DA Den Europæiske Unions Tidende C 54/14

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Fremtiden for Connecting Europe-faciliteten »Transport«

(2018/C 054/04)

Ordfører: Ximo PUIG I FERRER (ES/PES), leder af regionalregeringen i Valencia

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

En Connnecting Europe-facilitet med et regionalt perspektiv

1. Det Europæiske Regionsudvalg (RU) minder om, at Den Europæiske Unions (EU) integrationsproces siden starten har været præget af stadigt tættere økonomiske, politiske og sociale forbindelser og alliancer mellem territorierne i EU. Transport er en væsentlig faktor for økonomisk og social fremgang i EU, idet transport skaber økonomisk vækst og leverer millioner af jobs. En moderne EU-transportinfrastrukturpolitik understøtter indfrielsen af centrale EU-målsætninger som fastlagt i Europa 2020-strategien, hvidbogen om transport fra 2011 og Juncker-Kommissionens 10 prioriteter, såsom et velfungerende indre marked og en styrkelse af den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed;

2. anerkender, at Connnecting Europe-faciliteten, der blev vedtaget i 2013, i sin egenskab af fælles retsgrundlag og finansieringsinstrument for transportsektoren er et centralt element i udviklingen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T), og for bevægelsen i retning af en beslutsom EU-vision. Vedtagelsen af faciliteten var tænkt som et medfinansieringsinstrument, der var helt nødvendigt for at kunne færdiggøre og gennemføre TEN-T-infrastrukturerne og -tjenesterne. Den er således knyttet til social velfærd, samhørighed, jobskabelse (1), økonomisk vækst og miljømæssig bæredygtighed, (2) hvorfor et Europa uden TEN-T og faciliteten ville resultere i større omkostninger end de omkostninger, som finansieringen af disse udgør nu (3);

3. bifalder det arbejde, der er blevet lagt i denne midtvejsevaluering for så vidt angår åbenhed og deltagelse, indsamling af de berørte aktørers forslag og høring af RU (4);

4. mener, at det inden for rammen for midtvejsevalueringen af faciliteten er nødvendigt at fremme en ajourføring og uddybning af facilitetens grundlag i betragtning af dens betydning for så vidt angår konkurrenceevne, styrkelse af den europæiske sociale kapital og af den territoriale samhørighed i EU samt fremme af idéen om et europæisk medborgerskab med fri bevægelighed for personer og varer, hvilket er essensen i det europæiske projekt. Denne uddybning forudsætter en revision af budgetbevillingen, fremgangsmåder, kriterier og projektudvælgelsesprocesser, forvaltning, overvågning og evaluering af disse;

5. bemærker i øvrigt, at visse af RU's overvejelser, siden faciliteten blev vedtaget i 2013, stadig er gældende (5). Nogle af de aspekter, der kan forbedres, vedrører den utilstrækkelige budgettildeling, tvivl om koordinationen af faciliteten og andre fonde, instrumentets komplekse procedurer, de lokale og regionale myndigheders utilstrækkelige rolle og mangelfuld overholdelse af nærhedsprincippet i forbindelse med planlægning og gennemførelse af medfinansierede projekter (6);

6. bemærker, at den Europæiske Union i sine retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet minder om betydningen af integrerede politikker og understreger, at det er nødvendigt at sikre »adgang og forbindelsesmuligheder for alle regioner i Unionen, også fjerntliggende regioner, øsamfund og regioner i den yderste periferi«. Udvalget opfordrer derfor til, at disse regioner, som desværre er udelukket fra hovednettet, bliver støtteberettigede for foranstaltninger om motorveje til søs;

7. henleder Kommissionens opmærksomhed på, at verden oplever grundlæggende forandringer i forholdet mellem økonomisk og territorial udvikling samt i forbindelse med et nyt bysystem og makroregionalt system, der på én og samme tid opererer globalt og lokalt (7). Derfor skal alle reformer af faciliteten tage hensyn til drøftelser af, hvordan EU's strategiske transportinfrastrukturer kan bidrage til tilbageflytning (reshoring) af industriel aktivitet til Europa (8); hvordan den globale geopolitiske risiko påvirker afkortning af værdikæder; betydningen af kvaliteten af de regionale myndigheders forvaltningsstrukturer; teknologiske integrationsprocesser og stigningen i de regionale forskelle internt i landene (regionerne har for nyligt påtaget sig en ledende rolle i processer, der vedrører uligheder i BNP pr. indbygger og samhørighed inden for de enkelte lande kombineret med konvergensprocesser mellem landene (9)). Samtidig er det på grund af negative dynamikker nødvendigt at påpege, at de budgetmæssige stramninger har medført, at flere regioner har været nødt til at skære i investeringerne, særlig i sektorer med en relation til transportinfrastrukturer (10). Hvor offentlige statslige investeringer i 2014 så småt igen begyndte at stige, blandt andet ved brug af offentlige underskud, (11) fortsatte faldet på regionalt plan, hvilket har øget forskellene regionerne imellem og forstærket centraliseringen. Den kommende revision af faciliteten bør tage højde for denne nye kontekst og omfatte tiltag, der udnytter det potentiale, der ligger i EU's strategiske transportinfrastrukturer, for at reducere de industrirelaterede og geopolitiske risici, afbøde stigningen i de regionale uligheder og vende den negative dynamik, man har kunnet iagttage med hensyn til offentlige investeringer.

Finansiering

8. Det Europæiske Regionsudvalg anerkender Kommissions vilje til at bevilge midler til TEN-T gennem faciliteten. Det oprindelige budget på 33,2 mia. EUR udgjorde en betydelig budgetforpligtelse. Hensigten om, at mekanismen kan gøre brug af privat kapital og private initiativer er et andet vigtigt aspekt for så vidt angår medfinansiering (12);

9. beklager dog de budgetmæssige restriktioner, som tilpasningspolitikkerne i det forløbne årti har medført. Begrænsningerne i de første år af gennemførelsen kan betyde, at de mål, der er sat for 2020, 2030 (hovednettet) eller 2050 (det samlede net), ikke kan nås;

10. minder i denne henseende og inden for rammerne for revisionen af det flerårige program om, at de mål, der er fastsat i forordningerne (EU) nr. 1315/2013 og (EU) nr. 1316/2013, er fælles bindende forpligtelser;

11. opfordrer derfor til, at man undersøger mulighederne for — under overholdelse af nærhedsprincippet (bottom-up-perspektiv) — at øge den nuværende bevilling med særlig opmærksomhed på behov, der kommer nedefra, og som er fremført af lokale aktører og aktører fra byer og regioner, forbedre koordinationen af de forskellige finansieringsfonde (ESI-fondene, faciliteten, samhørighedsfondene) eller andre instrumenter foreslået af EIB — idet det undgås, at Connecting Europe-faciliteten igen reduceres til fordel for EFSI, samt at man tydeliggør tidsfristerne for specifikke indkaldelser, der kunne offentliggøres ved starten af perioden for finansielle overslag, og som ville muliggøre den bedst mulige planlægning og give de berørte parter mulighed for at foregribe offentliggørelsen;

12. understreger, at midler fra Connecting Europe-faciliteten og andre relaterede strukturer ikke bør konkurrere med EFSI og dennes markedsorienterede tilgang, der har til formål at tiltrække nye midler og mobilisere uudnyttet kapital. Udvalget mener derfor, at EFSI og Connecting Europe-faciliteten har forskellige mål og derfor ikke bør betragtes som substituerbare. Man bør ikke desto mindre i de tilfælde, hvor der kan være synergier mellem de to kilder, søge at opnå en optimal kombination af disse midler med henblik på at fremme investering i EU;

13. anbefaler desuden, at Kommission i forbindelse med anvendelsen af artikel 50 i EU-traktaten (Brexit) igangsætter de nødvendige retlige og politiske instrumenter for at sikre en tilstrækkelig budgetbevilling til transportpolitikken TEN-T med vejledende og fleksible budgettildelinger, således at de om nødvendigt kan genforsynes;

14. påpeger, at forsinkelser i gennemførelsen af dele af TEN-T-netværket vil begrænse mulighederne for vækst i de regioner, der deltager i projektet, og virkningen af det interregionale samarbejde;

15. er af den opfattelse, at den finansielle ramme for samhørighedslandene bør opretholdes i lyset af behovet for at øge aktiviteten i disse lande, men også for at sikre komplementariteten mellem Connecting Europe-faciliteten og Samhørighedsfonden.

Udvælgelse, projektforvaltning og styring

16. Det Europæiske Regionsudvalg opfordrer Kommissionen til målrettet at arbejde på forbedringer af betingelserne for projektforvaltning, styring og kontrol af aktiviteter med relation til faciliteten, gennem tiltag såsom: — indsats for at gøre projektindkaldelserne mere forudsigelige — modificering af den ikke bindende karakter, jf. artikel 17, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1315/2013, af gennemførelsen af de i nævnte bilag I anførte prioriterede projekter — udvikling af idéen om »europæisk merværdi« som kriterium for tildelingen af projekter uden at miste fokus på de fjerntliggende regioners særlige omstændigheder — simplificering af fremgangsmåderne for ansøgninger samt bevilling af specialiseret teknisk bistand i forbindelse med projektudvikling og -ledelse — udarbejdelse af to- eller trefasede processer, der medfører simple projektpræsentationer i første fase og kun kræver mere gennemarbejdede forslag i anden eller tredje fase, hvor der er en større økonomisk sikkerhed — udarbejdelse af en klar og gennemsigtig metodologi ved hjælp af offentlige oversigter for udvælgelse og undertegnelse af projekter — inddragelse af kriterier for delt forvaltning samt høring af regionerne i fasen, hvor projekterne vurderes — tydeliggørelse af overvågningsprocesser og -kriterier samt kontrol med medfinansierede projekter — fastsættelse af regler for informationspolitikken vedrørende alle faser af udvælgelse, godkendelse og gennemførelse af projekter — styrkelse af den rolle, som de europæiske fora for transeuropæiske korridorer spiller, således at man kan forbedre deres beslutningsdygtighed med hensyn til udvikling af grænseoverskridende infrastruktur, som har afgørende betydning for korridorernes gode funktionsmåde og for strømmene i disse, f.eks. grænseoverskridende strækninger, flaskehalse, knudepunkter i by- og havneområder (13) og manglende strækninger (missing links) (14) — forlængelse af perioden for projektindkaldelser;

17. understreger, at finansieringen af TEN-T gennem et instrument, der deles med energi og telekommunikation, synes kunstig. Eftersom transportpolitikken er klart identificeret, anbefaler RU, at den får egne instrumenter;

18. advarer om, at medlemsstaterne — og navnlig dem, der modtager samhørighedsfondsstøtte — i højere grad bør benytte sig af den tekniske hjælp, der er til rådighed for de operationelle programmer for at forbedre de lokale og regionale institutioners og øvrige deltageres kapacitet til at udnytte EU-midler. Særligt i forhold til CEF-instrumentet er det vigtigt, at de mindre udviklede medlemsstater også benytter sig af den tekniske bistand, der er til rådighed, når de udarbejder kvalitetsprojekter, således at de bliver ligeværdige ansøgere i forhold til de øvrige medlemsstater, når de indsender projektforslag til EU-finansiering;

19. mener, at transportprojekter, der finansieres over Connecting Europe-faciliteten, først og fremmest bør baseres på subsidier, men at lån, garantier eller egenkapital ligeledes kan være relevant.

Regionernes og byernes rolle

20. Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at regionerne og de lokale myndigheder spiller en betydelig rolle i fasen for gennemførsel og overvågning af offentlige investeringer generelt. I 2014 stod de subnationale myndigheder i OECD for 40 % af de offentlige udgifter, 50 % af offentlige udbud, 59 % af offentlige investeringer og 63 % af de offentlige personaleudgifter (15);

21. minder i denne henseende om, at tilliden til institutionerne i EU varierer som funktion af territorialiteten (typisk større tillid, jo tættere på borgeren institutionen er) (16). I dag har borgerne større tillid til myndighederne på det subnationale niveau end til myndighederne på de overliggende niveauer (17). Desuden er behovene og ressourcerne tydeligere på regionalt og lokalt plan, det er nemmere at integrere samarbejdet mellem den offentlige og den private sektor, og det er mere sandsynligt, at forvaltningen kontrolleres og er gennemsigtig. Derfor bør den kommende revision af faciliteten foretages ud fra et perspektiv, hvor man fokuserer på, at der i TEN-T finder samproduktion sted mellem administrationer på flere plan (18);

22. bemærker, at Kommissionen i denne forbindelse bør sørge for, at TEN-T-målene løbende indarbejdes i medlemsstaternes infrastrukturplaner, idet projekterne i de medlemsstater, som handler i overensstemmelse med TEN-T, prioriteres;

23. anmoder derfor Kommissionen om at decentralisere både projektudvælgelsesprocesser samt projektforvaltning, -overvågning og -kontrol ved bedre at involvere regionerne i faciliteten, hvilket kan opnås ved: — at fjerne behovet for en godkendelse fra staten i forbindelse med undertegning af projekter (og i stedet fremme et kriterium, der i højere grad er baseret på nærhedsprincippet), idet der åbnes op for, at regionerne kan undertegne projekterne — at inddrage de lokale og regionale myndigheder blandt de aktører, der er berettiget til at indsende forslag og godkende præsentation af forslag i henhold til artikel 9 i forordning 1316/2013 — at sørge for, at mangfoldigheden i regionernes kompetenceområder på grundlag af hver medlemsstats forfatning tillader, at regionerne ubetinget kan deltage i møder i de europæiske fora om TEN-korridorer. I disse fora bør man fremme såvel instrumenter til vertikal koordination mellem myndighedsniveauer som horisontal koordination mellem de subnationale myndigheder — at gennemføre et samarbejde mellem faciliteten og TEN-T med nye territoriale strategier såsom EU's makroregionale strategier (Østersøen i 2009, Donau i 2010, Det Joniske Hav/Adriaterhavet i 2014 og Alperne i 2015) og andre geografiske initiativer, der koordinerer tiltag med instrumenter såsom de europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS) og fora såsom Nordregio, VASAB osv. I områder, der udvikler sig til makroregioner, og som råder over strategier og tekniske dokumenter om transport- og logistik, anbefales det desuden, at sidstnævnte tages i betragtning — forud for indkaldelserne at inddrage regionerne i fastlæggelsen og udarbejdelsen af arbejdsprogrammerne.

Det lokalt-regionale forbundet med det globale

24. Det Europæiske Regionsudvalg fremhæver de globale fordele, som gennemførelsen af TEN-T har for EU-borgernes dagligdag. Derfor, for at gøre hele projektet mere synligt og for at fremme EU's transportstrategier anbefales det, at de offentlige myndigheder med EU-homologeret skiltning afmærker hele TEN-T-nettet, med identifikation af hovednettet og det samlede net, knudepunkter og korridorer, lige som det anbefales, at de offentlige myndigheder specifikt behandler nettets knudepunkter som adgangspunkter med enkle og tydeligt beskrevne forbindelser til sekundære eller tertiære transportnetværk. Medlemsstaterne og regionerne opfordres i denne forbindelse til at tage hensyn til TEN-T i udarbejdelsen og gennemførelsen af lokale vejnetværk og regionale jernbanesystemer med henblik på at sikre en integreret tilgang, der resulterer i en større og bedre mobilitet for alle borgere, hvilket er et vigtigt element i social integration og miljøbeskyttelse. Samtidig opfordres der til, at man knytter særlig opmærksomhed til øregionerne med henblik på passende etablering af de nødvendige forbindelser, i luften og til vands, som kan sikre, at borgere og varer har adgang til hovednettet på mindst muligt belastende betingelser;

25. mener, at det er nødvendigt, at man i de regioner, hvor der er problemer med jernbaneinfrastrukturen, fuldfører de nødvendige infrastrukturer både lokalt og regionalt, således at det bliver muligt at benytte jernbanetransport på vilkår, der ligner dem i de resterende medlemsstater;

26. anbefaler i denne forbindelse at uddybe spørgsmålene relateret til formidling af resultater og gennemsigtighed i mål og resultater. Faciliteten og TEN-T's kort bør komme tættere på borgerne med informationsstande, infografikker og dokumenter;

27. minder om, at der i øjeblikket ikke forekommer nogen effektiv koordinering og sammenkædning af de vigtigste investeringer på transportområdet, der omtales i strategidokumenterne på europæisk, nationalt og regionalt niveau. De regionale myndigheder blev ikke taget i betragtning i forbindelse med forvaltningen og gennemførelsen af Connecting Europe-faciliteten, hvilket begrænser mulighederne for at vurdere merværdien, sammenhængen og komplementariteten af de investeringer, der planlægges inden for rammerne af de forskellige finansieringskilder. En koordinerende rolle kunne varetages gennem EU’s makroregionale strategier;

28. gør opmærksom på, at de disponible midler primært bør koncentreres om hovednettet under hensyntagen til muligheden for at styrke de modale sammenkoblinger (havne, jernbaner). Eventuelt overskydende midler kan anvendes som sekundær, men vigtig støtte til projekter, der er mindre tekniske og har et mindre budget og færre muligheder for at tiltrække supplerende privat finansiering (da de på kort sigt ikke tjener så mange penge ind igen), forudsat at de har en stor »europæisk merværdi«, som f.eks. dem, der naturligt er forbundet med hovednettet, eller som supplerer det med vigtige regionale eller interregionale dele, forudsat at de er strategiske, strukturerende og gennemførlige på kort sigt. Denne støtte bør i forbindelse med en kommende revision udvikles i to retninger: projekter, der bidrager til, at transporten af varer og passagerer ad de prioriterede korridorer flyder bedre, og projekter, der skaber tydelig merværdi med hensyn til tilgængelighed, konnektivitet og territorial samhørighed;

29. mener, at man bør begynde at reflektere over TEN-T's »ydre« dimension, særligt i forhold til tredjelande og områder med strategisk europæisk samarbejde som f.eks. Middelhavsområdet, Østersøområdet, det østlige naboskab, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (det nuværende og det fremtidige) og andre områder af særlig geopolitisk og økonomisk interesse.

Prioriteterne

30. Det Europæiske Regionsudvalg bekræfter de tre specifikke transportmål og -procenter for faciliteten beskrevet i bilag I i del IV. RU efterlyser dog en ændring af artikel 10 i forordningen, der omhandler finansieringssatser, idet disse bør øges, når det drejer sig om tiltag vedrørende knudepunkter i prioriterede byområder, havne, søtransport, multimodale platforme og forbindelser (såsom rullende motorvejsnet) og »den sidste kilometer«;

31. foreslår, at der arbejdes hen imod fastlæggelsen en fælles teknisk standard for projekter, der kan opnå støtte fra faciliteten, således at man i EU opnår harmonisering af betingelserne med hensyn til hastighed i TEN-T-korridorerne, ydeevne, UIC-standardsporvidde, pålidelighed og krav om ladestationer med alternative brændstoffer;

32. mener, at det grænseoverskridende bør være en prioritet. I realiteten er det de dele af nettet, der interesserer medlemsstaterne mindst, selv om de ubestrideligt udgør en europæisk merværdi;

33. foreslår, at EU's dagsorden for byerne lægger op til et nyt partnerskab om supplerende transportknudepunkter i forhold til dem, der allerede eksisterer for bymobilitet. Hensigten er at analysere TEN-T-netværkernes kontakt med knudepunkter i byer og storbyer samt integrationen i de urbane dynamikker, logistikken i byerne og særligt projekterne »den første og sidste kilometer«, som bemærket i Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2017 om logistik og multimodal transport i TEN-T-korridorerne (19). Som det anføres i denne beslutning, finder en stor del af transporten sted i de urbane knudepunkter, og det er her, omladninger og distribution sker, hvilket har afgørende betydning for logistikkæden. Det er netop her, man bør skabe de nødvendige betingelser for sammenkobling af energi- og transportnettene med det digitale rum;

34. mener, at det desuden bør overvejes at styrke den territoriale samhørighed ved at implementere UIC's sporbredde i hele EU's jernbanenet, idet betydningen af grænseoverskridende strækninger tages i betragtning, hvilket vil gøre det indre marked for jernbanemateriel mere konkurrencedygtigt, og ved at underbygge den territoriale balance ved at inkludere kriterier som »tilgængelighed« og »konnektivitet« i alle EU's regioner i Horisont efter 2020.

Bæredygtighed i transporten

35. Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at miljømæssig bæredygtighed er et grundlæggende aspekt i faciliteten, og anmoder derfor om, at der tilføres flere midler til dette område blandt de midler, der afsættes til håndtering af konsekvenserne af klimaændringerne. RU anmoder i denne forbindelse om større støtte til instrumenter, i form af projekttildelingsmekanismer, i forbindelse med tildeling af projekter, der er relateret til multimodaliteten i transport, som f.eks. »motorveje til søs«, som har stor betydning med hensyn til dekarbonisering — samt andre lignende projekter, der fremmer miljømæssig, social og økonomisk bæredygtighed samt afbødning af klimaforandringerne: udvidelse af de elektriske jernbanenet, af nettene for genopladning af alternative brændstoffer til vejtransport, udnyttelse af de digitale teknologiers potentiale i transportsektoren samt tiltag vedrørende tilpasning af havneinstallationer. RU henviser endvidere til sin udtalelse om »En europæisk strategi for lavemissionsmobilitet« (20);

36. mener, at revisionen af faciliteten bør tage hensyn til de nye forbrugstendenser i den cirkulære økonomi i mobilitets- og produktionsmønstrene;

37. foreslår, at man fremskynder støttetiltagene for bæredygtig transport og undersøger de muligheder, der følger af foranstaltninger som EU-økobonus, eventuel beskatning af infrastrukturer og revision af eurovignetdirektivet. De midler, der kommer ind som led i de forskellige afgifter, kunne forstærke budgettet for Connecting Europe-faciliteten;

38. bemærker, at spørgsmålet om bæredygtig udvikling — social såvel som økonomisk og miljømæssig — bør tages i betragtning i forbindelse med analyse af forskellige løsninger for TEN-T-netværket. I denne forbindelse bør man ikke tilsidesætte forbindelserne for de regioner, der er konfronteret med forskellige problemer, som f.eks. fjern beliggenhed, økarakter eller økonomiske, demografiske eller migrationsmæssige ubalancer.

Bruxelles, den 10. oktober 2017. Karl-Heinz LAMBERTZ Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

(1) »TEN- Corridors: Forerunners of a forward-looking European Transport System« (2016), af P. Balázs, P. Cox, C. Trautmann, P. Wojciechowski, L. Brinkhorst, M. Grosch, og K. Peijs: http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/116220/tent-issues-papers.pdf.

(2) »TEN- Corridors: Forerunners of a forward-looking European Transport System« 2016.

(3) »The cost of non-completion of the TEN-T« (2016), af Fraunhofer Institut für System und Innovationsforschung (ISI): https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/2015-06-fraunhofer-cost-of-non-completion-of-the-ten-t.pdf.

(4) »Mid-term evaluation of the Connecting Europe Facility (MCE)«: https://ec.europa.eu/energy/en/consultations/mid-term-evaluation-connecting-europe-facility-cef.

(5) RU's udtalelse »Connecting Europe«-faciliteten (CoR 648/2012), vedtaget på den 96. plenarforsamling den 18.-19. juli 2012.

(6) »Results of the OECD-CoR consultation of sub-national governments. Infrastructure planning and investment across levels of government: current challenges and possible solutions« (2016):

http://cor.europa.eu/en/documentation/brochures/Documents/Results%20of%20the%20OECD-CoR%20consultation%20of%20sub-national%20governments/2794-brochureLR.pdf.

(7) »Macro-regional strategies in changing times« (2016) og »The State of European Cities 2016: Cities leading the way to a better future« (2016).

(8) »Eurofound. ERM annual report 2016. Globalisation slowdown? Recent evidence of offshoring and reshoring in Europe« (2017), J. Hurley, D. Storrie og E. Perruffo: https://www.eurofound.europa.eu/publications/annual-report/2017/erm-annual-report-2016-globalisation-slowdown-recent-evidence-of-offshoring-and-reshoring-in-europe.

(9) »OECD Regional Outlook 2016. Productive regions for inclusive societies« (2016): http://www.oecd.org/publications/oecd-regional-outlook-2016-9789264260245-en.htm.

(10) »OECD Regions at a Glance 2016« (2016) (http://www.oecd-ilibrary.org/governance/oecd-regions-at-a-glance-2016_reg_glance-2016-en).

(11) Kapitel 2, »Using the fiscal levers to escape the low-growth traps«: https://www.oecd.org/eco/public-finance/Using-the-fiscal-levers-to-escape-the-low-growth-trap.pdf.

(12) »Assessment of Connecting Europe Facility: in-depth analysis (2016)« af J. Papí, M. Sanz og Blomeyer, R. (2016): http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2016/572677/IPOL_IDA(2016)572677_EN.pdf

(13) RU's udtalelse om Fornyelse af havnebyer og havneområder vedtaget på den 121. plenarforsamling den 8.-9. februar 2017.

(14) RU's udtalelse om Manglende transportforbindelser i grænseregioner (CdR 4294/2016) vedtaget på den 121. plenarforsamling den 8.-9. februar 2017.

(15) Jf. fodnote 10.

(16) Handbook on Political Trust (2017) redigeret af S. Zmerli & T.W.G. van der Meer »Political trust and multilevel government«, af J. Muñoz M: http://doi.org/10.4337/9781782545118.

(17) Spørgsmål »QA8a« Standard Eurobarometer 86 (november, 2016): http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/STANDARD/surveyKy/2137.

(18) »Europe as a multilevel federation« (2017), M. Keating, Journal of European Public Policy, 24 (4), »El poder de lo próximo: las virtudes del municipalismo« (2016) J. Subirats; »Las ciudades ante el cambio de era: la nueva gobernanza urbana: actores e instrumentos« (2016) J.M. Pascual og J. Subirats.

(19) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A8-2016-0384+0+DOC+XML+V0//DA

(20) COTER-VI/021.