DA Den Europæiske Unions Tidende C 232/21

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 232/07

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

»DITHMARSCHER KOHL«

EF-Nr.: DE-PGI-0005-01015-18.07.2012

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse

»Dithmarscher Kohl«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Tyskland

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grønsager og korn, også forarbejdet

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Dithmarscher Kohl« er hvidkål (Brassica oleracea convar capitata L.) og rødkål (Brassica oleracea convar capitata var. rubra L.) og hører til den botaniske korsblomstfamilie (bot.: Cruciferae eller Brassicaceae).

De kålsorter, der dyrkes i Ditmarsken, udmærker sig ved fint lagdelte blade, sprød konsistens, lille stok og kraftigt afrundet smag. Desuden udmærker hvidkålssorterne sig ved en kraftig, grøn farve, der når ind i de dybere bladlag, og rødkålssorterne udmærker sig ved en dyb rødviolet farve med kun en lille del hvidt. Alle sorter er egnet til opbevaring.

Foreningen for rådgivning om grønsagsdyrkning, Gemüsebauberatungsring Dithmarschen e.V., gennemfører hvert år forsøg med sorter og anbefaler de sorter, der har alle ovennævnte sortsegenskaber.

Kålplanter er rosetteplanter, som toptørrer efter blomstring og frugtdannelse. De har kraftige stokke, hvis blade på grund af de korte internodier står meget tæt og trods kraftig udvikling af plader ikke folder sig ud. Både hvidkåls- og rødkålshovederne er meget kompakte, da luftmængden mellem bladlagene er meget lille på grund af en langsom og jævn vækst. Bladene danner hoveder, hvis former kan være runde og flade, fladrunde, runde, højrunde, ballonformede eller ovale.

Rød- og hvidkål er rige på fibre og mineraler som f.eks. kalium og jern og er ernæringsfysiologisk set derfor særlig værdifulde.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionen, lige fra dyrkning af kålen til forarbejdning og opbevaring, finder sted i det afgrænsede geografiske område. Når kålen høstes, skæres den ved håndkraft og lægges forsigtigt i store kasser. Dette kræver erfaring og behændighed, da ethvert sted, der udsættes for tryk, vil kunne påvirke lagerholdbarheden negativt. De store kasser stilles på lager i et »normallager« uden ekstra køling indtil ca. februar og i et kølelager ved 0,5 °C indtil juli. Forarbejdning af kålen sker efter høst eller efter lagring. I den forbindelse skæres stokken til, og dækbladene fjernes.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.7. Specifikke mærkningsregler

—

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Amtet Ditmarsken i Schleswig-Holstein, som er det ene af to amter på vestkysten i Tysklands nordligste forbundsland. Ditmarsken er omgivet af vand: mod nord af Eiderens flodløb, mod øst af Kielerkanalen, mod syd af Elben og mod vest af Vesterhavet.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Regionen Ditmarsken er i særlig grad forudbestemt til dyrkning af kål. Beliggenheden direkte ud til Vesterhavet præger klimaet i Ditmarsken, som er atlantisk med milde vintre og somre. Regnmængden er størst (ca. 80 mm pr. måned) i månederne juli og august, som er afgørende for væksten. I dyrkningsområdet marsken forekommer den første frost sædvanligvis ikke før slutningen af oktober. Dermed kan hovederne lægges på lager under optimalt kolde forhold (5-12 °C) uden at få frost. Også i udplantningsmånederne april og maj er der optimalt milde klimaforhold. Set over mange år er vindstyrken over 4 Beaufort i Ditmarsken godt 270 dage om året. På grund af vinden skifter vejrliget ofte hurtigt, idet vestligt vejrlig, der kommer direkte fra Vesterhavet, er fremherskende.

Dyrkningsområdet udmærker sig ved usædvanlig gode jordbundsforhold. Kalkmarsken, som i overvejende grad findes der — præmieret i 2009 af »Kuratorium Boden des Jahres« som »Boden des Jahres« (årets jordbund) — er opstået på grund af de regelmæssige oversvømmelser. Herunder har der aflejret sig saltkalkholdige mineralske lag med en høj andel af organiske bestanddele. Inddæmninger og afvandinger har iltet lagene og medført, at saltene er udvasket. Herved er de såkaldte kalkmarsker (karbonatindhold op til 9 %) dannet ud fra de fintsandede og kalkholdige havaflejringer langs kysten. Kalkmarskens frugtbarhed skyldes for det første regnorme (op til 500 pr. m2), som foretrækker calciummet, for det andet de store næringsstofreserver. Kalkmarsker hører på globalt plan i det hele taget til de mest produktive markplaceringer. Store næringsstofreserver i de organiske substanser, der findes i sedimentet, og i de kun let forvitrede mineraler samt en meget god vandopmagasineringskapacitet, tillige med det menneskeregulerede grundvandsforbrug, gør denne jordbundstype til en væsentlig forudsætning for den vellykkede og omfangsrige kåldyrkning i denne region. En stor del af kulturens sunde egenskaber kan tilskrives de gode jordbundsforhold. På grund af den høje pH-værdi på 7,2-7,5 er regionen næsten ikke ramt af kålbrok. Smitte med virusset plasmodiophora brassicae forekommer hovedsagelig i fugtige, basiske jorder med tilbøjelighed til stillestående vand. Med en stigende pH-værdi forekommer der fra omkring 7,2 i de fleste tilfælde næsten ingen nye infektioner. Det er en vigtig forudsætning for den store udbredelse af kåldyrkningen i Ditmarsken.

Samtidig med denne udvikling har man fra begyndelsen bedrevet forskning og avl af sorter. Kålsorterne fra Ditmarsken, f.eks. Kalorama, Storema og Reguma — endelsen »-ma« betegner her beliggenheden i Marne i Ditmarsken — udmærker sig ved god opbevaringsegnethed og sundhed. Hvert år offentliggør »Gemüsebauberatungsring Dithmarschen e.V.« resultaterne af demonstrationen af hovedkålssorter i »Dithmarscher Gemüse-Info«. Der udarbejdes årlige forsøg for over 100 sorter, og disse forsøg giver oplysning om ensartethed, udbytte og sundhed og bedømmer den indre kvalitet og dyrkningsværdien.

Via denne omfattende lokale knowhow foregår der en optimal rådgivning af landbrugsvirksomhederne, og netop også i henseende til de regionale særpræg. Det gavner produktet med hensyn til naturligt forsvar mod sygdomme som f.eks. brunbakteriose i kålen.

5.2. Produktets egenart

Den frugtbare jordbund og det ensartede klima gør, at der i Ditmarsken kan vokse kål, der er særlig alsidig hvad angår indholdsstoffer. Smagen er kraftig, men harmonisk, og konsistensen er frisk og sprød.

På grund af markernes gode sundhedstilstand med få sygdomme og skadedyrsangreb egner »Dithmarscher Kohl« sig særlig godt til langtidsopbevaring. De særlige jordbundsforhold (pH-værdi > 7) og klimaet (lav gennemsnitstemperatur) betyder, at de globalt set vigtigste sygdomme som f.eks. kålbrok (Plasmodiophora brassicola), visnesyge (Fusarium oxysporum) og brunbakteriose (Xanthomonas campestris) nærmest ikke spiller nogen rolle i Ditmarsken. Også bladsygdomme som stor skulpesvamp (Alternaria brassicae) og kålbladplet (Mycosphaerella brassicola) forekommer så sjældent, at kål, der ikke skal langtidsopbevares, ikke behøver blive behandlet med fungicider. Med skadedyr forholder det sig på samme måde. Pga. det kølige klima findes der her næsten ingen kålmellus (Aleyrodes proletella) eller nelliketrips (Thrips tabaci). Sorten Lennox bliver derfor næsten uden undtagelse dyrket i Ditmarsken, fordi den ikke er tilstrækkelig sund til dyrkning i andre områder. Lennox er imidlertid fremragende til opbevaring og derfor stadigvæk den vigtigste sort i Ditmarsken.

»Dithmarscher Kohl« er ikke nogen sæsongrønsag, men en grønsag af høj sundhedsmæssig værdi, som er til rådighed for forbrugeren hele året rundt i en kontinuerligt god kvalitet.

Hoveder af »Dithmarscher Kohl« har i modsætning til hovedkål fra andre, varmere dyrkningsområder en høj tæthed, fordi luftmængden mellem bladlagene er meget lille på grund af den langsomme og jævne vækst. Denne egenskab er afgørende for den gode opbevaringsegnethed.

Ud over sit velkendte antioxidative potentiale har »Dithmarscher Kohl« et indhold af mineralstoffer, der er mere end gennemsnitligt højt. Dette er påvist i analyser foretaget for grønsagsdyrkningsforbundet i Ditmarsken, Gemüseanbauerverband Dithmarschen e.V. Hvad angår calcium og frem for alt jern viser analyserne højere indhold, end hvad der almindeligvis beskrives for hovedkål i litteraturen. Således indeholder hvidkål ifølge litteraturen (f.eks. Informationsblatt »Weiß- und Rotkohl«, Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft) gennemsnitligt 45 mg calcium pr. 100 g frisk råvare. Hvidkål i Ditmarsken indeholder derimod mellem 50 og 70 mg calcium pr. 100 g frisk råvare. Indholdet af jern ligger ifølge litteraturen normalt på 0,5 mg pr. 100 g frisk hvidkål. Derimod indeholder hvidkål fra Ditmarsken mellem 0,6 og 1,6 mg pr. 100 g frisk råvare. Grunden hertil er det ligeledes høje indhold af begge disse mineralstoffer i jordbunden i Ditmarsken, navnlig i den kalkmarsk der i overvejende grad findes der.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Den lange tradition for kåldyrkning, der er begunstiget af det optimale klima og de optimale jordbundsforhold i det afgrænsede geografiske område, og den særlige kålkultur i Ditmarsken, der er forbundet dermed, har ført til, at hovedkål fra dette område har et særligt omdømme hos forbrugerne som regional specialitet.

Vind- og klimaforholdene giver to afgørende fordele for kåldyrkningen. Det hyppigt skiftende vejrlig sørger for de nødvendige regnmængder, så planten er forsynet med tilstrækkeligt med vand i vækstperioden. Med den gode vandopmagasineringskapacitet i kalkmarsken, der i overvejende grad findes i Ditmarsken, kan man desuden opmagasinere tilstrækkeligt med vand. Den anden udslagsgivende, vejrbetingede fordel er vindretningen. Med den dominerende vestenvind holdes skadedyrstrykket på et naturligt lavt niveau. Den »sunde« luft fra Vesterhavet sørger for, at kålen i væsentlig mindre grad end i andre områder bliver angrebet af skadedyr som f.eks. kålsommerfuglen. Endnu mere afgørende er det lave potentiale for svampesporer, så man kan holde anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler på et lavt niveau og alligevel opnå en fremragende opbevaringsegnethed. Kålens klimabetingede, langsomme vækst giver tunge, faste kålhoveder, som med deres forholdsvis ringe mængde lufthuller har en fremragende opbevaringsegnethed, og som overbeviser med deres sprøde konsistens.

Kåldyrkning i Ditmarsken har fundet sted i over 100 år. Således gav en avisannonce i »Glückstädter Gemüsefabrik« i 1888 i sin tid anledning til, at gartner Eduard Laß begyndte at dyrke kål i Wesselburen. Siden den tid er »Dithmarscher Kohl« blevet dyrket i regionen, og den har siden oplevet et konstant opsving. Producenterne, som er bosiddende i det geografiske område, videregiver deres viden og erfaring inden for kåldyrkning igennem mere end 120 år fra generation til generation. Med denne viden og erfaring opnås de bedste kvaliteter, som danner grundlaget for en vellykket markedsføring. Med et opdyrket areal på 2 500 ha er Ditmarsken et af Europas største, sammenhængende områder for dyrkning af hovedkål. For regionen er »Dithmarscher Kohl« en vigtig økonomisk faktor. Herudover har »Dithmarscher Kohl« også i turistmæssig og kulinarisk henseende en stor betydning for regionen. Sammen med historien om kåldyrkning i Ditmarsken er disse sammenhænge beskrevet indgående i litteraturen (se »Kohlgeschichte(n) — Aus dem Anbaugebiet hinter Dithmarschens Deich«, Klaus Gille, Verlag Boyens & Co).

Talrige arrangementer i forbindelse med »Dithmarscher Kohl« og den årlige høst trækker mange turister til fra langt uden for regionen: »Dithmarscher Kohltage« er et arrangement, hvis betydning rækker ud over regionen og årligt lokker mere end 300 000 besøgende til Ditmarsken (kilde: »Dithmarschen feiert den Kohl«, Hamburger Abendblatt, 20. september 2006). Erhvervsliv, politikere, myndigheder, talrige foreninger, klubber og organisationer samt borgere gør med de mange aktiviteter hvert år kålhøsten til en seks dage lang efterårsfornøjelse. Når kålen traditionen tro skæres til, er det igennem mange år regelmæssigt sket i overværelse af ministerpræsidenten for forbundslandet Schleswig-Holstein og amtsformanden for Ditmarsken amt. Mange gastronomiske virksomheder tilbyder specielle kålretter under »Dithmarscher Kohltage«, også uden for regionen. Denne tradition har eksisteret i mange år, og de første »Dithmarscher Kohltage« fandt sted i 1987.

Også ruten »Deutsche Kohlstraße« går gennem Ditmarsken og bidrager frem for alt til, også uden for den aktive kålsæson, at informere turister og interesserede om produktet og de varer, der fremstilles af det. Ruten går tværs igennem Ditmarsken-regionen forbi mange seværdigheder og steder, hvor de besøgende kan kontakte landmændene direkte og få informationer »rundt om kålen« på mange måder. Herunder hører besøg hos oplagrings- og forarbejdningsvirksomheder eller på »Kohlosseum Wesselburen«. Her ligger kålmuseet Dithmarscher Kohlmuseum med sit planteværksted og et bondemarked, der hvert år tiltrækker tusinder af besøgende.

Som et led i »Dithmarscher Kohltage« udpeger landbokvinderne fra regionen altid to unge kvinder fra Ditmarsken amt, der så i et år som »Dithmarscher Kohl-Regentinnen« er de officielle repræsentanter for »Dithmarscher Kohltage«. Opgaven for de to »Dithmarscher Kohl-Regentinnen« rækker langt ud over forbundslandsgrænsen. F.eks. repræsenterer de regelmæssigt »Dithmarscher Kohl« ved arrangementer som »Internationale Grüne Woche« i Berlin, og de varetager talrige aftaler med medierepræsentanter fra presse, radio og tv. Også på denne måde udbreder man kendskabet til »Dithmarscher Kohl« langt uden for regionen.

En repræsentativ forbrugerundersøgelse, der blev gennemført i 2009, dokumenterer, at »Dithmarscher Kohl« i Schleswig-Holstein ikke kun har en kendthedsgrad på ca. 80 %, men at forbrugerne også mener, at den er et produkt af høj kvalitet og med et højt omdømme. Det sidste giver sig også udtryk i, at 37 % af de adspurgte faktisk ville være parat til at betale mere for »Dithmarscher Kohl« end for sammenlignelige kål af anden herkomst.

De ovennævnte naturlige betingelser i Ditmarsken, navnlig atlanterhavsklimaet med tilstrækkelige nedbørsmængder, kun lidt frost og meget vind samt de gode jordbundsforhold (kalkmarsk), har været til gavn for kåldyrkningen i det afgrænsede geografiske område og bidraget til, at dyrkningen allerede har en tradition bag sig, der er mere end 100 år gammel, og at der i Ditmarsken er opstået et af Europas største sammenhængende kåldyrkningsområder. Sideløbende med denne udvikling er der samlet en omfattende knowhow, hvad angår både avl af sorter og dyrkning af kålen, som ligeledes bidrager til produktionen af førsteklasses kål i Ditmarsken. Disse forhold har medført, at Ditmarsken også uden for regionen er kendt for sin lokalt producerede kål, og at »Dithmarscher Kohl« som traditionelt og regionalt produkt nyder et særligt omdømme hos forbrugerne på grund af sin geografiske oprindelse. Forskellige turistmæssige, kulinariske og oplysende foranstaltninger om »Dithmarscher Kohl« bidrager til at styrke kendskabet til produktet og dets gode ry.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/30500

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Se fodnote 2.