Regionsudvalgets udtalelse om:

- »Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget: Første rammeprogram på kulturområdet (2000-2004)«, og - »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af et enhedsinstrument for planlægning og finansiering af samarbejdet på kulturområdet (program "KULTUR-2000"«) (1999/C 51/12)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Kommissionens meddelelse om det første rammeprogram på kulturområdet (2000-2004) og Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om indførelse af et enhedsinstrument for planlægning og finansiering af samarbejdet på kulturområdet (program »KULTUR-2000«) (KOM(98) 266 endelig udg.) (),

under henvisning til Rådets beslutning af 9. juli 1998 om i henhold til artikel 128 og artikel 198 C, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 13. maj 1998 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 7 »Uddannelse, Erhvervsuddannelse, Kultur, Ungdom, Sport, Borgernes Rettigheder«,

under henvisning til Underudvalg 7's forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 227/98 rev.), som blev vedtaget den 1. oktober 1998 med José M. Muñoa og Christina Tallberg som ordførere,

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelser om programmerne Kaleidoscope 2000 (kunstneriske og kulturelle arrangementer) (CdR 145/95) (), ARIANE (bøger og læsning) (CdR 146/95) () og RAPHAEL (kulturarv) (CdR 302/95) (), samt dets udtalelse om »første rapport om hensynet til de kulturelle aspekter i Det Europæiske Fællesskabs virksomhed« (CdR 206/96 fin) (),

og ud fra følgende betragtninger:

i Maastricht-traktaten opfordres Fællesskabet til at respektere og fremme den kulturelle mangfoldighed i Europa og til at fremme samarbejde og udveksling mellem personer, organisationer og kulturinstitutioner;

i henhold til Maastricht-traktaten skal EU-programmer desuden tage hensyn til Fællesskabets målsætninger på kulturområdet -

på den 26. plenarforsamling den 18.-19. november 1998 (mødet den 19. november) vedtaget følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Kommissionen har gennemført tre undersøgelser af EU's indsats på det kulturelle område. Den har for det første analyseret de tre hidtidige kulturprogrammer: KALEIDOSCOPE vedrørende kunstneriske og kulturelle arrangementer, ARIANE vedrørende bøger og læsning og RAPHAEL om den europæiske kulturarv. Den har for det andet undersøgt, hvordan Fællesskabet inddrager de kulturelle aspekter i den generelle EU-politik i den »Første rapport om hensynet til de kulturelle aspekter i Det Europæiske Fællesskabs virksomhed« (). Og den har for det tredje taget initiativ til en række høringer af medlemsstaterne i EU og EØS, samt Cypern, de associerede lande i Central- og Østeuropa og en lang række europæiske kulturorganisationer.

1.2. Regionsudvalget anerkender en række positive aspekter ved Kommissionens undersøgelser. Det medgiver, at indsatsen under EU's tre kulturprogrammer har virket befordrende på det tværnationale samarbejde, givet de europæiske kulturaktiviteter en skarpere profil, har skabt mulighed for at beskytte og bevare kulturarven, lettet offentlighedens adgang til kultur og medvirket til, at kulturel kreativitet tildeles en stadig højere status, fordi den fremmer nyskabelse og skaber sociale netværk, herunder navnlig udvekslingsaktiviteter på kulturelle områder, der er fælles for de europæiske lande.

1.3. Regionsudvalget finder ikke desto mindre Kommissionens undersøgelser mangelfulde. Tanken om et fælles, åbent og mangfoldigt europæisk kulturområde er stadig ikke slået an i folks bevidsthed. Selv om Fællesskabet har støttet mange forskellige kulturaktiviteter, har der kun været tale om spredt fægtning - ikke om aktiviteter, der har efterladt sig strukturerede og blivende samarbejdsnetværk. Kvantitativt betragtet har Fællesskabets kulturprogrammer også kun udgjort en lille del af det samlede antal programmer. Alt i alt betyder dette, at de europæiske borgere formentlig aldrig har hørt om Fællesskabets bestræbelser og forsat lever i uvidenhed om, hvad der gøres for at bevare og støtte deres kultur. Etableringen af et multikulturelt europæisk kulturområde på tværs af nationalgrænserne er således dårligt kommet i gang.

1.4. Forvaltningen af kulturprogrammerne anses for at være alt for bureaukratisk - procedurerne er med andre ord for lange og indviklede, hvilket har negativ effekt på serviceniveauet og gør, at de europæiske kulturprogrammer på det nærmeste er ukendt land for den europæiske offentlighed.

1.5. Kommissionen har udtalt, at »hvis der ydes betydelige midler til kulturelle aktiviteter eller aktiviteter med en kulturel dimension, hører de gennemførte foranstaltninger ikke eller sjældent under en bestemt politik, som ville svare til de opgaver, der er pålagt Fællesskabet på det kulturelle område,« samt, at den vil sikre, at »mål og midler for ethvert instrument, der har konsekvenser for det kulturelle område, svarer til målene og midlerne for Fællesskabets kulturpolitik, når de interne politikker skal defineres og føres ud i livet«.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Kulturens betydning for den fremtidige udvikling i EU

2.1.1. Bevarelse af den kulturelle mangfoldighed

2.1.1.1. Grundprincippet bag integrationsprocessen i Europa er respekt for og fremme af kulturel mangfoldighed. Kulturel mangfoldighed er en kilde til rigdom, som må bevares, idet dens fortrin hører til den europæiske identitets vigtigste træk. Den kulturelle og sproglige mangfoldighed omfatter alle nationale og subnationale, lokale og regionale, manifestationer.

2.1.1.2. Der findes i Europa en masse forskellige kulturer, hvoraf de fleste er lokalt eller regionalt forankret. I Europa anvendes endvidere en bred definition af kultur, der ikke kun omfatter åndsaristokratiske og elitære manifestationer, men også den traditionelle folkekultur og den moderne massekultur.

2.1.1.3. Aktiv og frivillig deltagelse i foreningsliv og undervisning fremmer folks engagement i sociale spørgsmål og deres indsigt i andre kulturer. Det brede samarbejde mellem regioner og kommuner og/eller den veludbyggede ordning med venskabsbyer har beriget det kulturelle samarbejde mellem de deltagende byer, styrket solidaritetsfølelsen og udbredt kendskabet til andre kulturer. Det bør understreges, at formålet med »borgernes Europa« er at forbedre samarbejdet og forståelsen mellem Europas folk, og ikke at udjævne forskelle eller skabe ensartede strukturer. Samarbejdet og dialogen på det kulturelle område bør efter Regionsudvalgets opfattelse udbygges for at sikre, at kulturelle forskelle ikke bliver årsag til konflikter, men tværtimod anvendes som et instrument til at styrke og forene befolkningsgrupper i et multikulturelt Europa på et solidarisk grundlag.

2.1.1.4. Regionsudvalget mener i forlængelse heraf, at de mange aktører i regioner og kommuner bør fungere som lokomotiver for medlemsstaternes fælles bestræbelser på at tildele kulturen en mere fremtrædende plads i den europæiske integrationsproces. Regioner og lokalområder er altid karakteriseret ved en lokal kultur og kulturarv, hvis bevarelse, beskyttelse og daglige udnyttelse er det nødvendige grundlag for en alsidig europæisk kultur. De lokale og regionale myndigheder skal derfor tildeles tilstrækkelige midler til gennemførelse af lokale kulturelle initiativer.

2.1.1.5. Efter Regionsudvalgets opfattelse skal man fokusere på bevarelse og fremme af de europæiske kulturers mangfoldighed, samtidig med at fundamentet til en fælles europæisk identitet lægges. Lokale og regionale initiativer indtager en nøgleposition, når det drejer sig om at tilskynde til yderligere samarbejde og solidaritet mellem kommuner og regioner i såvel nuværende som kommende medlemsstater. Den kulturelle selvopfattelse i forskellige dele af Europa har meget til fælles på grund af den fælles historie.

2.1.1.6. For at beskytte den kulturelle og sproglige mangfoldighed i Europa bør det høre til Fællesskabets prioriterede mål at støtte projekter, der henvender sig til kulturelle og sproglige mindretal, konkretiseret både som støtte til specifikke kulturelle aktiviteter og som en generel tilpasning af EU's programmer.

2.1.1.7. I den forbindelse opfordrer Regionsudvalget EU til at udbygge samarbejdet med Europarådet og UNESCO, der har mange års erfaring med fremme af kulturelt samarbejde og anerkendelse af kulturel mangfoldighed i Europa. For så vidt angår udvidelsen, kan et sådant samarbejde lette ansøgerlandenes overgang til EF-medlemskab.

2.1.2. Kultur og borgernes Europa

2.1.2.1. Den politiske udfordring for EU ligger i at forene respekt for kulturel og sproglig mangfoldighed med en udstrækning af unionsborgerskabet. Man kan måske her konkludere, at unionsborgerskabet vil udspringe af et multikulturelt og multilingvalt samfund, hvor en lang række lokale, regionale og nationale kulturer eksisterer side om side.

2.1.2.2. Med henblik på at gennemføre den europæiske integration uden at slække på den kulturelle og sproglige mangfoldighed foreslår Regionsudvalget derfor, at Fællesskabet muliggør en mere aktiv inddragelse af de lokale og regionale politiske niveauer i den europæiske integrationsproces, eftersom disse niveauer er bedre i stand til at videreføre hele den eksisterende rigdom af kulturelle og sproglige samfund i Europa. Mere konkret bør Fællesskabet gøre det lettere for kommuner og regioner med fuldt ansvar for kultur at deltage i de europæiske kulturprogrammer gennem de mekanismer, som skitseres i denne udtalelse. Når alt kommer til alt, vil det kun være et spørgsmål om at bekræfte på EU-niveau, hvad man allerede har erkendt på medlemsstatsniveau.

2.1.3. Kultur og udvikling på lokalt og regionalt plan

2.1.3.1. Den fremtidige udvikling og dynamik i Europa afhænger i stadig højere grad af den kulturelle kreativitet, evnen til at holde stand på verdensmarkederne og den fremtidige vækst og beskæftigelse. Kultur er en vigtig faktor for udviklingen i en region. Ud over at have værdi i sig selv har kulturen også økonomisk betydning, idet den hører til de vigtigste faktorer, når erhvervsliv og industri skal tiltrækkes til et område. Et vitalt kulturliv med et bredt udbud af kulturelle faciliteter er således med til at øge en hel regions tiltrækningskraft. Kultur virker efter Regionsudvalgets mening befordrende på territorial samhørighed i Europa, hvilket tilfører regionale og lokale udviklingsprojekter en betydelig merværdi og multifikatoreffekt.

2.1.3.2. Kulturturisme får stadig større betydning for udviklingen på lokalt og regionalt plan. Den stimulerer handel og erhvervsliv, økonomi og beskæftigelse - både i by og på land - og bidrager til at stoppe affolkningen af landdistrikterne ved at skabe nye arbejdspladser.

2.1.3.3. Udviklingspotentialet i de audiovisuelle kulturprodukter rummer betydelige økonomiske muligheder, idet Europa kan producere alternativer til de japanske og amerikanske produkter. Vil man klare konkurrencen i den audiovisuelle sektor, må man levere produkter af høj kvalitet, hvilket kan ske gennem fremme af Europas kulturelle mangfoldighed, der næres af de lokale og regionale kulturer. Regionsudvalget går derfor ind for en styrkelse af den audiovisuelle sektor og støtter, at EU aktivt arbejder for en regional medie- og filmpolitik.

2.1.4. Kultur og beskæftigelse

2.1.4.1. Det erkendes i stigende grad, at kulturen og kulturindustrien kan bidrage til at fremme den økonomiske og sociale samhørighed og de fremtidige udviklingsmuligheder. Regionsudvalget mener imidlertid, at beskæftigelsesmulighederne kun kan udnyttes, hvis en række svagheder effektivt afhjælpes i forbindelse med en omfattende strategi, der er fast forankret på det lokale og regionale plan.

2.1.4.2. Regionsudvalget understreger behovet for at støtte dem, der i øjeblikket er beskæftiget i kultursektoren, navnlig de personer, der er involveret i kulturindustriens kreative side. Der må gøres noget ved sektorens usikre beskæftigelsesforhold og beskæftigelseskvaliteten må forbedres. Nogle områder af kultursektoren er kendetegnet ved lavtbetalte og usikre deltidsjob.

2.1.4.3. Regionsudvalget opfordrer til, at der investeres tilstrækkeligt i kultursektoren. Dette er nødvendigt, hvis de sidste ti års vækst skal opretholdes. Der bør i strukturfondsforordningerne eksplicit henvises til kulturen. Endvidere bør den finansielle støtte til kultursektoren specifikt tilpasses kulturens og kulturindustriens behov. Der bør også lægges passende vægt på den erhvervssektor, der knytter sig til nydelse af kulturelle goder og til kulturturisme, med særlig hensyntagen til den mindre skala. For at udvikle kulturindustrien yderligere er det nødvendigt at forbedre organiseringen af dem, der er involveret i beslægtede aktiviteter, med henblik på at samle oplysninger om støttemuligheder og udvikle muligheder for fælles aktioner.

2.1.4.4. Regionsudvalget anerkender de hidtidige EU-foranstaltningers positive virkninger og opfordrer til yderligere beskæftigelsesfremmende initiativer, som skal fremme innovation og kreativitet, tilskynde til tværregional erfaringsudveksling, etablere støttemekanismer for kulturiværksættere, fremhæve god praksis, fremme eksperimentelle jobskabelsesordninger og oprette samarbejde inden for kultursektoren og med aktører inden for andre økonomiske områder.

2.1.4.5. Regionsudvalget understreger behovet for pålidelige data om kultursektoren og opfordrer til en omfattende EU-strategi, der skal sikre ensartethed i klassificeringen af beskæftigelsesstatistikker samt letanvendelige og letsammenlignelige data. Det er endvidere nødvendigt at gennemføre yderligere undersøgelser for at vurdere ekspansionsmulighederne inden for visse kulturindustrier.

2.1.4.6. Visse kulturprodukter, som har til formål at sikre og fremme den kulturelle mangfoldighed, bør gives positiv særbehandling mht. afgifter og beskatning, så de får nemmere ved at vinde indpas på markedet ud fra den betragtning, at der vil blive skabt nye arbejdspladser, som er forbundet med selve produktet.

2.1.5. Kulturaktioner til fremme af integration og social samhørighed

2.1.5.1. Regionsudvalget understreger, at kultur kan modvirke social udstødelse, isolation og marginalisering af særligt udsatte sociale grupper. Der er ca. 18 mio. arbejdsløse i Europa. Kultur og deltagelse i kulturelle aktiviteter kan give disse nye muligheder for at styrke deres identitet og selvfølelse og forbedre deres status i samfundet. Deltagelse i kulturelle aktiviteter fremmer dialog og forståelse mellem forskellige samfundslag og mellem Fællesskabets mange forskellige kulturer, hvilket bidrager til tolerance og fredelig sameksistens. En sådan dialog er særlig vigtig nu, hvor racisme og fremmedhad er i fremmarch og spændingerne øges.

2.1.6. Kulturens betydning for EU's eksterne forbindelser

2.1.6.1. Regionsudvalget henleder opmærksomheden på, at kultur giver Europas udenrigspolitik mere prestige. Dels skaber kultur nye forbindelser til tredjelande, dels fastholder den forbindelsen til de mange mio. europæiske statsborgere, der opholder sig og arbejder uden for Europa. Kulturelt samarbejde med andre lande højner navnlig forståelsen for de humanitære værdier, som EU er præget af: respekt for menneskerettighederne, frihed og demokrati, tolerance og respekt for kulturelle forskelle. Kulturen kan sprede dialogen på alle niveauer, hvilket kan tage trykket af sociale spændinger, vold og egentlige konflikter.

2.1.6.2. Regionsudvalget opfordrer til at støtte og fremme kultur som en væsentlig del af EU's samarbejde med tredjelande og Fællesskabets fredspolitik. I det øjemed skal man fremme initiativer sigtende på at fremme den gensidige forståelse af de forskellige samfund, som findes inden for samme områder eller i tilgrænsende områder.

2.2. Adgang til kultur

2.2.1. Mulighed for at udtrykke kreativitet

2.2.1.1. Det er vigtigt for Regionsudvalget, at borgerne inddrages bedre i de kulturelle aktiviteter, og at de får større mulighed for at udnytte deres kreative evner. Med henblik på en bredere deltagelse og et bedre rodfæstet demokrati - både i EU og i de enkelte medlemsstater - er det vigtigt, at dette bliver muligt både i og uden for de professionelle kulturelle kredse.

2.2.2. Kultur, børn og unge

2.2.2.1. Regionsudvalget henleder opmærksomheden på den stadig større betydning, kulturen får i samfundet. Kulturen bør derfor markeres bedre i den grundlæggende uddannelse og opdagelse. Stimulation af de kreative talenter og af tolerancetærsklen over for andre kulturer er en væsentlig del af børns og unges generelle udvikling. Ved at give mere plads til kulturelle aktiviteter i skolen gør man kulturen tilgængelig for alle børn og unge. Børn bør desuden fra en tidlig alder stifte bekendtskab med andre kulturer. Det er vigtigt, at kulturens rolle defineres i skoleprogrammer.

2.2.3. Kultur og social udstødelse

2.2.3.1. Regionsudvalget understreger, at kulturen kan bidrage til at reducere social udstødelse navnlig af dårligt stillede samfundsgrupper, og at det er meget vigtigt, at disse grupper har adgang til de forskellige kulturelle aktiviteter.

2.2.4. Kultur for alle

2.2.4.1. Alle skal have adgang til kultur, ikke mindst folk med handicap af forskellig art. Man bør derfor lægge særlig vægt på produktion af f.eks. lydbøger, bøger skrevet med blindeskrift og læs-let bøger, samtidig med at man udvikler og tilpasser edb-løsninger, der kan tjene som hjælp og støtte til handicappede. Adgang til kultur for alle kræver også egnede lokaler. Professionelle kulturfolk skal som vejledere, fortolkere og assistenter medvirke til at gøre de handicappede til aktive frontfigurer på det kulturelle område. Regionsudvalget gør opmærksom på, at kulturelle aktiviteter af denne art medfører ekstra udgifter.

2.2.5. Kultur og sundhed

2.2.5.1. Sanseoplevelser har stor betydning for velfærd og livskvalitet, specielt når vi bliver gamle eller syge. Kulturen styrker de positive sider af vores sind og er derfor utrolig vigtig for sundheden. Forskning i betydningen af kulturelle aktiviteter på hospitaler og plejehjem har påvist en gunstig indflydelse.

2.2.5.2. Stadig flere mennesker får brug for pleje, og flere og flere ældre tilbringer lang tid på plejehjem. Kulturen får en vigtig rolle inden for sundhedssektoren som bærer af humanistiske værdier. I forbindelse med den forestående udvidelse af EU er det vigtigt at styrke samarbejdet med de nye medlemsstater for at udvikle kulturens funktion i syge- og ældreplejen.

2.2.6. Kultur og lige muligheder

2.2.6.1. Regionsudvalget understreger, at man også må fokusere på ligestilling på kulturområdet. Programmet skal rumme mulighed for projekter, der kan understøtte kvinders særlige kreative evner.

2.2.7. Adgang til informationer, bøger og læsning

2.2.7.1. Det veludbyggede net af offentlige biblioteker i EU har sin rod i et lokalt og regionalt engagement og behov. Bibliotekerne indgår i et internationalt, nationalt, regionalt og lokalt samarbejde og er derfor en vigtig formidler af litteratur og objektive informationer til borgerne, ligesom de vænner borgerne til at anvende ny teknologi i forbindelse med søgning i databaser. Det er vigtigt at gøre det muligt for borgerne at holde sig orienteret og deltage i den demokratiske proces - uafhængig af kultur og tradition og uanset, hvor man bor.

2.2.7.2. Regionsudvalget henleder opmærksomheden på de lokale og regionale myndigheders vigtige bidrag til oprettelse af offentlige biblioteker til gavn for den lokale befolkning og af et net, der informerer om bibliotekernes tilbud såvel i byområder som i landdistrikter. Den geografiske dækning, som de offentlige biblioteker sørger for, er således af meget stor betydning for spredning og fremme af de europæiske kulturer.

2.2.7.3. Regionsudvalget understreger betydningen af at publicere litteratur på de små sprog og støtte oversættelser til og fra disse sprog.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Det første rammeprogram på kulturområdet (2000-2004)

3.1.1. Målsætninger og retningslinjer for »KULTUR 2000«

3.1.1.1. Regionsudvalget udtrykker tilfredshed med programmets enhedsramme. Det mener, at forslaget markerer EU-kulturpolitikken bedre, selv om midlerne stadig er utilstrækkelige, og fremhæver, at kulturaktiviteter på lokalt og regionalt niveau er den søjle, der bærer den kulturelle mangfoldighed, som Fællesskabet søger at fremme med det nye program.

3.1.1.2. Regionsudvalget er enig i programmets målsætninger, men foreslår, at målsætningen om udbredelse af gensidig kendskab til kulturforskelle og de europæiske folks historie får højest prioritet - med særlig vægt på deres unikke træk. Regionsudvalget foreslår endvidere, at man så vidt muligt taler om »kulturer« i flertal.

3.1.1.3. Regionsudvalget håber, at den endelige udgave af teksten vil indeholde et forslag til, hvordan man sikrer, at gennemførelsen virkelig opfylder programmets specifikke målsætninger. Regionsudvalget noterer med tilfredshed, at programmet er åbent for lande i Central- og Østeuropa, der har indgået en samarbejdsaftale med Fællesskabet, såvel som for Cypern og EØS-landene. Det anser kulturelt samarbejde for særligt vigtigt for ansøgerlandene, fordi det kan indledes med EU-borgerne på et tidligt tidspunkt.

3.1.1.4. Det støtter Kommissionens nye indfaldsvinkel til Fællesskabets kulturelle aktiviteter, dvs. høj prioritering af projekter med en fællesskabsdimension, der kan bidrage til udviklingen af et kulturelt EU-område, projekter, som er synlige for EU-borgerne og har reel, kommunikativ slagkraft, projekter, som søger at koncentrere indsatsen og skabe mere stabile samarbejdsformer mellem de medvirkende og støtte nyskabelse og nye kulturelle udtryksformer, og projekter, som kan gennemføres med mindre bureaukratiske procedurer.

3.1.2. Aktioner under programmet

3.1.2.1. Regionsudvalget er betænkelig ved, at programmets aktioner begunstiger storstilede arrangementer med stor effekt. Selv om det er enig med Kommissionen i, at Fællesskabets kulturelle aktiviteter bør gøres mere synlige, ønsker det samtidig at påpege risikoen ved en sådan synsvinkel. Den kan nemlig føre til, at søgelyset rettes mod store arrangementer og kultureliten, og at folkelige, hverdagsarrangementer får en lavere vægtning. Man skal huske på, at borgerne ikke kan identificere sig med EU, hvis ikke EU er en del af deres hverdag. Kulturelle aktiviteter kan reduceres til et overfladisk plan, hvor spektakulær og kortrækkende kommunikation uden positive langtidsvirkninger bliver altings endemål.

3.1.2.2. Koncentration af indsatsen på et lille antal aktiviteter med stor effekt kan være skadelig for regionernes deltagelse; dette falder godt i tråd med den holdning, Regionsudvalget gav udtryk for i sin udtalelse om KALEIDOSCOPE, hvor det skriver, at »støtte eller fremme af snævert definerede, stort anlagte projekter med symbolværdi, som allerede modtager betydelig støtte på lokalt og nationalt plan ... gør det vanskeligt at støtte mere ustrukturerede møder mellem skabende kunstnere fra Europas forskellige regioner«. Regionsudvalget ønsker her at føje til, at det kan være svært for lokale og regionale myndigheder og organisationer at deltage i projekter, der kræver store ressourcer i form af penge og personale.

3.1.2.3. Omvendt kan små lokale projekter have en blivende virkning, der som den ekstra gevinst ved EU's indsats på kulturområdet skaber varige partnerskaber og har en langtrækkende multiplikatoreffekt. Det skal også bemærkes, at nyskabende og kreative aktiviteter oftest udspringer af lokale og regionale initiativer. Hertil kommer, at lokale og regionale organisationer og foreninger er tættest på borgerne og derfor bedre i stand til at fremme deltagelsen i kulturelle aktiviteter i kraft af kontakter til kunstnere, frivillige organisationer, uddannelsesinstitutioner og befolkningen generelt, samt til mest effektivt at trænge igennem til de dårligt stillede grupper. De er således bedst i stand til at sikre den bredest mulige adgang til kulturaktiviteter og det størst mulige udbytte af de forhåndenværende muligheder.

(i) Aftaler om kultursamarbejde

3.1.2.4. Regionsudvalget ser positivt på de foreslåede samarbejdsaftaler, som sigter mod at skabe et net af kulturarbejdere, kulturorganisationer og kulturinstitutioner i EU, men er meget skeptisk over for, at godkendelsen af et projekt gøres afhængig af, om hele syv medlemsstater underskriver aftalen.

3.1.2.5. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør »KULTUR 2000«-programmet fremme tværkulturelle forbindelser snarere end mellemstatslige. Man skal være opmærksom på, at tværkulturelle forbindelser i højere grad lægger op til, at de regionale og lokale myndigheder deltager, og Regionsudvalget foreslår derfor, at disse myndigheder også accepteres som fuldgyldige deltagere i europæiske kulturelle samarbejdsprojekter, særlig hvis de har afgivet ansvaret for kulturområdet. Det er selvfølgelig en forudsætning, at de kan garantere et tværkulturel samspil i kraft af, at de repræsenterer forskellige kulturer i deres egen medlemsstat.

(ii) Store aktioner

3.1.2.6. Regionsudvalget er skeptisk over for flere af de aktioner, der nævnes i forslaget (Europadage, festivaler i den medlemsstat, der har formandskabet for Unionen osv.). Sådanne aktiviteter risikerer at blive engangsforestillinger, hvor det ikke lykkes at inddrage et bredt publikum. Arrangementet »Den Europæiske Kulturby« viser dog, at det er muligt at skabe de ønskede, varige net og at involvere de lokale og regionale græsrodsbevægelser.

3.1.2.7. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør en tredjedel af de midler, der er afsat til store aktioner, overføres til særlige aktioner.

(iii) Særlige aktioner

3.1.2.8. Regionsudvalget er tilhænger af, at der ydes mere støtte til særlige aktioner, eftersom disse projekter lægger op til deltagelse af de lokale og regionale organisationer og foreninger. Resultaterne af projekter, der bliver gennemført på lokalt og regionalt niveau, vil have en positiv indirekte virkning på den lokale og regionale udvikling. Man bør lægge særlig vægt på projekter, der koncentrerer sig om dårligt stillede grupper, eller som har børn og unge som målgruppe.

3.1.2.9. Regionsudvalget anbefaler, at aktioner, der retter sig mod tredjelande, skal høre under de særlige aktioner, og at der på grund af disse projekters særlige karakter og de særligt store omkostninger indføres ad hoc-aktiviteter. Endvidere bør omfanget af sådanne aktioner begrænses for at sikre fuld overensstemmelse med programmets mål. Regionsudvalget støtter ikke kravet om, at særlige aktioner skal udarbejdes i samarbejde mellem kulturarbejdere fra mindst fire medlemsstater.

3.1.2.10. Til de tidligere fremførte argumenter for, at de lokale og regionale myndigheder i højere grad bør inddrages, ønsker Regionsudvalget at tilføje følgende: For det første afhænger klassificeringen af et projekt som nyskabende af den regionale sammenhæng, eftersom det, som er nyskabende i en region, sandsynligvis ikke er det i en anden. For det andet er de regionale og lokale niveauer langt tættere på de europæiske borgere, og som sådan bedre egnede til at udvikle projekter, der giver de dårligt stillede grupper adgang til kulturen.

3.1.2.11. Derfor foreslår Regionsudvalget, at de lokale og regionale myndigheder også inddrages på dette område, særlig de myndigheder, der har afgivet ansvaret for kulturområdet, og at de deltager som fuldgyldige medlemmer i særlige aktioner under »KULTUR 2000«-programmet. Det er selvfølgelig en forudsætning, at de kan garantere et tværkulturel samspil i kraft af, at de repræsenterer forskellige kulturer i deres egen medlemsstat.

3.1.2.12. Regionsudvalget opfordrer til, at der inden for rammerne af de særlige aktioner gives støtte til projekter, der er udarbejdet med henblik på at fremme samarbejde mellem lokale og regionale myndigheder i forskellige medlemsstater, som har fælles kultur. På grund af sådanne projekters unikke karakter støtter Regionsudvalget ordninger, der sikrer en højere grad af fleksibilitet med hensyn til de transnationale krav.

3.1.3. Administration og ansøgningsprocedurer

3.1.3.1. Regionsudvalget finder, at administrationen af de europæiske kulturprogrammer skal gøres mere effektivt: udfyldelsen af formularer skal forenkles, fristerne for indsendelse af ansøgninger skal være tilstrækkelig lange, og procedurerne skal speedes op, så midlerne kan blive udbetalt så hurtigt som muligt.

3.1.3.2. Man bør også nævne de problemer, som opstår ved en alt for sen udbetaling af midler til de udvalgte projekter. Dette kan gøre det næsten umuligt for mange organisationer at få rigtig gavn af EU-støtten. Regionsudvalget har i sin udtalelse »Fremme af foreninger og fonde i Europa« () udarbejdet en model med henblik på at gøre det nemmere for disse at deltage. Modellen gør det muligt for foreningerne at udbygge samarbejdet med private fonde. I medlemsstaterne er der flere eksempler på ordninger, hvor fonde i forbindelse med samarbejdet med Kommissionen hjælper virksomhederne ved at udbetale kontante forskud.

3.1.4. Det rådgivende udvalg

3.1.4.1. På grund af kulturens lokale og regionale rødder og de lokale og regionale myndigheders ansvar på kulturområdet bør det rådgivende udvalg, som nedsættes med henblik på at bistå Kommissionen under gennemførelsen af programmet, også omfatte lokale og regionale repræsentanter.

3.1.5. Finansieringen

3.1.5.1. Regionsudvalget foreslår, at en tredjedel af de bevillinger, der er øremærket til store aktioner, skal overføres til særlige aktioner sammen med en del af de midler, der er tildelt samarbejdsaftalerne.

3.1.5.2. Regionsudvalget mener ikke, at de 167 mio. ecu, som er øremærket til »KULTUR 2000«-programmet fra 1. januar år 2000 til 31. december år 2004, er tilstrækkelige. Beløbet bør hæves betydeligt pga. kulturens betydning for den europæiske integrationsproces.

3.1.6. Kontaktpunkter

3.1.6.1. Kommissionen planlægger sammen med medlemsstaterne at etablere informations- og kontaktpunkter for at anspore fagfolk til at deltage i »KULTUR 2000«-programmet og for at sikre den nødvendige koordinering mellem de forskellige institutioner, der yder støtte til kultursektoren i medlemsstaterne, således at medlemsstaternes foranstaltninger kan supplere »Kultur 2000«-programmet. Regionsudvalget er helt enig i disse mål, men mener samtidig, at en decentralisering af informationspunkterne og støttemekanismerne gennem inddragelse af de regionale og lokale myndigheder ville være en langt mere effektiv metode til at sikre, at EU's kulturprogrammer når ud til Europas borgere og at kontakten mellem lokale kunstnere og de europæiske myndigheder styrkes. Regionsudvalget støtter endvidere brugen af eksisterende decentrale kontaktpunkter, hvor dette er muligt.

3.1.7. Evaluering

3.1.7.1. Regionsudvalget vil gerne deltage i evalueringen og bidrage med dets erfaringer fra det lokale og regionale niveau, hvor størstedelen af alt kulturelt arbejde - herunder det kulturelle samarbejde i EU - kommer til at foregå.

3.1.7.2. Regionsudvalget mener, at der inden udgangen af år 2002 skal foretages en vurdering af, hvordan programmet påvirker de regionale og lokale myndigheder, så man på grundlag af resultaterne eventuelt kan ændre programmet, hvilket artikel 6 i Kommissionens forslag giver hjemmel til. Regionsudvalget opfordrer ligeledes til, at man analyserer fordele og positive aspekter ved projekterne ud fra en synsvinkel, der inddrager deres indvirkning på den lokale og regionale kultur, både hvad angår udvælgelseskriterierne og de opfølgende mekanismer.

3.1.7.3. Efter Regionsudvalgets opfattelse bør man følge op på færdige projekter, der ikke længere modtager EU-støtte. Projekter, der resulterer i netværk og permanente partnerskaber, bør modtage støtte. Nationale, regionale og lokale politikker bør ligeledes bestræbe sig på at fremme og lette deres fortsatte funktion.

3.2. Kommentarer til den tydelige integrering af de kulturelle aspekter i Fællesskabets politikker

3.2.1. Regionsudvalget ser meget positivt på Kommissionens forslag om at fastlægge retningslinjer for perioden 2000-2004, der skal sikre større overensstemmelse mellem mål og midler i de generelle EU-politikker, der påvirker kulturområdet, og mål og midler for EU's egentlige kulturprogram. Dette forslag er vigtigt, fordi en række EU-programmer har større betydning for kulturen end EU's egentlige kulturprogram.

3.2.2. Regionsudvalget ser meget positivt på de foranstaltninger, som Kommissionen gennemfører for at skabe et lovgivningsmiljø, der er gunstigt for kulturen. Særlig nødvendige er beslutningerne om at forhindre illegal handel med kulturgoder på det indre marked, beskyttelsen af medlemsstaternes nationale skatte, medlemsstaternes frivillige anvendelse af en reduceret momssats for bestemte kulturgoder og kulturelle tjenesteydelser samt harmoniseringen af aspekter i tilknytning til copyright. Regionsudvalget henviser imidlertid Kommissionen til ophavsret-direktivet af 1992, som indeholder bestemmelser om indførelse af udlånsrettigheder i biblioteker. Der bør indføres undtagelsesbestemmelser for de biblioteker, som fremmer læselysten i befolkningen, navnlig i vanskeligt stillede områder, hvor bibliotekerne er midtpunkt for den sociale integration.

3.2.3. Regionsudvalget er også enig med Kommissionen, hvad angår behovet for: a) at indføre ordninger med faste bogpriser i ensartede sprogområder i Europa, b) at anvende en reduceret momssats på plader og multimedieprodukter samt på bevarelse af og restaurering af monumenter, c) at anbefale, at medlemsstaterne indfører bestemmelser på beskatningsområdet til fordel for virksomhedernes sponsorering af kulturaktiviteter og d) at fremsætte forslag om at fjerne hindringerne for fri bevægelighed og mobilitet på tværs af grænserne for kunstnere og kulturarbejdere.

3.2.4. Regionsudvalget støtter desuden Kommissionens planer om at identificere, hvilke EU-programmer der har særlig stor betydning for kulturen. Det drejer sig dels om telekommunikationsprogrammer, f.eks. datakommunikationsprogrammer (TAP), avancerede teknologier og tjenester (ACTS), flersprogede programmer (MLPA og MLIS), TEN-TELECOM og INFO 2000, dels om programmer, der hører under det kommende femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (1998-2002), herunder temaprogrammerne »Bevarelse af økosystemet« og »Et brugervenligt informationssamfund«. Herudover må man se på de nye strukturfonde (2000-2006), særlig de operationelle programmer i de europæiske regioner, EU's initiativhandlingsprogrammer og Den Europæiske Socialfond. Det er særligt nødvendigt, at der samarbejdes mellem strukturfondene og det nye rammeprogram på kulturområdet. Kulturen, der har en positiv betydning for den lokale og regionale udvikling, bør spille en større rolle i de projekter, der modtager støtte fra strukturfondene. Sidst men ikke mindst er der undervisnings- og uddannelsespolitikken, som EU udvikler gennem de fremtidige programmer SOCRATES II, LEONARDO DA VINCI II og UNGDOM FOR EUROPA IV.

3.2.5. Eftersom det er vigtigt, at de europæiske institutioner udvikler en horisontal politik på kulturområdet efter retningslinjer svarende til dem, der f.eks. anvendes på miljøområdet, mener Regionsudvalget, at der må udtænkes en mekanisme til at sikre, at der tages hensyn til de kulturelle aspekter i alle EU-programmer. En hvilken som helst mekanisme af denne art vil skulle inddrage Regionsudvalget, mens de enkelte EU-programmer vil skulle omfatte operationelle målsætninger, et budget og instrumenter til at evaluere, i hvor høj grad de kulturelle målsætninger er opfyldt.

3.2.6. I forbindelse med den tredje hovedoverskrift, nemlig kulturen i Fællesskabets forbindelser med tredjelande, støtter Regionsudvalget Kommissionens forslag og understreger den rolle, som kulturen bør spille i forbindelse med EU's eksterne forbindelser og udvidelsesprocessen. Dette er i overensstemmelse med linjen i Agenda 2000.

3.2.7. Endelig er Regionsudvalget enigt i Kommissionens forslag om at inddrage sammenlignelige statistikker vedrørende kulturen i EU, der dækker perioden 1998-2002, og mener, at sådanne statistikker i fremtiden vil gøre det opfølgende arbejde og evalueringen af EU's aktioner på kulturområdet nemmere.

4. Konklusioner

Regionsudvalget

4.1. bifalder forslaget til enhedsrammeprogram, og konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen har udstukket rammerne for en EU-kulturpolitik, der fokuserer på og klarlægger kulturelle emner;

4.2. mener, at programmet, der er åbent for ansøgerlandene, kan blive et værdifuldt bidrag til udvidelsesprocessen. Projektdeltagelse fremmer forståelse og interesse for andre kulturer, opbygger netværk og stimulere samarbejde og udveksling på det kulturelle område, hvilket vil lette nye medlemsstaters tiltrædelse af EU;

4.3. mener, at kultursektoren indeholder muligheder for jobskabelse, men en mere intensiv indsats er nødvendig for at kvalificere og analysere sektorens indvirkning på beskæftigelsen og afhjælpe svagheder og trusler, som kan forhindre kultursektoren i at udnytte sit jobskabelsespotentiale optimalt;

4.4. ønsker at fremhæve, at det er nødvendigt at øremærke bevillinger til programmer for børn og unge, som skal have til formål at støtte og fremme disses kreative evner og give dem mulighed for at forstå og respektere andre kulturer;

4.5. peger på, at man skal være særlig opmærksom på behovet for foranstaltninger, der kan fremme ligestillingen, og at programmet skal indeholde mulighed for at understøtte kvinders særlige kreative evner;

4.6. opfordrer til, at man er særlig opmærksom på, at kulturprojekter, der henvender sig til handicappede, medfører ekstra udgifter;

4.7. finder, at rammen for programmets praktiske arbejdsmetoder bør give et stort antal mennesker mulighed for at spille en aktiv hovedrolle og påtage sig et medansvar i projekterne;

4.8. understreger behovet for at bekæmpe bureaukrati og ensrette formaliteter i forbindelse med ansøgninger;

4.9. anmoder Fællesskabet om at medtage projekter, der inddrager kulturelle og sproglige mindretal, blandt de højt prioriterede projekter - dette gælder såvel for de særlige kulturaktioner som for fællesskabsprogrammerne i almindelighed;

4.10. anmoder Fællesskabet om at gøre det muligt for de lokale og regionale myndigheder, navnlig dem, der har det fulde ansvar på det kulturelle område, at spille en mere aktiv rolle i forbindelse med EU-kulturprogrammerne;

4.11. understreger, at de lokale og regionale myndigheder som garanter for lokal og regional kultur bør være repræsenteret i det rådgivende udvalg, som skal nedsættes for at bistå Kommissionen med gennemførelsen af programmet;

4.12. betoner, at de lokale og regionale myndigheder, navnlig dem, der har ansvaret på kulturområdet, bør betragtes som fuldgyldige medlemmer i europæiske kulturelle samarbejdsprojekter såvel som i de særlige projekter under »KULTUR 2000«-programmet, forudsat at de kan garantere et tværkulturelt samspil i kraft af, at de repræsenterer forskellige kulturer i deres egen medlemsstat;

4.13. foreslår, at de kontaktpunkter, der skal levere informationer og støtte til gennemførelsen af »KULTUR 2000«-programmet, bliver placeret lokalt og lægges i hænderne på lokale og regionale myndigheder, og at der så vidt muligt gøres brug af eksisterende kontaktpunkter;

4.14. foreslår, at der udarbejdes en rapport om de lokale og regionale myndigheders syn på virkningen af »KULTUR 2000«-programmet. Det mener desuden, at virkningen af programmet bør tages i betragtning i forbindelse med udfærdigelsen af udvælgelseskriterier og opfølgningen af kulturprojekter;

4.15. finder, at »iøjnefaldende synlighed« ikke kan være det eneste - endsige det vigtigste kriterium for Fællesskabets kulturindsats. Det foreslår, at en tredjedel af bevillingerne til store aktioner sammen med en del af midlerne til samarbejdsaftalerne overføres til de særlige aktioner;

4.16. finder, at bevillingerne til »KULTUR 2000«-programmet for perioden 1. januar 2000 til 31. december 2004 (167 mio. ecu) er helt utilstrækkelige;

4.17. finder, at der må udtænkes en mekanisme til at sikre, at der tages hensyn til de kulturelle aspekter i alle EU-programmer. En hvilken som helst mekanisme af denne art vil skulle inddrage Regionsudvalget, mens de enkelte fællesskabsprogrammer vil skulle omfatte operationelle målsætninger, et budget og instrumenter til at vurdere, i hvor høj grad de kulturelle målsætninger er opfyldt.

4.18. Regionsudvalget opfordrer til, at kulturen nævnes udtrykkeligt i strukturfondsforordningen for at sikre støtte til den regionale og territoriale kulturpolitik og især de elementer, der bidrager til den fysiske planlægning og opretholdelsen af beskæftigelsen.

Bruxelles, den 19. november 1998.

Manfred DAMMEYER

Formand for Regionsudvalget

() EFT C 211 af 7.7.1998, s. 18.

() EFT C 100 af 2.4.1996, s. 30.

() EFT C 100 af 2.4.1996, s. 35.

() EFT C 100 af 2.4.1996, s. 119.

() EFT C 116 af 14.4.1997, s. 65.

() KOM(96) 160 endelig udg.

() CdR 306/97 fin - EFT C 180 af 11.6.1998, s. 57.