KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 04.09.1996 
KOM(96) 388 endelig udg. 
ÅRSRAPPORT OM SAMHØRIGHEDSFONDEN 
1995 
(forelagt af Kommissionen) 

FORORD 
Samhørighedsfondsrapporten for 1995 er den første rapport, der dækker aktiviteterne i et 
helt kalenderår. Aktiviteterne i perioden fra 1. april 1993 til 26. maj 1994 blev omtalt i 
en specifik rapport om det finansielle samhørighedsinstrument, som blev oprettet i 
afventning af Maastricht-traktatens ratificering. Samhørighedsfondsaktiviteterne fra 27. 
maj 1994 til udgangen af 1994 blev gennemgået i et supplement til nævnte rapport. En 
konsolideret udgave af disse rapporter for 1993-1994 blev offentliggjort i 1995. 
Denne første fuldstændige årsrapport skal også ses på baggrund af, at 
Samhørighedsfonden ved udgangen af 1995 er et fuldt funktionsdygtigt instrument for 
økonomisk og social samhørighed. Erfaringerne har været meget tilfredsstillende, hvad 
angår budgetgennemførelse og budgetimplementering i marken. Der er nu blevet indført 
effektive procedurer til at sikre udarbejdelsen, implementeringen og overvågningen af 
projekter, og de letter udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne og 
Kommissionen og bidrager til at indkredse og løse eventuelle problemer. 
Generelt set præciserede Kommissionen to hovedprincipper i 1995. Målet, nemlig en 
50/5 O-fordeling af finansieringen af miljøprojekter og transportinfrastrukturprojekter i hele 
perioden indtil udgangen af 1999, blev bekræftet som Kommissionens mål. Dette er et 
tydeligt tegn på, at miljøprojekter, der måske ikke altid er så synlige eller så omfattende 
som transportinfrastrukturerne, tillægges lige så stor betydning af Kommissionen, og at 
medlemsstaterne bør fremsætte forslag i overensstemmelse hermed. 
For det andet har Kommissionen præciseret, hvordan den har til hensigt at anvende 
Samhørighedsfondens princip som betinget støtte. Dette spørgsmål er udførligt behandlet 
i et særligt afsnit i denne rapport. Det er vigtigt, at princippet om betinget støtte opfattes 
som et troværdigt og holdbart politisk standpunkt og samtidig gennemføres uden unødige 
afbrydelser af udviklingen i den pågældende medlemsstat. 
Denne rapport indeholder de vigtigste oplysninger om samhørighedsfondsaktiviteterne i 
1995 og vil blive distribueret i relevant omfang. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
2 
INDLEDNING 
Økonomisk og social samhørighed er et af hovedmålene i traktaten om Den Europæiske 
Union. I løbet af 1995 videreførte og styrkede Samhørighedsfonden sit bidrag til 
gennemførelsen af dette mål. De fleste af problemerne omkring oprettelsen af 
Samhørighedsfonden i 1993-1994 er nu blevet løst. 
1995 var det første fulde år med samhørighedsfondsaktiviteter. Erfaringerne med det 
finansielle samhørighedsinstrument i 1993-1994 og de første tiltag i forbindelse med 
Samhørighedsfonden i den resterende del af 1994 har dog været meget nyttige ved 
fastlæggelsen af fondens nuværende virke. 1995 var derfor også året, hvor fondens 
aktivitet fandt sit normale leje og sine rutiner. 
I årets løb blev fondens finansieringsstrategi videreudviklet i fuld overensstemmelse med 
fondsforordningens bestemmelser. Den tilstræbte ligevægt på 50/50 mellem de to 
interventionsområder - transportinfrastruktur og miljø - blev yderligere forbedret, og i 
transportsektoren blev der lagt større vægt på at øge jernbanefaciliteterne end på vejnettet. 
Denne udvikling tilgodeser de bemærkninger, som Europa-Parlamentet fremsatte i sin 
udtalelse om årsrapporten om Samhørighedsfonden 1994, og udtalelserne fra 
Regionsudvalget og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om samme emne. 
Fonden finansierer stadig kun transportinfrastrukturprojekter, der indgår i det 
transeuropæiske transportnet (TEN - transport) eller direkte tager sigte på at give adgang 
til nettet. Fuldførelsen af prioriterede afsnit af nettet er derfor fortsat den grundlæggende 
finansieringsstrategi på transportområdet, og projekter, der forelægges af medlemsstaterne, 
finansieres i overensstemmelse med denne prioritering. Forsinkelsen i vedtagelsen af den 
endelige version af TEN skaber forviklinger, men dette problem kan overvindes inden for 
rammerne af den nuværende samhørighedsfondsforordning. 
På miljøområdet afspejler prioriteringen EF-direktiverne om drikkevandsforsyning og 
behandling àf spildevand og fast affald, herunder byaffald. Der er også givet støtte til 
andre miljøaktioner, f.eks. skovrejsning, habitatbeskyttelse og naturbevarelse. Alle fondens 
interventioner har fundet sted under behørigt hensyn til princippet om, at forureneren 
betaler, og på grundlag af de bedste evalueringsmetoder, der er til rådighed. Inden for 
sidstnævnte område har Kommissionen tidligere konstateret, at analysemetoderne og deres 
anvendelse i praksis lader noget tilbage at ønske, og har taget skridt til at rette op på 
denne mangel. Situationen er blevet væsentligt bedre siden 1993. 
Samhørighedsfonden er nu et fuldt ud funktionsdygtigt, effektivt og fleksibelt instrument 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
3 
til finansiering af projekter, der skal forbedre den økonomiske og sociale samhørighed i 
Unionen. Budgetgennemførelsen for året var 100% for forpligtelsesbevillingernes 
vedkommende og tæt på 100% for betalingsbevillingernes vedkommende. Det er således 
for tredje år i træk lykkedes at opbruge hele det disponible budget, og det er det første 
år, hvor betalingerne nærmer sig de 100%. 
Disse tal er slående, når man tænker på, at hvert enkelt projekt skal gennemgås i detaljer, 
inden der kan indgås forpligtelser og foretages betalinger, og at der gennemføres løbende 
overvågning og kontrol af fysiske indikatorer, inden yderligere betalinger finder sted. 
Resultatet er, at der er fuld sikkerhed for, at projekterne gennemføres fysisk. Der er ingen 
"optisk" budgetvirkning, dvs. store betalinger, der kun afspejler de første forskud på 
godkendte projekter og ikke den faktiske gennemførelse i marken. 
Selv om de opnåede resultater er positive og i høj grad bidrager til samhørighed, er den 
generelle økonomiske baggrund svag. Til trods for de bestræbelser, der fulgte på 
hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse - det omfattende vækstinitiativ, 
som Europa-Kommissionen introducerede i 1993 - er den nuværende økonomiske 
baggrund for fremme af økonomisk og social samhørighed og mindskelse af 
underudviklingen i de dårligst stillede medlemsstater ikke den bedste. 
De høje ledighedstal og dæmpede vækstudsigter i Unionen som helhed afspejler også 
situationen i de fire samhørighedslande: når man ser bort fra Portugal, er ledigheden 
stadig stor, og de økonomiske prognoser giver kun ringe håb om en væsentlig reduktion. 
Bekæmpelse af ledigheden og en øget indsats for jobskabelse har længe været en 
prioriteret opgave, også for Kommissionen, og der lægges mere og mere vægt på den 
beskæftigelsesskabende effekt af alle aktioner. Dette er også tilfældet for 
samhørighedsfondsprojekterne, og Kommissionen har taget skridt til at forbedre 
vurderingen af indvirkningen på beskæftigelsen på kort og lang sigt i denne forbindelse. 
Afsnit 4.6.4 i denne rapport giver flere oplysninger om dette vigtige spørgsmål. 
I denne sammenhæng har flere medlemsstater samtidig problemer med at opfylde 
konvergenskriterierne fra Maastricht og følge den linje, der blev lagt i de økonomiske 
konvergensprogrammer, som går forud for tredje fase af EMU. For de fire medlemsstater, 
der er omfattet af Samhørighedsfonden, er fondens aktiviteter en stor hjælp i denne 
situation: de offentlige udgifter holdes nede, samtidig med at prioriterede investeringer 
kan fortsætte. Samhørighedsfondens samlede ressourcer er naturligvis begrænsede, og 
investeringsniveauet kan kun opretholdes inden for de snævre grænser, der sættes af de 
midler, som er afsat på budgettet til hver enkelt medlemsstat. 
Der har fortsat været en del problemer, fordi miljøprojekter er blevet anmeldt med 
forsinkelse, fordi der er blevet anmeldt miljøprojekter under tærsklen på 10 mio. ECU, 
og fordi der har været forsinkelser som følge af problemer i forbindelse med offentlige 
indkøb. Forsinkelserne i gennemførelsen af miljøprojekter er desværre tiltaget. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
4 
Samarbejdet med EIB giver stadig tilfredsstillende resultater og øger kvaliteten af 
projektevalueringen. 
Flere projekter har ikke kunnet vedtages i den foreslåede form og er enten blevet afvist 
eller har måttet ændres, inden de kunne accepteres. Medlemsstaterne er blevet underrettet 
herom. Der måtte indledes suspensionsprocedurer i adskillige tilfælde. 
I 1995 øgedes antallet af møder i overvågningsudvalgene, og kontrolbesøgene blev 
intensiveret. Der blev konstateret nogle uregelmæssigheder, men uden følger for Unionens 
budget, da det var muligt at foretage korrektioner, inden udbetalingerne fandt sted. I de 
første tre år af Samhørighedsfondens levetid er der ikke konstateret nogen tilfælde af svig. 
Et vist antal projekter var allerede afsluttet eller næsten afsluttet i 1995. Nogle projekter 
er endog blevet åbnet for offentligheden. 
Et udkast til beslutning om foranstaltninger vedrørende informationskampagner er blevet 
tilsendt Europa-Parlamentet. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
5 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
KAPITEL 1 SAMHØRIGHEDSFONDENS IVÆRKSÆITELSE 
1.1 Baggrund 9 
1.2 Status over fondens virke 11 
1.3 EU-udvidelse 12 
KAPITEL 2 FINANSIEL STØTTE FRA FONDEN - FORPUGTELSER 
OG BETALINGER 
2.1 Disponible budgetmidler 13 
2.2 Fordeling pr. medlemsstat 14 
2.3 Budgetgennemførelsen 15 
2.3.1 Spanien 16 
2.3.2 Portugal 25 
2.3.3 Grækenland 31 
2.3.4 Irland 37 
2.4 Støtte til undersøgelser og tekniske støtteforanstaltninger 43 
2.4.1 Generelt 43 
2.4.2 På Kommissionens initiativ 43 
2.4.3 Efter anmodning fra medlemsstaterne 44 
2.5 Betalinger pr. medlemsstat i 1995 45 
KAPITEL 3 KONVERGENS OG BETINGET STØTTE 
3.1 Konvergensprogrammer 46 
3.1.1 Spanien 46 
3.1.2 Portugal 47 
3.1.3 Grækenland 47 
3.1.4 Irland 48 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
6 
KAPITEL 4 VURDERING AF DE VEDTAGNE PROJEKTER 
OG AKTIONER 
4.1 Generelt 49 
4.2 Transeuropæiske transportnet 50 
4.3 Bidrag til gennemførelse af miljøpolitikken 60 
4.4 Ligevægt mellem miljø og transport 60 
4.5 Vurdering af foreneligheden med EU's politik på andre områder . 61 
4.6 Samhørighedsfondens socio-økonomiske virkninger 66 
4.7 Samordning og sammenhæng med de øvrige 
EU-finansieringsinstrumenter 73 
4.8 Den Europæiske Investeringsbanks rolle i forbindelse med vurderingen 
af projekterne 77 
KAPITEL 5 OVERVÅGNING OG KONTROL 
5.1 Overvågningsudvalg 79 
5.1.1 Spanien 79 
5.1.2 Portugal 81 
5.1.3 Grækenland 82 
5.1.4 Irland 83 
5.2 Kontrolbesøg aflagt af Kommissionens tjenestegrene . . . 84 
5.3 EIB's rolle 86 
5.4 Svig og uregelmæssigheder 86 
5.5 Verserende retssager 87 
KAPITEL 6 DIALOG MELLEM INSTITUTIONERNE 
INFORMATION OG OFFENTLIGHED 
6.1 Oplysningspligt over for Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg og Regionsudvalget 88 
6.1.1 Europa-Parlamentet 88 
6.1.2 Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget 90 
6.2 Information af medlemsstaterne 91 
6.3 Information af arbejdsmarkedets parter 91 
6.4 Informationsmøder for de berørte kredse 91 
6.4.1 Indkaldelse af de berørte kredse til høring 91 
6.4.2 Temadag om jernbaner 92 
6.4.3 Forskellige informationsmøder 92 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
7 
6.5 Seminar om den finansielle forvaltning 94 
6.6 Foranstaltninger til information af offentligheden, iværksat på 
Kommissionens initiativ 94 
6.7 Foranstaltninger truffet af medlemsstaterne 95 
BILAG 
Bilag 1 Kortfattet beskrivelse af de projekter, der er godkendt i 1995 
(offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende) -
liste over projekterne 
Bilag 2 Diagrammer 
Bilag 3 Kort over jernbane- og vejkort 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
8 
KAPITEL 1 - Samhørighedsfondens iværksættelse 
KAPITEL 1 
SAMHØRIGHEDSFONDENS IVÆRKSÆTTELSE 
1.1 BAGGRUND 
1.1.1 Betinget støtte 
For Samhørighedsfonden gælder det princip, at støtten er betinget, jf. artikel 6 i 
fondsforordningen1. Princippet var suspenderet indtil to år efter Maastricht-traktatens 
ikrafttrædelse, dvs. indtil den 1. november 1995. Den 20. december 1995 traf 
Kommissionen beslutning om princippets praktiske anvendelse. 
Til forskel fra forordningerne om strukturfondene etablerer forordningen om 
Samhørighedsfonden en forbindelse mellem støtten fra fonden og forvaltningen af det 
nationale budgetunderskud, jf. Maastricht-traktatens artikel 104 C. 
Ifølge forordningens artikel 6 skal Kommissionen suspendere finansieringen af nye 
projekter eller - hvis det drejer sig om projekter med flere faser - nye projektfaser, hvis 
det fastslås, at den pågældende medlemsstat har et uforholdsmæssigt stort offentligt 
underskud. 
I september 1994 konstaterede Rådet, at Spanien, Portugal og Grækenland havde 
uforholdsmæssigt store offentlige underskud, mens dette ikke var tilfældet for Irland. For 
de tre førstnævnte lande blev der i Rådets henstilling opstillet mål, som skulle nås for 
1995, og i juli 1995 bekræftede Rådet 1995-målene og opstillede nye for 1996. 
Efter at de berørte medlemsstater har fremlagt deres endelige budgetrapporter for 1995, 
vil det i løbet af foråret 1996 blive undersøgt, om 1995-målene er nået. Har en 
medlemsstat ikke nået sit 1995-mål, suspenderer Kommissionen betalingerne fra 
Samhørighedsfonden til alle nye projekter og til nye projektfaser for igangværende 
projekter. Hvis finansieringen suspenderes i foråret 1996, kan finansieringen genoptages, 
hvis 1996-målet nås. Kommissionen har besluttet, at den vil anvende disse regler smidigt. 
1.1.2 Balance mellem miljø- og transportinfrastrukturprojekter 
Den 22. november 1995 vedtog Kommissionen et dokument om Samhørighed og miljø, 
som afklarer et hovedprincip i forbindelse med Samhørighedsfonden. 
1 Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
9 
I artikel 10, stk. 2, i fondsforordningen er det fastsat, at der skal sikres "en passende 
balance mellem henholdsvis miljø- og transportinfrastrukturprojekter". Betydningen af 
dette princip er klar: det ville være uacceptabelt, om det ene af de to investeringsområder 
systematisk modtog en væsentlig større part af de samlede midler end det andet område, 
blot fordi der var tale om forskelle i investeringernes art, den gennemsnitlige 
projektstørrelse, sektorernes udviklingstrin eller de fornødne frister til projektforberedelse. 
Kommissionen bekræftede i dokumentet, at den tilsigtede en finansiering af miljøprojekter 
og transportinfrastrukturprojekter på lige grundlag for hele perioden indtil udgangen af 
1999. Det betyder, at miljøprojekterne, som måske ikke altid er så synlige eller 
omfattende som transportinfrastrukturprojekterne, har samme høje prioritering for 
Kommissionen, og at medlemsstaterne bør fremlægge forslag i overensstemmelse hermed. 
Kommissionen er naturligvis rede til at anvende princippet smidigt, og den insisterer ikke 
på, at der sker en fordeling med 50% til hver kategori hvert enkelt år. Noget sådant ville 
være uproduktivt, og det kunne hindre gode projekter på det ene af områderne, fordi der 
manglede projekter på det andet. Der blev allerede anvendt en sådan smidighed i 1993, 
1994 og 1995, hvilket fremgår af denne rapport. 
1.1.3 EU-prioritering og national prioritering 
Ifølge artikel 10 i forordningen om Samhørighedsfonden fastlægger Kommissionen i 
forståelse med den pågældende medlemsstat de projekter, der skal finansieres af fonden. 
Det er medlemsstaten, der skal forelægge Kommissionen forslag til projekter. Det er klart, 
at forslagene vil afspejle den prioritering, som de pågældende medlemsstater har opstillet 
på nationalt plan for miljø- og transportinfrastrukturer. Det er ligeledes klart, at 
Kommissionen, når den skal vedtage projekter, som Samhørighedsfonden skal bidrage til, 
må tage EU-hensyn og -prioriteter i betragtning. 
Inden for transportinfrastrukturerne skal alle projekterne indgå som led i de beslutninger, 
der gælder de transeuropæiske net (TEN), eller de skal bygge op om disse net. I praksis 
har Kommissionen godkendt finansiering af projekter, der på topmødet i Essen blev 
udpeget som høje prioriteter. 
På miljøområdet følger Kommissionen nøje den prioritering, der er fastlagt i direktiverne 
om drikkevand2, spildevand3 og behandling af affald4. Alle tre sektorer er medtaget i den 
femte program om miljø og bæredygtig udvikling. Hovedparten af miljøfinansieringen 
sker på disse områder, men det betyder ikke, at andre miljøområder er udelukket, hvilket 
fremgår af denne rapport. Samhørighedsfonden får et stigende antal ansøgninger om 
2 Direktiv 80/778/EØF, ændret ved direktiv 91/692/EØF (EFT nr. L 377, 1991, s. 48). 
3 Direktiv 91/271/EØF (EFT nr. L 135, 1991, s. 40). 
4 Direktiv 75/442/EØF, ændret ved direktiv 91/156/EØF (EFT nr. L 78, 1991, s. 32). 
Direktiv 78/319/EØF, ændret ved direktiv 91/689/EØF (EFT nr. L 377, 1991, s. 20). 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
10 
erosionsbekæmpelse, skovrejsning og beskyttelse af habitater. Der er også en stigning 
inden for naturbevarende foranstaltninger og foranstaltninger til beskyttelse af 
kystområder. Mange af disse projekter har modtaget støtte tidligere, og der vil blive 
godkendt nye projekter fremover. Men Kommissionen vil fortsat især lægge vægten på 
de tre hovedområder, som er dækket af direktiverne. 
1.2 STATUS OVER FONDENS VIRKE 
Statusopgørelsen over Samhørighedsfondens virke i 1995 afspejler hovedpunkterne i den 
politik, der blev fastlagt ved forordning (EF) nr. 1164/94, og som Kommissionen har 
iværksat: 
der er sket en betydelig udvikling i den forudgående vurdering af projekterne, 
både på det tekniske og på det økonomiske plan; det skyldes, dels at både 
Kommissionen og medlemsstaterne har anvendt hensigtsmæssige analyseredskaber, 
dels at Kommissionen har forbedret sine analysemuligheder ved at udnytte ekstern 
sagkundskab, ligesom den har samarbejdet med EIB 
der er etableret et effektivt system til projektovervågning, som efter en 
indkøringsperiode har bevist sit værd 
der er iværksat finansielle forvaltningsprocedurer, der kan skabe snæver 
forbindelse mellem betalingerne og den konkrete gennemførelse, og de afvikles 
nu tilfredsstillende. 
Anvendelsen af ovennævnte midler og redskaber betyder, at Kommissionen fuldt ud kan 
varetage de opgaver, som påhviler den ifølge forordningen, og at den nøje kan følge 
udviklingen i det enkelte projekt, som den finansierer. 
I øvrigt bør det nævnes, at fonden har fået forelagt alt for mange projekter af beskeden 
størrelse, især på miljøområdet. Der har således skullet vedtages et stort antal beslutninger, 
og det har været en stor arbejdsbyrde at skulle anvende de ret komplicerede procedurer, 
som kræver et betydeligt administrationsarbejde, på de alt for talrige projekter. 
Kommissionen finder, at dette forhold bør rettes i 1996, og at interventionerne fra 
Samhørighedsfonden fremover bør koncentreres på færre, men større projekter eller 
sammenhængende projektgrupper, der har en betydelig virkning, og som udtrykker en 
integreret strategi på transport- og miljøområdet. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
11 
1.3 EU-UDVIDELSE 
I overensstemmelse med formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds samling 
i Madrid har Kommissionen videreført sine undersøgelser af de følger, som en udvidelse 
har for den økonomiske og sociale samhørighed. 
Selv om samhørigheden er et grundlæggende princip for Den Europæiske Union, er det 
indlysende vanskeligt at komme med forudsigelser om den fremtidige samhørighedspolitik 
og dens finansielle følger for Unionen. En udvidelse vil påvirke EU-samhørigheden 
gennemgribende; enhver reform eller ændring af samhørighedspolitikken må ske gradvis 
og med den fornødne tid til fuldbyrdelse, hvis den skal kunne accepteres af alle. 
Kommissionen har på et foreløbigt grundlag fastslået, at den generelle anvendelse af 
samhørighedspolitikken i Unionen bør opretholdes. Samhørighedslandene bør garanteres 
en fortsat solidaritet, ved hvilken der tages hensyn til, hvad der er opnået inden for 
økonomisk og social samhørighed. Politikkernes udformning bør give et klart signal om, 
at princippet om budgetdisciplin konkret iagttages i en situation, hvor de fleste 
medlemsstater gennemlever en proces med streng budgetforvaltning med henblik på 
Maastricht-kriteriets opfyldelse. 
Samhørighedsfonden er kun et af de instrumenter til fremme af økonomisk og social 
samhørighed, der må undersøges i denne sammenhæng; fondens fortsatte anvendelse indtil 
1999 kan udgøre et bidrag til denne undersøgelse. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
12 
KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger 
KAPITEL 2 
FINANSIEL STØTTE FRA FONDEN - FORPLIGTELSER OG BETALINGER 
2.1 DISPONIBLE BUDGETMIDLER 
På Det Europæiske Råds samling i Edinburgh i december 1992 besluttede stats- og 
regeringscheferne at bevilge 15 150 mio. ECU til fire lande i perioden 1993-1999 
(1992-priser). De årlige bevillinger fordeler sig således: 
mio. ECU (1992-priser) 
År 
Beløb 1993 
1.500 1994 
1.750 199S 
2.000 1996 
2.250 1997 
2.500 1998 
2.550 1999 
2.600 IALT 
15.150 
Under hensyntagen til inflationen blev forpligtelsesbevillingerne for regnskabsårene 1993, 
1994 og 1995 efter indeksering fastsat til henholdsvis 1 565 mio. ECU, 1 853 mio. ECU 
og 2 152 mio. ECU. Betalingsbevillingerne for de samme regnskabsår udgør 1 000 mio. 
ECU, 1 679 mio. ECU og 1 750 mio. ECU. 
Ved afgørelse fra budgetmyndigheden (Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske 
Union) blev 300 000 ECU i 1995 overført til den konto, der forvaltes af UCLAF (tjenesten 
for koordinering af bedrageribekæmpelse), for at denne kunne få stillet både forpligtelses-
og betalingsbevillinger til rådighed til bekæmpelse af bedrageri i forbindelse med 
Samhørighedsfonden. Ved denne overførsel kom de midler, som fonden rådede over for 
1995, til at udgøre 2 151,7 mio. ECU (forpligtelsesbevillinger) og 1 749,7 mio. ECU 
(betalingsbevillinger). 
På ovennævnte grundlag blev budgettet for 1996 fastsat til 2 444 mio. ECU 
(forpligtelsesbevillinger) og 1 919 mio. ECU (betalingsbevillinger). 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
13 
2.2 FORDELING PR. MEDLEMSSTAT 
Der er foretaget en vejledende fordeling af midlerne, jf. bilag I til forordningen. Ifølge 
denne vejledende fordeling får Spanien 52-58%, Grækenland 16-20%, Portugal det samme 
og Irland 7-10%. 
Følgende tabel viser, hvilke beløb den vejledende fordeling indebærer: 
Mio. ECU (1992-priser) 
M«d-
lems-
stat 
1993 
1994 
1995 
1996 
1997 
1998 
1999 
tALT 
93/99 SPANIEN 
52% 
780 
910 
1.040 
1.170 
1.300 
1.326 
1.352 
6,174 55% 
825 
962,5 
1.100 
1.237,5 
1.375 
1.402,5 
1.430 
».332,5 58% 
870 
1.015 
1.160 
1.305 
1.450 
1.479 
1.508 
3.787 GRÆKENLAND OG 
PORTOGAL 
16% 
240 
280 
320 
360 
400 
408 
416 
2,424 18% 
270 
315 
360 
405 
450 
459 
468 
2.727 20% 
300 
350 
400 
450 
500 
510 
520 
3.030 IRLAND 
7% 
105 
122,5 
140 
157,5 
175 
178,5 
282 
1.060,5 9% 
135 
157,5 
180 
202,5 
225 
229,5 
234 
1,363,5 10% 
150 
175 
200 
225 
250 
255 
260 
1.515 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
14 
2.3 BUDGETGENNEMFØRELSEN 
For regnskabsåret 1995 var der pr. 31. december disponeret over 2 151,6 mio. ECU, dvs. 99,9% af 
de dispomble bevillinger. Tabel 1 viser, hvordan Samhørighedsfondens forpligtelsesbevillinger 
fordeler sig pr. medlemsstat og pr. kategori. 
Tabel 1 - Forpligtelsesbevillinger - 1995: 2 151,7 mio. ECU 
Mio. ECU 
MS 
SP 
GR 
IRL 
PT 
IALT 
Tk. bst. 
IALT Miljø 
574.225.824 
228.184.658 
93.179.175 
146.648.564 
1.042.238.221 
-
1.042.238.221 % 
48,48 
58,82 
48,94 
37,88 
48,48 
-Transport 
610.206.854 
159.729.130 
97.182.548 
240.472.848 
1.107.591.380 
-
1.1O7.59Ï.330 % 
51,52 
41,18 
50,06 
62,12 
51,52 
-lait 
1.184.432.678 
387.913.788 
190.361.723 
387.121.601 
2.149.829.584 
1.845.950 
2J$t67&581 Fordeling. 
55,09 
18,04 
8,87 
18 
100 
0,086 
100 
Uudnyttet saldo for forpligtelsesbevillingerne : 
(2.151.700.000 - 2.151.675.581) = + 24.419 ECU 
Tabel 2 - Betalingsbevillinger - 1995: 1 749,7 mio. ECU 
Mio. ECU 
MS 
SP 
GR 
IRL 
PT 
IALT 
Tk bst. 
IALT Miljø, 
358.421.236 
76.977.597 
51.669.204 
97.052.060 
584.120.097 
-
584J2Ô.097 % 
32,4 
85 
38,6 
26,3 
34,4 
-Transport 
746.857.276 
13.523.230 
81.988.686 
272.152.257 
1.114.521.449 
-
1,114.521.44$ % 
67,6 
15 
61,4 
73,7 
65,6 
-lait 
1.105.278.512 
90.500.827 
133.657.890 
369.204.317 
1.698.641.546 
501.942 
1.699,143,488 Fordeling. < 
65 
5 
8 
22 
1 
0,03 
100 
Saldo for betalingsbevillingerne: (1.749.700.000 - 1.699.143.488) = 50.556.512 (2,9%) 
Budgetgennemførelsen for regnskabsåret 1995 var for betalingsbevillingeme på 97,1%. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
15 
Tabel 3 - Bevillinger til bedrageribekæmpelse (jf. punkt 2.1 i denne rapport) 
Dispomble bevillinger: 300 000 ECU 
ECU 
«jBjffjiq^^ ,. ,. , sasasaas . MM , ,,., , ....... .,...:.. ,.......i.................1.,,,,., ...... 1 ———f. 
296.000 | 197.320 102.680 
Den uudnyttede bevillingssaldo på 4 000 ECU (300 000 - 296 000) bortfaldt ved 
regnskabsårets udgang. 
2.3.1 Spanien 
2.3.1.1 Miljø 
I 1995 forelagde de spanske myndigheder 43 ansøgninger om støtte fra 
Samhørighedsfonden, omfattende næsten 800 projekter på miljøområdet og et støttebeløb 
på 919 mio. ECU. Ansøgningerne dækker fem sektorer: vandforsyning, 
spildevandsrensning, byaffald, skovrejsning, fysisk planlægning og restaurering af 
områder ved kysten og i byer. 
1995-interventionsområderne bekræfter den prioritering, Spanien tilkender 
miljøproblemerne. Især er det et hovedanliggende, at der iværksættes spildevandsrensning. 
Denne sektor tegnede sig for 48% af støtten på miljøområdet, og sigtet var navnlig at 
gennemføre EF-direktiv 91/271/EØF om spildevand, navnlig med henblik på 1998- og 
2000-fristen. 
1995 var det første år, hvor de selvstyrende samfund og de lokale myndigheder deltog i 
forelæggelsen og gennemførelsen af de projekter, som finansieres af Samhørighedsfonden; 
der var forud indgået aftale mellem centraladministrationen og nævnte myndigheder om 
dette samarbejde. 
I 1995 vedtog Kommissionen 47 beslutninger, omfattende ca. 610 projekter og 
foranstaltninger på miljøområdet i Spanien. Beløbet for de støtteberettigede omkostninger 
var på 834 806 979 ECU og støtten for 1995 på 574 221 690 ECU, dvs. 48,5% af den 
samlede støtte fra Samhørighedsfonden. De tidligere beslutninger på dette område 
(vedtaget i 1993 og 1994) gav ikke anledning til finansielle forpligtelser i 1995, da der 
blev indgået forpligtelse for det samlede beløb på én gang. 
Det er vanskeligt for Spanien at foreslå store projekter på miljøområdet, og der blev 
således i 1995 i stedet fremlagt forslag om mange mindre foranstaltninger; vanskeligheden 
skyldes især, at gennemførelsen varetages decentralt af forskellige organer, af 
centraladministrationen og af de regionale og lokale myndigheder, endvidere at de 
foreslåede interventionssektorer er meget forskellige. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
16 
De godkendte projekter er opstillet efter kategori i nedenstående tabel. I de følgende afsnit 
gives der er nærmere redegørelse for de vigtigste projekter i de enkelte kategorier. De 
godkendte projekter modsvarer de prioriteter, der er opstillet i det femte EU-program om 
miljø og bæredygtig udvikling, målene i traktatens artikel 130 R samt kravene i 
EU-direktiverne på miljøområdet. 
Projekter opdelt på sektorer 
Ecu 
Kategori 
: 
Vandrensning 
Vandforsyning 
Affald 
Bymiljø 
Kyster 
Skovrejsning 
Undersøgelser og 
andet 
IALT Sml. 
omkostn. 
462.674.562 
74.690.587 
54.525.589 
30.773.797 
118.160.652 
87.295.355 
6.686.437 
834.806.979 Støtte 
377.989.429 
63.486.998 
43.620.469 
24.619.035 
100.436.552 
72.012.861 
5.710.815 
687.876.159 
Si? 
• 
275.944.076 
63.486.998 
32.011.353 
24.619.035 
100.436.552 
72.012.861 
5.710.815 
574.221.690 % 
48,06 
11,06 
5,57 
4,29 
17,49 
12,54 
0,99 
100 Antal 
besln. 
22 
3 
7 
3 
3 
7 
2 
47 
Vandforsyning 
I den nationale vandplan, der fortsat er til behandling, er der opstillet mål og 
foranstaltninger på dette område. 
Der er vedtaget tre beslutninger om vandforsyning; de omfatter ca. 56 foranstaltninger, 
der skal skabe en bedre forsyning med vand af god kvalitet til de store byer (navnlig i 
Guadalajara, Huelva, Murcia, Malaga, Cuenca og Teruel) og i de områder, der er ramt 
af tørke og dermed vandmangel i afvandingsområderne Sur, Guadalquivir, Guadiana, 
Segura, Tejo og Jucar. Der er især tale om etablering af de fornødne infrastrukturer til 
fremførsel af drikkevand til nævnte områder fra forsyningsstederne (pumpestationer, 
vandledninger, tunneler, rensningsanlæg mv.). 
Foranstaltningerne, der skal afhjælpe tørkeproblemerne, er fremlagt for det enkelte 
afvandingsområde. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
17 
Spildevandsrensning 
I februar 1995 godkendte Spanien den nationale plan for rensning af spildevand, hvis mål 
er at samordne indsatsen fra de offentlige myndigheder og fremme opfyldelsen af de krav, 
der er fastsat i direktiv 91/271 /EØF. Planen fastlægger de følsomme og mindre følsomme 
områder, og den kortlægger behovene for infrastrukturer og for sanering og rensning; 
endvidere opstilles der et samlet skøn over den økonomiske indvirkning. 
Ud af de 21 vedtagne beslutninger er 13 blevet forberedt direkte af de regionale og lokale 
myndigheder, der også skal varetage gennemførelsen. 
Formålet med etableringen af infrastrukturer for indsamling og behandling af spildevand 
er især at formindske forureningsgraden for spildevand, at forbedre sundhedsforholdene, 
at beskytte økosystemerne og at muliggøre en mere rationel vandudnyttelse. 
Affald 
Den nationale strategi for farligt affald for perioden 1995-2000 og for retablering af 
forurenede arealer for perioden 1995-2005 blev godkendt i februar 1995. De to planer 
omfatter de prioriteter og kriterier, der er fastlagt af Den Europæiske Union, især direktiv 
91/689/EØF, der fastlægger parametrene for farligt affald. 
Der er finansieret to beslutninger om forvaltning af farligt affald i Extremadura og i 
Baskerlandet og tre beslutninger om byaffald i Madrid, Barcelona og Bilbao. Projekterne 
gælder selektiv indsamling af fast byaffald, formindskelse af mængden af farligt affald ved 
indsats ved kilden, fremme af genindvinding og genbrug af affald og behandling af affald 
med henblik på miljøet. 
Endvidere er der finansieret to beslutninger om retablering af forurenede arealer. 
Formålet med disse projekter er at forebygge jordforurening og sanere og genbruge 
forurenede arealer. 
Skovrejsning 
Instituto Nacional para la Conservaciôn de la Naturaleza (ICONA) har udarbejdet en plan 
for skovrejsning for perioden 1995-1999; den omfatter tilplantning og bekæmpelse af 
erosion og ørkendannelse, og foranstaltningerne er integreret i den nationale plan for 
genoprettelse af vand- og skovforholdene (pr. afvandingsområde). Sidstnævnte plan 
indeholder også foranstaltninger om retablering af plantedækket i de økosystemer, der er 
beskadiget af brande. 
De selvstyrende samfund og centraladministrationen (ICONA) har forelagt projekter, der 
er grupperet pr. afvandingsområde. 
Der blev i 1995 vedtaget syv beslutninger, som omfatter 348 projekter inden for 
skovrejsning; der er tale om genetablering af plantedækket ved tilplantning, 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
18 
bevoksningspleje med henblik på forbedring af den eksisterende bevoksning, arbejder med 
det formål at bevare vandløb med stærk strøm, at konsolidere og forstærke bredder samt 
at beskytte mod jordskred ved hjælp af diger og høfder. Der er planlagt andre supplerende 
foranstaltninger, herunder vandbygningsarbejder i vandopsamlingsområder, hvor der er 
sket en forringelse af forholdene. 
Kvster 
Tre beslutninger, omfattende 35 projekter, blev godkendt. Disse projekter blev forelagt 
af centralministrationen og gælder fysisk planlægning i kystområder, retablering af strande 
og genoprettelse af miljøforholdene i forskellige kystzoner, både ved Middelhavet og ved 
Atlanterhavet. Formålet er at beskytte kystområdet, at genoprette kystforhold, der har 
økologisk betydning, og at mindske trykket af menneskers tilstedeværelse i disse områder. 
Ligeledes blev der vedtaget tre beslutninger, der skal bekæmpe stranderosion, retablere 
og beskytte naturmiljøet og genskabe kysternes naturområder. 
Bvmiliø 
Der blev forelagt foranstaltninger af lokalmyndigheder med sigte på forbedring af 
bymiljø, og der blev vedtaget tre beslutninger for de forskellige kategorier af projekter. 
Et projekt gælder restaureringen af det historiske centrum i Barcelona (Case-Antic); det 
er forelagt af bystyret i byen. 
En gruppe på fire projekter, der gælder etablering af grønne områder på flodbredderne 
og en indsats mod miljøforringelsen, er blevet forelagt af storstadsområdet Barcelona. 
Endelig kan det nævnes, at Madrids bystyre har forelagt en gruppe på to projekter, der 
dels gælder opførelse af en center for akustiske undersøgelser i Madrid dels restaurering 
af forringede områder i parken Casa de Campo. 
2.3.1.2 Transport 
I regnskabsåret 1995 vedtog Kommissionen ni beslutninger om nye transportinfrastruktur­
projekter, der finansieres af Samhørighedsfonden, og fem beslutninger om godkendelse 
af yderligere beløb til projekter, der blev finansieret i 1993 under Det Finansielle 
Samhørighedsinstrument. 
Det samlede beløb, der blev disponeret over på 1995-budgettet, er på 610 206 854 ECU, 
hvoraf 66,1% gælder nye projekter (over 403 mio. ECU), og resten (33,9%) omfatter 
ændringer af tidligere beslutninger (70 mio. ECU) eller årlige trancher af projekter, der 
blev vedtaget på grundlag af 1994-budgettet (136,8 mio. ECU). 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
19 
Budgetmidlerne fordeler sig således på de forskellige transportformer: 
- Veje 79,5% 
- Jernbaner 19,6% 
- Søfart 0,9%. 
Veje 
Følgende projekter kan nævnes i forbindelse med Samhørighedsfondens 1995-budget: 
1) Motortrafikvejen Madrid-Valencia (N-III) - vejafsnittet Motilla del Palancar-
Minglanilla. 
Der blev indgået forpligtelse (1995) for den samlede støtte på 34,7 mio. 
ECU på én gang. 
Projektet, der er en del af trafikmotorvejen Madrid-Valencia, omfatter to 
vejbaner på 7 m i bredden og med ydre og indre rabatter på henholdsvis 2,5 
m og 1 m, opførelse af fem viadukter og fjorten over-/underføringer, heraf 
hovedparten med brobane af armeret spændbeton, samt fire udfletninger: 
Motilla de Palancar-Castillejo de Iniesta, La Granja, Minglanilla. 
2) Motortrafikvejen Zaragoza -Huesca 
Kommissionen har godkendt en finansiering på 103,5 mio. ECU med årlige 
forpligtelsestrancher. 
Første tranche (1995) er på 5,6 mio. ECU. 
Motortrafikvejen Zaragoza-Huesca udgør tredje adgangsvej til Frankrig via 
Somport-tunnelen. Arbejderne omfatter tre afsnit af vejen. 
Der er iværksat 23 forskellige arbejder på vejafsnittet Zuera-Almudevar (22 
km): broer med brobaner af armeret spændbeton, broer af typen pergola. 
På afsnittet Almudevar-Huesca (21,6 km) er der planlagt fire overføringer, 
en underføring under Los Monegros-kanalen, en kombineret stål- og 
betonstruktur, seksten underføringer og flere støttemure. 
3) Somport-tunnelen (Fase II) 
Kommissionen har godkendt en finansiering på 80,8 mio. ECU med årlige 
forpligtelsestrancher. 1995-tranchen udgør 26,8 mio. ECU. 
Boringsprojektet for den spanske del af tunnelen blev forelagt Kommissionen 
i februar 1994 med henblik på finansiering fra Samhørighedsfonden, og det 
blev godkendt i 1995. Planen er at bygge en tunnel på 8 553 m, hvoraf 
5 185 m ligger i Spanien. Tunnelen forbinder vej nr. 330 Huesca-Somport 
med RN 134 i Frankrig. Afstanden mellem tunnelfortovene er 9 m, og der 
er to kørebaner på 3,5 m hver, endvidere to rabatter på 0,50 m og en 
midterrabat på 1 m. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
20 
4) Motorvejen Rias Baias. afsnittet Orense-Porrino (78,7 km) 
Der er godkendt en støtte på 212,8 mio. ECU. Projektet er opdelt i fem 
afsnit: 
Orense-Barbantes: 13,6 km, fem viadukter, tre overføringer og ti 
underføringer 
Barbantes-Melon 21,7 km, to viadukter, syv overføringer og enogtyve 
underføringer 
Melon-La Caniza: 9,1 km 
La Caniza-Batallares: 15,5 km, to tunneler (3 km), en bro (spændbeton) 
med to spænd på hver 186 m (kabler) samt seks over-/underføringer 
Batallares-Porrino: 18,9 km. 
Kommissionen har godkendt finansieringen og en ordning med årlige 
forpligtelsestrancher. For 1995 udgør tranchen 133,2 mio. ECU 
5) Den katatoniske tværforbindelse Lerida-Girona - afsnittene Rajadell-
Manresa-Artes og Vie Manlleu. 
Støtten er godkendt med en engangsforpligtelse (1995) på 43,1 mio. ECU. 
Projektet giver mulighed for en tredobbelt kobling til de transeuropæiske net. 
Byerne Lerida og Girona forbindes direkte tværs over den lave, midterste 
del, og forbindelsen opdeles i fem meget forskellige afsnit: Lerida-Cervera, 
Cervera-Manresa, Manresa-Vic, Vic-Olot og Olot-Figueras. 
Det projekt, som Samhørighedsfonden finansierer, omfatter afsnittene: 
Rajadell-Manresa på 7,10 km, Ronda de Manresa på 1,36 km, Manresa-
S.Fruitos på 5,04 km, Fruitos-Artes på 8 km, Vic-afsnittet på 8,11 km og 
Vic-Manlleu på 3,65 km. På afsnittet Rajadell-Manresa-Artes er der planlagt 
fire viadukter, otte overføringer, femten underføringer og ni udfletninger. 
Afsnittet Vic-Manlleu omfatter skes udfletninger, en viadukt, otte 
overføringer og tolv underføringer. 
6) Motortrafikvejen ved Llobregats nedre løb 
Afsnittet Martorell-kystomfartsvejen 
Der er godkendt en støtte på 129,9 mio. ECU. 
Kommissionen har godkendt finansieringen med årlige forpligtelsestrancher. 
Ud over disse arbejder er der tale om to tunneler på 320 m (Nil) og 675 m 
(jernbane) og en underføring under A-2. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
21 
Jernbaner 
Der blev godkendt to nye projekter i regnskabsåret 1995: 
- tredje fase af justeringen af'den traditionelle linie "Middelhavskorridoren". 
Formålet er at muliggøre hastigheder på 200/220 km/t på et net, der indgår i en 
prioriteret korridor, og hvis to tidligere faser blev finansieret i 1993 og 1994. Støtten 
er på 172 667 694 ECU, heraf 58 251 821 ECU på 1995-budgettet. 
- foranstaltninger til modernisering af det traditionelle jernbanenet 
Der er her tale om en række mindre projekter, som gælder forskellige dele af nettet. 
Støtten er på 94 256 510 ECU, heraf 46 091 434 ECU på 1995-budgettet. 
Søfart (Vessel Traffic System) 
Formålet med VTS-projekterne er at etablere et net med kontrolcentre for søfarten i 
følsomme områder ved den spanske kyst, så man herved kan forebygge ulykker, bekæmpe 
forurening og kontrollere søfartsaktiviteterne. 
Der blev i regnskabsåret vedtaget et VTS-projekt, som supplerer fem andre projekter, der 
blev finansieret i 1993 på dette felt. 
Det drejer sig om opførelse af og udstyr til bygninger til kontrol og overvågning af 
søfarten i havnene Almeria, Bilbao, Palma de Mallorca, Tarragona og Valencia. 
Støtten er på 11 057 054 ECU, og mht. det statistiske aspekt er halvdelen af beløbet 
klassificeret i miljøsektoren på grund af de positive miljøvirkninger. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
22 
Følgende tabel viser udviklingen i støtten fra Samhørighedsfonden på miljøområdet: 
Miljøprojekter 
Vandforsyning og vandforvaltning 
Kontrol af vandkvaliteten 
Indsamling og behandling af 
spildevand - rensning 
Erosionsbekæmpelse og 
skovrejsning 
Naturbevaring 
Kontrol med industriforurening 
1 Affaldsforvaltning 
1 Bymiljø 
| Kystområder 
j Undersøgelser og andet 
jlALT Forpligtelser 
FSI 
April 93 - maj 94 
ECU 
97.350.000 
32.167.000 
9.532.000 
90.095.000 
21.868.000 
18.845.000 
1.134.000 
270.991.000 % 
35,9 
11,9 
3,5 
33,2 
8,1 
7,0 
0,4 
100 Forpligtelser 
SF 
Juni 94 * des. 94 
ECU 
149.918.102 
38.939.615 
58.355.468 
180.934.898 
38.906.530 
30.834.059 
2.489.917 
500.378.589 % 
30 
7,8 
11,7 
36,7 
7,7 
6,2 
0,4 
100 Forpligtelser 
SF 
Jan. 95 - <Jec. 95 
ECU 
63.486.998 
275.944.076 
72.012.861 
32.011.353 
24.619.035 
100.436.552 
5.710.815 
574.221.690 % 
11,06 
48,06 
12,54 
5,57 
4,29 
17,49 
0,99 
100 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
23 
Udvikling i støtten fra Samhørighedsfonden på transportområdet 
Transportprojekter 
Veje - motorveje 
Jernbaner 
Lufthavne - trafikkontrol 
Havne - trafikkontrol 
IALT Forpligtelser 
FSI 
April 93 - maj 94 
ECU 
428.831.141 
88.755.999 
73.173.742 
15.606.579 
606.367.461 % 
71,9 
14,7 
12,1 
1,3 
100 Forpligtelser 
SF 
Juni 94 - dec. 94 
ECU 
3.050.470.658 
193.860.252 
498.907.910 % 
61,14 
38,86 
100 Forpligtelser 
SF 
Jan. 95 - dec 95 
ECU 
484.862.435 
119.815.892 
5.528.528 
610.206.855 % 
79,46 
19,63 
0,91 
100 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
24 
2.3.2 Portugal 
2.3.2.1 Miljø 
De projekter, Portugal forelagde i 1995, er en videreførelse af den interventionsstrategi, 
der er fulgt siden 1993, og som især sigter på, at der etableres infrastrukturer for 
drikkevandsforsyning, spildevandsrensning og affaldshåndtering i de tættest befolkede 
områder: Lissabon, Porto og Algarve. 
Den geografiske koncentration har betydet, at der for de enkelte mål har kunnet 
fremlægges sammenhængende projektgrupper for afgrænsede områder, hvilket sikrer, at 
finansieringen fra Samhørighedsfonden får en betydelig virkning og bliver mere rationel. 
En væsentlig del af 1995-projekterne ligger i forlængelse af de interventioner, der blev 
finansieret af Det Finansielle Samhørighedsinstrument, f.eks. saneringen af dalområder i 
Porto-regionen og drikkevandsforsyningen i den østlige del af Algarve. Andre iværksætter 
foranstaltninger, som skal videreføres i de kommende år, f.eks. de to store systemer for 
indvinding og distribution af drikkevand i Porto. 
De projekter, der danner undtagelse fra dette geografiske kriterium, tager sigte på at 
afhjælpe særlig alvorlige problemer, som på grund af deres hastende karakter kræver et 
hurtigt og undertiden omfattende indgreb, hvilket f.eks. er tilfældet med rensningen af Ria 
de Aveiro. 
Sammenlignet med de tidligere år er der - især i sektoren for drikkevand og byaffald - et 
øget antal projekter af betydelig størrelse, f.eks. drikkevandssystemerne i Porto og 
forbrændingsanlæggene i Lissabon og Porto. De pågældende projekter betjener flere 
kommuner og gennemføres og forvaltes af selskaber med koncession. Behandlingen af 
flere af disse ansøgninger videreføres i 1996. 
Inden for spildevandsrensning er der især tale om mindre projekter, da det på grund af 
selve interventionernes art ofte er vanskeligt at gennemføre projekter, der omfatter flere 
kommuner. Men disse projekter er ikke desto mindre nødvendige, for at kravene i direktiv 
91/271/EØF om rensning af byspildevand kan blive opfyldt, og de udgør en del af en 
sammenhængende gruppe, således som det er tilfældet for den igangværende gruppe af 
projekter i Ria Formosa-regionen i Algarve. 
Der blev i 1995 indgivet 28 ansøgninger om støtte fra Samhørighedsfonden, og det 
samlede støttebeløb, der blev ansøgt om, oversteg de ressourcer, der var til rådighed til 
miljøprojekter. 
Ved udgangen af 1995 var der godkendt 22 projekter, hvoraf fem var blevet forelagt i 
tidligere år. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
25 
Projekterne fordelte sig således på de forskellige kategorier: 
jj§||§||;§§|^ 
Drikkevand 
Spildevand 
Fast affald 
Undersøgelse 
(vandforvaltning) 
IALT !!:;:::;£:^ 
10 
10 
1 
1 
* 22 :--<MmM^ 
73.6 
58.0 
7.5 
7.5 
146.6 Klll^illl 
50 
40 
5 
5 
100 
Drikkevandsforsyning 
Sigtet med støtten fra Samhørighedsfonden er, at en større andel af den portugisiske 
befolkning bliver tilsluttet nettene for drikkevandsforsyning, samtidig med at det sikres, 
at vandet opfylder de kvalitetskrav, der er fastlagt i EU-direktiverne. 
11995 finansierede fonden ti portugisiske projekter i denne sektor til et beløb svarende til 
halvdelen af de ressourcer, der var til rådighed til miljøprojekter (ca. 73,5 mio. ECU). 
Næsten alle projekterne gælder Porto- og Algarveregioneme; den eneste undtagelse er 
dæmningen og tilførselsnettet i Enxoé i Alentejo, et område, som er særlig hårdt ramt af 
tørke. 
I Porto-regionen finansierer Samhørighedsfonden to store systemer (nord og syd), der skal 
forsyne næsten alle kommunerne omkring Porto samt byen selv. Systemerne etableres og 
forvaltes af selskaber med koncession, i hvilke kommunerne er repræsenteret. 
Der er tale om store infrastrukturer til indvinding og behandling af vand og om 
tilførselsnet, der fører vandet frem til beholderne i de kommuner, der skal bruge det, og 
som er ansvarlige for distributionsnettet frem til forbrugerne. Herved opnås der 
stordriftsfordele i produktions- og behandlingsleddet, og de eksisterende midler udnyttes 
rationelt. 
11995 blev der godkendt finansiering af projekter for syv kommuner, der udgør systemet 
Porto-nord, ligesom der blev finansieret syv andre projekter, der er af mindre størrelse, 
men som er nødvendige, for at de allerede eksisterende installationer kan komme til at 
indgå i systemet. 
Fondens støtte til disse systemer skal efter planen videreføres i de kommende år og omfatte 
alle arbejderne. Det samlede bidrag kan blive på over 200 mio. ECU. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
26 
I Algarve-regionen er der anvendt et fremgangsmåde svarende til den, der er anvendt for 
Porto. Der iværksættes to store projekter for indvinding, behandling og distribution af 
drikkevand til alle kommunerne i området: Barlavento-systemet for vestzonen og 
Sotavento-systemet for østzonen. 
I 1995 finansierede Samhørighedsfonden flere foranstaltninger inden for 
Sotavento-systemet: Odeleite-dæmningen, den tunnel, der forbinder dæmningen med 
Beliche-dæmningen, en ledning med stor diameter samt sekundære tilførselsledninger; 
endvidere øges kapaciteten for de to stationer, der skal behandle vandet og støtte nettet. 
Der er tale om et ambitiøst projekt, hvor den samlede investering overstiger 100 mio. 
ECU. 
På grund af situationen inden for spildevandsrensning i Portugal, set i forhold til 
EU-bestemmelserne, er det nødvendigt, at der gøres en betydelig investeringsindsats inden 
for en ret kort frist. Derfor er det rimeligt, at Samhørighedsfonden bidrager væsentligt, 
også til mindre projekter. 
11995 finansierede fonden 10 projekter til en samlet beløb på ca. 58 mio. ECU, dvs. 40% 
af de bevillinger, der var til rådighed til miljøprojekter. Det er altid et kriterium, at der 
skal være tale om geografisk koncentration, og sigtet er, at den stigende vandforsyning 
modsvares af en øget kapacitet for spildevandsrensning. 
De fleste af 1995-projekterne gælder Porto-regionen, som er tæt befolket, og hvor de 
igangværende foranstaltninger skal tjene til at sanere de vigtigste vandopsamlingsområder, 
herunder Leça-floden. Projekterne er udformet som en integreret helhed, og der er så vidt 
mulig valgt tværkommunale løsninger, så foranstaltningerne kan blive sammenhængende 
og midlerne anvendt effektivt. 
Samhørighedsfonden yder finansiering til første etape af et stort projekt, der sigter på en 
sanering af Ria de Aveiro, som er af særlig miljømæssig betydning, og hvor forureningen 
er særdeles omfattende, fordi der udledes urenset by- og industrispildevand. 
Der er tale om et projekt, som omfatter flere kommuner og en lang række industriområder, 
og hvis iværksættelse vil gøre det muligt at retablere og bevare en lagunezone, hvor der 
er habitater, som er beskyttet af EU-lovgivningen, især hvad angår vilde fugle. 
I Algarve-regionen har fonden ydet støtte til første fase af rensningen af spildevand fra 
byen Portimâo og til et projekt i Loulé-området. Der er finansieret færre projekter i dette 
område end i de foregående år, men fonden viderefører sin indsats, især i Ria Formosa-
området, som omfatter en naturpark, der er klassificeret .som vådområde af international 
betydning og som særligt beskyttet område for vilde fugle. 
Affald 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
27 
Der blev i 1995 kun forelagt få projekter for fast byaffald i forhold til projekterne for 
andre sektorer, som Samhørighedsfonden yder tilskud til, men de er langt mere omfattende 
mht. investeringer. Navnlig kan man nævne forbrændingsanlæggene i landets to storbyer, 
Lissabon og Porto; gennemgangen af disse projekter videreføres i 1996. 
Der er finansieret et enkelt projekt i denne sektor: et kontrolleret deponi, som skal betjene 
tre kommuner på Tage-flodens venstre bred nær ved Lissabon. Projektet tegner sig for 5 % 
af det samlede beløb til miljøprojekter i 1995. Der er fra Samhørighedsfondens side et 
ønske om flere ansøgninger i denne sektor. 
2.3.2.2 Transport 
Den strategi, Portugal har fastlagt, har som hovedsigte, at der opnås fondstilskud, der kan 
bidrage til en bedre kobling til de transeuropæiske net, især fordi landets randbeliggenhed 
i EU betyder, at transportsystemernes effektivitet bliver et hastende anliggende. Denne 
helhedsstrategi er blevet videreført i 1995. 
Veje 
Landets samhandel med den øvrige del af Fællesskabet er blevet øget meget stærkt siden 
tiltrædelsen, især samhandelen via landjorden, og dette har understreget behovet for, at der 
bygges et vejnet med forbindelse til de øvrige EU-lande, og at det eksisterende net 
forbedres; kun på den måde kan det opnås, at transaktionerne bliver billigere, at 
transporttiden afkortes, og at trafiksikkerheden forbedres. 
Blandt de vigtigste vejforbindelser, der udgør det primære portugisiske vejnet, og som er 
integreret i det transeuropæiske net, er der udvalgt tre højtprioriterede forbindelser, så der 
herved sikres en koncentration af Samhørighedsfondens midler. Det drejer sig om at 
afslutte linjen Valença-Vila Real de St" Antonio mod nord indtil den spanske grænse, 
hurtigt at iværksætte den portugisiske del af forbindelsen mellem Lissabon og Madrid og 
at fremskynde anlæggelsen af korridoren Lissabon-Valladolid. 
Sidstnævnte korridor udgør en del af kategori I inden for de infrastrukturprojekter, som 
Det Europæiske Råd fastlagde på mødet på Korfu og senere bekræftede på mødet i Essen. 
I 1995 anmodede de portugisiske myndigheder om en delvis ændring af den pågældende 
korridors forløb. Samhørighedsfonden har ydet støtte til afsnittene Alcanena/Atalaia og 
Atalaia/Abrantes. 
Af forbindelsen Lissabon-Madrid er afsnittene Palmela/Marateca og Marateca/Montemor 
blevet finansieret. 
Med hensyn til forbindelsen Valença-Vila de St° Antonio er der ydet støtte til et enkelt 
projekt (Cruz/Braga). De portugisiske myndigheder har imidlertid forpligtet sig til at 
indgive ansøgninger for de afsnit, der kræves, for at forbindelsen kan blive færdiggjort. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
28 
Endvidere er det blevet tilkendt en høj prioritering, at trængselsproblemerne i byområder 
afhjælpes, ved at der finansieres omfarts- og ringveje, hvis hovedfunktion er at skabe 
forbindelse til de forskellige transportnet uden for bycentrene. De indre og ydre ringveje 
i Lissabon, CRIL og CREL, bidrager til, at der bliver løst en række alvorlige 
trængselsproblemer, som gør sig gældende i transportsystemet i Lissabon-området; 
ringvejene forbedrer vejnettets funktion, hvilket igen giver en række miljøgevinster. 
11995 vedtog Kommissionen en let forhøjelse af den EU-støtte, der oprindelig blev tildelt 
CRIL-projektet; i øvrigt har de portugisiske myndigheder oplyst, at de agter at forelægge 
andre ansøgninger om finansiering fra Samhørighedsfonden for de to ringveje. 
Desuden er der i byområderne ydet støtte fra Samhørighedsfonden til vejoverføringen over 
floden Tage i Lissabon og til en etape i projektet Ponte de Freixo i Porto. 
Jernbaner 
Inden for jernbaneinfrastruktuerne består det strategiske mål i, at de vigtigste korridorer, 
der forbinder landet med den centrale del af Europa, kommer ind i en ny udvikling, så 
denne transportform kan udgøre et reelt alternativ til vejtransporten, da jernbanerne er 
mere effektive til person- og godsbefordring. 
Det drejer sig om to jernbanelinjer, nord-linjen og Beira Alta-linjen, som begge indgår i 
de transeuropæiske net og derudover har en strategisk betydning i national sammenhæng. 
De planlagte investeringers størrelse gør det berettiget, at der parallelt interveneres fra 
EFRU og Samhørighedsfonden i forbindelse med forskellige projektafsnit eller -stadier. 
De overordnede projekter for disse linjers modernisering gælder især elektrificering, 
forøgelse af spor, etablering af signalsystemer og udskiftning eller forbedring af broer og 
tunneler, så det bliver muligt at øge tophastigheden og reducere køretiden væsentlig på 
begge linjer. 
Der blev vedtaget tre projekter i perioden 1993/94, heraf to for Beira Alta-linjen. I 1995 
godkendte Kommissionen et fjerde jernbaneprojekt (samme linje). 
Søfart 
Portugals geografiske beliggenhed og de relativt få landforbindelser til resten af Europa er 
baggrunden for, at Portugal ønsker at fremme søtransporten, så denne transportform på ny 
kan opfylde den vigtige funktion, den traditionelt har haft i Portugals udenrigshandel, især 
ved Atlanterhavet. 
Det drejer sig om at forbedre driften af de portugisiske havne, samtidig med at det sikres, 
at de indgår i de transeuropæiske net, ved at de integreres på en hensigtsmæssig måde i 
et multimodalt net. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
29 
Samhørighedsfonden har især støttet investeringer, der kan forbedre adgangsforholdene og 
mulighederne for kombitransport samt øge kvaliteten og udbuddet af serviceydelserne i 
havnene. 
Men da søtransporten for tiden er præget af stærk konkurrence, bør indsatsen koncentreres 
på de havne, der har de bedste muligheder for at gøre sig gældende i denne konkurrence. 
For at støtten fra Samhørighedsfonden kan blive nærmere fastlagt på dette område, og for 
at det kan undgås, at nogle havne får overkapacitet, iværksatte Kommissionen i 1995 en 
undersøgelse, der gælder fire portugisiske havne, og som skal gøre det muligt at fastlægge 
interventionsprioriteringen inden for en helhedsstrategi. 
Godkendte projekter 
I 1995 blev der for Portugal godkendt to nye projekter og en udbygning af CRIL med en 
støtte fra Samhørighedsfonden på 53,381 mio. ECU; af dette beløb blev der disponeret 
over ca. 37,739 mio. ECU på 1995-budgettet. 
Til sidstnævnte beløb skal lægges de årlige trancher, der blev indgået forpligtelse for i 
1995, dvs. 3 projekter, der allerede var blevet godkendt i 1994, hvilket bringer de samlede 
forpligtelser for det igangværende år op på 240,4 mio. ECU. 
Støtten fordeler sig således på de forskellige transporttyper: 
Projekttype 
Veje 
Jernbaner 
Havne 
^^^^^KliH Antal projekter 
1 
1 
0 
^^1|:-;S: .1 Støtte fra SF 
(mio, ECU) 
211,9 
28,5 
0 
aMÊÊÊÈÈaÊÊÊË % 
88 
12 
0 
WÊÊÈÊÈmÊla 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
30 
23.3 Graetenland 
23,3.1 Miljø 
Miljøforholdene i Grækenland kan betegnes som tilfredsstillende. Miljøet er varieret med 
mange forskellige levesteder og arter. Dog gør der sig særlige problemer gældende nogle 
steder, f.eks. luftforurening i storbyerne. 
Landet er imidlertid præget af stor mangel på infrastrukturer inden for vandforsyning, 
spildevandsrensning og affaldshåndtering Trods en vedholdende indsats fra EU-fondene til 
støtte for finansieringen af infrastrukturer, overstiger de udestående problemer det 
fuldbyrdede arbejde. Eftersom Samhørighedsfondens mål er at fremme økonomisk og social 
samhørighed, yder den en målrettet støtte, der skal forbedre infrastrukturerne og etablere 
manglende strukturer, og som også sigter på naturbeskyttelse. 
De største mangler gør sig gældende inden for infrastrukturerne for affald. 
Hvad angår spildevand, er der en række prioriteter på kort sigt (1998-2000), mens andre er 
prioriteter på mellemlang sigt (2005). 
Med hensyn til drikkevand lægges der ved fondsstøtten vægt på, al de vandressourcer, der 
er til rådighed, forvaltes hensigtsmæssigt. 
Ud over at infrastrukturmanglen afhjælpes, er det nødvendigt, at ordningen for overvågning 
og kontrol af miljøpolitikken styrkes. 
11995 udgjorde interventionerne fra Samhørighedsfonden i Grækenland 59% af EU-støtten 
til Grækenland. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
31 
Interventionerne fordelte sig således på de forskellige målområder: 
Vandforsyning: 18%5 
Spildevandsrensning: 75% 
Affaldshåndtering 1% 
Naturbeskyttelse : 6 % 
Der blev godkendt to store flerårige projekter. Den første angår Thessalonikis forsyning 
med vand fra Aliakmon-floden; den anden gælder biologisk vandrensning, anden fase, 
ligeledes i forbindelse med Thessaloniki. 
Interventionerne på miljøområdet er i overensstemmelse med målene i det femte 
handlingsprogram for miljø og bæredygtig udvikling. 
For det første tager de sigte på forvaltning af vandressourcerne. Det er af afgørende 
betydning, at der sikres en tilstrækkelig vandforsyning, at vandressourcerne forvaltes 
hensigtsmæssigt, at drikkevandskvaliteten er tilstrækkelig, og at der er ligevægt mellem 
udbuddet af drikkevand og behovet. For det andet er deres sigte at give landet 
infrastrukturer til spildevandsrensning og bistå landet med at opfylde kravene i direktiverne 
på området. For det tredje sigter de på affaldshåndtering ifølge EU-strategien for år 2000. 
Vandforsyning 
Samhørighedsfondens interventioner vedrørende drikkevand skal først og fremmest løse 
kvalitative og kvantitative problemer. 
Denne kategori af projekter omfatter en stort projekt, der gælder Thessalonikis forsyning 
med vand fra Aliakmon-floden, endvidere supplerende arbejder i forbindelse med det store 
Evinos-projekt, der skal forsyne hovedstaden med vand, forbedringer af Mornos-
vandledningen, der gennemføres sammen med Evinos-projektet, forsyning af Khania med 
vand og færdiggørelse af arbejdsfaser af projekter, som er blevet godkendt tidligere på 
Kreta, Peloponnes, i Vestgrækenland og i Makedonien. 
I forbindelse med projektet vedrørende Athens vandforsyning er der ved fondsstøtten lagt 
vægt på en hensigtsmæssig forvaltning af vandressourcerne og en forbedring af den 
vandledning, der fører til Athen. Det kan nævnes, at ibrugtagningen af tunnelen 
Evinos/Mornos har gjort det muligt af forsyne Athen med vand i sommeren 1995. 
Med hensyn til det store Thessaloniki-projekt, der gælder fremførsel af vand, er der ved 
fondsstøtten lagt vægt på, at de eksisterende vandressourcer forvaltes hensigtsmæssigt, at 
de nuværende anlæg udnyttes korrekt, og at de fornødne net færdiggøres. 
I ovennævnte procentdel er medtaget en lille del af bevillingen til vandforsyning i Thessaloniki, 
svarende til den forventede 1995-gennemførelse. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
32 
Endvidere følger Samhørighedsfonden nøje det projekt, der skal føre til etablering af en 
databank med oplysninger om vand- og vejrforhold; banken kan bidrage til, at kravet om 
en god forvaltning af landets vandressourcer opfyldes. 
Hvad angår andre byers vandforsyning, er vægten blevet lagt på turistbyer og 
industriområder. Der skal træffes yderligere beslutninger i 1996. 
Der er finansieret en lang række projekter inden for spildevandsrensning, især 
byspildevand; projekterne gælder flere store og mellemstore provinsbyer. 
Blandt disse projekter kan man nævne det store projekt for biologisk rensning af 
spildevand, anden fase, i Thessaloniki. Projekter er af meget stor betydning for 
vandkvaliteten i Thessaloniki-bugten, og det kommer Grækenlands næststørste by til gode. 
Hvad angår vandkvaliteten i Thessaloniki-bugten, har Samhørighedsfonden godkendt et 
projekt, der består i biologisk behandling af spildevand fra turistområdet Thessaloniki; 
vandet herfra udledes ligeledes i Thessaloniki-bugten. Disse foranstaltninger udgør sammen 
med Kalochori-rensningsprojektet en helhed, der er til fordel for miljøet i området. 
Hvad angår rensning af spildevand og behandling af udledninger fra mellemstore og små 
byer, har Samhørighedsfonden iværksat afslutningsproceduren for de første etaper af 54 
projekter, som den har medfinansieret siden 1993, i hele Grækenland i byer, som for de 
flestes vedkommende er hovedbyer i de regioner, de ligger i. 
Endvidere har fonden iværksat medfinansiering af anden fase af en række af disse 
projekter. Blandt de projekter, hvor medfinansieringen allerede er effektiv, kan man nævne 
Kavala-, Kozani- og Xanthi-projekterne i Nordgrækenland (Makedonien og Thrakien), 
projekterne på Korfu i Det Ioniske Hav, i Patras i Sydgrækenland (Peloponnes), på 
Skiathos og på Rhodos, i Livadia i Midtgrækenland, i Tyrnavos og i Kartitsa i Thessalien. 
Desuden har Samhørighedsfonden gjort det muligt at iværksætte projekter, som var udsat, 
nærmere betegnet centret for biologisk rensning i Agrinio, i Yiannitsa, i Pyrgos, i Thiva 
og i Naoussa. 
Alle disse finansieringer er sket på grundlag af fuldstændige dossierer og en dybtgående 
undersøgelse af projekterne. Der er blevet iværksat en forudgående vurdering og en 
løbende evaluering af projekterne. 
Affaldshåndtering er ikke blevet tilkendt den betydning, Kommissionen kunne have ønsket, 
idet de græske myndigheder kun har indgivet få ansøgninger om støtte fra 
Samhørighedsfonden, og projekterne gælder hovedsagelig regulering og etablering af 
deponier. De pågældende deponier findes i Skhisto, Liossia, Zante, Thessaloniki og Patras. 
Godkendelsen af arbejdernes videreførelse i Patras og Zante betyder samtidig, at 
projekterne afsluttes. Med hensyn til Thessaloniki, Skhisto og Liossia vil 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
33 
Samhørighedsfonden først kunne godkende projekterne, når de kompetente myndigheder 
i deres kontraktbetingelser har taget hensyn til resultaterne af de ekspertundersøgelser, 
fonden har ladet foretage. 
Samhørighedsfonden håber, at den i samarbejde med de græske myndigheder kan udbygge 
og diversificere foranstaltningerne på dette område ifølge EU-strategien, så sektoren finder 
sin plads i fondsfinansieringen. Der er blevet offentliggjort en pilotundersøgelse i EFT med 
henblik på en integreret løsning for øerne Santorin og Thirassia (EFT C 176 af 11. juli 
1995). 
Naturbeskyttelse 
I den omhandlede periode har Samhørighedsfonden ydet støtte til forsknings- og 
oplysningsvirksomhed på miljøområdet. I denne sammenhæng har den godkendt 
finansiering af centret Goulandris, der varetager forskning og undervisning inden for 
miljøemner. 
Endvidere er der videreført flere projekter vedrørende bekæmpelse af skovbrande. 
2.3.3.2 Transport 
Samhørighedsfonden støtter følgende strategi på transportområdet i Grækenland: 
- en udbygning af landets to store vejforbindelser, dvs. Via Egnatia og Pathe 
- en udbygning af de to store jernbaneforbindelser, dvs. Athen-Thessaloniki og Athen-
Patras, samt etablering af en rangerbanegård i Thriassio med forbindelse til havnen i 
Piræus 
- modernisering af lufttrafikken og forberedelse af den nye Athen-lufthavn i Spata 
- udvikling af kombitransport ved investeringer i tre vigtige havne i landet, nærmere 
betegnet Igoumenitsa, Iraklion og Piræus. 
Denne strategi kræver, at den offentlige sektor, som kommer til at drage fordel af 
investeringernes gevinster, tilvejebringer de fornødne midler. 
De samlede omkostninger for de projekter, der er blevet godkendt i denne sammenhæng, 
udgør 485 062 600 ECU. For havneprojekterne er der ved støtteberegningen taget hensyn 
til de fremtidige indtægter. Et stort jernbaneprojekt på nord/syd-linjen er blevet godkendt 
med årlige trancher. Under hensyntagen til de fremtidige indtægter og til godkendelsen af 
en projekt med årlige trancher udgør de finansielle forpligtelser for projekterne 
159 729 130 ECU, svarende til 41,24% af støttebeløbet til de græske projekter i 1995. 
Inden for fondsstrategien for de græske projekter er der følgende prioriteter: 
Veje: De to hovedforbindelser i landet, dvs. Via Egnatia og Pathe. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
34 
Jernbaner: Nord/syd-forbindelsen, Thriassio-banegården og forbindelsen mellem Athen og 
havnen i Patras. 
Havne: Udvikling af kombitransport med investeringer i tre af landets vigtige havne, 
nærmere betegnet Igoumenitsa, Iraklion og Piræus. 
Lufthavne: Modernisering af lufttrafikken og forberedelse af Athens nye store lufthavn 
(Spata). 
I overensstemmelse med den fastlagte strategi dækker de godkendte projekter alle 
transportsektorerne. Der er navnlig tale om følgende projekter: 
Veie 
Fem projekter gælder forbindelsen Via Egnatia. Et andet projekt, Korinth-Tripolis, 
gennemføres uden for de to hovedforbindelser Pathe og Via Egnatia. Det er blevet 
godkendt som et vigtigt projekt, da det fuldender de to afslutninger og skaber forbindelse 
via motorvejen Athen-Tripolis og forbedrer således Peloponnes' adgang til Pathe-
forbindelsen. 
Jernbaner 
Det godkendte projekt er projektet Evagelismos-Leptokarya. Det indgår i nord/syd-linjen 
og udgør et af nøgleleddene for Thessaloniki forbindelse med Athen. Det har været 
nødvendigt at forhøje fondsstøtten, for at linjeføringen kan ændres ifølge henstillingerne 
fra miljømyndighederne. 
Havne 
De tre godkendte havneprojekter er Ikonion-terminalen (kaj II) i Piræus samt projekterne 
i Iraklion og Igoumenitsa. Ved støtteberegningen er der taget hensyn til de fremtidige 
indtægter, navnlig for havnen i Ikonion. 
Der er etableret et snævert samarbejde med EIB og med EFTA's finansielle mekanisme, 
som medfinansierer sidstnævnte projekt. 
Lufthavne 
I lufthavnssektoren blev der i 1995 vedtaget følgende projekter: 
- modernisering af luftfartskontrollen ved køb og installering af syv radaranlæg: 
fire med kort rækkevidde til Thessaloniki, Rhodos, Korfu og Iraklion 
tre med kort rækkevidde til dobbelt overvågning af aktiviteten i det græske 
luftrum 
- finansiering af arbejder i forbindelse med lufthavnen på Korfu. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
35 
LISTE OVER GODKENDTE PROJEKTER FOR GRÆKENLAND - 1995 
QRÆKEN1AMD - TRANSPORT £CUttøbw>d» prisar) ectJØøbendø ptfa&t ECWøbotid» prbøfj 
$p>bidwg 1$$6~forptigtøts(ir 
Samlade udgift&r 
veje 
Motorvejen Korinthos-Tripoli-Kalamata 28.242.000 24.005.700 24.005.700 
Egnatia-motorvejen (omfartsvej ved Kavala -Aghios Andreas til km 4 + 937) 1.317.000 1.119.450 1.119.450 
Egnatia-motorvejen (Phsylorachi-Aghios Nikolaos) 17.090.000 14.526.500 14.526.500 
Egnatia-motorvejen (Lykopodi-Makrychora) 7.279.000 6.187.150 6.187.150 
Egnatia-motorvejen (Makrychora-Krystalopigi) 11.231.000 9.546.350 9.546.350 
Egnatia-motorvejen (omfartsvej ved Kavala km 9 + 400 til km 13 + 780 ) 11.013.000 9.361.050 9.361.050 
jeWBANER 
Jernbanelinjen Pyræus-Thriassio - anden fase af de tekniske undersøgelser 1.300.000 1.300.000 1.300.000 
Den dobbeltsporede jernbanelinje Evagelismos-Leptokarya 
HAVNS 
Transitområde - havnen i Iraklion 240.000.000 204.000.000 
Containerterminal i Ikonion 
Anlægsarbejder i havnen i Igoumenitsa 
LUFTHAVNE 
Udvidelse af lufthavnsterminalen på Korfu 24.138.000 
67.115.600 15.593.148 
15.007.032 
48.428.000 34.076.840 7.055.000 
15.593.148 
15.007.032 
3.306.000 2.810.100 32.305.100 
2.810.100 
Anlægsarbejder i forbindelse med Korfu-lufthavnen (brandstation) id. 
Modernisering af luftfartskontrolsystemet 24.603.000 20.912.550 20.912.550 
Modernisering af luftfartskontrollen (Iraklion - Korfu) 
Modernisering af luftfartskontrollen - Athen 
Modernisering af luftfartskontrollen (PIS-informationssystemet) 
mmå 485.062.600 358.445.S70 15d.72d.130 
36 
2.3.4 Irland 
11995 ydede Samhørighedsfonden en støtte på 190,4 mio. ECU til Irland, heraf 97,2 mio. 
ECU (51% af det samlede beløb) til transportprojekter og 93,2 mio. ECU (49%) til 
miljøprojekter. 
Følgende tabel viser de støttede projekter opdelt på kategori: 
FORPLIGTELSER VEDRØRENDE PROJEKTSTØTTE TIL IRLAND (1995) 
Miljø Støtte % 
(mio. ECU) 
1. Vandrensning 5O0 26.3 
2. Vandforsyning 4L9 22.0 
3. Fast affald U 06 
4. Teknisk bistand 02 0.1 
lait 1 93£ 4^9 
• ;;-fraiisprt-''::: ; Støtte";;:;WW§M-m Jgllfeg:, 
1. Veje 7L0 373 
2. Jernbaner 21.6 11.4 
3. Havne 4J 2A 
S8^M§^ËilPiill3liB ^^;SËaj^Bil^B^BI&i illll^^^^JlllllS 
IVMM.Ï.YMÏMIÏI ÏIÏIÏI Y1Y1Y1Y1 w«*»~^^ïi Y Mil |Y, ' MV.VriiliiiMM4ilM!iMil«:0ViVlV>Vi,iiVi,iVl >> > " i " i Y lYJYi Y ,Y,Y .YIYHY, i M I VIYIÏIÏMÏMÏMÏIÏIIM.... i M IVIÏM-.VI IVMV.ÏI IÏM •••lïiÏMÏMïriïMïi -.-•-• i lYiÏMMÏMÏiïiïiÏMÏiiJ 
Overordnet strategi 
Støtteprioriteterne forblev de samme i 1995 som i de foregående år. Inden for transport gik 
den største del af budgettet fortsat til vejprojekter, der indgår i det transeuropæiske net, 
mens støtten til jernbanerne blev koncentreret på den centrale del af nettet, dvs. 
forbindelserne Dublin-Belfast og Dublin-Cork/Limerick. Støtten til havne blev på samme 
måde fortsat koncentreret på de fire største havne, dvs. Dublin, Cork, Rosslare og 
Waterford. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
37 
På miljøområdet er hovedprioriteterne stadigvæk spildevandsrensning og (med et lavere 
beløb) vandforsyning. Der er i første række ydet støtte til rensningsprojekter, som 
gennemføres i de største byer og i miljøfølsomme områder, og som skal fuldendes senest 
ved udgangen af dette årti, for at kravene i EU-direktiverne kan blive opfyldt. 
Vandforsymngsprojekteme er koncentreret på Dublin og på områder, hvor forsyningen er 
af særlig ringe kvalitet. 
2.3.4.1 Miljø 
Spildevandsrensning 
Der blev godkendt syv nye projekter i 1995. Sammen med de beløb, der blev tildelt til 
ændring af projekter, som allerede var blevet godkendt i tidligere år, blev der i alt ydet 50 
mio. ECU til denne sektor. Følgende projekter fik støtte: 
Projekt Nye projekter eller fase eller ændring af Støtte 
igangværende projekter (i 1995 
, mio. ECU) 
River Barrow (3 Supplering af eksisterende projektgruppe 4.5 
projekter) 
Wexford (fase II) Ny fase med årlige trancher 10.0 
Sligo (fase I) Nyt projekt : planlægningsfase 1.7 
Lough Swilly (fase I) Nyt projekt : planlægningsfase 0.9 
Dublin Region (fase I) Ændring for at udbygge fase I 0.5 
Dublin-Region (fase II) Nyt projekt med årlige trancher 6.2 
Lough Derg Ny projektgruppe 11.1 
Tralee Nyt projekt 9.2 
River Boyne (fase I) Ny projektgruppe : planlægningsfase 2.4 
Ennis Main Drainage Ændring for at udbygge projektet 0.1 
Waterford (fase I) Ændring af igangværende projektfase 1.2 
Bray Sewerage Ændring i form af udbyggende arbejder 2.1 
I11113B 
LÏIÏ.ÏM .M^a-jjaiagaaaii I^YIY.,.,! MYM| |M HY NY, MY,Y Y. IIYMN Y , •.-. ;••••<•<-;;<,)<,.„^ ii iv i 11111,, t aaaaagaa. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
38 
Vandforsyning 
Der blev ydet 41,9 mio. ECU til følgende projekter: 
I-BSssswaagsagssjSjsas^^ . asgaasssg w-~ 
Projekt Nye projekter eller fase eller ændring af Støtte 
igangværende projekter (i 1995 
mio, ECU) 
I Lough Mask (fase II) Ny anden fase med årlige trancher 9.7 
I Monaghan Nyt projekt 6.1 
Ballyjamesduff Ændring for at udbygge igangværende 1.5 
| projekt 
Dublin Region Ændring for at udbygge hovedfase af 24.4 
projektet 
Fast affald 
Kun et enkelt projekt, Ballymount Waste Facility i Dublins sydvestlige forstæder, blev 
støttet med 1,1 mio. ECU til udbygning af projektet; det blev indledt i 1993. 
2.3.4.2 Transport 
Veje 
I 1995 blev der disponeret over 71,0 mio. ECU til ni nye vejprojekter med henblik på 
ændringer, som i vid udstrækning er en supplering af projekter, der er blevet godkendt i 
tidligere år. Alle de godkendte eller ændrede projekter modtog støtte på 85% af de samlede 
omkostninger. 
Følgende tabel viser de projekter, der blev godkendt i 1995. Udtrykket "projekt" henviser 
til et nyt projekt, hvor der blev indgået forpligtelse for hele støtten på 1995-budgettet. 
"Årlige trancher" refererer til større projekter, hvor der indgås forpligtelse for støtten i form 
af årlige beløb, mens "ændring" angiver støttetillæg over 1995-budgettet til projekter, som 
Kommissionen har godkendt tidligere. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
39 
,§I$1 
asssaBBEaaBBBSBaanaassssaBB 
N2 Dublin- North 
West •• 
Ardee-Aclint PROJEKT 
ELLER FASE 
Projekt STØTTE FRA 
1995-
BUDGETTET 
(mio. ECU) 
6.1 
NI Dublin -
Belfast Balbriggan By-pass 
Cloghran-Lissenhall 
Dublin Port Access Road 
Dunleer-Dundalk 
Drogheda By-pass Årlig tranche 
Fase 
Fase 
Ændring 
Ændring 4.2 
1.6 
3.2 
0.2 
0.2 
Dublin Ring Road Northern Cross 
Southern Cross Ændring 
Årlig tranche 15.4 
3.8 
Nil Dublin-
Rosslare Killarny Road 
Interchange 
Kilmacanogue-Glen of 
Downs 
Arklow By-pass 
Enniscorthy-Wexford Ændring 
Årlig tranche 
Årlig tranche 
Ændring 0.4 
0.9 
2.6 
0.5 
N7 Dublin -
Cork/Limerick Kildare By-pass 
Portlaoise By-pass 
River Lee Tunnel Ændring 
Årlig tranche 
Ændring 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 0.1 
6.7 
0.5 
40 
N4 Dublin - Sligo 
N6 Dublin -
Galway 
NI8 Limerick -
Galway 
Road Network 
1993 
Road Network 
1994 
IALT Longford By-pass 
Curlews By-pass 
Collooney-Sligo 
Galway Eastern 
Approach Road 
Newmarket By-pass 
Tolv projekter -
transeuropæiske net 
Syv projekter -
transeuropæiske net Ændring 
Årlig tranche 
Årlig tranche 
Projekt 
Fase 
Ændring 
Ændring 0.7 
2.8 
9.6 
7.1 
2.0 
1.2 
1.0 
71.0 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
41 
Jernbaner 
•Boannaa 
Der blev ydet støtte til følgende projekter i 1995: 
JERNBANER PROJEKT STØTTE 
(mio. ECU) 
Dublin - Cork 
Dublin -Belfast 
Limerick Junction-
Limerick 
Dublin - Waterford Udskiftning af hovedspor og 
signalsystem med tilhørende 
infrastrukturarbejder, f.eks. 
forbedring af broer 21.5 
Track Renewal Equipment 
(Udstyr til sporlægning) Ændring for at udbygge projektet 0.1 
Dublin - Galway Ændring for at udbygge projektet 
BBBBBBBSBSSS5 0.1 
m M 
Havne 
Der blev ydet støtte til følgende projekter i 1995: 
HAVNE 
Dublin 
Rosslare 
;3iil§i8iii8iiïl PROJEKT 
Supplerende 
arbejder i forb. med 
ro-ro-terminal 
Udvidelse af ro-ro-
terminal 
Kajarbejder PROJEKT 
ELLER FASE 
Ændring for at 
udbygge projektet 
Nyt projekt 
Ændring for at 
udbygge 
igangværende 
projekt STØTTE (mio. 
ECU) 
0.9 
3.5 
0.1 
fiSSIÊÊËÊm 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
42 
2.4 STØTTE TIL UNDERSØGELSER OG TEKNISKE 
STØTTEFORANSTALTNINGER 
2.4.1 Generelt 
For at Samhørighedsfondens ledelse kan varetage sin forvaltningsopgave og gøre støtten 
mere effektiv, har den ladet sig bistå af en række eksperter og konsulenter på de forskellige 
områder, som henhører under Fondens virkefelt. En del af konsulenterne har bistået 
Kommissionens tjenestegrene med gennemgangen af de dossierer, medlemsstaterne har 
indgivet med henblik på finansiering. De har suppleret Kommissionens sagkundskab med 
praktisk og ajourført viden om de forskellige emner, bl.a. spildevandsrensning, 
vandbehandling og vandforsyning, skovrejsning og kombineret transport. 
Det tætte samarbejde med EIB blev videreført i 1995, navnlig i forbindelse med vurderingen 
af de største projekter, der blev indgivet til finansiering, jf. den nærmere redegørelse under 
punkt 4.8 i denne rapport. 
Der blev iværksat en række undersøgelser, der skulle give retningslinjer for udvælgelsen af 
projekter til fondsfinansiering. Således kan man nævne en undersøgelse af havnene i 
Portugal, en undersøgelse af vandressourcerne på Den Iberiske Halvø, en undersøgelse af 
jernbanerne i Irland og en undersøgelse vedrørende samordnede miljøforanstaltninger på de 
græske øer Santorini og Thirassia. 
London School of Economics blev overdraget en større undersøgelse af Fondens 
makroøkonomiske virkninger i modtagerlandene. 
Selv om midlerne til teknisk bistand og undersøgelser blev tredoblet i 1995 i forhold til 
1994, er beløbene af forholdsvis begrænset størrelse; hovedformålet er at finansiere arbejder. 
Det samlede budget til teknisk bistand og undersøgelser udgør således mindre end 0,1% af 
midlerne. 
Kontrakttildelingen sker ifølge de bestemmelser, der gælder for offentligt udbud. De valgte 
konsulenter kommer fra forskellige medlemsstater, og flere af dem er hjemmehørende i 
andre lande end dem, der får støtte fra Samhørighedsfonden. 
2.4.2 På Kommissionens initiativ 
2.4.2.1 Indkaldelse af interessetilkendegivelser 
Samhørighedsfondens ledelse lod i De Europæiske Fællesskabers Tidende af 6.7.1993 (EFT 
nr. C 183) offentliggøre en indkaldelse af interessetilkendegivelser for at få tilbud om 
deltagelse i programmet for undersøgelser og teknisk bistand på det område, 
Samhørighedsfonden dækker. De indkomne svar har gjort det muligt at oprette en database 
med over 1200 specialiserede konsulenter og bureauer på de forskellige fondsområder. 
Databasen dannede grundlag for begrænsede udbud, hvor direktivet om offentligt udbud 
ikke foreskriver offentliggørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende. De konsulenter, 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
43 
hvis forudsætninger blev anset for at svare til udbudsemnet, blev derefter opfordret til at 
indgive bud. 
I 1995 blev der iværksat tolv begrænsede udbud, hvoraf to var omfattet af proceduren med 
offentliggørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
2.4.2.2 Valgte foranstaltningstyper 
Kommissionen har finansieret tre typer af foranstaltninger: 
- undersøgelser af generel art, der f.eks. gælder en analyse af de metoder, der er til 
rådighed til analyse af miljøprojekter, eller analyse af de teknikker, der anvendes i 
medlemsstaterne, til analyse af transportprojekter 
- økonomisk eller teknisk analyse af enkeltprojekter, der er indgivet til 
Samhørighedsfonden 
- revisionsteknikker for projekter, der allerede er godkendt af Samhørighedsfonden, så det 
kan sikres, at gennemførelsen svarer til de opstillede mål. 
2.4.3 Efter anmodning fra medlemsstaterne 
2.4.3.1 Spanien 
Kommissionen godkendte fondsfinansiering af en undersøgelse på miljøområdet, forelagt 
af Spanien. Undersøgelsen gælder teknisk bistand til evaluering og analyse af cost/benefit 
for miljøprojekter, forelagt af de lokale myndigheder med henblik på finansiering fra 
Samhørighedsfonden. Beløbet er på 182 288 ECU. 
2.4.3.2 Portugal 
Samhørighedsfonden har finansieret en gruppe på flere ret omfattende undersøgelser, der 
skal kortlægge de prioriteter og mål, som skal opstilles for de investeringer, der fortsat skal 
foretages i vandinfrastrukturer, i sanering og forbedret udnyttelse af vandressourcerne, i 
vandindvinding og i forbedring af vandkvaliteten. 
Undersøgelserne vil danne grundlag for udarbejdelsen af en national vandplan og femten 
planer for forvaltning af afvandingsområder, heraf fire planer for tværnationale områder. 
2.4.3.3 Grækenland 
Allerede i 1994 godkendte Samhørighedsfonden flere undersøgelser vedrørende havnen i 
Piræus; en af undersøgelserne var en feasibility-undersøgelse gældende jernbanelinjen 
mellem havnen og den fremtidige rangerbanegård i Thriassio. 
I 1995 vedtog fonden en undersøgelse, der inddrog anden fase af de tekniske undersøgelser 
vedrørende denne jernbaneforbindelse. 
2.4.3.4 Irland 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
44 
Der blev ydet 0,2 mio. ECU til to projekter. Det ene gjaldt et system for dataindsamling og 
information af offentligheden om miljøkvaliteten af alle vandvejene i Irland; det andet, som 
kun repræsenterede et beskedent beløb, gjaldt fuldendelsen af en undersøgelse af, hvorledes 
erhvervet kan bidrage til investeringsomkostninger i forbindelse med spildevandsrensning. 
2.5 BETALINGER PR. MEDLEMSSTAT I 1995 
Følgende tabel viser betalingerne i 1995 pr. medlemsstat: 
ECU 
Medlemsstat 
Spanien 
Grækenland 
Irland 
Portugal 
Teknisk 
bistand 
IALT Forskud 
328.393.203 
26.022.530 
20.112.443 
144.131.211 
-
518.659.387 Foreløbige 
betalinger 
725.027.498 
57.585.243 
109.440.782 
225.055.997 
482.879 
1.117.592.399 Restbeløb 
51.857.811 
6.893.054 
4.104.665 
17.109 
15.967 
62.888.606 lait 
1.105.278.512 
90.500.827 
133.657.890 
369.204.317 
498.846 
1.699.140.392 % 
65,4 
5 
8 
22 
0,02 
100 
Som det fremgår af tabellen over betalinger, er forskudsandelen ret stor (30%). Dette er i 
overensstemmelse med forordningens ånd og bogstav, idet sigtet er, at en del af støtten fra 
Samhørighedsfonden straks skal kunne stilles til rådighed, så de fornødne undersøgelser og 
selve arbejdernes igangsættelse får det fornødne finansielle incitament. 15 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
45 
KAPITEL 3 - Konvergens og betinget støtte 
KAPITEL 3 
KONVERGENS OG BETINGET STØTTE 
3.1. KONVERGENSPROGRAMMER 
3.1.1 Spanien 
I juli 1994 godkendte den spanske regering et revideret konvergensprogram for perioden 
1995-1997, som tog sigte på at forbedre såvel reel som nominel konvergens ved fremme 
af strukturreformer og konsolidering af statsfinanserne. 
Opsvinget i den spanske økonomi efter recessionen i 1992/93.begyndte i anden halvdel 
af 1993.1 1995 var væksten i BNP 3,0% sammenlignet med et EU-gennemsnit på 2,7%. 
BNP begyndte dog at falde i andet kvartal af 1995 og forventes at vokse mindre i 1996 
end i 1995 i tråd med udviklingen på EU-plan. Konjunkturforbedringen kombineret med 
en dæmpet lønudvikling og et mere fleksibelt arbejdsmarked har bevirket, at 
beskæftigelsen er vokset mere end forventet. Ledighedsprocenten er således faldet fra 
24,6% i første kvartal af 1994 til 22,8% i sidste kvartal af 1995 (spanske EP A-tal). 
For øjeblikket er vurderingen af gennemførelsen af de strukturreformer, der er forudset 
i konvergensprogrammet, blandet. Foruden reformen af arbejdsmarkedet er der blevet 
truffet nogle andre foranstaltninger til at sætte skub i markedskræfterne inden for områder 
som transport, boligbyggeri og forvaltningen af nogle offentlige organer. Der kræves dog 
en yderligere indsats inden for områder som telekommunikation og nogle servicesektorer, 
der stadig er beskyttet mod konkurrence. 
Med nogle op- og nedgange er udviklingen i inflationen i Spanien stadig utilstrækkelig. 
Efter en nedgang fra 3,2% points (p.p.) i 1993 til 2,7 p.p. i 1994 var forskellen mellem 
den spanske inflationsrate og gennemsnittet for de 3 EU-lande med de laveste 
inflationsrater 3,1 p.p. i juli 1995. 
Den spanske budgetpolitik har fortsat været styret af målene i det reviderede 
konvergensprogram. Efter at have nået det programmerede underskud for 1994 (6,6% af 
BNP i forhold til de tilstræbte 6,6%) tyder de foreliggende oplysninger på et underskud 
for den samlede offentlige sektor, der nogenlunde ligger på linje med programmålet (5,9% 
af BNP). På den anden side tager finanslovforslaget for 1996, som regeringen vedtog i 
september, sigte på at opfylde programmålet, nemlig et underskud for den samlede 
offentlige sektor på 4,4% af BNP. Til trods for denne udvikling må det dog vurderes, at 
Spanien har et uforholdsmæssigt stort underskud, jf. stk. 6 i traktatens artikel 104C. I 
november 1994 og juli 1995 rettede Rådet derfor henstilling til Spanien om at bringe 
denne underskudssituation til ophør. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 
46 
3.1.2 Portugal 
Udviklingen i den portugisiske økonomi i 1994 og 1995 faldt generelt i tråd med målene 
i det reviderede konvergensprogram, der blev godkendt af de portugisiske myndigheder 
i november 1993. Programmet tager sigte på at mindske inflationsgabet i forhold til EU-
landene med de bedste resultater og samtidig videreføre bestræbelserne på at nå op på 
EU-indtægtsgennemsnittet. En stabil valutakurspolitik og budgetkonsolidering, der skal 
nedbringe overskuddet for den samlede offentlige sektor til 3% af BNP i 1997, skulle 
også medvirke til at nå programmets mål. 
Siden slutningen af 1993 har den portugisiske økonomi atter været i vækst. 
Konjunkturopsvinget har dog været noget langsommere end forventet. Den økonomiske 
vækst i 1994 lå under EU-gennemsnittet, men var tæt på dette gennemsnit i 1995. Den 
nedadgående tendens i inflationen blev opretholdt, og den var på 5,2% i gennemsnit i 
1994. Der blev opnået yderligere fremskridt i 1995 med en nedgang i inflationen på lige 
over 4%. 
Den finansielle situation i den samlede offentlige sektor rettede sig væsentligt i 1994, og 
i 1995 aftog underskuddet yderligere. Dette skyldtes en markant forbedring af 
skattesystemets effektivitet og det økonomiske opsving. Skatteindtægterne steg mere end 
budgetteret, samtidig med at driftsudgifterne blev holdt under kontrol, og at underskuddet 
blev reduceret til 5,2% af BNP i 1995 (5,7% i 1994), hvilket er mindre end det tilstræbte 
underskud i konvergensprogrammet. Statsgælden steg til 69,4% af BNP ved udgangen af 
1994 og forventes at være steget en smule til 71,4% af BNP i 1995. Til trods for denne 
udvikling i de offentlige finanser må det dog vurderes, at Portugal har et 
uforholdsmæssigt stort underskud, jf. stk. 6 i traktatens artikel 104C. I november 1994 
og juli 1995 rettede Rådet derfor henstilling til Portugal om at bringe denne 
underskudssituation til ophør. 
3.1.3 Grækenland 
Det reviderede konvergensprogram i Grækenland, der omfatter perioden 1994-1999, blev 
godkendt af ØKOFIN-rådet den 19. september 1994. Det tager sigte på at sikre, at landet 
kan deltage fuldt ud i tredje ØMU-fase fra 1999, efter at der er rettet op på de 
statsfinansielle skævheder, en restriktiv penge- og valutakurspolitik og en politik for 
økonomisk udvikling baseret på forbedringen af den økonomiske infrastruktur, 
overvejende med støtte fra strukturfondene og Samhørighedsfonden. 
Udviklingen i 1994 og 1995 faldt stort set i tråd med konvergensprogrammet. 
Vækstbetingelserne, til dels under påvirkning af den forbedrede verdensøkonomi, er for 
øjeblikket bedre end forudset i konvergensprogrammet, da realproduktionen steg med 
næsten 2% i 1994 og 1995 efter en gennemsnitlig årlig vækst på 0,6% i perioden 1990-
1993. Baggrunden for denne forbedring er forøgelsen af de samlede investeringer, 
samtidig med at det private forbrug fortsat stiger, til dels på grund af stigende 
realindkomster og mindre uvished med hensyn til beskatningen. Inflationen var i fortsat 
tilbagegang og faldt til et encifret tal i begyndelsen af 1995 (efter 22 år), men er stadig 
højere end projektionen i konvergensprogrammet. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 47 
På grund af forbedringen af indtægtsoppebørslen siden midten af 1994 efter 
gennemførelsen af skattelovene, der blev vedtaget i april 1994, og af besparelser i 
driftsudgifterne levede 1994-budgettet op til målsætningen. Endvidere resulterede 
yderligere statistiske korrektioner af den offentlige sektors regnskaber i en væsentlig 
reduktion af underskuddet for den samlede offentlige sektor (12,1% af BNP i stedet for 
13,2% af BNP i konvergensprogrammet). Gennemførelsen af 1995-budgettet resulterede 
i en yderligere forbedring af underskuddet, der skønnes at andrage 9,4% af BNP. Både 
indtægts- og udgiftssiden bidrog til dette resultat. Efter en midlertidig nedgang i 1994 på 
grund af konsolideringer steg gældssætningen i 1995, og den forventes at stabilisere sig 
i 1996. Konvergensprogrammets mål er at opnå gældsstabilisering i 1996 og derefter en 
gradvis reduktion. Til trods for de fremskridt, der er sket, hvad angår forbedringen af 
finanserne, er Grækenland stadig meget langt fra at opfylde traktatens budgetkriterier og 
har således stadig et uforholdsmæssigt stort budgetunderskud, jf. stk. 6 i traktatens artikel 
104C. I november 1994 og juli 1995 rettede Rådet derfor henstillinger til Grækenland om 
at bringe denne underskudssituation til ophør. 
3.1.4 Irland 
Det nuværende program for Irland, der omfatter perioden 1994-1996, blev godkendt af 
ØKOFIN-rådet den 19. september 1994 og har til formål at videreføre det tidligere 
programs stabilitetsorienterede politik. 
Programmet for 1994-1996 tager sigte på at opnå en relativt beskeden årlig vækstrate for 
BNP på 4,0%. Der forventes fortsat en relativt dæmpet inflation på omkring 2,5% om året 
støttet af den moderate lønpolitik, der følger af aftalerne mellem arbejdsmarkedets parter. 
Finanspolitikken tager sigte på at holde budgetunderskuddet inden for 3% af BNP, hvilket 
atter skulle muliggøre en reduktion af gældsætningen på 3-4% points om året. 
Den økonomiske aktivitet i 1995 var generelt i overensstemmelse med målene i det nye 
program. Væksten i BNP på 6,7% lå en hel del over det ret moderate mål på <* ,0%. 
Budgetmålene er også blevet opfyldt med en komfortabel margen. En fortsat forsigtig 
finanspolitik resulterede i en nettolåntagning på 2,2% af BNP i 1995, samtidig med at 
gældsætningen faldt ca. 5% points til 85,9% af BNP. Inflationen i 1995 lå på linje med 
de tilstræbte 2,5% i årsgennemsnit i programperioden, og forventningen om lavere 
inflation i 1996 skulle sikre, at det overordnede mål opfyldes. 
Det ser ud til, at programmet forløb efter planen i 1995. Korttidsindikatorerne tyder på 
fortsat kraftig produktionsstigning med et fortsat dæmpet inflationspres. 
Budgetunderskuddet anslås til 2,2% af BNP, et godt stykke under grænsen på 3%, med 
mulighed for et yderligere væsentligt fald i gældsætningen i overensstemmelse med 
konvergensprogrammet. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 48 
KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner 
KAPITEL 4 
VURDERING AF DE VEDTAGNE PROJEKTER OG AKTIONER 
4.1 GENERELT 
4.1.1 Vurdering af projekterne 
Ved gennemgangen af de projekter, som medlemsstaterne havde forelagt, blev der lagt 
særlig vægt på elementer, der kunne godtgøre, at de midler, der blev bragt i anvendelse, 
svarede til de forventede økonomiske fordele. 
Denne forudgående vurdering blev foretaget på grundlag af medlemsstaternes egne cost-
benefit analyser vedrørende de enkelte projekter eller projektgrupper. For visse 
miljøprojekters vedkommende havde vanskelighederne med at sætte tal på de forventede 
fordele fået medlemsstaterne til at anvende andre metoder af mere kvalitativ karakter. 
På basis af oplysningerne fra medlemsstaterne foretog Kommissionen en vurdering af 
projekternes socio-økonomiske berettigelse, undertiden efter at have foretaget supplerende 
analyser. 
I visse tilfælde resulterede disse analyser i, at Samhørighedsfonden anmodede 
medlemsstaterne om at ændre projekterne og afslog at finansiere visse projekter, såsom 
de græske havne Alexandroupoli, Volos og Mykonos og Enxoe-dæmningen i Portugal, 
som først kunne godkendes, efter at dimensionerne var blevet ændret, idet man ville sikre 
sig, at vandet ikke blev anvendt til overrisling af landbrugsarealer. 
4.1.2 Indtæetsskabende projekter 
Når det drejer sig om indtægtsskabende projekter, skal størrelsen af Samhørighedsfondens 
bidrag fastsættes under hensyntagen til disse indtægter. 
I overensstemmelse med det vedtagne princip skal bidraget svare til 80-85% af den del 
af investeringen, som ikke dækkes af indtægter. 
Bidraget er blevet reduceret i samtlige tilfælde, hvor de af Samhørighedsfonden 
finansierede investeringer kunne føre til væsentlige nettoindtægter. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 49 
4.2 TRANSEUROPÆISKE TRANSPORTNET 
4.2.1 Generel strategi 
Samhørighedsfonden spiller en central rolle i udbygningen af de transeuropæiske net 
(TEN) i de fire støtteberettigede medlemsstater, fordi den specifikt har til opgave at støtte 
TEN-transportprojekter og på grund af den høje støttesats og de betydelige ressourcer, den 
råder over: ca. halvdelen af budgettet på 16 mia. ECU for perioden 1993-1999 er blevet 
afsat til transport. 
Til trods for fondens størrelse siger det sig selv, at de enorme omkostninger ved fuldt ud 
at gennemføre de planlagte transportnet6 er ensbetydende med, at ressourcerne må 
udnyttes meget målrettet, og at der må være et snævert samarbejde med andre finansielle 
instrumenter, hvis der skal opnås størst mulig virkning af EF-støtten. Samhørighedsfonden 
har derfor været meget omhyggelig med at fastlægge prioriterede områder sammen med 
de pågældende medlemsstater og har arbejdet tæt sammen med andre finansielle 
instrumenter og EIB for at sikre, at ressourcerne anvendes så effektivt som muligt. 
Inden for de planlagte transportnet er hovedvægten blevet lagt på de vigtigste veje, 
jernbanelinjer og vandveje, der udgør eller forbedrer forbindelserne mellem 
samhørighedslandene og resten af EU. Som eksempel på forbindelser, hvortil der blev 
ydet støtte i 1995, kan nævnes motorvejen Lissabon-Madrid, vejforbindelsen Valencia-
Zaragoza-Somport, nord/syd-jernbanelinjen i Grækenland, vej- og jernbaneforbindelserne 
mellem Cork-Dublin-Belfast og investeringer i havnene i Dublin og Igoumenitsa. 
Andre projekter, som der er ydet støtte til, har til formål at forbedre forbindelserne og 
handelen mellem fjerntliggende regioner og mere udviklede regioner, som det navnlig er 
tilfældet i Spanien, og at forbedre kontinuiteten i de net, der ligger tæt på bycentre. De 
mange ringveje omkring større og mindre byer, der finansieres af Samhørighedsfonden, 
forventes at få en dobbelt funktion, nemlig at forbedre netforbindelserne og adgangen til 
nettene og at mindske trafiktætheden og de skadelige miljømæssige virkninger af trafikken 
i centrum af de større og mindre byer. 
Samhørighedsfonden har lagt særlig vægt på gennemførelsen af de højt prioriterede 
projekter, der blev godkendt af Det Europæiske Råd i Essen i december 1994. Af de 
fjorten prioriterede projekter på listen vedrører fem helt eller delvis 
sarnhørighedslandenesområde(højhastighedstogetSydfrankrig-Spanien, græskemotorveje, 
Lissabon-Valladolid, Cork-Dublin-Belfast jernbaneforbindelse og vejforbindelsen Irland-
Det Forenede Kongerige-Benelux). 
Når man ser bort fra projekterne i Irland, er arbejdet på disse projekter dog forløbet 
langsommere end forventet af flere forskellige grunde, herunder modstridende nationale 
I hvidbogen anslået til over 200 mia. ECU for alle transport-TEN, heraf 90 mia. ECU til de højst 
prioriterede projekter. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 50 
prioriteringer, planlægning- eller finansieringsproblemer og problemer i forbindelse med 
procedurer for offentlige indkøb. Samhørighedsfonden spiller dog fortsat en vigtig rolle 
i finansieringen af de dele af de prioriterede projekter, som for øjeblikket er i gang eller 
som snart vil blive påbegyndt. Afsnit 4.2.4 nedenfor indeholder yderligere oplysninger om 
forløbet af hvert af de prioriterede projekter. 
For at opnå størst mulig virkning af Samhørighedsfondens ressoucer, både når det gælder 
de prioriterede Essen-projekter og TEN i almindelighed, er der fastlagt tre hovedområder, 
hvor yderligere støtte menes at kunne give de bedste resultater: 
i) finansiering af tekniske, økonomiske og finansielle forundersøgelser, der baner 
vejen for offentlige eller blandede projekter: sådanne undersøgelser er 
omkostningskrævende og risikable, da det er usikkert om det fulde projekt 
kommer videre, således at støtte i form af tilskud er til stor gavn, fordi den 
mindsker risikoen 
ii) støtte til færdiggørelse af vigtige afsnit af transportkorridorer, som måske i sig selv 
er finansielt urentable, men som sikrer, at sådanne korridorer færdiggøres, og 
dermed garanterer eller opretholder deres generelle økonomiske eller finansielle 
levedygtighed: grænseoverskridende sektioner gennem tyndtbefolkede områder er 
typiske eksempler på denne type støtte 
iii) finansiering af afsnit af en rute, som fører til "fastlåst trafik", og som den private 
sektor derefter kan drage økonomisk fordel af: adgangsveje til broer eller tunneler, 
hvor der kan opkræves bompenge, er eksempler herpå. 
Indtil nu har den første interventionstype været den mest almindelige (første fase af 
højhastighedstoget Madrid-Barcelona og jernbanelinjen Valencia-Barcelona, undersøgelser 
vedrørende portugisiske havne og moderniseringen af Portugals nordlinje, 
projekteringsstadier af adgangen til Dublin havn og River Lee-tunnelen i Irland). Der er 
dog også talrige eksempler på den anden type (afsnit af Via Egnatia og PATHE -
motorveje i Grækenland, Somport-tunnelen i Spanien, afsnit af NI-hovedvejen i Irland). 
4.2,2 Lovgivningsmæssig baggrund 
For at være støtteberettigede skal transportinfrastrukturprojekter ifølge forordningen 
fastlægges i henhold til de retningslinjer, der omtales i traktatens artikel 129 C. 
Retningslinjerne for højhastighedstog, veje og kombineret transport, der alle blev vedtaget 
inden 1995, har tjent som referenceramme for Samhørighedsfonden. Retningslinjerne for 
indre vandveje omfatter ikke net til samhørighedslandene. Desuden har 
Samhørighedsfonden også kunnet henholde sig til Kommissionens forslag til multimodale 
retningslinjer, som blev forelagt for Rådet i marts 1994 og skal afløse de eksisterende 
retningslinjer7. Dette forslag omfatter retningslinjer for konventionelle jernbaner, havne, 
7 KOM (94) 106 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 51 
lufthavne og trafikinformations- og trafikstyringsystemer tillige med de tidligere 
godkendte transportmåder. 
Godkendelsen af de multimodale retningslinjer, som gives efter den fælles 
beslutningsprocedure, har taget længere end forudset. Rådet vedtog en "fælles holdning" 
til disse retningslinjer i september 1995, og Europa-Parlamentet forventes at afslutte sin 
anden høring i 1995. Under forudsætning af, at visse uoverensstemmelser mellem Rådet 
og Parlamentet, navnlig hvad angår fastlæggelsen af prioriterede projekter, afklares, 
forventes retningslinjerne at blive vedtaget midt på året 1996. 
Det bemærkes, at forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden, indtil 
retningslinjerne vedtages officielt, tillader finansiering af andre 
transportinfrastrukturprojekter, som medvirker til at opfylde målene i traktatens artikel 129 
B. 
4.2.3 Udbygning af transportnettene i 1995 
Samhørighedsfonden ydede fortsat et betydeligt bidrag til TEN i 1995, og der blev i alt 
afsat ca. 1,108 mia. ECU til transport i årets løb. Heri indgår forpligtelserne for nye 
projekter eller projektfaser og yderligere midler til projekter, som blev godkendt i 
tidligere år, enten i form af nye årlige rater eller ændringer af tidligere beslutninger. Når 
forpligtelserne i 1993 og 1994 lægges til, bliver det beløb, der indtil nu er afsat til TEN-
projekter i samhørighedslandene, på næsten 3,0 mia. ECU. 
Nedenstående tabel giver en oversigt over de forpligtelser, der på 1995-budgettet er 
indgået for TEN-projekter, fordelt på de enkelte medlemsstater og transportsektorer: 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 52 
Forpligtelsesbevillinger 1995 - TEN-projekter 
Transport­
sektor 
Veje 
Jernbaner 
Havne 
Lufthavne 
Skibstrafik-
styring 
I alt Medlemsstat 
Spanien 
mio. 
ECU 
484,9 
119,8 
-
-
5,5 
610,2 % 
79,5 
19,6 
-
-
0,9 
100,0 Portaged 
mio. 
ECU 
211,9 
28,6 
-
-
-
240,5 % 
88,1 
11,9 
-
-
-
100,0 Grækenland 
mio. 
ECU 
64,7 
8,4 
62,9 
23,7 
-
159,7 % 
40,5 
5,3 
39,4 
14,8 
-
1004) Irland 
mio. 
ECU 
71,0 
21,6 
4,5 
-
-
974 % 
73,1 
22,3 
4,7 
-
-
100,0 lait 
mio. 
ECU 
832,5 
178,4 
67,4 
23,7 
5,5 
1107,6 % 
75,2 
16,1 
6,1 
2,1 
0,5 
100,00 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 53 
Veje 
Vejprojekterne tegnede sig ligesom i tidligere år for en stor del af de samlede midler, der 
blev afsat til transport i 1995, hvilket afspejler den betydning, som de pågældende 
medlemsstater fortsat tillægger denne sektor. Denne prioriterede behandling afspejler også 
de fortsatte mangler ved de vigtigste vejforbindelser på deres område og mellem disse 
medlemsstater og resten af EU og presset fra væksten i den internationale handel i 
almindelighed og vejtransporten i særdeleshed. Det anslås, at vejene tegner sig for ca. 
80% af den landbaserede godstransport inden for EU. Det bør dog bemærkes, at den 
relative betydning af andre transportmåder, navnlig jernbane, ikke fremgår tilstrækkeligt 
tydeligt af 1995-tallene (se nedenfor), og at et stort antal af de støttede projekter inden 
for vejsektoren vedrører omkørselsveje eller ringveje, der foruden at skabe hårdt tiltrængte 
forbindelser mellem korridorer også mindsker trafiktætheden i centrum af de større og 
mindre byer. I alt 15 beslutninger i 1995, der omfatter forpligtelser på 91 mio. ECU, 
vedrører sådanne projekter. Som eksempel herpå kan især nævnes Northern Cross og 
Southern Cross i Dublin, den indre ring i Lissabon (CRIL), M40-ringvejen i Madrid og 
Kavala-omkørselsvejen i Grækenland. 
Vejenes andel var særligt stor i Portugal (88,1%), hvor situationen afspejler beslutningen 
ved udgangen af 1994 om at godkende en støtte på 311 mio. ECU til den anden bro over 
Tejo i Lissabon. Forpligtelserne på 1995-budgettet til dette projekt androg 178,09 mio. 
ECU. 
Vejprojekterne har også spillet en stor rolle i Spanien, idet der er blevet godkendt 
samhørighedsfondsfmansiering af flere nye afsnit af større motorveje og landeveje, 
herunder Rias-Bajas-motorvejen (160,2 mio. ECU fra 1995-budgettet), som er en af 
hovedforbindelserne mellem Galicea og Nordportugal og Irun-Vallodolid-aksen, og 
Lérida-Gerona- og Madrid-Valencia-motorvej ene. Der blev også godkendt støtte til 
Somport-tunnelprojektet (26,9 mio. ECU), som skal være et alternativ til den stærkt 
trafikerede overgang til Frankrig ved Irun og La Junquera og afslutter Zaragoza-Hu ;sca-
Frankrig-aksen. 
I Irland blev der fortsat først og fremmest lagt vægt på hovedforbindelsen mellem Cork, 
Dublin og grænsen til Nordirland med forbindelsesveje til Belfast og Larne. Der blev i 
alt afsat 36,5 mio. ECU på 1995-budgettet til forskellige forbedringer af denne rute, 
herunder yderligere 15,4 mio. ECU til Dublins Northern Cross. 
Andelen af vejprojekter i Grækenland var mindre end andre steder på grund af problemer 
i forbindelse med offentlige indkøb og projektforvaltning. De græske myndigheder har 
dog til en vis grad gjort fremskridt med løsningen af disse problemer og 
Samhørighedsfonden har kunnet vedtage en række vigtige projekter, herunder nye afsnit 
af Via Egnatia-motorvejen (40,7 mio. ECU fra 1995-budgettet). 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 54 
Jernbaner 
Støtten til jernbaneprojekter fra 1995-budgettet beløb sig til 178,4 mio. ECU eller 16,1% 
af den samlede støtte til transportsektoren. De vigtigste af de godkendte projekter tog sigte 
på at forbedre middelhavskorridoren i Spanien (58,3 mio ECU), at modernisere det 
spanske konventionelle jernbanenet (46,1 mio. ECU), at modernisere Beira-Alta-linjen i 
Portugal (28,6 mio. ECU) og at forbedre Cork-Dublin-linjen i Irland (21,5 mio. ECU). 
I Grækenland blev der vedtaget et større projekt , der har til formål at forbedre og at 
forlænge Evangelosimos-Leptkayra-afsnittet af landets hovedjernbaneakse nord-syd til det 
dobbelte. Selv om der kun blev afsat en samørighedsfondsstøtte på 7,0 mio. ECU på 
1995-budgettet til dette projekt, forventes den samlede støtte i perioden 1995-1999 at 
beløbe sig til ca. 204,0 mio. ECU. 
Situationen i Grækenland understreger den kendsgerning, at betydningen af støtten til 
jernbaneprojekter ikke fremgår tilstrækkeligt tydeligt, når man kun ser på 1995-
forpligtelserne. Støtten til store og komplekse projekter, såsom udvidelser eller 
forbedringer àf jernbaner, ydes normalt i form af årlige rater, og det samlede godkendte 
støttebeløb kan således være langt større end det samlede beløb for et enkelt år. For 
jernbanernes vedkommende udgjorde samhørighedsfondsstøtten til godkendte projekter i 
samtlige modtagermedlemsstater i 1995 i alt 553,6 mio. ECU for perioden 1995-1999 som 
helhed over for 178,4 mio. ECU, som var afsat for 1995. 
Havne og lufthavne 
Der blev afsat en støtte på 67,4 mio. ECU i 1995 til havneprojekter (6,1% af den samlede 
støtte til transportsektoren), medens lufthavnene tegnede sig for 23,7 mio. ECU (2,1%). 
De vigtigste af de godkendte projekter var projekter i Grækenland (havnene i Igoumenitsa, 
Piræus og Iraklion) tillige med en supplerende støtte til modernisering af 
flyveledelsessystemerne og i Irland (Dublin Lo-Lo- og Ro-Ro-terminaler i Dublin). I 
Portugal blev der ikke godkendt nogen havneprojekter i 1995, men en række ansøgninger 
om støtte til udvikling af havneinfrastruktur er fortsat under overvejelse med henblik på 
eventuel beslutning i 1996. 
Inden for et nært tilknyttet område finansierede Samhørighedsfonden i 1995 nogle 
yderligere anlæg i flere spanske havne til overvågning af skibsfarten og forebyggelse af 
forurening. 
Disse projekttyper er forbundet med særligt vanskelige spørgsmål, der vedrører 
konkurrence, samordning og indtægtsskabelse. Deres forholdsvis lille andel af 1995-støtten 
skyldes til dels den omstændighed, at alternative finansieringskilder, herunder EIB-lån, 
ofte kan komme på tale for sådanne projekter og overflødiggøre intervention fra 
Samhørighedsfonden. 
4.2.4 Gruppen af kommissionsmedlemmer (TENE og prioriterede Essen-projekter 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 55 
Gruppen af kommissionsmedlemmer 
Samhørighedsfonden har nøje fulgt arbejdet i gruppen af kommissionsmedlemmer, som 
blev oprettet i begyndelsen af 1995 med Neal Kinnock, kommissionsmedlem med ansvar 
for transport, som formand for at samordne og sætte skub i gennemførelsen af de 
transeuropæiske net. Gruppen har beskæftiget sig med lovgivningen omkring TEN og har 
overvåget forløbet af projekter af fælles interesse og set nærmere på, hvordan problemet 
med finansieringen af TEN kan løses. 
Hvad angår transport-TEN, har gruppen overvåget arbejdet med vedtagelsen af TEN-
finansforordningen og drøftelserne i Rådet og Parlamentet af Kommissionens forslag til 
multimodale retningslinjer for net (se afsnit 4.2.2 i denne rapport). Den har også oprettet 
arbejdsgrupper vedrørende finansielle, retlige og økonomiske spørgsmål. Finansgruppen 
har navnlig undersøgt mulighederne for at forbedre udnyttelsen af de eksisterende 
finansielle instrumenter eller indføre nye og for at indføre privat finansiering via 
offentlige/private partnerskaber for at fremskynde udviklingen af transportnet. 
TEN-gruppen af kommssionsmedlemmer forelagde en situationsrapport om de 
transeuropæiske net på Det Europæiske Råds møde i Madrid den 15. og 16. december 
1995.1 rapporten anførtes det, at der var gjort betydelige fremskridt med gennemførelsen 
af transportnettene, men at der dog fortsat var problemer, navnlig hvad angår 
medlemsstaternes prioritering af TEN-projekterne og den utilstrækkelige finansiering, som 
blev mere og mere mærkbar. Rapporten pegede på, at medlemsstaterne måske ikke fuldt 
ud tager højde for den ekstra fordel for EF, der er forbundet med TEN-projekter, og 
opfordrede medlemsstaterne til at gøre en større indsats for at løse finansielle problemer 
og andre problemer, der forsinker projekterne, og herunder også gøre mere brug af 
offentlige/private partnerskaber. 
De prioriterede Essen-proiekter 
På mødet i Essen den 9.-10. december 1994 godkendte Det Europæiske Råd en liste over 
14 højt prioriterede TEN-projekter, der, når de er afsluttet, kommer til at udgøre 
hovedstammen i transportnettene i EU. Fem af disse projekter er helt eller delvis 
lokaliseret i samhørighedslandene, og Samhørighedsfonden har således gode 
forudsætninger for at medvirke ved deres gennemførelse. Udviklingsomkostningerne er 
en udmærket illustration af opgavens omfang: for de fem projekter alene er de anslået til 
i alt over 23 mia. ECU, hvoraf ca. 12 mia. ECU efter planen skal være afholdt inden år 
2000. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 56 
Samhørighedsfondens engagement i disse projekter og deres nuværende situation er som 
følger: 
1. Højhastighedstoget Svdfrankrig-Spanien 
a) Madrid-Barcelona-Perpignan: 
Samhørighedsfonden har finansieret tekniske forundersøgelser til i alt 8,02 
mio. ECU vedrørende to afsnit af denne linje (Zaragoza-Lérida og Calatayud-
Ricla). I april 1995 indgav de spanske myndigheder en ansøgning om støtte 
til bygning af disse to afsnit. 
b) Madrid-Vitoria-Dax: 
Der er ikke modtaget nogen anmodninger om samhørighedsfondsstøtte til 
denne linje. 
2. Græske motorveje 
a) Patras-Athen-Thessaloniki-den bulgarske grænse (Pathé): 
Bygningen af denne motorvej, der er Grækenlands vigtigste vejforbindelse i 
retningen nord-syd, har været i gang siden 1990. Samhørighedsfonden 
godkendte støtte til flere afsnit af motorvejen i 1993 og 1994 til et samlet 
beløb på 58,4 mio. ECU. Problemer i forbindelse med offentlige indkøb og 
projektforvaltning bremsede dog arbejdet sidste år med det resultat, at der 
ikke blev godkendt yderligere anmodninger om støtte i 1995. 
b) Via Egnatia (Igoumenitsa-Thessaloniki-Alexandroupoli-den tyrkiske grænse): 
Arbejdet på det 200 km lange afsnit Igoumenitsa-Panagia begyndte i 1995. 
Samhørighedsfonden har i alt godkendt 76,4 mio. ECU til forskellige afsnit 
af dette projekt, hvoraf 40,7 mio. ECU blev godkendt i 1995. Anmodninger 
om yderligere 500 mio. ECU er stadig under overvejelse. 
3. Lissabon- Valladolid-veiforbindelsen 
Samhørighedsfonden har givet støtte til to afsnit af den portugisiske del af denne 
vejforbindelse på i alt 52,6 mio. ECU (Alcanena-Atalaia og Atalaia-Abrantes). Der 
indgik dog ingen ansøgninger og blev ikke godkendt yderligere støtte i 1995. 
Det bør bemærkes, at de portugisiske myndigheder har sagt, at de ønsker at regulere 
deres afsnit af vejforbindelsen, mens arbejdet på den spanske side har forløbet 
langsomt, og der stadig er behov for større tekniske undersøgelser, inden 
bygningsarbejderne kan påbegyndes. Efter en workshop om dette projekt, der blev 
tilrettelagt af Samhørighedsfonden i 1994, opfordrede Kommissionen både de 
spanske og de portugisiske myndigheder til at forelægge forberedende undersøgelser 
vedrørende projektet til finansiering gennem Samhørighedsfonden. 
Samhørighedsfonden har dog ikke fået forelagt anmodninger herom. 
4. Jernbaneforbindelsen Cork-Dublin-Belfast-Larne 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 57 
Forpligtelserne på 1995-budgettet beløb sig til 21,5 mio. ECU til dette projekt til 
forbedring af hovedjernbaneforbindelsen nord-syd i Irland, hvilket bringer det 
samlede beløb, der er indgået forpligtelser for siden 1993, op på 53,9 mio. ECU. 
Efter et projektseminar, der blev tilrettelagt af Samhørighedsfonden i november 
1994, ville de irske myndigheder overveje at forelægge yderligere arbejde for 
Samhørighedsfonden, der tager sigte på at øge jernbaneforbindelsens økonomiske 
levedygtighed, navnlig forbindelsen mellem jernbanestationerne i Dublin. 
Beskrivelsen af dette prioriterede projekt skal udvides, så det også kommer til at 
omfatte to vigtige fødelinjer til Londonderry og Limerick. Det blev aftalt at 
accelerere arbejdet på Dublin-Cork-afsnittet. 
Vejforbindelsen Irland/Det Forenede Kongerige/Benelux 
Dette projekt er blevet prioriteret i Irland, og der blev afsat yderligere 56 mio. ECU 
til projektet på Samhørighedsfondens 1995-budget. Heri indgår 15,4 mio. ECU til 
Dublins Northern Cross-ringvej. Siden 1993 er der blevet ydet støtte fra 
Samhørighedsfonden til Irlands afsnit af dette prioriterede projekt til et beløb af i 
alt 121,6 mio. ECU. Der er planlagt yderligere arbejde, og ca. 40. mio. ECU er 
stadig under overvejelse. 
Nedenstående tabel giver en kort oversigt over de højt prioriterede Essen-
projekter, der er af direkte interesse for Samhørighedsfonden: 
Mio. ECU 
1. Højhastighedstog 
Sydfrankrig-Spanien 
2. Græske motorveje 
3. Motorvejen Lissabon-
Valladolid 
Jernbaneforbindelsen 
Cork-Dublin-Belfast 
5. Vejforbindelsen 
Irland/Det Forenede 
Kongerige/Benelux Anslået 
12,870 
6,367 
1,072 
238 
2,680 
23,227 Omkostninger 
1995-1999 
4,380 
5,065 
717 
145 
1,540 
11,847 SF-stette 
1993-1995 
8,0 
134,8 
52,6 
(Kun Portugal) 
53,9 
(Kun Irland) 
121,6 
(Kun Irland) 
370,9 
Foruden de 14 højt prioriterede projekter, der blev indkredset i Christophersen-gruppens 
rapport, som blev godkendt af Det Europæiske Råd i Essen, blev endnu en liste over 
projekter af betydning også fremhævet. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 58 
Samhørighedsfonden har en direkte interesse i følgende projekter, som figurerer på denne 
liste: 
- Kombineret transport (forskellige projekter) 
- Den nye internationale lufthavn til Athen i Spata 
- Motorvejen Marateca-Elvas (i vejforbindelsen Lissabon-Madrid) 
Der er allerede godkendt finansiel støtte til kombinerede transportprojekter og til nogle 
afsnit af motorvejen Marateca-Elvas, mens der i slutningen af 1995 blev indledt drøftelser 
med de græske myndigheder med henblik på en ansøgning om støtte fra 
Samhørighedsfonden til den nye lufthavn i Spata. 
Christophersen-gruppens rapport lagde også vægt på projekter, der vedrører indførelse af 
ny informationsteknologi, og trafikstyringssystemer i EU. Samhørighedsfonden hjalp med 
at finansiere to vigtige eksempler på sådanne projekter i 1995 efter tidligere støtte, der 
blev godkendt i 1993 og 1994: 
Systemer til styring af skibstrafikken i Spanien: 
- Der blev i alt godkendt 11 mio. ECU fra 1995-budgettet til anlæg til overvågning af 
skibstrafikken og bekæmpelse af forurening i havnene i Almeria, Bilbao, Palma de 
Majorca, Tarragona og Valencia. 
Flyveledelsessystemer i Grækenland: 
- Der blev i alt afsat 20,9 mio. ECU til modernisering af flyveledelsessystemer i Athen, 
Iraklion, Thessaloniki, Rhodos og Corfu. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 59 
4.3 BIDRAG TIL GENNEMFØRELSE AF MILJØPOLITIKKEN 
Oprettelsen af Samhørighedsfonden har givet EU's samhørighedspolitik en ekstra 
miljødimension. For de berørte medlemsstater er fonden i realiteten det vigtigste finansielle 
instrument til dækning af deres behov, især når det gælder beskyttelse og forvaltning af 
vandressourcerne, behandling af spildevand, men også når det gælder indsamling, 
behandling og genbrug af affald. 
Takket være fonden kan de mindre velstillede medlemsstater bl.a. opfylde kravene i en 
række direktiver, nærmere betegnet direktiv 80/778/EØF om kvaliteten af drikkevand, 
75/442/EØF om affald og 91/271/EØF om rensning af by spildevand, uden at det går ud 
over deres bestræbelser på at opfylde betingelserne for økonomisk konvergens, jf. artikel 
104 C i traktaten om Den Europæiske Union. Samhørighedsfonden beklager dog, at der for 
affalds vedkommende kun er blevet forelagt et meget begrænset antal projekter. 
En af fondens opgaver er at sørge for, at der føres en politik, som er i overensstemmelse 
med Kommissionens miljømål, bl.a. vedrørende en bæredygtig udvikling, og med EU-
reglerne på miljøområdet. 
Inden det besluttes at yde støtte til et projekt forelagt af en medlemsstat, undersøger 
Kommissionen, om det overholder direktiv 85/337/EØF om vurdering af visse projekters 
indvirkning på miljøet. Desuden deltager generaldirektorat XI, som er ansvarlig for miljøet, 
altid i undersøgelsen og i beslutningsprocessen vedrørende godkendelse af projekter og har 
været enig i godkendelsen af alle projekter, som er blevet godkendt siden 1993. 
I Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget af 22. november 1995 (KOM(95)509/5) 
"Samhørighedspolitikken og Miljøet", giver den udtryk for, at målet må være at fordele 
fondens budgetmidler ligeligt mellem transportområdet og miljøområdet. For at nå dette 
vil Kommissionen og de berørte medlemsstater være meget fleksible, specielt hvad angår 
de enkelte projekters tidsplan og særlige karakteristika. Da de forskellige såkaldte 
samhørighedslande har forskellige behov, f.eks. vedrørende forvaltning af vandressourcer, 
behandling af spildevand og destruktion af affald, vil Kommissionen i fællesskab med de 
berørte lande sørge for, at de projekter, som finansieres af Samhørighedsfonden, er så 
miljøvenlige som overhovedet muligt. I samme meddelelse bekræfter Kommissionen, at den 
har til hensigt at sikre sig, at alle projekter finansieret af Samhørighedsfonden opfylder 
bestemmelser og normer på miljøområdet. Samhørighedsfonden vil derfor også i sin politik 
fremover tage hensyn til disse forhold. 
4.4 LIGEVÆGT MELLEM MILJØ OG TRANSPORT 
Samhørighedsfonden har i sin politik lagt stor vægt på at opnå ligevægt mellem projekter 
vedrørende transportinfrastrukturer og projekter vedrørende miljøbeskyttelse. 
Kommissionens holdning til dette spørgsmål er, at man for hele perioden skal stræbe efter 
at give 50% af støtten til miljøprojekter, omend denne målsætning ikke skal betragtes som 
en ufravigelig regel, Der bør være en vis fleksibilitet for at tage højde for særlige 
situationer. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 60 
I 1995 lykkedes det at komme endnu tættere på dette mål, idet 51,8% af 
budgetforpligtelserne blev indgået for transportprojekter og 48,2% for miljøprojekter. 
For samtlige medlemsstater har fordelingen af forpligtelsesbevillingerne mellem miljø- og 
transportområdet i løbet af de sidste tre år udviklet sig som følger: 
Periode MILJØ TRANSPORT 
1993 606 016 992 ECU 958 253 511 ECU 
eller 38,7% eller 61,3% 
1994 923 430 183 ECU 929 157 266 ECU 
eller 49,8% eller 50,2% 
1995 1 036 709 677 ECU 1 113 119 907 ECU 
eller 48,2% eller 51,8% 
1993-1995 2 566 156 852 ECU 3 000 530 584 ECU 
J | eller 46,1% eller 53,9% | 
Pr. land var fordelingen i 1995: 58,6% til miljø og 41,4% til transport for Grækenlands 
vedkommende og 62,1% til transport og 37,9% til miljø for Portugals vedkommende. 
Spanien og Irland indtager en mellemstilling med ca. 51% til transport og omkring 49% 
til miljø. 
Den mindre velafbalancerede fordeling mellem de to sektorer, som gør sig gældende for 
Grækenland og Portugal, skyldes først og fremmest et meget stort miljøprojekt i 
Grækenland (Evinos-dæmningen) og et meget stort transportprojekt i Portugal (broen over 
Tejo) samt vankeligheder i forbindelse med offentlige indkøb og projektledelse i 
transportsektoren i Grækenland. 
4.5 VURDERING AF FORENELIGHEDEN MED EU's POLITIK PÅ ANDRE 
OMRÅDER 
4.5.1 Miljøbeskyttelse 
Ifølge artikel 8 i Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994 om oprettelse af 
Samhørighedsfonden skal projekterne være i overensstemmelse med EU's politik på andre 
områder, herunder politikken vedrørende miljøbeskyttelse. 
Målene for EU's politik på miljøområdet er fastlagt i artikel 130 R i traktaten om Den 
Europæiske Union. De omfatter tre hovedelementer: 
- beskyttelse og forbedring af miljøet 
- beskyttelse af menneskers sundhed 
- en rationel udnyttelse af naturressourcerne. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 61 
Disse politiske mål i unionstraktatens artikel 130 R er nærmere fastlagt i det program for 
EU's politik og virke inden for miljø og bæredygtig udvikling, som er beskrevet i Rådets 
resolution af 1. februar 19938, og som nu er halvvejs gennemført. Dette program er 
koncentreret om at ændre de nuværende forbrugs- og adfærdsmønstre for at opnå en mere 
bæredygtig forvaltning af naturressourcerne, løse affaldsproblemer osv. Spørgsmålet om 
forenelighed med miljøpolitikken er således omfattende og indebærer ikke blot en kontrol 
med overholdelsen af bestemte retsforskrifter. 
Et vigtigt aspekt af realiseringen af miljømålene er kravet om, at miljøbeskyttelsen skal 
indgå i overvejelserne ved udformningen og gennemførelsen af EU's politik på andre 
områder. Derigennem udvides forenelighedsproblematikken til også at omfatte spørgsmålet 
om, hvorvidt transportinfrastrukturprojekterne fremmer en udvikling i retning af et mere 
miljøvenligt transportsystem. 
Inden der træffes beslutning om støtte fra Samhørighedsfonden, skal ansøgningen 
vedrørende et projekt i praksis indeholde angivelse af: 
- hvilke miljømål projektet vedrører 
- projektets berøringspunkter med EU's miljøbestemmelser 
- om projektet er led i en plan eller et program, som indgår i gennemførelsen af en EU-
politik eller EU-bestemmelser. 
For transportprojekternes vedkommende skal der også, hvis det er relevant, forelægges en 
vurdering af indvirkningen på miljøet ifølge bestemmelserne i direktiv 85/337/EØF. 
Projekter, som kan have betydelige direkte eller indirekte konsekvenser for følsomme 
miljøområder, skal vises særlig opmærksomhed i henhold til direktiv 79/409/EØF og 
92/43/EØF. 
Når det gælder miljøprojekter vedrørende rensning af spildevand, kan der ud over en 
eventuel vurdering efter direktiv 85/337/EØF være grund til at stille visse krav for at opnå 
forenelighed med de parametre, som omhandles i direktiv 91/271/EØF. Når det gælder 
drikkevandsprojekter kan der også stilles visse krav om forenelighed med de parametre, 
som omhandles i direktiv 80/778/EØF. 
Hvad angår andre projekter som f.eks. affaldshåndtering og fysisk planlægning af 
kystområder, skal det også undersøges, om de er forenelige med EU's politik på det 
pågældende område. 
Spørgsmålet om forenelighed er ikke blot af betydning, indtil der er truffet beslutning. 
Overvågningsudvalget skal sikre, at miljøpolitikken overholdes. Hvis de i beslutningen 
stillede betingelser eller miljøpolitikken ikke overholdes, kan udbetalingerne suspenderes 
og støtten nedsættes eller endog helt bortfalde. 
8 EFTnr. C 138 af 17.5.1993, s. 1 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 62 
4.5.2 Den fælles transportpolitik 
De nye perspektiver for den fælles transportpolitik er indeholdt i Kommissionens 
meddelelse "Den fælles transportpolitiks fremtidige udvikling" (KOM(92) 494). Et 
væsentligt element heri er den nye politik for transeuropæiske net, som er fastlagt i 
traktatens afsnit XII, men også behovet for at lade den miljømæssige dimension indgå i 
transportområdet. 
Den fælles transportpolitik tager også hensyn til, at der er et stadig større transportbehov 
i et fællesskab uden grænser. Dette problem hænger både sammen med, at en stor del af 
de bestående transportnet, navnlig i den centrale del af EU, er hårdt belastede, og at der 
i periferien er en mangel på infrastrukturer og på forbindelser med den centrale del af EU. 
Udviklingen af de transeuropæiske transportnet løser til en vis grad disse problemer og er 
nært forbundet med den fælles transportpolitik. EU vil bidrage til de transeuropæiske net 
ved at fastlægge retningslinjer. Man har et stærkt ønske om via disse retningslinjer at 
fremme to grundlæggende mål, nemlig det indre marked og den økonomiske og sociale 
samhørighed. Transportnettenes hovedfunktion skal være at forbinde isolerede områder, øer 
og randområder i EU med de centrale regioner. Retningslinjerne må indeholde mål, 
prioriteter og hovedretningslinjer for foranstaltningerne samt fastlægge, hvilke projekter der 
er af fælles interesse. Der må gøres en særlig indsats for fjernområderne. 
Alle disse punkter indgår i Rådets fælles holdning (EF nr. 22/95) om Fællesskabets 
retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet, hvori kombinerede 
transportformer nævnes som en af Fællesskabets løsninger på miljøproblemerne i 
forbindelse med transporten. De forskellige transportformer og de tilsvarende projekter er 
derfor medtaget i retningslinjerne som begyndelsen på en proces med komplementaritet og 
gradvis integrering. Kombinerede transportformer er et vigtigt aspekt, når det gælder om 
at fastslå, hvilke projekter der skal prioriteres. 
I retningslinjerne beskrives de transeuropæiske transportnets forskellige dele: 
a) Det transeuropæiske vejnet med de vigtigste hovedstrækninger og 
forbindelsesstrækninger er grundlaget for landtransporten. Det vil komme til at strække sig 
over 75 000 km, hvoraf der inden for de næste ti år skal bygges 20 000 km (for at fuldføre 
det). Ca. 40% af arbejdet vil finde sted i randområderne. 
b) Det transeuropæiske jernbanenet vil, når det er færdigt, strække sig over 73 000 km, 
hvoraf 23 000 km i stor udstrækning vil blive anvendt til kombineret transport. 
I EU's centrale regioner vil hovedmålet være at løse problemerne med flaskehalse ved at 
øge kapaciteten (f.eks. ved at modernisere signalsystemet eller ved at anlægge 
omkørselsspor), mens hovedvægten i randområderne frem for alt vil blive lagt på at 
forbedre det generelle kvalitetsniveau (f.eks. ved at udskifte forældet udstyr, ved at 
elektrificere visse strækninger og ved at anlægge nye forbindelser for at forbedre 
tilgængeligheden). 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 63 
c) Havnene har en afgørende funktion som bindeled mellem land- og søtransport. 
Sidstnævnte tegner sig for 90% af transporten mellem EU og resten af verden og for ca. 
35% af transporten mellem medlemsstaterne. Havnene spiller en afgørende rolle i alle EU's 
kyststater. 
d) Styrings- og informationssystemet for søtransport er af stor betydning for søtransporten, 
da det skal kontrollere, planlægge og styre denne i EU's farvande for at øge sikkerheden 
og effektiviteten og samtidig beskytte miljøet i miljøfølsomme områder. De sydlige 
kyststater såsom Grækenland, Spanien og Portugal berøres direkte af den planlagte 
udvikling. 
e) Det transeuropæiske lufthavnsnet omfatter ca. 250 lufthavne, der er udvalgt på grundlag 
af en række kvantitative kriterier og deres funktion som forbindelsesled mellem EU og 
resten af verden, som forbindelsesled inden for EU og som bindeled til meget 
fjerntliggende områder i EU. For at nettet kan opfylde disse funktioner, foreslås det i 
retningslinjerne at prioritere følgende: 
- optimering og udbygning af lufthavnskapaciteten 
- forbedring af miljøforligeligheden 
- forbindelser til andre transportnet. 
Lufthavnene har en særlig funktion ved at gøre områder tilgængelige, navnlig 
randområderne. 
f) Med hensyn til overvågningen af lufttrafikken skyldes overbelastningen af 
flykorridorerne bl.a. en dårlig udnyttelse af luftrummet og kapacitetsproblemer i forbindelse 
med styringen af lufttrafikken. En gradvis etablering af et net for flytrafikstyring, som 
omfatter en flynavigationsplan og faciliteter til styring af og kontrol med flytrafikken skulle 
gøre lufttransporten sikrere og mere effektiv i fremtiden. Den nuværende mangel på denne 
form for infrastruktur har givet anledning til et sandt tomrum i en række randon tråder. 
Projekter, der opfylder ovennævnte kriterier, kan ifølge traktaten få EU-støtte i form af 
medfinansiering af arbejder, som gennemføres af medlemsstaten. Støtten udbetales først og 
fremmest gennem Samhørighedsfonden, som i de fire berørte lande giver støtte til 
transportprojekter, der betragtes som værende af fælles interesse for nettene. 
Samhørighedsfonden yder derfor et meget væsentligt bidrag til transportprojekterne for alle 
transportformer, og den medvirker derved til at mindske den mangel på infrastruktur, der 
betragtes som en af hindringerne for personers frie bevægelighed og frie varebevægelser 
til og fra randområderne. Samhørighedsfonden er gennem bidragene til projekter vedrørende 
forskellige transportformer blevet et af EU's vigtigste redskaber til udvikling af de 
transeuropæiske net og til opnåelse af en bæredygtig mobilitet i overensstemmelse med 
EU's miljøpolitik. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 64 
4.5.3 Offentlige indkøb og anlægsarbejder 
Som allerede understreget i rapporten for 1993/94 er det af stor betydning for det indre 
markeds åbenhed og for en vellykket gennemførelse af politikken vedrørende økonomisk 
og social samhørighed, at fællesskabsbestemmelserne om offentlige indkøb og 
anlægsarbejder ved gennemførelsen af projekter, hvortil der ydes EU-støtte overholdes. 
Når det kontrolleres, om disse bestemmelser bliver overholdt, konstateres det meget ofte, 
at det er absolut nødvendigt, at kontrollen kommer til at foregå geografisk tættere på dem, 
der står for projekterne, for at forbedre sagernes forberedelse, opfølgning og hurtige 
gennemførelse samt forståelsen af fællesskabsbestemmelserne. Information om offentlige 
indkøb og anlægsarbejder findes på nationalt, regionalt eller lokalt niveau, og kontrollen, 
som også skal være en støtte for dem, der står for projekterne, bør derfor rettes mod det 
relevante niveau. Kommissionen er begyndt at undersøge spørgsmålet i et større perspektiv 
og vil tage det op til nærmere behandling i 1996. 
I perioden fra november 1994 til december 1995 blev det undersøgt, om reglerne for 
offentlige indkøb og anlægsarbejder er blevet overholdt i forbindelse med ca. 200 nye 
finansieringsansøgninger (vedrørende individuelle projekter eller grupper af projekter). I 
1995 fortsattes kontrollen af projekter indgivet fra og med 1993, da der ikke var truffet 
beslutning i alle tilfælde, eller fordi nogle beslutninger var blevet ændret, og alle sager 
endnu ikke var afsluttet. 
Denne kontrol har som tidligere resulteret i følgende situationer: 
- ubetinget godkendelse i alle de tilfælde, hvor overensstemmelsen med reglerne om 
offentlige indkøb og anlægsarbejder er blevet fastslået 
- principgodkendelse med forbehold af en efterfølgende kontrol i alle de tilfælde, hvor 
tildelingen af kontrakterne foregår efter godkendelsen af finansieringen 
- udskydelse af beslutningen om godkendelse af finansiering, indtil de nationale 
myndigheder har skabt klarhed om tvivlsomme punkter. 
- finansieringsafslag som følge af, at der er konstateret overtrædelse af reglerne om 
offentlige indkøb og anlægsarbejder 
- suspension af betalinger, hvis der opstår problemer vedrørende "offentlige indkøb og 
anlægsarbejder" under gennemførelsen af projekterne. 
Endvidere reduktion eller ophør af støtte i tilfælde af overtrædelse af EU's lovgivning om 
offentlige indkøb og anlægsarbejder. 
I 1994/1995 ændrede man eller begyndte man at ændre de nationale bestemmelser, som 
ikke var forenelige med direktiverne, hvilket medførte, at antallet af afvigelser, som skyldes 
uforenelighed mellem bestemmelserne, blev mindre. Behandlingen af støtteansøgningerne 
i denne periode har dog vist, at der tilsyneladende er manglende viden om eller forståelse 
af fællesskabsbestemmelserne om offentlige indkøb og anlægsarbejder. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 65 
4.5.4 Konkurrencepolitik 
Ifølge Rådets forordning (EF) 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden skal fondens 
interventioner navnlig være forenelige med konkurrencepolitikken. 
Til det formål har Kommissionen indført et internt kontrolsystem for at undersøge, om de 
foranstaltninger, som medfinansieres af Samhørighedsfonden, overholder EU's 
konkurrenceregler, specielt hvad angår statsstøtte. 
I det store og hele skaber disse interventioner meget sjældent problemer med hensyn til 
forenelighed med konkurrenceretten. Det skyldes på den ene side, at det som regel drejer 
sig om infrastrukturprogrammer, hvor enkeltvirksomheder ikke opnår særlige fordele, 
forudsat at reglerne om ordretildeling i forbindelse med offentligt udbud overholdes. På den 
anden side skyldes det, at fondens interventioner er med til at opfylde nogle EU-mål, som 
f.eks. samhørighed eller miljøbeskyttelse, som der i vid udstrækning er taget højde for i 
fællesskabsbestemmelserne om statsstøtte. EU's kontrol af overholdelsen af 
konkurrencereglerne tager derfor først og fremmest sigte på, om projekter vedrørende 
infrastrukturer er åbne for alle aktører, som opfylder de nødvendige tekniske og juridiske 
krav, samt anvendelsen af traktatens artikel 77 og 80 vedrørende støtte til transportsektoren. 
4.6 SAMHØRIGHEDSFONDENS SOCIO-ØKONOMISKE VIRKNINGER 
4.6.1 Indledning 
Kommissionen skal vurdere resultatet eller den forventede effekt af Samhørighedsfondens 
tiltag både på enkeltprojektniveau og for alle interventioner under et. På projektniveau 
anvendes som regel cost-benefit analyser og andre former for mikroøkonomiske analyser, 
særlig når det gælder den forudgående vurdering af projekter, hvortil der søges støtte. De 
generelle procedurer, som Kommissionen anvender, er beskrevet ovenfor i denne rapport 
(afsnit 4.1.1). Ï afsnit 4.6.2 nedenfor gøres der nærmere rede for arbejdet på dette område 
og for nogle foreløbige resultater af nyligt gennemførte undersøgelser finansieret af 
Samhørighedsfonden. 
Når det gælder Samhørighedsfondens indsats som helhed, må den vurderes inden for 
rammerne af en eller flere økonomiske modeller, hvor interventionerne sættes ind i en 
regional- og nationaløkonomisk sammenhæng. På denne måde bliver det muligt at tage 
højde for såvel alle eksterne virkninger af sådanne interventioner som eventuelle feedback­
effekter fra den pågældende økonomi. Samhørighedsfonden bestilte i 1995 en større 
undersøgelse af disse spørgsmål hos London School of Economics and Political Science, 
som forventes at fremlægge sin slutrapport i juni 1996. Målet for denne undersøgelse og 
den af økonomerne anvendte fremgangsmåde beskrives nærmere i afsnit 4.6.3. I samme 
afsnit redegøres der for resultaterne af en undersøgelse af Samhørighedsfondens 
makroøkonomiske effekt i Spanien, som blev gennemført til brug for de spanske 
myndigheder i 1995 med støtte fra Samhørighedsfonden. 
Endelig gives der i 4.6.4 nogle foreløbige oplysninger om Samhørighedsfondens potentielle 
beskæftigelseseffekt. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 66 
4.6.2 Økonomisk vurdering af projekterne 
Generelt 
Ansøgningerne om støtte fra Samhørighedsfonden skal indeholde en økonomisk analyse, 
som viser, at det pågældende projekt forventes at give økonomiske og sociale fordele på 
mellemlang sigt, som står i rimeligt forhold til de anvendte ressourcer (artikel 10, stk. 4, 
og 5 i forordning (EF) nr. 1164/94. Det vil sige, at projektets forventede nyttevirkninger 
må være positive og bidrage til den almindelige økonomiske velstand. Som generel regel 
skal dette bedømmes ved hjælp af costbenefitanalyser. Dog kan man acceptere andre former 
for kvantitative analyser, som f.eks. cost/effectiveness-analyser eller multikriterieanalyser, 
i forbindelse med miljøprojekter, da der er risiko for, at costbenefitanalyser ikke giver 
entydige resultater. 
Det er primært den berørte medlemsstats opgave at udføre costbenefitanalyser og andre 
økonomiske undersøgelser i forbindelse med støtteansøgningerne. Kommissionen skal 
kontrollere, om de anvendte metoder er generelt acceptable, om forudsætningerne er 
korrekte og resultaterne troværdige. I den forbindelse kan Kommissionen anmode eksterne 
konsulenter eller Den Europæiske Investeringsbank om assistance, mens medlemsstaterne 
kan få teknisk bistand fra Samhørighedsfonden som hjælp til finansiering af relevante 
undersøgelser. 
Medlemsstaterne har stort set reageret positivt og indsendt costbenefitanalyser eller andre 
undersøgelser sammen med støtteansøgningerne. Både antallet af sådanne undersøgelser og 
deres kvalitet har været stigende siden Samhørighedsfondens oprettelse. Kommissionen er 
dog klar over, at det er nødvendigt med en ekstra indsats på dette område, og har derfor 
taget følgende initiativer: 
- bestilt en undersøgelse fra en specialist i transportøkonomi om de vurderingsmetoder 
og antagelser, der anvendes i forbindelse med ansøgninger om støtte til 
transportprojekter (slutrapport modtaget i august 1995) 
- finansieret en undersøgelse bestilt af de irske myndigheder om den økonomiske 
vurdering af miljøprojekter, som har fået støtte fra Samhørighedsfonden (slutrapport 
september 1995) 
- godkendt teknisk bistand til visse medlemsstater for at hjælpe dem med forundersøgelser 
i forbindelse med projekter, inklusive costbenefitanalyser 
- foretaget en intern gennemgang af de metoder, som anvendes ved vurdering af værdien 
af miljøprojekter. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 67 
Transportprojekter 
Inden for transportsektoren findes i reglen veludviklede og stort set generelt accepterede 
metoder til gennemførelse af costbenefitanalyser, hvilket giver en forklaring på, at denne 
sektor tegner sig for de største fremskridt. De metoder, som de berørte medlemsstater har 
anvendt, er blevet beskrevet i en undersøgelse foretaget for Samhørighedsfonden af 
professor Filippi fra Roms Universitet: "A Framework for Transport Project Appraisal and 
a Comparative View of Transport Projects Approved to 31 December 1994". Formålet med 
undersøgelsen var at forbedre Samhørighedsfondens generelle kendskab til 
vurderingsmetoder inden for transport og i sidste instans at bidrage til en mere systematisk 
vurdering af transportprojekter, hvortil der søges støtte. Ud over en gennemgang af de 
bedste metoder i EU indeholder rapporten også en detaljeret gennemgang af de 
costbenefitanalyser, der er blevet lagt til grund for sådanne projekter. 
Når det gælder projekternes forventede økonomiske effekt, viser følgende tabel resultatet 
af en gennemgang af 87 projekter, som blev godkendt i perioden frem til slutningen af 
1994, både hvad angår den forventede interne rente og costbenefitforhold: 
Gennemsnitlig forventet intern rente og costbenefitforhold for Samhørighedsfondens 
transportprojekter 
Transportform Gennemsnitlig intern Gennemsnitlig 
rente costbenefitforhold 
Veje 17,7 2,92 
Jernbaner 12,2 1,92 
Lufthavne 14,4 2,02 
Havne 10,8 0,82 
Andet 26,6 2,44 
I alt 16,3 2,59 
Ovenstående tal giver et positivt billede af den forventede økonomiske værdi af 
transportprojekter, som får støtte fra Samhørighedsfonden, og er sandsynligvis udtryk for, 
at de finansierede transportinfrastrukturer udgør en klar forbedring i forhold til den tidligere 
(utilfredsstillende) situation. Det skal understreges, at disse resultater er sammenlignelige 
med tilsvarende tal fra en oversigt over EFRU-projekter finansieret i perioden 1988-19939. 
Sådanne beregninger må dog fortolkes med en vis forsigtighed, fordi der kan være anvendt 
forskellige metoder fra medlemsstat til medlemsstat og fra transportforrn til transportform. 
Ifølge undersøgelsen gør forskellene sig primært gældende i de parametre og antagelser, 
som medlemsstaterne anvender ved deres beregninger. Det er derfor vanskeligt at 
Survey of 200 Major Projects of the "First Generation" of Reformed Structural Funds 
1988-1993 - udarbejdet af CSIL for Evalueringskontoret i GD XVI. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 68 
sammenligne beregningerne og at prioritere projekterne efter deres økonomiske betydning, 
specielt når det gælder sammenligninger af intermodal transport. Undersøgelsen anbefaler 
derfor at give de berørte myndigheder retningslinjer for projektvurderinger, som baseres på 
de metoder, der i praksis er de mest anvendelige som f.eks. de forslag, generaldirektoratet 
for transport forventes at fremsætte i EURET-programmet10. 
Miljøprojekter 
Det er almindelig kendt, at det er meget vanskeligt at foretage økonomiske vurderinger af 
miljøprojekter. Samhørighedsfonden finansierer en lang række forskellige miljøprojekter 
vedrørende f.eks. vandforsyning, rensning af spildevand, håndtering af husholdningsaffald, 
erosionskontrol, skovrejsning, naturbevarelse, genopretning af strande osv. Et fælles træk 
ved denne type projekter er, at den direkte "produktion" ikke har nogen markedspris, eller 
at den, hvis den findes (ved f.eks. vandforsyning), ikke altid afspejler denne produktions 
virkelige økonomiske og sociale værdi. Disse projekter har desuden ofte betydelige 
indirekte virkninger, f.eks. på sundhed og trivsel, som vanskeligt lader sig opgøre i tal. 
Modtagerlandene har gjort en betydelig indsats for at benytte hensigtsmæssige metoder i 
deres økonomiske analyser af miljøprojekter. En af de mest anvendte metoder har været 
costbenefitanalysen. I visse tilfælde har man forsøgt at kvantificere og vurdere den direkte 
nytte af miljøprojekter, som f.eks. forbedret vandkvalitet, større trivsel eller bedre mulighed 
for rekreative udfoldelser, mens man i andre tilfælde har forsøgt at vurdere mulige indirekte 
virkninger, f.eks. følgevirkninger for den økonomiske udvikling. I mange tilfælde er disse 
analyser blevet suppleret med en kvalitativ bedømmelse af nyttevirkningerne. 
En undersøgelse til brug for de irske myndigheder, som blev finansieret af 
Samhørighedsfonden, peger på vanskelighederne i den forbindelse og konkluderer, at trods 
den stadig mere omfangsrige internationale litteratur om evaluering af miljøprojekter "har 
man endnu ikke kunnet blive enige om en standard eller en metode, som kan anvendes 
generelt". Forfatterne mener, at der er en generel mangel på grundlæggende data, som kan 
anvendes til denne type analyser, og manglende erfaring med anvendelsen af økonomiske 
vurderingsmetoder. De fremhæver, at der på kort sigt ikke er nogen anden mulighed end 
at anvende de begrænsede data, som foreligger, og at kvantificere nyttevirkningerne, hver 
gang det er muligt, med de vurderingsmetoder, som findes i de eksisterende undersøgelser. 
På længere sigt anbefaler de, at man anvender kontingensvurderingsmetoder (som omfatter 
vurdering af nyttevirkningerne gennem statistiske undersøgelser af brugergrupper), da disse 
metoder efter deres opfattelse har opnået en stadig stigende accept og "kan blive 
standardværktøjet for at opstille skøn over ikke-markedsmæssige nyttevirkninger". Skønt 
undersøgelsen drejede sig om projekter vedrørende vandforsyning og rensning af spildevand 
i Irland, antages de grundlæggende konklusioner at have en mere generel gyldighed. 
10 EURET (særprogram for forskning og teknologisk udvikling på transport-området). 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 69 
4.6.3 Generelle socioøkonomiske virkninger 
Ifølge forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden skal Kommissionen i sin 
årsrapport give oplysning om "fondens økonomiske og samfundsmæssige virkninger i 
medlemsstaterne og for den økonomiske og sociale samhørighed i Unionen". 
Dette betyder, at der ikke kun skal foretages en vurdering af de økonomiske virkninger af 
individuelle projekter eller grupper af projekter, men også af de generelle virkninger, som 
støtteforanstaltningerne har for økonomiske variabler som vækst, beskæftigelse og handel 
inden for de berørte landes økonomier. Det betyder også, at man må forsøge at vurdere 
interventionernes virkninger på kort sigt for efterspørgslen i gennemførelsesfasen og deres 
bivirkninger på mellemlang og lang sigt for udbuddet i driftsfasen. Når det for eksempel 
gælder investeringer inden for transport, kan man skelne mellem de direkte og indirekte 
indkomst- og beskæftigelsesstigninger, som finder sted i konstruktionsperioden og 
følgevirkningerne for indkomster, beskæftigelse, handel osv., som er et resultat af 
tidsbesparelser, reducerede driftsomkostninger og en generelt øget konkurrenceevne. 
Tilsvarende virkninger kan også forventes ved miljøinvesteringer, selv om disse, som 
tidligere påpeget, er sværere at vurdere og i mange tilfælde ikke kan måles via 
konventionelle produktionsopgørelser. 
Undersøgelse gennemført af London School of Economics 
For at opfylde de generelle krav i forordningen fik London School of Economics and 
Political Science (LSE) i juli 1995 til opgave at gennemføre en undersøgelse for at udvikle 
og teste en eller flere økonomiske modeller, som kan anvendes for at kvantificere alle 
socioøkonomiske virkninger af støttede projekter og af Samhørighedsfondens samlede 
interventioner. LSE har foreslået en ny metode baseret på anvendelsen af de seneste 
økonometriske teknikker for at simulere ændringer og vækst i en bestemt region. Metoden 
betegnes som en "dynamisk analyse af regionale og eksterne virkninger" og indebærer, at 
man registrerer projekternes økonomiske effekt på tværs af regioner og over en længere 
periode. Tre forskellige modelstrategier er ved at blive udarbejdet med henblik på takling 
af de mange involverede problemer. 
LSE leder projektet og er begyndt at opbygge databasen og de økonomiske modeller i nært 
samarbejde med forskergrupper fra de fire samhørighedslande: Instituto Valenciano de 
Investigaciones Economicas, Universidad de Valencia, Regional Development Institute, 
Panteion University, Athen, Centra de Investigaçâo de Desenvolvimento e Economia 
Regional (CIDER), Universidade do Algarve og Centre for European and Public Affairs, 
University College, Dublin. 
Undersøgelsen gjorde gode fremskridt i 1995, idet databasen for samhørighedslandene og 
de omkringliggende lande nærmest er færdigetableret og de første simuleringer påbegyndt. 
I september 1995 blev der forelagt en foreløbig rapport med en oversigt over 
referencelitteratur og en redegørelse for den foreslåede metode. I november 1995 fulgte 
anden foreløbige rapport, som vedrører dataene. 
Arbejdet overvåges nøje af styregruppe, som holdt møder i juli, oktober og december 1995. 
Den består af repræsentanter for Samhørighedsfonden (GD XVI/E), GD XVI's 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 70 
vurderingskontor, GD II, GD XII, Eurostat og LSE. Repræsentanter for de andre 
forskningsinstitutter, som LSE samarbejder med, deltager også i møderne, afhængigt af 
hvilke emner der behandles. 
Slutrapporten om LSE-undersøgelsen forventes at være klar i juni 1996. Man regner med, 
at resultaterne kan anvendes på både Samhørighedsfondens og strukturfondenes 
interventioner. 
Samhørighedsfondens makroøkonomiske effekt i Spanien 
I november 1995 blev der fremlagt en slutrapport fra en undersøgelse om 
Samhørighedsfondens makroøkonomiske effekt i Spanien, som var blevet bestilt af de 
spanske myndigheder og havde fået støtte fra Samhørighedsfonden. Den metode, der blev 
anvendt i forbindelse med denne undersøgelse, var at benytte eksisterende økonomiske 
modeller til at vurdere den samlede effekt af fondens interventioner på den spanske 
økonomi. 
Selv om de investeringer, som fik støtte fra Samhørighedsfonden, tilsammen udgør en 
relativt beskeden del af Spaniens BNP eller faste indenlandske bruttokapitaldannelse, 
påpeger forfatteren, at Samhørighedsfonden trods alt har spillet en vigtig rolle ved at støtte 
de offentlige myndigheders investeringsbestræbelser. Ifølge tal for 1993 anslås 
Samhørighedsfonden at stå for henholdsvis 12% og 11% af de centrale og regionale 
myndigheders samlede udgifter det pågældende år til transportinfrastrukturer og på 
miljøområdet. Andelen stiger til henholdsvis 18,5% og 29,1%, hvis man kun ser på de 
centrale myndigheders udgifter. Fondens nuværende procentandel må være højere, når man 
tænker på, at støtten til Spanien er steget betydeligt siden 1993. 
Undersøgelsen benyttede tre forskellige modeller: en input-output model, den 
makroøkonometriske MOISEES-model og HERMIN-modellen. I input-output modellen 
beregnes den forventede samlede og den sektorielle effekt af de investeringer, som er 
foretaget med støtte fra Samhørighedsfonden i perioden 1993-1999. Undersøgelsen viser, 
at effekten af Samhørighedsfondens støtteforanstaltninger vil blive mest mærkbar fra 1996-
1999, hvor den vil tegne sig for 0,4% af Spaniens BNP og samlede beskæftigelse. Det 
anslås, at Samhørighedsfonden i denne periode står for omtrent 50 000 mandårs arbejde. 
Forfatteren regner med, at der skabes et mandårs arbejde, hver gang der afholdes en udgift 
på 4 mio. ESP i gennemsnit. Der gøres opmærksom på, at der tages de sædvanlige 
forbehold over for input-output modeller, og at modellen kun kan måle de kortvarige 
virkninger af Samhørighedsfondens investeringer. 
Simuleringerne med HERMIN-modellen viser, at Samhørighedsfondens indsats i perioden 
1993-1999 skulle kunne få en virkning på lige under 1% af Spaniens BNP og skabe 70 000 
job afhængig af dens udgifter i 1999. Ifølge MOISEES-modellen vil effekten ikke blive så 
stor. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 71 
4.6.4 Beskæftigelsen 
Skønt Samhørighedsfonden ikke udtrykkeligt har til opgave at skabe beskæftigelse, kan den 
dog give et vigtigt bidrag til jobskabelsen i samhørighedslandene i kraft af de omfattende 
ressourcer, den er ansvarlig for. 
Investeringer i infrastrukturer både på transport- og miljøområdet har direkte jobskabende 
effekt inden for de berørte økonomier. Der finder primært direkte jobskabelse sted inden 
for byggebranchen, men også inden for planlægnings-, design og konsulentvirksomheder. 
Den indirekte jobskabelse er en konsekvens af stigende efterspørgsel efter ydelser fra 
produktions- og servicesektorer, som leverer til bygge- og anlægssektoren, og som 
tilgodeser de nyansattes behov. Denne efterspørgselseffekt gør sig gældende på kort til 
mellemlang sigt, mens projekterne gennemføres. På længere sigt skabes der også 
beskæftigelse i projekternes driftsfase. Den direkte beskæftigelse i den forbindelse bliver 
mere begrænset, men indirekte vil der blive skabt langtidsstillinger, i det omfang de nye 
infrastrukturer reducerer produktionsomkostningerne og generelt set øger tiltrækningskraften 
og konkurrenceevnen i samhørighedslandenes økonomier. 
En del af disse virkninger kan anslås med en vis sikkerhed. I betragtning af de 
projektansvarliges erfaringer vil det være relativt enkelt at kvantificere antallet af job, som 
er en direkte følge af et bestemt projekts gennemførelse og efterfølgende drift. Alle 
ansøgninger til Samhørighedsfonden skal som et minimum angive antallet af job, som 
forventes at blive et direkte resultat af projekterne. En analyse af ansøgninger fra 1993 og 
1994 viser, at hver mio. ECU, som gives i støtte til transportprojekter, i gennemsnit skaber 
omkring 21 direkte job (mandår), og at hver mio. ECU, som går til miljøprojekter, skaber 
26 job (mandår). Disse tal er justeret for at tage hensyn til de forskellige projekters 
varierende længde og for at udelukke ekstreme værdier. I visse tilfælde blev der f.eks. i 
svarene på analysens beskæftigelsesspørgsmål opgivet det samlede antal job for hele 
projektet, skønt støtteansøgningen kun gjaldt en mindre del af projektet. 
Anvendes de nævnte gennemsnitstal på den støtte, som Samhørighedsfonden har godkendt 
siden 1993, fremkommer følgende foreløbige resultater: 
Anslået beskæftigelse afhængig af Samhørighedsfonden 
mandår 
År 
1993 
1994 
1995 
lait Direkte 
beskæftigelse 
36 000 
44 000 
50 000 
130 000 Indirekte 
beskæftigelse* 
10 800 
13 200 
15 000 
39 000 Beskæftigelse 
i alt 
46 800 
57 200 
65 000 
169 000 
* baseret på en anslået multiplikator på 1,3 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 72 
Beskæftigelsesoverslag bør altid fortolkes med en vis forsigtighed, og det skal især 
understreges, at ovenstående tal ikke skal opfattes som nye job skabt af 
Samhørighedsfonden eller som fondens nettobeskæftigelseseffekt. For at beregne denne må 
man først prøve at vurdere, i hvilken udstrækning projekterne ville være blevet gennemført 
uden Samhørighedsfondens støtte, og i hvilken udstrækning projekterne har erstattet andre 
aktiviteter inden for de pågældende økonomier. Tallene angiver derfor kun den 
bruttobeskæftigelse, som anses for at være afhængig af de finansierede projekter. 
Man bør også gøre sig klart, at beskæftigelseseffekten set over en længere periode vil 
variere betydeligt afhængigt af, hvilken type projekt det drejer sig om. Normalt vil der være 
en vis forsinkelse, før den fulde effekt af Samhørighedsfondens støtte slår igennem, da 
mange af infrastrukturprojekterne er langsigtede. 
I ovenstående tabel er der anvendt en multiplikator på 1,3 for at vurdere en eventuelt 
indirekte beskæftigelseseffekt. Dette indebærer, at tre mandårs direkte beskæftigelse, som 
skabes i gennemførelsesfasen fører til et mandårs indirekte beskæftigelse. Dette er et 
forsigtigt skøn, og det bør noteres, at medlemsstaterne i de oplysninger, som gives i 
forbindelse med støtteansøgningerne, forudsætter et forhold mellem direkte og indirekte 
beskæftigelse på næsten 1:1. 
Metoden med at vurdere beskæftigelseseffekten ud fra projektansøgningerne er klart 
utilstrækkelig, når det gælder vurdering af de langsigtede virkninger af 
investeringsprojekter, som støttes af Samhørighedsfonden. Til det formål må projekterne 
ses i deres specifikke økonomiske sammenhæng og bedømmes ud fra en række andre 
faktorer, som påvirker den økonomiske udvikling. Det er hensigten med den tidligere 
omtalte undersøgelse, som for øjeblikket gennemføres af London School of Economics, og 
som skulle give generelle beskæftigelsesskøn baseret på et forsvarligt teoretisk grundlag. 
Sideløbende hermed vil oplysningerne fra ansøgningerne og fra Samhørighedsfonden 
beslutninger fortsat give begrænsede, men nyttige informationer om beskæftigelseseffekten. 
4.7 SAMORDNING OG SAMMENHÆNG MED DE ØVRIGE EU-
FINANSIERINGSINSTRUMENTER 
Ved oprettelsen af Samhørighedsfonden gjorde Rådet i den pågældende forordnings 
betragtninger opmærksom på behovet for at samordne de foranstaltninger vedrørende 
miljøet og de transeuropæiske net, der gennemføres med støtte fra Samhørighedsfonden, 
strukturfondene, EIB og de øvrige finansielle instrumenter. Derfor er det Kommissionens 
opgave ved gennemførelsen af strukturfondenes mål at sikre koordinering og sammenhæng 
mellem støtten fra disse fonde og støtten fra de øvrige finansieringsinstrumenter, specielt 
Samhørighedsfonden. Samtidig skal Kommissionen imidlertid tage tilbørligt hensyn til 
nærhedsprincippet, ifølge hvilket det primært er medlemsstaternes ansvar at udarbejde 
relevante nationale strategier og målsætninger samt udvælge og gennemføre egnede 
projekter. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 73 
Der er blevet indført en række bestemmelser og procedurer, som skal sikre at denne 
forpligtelse overholdes. 
4.7.1 Strukturfondene 
Der kan også søges om støtte til projekter på miljøområdet og vedrørende de 
transeuropæiske transportinfrastrukturer gennem strukturfondene, specielt EFRU og i 
mindre udstrækning EUGFL, Udviklingssektionen. Det er derfor nødvendigt at sikre sig 
mod risikoen for dobbeltfinansiering. 
Behovet for samordning i den forbindelse dækkes af Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 
om oprettelse af Samhørighedsfonden. Ifølge forordningens artikel 9 (kumulation og 
overlapning) kan der ikke samtidig ydes støtte til udgiftsposter fra denne fond og fra 
strukturfondene. Videre bestemmes det, at støtten til et projekt fra Samhørighedsfonden og 
anden fællesskabsstøtte ikke tilsammen må overstige 90% af de samlede udgifter til det 
pågældende projekt. 
Når det gælder forholdet til strukturfondene, navnlig EFRU indeholder bestemmelsen intet 
forbud mod, at separat støtte fra forskellige instrumenter kombineres i forbindelse med et 
større projekt, dog under forudsætning af at udgifter vedrørende en bestemt projektfase klart 
kan identificeres med hensyn til tidspunkt og art. 
Der er truffet en række foranstaltninger vedrørende de procedurer, som skal følges i 
forbindelse med samordningen. 
Først og fremmest har det været Kommissionens opgave at sikre en samlet koordinering 
ved udarbejdelsen af EU-støtterammerne for at opnå en reel fordobling af forpligtelses­
bevillingerne til mål 1 og Samhørighedsfonden for de fire lande, som får bidrag fra 
Samhørighedsfonden, i overensstemmelse med beslutningerne fra Rådets møde i Edinburgh. 
Støtterammernes finansieringsplaner indeholder derfor specifikke oplysninger om b dragene 
fra Samhørighedsfonden. For Spaniens vedkommende, hvoraf kun en vis del er 
støtteberettiget under mål 1, er et bidrag på 7 950 mio. ECU fra Samhørighedsfonden 
blevet opført i støtterammen for mål 1-områderne for perioden 1993-1999. Ifølge 
principperne om nærhed og partnerskab er det den nationale regering, som skal fremlægge 
relevante projekter. 
For det andet kræver samordningen af konkrete projekter endnu større opmærksomhed, da 
strukturfondene primært arbejder ved hjælp af operationelle programmer, mens 
Samhørighedsfonden finansierer individuelle projekter eller grupper af projekter. Relevante 
samordningsprocedurer blev indført samtidig med, at Samhørighedsfondens forgænger Det 
Finansielle Samhørighedsinstrument trådte i kraft for at undgå, at projekter eller 
projektfaser blev fremlagt, som allerede var blevet forelagt for strukturfondene. Disse 
procedurer blev videreført efter Samhørighedsfondens etablering. 
Dette kræver obligatorisk høring af de tjenestegrene, der forvalter strukturfondene, inden 
Kommissionen træffer nogen beslutning om ydelse af støtte fra Samhørighedsfonden. De 
involverede tjenestegrene har indført kontrolforanstaltninger for at sikre, at ingen 
udgiftspost kan finansieres af både strukturfondene og Samhørighedsfonden. Hidtil har disse 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 74 
procedurer fungeret godt, idet der ikke har været nogen uenighed mellem de tjenestegrene, 
der forvalter henholdsvis strukturfondene og Samhørighedsfonden. Kommissionen er i færd 
med at undersøge, hvordan de fire berørte medlemsstater kan involveres mere aktivt i denne 
samordning, da udvælgelsen af individuelle projekter inden for rammerne af de flerårige 
operationelle programmer normalt finder sted på regionalt programmeringsniveau. I ganske 
enkelte tilfælde har der været en risiko, som blev elimineret ved tilbagetrækning af de 
involverede projekter fra Samhørighedsfonden. 
Takket være disse administrative arrangementer har det været muligt at undgå enhver form 
for dobbeltfinansiering. Det er dog sket, at medlemsstaterne har forelagt forskellige faser 
af et og samme projekt for to forskellige instrumenter, men dette er helt i overensstemmelse 
med forskrifterne. 
4.7.2 Budgetmidler til transeuropæiske net 
En ny finansiel forordning om generelle regler for støtte til de transeuropæiske net blev 
formelt vedtaget af Rådet i september 199511. Forordningen er retsgrundlag for udbetaling 
af EU-midler til de transeuropæiske net (TEN) i perioden 1995-1999. Modsat 
Samhørighedsfonden finder TEN-forordningen anvendelse i hele EU og gælder for de tre 
TEN-net: transport, energi og telekommunikation. Transportnettene kommer dog til at tegne 
sig for den største del af det samlede budget, dvs. 1 785 mio. ECU af de i alt 2 345 mio. 
ECU. Da transportprojekter, som støttes via denne forordning, kan svare til projekter, som 
finansieres af Samhørighedsfonden, har Samhørighedsfondens direktorat haft direkte 
interesse i udformningen af den nye forordning og på nært hold fulgt forhandlingerne inden 
dens vedtagelse. Samhørighedsfonden har også haft et tæt samarbejde med GD VII -
Transport for at koordinere bevillingerne på 1995-budgettet for transportnettet. 
Ifølge den nye forordning kan EU yde finansiel støtte til de transeuropæiske net i form af 
forundersøgelser, rentegodtgørelse, tilskud til garantipræmier og undtagelsesvis i form af 
direkte tilskud. Der kan kun gives støtte til projekter af fælles interesse som defineret i 
TEN-retningslinjerne, og støtten kan højst udgøre 10% af de samlede 
investeringsomkostninger (50% i forbindelse med forundersøgelser og andre undersøgelser). 
Det skal understreges, at ifølge artikel 5, stk. 4, i den finansielle forordning om 
transeuropæiske net er den finansielle støtte "i princippet ikke bestemt til projekter eller 
projektfaser, som får støtte fra andre finansieringskilder på fællesskabsbudgettet". Denne 
bestemmelse er noget mere restriktiv end den tilsvarende bestemmelse i artikel 9, stk. 1, 
i forordningen om Samhørighedsfonden, ifølge hvilken der ikke samtidig kan ydes støtte 
til udgiftsposter fra Samhørighedsfonden og strukturfondene. 
Samhørighedsfonden har fra første færd haft tæt kontakt til GD VII for at sikre sig, at 
TEN-projekterne behandles ensartet, og at kravene i de respektive forordninger opfyldes. 
Ud over regelmæssige drøftelser mellem de berørte tjenestegrene sendes samtlige 
støtteansøgninger, som modtages af Samhørighedsfonden, til GD VII for nærmere 
kommentarer, og alle udkast til beslutning om bevilling af finansiel støtte videresendes til 
godkendelse. GD VII informerer på sin side Samhørighedsfonden om alle modtagne 
11 Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 15. september 1995. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 75 
ansøgninger om støtte via dets budgetmidler og om dets forslag til anvendelse af disse 
midler. 
Samhørighedsfonden har også deltaget i alle møder i Udvalget for Transportinfrastrukturer, 
som er forum for drøftelser og aftaler mellem Kommissionen og medlemsstaterne om det 
årlige program for projekter, som skal støttes via transportbudgettet. I 1995 blev dette 
udvalg reorganiseret i overensstemmelse med forordningen om transeuropæiske net og 
kaldes nu "TEN-udvalget for finansiel støtte til transportsektoren". På udvalgets første møde 
i oktober 1995 godkendte det Kommissionens forslag til bevilling af støtte via 1995-
budgettet til 92 projekter og undersøgelser vedrørende transportinfrastruktur (inklusive en 
række projekter i samhørighedslandene). 
Størrelsesforholdet mellem Samhørighedsfondens ressourcer og ressourcerne i henhold til 
TEN-forordningen fremgår klart af, at sidstnævntes budget for TEN-transportprojekter i 
hele EU var på 240 mio. ECU i 1995, mens Samhørighedsfondens samlede 
forpligtelsesbevillinger til TEN-projekter i de fire samhørighedslande var på 1,1 mia. ECU. 
4.7.3 LIFE-programmet 
Det overordnede mål for LIFE (finansieringsinstrument for miljøet) er at bidrage til 
udformning og gennemførelse af politik og lovgivning på miljøområdet gennem 
finansiering af naturbevarende foranstaltninger og miljøvenlige tiltag. 
For at undgå risikoen for dobbeltfmansiering .af visse foranstaltninger deltog 
Samhørighedsfonden i 1995 regelmæssigt i LIFE-forvaltningskomitéens møder for at sikre, 
at ingen af de projekter, der er blevet finansieret under dette program, blev forelagt for 
Samhørighedsfonden. I årets løb blev der fremsendt et forordningsforslag om LIFE II til 
Rådet. 
4.7.4 Den Europæiske Investeringsbank 
Da EIB undertiden intervenerer med betydelige beløb i samhørighedslandene, navnlig 
Spanien og Portugal, ved finansieringen af projekter på aktivitetsområder, der er beslægtet 
med dem, der blev finansieret under det finansielle samhørighedsinstrument, var det 
nødvendigt at indføre en ad hoc-ordning for udveksling af oplysninger mellem 
Kommissionen og Banken vedrørende de af medlemsstaterne indgivne støtteansøgninger. 
I samarbejde med EIB blev det besluttet med jævne mellemrum at sende Banken en liste 
over alle de projekter, der er forelagt Kommissionen, og i de tilfælde, hvor en 
medfinansiering fra EIB er planlagt, at sende Banken det komplette dossier. Desuden holdes 
der regelmæssigt møder for at fastslå, hvilke problemer der kan opstå i forbindelse med 
bestemte projekter. 
Ifølge de normale procedurer hører Banken på sin side Kommissionen, herunder 
Samhørighedsfonden, når den får forelagt en låneansøgning. 
Den regelmæssige udveksling af oplysninger giver i første række mulighed for at 
kontrollere, at EIB's lånelofter ikke overskrides, ligesom den sikrer en god kombination 
af tilskud og lån for de medfinansierede projekter. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 76 
4.7.5 EØS-finansieringsmekanismen 
Finansieringsmekanismen, som blev etableret ifølge aftalen om Det Europæiske 
Økonomiske Samarbejdsområde (EØS)12, ligger tæt op ad Samhørighedsfonden, hvad angår 
funktion og geografisk rækkevidde, omend den har langt mindre ressourcer. Mekanismen 
finansieres af EFT A-medlemsstaterne i EØS (Norge, Island og Lichtenstein) og via bidrag 
fra EU-budgettet, som efter udvidelsen den 1. januar 1995 erstatter bidragene fra Østrig, 
Sverige og Finland. Mekanismen forvaltes på deres vegne af EIB. Gennem mekanismen 
bevilges der støtte til projekter, som fremmer økonomisk og social samhørighed i Portugal, 
Grækenland, Irland, Nordirland og mål 1-områderne i Spanien. 
EØS-finansieringsmekanismen løber over en femårsperiode (1994-1999) og kan yde direkte 
tilskud og rentegodtgørelse i forbindelse med lån. Der gives prioritet til projekter, som 
lægger speciel vægt på miljø, transport (inklusive transportinfrastruktur) og uddannelse. 
Både offentligt og privat finansierede projekter er støtteberettigede, og blandt de 
sidstnævnte foretrækkes projekter, som er af interesse for små og mellemstore 
virksomheder. Mekanismen råder over et budget på 500 mio. ECU til tilskud og 1,5 mia. 
ECU til rentegodtgørelse i forbindelse med EIB-lån. 
På grund af mekanismens sektormæssige og geografiske rækkevidde er der risiko for, at 
den og Samhørighedsfonden overlapper hinanden. Geografisk set er hovedforskellene, at 
mekanismen anvendes i Nordirland, men derimod ikke dækker Spanien bortset fra mål 1-
områderne. Når det gælder sektorer, har EØS mekanismen en større rækkevidde, men den 
kan også give støtte til infrastrukturprojekter og miljøprojekter af samme art som dem, der 
støttes af Samhørighedsfonden. 
I praksis er risikoen for overlapning dog begrænset på grund af mekanismens ringe 
størrelse. Desuden er det blevet ordnet således, at den forvaltes af EIB, og formålet hermed 
er at sikre, at den projektstøtte, som gives, er forenelig med andre EU-politikker og med 
andre finansieringsinstrumenter. Samhørighedsfonden har en aftale med EIB om udveksling 
af oplysninger om projekter, hvortil der søges støtte, og om rådgivning vedrørende 
projekter, hvortil der søges medfinansiering i form af lån og tilskud. Dette betyder, at 
Samhørighedsfonden informeres om ethvert projekt, som forelægges for EIB i forbindelse 
med EØS-mekanismen, og hvortil der eventuelt også søges om støtte fra 
Samhørighedsfonden. 
I 1995 blev kun et projekt, havneprojektet Neo Ikonion i Piræus i Grækenland, 
medfinansieret af både Samhørighedsfonden og EØS finansieringsmekanismen i form af 
deltagelse i en samlet låne- og tilskudspakke. 
4.8 DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANKS ROLLE I FORBINDELSE 
MED VURDERINGEN AF PROJEKTERNE 
4.8.1 Videreførelse af det institutionaliserede samarbejde 
12 Artikel 116 i EØS-aftalen og protokol 38. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 77 
Samarbejdsaftalen af 23. september 1993 mellem Kommissionen og EIB om Det finansielle 
samhørigshedsinstrument er blevet videreført med henblik på Samhørighedsfonden. Den 15. 
december 1994 blev der således undertegnet en ny rammeaftale for perioden indtil 1999, 
svarende til gyldighedsperioden for forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden. 
Denne rammeaftale bygger på de samarbejdsprincipper, der blev fastsat ved oprettelsen af 
det finansielle samhørighedsinstrument, dvs. løbende udveksling af oplysninger, 
regelmæssige møder med EIB, anvendelse af EIB's ekspertise i forbindelse med 
vurderingen af projekter i de tilfælde, hvor projektlederen eller de nationale myndigheder 
anmoder om støtte både fra EIB og fra Samhørighedsfonden ("samfinansiering"), samt 
mulighed for vurdering af projekter, hvortil der kun anmodes om støtte fra 
Samhørighedsfonden. 
Efter at have fungeret i mere end to år er dette samarbejde fortsat af afgørende betydning 
for vurderingen af Samhørighedsfondens aktioner, ligesom det åbner mulighed for at 
kombinere finansieringsformerne (tilskud og lån) bedst muligt. 
4.8.2 Resultaterne af samarbejdet i 1995 
I 1995 blev 36 projekter vurderet af EIB. Heraf blev fire finansieret både af EIB og af 
Samhørighedsfonden. 28 projekter blev forelagt EIB til udtalelse. Fire projekter var 
genstand for en grundig undersøgelse fra EIB's side, som indbefattede kontrol på stedet i 
samarbejde med de myndigheder, der var ansvarlige for projektet. 
Af de 36 projekter, der blev vurderet, havde 16 relation til transportområdet. Det drejede 
sig navnlig om havne-, lufthavns- og jernbaneinfrastrukturer. 
Der blev foretaget en vurdering af 20 miljøprojekter, som hovedsagelig tager sigte på 
vandforsyning og behandling af spildevand og byaffald. 
De fleste af de projekter, som EIB har vurderet, er projekter af en vis størrelse, som 
følgelig beslaglægger en stor del af Samhørighedsfondens bevillinger. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 78 
KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol 
KAPITEL 5 
OVERVÅGNING OG KONTROL 
5.1 OVERVÅGNINGSUDVALG 
Med henblik på overvågningen af de af Samhørighedsfonden finansierede aktioner mødtes 
overvågningsudvalgene i de enkelte modtagermedlemsstater gennemsnitligt to-tre gange i 
1995. På disse møder lykkedes det at afklare og løse en lang række problemer i tilknytning 
til forvaltningen af projekterne. Det skal dog bemærkes, skemaerne vedrørende 
overvågningen af de projekter, der var på dagsordenen, generelt blev forelagt for 
Kommissionen med forsinkelse og undertiden i ufuldstændig stand. Samhørighedsfonden 
har naturligvis henledt de kompetente myndigheders opmærksomhed på problemet og 
opfordret dem til at afhjælpe denne situation. 
Der blev holdt følgende møder i overvågningsudvalgene: 
5.1.1 Spanien 
Overvågningsudvalget holdt to møder i 1995, som fandt sted henholdsvis den 16. marts og 
den 10. oktober. 
De blev ledet af Generaldirektøren for Planlægning. Desuden deltog Ministeriet for 
Offentlige Arbejder, Transport og Miljø (MOPTMA) samt forskellige organer såsom 
IRYDA, ICOMA, MINER og AENA. 
Kommissionens delegation, som blev ledet af direktøren for Samhørighedsfonden, var 
sammensat af kontorchefen med ansvar for samhørighedsprojekter i Spanien, en 
repræsentant for GD XI (Miljø, Nuklear Sikkerhed og Civilbeskyttelse), GD XVI.E 
(Regionalpolitik og Samhørighed) og GD XX (Finanskontrol), en repræsentant for EIB og 
endelig et medlem af EU-repræsentationen i Spanien. 
Det tredje møde i overvågningsudvalget (16. marts): 
På dette møde drøftede man forskellige aspekter vedrørende procedurerne for indgåelse af 
offentlige aftaler, såsom vedtagelsen af foranstaltninger til korrektion af forhold, som ikke 
stemmer overens med direktiverne på dette område, samt de foranstaltninger, som de 
spanske myndigheder påtænker at iværksætte for at hindre dobbeltfinansiering via 
forskellige strukturfonde. 
Desuden lykkedes det at fastlægge en procedure for eventuel tilbagebetaling af finansielle 
midler bevilget til projekter, som viser sig at være mindre udgiftskrævende end forudset. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 79 
Der blev gjort status over projekternes gennemførelse pr. 31. december 1995. 
Gennemførelsesgraden og udviklingen siden sidste udvalgsmøde var generelt 
tilfredsstillende, særlig når man tager i betragtning, at mange projekter var blevet godkendt 
i november og december 1994. 
Inden for transportsektoren blev tre projekter afsluttet, såvel fysisk som finansielt. Det 
drejer sig om projektør. 93.11.65.020 (akseludskiftningssystem i Majarabique), 
93.11.65.031 (adgang til lufthavnen i El Hierro) og nr. 93.11.65.032 (lufthavn i Tenerife 
Norte). 
Det blev desuden drøftet, om det ville være hensigtsmæssigt at lade de selvstyrende 
samfund ("Comunidades Autonomas") og lokale administrationer deltage i forvaltningen 
af deres egne projekter eller projekter, som berørte dem direkte. Det blev besluttet, at de 
spanske myndigheder skulle udarbejde en ad hoc-forordning, men at spørgsmålet om disse 
administrationers deltagelse i overvågningsudvalgene dog skulle afklares ved bilaterale 
forhandlinger mellem den spanske regering, de selvstyrende samfund og de lokale 
administrationer. 
Fjerde møde i overvågningsudvalget (10. oktober): 
Generaldirektøren for Kommissionens Generaldirektorat "Regionalpolitik og Samhørighed" 
indledte mødet. Han understregede betydningen af en bedre forvaltning af projekterne, en 
bedre begrundelse for aktionerne samt en bedre opfølgning af Kommissionens indsats. 
Udkastet til referatet til det foregående møde kunne godkendes. Således blev man enig om, 
at projektændringer kan forelægges på mødet i overvågningsudvalget, men at udgifterne 
bliver støtteberettigede på datoen for den skriftlige ansøgning om ændring, som de spanske 
myndigheder forelægger for Samhørighedsfonden. 
Det blev desuden besluttet at lade de regionale myndigheder, selvstyrende samfund og 
lokale administrationer deltage i forvaltningen af deres egne projekter, som berører dem 
direkte. 
Under hensyntagen til den fremtidige udvikling af disse projekter, deres antal og deres 
kompleksitet kan det komme på tale at oprette ad hoc-overvågningsudvalg for de 
selvstyrende samfund og lokale administrationer. 
Der blev gjort status over projekternes gennemførelse pr. 30. juni 1995. Kommissionen 
nævnede problemet med den forsinkede gennemførelse af miljø- og transportprojekterne. 
Talrige projekter var nemlig blevet ændret i forhold til de oprindelige prognoser vedrørende 
omkostninger, tidsplan eller finansieringsplan.Visse projekter, navnlig inden for 
transportsektoren, var blevet afsluttet. 
Kommissionen fremsatte følgende bemærkninger om forskellige spørgsmål i tilknytning til 
undersøgelsen, overvågningen og forvaltningen af projekterne: 
- nye støtteansøgninger: det bør sikres, at formularerne er behørigt udfyldt 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 80 
- fysiske indikatorer: de bør være ens for samme type projekter, og de bør fastsættes 
inden vedtagelsen af beslutningen 
- sammenfattede fysiske indikatorer: de bør angives for de enkelte projekter på det 
tidspunkt, hvor der ansøges om betaling 
- overvågningsskema: når det drejer sig om en projektgruppe, bør skemaet ledsages af en 
oversigt over fordelingen på de enkelte projekter 
- indvielse af projekter: Kommissionen bør deltage i betydelige begivenheder i forbindelse 
med de finansierede projekter, således som det er fastsat i forordning (EF) 1164/94. 
Næste møde i overvågningsudvalget blev fastsat til sidste uge i april 1996. 
5.1.2 Portugal 
Overvågningsindsatsen blev styrket i 1995, således som Kommissionen havde ønsket. Der 
blev holdt tre møder vedrørende 1995, nemlig den 13.3.95, den 17.7.95 og den 26.1.96. 
Disse møder blev afviklet i overensstemmelse med udvalgets forretningsorden, som var 
blevet vedtaget på udvalgets andet møde den 30.6.94. 
Disse møder, som er en væsentlig forudsætning for en effektiv forvaltning af fondene, 
åbnede bl.a. mulighed for: 
- udveksling af oplysninger mellem de forskellige repræsentanter for de nationale 
myndigheder og EF om forvaltning af fonden 
- justering af fortolkningen af visse bestemmelser vedrørende fondens anvendelse 
- analyse af interventionerne i de enkelte sektorer 
- analyse af gennemførelsen af de enkelte projekter og udforskning af muligheder for at 
afhjælpe eventuelle vanskeligheder, hvoraf de hyppigste har tilknytning til overholdelsen 
af fuldførelsesdatoen, finansieringsplanen og den fysiske definition af projekterne 
- analyse af de fremtidige ansøgninger, navnlig i lyset af bestræbelserne for at genskabe 
ligevægten mellem miljø og transport 
På grund af størrelsen af projekt 94/10/65/005 - ny tværgående forbindelse over Tejo i 
Lissabon - har Kommissionen besluttet at oprette et ad hoc-overvågningsudvalg med egen 
forretningsorden13. I løbet af 1995 har dette ad hoc-overvågningsudvalg således holdt to 
møder, nemlig den 18.7. og den 26.10.1995. 
13 Beslutning C(94) 3905 af 21.12.1994. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 81 
På disse møder lykkedes det at udarbejde og godkende forretningsordenen og at tilpasse de 
fysiske indikatorer i overensstemmelse med Kommissionens krav, således at Kommissionen 
kan vurdere, hvor langt man rent faktisk er kommet med projektet. Dette har åbnet 
mulighed for at frigøre anmodningen om betaling af den ikke-automatiske del af 
forpligtelsestranchen for 1995. 
Kommissionen understregede ved disse lejligheder, at den var meget opmærksom på de 
miljømæssige virkninger af dette projekt, og erindrede de berørte organer, navnlig CAO 
(Comissâo de Acompanhamento da Obra) og CEMA (Centra de Estudos e Monitorizaçâo) 
om, at de miljøbestemmelser, der var fastsat i beslutningen om ydelse af støtte, skulle 
overholdes nøje. 
Under kontrolbesøget den 26.10.1995 blev der aflagt besøg på de forskellige byggepladser. 
5.1.3 Grækenland 
Overvågningsudvalget for projekter finansieret af Samhørighedsfonden mødtes fire gange 
i 1995, nemlig i marts, juli, oktober (transport) og november (miljø). I efteråret 1995 blev 
overvågningsudvalget for samhørighedsfondsprojekterne opdelt i to grupper, som mødes 
separat, og hvoraf det ene beskæftiger sig med transportprojekterne og det andet med 
miljøprojekterne. 
Dette udvalg, som ledes af generalsekretæren for Økonomiministeriet, består af 
generalsekretærerne for syv andre ministerier, som er berørt af 
samhørighedsfondsinterventionerne, repræsentanter for Kommissionen, nemlig 
Samhørighedsfonden og de øvrige berørte direktorater og generaldirektorater, repræsentanter 
for EIB, repræsentanter for de græske ministerier og repræsentanter for sammenslutningerne 
af kommunerne i deres egenskab af bygherrer. 
Forretningsordenen for overvågningsudvalget for Samhørighedsfonden er blevet ændret for 
at give plads for repræsentanter for de regionale og lokale myndigheder (to pladser) samt 
for en repræsentant for arbejdsmarkedets parter. 
Udvalget har undersøgt skematiske oversigter vedrørende de enkelte beslutninger og 
projekter samt rapporter om hvert enkelt projekt, og Kommissionen har nøje undersøgt, om 
EF's politik er blevet overholdt. Særlig når det drejer sig om store projekter, anvender 
Samhørighedsfonden de generelle principper for offentlige aftaler, som de græske 
myndigheder og Kommissionen er blevet enige om, nemlig begrænsning af de store 
rabatter, der ydes af projektkonduktørerne, og bibeholdelse af det oprindelige 
omkostningsniveau uden uberettigede forhøjelser. 
Når det drejer sig om miljøpolitik, er de græske myndigheder påpasselige med hensyn til 
udstedelse af miljøtilladelser. Et begrænset antal af klagerne er blevet behandlet af 
Kommissionen. Under alle omstændigheder kræver Samhørighedsfonden, at EF's politik 
på dette område overholdes. Dette er en forudsætning for, at der kan ydes finansiel støtte. 
Den har endvidere suspenderet betalingen i enkelttilfælde. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 82 
Den fysiske og finansielle gennemførelse af miljøprojekterne i 1995 har gennemgående 
været tilfredsstillende (gennemsnitligt 72% i november). For de mindre miljøprojekter 
(projektfaser) lå gennemførelsesgraden i november måned på 95% i gennemsnit. For mange 
af disse projekter er de første faser blevet afsluttet. 
Derimod halter transportprojekterne bagefter. Ifølge oplysningerne fra det sidste møde i 
overvågningsudvalget, som fandt sted i oktober måned, er gennemførelsesgraden 33%. Da 
der blev indgået en del aftaler (vejbyggeri) i slutningen af året, forventer 
Samhørighedsfonden, at gennemførelsesgraden vil stige i fremtiden. Men betalingerne er 
fortsat blokerede for Pathé og for en række jernbaneprojekter, fordi der ikke er udnævnt 
nogen projektleder. 
Ad hoc-overvågningsudvalget vedrørende Evinos-projektet mødtes tre gange i 1995, nemlig 
i februar, juli og oktober. 
Dette projekt var genstand for en ekspertundersøgelse fra Samhørighedsfondens side og en 
fysisk, kommerciel og teknisk overvågning. Der blev nedsat et rådgivende 
samordningsudvalg, bestående af personer af internationalt ry, til at lede 
beslutningstagningen og sikre arbejdets videreførelse. Gennemførelsen af dette projekt 
følger den fastlagte plan (100% for tunnelens vedkommende og over 60% for dæmningens 
vedkommende). De mest nødvendige dele af projektet, nemlig den tekniske dæmning, er 
blevet bygget. Således blev vandtilførslen til hovedstaden sikret allerede i foråret 1995. 
5.1.4. Irland 
Overvågningsudvalget i Irland holdt møde to gange i 1995, nemlig den 23. februar og den 
25. juli. 
Repræsentationen i udvalget var den samme som den, der blev aftalt i 1994, dvs. 
Samhørighedsfonden og andre berørte direktorater eller generaldirektorater og 
repræsentanter for de irske ministerier, der er ansvarlige for de økonomiske sektorer, som 
modtager støtte fra Samhørighedsfonden, og finansministeriet besatte formandsposten og 
varetog sekretariatsfunktionen. EIB var blevet opfordret til at deltage i begge møder, men 
kunne ikke sende en repræsentant ved nogen af disse lejligheder. 
Udvalget havde mange flere oplysninger til sin rådighed, end det var tilfældet ved de første 
møder i 1994, og udvalgets arbejde var meget mere produktivt og resultatrigt. Projekterne 
forløber generelt tilfredsstillende, selv om Kommissionen gav udtryk for sin bekymring 
over, at udgifterne til mange projekter var blevet udskudt til senere år. De to møder viste 
også, at det var nødvendigt at foretage mange ændringer af projekter, navnlig af de 
forventede slutdatoer. 
Det var hensigten, at der skulle afholdes tre møder i overvågningsudvalget i 1995 på 
baggrund af Kommissionens ønske om at styrke overvågningsfunktionen ved at afholde tre 
møder om året i stedet for to, som det tidligere havde været tilfældet. De irske 
myndigheder havde i princippet erklæret sig indforstået med denne ordning. Årets tredje 
møde, som efter planen skulle finde sted den 12. december, blev dog udskudt til 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 83 
begyndelsen af 1996 efter anmodning fra finansministeriet, der begrundede anmodningen 
med andet presserende arbejde. 
På mødet den 25. juli anmodede Kommissionen om, at de organer, der er direkte ansvarlige 
for gennemførelsen af projekter (i de fleste tilfælde de lokale myndigheder), bliver 
repræsenteret på fremtidige udvalgsmøder. Ved udgangen af 1995 overvejede de irske 
myndigheder, hvilke praktiske ordninger der bør indføres for at efterkomme 
Kommissionens anmodning. 
5.2 KONTROLBESØG AFLAGT AF KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
I henhold til artikel 12 i Rådets forordning (EF) 1164/94 har Kommissionen indledt en 
række aktioner med henblik på at kontrollere rigtigheden af de erklæringer, som 
medlemsstaterne har fremsendt til støtte for deres ansøgninger, og sikre tilstedeværelsen af 
de administrative dokumenter og regnskabsbilagene vedrørende de projekter, hvortil der er 
ydet finansiel bistand fra Samhørighedsfonden. 
Kommissionens tjenestegrene har aflagt følgende kontrolbesøg i 1995 som et led i 
overvågningen af forvaltningen og gennemførelsen af de godkendte projekter: 
5.2.1 Spanien 
Kontrolbesøg aflagt af repræsentanter for Direktorat XVI/E 
03.-07.1995 - kontrol med følgende projekter: 
93/11/65/006: hovedvej N 340 Adra 
93/11/65/016: hovedvej N 234 vejstrækning Gilet-Soneja 
93/11/61/081: vandforsyning, Aramo-tunnelen 
93/11/61/091 til ...7096: PITMA 
091 : rensning af spildevand 
092: fjernelse af frugtvand i forbindelse med fremstilling af olivenolie 
093: forvaltning af industriaffald 
094: forvaltning af olieaffald 
095 : genbrug af vand til afvaskning af containere, rensning af lastrum og udtømning 
af ballasttanke 
096: jordbundsrestaurering 
93/11/65/024: jernbanelinje Madrid-Valencia, vejstrækning Fuente la Higuera-Jativa 
93/11/61/001: vandrensning i San Sebastian 
93/11/61/021: begrænsning af erosionen omkring Tejo 
Kontrolbesøg aflagt af Direktorat XX/A 
13.-17.2.1995 og 4.-11.10.1995, kontrol med følgende projekter: 
93/11/65/002: motortrafikvej på Rias Bajas 
93/11/65/018: motorvej Trinidad-Montgat 
93/11/61/097: skovrejsning 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 84 
5.2.2 Portugal 
Kontrolbesøg aflagt af Direktorat XVI-E 
Den 14.3.1995, kontrol af følgende projekt: 
93/10/65/025: ICI7 CRIL, vejstrækning Algés-Buraca 
13.-14.7.1995, kontrol med følgende projekter 
93/10/65/001: modernisering af jernbanelinjen i det nordlige Portugal 
93/10/65/010 og 93/10/65/031: modernisering af jernbanelinjen Beira-Alta 
Kontrolbesøg aflagt af Direktorat XX-A 
29.5.-2.6.95, kontrol med følgende projekter: 
93/10/65/011: CREL omfartsvej ved Lissabon 
93/10/61/001: vandforsyningsnet i Lissabon 
93/10/61/012: vandtilførsel Castelo do Bode 
5.2.3 Grækenland 
Kontrolbesøg aflagt af Direktorat XVI/E 
21.-22.12.1994: 
kontrol med projektet 93/09/65/004: bygning af havn i Igoumenitsa 
12.-13.7.1995: 
kontrol med projektet 93/09/61/063: vandforsyning i Mytilène og kloakanlæg 
16.-17.8.1995: 
kontrol med projektet 93/09/61/008: beskyttelse og rehabilitering af Krya Livadia 
Kontrolbesøg aflagt af Direktorat XX/A 
23.-27.10.1995, kontrol med følgende projekter: 
93/09/65/009: udvidelse af jernbanelinjen Evagelismos-Leptokarya 
93/09/65/006: udvidelse af jernbanelinjen Paleofarsalos-Kalambaka 
93/09/65/005: ringvej Piræus-Pezama 
93/09/61/070: det naturhistoriske center i Goulandris 
94/09/15/001: teknisk bistand 
95/09/65/034: jernbaneforbindelse mellem Piræus havn og Thriassio 
94/09/65/004: elektrificering af jernbanelinjen Piræus-Athen-Thessaloniki 
5.2.4 Irland 
Kontrolbesøg aflagt af Direktorat XVI-E 
5.-8.9., kontrol med følgende projekter: 
93/07/61/011: marskområde Clara og Raheenmore 
93/07/61/031: bortledning af spildevand Wexford 
93/07/61/039: fjernelse af affald Ballymont 
93/07/65/012: jernbaneoverskæring i havnen Belview 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 85 
Teknisk kontrol gennemført med bistand fra videnskabelige konsulenter. Kommissionen har 
inden for rammerne af den tekniske bistand, der er fastsat i forordningen, overdraget 
specifikke opgaver, der består i at foretage en teknisk evaluering af projekterne og/eller 
vurdere, hvor langt arbejdet er skredet frem, til konsulenter, der er udpeget til dette formål. 
5.3 EIB's ROLLE 
EIB's rolle i forbindelse med overvågningen af samhørighedsfondsprojekterne er nøje 
defineret ved Rådets forordning, i henhold til hvilken Den Europæiske Investeringsbank er 
repræsenteret i de overvågningsudvalg, som er oprettet i hver enkelt modtagermedlemsstat. 
EIB har deltaget aktivt i disse udvalg. 
I øvrigt er Banken inviteret til at deltage i de ad hoc-overvågningsudvalg, som er eller vil 
blive oprettet med henblik på overvågningen af store projekter. Det er meget vigtigt, at 
Banken deltager i udvalgene for store projekter, hvortil den yder støtte i form af lån. 
Udover dette samarbejde, som er fastsat i forordningen, yder EIB, som har sine egne 
procedurer for overvågning af de projekter, den finansierer, Kommissionen teknisk støtte 
i forbindelse med projekter, hvoraf den allerede har finansieret en del, og hvortil 
medlemsstaten udover lånet anmoder om tilskud fra Samhørighedsfonden. 
5.4. SVIG OG UREGELMÆSSIGHEDER 
Efter artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 skal medlemsstaterne træffe de 
nødvendige foranstaltninger til at forebygge og forfølge uregelmæssigheder. Det påhviler 
dem desuden at sørge for, at midler, der er gået tabt som følge af uregelmæssigheder og 
forsømmelighed, tilbagebetales. Generelt er medlemsstaterne også ansvarlige for 
tilbagebetalingen af uberettiget udbetalte beløb. 
Medlemsstaterne skal også underrette Kommissionen om de foranstaltninger, der træffes 
i kontroløjemed og for at forebygge svig. De skal navnlig underrette Kommissionen om de 
etablerede kontrol- og forvaltningsordninger, og de skal stille alle relevante nationale 
kontrolrapporter til rådighed for Kommissionen. Med vedtagelsen af Kommissionens 
forordning (EF) nr. 1831/94 i 1994 udstedte Kommissionen gennemførelsesbestemmelser 
vedrørende medlemsstaternes forpligtelser i forbindelse med 
samhørighedsfondsfinansieringen. Dette regelsæt vedrører bl.a. indførelsen af et 
informationssystem for uregelmæssigheder. For at give medlemsstaterne et incitament til 
at forfølge uregelmæssigheder kan Kommissionen yde et bidrag til medlemsstaternes 
omkostninger ved retssager med henblik på inddrivelse af uberettiget udbetalte beløb. 
I 1995 modtog Kommissionen ingen rapporter om svig eller uregelmæssigheder i 
forbindelse med projekter, der er godkendt efter Rådets forordning (EF) nr. 1164/94, men 
der blev afsløret uregelmæssigheder og administrative problemer under Kommissionens 
kontrol på stedet. Kommissionen er ikke helt overbevist om, at medlemsstaterne fuldt ud 
har forstået betydningen af deres ansvar i forbindelse med de ovennævnte forordninger. 
Kommissionen er derfor begyndt at tilrettelægge informationsseminarer for at gøre 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 86 
administrationerne mere bevidste om problemet og udveksle erfaringer. Kommissionen vil 
fortsætte denne informationskampagne. 
5.5. VERSERENDE RETSSAGER 
Hvad angår svig, er der, så vidt Kommissionen ved, ingen verserende retssager i 
forbindelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1831/94 om uregelmæssigheder og 
tilbagebetaling af beløb, der uberettiget er udbetalt inden for rammerne af finansieringen 
af Samhørighedsfonden. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 87 
KAPITEL 6 - Dialog mellem institutionerne - information og offentlighed 
KAPITEL 6 
DIALOG MELLEM INSTITUTIONERNE 
INFORMATION OG OFFENTLIGHED 
6.1 OPLYSNINGSPLIGT OVER FOR EUROPA-PARLAMENTET, DET 
ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET 
I henhold til artikel 14, stk. 1, første afsnit, i Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 om 
oprettelse af Samhørighedsfonden forelægger Kommissionen en årsrapport om fondens 
virksomhed for Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og 
Regionsudvalget med henblik på behandling og udtalelse. 
6.1.1 Europa-Parlamentet 
Europa-Parlamentet har vedtaget to beslutninger, hvoraf den ene, der er dateret den 29. juni 
1995, vedrører årsrapporten 1993/94 om det finansielle samhørighedsinstrument 
(KOM(95)l), medens den anden, der er dateret den 5. marts 1996, vedrører den 
supplerende årsrapport (KOM(95)222) om den del af 1994, som ikke var dækket af 
rapporten om det finansielle samhørighedsinstrument. 
Ved disse lejligheder udtrykte Europa-Parlamentet tilfredshed med den måde, hvorpå såvel 
det finansielle instrument som Samhørighedsfonden havde fungeret siden oprettelsen. 
Europa-Parlamentet udtrykte især glæde over fraværet af uregelmæssigheder og svig, den 
budgetmæssige gennemførelse, Den Europæiske Investeringsbanks deltagelse i vurderingen 
og overvågningen af projekterne, den øgede hensyntagen til miljøet i forbindelse med 
vandforsyning og affaldsbehandling samt den mere afbalancerede fordeling, der var opnået 
mellem transportsektoren og miljøsektoren i 1994. 
Der var dog enkelte bemærkninger, navnlig vedrørende udvælgelsen af projekterne samt 
overvågningen, kontrollen og evalueringen. 
Udvælgelsen af projekter: 
Projekter i de spanske mål 1-regioner: se punkt 4.7.1 i denne rapport. 
Balance mellem transport og miljø: Kommissionen har sørget for at reducere den uligevægt, 
der var opstået i løbet af det første år efter oprettelsen af det finansielle 
samhørighedsinstrument. Den har rettet henvendelse til samhørighedslandene angående dette 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 88 
spørgsmål, og dette har resulteret i en mere afbalanceret fordeling mellem de to sektorer 
i andet halvår 1994. 
I øvrigt har Kommissionen henledt medlemsstaternes opmærksomhed på tendensen til at 
favorisere landevejstransporten. For at fremme jernbanetransporten, som ikke tilgodeses i 
tilstrækkeligt omfang, arrangerede Samhørighedsfonden i juni 1995 en temadag om 
jernbaner, med deltagelse af repræsentanter for modtagerstaternes erhvervsliv og 
jernbaneselskaber (jf. punkt 4.4 i denne rapport). 
Jorderosion og ørkendannelse: Kommissionen er fuldstændig klar over, at jorderosionen og 
ørkendannelsen giver anledning til alvorlige problemer. Derfor betragter den forvaltningen 
af vandressourcerne som en af sine vigtigste opgaver. Der er således ydet finansiel støtte 
til forskellige undersøgelser, særlig vedrørende forvaltningen af vandressourcerne på Den 
Iberiske Halvø. 
Regioner i EF's yderste periferi: Kommissionen er rede til at finansiere projekter, som 
forelægges af samhørighedslandene og er beliggende i disse områder, for så vidt som de 
opfylder kriterierne om fortrinsret til de transeuropæiske net eller falder inden for rammerne 
af det femte miljøprogram. Kommissionen har i øvrigt finansieret sådanne projekter, såvel 
inden for transportsektoren som inden for miljøsektoren, bl.a. på Madeira og på De 
Kanariske Øer. 
Overvågning og kontrol 
Overvågningsudvalgene havde mulighed for at mødes oftere i 1995, i alt to-tre gange, og 
der blev nedsat ad hoc udvalg til overvågning af de store projekter. Der aflægges 
regelmæssige kontrolbesøg i alle samhørighedslandene (jf. punkt 5.1 og 5.2 i denne 
rapport). 
For at sikre kontrollen med anvendelsen af fondens midler har Kommissionen og 
medlemsstaterne indført et overvågningssystem, som gør det muligt at kontrollere arbejdets 
gennemførelse ved hjælp af fysiske og finansielle indikatorer. Disse elementer bliver 
analyseret på overvågningsudvalgenes møder og taget i betragtning, når midlerne udbetales 
til medlemsstaten. 
Der foretages en forudgående vurdering af hvert enkelt projekt med henblik på at 
kontrollere, om projektet er berettiget ud fra et økonomisk synspunkt, og om det er i 
overensstemmelse med EF's forskrifter og politik. Kommissionen benytter sig i denne 
forbindelse af sine egne tjenestegrenes og EIB's ekspertise. Kontrollen med anvendelsen 
af midlerne foretages på møderne i overvågningsudvalgene og under kontrolbesøg på stedet. 
Vurdering af projekterne 
Kommissionen foretager en systematisk kontrol af overholdelsen af bestemmelserne om 
projekternes indvirkning på miljøet (direktiv 85/337/EØF) og analyserer oplysningerne fra 
medlemsstaterne. Den gennemfører ligeledes ad hoc-kontrol (jf. punkt 4.3 i denne rapport). 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 89 
Desuden foretages der en analyse af projekternes levedygtighed og deres muligheder for 
at skabe indtægter. London School of Economics er blevet anmodet om at gennemføre en 
undersøgelse af projekternes socio-økonomiske virkning, og der er iværksat et begrænset 
udbud med henblik på udarbejdelsen af en rapport om princippet om, at forureneren betaler. 
(Den socio-økonomiske virkning af samhørighedsfondsprojekterne: jf. punkt 4.6 i denne 
rapport). 
6.1.2 Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget 
Den 20.december 1995 afgav Det Økonomiske og Sociale Udvalg udtalelse om 
årsrapporten for 1993/1994 om det finansielle samhørighedsinstrument samt om den 
supplerende årsrapport for 1994 om Samhørighedsfonden. 
Regionsudvalget afgav udtalelse om rapporten for 1993/94 om det finansielle 
samhørighedsinstrument den 21. september 1995. 
I en lang række tilfælde er bemærkningerne fra disse to udvalg identiske med de under 
foregående punkt nævnte bemærkninger fra Europa-Parlamentets medlemmer. 
Udover disse fælles bemærkninger fremsatte medlemmerne af Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget bemærkninger om valget af projekter, de beløb, der var afsat 
til forberedende undersøgelser/teknisk bistand samt de lokale og regionale myndigheders 
og arbejdsmarkedets parters mulighed for at få indflydelse på projekterne. 
Udvælgelsen af projekter 
En af de vigtigste forudsætninger for, at et projekt kan udvælges, er, at det har en væsentlig 
indflydelse på bestemte forhold. Når det drejer sig om mindre projekter, som har en 
væsentlig indflydelse, er Samhørighedsfonden rede til at finansiere dem, naturligvis under 
forudsætning af, at de falder inden for rammerne af Samhørighedsfonden, herunder reglen 
om, at de samlede udgifter i princippet skal være på mindst 10 mio. ECU. 
Samhørighedsfonden har ikke foretaget nogen formel beregning af antallet af ansøgninger, 
der er blevet imødekommet. I betragtning af, hvor lang tid det tager at undersøge sagerne, 
kan der sættes spørgsmålstegn ved pålideligheden af sådanne statistikker. 
Det kan dog bekræftes, at de væsentligste årsager til, at projekter er blevet afvist, er, at 
udgifterne ikke er støtteberettigede, at EF's bestemmelser om offentlige aftaler ikke er 
blevet overholdt, eller at projekterne ikke er i overensstemmelse med EF's miljødirektiver. 
Forberedende undersøgelser og teknisk bistand 
Selv om de beløb, der var afsat til dette formål var ret beskedne, var de dog tre gange så 
store i 1995 som i 1994. Kommissionen benytter også eksperter fra sine egne tjenestegrene, 
hvilket ikke fremgår af tallene. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 90 
Konsultation af arbejdsmarkedets parter 
Bemærkningerne fra ØSU's og Regionsudvalgets medlemmer om konsultationen af 
arbejdsmarkedets parter er taget til efterretning. Således har medlemsstaterne knyttet 
repræsentanter for kommunerne og regionerne til overvågningsudvalgene i de fire 
samhørighedslande, således som Kommissionen havde krævet. 
Det er ud fra samme tankegang, at Samhørighedsfonden har tilrettelagt en høring af de 
berørte kredse, hvor de har lejlighed til at fremsætte deres forslag og synspunkter. Derimod 
mener Kommissionen, at det påhviler medlemsstaten at træffe beslutning om en eventuel 
konsultation af de nationale økonomiske og sociale udvalg i forbindelse med fastlæggelsen 
af prioriteringen af de nationale opgaver. 
6.2 INFORMATION AF MEDLEMSSTATERNE 
I henhold til artikel 14, stk. 1, tredje afsnit, i Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 om 
oprettelse af Samhørighedsfonden skal medlemsstaterne underrettes om fondens 
virksomhed. I overensstemmelse hermed har Samhørighedsfonden indkaldt til halvårlige 
møder med medlemsstaterne. På disse møder, som fandt sted den 7. juni og den 
8. december 1995, modtog medlemsstaterne de relevante faktuelle oplysninger. 
6.3 INFORMATION AF ARBEJDSMARKEDETS PARTER 
Desuden blev der afholdt to møder for arbejdsmarkedets parter (EFS, CEEP, 
EUROCHAMBRES og UNICE) henholdsvis den 17. februar og den 12. oktober 1995, hvor 
mødedeltagerne blev orienteret om Samhørighedsfondens aktioner, de udvalgte projekter, 
fordelingsnøglen inden for områderne transport og miljø samt udviklingen i 
Samhørighedsfondens projekter. 
6.4 INFORMATIONSMØDER FOR DE BERØRTE KREDSE 
6*4.1 Indkaldelse af de berørte kredse til høring 
På initiativ af EF-kommissær Monika Wulf-Mathies har Kommissionen indkaldt de berørte 
kredse til en høring for at sikre en effektiv gennemførelse af Samhørighedsfondens aktioner 
samt en større gennemsigtighed i forvaltningen. 
Årsrapporten 1993/94 om det finansielle samhørighedsinstrument, som forelå på tidspunktet 
for høringen, er blevet udddelt til en stor kreds af borgere, således at de kan få et bedre 
kendskab til Samhørighedsfondens aktiviteter og deltage i debatten om den politik, der 
bliver fulgt. 
Der har ikke været så mange reaktioner fra de lokale og regionale aktører som ventet. 
Samhørighedsfonden har undersøgt de bemærkninger, den har fået forelagt, og taget alle 
relevante bemærkninger ad notam. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 91 
6.4.2 Temadag om jernbaner 
For at øge interessen for jernbaneprojekter arrangerede Samhørighedsfonden den 26. juni 
1995 en temadag om jernbaner i Bruxelles, med deltagelse af repræsentanterne for 
samhørighedslandenes jernbaneselskaber med tilhørende industrier og organisationer, samt 
Kommissionens tjenestegrene. På dette møde havde de fire jernbaneselskaber lejlighed til 
at fremlægge deres investeringsplaner på kort og mellemlang sigt og fremføre deres ønsker 
med hensyn til projektgennemførelser, udstyr og materiel. Bl.a. gav spørgsmålet om 
forbindelserne til Den Iberiske Halvø - på grund af problemet med afstanden mellem 
skinnerne, som afviger fra normerne i de øvrige europæiske lande - og højhastighedstogene 
anledning til en lang og interessant drøftelse. 
6.4.3 Forskellige informationsmøder 
Der skal sondres mellem to typer informationsaktioner, nemlig dem, der iværksættes på 
initiativ af Samhørighedsfonden med bistand fra Kommissionens delegationer og presse-
og informationskontorer, og dem, der iværksættes på initiativ af forskellige organer. 
Organisationsformen er i vid udstrækning den samme, idet mødet indledes med en to timer 
lang præsentation og redegørelse ved hjælp af forskelligt audiovisuelt udstyr; denne del af 
mødet kan indledes eller afsluttes med en pressekonference. Deltagerne får desuden 
udleveret dokumentation om Samhørighedsfonden, dens formål og funktion, samt om de 
projekter, hvortil der er ydet støtte. Der er ydet en særlig indsats for at informere 
Kommissionens tjenestegrene og de øvrige EU-institutioner. De enkelte møder nævnes her 
i kronologisk rækkefølge: 
Sevilla, den 14.3.1995 
Seminar for repræsentanter for erhvervsliv og regering om "Den Europæiske Unions fonde: 
Strukturfondene og Samhørighedsfonden", tilrettelagt på initiativ af Junta de Andalucia, 
Consejeria de Economia y Hacienda. Ca. 70 personer deltog i mødet. 
Bruxelles, den 23.3.1995 
Konference om erhvervslivets muligheder inden for Den Europæiske Unions budget for 
1995, tilrettelagt af Société Générale de Développement inden for rammerne af Eurobudget 
95. Ved denne lejlighed blev ca. 150 repræsentanter for erhvervslivet samt nationale 
tjenestemænd orienteret om Samhørighedsfonden. 
Thuin, den 24.3.1995 
Konference om "Udvikling i De Europæiske Institutioner - et konkret eksempel på 
Maastricht-traktatens anvendelse", tilrettelagt af Lycée d'Etat de Thuin i forbindelse med 
et kursus om De Europæiske Institutioner. Ved denne lejlighed blev Samhørighedsfonden 
præsenteret for et auditorium bestående af ca. 40 elever fra sekundærtrinnet. 
Bruxelles, den 28.3.1995 
Orientering om Samhørighedsfonden på initiativ af Generaldirektorat XVI, Regionalpolitik 
og Samhørighed, under de lokale myndigheders europæiske topmøde, som fandt sted i 
Bruxelles den 27.-29.3.1995 inden for rammerne af Directoria. Ca. 125 repræsentanter for 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 92 
de regionale og lokale myndigheder samt for de central- og østeuropæiske lande deltog i 
mødet. 
Paris, den 5.4.1995 
Informationsseminar om Samhørighedsfonden og virksomhedernes deltagelse i de 
europæiske offentlige aftaler, tilrettelagt af SNBATI (Syndicat National du Béton Armé, 
des Techniques Industrialisées et de l'Entreprise générale) i samarbejde med Enterprises 
Equipement-France. Ca. 40 medlemmer af Syndicat du Bâtiment deltog i denne temadag, 
som blev afviklet i Fédération Parisienne du Bâtiment's lokaler. 
Athen, den 8.5.1995 
Informationsseminar om Samhørighedsfonden, tilrettelagt af Kontoret for de Græske 
Handels- og Industrikamre ved Den Europæiske Union i samarbejde med Handels- og 
Industrikammeret for Piræus, med henblik på græske erhvervsfolk. 150 medlemmer af 
handelskamrene og repræsentanter for de berørte ministerier deltog i dette seminar. 
Wien, den 6.6.1995 
Præsentation af Samhørighedsfonden for ca. 100 repræsentanter for det østrigske erhvervsliv 
og de østrigske ministerier og interessesammenslutninger, tilrettelagt af det østrigske 
forbundshandelskammer med henblik på europæisk integration og handelspolitik. Det blev 
især understreget, at samhørighedslandenes adgang til offentlige aftaler har gunstige 
økonomiske virkninger på medlemsstaternes industri. 
Bruxelles, den 23.6.1995 
Informationsmøde om Samhørighedsfonden, tilrettelagt af GD X - "Information, 
Kommunikation, Kultur og AV-sektoren" - og Kommissionens presse- og 
informationkontorer i medlemsstaterne med henblik på kommunalbestyrelsesformænd, 
journalister og konsulenter fra Portugal. Ca. 25 personer deltog i mødet. 
London, den 11.7.1995 
Redegørelse for Samhørighedsfondens aktiviteter på "Waterfront Conference Company's 
seminar om europæisk finansiering med henblik på udvikling af havnene, herunder især 
finansieringen af havneinfrastrukturer og styrende strukturer inden for rammerne af 
offentlig finansieringspolitik. Ca. 100 repræsentanter for havnemyndighederne og andre 
berørte grupper deltog i mødet. 
Milano, den 15.9.1995 
Informationsseminar om Samhørighedsfonden, tilrettelagt af Confindustria, Lombardia, for 
dets medlemmer og de berørte industrier. Hovedvægten blev lagt på de økonomiske 
gevinster, som disse virksomheder kan opnå ved at deltage i offentlige udbud i de lande, 
der er omfattet af Samhørighedsfonden. Ca. 30 personer deltog i dette seminar. 
Barcelona, den 3.10.1995 
Seminar om Samhørighedsfonden, tilrettelagt af Patronat Català pro Europa for dets 
medlemmer og for de katalanske offentlige myndigheder, som kunne tænkes at være 
berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden. Ca. 25 personer deltog i dette seminar. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 93 
Bruxelles, den 27.11.1995 
Redegørelse for Samhørighedsfondens aktiviteter på en konference om "Den Europæiske 
Unions strukturfonde" tilrettelagt af World Wide Fund's kontor for europæisk politik. Ca. 
100 nationale, regionale og lokale eksperter og aktører inden for regionaludvikling samt 
repræsentanter for industrien, fagbevægelsen, landbruget, de sociale interessegrupper og 
forbrugerne deltog i konferencen. 
6.5 SEMINAR OM DEN FINANSIELLE FORVALTNING 
Barcelona, den 2. og 3.10.1995 - Kursus for administratorer og finanskontrollører for de 
af Samhørighedsfonden finansierede projekter, tilrettelagt i samarbejde med UCLAF 
(Afdeling for Koordinering af Bedrageribekæmpelse), som er knyttet til 
Generalsekretariatet. 150 personer fra forskellige ministerier, herunder ministerierne for 
økonomi og finanser, offentlige arbejder, transport og miljø (MOPTMA), landbrug og 
offentlige finanser og indre anliggender, deltog i kurset. Desuden deltog repræsentanter for 
17 selvstyrende samfund og kommuner med over 500 000 indbyggere. 
6.6. FORANSTALTNINGER TIL INFORMATION AF OFFENTLIGHEDEN, 
IVÆRKSAT PÅ KOMMISSIONENS INITIATIV 
6.6.1 Offentliggørelse af beslutningerne 
Alle vedtagne beslutninger offentliggøres på samtlige EF-sprog i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende, således som det er fastsat i forordningen om Samhørighedsfonden. 
En kortfattet beskrivelse af de enkelte projekter er vedlagt som bilag til denne rapport 
(bilag nr. 1). 
6.6.2 Informationsformidling via medierne 
Under et besøg den 4. oktober 1995 med henblik på kontrol og overvågning af projektets 
Ciutat Vella i Barcelona havde Samhørighedsfonden sammen med den spanske regering, 
det selvstyrende samfund Catalonien og kommunen Barcelona sørget for bred presse- og 
tv-dækning. Det drejer sig nemlig om et meget vigtigt projekt, som er enestående derved, 
at det forener princippet om økonomisk og social samhørighed med princippet om bevarelse 
af bymiljøet. 
Dette besøg blev omtalt fem gange i TV-avisen samme dag, på TV2 Barcelona, TV3 
Catalonien og på TV4. Desuden blev der sendt et 15 minutter langt dokumentarprogram, 
"Giravolt", på TV2 om dette omfattende projekt. TV3 bragte et interview med direktøren 
for Samhørighedsfonden og miljøministeren for det selvstyrende samfund Catalonien i 
programmmet "El Medi Ambent". 
Dagbladet "La Vanguardia" bragte søndag den 8. oktober 1995 en halv side lang reportage 
om Samhørighedsfonden, og besøget blev rapporteret og kommenteret i ca. otte lokale 
aviser. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 94 
I øvrigt blev der holdt en pressekonference i Madrid den 10. oktober 1995 i forbindelse 
med det fjerde møde i overvågningsudvalget, hvorefter Kommissionens presse- og 
informationskontor i Spanien udsendte en pressemeddelelse til de berørte kredse. 
Endelig er der blevet optaget en videofilm om de projekter, der finansieres i Spanien. 
Denne video er beregnet på den store offentlighed. 
Herudover er der blevet offentliggjort: 
- pressemeddelelser i forbindelse med vedtagelsen af projektgrupper 
- en samlet meddelelse, hvori der gøres status over det forløbne år. 
6.6.3 Årsrapport om det finansielle samhørighedsinstrument og Samhørigheds­
fonden 1993/1994 
Denne rapport er trykt i stort oplag og kan fås ved henvendelse til 
dokumentationsafdelingen eller Direktoratet for Samhørighedsfonden under 
Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Samhørighed. 
6.7 FORANSTALTNINGER TRUFFET AF MEDLEMSSTATERNE 
6.7.1 Generelt 
Medlemsstaterne har pligt til at gøre offentligheden opmærksom på de projekter, der 
finansieres af Samhørighedsfonden. 
Formålet er at underrette borgerne om anvendelsen af EU's midler og fremhæve EU's 
bidrag til finansieringen af de projekter, som har betydelig indvirkning på de berørte landes 
økonomi. 
6.7.2 Udkast til Kommissionens beslutning om offentlighed 
Et udkast til beslutning i lighed med den, der gælder for strukturfondene, er under 
forberedelse. Hovedvægten vil blive lagt på den indsats, der skal ydes fra såvel 
Kommissionens som medlemsstaternes side for at informere offentligheden. Udkastet er 
blevet forelagt for Europa-Parlamentet, således som det er fastsat i artikel 14 i forordningen 
om Samhørighedsfonden. 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 95 
6.7.3 Metoder til information af offentligheden 
Medlemsstaterne skal bl.a.: 
- opstille skilte af passende størrelse, med en beskrivelse af Samhøighedsfondens aktion 
- udbrede kendskabet til de således finansierede projekter ved hjælp af audiovisuelt udstyr 
- udarbejde brochurer, foldere og andre informationskilder 
- iværksætte audiovisuelle aktioner 
3|c4ca|c9|c3|ca|C3|caic3(c3|c9|c3(c3|ci|e3|ei|c4cs|e3|c4c]{c 
Bilag 
Bilag I: Kortfattet beskrivelse af de projekter, der er godkendt i 1995 (offentliggjort i 
De Europæiske Fællesskabers Tidende) - liste over projekterne 
Bilag II: Diagrammer 
Bilag III: Kort over jernbane- og vejkort 
Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 96 
BILAG 1 
Hovedpunkter fra projekter vedtaget i 1995 
3> 
SPANIEN 
MILJØ 
°\î 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/001 
1. Projektets titel 
Retablering af strande - 1995 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Dkecciôn Gral. de Planification - MEH 
2.2. Adresse: P. de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Direcciôn Gral. de Costas - MOPTMA 
3.2. Adresse: P. de la Castellana, 67 - 28071 - Madrid 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Andalusien, Asturien, De Baleariske Øer, Katalonien, Galicien og den 
selvstyrende region Valencia 
5. Beskrivelse 
Ni projekter, der har til formål at modvirke erosionen på strandene, som skyldes 
drivhuseffekten og den deraf følgende højere vandstand samt ændrede bølgeretninger. 
I. Retablering af naturligt miljø på stranden Playa de Salinas (Castrillôn, Asturien). 
Den højere vandstand har medført, at klitterne yder mindre beskyttelse under 
stormvejr. 
Planlagte foranstaltninger: retablering af stranden ved tilførsel af 350 000 m3 sand fra 
havbunden med lidt større kornstørrelse end den eksisterende, således at stranden har 
reservemateriale. Arbejderne skal finde sted over en strækning på 2 800 m, og 
stranden skal gøres 50 m bredere. 
II. Retablering af naturligt miljø på en række strande (Gozon-Carreno, Asturien). 
Foranstaltningerne vedrører 6 små strande, som er beliggende på den asturiske kyst. 
Planlagte foranstaltninger: Udvidelse af området med "tør" strand ved højvande og 
middeltidevand ved tilførsel af 150 000 m3 sand fra havbunden. Projektet omfatter en 
1 300 m lang strækning, og stranden skal gennemsnitligt gøres 40 m bredere. 
IH Retablering af Pefuscola-stranden (Castellôn). 
Projektet vedrører området mellem havnen i Benicarlô og Peniscola-kystrevlen og har 
til formål at genoprette den naturlige balance, at forbedre strandens profil og at 
forbedre adgangen hertil. Arbejderne suppleres med en omlægning af den eksisterende 
vej, således at den kørende trafik fjernes fra området. 
Planlagte foranstaltninger: udvidelse af stranden ved tilførsel af 1 700 000 m3 sand fra 
havbunden. 
Integrering på stranden af den tidligere landevej ved hjælp af en gangbro på 3 500 m. 
IV Retablering af naturligt miljø på Magalluf-stranden (Calviå, Mallorca). 
Denne strand, som er beliggende i Palma-bugten, bliver stadigt mindre. 
Planlagte foranstaltninger: Udvidelse af stranden ved tilførsel af 111 000 m3 sand med 
en kornstørrelse, der gør det muligt at sikre en balance mellem materiale, der tilføres 
fra havet, og erosionen. 
Projektet omfatter eri strækning på 1 035 m og en forøgelse i bredden på 50 m. 
V Retablering af strandene ved San Antonio-bugten (Ibiza). 
Der er tale om et område, hvis miljø er blevet forringet på grund afpresset fra turisme 
m.m. og erosion. 
Planlagte foranstaltninger: Retablering af strand over en strækning på 1 550 m ved 
tilførsel af 390 000 m3 sand med passende kornstørrelse. Bygning af to delvist 
nedsænkede bølgebrydere til stabilisering af strandene. Der skal foretages forbedringer 
af adgangsforholdene for gående. 
VI Miljøforbedring på Camposoto-stranden (San Fernando, Cadiz). 
Planlagte foranstaltninger: retablering af stranden med tilførsel af 750 000 m3 strand 
fra havbunden. Med henblik herpå foretages følgende undersøgelser: 
vanddybdemålinger i den zone, der har indflydelse på stranden, morfodynamiske 
målinger på stranden og af den marine biosfære. Projektet omfatter en strækning på 
1 500 m. 
VII Retablering af Puerto de la Selva-stranden (Gerona). 
/O o 
Et område, der er udsat for erosion på grund af atmosfæriske påvirkninger fra havet 
og fra lafMjorden. 
Planlagte foranstaltninger: retablering af stranden ved tilførsel af 80 000 m3 sand. 
Bygning af en bølgebryder (4m x 82 m). Retablering af 750 m strand med en bredde 
på 80 m. 
VIII Retablering af Arealonga-stranden (Vicedo, Lugo). 
Stranden er præget af en voldsom erosion, og der er sket ødelæggelse af en stor del 
af den klitzone, der udgør en sandreserve i forbindelse med de årstidsbetingede 
ændringer af strandprofilen. 
Planlagte foranstaltninger: tilførsel af 300 000 m3 sand (hidrørende fra havbunden eller 
fra Sor-floden afhængigt af de analyser, der foretages) med henblik på at genskabe den 
profil, stranden havde, inden den stadige erosion sarte ind. Der er tale om retablering 
af en kyststrækning på 1 000 m. 
Beplantning af klitzone. 
IX Miljøforbedring på Pedregalejo-stranden (Malaga). 
Det er hensigten at erstatte de eksisterende bygværker med andre, der er mindre 
synlige, og som falder bedre ind i det naturlige miljø. 
Planlagte foranstaltninger: nedbrydning af 8 eksisterende bølgebrydere og bygning af 
3 delvist nedsænkede bølgebrydere vinkelret på kysten og hver især med en længde på 
200 m (herunder 150 m under vandoverfladen). 
Tilførsel af 600 000 m3 sand til retablering af stranden og genskabelse af det 
oprindelige strandmiljø. 
6. Mål 
Bekæmpelse af erosion ved kysten: retablering af 17 835 m kyst 
Retablering og stabilisering af kysternes økosystemer 
Genskabelse af kystområder med naturværdi 
Retablering af den naturlige dynamik og det naturlige miljøs kvalitet 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
yi(M 
c Vigtigste arbejdet 1 8.1995 31.12.1997 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Den økonomiske analyse af projekterne er baseret på en 20-årig periode. Den interne 
rente for samtlige projekter er på 18%. De omkostninger, der er taget højde for, er: 
indledende og efterfølgende investeringer, investeringernes restværdi og 
vedligeholdelse. 
Der er taget højde for de fordele, der kan opnås for brugerne (i forbindelse med 
fritidsaktiviteter på strandene og ved kysten, benyttelse af veje og stier, anvendelse af 
parkeringspladser, retablering af naturområder og, ved Peniscola, en strandpromenade) 
og andre økonomiske aktører. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
a) Alle disse projekter har til formål at retablere kystområder, hvis fysiognomi er 
blevet ændret som følge af havets erosionseffekt. På grund af denne effekt er 
strandarealerne blevet mindre og er i visse tilfælde forsvundet fuldstændigt; det 
er hensigten af foretage naturretablering af strandarealerne de steder, hvor der 
har været en kraftig erosion. 
Der vil i forbindelse med arbejderne være visse negative følger, som dog vil 
blive forsøgt begrænset (støj fra maskiner og forurening af området på grund 
af transport af jord og sand). 
b) Vådområdet under projektet til retablering af kysten ved Peniscola, som ligger 
bag den nuværende landevej, bør beskyttes gennem et forbud mod byggeri. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
(1 ECU = 162,323 PTA) 
Ornkostninger i alt 39 304 349 
Støtteberetttigede omkostninger (efter den 7.4.1995) 39 304 349 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 33 408 696 
Fordeling af støtte på de enkelte strande: 
sgmeMgcaaaaBaiBBKamsssssaKBIBKKSiessgissS!BBsassaas^^ 
1. Salinas (Asturien) 1 570 941 
2. Gozon-Carrefio (Asturien) 785 471 
3. Pefiiscola (Castellôn) 22 244 537 
4. Magalluf (De Baleariske Øer) 507 938 | 
//oL 
5. San Antonio-bugten (De Baleariske Øer) 1 570 942 
6. Camposoto (Cadiz) 1 963 677 
7. Puerto Selva (Gerona) 471 283 
8. Playa Arealonga (Lugo) 523 647 
9. Costa Pedregalejo (Malaga) 3 770 261 
lait 33 408 696 
/fo3 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/002 
1. Projektets titel 
Miljøgenopretning på den spanske kyst - 1995 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification (MEH) 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Direcciôn General de Costas (MOPTA) 
3.2. Adresse: P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 
4. §tsd 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Regioner: Andalucia, Balearerne, Comunidad Valenciana, 
Principado de Asturias, Cataluna og Galicia 
5. Peskijvelse 
Gruppe af 15 projekter vedrørende de mest følsomme kystområder, som 
tager sigte på at genoprette eller beskytte det naturlige miljø og at regulere 
adgangen, således at uvedkommende, der kan forårsage ødelæggelser, 
ikke har adgang. 
Nr. 1 Gangsti på Peflon dTfach (Calpe-Alicante). 
Etablering af 3 m bred og 800 m lang gangsti, der skal forhindre 
ukontrolleret gennemgang. 
Stabilisering af skråninger ved plantning af lokale arter. 
Genopretning af et areal på 2 ha. 
Nr. 2 Forbedring af kyststrækningen i naturparken på Cabo de Gata, 
Almeria. 
Etablering af parkeringspladser (300 stk.) og køreveje i stykke fra kysten 
(1 500 m veje) samt de fornødne faciliteter til en hensigtsmæssig og 
kontrolleret anvendelse. Berørt areal: 5 ha. Den beskyttede kyststræknings 
længde: 58 km. 
/e1 
Nr. 3 Genopretning af det naturlige miljø ved Playa de Xagô. Gozôn -
As tunas. 
Genopretning af totalt ødelagte klitter, der er truer med at 
" ^forsvinde på et areal på 200 000 m2. 
Nr. 4 Genopretning af kysten ved Santo Tomas y San Adeodato. Es 
Migiorn Gran. Menorca -Balearerne. 
Regulering af adgangen til stranden ved at afgrænse klitområdet 
(600 m langt); etablering af rastepladser og rekreative områder; 
tilpasning af strandkanten til områdets karakteristika (700 m langt 
og 5 m bredt). Det berørte areal udgør 42 000 m2. 
Nr. 5 Miljøgenopretning på kyststrækningen ved Formentera 
Balearerne. 
Vedrører strandene ved Illetas, Llevant, Sa Roqueta og Migiorn 
samt området ved Ses Salinas og en del af øen Espalmadors kyst. 
Genopretning af klitter, afgrænsning af stier og veje, 
parkeringspladser og plantning af lokale arter. Beskyttelse af 600 
000 m2 klitter. 
Nr. 6 Miljøgenopretning af tidevandsområdet ved Algaida. Sånlucar de 
Barrameda - Cådiz. 
Projekter omfatter følgende: Forbedring af den kanal, der løber 
gennem området i nord-sydgående retning, idet der foretages en 
genopretning af bredderne og strandsøerne, der får vand ad 
naturlig vej; etablering af forsøg med genopretning af bestandene; 
fjernelse af hovedadgangsvejen til saltanlægget og etablering af en 
mere diskret adgangsvej; indretning af en center for information 
om de eksisterende økosystemer. Berørte vådområder: 2 540 000 
m2. 
Nr. 7 Miljøbeskyttelse af områderne på kysten ved Chilches, Moncôfar, 
Nules, Torreblanca og Cabanes (Castellôn). 
Arbejdet består i at etablere en bræmme af ral, der skal beskytte 
kysten; forbedring af adgangen; genopretning af en kvægsti og af 
stranden ved Moncôfar. 
Nr. 8 Miljøgenopretning på kyststrækningen ved San Pedro Pescador 
(Gerona) 
Etablering af gangstier, som publikum skal følge, langs 2 710 m 
af kysten med henblik på at undgå den massive tilstrømning af 
besøgende i naturparken Aiguamolls de L'Emporda. 
Arbejdet omfatter anlæg af en bro (45 m), et udsigtspunkt og et 
overvågningstårn. 
Nr. 9 Genopretning af vandcirkulationen i Estero de la Ribera. 
Ayamonte - Huelva. 
Genopretning af det naturlige vandsystem i vådområdet, ved at der 
laves to åbninger fra Ribera, der for øjeblikket spærres af diger, 
/lo5 
som bliver fjernet og erstattet af lettere anlæg, der lader tidevandet 
frit strømme ind og ud. 
Nr. 10 ~ ^ Miljøgenopretning af strandene ved Patin, Baleo og Meiras. Valdovifio 
La Coruna. 
Stranden ved Patin: Nedlæggelse af den nuværende vej, der 
adskiller tidevandsområdet fra stranden, og anlæg af en træbro, 
således at man kan komme fra den ene side til den anden; 
etablering af to parkeringsområder og to gangbroer over floden; 
etablering af et område uden for tidevandsområdet til diverse 
faciliteter. 
Stranden ved Baleo: flytning af vejen længere ind på land, 
konvertering af den gamle vej til grønne områder og etablering af 
et parkeringsområde. 
Stranden ved Meiras: Nedrivning af en gammel bygning på 
stranden og bedre andgangsforhold for fodgængere samt 
genopretning af den eksisterende beplantning. 
Nr. 11 Miljøgenopretning ved Ribera de Haciadama. CuUeredo - La Coruna. 
Følgende foranstaltninger er planlagt: etablering af adgang for 
fodgængere til kysten, et grønt område med en gangsti og en 
cykelsti samt genopretning af to strandsøer. 
Nr. 12 Genopretning af kysten ved Sta Cristina Oleiros - La Coruna. 
Genopretning af stranden og de tilstødende områder ved hjælp af 
følgende: Nedrivning af ulovlige bygninger på stranden, nye 
beplantninger og genopretning af den eksisterende vegetation i de 
tilstødende områder samt bedre adgangsforhold. 
Nr. 13 Miljøgenopretning af tidevandsområdet ved Alba -
Pontevedra. 
Rensning af tidevandsområdet og bredderne, afgrænsning af 
området ved hjælp af lette materialer og en gangsti; etablering af 
træbroer og poster til observation af dyre- og planteliv. 
Nr. 14 Forbedring af sivengen ved Lagares (Vigo) - Pontevedra. 
Arbejderne omfatter følgende: Manuel rensning af 24 000 m2 af 
strandsøen, etablering af en sti rundt om det afgrænsede område 
(2 000 m) og en træbro med poster til observation af dyre- og 
planteliv samt nedrivning af murene fra et gammelt saltanlæg. 
Nr. 15 Totalgenopretning af kysten ved Devesa del Saler. Valencia 
Projektet er integreret i Albufera-naturparken og tager sigte på at 
genoprette klitrækken, idet der gennemføres en nedrivning af den 
eksisterende strandpromenade og af bygninger i nærheden. 
Klitterne skal fastholdes ved plantning af lokale arter. Der 
anlægges en gangsti og en cykelsti bag klitrækken, og der indrettes 
AcQ 
3 områder med faciliteter neden for klitterne. 3 000 m strand 
genoprettes ved hjælp af 120 000 m3 tilført sand. 
Måf 
- Genopretning af 1 158 300 m2 klitter. 
2 864 000 m2 marine systemer 
926 000 m2 andre naturområder. 
- Plantning af lokale arter. 
- Genopretning af kystens naturlig dynamik. 
Tidsplan 
Vigtigste 
arbejder 1.9. 1995 31.12.1997 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Tidshorisonten for den økonomiske analyse er 20 år. 
Projekternes interne rente varierer med et gennemsnit på 10,3%. 
Omkostningerne er beregnet ud fra følgende: startinvesteringer, 
nye investeringer, restværdien af investeringerne og 
vedligeholdelse. 
Følgende fordele er taget i betragtning: fordele for brugerne 
(rekreative formål, veje og parkeringsområder), genopretning af 
naturområder og fordele for andre erhvervsdrivende. 
9. Vurdering af virkningen nå miljøet 
a) Projekterne, der gennemføres i kystområder, tager sigte 
på at reducere turiststrømmen til kysten og at forbedre 
miljøets kvalitet. 
b) I forbindelse med projektet vedrørende genopretning af 
det naturlige miljø ved Playa de Xagô (Gozôn - Asturias) 
skal de kompetente myndigheder først godkende en plan 
for forvaltning og anvendelse af det genoprettede 
område. 
I forbindelse med projektet vedrørende genopretning af 
tidevandsområder ved Alba - Pontevedra skal de 
kompetente myndigheder først udarbejde en plan for 
/to* 
bortledning og rensning af byspildevand, der ledes ud i 
tidevandsområdet, jf. direktiv 91/271/EØF. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
(1 ECU = 161,225 PTA) 
Omkostninger i alt 42 989 610 
Støtteberettigede omkostninger (efter 7.4.95) 42 989 610 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 36 541 168 
Fordeling af støtten: 
1. Pefion dTfach (Calpe) 1 476 198 
2. Cabo de Gata (Almeria) 1 581 641 
3. Playa de Xagô (Gozôn -Asturias) 790 820 
4. Costa Sto Tomas y San Adeodato 1 054 427 
5. Kyststrækning ved Formentera (Balearerne) 1 054 427 
6. Tidevandsområde Sånlucar de Barrameda 
(Cadiz) 6 442 549 
7. Kyststrækning ved Castellon 1 054 427 
8. Kyststrækning ved San Pedro Pescador (Gerona) 1 581 641 
9. Estero de la Ribera. Ayamonte (Huelva) 3 163 281 
10. Strande ved Valdovifio (La Corufia) 2 388 277 
11. Ribera de Haciadama (La Corufia) 5 272 135 
12. Kyststrækning ved Sta. Cristina Oleiro 
(La Corufia) 1 270 585 
13. Tidevandsområde ved Alba Pontevedra 790 820 
14. Siveng ved Lagares. Pontevedra 579 935 
15. Devesa El Saler - Valencia 8 040 005 
IALT 
36 541 168 
/t>% 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/003 
1. Projektets titel 
Miljøforbedringer i kystområder - 1995 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction Gral. de Planification - MEH 
2.2. Adresse: P. de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Direcciôn Gral. de Costas - MOPTMA 
3.2. Adresse: P. de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: De Kanariske Øer, Kantabrien, Katalonien, Galicien og den selvstyrende 
region Valencia 
5. Beskrivelse 
11 projekter, som har til formål at sikre naturværdier gennem aflastning af 
kystområder. 
I Miljøforbedringer langs kysten (første fase). Benisa (Alicante) 
Planlagte foranstaltninger: forbedring af sti (750 m), som løber langs en klint ved 
hjælp af beplantninger og/eller små beskyttelsesmure samt udsigtspunkter; omlægning 
af eksisterende parkeringspladser til grønne områder og anlægning af nyt 
parkeringsareal på 4.500 m2 længere inde i landet; placering af servicefaciliteter og 
andre faciliteter uden for de områder, der skal beskyttes. 
II Naturpark i kystområde - højdedragene ved Jåvea (Alicante) 
Planlagte foranstaltninger: omlægning af eksisterende vej til gangsti og beplantet 
område; Tmfægning af parkeringspladser (400 pladser); bygning af en gangbro over 
Fontana-kanalen, således at gående får adgang til Arenal-stranden. 
III Miljøforbedringer på kyststrækningen mellem Almadraba og Albufera (Alicante). 
Planlagte foranstaltninger: anlægning af arealer for gående, der er tilpasset terrænet 
(1200 m gangsti), samt af 250 parkeringspladser. 
IV Kyst- og strandforbedringer på Cuberris- og Antuerta-strandene (Bareyo, Kantabrien). 
Planlagte foranstaltninger: anlægning af gangsti langs stranden (600 m); opstilling af 
en demonterbar gangbro; omdannelse af adgangsvej for biler til gangsti (300 m); 
afgrænsning af områder til servicefaciliteter på stranden; regulering af floden på 
Cuberris-stranden; anlægning af 175 parkeringspladser til begrænsning af 
trafikproblemerne. 
V Miljøforbedringer ved San Juan de la Canal (Santa Cruz de Bezana, Kantabrien) 
Planlagte foranstaltninger: fjernelse af affald og rensning af spildevand. Anlægning af 
en gangsti langs kysten med udsigtspunkter og en gangbro (2 500 m); beplantning af 
arealer med autoktone planter og anlægning af en lille parkeringsplads (45 biler). 
VI Miljøforbedringer på Santa Lucîa-stranden (El Perellô, Tarragona) 
Planlagte foranstaltninger: anlægning af en gangsti langs kysten med materialer fra 
området og bygning af trapper for at undgå landskabsslid; bygning af små mure til 
sikring af farlige steder på klinterne; bølgebrydere til sikring af klinter; stedvis tilførsel 
af sand til opretholdelse af et naturligt strandmiljø. 
VII Mijøforbedringer ved Ribera de Carifio (La Corufia) 
Planlagte foranstaltninger: anlægning af en park med klit- og kystvegetation; anlægning 
af parkeringsareal (100 pladser) til begrænsning af trafikpresset; nedrivning af mur; 
anlægning af en landskabszone på 400 m med regulerede adgangsforhold. Projektet 
omfatter et samlet areal på 23 000 m2. 
VIII Fuldstændig retablering af kyststrækningen ved las Canteras-stranden (Las Palmas de 
Gran Canaria). Projektet vedrører den vestlige del af stranden på en 1 200 m lang, 
meget miljøforringet strækning mellem Calla Gavina og los Muellitos. 
Planlagte foranstaltninger: retablering af kystarealet over en strækning på 800 m, 
forlængelse af den nuværende strand samt omlægning af trafik og aktiviteter; 
genskabelse af naturligt miljø ved stranden, som hidtil har været genstand for 
miljøforringende aktiviteter; strandrensning og tilførsel af materiale til forbedring af 
strandens profil; retablering af 800 m strand med tilførsel af 300 000 m3 sand; 
A'IQ 
anvendelse af udstyr og servicefaciliteter, som sikrer en bedre vedligeholdelse og 
bevaring ^f kysten. 
IX Miljøforbedring på kyststrækning ved Seixifios (Meafio, Pontevedra) 
Planlagte foranstaltninger: fjernelse af fyldmateriale og retablering af kysten med en 
skrænt, der svarer til den, der fmdes på de omkringliggende tilplantede arealer; 
forbedring af adgang for gående og omlægning af areal ved broen over Oleiros-floden 
til rekreativt område; anlægning af parkeringsareal (127 pladser); omdannelse af 
tidligere højovn til ornitologisk observationspost; bygning af en mole, der gør det 
muligt at gå ned til flodbredden ved lavvande. Projektet omfatter to faser. 
X Miljøforbedring på Marjal-stranden (Cases d'Alcanar, Tarragona) 
Projektet vedrører en strækning på 1 200 m. 
Planlagte foranstaltninger: anlæggelse af grønne områder med autoktone planter; 
servicefaciliteter og rekreative områder; anlægning af en gangsti langs kysten. 
XI Retablering af og miljøforbedringer på Pinedo-stranden (Valencia). 
Planlagte foranstaltninger: nedrivning af bygninger på det areal, hvor den nye strand 
og servicefaciliteterne skal ligge; forlængelse på 523 m af det sydlige dige ved Turia-
flodens nye løb, forlængelse af afløb ved Acequia del Rey, således at der ikke sker 
udledning på stranden; tilførsel af sand til vedligeholdelse, forbedring og opretholdelse 
af strandens profilstabilitet (200 000 m3) på en 1 100 m lang strækning; 
miljøforbedringer og anlægning af 800 m lang,gangsti langs havet. 
6. Mål 
- Anlægsarbejder på en 4 900 m lang kyststrækning med henblik på at forbedre 
gangstifaciliteterne. 
- Hensigtsmæssig anvendelse af strandarealer gennem anlægning af 1 677 
parkeringspladser og af 8 705 m gangstier. 
- Retablering af 1 900 m strand. 
- Forbedring af adgangsmuligheder til strandene for at beskytte miljøfølsomme 
områder. 
- Forbedring af miljøet i kystområdet gennem beplantning med autoktone planter. 
7. Tidsplan 
/J'M 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Vigtigste arbejder 7.4.1995 31.12.1997 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Den økonomiske analyse vedrører en periode på 20 år. Den interne rente for samtlige 
projekter er på 9,8%. Følgende investeringer tages i betragtning: indledende og 
efterfølgende investeringer, investeringernes restværdi og vedligeholdelse. 
Der er taget højde for fordele for brugere (i forbindelse med fritidsaktiviteter på 
strandene og ved kysten, benyttelse af veje og stier, anvendelse af parkeringspladser 
og retablering af naturområder) og økonomiske aktører. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
a) Formålet med at regulere adgangen til strandene er at undgå eller at begrænse 
presset på strandområderne. Retableringen af miljøet og følsomme områder 
søges opnået gennem beplantning med autoktone planter. Regulering af 
adgangen til strandene gør det muligt at fordele presset på kystområderne. 
b) Retableringen af naturområdet San Juan de la Canal (Santa Cruz de Bezana-
Kantabrien) er betinget af, at de ansvarlige myndigheder giver tilsagn om at 
gennemføre en kloakeringsplan i det pågældende område. 
Miljøforbedringerne ved Ribera de Carifio (La Corufia) er betinget af, at de 
ansvarlige myndigheder ikke træffer foranstaltninger, der ændrer anvendelsen 
af det pågældende område. 
Projektet for retablering af naturområdet omkring Pinedo-stranden (Valencia), 
som kan vedrøre Albufera-nationalparken, kræver godkendelse fra de 
myndigheder, der er ansvarlige for denne park. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
(1 ECU = 162,323 PTA 
Omkostninger i alt 35 959 100 
Udgifter forud for datoen for støtteberettigelse 92 408 
Støtteberettigede omkostninger (efter den 7.4.1995) 35 866 692 
Støttesats.. 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 30 486 688 
Fordeling af støtte: 
|| 1. Miljøforbedring på kyststrækningen Benisa-Alicante 
/-il 1 413 848 
2. Montanar BajcbJavea (Alicante) 4 189 178 
3. Stranden mellem Almadraba og Albufera (Alicante) 471 283 
4. Cuberros-/Antuerta-strandene (Kantabrien) 507 880 
5. S. Juan de la Canal-stranden (Kantabrien) 1 382 429 
6. Sta. Lucia-stranden (Tarragona) 1 680 908 
7. Miljøforbedring. Ribera de Carifio (La Corufia) 994 930 
8. Las Canteras-stranden (De Kanariske Øer) 10 472 946 
9. Miljøforbedring. Seixinos (Pontevedra) 1 120 605 
10. Marjal-stranden (Tarragona) 2 094 589 
11. Pinedo-stranden (Valencia) 6 158 092 
I lait 30 486 688 
/i-o 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/004-1 
1. Projektets titel Skovrejsning og andre arbejder med henblik på bekæmpelse af 
erosion og ørkendannelse samt genopretning af økosystemer, der er skadet af 
brande i Sydspaniens og Guadalquivirs afvandingsområde 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification (M.E.H.) 
2.2. Adresse: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Instituto Nacional para la Conservaciôn de la Naturaleza (nu Direcciôn 
General para la Conservaciôn de la Naturaleza) - Subdirecciôn General de 
Protection de la Naturaleza (nu Subdirecciôn General de Control de la Erosion 
y Desarrollo Forestal) 
Adresse: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 
3.2. Navn: Consejeria de Medio Ambiente - Direcciôn General de Planification y 
Partition 
Adresse: Avenida de Eritana, 1 - SEVILLA (ANDALUCÎA) 
3.3. Navn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciôn General de 
Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protection del Medio Natural 
Adresse: Calle Pintor Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDO (CASTILLA-LA 
MANCHA) 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: De selvstyrende regioner Andalucia og Castilla-La Mancha 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter en række aktioner i skovområder efter to hovedlinjer: 
Den første hovedlinje tager sigte på at bremse erosionsprocessen og 
ørkendannelsen, der direkte rammer miljøet i Sydspaniens og Guadalquivirs 
afvandingsområde, og som skader tre af områdets hovedelementer: vegetationen, 
jorden og vandet. 
De særlige foranstaltninger, der skal træffes i den forbindelse, er følgende: 
AAL\ 
biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre plantedækket, 
således at jordbunden beskyttes rimeligt: 
- skovrejsning ved plantning af arter, der passer til miljøet 
- skovbrugsforanstaltninger, der skal sikre, at den eksisterende vegetation 
bevares og forbedres, og som således opretholder ligevægten mellem 
beskyttelse af jordbunden og forøget plantevækst 
korrigerende infrastruktorforaristaltninger: mindre vandregulerende 
arbejder, der skal stabilisere jorden og bunden i vandløbene, således at 
virkningen af de ofte kraftige vandstrømme kan styres. 
Den anden hovedlinje tager sigte på at genoprette skovområder, der er skadet af 
brande. Der er tale om biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at fremme 
en naturlig genopretning og at skabe et beskyttende plantedække: 
- intensiveret arbejde med skovrejsning og genopretning 
- intensiveret arbejde med skovbrugsforanstaltninger vedrørende 
den eksisterende vegetation med henblik på forebyggelse og bekæmpelse 
af skovbrande. 
6. Vigtigste mål 
Projekterne tager sigte på at sikre beskyttelsen af de grundlæggende ressourcer -
jorden, vandet og vandets cyklus - samt genopretning af genopretning af 
økosystemer, der er skadet af skovbrande. 
De skal bl.a.: 
standse og styre vind- og vanderosionen og genoprette de ødelagte 
områders biologiske kapacitet 
sikre forebyggelse og bekæmpelse af brande og genoprette de 
brandhærgede områder 
gøre plantedækket bedre og tættere, idet den biologiske mangfoldighed 
fremmes, således at den frigivne kultveilte absorberes og 
jordbundsstabiliteten og -beskyttelsen sikres 
regulere vandets cyklus: beskyttelse og kvalitativ forbedring af 
vandressourcerne, mindre risiko for oversvømmelser og mindre hyppigt 
samt beskyttelse af vandinfrastrukturerne 
forbedre strukturerne i landdistrikterne ved at gøre det nemmere for 
befolkningen at bosætte sig og/eller blive boende i ødelagte eller 
afvandringstruede områder, idet der i levevilkårene sikres en ligevægt, der 
er forenelig med bevarelsen af de naturlige økosystemer 
///5 
medføre andre virkninger, såsom fremme og beskyttelse af den biologiske 
mangfoldighed eller udnyttelse af de æstetiske og rekreative muligheder. 
Målene skal opnås ved en integreret indsats, og hvert afvandingsområde udgør 
et enkelt geografisk målområde. Det endelige mål er at iværksætte en 
naturbeskyttelsesstrategi, der imødegår ørkendannelsen, der forværres af 
erosionen af jordbunden, brandene og den kroniske tørke, som de spanske skove 
lider under. 
Tidsplan 
Starttidspunkt Afslutning 
Vigtigste arbejder 1.4.1995 31.12.1995 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Sådant arbejde med genopretning af vand-og skovressourcer er kun rentabelt på 
lang sigt for samfundet. Det er svært at gøre op i penge, hvilke gunstige, 
immaterielle virkninger skovrejsning, skovbrugsforanstaltninger og 
vandregulering har på miljøet (virkninger for luft, vand, jord, økosystemer osv.). 
Omkostningerne og fordelene kan dog beregnes ud fra ,de reference- og 
skyggepriser, der normalt anvendes ved sådanne projekter. 
Af fordele kan nævnes følgende: 
mindre risiko for oversvømmelser 
reduceret tab af skovarealer 
beskyttelse af afvandingsområder og reservoirer 
genopretning af skovområder og reduceret ørkendannelse 
forbedring af vandkvaliteten 
forbedring af befolkningens livskvalitet. 
En sammenligning mellem disse positive elementer og investeringsomkostninger 
giver en intern rente på 4,10, hvilket sikrer projektets økonomiske og 
miljømæssige rentabilitet. Yderligere en række positive elementer har ikke kunnet 
gøres op i tal. Det drejer sig bl.a. om mindsket drivhuseffekt og smukkere 
landskaber. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
a) Alle foranstaltningerne i projektet tager sigte på at genoprette og bevare 
vegetationen, således at de grundlæggende ressourcer bevares, dvs. jord, 
vand og vandets cyklus (fundamental økologisk proces). De indebærer 
ikke metoder eller arter, der kan ændre den naturlige balance, og de kan 
således kun have positive miljøvirkninger. 
A-n 
Beplantning foregår på arealer, hvor der ikke er risiko for negative 
økologiske ændringer, eller hvor der i forvejen har vokset lignende arter 
i et halvthundrede år. 
b) Ifølge artikel 3, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 2158/92 om beskyttelse af 
skovene i Fællesskabet mod brande skal projektets 
skovbrugsforanstaltninger være i overensstemmelse med Spaniens plan for 
beskyttelse mod skovbrande, som Kommissionen godkendte den 7. januar 
1994. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Ornkostninger i alt: 30 563 124 
Støtteberettigede omkostninger (efter 7.4.1995): 30 563 124 
Støttesats: 85 % 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 25 978 655 
Alt 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 
95.11.6.006-1 
1. Projektets titel 
Skovrejsning og andre arbejder med henblik på bekæmpelse af erosion og 
ørkendannelse samt genopretning af økosystemer, der er skadet af brande i 
Guadianas afvandingsområde 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification (M.E.H.) 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Instituto Nacional para la Conservaciôn de la Naturaleza (nu Direcciôn 
General para la Conservaciôn de la Naturaleza) - Subdirecciôn General de 
Protection de la Naturaleza (nu Subdirecciôn General de Control de la Erosion 
y Desarrollo Forestal) 
Adresse: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 
3.2. Navn: Consejeria de Medio Ambiente - Direcciôn General de Planification y 
Partition 
Adresse: Avenida de Eritana, 1 - SEVILLA (ANDALUCIA) 
3.3. Navn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciôn General de 
Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protection del Medio Natural 
Adresse: Calle Pintor Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDO (CASTILLA-LA 
MANCHA) 
3.4. Navn: Consejeria de Agricultura y Comercio - Direcciôn General de Estructuras 
Agrarias 
Adresse: Calle Adriano, 4 - 06800 MÉRIDA (EXTREMADURA) 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: De selvstyrende regioner Andalucia, Castilla-La Mancha og 
Extremadura 
Beskrivelse 
DA/16/96/15060O00.P00 
Projektet omfatter en række aktioner i skovområder efter to hovedlinjer: 
Den første hovedlinje tager sigte på at bremse erosionsprocessen og 
ørkendannelsen, der direkte rammer miljøet i Guadianas afvandingsområde, og 
som skader tre af områdets hovedelementer: vegetationen, jorden og vandet. 
De særlige foraristøltnrnger, der skal træffes i den forbindelse, er følgende: 
biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre plantedækket, 
således at jordbunden beskyttes rimeligt: 
- skovrejsning ved plantning af arter, der passer til miljøet 
- skovbrugsforanstaltninger, der skal sikre, at den eksisterende vegetation 
bevares og forbedres, og som således opretholder ligevægten mellem 
beskyttelse af jordbunden og forøget plantevækst 
korrigerende infrastmkmrforanstaltninger: mindre vandregulerende 
arbejder, der skal stabilisere jorden og bunden i vandløbene, således at 
virkningen af de ofte kraftige vandstrømme kan styres. 
Den anden hovedlinje tager sigte på at genoprette skovområder, der er skadet af 
brande. Der er tale om biologiske foraristaltninger, der tager sigte på at fremme 
en naturlig genopretning og at skabe et beskyttende plantedække: 
- intensiveret arbejde med skovrejsning og genopretning 
- intensiveret arbejde med skovbrugsforanstaltninger vedrørende den 
eksisterende vegetation med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af 
skovbrande. 
Mål 
Projekterne tager sigte på at sikre beskyttelsen af de grundlæggende ressourcer -
jorden, vandet og vandets cyklus - samt genopretning af økosystemer, der er 
skadet af skovbrande. 
De skal bl.a.: 
standse og styre vind- og vanderosionen og genoprette de ødelagte 
områders biologiske kapacitet 
sikre forebyggelse og bekæmpelse af brande og genoprette de 
brandhærgede områder 
gøre plantedækket bedre og tættere, idet den biologiske mangfoldighed 
fremmes, således at den frigivne kultveilte absorberes og 
jordbundsstabiliteten og -beskyttelsen sikres 
A-'°> 
DA/16/96/15Qp0O00.P00 
regulere vandets cyklus: beskyttelse og kvalitativ forbedring af 
vandressourcerne, mindre risiko for oversvømmelser og mindre hyppigt 
samt beskyttelse af vandinfrastrukturerne 
forbedre strukturerne i landdistrikterne ved at gøre det nemmere for 
befolkningen at bosætte sig og/eller blive boende i ødelagte eller 
afvandringstruede områder, idet der i levevilkårene sikres en ligevægt, der 
er forenelig med bevarelsen af de naturlige økosystemer 
medføre andre virkninger, såsom fremme og beskyttelse af den biologiske 
mangfoldighed eller udnyttelse af de æstetiske og rekreative muligheder. 
Målene skal opnås ved en integreret indsats, og hvert afvandingsområde udgør 
et enkelt geografisk målområde. Det endelige mål er at iværksætte en 
naturbeskyttelsesstrategi, der imødegår ørkendannelsen, der forværres af 
erosionen af jordbunden, brandene og den kroniske tørke, som de spanske skove 
lider under. 
Tidsplan 
Begyndelse Afslutning 
Vigtigste arbejder 1.4.1995 31.12.1995 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Sådant arbejde med genopretning af vand- og skovressourcer er kun rentabelt på 
lang sigt for samfundet. Det er svært at gøre op i penge, hvilke gunstige, 
immaterielle virkninger skovrejsning, skovbrugsforanstaltninger og 
vandregulering har på miljøet (virkninger for luft, vand, jord, økosystemer osv.). 
Omkostningerne og fordelene kan dog beregnes ud fra de reference- og 
skyggepriser, der normalt anvendes ved sådanne projekter. 
Af fordele kan nævnes følgende: 
mindre risiko for oversvømmelser 
reduceret tab af skovarealer 
beskyttelse af afvandingsområder og reservoirer 
genopretning af skovområder og reduceret ørkendannelse 
forbedring af vandkvaliteten 
forbedring af befolkningens livskvalitet. 
En sammenligning mellem disse positive elementer og 
investeringsomkostningerne giver en intern rente på 9,62, hvilket sikrer projektets 
økonomiske og miljømæssige rentabilitet. Yderligere en række positive elementer 
har ikke kunnet gøres op i tal. Det drejer sig bl.a. om mindsket drivhuseffekt og 
smukkere landskaber. 
/l?o 
DA/16/96/15060O00.P00 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
a) Alle foranstaltningerne i projektet tager sigte på at genoprette og bevare 
vegetationen, således at de grundlæggende ressourcer bevares, dvs. jord, 
vand og vandets cyklus (fundamental økologisk proces). De indebærer 
ikke metoder eller arter, der kan ændre den naturlige balance, og de kan 
således kun have positive miljøvkkninger. 
b) Ifølge artikel 3, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 2158/92 om beskyttelse af 
skovene i Fællesskabet mod brande skal projektets 
skovbragsforanstaltninger være i overensstemmelse med Spaniens plan for 
beskyttelse mod skovbrande, som Kommissionen godkendte den 1. januar 
1994. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 7 193 232 
Støtteberettigede omkostninger (efter 7.4.1995): 7 193 232 
Støttesats: 80 % 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 5 754 585 
/ii i 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/009-1 
1. Projektets titel Skovrejsning og andre arbejder med henblik på bekæmpelse af 
erosion og ørkendannelse samt genopretning af økosystemer, der er skadet af 
brande i Jucar-Levantes afvandingsområde 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification (M.E.H.) 
2.2. Adresse: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Instituto Nacional para la Conservaciôn de la Naturaleza (nu Direcciôn 
General para la Conservaciôn de la Naturaleza) - Subdirecciôn General de 
Protection de la Naturaleza (nu Subdirecciôn General de Control de la Erosion 
y Desarrollo Forestal) 
Adresse: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 
3.2. Navn: Consejeria de Agricultura, Ganaderia y Montes - Direcciôn General de 
Estructuras Agrarias - Diputaciôn General de Aragon 
Adresse: P° de Maria Agustin, 36 (Edificio Pignatelli) - 50004 ZARAGOZA 
(ARAGON) 
3.3. Navn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciôn General de 
Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protection del Medio Natural 
Adresse: Calle Pintor Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDO (CASTILLA-LA 
MANCHA) 
3.4. Navn: Consejeria de Medio Ambiente - Direccion General de Recursos 
Forestales 
Adresse: Calle Arquitecto Alfaro, 39-46011 VALENCIA (VALENCIA) 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: De selvstyrende regioner Aragon, Castilia-La Mancha og Valencia 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter en række aktioner i skovområder efter to hovedlinjer: 
A IX 
Den første hovedlinje tager sigte på at bremse erosionsprocessen og 
ørkendannelsen, der direkte rammer miljøet i Jucar-Levantes afvandingsområde, 
og som skader tre af områdets hovedelementer: vegetationen, jorden og vandet. 
De særlige foranstaltninger, der skal træffes i den forbindelse, er følgende: 
biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre plantedækket, 
således at jordbunden beskyttes rimeligt: 
- skovrejsning ved plantning af arter, der passer til miljøet 
- skovbrugsforanstaltninger, der skal sikre, at den eksisterende vegetation 
bevares og forbedres, og som således opretholder ligevægten mellem 
beskyttelse af jordbunden og forøget plantevækst 
korrigerende infrastrukmrforansteltninger: mindre vandregulerende 
arbejder, der skal stabilisere jorden og bunden i vandløbene, således at 
virkningen af de ofte kraftige vandstrømme kan styres. 
Den anden hovedlinje tager sigte på at genoprette skovområder, der er skadet af 
brande. Der er tale om biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at fremme 
en naturlig genopretning og at skabe et beskyttende plantedække: 
- intensiveret arbejde med skovrejsning og genopretning 
- intensiveret arbejde med skovbrugsforanstaltninger vedrørende den 
eksisterende vegetation med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af 
skovbrande. 
6. Vigtigste mål 
Projekterne tager sigte på at sikre beskyttelsen af de grundlæggende ressourcer -
jorden, vandet og vandets cyklus - samt genopretning af genopretning af 
økosystemer, der er skadet af skovbrande. 
De skal bl.a.: 
standse og styre vind- og vanderosionen og genoprette de ødelagte 
områders biologiske kapacitet 
sikre forebyggelse og bekæmpelse af brande og genoprette de 
brandhærgede områder 
gøre plantedækket bedre og tættere, idet den biologiske mangfoldighed 
fremmes, således at den frigivne kultveilte absorberes og 
jordbundsstabiliteten og -beskyttelsen sikres 
regulere vandets cyklus: beskyttelse og kvalitativ forbedring af 
vandressourcerne, mindre risiko for oversvømmelser og mindre hyppigt 
samt beskyttelse af vandinfrastrukturerne 
n} 
forbedre strukturerne i landdistrikterne ved at gøre det nemmere for 
befolkningen at bosætte sig og/eller blive boende i ødelagte eller 
afvandringstruede områder, idet der i levevilkårene sikres en ligevægt, der 
er forenelig med bevarelsen af de naturlige økosystemer 
medføre andre virkninger, såsom fremme og beskyttelse af den biologiske 
mangfoldighed eller udnyttelse af de æstetiske og rekreative muligheder. 
Målene skal opnås ved en integreret indsats, og hvert afvandingsområde udgør 
et enkelt geografisk målområde. Det endelige mål er at iværksætte en 
naturbeskyttelsesstrategi, der imødegår ørkendannelsen, der forværres af 
erosionen af jordbunden, brandene og den kroniske tørke, som de spanske skove 
lider under. 
Tidsplan 
Starttidspunkt Afslutning 
Vigtigste arbejder 1.4.1995 31.12.1995 
S. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Sådant arbejde med genopretning af vand- og skovressourcer er kun rentabelt på 
lang sigt for samfundet. Det er svært at gøre op i penge» hvilke gunstige, 
immaterielle virkninger skovrejsning, skovbrugsforanstaltninger og 
vandregulering har på miljøet (virkninger for luft, vand, jord, økosystemer osv.). 
Omkostningerne og fordelene kan dog beregnes ud fra de reference- og 
skyggepriser, der normalt anvendes ved sådanne projekter. 
Af fordele kan nævnes følgende: 
mindre risiko for oversvømmelser 
reduceret tab af skovarealer 
beskyttelse af afvandingsområder og reservoirer 
genopretning af skovområder og reduceret ørkendannelse 
forbedring af vandkvaliteten 
forbedring af befolkningens livskvalitet. 
En sammenligning mellem disse positive elementer og mvesteringsomkosminger 
giver en intern rente på 9,37, hvilket sikrer projektets økonomiske og 
miljømæssige rentabilitet. Yderligere en række positive elementer, der ville have 
forhøjet den interne rente betydeligt, har ikke kunnet gøres op i tal. Det drejer 
sig bl.a. om mindsket drivhuseffekt og smukkere landskaber. 
/n 
Vurdering af virkningen på miljøet 
a) Alle foranstaltningerne i projektet tager sigte på at genoprette og bevare 
vegetationen, således at de grundlæggende ressourcer bevares, dvs. jord, 
vand og vandets cyklus (fundamental økologisk proces). De indebærer 
ikke metoder eller arter, der kan ændre den naturlige balance, og de kan 
således kun have positive miljøvirkninger. 
Beplantning foregår på arealer, hvor der ikke er risiko for negative 
økologiske ændringer, eller hvor der i forvejen har vokset lignende arter 
i et halvthundrede år. 
b) Ifølge artikel 3, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 2158/92 om beskyttelse af 
skovene i Fællesskabet mod brande skal projektets 
skovbrugsforanstaltninger være i overensstemmelse med Spaniens plan for 
beskyttelse mod skovbrande, som Kommissionen godkendte den 7. januar 
1994. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
(1 ECU = 162,323 PTA) 
Cmikostninger i alt: 19 470 537 
Støtteberettigede omkostninger (efter 7.4.1995): 19 470 537 
Støttesats: 80 % 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 15 576 429 
ns 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 
95.11.61.10-1 
1. Projektets titel 
Skovrejsning og andre arbejder med henblik på bekæmpelse af erosion og 
ørkendannelse samt genopretning af økosystemer, der er skadet af brande i 
Balearernes afvandingsområde 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification (M.E.H.) 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Instituto Nacional para la Conservaciôn de la Naturaleza (nu Direcciôn 
General para la Conservaciôn de la Naturaleza) - Subdirecciôn General de 
Protection de la Naturaleza (nu Subdirecciôn General de Control de la Erosion 
y Desarrollo Forestal) 
Adresse: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 
3.2. Navn: Consejeria de Agricultura y Pesca - Direcciôn General de Estructuras 
Agrarias y Medio Natural 
Adresse: Calle dels Forners, 10 - 07006 PALMA DE MALLORCA 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Comunidad Autônoma de Baléares 
Beskrivelse 
Projektet omfatter en række aktioner i skovområder efter to hovedlinjer: 
Den første hovedlinje tager sigte på at bremse erosionsprocessen og 
ørkendannelsen, der direkte rammer miljøet i Balearernes afvandingsområde, 
og som skader tre af områdets hovedelementer: vegetationen, jorden og 
vandet. 
De særlige foranstaltninger, der skal træffes i den forbindelse, er følgende: 
J2 6 
biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre plantedækket, 
således at jordbunden beskyttes rimeligt: 
- skovrejsning ved plantning af arter, der passer til miljøet 
- skovbrugsforanstaltninger, der skal sikre, at den eksisterende 
vegetation bevares og forbedres, og som således opretholder ligevægten 
mellem beskyttelse af jordbunden og forøget plantevækst 
korrigerende infrastrukturforanstaltninger: mindre vandregulerende 
arbejder, der skal stabilisere jorden og bunden i vandløbene, således at 
virkningen af de ofte kraftige vandstrømme kan styres. 
Den anden hovedlinje tager sigte på at genoprette skovområder, der er skadet 
af brande. Der er tale om biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at 
fremme en naturlig genopretning og at skabe et beskyttende plantedække: 
- intensiveret arbejde med skovrejsning og genopretning 
- intensiveret arbejde med skovbrugsforanstaltninger vedrørende den 
eksisterende vegetation med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af 
skovbrande. 
6. Mål 
Projekterne tager sigte på at sikre beskyttelsen af de grundlæggende ressourcer 
- jorden, vandet og vandets cyklus - samt genopretning af genopretning af 
økosystemer, der er skadet af skovbrande. 
De skal bl.a.: 
standse og styre vind- og vanderosionen og genoprette de ødelagte 
områders biologiske kapacitet 
sikre forebyggelse og bekæmpelse af brande og genoprette de 
brandhærgede områder 
gøre plantedækket bedre og tættere, idet den biologiske mangfoldighed 
fremmes, således at den frigivne kultveilte absorberes og 
jordbundsstabiliteten og -beskyttelsen sikres 
regulere vandets cyklus: beskyttelse og kvalitativ forbedring af 
vandressourcerne, mindre risiko for oversvømmelser og mindre hyppigt 
samt beskyttelse af vandinfrastrukturerne 
forbedre strukturerne i landdistrikterne ved at gøre det nemmere for 
befolkningen at bosætte sig og/eller blive boende i ødelagte eller 
afvandringstruede områder, idet der i levevilkårene sikres en ligevægt, 
der er forenelig med bevarelsen af de naturlige økosystemer 
medføre andre virkninger, såsom fremme og beskyttelse af den 
biologiske mangfoldighed eller udnyttelse af de æstetiske og rekreative 
muligheder. 
Målene skal opnås ved en integreret indsats, og hvert afvandingsområde udgør 
et enkelt geografisk målområde. Det endelige mål er at iværksætte en 
naturbeskyttelsesstrategi, der imødegår ørkendannelsen, der forværres af 
erosionen af jordbunden, brandene og den kroniske tørke, som de spanske 
skove lider under. 
7. Tidsplan 
Begyndelse Afslutning 
Vigtigste arbejder 1.4.1995 31.12.1995 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Sådant arbejde med genopretning af vand- og skovressourcer er kun rentabelt 
på lang sigt for samfundet. Det er svært at gøre op i penge, hvilke gunstige, 
immaterielle virkninger skovrejsning, skovbrugsforanstaltninger og 
vandregulering har på miljøet (virkninger for luft, vand, jord, økosystemer 
osv.). 
Omkostningerne og fordelene kan dog beregnes ud fra de reference- og 
skyggepriser, der normalt anvendes ved sådanne projekter. 
Af fordele kan nævnes følgende: 
mindre risiko for oversvømmelser 
reduceret tab af skovarealer 
beskyttelse af afvandingsområder og reservoirer 
genopretning af skovområder og reduceret ørkendannelse 
forbedring af vandkvaliteten 
forbedring af befolkningens livskvalitet. 
En sammenligning mellem disse positive elementer og 
investeringsomkostningerne giver en intern rente på 2,78, hvilket sikrer 
projektets økonomiske og miljømæssige rentabilitet. Yderligere en række 
positive elementer, der ville have forhøjet den interne rente betydeligt, har 
ikke kunnet gøres op i tal. Det drejer sig bl.a. om mindsket drivhuseffekt og 
smukkere landskaber. 
9.' Vurdering af virkningen på miljøet 
Alle foranstaltningerne i projektet tager sigte på at genoprette og bevare 
vegetationen, således at de grundlæggende ressourcer bevares, dvs. jord, vand 
og vandets cyklus (fundamental økologisk proces). De indebærer ikke metoder 
•1 i <S 
eller arter, der kan ændre den naturlige balance, og de kan således kun have 
positive miljøvirkninger. 
Beplantning foregår på arealer, hvor der ikke er risiko for negative økologiske 
ændringer, eller hvor der i forvejen har vokset lignende arter i et 
halvthundrede år. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 1 445 203 
Støtteberettigede omkostninger (efter 7.4.1995): 1 445 203 
Støttesats: 85 % 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 1 228 422 
•'/ 2 c) 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 
95.11.61.010-2 
1. Projektets titel Skovrejsning og andre arbejder med henblik på bekæmpelse af 
erosion og ørkendannelse samt genopretning af økosystemer, der er skadet af 
brande i De Kanariske Øers afvandingsområde 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direccion General de Planification (M.E.H.) 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Instituto Nacional para la Conservaciôn de la Naturaleza (nu Direcciôn 
General para la Conservaciôn de la Naturaleza) - Subdirecciôn General de 
Protection de la Naturaleza (nu Subdirecciôn General de Control de la Erosion 
y Desarrollo Forestal) 
Adresse: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 
3.2. Navn: Consejeria de Politica Territorial - Servicio de Planification, 
Evaluation y Seguimiento de Programas 
Adresse: Avenida de Anaga, 35-6a pi. Edf. Servicios Multiples - 38001 
SANTA CRUZ DE TENERIFE 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Comunidad Autônoma de Canarias 
Beskrivelse 
Projektet omfatter en række aktioner i skovområder efter to hovedlinjer: 
Den første hovedlinje tager sigte på at bremse erosionsprocessen og 
ørkendannelsen, der direkte rammer miljøet i De Kanariske Øers 
afvandingsområde, og som skader tre af områdets hovedelementer: 
vegetationen, jorden og vandet. 
De særlige foranstaltninger, der skal træffes i den forbindelse, er følgende: 
biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre plantedækket, 
således at jordbunden beskyttes rimeligt: 
- skovrejsning ved plantning af arter, der passer til miljøet 
- skovbrugsforanstaltninger, der skal sikre, at den eksisterende 
vegetation bevares og forbedres, og som således opretholder ligevægten 
mellem beskyttelse af jordbunden og forøget plantevækst 
korrigerende infrastrukturforanstaltninger: mindre vandregulerende 
arbejder, der skal stabilisere jorden og bunden i vandløbene, således at 
virkningen af de ofte kraftige vandstrømme kan styres. 
Den anden hovedlinje tager sigte på at genoprette skovområder, der er skadet 
af brande. Der er tale om biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at 
fremme en naturlig genopretning og at skabe et beskyttende plantedække: 
- intensiveret arbejde med skovrejsning og genopretning 
- intensiveret arbejde med skovbrugsforanstaltninger vedrørende den 
eksisterende vegetation med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af 
skovbrande. 
- etablering af brandbælter og sikkerhedszoner i højrisikoområder eller 
i områder med særlig tæt bevoksning. 
Mål 
Projekterne tager sigte på at sikre beskyttelsen af de grundlæggende ressourcer 
- jorden, vandet og vandets cyklus - samt genopretning af genopretning af 
økosystemer, der er skadet af skovbrande. 
De skal bl.a.: 
standse og styre vind- og vanderosionen og genoprette de ødelagte 
områders biologiske kapacitet 
sikre forebyggelse og bekæmpelse af brande og genoprette de 
brandhærgede områder 
gøre plantedækket bedre og tættere, idet den biologiske mangfoldighed 
fremmes, således at den frigivne kultveilte absorberes og 
jordbundsstabiliteten og -beskyttelsen sikres 
regulere vandets cyklus: beskyttelse og kvalitativ forbedring af 
vandressourcerne, mindre risiko for oversvømmelser og mindre hyppigt 
samt beskyttelse af vandinfrastrukturerne 
A n -L 
forbedre strukturerne i landdistrikterne ved at gøre det nemmere for 
befolkningen at bosætte sig og/eller blive boende i ødelagte eller 
afvandringstruede områder, idet der i levevilkårene sikres en ligevægt, 
der er forenelig med bevarelsen af de naturlige økosystemer 
medføre andre virkninger, såsom fremme og beskyttelse af den 
biologiske mangfoldighed eller udnyttelse af de æstetiske og rekreative 
muligheder. 
Målene skal opnås ved en integreret indsats, og hvert afvandingsområde udgør 
et enkelt geografisk målområde. Det endelige mål er at iværksætte en 
naturbeskyttelsesstrategi, der imødegår ørkendannelsen, der forværres af 
erosionen af jordbunden, brandene og den kroniske tørke, som de spanske 
skove lider under. 
Tidsplan 
Begyndelse Afslutning 
Vigtigste arbejder 1.4.1995 31.12.1995 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Sådant arbejde med genopretning af vand- og skovressourcer er kun rentabelt 
på lang sigt for samftindet. Det er svært at gøre op i penge, hvilke gunstige, 
immaterielle virkninger skovrejsning, skovbragsforaristaltninger og 
vandregulering har på miljøet (virkninger for luft, vand, jord, økosystemer 
osv.). 
Omkostningerne og fordelene kan dog beregnes ud fra de reference- og 
skyggepriser, der normalt anvendes ved sådanne projekter. 
Af fordele kan nævnes følgende: 
mindre risiko for oversvømmelser 
reduceret tab af skovarealer 
beskyttelse af afvandingsområder og reservoirer 
genopretning af skovområder og reduceret ørkendannelse 
forbedring af vandkvaliteten 
forbedring af befolkningens livskvalitet. 
En sammenligning mellem disse positive elementer og 
investeringsomkostninger giver en intern rente på 1,40, hvilket sikrer 
projektets økonomiske og miljømæssige rentabilitet. Yderligere en række 
positive elementer har ikke kunnet gøres op i tal. Det drejer sig bl.a. om 
mindsket drivhuseffekt og smukkere landskaber. 
4 .3 2. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Alle foranstaltningerne i projektet tager sigte på at genoprette og bevare 
vegetationen, således at de grundlæggende ressourcer bevares, dvs. jord, vand 
og vandets cyklus (fundamental økologisk proces). De indebærer ikke metoder 
eller arter, der kan ændre den naturlige balance, og de kan således kun have 
positive miljøvirkninger. 
Beplantning foregår på arealer, hvor der ikke er risiko for negative økologiske 
ændringer, eller hvor der i forvejen har vokset lignende arter i et 
halvthundrede år. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 4 956 751 
Støtteberettigede omkostninger (efter 7.4.1995): 4 956 751 
Støttesats: 85 % 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 4 213 238 
J33 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/010-3 
1. Projektets titel Skovrejsning og andre arbejder med henblik på bekæmpelse af 
erosion og ørkendannelse samt genopretning af økosystemer, der er skadet af 
brande i Seguras afvandingsområde 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification (M.E.H.) 
2.2. Adresse: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Instituto Nacional para la Conservaciôn de la Naturaleza (nu Direcciôn 
General para la Conservaciôn de la Naturaleza) - Subdirecciôn General de 
Protection de la Naturaleza (nu Subdirecciôn General de Control de la Erosion 
y Desarrollo Forestal) 
Adresse: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 
3.2. Navn: Consejeria de Medio Ambiente - Direcciôn General de Planification y 
Partition 
Adresse: Avenida de Eritana, 1 - SEVILLA (ANDALUCÏA) 
3.3. Navn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciôn General de 
Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protection del Medio Natural 
Adresse: Calle Pintor Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDO (CASTILLA-LA 
MANCHA) 
3.4. Navn: Consejeria de Medio Ambiente - Direcciôn General del Medio Natural 
Adresse: Calle Luis Fontes Pagan, 3 - 30071 MURCIA (MURCIA) 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: De selvstyrende regioner Andalucia, Castilla-La Mancha og Murcia 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter en række aktioner i skovområder efter to hovedlinjer: 
,1^j 
Den første hovedlinje tager sigte på at bremse erosionsprocessen og 
ørkendannelsen, der direkte rammer miljøet i Seguras afvandingsområde, og som 
skader tre af områdets hovedelementer: vegetationen, jorden og vandet. 
De særlige foranstaltninger, der skal træffes i den forbindelse, er følgende: 
biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre plantedækket, 
således at jordbunden beskyttes rimeligt: 
- skovrejsning ved plantning af arter, der passer til miljøet 
- skovbrugsforanstaltninger, der skal sikre, at den eksisterende vegetation 
bevares og forbedres, og som således opretholder ligevægten mellem 
beskyttelse af jordbunden og forøget plantevækst 
korrigerende infrastmkmrforaristaltninger: mindre vandregulerende 
arbejder, der skal stabilisere jorden og bunden i vandløbene, således at 
virkningen af de ofte kraftige vandstrømme kan styres. 
Den anden hovedlinje tager sigte på at genoprette skovområder, der er skadet af 
brande. Der er tale om biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at fremme 
en naturlig genopretning og at skabe et beskyttende plantedække: 
- intensiveret arbejde med skovrejsning og genopretning 
- intensiveret arbejde med skovbrugsforanstaltninger vedrørende den 
eksisterende vegetation med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af 
skovbrande. 
6. Vigtigste mål 
Projekterne tager sigte på at sikre beskyttelsen af de grundlæggende ressourcer -
jorden, vandet og vandets cyklus - samt genopretning af genopretning af 
økosystemer, der er skadet af skovbrande. 
De skal bl.a.: 
standse og styre vind- og vanderosionen og genoprette de ødelagte 
områders biologiske kapacitet 
sikre forebyggelse og bekæmpelse af brande og genoprette de 
brandhærgede områder 
gøre plantedækket bedre og tættere, idet den biologiske mangfoldighed 
fremmes, således at den frigivne kultveilte absorberes og 
jordbundsstabiliteten og -beskyttelsen sikres 
regulere vandets cyklus: beskyttelse og kvalitativ forbedring af 
vandressourcerne, mindre risiko for oversvømmelser og mindre hyppigt 
samt beskyttelse af vandinfrastrukturerne 
^3$ 
forbedre strukturerne i landdistrikterne ved at gøre det nemmere for 
befolkningen at bosætte sig og/eller blive boende i ødelagte eller 
afvandringstruede områder, idet der i levevilkårene sikres enligevægt, der 
er forenelig med bevarelsen af de naturlige økosystemer 
medføre andre virkninger, såsom fremme og beskyttelse af den biologiske 
mangfoldighed eller udnyttelse af de æstetiske og rekreative muligheder. 
Målene skal opnås ved en integreret indsats, og hvert afvandingsområde udgør 
et enkelt geografisk målområde. Det endelige mål er at iværksætte en 
naturbeskyttelsesstrategi, der imødegår ørkendannelsen, der forværres af 
erosionen af jordbunden, brandene og den kroniske tørke, som de spanske skove 
lider under. 
7. Tidsplan 
Starttidspunkt Afslutning 
Vigtigste arbejder 1.4.1995 31.12.1995 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Sådant arbejde med genopretning af vand- og skovressourcer er kun rentabelt på 
lang sigt for samfundet. Det er svært at gøre op i penge, hvilke gunstige, 
immaterielle virkninger skovrejsning, skovbrugsforanstaltninger og 
vandregulering har på miljøet (virkninger for luft, vand, jord, økosystemer osv.). 
Omkostningerne og fordelene kan dog beregnes ud fra de reference- og 
skyggepriser, der normalt anvendes ved sådanne projekter. 
Af fordele kan nævnes følgende: 
mindre risiko for oversvømmelser 
reduceret tab af skovarealer 
beskyttelse af afvandingsområder og reservoirer 
genopretning af skovområder og reduceret ørkendannelse 
forbedring af vandkvaliteten 
forbedring af befolkningens livskvalitet. 
En sammenligning mellem disse positive elementer og investeringsomkostninger 
giver en intern rente på 9,73, hvilket sikrer projektets økonomiske og 
miljømæssige rentabilitet. Yderligere en række positive elementer har ikke kunnet 
gøres op i tal. Det drejer sig bl.a. om mindsket drivhuseffekt og smukkere 
landskaber. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
a) Alle foranstaltningerne i projektet tager sigte på at genoprette og bevare 
vegetationen, således at de grundlæggende ressourcer bevares, dvs. jord, 
-/.?£ 
vand og vandets cyklus (fundamental økologisk proces). De indebærer 
ikke metoder eller arter, der kan ændre den naturlige balance, og de kan 
således kun have positive miljøvirkninger. 
Beplantning foregår på arealer, hvor der ikke er risiko for negative 
økologiske ændringer, eller hvor der i forvejen har vokset lignende arter 
i et halvthundrede år. 
b) Ifølge artikel 3, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 2158/92 om beskyttelse af 
skovene i Fællesskabet mod brande skal projektets 
skovbrugsforanstaltninger være i overensstemmelse med Spaniens plan for 
beskyttelse mod skovbrande, som Kommissionen godkendte den 7. januar 
1994. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 6 566 535 
Støtteberettigede omkostninger (efter 7.4.1995): 6 566 535 
Støttesats: 85 % 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 5 581 554 
/:??-
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/010-4 
1. Projektets titel Skovrejsning og andre arbejder med henblik på bekæmpelse af 
erosion og ørkendannelse samt genopretning af økosystemer, der er skadet af 
brande i Tajos afvandingsområde 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification (M.E.H.) 
2.2. Adresse: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Instituto Nacional para la Conservaciôn de la Naturaleza (nu Direccion 
General para la Conservaciôn de la Naturaleza) - Subdirecciôn General de 
Protection de la Naturaleza (nu Subdirecciôn General de Control de la Erosion 
y Desarrollo Forestal) 
Adresse: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 
3.2. Navn: Consejeria de Agricultura, Ganaderia y Montes - Direcciôn General de 
Estructuras Agrarias - Diputaciôn General de Aragon 
Adresse: P° de Maria Agustin, 36 (Edf. Pignatelli) - 5004 ZARAGOZA 
(ARAGON) 
3.3. Navn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciôn General de 
Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protection del Medio Natural 
Adresse: Calle Pintor Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDO (CASTILLA-LA 
MANCHA) 
3.4. Navn: Consejeria de Medio Ambiente y Ordenaciôn del Territorio - Direcciôn 
General del Medio Natural 
Adresse: Calle Muro, 9 - 47004 VALLADOLID (CASTILLA Y LEON) 
3.5. Navn: Consejeria de Agricultura y Comercio - Direction General de Estructuras 
Agrarias 
Adresse: Calle Adriano, 4 - 06800 MÉRIDA (EXTREMADURA) 
3.6. Navn: Consejeria de Cooperation - Agencia del Medio Ambiente - Servicio de 
Gestion Territorial 
Adresse: Calle Princesa, 3 - 28008 MADRID (MADRID) 
Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: De selvstyrende regioner Aragon, Castilla-La Mancha, Castilla y Leôn, 
Extremadura og Madrid 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter en række aktioner i skovområder efter to hovedlinjer: 
Den første hovedlinje tager sigte på at bremse erosionsprocessen og 
ørkendannelsen, der direkte rammer miljøet i Tajos afvandingsområde, og som 
skader tre af områdets hovedelementer: vegetationen, jorden og vandet. 
De særlige foraristaltninger, der skal træffes i den forbindelse, er følgende: 
biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre plantedækket, 
således at jordbunden beskyttes rimeligt: 
- skovrejsning ved plantning af arter, der passer til miljøet 
- skovbmgsforaristaltninger, der skal sikre, at den eksisterende vegetation 
bevares og forbedres, og som således opretholder ligevægten mellem 
beskyttelse af jordbunden og forøget plantevækst 
korrigerende irrfrastrukturforaristaltninger: mindre vandregulerende 
arbejder, der skal stabilisere jorden og bunden i vandløbene, således at 
virkningen af de ofte kraftige vandstrømme kan styres. 
Den anden hovedlinje tager sigte på at genoprette skovområder, der er skadet af 
brande. Der er tale om biologiske foraristaltninger, der tager sigte på at fremme 
en naturlig genopretning og at skabe et beskyttende plantedække: 
- intensiveret arbejde med skovrejsning og genopretning 
- intensiveret arbejde med skovbragsforaristaltninger vedrørende den 
eksisterende vegetation med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af 
skovbrande. 
Vigtigste mål 
Projekterne tager sigte på at sikre beskyttelsen af de grundlæggende ressourcer -
jorden, vandet og vandets cyklus - samt genopretning af genopretning af 
økosystemer, der er skadet af skovbrande. 
De skal bl.a.: 
standse og styre vind- og vanderosionen og genoprette de ødelagte 
områders biologiske kapacitet 
-IV) 
sikre forebyggelse og bekæmpelse af brande og genoprette de 
brandhærgede områder 
gøre plantedækket bedre og tættere, idet den biologiske mangfoldighed 
fremmes, således at den frigivne kultveilte absorberes og 
jordbundsstabiliteten og -beskyttelsen sikres 
regulere vandets cyklus: beskyttelse og kvalitativ forbedring af 
vandressourcerne, mindre risiko for oversvømmelser og mindre hyppigt 
samt beskyttelse af vandinfrastrukturerne 
forbedre strukturerne i landdistrikterne ved at gøre det nemmere for 
befolkningen at bosætte sig og/eller blive boende i ødelagte eller 
afvandringstruede områder, idet der i levevilkårene sikres enligevægt, der 
er forenelig med bevarelsen af de naturlige økosystemer 
medføre andre virkninger, såsom fremme og beskyttelse af den biologiske 
mangfoldighed eller udnyttelse af de æstetiske og rekreative muligheder. 
Målene skal opnås ved en integreret indsats, og hvert afvandingsområde udgør 
et enkelt geografisk målområde. Det endelige mål er at iværksætte en 
naturbeskyttelsesstrategi, der imødegår ørkendannelsen, der forværres af 
erosionen af jordbunden, brandene og den kroniske tørke, som de spanske skove 
lider under. 
7. Tidsplan 
Starttidspunkt Afslutning 
Vigtigste arbejder 1.4.1995 31.12.1995 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Sådant arbejde med genopretning af vand- og skovressourcer er kun rentabelt på 
lang sigt for samfundet. Det er svært at gøre op i penge, hvilke gunstige, 
immaterielle virkninger skovrejsning, skovbrugsforanstaltninger og 
vandregulering har på miljøet (virkninger for luft, vand, jord, økosystemer osv.). 
Omkostningerne og fordelene kan dog beregnes ud fra de reference- og 
skyggepriser, der normalt anvendes ved sådanne projekter. 
Af fordele kan nævnes følgende: 
mindre risiko for oversvømmelser 
reduceret tab af skovarealer 
beskyttelse af afvandingsområder og reservoirer 
genopretning af skovområder og reduceret ørkendannelse 
forbedring af vandkvaliteten 
forbedring af befolkningens livskvalitet. 
/y o 
En sammenligning mellem disse positive elementer og mvesteringsomkostninger 
giver en intern rente på 7,11, hvilket sikrer projektets økonomiske og 
miljømæssige rentabilitet. Yderligere en række positive elementer, der ville have 
forhøjet den interne rente betydeligt, har ikke kunnet gøres op i tal. Det drejer 
sig bl.a. om mindsket drivhuseffekt og smukkere landskaber. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
a) Alle foranstaltningerne i projektet tager sigte på at genoprette og bevare 
vegetationen, således at de grundlæggende ressourcer bevares, dvs. jord, 
vand og vandets cyklus (fundamental økologisk proces). De indebærer 
ikke metoder eller arter, der kan ændre den naturlige balance, og de kan 
således kun have positive miljøvirkninger. 
Beplantning foregår på arealer, hvor der ikke er risiko for negative 
økologiske ændringer, eller hvor der i forvejen har vokset lignende arter 
i et halvthundrede år. 
b) Ifølge artikel 3, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 2158/92 om beskyttelse af 
skovene i Fællesskabet mod brande skal projektets 
skovbrugsforanstaltninger være i overensstemmelse med Spaniens plan for 
beskyttelse mod skovbrande, som Kommissionen godkendte den 7. januar 
1994. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 17 099 973 
Støtteberettigede omkostninger (efter 7.4.1995): 17 099 973 
Støttesats: 85 % 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 13 679 978 
.4 cr, 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/012 
1. Projektets titel 
Rensningsanlæg i Calvia - Baléares 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcciôn General de Planification 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Direcciôn General de Calidad de las Aguas (MOPTMA). 
3.2. Adresse: P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2 Provins: Baléares 
Comunidad Autônoma de Baléares 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter etablering af de fornødne anlæg til spildevandsrensning i Palma de Mallorca­
bugten. 
Projektet omfatter følgende arbejder: 
1. RENSNINGSANLÆG I SANTA PONS A 
Ristværk 
Slamudskilning med iltning og fjernelse af olie og fedtstoffer 
Gennemstrømningsmåler 
Homogeniseringsbassin 
Første bundfældning og slamudskilning 
Biologisk rensning: luftningsbakker 
Anden bundfældning (bassin med skraber) 
Recirkulation af aktiveret slam og overskydende slam 
Recirkulation af iltfattigt materiale 
Klortilsætning 
Pumpning af slam fra den første bundfældning 
Slamkoncentrering 
Anaerob fermentering 
Ak * 
Rekoncentrering af slammet 
Slamdehydrering 
Fjernelse af lugtgener 
Tømning 
Drikkevand og brugsvand 
Kontrolbygning 
Produktionsbygning 
Behandlingsbygning 
Integrering i landskabet samt indhegning 
RENSNINGSANLÆG I PAGUERA 
Ristværk 
Slamudskilning med iltning og fjernelse af olie og fedtstoffer 
Gennemstrømningsmåler 
Biologisk rensning med nitrificering-denitrificering og aerob stabilisering 
Anden bundfældning og slamudskilning 
Klortilsætning 
Slamkoncentrering. 
RENSNINGSANLÆG I BENDINAT 
Ristværk 
Slamudskilning med iltning og fjernelse af olie og fedtstoffer 
Gennemstrømningsmåler 
Biologisk rensning med nitrificering-denitrificering og aerob stabilisering 
Første bundfældning og slamudskilning 
Klortilsætning 
Slamkoncentrering. 
PUMPESTATION OG SAMLÊLEDNINGER 
Pumpestation i Murillo (E.I. 58) 
Trykrør Murillo - Son Ferrer (E.I.8.1) 
Trykrør Son Ferrer - rensningsanlæg 
Pumpestation i Magalluf (E.I.4.2) 
Trykrør Magalluf - rensningsanlæg. 
FORLÆNGELSE AF UDLEDNINGERNE I HAVET 
Udløb ved Santa Posa (1 200 m) 
Udløb ved Paguera (300 m) 
Udløb ved Palma Nova (500 m) 
- Udløb ved Magalluf (250 m). 
6. Mål 
M/3 
Gennemførelse af arbejder og etablering af 3 rensningsanlæg, der skal behandle vand fra de 
overordnede samleledninger i Calviâ. 
Spildevandet fra kommunen bliver mindre forurenet, således at det kan udledes i Middelhavet. 
De vigtigste data for anlæggene fremgår af nedenstående skema: 
95/11/61/012 
Nuværende 
indbyggertal 
Indbyggerækvivalens 
BOD5 gennemsnit i alt 
- input (mg/l) 
BOD5 gennemsnit i alt 
- output (mg/l) 
SS gennemsnit i alt -
input (mg/l) 
SS gennemsnit i alt -
output (mg/l) 
Behandlet vandmængde 
- gennemsnit pr. dag 
(m3/dag) Santa Ponsa 
34 000 
118 000 
490 
25 
300 
35 
31 000 Paguera 
6 700 
27 300 
575 
25 
300 
35 
3 100 Bendinat 
6 700 
30 000 
475 
25 
300 
35 
7000 IALT 
47 400 
175 300 
7. Tidsplan 
Kategori af Begyndelse Afslutning 
arbejder 
Projektering 1.6.93 22.11.94 
Vigtigste 5.4.95 5.10.96 
arbejder 
Ibrugtagnings- 6.10.96 
tidspunkt 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: 
AkL( 
investeringer med en levetid på 20 år 
drifts- og vedligeholdelsesudgifter 
renovations-, kloak- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) 
positive miljøvirkninger 
genanvendelse af det rensede spildevand. 
Projektets interne rente er på 15,61%. 
De dermed fremkomne tal skal desuden ses i sammenhæng med projektets betydning for 
området økonomiske udvikling, udviklingen af turisme i landdistrikterne og forbedringen af 
lokalbefolkningens livskvalitet. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet har følgende positive miljøvirkninger: 
Forbedring af miljøkvaliteten som følge af spildevandsrensningen. 
Større disponible vandressourcer og ingen diffus forurening. 
Reduceret forurening af de vandførende lag. 
Systematisk forbedring af de marine økosystemer, der er ødelagt af utilstrækkelig 
renset spildevand. 
Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. 
De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud i 
nettet, finder anvendelse. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 12 162 170 
Støtteberettigede omkostninger (efter 7.4.95): 12 162 170 
Støttesats: 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 10 337 845 
Ak* 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/013 
1. Projektets titel 
Kloakering på Costa del Sol og Costa de la Luz (Andalucia) 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Direcciôn General de Calidad de las Aguas 
3.2. Adresse: P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2 Provins: Cadiz og Granada 
Comunidad Autônoma: Andalucia. 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter etablering af de fornødne anlæg til spildevandsrensning i nogle 
kommuner på den andalusiske kyst. 
Projektet omfatter følgende arbejder: 
Rensningsanlæg i Motril-Salobrena 
Kloakering: ved hjælp af følgende rørledninger: 
Salobrefta, La Canaleta og Lobres (350 mm i diameter) , 
Varadero og Puerto de Motril (600 mm i diameter) 
Motril og Torrenueva (400 mm i diameter) 
Vandrensning: forbehandling, blanding og flocculation, første bundfældning (3 
enheder), biologisk rensning med biologisk turbinereaktor (3 enheder), iltning og 
anden bundfældning. 
Slamrensning: Udskilning og pumpning af det første slam med henblik på 
koncentrering, udskilning af det overskydende slam med henblik på dehydrering, 
recirkulation af det første slam, koncentration ved hjælp af tyngdekraften, 
anaerob fermentering, opvarmning, dehydrering, udskilning og oplagring. 
Ak 6 
Rensningsanlæg i Almunecar 
Kloakering: ved hjælp af følgende rørledninger: 
Almunecar (800 mm i diameter) 
Velila (350 mm i diameter) 
Vandrensning: forbehandling, første bundfældning, biologisk rensning og anden 
bundfældning. 
Slamrensning: Udslrilning og pumpning af det biologiske slam, der er til rest efter 
den første bundfældning, udskilning og pumpning af blandet slam fra første 
bundfældning, anaerob fermentering, dehydrering ved hjælp af sibåndpresse, 
stabilisering med kalk og oplagring. 
Bortledning af det rensede vand: udstyr til transport af vandet tilbage til det 
vandførende lag. 
Rensningsanlæg i La Linea 
Kloakering: ved hjælp af følgende rørledninger: 
Playa de la Atunara (700 mm i diameter) 
Campamento (250 mm i diameter). 
Vandrensning: forbehandling, første bundfældning og desinficering (tilsætning 
af klor). 
Slamrensning: recirkulation af det første slam, koncentration ved hjælp af 
tyngdekraften, anaerob fermentering, dehydrering og oplagring. 
6. Mål 
Gennemførelse af arbejder og etablering af rensningsanlæg i Motril-Salobrena, 
Almunecar og La Linea. 
Spildevandet fra kommunen bliver mindre forurenet, således at det kan ledes ud 
i Middelhavet enten ved direkte udledning eller ved at lede vandet tilbage til de 
vandførende lag. 
De vigtigste data for anlæggene fremgår af nedenstående skema: 
95/11/61/013 
Nuværende 
indbyggertal 
Indbygger-
ækvivalens 
BOD5 
gennemsnit i 
alt - input 
(mg/l) Motril-
Salobrena 
95 000 
155 000 
279 Almunecar 
60 000 
108 000 
323 Linea de la 
Conception 
85 000 
105 000 
280 IALT 
240 000 
368 000 
ALi± 
B0D5 
gennemsnit i 
alt - output 
(mg/l) 
SS 
gennemsnit i 
alt - input 
(mg/l) 
SS 
gennemsnit i 
alt - output 
(mg/l) 
Behandlet 
vandmængde 
- gennemsnit 
pr. dag 
(m3/dag) 25 
227 
35 
34 000 25 
266 
30 
27 000 25 
280 
35 
26 250 
7. Tidsplan 
Kategori af Begyndelse Afslutning 
arbejder 
Vigtigste 1.5.95 31.12.97 
arbejder 
Ibrugtagnings- 1.1.98 
tidspunkt 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: 
investeringer med en levetid på 20 år 
drifts- og vedligeholdelsesudgifter 
renovations-, kloak- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af 
forbrugsafgifter) 
positive miljøvirkninger 
genanvendelse af det rensede spildevand. 
Projektets interne rente er på 17,8% ( Motril-Salobrena: 19,53%, Almunecar: 
12,71%, La Linea de la Conception: 29,52%) 
Auf 
De dermed fremkomne tal skal desuden ses i sammenhæng med projektets 
betydning for området økonomiske udvikling, udviklingen af turisme i 
landdistrikterne og forbedringen af lokalbefolkningens livskvalitet. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet har følgende positive miljøvirkninger: 
Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. 
Forbedring af miljøkvaliteten som følge af spildevandsrensningen. 
Større disponible vandressourcer og ingen diffus forurening. 
Reduceret forurening af de vandførende lag. 
Systematisk forbedring af de marine økosystemer, der er ødelagt af 
utilstrækkelig renset spildevand. 
De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes 
ud i nettet, finder anvendelse. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 19 812 349 
Støtteberettigede omkostninger (efter 7.4.95): 19 812 349 
Støttesats: 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 16 840 497 
De samlede omkostninger fordeler sig således: 
Rensningsanlæg i Motril-Salobrena: 7 175 816 
Rensningsanlæg i Almunecar: 8 618 002 
Rensningsanlæg i Conception: 4 018 531 
^V9 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/014 
1. Projektets titel 
Spildevandsbehandling i "Campo de las Dalias" i Almeria 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Direcciôn General de Calidad de las Aguas (MOPTMA) 
3.2. Adresse: P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2 Provins: Almeria 
Comunidad Autônoma: Andalucia. 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter etablering af de fornødne anlæg til spildevandsrensning i "Campo de las 
Dalias" i Almeria. 
Projektet omfatter følgende arbejder: 
a) Anlæg af rensningsanlæg i El Solanillo, der skal dække Roquetas de Mar-området, samt 
genanvendelse af det rensede spildevand ved at lede tilbage til de vandførende lag i "Campo 
de las Dalias" ved at lede det ned i jorden, efter at det har gennemgået en tredje rensning ved 
omvendt osmose. 
b) Foranstaltning, der svarer til den foregående, og som består i, at vandet fra det 
rensningsanlæg, der er ved at blive opført i El Ejido, underkastes en tredje rensning ved 
omvendt osmose. Vandet ledes derefter ned i jorden tilbage til de vandførende lag i "Campo 
de las Dalias", eller det genanvendes. 
Det planlægges at opføre endnu et anlæg til en tredje rensning ved omvendt osmose af vand 
fra det eksisterende rensningsanlæg, der tager sig af spildevandet fra Las Norias og Santa 
Maria del Aguila. 
Abo 
c) Opførelse af et rensningsanlæg i Balerma og en tredje rensning af det vand, der renses der, 
og afvandet fra det allerede opførte rensningsanlæg i Blanega. Ca. 3 000 m3/dag ledes tilbage 
til de vandførende lag. 
d) Opførelse af et rensningsanlæg i Adra kommune og udstyr til en tredje rensning. 
e) Opførelse af rensningsanlæg i mindre bebyggelser såsom San Agustin, Berja, Dalias, Félix, 
La Mojonera, Puebla de Vicar, Enix et Penarrodada. 
6. Mål 
Gennemførelse af arbejder og etablering af 15 rensningsanlæg, der skal behandle spildevand 
fra kloaksystemerne i Roquetas de Mar, El Ejido, Adra og andre små landsbyer i Campo de 
las Dalias. 
Spildevandet fra kommunerne (261 765 indb.) bliver mindre forurenet, således at 
det kan genanvendes eller ledes tilbage til de vandførende lag. 
De vigtigste data for anlæggene fremgår af nedenstående skema: 
95/11/61/014 
Nuværende 
indbyggertal 
Indbygger­
ækvivalens 
BOD5 
gennemsnit i alt -
input (mg/l) 
BOD5 
gennemsnit i alt -
output (mg/l) 
SS gennemsnit i 
alt - input (mg/l) 
SS gennemsnit i 
alt - output (mg/l) 
Behandlet vand­
mængde -
gennemsnit pr. 
dag (mVdag) Adra 
19 900 
23 400 
350 
25 
375 
35 
6 960 Berja 
7000 
9000 
350 
25 
375 
35 
2000 Castala 
100 
250 
350 
25 
375 
35 
60 Pefiarrodada 
250 
350 
350 
25 
375 
35 
100 
sf$± 
95/11/61/014 
Nuværende 
indbyggertal 
Indbygger­
ækvivalens 
BOD5 
gennemsnit i 
alt - input 
(mg/l) 
BOD5 
gennemsmt i 
alt - output 
(mg/l) 
SS gennemsnit 
i alt - input 
(mg/l) 
SS gennemsmt 
i alt - output 
(mg/l) 
Behandlet 
vandmængde -
gennemsmt pr. 
dag (mVdag) Rio Chico 
300 
350 
475 
25 
300 
35 
140 Dalfas 
3 930 
3 930 
475 
25 
300 
35 
880 El Ejido 
26 339 
26 339 
475 
25 
300 
35 
7 827 Sta Maria de 
Aguila 
14 203 
14 203 
475 
25 
300 
35 
4 632 
y/èl 
95/11/61/014 
Nuværende 
indbyggertal 
Indbygger-
ækvivalens 
BOD5 
gennemsmt i 
alt - input 
(mg/l) 
BOD5 
gennemsmt i 
alt - output 
(mg/l) 
SS gennemsmt 
i alt - input 
(mg/l) 
SS gennemsmt 
i alt - output 
(mg/l) 
Behandlet 
vandmængde -
gennemsmt pr. 
dag (mVdag) Balerma 
4 995 
8 154 
475 
25 
300 
35 
2 492 San Agustfn 
1960 
1960 
475 
25 
300 
35 
582 La Mojonera 
5600 
5600 
475 
25 
300 
35 
1680 Puebla de 
Vicar 
6 500 
6 500 
475 
25 
300 
35 
1940 
/f*>3 
95/11/61/014 
Nuværende 
indbyggertal 
Indbygger-
ækvivalens 
BOD5 
gennemsnit i 
alt - input 
(mg/l) 
BOD5 
gennemsmt i 
alt - output 
(mg/l) 
SS gennemsnit 
i alt - input 
(mg/l) 
SS gennemsmt 
i alt - output 
(mg/l) 
Behandlet 
vandmængde -
gennemsmt pr. 
dag (mVdag) Solanillo 
75 000 
106 686 
475 
25 
300 
35 
35 263 Felix 
600 . 
1 200 
475 
25 
300 
35 
340 Enix 
250 
600 
475 
25 
300 
35 
160 IALT 
166 927 
208 522 
• 
7. Tidsplan 
Kategori af 
arbejdet 
Projektering Begyndelse 
5.6.93 Afslutning 
7.2.95 
Areal­
erhvervelse 10.4.95 
Vigtigste 
arbejder 
Ibrugtagnings-
tidspunkt 31.8.95 31.12.98 
1.1.99 
Jty 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: 
investeringer med en levetid på 20 år 
drifts- og vedligeholdelsesudgifter 
renovations-, kloak- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) 
positive miljøvirkninger 
genanvendelse af det rensede spildevand. 
Projektets interne rente er på 8,12%. 
De dermed fremkomne tal skal desuden ses i sammenhæng med projektets 
betydning for området økonomiske udvikling, udviklingen af turisme i 
landdistrikterne og forbedringen af lokalbefolkningens livskvalitet. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet har følgende positive miljøvirkninger: 
Forbedring af miljøkvaliteten som følge af spildevandsrensningen. 
Større disponible vandressourcer og ingen diffus forurening. 
Reduceret forurening af de vandførende lag. 
Systematisk forbedring af de marine økosystemer, der er ødelagt af 
utilstrækkelig renset spildevand. 
Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. 
De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det 
ledes ud i nettet, fmder anvendelse. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 32 594 272 
Støtteberettigede omkostninger (efter 7.4.95): 32 594 272 
Støttesats: 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 27 705 131 
/i si 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/015 
1. Projektets titel 
Rensningsanlæg i Murcia-Øst 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direccion General de Planification 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Direcciôn General de Calidad de las Aguas 
3.2. Adresse: P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Murcia 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter etablering af de fornødne anlæg til spildevandsrensning i Murcia kommune. 
Arbejdet omfatter følgende: 
En linje til rensning af spildevand, der omfatter følgende: forbehandling, 
gennemstrømningsmåling, første bundfældning, biologisk rensning, anden bundfældning, 
recirkulation af det biologiske slam, desinficering af spildevandet med klor, ozon eller 
ultraviolet stråling samt tilsætning af reagenser under den første bundfældning. 
En linje til rensning af slam, der omfatter følgende: koncentration af det første udskilte og 
biologiske slam, anaerob fermentering, et regulatorbassin til det fermenterede slam, 
dehydrering, oplagring og fjernelse. 
En linje til rensning af gas, der omfatter følgende: opbevaring af fermenteringsgas i en 
gasbeholder med hydraulisk lukning, kompressorer, der øger gastrykket, inden gassen ledes 
til brænderen, kedler til opvarmning af vandet og en skorsten til afbrænding af overskydende 
gas. 
En linje til fjernelse af lugtgener og ventilering af lokalerne, som omfatter opsamling af den 
forurenede luft ved hjælp af indsugningsanlæg, transport af luften til desodoriseringssystemet, 
kemisk rensning og udledning til det ydre miljø. 
Fjernelsen af luftgener omfatter indløb, råvandspumpning, forbehandling, første 
bundfældning, koncentration af slam, oplagring af slam, lokale til dehydrering og 
opvarmning, pumpehus og slambeholder. 
6. Mal 
Gennemførelse af arbejder og etablering af rensningsanlæg, der skal behandle vand fra 
samleledningerne den østlige del af Murcia kommune. Spildevandet fra kommunen (875 000 
indb.) bliver mindre forurenet, således at det kan ledes ud i floden Segura. 
De vigtigste data om anlægget er følgende: 
95/11/61/015 IALT 
Nuværende indbyggertal 285 015 
Indbyggerækvivalens 875 000 
BOD5 gennemsmt i alt 350 
input (mg/l) 
BOD5 gennemsnit i alt 25 
output (mg/l) 
SS gennemsnit i alt 300 
input (mg/l) 
SS gennemsnit i alt 25 
output (mg/l) 
Behandlet vandmængde - gennemsnit 150 000 
pr. dag (m3/dag) 
7. Tidsplan 
Kategori af Begyndelse Afslutning 
arbejder 
Vigtigste 15.4.95 31.12.98 
arbejder . 
Ibrugtagnings- 1.1.1999 
tidspunkt 
A l> ?-
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: 
investeringer med en levetid på 20 år 
drifts- og vedligeholdelsesudgifter 
renovations-, kloak- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af 
forbrugsafgifter) 
miljøfordele 
genanvendelse af det rensede spildevand. 
Projektets interne rente er på 13,03%. 
De dermed fremkomne tal skal desuden ses i sammenhæng med projektets 
betydmng for området økonomiske udvikling, udviklingen af turisme i 
landdistrikterne og forbedringen af lokalbefolkningens livskvalitet. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet har følgende positive miljøvirkninger: 
Forbedring af miljøkvaliteten som følge af spildevandsrensningen. 
Større disponible vandressourcer og ingen diffus forurening. 
Reduceret forurening af de vandførende lag. 
Systematisk forbedring af de marine økosystemer, der er ødelagt af 
utilstrækkelig renset spildevand. 
Gennemførelse af direktiv 91/271 /EØF. 
De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det 
ledes ud i nettet, finder anvendelse. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 23 247 476 
Støtteberettigede omkostninger (efter 7.4.95): 23 247 476 
Støttesats: 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 19 760 354 
•H? 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 
95/11/61/017 
1. Projektets titel 
Rørledninger og udvidelse af rensningsanlægget ved Rincôn de Leon, Alicante. 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Direcciôn General de Calidad de las Aguas 
3.2. Adresse: P° de la Castellana 67 - 28071 Madrid 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2 Provins: Alicante 
Selvstyrende samfund: Valencia 
5. Beskrivelse 
Projektet tager sigte på etablering af de nødvendige installationer med henblik på 
behandling af spildevand fra Alicante. 
De planlagte arbejder omfatter bl.a. følgende: 
1. udskiftning af hovedrørledninger mellem San Vicente og Alicante, 
2. udskiftning af rørledning mellem erhvervscentret og den vestlige rørledning, 
3. arbejder ved pumpestationen San Gabriel, 
4. pumpning af spildevand fra pumpestationen San Gabriel til rensningsanlægget, 
5. pumpestation ved Barranco de las Ovejas, 
6. udvidelse og indretning af rensningsanlægget ved Rincôn de Leon. Nedrivning og 
genopbygning af anlæg til forbehandling, primær bundfældning, slamfortykning og 
A $3 
opløsning ved hjælp af anaerobe organismer. 
Rensningsanlægget skal omfatte: 
- spildevandsbehandling: forbehandling, primær bundfældning, biologisk 
behandling (aktivt slam) og desinfektion. Fjernelse af ildelugt sker ved hjælp af 
aktivt kul; 
- slambehandling: recirkulation af primært slam, fortykkelse ved bundfældning, 
opløsning ved hjælp af anerobe organismer, slamopvarmning og mekanisk 
dehydrering ved centrifugering; 
7. rørledning til transport af behandlet spildevand fra rensningsanlægget til 
pumpestationen San Gabriel og videre til udløbet i havet. 
8. 500 m lang undersøisk udløbsledning i havet. 
9. opførelse af reservoir til vandopsamling med en kapacitet på 4 hm3 om året. 
6. Mål 
Installationer i forbindelse med et rensningsanlæg, der tilføres spildevand fra 
kommunen Alicante. Herved skulle forureningen i kommunen, der har en 
befolkning på 373 000 indbyggere, kunne reduceres til et acceptabelt niveau med 
henblik på udledning i Segura eller i havet. 
RØRLEDNINGER OG UDVIDELSE AF RENSNINGSANLÆGGET VED 
RINCON DE LEON, ALICANTE. 
95/11/61/017 I ALT 
Befolkning 325 000 
(indbyggere) 
PE 373 000 
DB05 i alt - 453 
gennemsnit (ind) 
(mg/l) 
DB05 i alt - 30 
gennemsnit (ud) 
(mg/l) 
SS i alt - gennemsnit 422 
(ind) (mg/l) 
SS i alt - gennemsnit 39 
(ud) (mg/l) 
Gennemsnitlig daglig 75 000 
vandmængde 
(m3/jour) 
Jéo 
7. Tidsplan 
Starttidspunkt Sluttidspunkt 
Projektering 
Arealerhverve 
Ise 
Vigtigste 31.12.94 31.12.97 
arbejder 
1.1.98 
Ibrugtagnings 
tidspunkt 
9. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Der er udarbejdet en cost/benefit analyse på grundlag af følgende forudsætninger: 
- projektets levetid: 20 år 
- drifts- og vedligeholdelsesomkostninger 
- afledningsafgift, rensningsafgift og vandafgift (driftsudgifterne dækkes af 
brugerbetalinger) 
- de positive miljøvirkninger 
- genanvendelse af behandlet spildevand. 
Den interne forrentning er udregnet til 9,62%. 
Ud over tallene skal det bemærkes, at projektet vil kunne få betydning for områdets 
økonomiske udvikling, udviklingen af turismen i landdistrikterne og forbedringen af 
lokalbefolkningens levevilkår. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
Vurderingen af virkningen på miljøet er positiv: 
- forbedring af miljøkvaliteten ved rensning af spildevand, 
- bedre adgang til vandressourcer uden diffus forurening, 
- mindre grundvandsforurening, 
- systematisk forbedring af økosystemerne i havet, der forurenes af spildevand, som 
udledes uden tilfredsstillende kontrol, 
- gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. 
A6i 
Der gælder kommunale bestemmelser vedrørende forbehandling af industrielt 
spildevand inden udledning i nettet. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt : 16 886 085 ECU 
Støtteberettigede omkostninger (efter 7.4.95) 16 886 085 ECU 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 14 353 172 ECU 
AGI. 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/018 
1. Projektets titel 
Samleledninger i Asturias' centrale område 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Direcciôn General de Calidad de las Aguas 
3.2. Adresse: P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 
4. Stejl 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2 Provins: Asturias 
Comunidad Autônoma: Asturias 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter etablering af de fornødne anlæg til spildevandsrensning i 
kommunerne El Berrôn, Oviedo, Siero, Aller og Mierés, der ligger i Asturias' 
centrale område. 
Arbejdet omfatter følgende: 
A) OVERORDNET SAMLELEDNING/TILLØBSBASSIN VED FLODEN 
ALLER I CAUDAL-OMRÅDET, STRÆKNINGEN SOVILLA-OYANCO 
Den vigtigste strækning, der er 6 421 m, løber stort set parallelt med floden 
Aller og består af rør med en diameter på 300, 500 og 600 mm. Dertil skal 
sluttes 14 samleledninger, som tilsammen er 9 074 m. 
B) OVERORDNET SAMLELEDNING/TILLØBSBASSIN VED FLODEN 
NORENA, STRÆKNINGEN FRESNEDA-NORENA 
Den samlede længde er på 8 632 m rør med en diameter på 1 000, 800 og 600 
mm, og gennemstrømningshastigheden udgør dermed 0,6-3,0 m/s. Ledningens 
maksimums- og minimumsstigning er henholdsvis 0,4% og 0,2%. 
C) OVERORDNET SAMLELEDNING/TILLØBSBASSIN VED FLODEN 
NORA, STRÆKNINGEN LAS LLAMARGAS-EL BERRON 
A63 
Rørledning med en diameter på 1 000 og 800 mm og en længde på 4 240 m, 
der leder spildevandet fra byområderne El Berrôn i Villapérez til 
rensningsanlægget i Villapérez. Germemstrømningshastigheden udgør 0,6-
3,0 m/s. Ledningens maksimums- og minimumsstigning er henholdsvis 0,29% 
og 0,2%. 
6. Mål 
Etablering af de fornødne anlæg til tre samleledninger, der leder spildevandet fra 
kommunerne El Berrôn, Oviedo, Siero, Aller og Mierés til rensningsanlæggene i 
Villapérez og Baifia. Dermed kan forureningen i de nævnte kommuner (85 000 
indb.) reduceres. De grundlæggende data for samleledningerne er følgende: 
SAMLELEDNINGER I ASTURIAS» CENTRALE OMRÅDE 
95/11/61/01 
8 
Antal indb. 
Indbygger­
ækvivalent Samle-
ledning ved 
Nora 
16 297 
30 000 Samle-
ledning ved 
Norena 
18 075 
40 000 Samle-
ledning ved 
Aller 
13 170 
15 000 IALT 
47 542 
85 000 
7. Tidsplan 
Begyndelse Afslutning 
Projektering 20.7.94 25.1.95 
Arealerhvervelse 6.6.94 
Vigtigste arbejder 21.11.94 5.12.96 
Ibrugtagnings- 21.11.97 
tidspunkt 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende foradsætninger: 
- installationernes levetid: 20 år 
- drifts- og vedligeholdelsesudgifter 
- renovations-, kloak- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af 
forbrugsafgifter) 
Af C/ 
- miljøfordele 
- genanvendelse af det rensede spildevand. 
Projektets interne rente er på 23,26%. 
De dermed fremkomne tal skal desuden ses i sammenhæng med projektets 
betydning for udviklingen af turisme i landdistrikterne, forbedring af 
miljøkvaliteten, retableringen af akvakulturerhvervet og andre produktionserhverv, 
en bedre udnyttelse af vandløbene, en stigende ejendomsværdi i området, 
forbedring af lokalbefolkningens livskvalitet, miljøbevarelse og en bevidstgørelse 
af befolkningen. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet har følgende positive miljøvirkninger: 
- Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. 
- Forbedring af miljøkvaliteten som følge af spildevandsrensningen. 
- Mindre forurening og bedre vandkvalitet. 
- Systematisk forbedring af de marine økosystemer, der er ødelagt af 
utilstrækkelig renset spildevand. 
De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes 
ud i nettet, finder anvendelse. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 15 483 943 ECU 
Støtteberettigede omkostninger (efter 7.4.1995): 15 483 943 ECU 
Støttesats: 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 13 161 351 ECU 
De samlede omkostninger fordeler sig således: 
Samleledning ved Aller 5 938 160 ECU 
Samleledning ved Norena 5 760 120 ECU 
Samleledning ved Nora 3 785 663 ECU 
(strækningen Las Llamargas-El Berrôn) 
s/65 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/019 
1. Projektets titel 
Kloakering af venstre bred af Ria de Avilés 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Direcciôn General de Calidad de las Aguas 
3.2. Adresse: P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2 Provins: Asturias 
Comunidad Autônoma: Asturias 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter etablering af de fornødne anlæg til bortledning af spildevand fra 
venstre bred af Ria de Avilés. 
Systemet omfatter bortledning - via en stor samleledning og flere sekundære 
rørledninger - af alt spildevand fra riaens venstre bred, herunder spildevand fra en 
stor del af Castrillôn kommune, således at det ledes til havnebassinet og til den 
anden side af riaen. 
Den overordnede samleledning har en længde på 5 999 m. 
6. Mål 
Etablering af de fornødne anlæg til samleledninger, der leder spildevandet fra 
Avilés kommune til det kommende rensningsanlæg i Nieva. Dermed kan 
forureningen i de nævnte kommuner (140 000 indb.) reduceres. De 
grundlæggende data er følgende: 
/t6£ 
KLOAKERING AF VENSTRE BRED AF RI A DE AVILÉS 
95/11/61/019 IALT 
Antal indb. 140 620 
Indbygger- 169 589 
ækvivalent 
7. Tidsplan 
Begyndelse Afslutning 
Projektering 
Areal­
erhvervelse 
Vigtigste 1.10.95 31.12.97 
arbejder 
Ibrugtagnings- 1.1.98 
tidspunkt 
9. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Analysen af ornkostningerne og fordelene bygger på følgende forudsætninger: 
- installationernes levetid: 20 år 
- drifts- og vedligeholdelsesudgifter 
- renovations-, kloak- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af 
forbrugsafgifter) 
- miljøfordele 
- genanvendelse af det rensede spildevand. 
Projektets interne rente er på 44,24%. 
De dermed fremkomne tal skal desuden ses i sammenhæng med projektets 
betydning for udviklingen af turisme i landdistrikterne, forbedring af 
miljøkvaliteten, retableringen af akvakulturerhvervet og andre produktionserhverv, 
en bedre udnyttelse af vandløbene, en stigende ejendomsværdi i området, 
forbedring af lokalbefolkningens livskvalitet, miljøbevarelse og en bevidstgørelse 
af befolkningen. 
Vurdering af virkningen nå miljøet 
Projektet har følgende positive miljøvirkninger: 
46 -h 
- Forbedring af miljøkvaliteten som følge af spildevandsrensningen. 
- Mindre forurening og bedre vandkvalitet. 
- Systematisk forbedring af de marine økosystemer, der er ødelagt af 
utilstrækkelig renset spildevand. 
- Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 14 015 266 ECU 
Støtteberettigede omkostninger (efter 7.4.1995): 14 015 266 ECU 
Støttesats: 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 11912 976 ECU 
•76 Tt 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/020 
1. Projektets titel Rensningsanlæg i Huelva 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification (M.E.H.) 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Direcciôn General de Calidad de las Aguas 
3.2. Adresse: Paseo de la Castellana, 67, 28071 Madrid 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Comunidad Autônoma de Andalucia - provinsen Huelva 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter etablering af de fornødne anlæg til spildevandsrensning i 
Huelva. 
På rensningsanlægget foretages følgende behandlinger: 
Vandrensning: forbehandling, mekanisk-kemisk rensning, første 
bundfældning, anden bundfældning og desinficering (tilsætning af klor). 
Slamrensning: pumpning af slammet, luftningsbakke, recirkulation, 
koncentration ved hjælp af tyngdekraften, anaerob fermentering med 
energiindvinding samt fjernelse af lugtgener. 
6. Mål 
Gennemførelse af arbejder og etablering af et rensningsanlæg, der skal behandle 
vand fra kloaknettet i Huelva kommune (180 000 indbyggerækvivalenter), således 
at det kan ledes ud i Atlanterhavet. 
De vigtigste data om anlægget er følgende: 
Nuværende befolkning: 144 008 indb. 
Prognose: 180 000 indbyggerækvivalenter 
BOD5 gennemsnit i alt - input: 200 mg/l 
Jt1 
B0D5 gennemsnit i alt - output: 25 mg/l 
SS gennemsmt i alt - input: 277 mg/l 
SS gennemsnit i alt - output: 35 mg/l 
Behandlet vandmængde - gennemsnit: 58 500 m3/dag 
7. Tidsplan 
Begyndelse Afslutning 
Projektering 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder 1.9.1995 30.6.1998 
Ibrugtagningstidspunkt 1.7.1998 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Analysen bygger på følgende elementer: 
investeringernes levetid: 20 år 
drifts- og vedligeholdelsesudgifter 
renovations-, kloak- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af 
forbrugsafgifter) 
positive miljøvirkninger 
genanvendelse af det rensede spildevand. 
Projektets interne rente er på 11,31%. De dermed fremkomne tal skal desuden 
ses i sammenhæng med projektets betydning for områdets økonomiske udvikling 
og forbedringen af lokalbefolkningens livskvalitet 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet har følgende positive miljøvirkninger: 
Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. 
Forbedring af miljøkvaliteten som følge af spildevandsrensningen. 
Større dispomble vandressourcer og ingen diffus forurening. 
Reduceret forurening af de vandførende lag. 
Systematisk forbedring af de marine økosystemer, der er ødelagt af 
utilstrækkelig renset spildevand. 
De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes 
ud i nettet, finder anvendelse. 
•f*t> 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 22 794 059 
Støtteberettigede omkostninger (efter 7.4.1995): 22 794 059 
Støttesats: 85 % 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 19 374 950 
A '\± 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/021A 
1. Projektets titel 
Kloakering i Madrid - 1995. 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction Gral. de Planifiaciôn (MEH) 
2.2. Adresse: P. de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Ayuntamiento de Madrid 
3.2. Adresse: Barcelô, 6 - 28004 Madrid 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Madrid 
5. Beskrivelse 
Seks spildevandsrensningsprojekter til fjernelse af lugtgener - og dermed til forbedring 
af miljøet - ved Manzanares-floden. Der er tale om følgende projekter: 
I Teknisk tilpasning af systemet til indsamling af data til brug for 
spildevandsrensningsanlæggene i Madrid. Forbedringer og ændringer af det 
eksisterende system og installering af nyt udstyr i kommunens kontrolcenter og 
i hvert enkelt af de 7 rensningsanlæg samt installering af et lokalt Ethernet-
netværk. 
II Udvidelse af lugtbehandlingssystemet på Viveros de la Villa-rensningsanlægget. 
Anvendelse af filtreringssystem i områderne Desbaste, Tamizado de Fango og 
Nave og omstrukturering af de tre områder for at gøre det muligt at skabe en 
Alt-
tilfredsstillende arbejdsplads for personalet inden for disse, uden at der sker en 
fotringelse af bekæmpelsen af lugtgenerne. 
III Overdækning af primære sedimenteringstanke på Viveros de la Villa­
rensningsanlægget. 
Projektering og bygning af overdækninger, der er nødvendige for at isolere 
disse zoner og forhindre udslip af gasser; projektering og installering af udstyr 
til udsugning af luft fra overdækninger og behandling af denne luft. 
IV Bygning af et biologisk rensningsanlæg på China-rensningsanlægget omfattende 
følgende installationer: en cirkulær bundfældningstank med en diameter på 15 
m, slamtank og returslampumpe og erstatning af eksisterende slampumper med 
andre af bedre kvalitet; installering af nyt slamflotationsanlæg, af et system til 
trykluftindblæsning et system til slamcirkulering og det nødvendige elektriske 
udsyr; tilpasning af pumpekapacitet eller system til fermentering af slam samt 
øvrige nødvendige arbejder. 
V Anden fase af miljøforbedringerne på la China-rensningsanlægget omfattende 
arbejder, installationer og/eller udstyr til fuld eller delvis eliminering af 
lugtgener de steder, hvor der sker forbehandling af spildevand og anaerob 
fermentering af slam. 
VI Første fase af miljøforbedringerne på Butarque-rensningsanlægget omfattende 
overdækning af forbehandlingsafsnittene (risteværk og transportbånd og 
kompaktoranlæg). Ved hver enkelt af disse afsnit installeres der et system til 
udsugning af luft, der efterfølgende behandles. 
6. Mål 
Forbedring og tilpasning af system til indsamling af data med henblik på hurtigere at 
få adgang til mere præcis information fra rensningsanlæg. 
Begrænsning af lugtgenerne på og uden for rensningsanlæggene. 
Bedre forvaltning af slam. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Vigtigste arbejder 1.9.1995 31.12.1995 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
/l TB 
Den økonomiske analyse af projekterne er baseret på en 25-årig periode. Den interne 
rente ligger på mellem 8 og 21 %. 
Omkostningerne omfatter investering i bygge- og anlægsarbejder eller udstyr i 
forbindelse med de enkelte projekter samt udgifter til drift og vedligeholdelse. 
Der tages højde for fordele i forbindelse med miljø og offentlig vandforsyning. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Formålet med projekterne er at forbedre miljøet ved rensningsanlæggene i Madrid og 
at begrænse lugtgenerne. Ved hjælp af systemet til indsamling af information kan man 
begrænse den tid, hvor driften af rensningsanlæggene er indstillet og dermed også den 
mængde vand, der ledes urenset ud i floden. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
(1 ECU = 161,225) 
Omkostninger i alt 2 013 335 
Støtteberetttigede ornkostninger 2 013 335 
Støttesats 80% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 1 610 668 
Fordeling af støtten: 
1. Teknisk tilpasning af systemer til indsamling af 
information fra rensningsanlæggene 380 090 
2. Udbygning af anlæg til behandling af lugtgener -
Viveros de la Villa-rensningsanlægget 129 012 
3. Overdækning af primære sedimenteringstanke -
Viveros de la Villa-rensningsanlægget 198 480 
4. Bygning af biologisk rensningsanlæg -
la China-rensningsanlægget 277 873 
5. Anden fase, forbedring af miljøforhold -
la China-rensningsanlægget 277 873 
6. Første fase, forbedring af miljøforhold -
Butarque-rensningsanlægget 347 341 
I alt 1 610 668 
/OL, 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/61/021D 
'i 
1. Projektets titel 
Byaffald, Madrid - 1995 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: P. de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Ayuntamiento de Madrid 
3.2. Adresse: Barcelô 6 - 28004 Madrid 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Madrid 
5. Beskrivelse 
5 projekter, hvoraf 4 skal gennemføres i Valedemingomez-området, hvor Madrid 
kommune råder over et anlæg til behandling af fast byaffald med en kapacitet på 1 200 
t pr. dag. Dette anlæg omfatter både et genvindings- og komposteringsanlæg og et 
energiudvindingsanlæg. Det femte projekt vedrører et anlæg i Migas Calientes. 
I Ombygning og modificering af genvindings- og komposteringsanlægget i 
Valedemingômez til en kapacitet på 850 t pr. dag. 
Dette anlæg skal integreres i de eksisterende installationer, som ombygges og 
tilpasses den nye kapacitet; der skal endvidere foretages nødvendige 
miljømæssige tilpasninger: adskillelse af regnvand og perkolat, bygning af 
bassiner til opsamling af perkolat, miljømæssig integrering, ombygning af 
bygninger og generel forskønnelse af anlægget. 
II Forbedring af kompostfabrikationsfaciliteterne i Madrids anlæg til behandling 
af fast byaffald. 
Projektet for behandlingsanlægget i Valdemingômez omfatter udvidelse og 
automatisering af det eksisterende fermenteringsafsnit samt forbedringer af 
komposteringssystemet. 
Forbedringerne omfatter tilpasning af eksisterende installationer, udbygning af 
disse samt nyt udstyr. 
III System, der automatisk varetager kontrol med til- og bortkørsel af affald i 
forbindelse med Madrids anlæg til behandling af fast byaffald. 
Det system, der planlægges anvendt, har følgende funktioner: beregning og 
lagring af information vedrørende det affald, der tilføres anlægget med 
lastbiler, og det består af tilkørsels- og bortkørselskontroludstyr; systemet er 
udstyret med en central kontrolenhed og en anordning til identifikation af 
lastbilerne. 
IV Behandling med aktivt kul af røggasser fra Madrids energiudvindingsanlæg. 
Formålet med projektet er at integrere behandlingen af røggasser med aktivt kul 
i pulverform i røgbehandlingsafsnittet i Valdemingomez-forbrændingsanlægget. 
Man vil i første omgang søge at oplagre og blande de produkter, der tilføres 
forbrændingsprocessen - aktivt kul og tørkalk - og i anden omgang skal der så 
ske kontrolleret og stadig tilførsel af denne blanding i røggasledningerne. 
V Bygning af et 15 314m2 stort anlæg til behandling af vegetabilske 
affaldsprodukter omfattende: afsnit til modtagelse og oplagring, afsnit til 
behandling og afsnit til afsluttende behandling og blanding. 
Affaldsbehandlingskapaciteten er på 9 000 t vegetabilsk affald pr. år. 
6. Mål 
Tilpasning af genvindingsanlægget til nye, selektive affaldsindsamlingsprocesser 
og til en større produktion. 
Forbedring og optimering af systemet til vending og fermentering af kompost 
og af kompostens fysiske og biologiske kvalitet. 
Indsamling af information og edb-styret kontrol med lastbiler og af de mængder 
affald, der tilføres affaldsbehandlingsanlægget. 
Retablering af lossepladsområde. 
Alé 
Indsamling af vegetabilsk affald og udnyttelse heraf ved fremstillingen af 
kompost. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Vigtigste arbejder 7.4.1995 31.12.1996 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Den økonomiske analyse er baseret på en 15-årig periode for alle projekter. 
Den interne rente ligger på mellem 8 og 13% 
Omkostningerne omfatter investering og udgifter til drift og vedligeholdelse. 
Fordelene er: begrænsning af gener for beboerne i området, besparelser i forbindelse 
med forvaltning af affald, salg af biprodukter (kompost) og bedre miljø (begrænsning 
af lugtgener og transport). 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projekterne har til formål at eliminere en stor del af den forurening, der opstår i 
forbindelse med affaldsbehandling i form af luftforurening, forurening af jordbunden 
og af grundvandet, herunder gennem: 
Begrænsning af lugtgenerne i forbindelse med fermenteringsprocesserne. 
Begrænsning af udslippet af kviksølvdioxiner i røggasserne. 
Forhindring af, at vegetabilsk affald bortskaffes i det omgivende miljø 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
(1 ECU = 161,225 PTA) 
Omkostninger i alt H 227 167 
Støtteberetttigede omkostninger 11 227 167 
Støttesats 80% 
Støtte fra Samhørighedsfonden ...; 8 981 733 
/y* 
Fordeling af støtten: 
I Tilpasning af genvindings- og komposteringsanlægget 2 472 073 
II Forbedring af kompostfremstillingsfaciliteterne 4 573 980 
III Automatisk kontrol med til- og bortkørsel af affald 174 167 
IV Behandling med aktivt kul af røggasser 355 280 
V Anlæg til behandling af vegetabilsk affald 1 406 233 
I alt 8 981 733 
•m 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/021E 
1. Projektets titel 
Bymiljø 1995 - Madrid 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcciôn Gral. de Planification, MEH 
2.2. Adresse: Paseo de la Castellana, 162, 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Ayuntamiento de Madrid 
3.2. Adresse: Barcelô, 6 - 28004 Madrid 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Madrid 
5. Beskrivelse 
Der er tale om to projekter: 
I Bygning af et center for akustiske studier i Madrid. 
- Centeret kommer til at omfatte en central bygning, en testbane for køretøjer 
og et anlæg til måling af den støj, der frembringes af maskiner i almindelighed. 
- Den central bygning skal indeholde laboratorier til måling af støj fra 
køretøjer og maskiner, et laboratorium til vedligeholdelse og kalibrering af 
instrumenter, et lyddødt rum og edb-styret bibliotek til centralisering af 
information. 
- Hele bygningen forsynes med lydisolerende skillevægge i overensstemmelse 
med de eksisterende direktiver på området. 
n Retablering af miljøforringede områder og miljøforbedringer i Casa de Campo-
parkéh. 
Der gennemføres følgende foraristaltninger: 
- Bekæmpelse af forureningen i parken, herunder af kilder, springvand og 
vandløb. 
- Beplantning af nedslidte og eroderede områder i parken (omfattende 
dræningsarbejder, beplantning med buske og såning af græs). 
- Forbedring af beplantningen, herunder især af buskvækster og græsser. 
- Etablering af picnic-faciliteter, opsætning af fuglekasser m.m., plantning af 
frugttræer og anlægning af små, kunstige søer. 
- Genopbygning af faunaen (guldfisk, harer, egern og ænder) 
- Retablering af historiske og miljømæssige værdier og af servicefaciliteter. 
- Anlægning af botaniske stier og et udsigtspunkt. 
6. Mål 
I Center for akustiske studier 
- Overvågning af de støjniveauer, der frembringes af biler, støj fra alarmer og 
sirener, fra bygge- og anlægsarbejder og fra de maskiner, der anvendes i 
forbindelse hermed, for at man herigennem kan begrænse støjniveauet i byen. 
- Geometriske undersøgelser vedrørende akustisk afskærmning. 
- Undersøgelser og nedbringelse af støjen fra offentlige transportmidler med 
henblik på at nedbringe støjniveauet. 
II Retablering af miljøforringede områder og miljøforbedringer i Casa de Campo-
parken i Madrid 
- Forbedring af de fysiske, kemiske og biologiske forhold i forbindelse med 
kilder og vandløb. 
- Forebyggelse af erosion. 
- Styrkelse af den autoktone vegetation og bevaring af de planter og træer, der 
har den største økologiske værdi. 
- Fremme af oplysnings- og undervisningsaktiviteter i forbindelse med parken. 
- Bekæmpelse af forurening på et 13 400 m2 stort areal. 
- Beplantning på et 2 147 512 m2 stort areal. 
7. Tidsplan 
I Kategori af arbejder 
Vigtigste arbejder Begyndelse 
1.10.1995 Afslutning 
31.12.1996 
Afo 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Costbenefit-analysen for disse projekter har til formål at fastslå den økonomiske 
rentabilitet ud fra et samfundsmæssigt synspunkt, og man har valgt at basere den på 
en 25-årig periode. Omkostningerne omfatter den foretagne investering. Udgifterne til 
vedligeholdelse anslås at være 5% heraf. 
Fordelene i forbindelse med centeret for akustiske studier er følgende: 
Beskyttelse af befolkningen mod problemerne i forbindelse med støjforurening. 
I forhold til den nuværende situation vil der kunne opnås en forøgelse af 
kontrolkapaciteten på ca. 500%. Begrænsning af støjen (miljømæssig fordel). 
Med henblik på at vurdere de samfundsmæssige fordele ved miljøforbedringerne i Casa 
de Campo-parken har man baseret sig på rejse- og transportomkostninger. I henhold 
til denne metode afspejler omkostningerne med hensyn til tid og/eller penge, der er 
anvendt i forbindelse med et besøg et sted, en individuel værdiforøgelse af dette; 
summen af disse beløb for alle rejsende er udtryk for den værdi, samfundet tillægger 
det pågældende sted. 
Den interne rente for disse projekter er på henholdsvis 11,5 og 16,2%. 
9. Vurdering af virkningen på mujøet 
Den gruppe af projekter, som denne beslutning vedrører, vil få en positiv indvirkning 
på miljøet, fordi de planlagte foraristaltninger medvirker til at: 
bevare, beskytte og forbedre kvaliteten af bymiljøet; 
beskytte folkesundheden; 
sikre en hensigtsmæssig og rationel anvendelse af naturressourcerne; 
Projektet har ingen konsekvenser for miljøsårbare områder. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 4 130 652 ECU 
Støtteberettigede omkostninger (efter den ) 4 130 652 EGU 
Støttesats 80% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 3 304 522 ECU 
Fordeling af støtten: 
Center for akustiske studier 811 715 ECU 
Miljøforbedringer i Casa de Campo-parken 2 492 807 ECU 
lait 3 304522ECU 
Ao1 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 
95/11/61/022 D 
1. Projektets titel 
Byaffald fra Barcelona 1995 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansagningen 
2.1. Navn: Direccion General de Planification 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Ayuntamiento de Barcelona 
3.2. Adresse: Plaza de San Miquel, s/n - 3° planta - 08002 Barcelona 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Cataluna 
5. Beskrivelse 
Gruppe af syv projekter: 
Nr. 1 System til teknisk forvaltning af kildesortering af affald. 
Projektet omfatter opstilling af 1 500 containere til papir, glas og 
emballage, indførelse af skraldebiler med et system til automatisk 
vejning af containerne, indkøb af rullende materiel (fire lastbiler 
til emballage og fire til papir), stationært materiel, kontroludstyr 
samt software og hardware (4 enheder). 
Nr. 2 Gasrensning og røgfilter til forbrændingsanlægget i Besôs. 
Reducerede gasemissioner fra anlægget ved hjælp af 
berugtningsmetode i en etape samt opvarmning af gasserne. Det 
forudsætter, at der etableres ni installationer, at der integreres 
noget elektromekanisk udstyr, og at noget af det eksisterende 
udstyr ændres. 
Alt-
Nr. 3 Indsamlings-, sorterings- og videreekspeditionscenter for byaffald, 
der ikke indsamles ved dagrenovationen. 
Opførelse af otte installationer: Fire af type B med et areal på 2 
400 m2, som hver har kapacitet til at behandle 6 300 t affald om 
året, og fire af type A med et areal på 4 500 m2, som hver har 
kapacitet til at behandle 12 600 t affald om året. Dertil kommer 
anlæg, der er nødvendige for driften. 
Nr. 4 Tilpasning og udnyttelse af et center for genbrug af fast byaffald. 
Forarbejdning som følge af etablering af et nyt 
komposteringsanlæg, tilpasning af centerets to sorteringslinjer, 
etablering af en linje til komprimering af omfangsrigt affald; anlæg 
af en ny modtagestation for affald fra husholdningerne, som ikke 
er kompatibelt med fast byaffald; anlæg til vask af plastikaffald 
samt indkøb af to køretøjer til indsamling og presning af 
emballage. 
Nr. 5 Ændring på forbrændingsanlægget i Montcada. 
Projektet tager sigte på at komplettere de eksisterende 
installationer: 
a) to hjælpeforbrændingsovne (en i hver ovn og hver med en 
nominel maksimumseffekt på 2 500 000 kca/t) med 
køleventilatorer, med et kontrol- og styringssystem samt med 
fornødent hjælpeudstyr. 
b) etablering af et halvfugtningssystem til gasrensning med et 
vasketårn, en spredebom, et kølekredsløb og en regulator 
c) gasanalyseudstyr. 
Nr. 6 Sorterings-, genbrugs- og videreekspeditionscenter for fast 
byaffald. 
Anlæg, indretning og udnyttelse af tolv centre, heraf syv af type 
B med et areal på 2275 m2 i Barcelona, Cerdanyola, S.Feliu de 
Llobregat, Montcada, Sr. Just D, St Vincens dels H. og St Andreu 
de la B. De øvrige fem centre , der er af type C (4 500m2), 
opføres i Barcelona (3), Badalona (1) og Gava (1). 
Nr. 7 Sortering af emballageaffald ved hjælp af containere på offentlige 
steder. 
Opstilling af boblecontainere til emballageaffald fra 
husholdningerne diverse steder i Barcelonas byområder. Der 
regnes med 2 800 stk. 
A3 
Indkøb af fire lastbiler med en kapacitet på 20 m3 til at 
transportere emballageaffaldet til sorteringscentret. 
Mål 
Projekterne har forskellige mål: 
Nr. 1 - Indsamling af 24 000 t affald om året. 
Nr. 2 - Emissionen af luftforurenende stoffer skal bringes i 
overensstemmelse med EU-normerne. 
Nr. 3 - Sortering og indsamling af 75 600 t affald om året. 
Nr. 4 - Ombygning af centeret, så det får kapacitet til behandling af 80 
000 t affald om året. 
Nr. 5 - Reducerede gasemissioner og dermed mindre luftforurening i 
området. 
Nr. 6 - Behandling af 70 000 t affald om året. 
Nr. 7 - Indsamling af 35 000 t emballageaffald om året. 
Tidsplan 
Kategori af Begyndelse Afslutning 
arbejder 
Vigtigste 7.4.1995 30.12.1998 
arbejder 
——Ms—aas—aaaKssflHz^aaaaar IL , i i ulm i i -gas—asaaa—asaa i1 mil I 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Tidshorisonten for den økonomiske analyse er 20 år, undtagen for 
kildesorteringen, hvor perioden er 15 år. 
Den interne rente varierer mellem 8,9% og 28%. 
Omkostningerne omfatter de planlagte investeringer i forbindelse med 
gennemførelse af målsætninger samt drifts- og 
vedligeholdelsesomkostningerne. 
De forventede fordele er: mindre forurening, genbrug (salg af produkter), 
energi- og forbrugsvarebesparelser, forbedret livskvalitet, genopretning af 
områder, der har været anvendt til ulovlige lossepladser, samt 
jobskabelse. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
a) Projekterne er forebyggende foraristaltninger, der tager sigte på at 
undgå forurening. De medvirker til at forbedre behandling og genbrug 
af fast affald. 
A^\ 
b) Projekterne vedrørende gasrensning og røgfilter til 
forbrændingsanlægget i Besôs og ændringer på 
forbrændingsanlægget i Montcada skal overholde direktiverne 
80/779/EØF, 84/360/EØF, 85/203/EØF, 88/609/EØF og 
89/429/EØF. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU* 
Omkostninger i alt: 
Udgifter afholdt inden skæringsdatoen 
Støtteberettigede omkostninger (efter 7.4.1995): 
Støttesats: 80% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 24 202 200 ECU 
155 063 ECU 
24 047 137 ECU 
19 237 708 ECU 
Fordeling af støtten 
STØTTE 
1 System til forvaltning af kildesortering af affald. 347 340 
2 Gasrensning og røgfilter til forbrændingsanlægget i 8 221 554 
Besôs. 
3 Indsamlings-, sorterings- og videreekspeditionscentre 1 488 603 
for byaffald, der ikke indsamles ved dagrenovationen. 
4 Tilpasning og udnyttelse af et center for genbrug af 1 985 300 
fast byaffald. 
5 Ændringer på forbrændingsanlægget i Montcada. 2 624 900 
6 Sorterings-, genbrugs- og videreekspeditionscenter for 3 108 203 
fast byaffald. 
7 Sortering af emballageaffald (containere på offentlige 1 461 808 
steder). 
IALT 19 237 708 
Alb 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95.11.61.022E 
1. Projektets titel 
Byfornyelse i Barcelonas gamle bydel, Case Antic, (1995-1998) 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcciôn Gral. de Planification (MEH) 
2.2. Adresse: P. de la Castellana, 162 - 28071 - Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Ayuntamiento de Barcelona 
3.2. Adresse: Plaça de Sant Miquel, s/n, 3a Planta - 08002 - Barcelona 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Katalonien 
5. Beskrivelse 
Byfornyelsen i Case Antic indgår i et projekt til at skabe fornyet dynamik i den gamle 
del af Barcelona, til forbedring af miljøet og til genlogering af beboerne i nye eller 
istandsatte boliger. Projektet omfatter fire indbyrdes supplerende aktioner: 
Ekspropriering, rømning og nedrivning af i alt 124 ejendomme (omfattende 
et areal på 75 290 m2, 1 078 boliger og 218 forretningslokaler). 
Generel urbanisering omfattende fornyelse af infrastrukturer: omlægning af 
gasforsyning fra bygas til naturgas, omlægning af el-net til 220 V, tilslutning 
til by vandforsyning, nyt kloakeringsnet med tilslutning til rensningsanlæg, 
brolægning og belysning i park- og haveanlæg samt gadebelysning (areal: 28 
476 m2). 
A S6 
6. Mål 
Der er følgende mål med arbejderne: 
Forbedring af miljøet gennem byfornyelse og anlægning af grønne områder. 
Forbedring af forholdene for fodgængere og cyklister (cykelstier). 
Fjernelse af fysiske og visuelle barrierer takket være etableringen af "et 
vertikalt net" af grønne områder og fodgængerområder i bydelens hjerte. 
Begrænsning af det trafikale pres og parkeringspladser på gadeniveau. 
Fuldstændig fornyelse af brolægning, kloakeringsnet og infrastrukturer. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Arealerhvervelse og vigtigste arbejder 7.7.1995 31.12.1998 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Den økonomiske analyse er baseret på en 5-årig periode. 
Den interne rente er på 13,1% 
Omkostningerne omfatter investering i arealer og urbanisering. 
De målte fordele er miljøfordele. Evalueringen er sket i henhold til en metode baseret 
på den såkaldte herlighedsværdi. 
Ved at sammenholde prisen for sammenlignelige boliger i Case Antic og i Barcelonas 
yderområder vil man finde en prisforskel, der indikerer, hvor stor en værdi miljøet 
tillægges. Den fundne prisforskel multipliceres med det antal boliger, der er beliggende 
i det område, der er omfattet af arbejderne, og man kan således beregne gevinsten ved 
initiativet. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet medvirker til at forbedre bymiljøet. 
Åbningen af et stort område til spredning af befolkningen samt fodgængernes og 
cyklisternes "overtagelse" af området på tekostning af bilerne medfører, at 
Al*-
forureningen, støjen og det trafikale pres begrænses. Derudover opnås så også et bedre 
bymifjø med" pladser, parkanlæg, træer og bymøbler. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
(1 ECU = 161,225 PTA) 
Oinkostninger i alt 12 746 780 
Støtteberetttigede ornkostninger (efter den 7.4.1995) ., 12 746 780 
Støttesats 80% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 10 197 422 
AH 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 
95/11/61/023A 
1. Projektets titel 
Kloakering i Barcelonas byområder. 1995. 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Area metropolitana de Barcelona 
3.2. Adresse: Carrer 62 n° 16-18 Edificio A. Zona franca 08040 
Barcelona 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Cataluna 
5. Beskrivelse 
Nr. 1 Forbedringer af kloakkerne i calle del Rossello mellem plaza de 
Salvador Aliende og calle de Pablo Picasso. 
Kommune: Sant Boi de Llobregat 
De planlagte arbejder omfatter 168 m PVC-rørledning med en udvendig 
diameter på 800 mm samt 5 nedgangsbrønde af type A. 
Nr. 2 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen i calle 
del Rossello mellem cailes de Joaquin Auger og plaza de Salvador 
Aliende. 
Kommune: Sant Boi de Llobregat 
A W 
Arbejderne omfatter navnlig: 
En PVC-kloakledning med en diameter på 80 cm, levering og nedlægning 
af 292 m rørledning med en diameter på 300 mm, 21 afløb med vandlås 
(30 x 70 cm) samt 6 nedgangsbrønde af type A. 
Nr. 3 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen i calle 
de Joan Marti mellem calle de Antoni Gaudi og calle de Eusebi Guell. 
Kommune: Sant Boi de Llobregat 
Arbejderne omfatter: 
Levering og nedlægning af 30 m betonrørledning med en diameter på 60 
cm, 12 m PVC-rørledning med en diameter på 80 cm, 5 nedgangsbrønde 
af type A samt 12 afløb med vandlås (30 x 70 cm). 
Nr. 4 Samlelednmg i calle de Maria Girona mellem plaza del Ayuntamiento og 
floden Llobregat. 
Kommune: Sant Boi de Llobregat 
Projektet består af to adskilte dele: 
1) En rørledning, der indgår i det kommunale kloaknet, og som skaf 
erstatte den nuværende, meget beskadigede samleledning. 
2) En ny samleledning til bortledning af spildevand fra et område i 
kommunen, hvor en sådan ikke findes. Nedlægning af 200 m PVC-
rørledning med en diameter på 60 cm. 
Nr. 5 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen i gaderne 
omkring plaza de Cataluna. 
Kommune: Sant Boi de Llobregat 
Projektet tager sigte på på en snild og effektiv måde at tilslutte spildevand 
og regnvand, således at det indgår i det kommunale kloaknet, som leder 
det bort til rensningsanlægget i Viladecans. Arbejderne omfatter gaderne 
omkring plaza de Cataluna. 
Én samleledning (regnvand og spildevand) for kloakkerne i det område, 
projekter vedrører. Anlæg af 1748 m samleledning med diametre på 300, 
600, 800 og 1 000 mm. Anlæg af 18 nedgangsbrønde (3 af type A og 15 
af type B). 
Nr. 6 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen på 
Ronda de Sant Ramon mellem calle de Eusebi Gûell og calle de 
Girona. 
Kommune: Sant Boi de Llobregat 
J9o 
Anlæg og etablering af 925 m betonrørledning med en diameter på 30, 40 
og 60 cm, 8 nedgangsbrønde af type A, 33 afløb med vandlås (30 x 70 
cm) af type A samt 8 afløb af type B. 
Nr. 7 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen i calle 
de Nord. 
Kommune: Sant Boi de Llobregat 
Én samleledning (regnvand og spildevand) for kloakkerne i det område, 
projektet vedrører. Anlæg af 320 m kloak med en diameter på 600 mm, 
nedlægning af 194 m betonrørledning med en diameter på 300 cm, 30 
afløb med vandlås (30 x 70 cm), 7 nedgangsbrønde af type A samt 2 af 
type B. 
Nr. 8 Kloaknet og forbedringer i C/ Canarias. 
Kommune: Santa Coloma de Gramanet. 
Hovedkloakken består af 147 m betonrørledning med en diameter på 80 
cm, 80 m sideledninger og afløb (i beton) med en diameter på 30 cm. 
Nedgangsbrøndene er 80 x 80 cm. Anlæg af 4 afløb på 70 x 30 cm til 
opsamling af regnvand. 
Nr. 9 Kloaknet og forbedringer i Avda. Primavera. 
Kommune: Santa Coloma de Gramanet. 
Eftersyn af hovedkloakkens tilstand; anlæg af 6 nedgangsbrønde (80 x 80 
cm) samt 5 afløb med vandlås af massive mursten. 
Nedlægning af 119 m rørledning af vibreret beton med en diameter på 30 
cm med henblik på tilslutning til hovednettet. 
Nr. 10 Kloaknet og forbedringer i calle Galceran Marquet og calle 
Letamendi. 
Kommune: Santa Coloma de Gramanet. 
63 m forlængelse af den eksisterende kloak ved en betonrørledning med 
en diameter på 60 cm, nedlægning af 14 rørledninger med henblik på 
tilslutning til nettet med rør med en diameter på 30 cm og en samlet 
længde på 63 m. 
Nr. 11 Kloaknet og forbedringer i calle Dante y Ausias March. 
Kommune: Santa Coloma de Gramanet. 
60 m forlængelse i calle Dante af den eksisterende kloak i calle Roger de 
Flor. Den indvendige diameter bliver på 60 cm (betonrør). Den nye kloak 
A<H 
i calle Ausias March er lavet af PVC med en diameter på 50 cm og en 
længde på 105 m. 
Tilslutningerne til stikledningerne og afløbene (70 x 30 cm) består af rør 
af armeret beton med en diameter på 30 cm. 
Nr. 12 Kloaknet og forbedringer i 1995-kvartererne (C/ Mila og 
Fontanals). 
Kommune: Santa Coloma de Gramanet. 
Projekter indgår i en gruppe af aktioner, der kaldes "Forbedringer i 
bykvarterer -95", og som omfatter diverse arbejder i kommunens gader, 
således at de udstyres med basiskloakering. 
Tilslutning af afløb og rørledninger, således at de kan tilsluttes det 
overordnede net. 6 m betonsamleledning (30 cm), der forbinder 
hovednettet med 4 afløb med vandlås Nedlægning af i alt 102 m nye 
rørledninger. 
Nr. 13 Kloaknet og forbedringer i C/ Alella, San José og San SUvestre. 
Kommune: Santa Coloma de Gramanet. 
Projektet omfatter tilpasning af de eksisterende afløb, hvilket indebærer 
nedlægning af rørledninger med henblik på tilslutning til det overordnede 
net med 8 m rør i præfabrikeret beton med en diameter på 30 cm. 
Nedlægning af 269 m rørledning (rørene er 30 x 20 cm). 
Der anlægges to afløb af massive mursten til opsamling af regnvand samt 
samleledninger med vandlås. 
Nf. 14 Kloaknet og forbedringer i C/ Beethoven og Camprodon. 
Kommune: Santa Coloma de Gramanet. 
Udvidelsen af vejbanen forudsætter en tilpasning og udvidelse af det 
eksisterende net af afløb (10 afløb - 70 x 31 cm) samt rør til tilslutning 
til det overordnede net (31 m rør med en diameter på 30 cm). Der skal 
endvidere nedlægges 34,4 m ledning af riflet PVC-rør med en diameter 
på 800 mm. 
Nr. 15 Kloaknet og forbedringer i C/ Aguileras. 
Kommune: Santa Coloma de Gramanet. 
Udvidelsen af vejbanen forudsætter en tilpasning og udvidelse af det 
eksisterende net af afløb (70 x 30 cm) samt rør til tilslutning til det 
overordnede net (28 m rør med en diameter på 30 cm). 
Nr. 16 Kloaknet og forbedringer i Barrios i 1995. 
AciL_ 
Kommune: Santa Coloma de Gramanet. 
Arbejdet tager sigte på at give kloakledningerne en større diameter i to 
vigtige byfærdselsårer, Av. Anselmo de Rius og Avenida Cataluna, som 
får en diameter på henholdsvis 150 cm og 110 cm. Nedlægning af 550 m 
rørledning til samleledningen med en større diameter samt 456 m 
rørledning til den anden, dvs. i alt 1 006 m nye rørledninger. 
Nr. 17 Kanalisering af Torrente del Fondo 
Kommune: Viladecans 
Projektet omfatter kanalisering af Torrente del Fondo over 650 m. 
Kanaliseringen omfatter anlæg af en buet rende i profilstål, der løber ud 
i en kanal af armeret beton, som fører vandet hen til floden. Arbejdet er 
selvstændigt i forhold til kloakeringsarbejderne i kvarteret, hvorfra renden 
kun vil modtage overløbsvand. 
Der er tale om 500 m samleledning med en diameter på 600 mm, som vil 
løse problemet med opsamling af regnvand-i de områder, der er mest 
udsat for oversvømmelser. 
Nr. 18 Kanalisering af Torrente de la Font i Badalona. 
Kommune: Badalona. 
Projekter indebærer, at den nuværende åbne del af Torrente de la Font 
rørlægges, hvilket allerede er tilfældet med den overdækkede del. Derfor 
skal forløbet af det kommunale kloaknet omlægges, idet det nu løber i 
vandløbet. 
Den del, der skal rørlægges er 1 048 m lang, og renden bliver 6 m bred 
og 1,5 m høj. Der etableres 40 nedgangsbrønde. 
Nr. 19 Samleledning på C-245 mellem Av. Bertran y Giiell og Riera Parets 
de Gava. 
Kommune: Gava. 
Samleledningen består af PVC-rør med en diameter på 1,25 m. Nedlægning af 
670 m rørledninger, der kræver omfattende udgravning, påfyldning samt fjernelse, 
erstatning og udvidelse af asfaltbelægningerne. Projektet omfatter endvidere anlæg af 8 
nedgangsbrønde. 
Nr. 20 Anlæg af et afløb for tilbageløbssikringen ved Castelldefels 
Nord. 
Kommune: Castelldefels 
Ændring og anlæg af et afløb for tilbageløbssikringen ved Castelldefels 
Nord fra samleledningen. Strækningen skal senere fungere som 
JV3 
afledningsrende for den kommende pumpestation. Endvidere skal den gå 
fra pumpestationen til havet (strækning I - V). Strækning I omfatter 16 m 
rørledning, der forbinder pumpestationen med motorvejen. Strækning II 
omfatter en kasseformet underførsel under motorvejen, som består af 10 
kasser, der er præfabrikeret på stedet på hver 3 m. Strækning III har en 
længde på 464 m. Strækning IV har en længde på 117 m og strækker sig 
ud til stranden ved Castelldefels. Strækning V udgør den sidste del af 
samleledningen og har en længde på 30 m. 
Nr. 21 Kanalisering af Torrente Vallmajor i Badalona. 
Kommune: Badalona. 
Omlægning af vandløbet Torrent de Vallmayor til calle Velazquez ved 
hjælp af 400 m samleledning med et tværsnit på 1,5 x 1,5 m2. 
Samleledningen i calle Velazquez erstattes med 300 m rørledning med en 
diameter på 100 cm. Samleledningen i N-II erstattes med 250 m 
rørledning med en diameter på 120 cm. 
Nr. 22 Reparation af de lokale samleledninger 
Kommune: L'Hospitalet de Llobregat 
Ændring og forbedring af samleledninger forskellige steder i byen. 
Følgende samleledninger kræver en øjeblikkelig indsats: 
samleledningen i Riera del Frares, de la Ruera de la Creu, i C/ Marti 
Codolar, de la Cl Barcelona, de la C/ Casanovas, de la C/ Castelao, de 
la C/ Modern, de la C/ Natzaret, de la C/ Renclusa, de la Av. 
Masnou, de la C/ Pukos, de la C/ Vallparda, de la C/ Sant Josep og de 
la C/ Farnes. Arbejderne omfatter opgravning og påfyldning af 36 700 
m3 jord, anlæg af 5 790 m rørledning med forskellige diametre, 204 
afløb med vandlås (30 x 70 cm), en dobbelt samleledning på 2 x 2 m af 
armeret beton samt 108 nedgangsbrønde med en diameter på 80 cm 
eller derover. 
Nr. 23 Kloakering og genetablering af vejbelægning i pasaje del Mercat, 
C/ Barcelona, Av. Pompeu Fabra og cailes Tossa, Lloret, 
Tarragona og Empuries 
Kommune: El Prat de Llobregat 
Projektet tager sigte på at forbedre bortledningen af regnvand i fire 
områder i kommunen: pasaje del Mercat, C/ Barcelona, Av. Pompeu 
Fabra og cailes Tossa, Lloret, Tarragona og Empûries 
Udskiftning af den eksisterende samleledning i Pasaje del Mercat, idet 
det vanskeligt lader sig gøre at lave en parallel linjeføring. Nedlægning 
af en ny samleledning med en diameter på 630 mm i C/ Barcelona. 
9<y 
Flytning af samleledningen i Av. Pompeu Fabra fra under fortovet til 
midt under vejbanen. 
6. Mål 
- Forbedre byens kloaknet for at undgå oversvømmelser, 
- Nedlægning af i alt 17 829,4 m rørledninger. 
7. Tidsplan 
Kategori af Begyndelse Afslutning 
arbejder 
SSS3S8SSBSSSSXSSSSSS3 ——-— • ' ————— ssssssssssssass^sssssssssss^sssss 
Vigtigste 7.4.1995 31.12.1996 
arbejder 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Tidshorisonten for den økonomiske analyse er generelt 20 år. 
Projekternes interne rente varierer mellem 8% og 14,4% og endda op 27,4%. 
Omkostningerne omfatter de planlagte investeringer. 
Fordelene er beregnet ud fra en så bred en analyse af målsætningerne som muligt på 
grundlag af projekternes indhold. For hvert projekt er der foretaget en vurdering af 
de kvantificerbare immaterielle værdier og en kvalitativ beskrivelse af de ikke-
kvantificerbare fordele. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Kloakeringsarbejderne er tilsammen med til at gennemføre direktiv 91/271/EØF om 
rensning af byspildevand som følge af bedre Woakinfrastrukturer i flere kommuner 
samt beskyttelse af miljøet mod spildevandets negative vkkninger. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
(1 ECU = 161,225) 
Omkostninger i alt: 15 828 699 
Udgifter afholdt inden skæringsdatoen 14 886 
Støtteberettigede omkostninger (efter 7.4.95): 15 813 813 
Støttesats: 80% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 12 651 050 
À<i*> 
Fordeling af støtten: 
PROJEKT I STØTTE- I 
' BELØB 
Nr. 1 Forbedringer af kloakkerne i calle del Rossello mellem plaza de 27 812 
Salvador Aliende og calle de Pablo Picasso. 
Nr. 2 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen i 24 314 
calle del Rossello mellem calles de Joaquin Auger og plaza de 
Salvador Allende. 
Nr. 3 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen i 18 359 
calle de Joan Marti mellem calle de Antoni Gaudi og calle de Eusebi 
Gûell. 
Nr. 4 Samleledning i calle de Maria Girona mellem plaza del 466 096 
Ayuntamiento og floden Llobregat. 
^ 
Nr. 5 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen i 168 659 
gaderne omkring plaza de Cataluna. 
Nr. 6 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen på 73 388 
Ronda de Sant Ramon mellem calle de Eusebi Giiell og calle de 
Girona. 
Nr. 7 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen i 58 398 
calle de Nord. 
Nr. 8 Kloaknet og forbedringer i C/ Canarias. 48 514 
Nr. 9 Kloaknet og forbedringer i Avda. Primavera. 139 869 
Nr. 10 Kloaknet og forbedringer i calle Galceran Marquet og calle 85 218 
Letamendi. 
Nr. 11 Kloaknet og forbedringer i calle Dante y Ausias March. 87 307 
Nr. 12 Kloaknet og forbedringer i 1995-kvartererne (C/ Mila og 54 101 
Fontanals). 
Nr. 13 Kloaknet og forbedringer i C/ Alella, San José og San 92 829 
Silvestre. 
Nr. 14 Kloaknet og forbedringer i C/ Beethoven og Camprodon. 66 243 
Nr. 15 Kloaknet og forbedringer i C/ Aguileras. 32 590 
Nr. 16 Kloaknet og forbedringer i Barrios i 1995. 500 543 
Nr. 17 Kanalisering af Torrente del Fondo 331 214 
Nr. 18 Kanalisering af Torrente de la Font i Badalona. 1 960 589 
Act6 
Nr. 19 Samleledning på C-245 mellem Av. Bertran y Gùell og Riera 318 879 
Parets de Gavå. 
Nr. 20 Anlæg af et afløb for tilbageløbssikringen ved Castelldefels 2 159 139 
Nord. 
Nr. 21 Kanalisering af Torrente de Vallmajor i Badalona. 2 046 169 
Nr. 22 Reparation af de lokale samleledninger 3 438 673 
Nr. 23 Kloakering og genetablering af vejbelægning i pasaje del 452 147 
Mercat, Cl Barcelona, Av. Pompeu Fabra og calles Tossa, Lloret, 
Tarragona y Empûries 
I ALT 12 651 050 
Ac)^ 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 
95/11/61/023-E 
1. Projektets titel Bymiljø - 1995. Barcelonas byområder. 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcciôn General de Planification (M.E.H.) 
2.2. Adresse: F de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Area Metropolitana de Barcelona 
3.2. Adresse: Carrer 62 n° 16-18, Edificio A. Zona franca - 08040 BARCELONA 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Cataluna 
5. Beskrivelse 
Der er tale om følgende fire projekter: 
1. Ture Caritg-parken (fase II et III) 
Ayuntamiento de Badalona 
Projektet omfatter anlæg af en bypark i et ødelagt område og 
gennemføres i tre faser: 
Første fase er færdig, og den indgår ikke i støtteansøgningen. 
Anden fase omfatter stedets højestliggende arealer. De ligger, 
hvor Avenida Caritg og Calla Pere Martell krydser hinanden, og 
er bevokset med træer. De er stærkt ødelagte, miljø skal 
genoprettes, bl.a. ved skovrejsning (6 000 nye planter). 
Ie! I 
Det tredje delområde ligger på et højereliggende areal i den 
nordøstlige del og har et mere bymæssigt præg. Det består af en 
række terrasser. 
2. Regulering af Riera Majors løb og bredder 
Ayuntamiento de Cerdanyola del Valles 
Projekter omfatter jordarbejder, beplantninger, et mindre 
kanaliseringsarbejde samt arbejder i byparken (haveanlæg, blød 
stibelægning, belysning, bænke). Diverse arter af træer og buske 
plantes på et areal på en snes hektarer. I udkanten gøres 
adgangsforholdene vanskelige over en strækning på 30 m, der skal 
beskytte den biologiske proces for de bund- og vandplanter, der bliver 
plantet. 
3. Genopretning af området langs floden Llobregat i kommunen 
Cornelia de Llobregat 
Ayuntamiento de Cornelia de Llobregat 
Projektet omfatter et areal langs Llobregat på en 2 000 m lang 
strækning med et areal på ca. 16 ha. 
Projektet tager sigte på: 
at fremme anvendelsen af miljøet og bremse ødelæggelsen af 
naturen og landskabet 
at lette adgangen til området og dets integrering i det 
omkringliggende bymiljø, således at de genoprettede rekreative 
områder på harmonisk vis kompletterer de andre området i 
byen. 
4. Indretning og integrering af et område, der ligger mellem Cornelia de 
Llobregats øvre og nedre del 
Ayuntamiento de Cornelia de Llobregat 
Projektet omfatter et areal på i alt 117 799 m2, har betydning for over 
34 ha. Som led en særlig arealanvendelsesplan indebærer projektet 
omlægning af et stærkt ødelagt område i kommunen til et stort grønt 
område med et offentligt anlæg, der forbinder to meget vigtige 
kvarterer, der hidtil har været adskilt. 
Arealet er opdelt i fire områder ud fra de forbedringer, der skal 
foretages: 
område 1 (40 788 m2): konsolidering, mdretning og udvidelse af 
kvarteret omkring Torre de La Miranda 
1L/C) 
område 2 (4 224 m2): underførsel under jernbanen og ny direkte 
adgang fra San Ildefonso til banegården og til Can Mercander-
parken 
område 3 (38 787 m2): mdretning af området mellem 
forlængelsen af Avenida Salvador Allende, ring II og 
fodboldstadionet 
område 4 (34 000 m2): arbejdet i dette område omfatter de 
aflange arealer langs jernbanen og bag Can Mercader-parken. 
Mål 
genopretning af naturområder: miljøforbedringer, fjernelse af farlige og 
uæstetiske elementer og minimering af visse infrastrukturers negative 
virkninger 
sanering af et areal på i alt 549 699 m2. 
Tidsplan 
Begyndelse Afslutning 
Vigtigste arbejder 15.1.1995 31.12.. 1999 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Ved beregningen af on^ostningerne og fordelene er de særlige mål for hvert 
projekt blevet analyseret. 
Omkostningsberegningen sker på grundlag af oplysningerne i 
projektbeskrivelserne + drifts- og vedligeholdelsesomkostningerne. 
Ved beregningen af fordelene er de mål blevet anvendt, som det har været 
muligt at skønne over under hensyntagen til projektdetaljerne. I hvert enkelt 
tilfælde er der blevet opstillet en oversigt over de skønnede immaterielle 
fordele samt en kvalitativ beskrivelse af de øvrige. 
Fordelenes varighed varierer fra projekt til projekt. 
Den interne rente svinger mellem 9,7% et 50%. 
9-. Vurdering af virkningen på miljøet 
i OD 
a) Genopretning af naturområder har en positiv miljøvirkning. Gruppen af 
projekter lever perfekt op til målsætningerne om forbedring af 
bymiljøet, der er fastlagt i grønbogen om bymiljø, eftersom de tager 
sigte på at skabe byer, beboerne kan lide at leve i, og at formindske 
forureningen fra byerne. 
b) I forbindelse med gennemføreisen af projekterne vedrørende rensning, 
regulering og genopretning af floden Llobregat og genopretning af 
Riera Majors løb og bredder i kommunen Cornelia de Llobregat har 
myndighederne forpligtet sig til at det pågældende areal bliver offentligt 
tilgængeligt. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 13 896 365 
Omkostninger i alt: 13 896 365 
Støttesats: 80 % 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 11 117 091 
Fordeling af støtten: 
Turô Caritg-parken (fase II et III) 4 581 975 ECU 
Regulering af Riera Majors løb og bredder 2 612 075 ECU 
Området langs floden Llobregat " 492 844 ECU 
Forbindelse mellem den øvre og den nedre del af CorneHå430 197 ECU 
IALT 11 117 091 ECU 
'l od_ 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 
95/11/61/025-2 
1. Projektets titel 
Behandling af fast byaffald i 1995 - genanvendelse af affald i Bilbao. 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Ayuntamiento de Bilbao 
3.2. Adresse: Plaza Ernesto Erkoreka, s/n Bilbao 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Pais Vasco 
5. Beskrivelse 
Lossepladsen i Artigas (Bilbao) tager imod affald fra 700 000 mennesker. Den nuværende plan for 
genanvendelse af affald tager især sigte på at genindvinde og genbruge det indkommende materiale. 
I praksis er der planer om at genbruge plastik, jern, papir og pap. Det skal foregå der, hvor det 
nuværende behandlingsanlæg på lossepladsen i Artigas ligger. Det nye genanvendelsesanlæg kommer 
til at ligge ved siden af det eksisterende og udformes som et by-pass på den linje, der for øjeblikket 
fører til lossepladsen. Når affaldet således er ledt til det nye anlæg, indsamles magnetisk materiale 
ved hjælp af en elektromagnet. Derefter sorteres de øvrige materialer på bånd, efter at de er blevet 
adskilt i en tromlesigte. Det genindvundne materiale ledes på bånd til en tragt, der føder en presse, 
som automatisk komprimerer materialet, der derefter er klart til forsendelse. 
6. Mål 
At gøre det muligt hvert år at genindvinde 210 000 t plastik, jern, papir og 
pap med henblik på senere genanvendelse. 
At gøre det muligt at genanvende materiale, der ikke er blevet indsamlet 
ved den første sortering, og dermed forlænge lossepladsens 
funktionsperiode. 
7. Tidsplan 
arbejder 
Vigtigste 
arbejder Afslutning 
1/10/1995 31/05/1996 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Analysen af omkostningerne og fordelene ved projektet tager sigte på at bestemme dets økonomiske 
rentabilitet ud fra en samfundsmæssig synsvinkel. Beregningen er foretaget ud fra en periode på 15 
år. 
Ornkostningerne omfatter forskellige investeringer (bygge- og anlægsarbejder, udstyr osv.). 
Fordelene er bl.a. mindre forurening som følge af en hensigtsmæssig affaldsbehandling, inddragelse 
af arealer til andet formål, færre udgifter til affaldsbehandling som følge af genanvendelse samt 
råstof- og energibesparelser. Projektets interne rente er på 16,92%. 
Projekter medfører desuden nogle samfundsmæssige gevinster, der ikke kan kvantificeres. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
a) Projektet får positive rniljøvirkninger, eftersom de planlagte foraristaltninger 
forudsætter foraristaltninger til forbedring og beskyttelse af miljøet (ingen udledning 
samt forebyggelse af risiko for forurening af vand og jord) og foranstaltninger, der 
tager sigte på en rationel udnyttelse af de naturlige ressourcer som følge af 
affaldssortering og genbrug. 
b.) Hvis der er tale om giftigt og farligt affald, skal de projektansvarlige myndigheder 
snarest muligt overføre dette til behandling i et relevant anlæg. 
?o3 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt : 1 169 888 ECU 
Støtteberettigede omkostninger (efter 7/4/1995): 1 169 888 ECU 
Støttesats: 80 % 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 935 910 ECU 
l^ 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/027 
1. Projektets titel 
Drikkevandsforsyning 
2. Myndighed, for er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Direcciôn General de Obras Hidraûlicas (MOPTMA) 
3.2. Adresse: P° de la Castellana, 67 - 28071 MADRID 
4. Sier] 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Andalucia, Aragon, Castilla-La Mancha og Murcia 
5. Beskrivelse 
Der er tale om 13 projekter, der skal sikre vandforsyningerne for befolkningen i flere 
område med alvorlige og permanente tørkeproblemer i provinserne Guadalajara, Huelva, 
Murcia, Malaga, Cuenca og Teruel. 
I det følgende beskrives hovedpunkterne i de enkelte projekter: 
1. Vandforsyning i Pezuela de Santorcaz el Pozo de Guadalajara y Pioz 
Den planlagte strækning vil kunne dække de mest påtrængende behov for 
drikkevandsforsyning i Pezuela de las Torres. Der er tale om 6 496 m ledning, der vil 
øge forsyningen med 7 l/s. Desuden installeres der luftaftræk og vandaf skillere med 
tilhørende ventiler. Strækningen ender i reservoiret for det pågældende byområde. 
2. Vandforsyning i Zalamea la Real y Riotinto 
Forbindelse mellem Chanza-Piedras-systemet, der forsyner den sydlige del af provinsen 
Huelva, med forsyningssystemet i Huelvas mineområder med henblik på at løse 
problemerne med vandmangel, som skyldes tørken. 
Den vigtigste del består i at nedlægge en rørledning og etablere pumpestationer fra 
Valverde del Camino til rensningsanlægget i Riotinto: 
- vandledning med en diameter på 300 mm 8 000 m 
- luftaftræk 13 
- ventiler 7 
?o5 
3. Vandforsyning i Huelvas mineområde - Pumpestation 
Større kapacitet til at pumpe fra Chanza-Piedras-systemet ved at erstatte de nuværende 
pumper i pumpestationerne i Trigueros og Beas. 
Etablering af en ny pumpestation i Valverde del Camino, der kan lede vandet til Zalamea 
la Real y Riotinto. 
- Pumpestation i Trigueros: pumper 3 
germemstrørnningsmængde 153 m3/t 
manometrisk løftehøjde 120 m 
- Pumpestation i Beas: pumper 3 
gennen^ttømningsmængde 153 m3/t 
manometrisk løftehøjde 140 m 
- Pumpestation i Valverde del Camino: pumper 3 
gennemsfrømningsmængde 100 m3/t 
manometrisk løftehøjde 189 m 
4. Vandforsyning i Campo Cartagena Z.O. - Reservoir i Canteras 
- Anlæg af et reservoir med en kapacitet på 10 000 m3 i armeret beton og 
cirkelformet. 
- Nedlæggelse i en rende af en eternitrørledning med en diameter på 400 mm og en 
længde på 746,56 m mellem Canal de Cartagena og det pågældende reservoir. 
5. Vandforsyning i Campo Cartagena Z.O. - Transportanlæg i Canteras 
- Pumpestation, der tager vand fra den nye Canal de Cartagena, med tre grupper 
motorpumper (2-1), gennemsttømningsmængde på 315 l/s ved 65 m og motor på 
220 hk. 
Rørledning på 3,8 km med en diameter på 700 mm i eternit, undtagen over 200 m, 
hvor den er lavet af støbejern. 
Et aflastningsreservoir med en kapacitet på 10 000 m3 i armeret beton og 
rektangulært. Reservoiret skal fungere for enden af ledningen. 
6. Vandforsyning i Campo Cartagena F2 - Rørledning og delstrækninger 
Nedlæggelse i en rende af følgende rørledninger: 
- 7,95 km med en diameter på 500 mm, der skaber forbindelse til reservoiret i 
Canteras à La Guia. 
Den udgør hovedrørledningen. 
- 2,14 km med en diameter på 300 mm og 5,77 km med en diameter på 250 mm, 
der løber fra enden af hovedrørledningen og sikrer forbindelsen med den 
strækning, der forsyner La Palma og La Aparecida; den udgør strækning nr. 1 
- 3,4 km med en diameter på 450 mm, 4,1 km med en diameter på 300 mm, 
5,33 km med en diameter på 250 mm og 5,12 km med en diameter på 200 mm, 
der løber fra enden af hovedrørledningen og sikrer forbindelsen med La Aljorra 
og fuldender den strækning, der forsyner La Palma og La Aparecida, og når rundt 
til strækning nr., 1; den udgør strækning nr. 2. 
- 0,5 km med en diameter på 100 mm, der løber fra hovedrørledningen og ender i 
La Guia. Den udgør strækning nr. 3. 
•te 6 
- 1,25 km med en diameter på 250 mm, der løber fra strækning nr. 2 og ender i 
Pozo Estrecho. Den udgør strækning nr. 4. 
- Alle rørledningerne er af eternit, bortset fra 1,15 km, der er af støbejern, samt ca. 
0,25 km i kassekanal, der er af pladeblik. 
7. Vandforsyning i Campo Cartagena Z.E. Rørledning i den sydlige del af 
Mar Menor, strækning i Cabezo Beaza Beal 
- Pumpestation, der tager vand fra reservoiret i Cabezo Beaza, med tre grupper 
motorpumper (2+1), gennemstrømningsmængde på 200 l/s ved en manometrisk 
løftehøjde på 24 m og en motor på 100 hk. 
- Rørledning på 13,3 km med en diameter på 600 mm i eternit til reservoiret i 
El Beal. 
8. Vandforsyning i Campo Cartagena Z.E. Udvidelse af den underjordiske 
rørledning i La Guia, anlæg af primære installationer 
- Nedlæggelse i en rende af en rørledning af armeret beton med kropplader og med 
en diameter på 1 000 mm mellem den nye Canal de Cartagena og reservoiret i El 
Cabezo Beaza. 
9. Vandforsyning i Campo Cartagena Z.E. - Forbindelse mellem Cabezo Beaza og 
reservoiret i Alumbres 
- Pumpestation, der tager vand fra reservoiret i Cabezo Beaza, med tre grupper 
motorpumper (2+1), germemstrømningsmængde på 450 m3/t ved en manometrisk 
løftehøjde på 16 m og en motor på 50 hk. 
- Rørledning på 5,8 km med en diameter 600 mm næsten udelukkende i eternit, som 
ender i reservoiret i Alumbres, der hører under sammenslutningen af kommuner 
i Canales del Taibilla. 
10. Vandforsyning i visse byområder i provinsen Malaga 
Projektet omfatter følgende arbejder: 
- Alozaina. Boring og rørledning med henblik på forsyning af Jorox. 
- Almachar y el Borge. Dybere indtagsbrønde i floden Benamargosa og 
modernisering af anlægget. 
- Casabermeja. Indvinding og kanalisering af vand fra området Puerto de la 
Pedrizas. 
- Colmenar. Indvinding og kanalisering af vand fra El Hundidero. 
- Jimena de Librar. Bedre vandforsyning og spærremur mod floden Guadiaro. 
- Malaga. Anlæg af en kloak i Calle Conde de Lemos. 
11. Etablering af filtreringsanlæg ved La Vinuela-dæmningen, Costa del Sol-Øst 
Formålet er at rense 1 200 1 vand pr. sekund fra La Vinuela-dæmningen ved hjælp af syv 
trykfiltre med sand og reaktive stoffer med henblik på forsyning af Costa del Sol-Øst. 
12. Indvinding, kanalisering og drikkevandsforsyning i Minglanilla 
For at forsyne befolkningen i Minglanilla gennemføres der en række foraristaltninger, der 
omfatter etablering af en 300 m dyb brønd med en diameter på 400 mm, installering af 
en pumpe med 86 hk, der får strøm fra en gruppe på 150 kVa, etablering af en 
mellemspændingsledning på 100 m og en lavspændingsledning på 96 m og en 
transformator på 160 kVa samt anlæg af en ledning med en diameter på 200 mm. 
?o> 
13. Indvinding, supplerende rørledninger og drikkevandsforsyning i Teruel 
Det drejer sig om følgende: 
- Vandindvinding. 
- Rørledninger, der skal øge vandforsyningerne i byen Teruel. 
Data: 
- 4 068 m vandledning. 
- 691 m boringer til brønde og sonderinger. 
- 2 behandlingsanlæg. 
- 6 centrifugalpumper til transport af vandet. 
6. MM 
Alle foraristaltningerne under denne projektgruppe indgår i de foreløbige udkast til 
vandforsyningsplan for Cuenca og til den nationale vandforsyningsplan, og der er således 
en garanteret sammenhæng med den nationale vandforsyningsstrategi. 
De vigtigste mål er følgende: 
- Drikkevandsforsyning til en befolkning på 340 100 mennesker, der lider under 
følgerne af tørken. 
- Anlæg af en infrastruktur på 93 868 m rørledning, diverse pumpestationer og 
andre relevante installationer, der skal sikre vandforsyning og bæredygtig 
udvikling i regionen. 
- Bedre vandforsyning i byområder. 
- Forbedring af vandkvaliteten. 
- Forbedring af hygiejnen og livskvaliteten for den pågældende befolkning. 
- Forøgelse af de disponible ressourcer som følge af bedre udnyttelse og koordineret 
anvendelse. 
- Forbedring af forvaltning og forsyningen af vand. 
?oS 
De vigtigste mål er følgende: 
ANTAL MVDAG 
INDBYGGERE 
Vandforsyning i Pezuela de Santorcaz el Pozo de 1 500 605 
Guadalajara y Pioz, Guadalajara 
Vandforsyning i Zalamea la Real y Riotinto, Huelva 23 000 
Vandforsyning i Huelvas mineområde - Pumpestation, 22 000 9 744 
Huelva 
Vandforsyning i Campo Cartagena Z.O. - Reservoir i 170 000 250 128 
Canteras, Cartagena 
Vandforsyning i Campo Cartagena Z.O. - Transportanlæg i 
Canteras, Cartagena 
Vandforsyning i Campo Cartagena F2 - Rørledning og 
delstrækninger, Cartagena 
Vandforsyning i Campo Cartagena Z.E. Rørledning i den 
sydlige del af Mar Menor, strækning i Cabezo Beaza Beal, 
Cartagena " 
Vandforsyning i Campo Cartagena Z.E. Udvidelse af den 
underjordiske rørledning i La Guia, anlæg af primære 
installationer, Cartagena 
Vandforsyning i Campo Cartagena Z.E. - Forbindelse 
mellem Cabezo Beaza og reservoiret i Alumbres, 
Cartagena 
Vandforsyning i visse byområder i provinsen Malaga, 
Malaga 
Etablering af filtreringsanlæg ved La Vinuela-dæmningen, 70 000 103 680 
Costa del Sol-Øst, Malaga 
Indvinding, kanalisering og drikkevandsforsyning i 3 000 
Minglanilla, Cuenca 
Indvinding, supplerende rørledninger og 35 000 12 960 
drikkevandsforsyning i Teruel, Teruel 
IIIIII i. j=gxaeg^^sa i H m mi i aaaaBB i i i i =i=:aa->. = B== 
IALT J 324 500 | 377 117 | 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Anlægsarbejde 1.4.1995 31.12.1995 
£o9 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Eftersom de oplysninger, der er nødvendige for at gennemføre en costbenefitanalyse af en 
gruppe projekter som disse, ikke altid kan fremskaffes umiddelbart, må visse af dem 
beregnes indirekte på grundlag af en række kriterier og fomdsætninger. 
Omkostningerne er beregnet ud fra følgende: 
- investeringsudgifter, der fremgår af projektoplysningerne 
- driftsudgifter, dvs. alle udgifter ved driften af de pågældende infrastrukturer og 
udgifter til elementer, hvis levetid er kortere end projektets. 
Fordelene er beregnet ud fra værdien af de skader og udgifter, der undgås, og værdien af 
de goder og faciliteter, samfundet råder over som følge af projektets gennemførelse. 
Der kan nævnes følgende fordele: 
sikkerhed for disponible vandressourcer 
forbedring af vandkvaliteten 
reduceret overbelastning af de vandførende lag. 
Projektets interne rente er på 212,66% (Pezuela: 29,30%; 
Zalamea: 100,67%; Huelvas mineområde: 100,58%; Campo de Cartagena: 137,57%; 
byområder i provinsen Malaga: 182,49% ; Costa del Sol-Øst, Malaga: 833,67 % ; Minglanilla: 
22,39% og Teruel: 92,28%). 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
1) I betragtning af beskrivelsen og målene for denne gruppe af projekter bidrager til 
følgende: 
- bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten 
- forvaltning af vandressourcerne. 
2) Med den foreslåede foraristaltning vil det blive muligt at give de fornødne 
infrastrukturer til befolkningsgrupper , der lider under vandmangelen, hvilket bidrager til 
gennemførelsen af den prioriterede målsætning, nemlig større livskvalitet. 
3) Den pågældende gruppe af projekter skal især afhjælpe de skader, der skyldes de seneste års 
tørke, og som påbyder myndighederne at opfylde de påtrængende behov, der er opstået i den 
anledning. Samtidig gør de planlagte foranstaltninger det muligt at undgå at en lige så alvorlig 
vandmangel opstår igen. 
4) Foranstaltningerne vedrører det private vandforbrug. 
Gennemførelse af direktiv 75/440/EØF om kvalitetskrav til overfladevand; i øvrigt følger gruppen 
af projekter retningslinjerne i direktiver 85/337, 80/778, 75/440 et 79/869. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU! 
Omkostninger i alt: 14 046 069 
Støtteberettigede ornkostninger (efter 11.4.1995): 14 046 069 
Støttesats 85 % 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 11 939 158 
2_ X o 
Støtten pr. projekt fordeler sig således: 
PROJEKT STØTTE­
BERETTIGEDE 
OMKOSTNINGER 
Vandforsyning i Pezuela de Santorcaz el Pozo de Guadalajara y Pioz, 272 449 
Guadalajara 
Vandforsyning i Zalamea la Real y Riotinto, Huelva 810 729 
Vandforsyning i Huelvas mineområde - Pumpestation, Huelva 811 345 
Vandforsyning i Campo Cartagena Z.O. - Reservoir i Canteras, 461 425 
Cartagena 
Vandforsyning i Campo Cartagena Z.O. - Transportanlæg i Canteras, 1 081 793 
Cartagena 
Vandforsyning i Campo Cartagena F2 - Rørledning og delstrækninger, 1 980 619 
Cartagena 
Vandforsyning i Campo Cartagena Z.E. Rørledning i den sydlige del af 1 641 172 
Mar Menor, strækning i Cabezo Beaza Beal, Cartagena 
Vandforsyning i Campo Cartagena Z.E. Udvidelse af den underjordiske 1 896 835 
rørledning i La Guia, anlæg af primære installationer, Cartagena 
Vandforsyning i Campo Cartagena Z.E. - Forbindelse mellem Cabezo 1 048 526 
Beaza og reservoiret i Alumbres, Cartagena 
Vandforsyning i visse byområder i provinsen Malaga, Malaga 271 064 
Etablering af filtreringsanlæg ved La Vinuela-dæmningen, Costa del 1 811 203 
Sol-Øst, Malaga 
Indvinding, kanalisering og drikkevandsforsyning i Minglanilla, Cuenca 425 078 
Indvinding, supplerende rørledninger og drikkevandsforsyning i Teruel, 1 533 978 
Teruel . ' 
?. M 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
95/11/61/028-1 
1. Projektets titel 
Vandforsyning i tørkeramte regioner (afvandmgsområder i Sydspanien og Guadalquivir). 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcciôn General de Planification 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Direcciôn General de Obras Hidråulicas (MOPTMA) 
3.2. Adresse: P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 
4. Stgd 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2 Provins: Almeria, Granada, Cordoba, Malaga og Sevilla. 
Comunidad Autônoma: Andalucia. 
5. Beskrivelse 
PROJEKTER VEDRØRENDE AFVANDINGSOMRÅDET I SYDSPANIEN 
Projekter vedrørende provinsen Almeria 
På grund af den vedvarende tørke anses de arbejder, der tager sigte på at sikre 
vandforsyningerne til de byområder, projekterne omfatter, og som er beskrevet i det 
følgende, som uopsættelige. 
5.1. Vandforsyning i Roquetas de Mar 
Byområderne på Almeria-kysten (Roquetas de Mar og Aguadulce) forsynes med 
vand fra brønde. Denne forsyningskilde er ved at være udtømt som følge af den 
fortsatte udnyttelse inden tørken. Det er derfor nødvendigt af etablere de 
infrastrukturer, der kræves for at løse forsyningsproblemet. 
ta. 
Projektet omfatter følgende anlægsarbejder: 
Et reservoir med en kapacitet på 10 000 m3, der består af to bassiner på 40 m 
x 30 m x 4,25 m med lodrette vægge i armeret beton H-200 med en tykkelse på 
0,35 m, som bærer søjler på 0,30 x 0,30 m, der er anbragt, så de danner et net 
på 5 m x 5m, og som skal bære en hvælving af præfabrikerede bjælker af 
armeret beton. 
Rørledninger i Roquetas-Aguadulce: To stykker støbejernsrør med en diameter 
på 400 mm, der er nedlagt i en rende og dækket med sand og derefter udvalgt 
opgravningsmateriale: 
1 Rørledning med en samlet længde på 432 m, der forbinder slutreservoiret 
for rørledningen Beninar-Aguadulce med aflastningsbassinet i Aguadulce. 
Den omfatter to ventiler med elastisk åbning med en diameter på 300 
mm med henblik på tilslutning til Aguadulces net. 
2 6 352 m forlængelse af den eksisterende rørledning, der forbinder 
aflastningsbassinerne i Aguadulce og Roquetas. Arbejdet omfatter 
endvidere 8 shuntventiler, 7 luftaftræk, 4 frisluser, 5 brandhaner og 
mulighed for fremtidige tilslutning ved hjælp af en reduktionsventil. 
5.2. Vandforsyning i Cabo de Gata 
Den nuværende tørke tydeliggør manglerne i vandforsyningen i byen Gabo de 
Gata, der udelukkende hidrører fra brønde. Med det foreslåede projekt kan det 
meget alvorlige vandforsyningsproblem løses, også i sommerperioden. 
Arbejdet tager sigte på at øge afsaltningsanlæggets kapacitet ved hjælp af en ny 
behandlingslnje, der fungerer ved omvendt osmose med en ekstrakapacitet på 
500 m3/dag. 
Etableringen af vandværket har ikke negative miljøvirkninger. De nye 
mdløbsledninger forbedrer de alrnindelige livsbetingelser og forhindrer 
overbelastning af brøndene, der er i fare for at tørre ud. 
5.3 Tredje linje til vandrensning i Bajo Almanzora 
Vandet fra den kunstige sø ved Cuevas de Almanzora indeholder ifølge 
analyserne mere svovl (937 mg/l) end tilladt i henhold til EU-bestemmelserne 
vedrørende forsyningen af befolkningen i området (120 000 indb.). Det er derfor 
nødvendigt at opføre et vandværk til behandling af vandet. 
Behandlingen af op til 30 000 m3/dag forudsætter, at der til de to linjer, der 
indgår i projektet vedrørende et vandværk til rensning af vand fra den kunstige 
sø ved Bajo Almanzora, føjes en tredje linje, der består af 128 tryktanke og 768 
membraner, der kan behandle 10 000 m3 vand om dagen og nedbringe 
H3, 
sulfatindholdet (S04) fra 937 mg/l til 250 mg/l og magnesromindholdet (Mg) fra 
682 mg/l til 50 mg/l. 
Arbejdet omfatter endvidere tilslutning og installering af en råvandspumpe samt 
elektriske tilslutninger, kontrolsystemer og andre instrumenter. 
5.4 Reservoir og rørledning til forsyning af kvartererne Guiraos og Guazamara 
(Cuevas de Almanzora kommune) 
Den nuværende tørke tydeliggør manglerne i adskillige landsbyers vandforsyning, der 
hidrører fra brønde. Med det foreslåede projekt kan det meget alvorlige 
vandforsyningsproblem løses. 
Arbejdet omfatter nedlæggelse med 1000 meters mellemrum af en række rør og 
sekundære rørledninger af PVC med en indre diameter på 110 mm og 60 mm, der er 
nedlagt i render, og som skal sikre vandforsyningen i kvartererne Guiraos og 
Guazamara, der ligger i Cuevas de Almanzora kommune. 
Arbejdet omfatter også tilslutning til hovednettet samt diverse særligt udstyr. 
5.5 Reservoir og rørledning til forsyning af kvartererne Palomares og 
Terreros (Cuevas de Almanzora kommune). 
Forværringen af tørken har tydeliggjort vandforsyningsproblemet i visse kvarterer. 
Arbejdet skal afslutte de foranstaltninger, der indgår i projektet vedrørende fuldstændig 
vandforsyning af byerne i regionen Bajo Almanzora, og det omfatter følgende: 
a) Støbejernsrørledning på 3 500 m med en diameter på 250 mm til 
reservoiret i Terreros. 
b) Et reservoir i beton med en kapacitet på 500 m3, der skal regulere 
forsyningen af Pozo Esparto og Cala Panizo. 
c) Støbejernsrørledning på 3 200 m med en diameter på 150 mm til 
reservoiret i Palomares. 
d) Tilslutning til hovednettet. 
5.6 Vandforsyning i kvartererne Garranchuelo og Santa Cruz (Gador 
kommune) 
Arbejdet omfatter følgende: 
Etablering af et vandforsyningsnet bestående af ret tynde polyethylenrør 
med en diameter på 90 mm 
Etablering af tUslutning til forbrugerne 
Forlængelse af forsyningsnettet fra Plaza de la Constitution til Calle 
Canalejas bestående af PVC-rør med elastiske led og med en diameter 
på 160 mm 
£A(j 
Installering af 27 ventiler med elastisk åbning på strategiske steder på 
kommunens net 
Tilpasning af vandledningerne, der løber til Plaza de la Constituciôn 
Retablering af alle faciliteter, der berøres af arbejdet. 
Projekter vedrørende provinsen Granada 
Den voldsomme tørke i provinsen Granada har medført alvorlige forsyningsproblemer 
i mange byer, som følge af at vandressourcerne bliver brugt op. For kommunerne, der 
befinder sig i en nødsituation, må der findes en hurtig løsning på problemet, idet de 
overbelastede brønde og opbrugte ressourcer af overfladevand end ikke kan sikre en 
rninimumsfprsyning. 
5.7 Izbor - Los Acebuches. Rørledning til forsyning af de berørte kommuner 
1 750 personer, der er ramt af vandmangel, får gavn af vandforsyningsprojektet. 
Arbejderne omfatter følgende: 
En ny rørledning med en diameter på 100 mm, der forbinder foden af Beznar-
dæmningen med reservoiret ved Izbor samt forbedring af vandledning fra Izbor 
til Los Acebuches (rør med en diameter på 75 mm). 
En pumpe med en kapacitet på 10 l/s. 
5.8 Aflastningsreservoir i forbmdelse med vandforsyningerne til landsbyerne i 
Barranco del Porqueira: Capilera, Bubion og Pampaneira 
6.200 personer, der er ramt af vandmangel, får gavn af et vandforsyningsnet som følge 
af de nye anlægsarbejder: 
Et aflastningsreservoir i armeret beton med en kapacitet på 2000 m3 ved 
siden af tilløbet "Los Lugares" i Capileira 
4 km ledning af PVC-rør med en diameter på 110 mm. 
5.9 Aflastningsreservoir i forbindelse med vandforsyningerne i La Taha: Pitres, 
Capilerilla, Mecina, Ferreirola, Atalbeitar, Portugos 
4 500 personer får sikret vandforsyningerne som følge af de nye anlægsarbejder: 
Arbejderne omfatter følgende: 
Et aflastningsreservoir med en kapacitet på 25 000 m3, der anlægges i 
"La Haza del Cerezo (Pitres). 
in 
5.10 Aflastningsreservoir i forbindelse med vandforsyningerne til kommunerne 
Busquitar og Trevelez 
Befolkningen udgør 1 400 personer (det tredobbelte i sommerperioden), og de vil 
befinde sig i en nødsituation næste sommer. 
Projektet skal sikre drikkevandsforsyningerne i landsbyerne Busquitar og Trevelez, ved 
at der anlægges et aflastningsreservoir. 
5.11 Ombygning af reservoiret i Vélez de Benaudalla 
I sommerperioden når befolkningen op på 5 000 mennesker. 
Projektet tager sigte på at forbedre vandforsyningen i Velez de Benaudalla ved hjælp 
af en 2,5 km lang PVC-rørledning med en diameter på 250 mm, diverse udstyr og en 
overdækning af reservoiret, der sikrer vandkvaliteten. 
5.12 Vandforsyning i kommunerne Murtos og Turon 
Befolkningen (1 650 personer) får i øjeblikket deres vand fra tankvogne. 
Arbejderne omfatter: 
En rørledning på 17 820 m, der skal forsyne de to hårdt ramte lokaliteter 
med vand fra Trevelez. Ledningen består af følgende strækninger: 
13 481 m af støbejern med en diameter på 150 mm. 
3 013 m af støbejern med en diameter på 80 mm. 
1 326 m af støbejern med en diameter på 60 mm. 
andre installationer: 7 vandudtag til de omliggende bebyggelser. 
5.13. Vandforsyning i Notaez 
Der er tale om en lille bebyggelse helt uden vand, som nu skal sikres forsyninger. 
Arbejderne omfatter følgende: 
En rørledning på 4 450 m med en udvendig diameter på 110 mm, som 
gør det muligt at forsyne stedet med vand fra Almegijar. 
Andre installationer: 2 pumper med 4 hk. 
5.14 Aflastningsreservoirer i kommunerne Laroles og Castaras 
Befolkningen udgør 1 500 personer, der befinder sig i en nødsituation. 
9.A6 
Reservoirerne i beton med en kapacitet på 12 000 m3 skal regulere de uregelmæssige 
indløb fra vandløbene på Guadalfeos højre bred. Vandledningerne er af PVC med en 
diameter på 200 mm og 125 mm. 
5.15 Løft af vandet fra kote 100 til Molvizar kommune 
Befolkningen (950 personer) får sikret forsyningerne ved hjælp af følgende arbejder: 
en pumpestation, der kan løfte vand fra den kunstige sø ved Molvizar 
(kote 100) til bebyggelserne Molvizar og Itrabao. 
en rørledning på 1 300 m, der skal transportere vandet til vandværket, 
et vandhjul. 
Projekter vedrørende provinsen Malaga 
Projekter i Costa del Sol-Øst 
Byerne i Costa del Sol-Øst mellem Rincon de la Victoria og Nerja (på grænsen mellem 
provinserne Malaga og Granada) får vand fra grundvandsbrønde, der er overbelastede 
og salte af indtrængende havsalt. 
I området, der er særdeles tæt befolket om sommeren (350 000 mennesker), er der store 
problemer med drikkevandsforsyningen, som der skal gøres noget gennemgribende ved. 
5.16 Tilslutning til vandledningerne mellem Vifiuela og Malaga (Velez kommune) 
Nedlæggelse af 28 km rørledning med en diameter på 800 mm mellem reservoiret ved 
Toro (Torre del Mar) og reservoiret ved Jaboneros (Malaga) samt særligt udstyr, bl.a. 
tilslutning til transmissionsnettet i Costa del Sol-Øst. 
Retablering af vejbaner, faciliteter og veje, der berøres af arbejdet. 
Arbejdet sikrer drikkevandsforsyningen i Costa del Sol-Øst og byen Malaga. 
5.17 Vandværk i Trafiche med henblik på drikkevandsforsyningen i 
kyststrækningen mellem Rincôn de la Victoria og Nerja 
På grund af den kritiske situation i Costa del Sol-Øst er det nødvendigt hurtigt at 
anlægge et vandværk, der kan levere drikkevand ved at behandle vand fra den kunstige 
sø ved Vifiuela og lede det til de eksisterende vandforsyningsnet. 
Der skal derfor installeres 5 trykfiltre med tilhørende fittings, luftrensere og 
skyllevandsudløb samt automatik. Hele vandværksområdet omlægges, og der opføres 
en kontrolrum og lægges 200 m rør. 
5.18 Vandforsyning i Rincon de la Victoria - Torre del Mar 
Projektet omfatter følgende: 
n* 
Nedlæggelse af 2 135 m stålrør med en diameter på 1 200 mm, der svarer til 
begyndelse af nettets østlige del ifølge Guaro-planen, samt 1 600 m støbejemsrør med 
en diameter på 400 mm, der tilsluttes reservoiret "El RomeraT, og som løber derfra 
og til det eksisterende net i Velez- Malaga. Projekter omfatter retablering af faciliteter, 
vejbelægning og fittings. 
5.19 Vandforsyning i Vélez-Malaga-Rincon de la Victoria 
I lighed med de foregående tager dette projekt sigte på at løse vandforsyningsproblemet 
i Costa del Sol-Øst. 
Arbejderne omfatter følgende: 
Udslriftning af 4 000 m beskadigede rørledninger mellem Torre del Mar 
og Rincon de la Victoria via Velez-Malaga. 
Reparation af defekte tilslutninger til nettet i Vifiuela (Guaro-planen). 
Anlæg af et aflastningsreservoir i Rincon de la Victoria med en kapacitet 
på 2000 m3 og installering af rør med en diameter på 250 mm med 
henblik på tilslutning til distributionsnettet. 
5.20 Filtreringsanlæg i Vifiuela 
Projektet omfatter supplerende arbejder, der er nødvendige for at det nuværende 
filtreringsanlæg kan fungere ordentligt (opretholdelse af filtertrykket, arbejder i dalbund 
med henblik på rørlægning). Dertil kommer otte komplette tilslutninger til Vélez-
Malaga-nettet (reduktionsventil, reguleringsventil, kontraventil, luftaftræk, 
observationsbrønde osv.). 
Vandforsyning i visse byer i provinsen Malaga 
På grund af den voldsomme tørke, der har ramt den sydlige del af halvøen, befinder 
småbyerne sig i en uholdbar situation med hensyn til drikkevandsforsyningen. Byerne 
i provinsen Malaga er blandt de hårdest ramte. 
De foreslåede vandledninger er nødvendige for at dække befolkningens behov, forbedre 
forsyningen og imødegå mangel i fremtiden. 
Følgende projekter tager udelukkende sigte på at forbedre og sikre vandforsyningen til 
befolkningen i byer, der befinder sig i en nødsituation. 
5.21 Vandforsyning i Casabermeja kommune 
Projekter berører 3 700 personer. 
•Nedlæggelse af en rørledning (10 km) til distribution af drikkevand i Casabermeja 
kommune. 
<M? 
Installering af særligt udstyr (ventiler, frisluser, nedgangsbrønde, vejoverskæringer 
osv.). 
5.22. Vandforsyning i Pizarra og Cartama 
Projektet skal sikre drikkevandsforsyningen til 14 500 personer. 
Anlæg af en pumpestation og tilslutningsrør (2 300 m) til et præfabrikeret reservoir 
samt supplerende elektrisk udstyr. 
5.23. Vandforsyning i Campillos 
Projekter berører 7 600 personer. 
Arbejdet omfatter 4 400 m rørledning i Moheda-områder. 
5.24. Vandforsyning i Alcaucin og Periana 
Afslutning af de vandledninger, der betjener de små bebyggelser (en samlet befolkning 
på 1 700 personer). 
Nedlæggelse af 2 000 m rørledning, inkl. særligt udstyr. 
5.25. Vandforsyning i Moclinejo og Macharaviaya 
Forbindelse mellem trykledningen og forsyningsnettet i Costa del Sol. 
5.26. Vandforsyning i Monda 
Afslutning af de vandledninger, der betjener Monda (en befolkning på 1 650 personer), 
ved hjælp af følgende: 
1 000 m rørledning. 
Pumpeanlæg 
Elektrisk og mekanisk udstyr. 
5.27 Vandforsyning i kvartererne i Mont Atalaya (Vélez-Malaga) 
Projektet tager sigte på at sikre drikkevandsforsyningen i kvartererne i Mont Atalaya 
(500 personer) ved hjælp af følgende: 
15 800 m rørledning. 
Et reservoir. 
Nødvendigt udstyr: ventiler, frisluser, vejoverskæringer osv. 
1 + 3 
5.28 Reparation af vandforsyningsnettet i Colmenar 
Reparationer og forbedringer af vandledningerne til gavn for 3 200 personer. 
Udskiftning af et ledningsstykke fra "El RealengoM. 
Et reservoir. 
Supplerende udstyr: ventiler, frisluser, vejoverskæringer osv. 
5.29 Tilslutning til nettet i Benalavia-Benaldid 
Tilslutningen til nettet i Benalavia-Benaldid ved hjælp af en rørledning på 1 300 m, et 
reservoir og fornødent supplerende udstyr skal sikre vandforsyningen i en række 
kommuner i provinsen Malaga. 
PROJEKTER VEDRØRENDE GUADALQUIVIRS AFVANDINGSOMRÅDE 
Projekter vedrørende provinsen Cordoba 
5.30 Arbejder i Cordoba by. Vandindvinding med flydende vandindtag 
Etablering af flydende vandindtag i den kunstige sø ved San Rafael de Navallana, der 
forsyner byen med vand, med henblik på at kunne udnytte søens vandreserver mest 
muligt. 
Det forudsætter, at udløbet til Guadalmellato-kanalen forlænges, og at der installeres 
en pumpe, som kan gøre det muligt at udnytte overfladevande efter behandling til 
forsyning af Cordoba by mellem kote 144 (fødetryk 54) of 137 (fødetryk 27,5). 
Projekter vedrørende provinsen Sevilla 
5.31 Forbindelse mellem Consorcio de Ecijas vandledning i Sevilla og Sierra Sur 
Consorcio de Ecijas skal levere en daglig vandmængde på 4 054 m3 til 
kornmunesammenslutningen i Sierra Sur via en rørledning, der skal forbinde Osuna med 
reservoiret i Saujeco, der hører under kommunesammenslutningen i Sierra Sur. 
Foranstaltningen at forsyne Algamitas, El Saucejo, Los Corrales, Martin de la Jara, 
Pruna og Villanueva de San Juan med vand fra den kunstige sø ved El Retortillo. 
Arbejdet omfatter levering og nedlæggelse af 18 km støbejemsrør med en diameter på 
300 mm, der indvendigt er beklædt med mørtel, i en 1,50 m dyb rende oven på 15 cm 
grus. Rørene beklædes med polyethylen de steder, hvor jorden er gipsstenholdig. 
Vandledningen funktionsdygtighed sikres ved levering og installering af 28 ventiler, 26 
frisluser med ventiler, der anbringes i observationsbrønde med en diameter på 1,40 m. 
Arbejdet omfatter desuden retablering af de berørte ejendommes hegn, underførslen 
under vej SE-460, overskæring af vandløb, som beskyttes med cement, samt retablering 
af markveje. 
<U'o 
6. Mål 
Den pågældende gruppe af projekter tager sigte på at løse tørkeproblemet i de områder, 
der er hårdest ramt af vandmangelen. 
Vigtigste mål: 
At give de berørte område en infrastruktur, der er tilstrækkelig til at sikre 
drikkevandsforsyningen. 
At forbedre forsyningsbetingelserne for byerne. 
At forbedre vandkvaliteten. 
At undgå overbelastning af overfladevandet og grundvandet samt de deraf følgende 
negative miljøvirkninger. 
$e|rjffl4ære mål; 
At forbedre hygiejnen og livskvaliteten for den pågældende befolkning. 
At øge de dispomble vandmængder ved hjælp af restriktioner og en rationel og 
koordineret udnyttelse. 
7. Tidsplan 
Kategori af 
arbejder 
Vigtigste 
arbejder aâattéssâS£sasbiaaiBaaÉEB 
15.3.95 Afslutning 
31.12.96 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Eftersom de oplysninger, der er nødvendige for at gennemføre en costbenefitanalyse af 
en gruppe projekter som disse, ikke altid kan fremskaffes umiddelbart, må visse af dem 
beregnes indirekte på grundlag af en række kriterier og fomdsætninger. 
Omkostningerne er beregnet ud fra følgende: 
investeringsudgifter, der fremgår af projektoplysningerne 
driftsudgifter, dvs. alle udgifter ved driften af de pågældende 
infrastrukturer og udgifter til elementer, hvis levetid er kortere end 
projektets. 
Fordelene er beregnet ud fra værdien af de skader og udgifter, der undgås, og værdien 
af de goder og faciliteter, samfundet råder over som følge af projektets gennemførelse. 
lt± 
De forventede fordele er: 
Sikkerhed for disponible vandressourcer 
Forbedring af vandkvaliteten 
Reduceret overbelastning af de vandførende lag. 
Den interne rente varierer mellem 352,87% og 5,36%. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Gruppen af projekter er med til at gennemføre målene i EF-traktatens artikel 130 R, 
idet de sikrer drikkevandsforsyningen for befolkmngsgrupper, der befinder sig i en 
alvorlig mangelsituation, og som således får bevaret livskvaliteten. 
Foranstaltningerne vedrører det private vandforbrug. 
10. Omkostninger Og Støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 
Støtteberettigede omkostninger (efter 11.4.95): 
Støttesats: 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 30.168.245 
30.168.245 
85% 
25.643.008 
I " ' ' ^B^B8^M^EgB^^^BM•^^MM^aBIM^^Bp^l^^l^^^^^*w!^^p~^^^^-^l^^l^^l^^^^^^^ ——' 
PROJEKTER VEDRØRENDE SYDSPANIENS 27 642 416 
AFVANDINGSOMRÅDE 
Vandforsyning i Roquetas de Mar 1 848 166 
Tredje afsaltningslinje i Cabo de Gata 616 055 
Vandforsyning (Almeria) 
Tredje linje til vandrensning i Bajo Almanzora 1 232 111 
(Almeria) 
Reservoir og arbejder af kvartererne Guiraos og 123 211 
Guazamara (Cuevas de Almanzora kommune, 
provinsen Almeria). 
Reservoir og arbejder af kvartererne Palomares og 628 378 
Terreros (Cuevas de Almanzora kommune). 
Vandforsyning i kvartererne Garranchuelo og Santa 154 014 
Cruz (Gador kommune). . __^ 
Vandforsyning i kommunerne Izbor og Azabuches 184 817 
(Granada). 
n?_ 
Aflastningsreservoir i forbindelse med 308 028 
vandforsyningerne til landsbyerne i Barranco del 
Porqueira (Granada) 
Aflastningsreservoir i forbindelse med 308 028 
vandforsyningerne i La Taha (Granada) 
Aflastningsreservoir i forbindelse med 308 028 
vandforsyningerne til Busquitar og Trevelez. 
Ombygning af reservoiret i kommunen Vélez de 92 408 
Benaudalla (Granada) 
Vandforsyning i kommunerne Murtos og Turon 800 872 
(Granada). 
Vandforsyning i Notaez (Granada) 123 211 
Aflastningsreservoirer i Laroles og Castaras 123 211 
(Granada). 
Løft af vandet fra kote 100 (Molvizar Granada). 492 845 
TOslutning til vandledningerne mellem Vifiuela og 13 676 435 
Malaga 
Vandværk i Trapiche med henblik på 1 724 956 
drikkevandsforsyningen i kyststrækningen mellem 
Rincôn de la Victoria og Nerja. 
Vandforsyning i Rincon de la Victoria - Torre del 1 324 520 
Mar (Malaga). 
Vandforsyning i Vélez-Malaga-Rincon de la 616 055 
Victoria (Malaga). 
Filtreringsanlæg (Malaga). 800 872 
Vandforsyning i Casabermeja (Malaga). 757 749 
Vandforsyning i Pizarra og Cartama 400 436 
(Malaga). 
Vandforsyning i Campillos (Malaga). 400 436 
Vandforsyning i kvartererne Alcaucin-Periana 92 408 
(Malaga). , 
Vandforsyning i Moclinejo og Macharaviaya 30 803 
(Malaga). . 
Vandforsyning i Monda (Malaga). 12 321 
Vandforsyning i kvartererne i Mont Atalaya 308 028 
I (Vélez-Malaga) __ | 
113 
Reparationer i Colmenar (Malaga) 123 211 
Tilslutning til nettet i Benalavia-Benaldid 30 803 
(Malaga) . 
GUADALQUIVIRS AFVANDINGSOMRÅDE 10 534 551 
Vandledning fra vandværket i Aljaraque til 
godshavnen i Tharsis 
Ledning fra Huelvas reservoirer til havneanlægget 
Vandledning fra vandværket i Tioxide til Reina 
Sofia-kajen 
Arbejder i Cordoba 369 633 
Vandindvinding med flydende vandindtag. 
Forbindelse mellem Consorcio de Ecijas 2 156 195 
vandledning i Sevilla og Sierra Sur. 
114 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/028-2 
1. Projektets titel 
Vandforsyning i tørkeramte regioner (afvandingsområder for Guadiana, 
Segura, Tajo og Jûcar). 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direccion General de Planification 
2.2. Adresse: P* de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemføreise 
3.1 Navn: Direcciôn General de Obras Hidrâulicas (MOPTMA) 
3.2. Adresse: P' de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2 Provins: Cåceres, Badajoz, Toledo, Ciudad Real, Alicante og Murcia. 
Comunidad Autônoma: Extremadura, Castilla-La Mancha, Murcia og 
Valencia. 
5. Beskrivelse 
PROJEKTER VEDRØRENDE SEGURAS AFVANDINGSOMRÅDE 
På grund af den nuværende ekstreme tørke i Seguras afvandingsområde er det nødvendigt 
at gennemføre foranstaltninger, der gør det muligt at genanvende renset spildevand. 
Dermed kan der frigives vandressourcer til forbedring af drikkevandsforsyningen. 
Projekt vedrørende provinsen Alicante 
5.34 Anlæg til afsaltning (saltholdigt vand) af drænvand fra Pedrera (kommunen 
San Miguel de Salinas) 
Drænvandet fra de arealer, der vandes med vand fra nettet på Lavants højre bred, samler 
sig i Fayona-kløften med en daglig mængde på ca. 4 000 m3, og mængden forventes at 
stige til 12 000 mVdag. 
Arbejderne omfatter følgende: 
a) Opsamling af drænvandet fra Pedrara ved hjælp af en pumpestation, der 
består af to grupper motorpumper med en kapacitet på 75 l/s til 6 meters 
højde; 
desinfektion, klarificering, filtrering med efterfølgende behandling i et 
afsaltningsanlæg, der omfatter mikrofilter, afkloring og egentlig afsaltning. 
b) Bortledning af saltvandet via en eksisterende udledning i havet. 
c) Et overdækket bassin på 3 000 m3 til opbevaring af det afsaltede vand, som 
derefter ledes tilbage til Cartagena-vandledningen. 
d) Pumpestation, der leder vandet tilbage til Canal de Cartagena i nærheden af San 
Miguel de Salinas, med tre motorpumper med en kapacitet på 50 l/s ved 100 m. 
e) 7 500 m støbejemsrør, der kan modstå et tryk på 12,5 bar, og som skal kunne 
bortlede det nuværende drænvand på mindre belastede tidspunkt og, når 
vandingen af Levant er blevet normaliseret, også den samlede mængde drænvand 
på alle tidspunkter. 
f) Supplerende foranstaltninger, etablering af et anlæg til filtrering, afsaltning og 
pumpning af det rensede vand, som derefter ledes ud i Canal de Cartagena, der 
hører under kommunesammenslutningen Canales de Taibilla, samt retablering 
af de berørte veje og faciliteter. 
Vandet afsaltes ved omvendt osmose og ledes ud i Canal de Cartagena med henblik på 
at opfylde behovet for drikkevand. 
Afsaltning af 4 000 m3 saltholdigt vand pr. dag (saltvandet udledes i havet); vandet 
genanvendes til drikkeforsyning i kystområdet og Campo de Cartagena, hvor der bor 
15 000 mennesker. 
Der undgås udledning i økosystemerne i kystsøerne Salinas de Torrevieja og de La Mata 
(Alicante). 
Projekter vedrørende provinsen Murcia 
5.35 Genanvendelse af spildevand fra anlægget i Bullas (Bullas kommune). 
De.dårlige vejrforhold har totalt udtørret brønden i La Rafa og næsten helt kilden i La 
Osamenta. 
Dermed kan der frigives vandressourcer af anden oprindelse til forbedring af 
drikkevandsforsyningen. 
Der må derfor hurtigt gennemføres foranstaltninger, der gør det muligt at genanvende 
renset spildevand. 
UG 
Arbejderne omfatter følgende: 
Anlæg af en pumpestation i 607 meters højde, der kan løfte vandet med 150 l/s 
med et fødetryk på 55 m, inkl. : en mellemspændingsledning på 300 m, et lokale 
med 4 pumper (3 +1), der kan løfte vandet med 75 l/s med et fødetryk på 55 m, 
og som har effektkontroller, suge- og pumpekammer, kontrol-, betjenings- og 
sikkerhedspaneler samt en transformator på 250 kVa. 
Et eternittrykrør på 1 200 m og med en diameter på 400 mm, der kan modstå 
tryk på 7,5 - 10 bar. 
Anlæg af to opstemningsbassiner af jord dækket med et vandtæt lag 2 mm tykt 
polyethylen med en kapacitet på 100 000 og 30 000 m3 i henholdsvis 640 og 625 
meters højde. 
Et eternitrør på 2 500 m og med en diameter på 400 mm, der kan modstå tryk 
på 7,5 bar, og som skal forbinde de to opsternningsbassiner med vandingsnettet. 
5.36 Hasteforanstaltninger vedrørende genanvendelse af spildevand fra 
rensningsanlægget i Torre de Cotillas (Murcia) 
Arbejderne omfatter følgende: 
Opsamling af det rensede vand ved hjælp af 2 600 m rør med en diameter på 
500 mm. 
Bortledning af vandet til et opstemningsbassin med en kapacitet på 150 000 m3 
og tilslutning til distributionsnettet (3 700 m rør med en diameter på 450 mm). 
Løft af vandet til et punkt for tilslutning til vandingsnettet ved hjælp af en 
pumpestation med 2 pumper (1 +1), der kan løfte vandet med 80 l/s, samt 1 000 
m trykrør med en diameter på 350 mm. 
5.37 Genanvendelse af spildevand fra Alguazas (Alguazas kommune). 
Vandmangelen, der skyldes tørken, har medført en reduktion i den mængde, 
der normalt må anvendes til vanding i Alguazas, med deraf følgende fare for 
plantevæksten. 
Byen har et rensningsanlæg, der fungerer fuldt ud, og som leder det rensede 
vand ud i Mula. Hvis det rensede vand blev genanvendt, kunne der gennemføres 
vanding, der kunne holde liv i plntevæksten. 
n* 
Det er derfor nødyendigt hurtigt at gennemføre foraristaltninger, der gør det 
muligt at genanvende renset spildevand, for således at frigøre ressourcer til 
forbedring af drikkevandsforsyningen. 
Arbejderne omfatter følgende: 
Opsamling af det rensede vand ved hjælp af 500 m rør med en diameter på 500 
mm. 
Et aflastningsbassin til det rensede vand med et lag 2 mm tykt polyethylen oven 
på geotekstil og med en kapacitet på 100 000 m3. 
Et aflastningsbassin til det rensede vand oven over de højest beliggende 
vandede arealer med et lag 2 mm tykt polyethylen oven på geotekstil og med 
en kapacitet på 100 000 m3. 
Et eternitrør på 5 500 m og med en diameter på 700 mm, der kan modstå tryk 
på 7,5 bar, og som skal forbinde reservoiret med vandingsnettet (hovedrør­
ledningen). 
Et eternitrør på 875 m og med en diameter på 400 mm, der kan modstå tryk på 
7,5 bar, og som skal forbinde hovedrørledningen med pumpestationen i Saladar. 
Et eternittrykrør på 1 200 m og med en diameter på 350 mm, der kan modstå 
tryk på 7,5 bar mellem rensningsanlægget og aflastningsreservoiret. 
3 000 m lang og 4 m bred tjenestevej langs hovechørledningen. 
Pumpestation med grupper på 150 hk samt elektrificering, automatisering, 
anlægsarbejder og rørarbejder. 
5.38 Genanvendelse af spildevand fra rensningsanlægget i Mula (Mula 
kommune). 
Byen Mulas vandforsyning er alvorligt truet på grund af overbelastningen af 
grundvandet og den vedholdende tørke i området. 
Arbejdet muliggør, at der frigives vandressourcer til forbedring af drikke­
vandsforsyningen. 
Landbrugsarealerne vandes for øjeblikket med vand fra den kunstige sø ved 
Cierva og fra brønde, der helt klart er overbelastede. 
Det rensede spildevand udledes i Mula neden for de vandede arealer. Der må 
derfor hurtigt gennemføres foraristaltninger, der gør det muligt at anvende de 
<H8 
vandressourcer, som er så livsnødvendige for udbyttet og beskæftigelsen i 
landbruget, der er den eneste indtægtskilde for befolkningen i Mula. 
Arbejderne omfatter følgende: 
Anlæg af et reservoir til vand fra rensningsanlægget og løft af vandet til 80 
meters højde ved hjælp af 4 pumper (3 + 1), der hver har en effekt på 80 hk. 
En transformator på 250 kVa. 
Et trykrør på 5 250 m og med en diameter på 300 mm, der kan modstå tryk på 
10 bar. 
Et aflastningsbassin med et lag 2 mm tykt polyethylen og med en kapacitet på 
50 000 m3. 
Et trykrør på 1 000 m og med en diameter på 400 mm, der kan modstå tryk på 
7,5 bar, og som skal sikre forbindelse til vandingsnettet. 
PROJEKTER VEDRØRENDE TAJOS AFVANDINGSOMRÅDE 
Projekter vedrørende provinserne Toledo og Guadalajara 
5.39 Forbedring af Toledos vandforsyning fra Canal de las Aves (Castilla-La 
Mancha) 
I lange tørkeperioder er opsternningsbassinerne ved El Torcon og Guajaraz ikke 
længere tilstrækkelige til. af forsyne Toledo by. Derfor er de manglende 
vandressourcer blevet indvundet fra Tajo via Canal de las Aves oven for 
Aranjuez. 
Den planlagte foranstaltning skal øge pumpekapaciteten fra den nuværende højde 
i enden af kanalen samt forlænge trykrøret til aflastningsreservoiret og fordoble 
den første strækning. For at undgå de afbrydelser i forsyningen, der opstår af 
og til ved indløbet til pumpestationen, og som skyldes, at det er vanskeligt at 
opretholde en minimumsgennemstrømningsmængde for enden af en 40 km lang 
rørledning, er det planen at etablere et lille aflastningsbassin i nærheden af 
floden Algodor, idet den eneste eksisterende niveauforskel derved udnyttes. 
Arbejdet omfatter følgende: 
Et aflastningsbassin med et vandtæt dække ved Canal de las Aves med en 
kapacitet på 15 000 m3. 
Udvidelse af pumpelokalet og installering af en tredje gruppe motorpumper, der 
svarer til den kraftigste af de to eksisterende grupper, men en effekt på 486 hk. 
En trefaset transformator på 800 kVa. 
%13 
Fordobling over ca. 3 160 m af den første strækning af trykrøret med et rør med 
en diameter på 500 mm. 
Rørledning på 4000 m med en diameter på 400 mm til aflastningsbassinet i Mont 
de Los Palos. 
5.40 Vandforsyningsnet i tre landsbyer i området Talavera de la Reina y 
Entrepenas 
Kloaknet og anlæg til rensning af spildevand i Entrepenas (Toledo og 
Guadalajara) 
Vandledningerne, der skal betjene 10 000 mennesker i tre landsbyer i Talavera-
området, indebærer følgende arbejder: 
15 000 m PVC-rør, der kan modstå et tryk på 6 bar (med en diameter på 300, 
250 og 200 mm), og som skal forbinde Talavera de la Reinas net med det 
rensede spildevand med Talavera la Nueva ( 5 l/s), Alberche (10 l/s) og Calera 
og Choza (15 l/s). Rørene nedlægges i en 1,5 m dyb rende, og der skal således 
udgraves og påfyldes 30 000 m3 jord. 
Installering af 15 ventiler, 10 ventilationsklapper og 5 frisluser, der anbringes 
i observationsbrønde samt 4 målere i kasser. 
Vandledningen til landsbyen El Olivar (Entrepenas) omfatter følgende: 
Forbedring af den eksisterende indvinding, boring af en 120 m dyb brønd 
med en diameter på 450 mm, installering af en motorpumpe med en effekt 
på 3 l/s og anlæg af et nyt bassin med en kapacitet på 100 m3. 
400 m forlængelse af den eksisterende samleledning og etablering af et 
præfabrikeret rensningsanlæg med budfældning, modning og filtrering 
dimensioneret til 500 personer. 
5.42 Hasteforanstaltninger vedrørende udvidelse af vandforsyningsnettet til det 
fælleskommunale anlæg i Algodor: strækning I og n (Toledo) 
Vandforsyningen til 26 landsbyer fra det fælleskommunale anlæg i Algodor 
sikres ved en ledning, der får vand fra den opdæmmede sø ved Finisterre. Da 
den imidlertid er udtørret, fås der forsyninger ved at hæve vand fra Tajo til 
landsbyen Ocana og derfra at lede det med 165 l/s i modsat retning til forsyning 
af Tembleque. Denne gennemsttøniningsmængde er utilstrækkelig om sommeren 
(de nuværende rørledninger tillader ikke højere gennemstrørnningsmængde). 
Nødvendig gennemsttømningsmængde: 250 l/s ( 162,5 l/s ved hjælp af en ny 
rørledning og resten ved hjælp af den eksisterende). 
Arbejdet omfatter følgende: 
Oo 
En ny rørledning (7 700 m), der løber parallelt med den første, som 
forbinder bassinet i Ocana med den gamle rørledning, og som til dækning 
af det umiddelbare behov kan lede 162,5 l/s, men i fremtiden op til 600 l/s. 
Denne første strækning kan dog på grund af tryktabet i rørene ikke selv 
transportere en tilstrækkelig mængde op til den ønskede højde (764 m) i 
Tembleque til forsyning af de omkringliggende landsbyer. 
Etablering af strækning nr. 2, der er 6 600 m land, og som skal begrænse 
tryktabet og gøre det muligt af løfte vandet i Ocana med et fødetryk på 63 
m til Tembleque på kote 764, således at de omkringliggende landsbyer kan 
forsynes med vand fra samme net. 
Kommunesammenslutningen i Castilla-La Mancha vil desuden forstærke 
pumpestationen ved Tajo, således at den kan forsyne Ocafias reservoirer med 
250 l/s (det er nødvendigt med en gennemstrørnningsmængde, hvis det 
fremtidige behov skal dækkes). 
De nævnte foranstaltninger skal sikre en gennemstrørnningsmængde på 150 l/s 
til Tembleque på kote 764 og dække det fælleskommunale anlægs fremtidige 
behov med et indløb på 600 l/s i Tembleque (nye -I- gamle rør). 
Projekter vedrørende provinsen Cåceres 
5.45 Supplerende arbejder i Cåceres og Malpartida de Plasencia 
Cåceres: 
Etablering af en elledning på 44 kV over ca. 15 km, som endeligt skal sikre 
elforsyningen til pumpestationen i Almonte, hvor der for øjeblikket kun er en midlertidig 
elforsyning. Ledningen sluttes til elledningen i Iberdrola, 6 km fra Cåceres. 
Det drejer sig om metalmaster med cementsokler. Der skal også etableres en 
transformerstation på 2 00 kVa. 
Malpartida de Plasencia: 
Anlæg af en omløbsdæmning med en kapacitet på 60 l/s i Obispo-kløften, hvorfra 
vandet ved hjælp af tyngdekraften løber ned til det eksisterende aflastningsbassin. Om 
vinteren forsynes rensningsanlægget direkte, mens bassinerne skal afhjælpe 
vandmangelen om sommeren. 
Nedlæggelse i en rende af en rørledning med en diameter på 300 mm og en længde 
på 4 713 m med plads til de fornødne ventiler og frisluser. 
PROJEKTER VEDRØRENDE GUADIANAS AFVANDINGSOMRÅDE 
2 34-
5.41 Hasteforanstaltninger vedrørende forsyning i Luciana og andre 
bebyggelser med vand fra opstenmingsbassinet ved Torre de Abraham (Ciudad 
Real) 
Luciana kommune har 700 indbyggere om vinteren (og det dobbelte om sommeren), og 
den ligger, hvor floderne Bullaque og Guadiana løber sammen. Landsbyen får for 
øjeblikket vand fra en næsten udtørret brønd. Befolkningens situation bliver derfor snart 
kritisk. 
De øvrige bebyggelser er små landsbyer i Porzuna kommune, der får vand fra 
almindelige brønde, der er ligeledes er ved at tørre ud. 
Men en PVC-rørledning på 15 km og med en diameter på 160 mm kan forsyningen af 
Luciana sikres fra de eksisterende vandledninger, der transporterer vand fra opstem-
ningsbassinet ved Torre de Abraham. 
Men en PVC-rørledning på 12 km og med en diameter på 110 mm kan forsyningen af 
alle landsbyer i Porzuna sikres. 
I betragtning af den katastrofale vandforsyningssituation i de nævnte landsbyer bliver 
det fra næste sommer nødvendigt at forsyne befolkningen med vand fra tankvogne, 
medmindre der gøres noget straks. 
Projekter vedrørende provinsen Huelva 
5.32 Vandforsyning i den vestlige del af Andévalo-området (Huelva) 
Den vestlige del af Andévalo-området, der omfatter adskillige landsbyer, herunder 
Puebla de Guzman, Tharsis og Alonso, og har 15 000 indb. om vinteren (det dobbelte 
om sommeren) lider under vandforsyningsproblemer, der skyldes tørken i Guadianas 
afvandingsområde. 
Den planlagte løsning består i at aflede vand fra Chanza-Pedras-systemet ved hjælp af 
en 40 km lang rørledning med en diameter på 300 mm, der løber indtil det pågældende 
område, efter at vandet er behandlet i de anlæg, der hører under 
kommunesammenslutning i Huelva vestkyst i Aljaque. 
Med denne foranstaltning kan det meget alvorlige vandforsyningsproblem løses endeligt 
for befolkningen i området. 
Projekter vedrørende provinsen Badajoz 
5.43 Hasteforanstaltninger vedrørende vandforsyning i Los Montes, Capilla 
m.fl. (Badajoz) 
?32_ 
Kommunerne Capilla, Garlitos og Tamurejo danner et byområde med 7 500 mennesker 
om vinteren (og det dobbelte om sommeren) i provinsen Badajoz, der ligger ved bredden 
af opstemningsbassinet ved Serena. Stedet hører under det fælleskommunale vandværk i 
Gadalemar. 
I Capilla har retableringsarbejder gjort det muligt at slutte vandindtaget og det nye 
rensningsanlæg til det gamle ledningsnet. De gamle rørledninger i Capilla er i meget dårlig 
stand, hvilket hindrer vandet i at nå frem til byområdet. 
De to andre bebyggelser ligger tæt på og kan let sluttes til nettet, men arbejdet med 
tilslutning til det fælleskommunale anlæg er endnu ikke begyndt. 
De to sidstnævnte bebyggelser få vand fra kilder, der ikke længere giver tilstrækkeligt 
meget og tilstrækkelig godt vand, og de befinder sig derfor i en permanent kritisk tilstand. 
I betragtning af landsbyernes katastrofale forsyningssituation, hvor de er totalt afhængige 
af vandleverancer i tankvogne, bør de planlagte arbejder gennemføres hurtigst muligt. 
Der skal derfor nedlægges 17 280 m støbejemsrør med en diameter på 200 mm med det 
fornødne særlige udstyr (frisluser, ventiler osv.), og de faciliteter, der berøres af arbejdet, 
skal retableres. Projektet gør det muligt at dække vandbehovet hos de 7 500 personer i de 
tørkeramte kommuner, hvor befolkningstallet fordobles om sommeren. 
Projektet omfatter de følgende strækninger: 
Rørledning Siruela-Tamurejo (10 086,52 m lang) 
Et støbejernsrør på med en diameter på 125 mm mellem reservoiret i Siruela og det i 
Tamurejo. 
Rørledning til Zarza Capilla la Nueva (1070 m lang) 
Vandforsyningsnettet, der hører under konraiunesammenslutningen i Guadalemar, omfatter 
en rørledning fra Sancti Spiritus til Pefialsordo, og det er planen at lave en shuntledning 
herfra til forsyning af Zarza Capilla la Nueva. 
Rørledning til Zarza Capilla la Vieja (381 m lang) 
En shuntledning med en diameter på 100 mm fra den ledning, der forbinder Sancti Spiritus 
med Pefialsordo, til Zarza Capilla la Vieja. 
Rørledning Pefialsordo - Capilla (2 771,82 m lang) 
Nedlæggelse af en ny rørledning, der løber parallelt med den første undtagen over 
947,23 m, hvor den forløber anderledes for at mindske arbejdets virkning i byen. Den nye 
rørledning er af støbejern med en diameter på 150 mm. 
133 
Trykrør fra dæmningen ved Serena. 
Da vandniveauet i opstemningsbassinet ved Guadalemar er for lavt til, at vandet kan 
pumpes op, skønnes det mere gunstigt at aflede vandet fra den opdæmmede sø ved Serena. 
Pumpningen sker ved hjælp af en pumpe med en effekt på 100 kVa, der kan løfte vandet 
med 250 l/s til 25 m, samt 2 961,83 m PVC-rør med en diameter på 500 mm. 
5.44 Hasteforanstaltninger vedrørende udvidelse af vandforsyningsnettet til det 
fælleskommunale anlæg i Tentudia i Fuentes de Leon, Bienvenida og supplerende 
arbejder 
Fuentes de Leon og Bienvenida lider under alvorlige vandforsyningsproblemer på grund 
af den vedvarende tørke i Guadianas afvandingsområde. 
De to nævnte landsbyer har hidtil ikke været tilsluttet vandforsyningsnettet under 
kommunesammenslutningen i Tentudia, som de hører under, fordi de har fået vand fra 
brønde, der hidtil har kunnet dække deres behov. 
Den planlagte løsning består i at etablere en rørledning, der afleder vand fra det 
fælleskommunale net i Tentudia. 
I Fuentes de Leon gennemføres tilslutningen på rørledningen i det vestlige område, hvorfra 
vandet ledes til det reservoir, der ligger på et sted kaldet "la Alameda". Rørledningen er 
5 500 m lang og har en diameter på 150 mm. Det nuværende reservoir og hævesystem må 
ombygges indtil reservoiret ved Fuentes de Leon (elektromekanisk system og 2 000 m 
rørledning). 
I Bienvenida gennemføres tilslutningen på rørledningen i det nordlige område mellem 
afledningsrenden i retning mod Montemolin og reservoiret i Fuente de Cantos ved hjælp 
af en 13 km lang rørledning med en diameter på 200 mm. således at vandet kan ledes til 
landsbyen aflastningsbassin. Det er ligeledes nødvendigt af ombygge og reparere 
reservoiret og ventillokalet. 
Med denne foraristaltning kan vandforsyningsproblemet løses for tefolkriingen i området. 
PROJEKTER VEDRØRENDE JUCARS AFVANDINGSOMRÅDE 
Projekt vedrørende provinsen Alicante 
5.46 Arbejder i Marina Baj a-området (Alicante) 
Arbejderne tage sigte på at sikre drikkevandsforsyningerne i kommunerne under Consorcio 
de la Marina Baja (Benidorm, Villajoyosa, Altea, Finestrat, Polop, La Nucia, Alfaz del 
Pi og Callosa de Ensarria), hvor vandressourcerne er i fare for at tørre ud på grund af den 
vedvarende tørke. Problemet berører 300 000 personer. En undersøgelse af situationen har 
z^ 
vist, at der straks må gøres noget for at styrke vandforsyrimgsinfrastrukturen ved følgende 
foranstaltninger: 
Delvis fordobling af den nuværende vandledning mellem Guadalest-dæmningen og 
kummunerne under Consorcio de la Marina Baja over 8 km ved hjælp af 
støbejerns- og eternitrør med en diameter på henholdsvis 700 mm og 500 mm. 
Installering særligt udstyr (30 enheder) til beskyttelse af rørledningen. 
6. MM 
Denne gruppe af projekter tager sigte på at løse tørkeproblemet i de områder, der er hårdest 
ramt af vandmangelen. 
Vigtigste mfl; 
At give de berørte område en infrastruktur, der er tilstrækkelig til at sikre 
drikkevandsforsyningen. 
At forbedre forsyningsbetingelseme for byerne. 
At forbedre vandkvaliteten. 
At undgå overbelastning af overfladevandet og grundvandet samt de deraf 
følgende negative miljøvirkninger. 
Sekundære mål: 
At forbedre hygiejnen og livskvaliteten for den pågældende befolkning. 
At øge de disponible vandmængder ved hjælp af restriktioner og en rationel og 
koordineret udnyttelse. 
7. Tidsplan 
Kategori af 
arbejder Begyndelse Afslutning 
Vigtigste arbej­
der 15.3.95 31.12.96 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Eftersom de oplysninger, der er nødvendige for at gennemføre en costbenefitanalyse af 
en gruppe projekter som disse, ikke altid kan fremskaffes umiddelbart, må visse af 
dem beregnes indirekte på grundlag af en række kriterier og forudsætninger. 
Omkostningerne er beregnet ud fra følgende: 
"2 3fe 
investeringsudgifter, der fremgår af projektoplysningerne 
driftsudgifter, dvs. alle udgifter ved driften af de pågældende infrastrukturer og 
udgifter til elementer, hvis levetid er kortere end projektets. 
Fordelene er beregnet ud fra værdien af de skader og udgifter, der undgås, og værdien 
af de goder og faciliteter, samfundet råder over som følge af projektets gennemførelse. 
De forventede fordele er: 
Sikkerhed for disponible vandressourcer 
Forbedring af vandkvaliteten 
Reduceret overbelastning af de vandførende lag. 
Den interne rente varierer mellem 569 % og 2,94%. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Gruppen af projekter er med til at gennemføre målene i EF-traktatens artikel 130 R, 
idet de sikrer drikkevandsforsyningen for befolkningsgrupper, der befinder sig i en 
alvorlig mangelsituation, og som således får bevaret livskvaliteten. 
10. Omkostnings og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 30 476 273 
Støtteberettigede ornkostninger (efter 11.4.95): 30 476 273 
Støttesats: 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 25 904 832 
136 
SEGURAS AFVAN1IIK3SOMRÅDE 12 290 310 
Anlæg til afsaltning af drænvand fra Pedrera (Ali­
cante) 3 634 728 
Genanvendelse af spildevand fra rensningsanlægget i 
Bullas (Murcia). 1 909 773 
Genanvendelse af spildevand fra rensningsanlægget i 
Torres de Cotilla (Murcia) 2 587 434 
Genanvendelse af spildevand fra rensningsanlægget i 
D' Alguazas (Murcia) 2 063 786 
Genanvendelse af spildevand fra rensningsanlægget i 
Mulla (Murcia) 2 094 589 
TAJOS AFVANDINGSOMRÅDE 8 532 370 
Forbedring af Toledos vandforsyning fra Canal de 
las Aves (Castilla-La Mancha) 1 971 378 
Vandforsyningsnet i området Talavera de la Reina y 
Entrepenas samt kloaknet og rensningsanlæg i 
Entrepenas 1 324 520 
Vandforsyningsnet under kommunesammenslutningen 
i Algodor: strækning I og II (Castilla-La Mancha) 4 004 361 
Supplerende arbejder i Cåceres og Malpartida de 
Plasencia (Extremadura) 1 232 111 
GUADIANAS AFVANDINGSOMRÅDE 8 113 453 
Vandforsyning i den vestlige del af Andévalo-om­
rådet (kommunerne Puebla de Guzman, Tharsis og 
Alonso i Huelva) 3 696 334 
Vandforsyning til Luciana og andre bebyggelser med 
vand fra opstemningsbassinet ved Torre de Abraham 
(Barrio Bullaque, Castilla-La Mancha) 905 601 
Hasteforanstaltninger vedrørende vandforsyning i 
Los Montes-området (Badajoz) 1 601 745 
Udvidelse af vandforsyningsnettet til det fælleskom­
munale anlæg i Tentudia i Fuentes de Leon, Bien­
venida (Extremadura) 1909 773 
PROJEKTER VEDRØRENDE JUCARS AFVAN­
DINGSOMRÅDE 1 540 139 
Fordobling af vandledning i Marina Baja-området 
(Alicante) 1 540 139 
?3* 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
4.2. Projekt nr. 95/11/61/030 
1. Projektets titel 
Rensningsanlæg i Jaen 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: P* de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Direcciôn General de Obras Hidraulicas 
3.2. Adresse: C/Sierpes 41, 41075 Sevilla 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
Region: Andalucia. ' 
5. Beskrivelse 
KLOAKERING: Udvidelse af den eksisterende samleledning, der munder ud i et 
fordelingsanlæg med et aflastningsbygværk med skydeventil, hvorfra afledningsrenden 
begynder, og derefter et opsamlingsbassin. 
FORBEHANDLING: 
skrabbebeartejdning af faste stoffer ved hjælp af tre kanaler med ristværk og 
sigter. 
slamudskilning og fjernelse af olie og fedtstoffer. 
FØRSTE BUNDFÆLDNING: Efter forbehandlingen ledes vandet til et fordelingsanlæg. 
Anlæg råder over to bundfældningstanke, der er cirkelformede med en diameter på 30 m. 
Slammet ledes til pumpeanlægget. 
BIOLOGISK FORBEHANDLING: Vandet fra den første bundfældning ledes til et 
fordelingsanlæg, der fordeler vandet til de forskellige behandlingslinjer. Vandet, både det, 
hvor slammet har bundfældet sig, og det slamholdige fordeles i to reaktionsbassiner på 
14 x 61 m, der opdelt i rum. I den iltede afdeling foretages det samme ved hjælp af 
bobleudstyr og undervandspropeller. 
ANDEN BUNDFÆLDNING: Den består af to bundfældningsbassiner med indsugning, 
hvor slammet suges ind. Slammet bevæget ved hjælp af undervandspumper. Vandet 
desinficeres med klor, og slammet sies, fortykkes, homogeniseres, modnes, tørres og 
oplagres. 
m 
7. BEHANDLING AF SLAMMET: sigtning, fortykning, anaerob fermentering, oplagring, 
tørring. 
Mål 
SPECIFIKKE MÅL: 
Nuværende befolkning: 135 000 indb. 
Befolkningsækvivalens: 146 000 
BOD5 gennemsnit i alt: - input- 260 mg/l 
BOD5 gennemsnit i alt - output: > 90% 
SS gennemsnit i alt - input: 340 mg/l 
SS gennemsnit i alt - output: >90%. 
Behandlet vandmægde - gennemsnit pr. dag: 33,750 mVdag. 
Thfeptøn 
Kategorial Begyndelse Afslutning 
arbejder 
Vigtigste arbej- 1.12.1994 31.8.1996 
der 
ni imiiia—aaBsa—ma ^mamamamamaaamamammmamamtmaaamamazaéaa^amamamoMawammeat ni n i i a 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og wknnnmiske virkninger 
Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: 
installationernes levetid: 20 år 
drifts- og vedligeholdelsesudgifter 
renovations- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) 
miljøfordele. 
Projektets interne rente er på 10,18%, ekskl. rensningsanlæggets restværdi. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Bidrag til den integrerede forureningsbekæmpelse, hindring af spildevandsudledning og 
forvaltning af vandressourcerne. 
Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. 
133 
De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud i 
nettet, finder anvendelse. 
10. Omkostninger pg støtte (i ECV) 
Omkostninger i alt: 11 628 050 ECU 
Støtteberettigede ornkostninger (efter 11.4.95): 11 628 050 ECU 
Støttesats: 80% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 9 302 440 ECU 
t^o 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/031 
1. Projektets titel 
Rensningsanlæg i Huesca og Teruel 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: P# de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: D.G del Agua . Diputaciôn General de Aragon 
3.2. Adresse: P* Maria Agustin, 36 - 50071 Zaragoza 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Aragon (Huesca og Teruel) 
5. Beskrivelse 
Samleledninger og 2 anlæg til rensning af byspildevand i Huesca og Teruel. Projektet 
omfatter sekundær rensning i et klassisk biologisk anlæg med modning og mekanisk 
tørring af slam, der er aktiveret på mellemniveau. 
6. Mål 
Forbedre vandkvaliteten i vandløbene Isuela, Flumen, Acanadre og Cinca i 
Huesca og Turia i Teruel, der stiger fra nuværende kvalitetsniveau C5 og C4 til 
C3. 
Fremme vandbesparelsen og genanvendelse af vand. 
i<i± 
SPECIFIKKE MAL 
HUESCA TERUEL 1 
Antal indb. (tilsluttet) 13 400 8 200 
Indbyggerækvivalent 130 000 67 500 
BOD5 gennemsnit i alt - 300 mg/l 360 mg/l 
input 
BOD5 gennemsnit i alt - £25 mg/l ^25 m8/l 
output 
SS gennemsnit i alt - input 297 mg/l 44° m&n 
SS gennemsnit i alt - output £25 mg/l _^ ^ 30 m%n 
Behandlet vandmængde - 25 920 mVdag n 232 m3/daS 
gennemsnit pr. dag: 
% industrispildevand 25% 25% 
7. Tidsplan 
I—-———"-PM"-^" """!V" ••I, • "' —T-^^TT-Fn™1—• " ' "* 
Begyndelse Afslutning 
Vigtigste arbej- 1.10.95 31.5.98 
der 
Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende forudsætninger: 
installationernes levetid: 20 år 
drifts- og vedligeholdelsesudgifter 
renovations- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) 
miljøfordele. 
Projektets interne rente er på 8,93% generelt set, nemlig 11,85% for rensningsanlægget 
i Huesca og 4,57% for det i Teruel. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
Bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten. 
<U»fc-
Forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne. 
Forvaltning af vandressourcerne. 
Beskyttelse af mennesker sundhed. 
Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF i byområder med over 15 000 
indbyggerækvivalenter med udledning i ferskvand i ikke-følsomme 
områder. 
De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud i 
nettet, finder anvendelse. 
10. Omkostning^ Og støtte (i ECU) 
Cmikostninger i alt: ' 19.511.952 
Støtteberettigede omkostninger (efter 11.4.1995): 19.138.631 
Støttesats: 80% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 15.310.905 
U,3 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/0391/ 
1. Projektets titel 
Kloakering i Sella- og i Pilona-området. 
2. Myndighed! der er a.nsv?r|jg f(F ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: P* de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myn^ighefL fly er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Conserjeria de Medio Ambiente y Urbanismo 
3.2. Adresse: Coronel Aranda S/N - 33005 Oviedo 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Asturias 
5. Beskrivelse 
Kloakering i Cangas de Onis og Cano 
Arbejdet består af tre adskilte dele: 
a) Net af samleledninger i Cano og tilslutning af dette til nettet i Cangas de Onis 3 452 m. 
b) Forbedring af det interne net i Cangas de Onis over en samlet længde på 5 673 m. 
c) Samleledninger i Cangas de Onis langs Sellas bredder. Fremover bliver udledningerne 
koncentreret på et sted, hvorfra de pumpes tilbage til det kommende rensningsanlæg. 
Arbejdet omfatter nedlæggelse af 2 669 m rør med forskellig diameter og af forskellige 
materialer. 
<^s 
Samldedninger og Infiesto og Villamayor (Pilona) 
Arbejdet omfatter etablering af en samleledning, der skal opsamle spildevand fra strækningen 
i Pilona mellem bebyggelserne Infiesto og Se vares, der begge ligger i Pilona kommune. 
Der skal lægges 15 680 m rørledning, mest i 1er eller armeret beton. 
Kloakering i Ribadesella. Fase I. 
Retablering af samleledningeme i Ribadesella og rørledningerne i nettet på Sellas højre bred 
samt af alle andre rørledninger, hvis retablering er en direkte eller indirekte konsekvens af 
kloakeringen. 
Når projektet er helt gennemført, bliver disse samleledninger tilsluttet nettets overordnede 
samleledninger og til det overordnede system til rensning og behandling af spildevand. 
Kloaknettet kommer til at bestå af rør med en diameter mellem 300 og 1 500 mm af 1er eller 
armeret beton. 
6. Mål 
Forbedring af vandkvaliteten i 25 km af Sella. Det arbejde, der indgår i denne gruppe af 
projekter, udgør første fase i en mere storstilet aktion, der tager sigte på at etablere 
rensningssystemer, som er tilpasset forholdene og er i overensstemmelse med EU-reglerne. 
Det planlagte arbejde vedrører direkte 10 496 indb., dvs. 31% af den samlede befolkning i 
Sella - Pilona-området, og det kan opdeles således: 
Kloakering i Cangas de Onis og Cano: 3 600 indb. 
Samleledninger og Infiesto og Villamayor: 3 076 indb. 
Kloakering i Ribadesella (fase I): 3 820 indb. 
SPECIFIKKE MÅL: 
Nuværende befolkning: 10 496 indb. 
7. Tidsplan 
Kategori af 
arbejder Afslutning 
Vigtigste arbej­
der 31.8.1995 31.12.1997 
ti<5 
8. Vurdering af omkostninger ng wiflle og økonomiske virkninger 
Den interne rente er på 6% generelt set, og den fordeler sig således på de enkelte projekter: 
6%: Kloakering i Ribadesella 
4%: Infiesto 
9%: Cangas 
7%: Onis et Cano. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten. 
Forbedring af miljøkvaliteten i byområder og i beskyttede områder og landskaber. 
Beskyttelse af mennesker sundhed. 
Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 11 125 965 ECU 
Støtteberettigede omkostninger 11 125 965 ECU 
Støttesats: 80% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 8 900 772 ECU 
^,6 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/033 
1. Projektets titel 
Rensningsanlæg i Castilla-La-Mancha. 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: D.G de Carreteras, Obras Hidraulicas y Transportes 
Direcciôn General de Carreteras 
3.2. Adresse: P° del Cristo de la Vega, S/N - 45071 Toledo 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Castilla-La Mancha 
5. Beskrivelse 
Etablering af samleledninger og 8 rensningsanlæg i følgende 
kommuner i CA. de Castilla-La Mancha: Talavera de la Reina, 
Tarancôn, Madrilejos, Villacafias, Navalcân et Parrillas, San Pablo de 
los Montes, Camunas, Mariana, Sotos og Zarzuela. 
Projektet omfatter en sekundær biologisk rensning. 
6. Mål 
Hovedformålet er at give ovenstående kommuner en sekundær 
rensning af deres spildevand for at undgå, at deres affald skader 
miljøet. 
(l l, V 
SPECIFIKKE MAL 
65/11/61/033 T 
Nuværende 
befolkning 126 000 ïïnm ÏTTOTr TTT50D" 025 T 
EW B200 E75Ô 
52 800 Indbygger­
ækvivalens 126 500 S50Ô0 14 000 10 240 E~§53 k 670 G 750 
Sæson-
bestemt 
indbyggertal !T rr n ci EOTT n 
K5ÏÏ5 
gennemsnit i 
alt - input 
(mg/1) 
BUÏÏ3 
gennemsnit i 
alt - output 
(mg/1) rm mr rør 33ÏÏ" rø" E3T 55T FI 
rar 
ET 55 E5 25 55" E3 ES Eïï 
SS 
gennemsnit i 
alt - input 
(mg/1) rar Uffî Bffî rør B5T M5 EŒ rør 
5S~"~"—— 
gennemsnit i 
alt - output 55" 35" 05 55" 55" 37 
Behandlet 
vandmængde 
- gennemsnit 
pr. dag 
(m3/dag) 5W EW EW F56T ÏW u 
134 500 510 
HHF ro^-K12,5 
M" « — 
industrispilde 
vand Krø" m% w% m m% 
f.i.: data foreligger ikke 
1. Talavera de la Reina 
2. Tarancôn 
3. Madrilejos 
4. Villacanas 
5. Navaloa og Parrillas 
6. San Pablo de los Montes 
7. Comunas 
8. Mariana, Sotos og Zarzuela 
?4 K 
7. Tidsplan 
ssssmsssssssssssmsmssBssB i ^ssasssx ssssssss— , , = 
Kategori af. Begyndelse Afslutning 
arbejder 
Vigtigste 1.3.1995 30.6.1996 
arbejder 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende forudsætninger: 
- installationernes levetid: 20 år 
- drifts- og vedligeholdelsesudgifter 
- renovations- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) 
- miljøfordele. 
Projektets interne rente er på 5,66%. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektgruppen bidrager til følgende: 
Bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten. 
Hensigtsmæssig forvaltning af vandressourcerne. 
Foranstaltningerne giver tilsammen en række kommuner en ordentlig 
spildevandsrensning, og der udledes mindre forurenet spildevand i 
vandløbene, hvis vandkvalitet dermed bliver forbedret væsentligt. 
Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF om rensning af byspildevand. 
De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden 
det ledes ud i nettet, finder anvendelse. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt:18.512.914 
Støtteberettigede omkostninger (efter 11.4.1995):18.512.914 
Støttesats:80% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 14.810.331 
H, S 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/034 
1. Projektets titel 
Kloakering og rensning af spildevand på den katalonske kyst 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcciôn General de Planification 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Junta de Sanejament 
3.2. Adresse: Provença, 204-208 08036 Barcelona 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Cataluna 
5. Beskrivelse 
Gruppe af 9 projekter, der danner et samlet system, som består af 
rensningsanlæg, kloaknet og udledninger i havet. 
I alle tilfælde omfatter rensningen følgende etaper: skrubbebearbejdning, 
slamudskilning og fjernelse af olie og fedtstoffer, gennemstrørnningsmåling, 
iltning og flocculation, første bundfældning, biologisk rensning, anden 
bundfældning, recirkulation af slammet og tilsætning af klor. 
Slambehandlingen omfatter udskilning og pumpning af det første slam, 
koncentrering, iltning og fermentering af slammet, oplagring af det fermenterede 
slam, dehydrering ved hjælp af sibåndpresse og oplagring af det dehydrerede 
slam. For det meste genanvendes slammet til landbrugsformål. 
1. Anlæg i Vilanova og la Geltru: 
Vandrensningen omfatter et statisk ristværk, slamudskilning og fjernelse af olie 
og fedtstoffer, iltning og flocculation, første bundfældning, biologisk rensning og 
anden bundfældning. 
Slambehandlingen omfatter koncentrering, dehydrering ved hjælp af sibåndpresse. 
Efter dehydreringen tørres slammet ved varmebehandling og behandles derefter 
i det eksisterende forbrændingsanlæg. 
Materialet og samleledningeme er af armeret beton. 
Samleledningeme har en diameter på 600 mm eller derover (14 600 m). 
Anlægget omfatter 5 pumpestationer. 
2. Anlæg i Cunit-Cubelles 
Rensningsanlægget i Cunit-Cubelles har samme specifikationer som anlægget i 
Teia, men har desuden et anlæg til dehydrering af slam ved hjælp af 
sibåndpresse. 
Cunit-Cubelles-rørledningen, der er af eternit, har en længde på 2 267 m og en 
diameter på 500 mm. 
En del af samleledningeme er allerede etableret: Den ene, der har en længde på 
400 m og en diameter på 400 mm, modtager spildevand fra Avenida de la Font 
via et dobbelt rør på 300 m og med en diameter på 250 mm. Den anden, der 
kommer fra pumpestationen i Cubelles, er på 2 600 m og har en diameter på 500 
mm. 
3. Anlæg i Cambrils: 
Vandrensning: gennemstrørnningsmåling, skrubbebearbejdning, slamudskilning 
og fjernelse af olie og fedtstoffer, første bundfældning, aflastningsanlæg, 
biologisk rensning, anden bundfældning og gennemstrørnningsmåling. 
Slamrensning: koncentrering af det første slam, koncentrering af det 
overskydende biologiske slam, iltning, pumpning af det slam, der skal 
fermentere, anaerob fermentering, oplagring og mekanisk tørring ved hjælp af 
sibåndpresse. 
Den daglige gennemstrørnningsmængde når i gennemsnit op på 64 414 mVdag, 
og den maksimale gennemstrørnningsmængde er på 4 107 m3/h. 
Kystens nye samleledning, der bortleder vand fra individuelle rørledninger, om­
fatter to trykrør på henholdsvis 1 776 m og med en diameter på 400 mm og 2 
193 m og med en diameter på 630 mm. 
Pumpesystemet mellem sammenløbspunktet og det kommende rensningsanlæg 
består af to trykrør på 3 675 m og med en diameter på 900 mm. 
Hl_ 
Det rensede vand ledes bort ved hjælp af et rør med en diameter på 900 mm. 
Den del af samleledningen, der forbinder spildevandet fra Vinyols kommune med 
nettet, har en længde på 986 m og en diameter på 400 mm. 
4. Anlæg i Altafulla: 
Rensningsanlægget, der er dimensioneret til 10 000-40 000 indbyggerækvivalenter 
med sæsonudsving i forholdet 10:1, omfatter ikke fjernelse af næringsstoffer. 
Anlægget omfatter forbehandling, kemisk udfældning med første bundfældning 
i højsæsonen, biologisk rensning af slam, der er aktiveret ved hjælp af oxydanter 
i lavsæsonen og klassisk rensning i højsæsonen, anden bundfældning og anaerob 
fermentering af slammet i højsæsonen evt. med efterfølgende kemisk 
stabilisering. 
Slambehandlingen omfatter koncentrering med anaerob fermentering og 
dehydrering ved hjælp af sibåndpresse (mulighed for anvendelse som gødning). 
Samleledningeme har en længde på 10 000 m og en diameter på 400 mm. 
5. Anlæg i Torredembarra: 
Vandrensning: skrubbebearbejdning, slamudskilning og fjernelse af olie og fedt­
stoffer, første bundfældning, aflastningsanlæg, biologisk rensning, anden bund­
fældning og gennemstrørnningsmåling. 
Slamrensning: koncentrering af det første slam, koncentrering af det 
overskydende biologiske slam, iltning, pumpning af det slam, der skal 
fermentere, anaerob fermentering, oplagring af slammet og mekanisk tørring ved 
hjælp af sibåndpresse. 
6. Anlæg i Blånes: 
Vandrensning: gennemstrørnningsmåling, skrubbebearbejdning, slamudskilning 
og fjernelse af olie og fedtstoffer, første bundfældning, aflastningsanlæg, 
biologisk rensning, anden bundfældning og gennemstrørnningsmåling samt 
desinficering. 
Slamrensning: koncentrering af det første slam, koncentrering af det 
overskydende biologiske slam, iltning, pumpning af det slam, der skal 
fermentere, anaerob fermentering, oplagring og mekanisk tørring ved hjælp af 
sibåndpresse. 
7. Anlæg i Sitges: 
•-} v 
L -> 
Vandrensning: skrubbebearbejdning, slamudskilning og fjernelse af olie og fedt­
stoffer, første bundfældning, biologisk rensning og anden bundfældning. 
Slamrensning: koncentrering af det første slam, koncentrering af det 
overskydende biologiske slam, pumpning af det slam, der skal fermentere, 
anaerob fermentering, oplagring og mekanisk tørring. 
8. Anlæg i Matarô: 
Projektet omfatter følgende rensningsetaper: forbehandling, første bundfældning, 
biologisk rensning, anden bundfældning, tilsætning af klor, recirkulation af akti­
veret slam, koncentration af slammet, pumpning slammet, dehydrering og 
fjernelse af lugtgener. 
9. Anlæg i Teia: 
Rensningsanlægget, der er dimensioneret til 40 000 indbyggere med 
sæsonudsving i forholdet 3:1, omfatter ikke fjernelse af næringsstoffer. 
Rensningen omfatter: forbehandling, første bundfældning, biologisk rensning af 
det aktiverede slam, anden bundfældning, anaerob mesofil fermentering. 
Slammet forarbejdes til kompost efter dehydreringen. 
På grund af stigningen i befolkningstallet og etablering af nye industrivirksom­
heder er det nødvendig at fordoble samleledningeme, som får en diameter på 
mellem 600 og 350 mm og er lavet af polyester forstærket med glasfiber, over 
en strækning på i alt 20 950 m, og der skal etableres 8 pumpestationer. 
6. Mål 
De vigtigste data for de forskellige delprojekter fremgår af nedenstående skema: 
SPECIFIKKE MÅL 
95/11/61/034 
Nuværende 
befolkning 
Indbygger-
ækvivalens 
Sæsonbestemt 
indbyggertal 
BOD5 gen­
nemsnit i alt -
input (mg/l) 
BOD5 gen­
nemsnit i alt -
output (mg/l) 
SS gennemsnit 
i alt 
input (mg/l) 
SS gennemsnit 
i alt - output 
(mg/l) 
Behandlet 
vandmængde -
gennemsmt pr. 
dag (mVdag) 
% industri­
spildevand Villanova 
y la 
Geltrti 
80.000 
80 000 
30.000 
300 
25 
300 
35 
15 000 
15% Cubelles 
43.200 
65 000 
40.000 
375 
25 
300 
35 
16 250 Cambrils 
171.252 
171 252 
151.130 
250 
25 
300 
25 
25 000 Alta-
fulla 
39.528 
65 000 
25.350 
375 
25 
228 
25 
8 292 
10% Torre-
dembarra 
100.194 
106 896 
88.600 
250 
25 
300 
25 
33 381 
10% Blånes 
89.796 
109 989 
64.133 
350 
20 
420 
25 
19 296 
10% Sitges 
95.000 
60 000 
75.000 
360 
20 
• 
320 
20 
18 000 Mataro a i 
172.00GK» 
172OO0DQ 
35.000 02 
475 0 0 
25 
375 0 0 
35 
57 0000Q 
20% 
7. Tidsplan 
Kategori Begyndelse Afslutning 
Vigtigste arbej- 1.3.95 31.12.95 
der 
7 Li , 
8. Vurdering a* omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Der er udarbejdet en costbenefitanalyses på grundlag af følgende forudsætninger: 
installationernes levetid: 20 år 
drifts- og vedligeholdelsesudgifter 
renovations- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) 
miljøfordele. 
Projektets interne rente er på 8,2% i alt. 
Fordeling pr. anlæg: Cambrils 5,09% 
Mataro : 28,5% 
Teia : 7,4% 
Cumt-Cubells : 2,8% 
Sitges : 5,3% 
Vilanova: 4,6% 
Blånes : 9,1% 
Altafulla : 0,2% 
Torredembarra : 0,9% 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Spørgsmålet om bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten i 
kystområdet er af afgørende betydning, idet området har enormt mange 
besøgende som følge af masseturismen og væksten i ejendomssalget. 
I øvrigt gør den fysiske personlige kontakt og anvendelse af vandet som 
badevand det nødvendigt at opretholde en rimelig hygiejnestandard. 
En ordentlig forvaltning af de marine vandressourcer forudsætter, at alle 
udledninger, der kan være miljøskadelige som følge af bioakkumulation, 
reduceres. 
Desuden bør grundvandsforureningen undgås, samtidig med at det ikke-
forurenede vands kvalitet bevares og spildevandet renses, således at det kan 
anvendes som drikkevand. 
Indholdet af affaldsstoffer i det rensende vand er i overensstemmelse med 
direktiv 91/271/EØF. 
De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud 
i nettet, finder anvendelse. 
55 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt : 73 649 452 
Støtteberettigede omkostninger (efter 11.4.1995): 73 649 452 
Støttesats 80% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 58 919 562 
Fordeling af de samlede omkostninger (ECU): 
Villanova y la Geltru: 6 751 969 
Cubelles: 5 267 275 
Cambrils: 931 476 
Altafulla: 6 480 905 
Torredembarra: 13 368 407 
Blånes: 9 099 142 
Sitges: 9 635 110 
Matarô: 8 747 990 
Teia: 4 983 890 
V:> i 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordm>- (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/035 
1. Projektets ffiel 
Fuldstændig spildevandsbehandling ved Ria de Vigo 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: P' de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Conselleria de Politica Territorial, Obras Publicas et Vivienda 
(Direcciôn Xeral de Obras Publicas) 
3.2. Adresse: Edificios Administratives de SanCaetano 
4. Sied 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Galicia 
5. Beskrivelse 
Rensningsanlæg ved Lagares (Vigo), der skal rense det meste af 
by spildevandet fra Vigo by. Spildevandet udledes for øjeblikket i Ria de Vigo 
og i Lagares uden forudgående rensning. 
Hovedsamleledninger i Cangas de Morrazo og rensningsanlæg i Cangas 
med henblik på rensning af byspildevandet, der for øjeblikket udledes i 
recipientvandene uden forudgående rensning. 
Samleledning på flodbredden ifølge den særlige plan for fuldstændig 
spildevandsbehandling i Vigo - PESIV - (Cabrai kommune), der skal 
sikre fuldstændig spildevandsbehandling i Lageres' afvandingsområde ved 
hjælp af en forlængelse af en forlængelse af de samleledninger, 
myndighederne har etableret ind til flodens udspring i Cabrai kommune, 
således at flodens bredder kan anvendes som byzoner. Det er en meget 
vigtig faktor, idet Lagares løber gennem Vigos byområder. 
Samleledninger på bredden af riaen, strækning 1, 2, 3, 4, 7, 8, 9 og 10 
samt forbehandling, bortledning og pumpning i Calle Corufia. Arbejdet, 
der indgår i PESIV, omfatter en samleledning hele vejen langs med Vigos 
kyststrækning mellem Mont de La Guia og kirken i Bouzas. Arbejdet 
kompletterer de strækninger, der allerede er gennemført af Vigo kommune, 
6. Mai og som skal lede spildevandet fra Bouzas til rensningsanlægget ved Lagares. 
Kommunen er for øjeblikket i færd med at gennemføre strækning 5 og 6. 
Rørledninger og rensningsanlæg i Teis (Vigo kommune). Etablering af 
samleledninger fra kommunegrænsen mellem Vigo og Redondela til Teis­
området, hvor der opføres et rensningsanlæg. Dermed kan alt spildevand fra 
område nord for Mont de La Guia ledes bort og renses i Teis-området. 
Rensningsanlæg i Zamans. Rensning af spildevand fra Zamans-området 
(syd for Vigos område) og fra Vigos universitetscampus. Arbejdet gør det 
muligt at rense det spildevand, der ledes ud i Vilaza (biflod til Minor, der 
løber ud i Ria de Baiona). 
Fuldstændig spildevandsbehandling i bunden af Ria de Vigo: Samleled­
ninger i området omkring Vilaboa, Arcade, Pontesampaio og andre 
landsbyer i bunden af Ria de Vigo og et rensningsanlæg, der skal løse 
problemer med spildevand fra hele området, der bliver tættere og tættere 
befolket og omfatter adskillige byområder, især langs kysten. 
Udvidelse af samleledningeme i Redondela: Rensningsanlægget i Redon­
dela, der stod færdigt i 1992, har to rensningsetaper og leder det rensede 
vand ud i havet via en rørledning. Efter at anlægget er taget i brug, har det 
vist sig nødvendigt at forbedre kloaknettet, der er i dårlig stand og har 
konstruktionsfejl. Det er endvidere nødvendigt af udvide kloaknettet, således 
at alt spildevand fra Vigo kommune og nordområdet kan ledes til anlægget i 
Redondela. 
Samleledning og rensningsanlæg i Moana: Hovedsamleledninger i Moana 
og rensningsanlæg med henblik på rensning af byspildevandet, der for 
øjeblikket udledes i recipientvandene uden forudgående rensning. 
Fuldstændig spildevandsbehandling i Gondomar og ved floden Minor: 
Spildevandsbehandling i bunden af Ria de Baiona og af floden Minor med 
henblik på udnyttelse af vådområdet "Ramallosa". 
Samleledninger og forbedring af rensningsanlægget i Nigrån (anden 
rensningsfase). Nigrån kommune råder over en forbehandlingssystem og en 
afgangsledning, der er blevet forlænget for nyligt. I betragtning af antallet 
af indbyggerækvivalenter og de stigende sæsonudsving, der skyldes de 
mange turister om sommeren, er det nødvendigt at etablere et anlæg, der 
kan foretage anden rensning af spildevandet. Desuden skal kloaknettet 
forlænges, for at et større antal indbyggere kan blive tilsluttet. 
i^ 
Projektet tager først og fremmest sigte på at etablere en rensning af byspildevandet 
fra Ria de Vigos byområder. 
Der er tale om spildevand fra 754 000 indbyggerækvivalenter. 
Rensningsanlæggenes kapacitet er ca. 8 000 m3/h i gennemsmt, dvs. 192 000 
mVdag. 
Blandt de sekundære mål kan nævnes udnyttelse af flere kyststrækninger til 
offentlige formål og turisme. 
SPECIFIKKE MÅL: 
- Nuværende befolkning: 400 000 indb. 
- Forventet indbyggerækvivalens: 500 000 indb. 
- BOD5 gennemsnit i alt - input- 231 mg/l 
- BOD5 gennemsnit i alt - output - : < 25 mg/l 
- SS gennemsmt i alt - input - : 
- SS gennemsnit i alt - output - : < 25 mg/l 
- Behandlet vandmængde - gennemsnit pr. dag: 129 600 mVdag 
7. Tidsplan 
—•—•———————•——' ' ' ' • ————-— ' ' —•———• --
Kategori Begyndelse Afslutning 
Vigtigste arbej- 1.12.1994 31.12.1998 
der 
ssssscBSsaasmsaasss i , i gasasasaassgsBaBBsagssgSBBB ni aaaarsaa m 1 ——' 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: 
installationernes levetid: 20 år 
drifts- og vedligeholdelsesudgifter 
renovations- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) 
miljøfordele. 
Projektets interne rente er på 7,4% i alt, der fordeler sig således: 
Rensningsanlæg i Zamans: 8,9% 
Rensningsanlæg i Canga: 8,2% 
Rørledninger og rensningsanlæg i Teis: 7,6% 
Fuldstændig spildevandsbehandling i Moana: 8,3% 
Bunden af Ria de Vigo og Redondela: 7,3% 
Spildevandsbehandling i Minor: 8% 
Spildevandsbehandling i Lageres' afvandingsområde: 6,9%. 
n°> 
9. Vurdering af virkningen pft miljwt 
Bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, beskyttelse af 
mennesker sundhed og rationel udnyttelse af vandet. 
Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF om rensning af byspildevand, 
79/923/EØF om kvalitetskrav til skaldyrvande og 76/160/EØF om 
kvaliteten af badevand. 
De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes 
ud i nettet, fmder anvendelse. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt : 86 198 505 ECU 
Støtteberettigede omkostninger (efter 11.4.1995): 85 459 239 ECU 
Støttesats: 80% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 68 367 391 ECU 
Støtten pr. projekt fordeler sig således: 
(ECU) 
E.D.A.R. rio Lagares 1.609.735 
Colector y E.D.A.R. Cangas 4.059.806 
Colector Cabrai 3.622.407 
Colector margen ria T. 7 y 8 2.981.709 
Colector margen ria T. 9 y 10 4.688.183 
Pretratamiento, aliviadero y bombeo C/ Coruna 3.037.154 
E.D.A.R. Zamans 2.513.507 
Saneamiento integral de Moana 7.540.521 
Colectores y E.D.A.R. Teis 14.101.513 
Saneamiento fondo ria de Vigo 5.797.083 
Colector margen ria T. 1, 2, 3, y 4 8.439.962 
Ampliation coplectores Redondela 4.189.178 
Ampliation colectores y E.D.A.R. secundaria Nigrån 3.862.668 
Saneamiento integral Gondomar y rio Minor 4.836.036 
î€o 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/036 
1* Projektets titel 
Samleledninger og rensningsanlæg i Valencia 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: P* de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Entitat publica de Sanejament d'Aiguës Residual 
3.2. Adresse: C/ General Elio, 8 - 46010 Valencia 
4. &eji 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Comunidad Valenciana 
5. Beskrivelse 
Gruppe af tre projekter, der tager sigte på at bortlede og rense spildevand for at 
undgå udledning af forurenet spildevand i offentlige vandløb. Projekterne indgår 
i Comunidad Valancianas overordnede spildevandsplan. 
961 
6. Mål 
SPECIFIKKE MÅL 
95/11/61/036 
Nuværende befolkning 
Indbyggerækvivalens 
BOD5 gennemsmt i alt -
input (mg/l) 
BOD5 gennemsnit i alt -
output (mg/l) 
SS gennemsmt i alt - input 
(mg/l) 
SS gennemsmt i alt -
output (mg/l) 
Behandlet vandmængde -
gennemsmt pr. dag 
(mVdag) 
% industrispildevand Bunol Alborache 
12 000 
45 000 
400 
25 
760 
35 
7000 
67,2% Turia 
95 000 
345 
25 
422 
35 
24 500 
11% Xativa 
40 000 
325 
20 
250 
20 
7000 
8% 
7.Tidsplan 
Kategori Begyndelse Afslutning 
XATIVA 27.5.95 27.8.96 
CAM, del ~ 18.8.95 18.2.97 ~~ 
"TURIA" 22.2.95 22.5.96 
8.Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: 
-installationernes levetid: 20 år 
-drifts- og vedligeholdelsesudgifter 
-renovations- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) 
-miljøfordele. 
? é. i 
Den interne rente er på 12% for Buiiol-Alborache-projektet, 10% for Camp del Turia-
projektet og 10% for Xativa-projektet. 
9.Vurdering af virkningen på miljøet 
-Bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten. 
-Forbedring af miljøkvaliteten i byområder og i beskyttede områder. 
-Beskyttelse af mennesker sundhed. 
-Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. 
De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud 
i nettet, fmder anvendelse. 
lfl.Qmlrøstninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt : 21.636.538 ECU 
Støtteberettigede omkostninger (efter 11.4.95): 21.636.538 ECU 
Støttesats: 80% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 17.309.231 ECU 
Fordeling af omkostningerne: 
Campo de Turia 8.444.390 ECU 
Xativa 5.717.652 ECU 
Bunol-Alborache 7.474.496 ECU 
16 3 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/037 
1. Projektets titel 
Rensning af spildevand i Lorca (Murcia) 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcciôn General de Planification 
2.2. Adresse: P* de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig fnr projektets gennemførelse 
3.1 Navn: C.A de Murcia. C. de Medio Ambiente 
Direction General del Agua 
3.2. Adresse: Plaza Santona S/N, 5' planta - 30071 Murcia 
4. SM 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Murcia 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter bortiedning af spildevand fra byen Lorca og behandling i et 
rensningsanlæg med efterfølgende udledning af det rensede vand i et offentligt 
vandløb. Projektet omfatter endvidere rensning af spildevand fra det område, 
hvor rensningsanlægget ligger (2 000 indb.). 
Arbejdet omfatter følgende: 
a) Rørledninger: 
Fire stykker rørledning ind til rensningsanlægget: 
Strækning I: fra anlægget til rensning af garverispildevand til der, hvor den til­
sluttes rørledningen fra det nuværende anlæg i Tiata. 
Strækning II: fra det nuværende anlæg i Tiata til der, hvor den tilsluttes rørled­
ningen fra anlægget til rensning af garverispildevand. 
Sttækning IH: fra sidstnævnte tilslutning til det nye anlæg. 
Strækning IV: fra Hoy a-området til det nye rensningsanlæg. 
U^t 
Der skal lægges i alt 7 820 m rørledning med en diameter op 1 000 mm til bort­
ledning af vand ved hjælp af tyngdekraften og 2 300 m trykrør med en diameter 
på 500 mm. 
b) De rensningsanlæg, der foreslås i grundmodellen, omfatter mindst to ens 
behandlingslinjer med følgende processer: 
Indløbsanlæg, tank til opsamling af større faste bestanddele, 
generel afledningsrende. 
Løft af råvandet. 
Forbehandling, der omfatter følgende processer: 
* Ristværk 
* Slamudskilning og fjernelse af olie og fedtstoffer. 
* Udskilning og koncentrering af slam. 
* Udskilning og koncentrering af flydende fedtstoffer. 
Gennemstrørnningsmåling. 
Første bundfældning (med eller uden tilsætning af reagenser). 
Biologisk behandling af aktiveret slam. 
Anden bundfældning. 
Recirkulation af det biologiske slam. 
Desinficering af spildevandet med klor, ozon eller ultraviolet 
stråling. 
Mål 
Hovedmål: 
Forbedring af vandkvaliteten i recipientvandet (Rio Guadalentm). 
Specifikke mål: 
Nuværende befolkning: 100 000 indb. 
Indbyggerækvivalens: 292 667 
BOD5 i alt: 878 mg/l - 17 560 kg/dag - for husholdningsspildevand og 
12 261 kg/dag for industrispildevand 
BOD5 - output: 25 mg/l 
SS i alt: 324 mg/l 6860 kg/dag - for husholdningsspildevand og 11 586 
kg/dag for industrispildevand 
Behandlet vandmængde pr. dag: 20 000 m3/dag 
Type, specifikationer: krom, svovlforbindelser 
% industrispildevand: 23% af det rensede spildevand. 
7. ^JUUBSAHHHHS 
ttassaattttttttts 
165 
Vigtigste arbej- 1.9.95 30.3.97 
der 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og øknnomjskg virkninger 
Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: 
installationernes levetid: 20 år 
drifts- og vedligeholdelsesudgifter 
renovations- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsaf­
gifter) 
miljøfordele, 
udnyttelse af det rensede spildevand. 
Den interne forrentning er udregnet til 13,662%. 
De dermed fremkomne tal skal desuden ses i sammenhæng med projektets 
betydning for Guadalentin og de vandførende lag med forbindelse hertil. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. 
Spildevandsbehandling i forbindelse med floden Lorca, som er prioriteret, 
eftersom der er tale om Murcia-regionens tredjestørste by, og projektet bi­
drager til bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, bl.a. 
forureningsbekæmpelse og hindring af spildevandsudledning. 
Den forudgående rensning af spildevandet fra garveriet skal være i 
overensstemmelse med direktiv 76/464/EØF, bl.a. vedrørende foru-
rerimgsbelastningen af krom. 
De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden 
det ledes ud i nettet, fmder anvendelse. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt : 
Støtteberettigede omkostninger 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 11 089 002 ECU 
11 089 002 ECU 
8 871 201 ECU 
Î66 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/038 
1. Projelttets. titti 
Rensningsanlæg i Pamplona 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: P' de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Departamento de Administration Local (NILSA) 
3.2. Adresse: Bias de la Serna 1, Edif. Fuerte principe II 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Navarra 
5. Beskrivelse 
I Pamplona-området er der for øjeblikket kun et anlæg til primær rensning, der 
kun fjerner 34% af BOD5. 
Projekter omfatter komplettering af det eksisterende anlæg, idet der etableres van­
drensning, slamrensning, metanfremstillng og tilhørende udstyr. 
Den planlagte biologiske rensning foregår ved hjælp af aktiveret slam. 
Projektet omfatter etablering af 6 bundfældningstanke, der er cirkelformede, med 
stigningshastighed ved en middelgennemstrørnningsmængde på 0,5 m/h. 
Kapaciteten til slambehandling fordobles ved hjælp af 9 nye tank til anaerob 
fermentering. 
6. Vigtigste mål 
Løsning af det vigtigste miljøproblem i Navarra. 
Relevant behandling af den største mængde byspildevand i Ebro-området, som 
ikke gennemgår biologisk rensning. 
ÎGA 
Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF og 78/759/EØF; det nuværende værdier 
for ind- og udløb ved rensningsanlægget ligger på henholdsvis 178 mg/l og 100 
mg/l. 
SEKUNDÆRE MÅL 
Forbedring af flodens miljø og fjernelse af gener på en 70 km lang 
strækning af floden Arga. 
Udnyttelse af denne strækning af vandløbet til rekreative formål. 
SPECIFIKKE MÅL 
Nuværende befolkning: 263 000 indb. 
Indbyggerækvivalens: 466 000 indb. 
BOD5 gennemsnit i alt - input: 270 mg/l 
BOD5 gennemsnit i alt - output: 12 mg/l 
SS gennemsnit i alt - input: 246 mg/l 
SS gennemsnit i alt - output: 15 mg/l 
Behandlet vandmængde - gennemsnit pr. dag: 129 600 m3/dag 
% industrispildevand: 44% 
7. Tidsplan 
. .il.i.H i. ., i .\\iwmmBsmamamawamssja .. .,. . • ...i ,\\ ssamsmsas\ , r 
Kategori Begyndelse Afslutning 
Vigtigste arbej- 1.7.95 1.8.98 
der 
Bas MINI "i ii i" * mu i ' i i i sags i ru ri" ' 'SBSBSxasaaBBaaasMsaggBaaa i i ixa 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og wknnnmiske virkninger 
Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: 
installationernes levetid: 20 år 
drifts- og vedligeholdelsesudgifter 
renovations- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af 
forbrugsafgifter) 
miljøfordele. 
Den interne forrentning er udregnet til 9,33%. 
?a 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten. 
Forbedring af miljøkvaliteten i byområder og i beskyttede 
områder. 
Beskyttelse af mennesker sundhed. 
Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF, 78/659/EØF om 
kvaliteten af ferskvand, der kræver beskyttelse eller forbedring 
for at være egnet til, at fisk kan leve deri, og 76/160/EØF om 
kvaliteten af badevand. 
De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det 
ledes ud i nettet, fmder anvendelse. 
10. OmfrfflfflltPger pg støtte fi EÇV) 
Omkostninger i alt 23.639.577 ECU 
Støtteberettigede omkostninger (efter 11.4.95) 23.639.577 ECU 
Støttesats 80% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 18.911.662 ECU 
ny 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forord­
ning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/039 
1. Projektets titel 
Rensningsanlæg i Comunidad de Madrid 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification (M.E.H.) • 
2.2. Adresse: P' de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Agencia de Medio Ambiente de la Comunidad de Madrid 
3.2. Adresse: Calle Princesa, 3 - 28008 MADRID 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Madrid 
5. Beskrivelse 
Gruppen af projekter omfatter en række prioriterede aktioner, der alle indgår i 
spildevandsplanen for Comunidad de Madrid 1995-2005. 
Arbejdet omfatter etablering af 11 nedgravede rørledninger og yderligere 5 
nedgravede samleledninger, der skal lede spildevand fra 24 kommuner i 
Comunidad de Madrid til de nuværende og kommende rensningsanlæg. 
Alle aktioner medvirker til gennemførelsen af direktiv 91/271/EØF om rensning 
af byspildevand. 
Fem af aktionerne omfatter første fase af etableringen af samleledninger og andre 
rørledninger, hvilket indebærer projektering, udarbejdelse af eksproprierings-
kontrakter og evt. vurdering af virkning på miljøet. 
6. Vigtigste mål 
Den overordnede strategi for denne gruppe af projekter vedrørende Madrid er i 
overensstemmelse med spildevandsplanen for Comunidad de Madrid 1995-2005; 
den går ud på at sikre rensning af alt spildevand fra Comunidad de Madrid med 
henblik på at opfylde de retlige og planlægningsbestemte krav, herunder kravene 
i direktiv 91/271/EØF. 
Gruppen af projekter vedrørende Madrid tager især sigte forvaltningen af 
vandressourcerne. Blandt delmålene kan nævnes: 
Reduceret forurening af vandløbene 
Reduceret eutrofiering af vandreservoirerne 
Retablering af jordbundsforhold, flora, fauna og oprindelige landskaber 
langs vandløbene og de kunstige søer 
Sikrere og bedre drikkevandsforsyning 
Vandbesparelser som følge af nemmere genindvinding 
Forebyggelse af spildevandets skadelige virkninger på menneskers 
sundhed og på miljøet og dermed større livskvalitet. 
7. 
Kategori Starttidspunkt Afslutning 
Vigtigste arbejder 20.1.1994 1.08.1996 
8. Vurdering af nmkoflpjnger Qg sociale o^ øknnnniføkft virkninger 
Analysen bygger på følgende elementer: 
investeringernes levetid: 20 år 
drifts- og vedligeholdelsesudgifter 
afgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) 
positive miljøvirkninger 
Den interne renter udgør 14,83% globalt set. Den interne rente for de forskellige 
foraristaltninger er følgende: 
rørledning i Brune te: 11,32% 
rørledning Grifton-Torrejôn: 13,13 % 
rørledning i El Alamo: 10,26 % 
samleledninger i Humanes: 31,16% 
samleledning i Valle de la Fuenfria, i Cercedilla: 19,88 % 
rørledning i San Agustin de Guadalix: 9,78 % 
rørledning ved kirkegården i Leganés: 30,86 % 
rørledning Valdemanco-Bustarviejo rensningsanlæg: 16,80 % 
nordlig samleledning i Moraleja de Enmedio: 19,73 % 
rørledning Braojos-Gascones-La Serna: 6,24 % 
rørledning i Sevilla la Nueva: 7,87 % 
rørledning Nuevo Baztån-Olmeda-Villar del Olmo: 10,95 % 
<?>d-
rørledning ved rensningsanlægget Boadilla H: 37,35 % 
rørledning Boadilla-rensningsanlægget Guadarrama Medio: 11,32 % 
rørledning i Navalagamella: 8,08 % 
rørledning Valdeolomos-Alalpardo: 11,50 %. 
9. Vurdering af virkningen på milj^t 
Bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten. 
Forbedring af miljøet i byområder og i beskyttede områder. 
Beskyttelse af mennesker sundhed. 
Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. 
De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden 
det ledes ud i nettet, finder anvendelse. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 4.324.711 
Støtteberettigede ornkostninger i alt: 4.324.711 
Støttesats: 80 % 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 3.459.768 
Fordeling af omkostningerne: 
rørledning i Brunete: 757.748 
rørledning Grifïon-Torrejôn: 462.041 
rørledning i El Ålamo: 640.697 
samleledninger i Humanes: 258.743 
samleledning i Valle de la Fuenfrfa, i Cercedilla: 154.013 
rørledning i San Agustin de Guadalix: 437.399 
rørledning ved kirkegården i Leganés: 123.211 
rørledning Valdemanco-Bustarviejo rensningsanlæg: 505.165 
nordlig samleledning i Moraleja de Enmedio: 246.422 
rørledning Braojos-Gascones-La Serna: 43.123 
rørledning i Sevilla la Nueva: 36.963 
rørledning Nuevo Baztån-Olmeda-Villar del Olmo: 43.124 
rørledning ved rensningsanlægget Boadilla II: 92.408 
rørledning Boadilla-rensningsanlægget Guadarrama Medio: 92.408 
rørledning i Navalagamella: 308.027 
rørledning Valdeolomos-Alalpardo: 246.422. 
i w. 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/039-1 
1. Profets titel 
Rensningsanlæg på Balearerne 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: P" de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Consejeria de Obras Publicas (Instituto Balear de Saneamiento) 
3.2. Adresse: Avda. Gabriel Alomar y Villalonga, 33 - Palma de Mallorca 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Comunidad Autônoma de Baléares 
5. Beskrivelse 
Arbejdet omfatter etablering og forbedring af 5 rensningsanlæg samt en 
samleledning i forbindelse med det ene af anlæggene. 
Beskrivelse af de enkelte projekter 
1. RENSNINGSANLÆG I SON SERVERA 
Det nuværende rensningsanlæg i Son Servera har et ristværk, første bund­
fældning, et fermenteringsanlæg og et anlæg til koncentrering og 
dehydrering af slam. 
Forbedringen af anlægget består i at udnytte visse af de eksisterende 
installationer og fjerne andre: 
ny forbehandling, der omfatter skrabtebeartejdriing, slamud­
skilning og fjernelse af olie og fedtstoffer - alt sammen i en 
deodoriseret bygning 
ombygning af det nuværende bassin til første bundfældning og af 
det tilhørende fermenteringsanlæg 
dobbelt aktiveringstank (karrusel), der iltes ved hjælp af to rotorer, 
og som kan fungere med en lille belastning om vinteren og en 
mellemstor om sommeren 
£}3 
dobbelt bassin til anden bundfældning 
indretning af den bygning, hvor slammet tørres, herunder 
deodorisering 
ombygning af den eksisterende driftsbygning. 
2. RENSNINGSANLÆG I SA RÂPITA OG S'ESTANYOL (T.M. CAM­
POS) 
Rensningsanlægget i landsbyerne Sa Râpita og S'Estanyol omfatter følgende 
arbejder: 
skrubbebearbejdning i tromlesigte 
dobbelt anlæg til biologisk rensning (karrusel) 
dobbelt bassin til anden bundfældning 
slamkoncentrering 
dehydrering af slam ved hjælp af sibåndpresse. 
Skrubbebearbejdning og dehydreringen af slammet foregår indendørs med 
henblik på eventuel deodorisering. Bygningen omfatter endvidere et 
værksted, et laboratorium og et kontrolcenter. 
3. SAMLELEDNINGER I SA RÂPITA OG S'ESTANYOL (T.M. 
CAMPOS) 
Spildevandet fra landsbyen Sa Râpita løber sammen to steder, der ligger 
i hver sin ende af byområdet og tæt ved kysten. Begge steder opføres der 
en pumpestation, der pumper spildevandet hen til en tredje pumpestation, 
hvorfra det ledes til rensningsanlægget. 
Den samlede effekt er på 13,5 + 7,35 kW. 
4. RENSNINGSANLÆG I CAPDEPERA - CALA RATJADA 
Det nuværende rensningsanlæg i Cala Ratjada har ristværk, slamud­
skilning og fjernelse af olie og fedtstoffer, to kompakte anlæg til anden 
biologiske rensning (hver af dem består af en cirkelformet iltningskarrusel 
og et cirkelformet bundfældningsbassin med skrabere) samt et bassin til 
den tredje og sidste rensning. 
Der findes endvidere et dobbelt fermenteringsanlæg og et dobbelt koncen-
treringsanlæg. 
Skmbbebeartejdriingen foregår indendørs. I en anden bygning fmdes alle 
ventilatorerne til iltningen og sibåndpresserne til dehydrering af slammet. 
Projekter omfatter følgende arbejder: 
i% 
udskiftning af det nuværende ristværk med et andet, der har 
tilstrækkelig kapacitet 
deodorisering af den bygning, hvor skrubbebearbejdningen foregår 
nyt anlæg til slamudskilning og skrubbebearbejdning 
supplerende anlæg til biologisk rensning, der skal modtage det 
spildevand, der ikke kan behandles for øjeblikket 
nyt bassin til anden bundfældning 
udsMftninger af ventilatorerne med nye, der kan klare hele 
mængden 
udskiftning af sibåndpresseme med to centrifuger, der hver kan 
behandle 70% af den samlede mængde. 
5. RENSNINGSANLÆG I ALCUDIA 
Projektet omfatter udvidelse og forbedring af rensningsanlægget i 
kommunen Alcudia (Mallorca), således at redningskapaciteten forøges. 
Arbejdet vedrører to behandlingslinjer. 
Ny slambehandling, der er fælles for de to behandlingslinjer. 
Arbejdet omfatter følgende: 
forbehandling, der er fælles for de to behandlingslinjer 
grundig skrubbebearbejdning i sigte (udskiftning af den ek­
sisterende fase) 
valsning og akkumulering af affaldsstofferne (integrering af den 
eksisterende fase) 
slamudskilning, fjernelse af olie og fedtstoffer og foriïtning 
(eksisterende anlæg). 
A - linie 1 (eksisterende) 
første bundfældning 
denitrificering (ombygning af et eksisterende iltningsbassin) 
iltning/nitrificering 
afsluttende bundfældning 
klortUsætning 
recirkulation af det biologiske slam 
pumpning af det overskydende slam 
pumpning af det første slam. 
B - linie 2 (nv) 
første bundfældning 
denitrificering 
nb 
iltning 
afsluttende bundfældning 
klortilsætning (eksisterende). 
Slambehandling (nvt anlæg) 
forkoncentrering af det første slam (eksisterende koncen-
treringsanlæg) 
anaerob fermentering af det første slam (eksisterende) 
anaerob stabilisering af det overskydende biologiske slam 
koncentrering af det overskydende stabiliserede slam 
mekanisk dehydrering af alt slam (nyt). 
6. RENSNINGSANLÆG I SAN LORENZO 
Projekter omfatter undersøgelse og projektering af udvidelse af rens­
ningsanlægget i kommunerne SANT LLORENC DES CARDASSAR 
(MALLORCA). 
Projekter omfatter følgende behandlingsfaser: 
SPILDEVANDSBEHANDLING 
fordeling af den tilførte mængde 
grundig skrubbebearbejdning i sigte 
slamudskilning og fjernelse af olie og fedtstoffer 
gennemstrørnningsmåling 
første bundfældning (eksisterende) 
biologisk behandling af spildevandet 
anden bundfældning 
klortilsætning. 
SLAMBEHANDLING 
recirkulation af det biologiske slam 
pumpning af det overskydende biologiske slam 
slamfermentering 
slamkoncentrering 
tørring af slammet 
i - oplagring og bortskaffelse af slammet. 
6. Mål 
SPECIFIKKE MÅL 
<W 
Befolkning 
(indbyggere) 
Forventet 
indbygger­
ækvivalens 
BOD5 i alt -
gennemsnit 
(input) (mg/l) 
BOD5 gen­
nemsnit i alt -
output (mg/l) 
SS i alt -
gennemsnit 
(input) (mg/l) 
SS i alt -
gennemsmt 
(output) 
(mg/l) 
Gennemsnitlig 
daglig 
vandmængde 
(mVdag) RENSNINGS­
ANLÆG i 
Son Servera 
25 000 
450 
25 
450 
25 
6 250 RENSNINGS­
ANLÆG i Sa 
Råpita 
7000 
300 
30 
350 
35 
1750 RENSNINGS­
ANLÆG i 
Cardepera 
28 000 
450 
25 
300 
35 
7000 RENSNINGS­
ANLÆG i 
Alcudia 
70 000 
25 
• 
35 
18 000 RENSNINGS 
ANLÆG i 
San Lorenzo 
50 000 
25 
35 
12 500 
* Projektet omfatter endvidere etablering af samleledninger. 
7. Tidsplan 
Kategori Begyndelse Afslutning 
Vigtigste arbej­
der 11.4.95 31.12.96 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Der er udarbejdet en costbenefitanalyse på grundlag af følgende forudsætninger: 
projektets levetid: 20 år 
drifts- og vedligeholdelsesomkostninger 
<m 
afledningsafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) 
miljøfordele. 
Den interne rente er på 14,64%, fordelt med 11,39% for rensningsanlægget i 
Capdepera, 8,58% for rensningsanlægget i Son Servera, 23,15% for rensningsan­
lægget i San Lorenzo, 27,58% rensningsanlægget i Alcudia og 6,68% for 
anlægget i Sa Rapita. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten. 
Forbedring af miljøkvaliteten i byområder og i beskyttede områder. 
Beskyttelse af mennesker sundhed. 
Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. 
Der gælder kommunale bestemmelser vedrørende forbehandling af industrielt spil­
devand inden udledning i nettet. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 8 386 982 ECU 
Støtteberettigede omkostninger (efter 11.4.1995): 8 386 982 ECU 
Støttesats 80% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 6 709 585 ECU 
Fordeling af omkostningerne: 
Son Servera 1 983 699 ECU 
Sa Rapita 1 453 892 ECU 
Samleledninger i Rapita 729 409 ECU 
Rensningsanlæg i Cardepera 1 626 387 ECU 
Rensningsanlæg i Alcudia 1 158 185 ECU 
San Lorenzo 1 435 410 ECU 
ns 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
95/11/61/043-1 
L Projektets titel 
Projekt vedrørende affaldsbehandling og rensning af forurenet jord i det selvstyrende samfund 
Asturias. 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Direcciôn General de Medio Ambiente de Asturias 
Conserjeria de Medio Ambiente y Urbanismo 
3.2. Adresse: Coronel Aranda S/N - 33005 Oviedo 
4. S$ed 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Asturias 
5. Beskrivelse 
Marpol - Asturias 
Gennemførelse af et projekt vedrørende indsamling af affald fra skibe, der ligger for 
anker langs Asturias' kystlinje. Foranstaltningerne omfatter: 
En forudgående undersøgelse med henblik på at fastlægge, hvor meget olieaffald der 
skal indsamles i de forskellige havne. 
Etablering af infrastrukturer til indsamling i handelshavne, fiskerihavne og 
lystbådehavne omfattende 49 indsamlingsstationer, heraf 17 selvstændige stationer med 
en kapacitet på mellem 500 og 30 0001 og 32 sekundære stationer med en kapacitet på 
mellem 100 og 1 0001. 
Opfiarelse af en forbehandlingsstation med en samlet kapacitet på 150 000 1 og en 
kapacitet pr. time på 10 m3, hvilket skulle gøre det muligt at behandle 141 250 m3 på 
under 24 timer. 
$}c) 
6. Mål 
Marpol - Asturias 
At fjerne irregulære udledninger af olie i havnene, genindvinde kulbrinter og reducere 
forureningen i spildevandet til under 15 ppm. 
At opføre indsamlingsstationer med en samlet kapacitet på 72 0001 og 6 5001 i de autonome 
og sekundære stationer i område I (Vegado-Aviles) og på 66 0001 og 7 500 1 i de autonome 
og sekundære stationer i område II (Lhimeres-Busto). 
7. Tidsnlan 
Kategori Begyndelse AfDutifmg 1 
ÉÉÉÉÉÉÉtttÉÉÉttÉÉÉÉ-ÉÉÉyii^^ 
Vigtigste 1.4.95 31.12.95 
arbejder 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Den interne rente på 6% er en gennemsnitssats, der ikke tager højde for miljøfordelene, der er 
vanskelige at måle, herunder: 
Nedsættelse af miljørisikoen og af forureningen. 
Bevaring af havressourcerne. 
Forbedring af renlighed og offentlig hygiejne. 
Projektlevetid på 20 år. 
9. Vurdering af virkningen nå miljøet 
Marpol - Asturias 
Behandlingen af olieaffaldet vil gøre de muligt at mindske vandforureningen og forringelsen af 
det omgivende miljø og anvende den rensede jord til nye formål. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 
Støtteberettigede omkostninger (efter 11.4.95) 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 979.528 
979.528 
80% 
783.623 
? So 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
95/11/61/043-2 
1. Projektets titel 
Projekt vedrørende affaldsbehandling og rensning af forurenet jord 
Boecillo (Valladolid). 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direccion General de Planification 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
* 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Consejeria de Medio Ambiente y Ordenation del 
Territoiro 
3.2. Adresse: C/Nicolas Salmerôn, 5 - 47071 Valladolid. 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2 Provins: Valladolid 
Selvstyrende samfund: Castilla y Léon, Galicien 
5. Beskrivelse 
Rensning af jord, der er forurenet af industriaffald ved Boecillo (Valladolid), idet lossepladsen 
befinder sig i nærheden af et offentligt vandløb og bycentret. 
Projektet omfatter tre forskellige områder, hvor der sættes ind på tre forskellige måder: 
område II og Dl: nedgravning, etablering af vandtæt lag og dræning. 
område I: fjernelse af affaldet og indretning af området. 
6. Mål 
Hovedmålet er at rense området, der er forurenet af forskelligt industrielt affald og omdanne det 
til rekreativt område. De sekundære mål er bevidstgørelse af befolkningen, fornyelse af området 
og plantning af træer langs flodbredden. 
Projektet omfatter 150 000 m2 affald og 100 000 m2 jord. 
7. Tidsplan 
? Al 
Vigtigste 
arbejder 1 10.95 A . W ._ 
31.3.96 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: 
investeringer med en levetid på 20 år 
driftsudgifter 
eliminering af forureningsrisikoen: 
forøgelse af områdets værdi efter rensning; 
miljømæssige fordele som følge af mindre forurening. 
Projektets interne rente er på 61%. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet medfører to specifikke miljøfordele: det bliver muligt at rense jorden og eliminere 
enhver risiko for forurening af grundvandet. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostmnger i alt 
Støtteberettigede omkostninger (efter 11.4.95) 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 1 780 401 
1780 401 
80% 
1 424 321 
^ VL 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
95/11/61/043-3 
i. Projektets titel 
Projekt vedrørende fjernelse og lukning af ulovlige lossepladser i Estramadura. 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direccion General de Planification 
2.2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn. Consejeria de Obras Publicas, Urbanismo y 
Medio Ambiente 
3.2. Adresse: C/ Enrique Diez Canedo, s/n Bajajoz. 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2 Provins: Badagoz 
4.3. Region: Estramadura 
5. Beskrivelse 
De generelle karakteristiska for denne gruppe på 22 projekter af samme art er følgende: 
Transport af affald: 
<m 
Om nødvendigt (på grund af lossepladsens karakter) vil affaldet blive fjernet i lastbiler 
(højst 15 km) med henblik på nedgravning et andet sted. Den tidligere losseplads renses 
ved udgravning, idet det afgravede materiale sidestilles med affald. I alt skal der 
transporteres 243 960 m3. 
Fjernelse og komprimering af affald: 
Affaldet transporteres til nedgravningsområdet med henblik på komprimering. I denne 
fase nivelleres affaldet for at skabe en ensartet overflade. I alt skal der behandles 975 848 
m3. 
Etablering af vandtæt dække ved hjælp af geotekstiler. 
Det nødvendige område anslås til 4 630 000 m2. 
- Nedgravning og nivellering. 
Når affaldet er komprimeret, og der er etableret et vandtæt dække, blandes affaldet med 
dræningsmateriale og påfyldt af hensigtsmæssig agronomisk kvalitet (endelig 
landskabstilpasning). Til sidst dækkes affaldet af et tredje lag af muldjord. Den samlede 
mængde muldjord anslås til 4 360 000 m3, idet en m3 muldjord har følgende sammensætning-: 
0,10 m3 dræningsmateriale, 0,60 m3 jordpåfyld, 0,30 m3 muldjord. 
« 
Genoprettelse af det naturlig miljø 
Skovrejsning med urter og græsser og lokale arter. Enhedsmålet er hektar (463 ha). 
6. Mål 
Antallet af lossepladser, som skal renses, varierer fra projekt til projekt, og man har 
valgt at gruppere dem efter beliggenhed for at mindske rensnings- og 
transportomkostningerne mest muligt. 
Tabellen viser lossepladsernes beliggenhed og det berørte antal m2 og m3. 
n^l 
PROJEKT 
BADAJOZ 1 
BADAJOZ 2 
BADAJOZ 3 
BADAJOZ 4 
BADAJOZ 5 
BADAJOZ 6 
BADAJOZ 7 
BADAJOZ 8 
BADAJOZ 9 
BADAJOZ 10 
BADAJOZ 11 
CÅCERES1 
CÅCERES 2 
CÅCERES 3 
CÅCERES 4 
CÅCERES 5 
CÅCERES 6 
CÅCERES 7 
CÅCERES 8 
CÅCERES 9 
CÅCERES10 
CÅCERES11 Transport 
m3 
6687 
7 638 
29 476 
10 780 
4316 
14 635 
11765 
21438 
10314 
21512 
10 096 
8 812 
6 638 
24 069 
7 512 
4 878 
8 100 
9 966 
5 356 
4 898 
7 898 
7 196 Transport og 
komprimerin 
g 
m3 
26 668 
30 555 
117 904 
43 121 
17 265 
58 541 
47 060 
85 751 
41256 
86 048 
40 380 
635 244 
26 553 
96 277 
30 048 
19 512 
32 399 
39 864 
21440 
19 589 
31 593 
28 780 Vandtæt 
dække 
m2 
18 446 
21 135 
81 555 
29 827 
11942 
40 493 
32 552 
59 314 
28 537 
59 520 
27 931 
24 379 
18 367 
66 595 
20 784 
13 497 
22 411 
27 574 
14 830 
13 550 
21853 
19 907 Påfyld 
m3 
18 446 
21 135 
81555 
29 827 
11942 
40 493 
32 552 
59 314 
28 537 
50 520 
27 931 
24 379 
18 367 
66 595 
20 784 
13 497 
22 411 
25 574 
14 830 
13 550 
21853 
19 907 Skovrejsni 
ng 
ha 
12,65 
14,50 
55,95 
20,46 
8,19 
27,78 
22,33 
40,69 
19,57 
40,83 
19,16 
16,72 
12,60 
45,68 
14,26 
9,26 
15,37 
18,91 
10,17 
9,29 
14,98 
13,65 
'il 
7. Tidsplan 
Kategori B Afslutning 
Vigtigste 
arbejder 1.4.95 31.12.95 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: 
investeringer med en levetid på 20 år 
driftsudgifter 
Social værdi af de tidligere lossepladsområder; 
forøgelse af områdets værdi efter rensning; 
miljømæssige fordele som følge af mindre forurening. 
Projektets interne rente er på 68%. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet har følgende positive miljøvirkninger: 
Mindskelse af risikoen for miljøforurening. 
Forbedring af renlighed og hygiejne. 
Fremme af projekter med henblik på varig socioøkonomisk udvikling. 
Forbedring af livskvaliteten i landområderne. 
Bevidstgørelse af borgerne og industrien for så vidt angår genbrug. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 
9.610.468 
Støtteberettigede omkostninger (efter 11.4.95) 
9.610.468 
Støttesats 
80% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 
7.688:374 
n 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/043-5 
1. Projektets titel 
Etablering af centre for indsamling af affald, der kan genbruges 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Plariificaciôn 
2.2. Adresse: P# de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Direcciôn General de Medio Ambiente de Madrid 
4. Stejl 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2 Provins: Madrid 
4.3. Region: Madrid 
5. Beskrivelse 
Etablering af centre for indsamling af affald, der kan genbruges, i Getafe, Alco-
bendas og Madrid, der udvider det eksisterende net. 
Brugerne kan aflevere deres husholdningsaffald efter at have sorteret det. Centret, 
der er gratis for brugerne, modtager pap, papir, kartoner, plastik, glas, spildolie, 
røntgenbilleder, knapcellebatterier, bilbatterier, spraydåser og maling. 
6. Mål 
Kildesortering af forskellige typer husholdningsaffald med henblik på 
genbrug af de råvarer, de indeholder. 
Reduktion af den mængde affald, der deponeres på lossepladserne, og 
dermed forlænge deres levetid. 
Ingen stærkt giftige perkolater, der dannes, når husholdningsaffald fjernes 
sammen med andet affald som f.eks. batterier, røntgenbilleder, medicin 
eller maling. 
7. Tidsplan 
Kategori Begyndelse Afslutning 
Vigtigste arbejder 1.6.95 31.12.95 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: 
Investeringer med en levetid på 20 år 
Drifts- og vedligeholdelsesudgifter 
Genbrug af det deponerede affald 
Besparelse med hensyn til lossepladser og rensning af grunde. 
Projektet har en intern rente på 9,68%, hvilket sikrer projektets økonomiske og 
miljømæssige rentabilitet. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Vurderingen af virkningen på miljøet er positiv. Selektiv behandling af visse 
typer affald (batterier, røntgenbilleder, maling osv.) fjerner de risici, som en 
samlet behandling af disse og husholdningsaffald medfører. 
Endvidere er projektet med til at bevidstgøre borgerne om kildesortering. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 739 431 
Støtteberettigede omkostninger (efter 11.4.95) 739 431 
Støttesats 80% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 591 545 
<) V3 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/11/61/043-7 
1. Projektets tftel 
Affaldshåndtering og jordrensning i Pais Vasco 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: P' de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Departamento de Urbanismo, Vivienda y Medio Ambiente 
3.2. Adresse: C/ Sameniego, 2 - 01008 Vitoria 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Pais Vasco 
5. Beskrivelse 
Undersøgelse vedrørende anlæg af en sikkerhedscelle til affald og forurenet jord: 
Det skal undersøges, hvordan der kan anlægges og drives en sikkerhedscelle til 
affald og jord, der er forurenet af HCH på den venstre bred af Nerviôn. 
Arbejdet omfatter: 
En feasibilityundersøgelse vedrørende rensning af og jord, der er 
forurenet af HCH (pesticid), i de pågældende kommuner med henblik på 
at fastslå den reelle mængde affald og forurenet jord, der skal fjernes og 
oplagres i cellen. 
- En undersøgelse vedrørende stedets geologiske, hydrogeologiske og 
geotekniske karakteristika, således at den hydrogeologiske permeabilitet 
og strukturens stabilitet kan bestemmes. 
9. S3 
Mål 
Undersøgelse vedrørende anlæg af en sikkerhedscelle. 
Projektet tager sigte på at løse de miljø- og sundhedsproblemer, der skyldes de 
mange ukontrollerede lossepladser på Nerviôns venstre bred (over 20), hvor der 
er anbragt en stor del af de 82 000 t affald, der indeholder lindan (HCH). 
Det endelige mål er at eliminere alt dette affald og rense den forurenede jord 
under hensyntagen til toksiciteten over for mennesker. 
For øjeblikket ser det ud til, at anlæg af en sikkerhedscelle til affald og forurenet 
jord er den optimale løsning. 
Tidsplan 
Kategori Begyndelse Afslutning 
Undersøgelser 1.1. 95 31.12.95 
Vigtigste arbej- 1.1.95 31.8.95 
der 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: 
Investeringer med en levetid på 20 år 
Vedligeholdelsesudgifter 
Reduceret forurening 
Mindre råvareforbrug som følge af genbrug 
Rensning af forurenet jord. 
Projektets interne rente er på 69%. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet har følgende positive miljøvirkninger: 
Mindre fare for miljøet som følge af en bedre beskyttelse af økosy­
stemerne. 
Fremme af sundhed og hygiejne. 
Større bevidsthed blandt borgere og erhvervsliv om genbrugspolitikken. 
Etablering af en affaldshåndteringssektor. 
•Zci)o 
Genopretning og ny anvendelse af mange forurenede grunde. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 4.971.569 
Støtteberettigede omkostninger (efter 11.4.95) 4.971.569 
Støttesats 80% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 3.977.255 
°2cyi 
SPANIEN 
TRANSPORT 
9^1 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/11/65/002 
1. Projektets titel 
Motortrafikvejen Rias Bajas (strækningen Orense-Porrino) 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direccion General de Planification 
2.2. Adresse: P# de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Direccion General de Carreteras ( 
3.2. Adresse: P" de la Castellana 67, 28071 Madrid 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Galicia 
5. Beskrivelse 
Projektet indebærer, at den nuværende landevej 120 mellem Orense og Porn no 
udbygges til motortrafikvej på en 59,8 km lang strækning. 
Vejen skal bestå af to vejbaner på hver 7 m, inder- og yderrabatter på 
henholdsvis 2,5 og 1 m og en midterrabat på 11 m. 
Projektet omfatter fire afsnit: 
« 
afsnittet Orense-Barbantes: 13,6 km, 3 udfletninger (Orense Nord, 
Mifio Sud og Mifio Nord), 5 vejbroer, 3 vejoverføringer og 10 -
underføringer, arealerhvervelse 
afsnittet Baibantes-Melon: 21,7 km, 2 vejbroer (2 fag over Albia og 9 
fag over Brull), 7 vejoverføringer og 21 -underføringer, 
arealerhvervelse 
afsnittet Melon-La Cafiiza: 9,1 km, arealerhvervelse og arbejder 
<^3 
6. afsnittet La Cafiiza-Batallares: 15,5 km, 2 tunneller med 3 km lange 
tvillingerør, bro af forspændt beton med to fag på hver 186 m, 
ophængt på en 184 m høj midterpylon ved hjælp af kabler, 6 
vejoverføringer og 11 -underføringer, arealerhvervelse 
Mål 
7. Forbedre forbindelserne til et afsides liggende område med dårlige forbindelser 
(6-7 på en skala fra 1 til 7); når projektet er afsluttet, skulle niveauet blive 
forbedret til 5. 
Forbedre de indre forbindelser i Galicia og trafikafviklingen. Den 
gennemsnitlige trafikhastighed vil stige fra 75 til 108 km/t for lette køretøjer 
og fra 61 til 81 km/t for tunge køretøjer. Tidsbesparelsen anslås til 25 min. 
for lette køretøjer og 26 min. for tunge køretøjer. 
Motortrafikvejnettet færdiggøres. 
Tidsplan 
Begyndelse Afslutning 
Projektering 1.1.1993 31.12.1993 
Arealerhvervelse 15.10.1993 30.6.1997 
Vigtigste arbejder 24.9.1993 30.6.1997 
Ibrugtagning % 30.6.1997 
bjngBBtæmmMmmBmmåammmmmmmmmmmwmmammmmmmmEmmåmmamiammEaiBmm 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Analysen viser, at projektet er nyttigt. 
Vigtigste indikatorer: 
Aktualiseringssats: 6% 
Anvendelsesperiode: 30 år 
12 540 køretøjer/dag i 1997 og en årlig stigning på 2,03% 
Forholdet mellem lette og tunge køretøjer: 82/18 
Omkostningerne svarer til de faktiske ressourcer, der anvendes i løbet af 
projektets nytteperiode: investeringer, bevarelse og renovering af de fem 
afsnit. 
Indtægterne er dem, der fremkommer ved forskydninger i de generelle 
transportomkostninger som følge af projektets gennemførelse: omkostninger i 
forbindelse med drift, køretid og ulykker. 
Den interne rente er på 9,7%. 
Den aktualiserede nettoværdi er på 165 mio. ECU. 
Resultatet viser, at gennemførelsen af disse infrastrukturer kan anbefales. 
l^H 
9. Bidrag til europæiske net 
Projektet Orense-Porrino indgår i motortrafikvejen Benavente-Porrino, som 
udgør et- af de manglende led i det transeuropæiske vejnet. Projektet vil skabe 
ligevægt i det indre vejnet og forbinde Galicia og det nordlige Portugal med 
strækningen Irun-Valladolid. 
11. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 251 234 852 
Støtteberettigede omkostninger (siden den 23.2.1994) 250 398 846 
Støttesats: 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 212 839 017 
W 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94.11.65.005 
1. Projektets titel 
Somport-tunnelen 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
•2.1. Navn: Direction General de Planification 
2.2. Adresse: Paseo de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Direcciôn General de Carreteras 
3.2. Adresse: Paseo de la Castellana 67, 28071 Madrid 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Aragonien (Huesca) 
5. Beskrivelse -
Bygning (uden udstyr) af en tunnel på 8 597 m, hvoraf 5 850 m i Spanien. 
Tunnelen forbinder vej nr. N-330 Huesca-Somport (Spanien) med vej nr. RN-134 
(Frankrig). 
Tunnelen kommer til at ligge tæt op ad Urdos/Canfranc-jernbanetunnelen 
(minimumsafstanden mellem dem er 70 m). 
Vejbanen har en bredde på 9 m fordelt på: 
to spor på hver 3,5 m 
to rabatter på hver 0,5 m 
en midterrabat på 1 m 
296 
6. Mål 
Forbedring af vejforbindelserne til Frankrig gennem etablering af et alternativ til de 
internationale forbindelser over Irun og la Junquera. 
Strækningen Valencia-Somport-Paris er kortere end strækningen Valencia-Barcelona-La 
Junquera-Paris, og det vil være muligt at nedbringe den nuværende transporttid, når 
Somport/Sagunto-strækningen r det transeuropæiske vejnet er færdigbygget. 
På en skala fra 1 til 7 ligger de nuværende vejforbindelser på niveau 5; med 
gennemførelsen af dette projekt vil man kunne nå op på niveau 3. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1992 
Arealerhvervelse 30.6.1993 31.12.1997 
Vigtigste arbejder 4.1.1994 31.12.1998 
Ibrugtagningstidspunkt 31.12.1998 
8. Costbenefitanalyse 
Væsentligste elementer: 
kalkulationsrente: 5% 
bygværkets brugstid: 30 år 
årsdøgnstrafik: (1998) 
hypofese a): 
5 000 køretøjer pr. dag og en årlig stigning på 3,03% 
hypotese b): 
4 282 køretøjer pr. dag og en årlig stigning på 2,03% 
personer/lastbiler: 92,8 
Resultater: 
hypotese a): 
intern rentefod: 4,4% 
nutidsværdi: -5,9 mio, ECU 
fordele/ontfcostninger; 0,92 
?9* 
hypotese b): 
intern rentefod: 2,5% 
nutidsværdi: -22,5 mio. ECU 
fordele/omkostninger: 0,70 
9. Fysiske indikatorer 
jordarbejder (m3) 
antal m boret tunnel 
betonbelægning 
ankerbolte (t) 
forskalling og armeringsnet 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
1 ECU = 165,197 pta 
Samlede 
omkostninger Omkostninger forud 
for ansøgning Støtteberettigede 
omkostninger 
Erhvervelse af 
arealer 
Bygværker og 
byggeri 
Installationer og 
maskiner* 
Andet 587 784 
91 191 728 
15 216 983 
3 315 435 27 847 
15 216 983 559 937 
91 191 728 
3 315 435 
lait 110 311930 15 244 830 95 067 100 
* Finansieres efter forordning (EØF) nr. 3359/90 
Samlede støtteberettigede omkostninger 95 067 100 ECU 
Støtte fra Samhørighedsfonden 80 807 033 ECU 
Støttesats 85% 
W 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning 
(EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95.11.65.001 
1. Projektets titel 
Motortrafikvej langs det nedre løb af floden Llobregat 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcciôn General de Planification (M.E.H.) 
2.2. Adresse: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Direccion General de Carreteras (M.O.P.T.MA) 
3.2. Adresse: F de la Castellana 67, 28071 Madrid 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Catalufia 
5. Beskrivelse 
Projektet vedrører en omlægning af RNII mellem Martorell og kystvejen. 
Motortrafikvejen er 18,2 km lang om omfatter to vejbaner à 10,5 m og ydre rabatter 
på 2,5 m og indre rabatter på 1 m. 
Mdterrabattens bredde varierer, men er aldrig mindre end 1,5 m. 
Vejbanen består af 30 cm tykt, varmlagt lag, der er lagt oven på et 20 cm tykt 
cementstabiliseret jordlag. 
Det er også hensigten at anlægge en kanal til Llobregat på en del afstrækningen og at 
opføre et stort antal bygningsværker, herunder seks vejbroer. 
ÎCAJ 
Hertil kommer anlæggelsen af to tunneller på 320 m (N II) og 675 m (FC) og en 
vejskæring under A2. 
Projektet omfatter desuden forsyninger, sanerings- og vandingsarbejder, etablering af 
el- og telefonkabler samt gasrørledninger osv. 
6. Mål 
På samme tid skal der anlægges en ny vejføring for RNII på strækningen Martorell-
Barcelona og en kanalstrækning for den højre bred af Llobregat mellem Martorell og 
Sant Vincenç del Horts for at undgå oversvømmelser. Den samtidige gennemførelse af 
arbejderne medfører store besparelser og påvirker området mindst muligt. 
Sammen med kystvejen skabes der forbindelse til Barcelona sydfra fra Madrid og 
Zaragoza. 
Strækningen Molins-Barcelona vil blive aflastet, og otte farlige vejkryds på N II vil 
blive afskaffet. Endvidere vil levevilkårene for de personer, der bor i nærheden af det 
nedre løb af Llobregat, blive forbedret. 
Den nye strækning vil betyde en tidsbesparelse, der anslås til 14 minutter for lette 
køretøjer og 16 minutter for tunge køretøjer. De førstnævnte kan køre med 100 km/t 
i stedet 42 km/t, og de sidstnævnte kan køre med 81 km/t i stedet for 35 km/t 
(strækningens længde mellem de samme punkter er 17,5 km for NII og 18,2 km for 
motortrafikvejen). 
7. lîdsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 11.2.1992 30.11.1993 
Arealerhvervelse 1.1.1995 31.12.1998 
Vigtigste arbejder 4-1995 31.12.1998 
Ibmgtagningstidspunkt 31.12.1998 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
De vigtigste anvendte indikatorer er: 
værkets anvendelsesperiode: 30 år 
trafiktæthed: 34 830 køretøjer/dag, med en forventet årlig stigning på 2,03% 
forholdet mellem lette og tunge køretøjer: 87/13. 
s oe 
Omkostningerne er de faktiske udgifter i projektperioden (investeringer, renovering og 
vedligeholdelse). 
Fordelene svarer til forskydningerne i de generelle transportomkostninger: 
driftsomkostninger, kørselsornkostninger på strækningen og ulykkesomkostninger. 
Resultater (ajourføringsrate: 5%): 
intern rente: 21,5% 
ajourført værdi: 440 mio. ECU 
cost/benefit-forhold: 4,4. 
Analyseresultaterne beviser den økonomiske interesse af projektets gennemførelse. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Inden projektets påbegyndelse blev der geimemført en undersøgelse af virkningen på 
miljøet i overensstemmelse med EF-direktiveme. 
Omkostningerne til udtedrmgsarbejder er medtaget i projektomkostningerne og anslås 
til 8,5 mio. ECU. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt Støtteberettigede 
omkostninger 
Erhvervelse af arealer 11 271 526 11 271 526 
Bygninger og andre værker 131 459 878 131 459 878 
Uforudsete udgifter og 
justering af priser 7 391 164 7 391 164 
Diverse (kontrol og tilsyn) 2 716 253 2 716 253 
I ALT 152 838 821 152 838 821 
Støtteberettigede omkostninger i alt: 
Støttesats: 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 152 838 821 ECU 
85% 
129 912 996 ECU. 
^o^L 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i 
henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af 
Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 
95.11.65.002 
1. Projektets titel 
Motorvej mellem Zaragoza og Huesca (Villanueva de Gållego- Huesca) 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcciôn General de Planification (MEH) 
2.2. Adresse: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Direcciôn General de Carreteras (MOPTMA) 
3.2. Adresse: P° de la Castellana 67 - 28071 Madrid 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Aragon 
5. Beskrivelse 
Motorvejen mellem Zaragoza og Huesca er en omlægning af N 330 og en del af motorvejen mellem 
Alicante og Frankrig via Zaragoza. Strækningen skal være den tredje adgangsvej til Frankrig gennem 
Somport-tunnelen. De to andre adgangsveje er gennem Iron og Junquera. 
A> i c, Ï-
Arbejdet består i anlæggelse af tre motorvejsstrækninger, der hver består af to 7 m brede vejbaner 
med ydre og indre rabatter på henholdsvis 2,50 m og 1 m. Den centrale midterrabat har en bredde 
på mellem 12 og 8 m. Projektet omfatter desuden dræningsarbejder, signaler og beplantning. 
Vejbelægningen består af 25 cm asfalt i tre lag, som påføres et kunstigt vejunderlag med en tykkelse 
på 25 cm. 
Vejstrækningen Villanueva de Gållego (syd) - Zuera (nord): 17,045 km. 
Anlæg af 7 overføringer, en viadukt, en bro over Gallego og 13 
underføringer. Brodækket består af fliser eller forspændt beton. De 11 
underføringer består af bueformede elementer i forspændt beton. 
Vejstrækningen Tronçon Zuera - Almudevar : 22,179 km. 
23 andre anlægsarbejder: broer med dække i armeret og forspændt beton, 
bueformede broelementer i armeret beton, pergolabroer. 
Vejstrækningen Almudevar - Huesca : 21,67 km. 
Anlæg af fire overføringer med flere fag bestående af brodækker i 
forspændt beton, en underføring under Monegros-kanalen (konstruktion i 
stål og beton), 16 underføringer og adskillige støttemure. 
6. Mai 
Forbedring af kommunikationsmulighederne i Aragon takket være forbindelsen mellem to vigtige 
områder for industriel og turistmæssig udvikling. 
Fremtidig forbindelse mellem de østlige regioner og Frankrig. 
Etablering af en tredje forbindelsesvej mellem den centrale, østlige og sydlige del af halvøen og 
det øvrige Europa. 
Hurtigere trafikafvikling, idet hastigheden vil øges fra 80 til 120 km/timen for den lette trafik og 
fra 57 til 90 km/timen for den tunge trafik. 
3o3 
7. Tidsplan 
~"~ Kategori Starttidspunkt Sluttidspunkt 
Projektering 1.9.1993 1.2.1995 
Arealerhvervelse 17.11.1994 1.10.1996 
Vigtigste 1.10.1995 31.12.1998 
arbejder 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Vigtigste indikatorer: 
Projektets levetid: 
IMJ 
Forholdet mellem let og tung trafik: 30 år 
7970 køretøjer pr. dag 
85/15 
Omkostningerne svarer til de faktiske udgifter under projektets levetid: investeringsudgifter, 
udgifter til vedligeholdelse og bevaring. * 
Fordelene udgøres af ændringer i de generelle transportomkostninger i form af lavere 
driftsudgifter, tidsbesparelser og færre ulykker. 
Resultat (nutidsværdi) 
Intern forrentning: 
Nutidsværdi (netto): 
Cost/benefit: 6% 
8,7% 
40 mio. ECU 
1,354 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Inden projektets gennemførelse er der blevet foretaget en vurdering af virkningen på miljøet i 
overensstemmelse med EU-direktiverne. 
Omkostningerne til miljøgenopretning er indregnet i projektet og andrager 1,5 mio. ECU for så 
vidt angår de to aktuelle vejstrækninger. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
(1 ECU = 162,323 PTE) 
Omkostninger i alt : Støtteberettigede 
omkostninger 
Arealerhvervelse 4 304 997 4 250 783 
Bygninger og anlæg 113 333 292 113 333 292 
Andet (sikkerhed, 
hygiejne, kontrol) 4 251400 4 251400 
IALT 121 889 689 121 835 475 
Støtteberettigede omkostninger 121 835 475 ECU 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 103 560 152 ECU 
Offentliggørelse af hovedpunkterne om 
støtte i henhold til forordning nr. 1164/94 om oprettelse af 
Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 
95/11/65/003 
1. Projektets titel 
Motorvej Madrid-Valencia 
(strækningen Motilla del Palancar-Minglanilla) 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansagningen 
2.1. Navn: Direction General de Planification (M.E.H.) 
2.2. Adresse: Paseo de la Castellana, 162 - E-28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Direcciôn General de carreteras (MOPTMA) 
3.2. Adresse: Paseo de la Castellana, 162 - E-28071 Madrid 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Castille-La Manche 
5. Beskrivelse 
Strækningen "Motilla del Palancar - Minglanilla'' er en del af motorvejen mellem Madrid og 
Valencia, der færdiggøres med etableringen af strækningerne Atalaya del Canavete - Motilla del 
Palancar og Minglanilla - Candete de las Fuentes. 
Projektet tager sigte på anlæg af en 27,3 km lang strækning. Strækningen udgøres af to 7 m brede 
vejbaner med ydre og indre rabatter på henholdsvis 2,5 og 1 m samt en midterrabat på 12 m. 
Vejbelægningen består af en 30 cm tyk asfaltblanding, der er varmpåført et 20 cm tykt kunstigt 
'^c4 
vejunderlag. Projektet omfatter anlæg af 5 viadukter og 14 overgange med brodæk i forspændt beton 
i de fleste tilfælde. De fleste broer har 3 eller 4 fag. En bro har 6 fag. 
Projektet omfatter fire motorvejsknudepunkter: 
- Motilla del Palancar-Minglanilla 
- Castillejo de Iniesta 
- Castillejo de Iniesta 
- Minglanilla 
Strækningen går gennem følgende kommuner: Motilla del Palancar, El Peral, Iniesta, Castillejo de 
Iniesta, Granja de Iniesta og Minglanilla. 
6. Mål 
Målet er gennem nærværende projekt at fjerne den aktuelle flaskehals. 
Herved udbygges motorvejsnettet i overensstemmelse med den vejledende infrastrukturplan for det 
transeuropæiske vejnet. 
Og de to vigtige centre, Madrid og Valencia, sammenknyttes med en vejforbindelse, der har stor 
kapacitet og høj kvalitet. 
Samtidig bliver trafikafviklingen mere flydende, idet gennemsnitshastigheden i dag er 80 km/timen 
for den lette trafik og 65 km/timen for den tunge trafik. Når projektet er gennemført, vil 
gennemsnitshastighederne nå op på henholdsvis 120 og 90 km/timen. Tidsbesparelsen anslås til 8 
minutter for den lette trafik og 12 minutter for den tunge trafik som følge af projektets 
gennemførelse. 
7. Tidsplan 
Kategori Starttidspunkt Sluttidspunkt 
Projektering 30.12.1992 15.1.1994 
Arealerhvervelse 1.6.1991 31.12.1996 
Vigtigste arbejder 13.12.1994 13.6.1997 
Ibrugtagningstidspunkt 13.6.1997 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Vigtigste indikatorer: 
- Motorvejens levetid: 30 år 
- IMF (1997) : 8 922 køretøjer pr. dag 
- forholdet mellem let og tung trafik: 70/30 
Omkostningerne svarer til de faktiske udgifter under projektets levetid: investeringsudgifter, udgifter 
til vedligeholdelse og bevaring. 
Fordelene udgøres af ændringer i de generelle trarisportornkostninger: 
Resultat (nutidsværdi): 6 %) 
- Intern forrentning: 15,45 % 
- nutidsværdi (netto): 44,6 mio. ECU 
- Cost/benefit: 2,174 
Under gennemførelsesfasen vil der direkte og indirekte blive oprettet henholdsvis 1 155 og 443 
arbejdspladser. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Forud for projektets realisering er der gennemført en vurdering af mUjøvirkningerne i 
overensstemmelse med direktiv 85/337/EØF. 
Udgifterne til genopretning og beskyttelse af miljøet anslås til 4,6% af de samlede omkostninger. 
10. Omkostninger og støtte £ ECU) 
Omkostmnger i alt : Støtteberettigede 
omkostninger 
Arealerhvervelse 2 046 829 1 303 147 
Bygninger og anlæg 38 412 157 38 381 144 
Andet (teknisk bistand, 1 200 806 1 200 806 
sikkerhed og hygiejne, 
osv.) 
I ALT 41 659 792 40 885 097 
I —_—— „i l—————.1—I————•— I —^——«MS>^—B»-^.—^»P——^— I 
Støtteberettigede omkostninger i alt: 40 885 097 ECU 
Støttesats: 85 % 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 34 752 330 ECU 
3 c4 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i 
henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af 
Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 
95.11.65.005 
1* Projektets titel 
Middelhavskorridoren (tilpasning til hastigheder på 200/220 km/timen). 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcciôn General de Planification (M. E.H. ) 
2.2. Adresse: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Direcciôn General de Irifraestructuras del Transporte 
3.2. Adresse: Ferroviario (MOPTMA) 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Valencia-området, Catalonien 
5. Beskrivelse 
Foranstaltningerne i nærværende projekt supplerer de foraristaltninger, som blev 
godkendt af Kommissionen ved beslutning C(93) 3592/1 af 10 december 1993, og 
C(94)3757/5, af 21. december 1994, vedrørende strækningen La Eneina -Barcelona. 
3ccJ 
Strækningen Fuente la Higuera - Jativa: 
Installation af trafikkontroludstyr (signaler, sikkerhedssystemer, telekommunikation). 
Anlæggene skal kunne fjernstyres fra en central post og muliggøre hastigheder på 220 
km/timen med et højt sikkerheds- og effektivitetsniveau. Strækningens længde er 42 km. 
Strækningen Castellon - Las Palmas : 
Strækningen er 9,5 km lang, hvoraf de 4,9 km udvides for at give plads til et nyt sporsæt. 
Den resterende strækning, der gør gennem et byområde, er 4,6 km og skal hovedsagelig 
være underjordisk. Over tunnelen skal der anlægges alleer og midlertidige omkørsler for 
vejtrafikken. 
Strækningen Las Palmas - Oropesa: 
Jernbaneinfrastrukturer fra kilometerangivelse 77 til 90,225. Bygning af 4 tunneler 
(3 320 m), 4 overdækkede gennemskæringer (668 m), 17 viadukter, 11 bueunderføringer 
samt en fodgængerovergang og en perron. 
Strækningen Alcanar - Ametla: 
Projektering og realisering af nødvendige arbejder i forbindelse med installation af et 
automatisk blokeringsssystem for dobbeltspor; etablering af nye sporskiftehus ved 
stationerne (sikkerhedsanordninger, kommunikation, strømforsyning, ASFA 
jordforbindelsesudstyr, kabiner til sikkerhedspersonalet). 
Strækningen Alcanar - Camarles : 
Arbejder med henblik på at forøge hastigheden til 200/220 km/timen i to spor over en 
strækning på 39 km (platforme ved forskellige stationer og stoppunkter, ballastfornyelse, 
superstruktur over 40 km, elektrificering af hele strækningen, adskillige passager og 
viadukter, opførelse af station i Altea og perroner ved forskellige banegårde, 
strømforsyningsstationer, integration af infrastrukturerne i miljøet). 
Strækningen Ampolla - Ametla: 
Arbejder med henblik på at forøge hastigheden til 200/220 km/timen i to spor over en 
strækning på 25,96 km (platform over 3 km, ballast, to spor med 60 kg/m VIC skinner og 
bivalente betonsveller af typen PR.-90, diverse strukturer, perroner, elektrificering af hele 
strækningen og opsætning af køreledninger til begge spor. 
Strækningen Tarragona - San Vicente de Calers: 
Teknisk og økonomisk analyse af de installationer, der er nødvendige med henblik på 
elektrificeringen og sikkerheds- og kommunikationsudstyret. 
(C 
Levering af skinner til det nye spor og tilpasning af linjeføringen til hastigheder på 
200/220 km/timen (UIC-normer, vægt 60 kg/m, naturligt hårdt stål). 
Automatiske sikringsssystemer (ATP) i Middelshavskorridoren (punktuelt og 
halvkontinuerligt) med konstant overvågning af hastighed og sikkerhed. 
Mål 
Forøgelse af hastigheden på strækningen Encina-Barcelona til 200/220 km/timen med 
henblik på at sænke rejsetiden og styrke sikkerheden, kapaciteten, driftshyppigheden og 
fleksibiliteten. 
Når projektet er tilendebragt, forventes rejsetiden at blive 2 timer og 30 minutter mod 3 
timer og 48 minutter i 1992. 
Tidsplan 
Projektering Starttidspunkt 
30.9.1993 Sluttidspunkt 
30.7.1995 
Arealerhvervelse 30.12.1994 30.12.1996 
Vigtigste 
arbejder 30.12.1994 30.12.1999 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og «knnnmiske virkninger 
Rentabilitetsanalysen dækker 30 år fra projektets ibrugtagning (år 2000) og er baseret på 
forventede omkostninger på 1 mia. ECU til gennemførelsen og på en beregning af de 
forventede fordele. 
Resultater: 
Diskonteringssats: 
Nutidsværdi (netto): 
Cost/benefit: 
Intern forrentning: 5% 
13,5 mio. ECU 
1,02 
5,1% 
Under gennemførelsesfasens tredje fase forventes der direkte og indirekte oprettet 
henholdsvis 5 633 et 2 161 arbejdspladser. 
10. Omkostninger Qg §tølte (i gÇV) 
3 M 
(1 ECU = 161,225 PTE) 
Omkostninger og Omkostninger i alt : Støtteberettigede 
støtte (i ECU) omkostninger 
Arealerhvervelse 8 702 124 8 702 124 
Bygninger og anlæg 197 866 336 188 562 565 
Andet (teknisk bistand, 5 873 779 5 873 779 
sikkerhed og hygiejne, 
osv.) 
IALT 212 442 239 203 138 468 
Støtteberettigede omkostninger i alt: 203 138 468 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 172 667 694 
1 2. 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i 
henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af 
Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 
95.11.65.006 
1. Projektets titel 
Arbejder i forbindelse med det transeuropæiske net for konventionel og kombineret transport. 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcciôn General de Planificaciôn (M.E.H.) 
2.2. Adresse: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Direcciôn General de Infraestructuras del Transporte 
Ferroviario (MOPTMA) 
3.2. Adresse: Plaza de los Sagrados Corazones, 7 - Madrid. 
4. Stêd 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Regioner: Andalusien, Aragonien, Castilien-La Mancha, Castilien-Leon, Catalonien, 
Galicien, Madrid, Murcia, Navarra, Baskerlandet. 
U 
5. Beskrivelse 
Forbindelsen Madrid - Hendaye. Strækningen La Canada -Avila . Sporrenovering 
Strækningen er 23,7 km. Arbejdet består i udvidelse og underlagsforbedring, 
længdedræning, oprensning med henblik på tværdræning, stabilisering af gennemskæringer, 
udvidelse af tunneler, underlagssænkning med henblik på stabilitetsforbedring samt 
sporrenovering med henblik på idriftssættelsen. 
Forbindelsen Madrid - Iran. Avila-stationen. Elektrisk tilkobling. 
Teknisk og økonomisk analyse af Avila-stationens elektriske tilkoblingssystem med henblik på 
forbedring af sikkerheden, kapaciteten og trafikafviklingen og mindskelse af driftspersonalet. 
De planlagte arbejder omfatter bl.a. følgende: 
Etablering af automatisk tilkoblingssystem ved Avila-stationen. 
Installation af ikke-mekaniske tonefrekvenskredsløb. 
Strømforsyningsanlæg. 
Demontering af det eksisterende tilkoblingssystem. 
Forbindelsen Madrid - Hendaye. Fjernelse af niveauskæring ved kilometersten 174/142 ved 
Arévalo (Avila). 
Analyse og vurdering af arbejder med henblik på at fjerne niveauskæringen ved 
kilometersten 174/142 og i stedet etablere en underføring. 
Forbindelsen Madrid - Hendaye. Fjernelse af niveauskæring ved kilometersten 582/580 
ved Beasain (Guipuzcoa). 
Analyse og vurdering af arbejder med henblik på at fjerne niveauskæringen ved 
kilometersten 582/580 og i stedet etablere en underføring. 
Forbindelsen Castején - Bilbao. Fjernelse af niveauskæring ved kilometersten 208/754 
ved Orduna (Vizcaya) 
Omledning af Antigua-vejen og bygning af en overføring over jernbanen for kørende trafik. 
Forbindelsen Madrid - Hendaye. Strækningen Valladolid - Vitoria. Fjernelse af 30 
niveauskæringer. 
Analyse og vurdering af arbejder med henblik på at fjerne 30 niveauskæringer på 
strækningen Valladolid-Vitoria (mellem Madrid og Hendaye) og i stedet opføre 18 
overføringer og nødvendige forbindelseslinjer. 
Forbindelsen Venta de Banos - La Corufia. Strækningen Venta de Banos - Léon. 
.Ui 
Fjernelse af 17 niveauskæringer. 
Analyse og vurdering af arbejder med henblik på at fjerne 17 niveauskæringer på 
strækningen Venta de Banos - Léon mellem Venta de Banos og La Coruna og i stedet 
opføre 11 overføringer og nødvendige forbindelseslinjer. 
Forbindelsen Monforte - Vigo et Guillarey - Tuy. Strækning: Orense - Guillarey. 
Sporrenovering 
Arbejderne tager sigte på udvidelse og forbedring af underlag og dræning, stabilisering af 
gennemskæringer, sænkning af skillerabat og renovering af spor med henblik på fornyet 
ibrugtagning. 
Automatisk blokering Casetas - Castejôn. 
Forbedring af sikkerhedsinstallationerne på strækningen Casetas - Castejôn mellem Zaragoza 
og Alsasua, herunder: 
tilpasning af elektriske og elektroniske tilkoblinger 
installation af automatisk blokeringssystem på hele strækningen 
ændring af kommandopulte 
installation af FTG-kredse på hele strækningen 
automatisering af jernbaneoverskæringer. 
Automatisk blokering på strækningen Casetas - Zaragoza. 
Arbejderne omfatter bl.a.: 
installation af blokeringer 
automatisk blokering i begge spor over hele strækningen. 
ændring af det elektriske tilkoblingssystem i CIM med henblik på tilpasning til 
det automatiske blokeringssystem. 
etablering af fjernstyring fra en central kommandopost ved stationen Zaragoza -
El Portillo. 
elektricitetsforsyning via en 2 200 volt ledning. 
Forbindelsen Zaragoza - Alsasua. Fjernelse af niveauskæring ved kilometersten 67/195 ved 
Ribaforada (Navarra). 
Underføringen skal etableres ved kilometersten 67/195 mellem Zaragoza og Alsasua. Der 
bliver tale om en 7 meter bred vej for den kørende trafik og en 1,5 m bred undergang for 
fodgængere. 
Forbindelsen Zaragoza - Alsasua. Fjernelse af niveauskæring ved kilometersten 139/385 ved 
Tafalla (Navarra). 
":V/.li 
Anlæg af en underføring for køretøjer ved kilometersten 139/385. 
Underføringen skal etableres ved hjælp af profilkasse med 3,5 m frihøjde og 7 m indvendig bredde. 
Arbejdet vil kræve en mindre omkørsel på den ene side af sporet i form af en 4 m bred vej 
anlagt på et kunstigt underlag med en tykkelse på 30 cm. 
Forbindelsen Zaragoza - Alsasua. Fjernelse af niveauskæring ved kilometersten 37/316 
ved Luceni (Zaragoza). 
Omlægning af den nuværende vej, der krydser jernbanen ved kilometersten 2+320 et 
3+320 ved hjælp af en bro over jernbaneforbindelsen mellem Zaragoza - Alsasua ved 
kilometersten 36/960. For at fjerne niveauskæringen ved Camino de Predola skal der 
anlægges to forbindelsesveje på hver side af sporet fra den nuværende vej til den nye bro. 
Linje C-2, Madrids forstad. Strækningen Atocha - Coslada San Fernando. Sporrenovering 
Renovering af det elektrificerede dobbeltspor mellem broen los Tres Ojos (krydset M-30 
og kilometersten 17+200) og banegården Coslada San Fernando (kilometersten 17+581); 
Renoveringen består i UIC-54-spor, polyvalente PR-90-sveller og en kiseljordballast af type* 
A. Type C-54 omlægninger ved banegårdene Vallecas et Vicalvaro (32 enheder) og 
renovering af sikkerheds-, kommunikations- og elektrificeringsudstyret. 
Forbindelsen Madrid - Barcelona. Fjernelse af niveauskæring ved kilometersten 
330/101 ved Utebo (Zaragoza). 
Opførelse af en firefagsbro over jernbanen med spændvidder på henholdsvis de 20 m, 15 
m, 15 m, 20 m. Brodækket består af præfabrikerede, forspændte betonbjælker, der er 
samlet ved hjælp af 20 cm tykke og 10 cm bredde betonfliser, der via ringbeslåede 
neoprenplader hviler på tre centralpiller og to bundplader. 
Forbindelsen Tarragona - Barcelona - Frankrig. Fjernelse af niveauskæring ved 
kilometersten 170/013 ved San Feliu de Buixalleu (Gerona). 
Analyse og vurdering af arbejder med henblik på at fjerne niveauskæringen ved kilometersten 
170/013 og i stedet etablere en underføring. 
Forbindelsen Tarragona - Barcelone - Frankrig. Strækning: Villajuiga - Portbou. 
Sporrenovering 
Sporrenovering mellem kilometersten 258/947 og 273/107 over en strækning på i alt 14/160 km. 
Arbejdet skal gennemføres i provinsen Gerona og vedrører kommunerne Villajuiga, Llanså, Colera 
og Portbou. 
Spor: renovation af de to spor over hele strækningen med skinner af typen UIC-
54, PR-90-sveller og HM-fastspændinger på en ballast af type A. 
3A6 
Anlæg af to nye bygværker. Udgravning af gennemskæringer på 3 655 m. 
Tunneler: underlagssænkning for at bevare fritrumsprofil. 
Elektrificerings-, sikkerheds- og kommunikationsudstyr: projektet omfatter 
ligeledes tilpasning af køreledninger. 
Forbindelsen Madrid - Sevilla (Atocha - Alcazar de San Juan). Banegården Villacafias. 
Elektrisk tilkobling. 
Teknisk og økonomisk analyse med henblik på elektrisk tilkobling af banegården Villacafias 
for at lette og rationalisere driften (én ansvarlig). 
Følgende installationer er planlagt: 
Elektrisk tilkobling af banegården Villacafias og tilslutning til det automatiske 
blokeringssystem for de nærliggende banegårde. 
Installation af ikke-mekaniske tonefrekvenskredsløb. 
Strømforsyningsanlæg. 
Tjenestetelefoner og signaler. 
Systemer til togannoncering og automatisk bremsning. 
Demontering af det eksisterende tilkoblingssystem. 
Forbindelsen Linares - Almeria. Fjernelse af niveauskæring ved Gador (Almeria). 
Analyse og vurdering af arbejder med henblik på at fjerne 3 niveauskæringer ved 
kilometersten 232/047, 232/974 et 233/120 mellem Linares og Almeria ved anlæg af 
omkørselsvej og ændring af eksisterende underføring. 
Forbindelsen Madrid - Alicante. Strækning: Alcazar de San Juan - La Encina. 
Fjernelse af niveauskæringer mellem kilometersten 182 og 190. 
De 4 niveauskæringer, som skal fjernes, er at finde i byområdet Socuéllamos (Ciudad Real). 
Ændring af den aktuelle linjeføring, fjernelse af niveauskæringer, som er uforenelige med 
bymønstret i det pågældende område. 
Projektet omfatter byggeplads- og elektrificeringsarbejder samt installering af 
trafikkontrolsystemer. 
I forbindelse med ny linjeføring skal der anlægges et trinbræt af hensyn til de rejsende i 
Socuéllamos. 
Forbindelsen Chinchilla - Cartagena. Fjernelse af niveauskæring ved kilometersten 
346/322. Calle Paseo del Pino. Hellin (Albacete). 
Anlæg af en trefaget overføring for køretøjer over jernbanen ved kilometersten 346/130 til 
erstatning for den bevogtede jernbaneoverskæring ved kilometersten 346/322. 
Bygning af fodgængergangbro nær den aktuelle niveauskæring. 
Sv> 
Bygningen af overføringen og gangbroen skal tilpasses det kommunale kloakeringssystem, 
luftledninger og nedgravede kommunikationsledninger, elektricitetskabler og telefonledninger. 
Forbindelsen Alicante - Alquenas. Fjernelse af niveauskæring ved kilometersten 50/586 
ved Orihuela (Alicante). 
Anlæg af en trefaget overføring for køretøjer over jernbanen ved kilometersten 51/012 til 
erstatning for den bevogtede jernbaneoverskæring ved kilometersten 50/586. 
Anlæg af rundkørsel ved den fremtidige omkørselsvej ved Orihuela og en rundkørsel ved 
kilometersten 0/804. 
Arbejderne vil berøre drænings- og kloakeringssystemet og lavspændingsledninger. 
Sikkerhedsystemer ved banegården Alquerias - Santomera. 
Arbejdet omfatter elektrisk tilkobling ved banegården Alquerias -Santomera og udskiftning 
af skiftespor, så gennemkørende tog kan køre hurtigere. 
Arbejderne omfatter bl.a.: 
Installation af elektriske tilkoblinger, telefonanlæg, tilbehør til tilkoblingssystemet (ASFA, 
kabeltunneler, grave, lokaler) kommunikationslinjer mellem centrale anlæg og relæposter. 
Udskiftning af skiftespor, så gennemgående tog på linjen Murcia - Alicante og Chinchilla -
Cartagena kan køre med 60 km/timen. 
6. Mål 
Nærværende beslutning og de heraf omfattede arbejder tager sigte på realisering af følgende 
målsætninger: 
Forbedring af sikkerheden takket være fjernelse af 63 niveauskæringer og installation af 
sikkerheds- og kommunikationssystemer på udvalgte strækninger. 
Gennemførelse af første fase af de arbejder, der skal sikre jernbanenettet høj kvalitet, bl.a. 
med henblik på de fremtidige højhastighedsforbindelser, som ikke er forenelige med 
niveauoverskæringer. 
Tidsbesparelser og bedre linjeføring for halvøens perifere områder, hvorved konventionel 
jernbanedrift bliver konkurrencedygtig som hurtigt transportmiddel. 
7. Tidsplan 
3 <( S 
Kategori Starttidspunkt Sluttidspunkt 
Projektering 30.11.1992 30.6.1995 
30.12.1993 30.9.1995 
Arealerhvervel 
se 
Vigtigste 30.12.1993 30.12.1997 
arbejder 
" •--•-'-•,-"---^---,,--g!!gl!!=!!!=== '' ' ======-g——s——— ,i 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
På grundlag af hver enkelt projekt er det muligt at beregne dett interne rente, 
nettonutidsværdien og cost/benefit-forholdet for hver af projektets delgrupper af samme type 
samt for grupper af projekter. 
Sporrenovering (TIR) 
Sikkerhedssystemer (TIR): 
Fjernelse af niveauskæringer (TIR) 
Projektgrupper - TIR 
-VAN 
Cost/benefit: 15,6% 
11,82% 
6,2% 
10,79% 
86,7 mio. ECU 
1,93 
10. Omkostninger o_g støtte (i ECU) 
(1 ECU = 162,323 PTE) 
Omkostninger og 
støtte (i ECU) Omkostninger i alt : Støtteberettigede 
omkostninger 
'Z? •<3 
Planlægning og 505 165 
projektering 
Arealerhvervelse 9 425 651 9 117 623 
Bygninger og anlæg 124 350 831 99 708 605 
Andet (teknisk bistand, 2 063 786 2 063 786 
sikkerhed og hygiejne, 
osv.) 
IALT 136 345 433 110 890 014 
Støtteberettigede omkostninger i alt: 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 94 256 510 110 890 014 
3 2o 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i 
henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af 
Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 
95.11.65.008 
1. Projektets titel 
« 
Hovedfærdselsåre gennem Catalonien: Lérida - Gerona (strækningen Rajadell - Manresa - Artes). 
2t Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Plarnficaciôn (M.E.H.) 
2.2. Adresse: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Generalidad de Cataluna 
Dpto. de Politica Territorial; Obras publicas y Gestion de Infraestructuras 
3.2. Adresse: José Tarradelas 20 - 30 , 1° planta 
08029 - Barcelona 
4. Stejl 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Catalonien. 
5. Beskrivelse 
Den tværgående hovedfærdselsvej vil muliggøre tilslutning tre steder til de transeuropæiske net, 
nemlig via motorvej A-7 ved Gerona, europavej E-9 ved Manresa og motorvej A-2 ved Lérida. 
ÏA 
Tanken er at skabe direkte forbindelse mellem byerne Lérida og Gerona tværs gennem 
dalsænkningen uden at gå via Barcelona, således at det catalanske vejnets nuværende 
stjernestruktur brydes (rejseafstanden forkortes fra 250 km til 215 km, svarende til en 
afkortning på 14%), og der åbnes en direkte adgang mod nordkysten og det europæiske 
vejnet. 
Den komplette rute kan opdeles i fem meget forskellige strækninger: Lérida - Cervera, 
Cervera - Manresa, Manresa -Vie, Vie -Olot (rutens nordlige afslutning, hvor den 
skaber forbindelse til strækningen Olot - Figueras). 
Denne beslutning vedrører strækningerne Rajadell - Manresa, -Artes (Rajadell -
Manresa, Ronda de Manresa, Manresa - Sant Fruités, Sant Fruitôs -Artes) og Vie -
Manlleu (Xarxa-hovedfærdselsåren Vie og Vic-Manlleu). 
Strækningernes længde er som følger: 
Rajadell -Manresa 7,10 km. 
Ronda de Manresa 1,36 km. 
Manresa - Sant Fruitôs 5,04 km. 
Sant Fruitôs - Artes 8,00 km. 
Xarxa hovedfærdselsåre Vie 8,11 km. 
Vie- Manlleu 3.65 km. 
I ALT 33,26 km. 
Strækningen Rajadell- Manresa-Artés omfatter følgende ingeniørarbejder: 4 viadukter, 
28 overføringer, 15 pladser, en rasteplads og 9 indVudfletninger. 
Strækningen Vie- Manlleu omfatter følgende ingeniørarbejder: 
6 ind/udfletninger, en viadukt, 8 overføringer og 12 underføringer. 
6. Mål 
Hovedformålet er at etablere en korridor, der forbinder det indre af den iberiske halvø 
og Middelhavskysten med de vigtigste europæiske vejforbindelser gennem de indre 
catalanske regioner. 
Den nye korridor vil muliggøre væsentlig bedre mobilitet for personer og varer, og det 
vil få en gunstig indvirkning på udviklingen i handelen inden for EU. 
Andre målsætninger er en økonomisk udvikling af de indre områder og områderne nær 
Pyrenæerne, aflastning af metropolområdet omkring Barcelona og i sidste instans garanti 
for en bedre territorial balance. 
På landbrugsområdet vil den tværgående korridor skabe mulighed for en bedre 
distribution og afsætning af landbrugsprodukter takket være lavere transr^rtornkostninger 
og en udvidelse af det potentielle marked for disse produkter, bl.a. til det øvrige Europa. 
"5 2 t 
På industriområdet vil den nye forbindelsesvej skabe mulighed for industriel udflytning 
og aflaste industriområderne i området omkring Barcelona og skabe serviceindustri, der 
kan betjene de nye virksomheder. 
Byggesektoren og den tertiære sektor (transport og oplagring) vil få glæde af 
følgevirkningerne af den demografiske vækst. 
I forbindelse med de overordnede vejplaner for Catalonien vil den planlagte 
forbindelsesvej opfylde 4 målsætninger: 
Bedre betjening af de indre områder af Catalonien og forbindelse til de store 
kommunikationsveje i det indre af halvøen, Middelhavskysten samt resten af 
Europa. 
Direkte forbindelse mellem Lérida og Gerona uden om Barcelona, hvilket 
reducerer afstanden fra omkring 250 til 215 km svarende til en afkortning på 14% . 
Etablering af en ny forbindelse for varetransport mellem den franske grænse 
og Lerida via La Junquera. 
Aflastning af metropolområdet omkring Barcelona og eliminering af vejenes 
nuværende stjernestruktur, der er koncentreret omkring Barcelona. 
"3? 3 
7. Tidsplan 
Strækningen Rajadell/ 
Manresa/ Artes 
Projektering 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder 
Ibrugtagningstidspunkt Starttidspunkt 
31.12.1994 
1.6.1995 
31.12.1995 11.1.1993 
1.3.1994 
1.4.1994 
31.12.1995 
Strækningen Vie/ 
Manlleu 
Projektering 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder 
Ibrugtagningstidspunkt Starttidspunkt 
1.3.1993 
1.4.1995 
1.9.1995 
31.12.1995 tjïTîîfSfJîTjTO: 
1.9.1995 
31.12.1995 
8. Vurdering af nmkptfninger og sociale og økonomiske virkninger 
Vigtigste indikatorer: 
- Analyseperiode: 25 år at regne fra arbejdernes igangsættelse 
- IMJ Cervera - Manresa 11 900 køretøjer pr. dag 
Manresa - Vie 13 232 køretøjer pr. dag 
Vie - Olot 12 041 køretøjer pr. dag 
I de økonomiske beregninger er der taget højde for omkostninger og direkte fordele 
(projekterings-, opførelses- og vedligeholdelsesornkostninger og besparelser opnået som 
følge af mindre transportafstand, færre ulykker og udgifter til vedligeholdelse af 
køretøjer). 
Diskonteringssats: 6% 
Analyseresultat: 
3 ?Lj 
- Nutidsværdi (netto): 375 mio. ECU 
- Intern forrentning: 16,6% 
- Cost/benefit: 2,1 
- Første års kumulerede nettooverskud: 2004 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Forud for projektets realisering er der gennemført en vurdering af miljøvirkningerne i 
overensstemmelse med direktiv 85/337/EØF. 
Foranstaltninger med henblik på at genoprette miljøvirkninger eller beskytte miljøet udgør 18% 
af de samlede omkostninger. 
10. Omkostninger gg støtte {i ECU) 
(1 ECU = 162,323 PTE) 
Støtteberettigede 
omkostninger Omkostninger og støtte (i 
ECU) Omkostninger i alt : "~" 
1 633 547 Planlægning og 
projektering 
Arbejder 
TSET —954 m 
52 949 982 
53 904 868 58 605 373 
Støtteberettigede omkostninger i alt: 53 904 868 
Støttesats 80% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 43 123 894 
"31*> 
T 
A 
SPANIEN 
Studie 
VTS (blandet transport/miljø projekt) 
316 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95.11.15.001 
1. Projektets titel 
Overvågning på havet og bekæmpelse af havforurening (2) 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direction General de Plarûfïcaciôn 
2.2. Adresse: Paseo de la Castellana, 162, 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Direcciôn General de Marina Mercante 
3.2. Adresse: C/ Ruiz de Alarcon 1 28071 Madrid 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien 
4.2. Region: Andalucia, Balearerne, Cataluna, Pais Vasco og Valencia 
5. Beskrivelse 
Arbejderne skal gennemføres i Almeria, Bilbao, Palma de Mallorca, Tarragona og 
Valencia. Der er en sådan trafik på disse havne, at det er nødvendigt at oprettet 
kontrolcentre, der kan forbedre sikkerheden til søs. 
Følgende projekter forventes gennemført: 
A) ALMERÏA 
1. Anlæg af et regionalt center for koordinering og redningstjeneste samt havnekontor 
i Almeria. 
Projektet omfatter anlæg af et regionalt center for redningstjenesten og havnekontor 
i Almeria. 
Bygningen, der har et areal på i alt 2 361,61 m2, har 3 etager, som er bestemt til 
havnekontoret, og hvor det udstyr, der skal bruges i forbindelse hermed, skal 
installeres. I bygningens sydlige del bliver der et tårn på 15 etager, hvor det 
regionale koordineringscenter skal holde til, og hvor der indrettes kriserum, 
kontrolrum og andre lokaler. 
Bygninger skal ligge på Muelle de Levante i Almerias havn, og komplekset får et 
samlet areal på 1 881,94 m2. 
2. Elektronisk udstyr i det regionale center for koordinering og redningstjeneste i 
Almeria. 
Det regionale center for koordinering og redningstjeneste får elektronisk udstyr, der 
sætter den centrale bygning i forbindelse med fjernstationer i Castillo de San Telmo 
og Cabo de Gata. 
Udstyret på de forskellige steder har følgende specifikationer: 
a) Center: kontrol og præsentation, VHF-radiopejleapparat, VHF-radio til SMM, 
SM A og SMT; PO-radio; registrering af samtaler, vejrstation, forbindelse til 
fjernstationerne, edb-system, tyveri- og brandalarm, elkraft. 
b) Fjernstation i Castillo de San Telmo: Røntgenstråleradar, forbindelse til centret, 
tyveri- og brandalarm, elkraft. 
c) Fjernstation i Cabo de Gata Røntgenstråleradar, VHF-radiopejleapparat, tyveri-
og brandalarm, elkraft. 
B) BILBAO 
Følgende projekter forventes gennemført: 
1. Anlæg af en bygning til det regionale center for koordinering og redningstjeneste 
samt kontrol med trafikken i havnen i Bilbao. Bølgebryder i Santurce (Viscaya). 
Det regionale center for koordinering og redningstjeneste placeres i Bilbaos havn. 
Fra centret kan der overføres data til det nationale center for koordinering og 
redningstjeneste (CNCS), og man kan sikre koordinering og ledelse af de 
operationer, der foregår inden for dens område (midlertidigt Cabo de Ajo - den 
franske kyst). Sammen med Gijôn kan centret dække hele den cantabriske kyst. 
Der er tale om en 9-etagers bygning med et bebygget areal på i alt 3 994,80 m2, 
hvor de to øverste etager (8. og 9.) råder over radio-, radar- og parabolantenner 
samt andet sende- og modtageudstyr. 
Med udvidelsen af havnen, som man er i gang med første fase af, bliver det et 
meget centralt nervecenter; forholdet mellem havnebassinets og havneterrænets 
arealer bliver i høj grad ændret. 
2. Elektronisk udstyr i det regionale center for koordinering og redningstjeneste 
(CRCSM) i Bilbao. 
CRCSM i Bilbao får elektronisk udstyr, der placeres i den egentlige 
centerbygning og i fjernstationerne i Punta Galea og Cabo Machichaco. 
Det drejer sig om følgende udstyr: 
a) Center: kontrol og præsentation, VHF-radio til SMM; PO-radio; registrering 
af samtaler, forbindelse til fjernstationerne, edb-system; elkraft. 
b) Fjernstation i Punta Galea: Røntgenstråleradar, radiopejleapparat, VHF-radio 
til SMA, vejrstation, forbindelse til centret, tyveri- og brandalarm, elkraft. 
3'? 2 
c) Fjernstation i Cabo de Ajo: VHF-radiopejleapparat; tyveri- og brandalarm; 
elkraft. 
C) PALMA DE MALLORCA 
Følgende projekter forventes gennemført: 
1. Elektronisk udstyr i det regionale center for koordinering og redningstjeneste 
(CRCSM) i Palma de Mallorca. 
Det drejer sig om følgende udstyr: 
a) Center: kontrol og præsentation, VHF-radio til SMM, SMA og SMT; PO-radio; 
registrering af samtaler; vejrstation; forbindelse til fjernstationerne; edb-system; 
tyveri- og brandalarm; elkraft. 
b) Fjernstation i Sierra Alfabia: Radiopejleapparat, VHF-radio til SMA og SMT, 
forbindelse til centret, tyveri- og brandalarm, elkraft. 
c) Fjernstation i Cabo Figueras: Røntgenstråleradar, tyveri- og brandalarm, elkraft. 
D) TARRAGONA 
Følgende projekter forventes gennemført: 
1. Elektromsk udstyr i det lokale center for koordinering og redningstjeneste (CLCS) 
i Tarragona. 
CLCS i Tarragona får elektronisk udstyr, der placeres i den egentlige centerbygning 
og i fjernstationen i Cabo Salou. 
Udstyret på de forskellige steder har følgende specifikationer: 
a) Center: kontrol og præsentation, VHF-radio til SMA og SMT og delvis til SMM; 
PO-radio; registrering af samtaler; vejrstation; forbindelse til fjernstationerne; edb-
system; elkraft. 
b) Fjernstation i Cabo Salou: Røntgenstråleradar, VHF-radiopejleapparat, VHF-
radio til SMM, forbindelse til centret, tyveri- og brandalarm, elkraft. 
D) Valencia 
Følgende projekter forventes gennemført: 
1. Anlæg af en bygning til havnekontoret og centret for kontrol med skibsfarten i 
Valencia. 
3 7 EJ 
Bygningen består af en række terninger med et højt kontroltårn. 
Bygningskomplekset består af to adskilte zoner, der hver er kendetegnet af de 
funktioner der foregår der: For det første koordinering af redningstjenesten og for 
det andet havnekontoret, og de to funktioner får fælles indgangsparti. Bygningen 
består i overensstemmelse hermed af to dele. Den ene omfatter rummet, hvorfra 
skibsfarten overvåges og redningstjenesten koordineres. Kommunikationspultene og 
mødesalen er anbragt øverst i bygning, ca. 40 m oppe, i en terning, der rager op 
over resten af bygning, således at der fås et bedre overblik over aktiviteterne i 
havnen. I havnekontoret er der kundemodtagelse. 
2. Udstyr i det regionale center for koordinering og redningstjeneste (CRCSM) i 
Valencia. 
CRCSM i Valencia får elektronisk udstyr, der placeres i den egentlige 
centerbygning og i de tre fjernstationer på havnekajen og i Castelllori de la Plana 
og Cabo de la Nao. 
Udstyret på de forskellige steder har følgende specifikationer: 
a) Center: kontrol og præsentation, VHF-radio til pour SMM; PO-radio; 
registrering af samtaler, vejrstation, forbindelse til fjernstationerne, edb-system; 
elkraft. 
b) Fjernstation på havnekajen: Røntgenstråleradar, ladiopejleapparat, VHF-radio til 
SMA og SMT, forbindelse til centret, tyveri- og brandalarm, elkraft. 
c) Fjernstationerne i Castellon de la Plana og Cabo de la Nao: Radiopejleapparat, 
VHF-radio til SMA og SMT, forbindelse til centret, tyveri- og brandalarm, elkraft. 
6. Mål 
Ifølge den nationale plan for de særlige tjenester til redning af menneskeliv på havet 
er der følgende særlige opgaver for nettet af centre for skibsfartskontrol: 
overvågning og forebyggelse af ulykker til havs 
overvågning og kontrol af skibsfarten 
koordinering af redningsaktioner til havs 
overvågning og bekæmpelse af forurening 
kontrol med aktiviteterne til havs og i havnene 
udbredelse af oplysning om sikkerhed til søs 
bistand og informationer til søfartsadministrationen. 
Når kontrolcentrene bliver forbundet i et net, kan deres opgaver udføres i nogle 
områder på den spanske kyst, som er meget følsomme, enten på grund af den 
intensive trafik - som i Bilbao - eller som følge af farligt gods - som i havnen i 
Tarragona, hvor der er en råolieterminal - eller intens lystbådesejlads - som i Palma 
de Mallorca - eller transit af importvarer - som i Valencia eller Murcia. 
^3 O 
De nye placeringer og moderniseringen af udstyret i havnekontorerne i Almeria, 
Bilbao og Valencia gør det muligt at udøve bedre kontrol med aktiviteterne til havs 
og i havnene, samtidig med at andre funktioner varetages, såsom administration og 
inspektion af fartøjerne. 
7. Tidsplan 
Begyndelse Afslutning 
Vigtigste arbejder 1/10/1994 31/12/1996 
Ibrugtagningstidspunkt 1/10/1997 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Den nationale plan for de særlige tjenester til redning af menneskeliv på havet og 
bekæmpelse af havforurening (PNS), der blev godkendt den 13.3.1994, tager sigte 
på at gennemføre den opgave, der er fastsat i artikel 78 i lov nr. 27/1992 om 
statshavnene og handelsflåden. Forud herfor har Spanien i maj 1993 ratificeret 
Hamburg-konventionen eller SAR 79-konventionen (international konvention om 
maritim eftersøgning og redning, 1979), der udgør det retlige og tekniske grundlag 
for en international plan for eftersøgning og bjærgning til søs. 
Endvidere er PNS højt prioriteret i forbindelse med den nationale politik og EU-
politikken for redningstjenester og beskyttelse af havmiljøet og generelt i forbindelse 
med EU's forpligtelser vedrørende programmet for sikkerhed til søs og 
internationale organisationer. 
Det umiddelbare mål er at etablere og opretholde en nationale organisation for 
eftersøgning og bjærgning til søs og for bekæmpelse af havforurening. 
Derfor er der blevet taget initiativ til at bygge og indrette diverse 
koordineringscentre, idet der dermed fastlægges nogle ensartede kriterier for 
funktioner og udstyr. 
Det samlede antal fartøjer, der lagde til i Almeria i 1993, var 704, heraf 451 færger 
med over 300 000 passagerer. 
Godsbehandlingen omfatter 2 250 000 t. 
I november 1994 blev der åbnet en ny færgerute til Nador i Marokko, som 
forventes at transportere 360 000 passagerer i 1995. 
Fiskerflåden omfatter 100 fartøjer, der fisker i Almeria-bugten. 
3^1 
Bilbaos havn modtog i 1993 i alt 3 284 fartøjer, og godsbehandlingen omfattede i 
alt ca. 25 mio. t. 
Transporten af flydende stoffer i bulk i forbindelse olieproduktion og afledte 
produkter oversteg 14,5 mio. t. 
89 118 passagerer blev transporteret i begge retninger på Englandsruten. 
En del af varerne skal transporteres i flodbåde op ad flodmundingen til fabrikkerne, 
produktionsstederne eller forbrugsstederne, og havnetrafikken er i høj grad påvirket 
heraf. 
De mange fartøjer, der ligger ankret op i eller uden for havnebassinet, mens de 
venter på at blive repareret på værfterne, gør det yderligere påkrævet med et 
trafikkontrolcenter. 
11993 modtog Palmas havn 2 708 både med i alt 3 169 725 t varer, hvoraf 812 907 
t er flydende stoffer i bulk, navnlig afledte olieprodukter. Endvidere var der 576 
450 færgepassagerer. 
Der fmdes desuden fiskerfartøjer og lystbåde. Lystbådene er fordelt på tre marinaer 
i Palmas havn med i alt 2 000 fortøjningspladser. 
Tarragonas havn modtog i 1994 i alt 2 227 handelsfartøjer med 23,8 mio. t gods, 
heraf 14,5 mio. t olieprodukter og afledte olieprodukter, der behandles på 
raffinaderiets pier og installationer. Godsbehandlingen af løst afvejede varer er også 
betydende, idet den omfatter 6,8 mio. t. 
Havnen er især kendetegnet ved et stort antal fiskerfartøjer, der sejler ud og ind af 
havnen på faste tidspunkter, og som dermed kan forårsage farlige situationer i 
forbindelse med manøvreringen af fartøjerne. 
I 1994 var der i Valencias havn 4 708 handelsfartøjer. Hertil kommer 108 
fiskerfartøjer og 548 lystbåde, som medfører et stort antal daglige ind- og 
udsejlinger i havnen og langs kysten. 
Godsbehandlingen i samme periode omfattede ca. 13 mio. t, heraf en betydelig 
mængde olieprodukter og kemiske produkter, som i ulykkestilfælde kan udgøre en 
alvorlig trussel for sikkerheden til søs. 
Passagertrafikken tegnede sig i samme periode for 187 173 personer. 
9. Omkostninger og støtte (i ECU) 
(1 ECU = 162,323 PTA) 
3 32. 
Projektgrupper 
Bygninger og 
anlæg 
Udstyr og maskiner 
Moms 
IALT Omkostninger i alt 
6 481 257 
7 350 074 
2 213 014 
16 044 345 Udgifter afholdt 
inden skærings­
datoen 
2 617 282 
418 764 
3 036 046 Støtteberettigede 
omkostninger 
3 863 975 
7 350 074 
1 794 250 
13 008 299 
Fordeling pr. projekt: 
Sted/arbejde 
Almeria 
Bilbao 
Palma de Mallorca 
Tarragona 
Valencia 
IALT Bygninger og anlæg 
863 334 
987 796 
1 631 081 
4 482 211 Udstyr og maskiner 
1 940 564 
1 887 323 
1 804 582 
944 333 
1 949 286 
8 526 088 Støtteberettigede 
omkostninger 
3 803 898 
2 875 119 
3 435 663 
944 333 
1 949 286 
13 008 299 
Støtteberettigede ornkostninger i alt 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 13 008 299 ECU 
11 057 054 ECU 
3 53 
10. Fysiske indikatorer: 
Arbejde Forventet mængde 
Udgravning 856 m3 
Beton 4 742 m3 
Dækplader 6 692 m3 
Udstyr 
Radarer/pejlere 7/11 stk. 
Radiopulte VHF/FM 5 stk. 
Radioelektrisk forbindelse og fjernstyring 4 stk. 
Vejrstation 5 stk. 
Elforsyningssystem 5 stk. 
Lokalt net 5 stk. 
3>i 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning 
(EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95.11.15.002 
1. Projektets titel 
Forudgående evaluering og costbenefitanalyse af kommunale projekter. 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcciôn General de Planificaciôn 
2.2. Adresse: Po. de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 
3. Myndighed, der er ansvariig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Direcciôn General de Planificaciôn. 
3.2. Adresse: Po. de la Castellana, 162 - 28071 Madrid. 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Spanien. 
4.2. Region: Aragon, Baléares, Catalufta, Madrid, Navarra, Pais Vasco og La Rioja. 
5. Beskrivelse 
Teknisk bistand i form af fire undersøgelser til forberedelse af dokumenter - som 
krævet i henhold til fællesskabsforordningerne - omhandlende kommunale 
miljøprojekter i 1995, hvortil der kan ydes støtte fra Samhørighedsfonden, og som 
omfatter følgende aktiviteter: kloakering og spildevandsrensning i byområder, 
forbedring af miljøet og infrastrukturen i Madrid, bortskaffelse af byaffald og etablering 
af infrastrukturer til forbedring af miljøet i Barcelona og i Barcelona-området. 
6. Mål 
Gennemførelse af de undersøgelser, der er nødvendige for at foretage en forudgående, 
detaljeret evaluering af de forventede resultater af gennemførelsen af de kommunale 
projekter. Disse undersøgelser vil blive koncentreret omkring: en global påvisning af 
de foreliggende problemer: en analyse af projekterne set i forhold til strategien og 
prioriteterne i den spanske miljøpolitik, af dennes forenelighed med Fællesskabets 
miljøpolitikker, indvirkningen af disse politikker på miljøet, påvisning af de 
S> 3* 
socioøkonomiske fordele ved gennemførelsen af projekterne gennem en 
costbenefitanalyse og endelig en analyse af den administrative situation, 
finansieringsplan og finansieringskilder. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Undersøgelse 1.5.1995 31.7.1995 
8. Vurdering af omkostninger og socioøkonomiske fordele 
Intet. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Intet. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 182 288 
Støtteberetttigede omkostninger 182 288 
Støttesats , 100% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 182 288 
( • 
PORTUGAL 
MILJØ 
2>3* 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning 
(EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 93/10/61/007 
1. 1. Projektets titel 
Dæmning og vandforsyningsnet ved Enxoé 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcçâo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Adresse: Av. D. Carlos I, 126-7° 1200 Lissabon 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Instituto da Ågua 
3.2. Adresse: Av. Almirante Gago Coutinho, 30 1000 Lissabon 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Region: Alentejo 
5. Beskrivelse 
Projektet vedrører Enxoé-dæmningen og de dermed forbundne arbejder, 
vandbehandlingsanlæg, pumpestation, vandforsyningsnet og adgangsveje. 
Enxoé-dæmningen får en maksimal højde på 20,5 m og vil danne et reservoir med en 
kapacitet på 10,4 hm3. Når reservoiret er fyldt op, vil det oversvømmede kystareal 
udgøre 2 km2. 
De med dæmningen forbundne arbejder omfatter bygning af en orriledningskanal, et 
overløb, et indtagningstårn og et undersøisk overløb. 
Det vand, som er beregnet til den offentlige vandforsyning, bliver opsamlet i reservoiret 
og ledes ved hjælp af tyngdekraften hen mod behandlingsanlægget, hvor det pumpes i 
retning af vandforsyningsnettet. 
Vandforsyningsnettet, som består af to selvstændige kredsløb, får en udstrækning på ca. 
120 km og er sammensat af underjordiske ledninger med en diameter på maksimum 300 
mm. Nettet omfatter ligeledes to reservoirer til magasinering af vandet. 
3^3 
De adgangsveje, som planlægges anlagt, skal erstatte de transportveje, der som følge af 
bygningen af dæmningen og reservoiret ikke længere kan anvendes. 
Mål 
Hovedformålet med projektet er at garantere en effektiv og varig vandforsyning i 
kommunerne Serpa og Mértola, således at den nuværende situation, som er kendetegnet 
af en alvorlig vandmangel, kan afhjælpes. 
Kommunerne ligger i Alentejo-regionen, hvor vandressourcerne som følge af vedvarende 
tørkeperioder er knappe; det er derfor nødvendigt at udnytte overfladeressourcerne 
gennem oprettelse af reservoirer i lighed med det, der skal etableres på Enxoé-floden. 
Det nye netværk giver mulighed for en betydelig vækst i antallet af forbrugere, især i 
Mértola-kommunen, hvor forsyningsgraden vil stige fra 12% til 50%. 
Vandet fra systemet skal kunne leve op til de kvalitetskrav, som er fastsat ved direktiv 
80/778/EØF om kvaliteten af drikkevand. * 
Ved projektets gennemførelse tages der ligeledes højde for, at vandmængden kan 
reguleres, således at den biologiske cyklus og kvaliteten af vandet kan opretholdes. 
Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1.10.1994 31.12.1997 
Arealerhvervelse 1995 31.12.1995 
Vigtigste arbejder 15.10.1995 31.12.1997 
Ibrugtagningstidspunkt 1.1.1998 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Den interne rente på 6,6% skønnes at være tilfredsstillende for investeringer af denne 
type, idet der tages højde for de forhold, under hvilke arbejdet udføres. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
De konstaterede negative virkninger på fauna og flora skønnes at være acceptable i 
anlægsfasen og ubetydelige, når anlægget tages i brug. 
Da regionen er præget af vedvarende tørkeperioder og stærk erosion, kan det forventes, 
at den globale virkning på miljøet bliver positiv. Der er desuden allerede truffet 
foranstaltninger med henblik på at forbedre disse virkninger. 
ZA 3CJ 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 25 656 111 
Støtteberettigede omkostninger (efter den 1.1. 1993) 25 527 111 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 21 698 045 
5 ^ 
Offentliggørelse af hovedpunktene i beslutningerne om støtte i henhold til forordning 
^^EØF) nr. 1164/94 tm oprettelse af Samhørighedsfonden 
•. *«<* Projekt nr. 94/10/61/015 
1. Projektets titel 
Vandbygningsarbejder Odeleite-Beliche: dæmning over Odeleite, 
forbindelsesrørledning, ledningsnet og behandlingsanlæg i Tavira 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direccåo-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Adresse. Avenida D. Carios I, 126-7, 1200 Lisboa 
3. Myndighed, der er ansvarlig før projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Instituto da Agua * 
3.2. Adresse: Avenida Almirante Gago Coutinho 30, 1200 Lisboa 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Region: Algarve 
5. Beskrivelse 
Vandbygningsarbejdeme mellem Odeleite og Beliche skal betjene syv kommuner i 
Sotavento i det østlige Algarve, der forventes at have et samlet befolkningstal'på 6-700 
000, når projektet er afsluttet (2027). 
Afledningsnettet, der etableres ved Odeleite og Beliche, som begge er bifloder til 
Guadiana, består af følgende: 
dæmning over Beliche (findes allerede) 
behandlingsanlæg ved Beliche (findes allerede) 
dæmning over Odeleite 
forbindelsesrørledning mellem de to reservoirer 
rørledning mellem Beliche og Tavira 
behandlingsanlæg i Tavira 
vandingsnet 
udtørringssystem for vandingsnettet 
De to første bygningsværker, der allerede er afsluttet, og vandingsnettet indgår ikke i 
det projekt, som godkendes ved denne beslutning. 
^ 
Dæmningen over Odeleite, der opføres ved jordpåfyldning på stenfundament, er indtil 
65 m høj. Toppen (55 m over havets overflade) vil være 12 m bred og 347 m lang. 
DærrminagBLvil skabe et opstuvningsreservoir med en nominel kapacitet på 130 hm3 (52 
m over l$grøts overflade og et oversvømmet areal på 720 ha) og et udnytteligt volumen 
på lnhwit 
Reservoiret ved Odeleite vil blive forbundet med reservoiret i Beliche ved hjælp af en 
3 km lang rørledning med en nominel kapacitet på 25 m3/s; de to reservoirer vil have 
samme niveau. Rørledningen vil blive opdelt i afsnit, så hvert reservoir kan tømmes 
særskilt. 
Forsyningsnettet består af en afledningsstation, en forsyningsrørledning, to 
pumpestationer og to afsnit af rørledninger med en diameter på 2,5 m og en længde på 
28 km. 
Behandlihgsanlægget i Tavira er opdelt i fire moduler og har en kapacitet på 2,2 m3/s. 
For tiden opføres der kun to moduler, og anlægget vil blive udvidet i forbindelse med 
et nyt projekt. Det omfatter den terminal, hvorfra vandet sendes ud til de kommunale 
net. 
Til første fase af opførelsen af behandlingsanlægget blev der ydet støtte fra EFRU i 
forbindelse med det operationelle program for Sotavento Algarvio. De seneste udgifter 
til dette program, der udgjorde afslutningen af den pågældende fase af projektet, går 
tilbage til den 21. juli 1994. 
Det bemærkes, at den fase af opførelsen af stationen i Tavira, som denne finansiering 
vedrører, udgør 8% af den samlede investering, der omfattes af denne beslutning. 
6. Mål 
Projektet skal sikre drikkevandsforsyningen til det østlige Algarve og dermed dække 
den stigende efterspørgsel som følge af den større turisme. 
Forsyningen sker for tiden fra underjordiske forekomster, hvis overudnyttelse er med 
til at forringe vandkvaliteten, sænke grundvandet og øge indtrængningen af saltvand. 
Vandafledningen fra de to bifloder til Guadiana dækker altså et dobbelt behov: sikre 
kvaliteten og regelmæssige forsyninger og tillade en genopreming og sanering af 
grundvandsforekomsterne. 
Ibrugtagningen af nettet vil medføre en total forsyningsgaranti og 
betjeningsprocentsatsen vil stige fra 50 til 65% og fra 68 til 80% i henholdsvis lav- og 
højsæsonen. 
3M1-
7. Tidsplan 
Il I il 
Kajsgpri af arbejder Begyndelse Afslutning in» • —-^———————. ——.^—————————. 
Proj ekterihg ^'K (er påbegyndt) 31.12.1994 
Arealerhvervelse (er påbegyndt) 31.12.1995 
Vigtigste arbejder (er påbegyndt) 31.12.1996 
Ibrugtagningstidspunkt april 1996 8. Costbenefit-analyse 
Projektet har et samlet bruttoafkast på 9,04% og et nettoafkast på 8%; disse 
procentsatser skønnes tilfredsstillende for et projekt af denne art og fører til den 
konklusion, at investeringen er berettiget. 
Resultaterne er kun lidt følsomme over for forskydninger i en række parametre: hvis 
bruttoafkastet skal falde til 7,4%, skal den endnu ikke gennemførte investering stige 
med 15%, vedligeholdelses- og driftsomkostningerne skal stige med 10% og den 
forventede fortjeneste skal falde med 10%. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
En analyse afvandforsyningen fra de to reservoirer i Odeleite-Beliche viser, at projektet 
har en betydelig økologisk værdi, idet 39% af ressourcerne skal anvendes til 
drikkevandsforsyninger til befolkningen, 20% skal træde i stedet for afledningen af 
grundvand og 5% skal anvendes ni at opreholde den økologiske afstrømning. 
Dæmningens opførelse vil kun få en begrænset indvirkning på miljøet, da den ikke 
medfører nogen flytning af befolkningen, og det oversvømmede landbrugsareal 
overstiger ikke 40 ha. 
Nedstrømsvirkningeme vil kunne styres ved regulering af de to reservoirer, for at sikre 
bevarelsen af flora og fauna. Derved kan man også undgå situationer med "hydrologisk 
stress" i sumpområdet ved Castro Marim, som er et område af stor økologisk interesse. 
Virkningerne for økosystemerne i Guadiana og dens munding skulle blive ubetydelige. 
I gennemførelsesprogrammet for bygningsværkerne er der taget højde for de 
formindskelsesforanstaltninger, der er fremført i virkningsundersøgelsen, og 
omkostningerne herfor indgår i projektets samlede omkostninger. 
^3 
10. Omkostninger 
Omkostninger i alt: 154 037 354 ECU 
Støtteberettigede omkostninger (efter den 9 8.1994): 101 679 860 ECU 
Omkostninger, der er lagt til grund ved beregning af støtte 
(efter frlfifg af indtægter): 89 478 277 ECU 
Støttesats: 80% 
Støtteberettigede omkostninger i alt: 71 582 622 ECU. 
^ 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning 
(EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/10/61/017 
1. Projektets titel 
Rensning af spildevand i Portimåo - kloakledning og rensningsanlæg. 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcçâo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Adresse: Av D. Carlos I, 126-7. P-1200 Lisboa 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Câmara Municipal de Portimåo 
3.2. Adresse: Largo 1. de Maio P-8500 Portimåo 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Region: Algarve 
5. Beskrivelse 
Projektet vedrører bygning af et anlæg ni rensning af spildevand i Portimåo og et 
tilhørende ledningsnet. 
Rensningsanlægget skal dække et område med 135 000 indbyggere, og rensningen af 
spildevandet omfatter tre faser: 
* førstetrinsrensning (primær rensning) 
* andentrinsrensning (biologisk rensning) 
* tredjetrinsrensning (bassinanlæg) 
Ledningsnettet omfatter to pumpestationer og tilhørende ledninger, tilløb og afløb. 
'^ 
Disse arbejder indgår i et større vandforsyningsprojekt i regionen Barlaven to i Algarve 
- et projekt, som har til formål at tilvejebringe helhedsløsninger og at give 
stordriftsfordele 
Den samlede, beregnede investering i Barlavento-projektet er på ca. 80 mio. ECU, og 
der vil blive indgivet nye ansøgninger til Samhørighedsfonden i de kommende år. 
Mål 
Formålet med projektet er at begrænse udledningen af urenset spildevand fra Portimåo 
i Arade og i Ria do Alvor og at sikre, at det rensede spildevand er i overensstemmelse 
med kravene til beskyttelse af modtagetsesmiljøet og opfylder betingelserne i direktiv 
91/271/EØF om rensning af spildevand. 
Projektet skal medvirke til at beskytte særligt sårbare økosystemer, sikre badevandets 
kvalitet i området og gøre det muligt at opdrætte toskallede bløddyr. 
Det overordnede mål med projektet for Barlavento, som omfatter fredede områder og 
er af stor økologisk betydning, er at beskytte miljøet mod den tiltagende urbanisering 
og turisme. 
Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering august 1993 juni 1994 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder juni 1994 juni 1997 
Ibrugtagningstidspunkt 1995 2010 
8. Vurdering af virkningen på miljøet 
Der vil med projektet kunne opnås en mærkbar forbedring af vandkvaliteten, hvilket 
kan få en positiv indvirkning på biocønosen, de aktiviteter, der er knyttet til udnyttelsen 
af havets ressourcer, og på de rekreative aktiviteter ved havet. 
Projektet er nipasset det omgivende miljø og vil, fordi det åbner mulighed for 
genanvendelse af spildevandet, kunne medvirke til at sikre en bedre forvaltning af 
vandressourcerne. 
9. . Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Der vil i forbindelse med projektet være en nettoværditilvækst på 2 197 000 000 PTE. 
Der er på grund af projektets karakter tale om en berettiget investering. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
3^ 
Omkostninger i alt 8 071 855 
Støtteberetttigede omkostninger (efter den 3.10.1994) .... 7 793 855 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 6 624 777 
-XU > 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte 
i hermolayt^orordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/10/61/025 
1. Projektets titel 
Losseplads for Almada/Seixal/Sesimbra 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcçao-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Adresse: Avenida D. Carlos I, 126-7, 1200 Lisboa 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Cåmara Municipal de Seixal 
3.2. Adresse: Rua Fernando de Sousa 2, 2840 Seixal 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Region: Lissabons byområde, sydbredden af Tejo 
5. Beskrivelse 
Projektet skal forsøge at løse problemerne med behandlingen af fast byaffald (310 
tons/dag), der produceres af omkring 320 000 indbyggere. 
Projektet omfatter følgende: opfyldning, tilkørselsveje, indhegning, supplerende anlæg, 
beskyttelsessystemer og eksterne net. 
Opfyldningsarbejdet er baseret på følgende tekniske løsning: 
der indrettes "huler", der er tilpasset den lokale topologi; i de første år 
deponeres affaldet i disse huler, indtil det når op til det omkringliggende niveau 
derefter anbringes affaldet i 1 m tykke lag, der adskilles af jordlag, som gør 
det muligt at plante træer; der anlægges render, hvorigennem der kan tilføres 
væsker til dræning af bunden 
når opfyldningens endelige højde er nået, vil hvert lag blive forseglet. 
Projektet indgår i systemet for behandling af fast affald i det sydlige Storlissabon, som, 
når det en gang er afsluttet, vil omfatte andre interkommunale delnet og et 
færdigbehandlingsanlæg med forbrænding og/eller kompostering. 
De samlede investeringer anslås for tiden til ca. 65 mio. ECU, som fortsat skal 
samfinansieres af Samhørighedsfonden. 
6. Mål s^ 
Projektebøjteai sikre behandlingen og den endelige anvendelse af fast affald fra den 
samlede befolkning i tre kommuner. 
Projektet opfylder kravene, normerne og regler for anvendelse og drift af denne form 
for arbejder, og det er indpasset i landskabet. 
Projektet er integreret i det fremtidige net for Lissabons byområde, der omfatter 
sydbredden af Tejo, og som skal sikre sammenhængen i og den tekniske effektivitet 
og rentabiliteten af arbejderne og værkerne. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering September 1992 Februar 1995 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder September 1994 Juni 1995 
Juni 1995 2006 [ Ibrugtagningstidspunkt 
8. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet tager hensyn til konklusionerne i virkmngsundersøgelsen og indeholder 
foranstaltninger til forebyggelse og beskyttelse af det nuværende miljø (membraner 
mod nedsivning af væsker, evakuering af gasser). 
Med denne løsning kan områdets oprindelige profil genoprettes, og det kan senere 
omdannes til grønt område. 
Der forventes ingen større negative virkninger, fordi der er truffet forholdsregler under 
projekteringen og projektet ikke befinder sig. i eller i nærheden af miljøfølsomme 
områder. — 
9. Costbeneflt-undersøgelse 
Det anslås, at det ønskede mål vil kunne nås, og at kravene i de relevante EF-
bestemmelser vil kunne opfyldes. Under disse omstændigheder kan investeringen anses 
for berettiget. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Chnkostninger i alt 8952699ECU 
Ikke-støtteberetttigede omkostninger 30 081 ECU 
Støtteberettigede udgifter i alt 8 922 618 ECU 
W 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/10/61/001-002-005-007 
1. Projektets titel 
Vandforsyning til den sydlige del af Porto 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcçâo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Adresse: Av. D. Carlos I, 126-7, 1200 Lissabon 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Câmara Municipal do Porto 
Adresse: Rua Barâo de Nova Sintra, 285 Porto 
3.2 Navn: Câmara Municipal de Vale de Cambra 
Adresse: Av. Camilo de Matos, 3730 Vale de Cambra 
3.3 Navn: Câmara Municipal de Vila Nova de Gaia 
Adresse: Rua 14 de Outobro, 343 Vila Nova de Gaia 
3.4 Navn: Câmara Municipal de Valongo 
Adresse: Rua 5 de Outubro, 160 4440 Valongo 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Region: Den sydlige del af Porto 
5. Beskrivelse 
En række arbejder, der skal gennemføres i fire kommuner i den sydlige del af Porto 
Abo 
5.1 Porto 
Forbedring af opsamlingssystem i Porto kommune med henblik på afhjælpning af 
eksisterende mangler: injektionsboring, tæt ved Lever-indtaget og tilslutning til 
pumpeanlægget i Vila Nova de Gaia med henblik på opsamling af overskuds vand. Det 
er ligeledes planen, at der skal foretages projektering vedrørende bygning af et 
rensningssystem i det område, der støder op til vandindtagene. 
5.2 Vale de Cambra 
Forbedring af Caima-vandindtaget, etablering af nyt indtag i Pedastros og bygning af 
syv reservoirer med tilhørende ledninger og pumpeanlæg. 
5.3 Vila Nova de Gaia 
Forøgelse af produktionskapaciteten for kommunens anlæg til opsamling, som ligeledes 
betjener flere tilgrænsende kommuner. Der vil blive lavet 12 injektionsboringer, og 
trykstødsbeskyttelsen vil blive styrket, således at det bliver muligt at pumpe større 
mængder vand. 
5.4 Valongo 
Forøgelse af lednings- og opsamlingskapaciteten omfattende bygning af to nye 
reservoirer, opstrømshovedledninger og trykforøgelsespumper. 
Alle disse arbejder supplerer det tværkommunale anlæg i den sydlige del af Porto, som 
omfatter store anlæg til vandopsamling, behandling af spildevand og en gros­
distribution, og dette anlæg vil komme til at betjene 14 kommuner i den sydlige del 
af Porto. Anlægget vil blive medfinansieret af Samhørighedsfonden og omfatter 
samlede investeringer til en værdi af 200 mio. ECU. 
6. Mål 
Disse arbejder har til formål at sikre vandforsyningen til områder, hvor der allerede 
har været mangel på vand eller afbrydelse af forsyningen, samt at klargøre 
kommunernes transport- og opsamlingsnet til integrering i det tværkommunale anlæg 
for den sydlige del af Porto. 
Det vand, der leveres med anlægget, skal leve op til kvalitetskravene i direktiv 
80/778/EØF om drikkevand. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
^1 
Projektering 1.8.94 30.6.95 
Arealerhvervelse 1.5.95 30.6.95 
Vigtigste arbejder 1.5.95 31.7.98 
Ibrugtagningstidspunkt 1.8.98 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Den interne rente, som fastsættes på baggrund af de faste priser, og som ligger under 
den økonomiske pris for vand, er meget lav. 
Denne rente ligger på et passende niveau, hvis man tager hensyn til vandets egentlige 
værdi i den region, hvor projekterne skal gennemføres. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
De arbejder, der skal gennemføres, vedrører ikke områder, der er miljømæssigt 
sårbare eller områder, der grænser op til sådanne sårbare områder og får derfor ikke 
mærkbare negative konsekvenser. Generelt set vil disse aktioner have en positiv 
indvirkning på vandressourcerne og bidrage til at forbedre vandforsyningen for 
befolkningen i området - både med hensyn til kvalitet og kvantitet. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
On^costninger pr. projekt I alt Støtteberettigede 
Porto 490 714 490 714 
Vale de Cambra 2 705 351 2 679 351 
Vila Nova de Gaia 273 832 273 832 
Valongo 2 658 839 2 613 539 
Omkostninger i alt 6 128 736 
Støtteberetttigede omkostninger 6 057 436 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 5 148 821 
•i [•> i 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/10/61/003 
1. Projektets titel 
Kloakering i den sydlige del af Porto - sekundært kloaknet i Vale de Cambra 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcçâo-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Adresse: Rua de Sâo Juliåo, 63 - 1100 Lissabon 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Câmara Municipal de Vale de Cambra 
3.2. Adresse: Av. Camilo de Matos - 3730 Vale de Cambra 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Region: Porto 
5. Beskrivelse 
Bygning af et kloakeringsnet til dræning og spildevandsrensning i den sydlige del af 
Porto omfattende en række projekter, herunder delnet, som skal bygges af de tolv 
kommuner, der er beliggende i det område, som betjenes af vandforsyningsnettet for 
den sydlige del af Porto/Aguas do Douro e Paiva. 
De kommunale net er blevet projekteret under hensyntagen til de lokale 
afvandingsområder og til kystområder, og man har valgt tværkommunale løsninger, 
hver gang de orografiske betingelser åbnede mulighed herfor. 
Den samlede investering i de fjorten kommuner bliver i størrelsesordenen 200 mio. 
ECU. Samhørighedsfonden har allerede ydet støtte til flere projekter, herunder 
kloakering af området omkring Douro og den sydlige del af området omkring Leça. 
^h3 
Projektet for Vale de Cambra-delnettet, der er omfattet af denne beslutning, omfatter 
følgende arbejder: 
Udløbsledningen ved Sâo Pedro de Castelâo med en længde på 7 500 m, som 
skal betjene en befolkning på omkring 21 000 indbyggere, og som tilsluttes det 
rensningsanlæg, der skal bygges i Ossela; 
to rensningsanlæg og tilhørende net til opsamling af spildevand og videreføring 
heraf til udløbsledningen. 
6. Mål 
Formålet er at øge tilslutningsgraden hos befolkningen med hensyn til rensning af 
spildevand og at begrænse forureningen af vandløb i området. 
Disse arbejder indgår ligeledes i gennemførelsen af direktiv nr. 91/271 om rensning 
af spildevand og vil om kort tid blive suppleret med bygningen af rensningsanlægget 
i Ossela. - ' 
Tilløbsbassinerne bør imidlertid ikke tages i anvendelse, før rensningsanlægget er * 
operationelt. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1.7.1994 31.5.1995 
Byggearbejder 1.6.1995 31.12.1997 
Ibrugtagningstidspunkt 1.1.1998 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Investeringen er berettiget under hensyntagen til projektets art og dets integrering i en 
række mere omfattende arbejder samt under hensyntagen til det forhold, at der er tale 
om en aktion, der er nødvendig med henblik på gennemførelsen af 
fællesskabslovgivningen om rensning af spildevand. 
Det skal tilføjes, at de anvendte tariffer gør det muligt at dække driftsornkostningerne. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
O, Kl 
Projektet vil forbedre kloakeringsforholdene og anvendelsen af vandressourcerne 
(overfladevand og grundvand). 
Projektet skal gennemføres i et område, der ligger uden for og langt fra miljømæssigt 
følsomme områder og vil ikke få negative konsekvenser for miljøet. 
10. Omkostninger 
Omkostninger i alt 2 479 919 ECU 
Støtteberetttigede omkostninger (efter den 5.5.1995) 2 433 919 ECU 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 2 068 831 ECU 
^ S 5 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/10/61/004 
1. Projektets titel 
Integreret løsning vedrørende opsamling og behandling af spildevand, der udledes i Ria 
de Aveiro - forberedende undersøgelser. 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcçâo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Adresse: Rua de Sâo Juliâo, 63-1100 Lissabon 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: AM Ria - Associaçâo de Municipios da Ria de Aveiro 
3.2. Adresse: Av. Dr. Lourenço Peixinho, 15 - 2. G, 3800 Aveiro 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Region: Det centrale Portugal 
5. Beskrivelse 
Der er tale om en række undersøgelser, der udgør den indledende fase af et 
kloakeringsprojekt for Ria de Aveiro: 
undersøgelse af forvaltningsmodel; 
tværkommunal plan; 
undersøgelse vedrørende spildevandstyper; 
fastlæggelse af procedure for indkaldelse af bud med henblik på gennemførelse 
af arbejder under projektet for en "integreret løsning"; 
teknisk bistand og opfølgning. 
'} ',6 
Der er til den første række af undersøgelser, der især tager sigte på en analyse af 
situationen og evaluering af de miljømæssige konsekvenser af de løsninger, der skal 
anvendes, allerede ydet støtte fra EFRU under ENVIREG-programmet. 
6. Mål 
Formålet med undersøgelserne er at få fastlagt, hvilke løsninger der skal anvendes i 
forbindelse med det store kloakeringsprojekt for Ria de Aveiro, som er et 
kystvådområde af stor økologisk betydning, og at analysere de miljømæssige 
konsekvenser af de forskellige arbejder. 
7. Tidsplan 
————-—————•=«—•—g . -—————~^=—- —»—•. —_^^^__. 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Undersøgelser og projektering 1.3.1992 31.12.1997 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 1 180 849 
Støtteberetttigede omkostninger 670 267 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 569 729 
^V 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/10/61/006 
1. Projektets titel 
Spildevandsrensning i Grande Porto Sul - delnettet Valongo 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen A 
2.1. Navn: Dirreccao Geral do Desenvolvimente Regional 
2.2. Adresse: Rua de Sâo Juliâo 63, 1100 Lissabon 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Câmara Municipal de Valongo 
3.2. Adresse: Av. 5 de Outtybrim 160 - 4440 Valongo 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Administrativt område: Grand Porto 
5. Beskrivelse 
Etableringen af et aflednings- og spildevandsbehandlingsnet i området Grande Porto 
Sul forudsætter gennemførelsen af en række projekter vedrørende etablering af delnet 
i 14 kommuner i det område, der får sin vandforsyning fra Porto Sud/Åguas do Douro 
e Paiva. 
Hvert kommunalt delnet er blevet udformet under hensyntagen til det lokale 
afvandingsområde og kystforholdene, og der er valgt interkommunale løsninger i alle 
tilfælde, hvor de orografiske forhold har gjort det muligt. 
De samlede investeringer i de 14 kommuner er i størrelsesordenen 200 000 000 ECU. 
Delnettet i Valongo, som denne beslutning vedrører, dækker afvandingsområdet 
omkring floderne Leça og Ferreira og består af følgende elementer: 
''} 7 'J$ 
Ferreira 
Leça et hovedopsamlingsrør med en samlet længde på ca. 12 km bestående af tre 
rørledninger, som munder ud i rensningsanlægget Valongo. 
rensningsanlæg ved Valongo for sekundær rensning med henblik på i første 
række 30 000 indbyggere, 
et hovedopsamlingsrør med en samlet længde på ca. 5 km bestående af to 
rørledninger, som munder ud i rensningsanlægget Ermesinde 
rensningsanlæg ved Ermesinde for sekundær rensning med henblik på i første 
række 50 000 indbyggere, < " 
Projektet er et supplement til andre foranstaltninger, som gennemføres i Leca-området, 
og som samfinansieres af fondene i henhold dl beslutning C(93)3977 og C(94)3603. 
6. MAI 
Projektet skal standse udledningen af ubehandlet spildevand i den del af 
afvandingsområdet, der er behggende i kommunen Valongo, og forbedre kvaliteten af 
overflade- og grundvandet. 
Projektet vil betyde, at en langt større del af befolkningen betjenes, og det vil bidrage 
til gennemførelsen af direktiv 91/271 om byspildevand. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1.4.1995 31.7.1995 
Arealerhvervelse 1.5.1995 31.11.1995 
Vigtigste arbejder 1.5.1995 30.11.1997 
Ibrugtagningstidspunkt 1.12.1997 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Investeringen er berettiget på grund af projektets art og dets integration i en mere 
omfattende operation. Desuden er der tale om foranstaltninger, der er nødvendige for 
at gennemføre EU-lovgivningen vedrørende spilevandsbehandling. 
De planlagte tariffer vil dække driftudgifterne. 
35 3 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet vil få en klar positiv indvirkning gennem integreret forureningskontrol og 
betydelig forbedring af vandkvaliteten. 
Projektet er lokaliseret langt fra økologisk følsomme områder og vil ikke medføre 
negative miljøvirkninger. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 8.67.4 450 
Støtteberetttigede omkostninger (efter den 24.4.1955)... 8 622 450 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden . V. ; .7... 7.. .7.329.083 ECU 
"tø 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/10/61/009 
1. Projektets titel 
Interkommunalt vandforsyningssystem i den nordlige del af Grande Porto 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcçao Geral do Desenvolvimente Regional 
2.2. Adresse: Rua de Sào Juliâo 63, 1100 Lissabon 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Àgyas do Câvado, SA 
3.2. Adresse: R. Elias Garcia, 245-1* 4750 Barcelos 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Region: Grande Porto 
5. Beskrivelse 
Det interkommunale vandvæsen i Grande Porto Nord skal levere drikkevand til 
7 kommuner med i alt 600 000 indbyggere og et samlet årligt vandforbrug på 
35 mio. m3. 
Der er tale om et omfattende vandforsyningssystem, som skal gøre det muligt at 
opsamle og rense vand til drikkevandskvalitet, inden det ledes videre til 
reservoirer i de enkelte brugerkommuner, som er ansvarlige for distributionen til 
forbrugerne. 
Systemet er udarbejdet og skal gennemføres som et integreret projekt, der skal 
finansieres i sin helhed af Samhørighedsfonden. Det består af følgende elementer: 
opsamling af overfladevand i Câvado, 
rensningsanlæg ved Areias de Vilar med en kapacitet på 230 000 m3 pr. 
dag, 
reservoir til vandopbevaring, 
hovedforsyningsnet bestående af 112 km rørledninger med en diameter på 
op til 1,4 m, 
3 reguleringsreservoirer, 
5 pumpestationer. 
Første fase, som denne beslutning vedrører, omfatter: 
et opbevaringsreservoir med en kapacitet på 20 000 m3, som skal opføres 
tæt på opsamlingsstedet, 
et eksperimentelt rensningsanlæg med en nominel kapacitet på 50 m3 pr. 
time med henblik på at finde frem til den rensningsmetode, der skal 
anvendes på rensningsanlægget Areias de Vilar, idet : 
spildevandsrensningen her sandsynligvis vil være af kompliceret karakter, 
vandtilførsel til reservoirerne i fire kommuner (Povoa do Varzim, Vila do 
Conde, Maia Nord og St Tirso) bestående af: to reguleringsreservoirer, 
fire pumpestationer og 77 km rørledninger med dertil hørende hæveanlæg. 
Rørledningernes diameter vil være på mellem 1 400 og 300 mm. 
Med hensyn til de elektromekaniske anlæg i pumpestationerne og 
rensningsanlægget vil etableringen blive gennemført efter en tidsplan, der tager 
højde for udviklingen i efterspørgslen og udstyrets levetid. 
6. Mål 
Projektet tilsigter en samlet og integreret løsning af vandforsyningsproblemet i 
en region med tæt indbyggerkoncentration og en permanent vandforsyning af god 
kvalitet. 
Valget af et interkommunalt system gør det muligt at opnå stordriftsfordele med 
hensyn til produktion og rensning af ubehandlet vand, at rationalisere de 
eksisterende midler og sikre en optimal forvaltning af ressourcerne. 
Der forventes betydelige forbedringer med hensyn til vandkvaliteten, idet den 
forbedrede offentlige forsyning vil mindske anvendelsen af vand fra ikke-
kontrollerede kilder. 
Vandet skal overholde de krav, som er fastlagt i direktiv 80/778/EØF om 
kvaliteten af drikkevand. Det er derfor nødvendigt at gennemføre en undersøgelse 
for at fastslå, hvad der skal foretages for at sikre en hensigtsmæssig kontrol med 
vandkvaliteten. 
7. Tidsplan 
i—*«-- •_—-——. i a«««—»——i ——-———— 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1.2.96 31.12.96 
Vigtigste arbejder 1.9.95 31.3.97 
Ibrugtagningstidspunkt 1.6.97 31.12.2020 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
På grundlag af en analyse af udviklingen i de næste 30 år forventes 
vandforbruget, der i øjeblikket er på 35 mio. m3, at stige ca. 85%. 
Prisen pr. kubikmeter renset vand er i øjeblikket 50 PTE (1984-priser). Dette 
dækker drifts- og vedligeholdelsesudgifter. 
Den interne foirentning er 12,3%, og cost/benefit-forholdet er 1,38. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
De planlagte arbejder vedrører ikke miljøfølsomme områder eller nærliggende 
følsomme områder og har ingen negative miljøvirkninger. 
Projektet vil få en positiv indvirkning på vandkvaliteten og vil gøre det muligt at 
undgå den aktuelle overudnyttelse af grundvandet. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 37.27.7.275 
Støtteberetttigede ornkostninger (efter den 24.5.95) 37 277 2Z5 
Støttesats 84% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 31.27Q910 
'\Q 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordrring*fEØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
95/10/61/010 
1. Projefretø ffiel 
Fælleskommunalt vandforsyningssystem i Sotavento Algarvio 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcçâo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Adresse: Av. D. Carlos I, 126-7' 1200 Lissabon 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Âguas do Sotavento, SA 
Adresse: R. Cåndido Guerreiro, 43-4°, 8000 Faro 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Region: Algarve 
5. Beskrivelse 
Det fælleskommunale system i Sotavento Algarvio skal sikre forsyningen af drikkevand 
langs kysten i syv kommuner i den østlige del af Algarve-regionen. 
Regionen tæller 177 000 faste indbyggere, men da områdets vigtigste erhverv er turisme, 
når befolkningstallet i højsæsonen op på 468 000. 
Det årlige vandforbrug udgør 21 mio. m3, men når arbejdet er tilendebragt, vil systemet 
have tilstrækkelig kapacitet til at kunne dække et forbrug på de 218 000 m3 om dagen, 
som forventes i højsæsonen. 
Der er tale om et en gros-forsyningssystem, som giver mulighed for at opsamle og 
behandle vandet samt at transportere drikkevand til beholderne i hver enkelt 
brugerkommune. Brugerkommunerne har ansvaret for den videre distribution til 
forbrugerne. 
Systemet er udformet og opstillet som et enhedssystem og består af følgende dele: 
to reservoirer på Odeleite og Beliche, forbundet af en tunnel; 
et indtag i Beliche-reservoiret; 
to pumpestationer; 
en vandledning med en længde på 28 km og en diameter på 2,5 m; 
to behandlingsanlæg, Beliche og Tavira. 
Det nuværende kandidatur vedrører følgende arbejder: 
anden fase i udvidelsen af behandlingsanlægget Tavira; dette svarer til to mritr 
med en produktion på 1,1 m3/s; 
renovering og udvidelse af behandlingsanlægget Beliche, som har en kapacitet p 
150 l/s, således at anlægget kan integreres i systemet; 
distributionsnetværk (en gros) bestående af 105 km vandledning med en diameter 
på op til 1500 mm; 
renovering af vandforsyningsanlægget på delsystemet Beliche, som består af 15 
km vandledning og pumpestationen Caldeirâo; 
fire nye pumpestationer. 
En tidligere fase i udviklingen af systemet blev af Samhørighedsfonden finansieret med 
45,6 mio. ECU (beslutning C (95) 1530 af 30.6.95). 
Mål 
Formålet med projektet er at levere en varig og kvalitetsmæssig holdbar løsning på 
problemerne med vandforsyning i et område med begrænsede ressourcer i undergrunden. 
Uregelmæssighederne i den offentlige vandforsyning virker desuden begrænsende på 
udviklingen af turistmæssige aktiviteter, som udgør det økonomiske fundament i området. 
Valget af et fælleskommunalt system giver mulighed for at udnytte betydelige 
stordriftsfordele i produktionen og ved behandlingen af råvand. Desuden kan anvendelsen 
af de eksisterende kilder rationaliseres, og forvaltningen af ressourcerne kan forbedres. 
Vandforsyningerne frembragt af dette system skal kunne leve op til de kvalitetskrav, som 
fremgår af direktiv 80/778/EØF om kvaliteten af drikkevand. 
Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Arealerhvervelse 1.6.95 31.3.98 
Vigtigste arbejder 1.9.95 31.10.98 
Ibrugtagningstidspunkt 1.1.98 2024 
^6"É 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Det vurderêT ud fra en analyse, som dækker en 30-årig periode, at det nuværende 
forbrug på 21 mio. m3 vil stige med ca. 80%. 
Leveringsprisen for behandlet vand er 54 ESC/m3 (1994-priser), hvilket dækker 
omkostninger til drift og vedligeholdelse. 
Den interne rente er på 13,6%, og cost/benefit-forholdet ligger på 1,49. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Arbejdet udføres ikke i et miljømæssigt følsomt område, ej heller i et område, der 
grænser op til et sådant, og vil derfor ikke få negative følger for miljøet. 
Indførelsen af systemet vil overflødiggøre brugen af vand fra ikke-kontrollerede kilder, 
og hermed kan der undgås en overudnyttelse af grundvandet, som i forvejen indeholder 
store mængder klorid. Systemet vil desuden sikre en bedre vandkvalitet i området. * 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 49 246 542 
Støtteberettigede omkostninger (efter den 24.5.95) 49 246 542 
Støttesats 84% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 41 367 095 
*-> ^é> 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/10/61/011-014 
1. Projektets titel 
Vandforsyning til den nordlige del af Porto 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcçâo Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Adresse: Av. D. Carlos I, 126-7, 1200 Lissabon 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Câmara Municipal de Esposende 
Adresse: Praça do Municipio, 4740 Esposende 
3.2 Navn: Câmara Municipal de Fafe 
Adresse: Av. 5 de Outobro, 4820 Fafe 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Region: Den nordlige del af Porto 
5. Beskrivelse 
Arbejder i 2 kommuner i den nordlige del af Porto 
Esposende 
Bygning af 14 km kloakledninger, der gør det muligt at foretage tilslutning til den 
tværkommunale hovedledning i den nordlige del af Porto. 
Fafe 
36" rj 
Bygning af vandindtag ved Quiemadela-reservoiret, et pumpeanlæg, et 
vandbehandlingsanlæg med en kapacitet på 280 l/s, en 12 km lang gravitationsledning 
og reservoirer til trykudligning. 
Det skal bemærkes, at den perifere beliggenhed af en del af kommunen gør det 
nødvendigt at opretholde en delvis autonomi i forhold til det tværkommunale system. 
Alle disse arbejder supplerer det store tværkommunale system i den nordlige del af 
Porto, som omfatter store infrastrukturer til udnyttelse af vandreserverne, til 
vandbehandling og -forsyning, og som kommer til at betjene syv kommuner, der er 
placeret i den nordlige del af Porto. Dette system vil blive medfinansieret af 
Samhørighedsfonden, og der vil være tale om en samlet investering på mere end 60 
mio. ECU. 
6. Mål 
Esposende 
Projektet har til formål at forbedre kvaliteten af vandforsyningsvandet, når tilslutningen 
til den store tværkommunale ledning erstatter vandindtag, hvor man allerede kan 
konstatere en vis forurening. 
Fafe 
Formålet med projektet er i første række at rationalisere det eksisterende system, som 
er meget spredt, og at øge forsyningsgraden, således at den når op på 95% af 
befolkningen. 
I begge tilfælde er det ligeledes hensigten at forberede kommunernes net til transport 
og opsamling af vand til en integrering i det tværkommunale system, som kommer til 
at omfatte den nordlige del af Porto. 
Det vand, der leveres med dette system, skal leve op til kvaliteteskravene i direktiv 
80/778/EØF om drikkevand. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1.7.95 31.12.96 
Arealerhvervelse 1.10.95 31.12.96 
Vigtigste arbejder 1.8.95 31.12^98 
Ibrugtagningstidspunkt 1.1.99 
A A 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Den interne rente, der er fastsat på grundlag af faste priser, og som ligger under den 
økonomiske pris for vand, er meget lav. 
Denne rente ligger på et passende niveau, hvis man tager hensyn til vandets egentlige 
værdi i den region, hvor projekterne skal gennemføres. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
De arbejder, der skal gennemføres, vedrører ikke områder, der er miljømæssigt 
sårbare eller områder, der grænser op til sådanne sårbare områder, og får derfor ikke 
mærkbare negative konsekvenser. 
Disse arbejder vil få en positiv indvirkning på forvaltningen af vandressourcerne og 
bidage til at vandforsyningen i området forbedres - både kvantitativt og kvalitativt. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger pr. projekt I alt Støtteberettigede 
Esposende 1 030 371 1 030 371 
Fafe 5 259 164 5 259 164 
Omkostninger i alt 6 289 535 
Støtteberetttigede omkostninger (efter den 13.7.95) 6 289 535 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 5 346 105 
^ A o 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/10/61/012 
1. Projektets titel 
Kloakering i den nordlige del af Porto - delnet i Maia 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcçâo-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Adresse: Rua de Sâo Juliåo, 63 - 1100 Lissabon 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Câmara Municipal da Maia 
3.2. Adresse: Praça do Municipio - 4470 Maia 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Region: Porto 
5. Beskrivelse 
Bygningen af et kloakeringsnet til dræning og rensning af spildevand fra den nordlige 
del af Porto omfatter en række arbejder, i form af delnet, der skal gennemføres af de 
syv kommuner, der er beliggende i det område, der betjenes af vandforsyningsnettet 
•for den nordlige del af Porto og Âguas do Câvado. 
Der er i forbindelse med projekteringen af de enkelte kommunale net taget hensyn til 
de lokale afvandings- og kystområder, og der er valgt tværkommunale løsninger, når 
de orografiske betingelser åbnede mulighed herfor. 
Den samlede investering i de syv kommuner er i størrelsesordenen 150 mio. ECU. 
Maia-kloakeringshettet, som er omhandlet af denne beslutning, omfatter følgende 
arbejder: 
%AA 
Leandro-udløbsledningen med en længde på 6 km, som skal betjene 15 000 
indbyggere; 
Den sidste del af Arquinho-udløbsledningen med en længde på 5 km, som skal 
betjene 10 000 indbyggere; 
Silva Escura-udløbsledningen med en længde på 8 km, som skal betjene 12 000 
indbyggere; 
Avioso-udløbsledningen med en længde på 8 km, som skal betjene 20 000 
indbyggere; 
Barca-udløbsledningen med en længde på 8 km, som skal betjene 15 000 
indbyggere; 
Milheiros-udløbsledningen med en længde på 8 km, som skal betjene 18 000 
indbyggere; 
Leca-udløbsledningen med en længde på 6 km, som skal betjene 12 000 
indbyggere. 
Disse udløbsledninger gør det muligt at lede det urensede spildevand videre til to 
rensningsanlæg, hvoraf det ene allerede er i drift, og det andet er under bygning. 
6. Mål 
Formålet med projektet er sikre rensning af næsten alt spildevand i Maia kommune og 
at øge den del af befolkningen, der er omfattet af spildevandsrensning, fra 55% til 
95%. 
Projektet indgår i et større initiativ for hele området omkring Leça og supplerer 
projekter, der allerede er blevet finansieret af Samhørighedsfonden (beslutning C(93) 
3977 og C(93) 3603). 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1.6.1995 31.12.1995 
Arealerhvervelse 1.10.1995 31.12.1997 
Vigtigste arbejder 1.11.1995 31.12.1999 
Ibrugtagningstidspunkt 1.01.2000 31.12.1999 
1^1 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Investeringen er berettiget under hensyntagen til projektets art og dets integrering i et 
mere vidtrækkende initiativ samt under hensyntagen til, at foranstaltningen er 
nødvendig med henblik på gennemførelse af fællesskabslovgivningen om rensning af 
spildevand. 
Det skal tilføjes, at de anvendte tariffer gør det muligt at dække driftsomkostningerne. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet bidrager i vid udstrækning til kloakering af området omkring Leça og vil 
sammen med de øvrige igangværende initiativer medvirke til at retablere det lokale 
økosystems balance og dets evne til selvstændig regenerering. 
Projektet bidrager ligeledes til gennemførelsen af direktiv nr. 91/271 om rensning af 
spildevand, og eftersom det ikke gennemføres i et følsomt område, får det ingen 
negative konsekvenser for miljøet. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 9 328 261 ECU 
Støtteberetttigede omkostninger (efter den 13.7.1995) 9 328 261 ECU 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 7 929 022 ECU 
3^ 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/10/61/013 
1. Projektets titel 
Opsamling og rensning af spildevand i Ria de Aveiro- første fase 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Dirrecçao Geral do Desenvolvimente Regional 
2.2. Adresse: Rua de Sâo Juliâo 63, 1100 Lissabon 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: AM Ria - Kommunesammenslutningen Ria de Aveiro 
3.2. Adresse: Av. DR Lourenço Peixinho 15, 2. etage, 3800 Aveiro 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Region: Centro 
5. Beskrivelse 
Det integrerede net for kloakering, rensning og endelig bortledning af spildevand i Ria 
de Aveiro består af følgende elementer: 
et opsamlingsnet bestående af tre rørledninger, der opsamler ubehandlet vand, 
og en rørledning til opsamling af behandlet spildevand, som er forbundet med 
et undersøisk afløb, 
to rensningsanlæg, som sikrer en sekundær spildevandsbehandling, 
et undersøisk afløb på 3 000 m, som leder det behandlede spildevand ud i 
havet. 
^i 
Kloakeringsnettet skal betjene 300 000 indbyggere og et område svarende til et 
indbyggertal på 700 000. 
Denne beslutning vedrører følgende gruppe af projekter: 
5.1 et undersøisk afløb på 3 000 m med en diameter på 1 600 mm, som munder 
ud i en fordeler på 300 m i 20 meters dybde, 
5.2 Den del af arbejderne, som har betegnelsen "hovedopsamlingsledning", 
omfatter ud over selve hovedrørledningen også en supplerende 
opsamlingsrørledning, nemlig "Torreira-aflobet". 
Hovedopsamlingsledningen. der skal transportere spildevandet, som allerede er 
behandlet på sekundært niveau, består dels af en hovedsektion, der løber fra 
behandlingsstationen "Nord" til udmundingen i det undersøiske afløb, og dels 
af en sekundær rørstrækning "Syd", der munder ud i hovedrørledningen i 
området Gafanhas. 
Hovedstrækningen består af følgende: 
en 12 000 m lang og 1 400 mm tyk primær rørledning nedgravet langs 
hovedvej IP5, 
en 5 000 m lang og 1.600 mm tyk sekundær rørledning nedgravet i 
havneområdet Aveiro, 
en 2 000 m lang og 1 600 mm tyk tertiær rørledning i et parallelt 
område og i Base de S. Jacinto. 
i 
Den sekundære strækning består af en 4 600 m lang og 1000 mm tyk 
rørledning, der er nedgravet langs en vej i byen Gafanna da Nazaré. 
i 
Torreira-afløbet består af en 6 200 m lang rørledning med en diameter på 
mellem 250 og 350 mm, som er nedgravet langs vejen EN 327 i et område, 
hvor halvdelen af bygningerne tjener turistformål. 
5.3 et rensningsanlæg i det centrale og sydlige område (ETAR-SUL), som skal 
betjene 220 000 indbyggere og sikre en sekundær rensning gennem 
slamaktivering. Det behandlede slam anvendes i landbruget, 
r 
afløb og andre arbejder, der skal sikre * tilslutningen af de forskellige 
eksisterende mindre rørnet. 
6. Mål 
Globalt skal projektet sikre afledningen af alt spildevand fra boliger og industri i Ria 
de Aveiro og sikre en kvalitativt tilfredsstillende rensning og udledning i havet. 
i b 
Valget af en integreret og interkommunal løsning gør det muligt at opnå 
stordriftsfordele og sikre en global og sammenhængende løsning, som overholder de 
kriterier, som er opstillet i EU-lovgivningen, bl. a. i direktiv 91/271/EØF. 
Projektet tager også sigte på at beskytte Ria de Aveiro som et vandområde, der er 
nødvendigt for at beskytte havfuglemiljøet, idet der er tale om et beskyttet område som 
defineret i direktiv 79/409/EØF vedrørende beskyttelsen af vilde fugle. 
Projektets positive virkninger vil gøre det muligt at øge den biologiske 
forskelligartethed i Ria, at genopbygge, beskytte og forbedre økosystemet i 
overensstemmelse med målsætningerne i direktiv 92/43/EØF om bevaring af miljø. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1.6.1995 1.12.1994 
Vigtigste arbejder 1.9.199$ 31.12.1998 
Ibrugtagningstidspunkt 1.1.199$ 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Investeringen er berettiget på grund af projektets art og dets integration i en mere 
omfattende operation. Desuden er der tale om foranstaltninger, der er nødvendige for 
at gennemføre EU-lovgivningen vedrørende spilevandsbehandling. 
• t 
De planlagte tariffer vil dække driftudgifterne. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Miljøvirkningerne er klart positive. Kloakeringssystemet vil medføre en betydelig 
forbedring af vandkvaliteten i Ria de Aveiro og i flodområdet Vouga. 
•Ï 
Da projektet gennemføres i et område, der er af sæclig betydning for vilde fugle, er 
det vigtigt i detaljer at identificere de negative virkninger, der navnlig i byggeperioden 
kan opstå, og at træffe de nødvendige forholdsreglen. 
Indvirkningerne, i de mest følsomme områder skal undersøges yderligere, og 
resultaterne vil være af betydning for visse arbejder, i denne beslutning og for anden 
fase af projektet, som er under udarbejdelse. 
. , - ,u 
De portugisiske myndigheder og især de miljøansvarHge overvåger gennemførelsen af 
de foranstaltninger, som bliver resultatet af disse undersøgelser og aflægger 
regelmæssigt rapport til Kommissionen herom. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
li c 
Slamlede 
omkostninger 
68 731 337 Samlede 
støtteberettigede 
omkostninger 
68 731 337 Støtte fra 
Samhørigheds­
fonden 
'" 58 421 635 Støttesats 
(%) 
85% 
^ IA-
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/10/61/015 
1. Projektets titel 
Sanering af Grande Porto-Norte - delnettet i Esposende 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcçâo-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Adresse: Rua de Sâo Juliâo 63, 1100 Lisboa 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Camera Municipal de Esposende 
3.2. Adresse: Praça do Municipio, 4740 Esposende 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Region: Grande Porto 
5. Beskrivelse 
Gennemførelsen af kloaknettet og rensningsanlægget for Grande Porto-Norte omfatter 
en række projekter i form af delnet for de syv kommuner i det område, der betjenes af 
vandforsyningsnettet for Porto Norte/Âguas do Cåvado. 
Hvert kommunale delnet er udformet under hensyn til de lokale afvandingsforhold eller 
til kystområdet, og hver gang de orografiske forhold har tilladt det, er der valgt 
interkommunale løsninger. 
De samlede investeringer for de syv kommuner er på omkring 150 mio. ECU. 
Samhørighedsfonden har allerede ydet støtte til flere projekter, herunder sanering af 
afvandingsområdet for floden Ave og rensningsanlægget i Barcelos. 
Delnettet for Esposende, som denne beslutning vedrører, omfatter følgende elementer: 
rensningsanlægget i Marinhas, der skal behandle slam og betjene ca. 14 000 
indbyggere 
rensningsanlægget i Antas, der ligger ved floden Neiva og skal betjene 2 800 
indbyggere 
udvidelse af det sekundære rensningsanlæg i Esposende, der betjener ca. 20 
000 indbyggere 
et rensningsanlæg for slam fra flere rensningsanlæg, der skal betjene ca. 70 
000 indbyggere 
rørledninger af forskellige diametre og med en samlet længde på 20 000 m 
seks pumpestationer. 
Mål 
Projektet skal sanere det nordlige kystområde i kommunen Esposende og forhøje 
procentsatsen af betjente husholdninger fra 50 til 75% og fra 32 til 90% for der 
mindre industrivirksomheder, der er etableret i byområdet. 
Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 
Arealerhvervelse 1.6.1995 31.12.1995 
Vigtigste arbejder 1.10.1995 31.12.1995 
Ibrugtagningstidspunkt 1.1.1995 
I ' I • =j 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Investeringerne er berettigede ud fra projektets karakter og dets integrering i en større 
helhed, og fordi de er nødvendige for at kunne gennemføre EF-bestemmelserne om 
behandling af spildevand. 
Hertil kommer, at driftsomkostningerne vil blive dækket brugsafgifterne. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet gennemføres uden for og langt fra ethvert miljøfølsomt område og får ikke 
negative virkninger på miljøet. 
Nettets iværksættelse vil bidrage til gennemførelsen af direktiv 91/271/EØF om 
behandling af byspildevand. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 4121 481 ECU 
Støtteberettigede omkostninger (efter 13.7.1995): 4 121 481 ECU 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 3 503 259 ECU. 
V^o 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/10/61/017 
1. Projektets titel 
Kloakering i den sydlige del af Porto - Gondomar-delnettet 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcçâo-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Adresse: Rua de Sâo Juliâo, 63 - 1100 Lissabon 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Câmara Municipal de Gondomar 
3.2. Adresse: Praça do Municipio, 4420 2. Cosme de Gondomar 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Region: Porto 
5. Beskrivelse 
Bygningen af et kloakeringsnet til dræning og behandling af spildevand fra den sydlige 
del af Porto omfatter en række projekter, herunder delnet, der skal gennemføres af de 
14 kommuner, der er beliggende i det område, der betjenes af vandforsyningsnettet 
for den sydlige del af Porto/Àguas do Douro e Paiva. 
Der er ved projektering af de lokale delnet taget hensyn til de lokale afvandings- og 
kystområder, og der er valgt tværkommunale løsninger, hver gang de orografiske 
forhold muliggjorde dette. 
Den samlede investering for de 14 kommuner er i størrelsesordenen 200 mio. ECU. 
Gondomar-delnettet, der er omhandlet i denne beslutning, omfatter følgende arbejder: 
Samleledninger ved Jovim med en længde på 5 000 m og tilslutning til 
rensningsanlægget i Valbom; 
udløbsledning med en længde på 8 000 m langs Torto-floden, og hvormed der 
kan etableres forbindelse til rensningsanlæggene i Freixo og ved Ferreira-
floden; 
udløbsledning ved Ferreira-floden, hvorfra der sker opsamling og videreførsel 
af spildevandet til rensningsanlægget; 
udløbsledning ved Parada-floden med en længde på 5 000 m, hvormed der sker 
tilslutning til rensningsanlægget i Ferreira; 
Ferreira-rensningsanlægget, som i øjeblikket betjener et område med 35 000 
indbyggere, kan udvides til at betjene 55 000 indbyggere; der foretages her 2. 
trinsrensning af spildevandet. 
6. Mål 
Der skal med projektet foretages kloakering af de fire afvandingsornråder i kommunen, 
og udledningen af urenset spildevand skal indstilles. 
Det er hensigten, at det med projektet skal være muligt at øge den andel af 
befolkningen, der er omfattet af spildevandsrensning, fra 40-50% til 85-95% samt at 
gennemføre direktiv nr. 91/271 om behandling af spildevand ved anvendelse af de 
parametre, der er fastlagt for kvaliteten af renset spildevand. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1.1.1996 30.6.1996 
Arealerhvervelse 1.8.1995 30.6.1999 
Arbejder 1.12.1995 31.12.1999 
Ibrugtagningstidspunkt 1.1.2000 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Investeringen er berettiget under hensyntagen til projektets art og dets integrering i et 
mere vidtrækkende initiativ samt under hensyntagen til, at foranstaltningen er 
nødvendig med henblik på gennemførelse af fællesskabslovgivningen om rensning af 
spildevand. 
Ilt 
Det skal tilføjes, at de anvendte tariffer gør det muligt at dække driftsomkostningerne. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet vil få en positiv indvirkning på forvaltningen af overfladevand og grundvand. 
Projektet gennemføres uden for og langt fra økologisk sårbare områder og får ikke 
negative konsekvenser for miljøet. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 12 879 627 ECU 
Støtteberetttigede omkostninger (efter den 13.7.1995) 12 879 627 ECU 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 10 947 683 ECU 
^3 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/10/61/019 
1. Projektets titel 
Opsamling og rensning af spildevand fra Lagoa (Barlavento Algarvio) 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcçâo-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Adresse: Rua de Sâo Juliâo, 63-1100 Lissabon 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Câmara Municipal de Lagoa 
3.2. Adresse: Largo do Municipio - 8400 Lagoa 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Region: Algarve 
5. Beskrivelse 
Anlæggelse af et kloakeringsnet til dræning og rensning af spildevand fra Barlavento 
omfatter en lang række arbejder, som skal gennemføres af de otte kommuner i det 
pågældende område; den samlede investering anslås til ca. 60 mio. ECU. 
Samhørighedsfonden har allerede finansieret de indledende undersøgelser og bygning 
af et rensningsanlæg i Portimåo. 
Denne beslutning, som vedrører arbejder under Lagoa kommune, omfatter følgende: 
teknisk projektering med henblik på bygning af samleledningsnet og 
rensningsanlæg ved Carvoeiro; 
teknisk projektering med henblik på bygning af samleledningsnet for 
Alporcinhos/Porches ; 
kloakeringsnet i Ferragudo: teknisk projektering og bygning af en 
samleledning, en hæveledning, fem hæveanlæg og tilslutning til 
rensningsanlægget i Portimåo. 
Der vil i forbindelse med den nævnte tekniske projektering blive ansøgt om yderligere 
støtte fra Samhørighedsfonden. 
6. Mål 
Disse projekter har til formål at øge den del af befolkningen, der er er omfattet af 
spildevandsrensning, og at sikre, at kvaliteten af denne er lige så høj som det 
modtagende miljø, nemlig kystområdet ved Lagoa og området omkring floden Arade. 
Det vil med foranstaltningerne i Barlavento være muligt at anvende bestemmelserne 
i direktiv 91/271/EØF om rensning af spildevand. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1.6.1995 31.12.1996 
Arbejder 1.3.1996 31.12.1997 
Ibrugtagningstidspunkt 1.1.1998 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Analysen af omkostninger og fordele har vedrørt hele Barlavento-området og været 
koncentreret om konsekvenserne af en forbedring af vandkvaliteten for den lokale 
økonomi. Disse konsekvenser er især blevet vurderet under hensyntagen til 
omkostningsbesparelser. 
Den interne rentefod i forbindelse med projektet er på 28% og forholdet afkast/ 
omkostninger er i størrelsesordenen 2,28. 
T>B 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Der vil med projektet kunne ydes et stort bidrag til bekæmpelse af forureningen og til 
forbedring af kvaliteten af overfladevandet og badevandet i området, herunder navnlig 
af vandkvaliteten i Arade-floden,hvori der udledes urenset spildevand. 
Projektet skal gennemføres uden for og langt fra økonomisk følsomme områder og får 
ingen skadelige konsekvenser for miljøet. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 2 081 880 ECU 
Støtteberetttigede omkostninger (efter den 26.7.1995) 2 081 880 ECU 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 1 769 598 ECU 
1>^6 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/10/61/025 
1- Projektets titel: Planer for ajvandingsomrâder og national vandforsyningsplan 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen: 
2.1. Navn: Direcçâo-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Adresse: Rua de Sâo Juliâo, 63 - 1100 Lissabon 
3- Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse: 
3.1. Navn: Instituto da Agua 
3.2. Adresse: Av. Almirante Gago Coutinoh, 30 - 1000 Lissabon 
4. &ÊÇJ 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Regioner: Alle 
5. Kort beskrivelse af projektet 
Der er tale om 16 undersøgelser, som skal føre til udarbejdelsen af en national 
vandforsyningsplan og 15 planer for ajvandingsomrâder. 4 af planerne vedrører 
internationale områder (Minho, Douro, Tejo, Guadiana), og de resterende 11 planer 
omfatter de vigtigste nationale områder (Lima, Câvado, Ave, Leça, Vouga, Mondago, 
Lis, Ribeiras do Oeste, Sado, Mira, Ribeiras do Algarve). 
De undersøgelser, der vedrører planer for vandressourcer i afvandingsområderne, er 
ensartede og bør kunne give en række resultater, der vil indgå som et led i den nationale 
vandforsyningsplan. 
6. vigtigste mål 
Formålet med undersøgelserne er at klarlægge de prioriterede felter nærmere samt at 
fastsætte målsætninger for de investeringer, der skal foretages til fordel for den 
hydrauliske infrastruktur, afvandingen, udnyttelsen af vandressourcerne samt 
indvindingen og kvaliteten af vandet. 
Undersøgelserne giver mulighed for at udarbejde planer for afvandingsområder under 
hensyntagen til hvert vandløbs særlige beskaffenhed og hver regions individuelle 
udviklingstempo. Som helhed udgør de derfor en sammenhængende national 
vandforsyningsplan, som skal sikre en global overensstemmelse mellem alle planer for 
afvandingsområder. 
7. Tidsplan 
Begyndelse Afslutning 
1.10.1995 31.12.1997 
10. Omkostninger 
Omkostninger i alt: 8 830 961 ECU 
Støtteberettigede omkostninger (efter den 23.10.1995): 8 830 961 ECU 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 7 506 317 ECU 
PORTUGAL 
TRANSPORT 
A^S 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte 
i henhoJdiU forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/10/65/004 
1. Projektets titel 
Motorvejsstrækningen Porto-Aguas Santas 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direcçao-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Adresse: Avenida D. Carlos I, 126-7, 1200 Lisboa 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: BRISA - Autoestradas de Portugal, s.a. , 
3.2. Adresse: Av. Fontes Pereira de Melo 6-3", 1000 Lisboa 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Region: Nord, Porto 
5. Beskrivelse 
Motorvejen Porto-Aguas-Santas udvides til fire vejbaner på en 3,5 km lang strækning. 
Projektet omfatter en planlagt investeringsfase af motorvejen Porto-Valence, som også 
omfatter: 
strækningen Cruz-Braga, hvortil der er ydet 26,7 mio. ECU fra det finansielle 
samhørighedsinstrument 
forbindelsen Braga-Valence, hvori der skal investeres 180 mio. ECU i 1996-
1997, og for hvilken der er indsendt støtteansøgning til Samhørighedsfonden. 
6. Mål 
Udvidelsen af denne strækning vil i høj grad forbedre sikkerheden og afviklingen af 
trafikken, der allerede i 1993 lå på over 52 000 køretøjer/dag i gennemsnit. 
Strækningen indgår i IPl-Nordmotorvejen og vil via udfletningen i Aguas Santas få 
forbindelse til motorvejen Porto-Amarante. 
3^o 
7. Tidsplan 
Arbejder påbegyndes i januar 1993 og afsluttes i marts 1995. 
8. Costbenefit-analyse 
Motorvejsafsnittet har en intern rente på 49%. 
9. Bidrag til de europæiske net 
Strækningen Porto-Aguas Santas indgår i det transeuropæiske vejnet. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 3 595 000 ECU 
Ikke-støtteberetttigede orrikostninger: 150 000 ECU 
Støtteberettigede omkostninger i alt: 3 445 000 ECU 
3°><L 
OfTentiiggønJa&af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning 
r—4EF) m*. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/10/65/007 
1. Projektets titel 
Modernisering af jernbanelinjen Beira Alta III 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Direccâo-Geral do Desenvolvimento Regional 
2.2. Adresse. Avenida D. Carlos I, 126-7 - 1200 LISSABON 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektels gennemførelse # 
3.1. Navn: Caminhos de Ferro Portugueses, EP 
3.2. Adresse: Calcada do Duque, 20 - 1200 LISSABON 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Portugal 
4.2. Administrativt område: Dâo, Lafôes, Baixo Vouga, Serra da Estrela, Beira 
5. Beskrivelse 
Projektet består af arbejder med henblik på elektrificering, telekommunikation og 
automatisk hastighedskontrol (CONVEL). 
Elektrificering (2. fase) 
Opførelse af to elektriske baneunderstationer i Gouveia (km 144,208) og Sobral 
(km 199,660). 
Ophængning af to køreledninger i Oliveirinha (km 102,358) og Vila Franca das 
Naves (km 181,827). 
Montering af køreledningen langs strækningen Pampilhosa-Vilar Formoso (202 
km); reparation og forbedring af eksisterende tunneler. 
Telekommunikation 
Oprettelse af et telekommunikationsnet, der omfatter følgende: 
en række systemer og udstyr, der skal sikre direkte kommunikation i forbindelse 
med jernbanedriften og trafikreguleringen 
Aci2_ 
tilslutningen af abonnenter og de intermodale forbindelseskredsløb, der er en del 
af CP's almindelige telekommunikationsnet, kaldet "forvaltningsnet" 
installering af ur- og synkroniseringsmekanismer samt nettets tekniske 
dfcWvågningssystemer 
installering af energitilførselsnet for alle systemer og anlæg 
installering af transmissionsanlæg til de telekommunikations- og 
kommunikationsnet, der indgår i signal- og CTC-systemerne v 
installering af systemer til videoovervågning og til informering af 
offentligheden. 
A utomatisk hastighedskontrol (CONVEL) 
Installering af CONVEL-systemet, der består i etablering af informations- og 
signalposter langs sporet og banegårdenes almindelige linjer med henblik på at 
informere de kørende enheder om de maksimalt tilladte hastigheder på de enkelte* 
sporstrækninger. * 
6. Hovedmål 
De omhandlede investeringer er en integrerende del af modemiseringsprojektet for 
Beira Alta-linjen, som vil gøre det muligt at øge befordnngskapaciteten og -kvaliteten, 
nedsætte køretiden på strækningen mellem Lissabon, Porto og Vilar Formoso og 
forbedre trafiksikkerheden og systemets pålidelighed på en strækning, der udgør 
hovedjernbaneforhindelsen mellem Portugal og det centrale Europa. 
7. Tidsplan 
Begyndelse: 1988 
Afslutning: november 1996. 
8. Vurdering af omkostninger og fordele 
Projektet har en intern økonomisk rentabilitet på 12% 
9. Omkostninger 
Omkostninger i alt: 55 296 000 ECU 
Omkostninger, der ligger forud for støtteberettigelsestidspunktet: -
Samlede støtteberettigede omkostninger: 55 296 000 ECU 
A^^> 
GRÆKENLAND 
MILJØ 
v-^ 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94.09.61.005 
1. Projektets titel 
Vandforsyning til Thessaloniki fra floden Haliacmon 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Økonomiministeriet 
2.2. Adresse: Syntagma square 10180 Athen 
3. Mvndiahed. der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Ministeriet for offentlige arbejder, fysisk planlægning og miljø 
3.2. Adresse: Fanarioton 9, 10178 Athen 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Midtmakedonien 
5. Beskrivelse 
Undersøgelser og konsulentudgifter 
Færdiggørelse af vandledning fra floden Axios til pumpestationen i Sindos 
Bygning af en lukket rektangulær vandledning af beton (indvendige mål 3,0 x 3,5 m, 
samlet længde 4 056 m, gennemstrømning 660 000 m3/dag (første og anden fase)) 
med dertil hørende arbejder. 
Kompensation for skade, der er forvoldt på markerne, ekspropriation og andre 
udgifter. 
Installation af filtre - enhed I 
Gennemstrømning 150 000 m3/dag (første trin i første fase). 
Installation af en vandledning, der skal føre drikkevand fra reservoir D3 til 
Langada-vejen, og bygning af Diavata-pumpestationen og reservoir D3 og D4 
3CJB 
Udlægning af stålrør: 
a) fra'reservoir D3 til Diavata-pumpestation med dertil hørende arbejder (afsnit D 
1 700, længde 3 840 m) 
b) fra Diavata-pumpestation til reservoir D4 (afsnit D 1 500, længde 2 750 m) 
c) fra reservoir D4 til Langada-vejen (afsnit D 1 500 og D 1 300, samlet længde 6 
050 m). 
Alle disse ledninger, der har en gennemstrømning på 300 000 m3/dag, indgår i første 
fase af projektet. 
Udlægningen af stålrør kræver kompensation for skade på markerne, 
ekspropriation og andre udgifter. 
Bygningen af Diavata-pumpestationen og det elektromekaniske udstyr indgår i 
første projektfase. •»••••• 
Arealet til bygning af Diavata-pumpestationen er blevet eksproprieret. 
Reservoir D3 til rent vand vil blive bygget på det areal, der er eksproprieret til 
installering af filtreringsanlæg, og indgår i første projektfase. 
Spildevands-/afløbsledningen til reservoir D2 og D3 består af betonrør (1 000 
0, 800 m længde). 
Reservoir D4 indgår i første projektfase. 
Arealet til bygning af reservoir D4 bliver snart eksproprieret. 
Forbindelse af Haliacmon-vandledningen med forskellige installationer henhørende 
under vandvæsenet i Thessaloniki (følgende reservoirer: Diavata, D2 vest, Neapolis, 
Kailithea, Toumba, D5) 
Der er offentliggjort et udbud med henblik på den tekniske undersøgelse. 
Genetablering/reparation af forbindelseskanal 
Reparation og genetablering af afsnit AO, 6A og 9A af kanalen, der forbinder 
Haliacmon og Axios, samlet længde 8 000 + 9 800 + 7 420 = 25 220 m. 
6. Mål 
Projektet har til formål at opnå en vandtilførsel på 660 000 m3/dag til dækning af 
vandbehovet i Thessaloniki, der har et indbyggertal på 1 million, og hvis 
vandforsyning for øjeblikket kun kan dækkes fra kilder og boringer. Udnyttelsen af de 
pågældende vandressourcer er forbundet med følgende alvorlige problemer: 
a) tørken medfører en formindskelse af vandreserverne i undergrunden med 
alvorlige følger for vandforsyning og vanding 
b) en for stor udnyttelse bevirker, at jorden i området med borehuller synker 
sammen. 
Tidsplan 
'V;fo 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Undersøgelser De fleste er afsluttet, og den 
resterende er påbegyndt 30.9.1996 
Vigtigste arbejder 1.9.1995 " " 31.12.1998 
Ibrugtagningstidspunkt Fra 1.8.1998 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Cost-benefitforholdet er over 1 og forbliver positivt, hvis beregningerne baseres på 
sensitivitetsmetoden. Rentabiliteten for rentesatserne 6% og 8% svinger mellem 0,91 
og 1,47. 
Det interne afkast er i første tilfælde på 10,08% og i andet tilfælde på 7,05%. I 
gennemførelsesfasen skabes der direkte 250 arbejdspladser det første år og indirekte 
200 arbejdspladser. I den operationelle fase skabes der direkte 50 arbejdspladser. 
9. Vurdering af virkningen p§ miljøet 
- Forbedring af vandforsyningen i de pågældende områder 
- Projektet får også en virkning på større områder, nemlig: 
a) Kalokhori-området, hvor jorden skrider sammen, fordi vandet hentes fra 
borehuller, og hvor der er fare for, at havet trænger ind. Saltindholdet i 
grundvandsspejlet omdanner dette område til en marsk 
b) Araviso-området, hvor retableringen af kilderne kan genoprette flora og fauna 
c) Thessaloniki-området, hvor tilstrækkelige vandmængder vil gøre det muligt at 
forbedre miljøet og udvikle floraen. 
10. Offentlige indkøb 
Gennemførelse af bygningen af vandledningen fra floden Axios til Sindos 
pumpestation. 
Enhedsprissystem 
Installering af filtre - enhed I: 
System med fast pris, undersøgelse af anlægsarbejdet, evaluering af bud 
Ledninger, der skal føre drikkevand fra reservoir D3 til Langada-vejen og bygning af 
Diavata-pumpestation og reservoir D3 og D4: 
System med fast pris 
T) > 
Forbindelse af Haliacmon-vandledningen med forskellige installationer henhørende 
under vandvæsenet i Thessaloniki (Diavata D2 vest, Neapolis, Kallithea og reservoir 
Tuoba, D5) 
System med fast pris 
Genetablering/reparation af forbindelseskanal 
System med fast pris 
11. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 95 127 000 
Støtteberettigede omkostninger 95 127 000 --. 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 80 857 950 
12. Indtægter oo prispolitik 
Eventuelle direkte indtægter af projektet og den fremtidige prispolitik i forbindelse med 
projektet vil blive fulgt op og undersøgt af Samhørighedsfonden. 
Samhørighedsfonden vil undersøge bygherrens anvendelse af eventuelle finansielle 
overskud i forbindelse med gennemførelsen af dette projekt med EU-midler. 
Projektet skal være ledsaget af en ajourført plan for forvaltningen af vandressourcerne 
i Thessaloniki-området. 
Samhørighedsfonden vil nøje følge gennemførelsen af programmet for kontrol med og 
mindskelse af vandudsivning samt undersøgelsen af nettet i distriktet, som vil blive 
iværksat af de græske myndigheder. 
De græske myndigheder skal sørge for, at der foretages en ekspertvurdering af 
situationen med hensyn til det eksisterende projekt og af et eventuelt behov for 
vedligeholdelse. 
De græske myndigheder skal etablere et overvågningssystem for bortskaffelse af slam 
og spildevand fra filtreringssystemet efter internationale standarder. 
"ic\ * 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94.09.61.010 
1. Projektets titel 
Udvidelse og færdiggørelse af rensningsanlæg i Thessaloniki - 2. fase. 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Økonomiministeriet. 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen. 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Ministeriet for miljø, fysisk planlægning og offentlige arbejder. 
3.2. Adresse: Amaliados 17, 11523 Athen. 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland. 
4.2. Region: Det centrale Makedonien. 
£. Beskrivelse 
Anden fase af rensningsanlæg i Thessaloniki 
Der er indtil nu (1. fase) gennemført følgende arbejder: pumpeanlæg ved indløb, 
risteanlæg, sandfang, anlæg til primær bundfældning, biologisk rensningsanlæg og 
dekontamineringsanlæg. 
Anden fase omfatter følgende: 
projektering; 
forskningsprogram vedrørende kontrol med vand- og bundkvaliteten i Thermai-
bugten og muligheder for at anvende slam efter humificering; 
teknisk rådgivning; 
^c)ci 
bygning af forskellige af anlæggets enheder, herunder færdiggørelse af 
operationelle enheder og faciliteter til udledning af renset spildevand; 
Supplerende spildevandsrensningsinstallationer (2. fase): 
udbygning af eksisterende installationer; 
luftningstanke; 
internt pumpeanlæg; 
bassiner til endelig bundfældning. 
Rørledning til udledning af renset spildevand i Thermai-bugten. 
Ledningens landjordssektion, som har en samlet længde på omkring 7 920 m, 
skal gå fra den eksisterende nedgangsbrønd til udtaget for den undersøiske 
sektion. Der er tale om en dobbeltledning med en indre diameter på mellem 1 
500 og 1 600 mm afhængigt af konstruktionsmaterialet. 
Den undersøiske sektion, som består af to forgreninger, der hver især har en 
samlet længde på 2 600 m (inkl. spredningsanordninger). Ledningssektionerne 
består for størstedelens vedkommende af sektioner med en diameter på mellem 
1 500 og 1 600 mm afhængigt af konstruktionsmaterialet. 
Spredningsanordningerne har en aftagende diameterstørrelse, 
6. Mål 
Efter rensning af spildevandet fra Thessaloniki ledes det ud i Thermai-bugten. På 
indeværende tidspunkt renses kun en lille del af områdets by- og tankspildevand. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Vigtigste arbejder 1996 1999 
Ibrugtagningstidspunkt 1999 2000 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Den pågældende investering vil være fordelagtig, idet der er en høj nutidsværdi og en 
høj rentabilitet. 
Hvis investeringen ikke foretages, kan der opstå alvorlige problemer. 
Direkte beskæftigelseseffekt: 100 arbejdspladser pr. år under arbejdernes 
gennemførelse og 5 arbejdspladser, når anlægget er driftsklart. 
M CO 
Indirekte beskæftigelseseffekt: 10 arbejdspladser under arbejdernes gennemførelse og 
2 arbejdspladser, når anlægget er driftsklart. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Der findes 4 forureningskilder: 
a) by- og tankspildevand; 
b) industriaffald; 
c) dræningskanaler og pumpestationer; 
d) floder. 
Industriaffaldet kommer primært fra fire industriområder: 
a) Langada; 
b) Diavata/EKO; 
c) Thessaloniki/Gallikos; 
d) Axios. 
Sindos-dræningskanalen løber ud i bugten ved Thessaloniki, og de andre ender ved 
4 pumpestationer: Chalastra Øst, Chalastra Vest, Kleidios og Malgara. 
De vigtigste floder er Axios, Loudias og Aliakmon. Bortset fra vådområderne ved 
Aliakmon-Loudias-Axios deltaet er området ikke af særlig betydning for faunaen. 
Floraen omfatter forskellige former for fytoplankton. 
Begrænsningen af forureningen vil have følgende indvirkning på miljøet: 
1) væsentlig forbedring af miljøsituationen i Thessaloniki-bugten og i 
kystområdet; 
2) eutrofisk forbedring af den centrale del af Thessaloniki-bugten; 
3) nedbringelse af koncentrationen af forurenende stoffer. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 66 080 000 
Støtteberetttigede omkostninger (efter den 11.7.1994) 66 080 000 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 56 168 000 
11. Generelle bestemmelser 
De græske myndigheder forpligter sig til at føre nøje kontrol med vandkvaliteten i 
den indre og centrale del af Thermai-bugten. 
4 A 
De træffer de nødvendige foranstaltninger for at udbygge kloakledningsnettet. 
De har til hensigt at tilslutte industriområdet til ledningsnettet og at foretage kontrol 
med kvaliteten af industriaffaldet. 
De sørger for, at omkostningerne til drift og vedligeholdelse dækkes ind via 
indtægterne i forbindelse med projektet. 
M c 2_ 
Projektnr. 94.09.61.11-8 
1. Projektets titel 
"Pllleafstivning af Mornos-akvædukten før Kitheronas-tunnelen" 
2. Mvndiahed. der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Økonomiministeriet 
2.2. Adresse:Platia Syntagmatos, 10 180 Athen 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Athens Vandforsynings- og Kloakeringsselskab 
3.2. Adresse:Oropou 156 111 - 46 Galatsi 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Det centrale Grækenland 
5. Beskrivelse 
Pilleafstivning og sikring af den åbne Mornos-akvædukt med dens nuværende diameter vil 
medføre: 
1. Placering af forspændte ribber med 0,8 meters mellemrum over en strækning på 9 550 m 
2. Placering af forspændte ribber med 0,7 meters mellemrum over en strækning på ca 
14 800 m. 
Arbejdet vil blive udført på følgende strækninger af akvædukten: 
ol 
Beliggenhed Samlet længde Relevant længde 
(m) (m) 
Khrissos-kanalen 3 600 3 150 
Delfi B kanalen 1 900 1 900 
Kyriakion-kanalen 2 100 2 000 
Elikonas-kanalen 1 060 1 000 
Elikonas B kanalen 1 530 1 500 
Thisvi-Ellopia kanalen 14 800 14 800 
lait 24 990 24 350 
6. Mål 
Mindskelse af lækager og vandspild med 25% (fra 8% til 6%). 
7. Tidsplan 
Kategori Starttidspunkt Sluttidspunkt 
Vigtigste arbejder 1995 31.12.1997 
8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger 
Det mindre spild vil betyde, at der hvert år kan spares en stor mængde vand, som ellers 
skulle pumpes fra lliki-akvædukten, hvilket ville medføre udgifter ti! elektricitet. 
9. Vurdering af miljøvirkninger 
Afstivning af kanalvæggene og generel sikring af Mornos-akvædukten før 
Kitheronas-tunnelen vil ikke få yderligere miljøvirkninger. Arbejdet vil blive foretaget på 
eksisterende konstruktioner, og andre områder vil ikke blive påvirket. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU! 
Samlede omkostninger: 13.845.000 
Støtteberettigede omkostninger: 13.845.000 
Støttesats: 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 11.768.250 
11. Særlig® klausuler 
De græske myndigheder forpligter sig til at udarbejde og fremlægge en samlet plan over 
Athens vandforsyning for Europa-Kommissionen samt udpege en projektansvarlig for den 
række projekter under Athens Vandforsynings- og Kloakeringsselskab, som skal finansieres 
af Samhørighedsfonden. 
Samhørighedsfonden forbeholder sig ret til at inspicere det udførte arbejde for at sikre sig, 
at det er i overensstemmelse med de tekniske specifikationer, og at de tekniske 
anbefalinger, som Samhørighedsfondens konsulenter har udstedt, er blevet gennemført 
M o& 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning 
(EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/09/61/015-2 
1. Projektets titel 
Biologisk rensningsanlæg og kloaknet i Skydra 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Deya Skydras 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadion 27, Athen, Grækenland 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Makedonien 
5. Beskrivelse 
1) færdiggørelse af kloaknettet 
a) jordarbejder 2 500 m2 
b) nivellering 5 000 m2 
c) renovering af fortove 2 000 m2 
d) skinneanlæg 1 
2) biologisk rensningsanlæg 
erhvervelse af areal på 13 652 m2 100% 
projektering 100% 
pumpestationer 3 
tilgangsbrønde for byspildevand 1 
oppumpning af spildevand 1 
kloakenhed 1 
omrøring 2 
intern rørledning 2 
leveringsmåler 1 
leveringstæller 1 
luftning-nitrifikation-denitrifikation 
komprimering, andet niveau 
slampumpestation 
pumpestation, blanding 
kloring 
fortykning af slam 
dehydrering af slam 
pumpestation 
automatisering 
andre installationsarbejder 
driftsprøve af anlæg i 18 måneder 00% 
6. Mål 
Projektfasen går ud på at færdiggøre kloaknettet og opføre rensningsanlægget (erhvervelse af 
areal, projektering og opførelse). 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder 1.1.1995 31.12.1997 
Ibrugtagningstidspunkt 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Samfundsnyttigt projekt. Forbedring af indbyggernes livskvalitet og folkesundheden i 
almindelighed. På længere sigt bidrag til den økonomiske udvikling og decentraliseringen. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet vil være i overensstemmelse med direktiv 91/271/EØF, da spildevandet ledes ud i 
floden Loudia. Projektet skal opfylde bekendtgørelse nr. 91446 af januar 1994 fra Ministeriet 
for miljø, fysisk planlægning og offentlige arbejder. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 1 830 000 
85% 
1 555 500. 
L{ o ¥ 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/09/61/017 
1. Projektets titel 
Kloaknet og biologisk rensningsanlæg i Palio og Kavala 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Deya Kavalas 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadion 27, Athen, Grækenland 
4. 
4.1. 
4.2. Sted 
Medlemsstat: 
Region: Grækenland 
Makedonien 
5. Beskrivelse 
1) 
2) 
3) 
4) 
5) 
6) kloaknet 2 930 m 
pumpestationer: 
a) primære 2 enheder 
b) sekundære 10 enheder 
undersøisk rørledning 400 m 
biologisk rensningsanlæg til 20 000 indbyggerækvivalenter 
anlæg til fjernelse af fosfor i byen Kavala 1 enhed 
kloaknet i byen Kavala 3 000 m 
6. Mål 
Anden fase af projektet går ud på at færdiggøre kloaknettet i Palio og Kavalas. 
Spildevandet ledes til det rensningsanlæg, der opføres samtidigt med kloaknettet. 
c, oS 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder 1.1.1995 31.12.1997 
Ibrugtagningstidspunkt 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Palio ligger 8 km sydvest for byen Kavala, hvis indbyggertal firdobles om sommeren 
på grund af turismen. Det er formålet at forbedre livskvaliteten og folkesundheden i 
Palio og at bidrage til den økonomiske udvikling og udvikling af regionens 
infrastrukturer og decentralisering. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
Palio råder ikke over noget kloaknet. Spildevandet ledes ned i sivebrønde, hvad der 
forurener grundvandet. Rensningsanlægget vil også rense det vand, der skal ledes ud 
i havet. Projektet opfylder derfor betingelserne i direktiv 91/271/EØF. Det skal også 
opfylde betingelserne i bekendtgørelse nr. 66717 af 2. december 1993 fra Ministeriet 
for miljø, fysisk planlægning og offentlige arbejder. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 5 146 000 
85% 
4 374 100. 
l,c^ 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/09/61/026 
1. Projektets titel 
Sekundært kloaknet i Ioannina 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Deya Ioannina 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Epiros 
5. Beskrivelse 
kloaknet 38 000 m 
bortledningsnet for regnvand 18 500 m 
brønde 5 800 enheder 
understation 100% 
erhvervelse af kloakeringskøretøj 100% 
strømproduktionsanlæg 100% 
6. Mål 
Projektfasen går ud på at færdiggøre to særskilte bortledningsnet for spildevand og 
regnvand. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder 1.1.1995 31.12.1998 
Ibrugtagningstidspunkt 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Samfundsnyttigt projekt for de 56 500 indbyggere i Ioannina, der er den største by i 
Grækenlands nordvestlige region. Forbedring af indbyggernes livskvalitet og større 
muligheder for regionens økonomiske udvikling. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet går ud på at formindske forureningen. Indtil for nylig blev spildevandet ledt 
ned i sivebrønde, hvad der forurenede grundvandet og skabte store 
forureningsproblemer i Ioannina søen. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 8 940 000 
85% 
7 599 000. 
l< II 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/09/61/028 
1. Projektets titel 
Kloaknet og rensningsanlæg på Korfu 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Dey a Korfu 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Ionioi 
5. Beskrivelse 
Bortledning af spildevand: 
1) rør 160-800 14 250 m 
2) 1 pumpestation i Tzavrou 100% 
3) 1 pumpestation i Kontokaliou 100% 
4) 2 pumpestationer i Alikon og Potamon 100% 
5) undersøisk udledningsrør 1 700 m 
6) pumpestation for rørnet 100% 
7) brønd for undersøisk rørledning 100% 
Biologisk rensningsanlæg: 
1) jordarbejder 62% 
2) bygningsarbejder 73% 
3) elektromekaniske arbejder 78% 
6. Mål 
Projektets anden fase går ud på at færdiggøre bortledningsnettet i de nordlige områder 
af byen Korfu. Regnvandet ledes ud i havet og spildevandet ledes til det 
rensningsanlæg, der er ved at blive opført. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder 1.6.1995 31.12.1997 
Ibrugtagningstidspunkt 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Samfundsnyttigt projekt. Forbedring af livskvaliteten og folkesundheden for de 36 900 
indbyggere i området, der hører til de vigtigste turistområder på Korfu. Kloaknettet 
og rensningsanlægget vil på længere sigt bidrage til den økonomiske udvikling og den 
fornødne decentralisering som følge af befolkningsvæksten. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet skal opfylde betingelserne i bekendtgørelse nr. 16125 af 1.6.1993 fra 
Ministeriet for miljø, fysisk planlægning og offentlige arbejder. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Ornkostriinger i alt 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 9 345 000 
85% 
7 943 250. 
4 l i 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 9§/09/61/029-2 
1. Projektets titel 
Spildevandsrenseanlæg i regionen Agrinion 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Økonomiministeriet 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 101 82 Athen 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: DEYA Agriniou 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Vestgrækenland 
5. Beskrivelse 
Opførelse af et spildevandsrenseanlæg i regionen Agrinion med en kapacitet svarende 
til 60 000 indbyggere. 
(a) Forpprensningsanlæg 
Elektromekanisk infrastruktur og udstyr i forbindelse med indgående spildevand (hæveanlæg, 
ristværk, sandudskiller, hovedvandmåler, ristværksbygninger, osv.) 
(b) BiQlogisK behandlingsanlæg 
Elektromekanisk infrastruktur og udstyr til to komplette biologiske behandlingsanlæg 
(udskilningsbassiner, beluftningstanke, bundfældningstanke, recirkulationspumpeanlæg og ekstra 
pumpeanlæg for slam) 
(c) Desinfektionsanlæo 
Elektromekanisk infrastruktur og udstyr til at lede spildevand fra bundfældningstankené til 
udledningen fra det biologiske rensningsanlæg (desinfektionsbassin, vandmåler, by-pass anlæg, 
desinfektionskarnmer og -udstyr). 
(d) . Slambehandlingsanlæg 
Elektromekanisk infrastruktur og udstyr til at lede spildevand fra det ekstra 
pumpeanlæg for slam til oplagringsstedet for tørret slam (fortykningsanlæg, 
tørreanlæg, bygninger, filtreringsanlæg, osv.). 
(e) Administrationsbygning 
(f) Strømforsyningscentral 
(g) Andre anlægsarbejder. Veje, indhegning, vandforsyning, jordbortkørsel og 
beplantning). 
(h) Automatiske måle- og overvågelsessystemer. 
(i) Test af anlægget (12 måneder). 
6. Mål 
Opførelse og idriftsættelse af det i punkt 5 beskrevne anlæg til gavn for 40 000 
indbyggere 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1. Januar 1995 31. December 
1996 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Der er tale om en offentligt tjeneste, der forbedrer livskvaliteten for 40 000 
indbyggere. På lang sigt kan der forventes en stigning i regionens indbyggerantal. 
Projektet giver mulighed for decentralisering. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Bedre indsamling, behandling og afledning af spildevand og herved mindre 
miljøforurening, især af søen Trihonidas, som har et vigtigt biotop. Projektet er i 
overensstemmelse med direktiv 271/91, idet det behandlede spildevand udledes i 
floden Acheloos. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 4 675 410 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 3 974 099 
\b 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 9(1/09/61/029-3 
1. 
Bortledning og biologisk behandling af spildevand ved Py r g os. 
2. Mvndiohed. der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Økonomiministeriet 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 101 80 Athen 
3. Mvndiahed. der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: DEYA PYRGOU 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Vestgrækenland 
5. Beskrivelse 
1. Internt bortledningssystem på 3 000 m. 
2. Central rørledning på 3 000 m. 
3. Spildevandsrenseanlæg med en kapacitet svarende til 50 000 indbyggere, 
omfattende: 
3.1. Kloakeringsarbejder for indgående spildevand 
3.2. Bassin for indgående spildevand 
3.3. Hæveanlæg 
3.4. Anlægsarbejder vedrørende foroprensning, vandmåler 
3.5. Beluftningstanke 
3.6. Bundfældningstanke 
3.7. Desinfektionsanlæg 
3.8. Slamkoncentrering 
3.9. Slamdehydrering 
3.10. Pumpe- og recirkulationsanlæg 
3.11 
3.12 
3.13 
3.14 
3.15 
3.16 Administrationsbygning 
Rørsystemer 
Klargøring af anlægspladser 
Infrastrukturer 
Elektriske installationer 
Måleapparatur og værktøjsudstyr 
4. Rørføring på 1 000 m til behandlet spildevand. 
6. Mil 
Projektet tager sigte på udvidelse af byens eksisterende afledninganlæg og bygning af en 
central afledning til rensningsanlægget, hvorfra spildevandet kan ledes ud i floden Alfios. 
I, ( é 
Desuden tager projektet sigte på opførelse af et spildevandsrenseanlæg i byen Pyrgos med 
en kapacitet svarende til et indbyggertal på 50 000. 
7. Tidsplan 
1"" | il—»—in |i lilll ' —W^1 I ' T"" 1 1 '" '——qWf'l ' —»—I— I 
Kategori « Starttidspunkt Afslutning 
Bsss&Bssasrsasssmrsrpasas^^ 
Vigtigste 1. januar 1995 31. december 1997 
Arbejder 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske oo sociale virkninger 
Projektet er af almennyttig interesse, idet det vil forbedre livskvaliteten for de 30 000 
faste indbyggere i byen, der er vokset meget kraftigt i perioden 1981-1991. De foreslåede 
anlægsarbejder vil forbedre indbyggernes livskvalitet og styrke byens rolle som centrum for 
en række aktiviteter i tilknytning til landbrugsproduktionen i den udvidede region. 
9. Vurdering af miljøvirkninger 
Projektet tager sigte på bedre indsamling, behandling og bortskaffelse af spildevand med 
henblik på en effektiv kontrol med forureningen som følge af byens og den udvidede 
regions større økonomiske og turistmæssige udvikling og den omfattende anvendelse af 
gødning, der skyldes, at landbrug er regionens hovedaktivitet. Projektet vil være i \ 
overensstemmelse med direktiv 271/91, da det behandlede spildevand udledes i floden 
Alfios. 
Projektet skal opfylde betingelserne i miljøministeriets, planlægningsministeriets og 
arbejdsministeriets bekendtgørelse nr. 342480 af 12. januar 1995 om fysisk planlægning og 
offentlige arbejder. 
10. Omkostninger og støtte (l ECU) 
Omkostninger i alt: 5 885 000 
Støttesats: 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 5 002 250 
U IV 
Projekt nr. 
93/09/61/030 
34 
1. Projektets titel 
Vandforsyning, bortledning og biologisk spildevandsbehandling ved byen Thiva. 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Økonomiministeriet 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: DEYA Thiva 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen 
4. sisg; 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: "Sterea Ellada" 
5. Beskrivelse 
Vandforsyning, bortledning og biologisk spildevandsbehandling ved byen Thiva. 
(a) Bygning af et vandforsyningssystem på 26 000 m. 
(b) Bygning af afledningssystem for spildevand (PVC-rør 41 på i alt 47 400 m). 
(c) Centralt afledningsrør på 2 000 m. 
(d) Spildevandsrenseanlæg med en kapacitet svarende til 40 000 indbyggere, 
omfattende: 
d1. Pumpestation for indgående spildevand 
d2. Foroprensning: 
(a) Tilgang og foroprensning, kloakker 
(b) Ristværk 
(c) Slamudskilning og fjernelse af skum og andre flydende substanser 
d3. Beluftning og fjernelse af lugtgener i kloak- og ristværkshus. 
d4. Biologisk behandling af spildevand 
(a) Opdeling af beluftningstanke 
(b) Beluftningstanke 
d5. Bundfældningsbassin, andet niveau. 
d6. Recirkulation af slam. 
d7. Rullefiltre. 
d8. Desinfektion af spildevand 
d9. Slambehandling (koncentrering og dehydrering). 
6. MM 
u il 
Projektets mål er følgende: 
(a) Rationel styring og fjernelse af lækager i vandforsyningssystemet gennem 
forbedringer, udskiftninger og udvidelse af det eksisterende forsyningsnet. 
(b) Bygning af et bortledningssystem, der fører spildevandet ud i en central 
rørledning og videre til rensningsanlægget 
7. Tidsplan 
Katejrøifjc; j v; ^ Starttidspunkt # ^tftøtøtofct 
Vigtigste 1. januar 1993 31. december 1998 
arbejder 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale virkninger 
Projektet er af almennyttig interesse, idet det vil forbedre livskvaliteten for de 22 500 
faste indbyggere i hele regionen omkring byen Thiva. Forøgelse af indbyggerantallet og 
decentralisering. 
9. Vurdering af miljøvirkninger 
Projektet tager sigte på at forbedre mulighederne for opsamling og afledning af 
spildevand og regnvand med henblik på en mere effektiv forureningskontrol. Projektet 
vil være i overensstemmelse med direktiv 271/91, idet det behandlede spildevand vil 
blive ledt ud i søen Yliki. 
Projektet skal opfylde betingelserne i bekendtgørelse nr. 31430 af 25. maj 1994, udstedt af 
Ministeriet for miljø, fysisk planlægning og offentlige arbejder. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 17 228 000 
Støttesats 85% 
EU-støtte 14 634 800 
U ^5 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/09/61/031-1 
1. Projektets titel 
Kloaknet i Xylokastro 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Deya Xylokastrou 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 
4. Sted 
4.1. ' Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Peloponnisos 
5. Beskrivelse 
kloaknet 1 980 m 
central pumpestation 45% 
supplerende pumpestation 45% 
mekanisk materiel i central pumpestation 30% 
mekanisk materiel i supplerende pumpestation 30% 
mekanisk materiel i 4 brønde 30% 
bortledningsnet 2 500 m 
anskaffelse af rørledninger 2 500 m 
forbindelser og leverancer 1 °°° enheder 
asfaltering 15 000 m2 
6. Mål 
l^ ? o 
Projektet går ud på at færdiggøre kloaknettet, der leder byens spildevand til det 
biologiske rensningsanlæg, som blev finansieret af ENVIREG. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder 1.1.1995 31.12.1996 
Ibrugtagningstidspunkt 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Xylokastro kommune ligger tæt ved havet og er meget besøgt af turister om 
sommeren. Indbyggertallet, der normalt er på 6 000, femdobles om sommeren. 
Projektet går ud på at forbedre infrastrukturerne og sundhedssituationen for indbyggere 
og turister. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
Indtil for nylig fandtes der ikke noget kloaknet i området. Spildevandet blev ledt ned 
i små private sivebrønde, hvad der forurenede kystområdet. Med færdiggørelsen af 
kloaknettet, der vil blive koblet til rensningsanlægget, vil områdets miljøproblemer 
blive løst. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 447 000 
85% 
379 950. 
t,T? i 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/09/61/031-2 
1. Projektets titel 
Vandforsyningsnet og kloaknet i Kiato 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Deya Kiatou 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Peloponnisos 
5. Beskrivelse 
1) kloaknet: 
kloakrørledning 3 000 m 
pumpestation 40% 
2) vandforsyningsnet: 
vandrørledning 23 000 m 
forsyningsbassin 1 enhed 
6. Mål 
'i 'L 
Det centrale og sekundære kloaknet blev bygget med midler fra det finansielle 
samhørighedsinstrument. Formålet med denne projektfase er at anlægge et nyt 
kloaknet, der leder spildevandet til det biologiske rensningsanlæg, som blev finansieret 
af ENVIREG, og at udvide vandforsyningsnettet for at forbedre 
drikkevandsforsyningen. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder . 1.1.1995 31.12.1996 
Ibrugtagningstidspunkt 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Byen Kiato ligger i nærheden af havet og er meget besøgt af turister om sommeren. 
Indbyggertallet er normalt på 9 000, men om sommeren femdobles det. Projektet går « 
ud på at forbedre infrastrukturerne og sundhedssituationen for indbyggere og turister. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
Indtil for nylig fandtes der ikke noget kloaknet i området. Spildevandet blev ledt ned 
i sivebrønde, som forurenede grundvandet i regionen og kystområdet. Projektet skal 
afhjælpe disse miljøproblemer. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 1 663 628 
85% 
1 414 084. 
q'13 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/09/61/032 
1. Projektets titel 
Bortledning af spildevand og regnvand i Veria 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Deya Veria 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Makedonien 
5. Beskrivelse 
47 km langt kloaknet for spildevand og regnvand 
6. Mål 
Denne fase af projektet går ud på at (1) forbinde bykloaknettet med det centrale 
bortledningsnet og føre det til rensningsanlægget og at (2) forbedre de eksisterende 
kloaknet for spildevand og regnvand ved at udskifte visse dele og udvide nettet til 
endnu ikke tilsluttede områder af byen. 
V'll 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder 1.1.1995 31.12.1999 
Ibrugtagningstidspunkt 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Veria er den næststørste by efter Thessaloniki og har stor betydning for den 
økonomiske og administrative udvikling af Makedonien. I den udvidede region Veria 
findes der industrivirksomheder (landbrugsprodukter), som beskæftiger et ret stort antal 
indbyggere især om sommeren. Projektet har en åbenbar samfundsnytte, da det er 
formålet at forbedre livskvaliteten for 39 619 indbyggere og folkesundheden og på 
længere sigt at bidrage til regionens økonomiske og strukturelle udvikling. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Byens regnvand ledes ud i floden Tripotamos og derfra via kanal T66 til floden 
Aliakmonas og derfra ud i havet ved Klidi, som er et område, der siden 1989 har 
været beskyttet af RAMSAR-konventionen. Projektet skal derfor være i 
overensstemmelse med direktiv 91/271/EØF. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostmnger i alt 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 4 245 033 
85% 
3 608 278. 
U 1 b 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/09/61/033-1 
1. Projektets titel 
Kloaknet i Patras 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Deya Patras 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 
4. 
4.1. 
4.2. Sted 
Medlemsstat: 
Region: Grækenland 
Peloponnisos 
5. Beskrivelse 
kloaknet 
bortledningsnet for regnvand 
rørledninger 
kloakbrønde 
rensning af kloakbrønde 
pumpestationer 56 140 m 
37 450 m 
13 820 m 
710 enheder 
7 900 enheder 
10 enheder 
6. Mål 
Projektet går ud på at færdiggøre kloaknettet og bortledningsnettet for regnvand i byen 
Patras. 
M 1é 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder 1.4.1995 31.12.1999 
Ibrugtagningstidspunkt 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Projektet har til formål at forbedre livskvaliteten for indbyggerne i Patras, der er et 
kultur- og universitetscentrum i det vestlige Grækenland. Byens kystområde er under 
hurtig udvikling, og det medfører en økonomisk udvikling af regionen, fordi der 
gennemføres handels- og turistaktiviteter. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet vil være i overensstemmelse med direktiv 91/271/EØF, idet den ret alvorlige 
forurening af Patras-bugten vil blive formindsket. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 32 100 000 
85% 
27 285 000. 
q? V 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/09/61/037-2 
1. Projektets titel 
Færdiggørelse af kloaknettet i Xanthi 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Deya Xanthi 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: 
4.2. Region: Grækenland 
Thrakien 
5. Beskrivelse 
bortledningsrør 
kontrolbrønde 
vandforsyningsnet 
bortledningsnet for regnvand 
vandforsyningskabiner 
asfaltering 
flisebelægning 19 500 m 
220 enheder 
19 000 m 
4000m 
100 enheder 
75 000 m2 
2 700 m2 
6. Mål 
Projektet går ud på at anlægge kloaknet i en række kvarterer i byen Xanthi. Det 
omfatter en række mindre udvidelser af kloaknettet i ret snævre gader, efterfulgt af 
mindre arbejder, der vedrører vandforsyning og bortledning af regnvand. Gaderne er 
L, ? % 
så snævre, at der kun er mulighed for at anlægge en enkelt brønd for kloaknet og 
vandforsyning. Projektet udgør anden fase af det projekt, der blev påbegyndt i 1993, 
og er en forudsætning for, at hele kloaknettet kan fungere fuldstændigt og effektivt. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder 1.1.1995 31.12.1995 
Ibrugtagningstidspunkt 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Xanthi er hovedstaden i præfekturet Xanthis og udgør det administrative og 
økonomiske centrum i regionen, hvis muligheder for økonomisk og industriel udvikling 
er meget store. Færdiggørelsen af kloaknettet vil forbedre livskvaliteten for de 40 000 
indbyggere i denne grænseby og fastholde befolkningen og arbejdskraften i regionen 
og bidrage til dens udvikling. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet går ud på at færdiggøre byens kloaknet og tilslutte det til det allerede 
fungerende rensningsanlæg og forbedre forsyningen af drikkevand til byen Xanthi. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 1 993 355 
85% 
1 694 352. 
I , 1 L\ 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/09/61/039 
1. Projektets titel 
Bygning af deponi i Patras 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Økonomiministeriet 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Patras kommune 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, 10183 Athen 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Vest-Grækenland 
5. Beskrivelse 
Bygning af nyt deponi (42%) 
Istandsættelse af eksisterende deponi (100%) 
6. Mål 
Miljøbeskyttelse. Løsning af problemer affødt af manglende kontrol med nedgravning 
af affald. 
7. Tidsplan 
Afslutning | Kategori af arbejder Begyndelse 
Li 3C 
•/. A' 
Vigtigste arbejder 1.1.1995 31.12.1997 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Indtægter og driftsomkostninger opvejer hinanden. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Beskyttelse af miljø og folkesundhed mod ukontrolleret bortskaffelse af affald. 
Betydelig forbedring af livskvaliteten. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 2 576 000 
Støtteberetttigede omkostmnger (efter den 27.7.1994) 2 576 000 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 2 180 600 
w •', -i 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/09/61/043 
1. Projektets titel 
Færdiggørelse af rensningsanlæg i Thessalonikis turistområde 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Økonomiministeriet 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Thessaloniki Kloakeringsselskab 
3.2. Adresse: Tsimiski 98 - 546 22 Thessaloniki 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Det Centrale Makedonien 
5. Beskrivelse 
Færdiggørelse af rensningsanlæg 
Spildevandstank 21% 
Tilløb *** 
Separator 16% 
Sedimenteringstank (1. trin) 5% 
Luftningstank 2% 
Samlebrønd til regulering af spildevand 
ved sedimentering (2. trin) 74% 
Sedimenteringstank (2. trin) 9% 
Desinficeringsenhed 29% 
Returslampumpe 18% 
Slamkoncentreringstanke 32% 
M _> *L. 
Pumpe til overskudsslam 18% 
Fermenteringstanke 29 % 
Afvanding 25% 
Pumpe til filteranlæg 10% 
Administrationsbygning 5% 
Værksted, maskinværksted 2% 
Generator 73% 
Rensning og ledninger til filtreringsanlæg 38% 
Vandforsyning og overrislingsanlæg 95% 
Vejbelægning, landskabsarbejder, indhegning og 
opsamling af regnvand 76% 
Supplerende faciliteter og laboratorium 58% 
Ekstern belysning, lynafledere 20% 
Jordarbejder, opfyldning 13% 
Kontrolcenter og instrumenter 76% 
Afprøvning 100% 
Drift 100% 
Afløb 2% 
Tilplantning af arealer 100% 
Supplerende udstyr 100% 
6. Mål 
Rensning af byspildevand fra 11 kommuner, begrænsning af forurening i området og 
beskyttelse af farvandet ud for Thessaloniki. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Arbejder 1.1.1995 31.12.1996 
' ———————- —_———_L— —^—.————J——^-_—— , ——^— 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Beskæftigelse i forbindelse med hele projektet: 
Under drift: direkte beskæftigelse: 8 personer 
indirekte beskæftigelse: 2-3 personer 
Under indkøring: direkte beskæftigelse: 135 personer pr. år 
indirekte beskæftigelse: 45 personer pr. år 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Beskyttelse af miljø og folkesundhed. Beskyttelse af farvandet ud for Thessaloniki. 
Byggeriet skal være i overensstemmelse med miljøbestemmelserne i miljøministeriets 
beslutning 13059/19.11.1992. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 2 743 000 
Støtteberetttigede omkostninger (efter den 27.7.1994) 2 743 000 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 2 331 550 
H'^l 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning 
(EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/09/61/046 
1. Projektets titel 
Rensningsanlæg for byspildevand på Rhodos 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 
2.2. Adresse: Plana Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Dey a Rhodos 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Ægæerhavet, præfekturet Dodekanissa 
5. Beskrivelse 
Færdiggørelse af rensningsanlæg for byspildevand. Følgende arbejder skal gennemføres 
efter den 1. januar 1995: 
jordarbejder 6 
tilgangsbrønd 3 
biologisk anlæg 77 
komprimering 74 
desinficering 75 
. - pumpestationer 13 
forbehandling 57.12 
komprimering/luftning 41.69 
udgangsarbejder 45.19 
slambehandling 97 
dehydrering 98.36 
automatisering 100 
i '^ *-
anlæg af arealer 
bygning 
uddannelse 
materiel 100 
98.03 
100 
46.35 
6. Mål 
Færdiggørelse af kloaknet og rensningsanlæg for byspildevand 
7. Tidsplan 
~~~~~— • -•———————— i ———~——.—————_^—_____ 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder 1.1.1995 31.12.1996 
Ibrugtagningstidspunkt 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Samfundsnyttigt projekt, forbedring af folkesundheden 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Formindskelse af forurening. Projektfaserne skal opfylde kravene i bekendtgørelse nr. 
68625 af 15. februar 1994 fra Ministeriet for miljø, fysisk planlægning og offentiige 
arbejder. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 7 770 000 
85% 
6 604 500. 
*H IC 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94.09.61.047 
1. Projektets titel 
Forvaltning af affald i Zakinthos 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Det nationale økonomiministerium 
2.2. Adresse: PI. Syntagmatos, 10180 Athen 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Sammenslutningen af de kommunale renovationsvæsener i i Zakinthos 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, 101 83 Athen 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: De Ioniske Øer 
5. Beskrivelse 
Anbringelse af forseglingsmembraner 
Jordarbejder vedrørende membranens beskyttelseslag 
Anbringelse af ledninger til biogasudluftning og opsamling af kondensat 
Anbringelse af et rør for returvæske fra kondensatet 
Køb og installering af en kondensatpumpe 
Køb og installering af en vippebro 
Anlæg af en tilkørselsvej 
Asfaltering at tilkørselsvejen på en strækning på 2 km 
Tildækning af affaldet 
Anlæg af et svagt relief 
Vandtætning af tildækningen, genopfyldning og beplantning 
Arbejder med henblik på forvaltningen af kondensat og biogas 
Anlægsarbejder på det område, hvor der har været en forbrændingsovn, som tidligere 
har været anvendt til affaidsafbrænding 
Køb af en tankvogn til 20 mio. GDR 
Kontrol med kvaliteten af vandtætningen. 
i, i > 
6. Mål 
Beskyttelse af miljøet mod ulovlig bortskaffelse af affald i Zakinthos. 
7. Tidsplan for arbejdernes gennemførelse 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Hovedarbejderne 1.1.1995 31.12.1996 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Indtægterne opvejer driftsudgifterne 
Direkte oprettelse af arbejdspladser i gennemførelsesfasen: 22 mandår 
Direkte oprettelse af arbejdspladser i driftsfasen: 4 stillinger 
Indirekte oprettelse af arbejdspladser: 
gennemførelsesfasen: 6 
driftsfasen: 2 
9. Vurdering af virkningen på mujøet 
Miljøbeskyttelse og nedsættelse af forureningen som følge af udslip af fast affald. Nye 
forvaltningsmetoder. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostmnger i alt: 1 060 000 
Støtteberetttigede omkostninger (efter den 27.7.1994): 1 060 000 
Støttesats: 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 901 000 
l, °A 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte 
i henhold til forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/09/61/048 
1. Projektets titel 
Kloaknet og biologisk rensningsanlæg i byen Igumenitsa 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 
2.2. Adresse: PI. Syntagmatos, 10180 Athen 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Indenrigsministeriet, Igumenitsa kommune 
3.2. Adresse: Stadiu 27, Athen 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Epirus 
5. Beskrivelse 
Projekt nr. 94/09/61/048: Kloaknet og biologisk rensningsanlæg i Igumenitsa: 
anlæggelse af kloakrør 
med naturligt fald: 2 150 m 
udledningsrør: 2 160 m 
2 pumpeanlæg med en kapacitet på 2x25+50 kW 
Rensningsanlæg med kapacitet til 27 000 indbyggere 
Undersøisk udledningsrør: (længde 225 m) 
Kloaknet (sekundært): 48 km 
Bevillingerne for 1994 skal anvendes til at påbegynde anlæggelsen af kloaknet og 
rørledninger. 
6. Mål 
Integreret behandling af spildevand. Udvidelse af kloaknettet og rensningsanlægget for 
spildevand. 
(, ?>3 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Hovedfase 1. januar 1993 31. december 1997 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
I offentlighedens interesse, forbedring af livskvaliteten. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Miljøbeskyttelse gennem bortledning af spildevand. Beskyttelse af folkesundheden. 
Dette er af særlig betydning, fordi Igumenitsa skal være en af de vigtigste byer for 
indrejse til og udrejse fra Grækenland. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 11 099 000 
Støtteberetttigede omkostninger (efter den ) 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 9 430 000 
[I tilfælde af indtægtsskabende investeringer: 
Omkostninger i alt 
Støtteberettigede omkostninger (efter den ) .... 
De omkostninger, der er lagt til grund ved beregning 
af støtte (efter fradrag af indtægter) 
Støttesats 
Støtte 
ii4c> 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/09/61/049 
1. Projektets titel 
Kloaknet for spildevand i Skiathos 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Deya Skiathou 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Præfekturet Magnisias 
5. Beskrivelse 
kloaknet for spildevand 6 100 m 
bortledningsnet for regnvand 2 850 m 
kontrolbrønde 195 stk. 
6. Mål 
Projektet, hvis anden fase nu gennemføres, går ud på at anlægge et kloaknet for 
spildevand og et bortledningsnet for regnvand i byen Skiathos. Kloaknettet skal 
udvides, så at visse dele af byen kan blive tilsluttet det eksisterende kloaknet for 
spildevand. 
7. Tidsplan 
ij4 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder 1.1.1995 31.12.1997 
Ibrugtagningstidspunkt 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Samfundsnyttigt projekt for byens 22 000 indbyggere (forbedring af livskvalitet og 
folkesundheden). Projektet vil endvidere bidrage til en rationel udnyttelse efter 
gældende kriterier af det biologiske rensningsanlæg, der for tiden modtager meget 
forurenet spildevand. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektarbejdernes indvirkning på miljøet er positivt, fordi de vil bidrage til at fjerne 
den forurening af regionens grundvand, som sivebrøndene medfører, og til at beskytte 
regionens havmiljø. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 2 354 000 
85% 
2 000 900. 
i. { M ? 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/09/61/049-1 
1. Projektets titel 
Kloaknet i Karditsa 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Deya Karditsa 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat : Grækenland 
4.2. Region: Thessalia 
5. Beskrivelse 
kloaknet 62 000 m 
bortledningsnet for regnvand 22 000 m 
pumpestation B til spildevand 1 
udvidelse og modernisering af pumpestation A 1 
erhvervelse af mekanisk materiel 2 enheder 
projektering 100% 
6. Mål 
Anden projektfase går ud på at færdiggøre et kloaknet og et bortledningsnet for 
regnvand og at opføre den pumpestation med tilhørende mekaniske materiel, der er 
nødvendig for, at det eksisterende rensningsanlæg kan fungere effektivt. 
h^5 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder 1.1.1995 31.12.1997 
Ibrugtagningstidspunkt 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Byens indbyggertal stiger meget hurtigt og forventes inden år 2000 at nå op på 51 000, 
hvoraf de 46 000 vil være fastboende. Projektet skal bidrage til at forbedre 
folkesundheden og på længere sigt styrke regionens økonomiske udvikling og 
decentralisering. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet går ud på at færdiggøre to særskilte net for bortledning af spildevand og 
regnvand og dermed standse forureningen af floderne Mega og Pinios. Projektet vil 
derfor være i overensstemmelse med direktiv 91/271/EØF. Projektet vil også føre til 
afskaffelsen af de sivebrønde, der anvendes af en stor del af befolkningen, og som 
forurener grundvandet. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 4 300 000 
85% 
3 655 000. 
MV\ 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning 
(EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/09/61/054-1 
1. Projektets titel 
Kloaknet og biologisk rensningsanlæg i Kozani 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Dey a Kozani 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: 
4.2. Region: Grækenland 
Makedonien 
5. Beskrivelse 
Vandforsyning og bortledning af spildevand 
kloaknet 
vandforsyningsnet 
centralt bortledningsnet 
vandforsyningsbassin 
pumpeenheder 
telekontrolsystem 
forbindelse til pumpestation 
Biologisk rensningsanlæg 
tilkørselsveje 
hydroelektrisk station 
administrationsbygning 
fjernelse af fosfor 
interne rørledninger 
brønde 53 520 m 
46 140 m 
18 000 m 
2 500 m3 
2 enheder 
1 enhed 
1 enhed 
1 enhed 
1 enhed 
1 enhed 
1 enhed 
automatisering af sekundært anlæg 
luftning og denitrificering 
infrastrukturarbejder og -materiel 
komprimering 
anlægning af arealer 
pumpestation til bortledning af slam 
dehydrering af slam 
desinficering 
driftsprøver over 24 måneder 1 enhed 
6. Mål 
Formålet med denne fase er at færdiggøre vandforsyningsnettet og kloaknettet i byen Kozani 
og at opføre det biologiske rensningsal æg. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder 1.1.1995 31.12.1997 
Ibrugtagningstidspunkt 
8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele 
Kozani er centrum i det vestlige Makedonien. Byen ligger i en region med store 
brunkul s forekomster. Regionens økonomiske udvikling har derfor været meget hurtig. 
Projektet har til formål at forbedre indbyggernes livskvalitet og infrastrukturer med henblik 
på at sikre decentraliseringen på længere sigt. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet vil være i overensstemmelse med direktiv 91/271/EØF, idet byspildevandet tidligere 
blev ledt ud i søen Polyfitou og floden Aliakmona. Projektet skal opfylde betingelserne i 
bekendtgørelse nr. 66630 af 31. januar 1994 fra Ministeriet for miljø, fysisk planlægning og 
offentlige arbejder. 
10. Onikostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 13 890 000 
85% 
11 806 500. 
v< v, (, 
Projekt nr. 94/09/61/055-3 
1.Projektets titel 
Bortledning af spildevand og rensningsanlæg ved Yiannitsa 
2.Mvndiahed. der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Økonomiministeriet 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen 
3- Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: DEYA YIANNITSON 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Makedonien 
5. 
1. 
2. 
3. 
3.1 
3.2 
3.3 
3.4 
3.5 
3.6 
3.7 
3.8 
3.9 Beskrivelse 
Bygning af central rørledning på 880 m. 
Bygning af afledningssystem for spildevand (vandløbsregulering) på 2 100 m. 
Opførelse af et biologisk rensningsanlæg med en kapacitet svarende til 35 000 
indbyggere, omfattende: 
Foroprensningsanlæg 
Biologisk rensningsanlæg 
Desinfektionsanlæg 
Slambehandlingsanlæg 
Administrationsbygning 
Strømforsyningscentral 
Andre arbejder 
Automatiske måle- og overvågelsessystemer. 
Drift i 12 måneder 
Mål 
Projektet tager sigte på at etablere et afledningssystem for spildevand og idriftsætte et 
spildevandsbehandlingsanlæg som beskrevet i punkt 5. 
Afledningssystemet vil blive delt i to, så regnvandet (gennem vandløbsregulering) 
opsamles og udledes i floden Louvias, hvorimod spildevandet gennem den centrale 
rørledning føres til rensningsanlægget. 
Tidsplan 
l Kategori [ Starttidspunkt Sluttidspunkt 
Vigtigste 1. januar 1994 31. december 1998 
arbejder 
MS> 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale virkninger 
Projektet har en meget vigtig almennyttig virkning på kort sigt i form af forbedring af 
livskvaliteten for byen Yiannitsas 25 000 faste indbyggere og på lang sigt (økonomisk 
udvikling og decentralisering). 
9. Vurdering af miljøvirkninger 
Projektet tager sigte på at forbedre mulighederne for opsamling, behandling og afledning 
af spildevand med henblik på en mere effektiv forureningskontrol. Projektet vil være i 
overensstemmelse med direktiv 271/91, idet det behandlede spildevand vil blive ledt ud i 
afledningsbrønd 66 i Yiannitsa og derfra ud i floden Loudias. 
Projektet skal opfylde betingelserne i miljøministeriets, planlægningsministeriets og 
arbejdsministeriets bekendtgørelse nr. 33361 af 14. november 1994. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 3 703 000 
Støttesats: 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 3 147 550 
V i s 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/09/61/064 
1. Projektets titel 
Vandforsyning og kloaknet i Livadia 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Deya Livadia 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: 
4.2. Region: Grækenland 
Sterea Ellas 
5. Beskrivelse 
1) vandforsyning 
a) rør 
b) bassin 
c) ombygning og modernisering 
af pumpestationen i Chlià 
d) boringer ved pumpestationen 
i Chlià 
2) bortledning af spildevand 
a) rør til spildevand 
b) forbindelsesled 
c) rør til regnvand 21 000 m 
640 m3 
45 000 m 
15 000 m 1 afsnit 
1 afsnit 
1 afsnit 
2 000 stk. 
4lJ 
d) udledningsrør til floden 450 m 
6. Mål 
Færdiggørelse af vandforsyningsnettet og kloaknettet for byspildevand og mulighed for 
at lede regnvand ud i floden for at undgå oversvømmelser i byen og regionen. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder 1.1.1995 31.12.1999 
Ibrugtagningstidspunkt 
8. Vurdering af onikostninger og økonomiske pg sociale fordele 
Samfundsnyttigt projekt. Forbedring af livskvaliteten for de 19 000 faste indbyggere 
i Livadia og mulighed for større udvikling af de administrative og turistmæssige 
infrastrukturer. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
Vandforsyningsnettet og kloaknettene for regnvand og spildevand vil forbedre 
kvaliteten af drikkevandet i regionen og livskvaliteten for indbyggerne i Livadia. I 
perioden 1981-1991 steg befolkningstallet med 6,3%, fordi Livadia er det 
administrative, landbrugsmæssige og kommercielle centrum for regionen og 
gennemkørselssted for turister på vej til turistområder som f.eks. Delphi. 
10. Onikostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 9 400 000 
85% • 
7 990 000. 
w •> c 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/09/61/066 
1. Projektets titel 
Kloaknet og bortledningsnet for regnvand i Tymavos 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Deya Tyrnavou 
3.2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: 
4.2. Region: Grækenland 
Thessalia 
5. Beskrivelse 
kloaknet for spildevand 
bortledningsnet for regnvand 
kontrolbrønde 
forbindelsesled 
bygninger til to pumpestationer 
elektromekanisk materiel til pumpestationer 
spærringsmateriel 31 500 m 
10 000 m 
900 enheder 
2 340 enheder 
2 enheder 
2 enheder 
1 enhed 
6. Mål 
Denne projektfase går ud på at færdiggøre kloaknettet for spildevand og 
bortledningsnettet for regnvand, der skal dække hele behovet for byen Tymavos. 
Vi 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder 1.1.1995 31.12.1998 
Ibrugtagningstidspunkt 
8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele 
Samfundsnyttigt projekt, der ikke blot skal forbedre livskvaliteten for de 12 200 
indbyggere i området og folkesundheden, men også bidrage til en afbalanceret 
udvikling af infrastrukturerne og på længere sigt til økonomisk udvikling og 
decentralisering. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
Byen Tymavos har hidtil ikke rådet over noget kloaknet for spildevand og 
bortledningsnet for regnvand. Bortledningen skete i sivebrønde, der forurenede 
grundvandet. Forureningen er blevet stadig forværret i byens centrum, hvor 
befolkningstætheden er stor. Da byen ligger i et fladt område, er det ikke let at 
bortlede regnvandet, hvorfor deri er blevet oversvømmet to gange (i 1935 og 1972). 
Projektet vil derfor bidrage til at løse disse problemer. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 6 785 000 
85% 
5 767 250. 
U [AI 
Projekt nr. 
95/09/61/003 
1. Projektets titel 
Vandforsyning til byen Khania 
2. Mvndiohed. der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Økonomiministeriet 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen 
3. Mvndiahed. der er ansvarlig for oroiektets gennemførelse 
3.1 Navn: Byen Khanias kommunale vandforsynings- og kloakeringsselskab. 
3.2 Adresse: Av. de Kydonias , Khania 73100 
4. Stejl 
4.1. Medlemsstat: GRÆKENLAND 
4.2.Region: KRETA 
5. Beskrivelse 
Æ UNDERSØGELSER 
1.Undersøgelser vedrørende anvendelsen af mindre reservoirer. 
2.Undersøgelser og udbudsmateriale vedrørende ændring af eksisterende installationer 
(pumpeanlæg, reservoirer og forsyningsnet, råbygninger og elektromekanisk udstyr) med 
henblik på automatisering, udvidelse og bedre styring af forsyningsnettet. 
3.Undersøgelser og udbudsmateriale med henblik på udvidelse af forsyningsnettet og 
udskiftning af rørledninger. 
4.Undersøgelser og udbudsmateriale med henblik på udvidelse af forsyningsnettet og 
udskiftning af rørledninger. 
. , 'A 
B.ARBEJDER 
Instrumenter til modernisering og rationel styring af vandforsyningsnettet (vandmålere, 
apparater til måling af kvalitetsparametre som f.eks. klorrester, piezometre, trykmålere, 
osv.). 
Anskaffelse af computere og programmel til D.E.Y.A.CH (netværk, Autocad, Project, 
Corel Draw, osv. 
Automatisering af distributionssystemet gennem installering af SCADA-systemet 
(hovedstation, lokale stationer, kommunikation, instrumenter til automation, ændring af 
eksisterende infrastruktur, hjælpemateriel, udstyr til pumpestation og reservoirer, 
udskiftning af udstyr, som ikke kan automatiseres), opgradering af elektromekanisk 
udstyr, bygning af styringscentral i forbindelse med hovedstationen. 
Udskiftning eller opgradering af det eksisterende ledningsnet over en strækning på 
14 000 m. 
Etablering eller udskiftning af ventiler og mandehuller med henblik på at forbedre 
forsyningsnettets funktion. 
Etablering af hovedrørledning på 10 000 m. 
« 
Etablering af sekundært ledningsnet på 32 000 m. 
Opførelse af to reservoirer på hver 6 500 m2, inklusive hjælpeudstyr (ventiler, 
rørledninger, kloring, klor- og kontrolanlæg). 
Opførelse af et reservoir på 2 000 m3 inklusive hjælpeudstyr. 
Opførelse af et reservoir på 1 000 m3 inklusive hjælpeudstyr. 
Udvidelse af et reservoir med 1 000 m3. 
Rørledning på 8 000 m mellem pumpestationen Aya og reservoirerne ved Vante med 
hjælpeudstyr og ombygninger (ventiler, mandehuller, osv.) med henblik på forbindelse til 
den eksisterende rørføring. 
Mekanisk filtrering af vandet foretaget af et eksternt firma. 
6.Mål 
Projektets mål er at opnå besparelser og administrere vandressourcerne på en rationel 
måde og samtidig forbedre drikkevandskvaliteten. 
De vigtigste målsætninger er at løse det kvantitative og kvalitative problem på 
drikkevandsområdet og at løse distributionsproblemet. 
Ifølge oplysninger fra Khanias kommunale vandforsynings- og kloakeringsselskab har 
byen et underskud på 30 % i sommermånederne, og det vokser fortsat. 
7 .Tidsplan l, 5 M 
••Vi u .Vi i V. un1!1! u i •'•'•••' MniiM'WiikK^^^ iiiiitiiAii^'iWWWilitfWWWSSBaBBi^Mii Jiu.1 J 
* Kategori V--;;^^^»tR^ptmkt';<>rJ:;\ * -SiMrti^p^kt, * 1 
II. il Ill ,il,.ii,i,r_iUMLLlilli-LJ!SS-ggg~-___ '' I. il i.i..i!_.l . . i .11 j I • i ,U m*mi~***m&*ui~— I 
I Undersøgelse I 01.01.1996 I 31.12.1996 I 
_r 
Vigtigste 01.01.1996 31.12.1999 
arbejder 
8.Vurdering af omkostninger og sociale oo økonomiske virkninger 
Antal oprettede arbejdspladser, medens undersøgelserne pågår: 
direkte 18 
indirekte 80 
Antal oprettede arbejdspladser under gennemførelsen: 
direkte 2 
indirekte 10 
Investeringerne i vandforsyningen vil sikre tilstrækkelig tilførsel af vand til befolkningen i 
byen Khania og også en dækning af behovet i turistsektoren. Der vil blive tale om* 
besparelser af vandressourcer på ca. 13 4124 992 m3 i perioden 1999-2014. 
9.Vurderinger af miljøvirkninger 
Styrkelsen af vandforsyningsnettet og den permanente kontrol med utætheder vil 
medføre betydelige besparelser af vandressourcerne, der for perioden 1994-2015 anslås 
til 13 4124 992 m3 drikkevand. 
Set ud fra dette synspunkt bidrager det foreslåede projekt til Den Europæiske Unions 
målsætninger for så vidt angår økonomisk anvendelse og rationel styring af 
vandressourcerne. 
Projektet vil ligeledes bidrage til bevarelse af vandressourcerne i regionen Khania, der 
står over for alvorlige problemer og svigtende nedbørsmængde. 
Vandkvaliteten vil blive forbedret. 
(<S5 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 5 524 000 
Støtteberettigede omkostninger (efter 01.03.1995): 5 524 000 
Støttesats; 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 4 695 400 
L\ h £> 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/09/61/11-10 
1. Projektets titel 
AG Dimitros-dæmningen - elektromekanisk udstyr 
Ledning mellem Evinos og Momos - elektromekanisk udstyr. 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Økonomiministeriet 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Ministeriet for Offentlige Arbejder 
3.2. Adresse: Amaliados 17, 115 23 Athen 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Vest-Grækenland 
5. Beskrivelse 
Udstyr, der vil blive installeret ved bundafløbet ved Ag. Dimitrios-dærrmingen: 
a) Udstyr til bundafløbsledning 
b) Udstyr til bundafløbets slusekammer 
c) Udstyr til forsyning med 1 m3/sek. 
d). Udstyr til dæmningens kontrolbygning 
e) Fremtidig lille vandkraftstation 
6. Mål 
1A ¥ 
Dette arbejde vil muliggøre idriftsættelsen af Ag. Dimitros-dæmningen samt ledningen 
mellem Evinos og Momos. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 11.1995 4.1996 
Vigtigste arbejder 6.1996 10.1997 
Ibrugtagningstidspunkt 11.1997 eller 12.1997 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Costbenefit-forholdet er B/Ol 
Beskæftigelseseffekt: Direkte under anlægsfasen: 40/år 
(Arbejdspladser) indirekte under anlægsfasen: 10/år 
direkte under den opérationnelle fase: 15 
indirekte under den opérationnelle fase: 12 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
10. Onikostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 9 300 000 
Støtteberetttigede omkostninger (efter den 26.10.1995) 9 300 000 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 7 905 000 
11. Særlige betingelser 
Ændring af de samlede omkostninger kan kun foretages med accept fra den rådgivende 
og koordinerende bestyrelse eller ved tildeling af kontrakter. Kontrakten vedrørende 
det elektromekaniske udstyr vil blive sendt til Samhørighedsfonden. 
^\ 
Projekt nr. 95/09/61/043 
1. Projektets titel 
Kloakering af turistområdet ved Thessaloniki, 2. fase 
2.Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1.Navn: YPETHO 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1 Navn: Thessalonikis kloakeringsvæsen -
3.2. Adresse: Tsimiski 98 - 546 22 THESSALONIKI 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland -
4.2.Region: Midtmakedonien 
5. Beskrivelse 
Nedlæggelse af 28 000 m samlerørledninger og opførelse af 6 pumpestationer i 
turistområdet omkring Thessaloniki. 
6. Mål 
Supplement til kloakeringsarbejder og biologisk spildevandsbehandling i turistområdet 
omkring Thessaloniki for at sikre den samlede drift. 
- Kloakering af regionen, 
- Forbedring af vandkvaliteten i bugten ved Thessaloniki, 
- Styrkelse af turismen, 
- Udvidelse af dyrkningsmuligheder og fiskeri. 
7.Tidsplan 
wmmKMvmiqammmam Starttidspunkt Kategori 
.yw\ •*! Sluttidspunkt 
Vigtigste 
arbejder 01.01.1996 31.12.1998 
^y) 
8.Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale virkninger 
Beskæftigelsesvirkninger: 
I opførelsesfasen: Direkte vil der blive oprettet 150 arbejdspladser og indirekte 20. 
I driftsfasen: Direkte vil der blive oprettet 4 arbejdspladser og indirekte 500. 
IRR 5,2%, cost/benefit 1,046. 
9.Vurdering af miljøvirkninger 
Kloakering af regionen, 
Forbedring af vandkvaliteten i bugten ved Thessaloniki, 
Overensstemmelse med direktiv 91/271/EF om behandling af byspildevand og direktiv 
75/440/EF om kvaliteten af overfladevand. Under opførelsen skal miljøministeriets 
miljøbestemmelser i afgørelse 13059 af 19.11.1992 overholdes. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt : 8 696 000 
Støtteberettigede omkostninger (efter 01.09.1995): 8 696 000 
Støttesats: 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 7.391.600 
L,£O 
GRÆKENLAND 
TRANSPORT 
461 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
1. PROJEKT NR : 93/09/65/001 
94/09/65/021, 025, 026 
Beskrivelse: Modernisering af luftfartstrafikken: 
a) levering og etablering af to radarterminaler i de internationale lufthavne i 
Thessaloniki og på Rhodos 
b) levering og etablering af to radarterminaler i de internationale lufthavne i 
Iraklion og på Korfu 
c) levering og etablering af tre langtrækkende radaranlæg (SSR) 
d) etablering af et system for indsamling, bearbejdelse og udbredelse af 
luftfartsdata. 
2. MODTAGERMEDLEMSSTAT: Grækenland 
3. ANSVARLIG FOR PROJEKTETS GENNEMFØRELSE: 
Transportministeriet, afdelingen for civilluftfart 
4. STED: Attiki, Kreta, Thessaloniki, Rhodos og Korfu 
5. INVESTERINGER: 
i alt: 38 387 550 ECU 
(støtteberettiget) grundlag for Fondens støtte: 32 387 550 ECU 
6. TIDSPLAN: - begyndelse: 1.7.1994 
afslutning: 31.12.1998 
7. TILDELT STØTTE: (85%) 
L^L 
£ ' BESKRIVELSE AF SAMFUNDSØKONOMISKE FORDELE: 
Projektet er bæredygtigt 
9. RENTABILITET: 
Intern rente: projektet opfylder de krav, der stilles af EUROCONTROL 
13 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
fororâtiing (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
93/ 
Projekt nr. 94/09/65/004 
1. Projektets titel 
Ny havn i Igoumenitsa 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 
i 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: YPECHODE 
3.2. Adresse: Char. Trikoupo 182, Athen, Grækenland 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Ipiros 
5. Beskrivelse 
De planlagte arbejder i Igoumenitsa vedrører en moderne havn for passagerer og 
køretøjer til og fra landets nordvestlige del indtil år 2020. Den nye havn skal anvendes 
til udlandstrafikken. 
Arbejdet omfatter: 
a) Anlæggelse af en ca. 760 m lang kaj til bilfærger: 
Kajen anlægges syd for den eksisterende havn. Den nye og den gamle havn vil 
ligge omkring 300 m fra hinanden. Der bygges fem færgeanlæg. Tre anlæg vil 
hver især kunne betjene én færge. De sidste to anlæg vil kunne betjene 2-4 
færger afhængigt af deres størrelse. Alle anlæg vil samtidigt kunne betjene 
indtil syv færger. 
Li&H 
Kajen anlægges på sænkekasser. På grund af de bløde jordlag i området 
anbringes sænkekasserne på omkring 600 komprimerede læs murbrokker, og 
grunden drænes for at fremskynde sætningen. 
. S|g3pr det nye anlæg er der afsat arealer til de fremtidige togfærgeanlæg. 
sa*** 
b) Anlæggelse af det nye landområde bag kajen: 
Området vil være på i alt 20,5 ha, hvoraf de 13 ha udgør selve havneområdet 
(indhegnet og under opsyn), og 7,5 ha anvendes til parkeringspladser og veje. 
Følgende infrastrukturarbejder er nødvendige: 
afvandingsnet og tilslutning til eksisterende rørnet 
tilslutning af vand, el, telefon osv. til alle kaj- og havneanlæg 
interne veje, havnefaciliteter og adgangsveje 
elektrisk belysning og brandslukning 
c) Opførelse af bygning til havnedriften: 
Passagerfaciliteter, overdækkede kontrolområder, kontorer og mindre hjælpe-
og lagerrum ved de vigtigste adgangsveje til havneområdet. 
Hovedbygningen for passagerer vil være på 4 000 m2, og de overdækkede 
kontrolområder ved de to havneporte vil være på 5 000 m2. 
d) Første fase af projektet omfatter byggeriet af en kaj, der er 100 m lang og 12 
m dyb. 
e) Anden fase alle arbejder i litra a), b) og c), men ikke arbejderne i litra d). 
6. Mål 
Udvikling af sø- og kombitransporten mellem Grækenland og EU via Italien. 
Projektet er forbundet med anlæggelsen af VIA EGNATIA, der skal udgøre landets 
vigtigste øst/vest-forbindelse. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1/93 10/93 
Arealerhvervelse 1/93 12/96 
Vigtigste arbejder 1/93 12/99 
Ibrugtagningstidspunkt delvis fra 12/98 
ffgTTTTT^aagaas'"" i ' '•'"HIB" TS""'"' •"•', • 'Imi^^^Br^T "•".n1""••*••••••• «JsasBBB i niiiifiri' •••m^w •..•••«.•i. •••• • •»• •»» ••—• •. m .HMMHHHNH—MM 
C(6 5 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Den integrer rente er på 3,66%. Det samfundsøkonomiske afkast er på 21,5%. 
9. Vurdering af virkningen på mujøet 
Projektet vil påvirke miljøet. De miljøkrav, der er fastsat i den ministerielle beslutning 
nr. 66586 af 5.11.1993, indgår i formålet med projektet. 
10. Onikostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 52 110 000 
Støtteberettigede omkostninger (efter 1.1.1993) 3 682 000 
Støtteberettigede omkostmnger (efter 6.7.1995) 4« 428 000 
Omkostninger efter fradrag af indtægter 41 688 000 
Støttesats 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 35 434 800. 
4 6& 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
JÈ*4i& 
Projekt nr. 93/09/65/009 
94/09/65/009 
1. Projektets titel 
Anlæggelse af en tosporet jernbanelinje på strækningen Evagelismos-Leptokarya 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 
2.2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland fl 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: OSE 
3.2. Adresse: Karolou 1-3, Athen, Grækenland 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Larissa-Pieria 
5. Beskrivelse 
1 ) Anlæggelse af en ny tosporet højhastighedslinje på strækningen Evagelismos-N. 
Poron (ca. 24 km) 
Den nye linje begynder (km 375) i nærheden af stationen i Evagelismos på den 
nuværende linje. Den nye linje løber vest for den nuværende linje, føres hen 
over den nye landevej mellem Athen og Thessaloniki (bro på 300 m) og floden 
Pinios (bro på 250 m) og følger den nordlige side af Tempi dalen oven over 
den nuværende linje. Den nye og den gamle linje mødes ved stationen i 
Rapsani (km 387). 
Strækningen er på i alt 12,1 km, og projektet omfatter jordarbejder, mindre 
tekniske anlæg og to store broer (over landevejen og floden), den 4 km lange 
Tempi tunnel, fire mindre tunneler (cut and cover) på i alt 1 km, fire 
L, 6 V 
jernbanebroer på over 20 m og to overføringer. Genetableringen af lokale veje 
er også medregnet. 
Kurver på strækningen har en radius på mindst 4 000 m, og stigningerne er på 
højst 1,4%. 
Fra stationen i Rapsani (fra km 387 til km 399) løber den nye linje på flad 
grund, hvorfor kun begrænsede jordarbejder er nødvendige. Derudover 
omfatter projektet mindre tekniske anlæg, to jernbanebroer på over 20 m, 4 
overføringer for lokale veje og genetablering af disse veje. Det bemærkes, at 
infrastrukturerne for strækningen fra km 387 til km 393 blev finansieret af 
Samhørighedsfonden for perioden 1989-1993. For strækningen fra km 387 til 
km 399 gælder det, at kurverne har en horisontal radius på mindst 3 000 m, 
og at stigningerne er på højst 1,4%. 
Arbejdet omfatter også projektering af nivelleringsarbejder, niveauforskudte 
overskæringer og genetablering af veje, samt supplerende ekspropriationer. 
2) Anlæggelse af en ny tosporet højhastighedslinje på strækningen Nea Poron -
Leptokarya (ca. 11 km) 
Arbejder begynder ved km 399 på den nuværende linje, hvor det førnævnte 
tosporsanlæg slutter. 
Den nye linje løber i en 4,5 km lang tunnel (fra km 0,900 til km 5,400) 
gennem de tætbefolkede kvarterer i Platamonas og Ag. Pantelemonas. 
Den går derefter gennem det flade område til den eksisterende station i 
Leptokaria, hvor den nye linje slutter (ved km 11,350). Vejene på begge sider 
af jernbanelinjen vil blive genetableret fra tunneludgangen og næsten til 
strækningens slutning (i alt 9 km). 
Der skal også anlægges syv vejoverføringer (med en samlet vejlængde på 5,5 
km) for at genoprette det populære turistområdes adgang til havet. 
På strækningen som helhed anlægges der syv vejbroer og seks jernbanebroer, 
samt den nye Platamonas station ved strækningens begyndelse. 
Arbejdet omfatter også alle nødvendige projekteringer og afslutning af 
ekspropriationerne. 
3) Første fase omfatter alle de arbejder, der blev godkendt ved ministeriel 
bekendtgørelse C(93)3980/2 af 16. december 1993, dvs.: 
1. Projektering 
Strækningen fra km 399 til km 410 (Pmatamonas): projektering til et 
samlet beløb af 250 000 ECU 
2. Infrastrukturer 
L, a 
4) Strækningen fra km 375 til km 381,4: 
jord- og byggearbejder til et samlet beløb 1 650 000 ECU 
Strækningen fra km 381,4 til km 387 (Tempi): 
jord- og byggearbejder til et samlet beløb af 7 000 000 ECU 
Anden fase omfatter alle arbejder, der er beskrevet i litra a) og b), men ikke 
arbejderne i litra c). 
6. Mål 
At modernisere jernbanelinjen mellem Athen og Thessaloni og nedskære rejsetiden 
med 2-3 timer 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1993 1996 
Arealerhvervelse 1994 1997 
Vigtigste arbejder 1996 1999 
Ibrugtagningstidspunkt 2000 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Projektet er bæredygtigt (intern rente på 7,5%). 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet får ingen væsentlige virkninger på miljøet. De miljøkrav, der er fastsat i 
ministeriel beslutning nr. 91336 af 19.11.1993, indgår i formålet med projektet. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 
Støtteberettigede omkostninger (efter 1.1.1993) 
Støtteberettigede omkostninger (efter 13.7.1994) 
' IALT 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 251 400 000 
11400 000 
240 000 000 
251 000 000 
85% 
213 690 000. 
Ll 63 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningen om støtte i henhold til 
forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
1. PROJEKT NR.: 93/09/65/032 
94/09/65/032 
Færdiggørelse af terminal IV og V i Iraklion havn 
Beskrivelse: 
Der er planlagt følgende arbejder: 
I. Projektering 
II. Havnebygningsarbejder: 
a) 130 m kajanlæg 
b) nye kajanlæg omkring terminalen af en længde på 720 m og en bredde 
på 15 m 
c) opfyldning ved terminalen (87 000 m2) 
d) uddybning af en del af havnen. 
De nævnte arbejder omfatter udgravning (990 000 m3), opfyldning (589 000 
m3), stenfundament (96 000 m3), blokke af armeret beton (780 000 m3) og 
andre arbejder af mindre omfang. 
2. MODTAGERMEDLEMSSTAT: Grækenland 
3. ANSVARLIG FOR PROJEKTETS GENNEMFØRELSE: 
Miljøministeriet 
4. STED: Kreta 
5. INVESTERINGER: 
i alt: 24 138 000 ECU 
(støtteberettiget) grundlag for Fondens støtte: 18 344 880 ECU 
S ^VO 
6. TIDSPLAN: - begyndelse: 1.1.1993 
-,^ - afslutning: 31.1.1998 
7. TILDELT STØTTE: (85%) 
%. BESKRIVELSE AF SAMFUNDSØKONOMISKE FORDELE: 
Afkast: 12% 
Ajourført nettoværdi: 3 856 000 000 GDR 
Costbenefit-kvotient: 1,7. 
4^1. 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/09/65/005 • 
1. Projektets titel 
Færdiggørelse af kaj nr. 2 i containerterminalen i N. Ikonio 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Havnemyndighederne i Piræus 
2.2. Adresse: Merarchias 2, Piræus, Grækenland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Havnemyndighederne i Piræus 
3.2. Adresse: Merarchias 2, Piræus, Grækenland 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat : Grækenland 
4.2. Region: Attika 
5. Beskrivelse 
Anlæggelse af kajer og arealer med alle de infrastrukturer og alt det materiel, der er 
nødvendigt for at kunne håndtere containere. 
Projektet omfatter også færdiggørelse af de elektromekaniske installationer på 
terminalens kaj nr. 2. 
Arbejdet omfatter: 
a) anlæggelse af kajer af en længde på 908 m og en dybde på 14-16,5 m 
b) køb af 4 containerkraner og 40 straddle carriers (dette materiel må ikke fjernes 
fra havnen i Ikonio uden Kommissionens forhåndsgodkendelse) 
^ + 2_ 
c) køb af 30 traktorer og 8 gaffeltrucks (dette materiel indgår ikke i beregningen 
af støtten fra Samhørighedsfonden) 
6. Mål 
a) at øge den nuværende, årlige håndteringskapacitet fra 667 000 til 1 500 000 
container© 
b) at adskille gods- og persontrafikken i Piræus' havn og at overføre al håndtering 
af containere til N. Ikonio 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder 1.4.1994 31.12.1998 
Ibrugtagningstidspunkt fra 1995 indtil 1999 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Projektet er bæredygtigt. Den interne rente er særligt høj (28,6), cost/benefit-forholdet 
er på 4,5 og den ajourførte nettoværdi er på 7,7 mia. DRA. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Ingen virkninger på miljøet 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 
Støtteberettigede omkostninger (efter 14.6) 
Støtteberettigede omkostninger efter fradrag af 
udgifter til traktorer og gaffeltrucks 
Omkostninger efter fradrag af indtægter 
Støttesats 
Støtte fra Samhørighedsfonden 67 115 000 
67 085 600 
62 529 300 
18 758 790 
80% 
15 007 032. 
M ^3 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Nr. 94.09.65.016-b 
1. Projektets titel 
"VIA EGNATIA, strækningen: LYKOPODI-MAKRYCHORA " 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Økonoministeriet 
2.2. Adresse: PI. Syntagmatos Athen 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse * 
3.1. Navn: Ministeriet for Miljø, Fysisk Planlægning og Offentlige Arbejder 
3.2. Adresse: Char. Trikoupi 182, Athen 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: GRÆKENLAND 
4.2. Region: Thesprotia 
5. Beskrivelse 
a) Anlæg af motorvej med en samlet bredde på 22,0 m med to vognbaner og et 
nødspor i hver retning. Vejbanerne adskilles af en midterrabat og autoværn. 
Af større arbejder kan nævnes tunneler, viadukter og niveaufri vejkryds. 
Nogle af de store arbejder, f.eks. tunneler, anlægges for motorvejens ene 
bane. 
Projektfasen omfatter følgende arbejder: 
Alt jordarbejde, tefæstning, asfaltering, afstribning og skiltning over 5,0 km 
i den samlede tværprofil (to vognbaner og et nødspor i hver retning) (fra 
kilometerpunkt 8+000 til 13+000). I strækningen fra kilometerpunkt 8+000 
til 8+500 anlægges der en tunnel, og kun en af vejbanerne anlægges med det 
fornødne elektriske og mekaniske udstyr. 
Arbejdet omfatter ikke viadukten ved kilometerpunkt 11 + 120. 
c,^i 
b) Første projektfase omfatter alt arbejde, der er omfattet af beslutning nr. 
3980/8 af 16. december 1993 med følgende ændringer: 
^ifågravning 1 211 000 m3 , opfyldning 400 000 m3, eksproprieringer samt 
arbejder. 
c) Anden projektfase omfatter det arbejde, der er beskrevet i punkt a) med 
undtagelse af det arbejde, der er beskrevet i punkt b). 
6. Mål 
Udvikling af regionerne IPIROS og MAKEDONIA 
Forbindelse mellem GRÆKENLAND og EU via ITALIEN. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
. f 
Projektering 1994 1996 _^ 
Arealerhvervelse 1995 1996 
Vigtigste arbejder 1994 1997 
Ibrugtagningstidspunkt 1998 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Projektet kan gennemføres. B/C =1,55, intern rente = 8,8% 
9. Vurdering af virkningen på mitøget 
Miljøbetingelserne, der er fastsat i ministeriel beslutning nr. 91337/19.11.1993, 
indgår i projektets mål. 
10. Omkostmnger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 13.933.000 
Støtteberettippdft omkostninger (efter 1.1.1993) 6.654.000 
(efter 13.7.1994)* 7.279.000 
I ALT 13.933.000 
Støttesats: 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 11.843.050 
q-H 
Støtten fra Samhørighedsfonden gives under forudsætning af, at projektet ikke er 
indtægtsgiveaafer Hvis denne forudsætning ændres, kan Kommissionen ændre støttens 
omfang. 
4^6 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Nr. 94.09.65.016-e 
!• Projektets titel 
"VIA EGNATIA, strækningen: MAKRYCHORA-KRYSTALOPIGI " 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Økonoministeriet 
2.2. Adresse: Pl.Syntagmatos, 101 80 ATHEN 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
t 
3.1. Navn: Ministeriet for Miljø, Fysisk Planlægning og Offentlige Arbejder 
3.2. Adresse: Char. Trikoupi 182, ATHEN 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Thesprotia 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter alt jordarbejde, befæstning, asfaltering, afstribning og skiltning 
over 6,5 km i den samlede tværprofil (to vognbaner og et nødspor i hver retning) 
(fra kilometerpunkt 18+500 til 25 +000). Ved kilometerpunkt 25 +000 anlægges 
der en tunnel (på 500 m), og kun en af vejbanerne anlægges med det fornødne 
elektromekaniske udstyr. Projekter omfatter ikke Neokhorio-sarnmenfletning med 
tilkørselsramper og heller ikke Neokhorio-viadukten. 
6. MM 
Udvikling af regionen Thesprotia 
Forbindelse mellem Grækenland og EU via Italien. 
H ^ 
7. Tidsplan 
Kategiu3«af arbejder Begyndelse Afslutning 
^ ' ——_——_________________________ _______________________________________________ 
Projektering 1995 1997 
Arealerhvervelse 1995 1996 
Vigtigste arbejder 1995 1997 
Ibrugtagningstidspunkt 1998 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Projektet kan gennemføres. B/C = 1,55, intern rente=8,8% 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Miljøbetingelserne, der er fastsat i ministeriel beslutning nr. 1337/19.11.93, indgår 
i projektets mål. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Onikostninger i alt: 11.231.000 
Støtteberettigede omkostninger (efter 13/7/1994) 11.231.000 
Støttesats: 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden: 9.546.350 
Støtten fra Samhørighedsfonden gives under fomdsætning af, at projektet ikke er indtægtsgivende. 
Hvis denne forudsætning ændres, kan Kommissionen ændre støttens omfang. 
q*? 
Offentggg0re.se af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Nr. 94.09.65.016-h 
1. Projektets titel 
"VIA EGNATIA, strækningen: PHSYLORACHI-AG.NIKOLAOS" 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Økonoministeriet 
2.2. Adresse: PI. Syntagmatos Athen 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
t 
3.1. Navn: Ministeriet for Miljø, Fysisk Planlægning og Offentlige Arbejder 
3.2. Adresse: Char. Trikoupo 182, Athens 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: GRÆKENLAND 
4.2. Region: IPIROS 
5. Beskrivelse 
a) Projekter omfatter: 
Alt arbejde, der er nødvendigt til anlæg af denne motorvejsstrækning på 7,5 km i den 
samlede tværprofil, dvs. to vognbaner og et nødspor i hver retning i 
overensstemmelse med den fastlagte tværprofiltype for Egnatia. Jordarbejdet udføres 
i overensstemmelse hermed. Alle større og mindre ingeniørarbejder, der er fastlagt 
i planen, vil blive udført, ligesom det også er tilfældet med andre behov, der måtte 
opstå under arbejdet. Vejen befæstes og asfalteres, der anlægges dræn, og der udføres 
afstribning og skiltning. 
b) Første fase omfatter alt arbejde, der er omfattet af beslutning nr. 1177/1 af 17. maj 
1994 med følgende ændringer: 
Udgravning 1 800 000 m3, opfyldning 1 550 000 m3, eksproprieringer samt andre 
arbejder. 
c) Anden fase omfatter det arbejde, der er beskrevet i punkt a) med undtagelse af det 
q *3 
6. arbejde, der er beskrevet i punkt b). 
Mal s^ 
Udvrøng af regionen IPIROS 
Forbindelse mellem GRÆKENLAND og EU via ITALIEN. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1995 1997 
Arealerhvervelse 1995 1996 
Vigtigste arbejder 1995 1997 
Ibmgtagiiingstidspunkt 1998 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Projektet kan gennemføres. B/C=1,55, intern rente=8,8% 
9. Vurdering ^f virkningen på miljøet 
Miljøbetingelserne, der er fastsat i ministeriel beslutning nr. 67240/18.2.94, indgår 
i projektets mål. 
10. Omknftninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 22.288.000 
Støtteberettigede omkostninger (efter 1.1.1993) 5.198.000 
(efter 13.7.1994) 17.090.000 
I ALT 22.288.000 
Støttesats: 85% 
Støtte fra Sanihorighedsfonden: 18.944.800 
Støtten fra Sanihørighedsfonden gives under fomdsætning af, at projektet ikke er 
indtægtsgivende. Hvis denne foradsætning ændres, kan Kommissionen ændre støttens 
omfang. 
q So 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forgyldning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
.ur* wi"-
Nr. 94.09.65.020-a 
1. Projektets titel 
"VIA EGNATIA, strækriingen: OMFARTSVEJ VED KAVALA FRA 
UDFLETNINGEN VED AG. ANDREAS TIL KILOMETERPUNKT 4+937M 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Økonoministeriet 
2.2. Adresse: PI. Syntagmatos Athen 
3. Myn^ighMl. der er ansvarlig for projektets gennemførelse t 
3.1. Navn: Ministeriet for Miljø, Fysisk Planlægning og Offentlige Arbejder 
3.2. Adresse: Char. Trikoupo 182, Athens 
4. §îejt 
4.1. Medlemsstat: GRÆKENLAND 
4.2. Region: Østmakedonien - Thrakien 
5* Beskrivelse 
a) Anlæg af strækningen fra kilometerpunkt 0+796.22 (Ag Andreas-knudepunkt) til 
kUometeipunkt 4+932,89 (indfartsvej til Palios) med en længde på 4,1 km. Anlægget har 
motorvejsprofil med en samlet bredde på 2 x 9,75 m. Anlæg af niveaufri overføring ved Ag 
Andreas. 
Arbejdet omfatter: 
1) jordarbejder over hele stræknmgen 
2) anlæg af ti mindre ingeniørarbejder (broer, kasseanlæg) med åbninger på 
1-4 m 
3) opførelse af bro over slugt ved kilometerpunkt 4+073 med en samlet længde 
på 13,2 m (2 x 25 + 30 + 2 x 25) 
4) opførelse af bro over slugt ved kilometerpunkt 4+888 med en samlet længde 
på 100,15 m (4 x 25) 
5) vejrjefæstning 
6) asfaltering og skridsikker belægning 
q M 
7) vejskilte, afstribning og sildcerhedsforaristaltninger 
8) vejbelysning på broer 
9) i^_fuldstændigt anlæg af Ag Andreas-knudepunkt. 
b) Føi^tPprojektfase omfatter alt arbejde, der er omfattet af teslutning C(93)3980/5 af 
16. december 1993 med følgende ændringer: 
Udgravning 1 300 000 m3, opfyldning 660 000 m3, eksproprieringer, 
ingeniørarbejder, vejbefæstning, asfaltering samt andre arbejder. 
c) Anden projektfase omfatter det arbejde, der er beskrevet i punkt a) med undtagelse 
af det arbejde, der er beskrevet i punkt b). 
6. 
Udvikling af regionen Østmakedonien og Thrakien. 
Forbindelse mellem Grækenland og EU via Italien. 
7. Tiføplap 
^__^_______________________=_B_______i_« esncHpssmpca*-^^ 
Kategori al arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1994 1996 
Arealerhvervelse 1994 1996 
Vigtigste arbejder 1994 ' 1996 
Ibrugtagningstidspunkt 1997 
8. Vurdering af omlastninger og fffrnn.nfnjske oy sociale fordele 
Projektet kan gennemføres. B/C =2,1, intern rente = 11,8% 
9. Vurdering af virkningen nå miljøet 
Projektet har ikke væsentlig virkning på miljøet. 
10. Omkn^ninger oy støtte (i ECU) 
Omkostninger i alf. .... 
Støtteberettigede omkostninger (efter 1.1.1993) . . . 10.711.000 
9.394.000 
<+ %*L 
(efter 13.7.1994) 1.317.000 
I ALT 10.711.000 
StøttesatirS3% 
Støtte fra Satnhørighedsfonden: 9.104.350 
Støtten fra Samhørighedsfonden gives under forudsætning af, at projektet ikke er 
indtægtsgivende. Hvis denne forudsætning ændres, kan Kornmissionen ændre støttens 
omfang. 
Li 83 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Nr. 94.09.65.020-c 
1. Projektets titel 
"VIA EGNATIA, strækningen: OMFARTSVEJ VED KAVALA fra kilometerpunkt 
9+400 til kilometerpunkt 13+780" 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Økonoministeriet 
2.2. Adresse: Pl.Syntagmatos, 101 80 ATHEN 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Ministeriet for Miljø, Fysisk Planlægning og Offentlige Arbejder 
3.2. Adresse: Char. Trikoupi 182, ATHEN 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Grækenland 
4.2. Region: Østmakedonien - Thrakien 
5. Beskrivelse 
Anlæg af en strækning på 4,4 km fra kilometerpunkt 9+400 (Palios-frakørslen) til 
kilometerpunkt 13+780 (begyndelsen af Ag.Sylla-udfletningen). Anlægget har 
motorvejsprofil med en samlet bredde på 2 x 9,75 m. 
Arbejdet omfatter: 
1) jordarbejder over hele strækningen 
2) anlæg af 13 mindre ingeniørarbejder 
3) overføring af vej nr. P7 ved kilometerpunkt 9+806 
4) underføring af vej nr. P8 ved kUometerpunkt 11+688, bredde 17,50 m 
5) underføring af vej nr. P9 ved kilometerpunkt 12+014, bredde 8 m 
6) vejbefæstning 
7) asfaltering og skridsikker belægning 
8) vejskilte, afstribning og sikkerhedsforamtaltninger 
9) vejbelysning og forbindelse med DEPOS 
c+^i 
Mål 
Udvikling af regionen Østmakedonien og Thrakien. 
Forbindelse mellem Grækenland og EU via Italien. 
Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1993 1997 
Arealerhvervelse 1995 1996 
Vigtigste arbejder 1995 1998 
Ibrugtagningstidspunkt 1999 
8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele 
Projektet kan gennemføres. B/C =2,1, intern rente = 11,8% 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projekt har ikke væsentlig virkning på miljøet. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt: 11.013.000 
Støtteberettigede omkostninger (efter 13/7/1994) 11.013.000 
Støttesats: 85% 
Støtte fra Samhørighedsfonden 9.361.050 
Støtten fra Samhørighedsfonden gives under forudsætning af, at projektet ikke er 
indtægtsgivende. Hvis denne forudsætoing ændres, kan Kommissionen ændre støttens 
omfang. 
ij ?5" 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning 
(EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/09/65/034 
1. Projektets titel 
Forberedelse af anden fase af de tekniske undersøgelser for den planlagte 
jernbaneforbindelse mellem OLP's nye containerterminal i N. Ikonio og det kommende 
jernbanekompleks i Thriassio Pedio. 
Kortfattet beskrivelse: 
Foreløbig undersøgelse og endelig undersøgelse af den beliggenhed, der skal 
vælges 
Bygværksundersøgelse 
Register 
Geologiske og geotekniske undersøgelser 
Fuldstændig undersøgelse af de miljømæssige virkninger efter den forudgående 
miljøundersøgelse, der bliver foretaget under den første fase 
2. Medlemsstat 
Grækenland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
De græske statsbaner (OSE) 
4. Sted 
Attiki 
5. Investeringsomkostninger 
i 
I alt: 1 300 000 
Støtteberettiget grundlag for beregning af fondsstøtten 
6. Tidsplan for arbejderne 
Begyndelse: 1. november 1995 
Afslutning: 31 december 1996 
7. Ydet slotte 
(100%) 
it U 
8. Finansieringsplan 
(jf. bilaget) 
9. Vurdering af økonomiske og sociale fondele 
Formålet er at skabe en effektiv forbindelse mellem Piræus havn og jernbanekomplekset 
i Thriassio og at sikre forbindelsen til det øvrige jernbanenet i landet. Forbindelsen skal 
ligeledes i betydelig grad aflaste den trafik, der er opstået som følge af lastvognskørslen 
til og fra Piræus havn. 
O 
IRLAND 
MILJØ 
c, n 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
1. 
2. 
2.1. 
2.2. 
3. 
3.1. 
3.2. 
4. Projekt nr. 93/07/61/010/022/026 
Projektets titel 
River Barrow Water Quality Improvement Scheme 
Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
Navn: Department of the Environment 
Adresse: O'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
Navn: Carlow Co. Council Athy Urban Distr. Council New Ross Urban 
Distr. Council 
Adresse:County Offices Rathstewart 
Carlow Athy, Co. Kildare 
Irland Irland 
Sted The Tholstel 
New Ross, Co. Wexford 
Irland 
4.1. Medlemsstat: Irland 
4.2. Region: Co. Carlow, Kildare og Wexford 
5. Beskrivelse 
Beslutningen vedrører tre kloaknet i Athy, Muinebheag og New Ross, som alle har til 
formål at forbedre kvaliteten af vandet i floden Barrow betydeligt. 
i^A 
a) Athy 
Beslutningen vedrører de første to faser af projektet, som går ud på at udskifte de 
eksisterende kloakrør, etablere et nyt sekundært rensningsanlæg og to nye 
pumpestationer. Beslutningen omfatter den forberedende rapport, CBA og 
projekteringen. Anden fase (byggeriet) omfatter tilløbsarbejder, to beluftningstanke, 
tre runde efterklaringstanke, to regnvandstanke, en slampumpestation og 
fordelingskamre, en bygning til slampresning, en reguleringstank og administrations-
og kontrolbygningen. Projektet vedrører også kontrakten for mekaniske anlæg, 
herunder maskiner og beluftningstanke 
b) Muinebheag 
Projektet går ud på, at der skal etableres et sekundært rensningsanlæg og 3 
pumpestationer, rørledninger til spildevand og regnvand i byen Muinebheag. Første 
fase af rensningsanlægget skal betjene 4 000 personækvivalenter. Der skal etableres 
4 km kloakrørledninger med en diameter på 225-600 mm, inkl. korte rørledninger på 
150 mm, stigrør og 3 neddykkede pumpestationer. 
c) New Ross 
Beslutningen vedrører første byggefase af kloaknettet i New Ross med rørledninger. 
Hele projektet omfatter etablering af pumpestationer, rørledninger og et 
rensningsanlæg. Anlægget vil omfatte sekundær biologisk behandling, 
bundfældningstanke og slambehandlingsanlæg, der skal behandle slam fra New Ross 
og West Wexford området. 
6. Mål 
Hovedformålet med projektet er: 
at opfylde kravene i direktivet om fast byaffald (91/271/EØF) 
at afskaffe den nuværende udledning af ubehandlet spildevand 
at forbedre vandkvaliteten i Barrow-flodens munding 
at forhindre de regelmæssige oversvømmelser af gader 
at formindske forureningen af vand, der anvendes til badning og rekreative 
formål 
at beskytte folkesundheden 
at beskytte vanddyrelivet og fiskebestande 
at fremme udviklingen af turisme, industri og handel i området. 
^ C 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering Februar 1978 1995 
Arealerhvervelse 1984 1995 
Vigtigste arbejder Marts 1993 1997 
Ibrugtagningstidspunkt Efter 1997 
8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele 
Costbenefit-analysen viser, at projektet har en intern rente på 8,9% (Athy), 6,7% 
(New Ross) og 6,3% Muinebheag). Der forventes store fordele med hensyn til sundhed 
og sikkerhed, forbedring af turisme og offentlige faciliteter, boligmassen, udvikling 
af industri og handel, samt tilhørende fordele for havnen i New Ross, fordele for 
fiskeriet og direkte fordele i forbindelse med projektgennemførelsen. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
Ifølge bestemmelserne i European Communities (Environmental Impact Assessment) 
Regulations 1989, der omdanner direktiv 85/337/EØF til irsk lov, er en vurdering af 
virkningen på miljøet ikke påkrævet på nuværende tidspunkt for de tre faser af 
projektet. De irske myndigheder udarbejdede dog en VVM for den del af New Ross 
projektet, der vedrører rensningsanlægget. 
Desuden vil faciliteterne blive anvendt i fuld overensstemmelse med artikel 12 i 
direktiv 91/271/EØF, navnlig med hensyn til regulering af og/eller tilladelse til 
spildevandsudledning. Rensningsanlæggene skal også opfylde kvalitetskriterierne i 
Rådets direktiv 76/464/EØF. 
C/ c) <L 
10. Onikostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger 
i alt 
11 754 000 Ikke-støtteberettigede 
omkostninger* 
286 000 Støtteberettigede 
omkostninger i alt 
11 468 000 Støtte fra 
Samhørighedsfonden 
9 748 000 
* Udgifter afholdt inden den 1. januar 1993 er ikke støtteberettigede. 
Lf Hl-
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
1. 
2. 
2.1. 
2.2. 
3. 
3.1. 
3.2. 
4. 
4.1. 
4.2. 
5. Projekt nr. 94/07/61/007 
Projektets titel 
Forbedring af kvaliteten af vandet i Lough Derg 
Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
Navn: Department of the Environment 
Adresse: O'Connell Bridge House, Dublin 2 
Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
Navn: 
Adresse: 
Navn: 
Adresse: 
Navn: 
Adresse: Offaly County Council 
Courthouse 
Tullamore 
Co Offaly 
Clare County Council 
New Road 
Ennis 
Co Clare 
Galway County Council 
Prospect Hill 
Galway Tipperary County Council 
Courthouse 
Nenagh 
Co Tipperary 
Westmeath County Council 
County Buildings 
Mullingar 
Co Westmeath 
Roscommon County Council 
Courthouse 
Roscommon 
Sted 
Medlemsstat: Irland 
Region: Grevskaberne Galway, Clare, Roscommon, Tipperary, Offaly og Westmeath 
Beskrivelse 
Lough Derg er den største sø i Shannon-flodsystemet, der afvander en stor del af det vestlige 
og centrale Irland. Søen er 40 km lang og 13 km, hvor den er bredest. Lough Dergs vigtigste 
økonomiske betydning skyldes dens nuværende og potentielle muligheder for turistindustrien, 
da den er en del af Shannon-vandvejssystemet, som er den største enkelte turistseværdighed 
inde i landet. Dette potentiel trues af en forringelse af vandkvaliteten, især en høj 
koncentration af phosphor og alger på grund af søens høje næringsindhold. 
<VV 
Lough Derg er klassificeret som "følsomt vandområde", og ifølge direktivet om rensning af 
byspildevand skal der inden udgangen af 1998 foretages en bedre behandling end en sekundær 
rensning af spildevandet fra byområder med en befolkning på over 10 000. 
Projektet tager sigte på at indføre et overvågningssystem for søen, projektere og bygge bedre 
rensningsanlæg i de seks største byområder i og omkring søen og planlægge kommende anlæg 
i mindre områder. 
Der er tale om følgende tiltag: 
Evalueringsprogram for den fremtidige forvaltning af vandkvaliteten, herunder 
udvikling af en hydrodynamisk model af søsystemet plus en omfattende dataindsamling 
Indførelse eller forbedring af anlæg til opsamling, sekundær rensning og fjernelse af 
phosphoret i byerne Nenagh, Birr, Ballinasloe, Tullamore, Roscrea og Athlone 
Planlægning og projektering af kommende anlæg i Porturnna, Clara og Moate. 
6. Mål 
Præsentation og udbygning af Lough Derg som en vandressource ved at standse og 
vende søens eutrofiering 
Beskyttelse og forbedring af vandkvaliteten i tilløbene til søen 
Indførelse af et system for overvågning af vandkvaliteten i Lough 
Overholdelse af direktivet om rensning af byspildevand 
Bidrage til gennemførelsen af det program for nedsættelse af phosphorforureningen 
(især opnåelse af phosphorkvalitetsmålsætningen), som gælder for Lough Derg i 
henhold til direktiv 76/464/EØF. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1.1.1991 31.12.1997 
Arealerhvervelse 1.1.1995 31.12.1996 
Vigtigste arbejder 1.11995 31.12.1998 
Ibrugtagningstidspunkt 1.1.1999 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Lough Derg-projekterne er blevet evalueret af rådgivningsvirksomheder, som Kommissionen 
har udpeget. Undersøgelsen havde til formål at kvantificere de direkte fordele af projekterne 
ved at vurdere, hvor meget de enkelte projekter bidrager til opfylde målet for nedsættelsen 
af det biokemiske oxygenforbrug og phosphoret i søen, og også de enkelte projekters 
omkostningseffektivitet. 
LlA)ii 
De indirekte fordele ved projektet med hensyn til at fastholde og udvide turismen i området 
blev evalueret ligesom den udstrækning, hvori manglen på vandrensningsanlæg hæmmede 
udviklingen i området, for så vidt angår boligbyggeri, industri og handel. I mangel af 
relevante oplysninger til at opgøre de indirekte fordele, blev projekternes rækkefølge bestemt 
ud fra omkostningseffektiviteten og en vurdering af virkningen på miljøet. De udvalgte 
projekter er de i denne evaluering anførte prioriterede projekter. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Det er ikke nødvendigt med en vurdering af virkningen på miljøet for de enkelte projekter i 
denne gruppe af projekter. 
10. Omkostninger og støtte (i mio ECU) 
Omkost­
ninger 
i alt Omkostninger 
inden datoen for 
støtteberettigelsen* Samlede 
støtteberettigede 
omkostninger Støtte fra 
Samhørighedsfonden Støttesats 
(%) 
13,098 13,098 11,133 85 
* Støtteberettigede er udgifter afholdt efter datoen for projektets forelæggelse den 13. oktober 
1994. 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/07/61/009 
1. Projektets titel 
Tralee kloakeringsprojekt 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Department of the Environment 
2.2. Adresse: O'Connell Bridge House, Dublin 2 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Kerry County Council 
3.2. Adresse: County Buildings, Tralee, Kerry 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Irland 
4.2. Region: County Kerry 
5. Beskrivelse 
Projektet vedrører kloakering af byen Tralee og omegn og omfatter opgradering af 
kloaker med for lav kapacitet, adskiUerkamre for spildevand og regnvand, nye afløb 
og pumpestationer for spildevand og regnvand, opførelse af nyt rensningsanlæg og 
afløbsledning ved Tralee Bay. Rensningsanlægget skal have en kapacitet svarende til 
. 25 400 indbyggere. 
Ultraviolet desinfektion vil være nødvendig på rensningsanlægget for at opfylde 
badevandsdirektivet. 
Under ENVTREG-programmet blev der ydet støtte til etablering af spildevands- og 
stormafløb og opgradering af kloaker med funktionsfejl. Denne r^eslutning vedrører 
resten af projektet og omfatter følgende: 
o CJ C 
seks pumpestationer, 
hovedpumpehus med pumper for regn- og spildevand, 
rensningsanlæg med følgende: 
indgående rørledninger med adskillelse, stormoverløb og gennemløbsmåling, 
bundfældning i to tanke med en diameter på 22 m, 
højtydende biologiske filtre, 
aktive opslemningsreaktorer, 
sekundær bundfældning i tanke med en diameter på 19,4 m, 
desinfektionsanlæg med ultraviolet bestråling, 
afløbsledning med gennemløbsmåling, 
samlebassin, 
slambehandlingsområde (slamkoncentrering, slamgæring, slamopbevaring 
slamafvanding) med varme og kraft 
bygninger og anlæg til overvågning, afvanding, slamkontrol og kompression og 
6. Mål 
at efterkomme direktivet om byspildevand, 
at efterkomme direktivet om badevand, skaldyrvande og spildevandsslam 
at tage højde for turisme, industri, erhvervs- og boligudvikling. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Vigtigste arbejder 01/01/95 31/12/97 
Ibrugtagningstidspunkt 01/01/98 
8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele 
I den økonomiske vurdering af projektet indgår, at ubehandlet vand ledes ud i floden 
Lees udmunding, hvilket medfører fysisk/kemisk og bakteriologisk forurening. For 
eksempel overskrides de maksimale værdier for forurening af skaldyrs vande. 
Etableringen af endnu et rensningsanlæg til føre til hurtig vækst inden for denne 
erhvervsgren og inden for turismen, der er en vigtig indtægtskilde i området. Desuden 
vil der blive tale om industri- og erhvervsudvikling. 
Den sekundære behandling af spildevandet skal være gennemført inden år 2000 i 
henhold til direktivet om byspildevand. 
En cost/benefit analyse viser, at rensningsanlægget ikke er for stort ud fra en 
forventning om beskeden forurening og industriel vækst. Projektets 
enhedsomkostninger er lavere end for seks tilsvarende projekter, hvor der anvendes 
samme teknologi. 
A c) * 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
En miljøvurdering blev gennemført og godkendt af miljørninisteriet i august 1992. 
10. Omkostninger og støtte (i mio. ECU) 
Samlede 
omkostninger 
10,868 Udgifter inden 
støtteberettigelses-
tidspunktet 
0 Samlede 
støtteberettigede 
omkostninger 
10,868 Støtte fra 
Samhørigheds­
fonden 
9,238 Støttesats 
(%) 
85 
qc\^ 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/07/61/016 
1. Projektets titel 
Kloaknet i Sligo (1. fase) 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Department of the Environment 
2.2. Adresse: O'Connell Bridge House, Dublin 2 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Sligo Corporation 
3.2. Adresse: Town Hall, Sligo 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Irland 
4.2. Region: Co. Sligo 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter planlægning og projektering af et kloaknet og et renseanlæg for 
Sligo by, som er påkrævet ifølge direktivet om byspildevand. 
På nuværende tidspunkt ledes alt spildevand urenset ud i Sligo Bay. Det er hensigten 
at anlægge en ny kloakrørledning, der føres frem til et nyt renseanlæg, som anlægges 
800 m fra det nuværende anlæg. Renseanlægget skal rense spildevandet, inden det 
ledes ud i bugten. Sligo skal også forestå behandlingen og bortskaffelsen af slam fra 
byen og dens omegn. 
6. Mål 
at efterkomme direktivet om byspildevand 
at beskytte miljøet mod virkningerne af ubehandlet spildevand 
463 
at tilvejebringe et slambehandlingsanlæg for Sligo by og omegn 
at beskytte herlighedsværdien af Sligo Bay 
at beskytte folkesundheden ved at forhindre, at offentlige veje oversvømmes af 
spildevand. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1972 1997 
Ibrugtagningstidspunkt 1998 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
En vurdering af projektets samfundsøkonomiske fordele vil blive gennemført som led 
i 1. fase. Den fremtidige støtte fra Samhørighedsfonden vil afhænge af resultaterne af 
VVM (jf. nr. 9). 
Vurdering af virkningen på miljøet 
En VVM er påkrævet og vil blive gennemført som led i 1. fase. 
Beslutningen foregriber ikke resultatet af procedurerne under del IV i Local 
Government (Planning and Development) Regulations 1990. 
10. Onikostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 2 035 000 
Udgifter inden skæringsdato* 
Støtteberettigede omkostninger i alt 2 035 000 
Støtte fra Samhørighedsfonden 1 730 000 
Støttesats 85%. 
* Udgifter efter den 28. november 1994 (dato for indgivelse af projektet) er 
støtteberettigede. 
;Çev 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning 
(EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/07/61/019 
1. Projektets titel 
Lough Mask Regional Water Supply 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Department of the Environment 
2.2. Adresse: O'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: May o County Council 
3.2. Adresse: Aras an Chontae, Castlebar, Co. Mayo 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Irland 
4.2. Region: Co. Mayo 
5. Beskrivelse 
Ansøgningen vedrører færdiggørelsen af Lough Mask Regional Water Supply Scheme 
(Ballinrobe/Claremorris), SF reference: 93/07/61/038, samt færdigprojekteringen af de 
resterende elementer af planen. 
Kommissionens beslutning C(93) 3257/13 af 15. november 1993 godkendte udgifterne 
til projektering og påbegyndelse af første fase af anlæggelsen af et reservoir og en 
centralbygning, anlæggelse af en hovedledning til Claremorris og forbindelsesrør til det 
eksisterende distributionsnet. Der ansøges nu om godkendelse af udgifterne til 
færdiggørelse af disse arbejder og til projekteringen af nye udvidelser af 
distributionsnettene. 
*>oA 
Øst for Claremorris betjenes de to vigtigste befolknings- og erhvervscentre, Knock og 
Ballyhaunis, af små offentlige vandforsyningssystemer, der mangler kapacitet og lider 
under svingende kvalitet. Landbobefolkningen betjenes af femten private 
vandforsyningssystemer. Mange modtager vand af dårlig kvalitet. Mange systemer råder 
ikke over grundlæggende behandlingsfaciliteter og kan ikke levere vand, der opfylder 
normerne for drikkevand. 
Claremorris by er det sidste større befolkningscenter i Lough Mask afvandingsområdet, 
der udleder spildevand af lav kvalitet i overfladevandet i dette område. For at beskytte 
og øge kvaliteten af vandet i Lough Mask, hvorfra der afledes vand til dette 
vandforsyningssystem, foreslås det også at opgradere kloaknettet i Claremorris, og 
ansøgningen indeholder et forslag om at færdiggøre projekteringen. 
Mål 
levere behandlet vand til hele området i overensstemmelse med direktiv 
80/778/EØF (drikkevand) 
. oprette faciliteter til rensning af spildevand fra Claremorris by 
beskytte vandmiljøet i floden Robe, der løber ud i Lough Mask. 
Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 5.1.190g 31.12.1997 
Arealerhvervelse 1.1.1995 31.12.1997 
Vigtigste arbejder 1.9.1994 31.12.1997 
Ibrugtagningstidspunkt 1.1.1997 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Det vigtigste resultat af projektet er, at vandforsyningskilder af dårlig kvalitet udskiftes 
med en ny kilde, der opfylder gældende normer, og at forureningen af Lough Mask 
formindskes. En costbenefit-analyse af projektets fase I (som det finansielle 
samhørighedsinstrument ydede støtte til) viste desuden, at projektet vil medføre 
økonomiske fordele som følge af øget turisme og en hurtigere vækst inden for industri, 
handel og landbrug. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
En sådan vurdering er ikke nødvendig for dette projekt. 
i*1> 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger 
i alt 
17 686 000 Udgifter inden 
skæringsdato* 
-Støtteberettigede 
omkostninger i alt 
17 686 000 Støtte fra 
Samhørigheds­
fonden 
15 033 000 Støttesats 
(%) 
85 
Sol 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning 
(EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/07/61/022 
1. Projektets titel 
Wexford Main Drainage (Stage II) 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Department of the Environment 
2.2. Adresse: O'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Wexford Corporation 
3.2. Adresse: Municipial Buildings, Wexford 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Irland 
4.2. Region: Co. Wexford 
5. Beskrivelse 
Spildevand fra Wexford by udledes for tiden ubehandlet i mere end tyve kloakudløb 
i Slaney Estuary og Wexford Harbour. Det medfører en kraftig forurening af 
havneområdet og hindrer vækst inden for industri, handel og turisme i området. 
Ifølge projektet skal der anlægges: 
et omfattende moderne kloaknet for byen og dens omegn med tilhørende 
pumpestationer 
et kloaknet langs havnekajen og en pumpestation. Det medfører, at den 
nuværende havnemole af træ skal nedrives, og at der indvindes et areal med en 
bredde på mellem 15 og 25 m 
-Sol/ 
Mål et behandlingsanlæg, der omfatter forberedende enheder, 
hovedbundfældningstanke, enheder til sekundær biologisk behandling, 
sekundære bundfældningstanke og slambehandlingsanlæg samt et udløbsrør til 
udledning i havnens hovedløb. 
at opfylde betingelserne i direktiv 91/271/EØF (byspildevand) 
at opfylde betingelserne i direktiv 76/166/EØF (badevand), 79/923/EØF 
(skaldyr) og 78/659/EØF (laksefisk) 
at forbedre kvaliteten af vandet i Slaney Estuary, herunder fjernelse af synlig 
forurening og lugt 
at tage højde for den fremtidige udvikling af turisme, fiskeri og skaldyrfangst 
at fjerne hindringerne for udvidelse af handel, industri og beboelse. 
Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1.7.1993 31.12.1996 
Arealerhvervelse 1.7.1993 1.4.1997 
Vigtigste arbejder 1.1.1995 31.12.1998 
Ibrugtagningstidspunkt 1.1.1999 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
En costbenefit-analyse blev gennemført i forbindelse med første fase af projektet, der 
modtog støtte fra det finansielle samhørighedsinstrument. 
Analysen påviste en hurtigere udvikling af turismen som den vigtigste økonomiske 
fordel af projektet og yderligere fordele for det lokale fiskeri og for udviklingen af 
industri og handel. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Den fornødne VVM af projektet er blevet gennemført og attesteret af miljøministeren 
i november 1992. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger 
i alt 
36 750 000 Udgifter inden 
skæringsdato* 
500 000 Støtteberettigede 
omkostninger i alt 
36 250 000 Støtte fra 
Samhørigheds­
fonden 
30 813 000 Støttesats 
(%) 
85 
fo6 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning 
(EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/07/61/024 
1. Projektets titel 
Monaghan Water Supply 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Department of the Environment 
2.2. Adresse: O'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Monaghan County Council 
3.2. Adresse: County Offices, the Glen, Monaghan 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Irland 
4.2. Region: Co. Monaghan 
5. Beskrivelse 
Den eksisterende vandforsyning til Monaghan by kommer fra tre kilder: 
et vandborehul i Rooskey, der producerer ca. 1 000 m3 hårdt vand om dagen 
med et for stort indhold af ammoniak, sulfat og jern 
overfladevand fra Lamb's Lake, ca. 1 000 m3 vand om dagen, vand af kategori 
A2, der kun tilsættes klor, med et for stort indhold af trihalomethan og 
chloroform 
behandlingsanlægget i Togan, ca. 200 m3 behandlet vand om dagen, med 
bundfældning og hurtig filtrering. Anlægget har en passende kapacitet og vil 
blive bevaret. 
<f O (o 
Forsyningskapaciteten er så lille, at vandet må rationeres om sommeren. Analyser af 
drikkevandet viser et for højt niveau af aluminium, coliformer, farve, kobber, fluorid, 
jern, Kjeldahl-nitrogen, lugt, sulfater og uklarhed. 
Det samlede projekt går ud på at skabe tilstrækkelig kapacitet af godt vand. Dette mål 
kan nås ved at bore og afprøve nye brønde. Det forventede endelige forbrug er opgjort 
til 9 100 m3 vand om dagen, og første fase omfatter anlæg, der kan levere 4 550 m3 om 
dagen til Monaghan by. 
Projektet består af følgende elementer: 
planlægning og projektering af det samlede projekt 
tilvejebringelse af prøve- og produktionsbrønde 
færdiggørelse af vurdering af virkningen på miljøet og costbenefit-analyse 
opførelse af behandlingsanlæg, hovedrørledninger, vandtårn, vandreservoirer og 
montering af telemålings- og pumpeudstyr. 
Mål 
at opfylde betingelserne i drikkevandsdirektivet 
at øge kapaciteten for at kunne dække behovet og undgå rationering om 
sommeren 
at tage højde for den fremtidige udvikling i området. 
Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1985 1995 
Arealerhvervelse 1993 1994 
Vigtigste arbejder 1996 1998 
Ibrugtagningstidspunkt 1998 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
En økonomisk vurdering af fordelene af forbedringen af vandkvaliteten og 
kapacitetsforøgelsen viste et costbenefit-forhold på 1:1,6. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
I henhold til European Communities (Environmental Impact Assessment) Regulations 
1989, der omdanner direktiv 85/337/EØF til irsk lov, er en VVM påkrævet for dette 
projekt. Den vil indgå som en del af planlægningen og projekteringen af projektet. 
^o 1 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger 
i alt 
7 219 000 Udgifter inden 
skæringsdato* 
-Støtteberettigede 
omkostninger 
i alt 
7 219 000 Støtte fra 
Samhørigheds­
fonden 
6 136 000 Støttesats 
(%) 
85 
io% 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr.95/07/61/001 
i, Projektets titel 
River Boyne Catchment Protection Scheme (1. fase) 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Department of the Environment 
2.2. Adresse: O'Connell Bridge House 
Dublin 2 
3. Myndighed« der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Meath County Council 
3.2. Adresse: County Hall, Navan, Co Meath ,. 
4. Sted 
4.1 Medlemsstat: Irland 
4.2. Region: Counties Cavan og Meath 
5. Beskrivelse 
Beslumingen vedrører første fase af en række projekter, som skal forbedre 
vandkvaliteten i floden Boyne, der er klassificeret som et følsomt afvandingsområde. 
Første del af projektet vedrører planlægning og design af vandbehandlingsanlæg i 
Navan og Trim, der er de største byer ved den øvre del af Boyne, samt etablering af 
et drifts- og overvågelsessystem, der skal sikre bevaring af vandkvaliteten i området. 
6. Mål 
At efterleve direktivet om byspildevand (gennemførelse inden udgangen af 1998) 
At bevare vandkvaliteten i området. 
6o% 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1986 31/12/1997 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder 
Ibrugtagningstidspunkt 01/01/1998 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
En vurdering af projektgruppernes fordele vil blive gennemført som del af fase 1. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
En vurdering af miljøvirkningerne er påkrævet for så vidt angår 
vandbehandlingsanlægget ved Navan og vil blive gennemført som del af projektets 
første fase. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Samlede 
omkostninger 
2,877 Ikke-
støtteberettigede 
omkostninger* Samlede 
støtteberettigede 
omkostninger 
2,877 Støtte fra 
Samhørigheds­
fonden 
2,446 Støttesats 
(%) 
85 
Omkostninger, der er påløbet efter tidspunktet for projektets forelæggelse (15. januar 
1995) er støtteberettigede. 
<Ao , 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/07/61/005 
1. Projektets titel 
Geografisk informationssystem 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Department of the Environment 
2.2. Adresse: O'Connell Bridge House, Dublin 2 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Local Government Computer Services Board 
3.2. Adresse: Conyngham Road, Dublin 8 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Irland 
4.2. Region: Hele landet 
5. Beskrivelse 
Projektet vedrører teknisk bistand til etablering af en database, der via en grafisk 
brugergrænseflade skal anvendes til indsamling, opbevaring og illustration af data om 
irske vandvejes miljøstatus. Følgende datagrupper skal repræsenteres grafisk: 
Generel information: angivelse af kommunegrænser, større byer med indbyggertal, 
befolkningsækvivalenter, industribelastning og tilladelser til at drive industri. 
Vandveje: afgrænsning af hydrometriske områder, prøveudtagningssteder ved floder 
og flodstrækninger med angivelse af vandkvaliteten. 
Infrastrukturer: rensningsanlæg og lossepladser med angivelse af rensningsmetoder, 
kapacitet og nuværende belastning. 
<S^/I 
Andet: behandlingsområder for spildevandsslam, eksisterende og foreslåede regionale 
vandforsyningsprojekter, grundvandsområder. Basen skal også indeholde oplysninger 
om behandling, bortskaffelse og mængder af spildevandsslam. 
Det er tanken, at de forskellige informationskategorier skal fremstilles digitalt, og at 
såvel offentligheden og centrale og lokale myndigheder skal have adgang til basen. 
Mål 
at sikre en standardiseret metode til udvikling af detaljerede overvågnings- og 
styringssystemer for projekter, der finansieres via Samhørighedsfonden og 
andre instrumenter, 
at forbedre kvaliteten af de beslutninger, der træffes på lokalt og nationalt plan, 
at skabe bedre rapportering omkring udgifter til og resultatet af 
miljøforbedringsprojekter, 
at give offentlig adgang til information om irske vandforsyningsprogrammer og 
herigennem skabe interesse for disse spørgsmål. 
Tidsplan 
"' ' --——————-———»—————-P^—-—.. . ———^———_——— 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Vigtigste arbejder 1/7/95 31/12/97 
Ibrugtagningstidspunkt 1/1/98 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
På grund af projektets art og omfang er en konventionel analyse ikke hensigtsmæssig. 
Resultatet vil især være, at der i fremtiden vil foreligge et koordineret nationalt 
register over miljøaktiver og miljøinfrastruktur. Omend vanskelig at kvantificere må 
det også betragtes som en fordel, at offentligheden fremover vil have adgang til et 
system, der giver oplysninger om vandressourcerne og deres styring. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Projektet kræver ingen miljøvurdering. 
Beslumingen er uden indflydelse på resultatet af de procedurer, der gennemføres som 
led i Part IV af Local Government (Planning and Development) Regulations fra 1990. 
4At/ 
10. Onikostninger og støtte (i mio. ECU) 
Samlede 
omkostninge 
r Onikostninger 
inden datoen for 
støtteberettigelse* Samlede 
støtteberettigede 
omkostninger Støtte fra 
Samhørigheds­
fonden Støttesats 
0,178 0,178 0,152 85 
Omkostninger, der er påløbet efter tidspunktet for projektets forelæggelse (2. maj 
1995) er støtteberettigede. 
4V5 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/07/61/008 
1. Projektets titel 
Forbedring af kvaliteten af vandet i Lough Swilly (1. fase) 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Department of the Environment 
2.2. Adresse: O'Connell Bridge House, Dublin 2 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Donegal County Council 
3.2. Adresse: County House, Lifford, Co. Donegal 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Irland 
4.2. Region: Co. Donegal 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter planlægning og projektering af udvidelsen og moderniseringen af 
det eksisterende renseanlæg for byen Letterkenny. Der skal også oprettes et system for 
overvågning af kvaliteten af vandet i afvandingsområdet for Lough Swilly, hvor 
Letterkenny er den største by. 
6. Mål 
at bevare herligheds- og ressourceværdien af Lough Swilly ved at begrænse 
spildevandsforureningen 
at opfylde bestemmelserne i direktivet om spildevand (sekundær behandling er 
påkrævet for Letterkenny senest år 2000) 
<Ay 
at oprette et system for forvaltning af vandkvaliteten i afvandingsområdet for 
Lough Swilly. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 2.6.1995 31.12.1997 
Ibrugtagningstidspunkt 2.1.1998 
8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele 
En vurdering af projektets økonomiske fordele vil blive gennemført som led i 1. fase. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
En VVM er påkrævet og vil blive gennemført som led i 1. fase. 
Beslutningen foregriber ikke resultatet af procedurerne i del IV i Local Government 
(Planning and Development) Regulations 1990. 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 1 035 000 
Udgifter inden skæringsdato* 
Støtteberettigede omkostmnger i alt 1 035 000 
Støtte fra Samhørighedsfonden 880 000 
Støttesats 85%. 
* Udgifter efter den 2. juni 1995 (dato for indgivelse af projektet) er 
støtteberettigede. 
-s* 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/07/61/010 
1. Projektets titel 
Spildevandbehandling i Dublin-regionen (2. fase) 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Department of the Environment 
2.2. Adresse: O'Connell Bridge House, Dublin 2, Irland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Dublin Corporation Dun Laoghaire/Rathdown County Council 
3.2. Adresse: Civil Offices, Dublin 8 Town Hall, Dun Laoghaire, Co Dublin 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Irland 
4.2. Region: Dublin by og grevskab 
5. Beskrivelse 
Systemet til behandling af spildevandet i Dublin-regionen består i et større system med 
opsamling, behandling (også af slam) og bortskaffelse af spildevand i Stordublin. De 
foreløbige resultater af igangværende undersøgelser viser, at områdets spildevand burde 
behandles på det større anlæg i Ringsend i Dublins havneområde. Nærværende beslutning 
gælder dette valg. 
Det globale projekt omfatter opførelsen af sekundære behandlingsfaciliteter i Ringsend for 
Dublin-regionen med kapacitet til at dække en befolkning på 1,6 mio. 
Projektet.omfatter også opførelsen af recipienter og pumpestationer til bortledning af alt 
spildevandet fra Dun Laoghaire-området sydøst for byen til Ringsend-anlægget. Der vil også 
blive bygget store kloaker i den nordlige del af byen, for at spildevand, der ikke har kunnet 
behandles i Howth (hvis nuværende kapacitet svarer til 330 000 personer), kan blive omledt 
til Ringsend for at blive behandlet der. 
ÇAG 
Projektets første fase omfattede planlægningen af et sekundært behandlingssystem for Dublin, 
planlægning af omledning af spildevand fra Dun Laoghaire og planlægning af behandling og 
bortskaffelse af slam. Kommissionen har ved beslutning C(93) 2798/2, C(93) 3257/2, C(93) 
2798/4 og C(93) 3257/10 ydet støtte gennem Samhørighedsfonden under forskellige dele af 
denne fase. 
Anden fase under denne beslutning omfatter følgende arbejder: 
rensning, undersøgelse og udretning af en eksisterende omløbskanal i Dun Laoghaire-
området 
læmole og kystbeskyttelse med grabsten 
bygning af en 1,8 km lang kloak i en tunnel plus sekundære kloakker og 
omløbskanaler 
nedrivning af en filtreringsanlæg i Bullock havn og bygning af en ny pumpestation, 
herunder konstruktion, levering og installering af alt mekanisk og elektrisk udstyr 
planlægning og konstruktion af de senere byggefaser i Dun Laoghaire-området 
planlægning og konstruktion af en ordning for primær slamforvaltning i Dublin­
området. Arbejdet omfatter soldning, sortering og afvanding af slam til en kage på 12 
000 tons tørstof, der hvert år produceres i Ringsend. Kagen vil herefter blive basisk 
stabiliseret på stedet med henblik på fremstilling af behandlet slam; valget af 
stabiliseringsproces vil ske efter forsøg på stedet. 
Der foreslås udarbejdet en strategi for bortskaffelsen til lossepladser af tørret, udrådnet slam 
med en parallel udvikling af landbrugsafsætningmuligheder. 
6. Mål 
Overholdelse af bestemmelserne i direktivet om rensning af byspildevand (fristen 
herfor er år 2000 og år 1998 i tilfælde af dumpning af slam i havet) 
Ophør med bortledning af ubehandlet spildevand 
Nedsættelse af forureningen i bade- og rekreative områder 
Beskyttelse af livet i havet og fiskebestandene 
Fremme turist-, industri- og handelsudviklingen ved Dublin-bugten. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1995 1997 
Arealerhvervelse 1995 1997 
Vigtigste arbejder 1995 1998 
Ibrugtagningstidspunkt 1998 
8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele 
W 
Der er i projektets første fase blevet foretaget en vurdering af de økonomiske fordele. Der 
blev dengang forudset væsentlige fordele over projektets løbetid på 25 år med hensyn til 
sundhed og sikkerhed, turisme, forbedring af livskvaliteten, boligbebyggelse, industri- og 
handelsudvikling samt fiskeri. Analysen anslog den interne rente til 8-9%. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Det er ikke nødvendigt at vurdere dette projekts virkning på miljøet. 
10. Omkostninger og støtte (i mio ECU) 
Omkost­
mnger 
i alt 
31,784 
* Støtteberettig Omkostninger 
inden datoen for 
støtteberettigelsen* 
0 Samlede 
støtteberettigede 
omkostninger 
31,784 Støtte fra 
Samhørighedsfonden 
27,016 
ede er udgifter afholdt efter datoen for ansøgningens indgivelse (2 Støttesats 
(%) 
85 
.juni 1995). 
'TM 
IRLAND 
TRANSPORT 
^n 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningen om støtte i henhold til forordning 
(EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 93/07/65/014 
1. Projektets titel: Dublin Port Lo-Lo Terminal I 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: Department of the Marine 
2.2. Adresse: Leeson Lane, Dublin 2, Irland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Dublin Port and Docks Board 
3.2. Adresse: Port Centre, Alexandra Road, Dublin 1 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Irland 
4.2. Region: Co. Dublin 
5. Beskrivelse 
Projektet går ud på at udvide en af de tre containerterminaler i Dublin havn gennem 
følgende investeringsprogram: 
Bygningsarbejder. 
1) kranarbejdsområdet forlænges med 15 m 
2) kranskinner og -fundament forlænges med 55 m 
3) et område for enden af kranarbejdsområdet opfyldes og armeres 
4) overfladebelægning på et 1,6 ha stort, eksisterende areal 
5) etablering af fortøjningspladser og fendere osv. 
Omkostningen 1,1 mio. ECU 
5? c 
Materiel: 
1) erhvervelse af kajkran 
2) erhvervelse af to containertransportører (2) 
3) erhvervelse af en brugt, istandsat gaffeltruck 
4) renovering af eksisterende kran 
Omkostningen 
Projektomkostninger i alt: 
(eksld. moms og reserve) 4,9 mio. ECU 
5,9 mio. ECU 
6. Mål 
at yde en hurtigere og mere pålidelig service 
at tage højde for den stigende trafik gennem Dublin havn 
at nedbringe omkostningerne for industrivirksomhederne 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 5/93 7/93 
Arealerhvervelse 
Vigtigste arbejder , 1.1.95 31.12.96 
Ibrugtagningstidspunkt 1.1.97 
Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
I den costbenefit-analyse, der er fremlagt sammen med projektet, udpeges der tre typer 
fordele, som projektet vil medføre: lavere havneafgifter, når udvidelsen er afsluttet, 
større lokale udgifter og større beskæftigelse i havnen på grund af den større 
havnetrafik, en mere effektiv drift som følge af hurtigere læsning og losning, 
driftsbesparelser, lavere havnearbejderomkostninger og større konkurrence i forhold til 
andre Lo-Lo terminaler. Kommissionen er ikke enig i alle de oplyste tal, men 
accepterer, at de økonomiske fordele af projektet berettiger til at gennemføre projektet. 
Fx anslås den interne rente som følge af den mere effektive drift alene til 11%. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
En sådan vurdering er ikke påkrævet for dette projekt. 
$M 
10. Adgang til anlæg 
Eventuelle leje-, drifts- og stevedoreaftaler må ikke give en virksomhed eneret til 
anlægget. Dublin Port and Docks Authority tillader om muligt andre virksomheders 
fartøjer at gå til kaj ved terminalen. 
11. Kontrol af aktiver 
Aktiverne må kun sælges eller afhændes efter aftale med Europa-Kommissionen. 
Indtægter fra en eventuel afhændelse af aktiverne kan indgå i beregningen af det 
støttebeløb, der tildeles projektet. 
12. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger 
i alt 
5 906 000 Forventede 
indtægter 
1 737 000 Støtteberettigede 
omkostninger 
i alt 
4 169 000 Støtte fra 
Samhørigheds­
fonden (85%) 
3 544 Faktisk stotte 
(% af samlede 
omkostninger) 
60% 
* Udgifter, der er afholdt efter den 1. januar 1993, er støtteberettigede. 
Der er taget hensyn til de forventede indtægter, inden støtten fra Samhørighedsfonden er blevet 
beregnet. Hvis de antagelser, der ligger til grund for de forventede indtægter, ikke holder stik, 
vil Kommissionen kunne ændre støttebeløbet. 
%vi-
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningen om støtte i henhold til forordning 
(EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 93/07/65/029 
1. Projektets titel: Balbriggan By-pass (Stage II) 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: National Roads Authority 
2.2. Adresse: O'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn. Fingal County Council 
3.2. Adresse: 46/49 Upper O'Connell Street, Dublin 1 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat. Irland 
4.2. Region: Dublin 
5. Beskrivelse 
Beslumingen vedrører anlæggelsen af Balbriggan omfartsvej. Ved en tidligere 
kommissionsbesluming (C(93) 2243/9 af 29. juli 1993) blev der ydet støtte fra 
Samhørighedsfonden til projekteringen af arbejdet. 
Balbriggan omfartsvej vil indgå i EOI ruten, der forbinder Rosslare med Larne. EOI vil 
skabe forbindelse mellem det nordlige og det sydlige Irland. Den vil få stadig større 
betydning i det europæiske enhedsmarked og skabe forbindelse mellem de store 
internationale havne i Rosslare, Dublin, Belfast og Larne og lufthavnene i Dublin og 
Belfast. 
$13 
På regionalt plan vil omfartsvejen indgå i Ml motorvejen mellem Dublin og Belfast. 
Den vil nedskære køretiden og øge trafiksikkerheden mellem disse store bycentre, og 
den vil også forbedre tilkørselsforholdene for mellemliggende byer som fx Swords, 
Drogheda, Dundalk og Newry. 
Lokalt vil omfartsvejen aflaste trafikken gennem Balbriggan, der har lidt under 
virkningerne af den gennemkørende trafik, og skabe et økonomisk opsving for byen. 
Omfartsvejen vil være ca. 12,5 km lang og have en gennemsnitlig bredde på 46 m. Den 
består af 2x2 vejbaner på hver 7,5 m, nødspor og 3 m brede rabatter. Dertil kommer 
et 5m bredt arbejdsområde uden for rabatten og en 1 m bred bane på hver side af den 
7 m brede midterrabat. 
Tilslutningsveje: I forbindelse med motorvejen er der planlagt en nordlig og en sydlig 
tilslutningsvej til den eksisterende NI hovedvej. Den nordlige tilsiutningsvej omfatter 
både 2- og 4-sporede veje og forbedring af et mindre afsnit af NI. De 4-sporede veje 
vil få samme bredde som motorvejen, mens de 2-sporede veje vil bestå af 7,5 m brede 
vejbaner, 2 m brede nødspor, 3 m brede rabatter og skråninger af forskellig bredde. 
Udfletningen Ud over det nordlige udflemingsanlæg vil der blive anlagt 
udfletningsanlæg dér, hvor Naul Road krydser motorvejen. Det ene anlæg skaber 
forbindelse til det centrale Balbriggan og den vestlige del af North County Dublin, og 
det andet til den sydlige del af Balbriggan og Balrothery via NI. 
6. Mål 
projektet vil bidrage til udviklingen af det irske og det europæiske vejnet, og det 
vil nedskære køretiden mellem Dublin og Belfast 
det vil bortlede en væsentlig del af den gennemkørende trafik i Balbriggan by 
det vil forbedre adgangen til North County Dublin og County Lough. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 4/1987 12/1994 
Arealerhvervelse 1994 1996 
Vigtigste arbejder 1995 1999 
Ibrugtagningstidspunkt 1999 
hV^\ 
8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele 
Costbenefit-analysen af projektet viser en intern rente på 20%. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
Dublin County Council har gennemført en undersøgelse af virkningen på miljøet, som 
blev godkendt af miljøministeren den 20. april 1993. 
10. Onikostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger 
i alt 
44 723 000 Udgifter 
før og efter 
skæringsdato* 
4 353 000 Støtteberettigede 
omkostninger 
i alt 
40 370 000 Støtte fra 
Samhørigheds­
fonden 
34 315 000 Støttesats 
85% 
* Udgifter, der er afholdt efter den 10. maj 1994 (dato for indgivelse af projektet), 
er støtteberettigede. 
Støtten fra Samhørighedsfonden er baseret på den antagelse, at projektet ikke vil skabe 
indtægter. Holder antagelsen ikke stik, vil Kommissionen kunne ændre støttebeløbet. 
^5 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningen om støtte i henhold til forordning 
(EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 93/07/65/034 
1. Projektets titel: N4 Curlews By-pass 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: National Roads Authority 
2.2. Adresse: O'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Roscommon County Council 
3.2. Adresse: Courthouse, Roscommon, County Roscommon 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Irland 
4.2. Region: Co. Roscommon 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter en strækning på hovedvej N4 mellem Dublin og Sligo, ca. 25 km 
sydøst for Sligo og mellem byerne Boyle og Collooney. 
Den eksisterende hovedvej N4, der løber gennem Curlew Mountains, har en dårlig 
linjeføring og omfatter en række hårnålesving. Om vinteren lukkes vejen ofte på grund 
af frost. Dette er uacceptabelt for en større vej, og det er formentlig kun denne del af 
det irske hovedvejsnet, som rammes af dette problem. Den planlagte omfartsvej 
omfatter en 16,5 km lang, tosporet vej omkring Curlew Mountains fra Lough Key Park 
til vest for Ballinafad. Vejen løber således uden om Boyle by og omfatter en række 
forbedringer af den eksisterende vej fra vest for Ballinafad til Castlebaldwin. Der skal 
også anlægges en 1,5 km lang vej fra den nye omfartsvej til Boyle by. 
"5?6 
6. Mål 
at tilvejebringe vigtige infrastrukturer for erhvervsudviklingen (især industri og 
turisme) ved at forbedre adgangen til havne, lufthavne og vigtigste 
hjemmemarkeder 
at forbedre adgangen til visse egne (især det nordvestlige og vestlige Irland) og 
derved gøre dem mere attraktive for investering og erhvervsudvikling 
at nedbringe køretiden og forbedre forbindelsen mellem Sligo og Dublin. Byerne 
har vigtige kommercielle og økonomiske forbindelser, som vil blive styrket af 
vejforbedringerne. Adgangen til detail centrene i korridoren Sligo-Longford-
Mullingar-Kinnegad-Dublin vil også blive forbedret 
at lette Boyle by for den gennemkørende trafik på Dublin-Sligo ruten 
at forbedre færdselssikkerheden på denne strækning af N4. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1988 1996 
Arealerhvervelse 1993 1997 
Vigtigste arbejder 1996 1998 
Ibrugtagningstidspunkt 1999 
Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Costbenefit-analysen viser en intern rente på 12%. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
Ifølge Local Government (Roads and Motorways) Act, 1974 som ændret ved European 
Communities (Environmental Impact Assessment) (Motorways) Regulations, 1988, der 
omdanner direktiv 85/337/EØF til irsk lov, er der gennemført en vurdering af 
virkningen på miljøet. 
51> 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger 
i alt 
22 893 000 Udgifter 
før og efter 
skæringsdato* 
1 099 000 Støtteberettigede 
omkostninger 
i alt 
21 794 000 Støtte fra 
Samhørigheds­
fonden 
18 525 
* Udgifter, der er afholdt efter den 1. januar 1993, er støtteberettigede. 
Støtten fra Samhørighedsfonden er baseret på den antagelse, at projektet ikke vil skabe 
indtægter. Holder antagelsen ikke stik, vil Kommissionen kunne ændre beløbet. 
SIS 
n. Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/07/65/002 
1. Projektets titel 
N2 Ardee - Aclint Road 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: National Roads Authority 
2.2. Adresse: O'Connell Bridge House 
Dublin 2, Ireland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Louth County Council 
3.2. Adresse: County Offices, Dundalk, Co. Louth 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Irland 
4.2. Region: Louth County 
5. Beskrivelse 
Projektet vedrører hovedvejen mellem Dublin og Derry i Nordirland og North Donegal, 
som er en del af det transeuropæiske vejnet. For at fremme udviklingen andre steder på 
nettet foreslås det ikke at udvikle nettet i hele sin udstrækning, men derimod ved Ardee 
at koble N2 sammen med NI Dublin-Belfast-vejen nord for Dunleer. Det foreslåede 
projekt omfatter en udvidelse af den planlagte forbindelsesvej fra Al til Ardee. Der skal 
foretages en ny horisontal og vertikal linjeføring af en strækning på 6,5 km med en 
kørebanebredde på 7,5 m, nødspor på 3 m og græsrabatter på 2 m. Vejbelægningen skal 
kunne klare den forvente trafikmængde. 
6. MAI 
Erstatte den eksisterende vej, der er i dårlig stand 
7. Støtte den økonomiske udvikling via infrastrukturer med henblik på at forbedre 
adgangen til havne, lufthavne og de vigtigste indenlandske markeder 
Forbedre adgangen til diverse regioner, navnlig i den nordvestlige og vestlige del 
af Nordirland 
Forbedre trafiksikkerheden ved at omlægge den nuværende vej 
Tage højde for tungere køretøjer. 
Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1992 1997 
Arealerhvervelse 1994 1997 
Vigtigste arbejder 1997 1999 
Ibrugtagningstidspunkt 1999 * 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Costbenefitanalysen viser en intern rente på 10%. 
9. Vurdering af virkningen på mttjøet 
Ifølge bestemmelserne i European Communities (Environmental Impact Assessment) 
Regulations 1989, der omdanner Rådets direktiv 85/337/EØF til irsk lov, er en vurdering 
af virkningen på miljøet ikke påkrævet for dette projekt. De irske myndigheder anfører 
dog, at der vil blive taget miljøhensyn, og at projektet tilrettelægges, således at det får 
færrest mulige virkninger for lokalmiljøet. 
10. Omkostninger og støtte (i mio. ECU) 
Omkostninger i alt 7,424 
Støtteberettigede omkostninger (efter den 10.5.1994) ... 0,250 
Støttesats 7,174 
Støtte fra Samhørighedsfonden 6,098 
Støtten fra Samhørighedsfonden ydes under forudsætning af, at projektet ikke er 
indtægtsskabende. Hvis denne forudsætning ikke opfyldes, kan Kommissionen ændre 
støttetildelingen. 
^>3^ 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning 
(EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/07/65/004 
1. Projektets titel 
Hovedvej N4 Collooney - Sligo 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: National Roads Authority 
2.2. Adresse: O'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Sligo County Council 
3.2. Adresse: Riverside, Sligo 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat. Irland 
4.2. Region: Co. Sligo 
5. Beskrivelse 
Projektet går ud på at anlægge en 8,8 km lang firsporet vej med midteradskillelse 
mellem omfartsvejen ved Collooney, der blev afsluttet i 1992, og Sligo by. 
Projektet indgår i hovedvejen mellem Dublin og Sligo og hovedvejen mellem 
Galway og Sligo, og det er en del af det transeuropæiske vejnet. Projektet 
omfatter også to tilslutningsanlæg uden niveauskæringer og tre broer. Tidligere 
gennemførte jordarbejder og planlægningen af de vigtigste arbejder indgår ikke 
i projektansøgningen. 
6. Mål 
Projektet indgår i det nationale primære vejnet, hvis udvikling er af stor betydning 
for afviklingen af den irske økonomis isolerede karakter. De 8,8 km vej på 
hovedvej N4 vil forbedre trafikken mellem Collooney og Sligo og få stor 
betydning for den gennemkørende erhvervstrafik på N4, der er den vigtigste 
forbindelse mellem den østlige og nordvestlige region. 
En forbedring af denne vejstrækning vil medføre store tidsbesparelser for brugerne 
af hovedvej N4 og bidrage til en formindskelse af køretidsvariansen 
5^1 
(køretidsvariansen er blevet udpeget som et vigtigt 
transporthandicaps, der findes for det irske erhvervsliv). element af de 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering* 1990 1992 
Arealerhvervelse 1993 1994 
Vigtigste arbejder 1994 1998 
Ibrugtagningstidspunkt 1999 
* Projekteringen indgår ikke i projektansøgningen. 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Costbenefit-analysen viser, at projektets interne rente er anslået til 18%. 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
I henhold til European Communities (Environmental Impact Assessment) 
Regulations, 1989, der omdanner direktiv 85/337/EØF til irsk lov for andre 
vejprojekter end motorveje, var en VVM påkrævet for dette projekt. En VVM blev 
af Sligo County Council forelagt miljøministeren, der udstedte et Certificate of 
Environmental Acceptability for projektet den 10. februar 1992 med visse 
forbehold. VVM viste, at den samlede virkning af projektet er positiv, og at de 
lokale virkninger på miljøet i vid udstrækning kan afbødes under projekteringen 
og anlægsarbejderne. 
Vejen løber igennem landdistrikter og omfatter to broer over floder. Fra vejen vil 
der blive udsigt til Union Wood, der er et område af økologisk betydning, men 
der vil ikke være nogen direkte påvirkning. Vejen er ført uden om Pollanima 
Lough. En række arkæologiske lokaliteter vil blive berørt, men ingen af dem er 
af enestående betydning, og de vil blive udgravet fuldt ud, inden arbejdet 
påbegyndes. Støjniveauet tæt på vejen vil ligge inden for acceptable grænser, og 
støjniveauet vil blive sænket i de landsbyer, der passeres. Luftkvaliteten langs 
vejen vil være god, og forureningsniveauet vil ikke overstige en tiendedel af de 
anbefalede niveauer. 
tb3î-
10. Onikostninger og støtte (i mio. ECU) 
Omkostninger 
i alt 
40 557 Udgifter for og 
efter skæringsdato* 
3 544 Stotteberettigcde 
omkostninger i alt 
37 013 Stotte fra 
Samhørighedsfonden 
31 461 
* Udgifter, der er afholdt efter den 10. maj 1994 (dato for indgivelse af projektet), 
er støtteberettigede. 
Støtten fra Samhørighedsfonden ydes ud fra den antagelse, at projektet ikke er 
indtægtsskabende. I modsat fald vil Kommissionen kunne ændre støttebeløbet. 
AAl 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslumingen om støtte i henhold til forordning 
(EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94.07.65.005 
1. Projektets titel: N8 Galway Eastern Approach Road 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: National Roads Authority 
2.2. Adresse: O'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Galway Corporation 
3.2. Adresse: City Hall, College Road, Galway 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Irland 
4.2. Region: Co. Galway 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter den sidste del af den østlige tilkørselsvej fra Oranmore til Galway 
by. 
Der skal anlægges en 3,5 km lang tosporet vej, der forbinder den eksisterende, 
tosporede vej mellem Oranmore og Merlin Park med den eksisterende firesporede vej 
mellem Ballybane og Corrib Bridge. 
53M 
6. Mål 
Projektet indgår i det nationale primære vejnet, hvis udvikling spiller en vigtig rolle, 
hvis virkningerne af den afsides beliggenhed på den irske økonomi skal begrænses. 
Dette afsnit af N6 vil forbedre trafikken mellem Dublin og Galway by og det vestlige 
Irland. 
Den eksisterende vej er mangelfuld med hensyn til sikkerhed og linjeføring, og 
trafikmængden er så stor, at det medfører betydelige forsinkelser i spidsperioder. Den 
eksisterende vej egner sig ikke til at blive moderniseret, og der foreslås derfor en ny 
tosporet vej som en alternativ linjeføring. 
Den nye linjeføring går gennem dels åbent land dels blandede udviklingsområder med 
store industri- og handelsvirksomheder. Den skal fungere som ny tilkørselsrute til 
Galway by og ringvej for trafikken mellem Galway by og Salthill og egnen vest for 
Galway, og den skal betjene de store industri- og handelsvirksomheder i byens opland. 
Der forventes en stor nedgang i ulykkestallet, når den nye vej er åbnet Den vil blive 
anlagt uden direkte udkørsler, og alle større kryds er reguleret ved rundkørsler. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 4/1992 12/1994 
Arealerhvervelse 1994 11/1995 
Vigtigste arbejder 3/1995 12/1996 
Ibrugtagningstidspunkt 1/1997 
Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Costbenefit-analysen viser, at projektets interne rente er beregnet til 17%. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
Ifølge bestemmelserne i European Communities (Environmental Impact Assessment) 
Regulations, 1989, der omdanner direktiv 85/337/EØF til irsk lov, for så vidt angår 
andre vejprojekter end motorveje, har Galway Corporation foretaget en vurdenng af 
virkningerne på miljøet (VVM), og miljøministeren godkendte udviklingen den 
30.9.1993. 
535 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger 
i alt 
8 750 000 Udgifter 
for og efter 
skæringsdato* 
375 000 Støtteberettigede 
omkostninger 
i alt 
8 375 000 Støtte fra 
Samhørigheds­
fonden 
7 119 000 
* Udgifter, der er afholdt efter den 10. maj 1994 (dato for indgivelse af projektet), er 
støtteberettigede. 
Støtten fra Samhørighedsfonden er baseret på den antagelse, at projektet ikke vil skabe 
indtægter. Holder antagelsen ikke stik, vil Kommissionen kunne ændre støttebeløbet. 
536 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningen om støtte i henhold til forordning 
(EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/07/65/008 
1. Projektets titel: Nil Kilmacanoque/Glen O'Downs Road 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: National Roads Authority 
2.2. Adresse: O'Connell Bridge House 
Dublin 2, Irland 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Wicklow County Council 
3.2. Adresse: Council Offices, Wicklow, Co. Wicklow 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Irland 
4.2. Region: Co. Wicklow 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter en strækning på hovedvej Nil mellem Dublin og Rosslare, 25 km 
syd for Dublin. Den nye vej ligger i forlængelse af den nuværende motorvej/landevej 
fra Donnybrook i de sydlige, indre forstæder til Dublin til den nye Newtown-Mount 
Kennedy omfartsvej 35 km syd for Dublin. Projektet indgår i udbygningen af Nil i 
County Wicklow til firesporet landevej. På en 6 km lang strækning skal den 
eksisterende vej skal udvides fra to til fire vejbaner. Der skal også anlægges to 
udfletninger og opføres en fodgængerbro. 
$y> 
6. Mål 
at nedbringe køretiden på Nil mellem Dublin og havnene i Rosslare og 
Waterford 
at tilvejebringe bedre adgang til og vigtige infrastrukturer for udviklingen af de 
østlige og sydøstlige områder. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1989 1995 
Arealerhvervelse 1995 1996 
Vigtigste arbejder 1996 1999 
Ibrugtagningstidspunkt 2000 
Vliniering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
Den interne rente for Kilmacanoque/Glen O'Downs projektet anslås til 9%. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
Ifølge bestemmelserne i European Communities (Environmental Impact Assessment) 
Regulations, 1989, der omdanner direktiv 85/337/EØF til irsk lov for andre vejprojekter 
end motorveje, var en VVM ikke påkrævet for dette projekt. Da vejen skal gå gennem 
et miljøbeskyttet område, fremlagde Wicklow County imidlertid den 20. december 1993 
et Certificate of Environmental Acceptability for projektet for miljøministeren. VVM 
viste, den planlagte vej ikke vil få betydelige ugunstige virkninger på miljøet. Projektet 
indeholder de bedst egnede metoder til at begrænse de ugunstige virkninger på miljøet. 
-5 VS 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger 
i alt 
16 984 000 Udgifter 
før og efter 
skæringsdato41 
1 560 000 Støtteberettigede 
omkostninger 
i alt 
15 424 000 Støtte fra 
Samhørigheds­
fonden 
13 110 000 
* Udgifter, der er afholdt efter den 10. maj 1994 (dato for indgivelse af projektet), er 
støtteberettigede. 
Støtten fra Samhørighedsfonden er baseret på den antagelse, at projektet ikke vil skabe 
indtægter. Holder antagelsen ikke stik, vil Kommissionen kunne ændre støttebeløbet. 
S3^ 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 94/07/65/009 
1. Projektets titel 
Omfartsvej på N 18 ved Newmarket-on-Fergus (1. fase) 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: National Roads Authority 
2.2. Adresse: St. Martin's House, Waterloo Road, Dublin 4 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Clare County Council 
3.2. Adresse: County Buildings, Ennis, Co. Clare 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Irland 
4.2. Region: Co. Clare 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter planlægning og projektering af en større vejforbedringsplan for N 
18 mellem Limerick og Galway. Der skal anlægges en 14,5 km lang vej fra Hurlers 
Cross i nærheden af Shannon Airport til nord for Newmarket-on-Fergus, som derved 
aflastes. Projektet omfatter også en ny forbindelse fra N 18 til Shannon Airport. 
Første fase omfatter rutelægning, indledende projektering, WM og (efter en offentlig 
høring) detaljeret projektering og forberedelse af kontrakter. 
6. Mål 
at forbedre vejforbindelsen fra Limerick til Shannon Airport, Ennis og den 
nordlige del af Clare 
^A-
at aflaste Newmarket-on-Fergus for en væsentlig del af den gennemgående 
trafik (for tiden 12 000 køretøjer om dagen) og derigennem begrænse 
forurening, støj og andre gener. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1.1.1992 31.12.1996 
Ibmgtagningstidspunkt 1.1.1997 
8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele 
En vurdering af de samfundsøkonomiske fordele er allerede gennemført. Den interne 
rente forventes at blive på 12%. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
Ifølge bestemmelserne i European Communities (Environmental Impact Assessment) 
Regulations 1989, der omdanner direktiv 85/337/EØF til irsk lov, er en VVM 
påkrævet for dette projekt. Beslutningen foregriber ikke resultatet af VVM-
procedurerne for sådanne projekter i Local Government (Planning and Development) 
Regulations, S.I. 25 (1990). 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 2 913 000 
Udgifter inden skæringsdato* 563 000 
Støtteberettigede omkostninger i alt 2 350 000 
Støtte fra Samhørighedsfonden 1 998 000 
Støttesats 85%. 
* Udgifter efter den 10. maj 1994 (dato for indgivelse af projektet) er 
støtteberettigede. 
^1 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/07/65/006 
1. Projektets titel 
Tilkørselsvej til Dublin havn (1. fase) 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: National Roads Authority 
2.2. Adresse: St. Martin's House, Waterloo Road, Dublin 8 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Dublin Corporation 
3.2. Adresse: Civic Offices, Wood Quay, Dublin 8 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Irland 
4.2. Region: Dublin City 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter planlægning og projektering af en motorvejsforbindelse fra 
Whitehall i Dublins nordlige forstæder på N 1 Dublin-Belfast til Dublin havn. 
Strækningen består især af tunneller (dobbeltrør med to vejbaner i hver retning). 
Projektet vil skabe forbindelse fra Dublin havn til det primære vejnet i Irland og 
ringvejen omkring Dublin. 
Første fase og denne beslutning omfatter forberedelse af WM, undersøgelse af visse 
områder, offentlig høring, projektering af motorvejsforbindelsen, offentlige 
. undersøgelser, udvælgelse af hovedkontrahent og planlægning af de transportordninger, 
som skal indgå i projektet. 
6. Mål 
at begrænse miljøvirkningerne af den tunge godstrafik på Dublin by 
at forberede den fremtidige udvikling af Dublin havn gennem forbedrede 
tilkørselsmuligheder 
at fjerne 12% af den gennemgående trafik i byens centrum og dermed lette 
trafikken, herunder de offentlige transportmidler 
at sikre brugerne af Dublin havn store tidsbesparelser. 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1995 1997 
Ibrugtagningstidspunkt 1998 
8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele 
En vurdering af de samfundsøkonomiske fordele vil blive gennemført som led i denne 
fase af projektet. Yderligere støtte fra Samhørighedsfonden vil afhænge af resultaterne 
af denne vurdering og af VVM (jf. nr. 9). 
9. Vurdering af virkningen på miljøet 
En VVM er påkrævet og vil blive gennemført som led i 1. fase af projektet. 
Beslutningen foregriber ikke resultatet af procedurerne under del IV i Local 
Government (Planning and Development) Regulations 1990. 
10. Onikostninger og støtte (i ECU) 
Omkostninger i alt 3 750 000 
Udgifter inden skæringsdato* 
Støtteberettigede omkostninger i alt 3 750 000 
Støtte fra Samhørighedsfonden 3 188 000 
Støttesats 85%. 
* Udgifter efter den 9. juni 1995 (dato for indgivelse af projektet) er 
støtteberettigede. 
•s^ 
Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til 
forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 
Projekt nr. 95/07/65/009 
1. Projektets titel 
Vej mellem Cloghran og Lissenhall på N 1 (1. fase) 
2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 
2.1. Navn: National Roads Authority 
2.2. Adresse: St. Martin's House, Waterloo Road, Dublin 8 
3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 
3.1. Navn: Fingal County Council 
3.2. Adresse: 46/49 Upper O'Connell Street, Dublin 1 
4. Sted 
4.1. Medlemsstat: Irland 
4.2. Region: Co. Dublin 
5. Beskrivelse 
Projektet omfatter planlægning og projektering af en 6,6 km lang motorvejsstrækning 
på NI Dublin-Belfast, der skal forbinde den eksisterende motorvej N 1 ved Dublin 
Airport med den eksisterende landevej ved Lissenhall i nord. Denne fase omfatter 
indledende og deltaljeret projektering, jordbundsundersøgelser på stedet, vurdering af 
virkningerne på miljøet, offentlig høring og forberedelse af kontrakter. 
6. Mål 
Formålet med hele projektet er at nedskære rejsetiden på Dublin-Belfast ruten, at 
forbedre adgangen til de mellemliggende befolkningscentre og at tilvejebringe de for 
den økonomiske udvikling nødvendige infrastrukmrer ved at forbedre adgangen til 
havne, lufthavne og de vigtigste hjemmemarkeder. 
l3 li H 
7. Tidsplan 
Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning 
Projektering 1.1.1995 31.12.1998 
Ibrugtagningstidspunkt 1.1.1999 
8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele 
En vurdering af de samfundsøkonomiske fordele er allerede gennemført for hele 
projektet. Der forventes en intern rente på 17%. 
Vurdering af virkningen på miljøet 
Ifølge bestemmelserne i European Communities (Environmental Impact Assessment) 
Regulations 1989, der omdanner direktiv 85/337/EØF til irsk lov, er en vurdering af 
virkningerne på miljøet påkrævet for dette projekt. Beslutningen foregriber ikke 
resultatet af VVM-procedurerne for sådanne projekter i Local Government (Planning 
and Development) Regulations, S.I. 25 (1990). 
10. Omkostninger og støtte (i ECU) 
Onikostninger i alt 2 526 000 
Udgifter inden skæringsdato* 625 000 
Støtteberettigede omkostninger i alt 1 901 000 
Støtte fra Samhørighedsfonden 1 616 000 
Støttesats 85%. 
* Udgifter efter den 31. august 1993 (dato for indgivelse af projektet) er 
støtteberettigede. 
XA L n 
BILAG 2 
Tabeller og grafer 
M-t 
GENNEMFØRELSESRESULTATER 
SAMHØRIGHEDSFONDEN 1993 - 1994 - 1995 
Medlemsstaternes forpligtelser i ECU 
2.566.156.852 46 3.000.530.684 54 3.061.106.616 
1.000.402.189 
500.105.620 
1.005.073.111 
2.732.064 
5.569.419.600 
Miljø 
PO 1993+1994+1995 Transport 
1993+1994+1995 
S>^ 
GennernfereUesresuttater 
Samhørighedsfonden 1993 -1994 -1995 
Forpligtelser efter sektor 
» 
'£&' 
•^^•%é^m 
Naturbevarelse forsyning 
forurening 
jlogisk rensning + kloalcèrîng 
Affaldsforvaltning 
Oaimninger 
/stområder 
Andet 
Rensning af vandressourcer 
Forvaltning af vandressourcer 
Skovgenplantning 
IALT PSW 
*.•- :£SIK&i« .-.,.3 
,EMAkd££å 
fêlw 
Ï742! 
!$HS 25^ 
80ff.886.327 
92,204.7941 
$4^323.407, 
1&080.536 
16S.855.269 
111.023.208 
107.972.157 
7.506.317 
5.422.822 
5.501:614.3081 Mijø 
Transport 2.520.482.925 46% 
2.981.131.383 54% 
Miljø 46% 
Transport 93 - 95 
Havne 
4% 
Veje 
70% Miljø 93 - 95 
Skovgenplantnin 
Rensning af 
, vandressourcer 
,_, Andet ... 
Kystomrader 4-, *T*t 
7% — 0% Forvaltning af 
vandressourcer 
0% 
Dæmninger 1 % 
Naturbevarelse 
14% 
Affaidsforvaltnin 
9 
4% 
Biologisk 
rensning og 
kloakering 32% Industriforurenin 
9 
2% 
dî 
GENNEMFØRELSESRESULTATER 
SAMHØRIGHEDSFONDEN 1995 
Medlemsstaternes forpligtelser i ECU 
1.036.709.677 48 1.113.119.907 52 1.184.432.678 
387.913.771 
190.361.723 
387.121.412 
1.845.997 
2.151.675.581 
Miljø 1995 Transport 1995 
W-5 
SAMHØRIGHEDSFONDEN: 
SPANIEN 1995 
Miljø Transport 
godkendte projekter 
IVeje Jernbaner 
Dæmninger 
Vandforsyning 
Affaldsforvaltning 
Kloakering 
Kystområder 
Andet 
Industrifonrening 
IALT 
Miljø 
Transport 119.815.892 
484.862.435 
72.012.862 
63.486.998 
31.227.730 
27&727,699 
100.436.552 
11.243.032 
24.619.0351 
1.184.432.235 
» 
579.753.908 
604.678.327 Industriforurening 
2% 
Kystområder Andet 
8% 1% 
Affaldsforvaltning 
3% 
Dæmninger 
6% 
5~S"0 AN2/DA.XLS 
SAMHØRIGHEDSFONDEN 
SPANIEN 
Forpligtelser og betalinger 
1993-1994-1995 (ECU) 
cri 
SAMHØRIGHEDSFOND 
PORTUGAL 1995 
Miljø Transport 
godkendte projekter 
Jernbaner 28.595.200 
Meje 211.877.648 
Rensning af vandressourcer 57.977.124 
Affaldsforvaltning 7.584.225 
Vandforsyning 73.580.898 
Forvaltning af vandressourcer 7.506.317 
IALT 387.121.412 
Miljø 
Transport 146.648.564 
240.472.848 
Miljø 
40% Vandforsyning 
19% Forvaltning af 
vandressourcer 
2% Jernbaner 
7% 
Affaldsforvaltning 
2% 
Rensning af 
vandressourcer 
15% Veje 
55% 
SAMHØRIGHEDSFONDEN 
PORTUGAL 
Forpligtelser og betalinger 
1993-1994-1995 (ECU) 
Miljø 
122.794.100 
134.199.142 
146.648.564 
403.641.806 % 
43 
40 
38 
40 Transport 
160.774.600 
200.183.857 
240.472.848 
601.431.305 % 
57 
60 
62 
60 Miljø 
31.513.629 
54.539.242 
97.052.060 
183.104.931 % 
34 
22 
26 
26 Transport 
62.496.918 
193.767.974 
272.152.257 
528.417.149 % 
66 
78 
74 
74 
r^2> 
SAMHØRIGHEDSFONDEN: GRÆKENLAND 
Miljø Transport 
Godkendte projekter 
Jernbaner a.3$J5.0QQ 
Veje 64.746.200 
lufthavne ~23.722.650 
Havne 62.905.280 
Vandforsyning 32.909.652 
Biologisk rensning 156.678.466 
Kloakering ~22.701.673 
Affaldsforvaltning 3.090.600 
Andet ~~12.804.250 
IALT ||387.913.771 
Miljø 
Transport 
ransport 
41% 228.184.641 
159.729.130 
Miljø. 
59% Affaldsforvaltning 
1% 
Kloakering 
6% Jernbaner 
Andet 2% 
3% 
Lufthavne 
6% 
Biologisk 
rensning 
41% Vandforsyning 
8% 
SAMHØRIGHEDSFONDEN 
GRÆKENLAND 
Forpligtelser og betalinger 
1993-1994-1995 (ECU) 
m unie 
|H 175.222.400 
|~E 198.093.761 
IH 228.184.641 
UH 601.500.802 % 
62 
60 
59 
60 Transport 
105.141.600 
134.030.657 
159.729.130 
398.901.387 % 
38 
40 
41 
40 Miljø 
99.067.294 
141.769.862 
76.977.597 
317.814.753 % 
67 
90 
85 
80 Transport 
49.048.861 
15.912.389 
13.523.230 
78.484.480 % 
33 
10 
15 
20 
%ZA 
SAMHØRIGHEDSFONDEN: IRLAND 1995 
Miljø Transport 
godkendte projekter (ECU) 
dfernBaner | 2T.6MP&8~1| 
Veje | 71.fHQ.7~8 
Havne 4.535.981 
Rensning af spildevand 49.995.033 
Vandforsyning ~ 41.853.147 
Fast affald 1.174.700 
Teknisk bistand 156.295 
IALT " 190.371.723 
Miljø 
Transport 
93.022,880 
97.192,548 
Miljø 
48% Fast affald 
1% 
Vandforsyning 
22% Jernbaner 
11% 
Teknisk bistan 
0% 
Rensning af 
spildevand 
26% 
Havne 
2% 
r-1-T„ 
SAMHØRINGDSFONDEN 
IRLAND 
Forpligtelser og betalinger 
1993-1994-1995 (ECU) 
1~flB Miljø 
HH 55.917.250 
HH 71.821.955 
HB1 93.179.175 
HH 220.918.380 % 
39 
43 
49 
44 Transport 
85.969.850 
96.034.842 
97.182.548 
279.187.240 % 
61 
57 
51 
56 Miljø 
28.845.009 
23.249.556 
51.669.204 
103.763.769 % 
43 
27 
39 
36 Transport 
38.828.602 
63.778.344 
81.988.686 
184.595.632 % 
57 
73 
61 
64 
rr> 
BILAG 3 
Kort over jernbane- og vejnet 
& 
SPAIN 
Trans-European 
Road network 
Cohesion Fund Barcelona 
•^ 
SPAIN 
Trans European 
Rail Network 
Cohesion Fund Barcelona 
O-o 
PORTUGAL 
Trans-European 
Road network 
Cohesion Fund Porto 
Coimbra 
Lisboa 
T^ 
PORTUGAL 
Trans-European 
Rail Network 
Cohesion Fund Porto 
Coimbra 
Lisboa 
rt? 
GREECE 
Trans-European 
Road network hfiSaloniki Alexan-
"v ^ droupolis 
Igoumenitsa 
Cohesion Fund 
Patra 
Athina 
Vc S 
GREECE 
Trans-European 
Rail network Igoumenitsa 
Cohesion Fund Alexan-
droupolis 
\T (l 
IRELAND 
Trans-European 
Road network 
Cohesion Fund 
Rosslare 
rfc 
IRELAND 
Trans-European 
Rail network 
Cohesion Fund 
Rosslare 


ISSN 0254-1459 
KOM(96) 388 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 13 14 07 
Katalognummer : CB-CO-96-386-DA-C 
ISBN 92-78-07410-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
•S 6 A