EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 11.6.2018 COM(2018) 440 final 2018/0230(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps og om ophævelse af [forordningen om Det Europæiske Solidaritetskorps] og forordning (EU) nr. 375/2014 (EØS-relevant tekst) {SWD(2018) 317 final}

{SWD(2018) 318 final}

{SWD(2018) 319 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Begrundelse og formål Den Europæiske Union bygger på solidaritet, en fælles værdi, som tydeligt kan mærkes overalt i det europæiske samfund. Solidaritet er afgørende for det europæiske projekt, og for unge, der gerne vil arbejde for et bedre EU, er det en værdi, der indeholder en klar og tydelig retning for, hvordan dette opbygges. Lederne for de 27 medlemsstater, Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen bekræftede i Romerklæringen i anledning af 60-års-jubilæet for undertegnelsen af Romtraktaten deres tilsagn om at fremme sammenholdet og solidariteten med henblik på at øge EU's styrke og modstandsdygtighed. I Europa-Kommissionens formands tale om Unionens tilstand den 14. september 2016 blev behovet for at investere i unge fremhævet, og han lancerede samtidig ideen om et europæisk solidaritetskorps. Formålet med korpset skulle være at skabe muligheder for, at unge i hele EU kan bidrage meningsfuldt til samfundet, udvise solidaritet og udvikle deres færdigheder, så de "ikke alene får arbejde, men også høster værdifuld menneskelig erfaring". Ved topmødet i Bratislava den 16. september 2016 blev der opfordret til en større politisk indsats for at støtte unge europæere og oprette nye EU-programmer, der kunne sikre bedre muligheder for dem. Kommissionens meddelelse "Et europæisk solidaritetskorps" af 7. december 2016 markerede startskuddet til første fase af Det Europæiske Solidaritetskorps og målsætningen om, at 100 000 unge europæere deltager i Det Europæiske Solidaritetskorps inden 2020, blev gentaget heri. I denne første fase blev otte forskellige EU-programmer mobiliseret med henblik på at skabe muligheder for frivilligt arbejde, praktikophold eller job til unge i hele EU. Da der er potentiale til udvikling af yderligere solidaritet med ofre for kriser og katastrofer i tredjelande, indeholder dette forslag bestemmelser om at udvide anvendelsesområdet for Det Europæiske Solidaritetskorps til at omfatte støtte til humanitære bistandsaktioner i tredjelande, herunder dem, der er beliggende i Europas fjernområder. Som det fremgår af den forudgående evaluering, der ledsager dette forslag, ville en sådan udvidelse tjene flere formål, eksempelvis etableringen af ét enkelt kontaktpunkt for solidaritetsaktiviteter. Dette vil omfatte humanitært arbejde udført af bistandsfrivillige, som er en aktivitet, der for øjeblikket støttes gennem initiativet EU-bistandsfrivillige. Dette initiativ bidrager til arbejdet med at styrke EU's kapacitet til at yde behovsbaseret humanitær bistand samt styrke kapaciteten og modstandsdygtigheden i sårbare eller katastroferamte samfund i tredjelande. Med dette forslag skabes den retlige ramme, der gør Det Europæiske Solidaritetskorps i stand til at øge mulighederne for, at unge kan deltage i solidaritetsaktiviteter, ved at udvide omfanget af korpsets aktiviteter og dets geografiske anvendelsesområde inden for dette område. Dette vil ikke blot bidrage til at tackle uopfyldte samfundsmæssige behov i Europa, men også de humanitære udfordringer i tredjelande. Det vil også fremme unges personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling. Der er mange unge, der ønsker at deltage i solidaritetsaktiviteter, og der er mange uopfyldte behov ude i lokalsamfundene, der kunne opfyldes ved at involvere unge i sådanne aktiviteter. Mange organisationer leder efter motiverede unge, der kan hjælpe dem i deres arbejde. Hvis disse organisationer får denne hjælp, vil de kunne yde endnu mere hjælp til lokalsamfundene. Der er imidlertid en ubalance mellem udbud og efterspørgsel. Der er også forhindringer i form af tilgængeligheden af ressourcer, i forhold til at sikre kvaliteten og i forbindelse med diverse juridiske aspekter. Uden foranstaltninger, der kan binde organisationerne og de unge sammen om at fremme solidaritet, er der en risiko for, at det store potentiale for solidaritetsaktiviteter ikke bliver udnyttet. Det kunne resultere i et unødvendigt tab af velfærd blandt organisationer og de unge og i samfundet som helhed. Som det fremgår af den forudgående evaluering samt af tidligere evalueringer af Erasmus+ og initiativet EU-bistandsfrivillige, er der plads til forbedringer gennem den forenkling af processer og gevinster, der kan opnås via den øgede effektivitet, der kommer af stor- og samdriftsfordele. I lyset af dette har Det Europæiske Solidaritetskorps til hensigt at øge de unges og diverse organisationers deltagelse i tilgængelige solidaritetsaktiviteter af høj kvalitet. Korpset bidrager til at styrke samhørigheden, solidariteten og demokratiet i Europa og i udlandet og til at tackle samfundsmæssige og humanitære udfordringer på lokalt niveau, med særligt fokus på fremme af social inklusion. For at nå dette overordnede mål vil Det Europæiske Solidaritetskorps give unge let adgang til muligheder for at deltage i frivilligt arbejde, praktikophold eller job i solidaritetsrelaterede sektorer, som eksempelvis den sociale økonomi, og for at udforme og udvikle solidaritetsprojekter på eget initiativ. Sidstnævnte vil også bidrage til unges personlige, sociale og faglige udvikling samt deres beskæftigelsesegnethed ved at forbedre deres færdigheder og kompetencer. Korpset vil også støtte netværksaktiviteter for dets deltagere og organisationer. Formålet med disse er at fremme en korpsånd inden for Det Europæiske Solidaritetskorps og en følelse af at tilhøre et større fællesskab, der er engageret i solidaritet, samt opmuntre til udveksling af nyttige metoder og erfaringer. Korpset vil også sikre, at: ·de solidaritetsaktiviteter, som de unge kan deltage i, bidrager til at tackle konkrete samfundsmæssige udfordringer og behovsbaserede humanitære bistandsaktioner og bidrager til at styrke samfundene, og ·at det, de unge lærer ved at deltage i aktiviteterne, valideres behørigt. Dette forslag forudsættes anvendt fra den 1. januar 2021 og forelægges for 27 EU-medlemsstater i overensstemmelse med den meddelelse, som Det Europæiske Råd modtog den 29. marts 2017 fra Det Forenede Kongerige om dets beslutning om at udtræde af Den Europæiske Union og Euratom i henhold til artikel 50 i traktaten om Den Europæiske Union. •Sammenhæng med de gældende regler Det Europæiske Solidaritetskorps trækker på medlemsstaternes rige tradition for og store erfaring med almennyttige aktiviteter, såsom frivilligt arbejde. Nogle af medlemsstaterne har nationale programmer for samfundsnyttigt arbejde, der giver unge mulighed for at deltage, mens andre fremmer aktiviteter, der udføres af civilsamfundet. På EU-plan har den europæiske volontørtjeneste givet unge mulighed for at udføre frivilligt arbejde i gennem 20 år. Politikker og programmer, som f.eks. ungdomsgarantien og ordningen "Dit første Eures-job", hjælper unge med at få praktikophold og job. Initiativet EU-bistandsfrivillige, der blev iværksat i 2014, giver den enkelte mulighed for at få erfaring med frivilligt arbejde i tredjelande. Disse erfaringer bidrager til at sikre humanitær bistand til de steder, hvor der er mest brug for det. Initiativerne udgør et solidt grundlag, som Det Europæiske Solidaritetskorps ikke bare er baseret på, men også vil udvide for at kunne tilbyde flere muligheder, mere synlighed og større virkning. Korpset vil tilbyde nye muligheder inden for humanitær bistand, som ikke længere vil blive støttet gennem initiativet EU-bistandsfrivillige (der udløber i 2020), samtidig med at adgangen forenkles for både unge og organisationer, der har interesse heri. Korpset vil via sin portal fortsætte med at tilbyde ét samlet, lettilgængeligt kontaktpunkt og sigte mod at nå ud til så mange deltagende organisationer og involverede unge som muligt. Kommissionen vil også udvikle og forbedre den uddannelse, der er tilgængelig forud for en aktivitet, samt yde relevant støtte og validering af læringsresultater efter udførelsen. For at sikre en effektiv og virkningsfuld gennemførelse vil Det Europæiske Solidaritetskorps gøre optimal brug af de forvaltningsordninger, der allerede er gældende. Herved kan der fokuseres på at maksimere resultater og gennemførelse og samtidig minimere de administrative byrder. Derfor vil gennemførelsen af korpset blive overdraget til de bestående strukturer.

•Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Det Europæiske Solidaritetskorps' aktioner er i overensstemmelse med og supplerer en lang række relevante EU-politikker og -programmer. Disse omfatter navnlig dem, der vedrører: ·uddannelse ·beskæftigelse ·ligestilling mellem kønnene ·iværksætteri (navnlig socialt iværksætteri) ·medborgerskab og demokratisk deltagelse ·miljø og naturbeskyttelse ·klimaindsats ·katastrofeforebyggelse, -beredskab og -genopretning ·landbrug og udvikling af landdistrikter ·levering af fødevarer og nonfoodprodukter ·sundhed og trivsel ·kreativitet og kultur ·idræt og sport ·social bistand og velfærd ·modtagelse og integration af ikke-EU-borgere ·territorialt samarbejde og samhørighed ·samarbejde på tværs af grænserne og ·humanitær bistand.

I den første og anden fase af Det Europæiske Solidaritetskorps blev der mobiliseret en række forskellige EU-programmer med henblik på at skabe muligheder for frivilligt arbejde, praktikophold eller job til unge i hele EU. Dette forslag vil udgøre baggrunden for Det Europæiske Solidaritetskorps' tredje fase, hvor dets egen veldefinerede ramme vil gøre det muligt at udvikle alle aktiviteter ud fra de samme regler og betingelser for solidaritetsaktiviteter, uanset hvilket politikområde aktionen er rettet mod. Eftersom det nye udvidede anvendelsesområde omfatter aktiviteter, der støtter humanitære bistandsaktioner, vil Det Europæiske Solidaritetskorps få gavn af yderligere bidrag til at støtte det nye omfang af aktiviteter. Gennemførelsen af disse aktiviteter vil ske i tæt koordinering med Kommissionens relevante tjenestegrene. I Kommissionens forslag til den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 blev der opstillet et mere ambitiøst mål for klimaintegrering i alle EU-programmer med en målsætning om, at mindst 25 % af EU's udgifter skal bidrage til opnåelse af klimamålene. Dette programs bidrag til at nå dette overordnede mål vil blive overvåget via et klimamarkørsystem med en detaljeret opdeling, og i den forbindelse vil mere præcise metoder blive anvendt, såfremt de er til rådighed. Kommissionen vil fortsætte med hvert år at fremlægge oplysningerne for forpligtelsesbevillinger i forbindelse med det årlige budgetforslag. For at understøtte den fulde udnyttelse af programmets potentiale med hensyn til at bidrage til klimamålene vil Kommissionen søge at identificere relevante tiltag gennem hele programforløbet, fra forberedelse og gennemførelse til gennemgang og evaluering. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Dette forslag er delt op i to indsatsområder: "unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter, der tackler samfundsmæssige udfordringer" og "Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand". Retsgrundlaget for forslaget er derfor artikel 165, stk. 4, artikel 166, stk. 4, og artikel 214, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. I artikel 165, stk. 4, er det fastsat, at Unionens indsats har til formål at "tilskynde til udvikling af udvekslingen af unge (…) og fremme de unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa". Unionens indsats baseret på artikel 166, stk. 4, udgør et passende retsgrundlag for en retsakt, der som dette forslag sigter mod at "forbedre den grundlæggende erhvervsuddannelse samt efter- og videreuddannelsen for at lette den erhvervsmæssige integration og reintegration på arbejdsmarkedet" og "lette adgangen til erhvervsuddannelse og begunstige mobiliteten for erhvervslærere og personer under uddannelse, navnlig unge". Artikel 214, stk. 5, udgør retsgrundlaget for oprettelsen af en "ramme for europæiske unges fælles bidrag til Unionens humanitære bistandsaktiviteter – Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand". •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) I lyset af den europæiske dimension af de foreslåede mål – at mobilisere unge med henblik på solidaritet overalt i EU og på at deltage i frivilligt arbejde inden for humanitær bistand i tredjelande – er det hensigtsmæssigt med en foranstaltning på EU-plan. Indsatsen gennem Det Europæiske Solidaritetskorps vil ikke erstatte tilsvarende muligheder for unge fra medlemsstaternes side, men vil supplere og støtte dem i fuld overensstemmelse med nærhedsprincippet. I alle medlemsstater er der tradition for at have programmer og instrumenter, der støtter almennyttige aktiviteter, navnlig gennem frivilligt arbejde, som er meget forskelligartede. Nogle landes praksis omfatter statslig indgriben, mens det i andre lande er civilsamfundet, der sætter retningen. Der er også forskel på, hvilke begreber og associationer der forbindes med solidaritetsaktiviteter og frivilligt arbejde, og på aktiviteternes indhold og varighed. Endvidere er der forskellige opfattelser af sammenhængen mellem social beskyttelse og frivilligt arbejde, og der er forskellige grader af retlig status, læring og anerkendelse. Alt dette fører til opsplitning af markedet på EU-plan, hvilket indebærer, at unge i EU har ulige adgang til de muligheder, der findes. EU's indsats gennem Det Europæiske Solidaritetskorps vil reducere denne opsplitning, som det fremgår af den forudgående evaluering, der ledsager dette forslag. Samtidig bygger den videre på de mange forskellige erfaringer, der er gjort i medlemsstaterne. Den fremmer også frivilligt arbejde i de medlemsstater, hvor dette er mindre udbredt, som foreslået af de interesserede parter, der blev hørt under udarbejdelsen af [forordningen om Det Europæiske Solidaritetskorps]. Korpset vil både bidrage til at forbedre kvaliteten af forskellige aktiviteter for unge i og uden for EU samt til at validere læringsresultaterne. Dette vil blive gjort ved at anvende en række kvalitetssikringer, såsom et kvalitetsmærke for de deltagende organisationer, samt de principper, der er fastlagt i kvalitetsrammen for praktikophold. Ved at udvide anvendelsesområdet til at omfatte aktiviteter til støtte for humanitære bistandsaktioner vil Det Europæiske Solidaritetskorps desuden tilbyde ét samlet kontaktpunkt til at udføre frivilligt arbejde og solidaritetsaktiviteter af høj kvalitet for unge i og uden for EU. I dag foregår dette gennem to adskilte ordninger. Korpset vil således sikre, at alle interesserede unge i hele EU får samme muligheder for at udføre en bredere række af aktiviteter, og at de får nemmere adgang til dem. Det vil også hjælpe med at forbedre kendskabet til og synligheden af de muligheder, der er for unge for at udføre frivilligt arbejde til støtte for humanitær bistand, når disse muligheder bliver ført ind under det eksisterende Europæiske Solidaritetskorps' brand. Det Europæiske Solidaritetskorps vil omfatte både aktiviteter, der kan udføres i et andet land end deltagernes eget bopælsland (aktiviteter og frivilligt arbejde på tværs af landegrænser til støtte for humanitær bistand), samt aktiviteter, der kan udføres i deltagernes bopælsland (inden for landegrænserne). Hvad angår aktiviteter på tværs af landegrænserne kan de enkelte medlemsstaters aktioner ikke erstatte EU's indsats. Dette skyldes fragmenteringen i de strukturer og programmer, der tilbyder frivilligt arbejde og praktikophold, samt forskellene i opfattelsen og begreberne inden for den sektor, der tilbyder solidaritetsaktiviteter. For så vidt angår aktiviteter inden for landegrænserne, bidrager Det Europæiske Solidaritetskorps til at håndtere lokale eller nationale udfordringer ud fra et bredere europæisk perspektiv. Navnlig kan en EU-indsats medvirke til at afhjælpe fragmenteringen i forbindelse med udbuddet af aktiviteter og sikre inklusion af alle unge, herunder også dem, der møder hindringer for at deltage i aktiviteter i et andet land. Den giver også en europæisk kontekst og hjælper med at finde europæiske løsninger på specifikke udfordringer, der ikke holder sig inden for landegrænserne. Sidst, men ikke mindst, vil anvendelsen af de eksisterende strukturer, der har vist, at de fungerer, bidrage til at sikre, at Det Europæiske Solidaritetskorps gennemføres virkningsfuldt og effektivt. Dette sikrer også, at synergier og komplementaritet med medlemsstaternes tiltag til fordel for unge og humanitær bistand øges. Selv om nationale rammer kunne opnå lignende resultater, ville dette indebære en fordobling af omkostningerne, som det fremgik af midtvejsevalueringen af programmet Erasmus+ (2014-2020). •Proportionalitetsprincippet De foreslåede forbedringer vil blive integreret i den eksisterende programstruktur og vil anvende de eksisterende gennemførelsesmekanismer for at sikre størst mulig kontinuitet og stabilitet i forhold til det foregående program. Forslaget afhjælper de mangler, der er påvist angående, hvilke muligheder unge har let adgang til i forbindelse med at deltage i solidaritetsaktiviteter. Forslaget går ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dets mål. •Valg af retsakt Det foreslåede instrument er en forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet. 3.RESULTATER AF RETROSPEKTIVE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

•Retrospektive evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning Der blev udført en midtvejsevaluering af gennemførelsen af initiativet EU-bistandsfrivillige for perioden medio 2014 til medio 2017. Evalueringen resulterede i nyttige analyser og viden om gennemførelsen af initiativet, herunder om mangler og områder, der kan forbedres yderligere. Navnlig må det begrænsede antal frivillige fremhæves, eftersom det oprindelige mål måske ikke vil kunne nås. Fra den eksterne evalueringsrapport kan en række anbefalinger fremhæves. Rapporten anbefalede f.eks. en fælles anvendelse af branding- og kommunikationsaktiviteter, hvilket ville øge synligheden af aktiviteterne til støtte for humanitære bistandsaktioner. I en anden anbefaling nævntes muligheden for at anvende rekruttering ud fra reservelister (som det foregår i Det Europæiske Solidaritetskorps) i stedet ansøgninger på baggrund af stillingsopslag (som det foregår i initiativet EU-bistandsfrivillige). Sluttelig fremhævede evalueringen også vigtigheden af at forenkle procedurerne yderligere, hvilket ville opnås ved at ændre processen, så den afspejlede de eksisterende processer i Det Europæiske Solidaritetskorps. Da Det Europæiske Solidaritetskorps i høj grad er baseret på den tidligere europæiske volontørtjeneste, som blev gennemført inden for rammerne af Erasmus+, indeholder midtvejsevalueringen af Erasmus+ værdifulde oplysninger. De vigtigste konklusioner fremhæver, hvor virkningsfuld Erasmus+ er, hvad angår udviklingen af færdigheder og kompetencer, dets ubestridelige EU-merværdi, den høje grad af sammenhæng, navnlig som følge af sammenlægningen af programmer og den fælles branding, og dets effektivitet og enkelhed, hvilket understreger omkostningseffektiviteten af mobilitetsaktioner og de reducerede forvaltningsomkostninger (mindre end halvt så meget som sammenlignelige nationale ordninger). Disse konklusioner støtter synspunktet om, at en udvidelse af anvendelsesområdet for Det Europæiske Solidaritetskorps' aktiviteter til også at omfatte aktiviteter, der for øjeblikket gennemføres under initiativet EU-bistandsfrivillige, ville resultere i effektivitetsgevinster, en mere tydelig branding og positionering samt en forøgelse af de muligheder, der tilbydes unge. •Høringer af interesserede parter En nylig offentlig høring om "EU-fonde på området for værdier og mobilitet" indeholder oplysninger, der er relevante for både initiativet EU-bistandsfrivillige og det nuværende europæiske solidaritetskorps. Reaktionen på høringen var forholdsvis stor – 1 839 individuelle respondenter, hvoraf 1 199 repræsenterede en organisation. Selv om der ikke findes en detaljeret analyse endnu angående konklusionerne, er der grundlag for at fremsætte nogle indledende observationer. F.eks. mener over 75 % af respondenterne, at det er vigtigt at fremme solidaritet, social inklusion og udvikling af færdigheder gennem mobilitet. Under 40 % af respondenterne mener dog, at dette håndteres enten fuldt ud eller godt nok. Ikke desto mindre kan respondenterne tydeligt se en merværdi af EU's indsats på dette område: over 75 % mener, at de nuværende programmer giver merværdi sammenlignet med, hvad medlemsstaterne kunne opnå på nationalt, regionalt og/eller lokalt plan. 135 respondenter reagerede på baggrund af de EU-bistandsfrivillige og/eller Det Europæiske Solidaritetskorps. Ud af disse mente 82 %, at manglen på budgetmidler til at dække efterspørgslen er blandt de største hindringer for, at de nuværende programmer når deres mål i det mindste i et vist omfang. I forbindelse med den forenkling, som integreringen af dem helst skal medføre, skal det fremhæves, at over 68 % af respondenterne mener, at en forenkling af formularerne og udvælgelsesprocesserne for tilskud ville bidrage til at forbedre programmernes resultater. •Konsekvensanalyse Der er ikke udført en konsekvensanalyse, eftersom indholdet af dette forslag er i overensstemmende med det eksisterende europæiske solidaritetskorps. I betragtning af at forordningen vil indebære betydelige udgifter, ledsages den dog af en forudgående evaluering for at opfylde kravene i finansforordningen. I evalueringen blev de udfordringer, der måtte opstå som følge af udvidelsen af anvendelsesområdet for aktiviteterne og det geografiske anvendelsesområde, analyseret, samt de udfordringer, der blev identificeret ved gennemførelsen af det nuværende europæiske solidaritetskorps og initiativet EU-bistandsfrivillige. Det fremgik af evalueringen, at der er behov for, at EU tager fat på følgende vigtige udfordringer inden for rammerne af det udvidede europæiske solidaritetskorps: ·Kommunikation: I Det Europæiske Solidaritetskorps' første fase var der en vis forvirring blandt potentielle deltagere om korpsets rolle. Dette gælder særligt for de tilgrundliggende programmer, som er en del af den første fase, samt forskellene i forhold til initiativet EU-bistandsfrivillige. ·Sammenhæng: De to mest synlige EU-ordninger for frivilligt arbejde er adskilt. ·Langsom udbredelse af erhvervsmæssige aktiviteter: Der tilbydes færre praktikophold og job end forventet. ·Samarbejde med nationale ordninger: Samarbejdet med de nationale rammer, initiativer og ordninger, såsom programmer for samfundsnyttigt arbejde eller private initiativer, bør øges for at undgå eventuel overlapning af programmer. ·Forbindelse mellem deltagerholdene: Der er en mangel på forbindelse mellem tidligere, nuværende og fremtidige deltagere. Dette resulterer i tabt ekspertise, der ikke overføres fra et hold deltagere til det næste. ·Fællesskabsopbygning: De færdigheder, der opnås gennem erfaringer fra Det Europæiske Solidaritetskorps, bør ikke kun gavne de projekter, der allerede er afsluttet, men bør kunne deles blandt unge nu og fremover. Korpset får ikke gavn af denne viden og udveksling af erfaringer. ·Etablering et videnstyringssystem: Fra dataindsamling til identifikation og formidling af bedste praksis inden for projektstyring er det nødvendigt, at programmet bliver bedre til at løse dette problem for at øge kvaliteten af resultatindrapportering. ·Forenkling af programmets processer og procedurer: Forbedret adgang til e-formularer og en forenkling af disse ville føre til flere tilbud fra organisationer. Der kunne opstå udfordringer som følge af en kompliceret forordning eller af lovgivning, der mangler fleksibilitet til at kunne tilpasses programmets skiftende behov. ·Udsendelse af frivillige til humanitære bistandsaktiviteter: En af de største udfordringer er den lange tidsperiode, der går, mellem at ansøgere melder sig, og til de udsendes. Alle disse udfordringer er yderligere præciseret i den evaluering, der ledsager dette forslag. Disse udfordringer håndteres gennem denne forordning.

•Forenkling Dette forslag indeholder en række forenklinger inden for tre overordnede kategorier. ·For privatpersoner: Udvidelsen af anvendelsesområdet ville betyde, at alle former for frivilligt arbejde og andre solidaritetsrelaterede aktiviteter hører under et og samme program. Det ville i væsentlig grad forenkle adgangen til muligheder hos unge, der ønsker at deltage i solidaritetsaktiviteter. ·For organisationer: En ensretning af alle programmets regler, lige fra ansøgningen om akkreditering til rapporteringskravene ved projektets afslutning, vil i høj grad forenkle arbejdet for de deltagende organisationer i alle faser af projektcyklussen. Antallet af indkaldelser af forslag ville også mindskes, hvilket ville reducere organisationernes arbejdsbyrde. ·På institutionelt plan: Integrationen af de aktiviteter, der for øjeblikket gennemføres af EU-bistandsfrivillige, i Det Europæiske Solidaritetskorps, ville bidrage til en forenkling af det arbejde, der kræves til alle dele af programmet. For eksempel vil det kun være nødvendigt med én indkaldelse af forslag i stedet for to til forsikringen. Et andet eksempel er gennemgangen af de indkomne forslag både på nationalt og på centralt niveau, som ville blive kombineret, samtidig med at der også ville tages hensyn til hver aktivitets særlige forhold. Desuden overvejes en yderligere forenkling af de eksisterende procedurer. Et godt eksempel er de elektroniske formularer, organisationer skal udfylde for at søge om midler eller kvalitetsmærket. Disse formularer bliver konstant forenklet, så der kræves mindre arbejde hos organisationen, samtidig med at der bevares en garanti for kvaliteten af de aktiviteter, der tilbydes. •Grundlæggende rettigheder Dette forslag er fuldt ud i overensstemmelse med EU's charter om grundlæggende rettigheder, som anerkender, at solidaritet er én af de universelle værdier, som EU bygger på. I dette forslag tages der fuldt hensyn til de rettigheder og forbud, der er fastsat i følgende artikler i chartret: ·5 (Forbud mod slaveri og tvangsarbejde) ·14 (Ret til uddannelse) ·15 (Erhvervsfrihed og ret til at arbejde) ·21 (Ikke-forskelsbehandling) ·23 (Ligestilling mellem kvinder og mænd) ·24 (Børns rettigheder) ·26 (Integration af mennesker med handicap) ·31 (Retfærdige og rimelige arbejdsforhold) og ·32 (Forbud mod børnearbejde og beskyttelse af unge på arbejdspladsen). Det at udvide anvendelsesområdet til at omfatte støtte til humanitære bistandsaktioner i tredjelande vil desuden bidrage til leveringen af bistands-, nødhjælps- og beskyttelsesaktiviteter på et ikkediskriminerende grundlag i disse lande. Derudover kunne nogle aktiviteter være rettet mod at støtte sårbare grupper i tredjelande, civilsamfundsorganisationer, der arbejder med migrationsrelaterede spørgsmål eller leveringen af fødevarer og nonfoodprodukter efter en naturkatastrofe. Uanset deres formål ville aktiviteter til støtte for humanitær bistand i alle tilfælde yderligere fremme EU's værdier, herunder beskyttelse af grundlæggende rettigheder i de samfund, hvor aktiviteterne finder sted. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET I overensstemmelse med Kommissionens forslag til den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 vil den finansielle tildeling til gennemførelsen af programmet for denne periode blive fastsat til 1 260 000 000 EUR i løbende priser.

Yderligere oplysninger om virkningerne for budgettet og de nødvendige menneskelige og administrative ressourcer er fastsat i den finansieringsoversigt, der er knyttet til dette forslag. 5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Det Europæiske Solidaritetskorps vil anvende de forvaltnings- og gennemførelsesordninger, der allerede er indført i forbindelse med programmet Erasmus+. Dette er i overensstemmelse med den analyse, der blev foretaget i den forudgående evaluering, som ledsager dette forslag. Det vil også sikre en effektiv og virkningsfuld gennemførelse, maksimere synergierne og reducere de administrative byrder. Ordningerne for overvågning og evaluering af Det Europæiske Solidaritetskorps vil omfatte permanent overvågning for at vurdere fremskridt og en evaluering af den eksisterende dokumentation for at analysere, hvor virkningsfulde de opnåede resultater er. Ordningerne for overvågning baseres på en omfattende analyse af korpsets kvantitative og kvalitative resultater. De kvantitative resultater indsamles systematisk ved hjælp af de IT-systemer, der er indført til forvaltning af Det Europæiske Solidaritetskorps' aktioner. De kvalitative resultater vil blive overvåget gennem regelmæssige undersøgelser rettet mod både enkeltpersoner og deltagende organisationer. Ordninger for rapportering og vurdering fra alle gennemførelsesorganer vil sikre en omfattende overvågning af forslagets gennemførelse. Programmet vil desuden være genstand for en uafhængig evaluering 4 år efter datoen for dets vedtagelse for at vurdere de kvalitative resultater af de støttede aktioner. Dette vil omfatte deres indvirkning på unge og på de deltagende organisationer, såvel som de effektivitetsgevinster, der blev observeret i de første 4 år. I evalueringen bør der tages hensyn til den eksisterende dokumentation for virkningsfuldheden og konsekvenserne af de resultater, som Det Europæiske Solidaritetskorps har opnået. Kontrolkilderne vil omfatte overvågningsdata, oplysninger fra de gennemførende organers arbejdsprogrammer og rapporter, resultater fra formidling, evidensbaserede undersøgelser, undersøgelser, mv. Evalueringerne vil blive foretaget i overensstemmelse med punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016, hvori de tre institutioner bekræftede, at evalueringer af den eksisterende lovgivning bør danne grundlaget for konsekvensanalyser af muligheder for yderligere tiltag. Evalueringerne har til formål at vurdere programmets virkninger på lokalt niveau baseret på programmets indikatorer/mål og en detaljeret analyse af, i hvor høj grad programmet kan anses for relevant, virkningsfuldt og effektivt, om det giver tilstrækkelig EU-merværdi, og om det er i overensstemmelse med andre EU-politikker. De vil indeholde erfaringer til at identificere eventuelle mangler/problemer eller muligheder for yderligere at forbedre aktionerne eller deres resultater og hjælpe med at maksimere udnyttelsen/virkningerne af dem. •Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget Kapitel I – "Generelle bestemmelser" i forslaget til forordning fastlægger dens genstand, definitionerne af visse hyppigt forekommende begreber samt de almindelige og specifikke mål med Det Europæiske Solidaritetskorps' aktiviteter. Korpset har til formål at styrke unges og organisationers deltagelse i solidaritetsaktiviteter af høj kvalitet, som alle unge skal have adgang til. Korpset bidrager til at styrke samhørigheden og solidaritetsfølelsen i Europa og resten af verden og hjælper med at støtte lokalsamfund og løse samfundsmæssige og humanitære udfordringer. Kapitel II – "Det Europæiske Solidaritetskorps' aktioner" indeholder en beskrivelse af de aktiviteter, der er planlagt med henblik på at nå målene i forslaget til forordning. EU's støtteforanstaltninger omfatter frivilligt arbejde, praktikophold og job, projekter og netværksaktiviteter, der er opdelt i to indsatsområder, samt kvalitets- og støtteforanstaltninger, der optræder inden for begge indsatsområder. Kapitel III – "Unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter, der tackler samfundsmæssige udfordringer" beskriver de aktioner, der skal gennemføres under det første indsatsområde. Dette omfatter frivilligt arbejde, praktikophold og job samt solidaritetsprojekter. Kapitel IV – "Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand" beskriver de aktioner, der skal gennemføres under det andet indsatsområde, der kun består af frivillige aktiviteter. Kapitel V – "Finansielle bestemmelser" indeholder nærmere oplysninger om det budget, der tildeles programmet. Kapitel VI – "Deltagelse i Det Europæiske Solidaritetskorps" præciserer kriterierne for de deltagende lande, enkeltpersoner og organisationer. De deltagende lande er EU's medlemsstater, programassocierede tredjelande og ikke-programassocierede tredjelande. Unge i alderen 17-30 år kan tilmelde sig gennem Det Europæiske Solidaritetskorps' portal, men de kan først deltage, efter de er fyldt 18 år. En deltagende organisation, som kan tilbyde solidaritetsaktiviteter til tilmeldte personer, er enhver offentlig eller privat enhed eller en international organisation, der udfører solidaritetsaktiviteter, forudsat at de er blevet tildelt et kvalitetsmærke. Kapitel VI – "Programmering, overvågning og evaluering" præciserer kravene på disse områder og indeholder en liste med tre indikatorer, der skal overvåges. Kapitel VIII – "Information, kommunikation og formidling" indeholder krav til kommunikationen. Kapitel IX – "Forvaltnings- og revisionssystem" omhandler de organer, der skal gennemføre Det Europæiske Solidaritetskorps. Hvad angår forvaltningen, er den foreslåede gennemførelsesmekanisme en kombination af indirekte og direkte forvaltning. Kombinationen af forvaltningsmetoder er baseret på de positive erfaringer med gennemførelsen af programmet Erasmus+ og bygger videre på dets eksisterende strukturer. Kapitel X – "Kontrolsystem" fastsætter det nødvendige tilsynsmæssige system, hvorigennem det sikres, at beskyttelsen af Unionens finansielle interesser tages i betragtning ved gennemførelsen af aktioner, der finansieres under forordningen om Det Europæiske Solidaritetskorps. Kapitel XI – "Komplementaritet" understreger kravene til sammenhæng og komplementaritet for så vidt angår Unionens andre politikker og programmer. Der indføres også særlige bestemmelser for at sikre komplementaritet mellem programmet og de europæiske struktur- og investeringsfonde.

Kapitel XII – "Overgangsbestemmelser og afsluttende bestemmelser" fastsætter de nødvendige bestemmelser vedrørende overdragelse af visse beføjelser til Kommissionen med henblik på vedtagelse af arbejdsprogrammer ved hjælp af gennemførelsesretsakter samt fastsætter den foreslåede forordnings ikrafttrædelsesdato. Forordningen er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat fra den 1. januar 2021.



2018/0230 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps og om ophævelse af [forordningen om Det Europæiske Solidaritetskorps] og forordning (EU) nr. 375/2014 (EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 165, stk. 4, artikel 166, stk. 4, og artikel 214, stk. 5, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)Den Europæiske Union bygger på solidaritet mellem borgerne såvel som mellem medlemsstaterne. Denne fælles værdi er retningsgivende for Unionens aktioner og skaber det sammenhold, der er nødvendigt for at kunne klare de aktuelle og kommende samfundsmæssige udfordringer, som unge europæere er villige til at bidrage til at løse ved at udvise deres solidaritet i praksis. (2)I talen om Unionens tilstand den 14. september 2016 blev det understreget, at der er behov for at investere i unge, og samtidig blev oprettelsen af et europæisk solidaritetskorps ("programmet") bebudet med henblik på at skabe muligheder for, at unge i hele EU kan yde et meningsfuldt bidrag til samfundet, udvise solidaritet og udvikle deres færdigheder, således at de ikke alene får arbejde, men også høster værdifuld menneskelig erfaring. (3)Kommissionen understregede i sin meddelelse "Et europæisk solidaritetskorps" af 7. december 2016 behovet for at styrke grundlaget for solidaritetsarbejde i hele Europa, at give unge flere og bedre muligheder for solidaritetsaktiviteter, som dækker en bred række af områder, og for at støtte de nationale og lokale aktører i deres bestræbelser på at håndtere de forskellige udfordringer og kriser. Meddelelsen markerede startskuddet til første fase af Det Europæiske Solidaritetskorps, hvorved der blev mobiliseret forskellige EU-programmer med henblik på at skabe muligheder for frivilligt arbejde, praktikophold eller job til unge i hele EU. (4)I artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union understreges det, at solidaritet er et af de vigtigste principper i Den Europæiske Union. Dette princip er også omhandlet i artikel 21, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, som en af hjørnestenene i EU's optræden udadtil. (5)Unge bør gives let adgang til muligheder for at deltage i solidaritetsaktiviteter, hvorigennem de kan udtrykke deres engagement til fordel for lokalsamfundene, samtidig med at de erhverver nyttige erfaringer, færdigheder og kompetencer til gavn for deres personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling og dermed forbedrer deres beskæftigelsesegnethed. Disse aktiviteter bør også støtte mobilitet blandt unge frivillige, praktikanter og arbejdstagere.

(6)De solidaritetsaktiviteter, som tilbydes de unge, bør være af høj kvalitet i den forstand, at de skal tilgodese uopfyldte samfundsmæssige behov, bidrage til at styrke lokalsamfundene, give de unge mulighed for at erhverve værdifuld viden og kompetencer, være økonomisk tilgængelige for de unge og foregå under sikre og sunde vilkår. (7)Det Europæiske Solidaritetskorps tilbyder ét samlet kontaktpunkt for solidaritet inden for og uden for EU. Der bør sikres sammenhæng og komplementaritet med andre relevante EU-politikker og -programmer. Det Europæiske Solidaritetskorps tager afsæt i styrken og synergierne fra tidligere og eksisterende programmer, ikke mindst den europæiske volontørtjeneste og initiativet EU-bistandsfrivillige. Korpset supplerer også medlemsstaternes bestræbelser på at støtte unge og lette deres overgang fra skole til arbejdsliv under ungdomsgarantien ved at give de unge yderligere muligheder for at gøre deres entré på arbejdsmarkedet i form af praktikophold eller job i solidaritetsrelaterede sektorer inden for deres respektive medlemsstater eller på tværs af grænserne. Der sikres ligeledes komplementaritet i forhold til eksisterende netværk på EU-plan af relevans for aktiviteterne under Det Europæiske Solidaritetskorps, såsom det europæiske netværk af offentlige arbejdsformidlinger, Eures og Eurodesk. Der bør endvidere sikres komplementaritet mellem de eksisterende nationale ordninger, navnlig ordninger vedrørende solidaritet og mobilitet for unge, og Det Europæiske Solidaritetskorps, med udgangspunkt i god praksis, når det er relevant. (8)Med hensyn til fortolkningen af relateret lovgivning på EU-plan bør både de frivillige aktiviteter på tværs af grænserne under Det Europæiske Solidaritetskorps og de frivillige aktiviteter, som fortsat vil blive støttet i henhold til forordning (EU) nr. 1288/2013, betragtes som sidestillede med aktiviteterne under den europæiske volontørtjeneste. (9)Det Europæiske Solidaritetskorps giver unge nye muligheder for at deltage i frivilligt arbejde, praktikophold eller job i solidaritetsrelaterede sektorer samt at udforme og udvikle solidaritetsprojekter på eget initiativ. Disse muligheder bidrager til at fremme deres personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling. Det Europæiske Solidaritetskorps støtter også netværksaktiviteter for korpsets deltagere og organisationer samt foranstaltninger til at sikre kvaliteten af de støttede aktiviteter og til at fremme valideringen af læringsresultater. På den måde bidrager det også til europæisk samarbejde, der er relevant for unge, og det øger bevidstheden om dets positive virkninger. (10)Disse aktiviteter bør være til gavn for lokalsamfund og samtidig fremme enkeltpersoners personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling, og kan tage form af frivilligt arbejde, praktikophold og job, projekter eller netværksaktiviteter inden for forskellige områder som f.eks. uddannelse, beskæftigelse, ligestilling mellem kønnene, iværksætteri, navnlig socialt iværksætteri, medborgerskab og demokratisk deltagelse, miljø- og naturbeskyttelse, klimaindsatsen, katastrofeforebyggelse, beredskab og genopretning, landbrug og udvikling af landdistrikterne, levering af fødevarer og nonfoodprodukter, sundhed og trivsel, kreativitet og kultur, idræt og sport, social bistand og velfærd, modtagelse og integration af tredjelandsstatsborgere, territorialt samarbejde og samhørighed samt samarbejde på tværs af grænserne. Sådanne solidaritetsaktiviteter bør indeholde en solid lærings- og uddannelsesdimension gennem relevante aktiviteter, der kan tilbydes deltagerne før, under og efter solidaritetsaktiviteten. (11)Frivillige aktiviteter (både inden for og uden for EU) giver rige erfaringer i en ikkeformel og uformel læringskontekst, hvilket fremmer de unges personlige, sociale, uddannelsesmæssige og faglige udvikling samt deres aktive medborgerskab og beskæftigelsesegnethed. Frivilligt arbejde bør ikke have en negativ indvirkning på potentiel eller eksisterende lønnet beskæftigelse og bør heller ikke opfattes som en erstatning for den. Kommissionen og medlemsstaterne bør samarbejde om politikker for frivilligt arbejde på ungdomsområdet ved hjælp af den åbne koordinationsmetode. (12)Praktikophold og job i solidaritetsrelaterede sektorer kan give de unge yderligere muligheder for at gøre deres entré på arbejdsmarkedet og samtidig bidrage til at håndtere de vigtigste samfundsmæssige udfordringer. Dette kan være med til at fremme de unges beskæftigelsesegnethed og produktivitet og samtidig lette deres overgang fra uddannelse til beskæftigelse, hvilket er afgørende for at forbedre deres chancer på arbejdsmarkedet. De praktikophold, der tilbydes under Det Europæiske Solidaritetskorps, følger de principper, der er skitseret i Rådets henstilling om en kvalitetsramme for praktikophold. Disse praktikophold og job tjener som springbræt for unge til at komme ind på arbejdsmarkedet og ledsages af passende støtte efter aktiviteten. Relevante aktører på arbejdsmarkedet – først og fremmest offentlige og private arbejdsformidlinger, arbejdsmarkedets parter og handelskamre – formidler praktikophold og job, og disse aflønnes af den deltagende organisation. De deltagende organisationer bør søge finansiering via det kompetente gennemførelsesorgan under Det Europæiske Solidaritetskorps med henblik på at agere mellemled mellem de unge deltagere og de arbejdsgivere, der tilbyder praktikophold og job i solidaritetsrelaterede sektorer. (13)De unges initiativlyst udgør et vigtigt aktiv for samfundet og arbejdsmarkedet. Det Europæiske Solidaritetskorps bidrager til at fremme dette ved at give unge mulighed for at udarbejde og gennemføre deres egne projekter med sigte på at håndtere bestemte udfordringer, som kan gavne deres lokalsamfund. Sådanne projekter er en mulighed for at afprøve idéer og støtte de unge til selv at være drivkraft bag solidaritetsaktioner. De tjener også som springbræt for videre engagement i solidaritetsaktiviteter og er det første skridt i retning af at tilskynde deltagerne i Det Europæiske Solidaritetskorps til at udøve selvstændig erhvervsvirksomhed eller grundlægge foreninger, NGO'er eller andre organer, der er aktive inden for de solidaritetsrelaterede, almennyttige eller ungdomsrelaterede sektorer. (14)Unge og organisationer, der deltager i Det Europæiske Solidaritetskorps, skal helst kunne mærke, at de tilhører et fællesskab af personer og enheder, der arbejder på at øge solidariteten på tværs af Europa. Samtidig har de deltagende organisationer behov for støtte til at øge deres kapacitet til at tilbyde aktiviteter af god kvalitet til et stigende antal deltagere. Det Europæiske Solidaritetskorps støtter netværksaktiviteter, der sigter mod at styrke samfundsengagementet blandt de unge og de deltagende organisationer, fremme en solidarisk korpsånd samt tilskynde til udveksling af nyttige praksisser og erfaringer. Disse aktiviteter bidrager også til at udbrede kendskabet til Det Europæiske Solidaritetskorps blandt offentlige og private aktører og til at indhente feedback fra deltagere og deltagende organisationer om gennemførelsen af Det Europæiske Solidaritetskorps. (15)Der bør udvises særlig omhu for at sikre kvaliteten af aktiviteter og andre muligheder, der tilbydes under Det Europæiske Solidaritetskorps, navnlig ved at deltagerne tilbydes uddannelse, sproglig hjælp, forsikring, administrativ støtte og støtte efter opholdet samt validering af den viden og de færdigheder og kompetencer, de har erhvervet i kraft af deres deltagelse i Det Europæiske Solidaritetskorps. De frivilliges sikkerhed forbliver af afgørende betydning, og de bør ikke udsendes til aktioner, der gennemføres i områder med internationale og ikkeinternationale væbnede konflikter. (16)For at sikre, at aktiviteter under Det Europæiske Solidaritetskorps får den ønskede effekt på deltagernes personlige, uddannelsesmæssige, sociale, medborgerlige og faglige udvikling, bør den viden og de færdigheder og kompetencer, der opnås gennem aktiviteterne, identificeres og dokumenteres behørigt i overensstemmelse med de nationale omstændigheder og særlige forhold, jf. Rådets henstilling af 20. december 2012 om validering af ikkeformel og uformel læring. (17)Et kvalitetsmærke bør sikre, at de deltagende organisationer opfylder principperne og kravene for Det Europæiske Solidaritetskorps med hensyn til rettigheder og forpligtelser under alle stadier af solidaritetsopholdet. At have et kvalitetsmærke er en forudsætning for at kunne deltage, men det bør ikke automatisk give ret til finansiering under Det Europæiske Solidaritetskorps. (18)Enhver enhed, der ønsker at deltage i Det Europæiske Solidaritetskorps, bør tildeles et kvalitetsmærke, forudsat at de relevante betingelser er opfyldt. Den proces, der fører frem til tildelingen af kvalitetsmærket, bør løbende udføres af Det Europæiske Solidaritetskorps' gennemførelsesorgan. Det tildelte kvalitetsmærke bør revurderes regelmæssigt og kan tilbagekaldes, hvis det i forbindelse med den kontrol, der skal udføres, konstateres, at de betingelser, der lå til grund for tildelingen, ikke længere opfyldes. (19)En enhed, der ønsker at ansøge om midler til at tilbyde aktiviteter som led i Det Europæiske Solidaritetskorps, bør som en forudsætning først være blevet tildelt et kvalitetsmærke. Dette krav gælder ikke for fysiske personer, der på vegne af en uformel gruppe af deltagere i Det Europæiske Solidaritetskorps ansøger om økonomisk støtte til gruppens solidaritetsprojekter. (20)De deltagende organisationer kan udføre flere funktioner inden for rammerne af Det Europæiske Solidaritetskorps. I en værtsfunktion udfører de aktiviteter i forbindelse med modtagelse af deltagere, bl.a. tilrettelæggelse af aktiviteter, og giver vejledning og støtte til deltagerne i solidaritetsaktiviteten, i det omfang det er relevant. I en støttefunktion udfører de aktiviteter i forbindelse med udsendelse og forberedelse af deltagerne inden afrejsen samt under og efter solidaritetsaktiviteten, bl.a. gennem uddannelse og ved at lede dem i retning af lokale organisationer efter aktiviteten. (21)Opskaleringen af projekter under Det Europæiske Solidaritetskorps bør fremmes. Der bør indføres særlige foranstaltninger for at hjælpe iværksættere af projekter under Det Europæiske Solidaritetskorps med at ansøge om tilskud eller udvikle synergier med støtte fra de europæiske struktur- og investeringsfonde og programmer vedrørende migration, sikkerhed, retlige anliggender og medborgerskab, sundhed og kultur. (22)Ressourcecentre for Det Europæiske Solidaritetskorps bistår de gennemførelsesorganer, deltagende organisationer og unge, som deltager i Det Europæiske Solidaritetskorps, for at højne kvaliteten af gennemførelsen af aktiviteterne i Det Europæiske Solidaritetskorps samt styrke identificering og validering af de kompetencer, der er erhvervet gennem disse aktiviteter, bl.a. ved at udarbejde ungdomspascertifikater. (23)Portalen for Det Europæiske Solidaritetskorps bør udvikles løbende med henblik på at sikre let adgang til Det Europæiske Solidaritetskorps og udgøre ét samlet kontaktpunkt for de interesserede enkeltpersoner og organisationer, bl.a. med hensyn til tilmelding, identificering og matchning af profiler og muligheder, netværk og virtuelle udvekslinger, onlineuddannelse, sproglig assistance og støtte efter aktiviteten samt andre praktiske funktioner i fremtiden. (24)Det Europæiske Solidaritetskorps' portal bør udvikles yderligere, idet der tages hensyn til den europæiske interoperabilitetsramme, der indeholder specifik vejledning i, hvordan man opretter interoperable digitale offentlige tjenester, og er gennemført i medlemsstaterne og de øvrige medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde gennem nationale interoperabilitetsrammer. Den tilbyder offentlige forvaltninger 47 konkrete vejledninger i, hvordan de kan forbedre forvaltningen af deres interoperabilitetsaktiviteter, etablere relationer på tværs af organisationer, strømline støtteprocesserne for digitale tjenester fra start til slut og sikre, at eksisterende og ny lovgivning ikke er til hinder for interoperabilitetsindsatsen. (25)Forordning [den nye finansforordning] ("finansforordningen") finder anvendelse på dette program. Der fastsættes regler for gennemførelsen af Unionens budget, herunder for tilskud, priser, udbud, indirekte gennemførelse, finansiel bistand, finansielle instrumenter og budgetgarantier.

(26)Navnlig kan Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96, foretage administrative undersøgelser, herunder kontrol og inspektion på stedet, for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige forhold, der skader EU's finansielle interesser. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) kan, jf. Rådets forordning (EU) 2017/1939, efterforske og retsforfølge svig og andre strafbare aktiviteter, der skader Unionens finansielle interesser, som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371. I henhold til finansforordningen skal personer eller enheder, som modtager EU-midler, samarbejde fuldt ud om at beskytte Unionens finansielle interesser, give Kommissionen, OLAF, EPPO og Den Europæiske Revisionsret de fornødne rettigheder og den fornødne adgang og sikre, at tredjeparter, der er involveret i gennemførelsen af EU-midler, giver tilsvarende rettigheder. (27)Det Europæiske Solidaritetskorps er målrettet unge mellem 18-30 år og deltagelse i de aktiviteter, der tilbydes under Det Europæiske Solidaritetskorps, bør kræve forudgående tilmelding via dets portal. (28)Der bør udvises særlig omhu for at sikre, at de aktiviteter, der støttes af Det Europæiske Solidaritetskorps, er tilgængelige for alle unge, herunder navnlig de dårligst stillede unge. Der bør derfor træffes særlige foranstaltninger for at fremme social inklusion og deltagelse af de dårligst stillede unge, og for at tage hensyn til de begrænsninger, der er forbundet med den afsides beliggenhed, der kendetegner en række landdistrikter og Unionens fjernområder samt de oversøiske lande og territorier. De deltagende lande bør ligeledes tilstræbe at træffe alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at fjerne retlige og administrative hindringer for et velfungerende europæisk solidaritetskorps. Dette bør så vidt muligt omfatte at løse administrative problemer, der medfører vanskeligheder med at opnå visa og opholdstilladelse (uden at dette dog tilsidesætter Schengenreglerne eller EU-bestemmelserne om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere), samt udstedelsen af et europæisk sygesikringskort i tilfælde af aktiviteter i et andet EU-land. (29)For at afspejle betydningen af at bekæmpe klimaændringer i overensstemmelse med Unionens forpligtelser til at gennemføre Parisaftalen og nå FN's mål for bæredygtig udvikling bør programmet bidrage til at integrere klimatiltag og til at opnå det overordnede mål om, at mindst 25 % af Unionens udgifter i budgettet bidrager til klimamålene. Relevante aktioner vil blive identificeret under forberedelsen og gennemførelsen af programmet og revurderet som led i de relevante evalueringer og gennemgange. (30)Denne forordning fastlægger en finansieringsramme for perioden 2021-2027, som skal udgøre det primære referencebeløb for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning. (31)Finansieringsformerne og gennemførelsesmetoderne i henhold til denne forordning bør vælges ud fra den mulighed, som de giver for at nå foranstaltningernes specifikke målsætninger og levere resultater, bl.a. under hensyn til kontrolomkostningerne, den administrative byrde og den forventede risiko for manglende overholdelse. For tilskud omfatter dette overvejelser om anvendelse af engangsbeløb, faste satser og enhedsomkostninger. (32)Tredjelande, der indgår i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), kan deltage i programmet inden for rammerne af det samarbejde, der er etableret ved aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), hvori det bestemmes, at EU-programmer kan gennemføres ved en afgørelse, der træffes i henhold til denne aftale. Tredjelande kan også deltage med hjemmel i andre retsforskrifter. Denne forordning bør tildele de fornødne rettigheder og den fornødne adgang til den ansvarlige anvisningsberettigede, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Revisionsret, således at de i fuld udstrækning kan udøve deres respektive beføjelser. Tredjelandes fulde deltagelse i programmet bør være i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i de konkrete aftaler om tredjelandets deltagelse i programmet. Fuld deltagelse indebærer desuden forpligtelsen til at oprette et nationalt agentur og forvaltning af visse af programmets aktioner på decentralt plan. Enkeltpersoner og enheder fra ikke-programassocierede tredjelande bør kunne deltage i visse af programmets aktioner, som fastlagt i arbejdsprogrammet og de indkaldelser af forslag, der offentliggøres af Kommissionen. (33)For at maksimere virkningen af Det Europæiske Solidaritetskorps bør de deltagende lande og andre EU-programmer gives mulighed for at stille supplerende finansiering til rådighed i overensstemmelse med reglerne for Det Europæiske Solidaritetskorps. (34)I henhold til [artikel 88 i den nye rådsafgørelse om de oversøiske landes og territoriers associering] kan personer og enheder, som er etableret i oversøiske lande og territorier, modtage finansiering under overholdelse af de regler og mål, der gælder for programmet, og eventuelle ordninger, som finder anvendelse på den medlemsstat, som det pågældende oversøiske land eller territorium hører under. (35)I henhold til meddelelsen fra Kommissionen "Et stærkere og fornyet strategisk partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi" bør programmet tage hensyn til de særlige forhold i disse regioner. Der vil blive truffet foranstaltninger til at øge deltagelsen i alle aktioner for regionerne i den yderste periferi. Sådanne foranstaltninger vil løbende blive overvåget og evalueret. (36)I overensstemmelse med finansforordningen bør Kommissionen vedtage arbejdsprogrammer og underrette Europa-Parlamentet og Rådet herom. Arbejdsprogrammet bør fastsætte de foranstaltninger, der er nødvendige for dets gennemførelse i overensstemmelse med de generelle og specifikke mål for programmet, udvælgelses- og tildelingskriterierne for tilskud samt alle øvrige elementer, der kræves. Arbejdsprogrammer og eventuelle ændringer heraf bør vedtages ved gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren. (37)I henhold til punkt 22 og 23 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016 er der behov for at evaluere dette program på grundlag af indsamlede oplysninger gennem specifikke overvågningskrav, samtidig med at overregulering og administrative byrder undgås, navnlig for medlemsstaterne. Disse krav bør omfatte specifikke, målbare og realistiske indikatorer, som kan måles over et længere tidsrum og danne grundlag for en evaluering af programmets virkninger på lokalt niveau. (38)Passende former for opsøgende virksomhed, offentliggørelse og formidling af mulighederne og resultaterne af de aktioner, der støttes af programmet, bør sikres på europæisk, nationalt og lokalt plan. Der bør være særligt fokus på sociale virksomheder og på at opmuntre dem til at støtte Det Europæiske Solidaritetskorps' aktiviteter. Opsøgende virksomhed, oplysning og formidling bør foregå via alle de organer, der gennemfører programmet, herunder, hvis det er relevant, med støtte fra andre vigtige aktører. (39)For bedre at nå programmets mål bør Kommissionen, medlemsstaterne og de nationale agenturer arbejde tæt sammen i partnerskaber med NGO'er, ungdomsorganisationer og lokale aktører, der har ekspertise i solidaritetsaktioner. (40)For at opnå større gennemslagskraft i kommunikationen til offentligheden og stærkere synergier mellem kommunikationsaktiviteter, der gennemføres på Kommissionens initiativ, bør de ressourcer, der tildeles kommunikationsaktiviteter i henhold til denne forordning, også medvirke til kommunikation udadtil om Unionens politiske prioriteringer, såfremt disse vedrører denne forordnings overordnede mål. (41)For at sikre en effektiv og virkningsfuld gennemførelse af denne forordning bør programmet gøre optimal brug af de forvaltningsordninger, der allerede er gældende. Gennemførelsen af programmet bør derfor overdrages til de bestående strukturer, dvs. Kommissionen og de nationale agenturer, der er udpeget til at forvalte de aktioner, der er omhandlet i kapitel III i [den nye Erasmusforordning]. Kommissionen bør regelmæssigt høre de centrale interessenter, herunder de deltagende organisationer, angående gennemførelsen af Det Europæiske Solidaritetskorps. (42)For at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og retssikkerhed i hvert af de deltagende lande bør hvert nationalt agentur udpege et uafhængigt revisionsorgan. For at maksimere effektiviteten kan det uafhængige revisionsorgan, hvis det er praktisk muligt, være det samme revisionsorgan som det, der er udpeget for de aktioner, der er omhandlet i kapitel III i [den nye Erasmusforordning]. (43)Medlemsstaterne bør tilstræbe at vedtage alle hensigtsmæssige foranstaltninger for at fjerne retlige og administrative hindringer for et velfungerende program. Dette omfatter så vidt muligt at løse problemer i form af vanskeligheder med at opnå visa og opholdstilladelse, uden at dette dog tilsidesætter EU-bestemmelserne om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/801 tilskyndes medlemsstaterne til at fremskynde procedurerne for indrejse og ophold. (44)Performancerapporteringssystemet bør sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og evaluering indsamles effektivt og rettidigt og med den nødvendige detaljeringsgrad. Disse oplysninger bør sendes til Kommissionen på en måde, der er i overensstemmelse med de relevante regler om databeskyttelse. (45)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011.

(46)For at forenkle kravene for støttemodtagerne bør forenklede tilskud så vidt muligt bestå af engangsbeløb, enhedsomkostningsbaserede tilskud eller faste tilskud. De forenklede tilskud til programmets mobilitetsaktioner som defineret af Kommissionen bør tage hensyn til leve- og opholdsomkostningerne i værtslandet. Medlemsstaterne bør også tilskyndes til, i overensstemmelse med national lovgivning, at fritage disse tilskud for eventuelle skatter og sociale afgifter. Samme fritagelse bør gælde for offentlige eller private enheder, som yder sådan finansiel støtte til de berørte enkeltpersoner. (47)Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssigt afpassede foranstaltninger, herunder ved forebyggelse, påvisning, korrektion og undersøgelse af uregelmæssigheder og svig, inddrivelse af tabte, uretmæssigt udbetalte eller ukorrekt anvendte midler og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative sanktioner, jf. finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og Rådets forordning (EU) 2017/1939. For at kunne evaluere og/eller supplere programmets performanceindikatorer bør beføjelserne til at vedtage visse retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. (48)I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder anerkender. Denne forordning tilstræber navnlig at sikre fuld respekt for retten til ligestilling mellem mænd og kvinder og retten til ikkeforskelsbehandling på grundlag af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering og til at fremme anvendelsen af artikel 21 og 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. (49)Horisontale finansielle bestemmelser, der vedtages af Europa-Parlamentet og Rådet med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, finder anvendelse på denne forordning. Disse regler er fastlagt i finansforordningen, og de regulerer navnlig proceduren for opstillingen og gennemførelsen af budgettet ved hjælp af tilskud, udbud, priser og indirekte gennemførelse, og de sikrer kontrol med de finansielle aktørers ansvar. Regler, der vedtages med hjemmel i artikel 322 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, vedrører også beskyttelsen af Unionens budget i tilfælde af generelle mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet, idet overholdelsen heraf er en væsentlig forudsætning for sund økonomisk forvaltning og effektiv EU-finansiering. (50)Eftersom formålet med denne forordning, nemlig at øge unges og organisationers engagement i lettilgængelige solidaritetsaktiviteter af høj kvalitet, ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne på grund af dets omfang og virkninger, men bedre kan nås på EU-plan, kan Unionen derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. (51)[Forordningen om Det Europæiske Solidaritetskorps] bør ophæves med virkning fra den 1. januar 2021. (52)For at sikre kontinuiteten i den finansielle støtte, der ydes efter programmet, bør denne forordning finde anvendelse fra den 1. januar 2021 — VEDTAGET DENNE FORORDNING: KAPITEL I GENERELLE BESTEMMELSER Artikel 1 Genstand Ved denne forordning oprettes Det Europæiske Solidaritetskorps ("programmet"). Der fastsættes mål for programmet, et budget for perioden 2021-2027, former for EU-finansiering samt regler for ydelsen heraf. Artikel 2 Definitioner I denne forordning forstås ved: 1)"solidaritetsaktivitet": midlertidig aktivitet af høj kvalitet, der bidrager til at nå Det Europæiske Solidaritetskorps' mål, og som kan foregå som frivilligt arbejde, praktikophold, job, solidaritetsprojekter og netværksaktiviteter inden for forskellige områder, herunder dem, der er omhandlet i stk. 13, som sikrer EU-merværdi, og som overholder sundheds- og sikkerhedslovgivningen 2)"tilmeldt kandidat": en person i alderen 17-30 år, der har tilmeldt sig via Det Europæiske Solidaritetskorps' portal for at tilkendegive interesse i at deltage i en solidaritetsaktivitet, men som endnu ikke deltager i en sådan aktivitet 3)"deltager": en person i alderen 18-30 år, der har tilmeldt sig via Det Europæiske Solidaritetskorps' portal og deltager i en solidaritetsaktivitet inden for rammerne af Det Europæiske Solidaritetskorps

4)"unge med færre muligheder": unge, der af økonomiske, sociale, kulturelle, geografiske eller sundhedsmæssige årsager eller på grund af handicap eller uddannelses- og læringsmæssige vanskeligheder står over for visse udfordringer, der forhindrer dem i at have reel adgang til programmets muligheder 5)"deltagende organisation": enhver offentlig eller privat enhed - enten lokal, regional, national eller international - som er blevet tildelt Det Europæiske Solidaritetskorps' kvalitetsmærke 6)"frivilligt arbejde": en solidaritetsaktivitet i form af en frivillig ulønnet aktivitet i en periode på op til 12 måneder 7)"praktikophold": en solidaritetsaktivitet, der foregår i en periode på mellem 2 og 6 måneder, og som kan forlænges én gang til en periode på maksimalt 12 måneder, der tilbydes og aflønnes af den deltagende organisation, der er vært for Det Europæiske Solidaritetskorps' deltager 8)"job": en solidaritetsaktivitet, der foregår i en periode på mellem 2 og 12 måneder, der aflønnes af den deltagende organisation, der ansætter Det Europæiske Solidaritetskorps' deltager 9)"solidaritetsprojekt": en ulønnet solidaritetsaktivitet, der finder sted inden for landegrænserne, i en periode på op til 12 måneder, og som udføres af grupper bestående af mindst fem deltagere i Det Europæiske Solidaritetskorps, med det formål at tackle vigtige udfordringer i deres lokalsamfund og samtidig sikre en klar EU-merværdi 10)"kvalitetsmærke": certificering af en deltagende organisation, der er villig til at tilbyde solidaritetsaktiviteter inden for rammerne af Det Europæiske Solidaritetskorps som vært og/eller i en støttefunktion 11)"Det Europæiske Solidaritetskorps' ressourcecentre": de yderligere funktioner, som varetages af udpegede nationale agenturer med det formål at støtte udviklingen, gennemførelsen og kvaliteten af aktiviteter inden for rammerne af Det Europæiske Solidaritetskorps samt identifikationen af de kompetencer, som erhverves af deltagerne via deres solidaritetsaktiviteter 12)"Unionens gennemsigtigheds- og anerkendelsesværktøjer": instrumenter, der hjælper interessenterne med at forstå, påskønne og i givet fald anerkende ikkeformelle og uformelle læringsresultater i hele Unionen. Efter afslutning af deres aktiviteter vil alle deltagere modtage et certifikat med angivelse af de opnåede læringsresultater og de udviklede færdigheder i forbindelse med deres aktiviteter, såsom et ungdomspas eller Europass 13)"humanitær bistandsaktivitet": en aktivitet til støtte for humanitære bistandsaktioner i tredjelande med det formål at yde behovsbaseret nødhjælp for at beskytte liv, forebygge og lindre menneskelig lidelse og værne om den menneskelige værdighed i forbindelse med menneskeskabte kriser eller naturkatastrofer, herunder bistands-, nødhjælps- og beskyttelsesaktioner under humanitære kriser eller umiddelbart herefter, støtteforanstaltninger, der skal sikre adgang til mennesker i nød og fremme uhindret adgang til bistand, samt aktioner, der har til formål at styrke katastrofeberedskabet og -forebyggelsen, sammenkoble nødhjælp, rehabilitering og udvikling samt bidrage til at styrke modstandsdygtigheden og kapaciteten til at håndtere kriser og komme på fode igen efter en krise 14)"tredjeland": et land, der ikke er en EU-medlemsstat 15)"programassocieret tredjeland": et tredjeland, der er part i en aftale med Unionen, som giver mulighed for at deltage i programmet, og som opfylder alle de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning for så vidt angår medlemsstaterne 16)"ikke-programassocieret tredjeland": et tredjeland, der ikke deltager fuldt ud i programmet, men hvis retlige enheder undtagelsesvis kan drage fordel af programmet i behørigt begrundede tilfælde i Unionens interesse. Artikel 3 Programmets mål 1.Programmets overordnede mål er at øge deltagelsen hos unge og organisationer i tilgængelige solidaritetsaktiviteter af høj kvalitet for derigennem at bidrage til at styrke samhørigheden, solidariteten og demokratiet i og uden for EU og til at tackle sociale og humanitære udfordringer på lokalt niveau med en særlig indsats for at fremme social inklusion. 2.Programmets specifikke mål er at give unge, herunder dem med færre muligheder, lettilgængelige muligheder for at deltage i solidaritetsaktiviteter i og uden for Europa og forbedre deres kompetencer - og få disse valideret behørigt - samt fremme deres beskæftigelsesegnethed og lette overgangen til arbejdsmarkedet. 3.Programmets mål gennemføres under følgende indsatsområder: a)unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter, der tackler samfundsmæssige udfordringer, jf. artikel 6 b)unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter i forbindelse med humanitær bistand (Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand), jf. artikel 10.

KAPITEL II DET EUROPÆISKE SOLIDARITETSKORPS' AKTIONER Artikel 4 Det Europæiske Solidaritetskorps' aktioner 1.Programmet forfølger de mål, der er fastsat i artikel 3, gennem følgende typer aktioner: a)frivilligt arbejde, jf. artikel 7 og 11 b)praktikophold og job, jf. artikel 8 c)solidaritetsprojekter, jf. artikel 9 d)netværksaktiviteter, jf. artikel 5 e)kvalitets- og støtteforanstaltninger, jf. artikel 5. 2.Programmet støtter solidaritetsaktiviteter, som rummer en klar EU-merværdi, f.eks. gennem deres: a)tværnationale karakter, navnlig med hensyn til læringsmobilitet og samarbejde b)evne til at supplere andre programmer og politikker på lokalt, regionalt og nationalt plan, EU-plan og internationalt plan c)europæiske dimension for så vidt angår emner, mål, tilgange, forventede resultater og andre aspekter ved disse solidaritetsaktiviteter d)tilgang til inddragelse af unge med forskellig baggrund e)deres bidrag til en effektiv udnyttelse af Unionens åbenheds- og anerkendelsesværktøjer. 3.Solidaritetsaktiviteterne gennemføres i overensstemmelse med specifikke krav fastsat for hver type aktivitet, der udføres inden for rammerne af programmet, jf. artikel 5, 7, 8, 9 og 11, samt med de gældende lovgivningsmæssige rammer i de deltagende lande. 4.Henvisninger til den europæiske volontørtjeneste i EU-lovgivningen læses som omfattende frivillige aktiviteter både i henhold til forordning (EU) nr. 1288/2013 og nærværende forordning. Artikel 5 Aktioner, der er fælles for begge indsatsområder

1.Netværksaktiviteter, jf. artikel 4, stk. 1, litra d), har til formål at: a)styrke de deltagende organisationers kapaciteter til at tilbyde projekter af god kvalitet til et stigende antal deltagere i Det Europæiske Solidaritetskorps b)tiltrække nye deltagere – både unge og deltagende organisationer c)skabe mulighed for at give feedback om solidaritetsaktiviteter og d)bidrage til udveksling af erfaringer og styrke følelsen af tilhørsforhold hos de personer og enheder, der deltager i Det Europæiske Solidaritetskorps, og derved støtte den bredere positive virkning heraf. 2.Kvalitets- og støtteforanstaltninger, jf. artikel 4, stk. 1, litra e), omfatter: a)foranstaltninger, der skal sikre kvaliteten af frivilligt arbejde, praktikophold eller job, herunder uddannelse, sproglig hjælp, supplerende forsikring, støtte før eller efter solidaritetsaktiviteten samt yderligere anvendelse af ungdomspasset, der identificerer og dokumenterer de kompetencer, der er erhvervet under solidaritetsaktiviteterne, til deltagerne samt kapacitetsopbygning og administrativ støtte til de deltagende organisationer b)udvikling og bevarelse af et kvalitetsmærke for enheder, der er villige til at tilbyde solidaritetsaktiviteter til Det Europæiske Solidaritetskorps c)aktiviteter iværksat under Det Europæiske Solidaritetskorps' ressourcecentre med henblik på at støtte og forbedre gennemførelsen af Det Europæiske Solidaritetskorps' aktioner og styrke valideringen af resultaterne heraf d)etablering, vedligeholdelse og opdatering af Det Europæiske Solidaritetskorps' portal og andre relevante onlinetjenester samt de nødvendige IT-systemer og webbaserede værktøjer. KAPITEL III UNGES DELTAGELSE I SOLIDARITETSAKTIVITETER, DER TACKLER SAMFUNDSMÆSSIGE UDFORDRINGER Artikel 6 Formål og typer af aktioner 1.De aktioner, der gennemføres under indsatsområdet "Unges deltagelse i solidaritetsaktiviteter, der tackler samfundsmæssige udfordringer", bidrager især til at styrke samhørigheden, solidariteten og demokratiet i og uden for EU og håndterer samtidig også samfundsmæssige udfordringer med en særlig indsats for at fremme social inklusion. 2.Under dette indsatsområde støttes aktiviteter, som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra a), b), c), d) og e), gennem: a)frivilligt arbejde, jf. artikel 7 b)praktikophold og job, jf. artikel 8 c)solidaritetsprojekter, jf. artikel 9 d)netværksaktiviteter for enkeltpersoner og organisationer, der deltager under dette indsatsområde, jf. artikel 5

e)kvalitets- og støtteforanstaltninger, jf. artikel 5. Artikel 7 Frivilligt arbejde i forbindelse med solidaritetsaktiviteter 1.Frivilligt arbejde, som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra a), indeholder en lærings- og uddannelseskomponent, erstatter ikke praktikophold eller job, ligestilles ikke med erhvervsarbejde og baseres på en skriftlig aftale om frivilligt arbejde. 2.Frivilligt arbejde kan finde sted i et andet land end deltagerens bopælsland (på tværs af landegrænserne) eller i deltagerens bopælsland (inden for landegrænserne). Artikel 8 Praktikophold og job 1.Et praktikophold, som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra b), baseres på en skriftlig praktikaftale i overensstemmelse med de gældende lovgivningsmæssige rammer i det land, hvor praktikopholdet finder sted, hvis det er relevant, og tager hensyn til principperne i kvalitetsrammen for praktikophold (2014/C 88/01). Praktikophold erstatter ikke job. 2.Et job, som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra b), baseres på en ansættelseskontrakt i overensstemmelse med de nationale lovgivningsmæssige rammer i det deltagerland, hvor jobbet udføres. Den finansielle støtte til de deltagende organisationer, der tilbyder job, overstiger ikke 12 måneder i de tilfælde, hvor arbejdskontraktens varighed overstiger 12 måneder. 3.Praktikophold og job indeholder en lærings- og uddannelseskomponent. 4.Praktikophold og job kan finde sted i et andet land end deltagerens bopælsland (på tværs af landegrænserne) eller i deltagerens bopælsland (inden for landegrænserne). Artikel 9 Solidaritetsprojekter Et solidaritetsprojekt, som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra c), erstatter ikke praktikophold og/eller job. KAPITEL IV DET FRIVILLIGE EUROPÆISKE KORPS FOR HUMANITÆR BISTAND Artikel 10 Formål og typer af aktioner 1.De aktioner, der gennemføres under indsatsområdet "Det Frivillige Europæiske Korps for Humanitær Bistand" bidrager især til at yde behovsbaseret humanitær bistand med det formål at beskytte liv, forebygge og lindre menneskelig lidelse og værne om den menneskelige værdighed samt til at styrke kapaciteten og modstandsdygtigheden i sårbare eller katastroferamte samfund i tredjelande. 2.Aktioner i henhold til dette kapitel udføres i overensstemmelse med de humanitære bistandsprincipper om medmenneskelighed, neutralitet, upartiskhed og uafhængighed.

3.Under dette indsatsområde støttes aktiviteter, jf. artikel 4, stk. 1, litra a), d) og e), på følgende måder: a)frivilligt arbejde, jf. artikel 11 b)netværksaktiviteter for enkeltpersoner og organisationer, der deltager under dette indsatsområde, jf. artikel 5 c)kvalitets- og støtteforanstaltninger, jf. artikel 5, med særlig fokus på foranstaltninger, der sikrer deltagernes sikkerhed. Artikel 11 Frivilligt arbejde til støtte for humanitære bistandsaktioner 1.Frivilligt arbejde til støtte for humanitære bistandsaktioner, som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra a), indeholder en lærings- og uddannelseskomponent, erstatter ikke praktikophold eller job og baseres på en skriftlig aftale om frivilligt arbejde. 2.Frivilligt arbejde under dette indsatsområde kan kun finde sted i tredjelande: a)hvor humanitære bistandsaktiviteter og -aktioner finder sted, og b)hvor der ikke foregår internationale eller ikkeinternationale væbnede konflikter. KAPITEL V FINANSIELLE BESTEMMELSER Artikel 12 Budget 1.Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for perioden 2021-2027 er på 1 260 000 000 EUR i løbende priser. 2.Det beløb, der er omhandlet i stk. 1, kan anvendes til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med programmets gennemførelse, eksempelvis forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, herunder informationsteknologisystemer i virksomheder. 3.For så vidt andet ikke er fastsat i finansforordningen, kan udgifter til foranstaltninger vedrørende projekter, som er omfattet af det første arbejdsprogram, være støtteberettigede fra og med den 1. januar 2021. 4.Midler, der er tildelt medlemsstaterne ved delt forvaltning, kan på disses anmodning overføres til programmet. Kommissionen forvalter disse midler direkte i overensstemmelse med finansforordningens [artikel 62, stk. 1, litra a)], eller indirekte i overensstemmelse med [nævnte artikels litra c)]. De omhandlede midler anvendes om muligt til fordel for den pågældende medlemsstat. Artikel 13 Former for EU-finansiering og gennemførelsesmetoder

1.Programmet gennemføres på en ensartet måde ved direkte forvaltning i overensstemmelse med finansforordningen eller ved indirekte forvaltning med organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel [62, stk. 1, litra c)]. 2.Programmet kan yde finansiering i enhver af de former, der er fastsat i finansforordningen, særlig som tilskud, priser og udbud. 3.Bidrag til en form for gensidig forsikring kan dække den risiko, der er forbundet med tilbagesøgning af midler, der skyldes af modtagere, og den betragtes som en tilstrækkelig garanti i henhold til finansforordningen. Bestemmelserne i [artikel X i] forordning XXX [efterfølger til forordningen om garantifonden] finder anvendelse. 4.For udvælgelser ved både direkte og indirekte forvaltning kan evalueringsudvalget bestå af eksterne eksperter. KAPITEL VI DELTAGELSE I DET EUROPÆISKE SOLIDARITETSKORPS Artikel 14 Deltagende lande 1.Frivilligt arbejde, praktikophold, job, solidaritetsprojekter, netværksaktiviteter og kvalitets- og støtteforanstaltninger, jf. artikel 5, 7, 8, 9 og 11, giver mulighed for deltagelse af medlemsstaterne og oversøiske lande og territorier. 2.Frivilligt arbejde, netværksaktiviteter og kvalitets- og støtteforanstaltninger, jf. artikel 5 og 7, giver også mulighed for deltagelse af: a)medlemmer af Den Europæiske Frihandelssammenslutning, som er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), jf. betingelserne i EØS-aftalen b)tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem Unionen og disse lande c)lande omfattet af den europæiske naboskabspolitik i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, som er fastsat i de respektive rammeaftaler og Associeringsrådets afgørelser eller lignende aftaler, og i overensstemmelse med de specifikke betingelser i aftaler mellem EU og disse lande d)andre tredjelande i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i den konkrete aftale om tredjelandets deltagelse i EU-programmer, forudsat at der i aftalen: –sikres en rimelig balance for så vidt angår bidrag og fordele for det tredjeland, som deltager i EU-programmer –fastsættes betingelser for deltagelse i programmerne, herunder beregningen af finansielle bidrag til de enkelte programmer og deres administrative omkostninger. Disse bidrag udgør formålsbestemte indtægter i henhold til finansforordningens artikel [21, stk. 5] –ikke tillægges tredjelandet beslutningsbeføjelse med hensyn til programmet –garanteres Unionen ret til at sikre en forsvarlig økonomisk forvaltning og beskytte sine finansielle interesser. 3.De i stk. 2, nævnte lande deltager kun fuldt ud i programmet, for så vidt at de opfylder alle de forpligtelser, som denne forordning pålægger medlemsstaterne. 4.Frivilligt arbejde og netværksaktiviteter, jf. artikel 5 og 7, kan give mulighed for deltagelse af ikke-programassocierede tredjelande, navnlig naboskabslande.

Artikel 15 Enkeltpersoners deltagelse Unge i alderen 17-30 år, der er villige til at deltage i Det Europæiske Solidaritetskorps, tilmelder sig via Det Europæiske Solidaritetskorps' portal. De unge skal dog være mindst 18 år og ikke ældre end 30 år på det tidspunkt, hvor de påbegynder frivilligt arbejde, et praktikophold, et job eller et solidaritetsprojekt. Artikel 16 Deltagende organisationer 1.Offentlige eller private enheder og internationale organisationer har mulighed for at deltage i Det Europæiske Solidaritetskorps, forudsat at de har modtaget Det Europæiske Solidaritetskorps' kvalitetsmærke. 2.En ansøgning fra en enhed om at deltage i Det Europæiske Solidaritetskorps vurderes af det kompetente gennemførelsesorgan under Det Europæiske Solidaritetskorps ud fra principperne om lige behandling; lige muligheder og ikkeforskelsbehandling; at job ikke erstattes; tilvejebringelse af aktiviteter af høj kvalitet med læringsdimensioner, der fokuserer på personlig, socialpædagogisk og faglig udvikling; hensigtsmæssige ordninger vedrørende uddannelse, arbejde og frivilligt arbejde; sikre og anstændige forhold og betingelser og princippet om forbud mod fortjeneste i overensstemmelse med finansforordningen. Ud fra ovennævnte principper vil det blive afgjort, om aktiviteterne opfylder Det Europæiske Solidaritetskorps' krav. 3.Enheden kan som et resultat af denne vurdering tildeles Det Europæiske Solidaritetskorps' kvalitetsmærke. Det erhvervede mærke tages regelmæssigt op til fornyet vurdering og kan tilbagekaldes. 4.En enhed, der har modtaget Det Europæiske Solidaritetskorps' kvalitetsmærke, gives adgang til Det Europæiske Solidaritetskorps' portal i enten en værtsfunktion, en støttefunktion, eller begge, og kan tilbyde solidaritetsaktiviteter til tilmeldte kandidater. 5.Det Europæiske Solidaritetskorps' kvalitetsmærke fører ikke automatisk til finansiering under Det Europæiske Solidaritetskorps. 6.Solidaritetsaktiviteter og dermed forbundne kvalitets- og støtteforanstaltninger, der tilbydes af en deltagende organisation, kan modtage støtte under Det Europæiske Solidaritetskorps eller fra andre finansieringskilder, som ikke afhænger af EU-budgettet. 7.For organisationer, der deltager i forbindelse med aktiviteter som beskrevet i artikel 11, prioriteres de frivilliges sikkerhed højt. Artikel 17 Adgang til støtte under Det Europæiske Solidaritetskorps Enhver offentlig eller privat enhed, som er etableret i et deltagerland, og internationale organisationer kan søge om støtte under Det Europæiske Solidaritetskorps. For så vidt angår aktiviteter, der er omhandlet i artikel 7, 8 og 11, er det en forudsætning for at modtage støtte under Det Europæiske Solidaritetskorps, at den deltagende organisation har opnået et kvalitetsmærke. For så vidt angår solidaritetsprojekter, der er omhandlet i artikel 9, kan fysiske personer ligeledes søge om støtte på vegne af uformelle grupper af deltagere i Det Europæiske Solidaritetskorps. KAPITEL VII PROGRAMMERING, OVERVÅGNING OG EVALUERING Artikel 18 Arbejdsprogram Programmet gennemføres ved hjælp af de arbejdsprogrammer, der henvises til i finansforordningens [artikel 110]. Derudover indeholder arbejdsprogrammet en angivelse af de beløb, der er tildelt hver enkelt aktion, samt fordelingen af midler mellem medlemsstaterne og programassocierede tredjelande til de aktioner, der skal forvaltes gennem det nationale agentur. Arbejdsprogrammet vedtages af Kommissionen ved en gennemførelsesretsakt. Gennemførelsesretsakterne vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 30.

Artikel 19 Overvågning og rapportering 1.Indikatorer til rapportering om programmets udvikling hen imod opfyldelsen af de overordnede og specifikke mål, jf. artikel 3, findes i bilaget. 2.For at sikre en effektiv vurdering af programmets udvikling hen imod opfyldelsen af dets mål tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 29 med henblik på at ændre bilaget for om nødvendigt at gennemgå eller supplere indikatorerne og med henblik på at supplere denne forordning med bestemmelser vedrørende oprettelsen af en overvågnings- og evalueringsramme. 3.Performancerapporteringssystemet skal sikre, at data til overvågning af programmets gennemførelse og evaluering indsamles effektivt og rettidigt og med en passende detaljeringsgrad af modtagerne af EU-midler, jf. finansforordningens artikel [2, stk. 5]. Til dette formål pålægges modtagere af EU-midler og medlemsstaterne forholdsmæssige rapporteringskrav. Artikel 20 Evaluering 1.Evalueringer gennemføres så betids, at resultaterne kan indgå i beslutningsprocessen. 2.Midtvejsevalueringen af programmet foretages, når der foreligger tilstrækkelige oplysninger om programmets gennemførelse og senest fire år efter påbegyndelsen af programmets gennemførelse. Den skal endvidere ledsages af en endelig evaluering af det foregående program. 3.Uanset kravene i kapitel IX og de nationale agenturers forpligtelser som omhandlet i artikel 23 skal medlemsstaterne senest den 30. april 2024 indsende en rapport til Kommissionen om programmets gennemførelse og indvirkning på deres respektive områder. 4.Ved afslutningen af programmets gennemførelse og senest fire år efter afslutningen af den i artikel 1 nævnte periode gennemfører Kommissionen en endelig evaluering af programmet. 5.Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget resultaterne af evalueringerne og sine bemærkninger hertil. KAPITEL VIII INFORMATION, KOMMUNIKATION OG OFFENTLIGGØRELSE Artikel 21 Information, kommunikation og offentliggørelse 1.Modtagere af EU-midler anerkender EU-midlernes oprindelse og sikrer synligheden af disse, navnlig ved fremstød for foranstaltningerne og disses resultater, gennem sammenhængende, virkningsfulde og målrettede oplysninger, som er afpasset forholdsmæssigt efter forskellige modtagergrupper, herunder medierne og offentligheden. 2.Kommissionen gennemfører informations- og kommunikationstiltag vedrørende programmet, dets foranstaltninger og resultater. De finansielle midler, der er afsat til programmet, skal også bidrage til den institutionelle formidling af Unionens politiske prioriteter, for så vidt som de vedrører målene i artikel 3. 3.De nationale agenturer, jf. artikel 23, udvikler en sammenhængende tilgang med henblik på effektiv opsøgende virksomhed og formidling og udnyttelse af resultater af aktiviteter, der er støttet under de aktioner, de forvalter under programmet, bistår generelt Kommissionen i forbindelse med formidlingen af information om programmet, herunder oplysninger om aktioner og aktiviteter, der forvaltes på nationalt plan og EU-plan, og dets resultater og informerer de relevante målgrupper om aktioner og aktiviteter i deres land. KAPITEL IX

FORVALTNINGS- OG REVISIONSSYSTEM Artikel 22 National myndighed De nationale myndigheder, som i hvert af de lande, der deltager i Det Europæiske Solidaritetskorps, er udpeget til at forvalte de aktioner, der er omhandlet i kapitel III i [den nye Erasmusforordning], fungerer også som nationale myndigheder i forbindelse med Det Europæiske Solidaritetskorps. Artikel 23, stk. 1, 2, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 13 og 14, i [den nye Erasmusforordning] finder analog anvendelse på Det Europæiske Solidaritetskorps. Artikel 23 Nationalt agentur 1.De nationale agenturer, som i hvert af de lande, der deltager i Det Europæiske Solidaritetskorps, er udpeget til at forvalte de aktioner, der er omhandlet i kapitel III i [den nye Erasmusforordning] i deres respektive lande, fungerer også som nationale agenturer i forbindelse med Det Europæiske Solidaritetskorps. Artikel 24, stk. 1, 2, 3, 4, 5 og 6, i [den nye Erasmusforordning] finder analog anvendelse på Det Europæiske Solidaritetskorps. 2.Med forbehold af artikel 24, stk. 2, i [den nye Erasmusforordning] er det nationale agentur ansvarligt for at forvalte alle projektfaser for de af Det Europæiske Solidaritetskorps' aktioner, der er opført i de gennemførelsesretsakter, der henvises til i artikel 18, i overensstemmelse med finansforordningens [artikel 62, stk. 1, litra c), nr. v) og vi)]. 3.I de tilfælde, hvor der for et land, som er nævnt i denne forordnings artikel 14, stk. 2, ikke er udpeget et nationalt agentur, oprettes der et sådant i henhold til artikel 24, stk. 1, 3, 4, 5 og 6, i [den nye Erasmusforordning]. Artikel 24 Europa-Kommissionen 1.De regler, der gælder for forholdet mellem Kommissionen og et nationalt agentur, fastsættes i henhold til bestemmelserne i artikel 24 i [den nye Erasmusforordning] i et skriftligt dokument, der skal: a)fastsætte interne kontrolstandarder for det pågældende nationale agentur og regler for de nationale agenturers forvaltning af EU-midler til tilskud b)indeholde det nationale agenturs arbejdsprogram, herunder det nationale agenturs EU-støttede forvaltningsopgaver c)specificere rapporteringskravene til det nationale agentur. 2.Kommissionen stiller hvert år følgende midler til rådighed for det nationale agentur: a)midler til tilskud i det pågældende deltagerland til de aktioner under Det Europæiske Solidaritetskorps, som det nationale agentur har fået til opgave at forvalte b)et finansielt bidrag til støtte for det nationale agenturs forvaltningsopgaver som defineret efter den fremgangsmåde, der er beskrevet i artikel 25, stk. 3, litra b), i [den nye Erasmusforordning]. 3.Kommissionen fastsætter kravene til det nationale agenturs arbejdsprogram. Kommissionen stiller først midler under Det Europæiske Solidaritetskorps til rådighed for det nationale agentur, efter at den formelt har godkendt det nationale agenturs arbejdsprogram.

4.På grundlag af overensstemmelseskravene til nationale agenturer, som omhandlet i artikel 23, stk. 3, i [den nye Erasmusforordning], vurderer Kommissionen de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer, det nationale agenturs forvaltningserklæring og udtalelsen fra det uafhængige revisionsorgan herom, idet der tages hensyn til oplysninger fremsendt af den nationale myndighed om dets overvågnings- og tilsynsaktiviteter vedrørende Det Europæiske Solidaritetskorps. 5.Efter vurderingen af den årlige forvaltningserklæring og udtalelsen fra det uafhængige revisionsorgan herom tilstiller Kommissionen sin udtalelse og sine bemærkninger til det nationale agentur og den nationale myndighed. Artikel 25 Revision 1.Revision af anvendelsen af EU-bidrag, bl.a. ved andre personer eller enheder end dem, som er pålagt denne opgave af EU's institutioner eller organer, udgør grundlaget for den generelle sikkerhed, jf. finansforordningens [artikel 127]. 2.Den nationale myndighed udpeger et uafhængigt revisionsorgan. Det uafhængige revisionsorgan udsteder en revisionserklæring om den forvaltningserklæring, der er nævnt i finansforordningens [artikel 155, stk. 1]. 3.Det uafhængige revisionsorgan: a)skal have de nødvendige faglige kvalifikationer til at foretage revisioner i den offentlige sektor b)skal sikre, at der i revisionerne tages hensyn til internationalt anerkendte revisionsstandarder, og c)må ikke være i interessekonflikt med hensyn til den retlige enhed, som det nationale agentur, jf. artikel 23, er en del af, og skal være driftsmæssigt uafhængigt af den retlige enhed, som det nationale agentur er en del af. 4.Det uafhængige revisionsorgan giver Kommissionen og dens repræsentanter samt Revisionsretten fuld adgang til alle dokumenter og rapporter, der udgør grundlaget for den revisionserklæring, som det udsteder om det nationale agenturs forvaltningserklæring. KAPITEL X KONTROLSYSTEM Artikel 26 Principper for kontrolsystemet 1.Kommissionen er ansvarlig for tilsynskontroller med hensyn til de aktioner under Det Europæiske Solidaritetskorps, der forvaltes af de nationale agenturer. Den fastsætter minimumskrav til det nationale agenturs og det uafhængige revisionsorgans kontroller. 2.De nationale agenturer er ansvarlige for den primære kontrol af støttemodtagerne med hensyn til de aktioner under Det Europæiske Solidaritetskorps, der er blevet overdraget til dem. Disse kontroller skal give rimelig sikkerhed for, at de tildelte tilskud anvendes efter hensigten og i overensstemmelse med de gældende EU-regler. 3.Med hensyn til de midler, der overføres til de nationale agenturer, sikrer Kommissionen korrekt koordination af sine kontroller med de nationale myndigheder og de nationale agenturer på grundlag af princippet om én enkelt revision og efter en risikobaseret analyse. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på undersøgelser udført af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig ("OLAF"). Artikel 27 Beskyttelse af EU’s finansielle interesser

Hvis et tredjeland deltager i programmet i kraft af en beslutning, der træffes i henhold til en international aftale, eller med hjemmel i andre retsforskrifter, skal tredjelandet give den ansvarlige anvisningsberettigede, OLAF og Den Europæiske Revisionsret de nødvendige rettigheder og adgang til i fuld udstrækning at udøve deres respektive beføjelser. Hvad angår OLAF, omfatter sådanne rettigheder retten til at foretage undersøgelser, herunder kontrol på stedet og inspektioner, som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF). KAPITEL XI KOMPLEMENTARITET Artikel 28 Komplementariteten i Unionens indsats 1.Det Europæiske Solidaritetskorps' aktioner skal være i overensstemmelse med og supplere de relevante politikker, instrumenter og programmer på EU-niveau, navnlig Erasmusprogrammet, samt eksisterende netværk på EU-niveau, der er relevante for Det Europæiske Solidaritetskorps' aktiviteter. 2.Det Europæiske Solidaritetskorps' aktioner skal også være i overensstemmelse med og supplere de relevante politikker, programmer og instrumenter på nationalt niveau i de deltagende lande. Med henblik herpå udveksler Kommissionen, de nationale myndigheder og de nationale agenturer oplysninger om både de eksisterende nationale ordninger og prioriteter i forbindelse med solidaritet og unge, og om aktioner under Det Europæiske Solidaritetskorps for at bygge videre på relevant god praksis og opnå effektivitet og virkningsfuldhed. 3.Det Europæiske Solidaritetskorps' aktioner i tredjelande, jf. artikel 11, skal navnlig være i overensstemmelse med og supplere andre områder af Unionens optræden udadtil, navnlig politikkerne for humanitær bistand, udviklingssamarbejde, udvidelse, naboskab samt Unionens civilbeskyttelsesmekanisme. 4.En foranstaltning, som har modtaget et bidrag under programmet, kan også modtage et bidrag fra andre EU-programmer, forudsat at bidragene ikke dækker de samme omkostninger. Reglerne for hvert af de bidragende EU-programmer skal gælde for dets respektive bidrag til foranstaltningen. Den kumulative finansiering må ikke overstige de samlede støtteberettigede omkostninger ved foranstaltningen, og støtte fra forskellige EU-programmer kan beregnes på et prorata-grundlag i overensstemmelse med det dokument, hvori støttevilkårene er fastsat. 5.Når programmet og de ESI-fonde, der er nævnt i artikel 1 i [forordning (EU) XX CPR], sammen yder finansiel støtte til en enkelt foranstaltning, gennemføres foranstaltningen i overensstemmelse med reglerne i denne forordning, herunder reglerne om tilbagesøgning af uretmæssigt udbetalte beløb. 6.Aktioner, der er støtteberettigede under programmet, og som er blevet vurderet i en indkaldelse af forslag under programmet, og som opfylder de minimumskrav til kvalitet, der er fastsat i indkaldelsen af forslag, men som ikke finansieres på grund af budgetmæssige begrænsninger, kan modtage støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond+ eller Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne i henhold til artikel [65], stk. 7, i forordning (EU) XX [forordningen om fælles bestemmelser] og artikel [8] i forordning (EU) XX [finansiering, forvaltning og overvågning af den fælles landbrugspolitik], forudsat at sådanne foranstaltninger er i overensstemmelse med det pågældende programs målsætninger. Reglerne for den fond, der yder støtte, anvendes. KAPITEL XII OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 29 Udøvelse af de delegerede beføjelser 1.Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastsatte betingelser. 2.Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 19, tillægges Kommissionen for programmets varighed. 3.Den i artikel 19 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. 4.Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen sagkyndige, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. 5.Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6.En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 19 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ. Artikel 30 Udvalgsprocedure 1.Kommissionen bistås af et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. 2.Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. Artikel 31 Ophævelse Forordning (EU) [forordningen om Det Europæiske Solidari