EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 8.8.2022 COM(2022) 388 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Rapport for 2015-2020 om den finansielle situation under arbejdsløshedsforsikringsordningen for tidligere midlertidigt ansatte, kontraktansatte og akkrediterede parlamentariske assistenter i en af Den Europæiske Unions institutioner, som efter ansættelsesforholdets ophør er uden beskæftigelse



RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Rapport for 2015-2020 om den finansielle situation under arbejdsløshedsforsikringsordningen for tidligere midlertidigt ansatte, kontraktansatte og akkrediterede parlamentariske assistenter i en af Den Europæiske Unions institutioner, som efter ansættelsesforholdets ophør er uden beskæftigelse Resumé I overensstemmelse med ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union (AØA) er EU's arbejdsløshedsunderstøttelse beregnet til tidligere midlertidigt ansatte, kontraktansatte eller akkrediterede parlamentariske assistenter, som befinder sig i en situation med ufrivillig arbejdsløshed (undtagen f.eks. ansatte, der er trådt tilbage) efter udtræden af tjenesten ved en EU-institution som omhandlet i artikel 1 i vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union. Denne arbejdsløshedsunderstøttelse er et supplement til en eventuel national arbejdsløshedsunderstøttelse, som den tidligere ansatte oppebærer. Denne understøttelse finansieres af den særlige arbejdsløshedskasse. Denne arbejdsløshedskasse finansieres dels af bidrag fra ansatte, som potentielt er ydelsesberettigede i henhold til ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union, dels af bidrag fra disse ansattes arbejdsgivere. Betingelserne for tildeling af EU-arbejdsløshedsunderstøttelsen, kategorierne af ydelsesberettigede samt bidragssatserne har undergået betydelige ændringer i forbindelse med de seneste vedtægtsreformer, hvilket bl.a. har påvirket den særlige arbejdsløshedskasses likviditet. Med reformen af vedtægten for tjenestemænd og AØA, som trådte i kraft den 1. maj 2004, indførtes i AØA en ny personalekategori, nemlig kontraktansatte, samt nye regler for bidrag til arbejdsløshedskassen. I overensstemmelse med Rådets forordning nr. 160/2009 af 23. februar 2009 om ændring af ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber er akkrediterede parlamentariske assistenter nu dækket af arbejdsløshedskassen. Reformen af vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte, som trådte i kraft den 1. januar 2014, forlængede ansættelseskontrakternes maksimale varighed for kontraktansatte ansat i medfør af artikel 3b i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte (herefter "artikel 3b-kontraktansatte") fra tre til seks år. I henhold til artikel 28a, stk. 11, og artikel 96, stk. 11, i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union skal Kommissionen hvert år forelægge en rapport om den finansielle situation under arbejdsløshedsforsikringsordningen. Desuden kan Kommissionen, uafhængigt af denne rapport, ved delegerede retsakter i henhold til tjenestemandsvedtægtens artikel 111 og 112, tilpasse de bidrag, der er fastsat i artikel 28a, stk. 7, og artikel 96, stk. 7, i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union, hvis det er nødvendigt af hensyn til balancen i ordningen. For at gøre det lettere at spore arbejdsløshedskassens udvikling udarbejder Kommissionen altid denne rapport hvert andet år med en referenceperiode på fem år. Den foregående rapport dækkede perioden 2013-2018, og referenceperioden for denne rapport er december 2015 til december 2020. Udviklingen i arbejdsløshedskassen Mens arbejdsløshedskassen i 2015 havde et driftsunderskud på 3 mio. EUR, og dens kumulerede reserve var faldet fra 16,1 mio. EUR i begyndelsen af 2009 til 2 mio. EUR ved udgangen af 2015, er arbejdsløshedskassens reserve i dag genoprettet og beløb sig til mere end 29 mio. EUR ved udgangen af 2020. Ændring i antallet af udbetalte godtgørelser

I referenceperioden var der en stigning på 31 % i antallet af udbetalte månedlige arbejdsløshedsunderstøttelser. Denne tendens hænger især sammen med følgende konjunkturfaktorer: -forlængelsen af varigheden af 3b-kontraktansattes kontrakter fra tre til seks år som følge af reformen af tjenestemandsvedtægten i 2014, hvilket medførte, at færre kontrakter for kontraktansatte udløb i 2015-16 -udløbet af kontrakter for akkrediterede parlamentariske assistenter som følge af afslutningen af valgperioden i 2019 -en betydelig stigning i antallet af godtgørelser til midlertidigt ansatte i 2020 (+ 56 %), hvilket svarer til fratrædelsen af midlertidigt ansatte, der er ansat i kabinetterne (marts 2020). Ved udgangen af den foregående valgperiode blev der i 2020 udbetalt næsten 14 000 månedlige godtgørelser, hvilket er mere end det dobbelte af det, der blev udbetalt i 2016. Ændring i den gennemsnitlige månedlige godtgørelse (EUR) Den gennemsnitlige månedlige godtgørelse for midlertidigt ansatte er stabil. I perioden 2017-2020 var der en lille stigning i den gennemsnitlige tildeling af kontraktansatte og et lille fald i populationen af akkrediterede parlamentariske assistenter, hvilket navnlig skyldtes en stigning i antallet af udbetalte godtgørelser. Den gennemsnitlige arbejdsløshedsunderstøttelse er på mellem 1 900 og 2 500 EUR. Den gennemsnitlige periode, i hvilken godtgørelsen udbetales, har været forholdsvis stabil siden 2015 og varierede mellem otte og ti måneder (se tabellen på side 11.1). Lovramme 1.1Beskrivelse af ordningen Reformen af vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte, som trådte i kraft den 1. maj 2004, ændrede retsgrundlaget for berettigelse til ydelser fra arbejdsløshedskassen samt reglerne om bidrag til denne fra 1985. Ændringerne kan sammenfattes således: Før maj 2004 Efter maj 2004 Dækning mod risikoen for arbejdsløshed udelukkende for midlertidigt ansatte, når deres ansættelsesforhold ophører En ny personalekategori (kontraktansatte), som er omfattet af dækningen mod risikoen for arbejdsløshed Et arbejdstagerbidrag på 0,4 % og et arbejdsgiverbidrag på 0,8 % Nye regler for bidrag til arbejdsløshedskassen (dvs. et arbejdstagerbidrag på 0,81 % og et arbejdsgiverbidrag på 1,62 % og et fast fradrag på 1 050,30 EUR for artikel 3b-kontraktansatte og parlamentariske assistenter og på 1 400,41 EUR for midlertidigt ansatte) Ret til arbejdsløshedsunderstøttelse i højst 24 måneder Retten til arbejdsløshedsunderstøttelse er begrænset til en tredjedel af den periode, hvor den pågældende reelt har været midlertidigt ansat, kontraktansat eller akkrediteret parlamentarisk assistent, dog højst 36 måneder. Maksimumsbeløbene ydes kun fra den syvende måneds ledighed, og minimumsbeløbene er blevet forhøjet. Nedenstående tabel indeholder maksimums- og minimumsbeløbene fordelt på de forskellige personalekategorier: i EUR pr. 1. januar 2021 Midlertidigt ansatte Kontraktansatte Akkrediterede parlamentariske assistenter Maksimumsbeløb (fra den syvende måned) 3 080,90 2 310,64 2 391,63 Minimumsbeløb 1 540,45 1 155,33 1 016,43

Standardgodtgørelsen og de maksimums- og minimumsbeløb, der skal udbetales, ajourføres årligt på samme måde som vederlag og i overensstemmelse med artikel 65 i tjenestemandsvedtægten. Der tillægges eventuelle familietillæg til arbejdsløshedsunderstøttelsen. Bidraget til Den Europæiske Unions fælles sygesikringsordning (5,1 % af den arbejdsløses grundløn) dækkes af arbejdsløshedskassen. 1.2Retlig ramme -Artikel 28a i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 1023/2013 af 22. oktober 2013. -Artikel 96 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union og artikel 5 i bilaget hertil som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 1023/2013 af 22. oktober 2013. -Artikel 135 og 136 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 1239/2010 af 20. december 2010 (EUT L 338 af 22.12.2010). -Artikel 65, stk. 1, i tjenestemandsvedtægten om ajourføring af vederlag og andre beløb. -Kommissionens forordning nr. 91/88 af 13.1.1988 om fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser til artikel 28a i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union (EFT L 11 af 15.1.1989). -Kommissionens bestemmelser af 14. juli 1988 vedtaget ved fælles overenskomst, som konstateredes af præsidenten for De Europæiske Fællesskabers Domstol den 4. juli 1989, om gennemførelsesbestemmelserne for tildeling af arbejdsløshedsunderstøttelse til midlertidigt ansatte i medfør af artikel 28a, stk. 10, i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber. 2Kassebeholdningen og den regnskabsmæssige situation 2015-2020 i arbejdsløshedskassen I dette afsnit redegøres der for udviklingen i arbejdsløshedskassens finansielle stilling, navnlig dens indtægter og udgifter. Beløbene under "Arbejdsløshedsunderstøttelse" omfatter systematisk grundydelsen og alle familietillæg. De sociale ydelser, der udbetales på nationalt plan (arbejdsløshedsunderstøttelse, familietillæg, ydelser i tilfælde af sygdom og fødsel osv.), er fratrukket. Endelig finansieres bidraget til den fælles sygeforsikringsordning som nævnt ovenfor (1.1) af arbejdsløshedskassen (5,1 % af den arbejdsløses referencegrundløn). Arbejdsløshedskassen bruger to instrumenter til forvaltning af sine indtægter og udgifter: ·en løbende konto, hvorpå indtægterne indgår, og ydelserne udbetales, samt ·en række rentebærende indlånskonti, hvor overskuddet på den løbende konto indsættes. 2.1Kassebeholdning: driftsresultater og kumulerede saldi i 2015-2020 I forbindelse med et kasseregnskab bogføres transaktionerne alene, når der indbetales eller udbetales penge.

Tabel 2 viser udviklingen i arbejdsløshedskassens indeståender både på den løbende konto, der er integreret i Kommissionens regnskab (del I), og på de indlånskonti, der forvaltes af GD BUDG (før 2019 GD ECFIN) (del II). Del III viser de konsoliderede kumulerede overskud på disse to konti. Tabel 3 viser arbejdsløshedskassens kumulerede saldo. Mellem 2015 og 2018 steg det kumulerede overskud betydeligt og nåede et maksimum i 2019 (30,7 mio. EUR). Det var faldende ved udgangen af 2020 (29 mio. EUR). Dette kan forklares ved, at udgifterne blev påvirket af ændringen af valgperioden. Udgifterne til akkrediterede parlamentariske assistenter faldt betydeligt fra 2016 og steg derefter igen betragteligt fra 2019, inden de nåede et maksimum i 2020. Indtægterne fra bidrag fra de forskellige institutioner og agenturer steg med næsten 10 mio. EUR i den pågældende periode. 2.2Den regnskabsmæssige situation: driftsresultater i 2015-20 Ved anvendelsen af periodiseringsprincippet bogføres transaktionerne i regnskabet, når bidraget til arbejdsløshedskassen eller udbetalingen af arbejdsløshedsunderstøttelsen forfalder. Dette betyder, ·at nogle bidrag modtaget i begyndelsen af år N dækker aktive perioder i slutningen af år N-1 ·nogle beløb udbetalt i begyndelsen af år N dækker arbejdsløshedsperioder i slutningen af år N-1. I overensstemmelse med gældende regnskabsregler skal disse transaktioner henføres til regnskabsår N-1. Tabel 4 angiver indtægter og udgifter efter dette princip og viser altså den årlige "regnskabsmæssige" udgifts- og indtægtssituation i arbejdsløshedskassen. Udgifterne steg betydeligt i perioden 2013-2015, hovedsagelig fordi Europa-Parlamentets valgperiode sluttede, og en ny begyndte, og på grund af udbetalingen af arbejdsløshedsunderstøttelse til ydelsesberettigede akkrediterede parlamentariske assistenter. Fra 2016 faldt disse udgifter ikke desto mindre, fordi et flertal af de akkrediterede parlamentariske assistenters ret til arbejdsløshedsunderstøttelse udløb, og de kontraktansattes kontrakter blev forlænget fra tre til seks år (reformen af tjenestemandsvedtægten i 2014). Disse udgifter steg igen betydeligt i 2019 og 2020 ved udgangen af Europa-Parlamentets valgperiode (medio 2019) og afslutningen af Kommissionens mandatperiode (udgangen af 2019). Der var et underskud på arbejdsløshedskassens løbende poster på mere end 3 mio. EUR i 2015. I perioden 2016-2018 var der imidlertid et årligt overskud på ca. 10 mio. EUR. Efter et mindre overskud i 2019 havde arbejdsløshedskassen et underskud på 0,5 mio. EUR i 2020 som følge af udløbet af Europa-Parlamentets valgperiode og udløbet af Kommissionens mandatperiode.

Driftsresultater i 2015-2020 2.3Den regnskabsmæssige situation: Fordeling af udgifterne og indtægterne på de enkelte institutioner og samtlige agenturer under ét i 2015-2020 Tabel 5 viser, hvordan udgifterne og indtægterne har fordelt sig på de enkelte institutioner og samtlige agenturer under ét. Første del angiver de absolutte tal, og anden del angiver, hvilken procentdel den enkelte institution og agenturerne tegner sig for af de samlede udgifter og indtægter. Den cykliske virkning af afslutningen af Europa-Parlamentets valgperiode er særlig synlig med en stigning i udgifterne vedrørende Parlamentet på mere end 6,5 mio. EUR fra 2015 til 2018, der nåede op på ca. 3 mio. EUR i 2018. Den steg igen fra 2019 til et maksimum i 2020 på mere end 13 mio. EUR. Agenturerne bidrager med langt mere end deres andel af udgifterne. Dette skyldes, at en stor del af deres personale er ansat på tidsubegrænsede kontrakter. Det skal dog bemærkes, at udgifterne til agenturernes tidligere personale faldt indtil 2018, hvorefter de igen begyndte at stige en smule (5 mio. EUR) i 2020, hvilket er et fald på næsten 19 % i forhold til 2015. 3Analyse af forsikrede, ydelsesberettigede og tildelte ydelser 3.1Antal forsikrede og gennemsnitsbidrag Tabel 6 viser antallet af midlertidigt ansatte, kontraktansatte og akkrediterede parlamentariske assistenter, der bidrager til arbejdsløshedskassen, og som var ansat pr. 31. december i det givne år.



3.2Antal ydelsesberettigede til arbejdsløshedsunderstøttelse i absolutte tal og i forhold til antal forsikrede: "arbejdsløshedsprocent" pr. 31. december i det pågældende år Tabel 7 viser antallet af arbejdsløse, der har fået udbetalt fuld eller supplerende understøttelse i det nationale system for december måned i det givne år. Bemærk, at antallet af ydelsesberettigede, der modtog en godtgørelse i mindst en måned om året, var stærkt påvirket af virkningerne af afslutningen af den foregående valgperiode. Ved en kombination af oplysningerne om midlertidigt ansatte, kontraktansatte og akkrediterede parlamentariske assistenter, der var ansat pr. 31. december, i tabel 6 og antallet af arbejdsløse, der har fået udbetalt understøttelse, i tabel 7, er det muligt at beregne forholdet mellem antal ydelsesberettigede og antal forsikrede i arbejdsløshedskassen. Resultatet fremgår af tabel 8.

For midlertidigt ansattes vedkommende er antallet af modtagere af arbejdsløshedsunderstøttelse som en andel af ordningens medlemmer fortsat stabilt (3 %). For så vidt angår kontraktansatte steg andelen af støttemodtagere betydeligt, idet den næsten fordobledes fra 1,83 % til 3,56 %. For 2019 og 2020 modtog et stort antal tidligere akkrediterede parlamentariske assistenter på grund af valgperiodens udløb understøttelsen (400 i 2019 og 291 i 2020). Forholdet mellem ydelsesberettigede og medlemmer var derfor betydeligt i disse år (henholdsvis 22 % og 15 %), mens det normalt ligger på omkring 2 eller 3 %. Dette er i overensstemmelse med de observationer, der blev foretaget ved udgangen af den foregående valgperiode. 3.3Antal månedlige udbetalinger af arbejdsløshedsunderstøttelse, gennemsnitsbeløb, ydelsesberettigede og de sidstnævntes bopælsland I henhold til artikel 28, stk. 4, og artikel 96, stk. 4, i AØA, udbetales arbejdsløshedsunderstøttelse for en periode svarende til en tredjedel af tjenesteperioden, dog højst 36 måneder. Tabel 9 viser antallet af månedlig arbejdsløshedsunderstøttelser, der er udbetalt til samtlige ydelsesberettigede pr. år. Tabellen viser konsekvenserne for akkrediterede parlamentariske assistenter af ændringen af valgperioden og indvirkningen på midlertidigt ansatte af ændringen af Kommissionen (indvirkning i 2015 og 2020). Tabel 10 herunder viser det gennemsnitlige understøttelsesbeløb for hver kategori af ydelsesberettigede. Dette beløb svarer til de samlede årlige udgifter for hver type ydelsesberettiget (midlertidigt ansat, kontraktansat og akkrediteret parlamentarisk assistent) divideret med antal månedlige udbetalinger. Det skal bemærkes, at en ydelse, der er forbundet med en bestemt måned, kan suppleres eller kun udgøre en brøkdel i forhold til det antal dage, hvor den pågældende reelt har modtaget arbejdsløshedsunderstøttelse. Selv om de beløb, der blev udbetalt til de forskellige ydelsesberettigede i 2020, er relativt stabile sammenlignet med det foregående år, kan der konstateres et lille fald blandt akkrediterede parlamentariske assistenter som følge af arbejdsløshedsunderstøttelsens degressive karakter. Tabel 11.1 viser den gennemsnitlige godtgørelsesperiode i måneder i løbet af et år, inklusive eventuelle tidligere skyldige ydelser. Denne periode svarer til det samlede antal dage, hvor der er udbetalt understøttelse indtil den 31. december i det givne år, divideret med antallet af ydelsesberettigede. Den således beregnede sum divideres med 30 for at regne ud, hvor mange måneder der i gennemsnit er udbetalt arbejdsløshedsunderstøttelse. Den gennemsnitlige varighed i måneder af arbejdsløshedsunderstøttelse har været stabil i de seneste seks år (mellem otte og ti måneder). Følgende tabeller viser godtgørelsesperiodens varighed pr. kategori (kontraktansatte/midlertidigt ansatte og parlamentariske assistenter).

Kontraktansatte/midlertidigt ansatte: Akkrediterede parlamentariske assistenter: Selv om den del, der vedrører udgifter til akkrediterede parlamentariske assistenter i forhold til de samlede udgifter, steg i 2015, 2019 og 2020 (hhv. 31 %, 33 % og 31 %), skyldes dette dels antallet af medarbejdere i denne kategori og dels det høje gennemsnitlige beløb for den månedlige ydelse. Den gennemsnitlige godtgørelsesperiode i 2015 og 2016 (13 måneder) var markant længere end for kontraktansatte og midlertidigt ansatte, hvilket er en direkte følge af stigningen i antallet af akkrediterede parlamentariske assistenter, der var berettigede til arbejdsløshedsunderstøttelse. Denne periode falder derefter betydeligt til et minimum i 2019 (fem måneder), inden den fordobles det følgende år til 10 måneder. Henset til princippet om komplementaritet i arbejdsløshedsforsikringsordningen er den ydelsesberettigedes bopælsland af betydning, især på grund af kriterierne for berettigelse til en national ydelse, som er forskellige i de enkelte medlemsstater. Tabel 12 viser bopælsland for de ydelsesberettigede, som har fået udbetalt mindst én månedlig ydelse i årets løb. Det skal bemærkes, at Det Forenede Kongerige indtil udløbet af overgangsperioden den 31. december 2020 blev anset for at være en medlemsstat, hvilket gav tidligere ansatte mulighed for at modtage arbejdsløshedsunderstøttelse, mens de boede i Det Forenede Kongerige. Efter overgangsperiodens udløb og i henhold til udtrædelsesaftalens artikel 115 finder artikel 28a, 96 og 136 i AØA desuden anvendelse på Unionens øvrige ansatte af enhver nationalitet, herunder tidligere ansatte, der har bidraget til EU's arbejdsløshedsordning inden overgangsperiodens udløb, hvis de bor i Det Forenede Kongerige og er tilmeldt Det Forenede Kongeriges arbejdsløshedstjeneste. I 2015 var næsten halvdelen af de ydelsesberettigede registreret som arbejdssøgende i Belgien. Denne andel forblev stabil i referenceperioden og varierede mellem 42,86 % og 49,47 %. 4KONKLUSIONER 4.1Perioden 2015-2020 En række positive regnskabsår mellem 2016 og 2019 gjorde det muligt for reserven at forblive på over 29 mio. EUR på trods af et underskud på 1,3 mio. EUR i 2020. I overensstemmelse med konklusionerne i den foregående rapport om den finansielle situation under arbejdsløshedsforsikringsordningen har Kommissionen sikret en løbende opfølgning på den finansielle situation under ordningen. Kommissionen har navnlig fortsat evalueret, om balancen i ordningen krævede en tilpasning af satsen for bidraget til finansieringen af ordningen, hvilket ikke var tilfældet frem til udgangen af 2020. 4.2Arbejdsløshedskassens fremtidsperspektiver på kort og mellemlang sigt På grundlag af tidligere observationer ser det ud til, at den betydelige reserve, der var opnået ved udgangen af 2020, vil vokse yderligere indtil udgangen af indeværende valgperiode og overgangen til kommissærkollegiets nye mandat i 2024-2025. Det bør også understreges, at der er andre faktorer, der kan øge udgifterne, såsom anvendelsen af midlertidigt ansatte i Kommissionen, inflationen samt den nuværende usikre økonomiske situation.