Henstilling med henblik på

RÅDETS HENSTILLING

om Østrigs nationale reformprogram for 2014 og med Rådets udtalelse om Østrigs stabilitetsprogram for 2014

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen[2],

som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet[3],

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

som tager følgende i betragtning:

(1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny strategi for beskæftigelse og vækst, Europa 2020, baseret på en øget samordning af de økonomiske politikker, som fokuserer på de nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

(2) På grundlag af Kommissionens forslag vedtog Rådet den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker, som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

(3) Den 29. juni 2012 vedtog medlemsstaternes stats- og regeringschefer en vækst- og beskæftigelsespagt, som udgør en sammenhængende ramme for indsatsen på nationalt plan og på EU-plan samt i euroområdet under anvendelse af alle tilgængelige løftestænger, instrumenter og politikker. De traf beslutning om tiltag, der skal iværksættes af medlemsstaterne, og forpligtede sig navnlig fuldt ud til at nå målene i Europa 2020-strategien og gennemføre de landespecifikke henstillinger.

(4) Den 9. juli 2013 vedtog Rådet en henstilling om Østrigs nationale reformprogram for 2013 og afgav sin udtalelse om Østrigs stabilitetsprogram for 2012-2017. Den 15. november 2013 fremlagde Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 473/2013[4] sin udtalelse om Østrigs udkast til budgetplan for 2014[5].

(5) Den 13. november 2013 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse[6], som markerede starten på det europæiske semester for 2014 om samordning af de økonomiske politikker. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen[7], hvori Østrig ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

(6) Den 20. december 2013 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånevilkår i økonomien, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

(7) Den 8. april 2014 afleverede Østrig sit nationale reformprogram for 2014 og den 29. april 2014 sit stabilitetsprogram for 2014. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(8) Formålet med den budgetstrategi, der er beskrevet i stabilitetsprogrammet for 2014, er at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på højst 0,45 % af BNP i 2016, hvilket afspejler bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Det offentlige underskud er i 2013 bragt ned på et holdbart niveau under 3 % af BNP. Den (genberegnede) strukturelle saldo forventes at være konstant i 2014 og at blive forbedret med 0,3 procentpoint af BNP i 2015, hvilket er betydeligt dårligere end den påkrævede forbedring over begge år. Udgifterne vil også stige langt over udgiftsmålet i både 2014 og 2015. Den 12. maj 2014 annoncerede Østrig et sæt yderligere foranstaltninger på indtægts- og udgiftssiden. Under forudsætning af, at disse foranstaltninger gennemføres nøje og rettidigt, indeholder Østrigs budgetstrategi ikke længere en forventning om en markant afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2014. Den planlagte tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning indeholder dog stadig en risiko med hensyn til overholdelsen af bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Ifølge stabilitetsprogrammet vil den offentlige bruttogæld stige markant fra tæt ved 74,5 % af BNP i 2013 til 79 % i 2014 som følge af oprettelsen af et afviklingsselskab i forbindelse med Hypo Alpe Adrias aktiver, hvorefter den fra 2015 og fremefter atter vil falde. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne i programmet, er realistisk og er udarbejdet af et uafhængigt organ, det østrigske institut for økonomisk forskning (WIFO). Ifølge Kommissionens forårsprognose fra 2014 vil underskuddet ligge under 3 % af BNP i 2014 og 2015. Der forventes dog en forværring af den strukturelle saldo i 2014 og en forbedring på blot 0,1 % af BNP i 2015. På baggrund af sin vurdering af programmet og Kommissionens prognose samt vurderingen af de yderligere foranstaltninger, der blev annonceret den 12. maj, finder Rådet i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97, at Østrig har foretaget en holdbar korrektion at sit uforholdsmæssigt store underskud, men dog stadig risikerer at afvige markant fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede målsætning i 2014 og 2015.

(9) Østrig har i overensstemmelse med traktaten om stabilitet, samordning og styring styrket sin finanspolitiske ramme i 2012 gennem reformen af den østrigske interne stabilitetspagt. Siden november 2013 har det østrigske finansråd fået udvidet sine beføjelser i overensstemmelse med finanspagten. Der er dog stadig behov for en gennemgribende reform af relationerne mellem de forskellige forvaltningsniveauer med henblik på at strømline deres forskellige ansvarsområder, hvilket også anerkendes i koalitionsaftalen.

(10) De mellem- og langfristede pensions- og sundhedsudgifter og i mindre grad udgifterne til langtidspleje udgør en risiko for stabiliteten af de offentlige finanser. I 2014 trådte nogle foranstaltninger til at begrænse adgangen til tidlige tilbagetrækningsordninger og til at øge incitamenterne til at forblive længere i arbejde i kraft. Den faktiske pensionsalder på 58,4 år i 2012 er dog stadig langt under gennemsnittet i EU. Det er også væsentligt under den lovbestemte pensionsalder (med 5,6 år for mænd og 2,6 år for kvinder i 2012). Det nationale reformprogram indeholder relativt ambitiøse kortsigtede mål om at hæve den faktiske pensionsalder med 1,6 år mellem 2012 og 2018, og opfyldelsen af målet skal overvåges nøje. De seneste reformer af pensionssystemet vil sandsynligvis til en vis grad mindske bæredygtighedsrisiciene, hvis de ledsages af forbedrede arbejdsmarkedsforhold, som giver ældre arbejdstagere mulighed for at blive længere i beskæftigelse. Der findes imidlertid ingen planer om at iværksætte foranstaltninger med mere strukturelle og langsigtede virkninger, f.eks. fremskynde harmoniseringen af den lovbestemte pensionsalder for mænd og kvinder og kæde den lovbestemte pensionsalder sammen med den forventede levetid, hvilket ville også ville bidrage til længere arbejdsliv og pensionssystemets finansielle stabilitet.

(11) Ressourceallokeringen i det østrigske sundhedssystem er mindre effektiv, idet den hæmmes af en forholdsvis kompleks forvaltningsstruktur og et stærkt fokus på en stor og dyr hospitalssektor. Der er truffet visse foranstaltninger til at gennemføre en sundhedsreform og øge omkostningseffektiviteten af de offentlige udgifter. Dette er ikke nødvendigvis tilstrækkeligt til at rette op på sektorens strukturelle mangler, og der er stadig behov for at fastsætte mere ambitiøse mål for overgangen fra hospitalsindlæggelse til ambulant behandling og styrke den forebyggende sundhedspleje, hvor de offentlige udgifter ligger under gennemsnittet i EU. De bebudede foranstaltninger til at styrke de primære sundhedsydelser og udvikle integrerede programmer for kroniske lidelser hilses velkomne. Fonden for langtidspleje, som fungerer som en midlertidig løsning til finansiering af sundhedstjenester, blev udvidet til 2016 med yderligere 650 mio. EUR og forventes at blive udvidet yderligere til 2018 med 700 mio. EUR. Langtidsplejens finansielle stabilitet vil kræve stor opmærksomhed, også ud over denne tidshorisont.

(12) Det østrigske skattesystem er fortsat kendetegnet ved en høj skatte- og socialsikringsbyrde på arbejde, især for de lavtlønnede. Skatten på arbejde udgjorde 24,7 % af BNP i 2012, hvilket er blandt de højeste procenter i EU. Socialsikringsbidragene og arbejdsgiverafgifterne tegner sig for næsten 50 % af bruttolønnen. De høje sociale bidrag og den høje skat på den første løntranche giver sandsynligvis ikke personer, der har udsigt til lave indtægter, og sekundære forsørgere incitament til at finde arbejde. Den nyligt vedtagne skattepakke indeholder enkelte foranstaltninger til at reducere skattetrykket på arbejde, men udnytter ikke potentialet for at omlægge skatten til områder, der er mindre skadelige for væksten, f.eks. løbende beskatning af fast ejendom, hvor vurderingen af de afgiftspligtige værdier er forældet.

(13) Det østrigske arbejdsmarked klarer sig fortsat godt med en af de laveste ledighedssatser i EU (2013: 4,9 %). De fremtidige udfordringer som følge af en aldrende befolkning og en eventuelt faldende arbejdsstyrke skaber dog behov for, at der i højere grad er fokus på at udnytte arbejdsmarkedspotentialet blandt de ældre, kvinder og indvandrere. Beskæftigelsesfrekvensen for ældre ligger fortsat under gennemsnittet i EU (44,9 % i forhold til 50,3 %), selv om deres erhvervsfrekvens er steget betydeligt siden 2000 med knap 15 procentpoint til 44,9 % i 2013. De nye foranstaltninger til at begrænse en tidlig tilbagetrækning får virkning i 2014, og der er yderligere foranstaltninger til at øge incitamentet til at træde senere ud af arbejdsmarkedet under forberedelse. Ikke desto mindre er det stadig besværligt for de ældre arbejdstagere at forblive i beskæftigelse eller vende tilbage til arbejdsmarkedet. Indvandrerne, som udgør en stigende andel af arbejdsstyrken, oplever stadig barrierer for fuld integration på arbejdsmarkedet og har langt højere ledighedsprocenter, hvilket delvis skyldes vanskeligheder med anerkendelse af deres kvalifikationer. Til trods for, at kvindernes beskæftigelsesfrekvens lå forholdsvis højt på 70,8 % i 2013, er den langt mindre positiv i fuldtidsækvivalenter (55,6 % i 2012). Østrig har en af de højeste andele af kvinder i deltidsarbejde og en høj koncentration af kvinder i lavtlønnet beskæftigelse. Derfor er forskellene mellem mænds og kvinders løn og pension blandt de største i EU. Der er truffet visse foranstaltninger til at forbedre børnepasningen og langtidsplejen, men tilbuddene er dog stadig begrænsede.

(14) Østrig har forbedret uddannelsesresultaterne i alle de kategorier, der blev målt i OECD's PISA-undersøgelse fra 2012, men resultaterne for læsning ligger stadig under EU-gennemsnittet, og elevernes socioøkonomiske baggrund påvirker stadig i høj grad deres uddannelsesresultater. Det overordnede mål for reduktion af andelen af elever, der forlader skolen tidligt, er opfyldt, men antallet af elever med indvandrerbaggrund, som udgør en stigende andel af eleverne, var mere end tre gange højere end dem uden indvandrerbaggrund (21,5 % i forhold til 6,0 % i 2012). Der er ikke tilstrækkeligt fokus på at forebygge, at eleverne forlader skolen tidligt, og der bør udvikles en national strategi for førskoleundervisning af høj kvalitet. Der er iværksat eller netop vedtaget reformer af visse aspekter af skolesystemet, f.eks. gennemførelsen af programmet for den nye mellemskole. Programmets potentiale til at afhjælpe de negative følger for de socialt udsatte af, at eleverne på et tidligt stadie udpeges til forskellige skoletyper efter fire år i grundskolen, og til at forbedre uddannelsesresultaterne skal overvåges nøje. På de videregående uddannelser medfører det stigende antal elever et pres på uddannelsesstedernes finanser og organisation, mens andelen af elever, der færdiggør en uddannelse, ligger under EU‑gennemsnittet. Det er vigtigt at forbedre uddannelsesresultaterne for at skabe en bedre overgang mellem uddannelse og arbejdsliv.

(15) Der findes stadig betydelige reguleringsmæssige barrierer, som forhindrer virksomheder og individuelle erhvervsdrivende i at tilbyde deres tjenester i Østrig. Den lovgivningsmæssige regulering af specifikke erhverv begrænser selskabsformerne og indfører krav til aktiekapital, samtidig med at adgangen til individuelle erhverv er underlagt særlige erhvervsmæssige kvalifikationer, og det er fortsat vanskeligt at oprette tværfaglige servicevirksomheder. Kombinationen af disse krav skaber barrierer for markedsadgang og udøvelsen af liberale erhverv, hvilket virker konkurrencebegrænsende. Hvad angår kravene til erhvervsmæssige kvalifikationer, deltager Østrig i den gensidige evaluering i hele EU og har ajourført sin database over regulerede erhverv som et første skridt til at vurdere berettigelsen og forholdsmæssigheden af disse krav.

(16) Bestemmelserne om offentliggørelse i EU's regler for offentlige indkøb har til formål at sikre konkurrence og ligebehandling gennem bedre oplysninger om aftalemulighederne, som er afgørende for markedsadgang. Øget konkurrence mellem tilbudsgivere medfører ofte langt mere gunstige bud for de indkøbende enheder, herunder betydeligt lavere priser. De østrigske myndigheders og enheders indkaldelse af tilbud under EU's regler for offentlige indkøb udgjorde dog 1,5 % af BNP og 6,6 % af de samlede offentlige udgifter til bygge- og anlægsarbejder, varer og tjenester i 2012, hvilket er langt under EU's gennemsnit på henholdsvis 3,4 % og 17,7 %. Denne situation medfører betydelige omkostninger for de østrigske skatteydere og for erhvervslivet, for så vidt angår tabte forretningsmuligheder.

(17) På trods af den østrigske konkurrencemyndigheds øgede budget, er den stadig meget underbemandet sammenlignet med lignende myndigheder i andre medlemsstater af samme eller mindre størrelse. Det østrigske marked for gods- og passagertransport ad jernbane kunne have gavn af en større indsats for at fremme konkurrencen, jf. Rådets henstilling fra 2013.

(18) I 2013 fortsatte kapitaliseringen af banksektoren, men der er behov for en yderligere indsats for at styrke kapitalbufferne i betragtning af bankernes risikoprofiler. Rådet henstillede i 2013 til, at Østrig skulle fremskynde omstruktureringen af de nationaliserede og delvist nationaliserede banker. Rammerne for afviklingen af Hypo Alpe Adria forventes at blive vedtaget i parlamentet til sommer. De rent organisatoriske forberedelser i forbindelse med oprettelsen af afviklingsselskabet er under vejs. Afviklingsselskabet forventes at være operationelt til efteråret. Österreichische Volksbanken AG og den usunde del af Kommunalkredit, KA Finanz, er fortsat ved at blive henholdsvis omstruktureret eller afviklet i overensstemmelse med EU's afgørelser om statsstøtte. Det er afgørende, at der træffes afgørende og gennemsigtige foranstaltninger til at gennemføre omstruktureringen af de nationaliserede banker for at beskytte den finansielle stabilitet og mindske de negative følger for de offentlige finanser.

(19) Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Østrigs økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Østrig, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU-regler og -retningslinjer, da der er behov for at styrke Unionens samlede styring ved fra EU-plan at give input til kommende nationale beslutninger. Dens henstillinger som led i det europæiske semester afspejles i henstilling 1 til 5 nedenfor.

(20) På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Østrigs stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse[8] afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

(21) Inden for rammerne af det europæiske semester har Kommissionen også foretaget en analyse af den økonomiske politisk i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet udstedt specifikke henstillinger rettet til medlemsstater, der har euroen som valuta. Østrig bør også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger,

HENSTILLER, at Østrig i perioden 2014-2015 træffer foranstaltninger med henblik på følgende:

1. Efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud styrke budgetforanstaltningerne i 2014 i betragtning af det gab på 0,5 % af BNP, der vil opstå ifølge Kommissionens forårsprognose fra 2014, og som peger i retning af en markant afvigelse i forhold til bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Væsentligt styrke budgetstrategien i 2015 for at sikre opfyldelsen af den mellemfristede budgetmålsætning og derefter samt sikre overholdelse af gældskriteriet for at bevare den offentlige gældskvote på en fast nedadgående kurs. Yderligere strømline de finanspolitiske forbindelser mellem forvaltningsniveauer f.eks. ved at forenkle de organisatoriske rammer og afpasse ansvaret for udgifter og finansieringsforpligtelser.

2. Forbedre pensionssystemets langsigtede holdbarhed, navnlig ved at fremskynde harmoniseringen af den lovbestemte pensionsalder for mænd og kvinder og kæde den sammen med den forventede levetid. Overvåge gennemførelsen af de seneste reformer, der begrænser mulighederne for tidlig tilbagetrækning. Yderligere forbedre omkostningseffektiviteten og holdbarheden af sundhedssystemet og langtidsplejen.

3. Mindske beskatningen af lavtlønnet indkomst ved at omlægge skatten til andre kilder, som i mindre grad hæmmer væksten, f.eks. løbende beskatning af fast ejendom, herunder en ajourføring af beskatningsgrundlaget. Styrke foranstaltningerne til at forbedre arbejdsmarkedsudsigterne for personer med indvandrerbaggrund, kvinder og ældre arbejdstagere. Det omfatter en forbedring af børnepasningen og langtidsplejen og bedre anerkendelse af indvandrernes kvalifikationer. Forbedre uddannelsesresultaterne, navnlig hos unge med indvandrerbaggrund, bl.a. ved at forbedre førskoleundervisningen og mindske de negative følger af tidlig niveaudeling. Yderligere forbedre den strategiske planlægning med hensyn til videregående uddannelser og fremme foranstaltninger til at mindske skolefrafaldet.

4. Fjerne de mange barrierer for tjenesteudbydere, herunder krav til retlig form og ejerforhold, og med henblik på oprettelse af tværfaglige servicevirksomheder. Undersøge, om restriktionerne for adgang til og udøvelse af regulerede erhverv er forholdsmæssige og berettigede ud fra den almene interesse. Identificere årsagerne til den lave værdi af de offentlige kontrakter, der er åbne for offentlige indkøb efter EU‑lovgivningen. Væsentligt øge konkurrencemyndighedens ressourcer.

5. Fortsætte med nøje at overvåge og effektivt fortætte den velordnede omstrukturering af de nationaliserede og delvist nationaliserede banker.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

Formand

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

[2] COM(2014) 421 final.

[3] P7_TA(2014)0128 og P7_TA(2014)0129.

[4] EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11.

[5] C(2013) 8009 final.

[6] COM(2013) 800 final.

[7] COM(2013) 790 final.

[8] I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.