Udtalelse om Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse om vedtagelse af tredje fase af »Ungdom for Europa«-programmet til fremme af ungdomsudvekslinger og aktiviteter paa ungdomsomraadet i Faellesskabet (94/C 148/04)

Raadet for Den Europaeiske Union besluttede den 17. februar 1994 under henvisning til EOEF-traktatens artikel 126 at anmode om Det OEkonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennaevnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til OESU's Sektion for Social-, Familie-, Uddannelses- og Kulturspoergsmaal, som udpegede Jan Jacob van Dijk til ordfoerer. Sektionen vedtog sin udtalelse enstemmigt den 3. marts 1994.

Det OEkonomiske og Sociale Udvalg vedtog paa sin 314. plenarforsamling af 23.-24. marts 1994, moedet den 23. marts 1994, enstemmigt foelgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Forslaget [KOM(93) 523 endelig udg. - COD 474] omhandler tredje fase af »Ungdom for Europa«-programmet, hvis to forudgaaende faser OESU tidligere har godkendt (1). Programmet har nu stoette i EU-traktatens artikel 126, ifoelge hvilket Faellesskabet skal tilskynde til udveksling af unge.

1.2. »Ungdom for Europa III« skal ifoelge planen loebe fra den 1. januar 1995 til den 31. december 1999. Programmet er enestaaende, for saa vidt som det ene af alle EF's udvekslingsprogrammer hverken har at goere med arbejde eller undervisning.

1.3. Programmet bestaar af nedenstaaende fem prioriterede »aktioner«:

Aktion A: Aktiviteter inden for Faellesskabet, der direkte involverer unge

Aktion B: Ungdomsledere

Aktion C: Samarbejde mellem medlemsstaternes organisationer

Aktion D: Udvekslinger med tredjelande

Aktion E: Informering af unge og forskning paa ungdomsomraadet.

1.4. Forslaget bestaar af en raekke retningslinjer, der udarbejdes centralt og gennemfoeres decentralt. Det er et godt eksempel paa korrekt anvendelse af subsidiaritetsprincippet.

2. Generelle bemaerkninger

OESU udtrykker tilfredshed med indholdet i det nye program. En vigtig forbedring er kombinationen af forskellige programmer, saasom prioriterede aktioner for de unge og PETRA- og TEMPUS-programmerne.

2.1. OESU finder det vaerd at overveje, om ikke EU's udvekslingsprogrammer ERASMUS, PETRA, COMETT og LINGUA kan koordineres bedre.

2.2. OESU stoetter som sagt programmets indhold, men oensker at goere et par bemaerkninger om praeambelen.

2.2.1. Den anslaaede bevilling til programmet paa 157 millioner ECU repraesenterer i virkeligheden mindre end 3 ECU for hvert ungt menneske mellem 15 og 25 aar (2) for aarene 1995-1999.

2.2.2. Hertil kommer, at bevillingerne ogsaa skal daekke omkostningerne til forberedelse og efterfoelgende evaluering af aktionerne.

2.2.3. I programmets foerste fase deltog ca. 75 000 unge. I anden fases foerste aar var tallet ca. 25 000; der er altsaa tale om en kraftig stigning i deltagerantallet.

2.3. Formaalet med »Ungdom for Europa«-programmet er, at unge mennesker skal laere om andre kulturer. Derfor vil det ikke vaere rimeligt alene at laegge vaegt paa de store forskelle mellem unge fra forskellige medlemsstater, naar det gaelder ophold i udlandet.

2.3.1. At der er store forskelle fremgaar af rapporten »Unge i Det Europaeiske Faellesskab«. Deri staar, at 71 % af de unge graekere aldrig har vaeret i udlandet. Til sammenligning er der i Holland kun 4 %, der aldrig har vaeret uden for landets graenser (3).

3. Saerlige bemaerkninger

3.1. Ifoelge forslaget skal en tredjedel af midlerne gaa til daarligt stillede unge.

3.1.1. Kommissionen giver ikke nogen noejagtig definition af begrebet »daarligt stillede«.

3.1.2. Det finder OESU rigtigt. I ethvert land er der forskellige grupper, der er daarligt stillede, og hvert land har sin opfattelse af dette begreb. I nogle lande vil man laegge vaegt paa indvandrere, handicappede og lavt uddannede; i andre lande vil man snarere taenke paa beboere i tilbagestaaende regioner.

3.1.3. OESU anmoder de nationale agenturer om at goere alt, hvad der staar i deres magt, for at lade flest mulige af de ringest stillede unge deltage i programmet.

3.2. De forskellige EU-landes praksis varierer med hensyn til, hvilke unge der beroeres af udvekslingsprogrammerne. OESU opfordrer derfor de nationale agenturer til at behandle aldersgraensen paa 25 aar med den noedvendige fleksibilitet.

3.3. Et af de stoerste problemer i forbindelse med »Ungdom for Europa«-programmets tidligere faser var manglen paa ordentlig information. Man maa derfor haabe, at der i tredje fase afsaettes flere midler til information.

3.3.1. Det ville vaere nyttigt at mobilisere flere informationskanaler, heriblandt en, som fra centret i Bruxelles retter sig direkte til de unge (f.eks. via et edb-datasystem forbundet med computerterminaler, som opstilles paa steder, hvor unge mennesker kommer) og til massemedierne. I denne forbindelse er det vigtigere at vaekke bred interesse hos journalister inden for tv, radio og presse end at annoncere.

3.3.2. Efter OESU's opfattelse er de nationale agenturers specifikke informationsaktiviteter ikke altid saerlig vellykkede. Alle de nationale agenturer boer praeges af aabenhed og tilgaengelighed, og de boer knyttes taettere sammen, saa de kan virke som en omfattende database og oplysningscentral vedroerende udveksling af unge inden for EU.

Paa baggrund af de aktuelle struktur- og driftsmaessige forskelle mellem de tolv nationale agenturer boer der stilles krav til alle nationale organer om et minimum af informationspolitik. Der boer ogsaa kun stilles midler til raadighed for agenturerne, hvis de spreder et saadant minimum af information i medlemsstaterne.

3.3.3. Der boer ogsaa vaere lettere adgang til information om de forskellige procedurer i forbindelse med adgang til de ungdomsprogrammer, Kommissionen stoetter. De relevante afdelinger i GD X boer finansiere ungdomsvenligt informationsmateriale, reklamegenstande og videoer, som praesenterer »Ungdom for Europa«-programmet. Desuden boer der udarbejdes en aarsberetning om programmet, som bl.a. skal indeholde:

- rapporter udarbejdet af deltagerne (med henblik paa at skabe »multiplikatoreffekt«),

- en generel evaluering af programmet i en form, der virker tiltraekkende paa de unge og »kan genbruges«,

- materiale til brug for fremtidige aktiviteter med det formaal at goere programmet kendt.

3.4. Desuden er det vanskeligt for visse organisationer - for slet ikke at tale om unge, der ikke er medlemmer af nogen organisation - at finde partnere, som de kan arrangere udvekslinger med.

3.4.1. Man maa haabe, der kan findes en loesning paa dette problem, som i praksis holder tusinder af unge ude. Det kunne vaere en mulighed at oprette databanker. I den forbindelse maa man saerligt taenke paa unge, som er »underprivilegerede« af oekonomiske, sociale, kulturelle eller geografiske aarsager.

3.5. »Ungdom for Europa«-programmet har indtil nu ogsaa aabnet mulighed for udvekslinger med tredjelande i Central- og OEsteuropa, i Middelhavsregionen og i Latinamerika.

3.5.1. At udvekslingerne hidtil har vaeret begraenset til disse tre omraader skyldes en udgiftsprioritering foretaget af Europa-Parlamentet. I det foreliggende forslag er der ikke nogen tilfredsstillende forklaring paa eller begrundelse for denne selektive fremgangsmaade. OESU beder Kommissionen ud fra objektive kriterier fastlaegge sin egen politik paa omraadet.

3.6. Paa grund af de sprogproblemer, som unge i en raekke europaeiske lande fortsat har, er de fleste udvekslinger hidtil sket mellem lande med samme sproglige struktur.

Det er klart, at et udvekslingsprogram som det foreliggende ikke kan loese disse problemer. Men det forekommer hensigtsmaessigt at indfoere visse kriterier. For eksempel kunne man ved udvaelgelsen af projekter prioritere saadanne, hvor unge udveksles mellem lande, hvis sprog tilhoerer hver sin »familie«.

3.7. Alle nationale instanser boer goeres opmaerksomme paa, at der i forslaget er tale om personer, der bor i EU. Der boer i forbindelse med Ungdom for Europa ikke skelnes mellem indbyggere og statsborgere.

3.7.1. Ogsaa graensemyndighederne maa goeres opmaerksomme paa dette, saa begge parter faar fri adgang ved graenserne. Erfaringerne viser, at der stadig er mange problemer hermed i nogle medlemsstater (f.eks. krav om visum).

3.8. I den evaluering, der er foretaget paa Kommissionens foranledning, forekommer nogle anbefalinger med henblik paa et nyt program. OESU har indtryk af, at ikke alle disse anbefalinger er fulgt.

3.8.1. Saaledes synes der ikke at vaere sket nogen foroegelse af budgettet som foelge af, at EFTA-landene er kommet med.

3.8.2. OESU har ikke kunnet faa oeje paa initiativer fra Kommissionens side med henblik paa at styrke samarbejdet mellem de nationale agenturer.

3.9. I OESU's tidligere udtalelse anbefalede man, at frivilligt arbejde ikke blev begraenset til det uddannelsesmaessige, det sociale og det kulturelle omraade. »I den forbindelse udelukker OESU ikke nogen aktivitet hverken i den offentlige eller den private sektor, og det gaar ind for en ligelig fordeling paa de naevnte sektorer (1).

Bryssel, den 23. marts 1994.

Susanne TIEMANN

Formand for

Det oekonomiske og sociale Udvalg

(1) EFT nr. C 159 af 17. 6. 1991, s. 5.

(2) 157 millioner at fordele paa 55 millioner unge mellem 15 og 25 aar.

(3) Young European in 1990, Commission of the European Communities, s. 55.

(4) EFT nr. C 159 af 17. 6. 1991, pkt. 2.1.3, s. 5.