Henstilling med henblik på

RÅDETS HENSTILLING

om Sveriges nationale reformprogram for 2012 med Rådets udtalelse om Sveriges opdaterede konvergensprogram for 2012-2015

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer[2], særlig artikel 6, stk. 1,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen[3],

som henviser til Europa-Parlamentets beslutninger[4],

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

(1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

(2) Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[5], som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

(3) Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling om Sveriges nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Sveriges opdaterede konvergensprogram for 2011-2014

(4) Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen[6], hvori Sverige blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående undersøgelse.

(5) Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for erhvervslivet, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

(6) Den 20. april 2012 afleverede Sverige sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. I en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 Kommissionen har også undersøgt, om Sverige er påvirket af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse[7], at Sverige oplever ubalancer, der dog ikke er uforholdsmæssigt store.

(7) Baseret på vurderingen af konvergensprogrammet i henhold til artikel 5, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, er plausibelt for 2012 og optimistisk for 2013-2015, hvor væksten i BNP forventes at ligge på ca. 3,5 % i gennemsnit. Kommissionens forårsprognose for 2012 forudser en vækst i BNP på 2,1 % i 2013. Målet for programmets budgetstrategi er at sikre den langsigtede bæredygtighed ved at respektere reglerne i Sveriges finanspolitiske ramme, herunder målsætningen om et overskud for den offentlige sektors nettolångivning på 1 % af BNP i løbet af konjunkturcyklussen. Strategien sigter også mod at opfylde kravene i stabilitets- og vækstpagten, herunder især at overholde referenceværdien på 3 % af BNP. Programmet har ændret den mellemfristede budgetmålsætning fra et samlet offentligt overskud på 1,0 % af BNP til et underskud på 1,0 % af BNP. Den nye mellemfristede målsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. På grund af denne ændring og set i lyset af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo[8] vil den mellemfristede budgetmålsætning sandsynligvis blive nået i programperioden, selv i betragtning af sandsynligheden for yderligere ekspansive diskretionære foranstaltninger i 2013 og 2014, som kan blive nødvendige pga. et behov for at genskabe realværdien af de offentlige udgifter, der ikke er pristalsregulerede. Visse nedgangsrisici i forbindelse med budgetfremskrivningen fra 2013 og frem hænger sammen med optimistiske makroøkonomiske antagelser. Efter en midlertidig overtrædelse af udgiftsmålet i 2012 og under hensyntagen til diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden overholder den forventede vækst i de offentlige udgifter udgiftsmålet i stabilitets- og vækstpagten fra og med 2013. Gældskvoten ligger under 60 % af BNP og forventes ifølge programmet at fortsætte med at falde gennem programperioden.

(8) Kommissionens dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 bekræftede, at husholdningerne i Sverige har et forholdsvis højt gældsniveau. Selvom situationen på bolig- og lånemarkedet stabiliseredes i 2011, er der flere forstyrrende elementer i strukturen, som truer stabiliteten på disse markeder på lang sigt. Der er blevet truffet de nødvendige foranstaltninger for at styrke den finansielle sektors modstandskraft. Der er dog for øjeblikket en række politikker, som kan bidrage til volatiliteten på det svenske boligmarked og akkumuleringen af boliggæld, som man har været mindre opmærksom på: generøse rentefradrag og lave ejendomsskatter, begrænsede afdrag og streng huslejeregulering. På udbudssiden udgør lokalplanlægningsmonopolet, langtrukne planlægningsprocesser og manglen på konkurrence hindringer for boligudbuddets fleksibilitet.

(9) På trods af en generel forbedring af arbejdsmarkedssituationen i 2011 forblev ungdomsarbejdsløsheden og arbejdsløsheden i sårbare grupper høj, især for personer med indvandrerbaggrund. Sverige er i øjeblikket i gang med at gennemføre flere aktive arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger og uddannelsesreformer for at tage hånd om denne situation. Hovedparten af disse foranstaltninger fremstår som relevante og troværdige, men det er for tidligt at vurdere deres effekt. Den centrale foranstaltning med henblik på at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden er momsnedsættelsen for restauranter og cateringvirksomheder, men dennes relevans og effektivitet er imidlertid tvivlsom og bør evalueres. Derudover kunne ambitionsniveauet hæves ved en mere gennemgribende håndtering af udfordringerne, hvor opmærksomheden også rettes mod de relativt høje lønninger i den lavere ende af lønskalaen og forskellene i beskæftigelsessikkerheden mellem fastansatte og midlertidigt ansatte.

(10) Sverige har de næststørste udgifter til forskning og udvikling målt som andel af BNP i EU og anses for at være innovationsleder ifølge Unionens resultattavle for innovation. Når det gælder markedsføringen af innovative produkter, ligger Sverige imidlertid under EU-gennemsnittet, og udviklingen går i negativ retning. Samtidig ser Sverige ud til halte bagefter inden for oprettelsen af hurtigtvoksende innovative virksomheder. Derudover er Sveriges stærke position inden for forskning og udvikling sårbar pga. landets afhængighed af få store multinationale selskaber, som i stigende grad flytter deres forsknings- og udviklingsaktiviteter til udlandet. Disse problemstillinger bør inddrages i det nye lovforslag om forskning og innovation, som forventes i efteråret 2012.

(11) Inden for rammerne af det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Sveriges økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram og fremlagt en dybdegående undersøgelse. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Sverige, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Dens henstillinger under det europæiske semester er afspejlet i henstilling 1-4 nedenfor.

(12) På baggrund af denne vurdering har Rådet undersøgt Sveriges konvergensprogram, og Rådets udtalelse[9] afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

(13) På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået Sveriges nationale reformprogram for 2012 og dets konvergensprogram. Dets henstillinger under artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 2 nedenfor,

HENSTILLER, at Sverige i perioden 2012-2013 tager skridt til:

1. at fastholde en sund budgetstilling i 2012 og videre frem ved at implementere budgetstrategien som planlagt og fortsætte med at leve op til den mellemfristede budgetmålsætning, herunder overholde udgiftsmålet

2. at træffe yderligere foranstaltninger med henblik på at styrke stabiliteten på boligmarkedet på mellemlang sigt, bl.a. ved at fremme forsigtig långivning, reducere gældsfordelen i forbindelse med finansiering af boliginvesteringer og løse problemerne med begrænsninger i boligudbuddet og huslejereguleringen

3. at forbedre unges og sårbare gruppers erhvervsfrekvens ved at fokusere på effektive aktive arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger, tilskynde til øget lønfleksibilitet, især i den lavere ende af lønskalaen, og revidere bestemte dele af lovgivningen om beskæftigelsessikkerhed som f.eks. prøveperioder for at lette overgangen til fastansættelse. Der bør ses nærmere på effektiviteten af den reducerede momssats for restauranter og cateringvirksomheder, hvis formål det er at bidrage til jobskabelsen

4. at fokusere det nye lovforslag om forskning og innovation på foranstaltninger, der kan fremme markedsføringen af innovative produkter og udviklingen af nye teknologier for at støtte innovative virksomheder med et højt vækstpotentiale.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

[1] EUT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

[2] EUT L 306 af 23.11.11, s. 25.

[3] COM(2012) 328 final.

[4] P7_TA(2012)0048 og P7_TA(2012)0047

[5] Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012.

[6] COM(2012) 68 final.

[7] SWD(2012) 160 final.

[8] Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

[9] I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.