL ROLLE" 
Nøgleaktioner 
"INFORMATIOSS 
AMFUNDET" lii'iliiMf^ 
«INNOVATION OG SMÅ 
OG MELLEMSTORE 
VIRKSOMHEDER" 
Nøgleaktioner 
"KONKURRENCE- OG 
BÆREDYGTIG VÆKST" oranmg roranstalt«l»ger 
"DE MENNESKELIGE 
RESSOURCER" 
"Tematiske" programmer "Tværgående" programmer 
Tabel 3: Foreslået struktur for det femte rammeprogram ("tematiske" og 
'tværgående" programmer; nøgleaktioner og generel udvikling af generiske 
teknologier og grundforskning) 
2. De videnskabelige og teknologiske mål 
2.1 Forskning i bioressourcer og økosystemer 
Udbygning af viden og teknologi indenfor biovidenskaber og miljø er en nødvendig 
forudsætning for gennemførelsen af Unionens politik på områder som bl.a. sundhed, 
landbrug og miljø såvel som industripolitik. 
På dette område forventes der snart at opstå en lang række nye vækst- og 
jobskabende markeder. 
For al sikre, at disse markeder udnyttes, og at borgernes livskvalitet øges mest muligt 
herved, kan Unionen støtte sig på sine stærke traditioner inden for molekylærbiologi 
og biokemi, medicinsk forskning og lægemiddelforskning, agronomi og økologi og på 
sit betydelige industrielle potentiale på disse områder. 
i. Programmets generelle mål 
Tilvejebringelse af den viden og teknologi, der behøves til 
at bevare og forbedre de europæiske borgeres livskvalitet og miljøkvaliteten i 
Europa 
at styrke den europæiske industris konkurrenceevne, navnlig inden for 
bioteknologi, sundhed, agroindustri og miljø 
at forstå og beherske problemer og udviklinger, der berører miljøet på europæisk 
og globalt plan. 
ii. De videnskabelige og teknologiske mål 
• Nogleaktioner 
Bioressourcer og økosystemer I: 
Sundhed og ernæring 
Levnedsmidlernes kvalitet er af stor betydning for de europæiske borgere, som forventer, at 
Unionen sikrer, at betingelserne herfor er til stede. På denne baggrund er formålet med 
aktionen at udvikle viden, teknologi og metoder, feks. bioteknologi, til fremstilling af 
risikofri, sunde, nærende og varierede levnedsmidler i Europa. 
Dette forudsætter først og fremmest, at der udvikles detektionstests og metoder til 
eliminering af smitsomme og giftige stoffer, og at der bl.a. forskes i epidemiologi, 
ernæringsvidenskab og -teknologi og folkesundhed. 
Begrundelse' : "kogalskaben" og stridighederne omkring genetisk modificeret soja og majs 
har anskueliggjort offentlighedens betænkeligheder ved levnedsmidlernes kvalitet og de 
samfundsmæssige aspekter ved dette problem i hele Europa. Den Europæiske Union er 
verdens største producent af levnedsmidler og drikkevarer - en sektor, der tegner sig for 
16,5% af dens industriproduktion. Ernæringens sundhedsvirkninger kan påvises hurtigt og 
sikkert ved at sammenligne kliniske og epidemiologiske data fra de forskellige europæiske 
lande. 
Biorcssourccr og økosystemer II: 
Bekæmpelse af virus- og infektionssygdomme 
På trods af lægevidenskabens fremskridt i det tyvende århundrede har vi i dag langt fra 
bekæmpet de smitsomme sygdomme, der er forårsaget af mikrober, virus, parasitter eller 
"prioner". Da Unionen har til opgave at sikre et højt sundhedsniveau i Europa, bør den 
medvirke til at bekæmpe disse sygdomme. Dette er formålet med aktionen, hvor der bl.a. skal 
sættes ind i kampen mod AIDS, bekæmpelse af de "nye plager" (hæmoragiske febre, 
sygdomme forårsaget af nye stammer eller mutanter) og udvikling af vacciner mod 
virussygdomme. Der vil blive lagt særlig vægt på forebyggelsesstrategier og de aspekter, der 
berører sundhedsvæsenet. 
Begrundelse: De smitsomme sygdomme dræber hvert år 17 mio. mennesker verden over, og 
der har i de sidste to årtier været 30 nye epidemier. Verdensmarkedet for vacciner (3 mia. 
ECU) ventes at vokse med 9,7% pr. år i de kommende år. Verdensmarkedet for vacciner til 
behandling og forebyggelse af kræft vil kunne nå op på JO mia. ECU i år 2000. 1 kraft af 
kliniske multi-cenler-undersøgelser på europæisk plan vil udviklingen af nye lægemidler 
kunne fremskyndes betydeligt, og det samme gælder godkendelse af markedsføring af disse 
nye lægemidler og dermed udnyttelsen heraf på europæisk plan. 
Bioressourcer og økosystemer III: 
Cellefabrikken 
Fremskridtene inden for biovidenskab og bioteknologi åbner store fremtidsmuligheder for 
industrien. For at hjælpe de europæiske virksomheder med at udnytte disse muligheder på det 
indre marked som led i Unionens sundheds- og miljøpolitik tager denne aktion sigte på 
udvikling af tværfaglig teknologi baseret på udnyttelse af bioressourcernes egenskaber 
(mikroorganismer, planter og dyr) på cellulært og sub-cellulært plan, bl.a. til udvikling af nye 
antibiotika og stoffer til bekæmpelse afkræft, metoder til biologisk affaldsbehandling og nye 
biologiske metoder til levnedsmiddelindustrien. 
Begrundelse: Ved hjælp af bioteknologiske metoder blev der i 1995 udviklet 280 nye 
terapeutiske stoffer. Det europæiske marked for produkter fremstillet med bioteknologiske 
metoder voksede med 30% i 1995 og kan ventes at andrage 100 mia. ECU i år 2000. 
Bioteknologien er et område, der ligger på grænsen mellem en lang række fag og 
teknologier, og hvor udviklingen hviler på en kombination af ekspertise og viden, som lettere 
kan samles på europæisk plan. Denne sektor spiller en vigtig rolle i Unionens industripolitik 
og bør anskues som et integreret hele, der bl.a. omfatter de industrielle, forskningsmæssige 
og miljømæssige aspekter. 
Udvalgte faktorer til belysning af baggrunden for aktionen, baseret på følgende tre kriterier: 
samfundsmæssigt behov, økonomiske og teknologiske fremtidsudsigter og merværdi som 
følge afhandling på europæisk plan. 
Il 
Bioressourcer og økosystemer IV: 
Forvaltning afvandressourcerne og vandets kvalitet 
Vandressourcerne, som i dag er sparsomme og truet med kvalitetsforringelse, bør forvaltes på 
en mere rationel måde. Denne aktion, der befinder sig på grænsen mellem landbrugspolitik, 
miljøpolitik og regionalpolitik, tager sigte på at tilvejebringe den nødvendige teknologi og 
viden til imødekommelse af husholdningernes, industriens og landbrugets behov. Af de 
berørte områder skal navnlig nævnes: behandlings- og rensningsteknologi; teknologi til 
kontrol med de vandførende lag og overfladevandet; overvågnings-, alarm- og 
kommunikationssystemer; teknologi til regulering afvandmagasiner samt teknologi til brug i 
aride og semi-aride egne. 
Begrundelse: 20% af overfladevandet i Unionen trues med forurening, og over 60% af 
landbrugsjorden indeholder gødningsstoffer og pesticider i et omfang, der anses for en 
trussel mod vandmiljøets kvalitet. Udgifterne til materiel og tjenesteydelser i forbindelse med 
vandforsyning kan ventes at nå op på over 30 mia. ECU i år 2000. Vand er en ressource, som 
europæerne i vid udstrækning deles om. Flere af medlemsstaterne får over 50% af deres 
vandforsyninger fra andre lande. Vandets kvalitet spiller en central rolle i Unionens 
miljøpolitik. 
Bioressourcer og økosystemer V: 
Samspillet mellem miljø og sundhed 
Miljøødelæggelser kan have betydelige konsekvenser for sundheden. Formålet med denne 
aktion er at mindske disse konsekvenser ved som udgangspunkt at søge at forstå 
mekanismerne herfor bedre. Aktionen, der skal gennemføres i samklang med Unionens 
miljøpolitiske mål, skal bl.a. omfatte epidemiologiske undersøgelser, udvikling af nye 
diagnose- og forebyggelsesmetoder og metoder til mindskelse af miljøgenerne samt behandle 
spørgsmål som f.eks. sundhedskonsekvenserne af luftforurening, tungmetaller, giftige stoffer 
og elektromagnetisk stråling samt virkningerne af gener på arbejdspladsen såvel som 
klimaændringernes indvirkning på folkesundheden. 
Begrundelse: 13% af alle tilfælde af astma og 15% af alle tilfælde af åndedrætsbesvær hos 
den europæiske bybefolkning kan formodentlig sæltes i forbindelse med luftforureningen i 
byerne. Vor øgede indsigt i hvilke konsekvenser tungmetaller (f.eks. bly) har for helbredet, 
hviler for en stor del på sammenligninger på europæisk plan. Der er behov for et objektivt 
videnskabeligt grundlag for vedtagelse af bestemmelser om nuklear og industriel sikkerhed 
og om sikkerheden ved produkter, der anvendes i private husholdninger. 
Bioressourcer og økosystemer VI: 
Nye perspektiver for landdistrikterne og kystområderne 
Landbrug og fiskeri, som er vigtige aktivitetssektorer i landdistrikter og kystområder, står 
over for gennemgribende forandringer. Det er derfor vigtigt at skabe og mobilisere den viden 
og teknologi, der behøves til at udvikle nye produktions- og driftsmodeller, der er tilpasset 
den nye fælles landbrugs- og fiskeripolitik. Aktionen skal samtidig skabe det videnskabelige 
grundlag for Fællesskabets bestemmelser på disse områder. Af de forskellige emner skal 
navnlig nævnes: nye produktions- og driftssystemer inden for landbrug, skovbrug og fiskeri, 
der tager højde for rentabilitet, bæredygtig udnyttelse af ressourcerne, produkternes kvalitet 
12 
og beskæftigelsen; non food-anvendelser af landbrugs- og fiskeriprodukter; kontrolmetoder; 
udformning af nye modeller for bæredygtig udvikling i landbrugs- og kystområder, baseret 
på de forskellige egnes særlige potentiale, differentiering af erhvervsaktiviteterne og 
arealudnyttelsen og samarbejde med de berørte befolkningsgrupper. 
Begrundelse: Landdistrikterne dækker H0% af Unionens territorium, og landbrugssektoren 
tæller næsten 7 mio. bedrifter og beskæftiger omkring 14 mio. mennesker. I fiskerisektoren 
tegner omkring 70 000 virksomheder (hovedsagelig små og mellemstore virksomheder) sig 
for en samlet omsætning på næsten 20 mia. ECU. Landbrugs- og fiskeripolitikken er fuldt ud 
integreret på europæisk plan og tegner sig for halvdelen af Unionens budget. Europa-
Parlamentet og Regionsudvalget har for nylig erklæret, at landdistrikterne skal have 
tilstrækkelige midler til, at de kan spille deres rolle i Unionen fuldt ud, i såvel geografisk som 
økonomisk henseende. 
• Generel udvikling af generiske teknologier samt grundforskning 
Arbejdet skal koncentreres om følgende prioriterede områder: 
forskning til støtte for bekæmpelsen af aldersbetingede sygdomme og 
helbredsproblemer (f.eks. Alzheimer's sygdom), degenerative sygdomme (kræft 
og sukkersyge), genetisk betingede sygdomme og sjældne sygdomme; forskning 
i genomer; neurovidenskaber 
forskning til forbedring af sundhedssystemerne, sikkerhed på arbejdspladsen og 
bekæmpelse af sundhedsproblemer forårsaget af narkotika; bioetik 
forskning til støtte for kampen mod naturkatastrofer og teknologiske risici (bl.a. 
"globale ændringer"): prognoser, forebyggelse, konsekvensvurderinger og 
afhjælpende foranstaltninger; forskning i miljøændringernes konsekvenser for 
økonomi, samfund og beskæftigelse, med sigte på en bæredygtig udvikling 
støtte til udvikling af generisk teknologi til observation af jorden, bl.a. via 
satellit, til miljøovervågning og ressourceforvaltning 
• Støtte til forskningsinfrastruktur 
støtte til optimal udnyttelse på europæisk plan af databaser og samlinger af 
biologisk materiale, centre for kliniske undersøgelser, havforskningsanlæg og 
datacentre til klimaundersøgelser. 
iii. Hensyntagen til evalueringspanelernes henstillinger 
Af evalueringspanelernes henstillinger på de berørte områder kan nævnes: 
- brugerkredse og industri bør i højere grad inddrages (bioteknologi) 
- "bæredygtighed" og forbrugernes forventninger skal have større vægt (landbrug og 
fiskeri) 
- aktionerne skal i højere grad orienteres mod brugernes behov og udformes i 
overensstemmelse med de politiske målsætninger på kort og mellemlangt sigt (miljø). 
13 
2.2 UDVIKLING AF ET BRUGERVENLIGT INFORMATIONSSAMFUND 
Opbygningen af informationssamfundet kan bidrage afgørende at sætte gang i 
væksten igen og skabe nye former for beskæftigelse i EU. Udviklingen og 
anvendelsen af informations- og kommunikationsteknologi vil medføre skabelse af 
flere millioner nye arbejdspladser i Europa. 
Den skarpe internationale konkurrence og interessen i at udnytte den rigdom, som 
ligger i Europas kulturelle mangfoldighed, må få EU til at udvikle de teknologier, 
der giver Unionen mulighed for at skabe sin egen brugervenlige udgave af 
informationssamfundet. 
Informationssamfundet forer fundamentale erhvervs- og samfundsmæssige 
ændringer med sig: borgere og virksomheder får utallige muligheder for nye 
aktiviteter inden for handel, manuelt arbejde, transport, uddannelse, sundhed og 
kultur. Samtidig gennemtrænger informationssamfundets teknik alle former for 
erhvervsaktivitet og alle dele af samfundet. Dens økonomiske og sociale virkninger 
rækker langt ud over de brancher, som direkte leverer udstyr og tjenester på 
informations- og kommunikationsområdet. Alt i alt yder informationssamfundets 
teknologier et afgørende bidrag til nøgleaktionerne i de to andre tematiske 
programmer. 
i. Programmets generelle mål 
Del bliver ikke muligt at realisere alle informationssamfundets muligheder med basis i 
de nuværende systemer og teknologier. Alle de nye brugerprogrammer er betinget af, 
at der hele tiden gøres fremskridt med de afgørende teknologier, som for eksempel 
mikroelektronikken. Der er altså brug for en vedholdende indsats for forskning, 
teknologisk udvikling og ibrugtagning af teknologierne, og dertil kræves et integreret 
helhedsprogram, som hænger sammen med EU's politikker. Målet for dette program 
bør være at støtte muligheden for at varer, tjenesteydelser og processer, som 
informationssamfundets teknologier gør mulige, kan bidrage til, at målene for EU's 
politikker nås ved at: 
- skabe nye arbejdspladser og styrke virksomhedernes konkurrenceevne 
- stimulere udviklingen af nye markeder og tjenester af almen interesse og styrke 
borgernes rolle i samfundet 
- forbedre Europas tiltrækningskraft som lokaliseringsmulighed for investeringer, 
forskning og innovation ved at styrke EU's videnskabelige og teknologiske basis 
med det formål at øge konkurrenceevnen på verdensplan. 
14 
Hvis mulighederne i et sådant program skal udnyttes til bunds, må man uden at 
glemme hensynet til omkostningseffektiviteten undersøge behovene for tilgænge­
lighed og interoperabilitet på alle niveauer - fra teknologier og redskaber til systemer 
og brugerprogrammer. 
Når programmets struktur fastlægges, skal der tages hensyn til: 
- forbindelserne mellem brugerprogrammer og teknologier for at afspejle dels den 
komplekse dynamik i en fornyelsesproces, der har efterspørgslen som drivkraft og 
teknologien som styringsmiddel, dels brugerprogrammernes betydning som middel 
til at vejlede forskningen, afprøve dens resultater og stimulere ibrugtagningen af ny 
teknologi, idet bruger-leverandør-koblingen, som er et kernepunkt i al innovation, 
stimuleres. 
- behovet for tværfaglighed. 
På dette punkt opnås den bedste struktur ved at samle de brugerprogrammer og 
teknologier, der har den største indbyrdes berøringsflade eller er mest afhængige af 
hinanden, og ved at integrere forskning og ibrugtagning af teknologi. Disse 
betragtninger fører frem til et program med fire tæt samordnede nøgleaktioner, der 
understøttes af et sæt grundforskningsaktiviteter. 
ii. Videnskabelige og teknologiske mål 
• Nøgleaktioner 
Informationssamfundet I: 
tjenester for borgerne 
Udformningen af informationssamfundets teknologier skal modsvare brugernes og 
forbrugernes forventninger og behov og nødvendigheden af at give borgerne adgang til 
tjenester al almen interesse af høj kvalitet og til den bedst mulige pris. Denne nøgleaktion 
skal især beskæftige sig med brugerprogrammernes interoperabilitet og først og fremmest 
dække følgende fem områder: uddannelse og undervisning, sundhed og ældre mennesker, 
offentlig forvaltning, miljø samt transport. Særlig opmærksomhed vil blive viet til integration 
af disse brugerprogrammer og afprøvning af dem i lokaliteter, byer eller regioner med 
digitaliserede centraler. På området uddannelse og undervisning vil der blive lagt vægt på 
anvendelse af multimediebrugerprogrammer, på nye undervisningsmetoder med anvendelse 
af simulering og virtual reality samt på udvikling af brugerprogrammer, der bygger på 
bredbåndskommunikation. På området sundhed og ældre mennesker vil der især blive lagt 
vægt på systemer for medicinsk informatik, sikre højhastighedsnet i sundhedsvæsnet, 
avancerede grænseflader og telesystemer til integration af ældre og handicappede i 
samfundslivet. Den offentlige forvaltnings opgaver kunne lettes ved at give borgere og 
virksomheder bedre adgang til offentlige serviceydelser ved hjælp af brugerprogrammer af 
typen 'stat og kommune on-line'. På miljøbeskyttelsesområdet vil der først og fremmest 
blive lagt vægt på at udvikle telematiksystemer inden for overvågning, analyse og alarm, 
herunder både systemer til brug for borgerne og for miljøforvaltningsinstanserne. Hvad 
endelig angår transportområdet bør der udvikles de avancerede telematiksystemer, som der er 
behov for til forvaltning og til teleydelser. 
15 
Begrundelse: EU-landene står alle over for den udfordring at forbedre kvaliteten af deres 
teletjenester af almen interesse, uden at omkostningerne bliver ustyrlige. Dertil kommer, at 
der vil opstå store erhvervs- og beskæftigelsesmuligheder i disse sektorer, efterhånden som 
informationssamfundet dukker frem. Man regner således med, at der ved århundredeskiftet 
vil være tilsluttet tre gange så mange hjem til de elektroniske informationsnet i verden som i 
1996, i alt 100 millioner og heraf 30 millioner i Europa. Om ti år udgør omsætningen med 
informationssamfundets brugerprogrammer sandsynligvis flere snese milliarder ECU om 
året, feks.: 15 milliarder for brugerprogrammer i sundhedssektoren, 10 milliarder for 
uddannelse og undervisning, H milliarder alene for vejtelematik eller 5 milliarder på 
miljøområdet. Informationssamfundets anvendelsesområder er tværnationale af natur og 
omfattet af EA)-politikker. Ved at gennemføre aktiviteter på europæisk niveau kan man 
bidrage til den nødvendige modernisering af de berørte sektorer, sikre tjenesternes 
interoperabilitet og udstyrets kompatibilitet og udnytte Europas sproglige og kulturelle 
mangfoldighed. 
Informationssamfundet II: 
elektronisk handel og nye arbejdsmetoder 
Etableringen af det indre marked og af økonomi- og møntunionen (ØMU'en) er to af EU's 
hovedinteresser. Målene for denne aktion skal være at bidrage til, at disse to elementer kan 
fungere effektivt, herunder ved hjælp af moderne statistiksystemer, og at give de europæiske 
virksomheder, ikke mindst de små og mellemstore, bedre muligheder for at finde indpas i 
verdensøkonomien. Der skal især arbejdes på at effektivisere handelen med varer og 
tjenesteydelser. Eksempler på temaer: forvaltningssystemer for leverandører og forbrugere; 
informations- og netsikkerhed; tekniske midler til autentificering, til beskyttelse af 
ejendomsrettighederne og af indholdets integritet samt interoperable betalingssystemer; 
metoder, der på en gang giver mulighed fleksibelt arbejde, mobilarbejde og distancearbejde 
for den enkelte borger og arbejdsmetoder for gruppesamarbejde. 
Begrundelse: / år 2005 formodes det, at en tredjedel af alle verdens bankforretninger vil 
blive udført elektronisk. I år 2000 vil antallet af "distancearbejdere " i EU antagelig nå op 
imod 10 millioner, mens op imod 40% af virksomhederne vil benytte sig af elektronisk 
handel. Det europæiske marked for teletjenester på handelsområdet forventes at nå op på 11 
milliarder ECU i 2004. De forandringer, som kommunikations- og informationsteknologien 
fører med sig, berører langt mere end den enkelte virksomhed eller erhvervsgren og rækker 
sågar videre end de enkelte nationale økonomier. De udfolder sig på verdensplan, og hvis 
man vil, at EU skal kunne udnytte sine muligheder som verdens førende marked, må der 
nødvendigvis gøres en indsats på europæisk plan. 
Informationssamfundet III: multimediernes indhold 
Større kreativitet og øget brug af multimediernes indhold er to hovedingredienser i 
informationssamfundets fulde udfoldelse - elementer, som bidrager til at styrke udfoldelsen 
af den kulturelle og sproglige mangfoldighed. Formålet med denne nøgleaktion skulle være 
at udvikle nye former for indhold i multimedierne og nye værktøjer til bearbejdning og 
strukturering af indholdet. Aktionen samler sig om tre hovedakser: interaktiv elektronisk 
publicering med nye metoder til fremstilling og strukturering af publikationer og 
personaliseret informationsformidling samt tilgængeliggørelse af kulturelle værdier, f.eks. 
via elektroniske biblioteker og virtuelle museer; nye sprogteknologier, som hjælper med til at 
gøre informations- og kommunikationssystemerne mere brugervenlige; avancerede 
adgangssystemer med filtrering og analyser af informationerne, så det bliver lettere at 
beherske informationseksplosionen og bruge multimediernes indhold, ikke mindst ind for 
geografiske og statistiske informationssystemer. 
Begrundelse: lu-hverv, der er knyttet til systemernes og informations- og 
kommunkationsnettenes indhold, har en omsætning på 150 milliarder ECU om året i EU. 
Sektoren beskæftiger 2,1 millioner mennesker på fuld tid. 1 de kommende ti år vil der 
antagelig blive skabt endnu en million arbejdspladser. Selv om praktisk talt al den 
information, der cirkulerer på Internettet i dag er på engelsk har halvdelen af nettets brugere 
i. dag ikke engelsk som modersmål. Udnyttelsen af Europas sproglige og kulturelle 
mangfoldighed er et hovedelement i EU's uddannelses-, medie- og kulturpolitik. 
Informationssamfundet IV: 
vigtige teknologier og infrastrukturer 
For at etablere et informationssamfund i europæisk skala er det nødvendigt at stimulere 
frembringelsen af en særlig høj kvalitet i informationssamfundets nøgleteknologier, 
fremskynde ibrugtagningen af dem og udvide deres anvendelsesområde. Det gælder f.eks.: 
informatik-, kommunikations- og netteknologier, herunder arkitekturer, protokoller og 
metodologier samt disses ibrugtagning og anvendelse; programmel- og systemteknologi og -
konstruktion; mobil- og personkominunikationssystemer, herunder især de satellilforbundne; 
grænsellader, der udnytter liere sanser; periferiudstyr, f.eks. Hade skærme; mikrosystemer; 
mikroelektronik (teknologi, kompetencer, udstyr og materialer, som er nødvendige til 
kredsløbsdesign og applikationsudvikling). 
Begrundelse: Fra 1995 til 1996 voksede verdensmarkedet for informationssamfundets 
teknologier med 11%, mere end et hvilket som helst andet område af økonomien. Markedet 
var i 1995 på 304 milliarder ECU. Investeringerne i forskning og udvikling forventes at nå 
op over 20 milliarder ECU frem til 1998. Cirka 40-50% af prisen på en moderne 
flyvemaskine skyldes materiel og programmel til luftfartselektronik. Over 15% af prisen på 
en bil skyldes elektronikken. 
• Generel udvikling af generiske teknologier samt grundforskning 
Aktiviteterne under dette afsnit skal sigte mod at fastholde en samlet '"vision" for 
nøgleaktionerne og sikre idéstrømmen mellem laboratorierne og industrien. 
Indsatsen vil blive koncentreret om følgende områder: 
- Teknologier til repræsentation, frembringelse og manipulation af viden. 
- Teknologier til tidstro simulering og visualisering i stor skala og teknologier til 
'virtuel tilstedeværelse'. 
- Kvanteteknologi, fotonteknologi, bioelektronisk teknologi og værktøj til 
integration i meget stor skala; ultrahøjtydende informatik og superintelligente net. 
• Støtte til forskningsinfrastruktur 
- Støtte til avancerede elektroniske høj hastighedsnet til forskningsbrug. Disse net vil 
være nyttige for alle programmerne. 
17 
iii. Hensyntagen til evalueringspanelernes henstillinger: 
Af evalueringspanelernes henstillinger på de berørte områder kan nævnes:: 
- De hidtige tre programmer vedrørende telematiske brugerprogrammer, avanceret 
kommunikationsteknologi og informationsteknologi bør samles i et enkelt program 
(fælles konklusion fra de tre programmers evalucringspancler). 
- Telematikken bør koncentreres om de fremspirende sektorer og sektorer af særlig 
økonomisk og samfundsmæssig interesse, som for eksempel dem, der er forbundet 
med informationssamfundet (telematiske brugerprogrammer). 
- Støtten til udvikling af interaktive multimedietjenester bør øges (avanceret 
kommunikationsteknologi). 
2.3 Fremme af en konkurrence- og bæredygtig vækst 
For EU er styrkelse af virksomhedernes konkurrenceevne og gennemførelse af en 
model for h ære dygtig udvikling lo uadskillelige og komplementære mål, idet 
konkurrencedygtige produkter og fremstillingsmetoder på morgendagens marked 
også bliver "rene " og "intelligente " produkter og fremstillingsmetoder. 
Udarbejdelse, udvikling, spredning og anvendelse af den viden og teknologi, der er 
nødvendig for at nå disse mål, er af afgørende betydning for gennemførelsen af EU's 
industripolitik og politik på mange andre områder, bl.a. transport og energi. 
Målsætningen om en konkurrence- og bæredygtig vækst skal også gå på 
byområderne, der er rammen for de fleste europæiske borgeres aktivitet og liv. 
i. Programmets generelle mål 
Frembringelse af viden og teknologi, som kan bidrage til vækstforbedring og 
jobskabelse i Europa ved at bidrage til udvikling af 
- "rene" og "intelligente" produkter og fremstillingsmetoder, der skal styrke 
europæisk industris konkurrenceevne, og som giver virksomhederne anledning til 
at foretage de nødvendige justeringer i deres aktiviteter, 
- økonomiske, sikre og miljøvenlige transportsystemer, 
- energisystemer og -tjenester, der sikrer sikker forsyning og bæredygtig udnyttelse. 
ii. De videnskabelige og teknologiske mål 
• Nøgleaktioner 
Konkurrence- og bæredygtig vækst I: 
Produkter, fremstillingsmetoder, organisation 
For at kunne styrke deres stilling i den hårdere internationale konkurrence skal europæisk 
industri og europæiske virksomheder kunne markedsføre nye produkter og tjenester og 
udvikle nye produktions- og fremstillingsmetoder. Indsatsen drejer sig især om udarbejdelse, 
udvikling og integrering af ny teknologi vedrørende konstruktion, fremstilling, kontrol og 
produktion: mikroteknik og mikrosystemer; informationssamfundsteknologi til "intelligent" 
fremstilling, herunder fleksible fabrikationssystemer og systemer for fleksibel håndtering af 
forsyningskæder, indkapslede systemer og teletjenester til drift og vedligeholdelse og 
teknologi vedrørende simulation og kooperativt arbejde; teknologi til begrænsning og 
anvendelse af ressourcer og spildevand, genanvendelse af affald og udvikling af rene 
produkter, med udgangspunkt i konceptet "livscyklusanalyse"; nye metoder til organisering 
af produktion og arbejde og til udnyttelse af kvalifikationer. 
Begrundelse: Industrimarkedet og de dertil knyttede tjenesteydelser i EU anslås til 4 500 
mia. ECU om året. 2 mio. virksomheder (99% med under 500 ansatte) arbejder i denne 
sektor og beskæftiger 40 mio. ansatte. Markedet for miljøbeskyttelsesprodukter forventes at 
stige fra 50 til 100 % inden år 2000. Anvendelse af fleksible fabrikationssystemer og 
produkter fra rene fremstillingsmetoder kan på et eller andet tidspunkt resultere i, at både 
industriens energiforbrug og den tid, der går til produkternes markedsføring, reduceres med 
50%. Ud over omkostningsdeling fremmer kooperativ forskning udarbejdelse og vedtagelse 
afstandarder, der er nødvendigefor, at det indre marked kan fungere. 
Konkurrence- og bæredygtig vækst II : 
Bæredygtig og intermodal mobilitet 
I el integreret europæisk omrade vil mobiliteten for enkeltpersoner og varer nødvendigvis 
vokse væsentligt. Den skal kunne sikres effektivt uden at skade miljøet, ved at mindske de 
omkostninger, der bl.a. er forbundet med trafikpropper og ulykker. I krydsningspunktet 
mellem transportpolitikken, miljøpolitikken og regionalpolitikken har denne aktion til formål 
at bidrage hertil ved at fremme et sikkert, intelligent og interoperabelt land-, luft- og 
søtransportsystem for personer og varer, som i vid udstrækning er intermodalt på europæisk 
plan. Dette forudsætter bl.a. udvikling af systemer til rationel styring af trafikken, herunder 
satellitbaserede positioneringssystemer af anden generation; forskning i infrastruktur, 
tilgængelighed og integration mellem egnsudviklingspolitikken og transportpolitikken; 
udarbejdelse af socioøkonomiske scenarier. 
Begrundelse: Efterspørgslen efter varetransport inden for EU blev fordoblet fra 1975 til 
1995 og bliver sandsynligvis yderligere fordoblet inden 2025. EU's omkostninger ved 
overbelastning af vejene er 120 mia. ECU om året, og de samlede omkostninger ved 
transporlens "indirekte virkninger" anslås til 250 mia. ECU. Da udvikling af el intermodalt 
transportsystem er tæt knyttet til den politik for store transeuropæiske transportnet, som EU 
fører i forlængelse af hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, og i høj grad 
afhænger af de mange små og mellemstore virksomheder i denne sektor, er en sådan 
udvikling kun realistisk udfra en europæisk synsvinkel. 
Konkurrence- og bæredygtig vækst III 
Nye perspektiver for luftfartsindustrien 
Luftfartsindustrien er et af de områder, hvor den europæiske industri har haft størst succes, og 
udgør et væsentligt eksportområde for EU. Formålet med denne aktion er at hjælpe EU til at 
opretholde og styrke sin position på dette område gennem bedre kontrol over avanceret 
teknologi. Den vil bl.a. omfatte ny teknologi vedrørende dels integreret konstruktion og 
fabrikation, dels mindskelse af energiforbrug, emission og støj for forskellige flykoncepter, 
herunder demonstrationsaktiviteter om disse emner; teknologisk og økonomisk 
gennemførlighed af koncepterne for fly af den nye generation. 
20 
Begrundelse: Flytrafikken forventes at blive fordoblet inden år 2000. og 15 000 nye fly 
forventes fremstillet inden år 2000. Europæisk flyindustri eksporterer to tredjedele af sin 
produktion, og dens resultater afhænger direkte af produkternes kvalitet og konkurrenceevne. 
De europæiske virksomheder begyndte at erobre nye markeder, da de sluttede sig sammen og 
skabte Airbus for 25 år .siden. Det i øjeblikket konstaterede samarbejde mellem de 
amerikanske flyselskaber, der får betydelig statsstøtte, bør tilskynde europæerne til at 
investere endnu mere i forskning på dette område. 
Konkurrence- og bæredygtig vækst IV: 
Havteknologi 
Havet, der på alle sider omgiver Europa og har spillet en væsentlig rolle i vort kontinents 
historie, giver EU store økonomiske, sociale og teknologiske udfordringer. Formålet med 
denne aktion er at fremme udvikling og integrering af specifik viden og teknologi, der giver 
BU mulighed for fuldt ud at udnytte havets potentiel som støtte for en egentlig "europæisk 
havpolitik". Indsatsen centreres om den teknologi, der er nødvendig for at styrke europæisk 
konkurrenceevne inden for de nævnte områder: teknologi til udvikling af avancerede skibe, 
der er miljøvenlige, sikre og effektive; til udnyttelse af havet om økonomisk transportsted for 
varer og personer (avancerede havneinfrastruktur; regionale søtransportsystemer); og til 
rationel og bæredygtig udnyttelse af det som kilde til energi- og mineralressourcer (offshorc-
og undervandsteknologi). 
Begrundelse: EU har 90 000 km kyst, og 47% af dens indbyggere bor mindre end 50 km fra 
havet. 90% af EU's udenrigshandel transporteres til søs. Mellem 3 og 5% af EU's BNP 
skabes direkte af havrelaterede industrier og tjenester, og de maritime erhverv beskæftiger 
over 2,5 millioner mennesker i EU. På havet mødes EU's politik for industri, miljø, fiskeri, 
forskning og energi og indgår i adskillige internationale aftaler, som EU er interesseret i at 
tilslutte sig. 
Konkurrence- og bæredygtig vækst V: 
Avancerede energisystemer og -tjenester 
FIJ står over for en stor udfordring i forbindelse med den stigning, der kan forventes i 
energibehovet, og nødvendigheden af at opfylde det uden fare for miljøet. Denne aktion, som 
er meget markedsbehovsorienteret, vil som mål have at hjælpe EU med at tage denne 
udfordring op, gennem udformning og udvikling af avancerede energisystemer og -tjenester, 
der er effektive både på produktions- og forbrugsplan, og det muligt i væsentlig grad at 
reducere emissionerne af C02 og andre drivhusgasser. Arbejdet vedrører de vigtigste nye og 
vedvarende energikilder og deres integrering i decentraliserede systemer; teknologi til 
oplagring og transport af energi: teknologi til ren udnyttelse af fossil energi og rationel 
udnyttelse af energi; teknologi til udnyttelse af kontrolleret termonuklear fusion (f.eks. i 
forbindelse med projektet om den internationale forsøgsreaktor ITER); undersøgelse af 
interaktioner mellem økonomi/miljø/energi. 
Begrundelse: Europas samlede energiforbrug forventes at stige med 20%> inden år 2020, og 
den tilsvarende C02-produktion stiger dermed med 14%>, hvis der ikke træffes særlige 
foranstaltninger. Verdensmarkedet for energiteknologi forventes om nogle år at udgøre over 
800 mia. ECU om året. 1 Kommissionens hvidbog om vedvarende energikilder foreslås som 
mål en fordobling af denne teknologis andel i EU's samlede energiforsyning, således at den 
når op på 12% i 2005. EU's energipolitik er haseret på diversificering af kilderne og 
21 
opretholdelse af en varieret teknologisk kapacitet, der er lettere at udvikle gennem europæisk 
samarbejde. 
Konkurrence- og bæredygtig vækst V: 
Fremtidens by 
Bymiljøet er rammen om de flere europæeres aktivitet og skal rumme en væsentlig del af de 
nye økonomiske og samfundsmæssige udvikling, men det forværrer også de dermed 
forbundne problemer. En harmonisk udvikling af bymiljøet skal gribes an ud fra en global og 
fornyende synsvinkel på grundlag af avancerede modeller for organisering af byområder og 
på en sådan måde, at arven fra fortiden (f.eks. kulturarven), genoprettelse af den sociale 
balance (f.eks. mere sikre byer) og udvikling hen imod en økonomi med "merværdi" forenes. 
Indsatsen tager først og fremmest sigte på teknologi til integreret styring af transport (jf. 
nøgleaktionen "vedvarende og intermodal mobilitet"), energi (bl.a. i bygninger) (jf. 
nøgleaktionen "avancerede energisystemer og -tjenester), teknologi til økonomisk og 
bæredygtigt byggeri samt den nødvendige teknologi til udvikling af økonomiske, rene, sikre 
og intelligente biler og en demonstration af disse i byområder (f.eks. emissionsfrie biler). 
Begrundelse: 80%> europæere bor i dag i byer, hvor størstedelen af medlemsstaternes 
økonomiske aktivitet er koncentreret. Omkostningerne ved nedslidningen af den europæiske 
kulturarv anslås til over 14 mia. ECU om året. Byen har haft en nøglebetydning i Europas 
historie og bidrager i dag væsentligt til den europæiske integration gennem oprettelse af 
netværkfor samarbejde og udveksling mellem store regionale centre (Eurocities osv.). 
• Almindelige aktiviteter til udvikling af generisk teknologi og 
grundforskning 
Indsatsen vil bl.a. blive koncentreret om følgende prioritetsområder: 
forskning til støtte for udformning af nye materialer til industrien og 
fremstillingsmetoderne herfor: meget varmebestandige materialer (til f.eks. 
fremstilling af energi og motorer); lette materialer (til transportmidler og byggeri); 
funktionsmaterialer (optoelektroniske materialer, biomaterialcr, sensorer), der er 
konstrueret og udviklet med henblik på nem genanvendelse; nye materialer og 
produktionsteknikker inden for kul og stål 
prækompetitiv forskning til støtte for standardisering og bekæmpelse af 
forfalskninger samt produkt- og servicekvalitet; udvikling af 
præcisionsmåleinstrumenter; 
forskning til støtte for nuklear sikkerhed: arbejde inden for 
kernebrændselscyklus, oplagring og oparbejdning af affald; kontrol med fissile 
materialer; virkninger af ioniserende stråling samt til støtte for nye koncepter for 
systemer med indbygget sikkerhed; 
6 Med henblik på en øget gennemførelse inden for rammeprogrammet af de aktiviteter, som for tiden 
gennemføres på grundlag af EKSF-traktaten, der udløber i 2002. 
22 
• Støtte til forskningsinfrastruktur 
støtte til optimal udnyttelse på europæisk plan af regnecentraler til industriel 
forskning, store vindtunneller, specialiserede databaser, prøve- og testlaboratorier. 
iii. Hensyntagen til evalueringspanelernes henstillinger 
Af evalueringspanelernes henstillinger på de berørte områder kan nævnes:: 
Der skal anvendes en metode, der kombinerer en "specifik" koncentrering om et 
begrænset antal emner og den "generelle" støtte til generisk teknologi 
(industriel teknologi). 
Der skal i højere grad sæltes ind på foranstaltninger med sigte på brugerbehov 
og brugerprogrammer (ikke-nuklear energi). 
Der skal opretholdes en rimelig kombination af teknologisk forskning og 
forskning i transportpolitik (transport). 
23 
2.4. BEFÆSTELSE AF DEN EUROPÆISKE FORSKNINGS INTERNATIONALE ROLLE 
/ en verden, hvor økonomien, problemerne og alt, hvad der står på spil, får mere og 
mere global karakter, er det internationale samarbejde blevet et vigtigt led i EU's 
forskningspolitik. 
Det skal yde et væsentligt bidrag til gennemførelsen af EU's udenrigspolitik - hvor 
forholdet til de øst- og centraleuropæiske lande, der søger medlemsskab, kommer i 
første række - og styrke Unionens rolle på verdensscenen 
Det videnskabelige og teknologiske samarbejde skal desuden hjælpe EU til at 
etablere erhvervsmæssigt samarbejde og erobre nye markeder. 
i. Programmets generelle mål 
Til støtte for gennemførelsen af EU's udenrigspolitik og med henblik på udvidelsen 
med nye medlemsstater sigtes der mod følgende generelle mål for programmet: 
- at fremme videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem organisationer og 
forskere fra tredjelande og EU, som kan give i væsentligt og afbalanceret udbytte 
for begge parter (samarbejde med "gensidigt udbytte"); 
- at lette europæiske laboratoriers og virksomheders adgang til videnskabelige 
informationer, der foreligger uden for EU, men har EU's interesse 
- at styrke europæisk industris konkurrenceevne og forberede dennes tilstedeværelse 
på nye markeder og at hjælpe europæiske forskere med at indsamle oplysninger om 
forskningskapacitet, -aktiviteter og -prioriteter uden for EU. 
ii. Specifikke mål 
EU's politik for internationalt videnskabeligt og teknologisk samarbejde føres med 
henblik på både samarbejde og konkurrence. Skønt grundlæggende baseret på 
princippet om gensidigt udbytte, bør samarbejdet med de forskellige landegrupper 
også gennemføres med en række specifikke mål: 
24 
- Associerede lande i Øst- og Centraleuropa: Disse lande forberedes på medlemsskab af 
EAJ ved bevarelse og styrkelse af deres forskningskapacitet og ved orientering af denne 
mod landenes økonomiske og samfundsmæssige behov. 
- Tredjelande i Middelhavsområdet: Der ydes hjælp til at videreudvikle det videnskabelige 
og teknologiske samarbejde til støtte for "Euro-Middelhavs-partnerskabet" samt bistand 
til økonomisk 'take-off, social udvikling og udvikling af nye markeder i disse lande. 
- Ikke-associerede lande i Øst- og Centraleuropa: Disse lande støttes i deres bestræbelser 
på at stabilisere deres menneskelige ressourcer på forskningsområdet og på at mobilisere 
deres videnskabelige og teknologiske kapacitet til gavn for deres økonomiske og sociale 
udvikling. 
Nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen: Disse landes menneskelige 
ibrskningspolentiel slabiliseres, og de hjælpes til at orientere deres forskningskapacitet 
mod modernisering af deres økonomi og løsning af deres problemer på områderne miljø, 
sundhed, transport, kommunikation og nuklear sikkerhed. 
- Industrilande: Europæiske forskere skaffes adgang til disse landes viden og knowhow for 
at hæve niveauet af deres indsats. 
- Lande med vækstøkonomier: Der udvikles et videnskabeligt og teknologisk samarbejde, 
som letter europæiske virksomheders adgang til disse stærkt voksende markeder. 
- Udviklingslande: Disse landes forskere knyttes til frembringelsen af særlig videnskabelig 
viden og teknologi, der egner sig til at bidrage til løsningen af deres udviklingsproblemer. 
Det internationale videnskabelige og teknologiske samarbejde skal gennemføres, når 
der foreligger samarbejdsaftaler og på grundlag af disses indhold. Samarbejdet vil 
antage to former: dels deltager organisationer fra tredjelande i andre programmer, dels 
gennemføres samarbejdet som aktiviteter under programmet for internationalt 
samarbejde. Inden for disse to hovedtyper vil der være forskellige samarbejdsformer, 
alt efter hvilke lande, hvilke aktivitetstyper og hvilke finansieringskilder der er tale 
om. 
• Organisationer fra tredjelande som programdeltagere 
Der sondres mellem fire tænkelige situationer: 
- fuld tilknytning til rammeprogrammet (visse ansøgerlande, der vælger denne 
mulighed , især øst- og centraleuropæiske lande); tredjelande i EØS (Det Europæiske 
En anden mulighed er deltagelse 'program for program' 
25 
Økonomiske Samarbejdsområde) og Israel : Disse lande kan deltage på lignende vilkår 
som medlemsstaterne, men de nærmere vilkår for øst- og centraleuropæiske landes 
deltagelse er endnu ikke fuldt klarlagt. PHARE-programmets fond for teknisk bistand 
til de øst- og centraleuropæiske lande kan eventuelt benyttes til at støtte deres 
deltagelse efter fondens egne regler for anvendelse af midlerne. 
- Deltagelse i programmer, der er åbne for tredjelande på grundlag af bilaterale eller 
multilaterale samarbejdsaftaler (visse industrialiserede tredjelande og "nye 
vækstlande"). Disse lande deltager projekt for projekt (uden finansiering fra 
rammeprogrammet til tredjelandspartneren). Der vil blive truffet foranstaltninger til at 
lette rammeprogrammets tilgængelighed for "nye vækstlande". 
- Deltagelse i programmer, der er åbne for tredjelande uden særlige samarbejdsaftaler 
(hovedsagelig ost- og centraleuropæiske lande, der ikke er tilknyttet 
rammeprogrammet, nye uafhængige stater i Europa og tredjelande i 
Middelhavsområdet). Deltagelsen er begrundet i den intense politiske dialog med disse 
lande, og den skal foregå projekt for projekt og i princippet finansieres af tredjelandene 
selv. Mulighederne for at yde støtte fra PHARE-, TACIS- (for de nye uafhængige 
stater) og MEDA- (for Middelhavslandene) programmernes fonde kunne også her 
undersøges. 
- Deltagelse i projekter, hvor det er i EU's interesse at tilknytte tredjelandsdeltagere (alle 
tredjelande). Deltagelsen skal finansieres af tredjelandene selv og - i behørigt 
begrundede tilfælde - af det pågældende "tematiske" program. 
• Aktiviteter under programmet for internationalt samarbejde 
Der skal iværksættes Ire kategorier af aktiviteter: 
- Særlige samarbejdsaktiviteter med visse kategorier af lande (øst- og centraleuropæiske 
lande, der ikke er tilknyttet rammeprogrammet; nye uafhængige stater; tredjelande i 
Middelhavsområdet; udviklingslande og "tærskellande"). Disse aktiviteter er knyttet til 
helt specifikke problemer, som disse lande står over for (f.eks. sundheds- eller 
miljøproblemer), og kan derfor ikke gennemføres inden for rammerne af de andre 
programmer. De finansieres af programmet for internationalt samarbejde. 
- forskeruddannelse: der vil blive etablere en stipendieordning, som giver unge forskere 
fra tredjelande mulighed for at gennemføre et ophold ved europæiske laboratorier for 
at deltage i projekter under rammeprogrammet, finansieringen skal ske over 
programmet for internationalt samarbejde, lige som stipendieordningen for unge 
europæiske forskere, der tager ophold i Japan eller Sydkorea. 
- Samordning med COST, EUREKA og andre europæiske organisationer for 
videnskabeligt og teknologisk samarbejde (f.eks. CERN, ESA, EMBL, ESf ). 
8 
femte. 
26 Hvis aftalen om associering med det fjerde rammeprogram som ventet forlænges for det 
iii. Hensyntagen til evalueringspanelernes henstillinger 
Af evalueringspanelets henstillinger på det berørte område (internationalt 
samarbejde) kan nævnes: 
- De foranstaltninger, der er truffet for at hjælpe de øst- og centraleuropæiske 
lande og de nye uafhængige stater med at omlægge deres forskningssystem og 
rette det ind mod deres økonomiske og samfundsmæssige behov, bør styrkes 
ved kombineret anvendelse af programmet for internationalt samarbejde og 
bistandsfondene under PHARE og TACIS. 
- Det teknologiske samarbejde med lande med vækstøkonomier bør 
opprioriteres. 
27 
2.5 Innovation og små og mellemstore virksomheders deltagelse 
Innovation er den vigtigste faktor for industriens konkurrenceevne. For at give 
den europæiske forskning mulighed for fuldt ud at påvirke væksten og 
beskæftigelsen og fremme omsætningen af forskningsresultater i konkrete 
projekter og økonomisk og socialt fordelagtige resultater bør der indføres 
mekanismer, der kan fremme innovation, udnyttelse af forskningsresultaterne og 
skabelse af innoverende virksomheder. 
De små og mellemstore virksomheder er vigtige formidlere og aktører inden for 
innovation. De beskæftiger 66% af arbejdsstyrken i Den Europæiske Union, og 
bør derfor have let adgang til de avancerede teknologier, som de har behov for, 
og til de muligheder, Unionens forskningsprogrammer giver. 
L Programmets generelle mål 
Programmets generelle mål er: 
- at forbedre den økonomiske og sociale virkning af forskningsprojekter under 
Unionens programmer ved at styrke de foranstaltninger, der gør det muligt at sikre 
en bedre udnyttelse af resultaterne samt overførsel og videreformidling af de 
udviklede teknologier 
- at gøre det lettere for de foretagender, der deltager i programmerne, og især de små 
og mellemstore virksomheder, at få adgang til finansieringsinstrumenter til 
innovation og støtte til oprettelse af innoverende virksomheder 
(finansieringsteknik; risikovillig kapital) 
- at stimulere de små og mellemstore virksomheders deltagelse i Unionens 
forskningsprogrammer, hvad enten der er tale om små og mellemstore 
virksomheder (SMV), der er aktive inden for forskning og højteknologi, eller 
SMV, som kun har ringe eller slet ingen forskningskapacitet, men store 
teknologiske behov; at hjælpe SMV, bl.a. i de dårligt stillede regioner, med at 
styrke deres teknologiske kapacitet. 
Det er klart, at den egentlige flaskehals i det europæiske 
forsknings/udviklings/innovationssystem befinder sig dér, hvor forskningsresultaterne 
skal udnyttes på markedet. Der findes risikovillig kapital i Europa, men i modsætning 
til f.eks. USA, er den stadig ikke tilstrækkelig stor og bruges især i meget ringe grad 
til at finansiere teknologisk innovation. Problemerne rækker ud over selve 
rammeprogrammet. I forbindelse med sine aktioner til fremme af innovation vil 
Kommissionen arbejde på at fremme skabelsen af instrumenter, der kan afhjælpe 
denne svaghed. 
28 
ii. Specifikke mål 
Unionens indsats for at fremme innovation og støtte SMV s deltagelse i 
programmerne skal gennemføres både inden for de forskellige tematiske programmer 
og det program, som specifikt vedrører innovation og SMV. Af de forskellige 
målsætninger og aktionsmuligheder kan nævnes: 
• vedrørende innovation 
i de forskellige programmer: 
integration af mekanismer i projekternes "livscyklus", der kan lette udnyttelse, 
privat finansiering og overførsel af resultater og teknologier, samtidig med at 
der ydes sikkerhed for, at den erhvervede viden beskyttes (værdianalyse; 
markedsundersøgelser; uddannelse), og i dette øjemed oprettelse af 
"innovationsenheder" i programmerne; 
styring af strukturerede grænseflader til de organer, der finansierer innovation 
og støtte til skabelse af innoverende virksomheder; bl.a. ved hjælp af de 
europæiske fonde og organer (Den Europæiske Investeringsfond, Den 
Europæiske Investeringsbank, Eurotech Capital); 
styring af netværk til støtte for innovation, som er specifikke for de berørte 
forskningsprogrammer, og skabelse af netværk for samarbejde og udveksling 
mellem innoverende virksomheder inden for programmernes områder. 
programmet "Innovation og små og mellemstore virksomheder": 
rationalisering og koordinering af informations- og bistandsnet vedrørende 
Unionens aktiviteter inden for forskning og innovation, bl.a. identificering 
og udbredelse af bedre fremgangsmåder til teknologioverførsel (fælles aktion 
vedrørende innovation/SMV); koordinering af gennemførelsen af undersøgelser 
og analyser, bl.a. vedrørende innovationspolitik; 
koordinering af opgaverne for "innovationsenhederne" i programmerne og 
for de strukturerede grænseflader til de organer, der finansierer innovation og 
yder støtte til oprettelse af innoverende virksomheder; udformning og opstilling 
af nye metoder for teknologioverførselsprojekter, hvor de teknologiske, 
økonomiske og sociale aspekter ved innovation tages i betragtning; 
oprettelse og udvikling af en bistandstjeneste vedrørende intellektuel 
ejendomsret og adgang til privat finansiering, bl.a. til fondene for risikovillig 
kapital (fælles aktion vedrørende innovation/SMV). 
29 
• For små og mellemstore virksomheder 
i de forskellige programmer: 
- aktiviteter inden for "kooperativ forskning", der bl.a. giver sammensluttede 
SMV, som ikke har egnet forskningskapacitet, mulighed for at overdrage 
løsningen af fælles teknologiske problemer til tredjepartsorganer; 
- støtte- og tilskyndelsesaktiviteter med henblik på at få SMV til at deltage i 
projekter vedrørende samarbejdsforsknin{; og kooperativ forskning (f.eks. 
"sonderingspræmier"), iværksættelse og koordinering af informations- og 
bistandsnetværk på nationalt og europæisk plan. 
1 programmet ""Innovation og små og mellemstore virksomheders deltagelse": 
- oprettelse af én "enkelt skranke" for alle forskningsprogrammerne i 
Kommissionens tjenestegrene (for forslag til projekter, som specifikt 
gennemføres af SMV). 
iii. Hensyntagen til evalueringspanelernes henstillinger 
Af evalueringspanelets henstillinger på det berørte område (videreformidling og 
udnyttelse af resultaterne) kan nævnes: 
- innovationspolitikkcns rolle bør styrkes i forbindelse med gennemførelsen af 
Unionens forskningsaktiviteter; 
- der bør lægges større vægt på innovationsaspekterne inden for selve de "tematiske" 
programmer, således at innovationsprogrammet hjælper til at optimere de 
individuelle programmers aktiviteter; 
- aktionerne bør koordineres bedre med Kommissionens andre politikker og 
tjenestegrene, som har berøring med innovationsaspekterne. 
30 
2.6 Udvikling af de menneskelige ressourcer 
Både på det videnskabelige og teknologiske og mange andre områder er Europas 
første og største fordel de menneskelige ressourcer, dvs. europæiske forskeres, 
ingeniørers og teknikeres kvalifikationer. 
Over for de omfattende forventede behov skal disse ressourcer bevares, udvikles 
kvantitativt og udnyttes optimalt. Samtidig skal EU bidrage til at styrke europæisk 
videnskabelig og teknologisk ekspertise. 
For bedre at kunne fastlægge det europæiske samfunds nuværende og kommende 
økonomiske og samfundsmæssige tendenser og behov er det også nødvendigt at 
mobilisere den store tradition for forskning i økonomi og samfundsfag i Europa og 
koncentrere den om et begrænset antal relevante emner. 
i. Programmets generelle mål 
Programmels generelle mål er følgende: 
- Det skal bidrage til i Europa at bevare og udvikle et menneskeligt 
kvalitetspotentiale, navnlig ved at støtte uddannelse og fremme forskernes 
mobilitet (også ud til industrien), samt innovation (metoder og teknologi) i 
undervisning og uddannelse med sigte på jobskabelse. 
- Det skal bidrage til, at Europa bliver til et attraktivt sted for forskere og investering 
i forskning, samt fremme europæisk forskning på den internationale scene. 
- Det skal tage sigte på at udvikle den viden, der er nødvendig for bedre at kunne 
forstå de vigtigste aspekter af det europæiske samfunds udvikling og gennemføre 
El Ps politik på det videnskabelige, teknologiske og andre områder. 
ii. Specifikke mål 
Programmet består af følgende fem dele: 
31 
Styrkelse af den europæiske menneskelige forskningskapital 
Formålet er følgende: 
- Der oprettes forskningsuddannelsesnet på nye områder inden for avanceret 
forskning om emner, som forskerne vælger frit. Der lægges vægt på uddannelse af 
unge forskere, der er ph.d.-studerende eller har opnået en ph.d.-grad. 
- Der indføres en ordning med europæiske stipendier, der omfatter "Marie Curie­
stipendier" til unge forskere, til emner, forskerne selv vælger, ud over 
stipendierne under forskningsprogrammerne; erhvervsstipendier til virksomheder 
til unge forskere og seniorforskere; udviklingsstipendier der skal bidrage til at 
fremme forskningskapacitet på højt niveau i EU's mindre begunstigede områder. 
Optimering af udnyttelsen af den omfattende forskningsinfrastruktur 
Formålet er at fremme optimering af udnyttelsen af dels forskningsinfrastruktur (store 
anlæg, net, videncentre) på områder (også økonomi, jura og samfundsfag), der ikke er 
omfattet af temaprogrammerne, dels forskellige typer anlæg, der ikke er taget i 
betragtning i disse programmer. I denne forbindelse ydes der støtte til adgang for forskere 
og oprettelse af netværk og til forskningsprojekter. 
Fremme af europæisk videnskabelig og teknologisk ekspertise 
Formålet med disse aktiviteter er gennem udveksling at stimulere europæisk 
videnskabelig og teknologisk ekspertise og fremhæve europæisk forskningsarbejde. Der 
ydes støtte til videnskabelige konferencer på højt niveau; oprettelse af net mellem 
europæiske forskere, der arbejder uden for Europa;, udmærkelser for førsterangs 
forskningsarbejde samt oplysningskampagner og til om oplysninger om europæiske 
forskningsaktiviteter via datanet. 
Socioøkonomisk forskning med sigte på det europæiske samfunds behov 
Der er tale om aktiviteter, der supplerer og støtter inddragelse af socioøkonomiske 
aspekter i temaprogrammerne. De tager sigte på et begrænset antal emner, der har relation 
til rammeprogrammets mål. Indsatsen koncentreres først og fremmest om en undersøgelse 
af de socioøkonomiske virkninger af udviklingen i tjenesteydelser og "immateriel" 
økonomi; analyse af interaktionen mellem den teknologiske udvikling, uddannelse, 
arbejde, juridiske forhold og økonomisk konkurrenceevne; udarbejdelse og validering af 
nye udviklingsmodeller, der fremmer vækst, beskæftigelse og livskvalitet. 
Støtte til udvikling af forsknings- og teknologipolitik i Europa 
Støtten sikres ved oprettelse af et udvekslingsforum i form af ETAN-nettet {"European 
Technology Assessment Network"), hvor politiske beslutningstagere og specialiserede 
forskere sammen foretager undersøgelser af forsknings- og teknologipolitik; aktiviteter 
vedrørende teknologisk overvågning, planlægning og evaluering af forsknings- og 
teknologiløsninger samt udvikling af et statistisk system og forsknings- og teknologi- og 
innovationsindikatorer. 
32 
iii. Hensyntagen til evalueringspanelernes henstillinger 
Af evalueringspanelets henstillinger på de berørte områder kan nævnes: 
Der skal indføres en særlig ordning til stolte for uddannelse af forskere i 
erhvervslivet (uddannelse og mobilitet). 
- Man skal fremme gennemførelse af tværfaglige projekter og erhvervslivets 
deltagelse i nettene (uddannelse og mobilitet). 
- Socioøkonomisk forskningsarbejde skal tage sigte på at undersøge en række 
sammenhængende udfordringer, som Europa står over for, under en politisk 
synsvinkel (målrettet socioøkonomisk forskning). 
33 
Programmerne: Gennemførelse og juridiske aspekter 
Der vil blive gjort nærmere rede for aspekterne vedrørende gennemførelsen og de 
juridiske aspekter i det formelle forslag til femte rammeprogram. Der kan imidlertid 
allerede nu tilføjes en række supplerende bemærkninger til oplysningerne i første 
arbej dsdokument. 
1. Gennemførelse 
1.1 To overordnede mål: samordning og smidighed 
Et væsentligt træk ved femte rammeprogram bør være en væsentlig bedre samordning 
af programmerne og af formidlingen af oplysninger og resultater mellem de 
forskellige aktioner samt smidighed og reaktionsevne i EU's indsats. 
i. Samordning 
På de forskellige relevante niveauer vil der blive sørget for samordning gennem 
ordninger, der er indbygget i programmerne: 
- Samordning mellem programmerne. Der sørges navnlig for denne samordning gennem 
nøgleaktioner samt ved hjælp af koordineringsaktioner, der gennemføres i de 
"tværgående" programmer. 
- Samordning mellem forskningsprogrammerne og EU's øvrige aktiviteter. Inden for 
forbindelserne med tredjelande og det internationale samarbejde varetages 
samordningen ved at styrke forbindelserne til programmerne for teknisk og økonomisk 
bistand, dvs. PHARE, TACIS, MEDA, Den Europæiske Udviklingsfond og aktionen 
for latinamerikanske og asiatiske udviklingslande. Med hensyn til samordningen med 
strukturfondene vil der, på grundlag af konklusionerne i den meddelelse om forskning 
og samhørighed, som Kommissionen snart vil forelægge, blive oprettet fælles fora til 
udarbejdelse afmål for den regionalpolitiske indsats samt indført særlige ordninger for 
at opnå nære forbindelser mellem de to aktionskategorier. Der skal ligeledes ske en 
snæver samordning med Unionens programmer og initiativer på nært beslægtede 
områder, specielt med Socrates- og Leonardoprogrammet på uddannelsesområdet. 
- Samordning mellem europæiske og nationale aktiviteter. Der sørges navnlig for denne 
samordning gennem nøgleaktioner, som skal gøre det muligt at opnå et tættere forhold 
til de initiativer og programmer, der gennemføres på de pågældende områder på 
nationalt plan, gennem projekter til støtte for forskningsinfrastruktur eller gennem 
samarbejde med andre rammer (f. eks. EUREKA og COST) og organisationer (f. eks. 
ESA, CERN og EMBL) for videnskabeligt og teknologisk samarbejde i Europa. 
34 
ii. Smidighed 
Som anført i det første arbejdsdokument og bekræftet i evalueringsarbejdet opnås der 
større smidighed og øget reaktionsevne i EU's indsats gennem: 
- regelmæssig tilpasning af arbejdsprogrammerne, ideelt på årsbasis, 
oprettelse af et "råderum" af begrænset omfang inden for hvert program. Eksistensen 
af dette råderum skal sikre, at alle de muligheder, der teoretisk findes for smidighed, 
også kan udnyttes i praksis, når det er nødvendigt. Formålet er hurtigst muligt at kunne 
reagere på prioriterede behov, der måtte opstå inden for et givet programs områder, 
men som ikke udtrykkeligt er nævnt (uforudsete videnskabelige og teknologiske 
gennembrud eller problemer som kræver hurtig mobilisering). Til dette formål 
forpligtes programmets midler på en sådan måde, at det, når 3/5 af programmets 
levetid er forløbet, bliver muligt hurtigt at samle midler til et bestemt emne. 
1.2 Ccnnemførelsesformcr 
i. Indirekte aktion 
EU's "indirekte aktion" inden for forskningsområdet vil stadig blive gennemført 
gennem foranstaltninger med omkostningsdeling, samordnede foranstaltninger, støtte 
til samarbejdsnet og "ledsageforanstaltninger", som nøje afstemmes med 
programmernes mål. 
Foranstaltninger med "omkostningsdeling", hvor Fællesskabet påtager sig en del af 
omkostningerne ved forskningsprojekter, der gennemføres af konsortier bestående af 
virksomheder, universiteter og forskningscentre, vil fortsat være et væsentlig middel 
til gennemførelse af programmerne. En graduering af Kommissionens bidrag efter 
aktiviteternes art, herunder også efter hvor markedsnære de er, vil blive taget under 
overvejelse, idet der tages hensyn til de internationale regler og fællesskabsreglerne 
for statsstøtte til forskning og udvikling. Ved udvælgelsen af forslag vil 
Kommissionen tage hensyn til partnernes forsknings-, investerings- og 
beskæftigelsesindsats, både på globalt plan og på det område, deres forslag dækker. 
ii. Det Fælles Forskningscenter (FFC) 
Et andet værktøj til gennemførelse af det femte rammeprogram vil være Det Fælles 
Forskningscenter. Gennemførelsen af det femte rammeprogram kræver et stort og 
aktivt bidrag fra FFC. De aktiviteter, der gennemføres af FFC, og som er omfattet af 
to særlige beslutninger, der dækker henholdsvis EF-aspekter og Euratom-aspekter, vil 
i denne forbindelse navnlig blive tilknyttet de tre "tematiske" programmer. 
35 
Et generelt emne for disse aktiviteter bliver: "Eorskning i den enkelte borgers tjeneste'' 
(sundhed, sikkerhed, miljø, forbrugerbeskyttelse og bekæmpelse af svig). Blandt de områder, 
der er omfattet af disse emner, vil der i første række blive lagt vægt på standardforberedende 
forskning og nuklear sikkerhed (brændselskredsløbet og kontrol med fissile materialer). 
På baggrund af alle disse prioriterede opgaver, de behov, som de afspejler, og centrets 
beskaffenhed og kapacitet må FFC's institutionelle og operationelle rolle blive mindst på 
højde med den rolle, centret spiller under det fjerde rammeprogram. 
Gennemgående vil disse aktiviteters videnskabelige og teknologiske mål navnlig ligge inden 
for områder, hvor en neutral og uafhængig ekspertise på europæisk plan er nødvendig, samt 
områder, der svarer til målene for EU's store politiske linjer. 
I valget og den nærmere indkredsning af de aktioner, der skal gennemføres, kombineres 
kontinuitet og udvikling: kontinuitet, fordi der er et vist behov herfor, og udvikling af hensyn 
til de nye retningslinjer for EU's forskningspolitik, der gør sig gældende i det femte 
rammeprogram. 
FFC bør endvidere fortsætte så energisk som muligt med de aktiviteter, som det gennemfører 
på et konkurrencebaseret grundlag, ved så meget som muligt at nærme sig slutbrugerne af 
centrets forskning, herunder først og fremmest den europæiske industri. 
iii. Andre gennemførelsesformer 
\k\ over disse to aktionsformer vil også andre ordninger og metoder kunne anvendes 
til gennemførelsen af det femte rammeprogram: 
- Forbindelserne med EUREKA og COST 
De europæiske samarbejdsrammer COST og EUREKA inden for henholdsvis ikke-
konkurrencemæssige og markedsnære områder har bevist deres eksistensberettigelse, 
grundet på deres smidighed og princippet om at aktioner igangsættes på initiativ af 
interesserede. Fn styrkelse af forbindelserne mellem disse to samarbejdsrammer og 
ITJ's forskningsprogrammer er både mulig og i høj grad ønskelig. 
Mulighederne for enkle og effektive ordninger for tilknytning af EU's projekter til 
EUREKA-projekter og COST-projekter vil derfor blive behandlet og foreslået, idet 
sammenfaldet mellem forberedelsen af det femte rammeprogram, indledningen på 
gennemførelsen af den tredje EUREKA-plan på mellemlangt sigt og 
ministerkonferencen om COST i 1997 vil blive udnyttet. 
I forlængelse af et dokument om samvirket mellem EUREKA og EU's programmer, 
der er udarbejdet af Gruppen på Højt Plan vedrørende EUREKA med henblik på 
ministerkonferencen i juni 1997, vil man med henblik på en hurtig reaktion, bl.a. 
etablere et permanent samordningssystem, som skal give mulighed for - straks fra 
skitseringen af et projekt - at udskille, hvilke dele af projektet der kan udføres under 
henholdsvis EU's rammeprogram og EUREKA, og som kan sikre, at der etableres en 
forbindelse fra det første til det andet efterhånden som arbejdet skrider frem og giver 
resultater, der er relevante for markedet. Denne fremgangsmåde anvendes i første 
række ved store projekter under "nøgleaktionerne". 
36 
Den generelle koordinering af forbindelserne med EUREKA og COST og 
fastlæggelsen af strategiske rammer for fælles aktioner vil blive varetaget inden for 
programmet for internationalt samarbejde. 
Artikel 130 K. I og N 
Muligheden for at udnytte disse artikler som supplement til andre aktioner under 
rammeprogrammet, bl.a. til gennemførelse af aktioner, der kun er af særlig interesse 
for bestemte medlemsstater, er blevet nævnt flere gange. En konkretisering af denne 
mulighed forudsætter, at der er en kraftig vilje til stede hos en række medlemsstater til 
at gå i lag med sådanne initiativer. 
Såfremt en sådan vilje kommer til udtryk, kunne der tænkes en eller flere aktioner af 
denne type for eksempel på grundlag af bestemte aktiviteter nævnt i dette dokument 
(for eksempel nøgleaktionen vedrørende luftfartsindustrien eller aktiviteter på 
rum fartsom rådet). 
Gennemførelsesaspekterne vil blive præciseret nærmere ved fremlæggelsen af det 
formelle forslag til femte rammeprogram ved udgangen af marts, samt i det nye 
forslag vedrørende reglerne for deltagelse i programmerne og for formidling af 
forskningsresultaterne (gennemførelse af artikel 130 J). 
2. Juridiske aspekter 
De juridiske aspekter vil også blive nærmere beskrevet i det formelle forslag til det 
femte rammeprogram. Ved fastlæggelsen af retsforskrifterne for det femte 
rammeprogram vil der blandt andet blive taget hensyn til følgende elementer: 
- Ud fra et ønske om effektivitet og om hurtig gennemførelse, og som fremhævet af 
rammeprogrammets evalueringspanel, bør det maksimale antal beslutninger 
begrænses. Hvert program bør derfor, uden undtagelse (se nedenstående), kun give 
anledning til én enkelt beslutning. 
- De nuværende retsforskrifter kræver imidlertid nødvendigvis særskilte afgørelser for 
henholdsvis de aktiviteter, der gennemføres med hjemmel i EF-traktaten, og dem, der 
gennemføres i medfør af Euratom-traktaten. Programmet for at fremme en 
konkurrence- og bæredygtig vækst og programmet vedrørende FFC's aktiviteter vil 
omfatte aktiviteter på begge disse områder. De vil derfor give anledning til to 
forskellige beslutninger. 
Såfremt det skulle blive besluttet at gennemføres aktioner på grundlag af artikel 130 
K, L og N (herunder navnlig 130 K, "supplerende programmer"), vil hver af disse 
give anledning til en særlig beslutning. 
I alt, eventuelle supplerende programmer dog ikke medregnet, vil vedtagelsen og 
gennemførelsen af femte rammeprogram kræve 12 afgørelser/beslutninger (2 
afgørelser for rammeprogrammerne for EF og Euratom, 7 beslutninger for de 6 
programmer, 2 for FFC og 1 for gennemførelsen af artikel 130 J), hvilket er ca. 
halvdelen af det antal tilsvarende retsakter, der krævedes til gennemførelsen af fjerde 
rammeprogram. Ved styringen af tidsplanen for deres vedtagelse, skal der tænkes på, 
at det er nødvendigt at starte femte rammeprogram i begyndelsen af 1999, således at 
de første indkaldelser af forslag kan offentliggøres til efteråret 1998. 
37 
Programmerne: Forvaltning 
lui af hovedhenstillingerne fra fcmårscvalueringen af særprogrammerne og 
rammeprogrammet går ud på at forvaltningsprocedurernes skal forenkles. Der vil 
derfor blive lagt ganske særlig vægt på forvaltningsforholdene ved gennemførelsen af 
det femte rammeprogram, som fortsat skal ske ud fra en række grundlæggende 
principper for programmernes funktion: lige adgang, uvildig behandling, vægt på 
ekspertise, passende ligevægt mellem hurtighed og nøjagtighed samt gennemsigtige 
procedurer. 
På visse punkter skal de senere års forbedringer af programforvaltningen suppleres og 
der skal gøres en styrket indsats for at forbedre sammenhængen og øge kvaliteten i 
forvaltningen, ikke mindst med henblik på at adgangen til rammeprogrammet (f.eks. 
"enkeltskrankesystem" for små og mellemstore virksomheder), forkorte tidsfristerne 
og forenkle procedurerne. 
Ud over de foranstaltninger, der allerede er nævnt i det første arbejdsdokument, kan 
blandt dem, som for øjeblikket er ved at blive undersøgt, følgende nævnes: 
Gennemførelse, i egnede tilfælde, af en ordning med åben og løbende indkaldelse af 
forslag, hvilket skulle gøre det muligt at opnå en smidigere og mere effektiv 
behandling af ansøgninger om deltagelse. 
- Videreudvikling programudvalgenes rolle som påtænkt i de interinstitutionelle 
aftaler, så forslagene kan behandles hurtigere. 
Femte rammeprograms overordnede struktur i et begrænset antal store "tematiske" og 
"tværgående" programmer, der supplerer hinanden og er indbyrdes forbundne, og 
nødvendigheden af at inddrage moderne forskningsforvaltning giver et fingerpeg om, 
at en ny forvaltningsmetode skal indføres 
For at sikre en virkelig samordning undersøger Kommissionen en række nye 
fremgangsmåder. En af disse går ud på at overlade visse aspekter af forvaltningen af 
de "tematiske" programmer til en gruppe af ansvarlige for de forskellige implicerede 
forskningstjenestegrene. Denne gruppe skulle arbejde tæt sammen med de 
tjenestegrene, der tager sig af gennemførelsen af de relevante EU-politikker, og have 
til opgave at overvåge programmets generelle gennemførelse, at sikre den interne 
samordning mellem de enkelte aktiviteter og forbindelserne med de andre "tematiske" 
og de "tværgående" programmer og med de andre EU-politikker, at tilrettelægge 
samordningen af kontakterne med de andre europæiske institutioner, forskersamfundet 
og erhvervslivet samt brugerne i almindelighed. Man kunne i den forbindelse gøre 
brug - så tit det er nødvendigt - af fremgangsmåden med indkaldelse af 
forskningsforslag vedrørende flere programmer. 
38 
KONKLUSION 
De videnskabelige og teknologiske mål for de forskellige påtænkte 
aktivitetetskategorier i femte rammeprogram, som de er beskrevet i dette dokument, er 
fastlagt med en vilje til at tage de store økonomiske og samfundsmæssige 
udfordringer op, som EU står over for i dag, og til at reagere på borgernes 
forhåbninger og forventninger. For effektivt at nå disse mål foreslås det at bevæge sig 
markant i retning af en mere præcis målretning af aktionerne og en større smidighed i 
gennemførelsen. 
Ved udarbejdelsen af sit formelle forslag, der forventes vedtaget hen mod slutningen 
af marts, vil Kommissionen navnlig tage hensyn til de endelige konklusioner og 
henstillinger fra den generelle rapport om evalueringen af EU's forskningsaktiviteter 
over fem år. Denne rapport, der er udarbejdet af et evalueringspanel med Vicomte 
Etienne Davignon som formand, forventes offentliggjort i februar. 
Kommissionen regner endvidere med at inddrage de oplysninger, der fremkommer 
under drøftelserne i forbindelse med dette andet arbejdsdokument. Som det var 
tilfældet med de to tidligere meddelelser, er formålet med de ideer, der her er gjort 
rede for, at bidrage til debatten i Rådet og i Parlamentet samt i alle interesserede 
kredse. Deres konkrete men samtidig åbne karakter skulle give mulighed for en rig og 
konstruktiv diskussion. 
Kommissionen ser gerne, at denne debat gør det muligt at forene det bydende behov 
for en fornyelse af ideer og metoder til gennemførelsen og de krav, der stilles til 
kontinuitet i EU's forskningsindsats, herunder på det tidsmæssige plan, således at 
femte rammeprogram under de bedst mulige betingelser, og til fordel for alle, kan 
bidrage til at "forske for fremtiden". 
\9 b ii 
Bilae 
NØGLEAKTIONER 
Bioressourcer og økosystemer I: sundhed og 
ernæring 
Bioressourcer og økosystemer II: bekæmpelse 
af virus- og infektionssygdomme 
Bioressourcer og økosystemer III: 
cellefabrikken 
Bioressourcer og økosystemer IV: forvaltning 
af vandressourcerne og vandets kvalitet 
Bioressourcer og økosystemer V: samspillet 
mellem miljø og sundhed 
Bioressourcer og økosystemer VI: nye 
perspektiver for landdistrikter og kystområder 
Informationssamfundet I: tjenester for borgerne 
Informationssamfundet II: elektronisk handel 
og nye arbejdsmetoder 
Informationssamfundet III: multimediernes 
indhold 
Informationssamfundet IV: vigtige teknologier 
og infrastrukturer 
Konkurrence- og bæredygtig vækst I: 
produkter, fremstillingsmetoder og organisation 
Konkurrence- og bæredygtig vækst II: 
bæredygtig og intermodal mobilitet 
Konkurrence- og bæredygtig vækst III: nye 
perspektiver for luftfartsindustrien 
Konkurrence- og bæredygtig vækst IV: 
havteknologi 
Konkurrence- og bæredygtig vækst V: 
avancerede energisystemer og -tjenester 
Konkurrence- og bæredygtig vækst VI: 
fremtidens by 
RuffifartstekHotøgi KRITERIER 
Samfundets behov 
Beskæftigelse 
ii ii 
ii 
ii ii 
ii ii 
ii 
ii ii 
ii ii 
ii ii 
ii ii 
ii ii 
u u u 
ii ii 
ii ii 
ii ii 
ii ii 
ii ii 
ii Livskvalitet og 
sundhed 
u u u 
u u u 
ii ii 
u u u 
u u u 
ii ii ii 
ii ii ii 
ii ii 
ii ii ii 
ii ii 
ii ii 
ii ii 
u ii 
ii ii 
ii ii ii 
u u u Miljø 
ii 
ii 
ii ii 
11 u u 
u u u 
u u u 
ii ii 
ii 
ii 
ii 
u u u 
ii ii ii 
ii ii 
ii ii 
ii ii ii 
ii ii ii 
0 ti | ti a a Økonomisk udvikling og videnskabelige og 
teknologiske fremtidsperspektiver 
l ækst 
ii 
ii 
u u u 
ii 
ii 
ii ii 
ii ii 
ii ii ii 
u u u 
u u u 
u u u 
ii ii 
ii ii ii 
ii ii 
ii ii 
ii ii Konkurrenceevne 
ii ii 
ii ii 
u u u 
ii ii 
ii 
ii ii u 
ii ii 
U ii u 
ii ii 
u u u 
u u u 
u ii 
u u u 
ii ii u 
ii ii 
ii 
û & Û Teknologiske 
fremskridt 
ii ii 
u u u 
u u u 
ii ii 
u u u 
ii 
ii ii ii 
ii ii 
ii ii ii 
ii ii ii 
ii ti 
ti ii 
ii ii ti 
ti ti 
ti ti ii 
ii ii 
ti Q ii Europæisk "merværdi" 
"Kritisk 
masse" 
ti ti 
ii ii 
ti ii 
ii ii 
ii ii 
ti ti 
ii ii 
ii ti 
ti ii ii 
ti ii ti 
ti 
ti ii 
u u u 
ti ii 
ti 
ti 
&ii ti Støtte til EU's politik 
u u u 
ii ii ii 
ii ii 
ti ti ii 
u u u 
ii ti ti 
ti ti ti 
ii (i ti 
ti ti ti 
ti ti 
ii ti ti 
ii ti ti 
ti ti 
ti ti ti 
u u u 
ti ti 
ti a s Problemer i europæisk 
skala 
ti ti ii 
ti ii it 
ti ii 
U ii ii 
ii ti 
ti ti ti 
ti ii 
ti ti ti 
ti ti u 
ti ti 
ti 
U ti u 
ti ti ti 
UHU 
ti ti 
iiOli 
s a u 
Disse aktiviteter gennemføres under alle tre tematiske programmer og gøres til genstand for særlig samordning. 
ISSN 0254-145') 
KOM(97) 47 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-97-052-DA-C 
ISBN 92-78-16068-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
kc