16. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 15/1 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Kommissionens meddelelse til Rådet om en koordineret udvikling af datamatiserede 
administrative procedurer 
(Det koordinerede Udviklingsprojekt) 
KOM(84) 556 endelig 
(85/C 15/01) 
Indholdsfortegnelse 
AFSNIT 
Side 
0. Sammenfatning (i)-(iii) 2 
1. Indledning 4 
2. Fællesskabets behov 4 
3. Problemer og begrænsninger 6 
4. Den foreslåede fremgangsmåde 7 
5. Forslag til rammer for datamatiseringsprojektet 8 
6. Mål og prioriteter 13 
7. Lønsomhed •* 
8. Vejledende tidsplan for gennemførelsen 16 
9. Arbejdsprogram 18 
10. Rådsafgørelser 19 
BILAG 
1. Ordliste 20 
2. Delsystemet for indførsel 21 
3. Delsystemet for udførsel 22 
4. Kommissionens systemer, funktioner og faciliteter 23 
5 Beløb der refunderes medlemsstaterne i forbindelse med Fællesskabets egne ind-
tægter ^J 
6. Oversigt over fordele 25 
7. Arbejdsprogram 2» 
8. Foreløbig tidsplan — første etape 32 
9. Arbejdsorganisation 33 
Nr.C 15/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1.85 
DET KOORDINEREDE UDVIKLINGSPROJEKT 
Sammenfatning 
(i) 
1. Den 15. maj 1984 vedtog Rådet en resolution, hvori det opfordrede medlemssta­
terne til at datamatisere deres administrative procedurer vedrørende samhandelen 
inden for Fællesskabet og gav sin tilslutning til en gradvis sammenkobling af de 
pågældende databehandlingssystemer. Kommissionen blev opfordret til at udarbejde 
EF-rammer for denne datamatisering sammen med et detaljeret arbejdsprogram inden 
den 1. oktober 1984. Som følge af tidsnød og mangel på ressourcer har Kommissionen 
ikke kunnet forberede endelige forslag, men har dog indkredset de vigtigste behov og 
forberedt forslag til rammer for edb-styring og et foreløbigt arbejdsprogram. Dette 
arbejde vil blive fulgt op af mere detaljerede forslag, efterhånden som projektet skrider 
frem. Arbejdet med projektet, der for nemheds skyld kaldes KU-projektet, vil blive 
udført indenfor rammerne af Caddia-projektet ('). 
2. Kommissionen har draget den konklusion, at det er uhensigtsmæssigt alene at 
udvikle databehandlingssystemer, der udelukkende er koncentreret omkring samhan­
delen inden for Fællesskabet. EF-rammerne bør derfor omfatte både samhandelen 
inden for Fællesskabet, samhandelen med tredjelande, kontaktflader med handelen, 
relevante systemer i Kommissionen, behov i forbindelse med sammenkobling af syste­
mer og dataudvekslingsstandarder. 
3. 1 forbindelse med udvikling og iværksættelse af sådanne systemer, er det nødven­
digt at tage behørigt hensyn til en række problemer og begrænsninger. Det vil være 
nødvendigt at udarbejde nye systemer omkring de bestående toldmæssige behov, som 
udgør en væsentlig del af »acquis communautaire«. Den omstændighed, at der i med­
lemsstaterne findes forskellige edb-systemer og forskellige planer for datamatisering, 
vil nødvendigvis virke hæmmende på den måde, hvorpå nye systemer til opfyldelse af 
Fællesskabets behov kan gennemføres. De forenklede procedurer for import og eks­
port, som visse af medlemsstaterne har indført, skal bringes i indbyrdes overensstem­
melse. Manglende harmonisering med hensyn til national praksis på områder såsom 
moms, punktafgifter, handelsstatistikker osv. vil få betydning for effektiviteten af de 
nye systemer. Endelig skal der løses en række legale problemer. 
4. Kommissionen foreslår, at Fællesskabets behov opfyldes gennem et nært samar­
bejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen, videre harmonisering af syste­
merne, vedtagelse af fælles standarder, effektiv koordinering af individuelle udvik­
lingsprojekter og nært samarbejde med de berørte handelsinteresser. 
(ii) 
5. Herefter redegøres der for de forskellige elementer i rammerne for edb-styringen. 
For samhandelen inden for Fællesskabet skal brugerbehovene specificeres yderligere, 
før rammerne kan udfyldes. Kommissionen mener imidlertid, at informationsstrøm­
mene vedrørende samhandelen inden for Fællesskabet må skulle betragtes under ét. 
Fællesskabsprocedurerne og de nationale procedurer må rationaliseres med henblik 
på at opnå de bedste resultater. Der redegøres for en række mulige fremgangsmåder, 
(') EFTnr. C 112 af 26. 4. 1984, s. 1. 
16.1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 15/3 
der kræver yderligere analyse. Disse omfatter en udvidelse af de faciliteter, der i øje­
blikket gives »autoriserede virksomheder«, og indførelse af nye forenklede procedurer 
for varer i almindelighed, der ikke er undergivet særlige toldordninger. For import fra 
og eksport til tredjelande er situationen klarere som følge af den datamatisering, der 
allerede er sket i en række medlemsstater. 1 Kommissionens forslag redegøres der nær­
mere for grundelementerne i de fremtidige delsystemer for import og eksport, idet der 
er taget hensyn til bestanddelene i de bestående systemer i medlemsstaterne og til de 
yderligere behov, som Kommissionen har påvist. De forskellige former for kontaktfla­
der med virksomhedernes systemer og behovene for sammenkobling af systemer 
afgrænses med henblik på yderligere teknisk bearbejdning. Der redegøres ligeledes 
for, hvilke af Kommissionens systemer, der skal sammenkobles med medlemsstaterne. 
Endelig redegøres der for behovene for informationsteknologistandarder og dataud-
vekslingsstandarder. 
6. Kommissionen mener, at det er meget vigtigt bredt at fastlægge de mål, der skal 
nås, ved planlægningen af de nye systemer, og de vigtigste planlægningsmål er derfor 
specificeret. Der redegøres ligeledes i bred almindelighed for prioriteringerne. Det 
ville være ønskeligt at give absolut prioritet til udvikling af systemer, der kan lette 
samhandelen inden for Fællesskabet, men Kommissionen erkender, at noget sådant 
på grund af de tidligere konstaterede begrænsninger er umuligt. Den foreslår dog. at 
behovene i forbindelse med samhandelen inden for Fællesskabet bør prioriteres højere 
end tidligere. 
7. Lønsomhed har altid været et større problem, der har beskæftiget medlemsstater­
nes administrationer. Kommissionen konkluderer, at den på nuværende tidspunkt 
ikke kan fremlægge selv tentative omkostningsoverslag vedrørende de nye systemer. 
Den fremfører dog argumenter for, at cost/benefit-forholdet for tolddatamatisering 
ifølge indhøstede erfaringer og i lyset af det vedvarende fald i omkostning/ydeevne­
forholdet for edb-udstyr vil blive positivt. Der give endvidere en kvalitativ sammenfat­
ning, foretaget af Toldsamarbejdsrådet, at fordelene ved datamatisering. 
(iii) 
8. Kommissionen forelægger en vejledende tidsplan for udviklingen og iværksættel­
sen af de nye systemer. Den konkluderer, at medlemsstaterne vil bevæge sig i forskel­
ligt tempo mod det fælles mål. Størstedelen af arbejdet med delsystemerne vedrørende 
samhandelen med tredjelande burde være tilendebragt ved årtiets udgang. Visse ele­
menter i delsystemet vedrørende samhandelen inden for Fællesskabet forventes at 
være bragt i anvendelse i 1987/1988. Færdiggørelsen af delsystemerne via den grad­
vise sammenkobling af medlemsstaternes systemer kan forventes begyndt omkring 
1988 og være afsluttet senest i 1992. 
9. Behovene i arbejdsprogrammet specificeres, og Kommissionen fremlægger et 
detaljeret foreløbigt program for første etape af projektet omfattende perioden indtil 
begyndelsen af 1987. Første etape omfatter specificering og vedtagelse af funktioner 
og faciliteter, der skal indgå i de nye systemer, udarbejdelse og vedtagelse af bruger­
kravformuleringer og systembeskrivelser for hver af de vedtagne funktioner og facilite­
ter, udarbejdelse og vedtagelse af dataudvekslingsstandarder, prøvekørsler omfattende 
et begrænset antal medlemsstater med henblik på at teste systemkoncepterne og -stan­
darderne. Forslagene omfatter ligeledes en organisatorisk struktur for administratio­
nen og koordineringen af projektaktiviteterne. Kommissionen fremhæver, at den har 
brug for at ansætte højtkvalificerede og erfarne toldsystemanalytikere, uden hvilke 
projektet ikke kan gennemføres. Der vil i første omgang blive behov for fire analyti-
Nr. C 15/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1. 85 
kere. Kommissionen forventer, at Rådet vil bevilge de nødvendige midlertidige stillin­
ger, og den opfordrer medlemsstaterne til at nominere egnede kandidater. 
10. Forslagene vedrører endelig en række vigtige afgørelser, som Kommissionen 
mener Rådet må træffe, heriblandt vedtagelse af princippet om, at de funktioner og 
faciliteter, told-edb-systemer indebærer, skal harmoniseres, samt vedtagelse af de fore­
slåede mål og prioriteringer, den vejledende tidsplan og arbejdsprogrammet og, at 
Kommissionen og medlemsstaterne skal arbejde nært sammen. Endelig opfordrer 
Kommissionen Rådet til at vedtage, at der gives prioritet til oprettelse af de til projek­
tet nødvendige midlertidige stillinger. 
Kommissionens meddelelse til Rådet om en koordineret udvikling af datamatiserede 
administrative procedurer 
1. Indledning 
1.1. Den 15. maj 1984 vedtog Rådet en resolution ('), hvori det opfordrede medlemsstaterne til 
hurtigst muligt at udvikle datamatiserede procedurer vedrørende samhandelen inden for 
Fællesskabet. Med samme resolution vedtog Rådet at indføre datamatiseret dataudveks­
ling og gradvis sammenkobling af de datamater, som anvendes ved de nævnte procedu­
rer. Det opfordrede samtidig Kommissionen til at fortsætte det allerede begyndte arbejde 
samt til, på baggrund af de særlige forhold i medlemsstaterne, inden 1. oktober 1984 at 
forelægge forslag til rammer for et fællesskabssystem for databehandling sammen med et 
arbejdsprogram og en nøjagtig tidsplan. 
1.2. For at kunne fastsætte fyldestgørende rammer for denne datamatisering er det nødven­
digt at analysere brugerbehovene (2) i forbindelse med hver enkelt af de procedurer, der 
skal datamatiseres, og derefter at fastlægge rammer, som imødekommer disse behov. 
Udover de analyser, der allerede er foretaget på nationalt plan af en række medlemssta­
ter, forudsætter dette detaljerede systemanalyser, hvori der bør tages hensyn til de særlige 
forhold i de enkelte medlemsstater, som det også fastslås i Rådets resolution. Samtidig er 
det nødvendigt at undersøge sammenhængen mellem de toldmæssige, landbrugsmæssige 
og statistiske behov og mellem Fællesskabets behov og de systemer, der anvendes af virk­
somhederne. Nære samråd mellem en lang række eksperter fra medlemsstaterne og 
repræsentanter for de handelsmæssige interesser vil derfor være påkrævet. Kommissionen 
har begyndt dette arbejde, men har ikke været i stand til at slutte det inden for den tid og 
med de midler, der har været til rådighed. Ikke desto mindre har Kommissionen kunnet 
fastslå de vigtigste af Fællesskabets behov og identificere de vigtigste problemer og 
begrænsninger; den har ligeledes i grundtræk udarbejdet et datamatiseringssystem samt 
opstillet et foreløbigt arbejdsprogram og en vejledende tidsplan. Kommissionens nuvæ­
rende forslag forelægges således under forbehold af ovennævnte begrænsninger og må 
betragtes som de første i en række af forslag, som vil blive suppleret med stadig mere 
detaljerede forslag, efterhånden som projektet skrider frem. For nemheds skyld vil der 
blive henvist til projektet som KU-projektet. 
1.3. Arbejdet med KU-projektet vil blive gennemført inden for rammerne af Caddia-projektet 
og især i forbindelse med arbejdsprogrammet inden for toldområdet som beskrevet i 
Kommissionens meddelelse til Rådet om Caddia den 13. marts 1984 (-1). 
2. Fællesskabets behov 
2.1. Den nylige afbrydelse af samhandelen inden for Fællesskabet, som skyldtes transport­
virksomhedernes utilfredshed med forsinkelserne ved grænserne, har i særlig grad under­
streget behovet for at finde frem til, hvorledes man kan fremskynde den administrative 
kontrol ved grænserne under afventning af den fuldstændige afskaffelse. Rådet har 
erkendt, at datamatisering af visse af disse former for kontrol, specielt sådanne, som gen-
C) EFTnr. C 137 af 24. 5. 1984, s. 1. 
(-) Jf. ordlisten i bilag \. 
(-<) EFTnr. C 112 af 26. 4. 1984, s. 1. 
16. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 15/5 
nemføres af de nationale toldmyndigheder, i væsentlig grad vil kunne medvirke til at løse 
problemerne i forbindelse med forsinkelser ved grænserne. Toldkontrollen med samhan­
delen inden for Fællesskabet er tæt knyttet til kontrollen med import fra tredjelande og 
toldstederne skal normalt tage sig af begge former for varebevægelser. Det ville derfor 
være både ineffektivt og upraktisk, set ud fra toldvæsenets og virksomhedernes syns­
punkt, at udvikle databehandlingssystemer, som kun tager sigte på toldbehandling af 
samhandelen inden for Fællesskabet. Datamatiseringen af procedurerne for samhandel 
inden for Fællesskabet og handel med tredjelande må derfor gennemføres samlet. For 
desuden at udnytte systemerne optimalt må behovene for sammenkobling med Kommis­
sionens datasystemer samtidig tages i betragtning. 
2.2. Kommissionen er, efter at have forhørt sig i medlemsstaterne (') og analyseret de meget 
komplekse problemer, overbevist om, at rammerne for det datamatiseringssystem, som 
Rådet anmoder om, må omfatte følgende seks grundlæggende områder: 
2.2.1. Samhandelen indenfor Fællesskabet 
Medlemsstaternes fremtidige databehandlingssystemer for toldprocedurer må kunne til­
byde de funktioner og faciliteter (2), som er nødvendige for at behandle handelstransakti-
oner mellem medlemsstaterne, samtidig med at kontrollen med varer i fri omsætning 
reduceres mest muligt. I denne sammenhæng forekommer det væsentligt, at der sker en 
omvurdering af kravene vedrørende toldbehandling af varer i fri omsætning, samt at både 
Fællesskabets og de eksisterende nationale procedurer forenkles yderligere. 
2.2.2. Samhandel med tredjelande 
2.2.2.1. Indførsel 
De fremtidige databehandlingssystemer for toldprocedurer må kunne tilbyde alle de 
funktioner og faciliteter, der er nødvendige for at sikre, at Fællesskabets retlige og admi­
nistrative bestemmelser i forbindelse med indførsel fra tredjelande herunder sådanne, der 
vedrører egne indtægter, kan finde korrekt og ensartet anvendelse. Dette vil begrænse risi­
koen for, at virksomhederne omgår bestemmelserne og give den nødvendige sikkerhed 
for, at der sker en forenkling af samhandelen inden for Fællesskabet. Dette er i overens­
stemmelse med, som ofte udtrykt i Rådet, ønsket om en større effektivitet og ensartethed i 
toldkontrollen med handel med tredjelande, således at de frie varebevægelser inden for 
Fællesskabet fremmes. Det må dog klart understreges, at en forbedring af importkontrol­
systemerne ikke må indebære, at der opstår nye skranker for den egentlige handel, men 
derimod at disse mere og mere falder bort. 
2.2.2.2. Udførsel 
Systemerne må endvidere kunne tilbyde de funktioner og faciliteter, der er nødvendige 
for at sikre, at de retlige og administrative bestemmelser vedrørende udførsel til tredje­
lande anvendes korrekt. 
2.2.3. Grænseflader til virksomhederne 
De fremtidige databehandlingssystemer for toldprocedurer må kunne tilbyde grænsefla­
der (interfaces) til importører og eksportører, speditører, fragtførere, samt havne- og luft-
havnsmyndigheder. Systemerne må kunne anvendes til på forskellig vis lige fra informati­
oner på magnetiske databærere til direkte sammenkobling af systemer. 
2.2.4. Kommissionens systemer 
Kommissionens databehandlingssystemer skal omfatte de funktioner og faciliteter, der er 
nødvendige for, at de kan modtage data fra og sende data til medlemsstaterne samt effek­
tivt behandle de pågældende data. 
C) 
0 Rapporter vedrørende Kommissionens forespørgsler er blevet udsendt til de pågældende tje­
nestegrene i medlemsstaterne. 
Jf. ordlisten i bilag I. 
Nr. C 15/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 
2.2.5. Sammenkobling af systemer 
Det vil være nødvendigt med passende P & T-faciliteter, som anvender almindelige tekni­
ske standarder, således at der tilvejebringes grænseflader over for virksomheder, og såle­
des at data kan udveksles direkte mellem de nationale toldadministrationers dataanlæg 
og mellem de nationale toldadministrationer og Kommissionen. De edb-anlæg, der 
anvendes af de enkelte parter, må være kompatible i det omfang, det er nødvendigt af 
hensyn til sammenkoblingen. 
2.2.6. Standarder for dataudveksling 
Det vil ligeledes være nødvendigt med fælles standarder for udveksling af data og med­
delelser. 
3. Problemer og begrænsninger 
3.1. Hvis Fællesskabet skulle begynde helt fra grunden, ville det rent teoretisk være muligt at 
beskrive samtlige administrative krav i alle detaljer og ligeledes de datamatiserede proce­
durer, der er nødvendige for at opfylde disse krav. Imidlertid findes der på toldområdet 
allerede et helt sæt procedurer, som er udviklet gennem mange år, og som udgør en vigtig 
del af den såkaldte »acquis communautaire« (gældende fællesskabsret). Som følge heraf 
må de nye edb-systemer opbygges med udgangspunkt i disse allerede eksisterende retlige 
krav. 
3.2. De fleste af medlemsstaterne har allerede taget eller er i færd med at tage ebd-systemer 
for toldbehandling i anvendelse. Nogle af landene begyndte for mere end 15 år siden og 
har støt udbygget deres systemer, medens andre er forholdsvise nybegyndere. Ved 
udformningen og anvendelsen af deres edb-systemer for toldbehandling har medlemssta­
terne forståeligt nok taget mest hensyn til de nationale behov, og ikke så meget til Fælles­
skabets behov. De har således koncentreret sig om at udvikle edb-systemer, der kan 
behandle importen fra tredjelande, eftersom det er den, der volder de største vanskelighe­
der. De har satset mest på at tage disse systemer i anvendelse dér, hvor varetilførslerne er 
størst, uden specielt at forsøge at lette samhandelen inden for Fællesskabet. De fleste 
medlemsstater har endnu ikke i særligt stort omfang datamatiseret behandlingen af data 
for samhandelen inden for Fællesskabet eller sådanne fællesskabsanliggender som for­
valtning af toldkontingenter. Af rent praktiske og økonomiske grunde kan det ikke for­
ventes, at toldmyndighederne og andre hertil knyttede myndigheder skal kassere de eksi­
sterende systemer eller planer. Denne faktor sætter visse begrænsninger for, hvorledes 
systemer, som opfylder Fællesskabets behov, kan gennemføres. 
3.3. Det kræves af toldadministrationerne, at de udfører deres opgaver uden afbrydelse hele 
året rundt, i nogle tilfælde hele døgnet og alle ugens dage. Nye procedurer og nye syste­
mer må indføres, uden at varestrømmen hindres. Dette krav får også betydning for anven­
delsen af nye edb-systemer. 
3.4. Adskillige af medlemsstaterne har indført forenklede procedurer for import og eksport, 
som gør det muligt for klarererne at udsætte eller i visse tilfælde fritage for frembydelse af 
individuelle toldangivelser. Omfanget af disse procedurer varierer fra den ene medlems­
stat til den anden, og de omfatter som hovedregel ikke en hel eksport/forsendelse/ 
import-transaktion. Dette problem må derfor behandles i forbindelse med forenklingen af 
procedurerne for samhandelen inden for Fællesskabet. 
3.5. Der findes en hel række nationale krav i forbindelse med moms, punktafgifter, handels-
statistik (udover sådanne der er hamoniseret på fællesskabsplan), sundhed, veterinær og 
fytosanitær kontrol osv., som endnu ikke er tilstrækkeligt harmoniseret. Dette vil også i 
større eller mindre grad beføre udviklingen af effektive datamatiserede procedurer, med­
mindre Rådet er rede til at godkende Kommissionens forslag om harmonisering inden for 
rammerne af det igangværende datamatiseringsprojekt. 
3.6. Ud over ovennævnte problemer er der en række juridiske problemer, som må løses, hvis 
den nye teknologi skal kunne udnyttes fuldt ud. Det drejer sig bl.a. om at få afskaffet de 
16. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 15/7 
nuværende krav om underskrevne dokumenter til bekræftelse af toldangivelser, at edb-
oplysninger accepteres som bevis i retssager, samt at opkrævning af honorarer for benyt­
telse af toldvæsenets edb-faciliteter gøres forenelig med fællesskabsbestemmelserne. End­
videre begrænser lovene vedrørende datahemmelighed og databeskyttelse i øjeblikket 
mulighederne for udveksling af data mellem flere systemer. 
4. En realistisk fremgangsmåde 
4.1. Planlægningen og gennemførelsen af større edb-projekter tager mange år. En koordineret 
udvikling af datamatiserede administrative procedurer er et særlig kompliceret projekt. På 
grund af de problemer og begrænsninger, der er anført oven for under afsnit 3, er den 
eneste realistiske måde, hvorpå Fællesskabets behov vil kunne opfyldes, at etablere et tæt 
samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen, en større grad af harmonisering 
af systemer, vedtagelse af fælles standarder og en effektiv koordinering af individuelle 
udviklingsprojekter. Desuden er det af stor betydning, at der etableres et tæt samarbejde 
med virksomhederne for at sikre de nødvendige grænseflader til deres systemer. I denne 
sammenhæng må Kommissionen og medlemsstaterne arbejde sammen og i samråd med 
repræsentanter for virksomhederne nå til enighed om, hvilke funktioner og faciliteter (') 
der skal indarbejdes i deres systemer, og hvilke standarder, der skal benyttes; resultaterne 
af dette samarbejde må derefter gradvis gennemføres, så vidt muligt under overholdelse 
af den vedtagne tidsplan. 
4.2. Heldigvis er denne fremgangsmåde mulig af forskellige grunde. For det første er største­
delen af de funktioner, som systemerne udfører, undergivet fællesskabsbestemmelser og 
-procedurer, hvorfor kravene til dem er de samme. For det andet udbygges edb-systemer 
fra tid til anden, da man ønsker at drage fordel af teknologiske forbedringer. Det er derfor 
muligt at indarbejde betydelige nye faciliteter lidt efter lidt, uden at man påføres de uac­
ceptabelt høje omkostninger, som ville opstå, hvis systemer og planer skulle kasseres før 
det beregnede tidspunkt og erstattes med helt nye. Endvidere anerkender medlemsstater­
nes toldadministrationer de fordele, der kan opnås gennem koordinering og standardise­
ring på edb-området, specielt ved at sammenkoble administrative systemer med de edb-
systemer, der anvendes af virksomhederne. Også virksomhederne anerkender disse for­
dele. 
4.3. Den voldsomme teknologiske udvikling, der har fundet sted på informatikområdet inden 
for de seneste fem år, har medført, at de redskaber, der er nødvendige for at opfylde Fæl­
lesskabets behov, er til rådighed. Direkte sammenkobling af systemer og etablering af 
grænseflader til virksomhedernes systemer, som ikke var mulig for få år siden, er ikke 
længere noget problem. Sådanne systemer er allerede taget i anvendelse inden for den 
private sektor i nogle medlemsstater som et resultat at udviklingen af dataudvekslings-
standarder inden for FN og den stadig større adgang til benyttelse af offentlige datanet. 
Stort set alle former for dataudveksling vil være omfattet af internationale standarder i 
løbet af få år. Endvidere vil maskinel-omkostningerne ved etablering af edb-faciliteter 
fortsætte med at mindskes (2), og standardiseringen af Fællesskabets informationskrav vil 
gøre det muligt at dele programmel-omkostningerne. Hele denne udvikling giver helt nye 
muligheder, som kan udnyttes med henblik på at opfylde Fællesskabets behov. 
4.4. På baggrund af ovenstående betragtninger foreslås det, at Kommissionen og medlemssta­
terne i fællesskab iværksætter et udviklingsprogram omfattende en specificering af, hvilke 
funktioner og faciliteter der bør indbygges i fremtidige systemer, hvilke standarder der 
skal vedtages og deres gennemførelse, idet der fastlægges en ramme og en tidsplan for 
dette program. Dette forslag vil blive gennemgået nærmere i de følgende afsnit. 
(') Jf. ordlisten i bilag 1. 
O Overslag, der er baseret på omkostningsregistreringer foretaget af det amerikanske «Institute 
of Electrical and Electronic Engineers« (IEEE) for perioden 1960 til 1980, viser, at i 1990 vil 
udgifterne til datakraft, forstået som det antal beregninger, der kan udføres i et givet tidsrum, 
i forhold til 1980 være faldet til ca. 1/8 for så vidt angår stordatamater og til ca. 1/15 for så 
vidt angår minidatamater. 
Nr. C 15/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1. 85 
5. Forslag til rammer for datamatiseringsprojektet 
5.1. I dette afsnit og i bilagene hertil, fremsætter Kommissionen sine første forslag til rammer 
for et datamatiseringsprojekt, der skal dække de behov, der er omhandlet i afsnit 2 oven­
for. I disse forslag sætter Kommissionen et skel mellem samhandelen inden for Fælles­
skabet, indførsel og udførsel, men i praksis vil disse blive udviklet som en del af et samlet 
system og bør derfor betragtes som tre store delsystemer. 
5.2. Delsystemet for samhandelen inden for Fællesskabet 
5.2.1. Indledende betragtninger 
5.2.1.1. Kommissionen er efter sine undersøgelser overbevist om, at, hvis samhandelen inden for 
Fællesskabet skal lettes mest muligt, vil det i fremtiden være nødvendigt klart at skelne 
mellem udførsel til tredjelande og »udførsel« fra én medlemsstat til en anden. Kommissi­
onen mener endvidere, at nytænkning i høj grad er påkrævet. 
5.2.1.2. Som et af de første skridt i denne retning er enhedsdokumentet af stor betydning. De 
samlede krav om data vedrørende varer i samhandelen inden for Fællesskabet er blevet 
reduceret og harmoniseret. Det er også blevet foreslået at benytte data modtaget fra eks­
portøren for at lette toldbehandlingen i importmedlemsstaten. Behandlingen af enheds­
dokumentet må nu integreres i de edb-procedurer, der skal udvikles i forbindelse med 
samhendelen inden for Fællesskabet. Dette vil være påkrævet indtil det øjeblik, hvor end-
hedsdokumentet kan erstattes af et meget enkelt kontroldokument efter indførelsen af 
direkte dataudveksling mellem systemer. 
5.2.1.3. Der må gøres en endnu større indsats for at fastlægge alle brugerkravene, og derfor er det 
endnu ikke muligt nærmere at specificere funktionerne og faciliteterne med henblik på 
systemet for samhandelen inden for Fællesskabet. På det nuværende stade kan Kommis­
sionen derfor kun fremsætte generelle tanker om, hvordan dette system kan udformes 
5.2.2. Mulige metoder 
5.2.2.1. Det endelige mål er helt at afskaffe særlig kontrol ved samhandel mellem medlemssta­
terne og sidestille denne handel med den handel, der sker i en medlemsstat. For at nå 
dette mål fuldt ud bliver det nødvendigt at harmonisere eller i væsentlig grad ændre med­
lemsstaternes krav af skattemæssig eller anden karakter. Dette mål kan følgelig kun nås i 
løbet af en længere periode. 
5.2.2.2. I mellemtiden vil det være nødvendigt i endnu højere grad at rationalisere procedurerne 
for samhandel mellem medlemsstaterne. Det er Kommissionens opfattelse, at informati­
onsstrømmen i samhandelen mellem medlemsstaterne må betragtes under ét, og at tre 
mulige metoder, der eventuelt kan fungere sideløbende, må undersøges. 
5.2.2.3. Efter den første metode udvides anvendelsesområdet for forenklede procedurer, der for 
tiden indrømmes »godkendte virksomheder«, og de anvendes ensartet i alle medlemssta­
ter, således at de dækker hele udførsels-/forsendelses-/indførselsprocessen. De oplysnin­
ger, der kræves ved modtagelsen af varer, der er i fri omsætning, begrænses til, hvad der 
er nødvendigt for toldvæsenet for at afgøre, hvor vidt en nærmere undersøgelse af doku­
menter eller varer er påkrævet, og for at det kan sikre sig, at alle data vil blive indgivet 
inden for en nærmere angivet periode. Procedurer med registrering af data i to faser er 
forholdsvis ineffektive i manuelle systemer, da visse data i så fald må indgives to gange, 
og det er vanskeligt at organisere den nødvendige opfølgning til sikring af, at alle data er 
indgivet i tide. Med datamatiserede systemer er dette problem meget mindre. Data, der er 
indgivet i første fase, kan suppleres senere uden gentagelse, og opfølgningen kan ske via 
datamat. Adgangen til faciliteterne kan ophæves, hvis virksomheden ikke overholder sin 
forpligtelse og indgiver de yderligere oplysninger i tide. 
16. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 15/9 
5.2.2.4. Ifølge den anden metode skal eksportører efter eget valg indgive de data, der er nødven­
dige ved toldbehandlingen ved indførsel, på det tidspunkt, hvor varerne afsendes. Forde­
lene ved dette, f.eks. hurtigere betaling af deres fakturaer, må dog først påvises for at gøre 
det lettere at få denne idé accepteret. 
5.2.2.5. Den tredje metode går ud på at fastlægge forenklede procedurer for det store flertal af 
varer, som ikke omfattes af særlige toldbestemmelser, og som ejes eller transporteres af 
virksomheder, som er registrerede i henhold til en fællesskabsordning. 
5.2.2.6. Kommissionen har til hensigt at undersøge gennemførligheden af hver af de ovennævnte 
metoder. I denne forbindelse vil det blive nødvendigt at medtage behandlingen af alle 
dataelementer i enhedsdokumentet, herunder data til nationale formål. Ellers vil de lettel­
ser, der forventes af rationaliseringen af Fællesskabets databehandling, let kunne gå tabt, 
hvis uforenelige nationale krav opretholdes. 
5.2.3. Udveksling af data 
5.2.3.1. De franske myndigheder foreslog i et memorandum af 14. februar 1983, at toldvæsener­
nes edb-systemer skulle forbindes med hinanden, og at de i realiteten skulle anvendes 
som et elektronisk »poste restante«-system. Data, der registreres i eksportmedlemsstatens 
system, skulle hurtigt overføres til importmedlemsstaten ved hjælp af moderne batch­
overførselsteknikker. Den tid, der hengår mellem varernes afsendelse og datatransmissio­
nen måtte være kort, da transporten i visse tilfælde kun tager kort tid. De transmitterede 
data ville således komme til at svare til dataene på enhedsdokumentets eksemplar 5, 6 og 
7. Forsendelserne skulle ledsages af et dokument forsynet med et identifikationsmærke. 
Så snart importøren eller dennes speditør bliver bekendt med dette identifikationsmærke, 
kunne de søge oplysninger i filen i importmedlemsstaten, kalde data frem og ændre disse 
eller efter tilfældet udfærdige tilføjelser med henblik på udfærdigelse af indførselsangi-
velsen. Herigennem ville toldbehandlingsprocedurerne kunne forløbe hurtigere. Endvi­
dere vil der gennem dette system kunne tages hensyn til fase II i systemet for afslutning 
af fællesskabsforsendelsesproceduren. 
5.2.3.2. Kommissionen vil undersøge denne og andre mulige metoder for udvesksling af data 
mellem medlemsstaterne. Den vil også undersøge og fastlægge sammen med medlemssta­
terne behovene for udveksling af data mellem nationale datamatiserede systemer og 
andre offentlige systemer, såsom skattemæssige systemer, med henblik på lettelser i sam­
handlen inden for Fællesskabet. Kommissionen vil med udgangspunkt i sine detaljerede 
konklusioner om brugerbehov senere fremsætte forslag. 
5.3. Delsystemer for samhandelen med tredjelande 
5.3.1. Indførsel 
Det foreslås, at systemerne vedrørende indførsel fra tredjelande kommer til at omfatte de 
i bilag 2 anførte funktioner og faciliteter. Disse dækker et stort antal funktioner og facili­
teter, som allerede i varierende omfang er integrerede i flere medlemsstaters systemer for 
registrering og behandling af tolddata. De omfatter imidlertid også en række funktioner, 
der er nødvendige på fællesskabsplan, og disse er generelt endnu ikke fuldstændig auto­
matiseret. Det drejer sig f.eks. om forvaltning af toldkontingenter, kontrol med importli-
cencer og tilsyn med indførsel. Listen omfatter også et modul for forenklede procedurer. 
Sådanne procedurer med periodiske samleangivelser er blevet indført i medlemsstaterne 
for at undgå behandling af transaktioner enkeltvis. Kommissionen ser positivt på disse 
procedurer og mener, at de, hvor det er muligt, skal anvendes i højere grad. Kommissio­
nen er imidlertid af den opfattelse, at anvendelsen af datamatiserede procedurer for sam­
leangivelser bør harmoniseres ved, at erhvervsdrivende i alle medlemsstater får ens facili­
teter. 
Nr. C 15/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1.85 
5.3.2. Udførsel 
Systemerne vedrørende udførsel til tredjelande bør omfatte de i bilag 2 anførte funktioner 
og faciliteter. Hidtil har de fleste medlemsstater været tilbøjelige til at give lav prioritet til 
udvikling af edb-systemer vedrørende udførsel. Dette skyldes især, at udførselsangivelser 
for det meste hovedsagelig er af statistisk interesse og mindre komplicerede at behandle 
end indførselsangivelser, og der er også blevet indført forenklede procedurer for samlean-
givelser. Kommissionen mener, at der bør gøres mere udstrakt brug af forenklede proce­
durer for udførsel, lige som det er tilfældet ved indførsel. Ved udviklingen af datamatise­
rede udførselsprocedurer, hvad enten de er normale eller forenklede, vil det være nødven­
digt at sikre den effektive brug af udførselskontrol i overensstemmelse med fællesskabs­
retten. 
5.4. Virksomhedernes behov med hensyn til grænseflader 
5.4.1. Det fremgår klart af det hidtil udførte arbejde, at det i fremtiden vil være af væsentlig 
betydning at sammenkoble toldsystemerne med virksomhedernes systemer. For at told­
myndighederne og virksomhederne kan opnå alle fordele af de nye systemer så hurtigt 
som muligt, bør der gives prioritet til konstatering af brugernes behov med hensyn til virk­
somhedernes grænsefladesystemer, dvs. systemer der lader virksomhederne selv indkode 
deres data. Disse må også omfatte sammenkobling af datamatiserede systemer med større 
import- og eksportfirmaer, som selv forestår deres toldbehandling, og med speditører, luft­
fartsselskaber, havne- og lufthavnsmyndigheder og indenlandske transportører. Efter 
Kommissionens opfattelse må fremtidige systemer være forsynet med nedenstående typer 
grænseflader. De typer grænseflader, som er egnede hertil, vil dog kunne være meget for­
skellige, alt efter om virksomhederne benytter forenklede eller normale procedurer. 
5.4.2. Virksomhedens datamat/toldvæsenets datamat 
Indbyrdes forbindelse mellem virksomhedernes og toldvæsenets datamatsystemer vil gøre 
det muligt at hente data til brug for toldangivelser blandt de data, der til handelsmæssige 
formål allerede forefindes i virksomhedernes maxidatamatsystemer. Dataene transmitte­
res direkte til toldvæsenet, hvor de gennemgås nøje og godkendes, hvis de kommer igen­
nem den nødvendige kontrol af validitet og troværdighed, eller sendes tilbage til virksom­
heden, hvis der konstateres klare fejl. Denne fremgangsmåde anses for at være den mest 
effektive både fra virksomhedens og toldvæsenets synspunkt. Som alternativ til direkte 
forbindelse mellem systemerne kan det under visse omstændigheder overvejes at benytte 
magnetiske databærere. 
5.4.3. Virksomhedens intelligente terminal/toldvæsenets datamat 
Med denne metode kan den erhvervsdrivende benytte en mikrodatamat som terminal til 
indlæsning af data til at dække egne handelsmæssige behov såsom bogføring, lagerkon­
trol og tekstbehandling. Systemerne er integreret i meget mindre grad end ved den første 
fremgangsmåde. Ikke desto mindre er dette en effektiv metode, som vil appellere til min­
dre firmaer, hvis virksomhed ikke berettiger anskaffelse af en maxidatamat. 
5.4.4. Virksomhedens ikke-intelligente terminal/toldvæsenets datamat 
Hidtil har dette været virksomhedernes normale metode for sammenkobling med toldvæ­
senets systemer. Denne fremgangsmåde udmærker sig ved at være forholdsvis enkel, men 
har den ulempe, at udstyret kun kan anvendes til indlæsning af data i og udlæsning af 
data fra toldvæsenets systemer. Denne fremgangsmåde vil fortsat have sin berettigelse, 
når den datamængde, der skal udveksles med toldvæsenet er tilstrækkelig stor til at holde 
udstyret godt udnyttet, og når virksomhedens andre aktiviteter ikke kan datamatiseres i et 
integreret system. 
5.4.5. Bureauservice/toldvæsenets datamat 
Erfaringen viser, at det ikke kan betale sig for toldvæsenet at køre behandlingssystemer 
med manuel indtastning sideløbende med datamatiserede systemer. Det følger heraf, at 
16. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 15/11 
det kan blive nødvendigt at stille »bureau«-faciliteter til rådighed for privatpersoner og 
mindre virksomheder, som kun lejlighedsvis foretager indlæsning. 
5.4.6. Grænsefladetyper 
Det må være op til medlemsstaterne af afgøre, hvilke typer grænseflader der skal benyttes, 
siden de bedst kan bedømme behovet i lyset af lokale forhold. 
5.5. Kommissionens systemer 
5.5.1. De funktioner og faciliteter, som Kommissionens systemer vil blive forsynet med, er 
beskrevet i korte træk i bilag 4. De omfatter faciliteter til behandling af data modtaget fra 
medlemsstaterne, transmission af data til medlemsstaterne, faciliteter til direkte fore­
spørgsler, hvorved medlemsstaterne kan få adgang til Kommissionens databaser, og faci­
liteter til håndtering af meddelelser. 1 egnede tilfælde vil virksomhederne også have 
adgang til databaserne, f.eks. med hensyn til oplysninger om tarifering og om toldkonto­
rernes virksomhed. 
5.6. Sammenkobling af systemerne 
5.6.1. De tekniske krav til sammenkoblingen af systemerne kan ikke fastlægges, før brugernes 
krav til funktioner og faciliteter i de nye systemer er blevet fastslået, og forventede data­
strømme og datamængder er beregnet. Når dette er sket, kan der indgås aftaler med med­
lemsstaternes post- og teleadministrationer om de telekommunikationsydelser, der er 
brug for til at opfylde kravene. Ikke desto mindre kan kravene dog tentativt skitseres som 
følger. 
5.6.2. Virksomhed/toldvæsen 
5.6.2.1. Batchoverførsel affiler indeholdende indførselsangivelser og tilbagesendere af fejlagtige 
meddelelser og andre oplysninger fra toldvæsenets system. 
5.6.2.2. Interaktiv kommunikation med henblik på behandling af toldangivelser for enkelte trans­
aktioner. 
5.6.3. Toldvæsenet/andre myndigheder 
5.6.3.1. Batchoverførsel af indførsels- og udførselsdata til myndigheder vedrørende landbrug, skat 
og statistik. 
5.6.3.2. Tidstro overførsel af data med henblik på skatte- og licenskontrol. 
5.6.4. Medlemsstat/medlemsstat 
5.6.4.1. On-line batchfiloverførsel af »eksportdata« og af data vedrørende fællesskabsforsendelse. 
5.6.4.2. Tidstro udveksling af data, der skal benyttes til gensidig bistand og til andre formål. 
5.6.5. Kommissionen/medlemsstaterne 
5.6.5.1. Batchoverførsel til Kommissionen af datafiler vedrørende indførsler under toldkontin­
genter og ordninger med toldlofter samt indførsler af varer, for hvilke der gælder speci­
fikke importbegrænsninger, eller som overvåges nøje, og data vedrørende bekæmpelse af 
svig. 
5.6.5.2. Medlemsstaternes adgang til Kommissionens databaser f.eks. forvaltning af toldkontin­
genter, bekæmpelse af svig, tarifering osv. 
Nr. C 15/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 
5.6.5.3. Medlemsstaternes modtagelse af data fra Kommissionen, f.eks. ændringer i landbrugsaf-
gifter, ændringer i TARIC II, data vedrørende konsoliderede kvoter osv. 
Standarder for informationsteknologi (IT) 
For at de datamatsystemer, der benyttes af Kommissionen og medlemsstaterne, kan sam­
menkobles, vil det være nødvendigt, at der både for maksimal og programmel i vid 
udstrækning anvendes internationale IT-standarder. Mange standarder er allerede godt 
etablerede og gennemprøvet i praksis, mens andre hurtigt kommer til. 
Det nødvendige arbejde for at sikre, at disse standarder står til rådighed, når der er brug 
for dem, varetages af CEN/CENELEC, de europæiske standardiseringsorganisationer. I 
juli 1984 udarbejdede CEN/CENELEC et arbejdsprogram med sigte på: 
5.7.2.1. Harmonisering af medlemmernes anvendelse af internationale IT-standarder på basis af 
disponible internationalt godkendte standarder, forslag til standarder og standardlig-
nende dokumenter, og 
5.7.2.2. Identifikation og fastlæggelse af standarder i tilfælde, hvor der ikke eksisterer internatio­
nale resultater, men hvor der er et presserende behov for standarder. 
5.7.3. Formålet med ovenstående program er at gøre det muligt for brugerne at udvælge et bredt 
udvalg af IT-udstyr fra forskellige fabrikanter, som kan sammenkobles og kommunikere 
med hinanden ved anvendelsen af standarder, der er kompatible med Den internationale 
standardiseringsorganisation »7 layer O.S.I. (Open Systems Interconnection) model«. 
5.7.4. CEN/CENELEC vil fastlægge fælles procedurer for certificering på IT-området, hvor 
der vil blive taget hensyn til den lange erfaring med certificering af typeoverensstemmelse 
med hensyn til maskinel, og undersøgelsen af referencetestservice med hensyn til pro­
grammel. Certificeringen vil straks blive sat i gang (dog i begrænset omfang) og vil grad­
vis blive udvidet til alle andre områder, så snart endelige standarder (herunder testmeto­
der) står til rådighed. 
5.7.5. CEN/CENELEC foreslår også et samarbejde med CEPT('), således at dennes telekom-
munikationsspecifikationer, når det er muligt, kan indgå ved udarbejdelse af standarder 
med henblik på at nå frem til anerkendelse og anvendelse i Europa af internationalt god­
kendte standarder. 
5.8. Standarder for dataudveksling 
5.8.1. TARIC II 
TARIC II, det nye integrerede tarifmæssige/statistiske system, som for øjeblikket foryen-
tes gennemført pr. 1. januar 1984, er et nøgleelement ved udviklingen af effektiv dataud­
veksling mellem virksomheder og toldvæsenet, mellem toldvæsenet og Kommissionen og 
mellem forskellige toldmyndigheder. Kommissionen har udviklet et edb-system, med 
anvendelse af databasestyringsteknikker, for at kunne administrere TARIC II. Dette 
system fungerer allerede, og det er ved at blive undersøgt, hvordan det kan forbindes med 
medlemsstaternes datamatiserede coldforvaltningssystemer. 
5.8.2. Syntaksregler 
5.8.2.1. For at medlemsstaternes toldmyndigheder kan udveksle oplysninger med virksomhe­
derne, med Kommissionen og indbyrdes, er det nødvendigt med fælles syntaksregler. En 
række forslag vedrørende syntaksregler for udveksling af data vedrørende den internatio­
nale handel er for øjeblikket under drøftelse i Arbejdsgruppen vedrørende lettelse af sam-16. 1.85 
5.7. 
5.7.1. 
(') CEPT: Den europæiske konference af post- og teleadministrationer.-
16. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 15/13 
handelen under Den økonomiske Kommission for Europa (ECE), men hidtil er der ikke 
opnået international enighed om en enkelt standard. 
5.8.2.2. Det forenede Kongeriges og Frankrigs organer for lettelse af samhandelen (SITPRO og 
SIMPROFRANCE) prøver for øjeblikket at nå til enighed om fælles regler, der er baseret 
på to af de forslag til standarder, der er under drøftelse i ECE. Kommissionen forventer, 
at dette arbejde ved udgangen af 1984 har givet positive resultater. Såfremt Kommissio­
nen føler sig overbevist om, at resultaterne opfylder Fællesskabets krav, vil den foreslå, at 
disse regler vedtages som fællesskabsstandard. Hvis der ikke opnås en tilfredsstillende 
aftale, vil Kommissionen fremsætte yderligere forslag. 
5.8.2.3. Kommissionen har også til hensigt at lade den standard, der vedtages for Fællesskabets 
vedkommende, indgive til registrering som fuldgyldig international standard. 
5.8.3. Fortegnelse over dataelementer 
5.8.3.1. Det vil også være nødvendigt at have en fortegnelse over alle de dataelementer, der vil 
blive benyttet ved udvekslingen af handelsdata inden for Fællesskabet. En fortegnelse 
over handelsdataelementer (UNTDED) er blevet udarbejdet af ECE, og denne vil danne 
grundlag for en fortegnelse, der kan opfylde Fællesskabets behov. Disse standarder vil 
sammen med TAR1C II være hjørnestenene i fremtidige systemer for dataudveksling. De 
må tages i betragtning så tidligt som muligt ved udformningen af toldvæsenets og virk­
somhedernes systemer, og der må derfor gives høj prioritet til dette arbejde. 
5.8.3.2. Ud over at beskrive dataelementerne er det også nødvendigt at give dem koder. Det fore­
slås at benytte internationalt godkendte koder i størst muligt omfang. Udarbejdelsen af 
koderne vil trække på og supplere det arbejde, der allerede er udført i forbindelse med 
enhedsdokumentet. 
For at opfylde visse medlemsstaters krav til planlægning må strukturen og den maksimale 
længde af alle koderne (men ikke nødvendigvis selve koderne) være fastlagt senest pr. juli 
1985. 
5.8.4. Standardmeddelelser 
Medens synstaksreglerne for handelsdata vil gøre det muligt at transmittere ustrukture­
rede meddelelser, vil det for effektivitetens skyld være nødvendigt at benytte meddelelser 
af standardstruktur. Der må gives høj prioritet til fastlæggelsen af indholdet af strukture­
rede meddelelser af de samme grunde, som gælder for dataelementer. 
5.8.5. Toldbehandlingskoder 
For at lette behandlingen af tolddata vil det blive nødvendigt at fastlægge koder til iden­
tifikation af den pågældende toldprocedure og hvorvidt varerne er genstand for en særlig 
toldbehandling. 
5.8.6. Vedligeholdelse af standarder 
Når der er fastsat standarder for udveksling af handelsdata på fællesskabsplan, vil det 
være nødvendigt til stadighed at vedligeholde disse. En del af ansvaret for vedligeholdel­
sen kommer til at hvile på de berørte internationale organisationer, i det omfang Fælles­
skabet benytter internationale standarder. Ikke desto mindre vil Kommissionen på Fæl­
lesskabets vegne have behov for at etablere forbindelse med de internationale organisati­
oner og vedligeholde de elementer i standarderne, som kun gælder for Fællesskabet. 
6. Mål og prioriteter 
6.1. Til gennemførelse af det arbejde, der er beskrevet i det foregående afsnit, er det afgørende 
at fastlægge en række mål for projektet. Desuden skal der foretages en prioritering med 
hensyn til planlægning og gennemførelse. 
Nr. C 15/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1. 85 
6.2. De fleste toldsystemer er udformet til at indsamle data, bogføre indtægter og modarbejde 
risici for svig. Alle toldtjenester er udsat for en stadig stigende arbejdsbyrde og persona­
leknaphed. Rådet har allerede erkendt, at der er behov for at forenkle, standardisere og 
fremskynde toldprocedurerne, samt i videst muligt omfang at harmonisere dem for at 
sikre ligebehandling af virksomheder i alle medlemsstaterne. Datamatisering af alle told­
procedurerne vil efterhånden blive lettere i de kommende år, både teknisk og økonomisk. 
6.3. Med ovennævnte faktorer for øje mener Kommissionen, at der bør vedtages følgende 
planlægningsmål og -prioriteringer for KU-projektet. 
6.4. Planlægningsmål 
6.4.1. Datamatisering af al fortoldning ved indførsel omfattende såvel samhandelen inden for 
Fællesskabet som med tredjelande for at forbedre effektiviteten i toldekspeditionerne og 
sikkerheden ved de eksterne grænser og sikre ligebehandling af virksomheder i alle med­
lemsstater. 
6.4.2. Datamatisering af toldformaliteter ved udførsel omfattende såvel samhandelen inden for 
Fællesskabet som med tredjelande for at forbedre effektiviteten i toldekspeditionerne og 
sikre ligebehandling af virksomheder i alle medlemsstater. 
6.4.3. Sammenkobling af medlemsstaternes toldsystemer indbyrdes og med Kommissionens 
systemer for at øge effektiviteten, bidrage til at bekæmpe svig og lette samhandelen inden 
for Fællesskabet. 
6.4.4. Maksimal sammenkobling af toldsystemerne ved virksomhedernes for at øge effektivite­
ten og nedbringe omkostninger som helhed for alle parter. 
6.4.5. Maksimal anvendelse af interaktiv validitets- og troværdighedskontrol for at minimisere 
risikoen for datafejl eller svig og for at reducere behovet for bekostelig efterfølgende 
dokumentationskontrol. 
6.4.6. Maksimal anvendelse af ordningerne for gensidig bistand via edb for at sætte toldtjene­
sterne i stand til at bekæmpe svig. 
6.4.7. Maksimal anvendelse af datamatiserede udvælgelsesrutiner, således at toldvæsenet i 
højere grad kan koncentrere sig om højrisikoforsendelser. 
6.4.8. Maksimal anvendelse af datamatiserede forespørgselssystemer til tilvejebringelse af 
oplysninger til toldvæsenet og virksomhederne, således at de kan løse spørgsmål med 
hensyn til den korrekte anvendelse af fællesskabsforskrifterne. 
6.4.9. Optimering af systemer til fremskaffelse af hastende oplysninger, der kræves i henhold til 
fællesskabsforskrifterne, ved at integrere de nødvendige datafangst- og databehandlings­
funktioner direkte i tolddatabehandlingssystemerne. 
6.4.10. Optimering af systemerne for tilvejebringelse af rutinehandelsstatistikker ved at integrere 
indsamlingen af basishandelsstatistikker direkte i tolddatabehandlingssystemerne. 
6.4.11. Optimering af anvendelsen af landbrugsforskrifterne vedrørende indførsel og udførsel 
ved at integrere bestemmelserne for den fælles landbrugspolitik i tolddatabehandlingssy­
stemerne, hvor det er relevant. 
6.4.12. Optimering af anvendelse af fiskeriforskrifterne vedrørende indførsel ved at integrere 
bestemmelserne for den fælles fiskeripolitik i tolddatabehandlingssystemerne, hvor det er 
relevant. 
16. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 15/15 
6.4.13. Optimering af behandlingen af skattemæssige oplysninger vedrører indførsel, samhande­
len inden for Fællesskabet samt udførsel ved at sammenkoble tolddatabehandlingssyste-
merne med indenlandske skattemæssige systemer. 
6.4.14. Optimering af udformningen af databehandlings- og dataudvekslingssystemerne, således 
at der kan tages højde for de hyppige ændringer i forskrifter, procedurer og databehov. 
6.4.15. Maksimal anvendelse af datamatiserede dokumentarkiverings- og dokumentsøgningssy-
stemer for at reducere bekostelig manuel sortering og arkivering til et minimum. 
6.5. Prioriteringer 
6.5.1. Fordi det er vigtigt, at fællesskabsforskrifterne anvendes korrekt i forbindelse med sam­
handelen med tredjelande, og på grund af den indbyrdes afhængighed mellem tolddata-
behandlingssystemer, der omfatter såvel handel med tredjelande som inden for Fælles­
skabet, samt endelig på grund af, at der findes operative systemer eller planer på et 
fremskredent gennemførelsesstadium, er det ikke muligt at give absolut prioritet til syste­
mer for samhandelen inden for Fællesskabet. Imidlertid bør følgende prioriteres så højt 
som muligt i det omfang, det er praktisk muligt: 
6.5.2. Funktioner og faciliteter vedrørende samhandelen indenfor Fællesskabet 
Dette emne omfatter udvikling af edb-systemer, der kan bidrage til at lette samhandelen 
inden for Fællesskabet. Det er imidlertid en ret vigtig forudsætning for en udvikling af 
disse funktioner og faciliteter, at der udarbejdes opgørelser over brugerbehovene vedrø­
rende samhandelen inden for Fællesskabet. 
6.5.3. Gennemførelse af systemerne 
Som nævnt ovenfor har medlemsstaterne en tendens til ved gennemførelsen af deres 
told-edb-systemer at prioritere områder, hvor handelsstrømmene er størst uden nogen 
speciel hensyntagen til, at der snarere burde sættes ind på at lette samhandelen inden for 
Fællesskabet. Det er sikkert, at en datamatisering i høj grad vil kunne lette fortoldningen 
selv uden indførelse af særlige procedurer for samhandelen inden for Fællesskabet, og 
derfor bør der lægges større vægt på at tilvejebringe ebd-faciliteter på de områder, hvor 
samhandelen inden for Fællesskabet er størst. 
6.5.4. Forvaltning af toldkontingenter 
Medlemsstaterne anvender generelt ikke edb i forvaltningen af toldkontingenter og -lofter 
og varer, der er under kvantitative begrænsninger. Som følge heraf er der opstået proble­
mer, fordi grænserne overskrides. Denne side af toldvæsenets arbejde bør gives højere 
prioritet. Kommissionen er allerede gået over til edb med hensyn til systemet for forvalt­
ning af toldkontingenterne og er rede til at automatisere sin udveksling af oplysninger på 
dette område med medlemsstaterne. 
7. Lønsomhed 
7.1. Der har tidligere været en del betænkeligheder med hensyn til cost/benefit-aspekterne af 
indførelsen af edb i toldforvaltningen. Kommissionen kan naturligvis ikke fremkomme 
med detaljerede cost/benefit-analyser, eftersom omkostningerne afhænger af, hvorledes 
medlemsstaterne inkorporerer de aftalte funktioner og faciliteter i deres nationale syste­
mer. Omkostningerne afhænger også af, hvornår de nye systemer tages i brug, og af udsty­
rets pris på indkøbstidspunktet. Desuden må man huske på, at de fleste af medlemssta­
terne allerede har udviklet eller besluttet at udvikle tolddatabehandlingssystemer til egne 
formål. Meromkostningerne ved anskaffelse af yderligere faciliteter til opfyldelse af spe­
cifikke fællesskabsbehov som følge af dette projekt, og for hvilke der ikke allerede er 
taget højde i bestående planer, bør blive ret beskedne. Ydermere modtager medlemssta-
Nr. C 15/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1.85 
terne en refusion på 10 % af provenuet af told og landbrugsafgifter til dækning af deres 
administrationsudgifter. Denne andrager ca. 1 mia. ECU om året (jf. bilag 5). En del af 
dette beløb kunne sagtens anvendes til indførelse af edb i toldforvaltningen, da dette ikke 
blot ville føre til en mere effektiv gennemførelse af fællesskabsforskrifterne, men også 
øget effektivitet i de nationale toldforvaltninger. 
7.2. Det er ganske vist umuligt at opstille omkostningsoverslag, men erfaringerne i de fleste 
medlemsstater har vist, at omkostningerne ved større databehandlingssystemer er beretti­
gede, særlig hvis virksomhederne kan tilsluttes direkte, og der kan produceres handelssta-
tistiske data som uddata af toldsystemet. Under hensyntagen til de allerede nævnte proji­
ceringer, der er baseret på IEEE-tal, og de voksende omkostninger ved manuel databe­
handling, kan cost/benefit-forholdet kun blive forbedret. 
7.3. Det er ikke muligt at anslå de potentielle fordele ved datamatisering kvantitativt, men de 
kan vurderes kvalitativt. Af særlig betydning er de forbedringer med hensyn til forebyg­
gelse og påvisning af svig, der kan forventes som et direkte resultat af datamatiseringen. 
Opregningen af de kvalitative fordele herved i bilag 6 viser, hvilke fordele der kan forven­
tes. Opregningen afspejler ikke blot overvejelser inden for Kommissionen, men også et 
bredere publikums synspunkter i Den permanente tekniske Komité under Toldsamar­
bejdsrådet (TSR). 
7.4. Cost/benefit-analyser har under alle omstændigheder en tendens til at være ret teoretiske, 
og der bliver ikke altid taget hensyn til alle relevante faktorer, især ikke de politiske. 
Hvad angår den foreliggende sag, har Rådet allerede givet udtryk for sine betænkelighe­
der med hensyn til problemerne omkring samhandelen inden for Fællesskabet og samti­
dig gjort klart, at de bør løses ved hjælp af datamatisering og sammenkobling af told-
edb-systemerne. I sidste ende vil politisk vilje og politiske beslutninger sandsynligvis 
blive afgørende faktorer. 
8. Vejledende tidsplan for gennemførelsen 
8.1. På nuværende tidspunkt er det klart umuligt for Kommissionen af foreslå en præcis tids­
plan for udvikling og gennemførelse af de nye systemer. Som nævnt ovenfor må bruger­
behovene specificeres, og der skal endnu foretages en del systemanalysearbejde. Desuden 
er visse medlemsstater nået langt videre end andre, og de vil således bevæge sig i et andet 
tempo mod det fælles mål. 
8.2. Visse medlemsstater befinder sig allerede i de sidste planlægnings- eller gennemførelses­
faser for de nye systemer, og det kan blive vanskeligt for dem at tage hensyn til fælles-
skabsbehov, som ikke allerede er tilstrækkelig specificeret. De vil blive nødt til at ændre 
deres systemer med henblik på at inkorporere vedtagne funktioner og faciliteter, så snart 
de kan. De vil også blive nødt til at ændre deres systemer for at kunne anvende nye stan­
darder, som bliver godkendt i fremtiden. 
8.3. Medlemsstater, der er nået mindre langt med udviklingen af deres toldsystemer, vil kunne 
drage fordel af de andres erfaringer. Kommissionen ser med tilfredshed, at visse af de 
førstnævnte lande har oplyst, at de overvejer muligheden af at iværksætte en version af et 
system, som allerede er operationelt i en anden medlemsstat. Kommissionen mener, at 
det er i Fællesskabets interesse, at de medlemsstater, der er nået længst, yder teknisk 
bistand til de stater, der ikke er nået så langt, med henblik på at realisere målene i denne 
meddelelse. Det vil sætte dem i stand til at indføre avancerede funktioner, herunder 
direkte indlæsning af data fra virksomhederne, på er tidligt tidspunkt og dermed gen­
vinde en del af det tabte terræn. 
8.4. På grundlag af forespørgsler i medlemsstaterne finder Kommissionen det godtgjort, at det 
skulle være muligt for dem at fuldføre størstedelen af arbejdet med udvikling oe gennem­
førelse af deres toldsystemer ved årtiets udgang i betragtning af den politiske vilje, der 
kommer til udtryk ved Rådets resolution. Når medlemsstaterne har udviklet deres syste­
mer i tilstrækkeligt omfang, vil det være muligt at påbegynde en sammenkobling af dem, 
endnu før systemernes dækning i medlemsstaterne er fuldstændig, og før alle medlems-
16. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 15/17 
staterne har fuldført deres udviklingsarbejde. Visse elementer i delsystemet for samhande­
len inden for Fællesskabet kan forventes at være taget i brug i 1987 til 1988. Fuldførelsen 
af delsystemet gennem en gradvis sammenkobling af medlemsstaternes systemer kan for­
ventes begyndt ca. omkring 1988 og være fuldført senest 1992. 
8.5. Prøvekørsler omfattende Kommissionen og et begrænset antal medlemsstater for at teste 
koncepterne og standarderne kan forventes at blive sat i gang i 1985 til 1987. Disse kan 
komme til at omfatte udveksling af hastende data mellem medlemsstaterne og Kommissi­
onen, dataudveksling mellem medlemsstaterne og færdigbehandling af fællesskabsfor-
sendelsesdokumenter. 
8.6. På baggrund af ovenstående foreslår Kommissionen, at man vedtager følgende vejle­
dende tidsplan. Den vil blive ajourført og udvidet, medens projektet står på. Hensigten 
med tidsplanen er blot at anvise perioder, under hvilke visse aktiviteter vil blive gennem­
ført, og angiver ikke prioriteter. Arbejdet med planlægningen af delsystemet for samhan­
delen i Fællesskabet vil blive begyndt straks og udviklingen af dette system vil få første 
prioritet. 
VEJLEDENDE TIDSPLAN FOR GENNEMFØRELSEN 
Systemanalyse 
og -planlægning 
Udvikling af 
dataudviklingsstandarder 
Gennemførelse af 
TAR1C II 
Prøvekørsler 
Gennemførelse af delsystemer 
for indførsel 
Gennemførelse af delsystemer 
for udførsel 
Gennemførelse af 
fællesskabsforsendelse Fase I 
Gennemførelse af delsystemer for samhandelen 
inden for Fællesskabet 
Gennemførelse af | 
fællesskabsforsendelse Fase II 
Nr. C 15/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1.85 
8.7. I afsnit 9 forelægger Kommissionen sine forslag vedrørende et arbejdsprogram til tilveje­
bringelse af de funktioner og faciliteter, der er nærmere beskrevet i forslag til rammer for 
datamatiseringsprojektet i overensstemmelse med den vejledende tidSDlan..« 
9. Arbejdsprogram 
9.1. Indledning 
9.1.1. Som nævnt ovenfor er programmet for »koordineret udvikling« af forskellige årsager 
meget komplekst. Heriblandt kan nævnes forskelle i organisation og ansvarsfordeling på 
medlemsstatsplan, manglende harmonisering af bestemmelser og procedurer, varierende 
niveauer i edb-udvikling og -erfaring, hvilket vil komme til at betyde, at medlemsstaterne 
gennemfører de nye systemer i brug på forskellige tidspunkter, manglende fælles standar­
der, vidt forskellige kommunikations- og beslutningstagningsprocedurer og sidst, men 
ikke mindst, forskellige sprog. 
9.1.2. På baggrund heraf foreslår Kommissionen følgende arbejdsmetoder, arbejdsprogram og 
organisatiorisk struktur, hvori der tages hensyn til ovennævnte problemer. 
9.2. Arbejdsmetoder 
9.2.1. Projektet skal opdeles i etaper. Første etape skal omfatte specifikation og vedtagelse af 
funktioner og faciliteter, der skal indgå i de nye systemer, udarbejdelse og vedtagelse af 
brugerbehovformuleringer og systembeskrivelser (') for hver af de vedtagne funktioner og 
faciliteter, udarbejdelse og vedtagelse af dataudvekslingsstandarder, prøvekørsler omfat­
tende et begrænset antal medlemsstater med henblik på at teste systemkoncepterne og 
-standarderne. De efterfølgende etaper skal omfatte udarbejdelse og vedtagelse af system­
specifikationer, programmering, testning og endelig gennemførelse, herunder gennemfø­
relse af standarder. Der er tale om logiske og ikke fysiske etaper, og det forventes, at 
arbejdet vedrørende de senere etaper påbegyndes, før første etape er afsluttet, i det mind­
ste for visse medlemsstaters vedkommende. 
9.2.2. Da de senere etaper omfatter arbejde, der i vid udstrækning afhænger af, at der er sket 
fremskridt under første etape, stiller Kommissionen kun forslag vedrørende første etape, 
som skal dække perioden indtil de første måneder i 1987. Der vil til sin tid blive fremsat 
forslag vedrørende de senere etaper. 
9.2.3. Ved afviklingen af arbejdet under første etape vil Kommissionen gå frem på følgende 
måde. Hvad angår relativt nye udviklingsområder, såsom samhandelen inden for Fælles­
skabet og forvaltningen af kontingenter, vil Kommissionen forelægge udkast til forslag til 
drøftelse, baseret på dens egen analyse af brugerbehov. Hvad angår de funktioner og faci­
liteter, der skal indgå i de systemer for indførsel fra og udførsel til tredjelande, der alle­
rede er taget i brug i varierende omfang i visse medlemsstater, vil det blive nødvendigt at 
gøre brug af disse staters viden og erfaringer på området. Udgangspunktet vil blive en 
detaljeret behovsanalyse som disse medlemsstater allerede har gennemført. Kommissio­
nen vil forsøge at finde frem til de fælles træk ved bestående systemer i medlemsstaterne 
og anvende dem som grundlag for sine forslag. Herved undgås overlapninger, og arbejdet 
vil kunne fuldføres hurtigt. 
9.2.4. Et yderligere aspekt af arbejdsmetoderne vedrører formuleringerne af brugerbehov og 
systembeskrivelserne. Da medlemsstaterne har valgt indbyrdes afvigende løsninger til 
udvikling af deres edb-systemer, mener Kommissionen, at det er nødvendigt at udarbejde 
»ideal«-formuleringer. Hermed menes, at definitionerne af brugerbehovene skal være så 
fuldstændige som mulig, og at systembeskrivelserne skal vise den bedst mulige måde til 
at efterkomme disse behov uden at blive hæmmet af bestående edb-løsninger. Ved udar-
(') Se ordlisten i bilag 1. 
16. 1. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr 
bejdelsen af formuleringerne skal elementerne klassificeres som væsentlige eller fakulta­
tive. Dette kan give medlemsstaterne, og i givet fald Kommissionen, den fornødne fleksi­
bilitet ved iværksættelsen af systemmodulerne (') efter de fremgangsmåder, der stemmer 
bedst overens med de krav, som de hver især er stillet overfor i forbindelse med udviklin­
gen af deres egne systemer. 
9.3. Opgaver under første etape 
9.3.1. De opgaver, der skal afvikles i første etape af arbejdsprogrammet, er opregnet og beskre­
vet i bilag 7. De omfatter de fem områder, der er omhandlet i afsnit 5, samt de retlige 
problemer, der redegøres for i punkt 3.6. 
9.3.2. På nuværende tidspunkt er det vanskeligt at anslå nøjagtigt, hvilke ressourcer og hvor 
lang tid der kræves til at fuldføre dette arbejde. Det skyldes, dels at man ikke ved, hvilken 
brug der kan gøres af det analyse- og planlægningsarbejde, der allerede er udført i visse 
medlemsstater, dels at man ikke klart kan anslå, hvor meget tid der kræves til at drøfte og 
opnå enighed om Kommissionens forslag. Ikke desto mindre er der i bilag 8 anført et 
foreløbigt program for første etape. 
Programmet omfatter perioden indtil begyndelsen af 1987. Dette forudsætter, at Kommis­
sionen har det fornødne personale til rådighed, at medlemsstaterne indgår i et aktivt, nært 
samarbejde om opgaven, at den politiske vilje, der er kommet til udtryk ved Rådets reso­
lution, giver sig konkret udslag i, at projektet gives prioritet, og at beslutningerne træffes 
inden for de aftalte tidsplaner. 
9.4. Organisatorisk struktur 
1 betragtning af projektets betydning og komplicerede karakter, er det af største betyd­
ning, at arbejdet tilrettelægges og administreres på tilfredsstillende måde. I bilag 9 findes 
der således en række detaljerede forslag til organisatorisk og administrativ struktur. 
9.5. Personale 
Kommissionen er nødt til at ansætte mindst fire højtkvalificerede og erfarne toldsystem-
analytikere til KU-projektet. Uden dette personale kan Kommissionen ikke varetage sine 
opgaver eller videreføre projektet. Der er to aspekter ved ansættelsesproblematikken — 
stillinger og personale. Hidtil har Kommissionen som en nødforanstaltning haft et min­
dre antal toldsystemanalytikere til rådighed i medfør af særlige arrangementer med disses 
hjemlige tjenester. Af forskellige årsager er dette efterhånden blevet vanskeligere at tilret­
telægge. Den eneste tilfredsstillende løsning på problemet vil være at få oprettet midlerti­
dige stillinger. Forslag til sådanne stillinger fremsættes som led i den normale budgetpro­
cedure, og Kommissionen forventer, at Rådet under hensyntagen til projektets politiske 
betyding og komplicerede karakter snarest vil bevilge disse stillinger. Ikke alle problemer 
er imidlertid løst hermed. Personale med de rette kvalifikationer og den rette erfaring er 
vanskeligt at finde, og Kommissionen har haft stort besvær med at overtale medlemssta­
terne til at frigive egnet personale til dette arbejde. Kommissionen appellerer derfor til 
medlemsstaterne om at bistå Kommissionen ved at nominere egnede kandidater til at 
arbejde på projektet. 
10. Rådsafgørelser 
Kommissionen er overbevist om, at et langfristet udviklingsprogram for koordineret 
udvikling af datamatiserede administrative procedurer inden for rammerne af Caddia-
projektet er af grundlæggende betydning for opfyldelse af Fællesskabets behov. For at 
sikre, at projektet får de ønskede resultater, bør Rådet træffe en række vigtige afgørelser. I 
lyset af de politiske foranstaltninger, der allerede er truffet afgørelse om ved Rådets reso­
lution af 15. maj 1984 og under hensyntagen til de rammer for datamatiseringsprojektet, 
der redegøres for i afsnit 5, opfordres Rådet til at: 
10.1. vedtage, med henblik på at lette en gradvis integration af toldekspeditionerne og sikre 
ligebehandling af virksomheder i alle medlemsstaterne, at de funktioner og faciliteter, der 
gives adgang til gennem tolddatamatiseringssystemerne, bør harmoniseres, 
(') Se ordlisten i bilag 1. 
Nr. C 15/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1.85 
10.2. vedtage de mål og prioriteringer for datamatiseringen, der redegøres for i afsnit 6, 
10.3. vedtage, at Kommissionen og medlemsstaterne skal arbejde nært sammen ved forberedel­
sen af de brugerbehov vedrorende de i afsnit 5 specificerede funktioner og faciliteter, 
10.4. vedtage den vejledende tidsplan, der er anført i afsnit 8, 
10.5. vedtage arbejdsprogrammet i afsnit 9, idet det anerkender, at Kommissionen, indtil dette 
program er vedtaget, fortsætter sit arbejde i henhold til udkastet til program for at undgå 
forsinkelser, 
10.6. erkende, at Kommissionen ikke kan varetage sine opgaver uden personale med de for­
nødne kvalifikationer og erfaring og vedtage at prioritere oprettelse af midlertidige stillin­
ger, således at Kommissionen kan ansætte sådant personale. 
BILAG I 
ORDLISTE 
I de i dokument SU D/946/84 omhandlede forslag forstås ved: 
Facilitet: 
En ydelse præsteret af et datamatsystem. 
Funktion: 
Et sæt operationer udført af et datamatsystem, som tilsammen udgør en begrebsmæssig enhed. 
Delsystem : 
Et antal beslægtede systemmoduler, som tilsammen udgør en væsentlig del af et samlet system. 
Systembeskrivelse: 
Et dokument, der specificerer en begrebsmæssig løsning på en brugerbehovformulering, og som 
ikke er forbundet med et specifikt datamatprogrammel eller -maskinel. 
Systemmodul: 
En begrebsmæssig underinddeling af et system, der varetager udførelsen af en eller flere speci­
fikke opgaver. 
Bruger: 
En person, der er involveret i en toldprocedure, og som råder over information, der kræves ved 
denne procedure, eller som ønsker adgang til sådan information. 
16. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 15/21 
Brugerbeh o vformule ring: 
En specifikation af de behov, der fremgår af EF's bestemmelser, eller de operationelle eller andre 
krav, den pågældende systemløsning skal opfylde. 
BILAG 2 
DELSYSTEMET FOR INDFØRSEL 
1. Ekspedition af angivelser 
1.1. Datafangst og -validering 
1.2. Konverteringsrutiner 
1.3. Kontrol af værdiansættelse 
— check af den angivne værdi og anvendelse af enhedsværdisystemet 
1.4. Særlige toldprocedurer 
— midlertidig indførsel, end use, præferenceordninger, aktiv forædling 
1.5. Kontrol af licenser 
1.6. Kvantitative restriktioner 
— inkl. tekstiler og andre arrangementer vedrørende frivillig begrænsning 
1.7. Forbud og restriktioner 
1.8. Kontingentforvaltning 
— toldkontingenter og -lofter 
1.9. Moms 
— sammenkobling med toldvæsenets behov 
1.10. Punktafgifter 
— sammenkobling med toldvæsenets behov 
1.11. Beregning af told 
1.12. Den fælles landbrugspolitik 
— toldvæsenets anvendelse i praksis af den fælles landbrugspolitiks bestemmelser 
1.13. Bogføring 
— bogføring af beløb, der erlægges omgående, og beløb, der er genstand for betalings­
henstand 
— egne indtægter 
1.14. Udvælgelsesrutiner 
— udvælgelse med henblik på særlig undersøgelse af dokumenter og/eller varer på 
grundlag af en blanding af EF-kriterier, nationale og lokale kriterier eller stikprøvekri­
terier. 
2. Forenklede procedurer 
3. Tilsyn 
— udtræk af data vedrørende følgsomme varer. 
4. Handelsstatistikker 
— udtræk af data til udarbejdelse af handelsstatistikker 
5. Toldoplag 
— sammenkobling af importregistreringssystemet med toldoplagssystemet. 
Nr. C 15/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1.85 
6. Frihavne 
— sammenkobling af importregistreringssystemet med systemet for kontrol med og regu­
lering af varer, der forsendes til/fra frihavne. 
7. Forvaltningsoplysninger 
7.1. Driftsstatistikker 
7.2. Bekæmpelse af svig 
— fællesskabsinformationsbehov 
7.3. Dataudveksling på EF-plan 
— overførsel af data til Kommissionen og modtagelse herfra af ønskede data, samt den 
fornødne behandling deraf 
7.4. Dataudveksling mellem medlemsstaterne 
— udveksling af aftalte data mellem medlemsstaterne. 
8. Revision 
— revisorernes krav på specifikke niveauer, inkl. revisionsspor og adgang til systemer. 
9. Sikkerhed 
— fysisk sikkerhed, foranstaltninger til beskyttelse af systemet og dets data med plan­
lagte resiliensniveauer. Hvor fuld resiliens ikke forefindes, skal den også inkluderes 
recovery-kriterier 
— datasikkerhed, foranstaltninger til at beskytte data på filer eller under overførsel mod 
autoriseret adgang. 
10. Lagerstyring 
— lagerstyringsmoduler, hvor man kan være sikker på samarbejde fra de forskellige 
involverede virksomheder. 
11. Medlemsstaternes nationale krav 
— en vejledende liste uden detaljerede specifikationer. 
BILAG 3 
DELSYSTEMET FOR UDFØRSEL 
1. Ekspedition af udførselsangivelser 
1.1. Datafangst og -validering 
1.2. Konverteringsrutiner 
1.3. Særlige procedurer 
— midlertidig udførsel etc. 
1.4. Kontrol af licenser 
1.5. Den fælles landbrugspolitik 
— toldvæsenets anvendelse i praksis af den fælles landbrugspolitiks bestemmelser 
1.6. Forbud og restriktioner 
1.7. Punktafgifter 
— sammenkobling med toldvæsenets behov 
1.8. Moms 
— sammenkobling med toldvæsenets behov. 
16. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 15/23 
2. Forenklede procedurer 
3. Eksportstatistikker 
4. Forvaltningsoplysninger 
4.1. Driftsstatistikker 
4.2. Bekæmpelse af svig 
— Fællesskabets informationsbehov 
4.3. Dataudveksling på EF-plan 
— overførsel af data til Kommissionen og modtagelse herfra af de fornødne data, samt 
behandling heraf 
4.4. Dataudveksling mellem medlemsstater 
— udveksling af godkendte data mellem medlemsstaterne. 
5. Toldoplag 
— sammenkobling af udførselsregistreringssystemet og toldoplagssystemet. 
6. Frihavne 
— sammenkobling af udførselsregistreringssystemet med systemet for kontrol og regule­
ring af varer, der forsendes fra/til frihavne. 
7. Revision 
— behov for revisorer på specificerede niveauer, herunder revisionsspor og adgang til 
systemer. 
8. Sikkerhed 
— fysisk sikkerhed fysisk sikkerhed \ 
datasikkerhed ) som for delsystemet for indførsel. 
9. Lagerstyring 
— lagerstyrringsmoduler bør udvikles på områder, hvor der er sikkerhed for samarbejde 
med de involverede virksomheder. 
10. Nationale behov 
— vejledende liste uden detaljerede specifikationer. 
BILAG 4 
KOMMISSIONENS SYSTEMER, FUNKTIONER OG FACILITETER 
Følgende funktioner og faciliteter, som Kommissionens systemer byder på, har en særlig relevans 
for KU-projektet. Nogle af disse er helt eller delvis operationelle, mens andre er under planlæg­
ning eller overvejelse. De funktioner og faciliteter, der opregnes, er dem, der administreres af tje­
nesten for toldunionen (SUD). Yderligere detaljer om de fleste af systemerne kan findes i afsnit 5 
og bilag B2 til KOM(84) 119, endelig udg., af 13. marts 1984 — Kommissionens meddelelse til 
Rådet om CADDIA. 
Den følgende liste over funktioner og faciliteter er ikke udtømmende. Den vil blive suppleret og 
ændret, efterhånden som tilkommende brugerbehov specificeres under projektet. I denne sam­
menhæng vil man gennemgå det indbyrdes forhold mellem medlemsstaternes toldsystemer og de 
Nr. C 15/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1.85 
systemer, der administreres af Kommissionens generaldirektorat for landbrug og De europæiske 
Fællesskabers statistiske Kontor. 
1. Forvaltning af toldkontingenter 
Forvaltning af GSP og andre kontingenter og lofter. Systemet er allerede operationelt. 
2. Forvaltning af handel med tekstilvarer 
Forhandling og forvaltning af bilaterale aftaler i henhold til MFA. Systemet er allerede ope­
rationelt. 
3. Toldfri indførsel af videnskabeligt udstyr 
Forvaltning af toldfritagelsesordninger i henhold til UNESCO-konventionen. Systemet 
(»RAPID«) er allerede operationelt. 
4. Enhedsværdier 
Forvaltning af systemet for middelværdier i forbindelse med toldværdiansættelsen af let for­
dærvelige frugter og grønsager. Systemet er allerede operationelt. 
5. Liste over toldsteder 
System med information om ca. 3 000 toldsteder med beføjelse til ekspedition af fælles­
skabsforsendelser. Systemet er delvis operationelt. 
6. Forvaltningssystemet TARIC 
Forvaltning af Fællesskabets integrerede toldmæssige og statistiske instrument — »TARIC 
II«. Systemet er ved at blive gennemført. 
7. Kemisk fortegnelse 
Forvaltning af en fortegnelse med ca. 20 000 kemiske betegnelser på alle Fællesskabets 
sprog. Systemet er allerede operationelt undtagen for græsks vedkommende. 
8. Toldinformationssystem 
Informationssystem med henblik på tarifering og andre aspekter ved toldarbejdet. Systemet 
er under udvikling. 
9. Bekæmpelse af svig 
Faciliteter til analysering af data, der er nødvendige i forbindelse med bekæmpelse af svig, 
og til tilvejebringelse af en generel database vedrørende gensidig bistand. Faciliteterne er 
delvis operationelle (oprindelsessvig), mens resten er under udvikling eller overvejelse. 
10. TAR IC-grænseflade 
System for sammenkobling af Kommissionens TARIC forvaltningssystem med datamatise­
rede tarifforvaltningssystemer i medlemsstaterne. Gennemførlighedsundersøgelsen er næsten 
fuldfort. 
11. Meddelelsesoverførsel 
Generaliserede meddelelsesoverførselsfaciliteter for kommunikation med medlemsstaternes 
toldvæsener, herunder elektronisk post. (Del af de generelle faciliteter, Kommissionen skal 
tilvejebringe i henhold til INSIS-programmet). 
16. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 15/25 
BILAG 5 
Beløb, der refunderes medlemsstaterne i forbindelse med Fællesskabets egne indtægter 
Nedenstående tabel viser de beløb, som medlemsstaterne modtager til at dække deres omkostnin­
ger i forbindelse med opkrævningen af Fællesskabets egne indtægter. Tabellen udviser betalinger 
for 1983 og budgettallene for 1984. Beløbene er beregnet i ECU, men modværdien i national 
valuta er også angivet til orientering, omregnet efter kursen pr. 1. august 1984. 
1983 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Det forenede Kongerige 
lait ECU 
78 177 794 
20 534 811 
243 057 818 
16 290 489 
141981 564 
11 831 019 
107 507 904 
466 538 
84 931 543 
223 640 915 
928 420 395 National valuta (') 
BEF 
DKK 
DEM 
GRD 
FRF 
IEP 
ITL 
LUF 
NLG 
GBP 3 539 827 970 
168 074 964 
544 507 846 
1 434 247 233 
976 036 644 
8 608 735 
147 785 740 233 
21 124 467 
215 000 804 
131 973 858 
1984 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Det forenede Kongerige 
lait ECU 
83 624 000 
21 760 000 
273 844 000 
24 630 000 
172 150 000 
12 520 000 
132 919 000 
465 000 
94 273 000 
241 158 000 
1 057 343 000 National valuta (') 
BEF 
DKK 
DEM 
GRD 
FRF 
IEP 
ITL 
LUF 
NLG 
GBP 3 786 427 821 
178 102 989 
613 476 283 
2 168 474 460 
1 183 426 239 
9 110 065 
182 717 103 350 
21 054 828 
238 648 329 
142 310 953 
BILAG 6 
OVERSIGT OVER FORDELE 
Toldsamarbejdsrådet har offentliggjort to udkast til retningslinjer, som er udarbejdet af 
Arbejdsgruppen vedrørende anvendelse af datamater i toldsammenhænge. 
(') ISO-kode International Standard Valuta Kode. 
Nr. C 15/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1.85 
2. Det første sæt retningslinjer (CCC dok. 30.729 af 16. november 1983) vedrører emnet 
»Anvendelse af edb ved håndhævelse af toldlovgivningen«. 
3. Det andet sæt retningslinjer (CCC dok. 31.566 af 26. juli 1984) vedrører emnet »Sammenkob­
ling af toldvæsenet og virksomhederne omfattende interaktiv dataregistrering, overførsel og 
fremfinding«. 
4. Begge udkast til retningslinjer opsummerer fordelene for de forskellige deltagere i datamati-
seringsprocedurerne; der redegøres for disse fordele i punkt 5 og 6 nedenfor. 
5. Uddrag af CCC-dokument 30.729, tillæggets punkt 19 og 20. 
Fordele ved automatisering 
Hovedfordelene ved anvendelsen af edb-teknikker til retshåndhævelsesformål er som følger: 
Personekspedition 
— central registrering af kendte og mistænkte eller potentielt farlige personer i én database, 
— nedsat risiko for, at udvælgelseskriterier eller alarmmeddelelser overses som følge af en 
menneskelig fejl, 
— nedsat kontorarbejde og storre mulighed for koncentrering om intuitiv bedømmelse og 
effektiv kontrol, 
— ydelse af bistand og hurtig reaktion på henvendelser fra andre retshåndhævende myn­
digheder i forbindelse med personekspedition, 
— betids tilvejebringelse af pålidelige efterretningsdata, 
— hurtig tilvejebringelse af enkeltheder vedrørende personbevægelser, 
— tilvejebringelse af ajourførte statistikker (f.eks. luftpassagerbevægelser i bestemte tids­
spand) til at lette en mere effektiv personaleplanlægning, 
— øget koordination af efterforskningsarbejdet mellem retshåndhævende myndigheder, 
dvs. toldvæsen, politi, fremmedpoliti osv., 
— lettelse af personbevægelserne. 
Vareekspedition 
— effektiv centralisering af udvælgelseskriterier i én database, 
— pålidelig og effektiv anvendelse af udvælgelseskriterierne på vareangivelsesdata, 
— adgang til alle relevante data vedrørende ejere, leverandører og varer og til et større 
overblik over indførslen, 
— hurtig adgang til aktuelle og historiske data på nationalt og regionalt plan og udtræk af 
sådanne data i bruger-egnede formater, 
— udstyring af informationsfremfindingssystemerne med opgørelsesfaciliteter, som angiver 
omfanget af hver forespørgsel og kontrolmetodernes effektivitet, 
— tilvejebringelse af statistikker til planlægnings- og forvaltningsoplysningsformål, og — 
af særlig betydning — hurtig tilvejebringelse af information til efterforskningsbrug, 
— tilvejebringelse af et omfattende værktøj til vurdering og kontrol af handelen og til 
anvendelse i forbindelse med håndhævelsen af toldlovgivningen, 
— skabelse af et højere niveau af resthåndhævelsesrelateret procedurevirksomhed, 
— mulighed for hurtigere frigivelse af varer. 
De automatiserede behandligssystemer kan også anvendes til kontrolformål, dvs. til at 
hjælpe de retshåndhævende myndigheder i ekspeditionen af personer og varer, og til at lette 
personekspeditionen og godsekspeditionen i international handel. 
16. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 15/27 
6. Uddrag af CCC-dokument 31.566, punkt 27: 
Fordele 
De fordele, der kan påvises i forbindelse med anvendelse af DTI-teknikkerne, er opregnet 
nedenfor: 
Generelt 
— sammenkobling i almindelighed af toldvæsenets og virksomhedernes systemer er til gen­
sidig fordel, idet det kan virke fremmende på skabelse af en strømlinet, rentabel kontrol 
med procedurer i forbindelse med vareangivelser, varebevægelser og fortoldning, 
— nedbringelse af tid og arbejde i forbindelse med fortoldning af gods, 
— tilkobling af virksomhederne til toldsystemerne hindrer dobbelte investeringer og dob­
belt indtastning, 
— DT1 giver i forbindelse med automatiserede udvælgelsessystemer hurtigere, mere effek­
tive databehandlings- og fortoldningsprocedurer, 
— mere akkurat toldregistrering, 
— standardiseret forberedelse og behandling af registreringer, 
— mere fleksibelt system til imødegåelse af fremtidige ændringer, 
— bedre udnyttelse af havne- og transportfaciliteter, 
— fremskyndelse af fortoldningsprocedurer, 
— lavere omkostninger som følge af, at dobbeltindtastning undgås, 
— personalebesparelser på længere sigt eller opdæmning for personaleudvidelser, 
— reduceret papirarbejde, 
— mulighed for tilsyn med, hvorledes de enkelte transaktioner skrider frem. 
Toldvæsenet 
— forenklet arbejdsgang i toldvæsenet, 
— mere akkurat registrering, 
— lavere investering og mindre eller ingen arbejdsbyrde i forbindelse med datafangst som 
følge af, at datainputfunktionen overgår fra toldvæsenet til den private sektor, 
— brugers ansvar for, at indputdata er valide, 
— hurtigere opkrævning, 
— bedre overholdelse af standarder og bedre akkuratesse med hensyn til vareangivelser, 
— garanti for, at virksomhederne inden antagelsen af angivelserne korrigerer alle fejl, der 
er påvist ved validerings- og troværdighedscheck, 
— mere effektiv kontrol med varebevægelser som følge af lagerstyring, 
— mere rationel anvendelse af personale, 
— færre henvendelser som følge af forespørgselsfaciliteterne, 
— nedsat arbejdsbyrde og færre fejlbehæftede registreringer som følge af faciliteter for øje­
blikkelig visning på skærm og korrektion, 
— frigørelse af personale til andre opgaver (såsom koncentrering om foranstaltninger til 
bekæmpelse af narkotikasmugleri, opkrævning af udestående moms). 
Virksomheder/importører 
— reduceret arbejdsbyrde som følge af øjeblikkelig påvisning, forevisning på skærm af 
enkeltheder vedrørende toldvæsenets krav, og fejlkorrektion, 
— mulighed for hurtig arbejdsgang, idet data indtastes fra brugernes egne kontorer, og 
disse har uindskrænket adgang til egne data, 
— mulighed for at korrigere fejlagtige data og få disse antaget, inden dokumenterne fore­
lægges toldvæsenet, 
Nr. C 15/28 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1.85 
— hurtigere udstedelse af fraførselssedler, 
— foreløbig fortoldning med senere fremlæggelse af dokumenter, 
— toldvæsenets indgreb inden for en specifik frist for et minimum af forsendelser, 
— kortere og mere ens godsfortoldningsfrister, 
— konkurrencefordel som følge af hurtigere fortoldning, 
— mere akkurat og hurtigere registrering med nedsat arbejdsstyrke, 
— adgang til information vedrørende fortoldning (med henblik på planlægning og andet). 
BILAG 7 
ARBEJDSPROGRAM 
1. Delsystemet vedrørende handelen inden for Fællesskabet 
1.1. Udarbejdelse og vedtagelse af en generel metode til at lette handelen inden for Fællesska­
bet. 
1.2. Udarbejdelse og vedtagelse af brugerbehovformuleringer. 
1.3. Udarbejdelse og vedtagelse af systembeskrivelse. 
1.4. Fastlæggelse af systemmoduler. 
1.5. Vurdering af de vedtagne brugerbehovs virkninger på forslagene til projektet for datama­
tisering af fællesskabsforsendelse. 
2. Delsystemet vedrørende indførsel 
For hver af de i bilag 2 angivne funktioner og faciliteter skal der foretages følgende: 
2.1. Udarbejdelse og vedtagelse af brugerbehov. 
2.2. Udarbejdelse og vedtagelse af systembeskrivelse. 
3. Delsystemet vedrørende udførsel 
For hver af de i bilag 3 angivne funktioner og faciliteter skal der foretages følgende: 
3.1. Udarbejdelse og vedtagelse af forbrugerbehov. 
3.2. Udarbejdelse og vedtagelse af systembeskrivelse. 
4. Forsøgskørsler 
4.1. Udvælgelse af egnede emner til forsøgskørsler af begrænset omfang. 
4.2. Udarbejdelse og vedtagelse af forslag. 
16. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 15/29 
4.3. Gennemførelse af testsystemerne. 
4.4. Evaluering af resultaterne. 
5. Virksomhedernes grænseflader 
5.1,-- Udarbejdelse af brugerbehovformuleringer vedrørende virksomhedernes grænseflader. 
5.2. Fastlæggelse af standarder for vedtagne grænseflader. 
5.3. Vedtagelse af tekniske specifikationer for de grænseflader, der skal tilvejebringes. 
6. Kommissionens systemer 
6.1. Udarbejdelse og vedtagelse af brugerbehovformuleringer vedrørende Kommissionens 
funktioner og faciliteter på grundlag af en analyse af medlemsstaternes og virksomheder­
nes behov. 
6.2. Gennemgang af eksisterende og planlagte systemer i Kommissionen og påvisning af de 
nødvendige ændringer eller udbygninger, inkl. systemer, der administreres af GD VI og 
EUROSTAT. 
6.3. Udarbejdelse af systembeskrivelser. 
6.4. Gennemgang af eksisterende systemdokumentation for at sikre, at den er i overensstem­
melse med de vedtagne standarder og fortegnelsen over dataelementer. 
7. Dataudvekslingsstandarder 
7.1. Systemkompatibilitet 
7.1.1. Opstilling af en liste over edb-systemer og -standarder, som er i anvendelse eller planlæg­
ges anvendt i medlemsstaterne. 
7.1.2. Bestemmelse og vurdering af potentielt egnede standarder, som anvendes af de kendte 
systemfabrikanter. 
7.1.3. Gennemgang på grundlag af forventede fremskridt i udviklingen af internationale stan­
darder. 
7.1.4. Formulering og vedtagelse af foranstaltninger i samarbejde med medlemsstaterne og om 
fornødent konsultation af CEN/CENELEC om intercept-standarder. 
7.2. Syntaksregler 
7.2.1. Evaluering af resultaterne af SITPRO/SIMPROFRANCE-drøftelserne. 
7.2.2. Godkendelse af resultaterne eller formulering af alternative forslag. 
7.2.3. Godkendelse af standard og offentliggørelse heraf. 
7.3. Fortegnelse over dataelementer 
7.3.1. Indkøring på fortegnelsen af bestemte dataelementer vedrørende enhedsdokumentet. 
7.3.2. Indkredsning af andre tolddataelementer, der anvendes af Kommissionen og medlems­
staterne. 
Nr. C 15/30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1. 85 
7.3.3. Sammenligning med UNTDED. 
7.3.4. Løsning af uoverensstemmelser. 
7.3.5. Offentliggørelse af den vedtagne fortegnelse over tolddataelementer som EF-standard. 
7.4. Standardmeddelelsesformater 
IA. 1. Opdatering af filer udviklet af CADDI A*s foreløbige task force. 
7.4.2. Fuldførelse af gennemgangen af behov. 
7.4.3. Udarbejdelse af standardformater for meddelelser i overensstemmelse med de under 7.2. 
anførte standarder. 
7.4.4. Vedtagelse og offentliggørelse afstandarder. 
7.5. Standardkoder 
7.5.1. Opstilling af en fortegnelse over elementer og kodestrukturer, der anvendes af medlems­
staterne og Kommissionen i edb-sammenhænge (inkl. toldtransaktionskoder). 
7.5.2. Løsning af inkompatibilitetsproblemer. 
7.5.3. Udarbejdelse om fornødent af koder for dataelementer, som ikke allerede er angivet i 
kode i forbindelse med enhedsdokumentet. 
7.5.4. Vedtagelse og offentliggørelse af standarder. 
7.6. Systemsammenkobling 
For hver planlagt systemsammenkobling skal der ske følgende: 
7.6.1. Fastslåelse af hvilke muligheder der er til rådighed, og hvorvidt de er forenelige med 
internationale standarder eller fællesskabsstandarder. 
7.6.2. Bestemmelse af datastrømme og -frekvenser. 
7.6.3. Kvantificering af datastrømme og bestemmelse af spidsbelastninger. 
7.6.4. Vurdering og vedtagelse af behov. 
7.6.5. Aftale med post- og telegrafvæsenerne om mulige kommunikationsveje. 
7.6.6. Bestemmelse af de standarder, der skal anvendes, og offentliggørelse heraf. 
7.7. Vedligeholdelse af standarder 
Arrangementer inden for Kommissionen med hensyn til: 
7.7.1. Kontrol og vedligeholdelse af standarder. 
7.7.2. Fastlæggelse af procedurer for vedtagelse og offentliggørelse af standarder. 
7.7.3. Forbindelse til medlemsstaternes standardiseringsmyndigheder. 
7.7.4. Forbindelse til de forskellige standardiseringsorganer. 
7.7.5. Fastlæggelse af procedurer for vurdering af hver standard, der anvendes, og sikring af 
relevant kontrol af alle fornødne ændringer af en sådan standard. 
16. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 15/31 
8. Retlige problemer og begrænsninger 
8.1. Indkredsning og undersøgelse af retlige problemer som hindrer fuldstændig udnyttelse af 
nye teknologier. 
8.2. Formulering og .vedtagelse af løsninger på disse problemer i samarbejde med medlems­
staterne. 
Nr. C 15/32 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1.85 
^3 S 
>-J Ti. 
2f IS 
co 
C a 6 o c 
173 
as 
> co 
00 
Q. 
O « > 
-a a 
E.S 
CO <3\ 
CO C 3 
i « § 
•8 
c 
> ••: » 
CO C O 
— °" C 
•- a <u 
g Mg 
<*> "« 'ti 
a> o. 3 £ •- a 
>. 3 -O 
S £ £ 
•" i: "O 
«" ~ c 
c * £ 
M8* 
ae 
u 
CO t: 
CO > 
"« 
T3 
a o 
n G 
£ 
TJ 
H C 
•co 
D. 
a 
oo 
a 
c 
co 
c 
> 
~ 
4> 
8 
-o 
3 
a c CO 
o. 
T3 
4J 
C 
C 
n u 
T> 
> 00 
c 
« > 
CO 
00 
a o 
> -C 
o 
c 
00 
c 
"-' 
c 
c o 
c 
3 22 
f-
o 
c 
u 
C J2P 
T3 
3 
i 
c > 
"O 
G 
•o 
00 
ca 
<— c 
a 
o. 
00 
J* 
"o1 
o > 
J= 
3 
> C 
> 
.* 
16. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr.C 15/33 
BILAG 9 
ARBEJDSORGANISATION 
Hoveddeltagerne i projektet bliver Kommissionens tjeneste for toldunionen og medlemsstaternes 
toluner Deres arbejde må samordnes på passende vis. Der er også for koordinering; m ed 
n tanser der er ansvarlige for landbrug, statistik og IT-standarder. Repræsentanter for virksom-
heSe må også konsulteres. Det vi. blive nødvendigt fra tid til anden at fremsætte forslag til 
Rådet, ligesom Europa-Parlamentet må holdes orienteret om projektets forløb. 
Arbejdet vil blive gennemført inden for rammerne af CADDIA. Eftersom projektet først og frem­
mest ha interesse for den del af toldsektoren, der vedrører CADDIA, og det vil blive påkrævet 
Ted eTd" Kation og koordination, anses det dog for -« at ^£0nKS 
organisations- og ledelsesstruktur for ^-^^^J^^^^Tc^^ 
tur, især CADDlA-koordinenngsgruppen og CADDlA-stynngsuovaigei vu * aktivite-
for at sikre at arbejde på KU-projektet koordineres på rette måde med andre CADDlA-aktivite 
ter ol at berørteinstanser involveres, hvor dette er fornødent. Visse af behovene i forbindelse 
m^luS^bTve tilgodeset'inden for INSI S-projektet <•>^og^^onens.kres ved 
hjælp af kontakter mellem Kommissionens projektstynngsgruppe og INSIS-tilsynsorgan. 
Kommissionen foreslår for at ovennævnte behov kan opfyldes den organisations- og ledelses­
struktur, der er afbilledet i fig. 1 på næste side og kommenteret i det følgende. 
m~"INS1S - Fællesskabets tværinstitutionelle informationssystem. Ref.: Kommissionens for­
slag til Rådet — KOM(84)380, endelig udg., af 3. 8. 1984. 
Nr. C 15/34 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1.85 
CO 
a o 
3 UJ (U 
c V 
co 
CO 
Cu 
a o 
3 
w 00 c--u "C «> 
•I T3 
E 
o 
.* 
> ,_ 
2 
c 
S j* 
a o 
3 
•co 
a c J2 
4—• c 
c 
o 
'i 
o 
u <u 
•o 
•o 
c CO CO II 
eb'-c 
•c 
c 
a 
^ UJ o. 
a 3 
00 /. c <u c o 
o 
64 
mgs-
dure 
ister vgivn 
proce 
pecial 
— o 
8 " 
U-<—• 00 
c 
c > 'ob > o o a 
00 
o 00 
CO 
TD 3 V 
3 "O 
1 \ 
<L> 00 C/3 
> « B 
T3 "S W 
3 O V3 
D UJ , 
13 
'5? 
•O S 4J 
a a 
3 00 
c 
CO 
s ^ 
s T) 
Q. 
O . 
00 
c 
c 
'ob > o <u 
3 
•o 
O 
o 
a 
00 
o CO 
CJ 
a 
\ 
\ \ \ J. 
•o 
JS 
E o 
•ts > c u 
M c 
a5 « 
16. 1.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 15/35 
1. Kommissionsniveau 
1.1. Projektstyringsgruppe 
Til overvågning af projektet er der blevet etableret en projektstyringsgruppe under ledelse af 
generaldirektøren i Tjenesten for Toldunionen. 
1.2. Projektgruppen 
Til at varetage sine opgaver i forbindelse med projektet har Tjenesten for Toldunionen brug 
fo en S gruppe bestående af højtkvalificerede, erfarne systematikere Hidtil har 
den ikke viret i stand til at nedsætte en sådan gruppe af specialister, der kræves til projektet. 
Arbejdet e? derfor forløbet med bistand fra en række toldanalytikere, som var blevet rekru-
teet tid Hgere tTandre projekter, og som derfor ikke har været i stand til at beskæftige^sig 
fuldtids med dette projekt. Det er vanskeligt at anslå med nogen sikkerhed, hvor meget per-
onad™ kræves, men Kommissionen mener, at der vil blive brug for 4 toldanalytikere t 
igangsættelse af projektets første fase. Den forbeholder sig ret til at ændre dette antal , lyset 
SS^fu'nder hensyntagen ikke alene til de toldmæssige behov, men også andre 
involverede tjenesters behov. 
1.3. Andre interesser 
Der skal i projektet inddrages personale, som skal varetage opgaver i forbindelse med lov­
givning og procedurer. De skal samarbejde med projektgruppen under instrukser fra projekt-
ftvringVuppen for så vidt angår de opgaver, der påhviler Tjenesten for Toldunionen. Pro-
kfuppen skal ligeledes om fornødent fore kontakter med andre interesserede tjenester. 
Der skal laves lignende kontaktarrangementer med europæiske repræsentanter for virksom-
hedernes interesser. 
2. Medlemsstatsniveau 
Medlemsstaterne skal selv træffe foranstaltning til deres interne organisation, men det anta­
ges, at de vil få behov for en organisationsstruktur i lighed med Kommissionens. 
3. Kommissionen/medlemsstaterne (fællesgrupper) 
3 1 For at sikre en effektiv koordination af projektet foreslår Kommissionen at de,-nedsættes et 
fælles projektstyrelsesudvalg som et underudvalg til det i EFT nr C 112 af 26. april 1984 
foreslåede CADDIA-styringsudvalg. Det foreslås, at dette udvalg ledes af generaldirektøren 
for Tjenesten for Toldunionen og kommer til at bestå af repræsentanter for Kommissionen 
og medlemsstaterne på direktør/afdelingschefniveau. Det fælles projektstyrelsesudvalgs 
opgave vil være at træffe beslutninger vedrørende organisation og planlægning og styring at 
projektet i almindelighed. 
3.2. Toldpolitiske sporgsmål af generel karakter, som kommer til at berøre projektet skal fortsat 
behandles i Udvalget for Toldspørgsmål (UTS) på generaldirektørplan eller om fornødent pa 
stedfortræderplan. Tekniske spørgsmål vil blive behandlet i de bestående toldudva 1|j, der 
tager sig af procedurespørgsmål, og i edb-arbejdsgruppen under Udvalget for Toldspørgsmål 
(stedfortræderplan). 
3.3. Andre politiske og tekniske spørgsmål vil blive behandlet i de relevante landbrugs-, statistik­
eller andre udvalg. 
4. Rådsniveau 
4.1. Kommissionen vil fortsat forelægge Rådet officielle forslag for Rådets områder, hvor der 
kræves vigtige politiske beslutninger. 
Nr. C 15/36 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 1.85 
4.2. Ydermere foreslås det, at den ekspertgruppe, som blev nedsat i forbindelse med enhedsdo­
kumentprojektet, kommer til at spille en lignende rolle i forbindelse med det koordinerede 
udviklingsprojekt. Det foreslås, at gruppen mødes mindst en gang hver tredje måned for at 
drøfte, hvordan arbejdet skrider frem. 
5. Europa-Parlamentet 
Kommissionen har efter anmodning fra Europa-Parlamentet lovet med regelmæssige mel­
lemrum at forelægge situationsrapporter om CADDIA-projektet. Da det koordinerede 
udviklingsprojekt udgør en væsentlig del af CADDIA-projektet og er af særlig interesse for 
Europa-Parlamentet, vil sådanne rapporter indeholde oplysninger om arbejdet med KU-pro-
jektet.