EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 20.7.2011 
SEK(2011) 953 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 
om adgang til at udøve virkso mhed som kreditinstitut o g om tils yn med kreditinstitutter 
og investeringsselskaber og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 
2002/87/EF om supplerende tilsyn med kred itinstitutter, forsikringsselskaber og 
investeringsselskaber i et finansielt konglomerat 
{KOM(2011) 453 endelig} 
{SEK(2011) 952 endelig}  
 
DA 2   DA 1. INDLEDNING  
I sin meddelelse af 9. december 20101 har Kommissionen påtænkt EU-lovgivningsmæssige 
initiativer til tilpasning og styrkelse af sa nktionsordningerne i sektoren for finansielle 
tjenesteydelser.  
I sin meddelelse af 4. marts 20092 meddelte Europa-Kommissionen, at den ville i) undersøge 
corporate governance-regler og -praksis inden for finansielle institutioner i lyset af den 
finansielle krise, og (ii) hvor de t er relevant, fremsætte henstil linger eller foreslå regulerende 
foranstaltninger.  
Denne konsekvensanalyse indeholder en analys e af de mulige forans taltninger, som kan 
træffes i det område, der er omfattet af kapita lkravsdirektivet (KKD). Den er et supplement til 
konsekvensanalysen for "KKD IV"-forslaget. 
2. PROBLEMDEFINITION  
Sanktionsordninger  
De nationale sanktionsordninge r, der i øjeblikket findes fo r vigtige overtrædelser af 
kapitalkravsdirektivet, er forskellige og ikke a ltid hensigtsmæssige til at sikre en effektiv 
håndhævelse. Visse vigtige sanktionsbeføjelser er ikke tilgængelige for alle nationale 
myndigheder, og sanktioner offentliggøres ikke  systematisk. I nogle medlemsstater er 
niveauet for administrative økonomiske sankti oner (bøder) for lavt og er dermed ikke 
tilstrækkeligt afskrækkende, og sanktioner kan ikke pålægges både kreditinstitutter og enkeltpersoner, der er ansvarlige for overtræ delser. Ved fastsættelsen af sanktioner tager 
nogle nationale myndigheder ikke hensyn til krite rier, der er vigtige for at sikre, at 
sanktionerne står i forhold til overtr ædelsernes grovhed og er afskrækkende. 
Desuden er den faktiske anvendelse af sanktione r forskellig i medlemsstaterne, også dem med 
banksektorer af samme størrelse. I nogle medlem sstater er få eller slet ingen sanktioner 
overhovedet blevet anvendt i de seneste år, hvilket kan være et symptom på en svag 
håndhævelse af EU-reglerne. 
Denne situation kan resultere i mangle nde overholdelse af EU-reglerne, skabe 
konkurrenceforvridning på det indre marked og have  en negativ indvirkning på det finansielle 
tilsyn, hvilket underminerer velfungerende bankmarkeder og kan være til skade for beskyttelsen af indskydere og investorer og tilliden til den finansielle sektor. 
Corporate governance
  
I juni 2010 offentliggjorde Kommissionen en grønbog om corporate governance i finansielle 
institutioner og aflønningspolitik3 og et ledsagende arbejd sdokument fra Kommissionens 
                                                 
1 KOM(2010) 716 endelig. 
2 KOM(2009) 114 endelig. 
3 KOM(2010) 284 endelig. 
 
DA 3   DA tjenestegrene4, der analyserer manglerne i corporat e governance inden for den finansielle 
sektor, som den finansielle krise havde blotla gt, hvilket bidrog til overdreven risikotagning.  
Utilstrækkeligt risikotilsyn  fra bestyrelsernes side   
I mange tilfælde var bestyrelser enten ude af stand eller uvillige til at udfordre direktionen 
vedrørende dennes strategiske forretningsmæssige  beslutninger. Det var ofte et resultat af 
utilstrækkelig tid og manglende teknisk viden om bestyrelsen i kreditinstitutter. I nogle 
tilfælde underminerede ledelsesdominans og util strækkelig mangfoldighed i bestyrelsernes 
sammensætning disses objektivitet.  
Desuden blev bestyrelserne ofte ikke tilstrækkeligt inddraget i den samlede risikostrategi, og 
som følge heraf blev direktionens strategisk e tilgang til risiko ikke  overvåget, der blev 
etableret overdrevne risikotag ningsincitamenter, og der blev ikke gennemført passende 
systemer til at sikre effektiv risikostyring. Desu den havde bestyrelserne ikke brugt nok tid på 
at diskutere risikoemner, idet ri sikostyring blev betragtet som en lav prioritet i forhold til 
andre emner, såsom vækststrategi. Rapportering om  risikoen har ikke i alle situationer været 
rettidig og dækkende, især på gr und af mangel på direkte linje r for risikostyringsfunktionens 
rapportering til bestyrelsen. 
Endelig er risikostyringsfunktionen i mang e tilfælde ikke tillagt ordentlig vægt i 
beslutningsprocessen. 
Ikke-bindende karakter af principperne - ut ilstrækkeligt tilsyn me d corporate governance 
Den ikke-bindende karakter af de fleste af pr incipperne for corporate governance har bidraget 
til en mangel på overholdelse i praksis fra kreditinstitutternes side af disse principper, så de mest overlader gennemførelsen til selvregule ring og eksternt tilsyn fra aktionærerne. De 
mangler, som krisen satte fokus på, viste, at di sse mekanismer ikke virker i praksis. Især i 
mangel af en klar ramme for corporate go vernance og en defineret tilsynsrolle var 
tilsynsmyndighederne ikke i stand til at følge tilstrækkeligt med eller kontrollere gennemførelsen af standarder for corporate governance i kreditinstitutterne.  
3. A
NALYSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET  
Konvergens mellem de nationale sanktions ordninger er nødvendig for at fremme den 
afskrækkende virkning og skabe lige vilkår fo r at sikre en ensartet anvendelse af 
kapitalkravsdirektivet og fuldt samarbejde og gensidig tillid mellem ba nktilsynene i hele EU. 
Bedre anvendelse af eksisterende  sanktionsbeføjelser fra de na tionale myndigheders side vil 
ikke være tilstrækkeligt t il at opnå en sådan konvergens. 
En ensartet og sammenhængende tilgang på EU-p lan er afgørende for at gribe effektivt ind 
mod corporate governance-svagheder i kreditins titutter. Integrerede ka pitalmarkeder og den 
indbyrdes forbindelse i den europæiske finansielle sektor betyder, at de  forskellige regler i 
medlemsstaterne kan føre til regelarbitrage, der kan underminere eller skabe nye hindringer 
for et velfungerende indre marked.  
                                                 
4 Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene - Corporate governance in Financial Institutions: 
Lessons to be drawn from the current financial crisis, best practices , SEK(2010) 669 endelig. 
 
DA 4   DA 4. MÅL  
Forslaget sigter mod at sikre et velf ungerende bankmarked og genoprette tilliden i 
banksektoren gennem: 
• Effektive, forholdsmæssige og afskrækkende  sanktioner, der i højere grad sikrer 
overholdelse af KKD-reglerne 
• Udvikling af lige vilkår, som minime rer mulighederne for regelarbitrage 
• Effektivt tilsyn med banktjenesteudbydere 
• Effektiv corporate governance i kreditinst itutter, som skal bidrage til at undgå 
overdreven risikotagning. 
Dette kræver:  
• Styrkelse og indbyrdes tilnærmelse af de retlige rammer for sanktionerne og 
mekanismer, der letter påvisn ing af overtrædelser og  
• Styrkelse af corporat e governance-rammen: 
– øge effektiviteten af best yrelsernes risikoovervågning 
– forbedring af status for risikostyringsfunktionen og 
– sikre en effektiv overvågning gennem tilsynsførende for risikostyring. 
5. POLITISKE MULIGHEDER , KONSEKVENSANALYSE OG SAMMENLIGNING  
5.1. Muligheder vedrørende sanktionsordninger  
5.1.1.  Muligheder vedrørende passende administrative sanktioner  
Muligheder 
1. Ingen EU-indsats 
2. Ensartede regler om typer og niveauet af administrative sanktioner  
3. Mindste fælles regler om ty per af administrative sanktioner  
4. Mindste fælles regler for niveauer (min imum og maksimum) af ad ministrative bøder  
5. Mindste fælles regler  om maksimalt niveau af administrative bøder  
6. Ensartede regler om faktorer, der skal ta ges i betragtning ved anvendelsen af sanktioner 
7. Mindste fælles regler for faktorer, der skal tages i betragtning ved anvendelsen af sanktioner  
Mulighed 1 ville bevare de identificered e problemer: Selv om Den Europæiske 
Banktilsynsmyndighed kan fremme yderligere konvergens af nationale ordninger, vil aktionen næppe være effektiv uden en EU-ramme på plads.  
 
DA 5   DA Mulighederne 2 og 6 ville eliminere enhver afvigels e i typer, niveau af sanktioner og kriterier 
for deres anvendelse og ville derf or være de mest virkningsfulde med hensyn til at sikre lige 
konkurrencevilkår og fremme grænseoverskride nde tilsyn. Mulighederne 3, 4, 5 og 7 ville 
være mindre virkningsfulde, men ville tillade at  tilpasse sanktionerne ti l de særlige kendetegn 
ved de forskellige nationale retssystemer. Mu lighed 4 ville være mere virkningsfuld end 
mulighed 5 til at mindske forskelle i niveauet  for bøder og sikre afskrækkelse, men mulighed 
5 ville bedre kunne sikre proportionalitet. 
Mulighederne 2, 3 og 4 ville være lige virkni ngsfulde til at sikre afskrækkelse. Men mulighed 
3 ville give mulighed for tilvej ebringelse af yderligere former  for sanktioner, der kunne øge 
den afskrækkende virkning i nogle medlem sstater. Mulighed 5 ville være mindre 
virkningsfuld til at sikre, at  tilstrækkeligt høje bø der faktisk anvendes, men ville bedre kunne 
sikre, at de er forholdsmæssige. Mulighederne 6 og 7 kan betragtes som lige så virkningsfulde 
i det omfang, de indeholder de samme fa ktorer, men mulighed 7 kunne bedre sikre 
hensigtsmæssigheden af de sanktioner, der faktisk anvendes, da det ikke ville forhindre de kompetente myndigheder i at ta ge hensyn til andre faktorer. 
Mulighederne 2 og 7 er de mindst omkostningseffektive med hensyn til nødvendige 
ændringer i de nationale lovgivninger, og mu lighed 5 er mere omkostningseffektiv end 
mulighed 4. 
5.1.2.  Muligheder vedrørende det personlige an vendelsesområde for administrative 
sanktioner  
Muligheder  
1. Ingen EU-indsats 
2. Generel forpligtelse til at sørge for anvendelsen af administrative sanktioner på  både enkeltpersoner og kreditinstitutter  
3. Mindste fælles regler om anvendelse af administrative sanktioner på enkeltpersoner og/eller kreditinstitutter  
Mulighed 3 vil være mere virkningsfuld end mu lighed 2 til at sikre lige konkurrencevilkår og 
bedre grænseoverskridende tilsyn, men forske llen i den afskrækkende virkning af disse 
muligheder anses for at være lille. Mulighed 3 er langt mindre omkostningseffektiv end mulighed 2, da den vil kræve flere ændringer i de nationale lovgivninger og kan forpligte 
medlemsstaterne til at tilpasse deres ge nerelle ordninger for erstatningsansvar. 
5.1.3.  Muligheder vedrørende offentliggørelse af sanktioner 
Muligheder 
1. Ikke gøre noget 
2. Offentliggørelse af sanktioner som hovedregel 
3. Offentliggørelse af sanktioner efter afgørelse fra de kompetente myndigheder 
Mulighed 2 ville være langt mere virkningsfuld  end mulighed 3 til at gøre sanktionerne mere 
afskrækkende. Mulighed 3 er lidt mere  omkostningseffektiv end mulighed 2. 
 
DA 6   DA 5.1.4.  Muligheder vedrørende den faktis ke anvendelse af sanktioner 
Muligheder 
1. Ingen EU-indsats 
2. Intern whistleblowing-procedure i kreditinstitutter 
3. Medlemsstaterne skal etablere systemer til fremme og beskyttelse af informanter 
4. Detaljerede EU-krav til whistleblowing-programmer 
Mulighederne 2, 3 og 4 er alle virkningsfulde i at  forfølge målet om en bedre påvisning af 
overtrædelser, der fører til et højere niveau for håndhævelse i alle medlemsstater. Mulighed 4 
betragtes som en anelse mere  virkningsfuld i denne hensee nde. Alle tre muligheder har 
konsekvenser for de grundlæggende rettigheder (respekt for privatliv og familieliv, 
beskyttelse af personoplysninger, uskyldsformod ning og forsvarets rettigheder), men de kan 
mindskes, og i betragtning af betydningen af de  mål, der skal nås, er deres virkning nødvendig 
og rimelig. 
Mulighederne 2 og 3 er lige omkostningseffek tive, hvad angår ændringer i den nationale 
lovgivning. Mulighed 4 anses for at være ineffektiv, da den ville kræve mere radikale 
ændringer, sandsynligvis også i medlemsstater, som allerede har regler om whistleblowing-
mekanismer. Overholdelsesomkostninger kunne ogs å være højere end dem, der kræves af 
mulighederne 2 og 3, eftersom medlemsstater ne ville have mindre fleksibilitet.  
5.2. Muligheder vedrørende corporate governance 
Muligheder 
1. Ingen EU-indsats 
2. Forbedre gennemførelsen af de eksisterende EU-rammer 
3. Styrke og udvikle kapitalkravsdirektivets rammer 
Mulighed 3 vil være det mest virkningsfulde t il at nå det underliggende mål i forhold til 
mulighed 1 og 2. Mulighed 1 vil holde de lovgivn ingsmæssige rammer åbne og fortsætte med 
at generere manglende overhol delse og juridiske usikkerhe d. Mulighed 2 er afhængig af 
markedsdisciplin og bedre overvågning af genne mførelsen af de gældende principper af 
tilsynsførende. Dog skal de tilsynsførende have klarere juridiske rammer for at udøve deres 
tilsyn, og selvregulering har vist sine begrænsninger. 
Mulighed 3 går ud over de eksisterende ra mmer om corporate governance og indebærer 
udvikling af yderligere og øgede bestemmelser. Den ville indeholde  foranstaltninger til at øge 
effektiviteten af bestyrelsernes risikotils yn, forbedre prestige og uafhængighed af 
risikostyringsfunktionen og sikre en omkostnings effektiv overvågning af risikostyring fra de 
tilsynsførendes side. Disse nye krav ville skabe et sæt af minimumsstandarder, der ville give 
kreditinstitutter og vejledere klare benchmarks til at udvikle og vurdere corporate governance-
strukturer.  
5.3. Foretrukne politiske muligheder og instrumenter  
Det mest passende for at nå målene med forsla get er en kombination af følgende gensidigt 
forstærkende muligheder: 
 
DA 7   DA Muligheder vedrørende sanktionsordninger  
• Mindste fælles regler om typer af administ rative sanktioner, der er til rådighed for de 
kompetente myndigheder 
• Mindste fælles regler om maksimal e økonomiske administrative sanktioner 
• Liste over de vigtigste faktorer, der skal tages i betragtning ved fastlæggelsen af 
administrative sanktioner 
• Pligt til at sørge for anvendelsen af administrative sanktioner over for både 
enkeltpersoner og kreditinstitutter 
• Offentliggørelse af sankti oner som en generel regel 
• Intern whistleblowing-procedure i kreditinstitutter 
• Krav om, at medlemsstaterne etablerer systemer til beskyttelse af informanter.   
Muligheder vedrørende corporate governance  
Kræve, at kreditinstitutterne oplyser anta llet af bestyrelsesmedlemmernes poster  
Kræve, at bestyrelsesmedlemmerne tilbringe r tilstrækkelig tid med at udøve deres hverv  Forbedre 
bestyrelsesmedlemmernes 
tidsengagement 
Begrænse det maksimale antal poster, et bestyrelsesmedlem kan have på samme tid 
Kræve offentliggørelse af ansætte lsespolitikken og bestyrelsesmedle mmernes faktiske ekspertise og 
kompetencer  
Angive kriterier, som bestyrelsesmedlemmer individue lt og kollektivt skal opfylde med hensyn til passende 
færdigheder og ekspertise  
Kræve, at bestyrelsesmedle mmer bør modtage passende oplæring og videreuddannelse  Forbedre 
bestyrelsesmedlemmernes 
ekspertise 
Obligatorisk nomineringsudvalg 
Modvægt til 
ledelsesdominans Forbud mod kumulering af poster som forma nd og direktør i det samme kreditinstitut 
Kræve offentliggørelse af  intern politik om mangfoldighedsledelse  
Benchmarking af forskellig praksi s på nationalt og europæisk plan 
Kræve mangfoldighed som et af kriterier ne for bestyrelsernes sammensætning 
Kræve, at kreditinstitutter etab lerer en mangfoldighedspolitik  Forbedre mangfoldighed i 
bestyrelsernes 
sammensætning 
 
Forbedre bestyrelsernes herredømme over 
risikostrategien Kræve en erklæring om tilstrækkeli gheden af risikostyringssystemer 
Kræve en risikoerklæring med angivelse af kreditinstituttets tilgang til risiko 
Kræve offentliggørelse af politik og praksis med hens yn til diskussion og analyse af risikoproblemer under 
bestyrelsesmøderne 
Kræve, at bestyrelsen afsætter tilstrækkelig tid til risikoproblemer Forbedre bestyrelsernes 
prioritering af risikoproblemer 
Obligatorisk risikoudvalg på bestyrelsesniveau 
 
DA 8   DA Kræve offentliggørelse af politik og praksis med hensyn til informati onsstrømmen om risiko til bestyrelsen Forbedre 
informationsstrømmen 
om risiko til bestyrelser Kræve, at bestyrelserne kan bestemme indhold, form at og hyppighed af information om risici, den bør 
modtage 
Kræve, at risikostyringsfunktionen ka n rapportere direkte til bestyrelsen 
Forbedre 
risikostyringsfunktionens 
position og myndighed Kræve offentliggørelse af risikosty ringsfunktionens position og myndighed 
Kræve en uafhængig risikostyringsfunktion  Kræve en uafhængig risikochef  
Kræve, at risikochefen har en passende status og autoritet  
Kræve, at fjernelse af risikochefen foruds ætter forudgående godkendelse fra bestyrelsen 
Sikre en 
omkostningseffektiv 
overvågning af risikostyring fra de 
tilsynsførendes side Kræve, at corporate governance er en del af tilsynsprocessen 
Kræve, at bestyrelsesmedlemmernes egne thed er underlagt sæ rlige tilsynsregler 
Kræve, at tilsynsmyndighederne gennemgår da gsordener og bilag til møder i bestyrelsen  
 
5.3.1.  Virkninger af de foretrukne muligheder: sanktionsordninger 
De foretrukne muligheder vedrørende sanktions ordninger forventes at lette afsløringen af 
overtrædelser og at give de kompetente m yndigheder mulighed for at anvende passende 
sanktioner. Dette forventes at sikre en be dre håndhævelse af ka pitalkravsdirektivets 
forpligtelser fra kreditinstitutternes side, hvilket vil gavne alle parter .  
Disse muligheder vil ikke skabe administrative byrder  for de finansielle institutioner eller 
ikke-finansielle virksomheder, herunder SMV'er, med undtagelse af en begrænset 
administrativ byrde for kreditinstitutter, der følger af forpligtelsen til at sørge for interne whistleblowing-systemer.  
Der forventes en positiv social virkning , eftersom beskyttelse af i ndskydere og investorer vil 
blive styrket, og ansatte i kreditinstitutter, der optræder som whistleblowers/informanter vil 
drage fordel af bedre beskyttelse.  
Disse muligheder er i overensstemmelse med de  fælles mål for de store jurisdiktioner i G20-
gruppen til at styrke reguleringen af og tilsynet med den finansielle sektor og forventes at 
have en positiv indvirkning på Den Europæiske Unions globale konkurrenceevne . 
5.3.2.  Virkninger af de foretrukne muligheder: corporate governance 
De foretrukne politiske valgmuligheder, der fo rbedrer corporate governance, vil hjælpe med 
at undgå overdreven risikotagning fra kreditinstit utternes side og mindske risikoen for fiasko. 
De vil bidrage til en øget modstandskraft for banksektoren og forbedre investorernes tillid. Derfor bør indvirkningen på kreditinstitutter og alle interessenter  (indskydere, aktionærer, 
kreditorer) være positiv.  
På et makroøkonomisk niveau ville et sundt ri sikostyringssystem for kreditinstitutter bidrage 
til at undgå fremtidige kriser, øge tilliden  til banksystemet og effektiviteten af 
kreditinstitutternes finansieringsmekanismer, hvilket fremmer den økonomiske vækst .  
Indførelsen af foranstaltni nger om mangfoldighed i best yrelsernes sammensætning vil 
sandsynligvis have en positiv indvirkning på ligestillingspolitikken  i EU, hjælpe til at fjerne 
 
DA 9   DA "skjulte" hindringer og hjælpe kvin der til at få adgang til ledersti llinger i virksomheder og kan 
have en positiv indvirkning på kvindernes beskæftigelse. 
Den foretrukne løsning vil kunne medføre yderligere administrative byrder  for 
kreditinstitutter og tilsynsførende. Imidler tid forventes disse omkostninger at være 
begrænsede i forhold til den overordnede må lsætning. For at mindske den potentielle 
lovgivningsmæssige byrde bør princippet om pr oportionalitet gælde, så  der tages hensyn til 
størrelsen og kompleksiteten af aktiviteterne i kreditinstitutter.  
6. OVERVÅGNING OG EVALUERING  
Kommissionen vil som vogter af  traktaten overvåge, hvordan medlemsstaterne gennemfører 
disse ændringer af kapitalk ravsdirektivet. Konsekvenser ne af anvendelsen af de 
lovgivningsmæssige foranstaltninger vedrørende  sanktionsordningerne vil blive evalueret på 
grundlag af følgende hovedindikatorer: 
• Antallet af konstaterede overtrædelser  og antallet af anvendte sanktioner 
• De nationale kompetente myndigheders prak sis i forbindelse med gennemførelsen af 
sanktioner. 
Med hensyn til corporate governance kan det tage  tid at realisere de forventede fordele i 
medfør af de nye bestemmelser, og graden af gennemførelsen af  disse fordele vil afhænge af, 
hvordan kreditinstitutterne implementere r de nye krav. Kommissionen vil via Den 
Europæiske Banktilsynsmyndighed og en omfattende og fortløbende dialog med alle vigtige interessenter, herunder markedsdeltagerne (kreditin stitutter, investorer) overvåge anvendelsen 
af de relevante bestemmelser i kapitalkravsdi rektivet. Den kan også gøre brug af resultaterne 
af de undersøgelser, der er udført af interessenter.