CORRIGENDUM This document corrects document COM(2015) 617 final of 7.12.2015. Concerns the Danish language version. Correction of page numbers in the text and in the Table of Contents. The text shall read as follows:

Medlemsstaternes beredskab og mekanismerne til at indberette en varsling, vurdere risikoen og håndtere en grænseoverskridende trussel gennem koordinering af indsatsen på EU-plan er blevet systematisk testet under sundhedshændelser af forholdsvis lav og mellemstor alvor for EU. De største udfordringer har dog været den nylige ebola-epidemi.

Sigtet med denne rapport er at informere Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af afgørelse nr. 1082/2013/EU af 22. oktober 2013 om alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler . Denne forpligtelse er fastlagt i artikel 19 i afgørelse nr. 1082/2013/EU, der bestemmer, at Kommissionen senest den 7. november 2015 og efterfølgende hvert tredje år forelægger Europa-Parlamentet og Rådet rapporten. Rapporten skal navnlig indeholde en vurdering af driften af systemet for tidlig varsling og reaktion og af netværket for epidemiologisk overvågning samt oplysninger om, hvordan de mekanismer og strukturer, der etableres i henhold til denne afgørelse, supplerer andre varslingssystemer på EU-plan, samtidig med at strukturel overlapning undgås.

De etablerede mekanismer og strukturer, nemlig EWRS, netværket for epidemiologisk overvågning, Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) og Udvalget for Sundhedssikkerhed, har i alle tilfælde fungeret effektivt og med det nødvendige kvalitetsniveau i situationer med en alvorlig grænseoverskridende sundhedstrussel. Bortset fra disse strukturers almindelige daglige drift fungerede de tilfredsstillende under udbruddene af ebola, Middle East Respiratory Syndrome forårsaget af coronavirus (MERS CoV) og truslen om poliomyelitis.

EWRS har været medvirkende til at rapportere varslinger og foranstaltninger truffet af medlemsstaterne. Den selektive udvekslingsfunktion var afgørende for videregivelsen af personoplysninger til støtte for den medicinske evakuering af ebola-patienter fra de ramte lande til EU.

Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) er oprettet ved forordning (EF) nr. 851/2004 som et uafhængigt EU-agentur med ansvar for bl.a. at udarbejde en rettidig risikovurdering af en trussel mod folkesundheden forårsaget af overførbare sygdomme, herunder muligheder for eventuelle offentlige sundhedsforanstaltninger.

Det har vist sig, at disse systemer supplerer andre af EU's systemer for tidlig varsling, der dækker andre trusler (f.eks. fødevarer og dyresundhed), men som kan have alvorlig indvirkning på folkesundheden, uden at overlappe dem. Komplementariteten er sikret ved at opgradere EWRS' IT-værktøj for at give adgang til oplysningerne for brugere med ansvar for andre sektorer og ved at indføre operationelle systemer, der gør det muligt at dele de rapporteringer, som rundsendes gennem EWRS, med de tjenestegrene i Kommissionen, der er ansvarlige for fødevaresikkerhed, dyresundhed, medicinsk udstyr og lægemidler, og med andre sektorer, der potentielt kan påvirkes af alvorlige, grænseoverskridende sundhedstrusler. Yderligere oplysninger og eksempler findes senere i rapporten.

De fleste medlemsstater har, jf. artikel 4, stk. 2, i afgørelse nr. 1082/2013/EU, sendt en opdatering af deres beredskabs- og indsatsplanlægning til Kommissionen. På grundlag af de hidtil modtagne oplysninger har Kommissionen i samarbejde med ECDC og WHO's regionalkontor for Europa (WHO EURO) udarbejdet en sammenfattende fremskridtsrapport med det formål at igangsætte drøftelser i Udvalget for Sundhedssikkerhed.

Eftersom det er medlemsstaterne, der er kompetente til at træffe sundhedsforanstaltninger vedrørende alvorlige grænseoverskridende trusler, har de i henhold til afgørelse nr. 1082/2013/EU pligt til at informere om sådanne foranstaltninger for indbyrdes og i kontakt med Kommissionen at samordne deres politikker og programmer. Under ebola-udbruddet udvekslede medlemsstaterne oplysninger og drøftede deres indsats mod udbruddet i Udvalget for Sundhedssikkerhed. En vigtig foranstaltning, der blev gennemført under udbruddet, var den medicinske evakuering til EU af sundhedsarbejdere, der enten var smittet eller mistænkt for at være smittet med ebola-virus. Desuden blev der gennemført foranstaltninger for at lette screening af passagerer, der ankom til EU fra ebola-ramte lande.

Den overordnede kommunikation internt i Udvalget for Sundhedssikkerhed har været relativt effektiv, men man har også indhøstet lærerige erfaringer under processen. Da ebola-udbruddet var på sit højeste, fokuserede man især på informationsudveksling og ikke nær så meget på at diskutere og samordne indsatsen. En af de vigtigste konklusioner, man kan drage af ebola-udbruddet, er, at der er behov for at forbedre gennemførelsesbestemmelserne for medlemsstaternes indbyrdes samordning af de nationale indsatser.

2.Gennemførelsesaktiviteter og vigtigste resultater

2.1.Udvalget for Sundhedssikkerhed

Udvalget for Sundhedssikkerhed blev i 2001 oprettet på anmodning fra EU's sundhedsministre som et uformelt rådgivende udvalg om sundhedssikkerhed på EU-plan. Udvalget blev oprettet og dets rolle styrket med afgørelse nr. 1082/2013/EU.

Med udpegelsen af medlemsstaternes repræsentanter var udvalgets sammensætning endeligt fastlagt i juni 2014. Det bestemmes i udvalgets forretningsorden, der blev vedtaget den 26. juni 2015, at denne skal revideres efter seks måneder på baggrund af de to udkast til gennemførelsesretsakter, som skal vedtages i medfør af artikel 8 og 11 i afgørelse nr. 1082/2013/EU. Udvalgets formand er en repræsentant for Kommissionen, der også stiller sekretariatsbistand til rådighed. Det mødes gennemsnitligt til to plenarmøder årligt i Luxembourg (en gang i 2014 og tre gange i 2015) og på ad hoc-grundlag gennem audiomøder. Ad hoc-audiomøder indkaldes af Kommissionen eller på initiativ af udvalget. Her drøfter man EU's koordinering af foranstaltninger vedrørende grænseoverskridende sundhedstrusler.

På plenarmødet den 27. februar 2015 vedtog udvalget at etablere et permanent kommunikationsnetværk og nedsætte en permanent arbejdsgruppe om beredskab.

Efter at interesserede medlemsstater havde udpeget deltagerne, blev en gruppe repræsentanter fra medlemsstaterne nedsat i april 2015, som drøftede referencerammerne for hver arbejdsgruppe på dedikerede audiokonferencer i løbet af maj 2015.

2.2.Beredskabs- og indsatsplanlægning

I henhold til artikel 4, stk. 2, i afgørelse nr. 1082/2013/EU forelægger medlemsstaterne senest den 7. november 2014 og derefter hvert tredje år Kommissionen en opdatering vedrørende den seneste udvikling med hensyn til deres beredskabs- og indsatsplanlægning på nationalt plan. Oplysningerne skal dække gennemførelsen af det internationale sundhedsregulativ, interoperabilitet mellem sundhedssektoren og andre sektorer samt driftskontinuitetsplaner. Ifølge artikel 4, stk. 3, underretter medlemsstaterne rettidigt Kommissionen, når de foretager en omfattende revision af deres nationale beredskabs- og indsatsplanlægning. Kommissionen udarbejdede et dedikeret websted, "EUSurvey", med henblik på at skabe sikre, brugervenlige og sammenhængende rapporteringer ved hjælp af en formular, jf. Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/504/EU . Pr. 23. oktober 2015 havde 26 EU-medlemsstater og et EØS-land , som i alt repræsenterer 86 % af den samlede EØS-befolkning, fremsendt de ønskede oplysninger via webstedet. De medlemsstater, der ikke har indsendt oplysningerne endnu, er blevet bedt om at gøre det.

Kommissionen fremsendte på grundlag af de indkomne oplysninger og i overensstemmelse med artikel 4, stk. 5, i afgørelse nr. 1082/2013/EU en sammenfattende fremskridtsrapport til Udvalget for Sundhedssikkerhed med det formål at igangsætte drøftelser. Strukturen i dokumentet følger strukturen i den formular, der er vedlagt Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2014/504/EU. Der fremsendes kun aggregerede data til Udvalget for Sundhedssikkerhed.

De fremsendte oplysninger afdækkede en række styrker og svagheder. Med hensyn til styrker anførte størsteparten af respondenterne, at de havde gennemført kernekapaciteten under det internationale sundhedsregulativ, og at de inddrog andre sektorer i beredskabs- og indsatsplanlægningsaktiviteterne, som dækker en bred vifte af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler. Der er indført standardprocedurer for koordineringen mellem sundhedssektoren og en række andre sektorer, der anses for at være af afgørende vigtighed i håndteringen af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler. De fleste respondenter svarede, at de testede sektorernes interoperabilitet.

Med hensyn til svagheder anførte en række respondenter ufuldstændig gennemførelse af kernekapaciteter under det internationale sundhedsregulativ. Man anførte, at beredskabs- og indsatsplanlægningsaktiviteter, der involverer andre sektorer, ikke konsekvent dækkede andre overførbare sygdomme bortset fra trusler af fødevarebåren, zoonotisk og vandbåren oprindelse eller antimikrobiel resistens. En række respondenter anførte, at nogle sektorer var identificeret som kritiske for håndteringen af alvorlige grænseoverskridende sundhedstrusler, uden at der var indført hensigtsmæssige samordningssystemer for samarbejdet mellem disse kritiske sektorer og sundhedssektoren. En række respondenter meddelte, at der ikke findes nationale driftskontinuitetsplaner, om end nogle dog anførte, at man arbejdede med det, eller at man ikke vidste, om der findes nationale driftskontinuitetsplaner. Det fremgik, at ikke alle har driftskontinuitetsplaner for indrejsesteder som anført i det internationale sundhedsregulativ.

Udvalget konkluderede efter sin diskussion den 25. juni 2015 om oplysningerne i artikel 4, stk. 5, i afgørelse nr. 1082/2013/EU, at arbejdet med at afhjælpe de problemer, der blev identificeret i rapporten, vil blive fulgt op af arbejdsgruppen om beredskabs- og indsatsplanlægning.

Medlemsstaterne stillede i deres svar på undersøgelsen forslag til tiltag, som Kommissionen, EU's agenturer og medlemsstaterne bør gennemføre for at sikre, at kernekapaciteten under det internationale sundhedsregulativ bevares og styrkes fremover, herunder forslag om regelmæssig opfølgning med alle medlemsstaterne, undervisning og øvelser, erfaringsudveksling, retningslinjer og procedurer samt teknisk bistand og ekspertviden om beredskabs- og indsatsplanlægning.