Forslag til Raadets beslutning om vedtagelse af et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for standardisering, maaling og proevning (1994-1998) (94/C 228/05) (Tekst af betydning for EOES) KOM(94) 68 endelig udg. - 94/0083(CNS)

(Forelagt Kommissionen den 30. marts 1994)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet og Europa-Parlamentet har ved afgoerelse . . ./. . ./EF vedtaget et fjerde rammeprogram om Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (i det foelgende benaevnt FTU) for perioden 1994-1998, som bl.a. fastsaetter, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres inden for standardisering, maaling og proevning; naervaerende beslutning skal traeffes i lyset af den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det bestaar af; i hvert saerprogram angives de naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, varigheden af dette og de midler, der skoennes noedvendige hertil;

naervaerende program gennemfoeres hovedsagelig ved hjaelp af foranstaltninger med omkostningsdeling, samordnede foranstaltninger, forberedende foranstaltninger, ledsageforanstaltninger, stoetteforanstaltninger og saerforanstaltninger;

i henhold til traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal der foretages et skoen over de finansielle midler, der er noedvendige til gennemfoerelsen af dette saerprogram (de endelige beloeb vedtages af budgetmyndigheden i overensstemmelse med den relative prioritering af det omraade, der er omfattet af naervaerende program, inden for den foerste foranstaltning i det fjerde rammeprogram);

naervaerende program kan bidrage vaesentligt til genskabelse af vaekst, styrkelse af konkurrenceevne (1) og forbedring af beskaeftigelsessituationen i Faellesskabet, som anfoert i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse

i henhold til afgoerelse . . ./. . ./EF (det fjerde rammeprogram) skal det samlede maksimale beloeb til det fjerde rammeprogram tages op til fornyet overvejelse senest den 30. juni 1996 med henblik paa en forhoejelse; det beloeb der skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af dette program vil kunne forhoejes som foelge af denne revision;

udviklingen inden for maaling og proevning bidrager til at oege industriens konkurrenceevne ved at lette videnskabelig forskning og teknisk fornyelse;

etableringen og konsolideringen af det indre marked forudsaetter, at der loebende udvikles harmoniserede maalesystemer, proevningsmetoder og standarder, og at overensstemmelsescertifikater anerkendes gensidigt;

kun ved brug af forbedrede maale- og proevningsmetoder kan EF-lovgivningen anvendes ensartet paa omraader som den faelles landbrugspolitik, sundhed og sikkerhed, miljoe, forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af de ydre graenser;

indholdet i det fjerde rammeprogram om Faellesskabets FTU-indsats er fastlagt i overensstemmelse med naerhedsprincippet; i naervaerende saerprogram fastlaegges indholdet af de aktiviteter, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for standardisering, maaling og proevning;

i henhold til afgoerelse . . ./. . ./EF (det fjerde rammeprogram) er Faellesskabets handling blandt andet begrundet i at forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en global harmonisk udvikling heraf under fuld hensyntagen til den teknisk-videnskabelige kvalitet; dette program anses for at bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

dette program og gennemfoerelsen heraf bidrager til at styrke samvirket mellem de FTU-aktiviteter, der gennemfoeres inden for standardisering, maaling og proevning af forskningscentre, universiteter og virksomheder, herunder navnlig smaa og mellemstore virksomheder, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktiviteter;

de regler for virksomheders, universiteters og forskningscentres (herunder FFC's) deltagelse og de regler for formidling af forskningsresultaterne, der er fastsat i de bestemmelser, der er omhandlet artikel 130 J, finder anvendelse paa dette saerprogram;

ved gennemfoerelsen af dette program kan internationalt samarbejde, ud over associeringen af lande omfattet af aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade (EOES), endvidere, i overensstemmelse med artikel 130 M, vise sig hensigtsmaessig med andre tredjelande og internationale organisationer;

gennemfoerelsen af dette program omfatter ogsaa formidling og udnyttelse af FTU-resultater, navnlig over for smaa og mellemstore virksomheder, herunder navnlig virksomheder, der ligger i de medlemsstater eller regioner, der deltager mindst i programmet, samt tilskyndelse til forskermobilitet og -uddannelse, som udvikles inden for dette program og i det omfang, der er noedvendigt af hensyn til en tilfredsstillende gennemfoerelse;

ved gennemfoerelsen af dette program er det noedvendigt at fastsaette foranstaltninger, som fremmer smaa og mellemstore virksomheders deltagelse, navnlig ved teknologistimulerende foranstaltninger;

der boer tilskyndes til grundforskning inden for metrologi for at fremme en europaeisk maaleteknisk infrastruktur;

der boer foretages en vurdering af de oekonomiske og sociale virkninger samt de eventuelle teknologiske risici ved de aktiviteter, der gennemfoeres under dette program;

der boer for det foerste foretages en loebende og systematisk overvaagning af dette program, saa det om noedvendigt kan tilpasses til den videnskabelige og teknologiske udvikling inden for dette omraade; der boer for det andet paa en passende tidspunkt foretages en uafhaengig evaluering af resultaterne fra programmet, saaledes at al fornoeden baggrundsinformation er til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for det femte rammeprogram; endelig boer der, naar programmet er afsluttet, foretages en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning.

FFC kan deltage i indirekte foranstaltninger omfattet af dette program;

FFC bidrager via sit eget program for direkte foranstaltninger ogsaa til gennemfoerelsen af maalsaetningerne for Faellesskabets FTU inden for de omraader, der er omfattet af dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for standardisering, maaling og proevning som beskrevet i bilag I vedtages for en periode, som begynder den (datoen for vedtagelsen af dette program) og slutter den 31. december 1998.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 167 mio. ECU, herunder 10,9 % til udgifter til personale og drift.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Det ovennaevnte beloeb, der skoennes noedvendigt til programmets gennemfoerelse, vil kunne forhoejes som foelge af og i overensstemmelse med den afgoerelse, der er naevnt i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse . . ./. . ./EF (det fjerde rammeprogram).

4. Budgetmyndigheden bestemmer, hvilke bevillinger der afsaettes til hvert regnskabsaar, under hensyntagen til de videnskabelige og teknologiske prioriteter, der er fastsat i det fjerde rammeprogram.

Artikel 3

De naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, udover dem, der er naevnt i artikel 5, er anfoert i bilag III.

Artikel 4

1. Kommissionen undersoeger loebende og systematisk, med passende bistand fra uafhaengige, eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I. Den vurderer navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne undersoegelse.

2. For at bidrage til den samlede evaluering af Faellesskabets indsats, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i afgoerelsen om det fjerde rammeprogram, lader Kommissionen paa et passende tidspunkt uafhaengige eksperter evaluere den indsats, der er gjort inden for de omraader, der direkte er omfattet af dette program, og af forvaltningen heraf i de fem aar, der gaar forud for evalueringen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen uafhaengige eksperter foretage en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til det fjerde rammeprogram og i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Raadet, Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram, som er i overensstemmelse med maalene i bilag I, og som i givet fald ajourfoeres. I dette program fastlaegges de videnskabelige og teknologiske maal, etaperne for programmets gennemfoerelse og den finansiering, der paaregnes til de enkelte former for foranstaltninger til programmets gennemfoerelse.

I arbejdsprogrammet kan der endvidere fastsaettes bestemmelser om deltagelse i bestemte aktiviteter under EUREKA.

2. Kommissionen indkalder projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. Kommissionen bistaas i de i artikel 7, stk. 1, naevnte tilfaelde af et udvalg af raadgivende karakter, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster, i givet fald ved afstemning.

Udtalelsen optages i moedeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indfoeres i moedeprotokollen.

Kommissionen tager stoerst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse.

Artikel 7

1. Proceduren i artikel 6, stk. 2, anvendes i forbindelse med:

- udarbejdelse og gennemfoerelse af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1

- evaluering af FTU-projektforslag med henblik paa EF-finansiering og vurdering af det anslaaede finansieringsbeloeb til hvert projekt, naar det overstiger 0,25 mio. ECU

- de foranstaltninger, der skal traeffes for at evaluere programmet

- enhver tilpasning af de vejledende fordeling af midlerne, der er vist i bilag II, naar den ikke har vaeret genstand for en budgetbeslutning.

2. Kommissionen underretter paa hvert moede i udvalget dette om gennemfoerelsen af programmet i sin helhed.

Artikel 8

Kommissionen bemyndiges til i overensstemmelse med traktatens artikel 228, stk. 1, at indlede forhandlinger om internationale aftaler med europaeiske tredjelande med henblik paa at knytte dem til hele eller en del af programmet.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

(1) KOM(93) 700 endelig udg. af 12. 12. 1993.

BILAG I

MAAL OG DET VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE INDHOLD

1. GENERELT

Dette saerprogram afspejler fuldt ud retningslinjer i det fjerde rammeprogram, foelger rammeprogrammets udvaelgelseskriterier og indeholder en naermere praecisering af de videnskabelige og teknologiske maal.

Punkt 2, omraade d), under foerste foranstaltning i bilag III til rammeprogrammet udgoer en integreret del af dette saerprogram.

2. VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE MAAL FOR FORSKNINGSPROGRAMMET INDEN FOR STANDARDISERING, MAALING OG PROEVNING

Paalidelige og praecise maalinger inden for fysisk, kemi og biologi er grundlaget for, at det moderne samfund kan fungere. Uden dem gaar industrien, og da navnlig den hoejteknologiske, helt i staa; handelen plages af stridigheder; sygdomsbehandlingen maa bygge paa ren empriri; retsforskrifter paa saa forskellige omraader som miljoe- og arbejderbeskyttelse, den faelles landbrugspolitik og det indre marked kan ikke anvendes rigtigt. Derfor bruger de industrielt avancerede lande over 6 % af deres bruttonationalindkomst paa maalinger og paa aktiviteter, der er relateret til maalinger. Faellesskabets indsats for at tilvejebringe harmoniserede maalesystemer, referencematerialer og standarder falder saaledes godt i traad med principperne om naerhed og samhoerighed og stoetter maalene i Kommissionens hvidbog om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse.

Hvis industrien har adgang til praecise maalinger og kendskab til deres usikkerhedsmargener, saa raader den - og det gaelder ikke mindst for den hoejteknologiske industri - ogsaa over de fornoedne redskaber til effektiv produkt- og procesudvikling og til at tage de kontrolprocesser og kvalitetssikringsprocedurer i brug, som er noedvendige for konkurrenceevnen. Det er ikke mange produkter, der fremstilles udelukkende af materialer fra samme virksomhed; derfor er det en forudsaetning for industriens udvikling, at der findes en faelles maale- og proeveteknisk infrastruktur, som styrkes ved gensidig anerkendelse af resultater og ved hensigtsmaessige tekniske standarder.

Ud fra den erkendelse, at uenighed om maaleresultater eller deres fortolkning paavirker erhvervslivet, er der udstedt en raekke direktiver om maaleharmonisering inden for Faellesskabet. Heri fastlaegges det i detaljer, hvilke teknikker og procedurer der skal benyttes for at paavise overensstemmelsen. Disse procedurer er unoedvendigt indviklede og saetter dermed graenser for, hvor langt man kan naa ad den vej. De er saaledes en hindring for fremskridt. Derfor bygger de direktiver, der er udstedt for at faa det indre marked etableret, paa en anden fremgangsmaade, den saakaldte »nye harmoniseringsmetode«, der gaar ud paa at foreskrive, hvilke »vaesentlige krav« der skal opfyldes, men ikke hvordan. Den enkleste maade er at benytte europaeiske standarder. For at underbygge denne politik maa der goeres en forskningsindsats paa baade kort og laengere sigt paa EF-plan for at forberede de mange tusind standarder, som CEN, CENELEC og ETSI skal udarbejde efter mandat fra Kommissionen inden udgangen af dette aarti. Hvor meget det haster at faa etableret en saadan teknisk stoette, og hvilken bistand akkrediteringsorganerne har brug for, fremgik med al oenskelig tydelighed af en rundspoerge i 1993 hos de saakaldte Euro Info-Centre (EIC'er) om gennemfoerelsen af det indre marked. Af de EIC'er, der svarede, pegede 81 % paa virksomheder, som af praktiske eller forretningsmaessige grunde ansaa det for noedvendigt at faa deres varer certificeret i andre medlemsstater, og 47 % var stoedt paa problemer med at faa nationale standarder eller proevninger anerkendt i andre medlemsstater.

Det indre markeds udvikling og Maastricht-traktatens ikrafttraeden har ogsaa kastet lys over behovet for at harmonisere de forskriftsmaessige maale- og proevningsmetoder, som benyttes af myndighederne selv - for eksempel dem, som toldmyndighederne bruger ved EF's ydre graenser for at opdage import af ulovlige varer, varer af utilstraekkelig kvalitet, forfalskninger eller svigagtigt maerkede varer. En tilsvarende indsats er noedvendig for gennemfoerelsen af EF's landbrugspolitik.

Det er dog ikke kun i fremstillingsindustrien og handelen, at der er brug for paalidelige maalinger. Ogsaa i sundhedsbeskyttelsen og ved anvendelsen af miljoe- og arbejdsmiljoelovgivningen har de afgoerende betydning. Ofte er der i disse sammenhaenge brug for maalinger ved anvendelse af kemiske eller biologiske analyser, hvor sporbarheden er utilstraekkelig i forhold til den udvikling, der er sket inden for fysiske maalinger i de sidste 100 aar. Det sker alt for tit, at forskellene mellem resultater af analyser foretaget af forskellige laboratorier med tilsyneladende identiske metoder overstiger den usikkerhed, der var anslaaet paa forhaand, hvis der overhovedet forelaa saadanne forhaandsskoen. Det er indlysende, at det kan faa foelger for menneskers og dyrs sundhed, hvis der for eksempel sker fjel i biomedicinske analyser, eller hvis foedevarer forurenes med rester af giftige stoffer. Udviklingen af maalemetoder med kendt usikkerhedsfaktorer maa gaa haand i haand med et anerkendte referencesystem, der kan foere tilbage til de grundenheder, der er fastlagt i meterkonventionen (sporbarhed). Dette arbejde har saa stor betydning for livskvaliteten og for indfoerelsen af EF's politikker, at det er rimeligt at goere en samordnet indsats paa europaeisk plan.

Paa alle omraader inden for maaling og proevning har dette program foelgende maal:

- at forbedre alle europaeiske industrisektorers, ogsaa de smaa og mellemstore virksomheders, konkurrenceevne ved at tilskynde til bedre maalinger inden for forskning og teknologisk udvikling, bedre fastlaeggelse og bedre kontrol med produkters kvalitet, mere effektive maalinger under produktionen samt teknisk bistand med henblik paa gensidig anerkendelse af certifikater i overensstemmelse med den »globale metode for overensstemmelsesvurdering«

- at fremme forskning og anden teknisk stoette, som er noedvendig for at udvikle og ivaerksaette andre EF-politikker (indre marked, miljoe, landbrug, sundhed, transport og beskyttelse af EF's ydre graenser)

- at fremme forskning til stoette for arbejdet i CEN, CENELEC, ETSI og andre europaeiske organisationer, hvis formaal er at opretholde eller opstille kvalitetskrav via nye eller eksisterende standarder eller kodekser for god praksis

- at stoette udviklingen af en fremtidig europaeisk maaleteknisk infrastruktur ved at goere det lettere at samordne nationale aktiviteter og at udvikle kalibreringsstandarder, avancerede metoder og systemer samt at opnaa gensidig anerkendelse af resultater og akkrediteringssystemer

- at fremme formidling og anvendelse af god metrologisk praksis over hele Europa, og ikke mindst at udbrede den i de ugunstigst stillede regioner (f.eks. ved at afholde kurser og etablere netvaerk).

Arbejdet under programmet for standardisering, maaling og proevning vil blive samordnet noeje med andre saerprogrammer (f.eks. industri- og materialeteknologi, miljoe og klima, havforskning og -teknologi, bioteknologi, biomedicin og sundhed, agroindustri og levnedsmiddelteknologi, sociooekonomisk forskning). Endvidere vil arbejdet paa at styrke den maaletekniske infrastruktur paa europaeisk niveau blive gennemfoert i samraad med de eksisterende net af nationale laboratorier som f.eks. EUROMET, EURACHEM, EUROLAB, WECC (Western European Calibration Cooperation) og WELAC (Western European Laboratory Accreditation Conference). I betragtning af den stigende betydning det tillaegges at loese uforudsete vanskeligheder paa kort og mellemlangt sigt - vanskeligheder, der opstaar under udviklingen og gennemfoerelsen af en lang raekke politikker paa europaeisk plan - bliver det ogsaa noedvendigt at oprette nye tematiske ekspertnet.

Det Faelles Forskningscenter (FFC) vil inden for sine kompetenceomraader ivaerksaette supplerende foranstaltninger i taet samarbejde med nationale laboratorier, navnlig for saa vidt angaar standardisering paa byggeomraadet og udvikling af nye maalemetoder og nye referencematerialer (1).

De referencematerialer, der fremstilles under programmet for standardisering, maaling og proevning vil blive distribueret af FFC (IRMM - Institut for Referencematerialer og -maaling).

3. VIDENSKABELIGT OG TEKNOLOGISK INDHOLD

Programaktiviteterne kan grupperes i tre kategorier efter deres maal:

Emneomraade I. Maalinger til gavn for europaeiske kvalitetsprodukter

Emneomraade II. Forskning vedroerende standarder og teknisk bistand til samhandelen

Emneomraade III. Maalinger i forhold til samfundets behov

Paa grund af de mange forskellige behov kraeves der betydelig fleksibilitet, og derfor er nogle emner naevnt under flere overskrifter. Paa grundlag af erfaringerne fra CRAFT-foranstaltningerne og gennemfoerlighedsbevillingerne vil der blive taget teknologistimulerende initiativer for at tilskynde og lette deltagelse fra smaa og mellemstore virksomheder og fra de mindst avancerede regioner.

Emneomraade I. Maalinger til gavn for europaeiske kvalitetsprodukter

Baggrund

I hvidbogens overvejelser over betingelserne for vaekst og beskaeftigelse understreges betydningen af at stimulere virksomhederne til at frembringe nye generationer af produkter ved at udnytte alle til raadighed staaende teknologier bedst muligt og til at goere en dynamisk indsats for at indarbejde innovationer i deres fremstillingsprocesser og produkter. Industriens konkurrenceevne afhaenger af dens evne til at saette forskning i gang og udvikle resultaterne af denne forskning til produkter af hoej kvalitet paa det rigtige tidspunkt og til konkurrencedygtige priser. Til hver af disse opgaver kraeves der maale- og/eller proevemetoder, som er tilstraekkelig praecise, som har en kendt og relevant repeterbarhed og reproducerbarhed kombineret med effektive kvalitetssikringsprocedurer. De aktuelle industrigrene er afgoerende for hvilke egenskabskrav der skal opfyldes af de maale- og kvalitetssikringssystemer, som skal anvendes i alle forsknings-, undersoegelses- og udviklingsfaser.

Der foreslaas foelgende FTU-aktiviteter:

- udvikling af maale- og instrumenteringsmetoder, som forskere har brug for til at undersoege og udnytte fysiske, kemiske og biologiske faenomener paa makro- og mikroskopisk niveau med henblik paa mulig udvikling af nye produkter. Arbejdet skal koordineres paa europaeisk plan og dermed omfatte tilvejebringelse af hoejkvalitets referencedata, som er vigtige for udvikling og validering af videnskabelige teorier og for opstilling af systemmodeller. Hvis man udnytter nettene af nationalt ansvarlige laboratorier, kan der opnaas forbedringer ved fastlaeggelsen og sporbarheden af de maaleskalaer, der bruges i forskningslaboratorier, forsoegslaboratorier, handel og industri. Desuden vil der blive ivaerksat forskning for at forbedre analyser og udnyttelsen af data, herunder udvikling af ekspertsystemer til beslutningsstoette

- udvikling af generiske maale- og proevningsmetoder, referencematerialer og instrumenteringer, som der er brug for i forbindelse med produktudvikling. Saadanne metoder er noedvendige for at optimere udformning og for at afproeve produkterne med hensyn til deres funktionelle, ergonomiske, miljoemaessige, sikkerhedsmaessige osv. egenskaber. Hvis raamaterialer, komponenter og faerdigvarer karakteriseres bedre, kan man mindske spild, der skyldes uheldig produktudformning eller kassering af mislykkede produkter. Bedre maalinger vil ogsaa bidrage til, at oekosystemerne paavirkes mindre af industriprocesserne og af anvendelsen og bortskaffelsen af produkter (genbrug, nedbrydelighed). Teknisk stoette til udvikling af generiske produkter eller af procedurer eller kalibreringsstandarder vil oege europaeisk industris effektivitet og dermed dens konkurrencedygtighed

- udvikling af generiske maalemetoder, kalibreringsstandarder og instrumenter, som der er behov for i fremstillingsprocessen for at opnaa et bedre forhold mellem produktkvalitet og produktionsomkostninger. Hovedvaegten vil blive lagt paa anvendelse af avancerede kalibreringsmetoder, paa resultaternes sporbarhed og paa maalinger, som der er behov for til processtyring og kvalitetssikring osv. Arbejdet vil omfatte maalinger i forbindelse med detektion, diagnosticering, automatisk fabrikation og ikkedestruktiv proevning under fremstillingsprocessen. Der vil blive gjort en saerlig indsats for at give smaa og mellemstore virksomheder mulighed for at tage ny teknik i anvendelse og etablere kvalitetssikringssystemer, som svarer til deres behov. I noedvendigt omfang vil der blive ydet stoette til standardforberedende forskning med det formaal at hjaelpe industrien til at opfylde krav fra EF-lovgivning, ikke mindst vedroerende forbrugerbeskyttelse, affaldshaandtering og miljoebeskyttelse.

Emneomraade II. Forskning vedroerende standarder og teknisk bistand til samhandelen

Baggrund

Hvidbogen fastslaar, at det er afgoerende at optimere udbyttet af det indre marked. Den naevner endvidere, at EF skal vaere en aaben og solidarisk partner, og anbefaler, at der fastsaettes strengere og mere harmoniske regler for verdensoekonomien. Til dette formaal er der behov for forskning og teknologisk udvikling med sigte paa tilvejebringelse og anvendelse af et faelles system af direktiver, regelsaet og standarder, som gennem gensidig anerkendelse af resultater og certifikater ikke blot danner grundlag for handelen med goder, varer og tjenesteydelser paa det indre marked, men samtidig ogsaa for forbruger- og miljoebeskyttelse.

Der foreslaas foelgende FTU-aktiviteter:

- stoette til lovgivningen: forskning i maalemetoder og instrumentering er noedvendig, naar der til lovgivningsformaal skal fastlaegges vaesentlige krav i direktivforslag. I forbindelse med direktiverne efter den »nye harmoniseringsmetode« er der behov for standardforberedende forskning, naar der ikke foreligger noget egnet videnskabeligt eller teknisk grundlag for at udvikle saadanne standarder. Der bliver ogsaa behov for stoette til at loese problemer, naar eksisterende direktiver eller standarder skal ivaerksaettes eller revideres, enten fordi de nuvaerende maalemetoder ikke er praecise nok, eller fordi de giver modstridende resultater. Denne kategori omfatter ogsaa maalinger og kalibreringsstandarder, der er noedvendige for at opdage svig i forbindelse med anvendelsen af EF-politikker, ikke mindst paa landbrugsomraadet, og endelig vil standardforberedende forskning give industrien bedre muligheder for at overholde EF-lovgivningen

- stoette til industrien: ogsaa paa omraader, der ikke er underlagt EF-lovgivning, kan industrien i samraad med CEN/CENELEC fremsaette oensker om udvikling af harmoniserede standarder for at fremme innovation, integration, handel eller ibrugtagning af avancerede fremstillingsteknikker eller nye materialer. Den hurtige udvikling inden for international standardisering betyder, at der loebende opstaar nye prioriteringer, og at situationen derfor maa nyvurderes med jaevne mellemrum.

- fremme af en europaeisk maaleteknisk infrastruktur: det indre marked faar kun sin fulde virkning, hvis der skabes en effektiv og paalidelig europaeisk maaleteknisk infrastruktur, som bygger paa sporbarhed i forhold til anerkendte fysiske, kemiske og biologiske kalibreringsstandarder. Dertil kraeves en samordnet forsknings- og udviklingsindsats inden for fundamentale og afledte kalibreringsstandarder, referencematerialer og sporbarhed, saa det undgaas, at medlemsstaternes indsats overlapper hinanden unoedigt. Et struktureret kemisk maalesystem, oprettet ved hjaelp af en samordnet europaeisk indsat og i samarbejde med EURACHEM og EUROMET, ville oege sporbarheden af maalinger paa dette omraade i forhold til internationalt anerkendt referencer, saadan som det i oejeblikket er tilfaeldet for fysiske maalinger. OEget sporbarhed mellem medlemsstaternes laboratorier ville vaere saerlig gavnligt for de mindre lande, og den uddannelse, der tilflyder de mindre velstillede egne, vil styrke samhoerigheden. I den udstraekning det gavner europaeiske interesser, kan der ogsaa blive tale om et bredere internationalt samarbejde med organisationer som Det Internationale Bureau for Maal og Vaegt, WHO og NIST (National Institute of Standards and Technology)

- teknisk stoette til gensidig anerkendelse og akkreditering: der er brug for teknisk stoette, for at de europaeiske kalibrerings-, proevnings- og akkrediteringssystemer kan fungere tilfredsstillende. Det drejer sig om organisationer, der beskaeftiger sig med typegodkendelser, overensstemmelses- og kompetencekontrol og kvalitetssikring i industrien, f.eks. EOTC (Den Europaeiske Proeve- og Certificeringsorganisation), WECC (Western European Calibration Cooperation) og WELAC (Western European Laboratory Accreditation Conference)

- metrologi til brug for toldlaboratorier: Skal EF's ydre graenser beskyttes mod import af ulovlige stoffer, varer af ringe kvalitet forfalskninger og svigagtigt maerkede materialer, maa der udarbejdes nye, forbedrede og harmoniserede proeveudtagnings- og maalingsmetoder. Derudover skal der foretages maalinger for at afgoere, hvor store afgiftsbeloeb der skal opkraeves eller tilbagebetales.

Emneomraade III. Maalinger i forhold til samfundets behov

Baggrund

Der er andre maalinger og proevninger end dem, der er noedvendige for industri og handel, som har vaesentlige virkninger for samfundet. De bruges til at afgoere, om stoffer, strukturer eller situationer indebaerer en eventuel risiko for miljoeet eller paavirker det paa en vanskeligt gennemskuelig og farlig maade. Analyser, der benyttes til at stille medicinske diagnoser eller i kriminologiske undersoegelser, kan faa alvorlige foelger for enkeltpersoner. Her er der behov for ringanalyser til at forbedre metoder og instrumenter og til at bestemme, hvilken usikkerhed der er forbundet med disse maalinger.

Der foreslaas foelgende FTU-aktiviteter:

- sundhed og sikkerhed: gennemfoerelse af EF-lovgivningen forudsaetter maalinger af, i hvor hoej grad arbejdstagere udsaettes for bestemte fysiske, kemiske og biologiske paavirkninger, samt vurderinger af, hvor stor risikoen og hvor effektive de risikoreducerende foranstaltning er. Der er endvidere et stort behov for at forbedre maalinger og proevninger, der benyttes til at vurdere menneskers og dyrs sundhedstilstand, levnedsmidlers hygiejniske tilstand, produktsikkerhed og arbejdstageres sikkerhed paa arbejdspladsen. Om noedvendigt vil der blive udviklet nye eller forbedrede maalemetoder og/eller kalibreringsstandarder med henblik paa anvendelsen af en saadan lovgivning

- overvaagning af miljoeet: miljoelovgivningens gennemfoerelse og Det Europaeiske Miljoeagenturs virksomhed kraever uundgaaeligt nye eller forbedrede maaleteknikker til bestemmelse af miljoeets kvalitet (luft, ferskvand, havvand, jord, affaldshaandtering, giftighed, mikrobiologisk aktivitet osv.)

- retsvaesen: det er noedvendigt at samordne indsatsen for at udvikle og harmonisere specialiseret metrologi inden for kriminalistik og narkotikabekaempelse - som stoette for det nyoprettede retlige samarbejde. Til trods for at saadanne maalinger kun beroerer ret faa laboratorier, er de saa banebrydende og deres resultater saa vidtraekkende, at en samordnet indsats er berettiget

- Stoette for Europas kulturarv: hvor godt det skal lykkes at bevare Europas kulturarv, afhaenger af, hvor godt kulturobjekternes tilstand kan bestemmes kvantitativt, og hvor effektive de forureningsbeskyttede og konserverende metoder er.

Alle ovennaevnte aktiviteter omfatter tillige udvikling af nye referencematerialer og stoette til oprettelse af laboratorienet, hvis det er paakraevet.

(1) I bilag IV findes en mere detailleret beskrivelse af de forskningsaktiviteter, der er defineret i et saerskilt forslag til raadsbeslutning, med henblik paa at sikre deres sammenhaeng med de tilsvarende indirekte.

BILAG II

>TABELPOSITION>

BILAG III

NAERMERE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE

1. Betingelserne for Faellesskabets finansielle bidrag er fastsat i bilag IV til afgoerelsen om det fjerde rammeprogram.

Reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i programmet samt reglerne for formidling af forskningsresultaterne er fastsat i de bestemmelser, der er omhandlet i traktatens artikel 130 J.

Ved gennemfoerelsen af dette program gaelder dog foelgende saerlige/afvigende bestemmelser:

1.1. foelgende kan deltage i programmet med finansiel stoette fra Faellesskabet:

a) alle juridiske personer, der er etableret i, og som regelmaessigt gennemfoerer FTU i:

- Faellesskabet

- et tredjeland, der er helt eller delvist knyttet til gennemfoerelsen af programmet i henhold til en aftale mellem Faellesskabet og det paagaeldende tredjeland

b) Det Faelles Forskningscenter

1.2. foelgende kan deltage i programmet uden finansiel stoette fra Faellesskabet, forudsat at deres deltagelse er af interesse for Faellesskabet:

a) juridiske personer, der er etableret i et land, som har indgaaet en aftale med Faellesskabet om videnskabeligt og teknisk samarbejde, der vedroerer aktiviteter under programmet, forudsat at deres deltagelse er i overensstemmelse med bestemmelserne i den paagaeldende aftale

b) juridiske personer, der er etableret i et europaeisk land

c) internationale forskningsorganisationer.

1.3. i behoerigt begrundede tilfaelde kan deltagelse fra internationale organisationer beliggende i Europa finansieres paa samme grundlag som deltagelse fra Faellesskabets egne organisationer.

2. Programmet gennemfoeres ved hjaelp af indirekte foranstaltninger, hvor Faellesskabet medfinansierer FTU-aktiviteter, som gennemfoeres af tredjeparter eller af FFC's institutter i samarbejde med tredjeparter:

2.1. Foranstaltninger med omkostningsdeling, som omfatter foelgende foranstaltninger:

- FTU-projekter, som gennemfoeres af virksomheder, forskningscentre og universiteter, herunder konsortier, i forbindelse med integrerede projekter omkring et faelles emne

- teknologistimulerende foranstaltninger, som skal tilskynde til og lette smaa og mellemstore virksomheders deltagelse ved hjaelp af en bevilling, der daekker en FTU-foranstaltnings forundersoegelsesfase, herunder partnersoegning og forskningssamarbejde. Denne bevilling ydes efter udvaelgelsen af forslag, som kan forelaegges naar som helst

- finansiel stoette til infrastrukturer eller anlaeg, som er absolut noedvendige for at kunne gennemfoere en samordnet foranstaltning (forstaerket koordineret foranstaltning).

2.2. Samordnede foranstaltninger, der bestaar i koordinering, navnlig via koordineringsnetvaerk, af FTU-projekter, som allerede finansieres af offentlige myndigheder eller private organer. Samordnede foranstaltninger kan ogsaa anvendes til den fornoedne samordning af driften af tematiske netvaerk, som gennem FTU-projekter under foranstaltninger med omkostningsdeling (jf. punkt 2.1, foerste led) samler fabrikanter, brugere, universiteter og forskningscentre omkring samme teknologiske eller industrielle maal.

2.3. Saerforanstaltninger, som der er behov for med henblik paa at tilfoere tilrettelaeggelsen og gennemfoerelsen af EF-politikker et grundlag af videnskabelig og teknisk forskning paa kort og mellemlangt sigt. Dette omfatter ogsaa de foranstaltninger, der skal ivaerksaettes i samarbejde med standardiseringsorganisationer som f.eks. CEN, CENELEC og ETSI. Disse foranstaltninger omfatter endvidere etablering af tematiske ekspertnet paa forskellige omraader af EF-politikken samt en forslagsindkaldelse, der er aaben i hele programperioden. For hurtigt at kunne imoedekomme de behov, der viser sig i den aabne indkaldelse, vil deltagerne i foranstaltninger med omkostningsdeling saa vidt muligt blive udvalgt til at indgaa i de tematiske net paa grundlag af deres ekspertise og deres muligheder for at deltage i de fastlagte tidsrum. EF finansierer koordineringsomkostningerne med 100 % og omkostningerne til maalinger med omkostningsdeling med op til 100 %.

2.4. Forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger, som omfatter foelgende foranstaltninger:

- undersoegelser til stoette for dette program og til forberedelse af eventuelle fremtidige foranstaltninger

- konferencer, seminarer, workshops og andre videnskabelige eller tekniske moeder, herunder sektorbestemte eller tvaerfaglige koordineringsmoeder

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige data

- videnskabelige publikationer, herunder formidling, fremme og nyttiggoerelse af resultater

- undersoegelser til evaluering af de sociooekonomiske konsekvenser samt de eventuelle teknologiske risici, der er forbundet med samtlige projekter under dette program, i tilknytning til programmet for maalrettet sociooekonomisk forskning

- uddannelse i forbindelse med den forskning, der er omfattet af programmet

- stoetteforanstaltninger, der samordnes med Euromanagement-programmets indsats vedroerende FTU-evaluering, med henblik paa at forbedre mulighederne for at faa de decentrale raadgivningsnet for smaa og mellemstore virksomheder til at fungere tilfredsstillende

- uafhaengig evaluering (inklusive undersoegelser) af forvaltningen af og resultaterne fra aktiviteterne under programmet

- tredjemands formidling af referencematerialer.

Disse foranstaltninger gennemfoeres som supplering af og i samarbejde med de aktiviteter, der gennemfoeres under den tredje foranstaltning i rammeprogrammet om forskning og teknologisk udvikling.

Deltagerne i FTU-projekterne udgoer saerligt velegnede netvaerk til formidling og udnyttelse af resultaterne. Arbejdet understoettes af publikationer, konferencer, resultatformidling, undersoegelser af teknisk-oekonomiske muligheder osv. For at opnaa den bedst mulige udnyttelse skal der tages hensyn til alle faktorer, som kan fremme en senere udnyttelse af resultaterne allerede fra starten og under hele opfoelgningen af FTU-projekterne.

BILAG IV

BESKRIVELSE AF DET FAELLES FORSKNINGSCENTERS (FFC'S) FORSKNINGSAKTIVITETER SVARENDE TIL EMNERNE OMFATTET AF DETTE SAERPROGRAM OG GENSTAND FOR FORSLAG TIL RAADETS BESLUTNING OM FFC'S PROGRAM (KOM(94) 68 ENDELIG UDG. - 94/0095 (CNS))

FFC's bidrag inden for denne sektor tager sigte paa en forbedring af europaeisk industris konkurrenceevne gennemfoert i snaever samordning med de tilsvarende handlingsprogrammer med omkostningsdeling. Det vil blive koncentreret om standardforberedende forskning, som bortset fra visse undtagelser vil blive gennemfoert inden for rammerne af det net af europaeiske forskningsorganer, som har interesse og kompetence i denne type forskning, og i samarbejde med standardiseringsorganer, navnlig Den Europaeiske Standardiseringsorganisation (CEN). Dette vil sikre, at der lige fra starten tages hensyn til industriens globale behov.

Disse aktiviteter er direkte knyttet til standardisering. De omfatter:

a) standardforberedende forskning af referencematerialer samt standardforberedende og standardiserende forskning af referencemaalinger, navnlig inden for foelgende sektorer:

- forberedelse, karakterisering og certificering af referencematerialer af hoej kvalitet. Der vil blive gjort brug af internationale sammenligninger for at sikre en tilstraekkelig kvalitetsstyring og lette harmoniseringen

- udarbejdelse af et faelles videnskabeligt grundlag for kemiske referencemaalinger

- maalinger og evaluering af grundlaeggende data, forbedring af deres kvalitet og praecision ved hjaelp af de foreliggende forsoegsinstallationer samt ved at goere brug af et europaeisk og internationalt samarbejde, navnlig via net.

- Fordelingen af referencematerialer fremstillet i EF-sammenhaeng sikres af Instituttet for Referencemaalinger og -materialer (IRMM). De af IRMM opnaaede resultater ved udfoerelse af maalinger af meget hoej praecision har foert til, at instituttet nu anerkendes som referencecenter. Inden for rammerne af de interkalibreringskampagner, der er gennemfoert af IRMM sammen med alle interesserede laboratorier i Faellesskabet, vil hvert af disse kunne raade over en neutral og paalidelig evaluering af kvaliteten af deres egne maalinger. Denne aktivitet vil mod betaling af en rimelig pris blive udstrakt til ethvert laboratorium i et tredjeland, som anmoder herom

b) standardforberedende forskning af strukturers sikkerhed og paalidelighed, som skal forbedre specifikationerne for undersoegelser af anlaegsarbejder med henblik paa udviklingen af standarder (Eurocodes), navnlig ved at tage hensyn til seismiske rystelser, samt konstruktionsteknologier i europaeisk industri. Denne forskning vil fortsat blive udfoert sammen med organisationerne i medlemsstaterne, som siden 1989 har vaeret grupperet i Den Europaeiske Sammenslutning af Laboratorier for Strukturel Mekanik. Med henblik paa at foretage destruktive, dynamiske forsoeg med anlaegsarbejder eller industristrukturer udfoert i staal, beton, murvaerk eller kompositmaterialer har FFC konstrueret en stor reaktionsmur ELSA (European Laboratory for Structural Assessment) og LDTF (Large Dynamic Test Facility), som er enestaaende i Europa.

I oevrigt vil udviklingen af ikkedestruktive evalueringsteknikker til undersoegelse af mekaniske konstruktioners paalidelighed og levetid blive fortsat med henblik paa udarbejdelsen af teknikker for inspektion af deres bestanddele og harmonisering af kvalifikationsprocedurerne. Dette arbejde vil fortsat blive gennemfoert inden for rammerne af de net af laboratorier, som har eksisteret i mange aar, og som gradvis vil blive udvidet i takt med behovet.