A4-0331/97

Beslutning om Kommissionens meddelelse om Agenda 2000: Unionens fremtidige finansiering - den nye finansielle ramme (2000-2006) (KOM(97)2000 - C4-0372/97)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens meddelelse (KOM(97)2000 - C4-0372/97),

- der henviser til betaenkning fra Budgetudvalget og udtalelserne fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Budgetkontroludvalget, Udvalget om Forskning, Teknologisk Udvikling og Energi, Udvalget om Institutionelle Spoergsmaal, Udvalget om Borgerlige Frihedsrettigheder og Indre Anliggender, Udvalget om Regionalpolitik, Fiskeriudvalget, Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier, Udvalget om Miljoe- og Sundhedsanliggender og Forbrugerbeskyttelse, Udvalget om Udvikling og Samarbejde samt Udvalget om Beskaeftigelse og Sociale Anliggender (A4-0331/97),

A. der henviser til, at den institutionelle aftale fra 1993 og de tilhoerende finansielle overslag udloeber i 1999,

B. der henviser til, at det med henblik paa aabningen af proceduren for fornyelse af de finansielle overslag, som skal indledes i 1. halvaar af 1998, ville vaere hensigtsmaessigt at fastlaegge den finansielle ramme efter aar 2000 under hensyntagen til den politik, der skal foeres,

C. der henviser til, at udvidelsen af Unionen med ansoegerlandene er en yderligere etape paa vej mod konsolideringen af et forenet og frit Europa,

D. der henviser til, at denne proces kun kan faa et positivt udfald, hvis samtlige ansoegerlande kan deltage i EU's politik, og hvis denne kan bidrage til disse landes oekonomiske udvikling og deres integration i Unionen,

E. der henviser til, at de nye finansielle overslag boer vaere i overensstemmelse med det oegede behov for oekonomisk og social samhoerighed i forbindelse med udvidelsen og de betingelser, Den OEkonomiske og Monetaere Union vil medfoere,

F. der henviser til, at Unionen noedvendigvis maa raade over ressourcer, som er tilstraekkelige for ikke blot at gennemfoere denne proces, men ogsaa til at viderefoere og udvikle det europaeiske samarbejde efter 1999,

1. tager Kommissionens ovennaevnte meddelelse til efterretning, som fastlaegger den politiske ramme og de finansielle behov i Europa for den kommende 7-aars periode og skoenner, at dette ikke fritager Kommissionen fra at fremlaegge et egentligt forslag til finansielle overslag for de 15 medlemsstater inden 1. juli 1998, jf. artikel 25 i den gaeldende interinstitutionelle aftale;

Det makrooekonomiske grundlag

2. udtrykker sin forbavselse over den makrooekonomiske ramme, som Kommissionen har forelagt, og goer Det Europaeiske Raad opmaerksom paa risikoen ved at bygge en oekonomisk analyse paa alt for uberegnelige prognoser;

3. mener, at en aarlig vaekst paa 2,5% muligvis er udtryk for en overvurdering, og indebaerer en risiko for at skabe falske forhaabninger om mulighederne for at indlede en proces af saa stor historisk betydning uden yderligere omkostninger;

Varigheden af de finansielle overslag

4. erkender det hensigtsmaessige i at lade en relativt langvarig finansiel ramme ledsage Agenda 2000-meddelelsen, men er alligevel af den opfattelse, at det, selv om denne finansielle ramme kan vise sig at vaere for lang for nogle finansielle overslag, er indlysende, at udvidelsen kun kan gennemfoeres gnidningsloest, hvis der er ro om budgettet, hvilket kan sikres gennem en interinstitutionel aftale ledsaget af relevante finansielle overslag;

5. mener derfor, at varigheden af de kommende finansielle overslag noedvendigvis maa afhaenge af den fleksibilitet, som den interinstitutionelle aftale vil rumme, enten i de enkelte afsnit eller ved hjaelp af en bindende revisionsklausul, for at tage hensyn til usikkerheden omkring fremtidige udviklinger;

6. fastholder, at de nye finansielle overslag (indtaegter og udgifter) skal revideres automatisk, dels naar et eller flere af ansoegerlandene har undertegnet en tiltraedelsestraktat, dels hvis der ikke gennemfoeres reformer af landbrugspolitikken og strukturpolitikken, og endelig hvis det viser sig, at de beregnede vaekstrater ikke har kunnet opnaas;

7. mener, at der i forbindelse med denne revision ogsaa maa ske en vurdering af forhandlingerne og resultaterne af en eventuel regeringskonference om reformen af institutionerne;

8. minder om, at budgetproceduren vil kunne gennemfoeres i henhold til EF- traktatens artikel 203, hvis der ikke foreligger en aftale mellem institutionerne om revision af de finansielle overslag;

Loftet for de egne indtaegter

9. konstaterer, at Kommissionen i sin meddelelse ikke har udarbejdet et egentligt skoen for behovene i forbindelse med Faellesskabets fremtidige politik for de 15 medlemsstater og for ansoegerlandene, men at den begraenser sig til at erklaere, at det nuvaerende loft for egne indtaegter paa 1,27% af BNP er uroerligt;

10. finder, at denne holdning ikke svarer til ambitionerne i projektet; mener, at det paa grundlag af en serioes og grundig analyse af situationen maa konkluderes, at det er for tidligt allerede nu at fastslaa, at loftet for egne indtaegter er uroerligt, ligesom der bestaar en risiko for at undervurdere de faktiske problemer, selv om dette kan indebaere en fordel, idet man saa undgaar en droeftelse i Det Europaeiske Raad;

11. mener, at det nuvaerende loft for egne indtaegter kun vil vaere tilstraekkeligt til at finansiere overslagene efter udvidelsen, hvis Raadet traeffer de afgoerelser om en reform af den nuvaerende politik, som det er befoejet til;

Ordningen med egne indtaegter

12. understreger, at Agenda 2000 ikke foreslaar nogen omlaegning af Faellesskabets finansieringsordning, ikke omtaler noedvendigheden af at sikre, at Unionen har budgetautonomi, og ikke skaber noget element af finansiel tilknytning mellem skatteborgerne og faellesskabsinstitutionerne;

13. beklager, at Kommissionen har villet vige uden om det helt noedvendige spoergsmaal om ordningen med egne indtaegter; mener, at tidspunktet er kommet, hvor der maa udvises politisk mod og fantasi for at ivaerksaette aendringen af en ordning, som ganske vist har gjort det muligt at finansiere Unionen, men som i sin nuvaerende tilstand tilsyneladende ikke laengere kan sikre en ligelig fordeling af skattebyrden i EU;

14. anser det for noedvendigt at analysere mulighederne i en ordning, som i hoejere grad er proportional med borgernes relative velstand og er mere synlig for EU-borgerne;

15. mener, at anvendelsen af det saakaldte »fair return«-princip i budgettet boer vaere udelukket; understreger desuden, at der boer tages hensyn til alle de budgetmaessige og ikke-budgetmaessige fordele, der er opnaaet fra deltagelsen i den europaeiske integration, navnlig de objektive fordele, der skyldes det indre marked og udsigten til udvidelsen;

16. opfordrer Kommissionen til snart at forelaegge en meddelelse om ordningen med egne indtaegter med henblik paa en droeftelse mellem budgetmyndighedens to parter, og for at der kan traeffes en afgoerelse inden afslutningen af de forestaaende tiltraedelsesforhandlinger og en eventuel regeringskonference;

Den interinstitutionelle aftale

17. minder om, at de finansielle overslag siden deres vedtagelse har udgjort et tillaeg til de interinstitutionelle aftaler, og at det takket vaere dem siden 1988 har vaeret muligt at gennemfoere en afbalanceret budgetprocedure, men mener dog, at forbedringer er paakraevede for at tilpasse fremgangsmaaderne endnu bedre, saa institutionerne kan fungere hensigtsmaessigt, og for i hoejere grad at respektere den institutionelle balance, som er sigtet med traktaternes bestemmelser;

18. er af den opfattelse, at fremtidige forslag vedroerende de finansielle overslag boer ledsages af en aendring af den interinstitutionelle aftale, som bl.a. kan foere til afskaffelsen af overfloedige tunge procedurer gennem stoerre fleksibilitet, en begraenset revision mellem udgiftsomraaderne og en pragmatisk fjernelse af de anakronismer, som fortsat optraeder i procedurerne, f.eks. udgiftsklassificeringen; de boer desuden aabne mulighed for, at ikke-anvendte beloeb fra de forskellige kategorier ikke tilbagebetales til medlemsstaterne, men indgaar i et specifikt reservekapitel; disse beloeb kunne enten anvendes til imoedegaaelse af en uventet udvikling inden for Unionen eller i forbindelse med udvidelsen;

19. opfordrer Raadet og Kommissionen til under forhandlingerne om den naeste interinstitutionelle aftale at forpligte sig til at forestaa en aendring af budgetproceduren, saa denne kan fungere i en udvidet Union;

Udvidelsens finansiering

20. konstaterer, at Kommissionen har forelagt et overslag for det beloeb, som vil vaere noedvendigt efter ansoegerlandenes tiltraedelse og goer opmaerksom paa, at dette beloeb - hvori indgaar overslagene over alle omkostninger i forbindelse med eventuelle overgangsperioder - kun er vejledende, og at dets reelle omfang foerst kan fastslaas, naar forhandlingerne er afsluttet;

21. konstaterer ligeledes, at ifoelge Kommissionen vil de marginer, som vil vaere noedvendige for udvidelsen, i mangel af supplerende midler kun kunne fremkomme ved kraftige nedskaeringer i de nuvaerende udgiftsomraader, isaer landbrugs- og strukturpolitikken;

22. mener, at det foerst vil vaere muligt at vurdere de faktiske besparelser, naar Raadet har vedtaget disse reformer, ligesom man foerst vil have et mere praecist kendskab til omkostningerne, naar forhandlingerne er afsluttet, og skoenner paa denne baggrund, at afgoerelsen om en eventuel fastholdelse af det nuvaerende loft for egne indtaegter foerst da kan traeffes endeligt;

23. foreslaar, at samtlige udgifter i forbindelse med tiltraedelsen opfoeres i et nyt udgiftsomraade i de finansielle overslag;

24. opfordrer Det Europaeiske Raad til at overveje alternative former for finansiering af udvidelsen, dersom Raadets afgoerelser om Kommissionens reformforslag foerer til mindre besparelser, end de af Kommissionen forudsete, eller antallet af nye medlemslande aendres, eller tidsplanen for tiltraedelsen aendres i forhold til den af Kommissionen planlagte;

Reformen af EU's politik

25. erkender behovet for at reformere visse ordninger, baade inden for landbrugs- og strukturpolitikken, men mener dog, at maalet med disse reformer boer vaere en stoerre effektivitet i Faellesskabets politik, saa denne i hoejere grad er afpasset den generelle situation (f.eks. WTO), den oekonomiske udvikling i regionerne og de nye udfordringer i disse aar (ledighed);

26. opfordrer Det Europaeiske Raad til at vaere opmaerksom paa de farer, som en reform, der udelukkende er dikteret af behovet for at fremskaffe midler og er uden politiske perspektiver og visioner, kan medfoere og allerede paa nuvaerende tidspunkt at fastsaette de maalsaetninger, der skal gaelde for disse reformer;

Betragtninger vedroerende de forskellige sektorer

Landbrug

27. konstaterer, at Kommissionen bevarer landbrugsretningslinjen, og understreger noedvendigheden af at opretholde en landbrugspolitik paa mellemlang sigt; er klar over, at et heldigt udfald af udvidelsen baade er kaedet sammen med ansoegerlandenes kapacitet til at udvikle deres landbrug og med Unionens kapacitet til at tilpasse sit eget landbrug uden at renationalisere den faelles landbrugspolitik og dermed straffe alle de europaeiske producenter;

Fiskeri

28. opfordrer Kommissionen til at udarbejde forslag til en sammenhaengende horisontal strukturstrategi for fiskeriet, som skal forelaegges samtidig med forslagene vedroerende reformens enkeltheder, hvor det boer undgaas, at skaevhederne mellem de regioner, der er staerkt afhaengige af fiskeri skaerpes, og er af den opfattelse, at der maa soeges alternative loesninger, som bevarer aktionernes horisontale karakter;

Miljoe

29. mener, at der i lyset af ansoegerlandenes foruroligende miljoeproblemer og de dermed forbundne hoeje genopbygnings- og investeringsomkostninger boer anvendes en lang raekke stoette- og finansieringsmuligheder, bl.a.:

- boer Unionen stille passende midler til raadighed til bekaempelse af de mest presserende miljoeproblemer, som f.eks. drikkevandsforsyning, rensning af spildevand, affaldsforvaltning, transport og energiforsyning,

- til loesning af strukturelle problemer, hvor energisektoren og bymiljoeet inkluderes som prioriterede stoetteomraader,

- tilskyndelse til joint venture-aftaler mellem industrien i medlemsstaterne og ansoegerlandene, idet man holder sig for oeje, at miljoe- og forbrugerbeskyttelseshensyn i henhold til traktaten skal integreres i alle EU's politikomraader;

- undersoegelse af muligheden af i samarbejde med EBRD og EIB at oprette garantifonde for banker i central- og oesteuropaeiske lande, der kan yde laan til miljoeprojekter, saerlig til smaa og mellemstore virksomheder samt lokale og regionale myndigheder;

Regionalpolitik

30. er enig med Kommissionen i, at det er noedvendigt at forbedre resultaterne, rentabiliteten og effektiviteten af strukturpolitikkerne i vaesentlig grad, og stoetter i det store og hele den vaegt, Kommissionen laegger paa stoerre koncentration, forenkling og partnerskab, men er bange for, at fordelingen af hele 10% af midlerne paa grundlag af praestationer kan foere til vanskelige subjektive valg og mere bureaukrati, og er ogsaa bekymret over, at Kommissionens forslag om en reserve ikke er baseret paa et anvendeligt og objektivt koncept;

31. mener, at udvidelsen er en historisk mulighed, og at omkostningerne i forbindelse hermed boer baeres ligeligt af alle medlemsstater, samtidig med at der fortsat udvises solidaritet med regionerne; konstaterer imidlertid, at den procentdel paa 0,46% af BNP til samhoerighedspolitikken i et EU med 15 medlemmer, ifoelge Kommissionens nye forslag gradvis vil blive skaaret ned for i 2006 at udgoere 0,39% - stadig relateret til Unionens nuvaerende sammensaetning;

Beskaeftigelse

32. bemaerker, at der i udkastet til Amsterdam-traktaten indfoeres nye forpligtelser for Faellesskabet paa beskaeftigelsesomraadet, idet det tilskynder til samarbejde mellem medlemsstater og stoetter og »i noedvendigt omfang supplerer deres foranstaltninger«; mener desuden i lyset af den vedvarende trussel om arbejdsloeshed og fattigdom, at den nye finansielle ramme boer give et bredere raaderum for udvikling af nye instrumenter med henblik paa at oege beskaeftigelsen;

33. opfordrer indtraengende Det Europaeiske Raad til at soerge for, at et eventuelt beskaeftigelsesinitiativ for smaa og mellemstore virksomheder paa topmoedet i november 1997 ikke overlapper eksisterende programmer i denne sektor; kraever, at jobskabelsesinitiativer, isaer for smaa og mellemstore virksomheder, samles under et enkelt udgiftsomraade i et nyt finansielt overslag fra 1999;

34. gaar ind for at forhoeje bevillingerne til prioriterede programmer for interne politikker hurtigere end til resten af budgettet; erindrer om, at dette maa ske paa en i regional og social henseende retfaerdig maade og i overensstemmelse med princippet om mainstreaming;

Kultur, uddannelse og ungdom

35. mener, at uddannelses- og kultursektorerne skal tillaegges stoerre vaegt i en udvidet Union henimod aar 2000, for saa vidt som

- de medvirker til at styrke grundlaget for EU-solidariteten og foelelsen af at tilhoere et samlet hele,

- de udgoer prioriterede immaterielle investeringsomraader med direkte eller indirekte indvirkning paa beskaeftigelsen,

- de bidrager til en styrkelse af de demokratiske traditioner, bl.a. ved at styrke foreningslivet;

Borgerlige rettigheder

36. understreger, at de enorme behov, som Kommissionen paaviser i alle ansoegerlandene paa omraadet retlige og indre anliggender, navnlig med hensyn til opbygning af effektive og demokratiske institutioner (politi og retsvaesen), bekaempelse af organiseret kriminalitet, hvidvaskning af penge og korruption, effektiv graensekontrol og asylprocedurer kraever et vaesentligt oekonomisk input i perioden forud for tiltraedelse;

Forskning og energi

37. mener, at Unionens fremme af forskning og teknologisk udvikling fortsat skal vaere en prioriteret opgave med sigte paa at bidrage til den europaeiske industris konkurrenceevne og skabe arbejdspladser samt medvirke til vaekst og baeredygtig udvikling; henviser til sin beslutning af 15. november 1996 ((EFT C 362 af 02.12.1996, s. 327.)) om integration af EKSF i Den Europaeiske Unions budget, som boer integreres i de kommende finansielle overslag;

38. beklager, at Kommissionen i Agenda 2000 ikke tillaegger energipolitikken nogen vaesentlig rolle; mener, at det er noedvendigt med foranstaltninger paa energiomraadet med sigte paa forbedring af den nukleare sikkerhed og af Euratom-standarderne;

Transport

39. er af den opfattelse, at en forlaengelse af de transeuropaeiske transportnet til de central- og oesteuropaeiske lande samt til landene i Middelhavsomraadet er af den allerstoerste vigtighed for en gradvis integration af disse stater i Den Europaeiske Union;

Udvikling

40. beklager, at udviklingspolitikken ikke omtales i Agenda 2000, hvilket betyder, at Kommissionens hensigter, for saa vidt angaar udviklingspolitikken, fortsat vil vaere uklare og neddaempede; finder det ogsaa beklageligt, at Kommissionen ikke har sat en debat i gang;

41. understreger, at en udvidet Europaeisk Union har en endnu stoerre rolle at spille paa globalt plan og et endnu stoerre ansvar over for den tredje verden, og at et billede af en Europaeisk Union, der kun beskytter sine egne interesser, ikke kan retfaerdiggoeres; mener desuden, at de budgetmaessige begraensninger ikke maa foere til, at denne forpligtelse over for tredjelandene opgives;

42. gentager sit krav om, at EUF skal opfoeres paa budgettet, og henviser til, at dette er saa meget vigtigere, fordi Parlamentet paa den maade vil kunne faa nye aktionsmidler til fremme af EU's forpligtelser og af maalsaetningerne for dens udviklingspolitik;

Budgetkontrol

43. mener, at Kommissionen inden for den foreslaaede finansielle ramme for hvert modtagerlands vedkommende boer goere ydelsen af foertiltraedelsesstoette og af enhver anden form for stoette betinget af gennemfoerelsen - inden for rammerne af »tiltraedelsespartnerskabet« - af et bindende program med henblik paa at udstyre de lande, der endnu ikke er i besiddelse heraf, med:

- et kvalitetssystem til administrativ forvaltning og intern kontrol samt et autonomt og effektivt eksternt kontrolsystem,

- en fyldestgoerende administrativ og retlig mekanisme til beskyttelse af Faellesskabets finanser,

- bedre uddannelsesmuligheder for ansoegerlandenes skatte- og toldvaesener med henblik paa udvidelsen,

- en struktur for samarbejde med Revisionsretten;

De midler, som en styrket og udvidet Union boer raade over

44. er fuldt og fast overbevist om, at Unionens udvidelse ogsaa boer foere til et staerkere og mere naervaerende Europa paa internationalt plan, som er mere engageret i at loese de problemer, der beroerer det »globale samfund«, og med en styrket politisk autoritet og passende oekonomiske midler;

45. mener derfor, at Det Europaeiske Raad boer vaere indstillet paa at udvise stoerre aabenhed i forbindelse med udvidelsen af Unionen i betragtning af, at de midler, der er tale om i forbindelse med udvidelsen, ifoelge Kommissionens tal kun udgoer 0,13% af de 15 medlemsstaters skoennede BNP for hele perioden;

? ? ?

46. paalaegger sin formand at forelaegge denne beslutning for Det Europaeiske Raad den 13.-14. december 1997 og at sende den til EU's institutioner og medlemsstaternes parlamenter.