(KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(93) 460 endelig udg. 
Bruxelles, den 29 . september 1993 
.hSËM':^KSî''sK MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET 
Sydafrika og Det Europæiske Fællesskab; 
Retningslinjer for en politik til 
støtte for overgangen til demokrati 
- 1 
Sydafrika og Det Europæiske Fællesskab: 
Retningslinjer for en politik til 
støtte for overgangen til demokrati 
INDLEDNING 
1. Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater har gennem årene næret 
et ønske om, at apartheidsystemet afskaffes fuldstændigt på fredelig vis 
og erstattes af en demokratisk, forenet og ikke-racistisk styreform, som 
alle sydafrikanere i fred og samdrægtighed kan deltage i uanset hudfarve 
og race. 
Det er med dette formål, at Det Europæiske Fællesskab udviklede en 
tovejsstrategi over for Sydafrika: øget pres på den sydafrikanske 
regering gennem sanktioner og andre politiske midler sammenkoblet med et 
program for positiv støtte til ofrene for apartheid gennem NGO. Resul­
taterne af forhandlingerne om en ny forfatning har åbnet mulighed for at 
udforme en mere integreret EF-politik rettet mod opbygning og styrkelse 
af demokratiske strukturer, fremme af en bæredygtig økonomisk politik, 
Sydafrikas gradvise integrering i verdensøkonomien og fortsat støtte til 
udviklingen af de af historiske årsager marginaliserede samfundsgrupper. 
2. Med ophævelsen af den lovmæssigt foreskrevne apartheid, vedtagelsen af 
en dato for det første fuldt demokratiske valg og det sydafrikanske 
parlaments vedtagelse af den nødvendige overgangslovgivning fjerner 
Sydafrika de lovgivnings- og forfatningsmæssige hindringer for et 
demokratisk samfund. 
Begrundelsen for at opretholde sanktionerne falder derfor stort set 
bort, og Fællesskabet kan på linje med sine partnere gå videre med den 
gradvise normalisering af forbindelserne. 
Fællesskabet og dets medlemsstater har allerede fastlagt de politiske 
rammer for den gradvise normalisering og styrkelse af forbindelserne 
mellem Fællesskabet og Sydafrika(1). 
3. Kommissionen er rede til at forberede de nødvendige skridt, der bør 
tages mod en normalisering af Det Europæiske Fællesskabs forbindelser 
med et demokratisk Sydafrika, hvilket er emnet for denne meddelelse. 
(1) - EF-udenrigsministrenes uformelle møde i Alden-Biesen den 10. til 12. 
september 1993 
- Konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i København den 21. til 
22. juni 1993 
Erklæring fra Rådet (udviklingssamarbejde) den 25. maj 1993 
- Formandskabets udtalelse efter mødet i Rådet (udenrigsministrene), 
den 8. juni 1993 
(jf. tekster i bilaget) 
- 2 -
OVERGANGSRADET 
4. Beslutningen om at nedsætte et overgangsråd, truffet på det forhand­
lingsmøde, der afholdtes den 7. september 1993 med deltagelse af en lang 
række parter, er et afgørende trin i Sydafrikas overgang til demokrati. 
Det sydafrikanske parlaments vedtagelse den 23. september 1993 af loven 
om overgangsradet og en række andre overgangsstrukturer (som f.eks. det 
uafhængige valgnævn, den uafhængige radio- og tv-myndighed osv.) træder 
dog først i kraft, når man er nået til enighed om en overgangsfor-
fatning. 
5. Alle parter, der har deltaget i forhandlingerne (og andre, som kan 
tilslutte sig overgangsrådets målsætninger) vil blive repræsenteret i 
overgangsradet, som vil få ansvaret for at forberede valgene og sikre, 
at ingen myndighed eller administration udøver sine beføjelser på en 
sådan måde, at et parti stilles ugunstigt eller skades. Overgangsradet 
som sådant vil ikke få nogen udøvende myndighed, og den eksisterende 
regering forbliver i funktion, dog med en betydeligt indskrænket 
politisk handlefrihed. 
6. Helt præcist hvordan overgangsradet kan udøve sit ansvar, og i hvilken 
udstrækning det vil blive inddraget i politiske spørgsmål, som ikke er 
direkte knyttet til demokratiseringsprocessen, vil først stå klart, når 
overgangsradet selv skal forsøge at øve indflydelse. Hertil kommer, at 
overgangsradet - i fald den nuværende tidsplan opretholdes - kun vil få 
en levetid på seks måneder, nemlig fra november 1993 til valget den 27. 
april 1994. 
Det skal endvidere nævnes, at der, alt imens man forsøger at forhandle 
sig frem til en løsning på vanskelige forfatningsmæssige og regionale 
spørgsmål, indtil videre ikke er åbnet mulighed for, at betydelige 
politiske partier (såsom Inkatha og det konservative parti) og andre, 
som har deltaget i forhandlingsforummet (de "uafhængige" homelands 
Bophutatswana og Ciskei), kan deltage i overgangsrådets forhandlinger. 
7. Med oprettelsen af overgangsradet vil Det Europæiske Fællesskab dog for 
første gang få en repræsentativ forhandlingspartner, gennem hvilken 
Fællesskabet kan rådføre sig med den Sydafrikanske Republik om mange 
forskellige spørgsmål, hvilket derefter kan føre til fuldt udviklede 
forbindelser på regeringsniveau i fremtiden. Hvilken form Det Europæiske 
Fællesskabs støtte vil få, afhænger i vid udstrækning af, hvordan over­
gangsradet i praksis kommer til at fungere. Fællesskabet bør imidlertid 
udsende et signal om sin vilje til at indlede en dialog, som omfatter 
hele det sydafrikanske område og samfund. 
- 3 -
HANDLINGSPROGRAM 
8. Den gradvise normalisering og udbygning af forbindelserne til Sydafrika 
bør ske i takt med forløbet af selve demokratiseringsprocessen. Der kan 
tages en del initiativer, så snart det sydafrikanske parlament har 
godkendt lovgivningen om overgangsradet. Andre aktioner bør først komme 
i betragtning, når overgangsradet reelt er nedsat og trådt i funktion. 
Endnu andre må vente til efter valget og oprettelsen af en overgangs­
regering, der repræsenterer national enhed. 
9. Kommissionen foreslår, at aktionerne finder sted efter følgende plan: 
* Foranstaltninger, der bør træffes efter vedtagelsen af loven om 
overgangsradet 
+ Ophævelse af økonomiske sanktioner 
Fællesskabet har allerede ophævet handelsmæssige og økonomiske 
restriktioner over for Sydafrika. Nu bør Fællesskabet endvidere søge 
at udvirke, at verdenssamfundet fuldstændigt ophæver handelsmæssige, 
finansielle og investeringsmæssige sanktioner for at lette landets 
fuldstændige integrering i verdensøkonomien. 
Kommissionen er af den opfattelse, at Fællesskabet og dets medlems­
stater nu tillige aktivt ad diplomatisk vej skal søge at ophæve de 
resterende restriktioner vedrørende Sydafrikas deltagelse i Verdens­
banks- og IMF-programmer samt søge at fremme sidstnævntes ,_hu_rjtig_e 
inddragelse i bestræbelserne til støtte for landets økonomiske 
stabilisering. 
+ Udviklingsforanstaltninger under det særlige program 
a) Støtte til demokratisering og fred 
Det første fuldt demokratiske valg i Sydafrikas historie finder 
sted den 27. april 1994, hvilket allerede er om syv måneder. At 
dette lykkes, er af afgørende betydning ikke kun for Sydafrika men 
også for befæstelsen af demokratiet i regionen som helhed. 
Det er i Det Europæiske Fællesskabs store interesse, at valget 
sikres korrekt gennemført, og Fællesskabet kan spille en betydelig 
rolle i forløbet. 
Fællesskabet, som allerede har ydet 5,2 mio. ECU til vælgervej­
ledning, vil, hvis det ansøges herom, øge sin støtte til sådanne 
aktiviteter. 
- 4 -
Kommissionen er bl.a. rede til gennem det særlige program at yde 
støtte til overvågning af valget. Når først det uafhængige valg­
nævn er trådt i funktion vil der blive indledt en dialog for at 
kortlægge andre muligheder for at yde støtte til selve va1g for-
løbet. 
Med hensyn til fredsprocessen fortsætter Kommissionen den 
finansielle og faglige deltagelse i Det Europæiske Fællesskabs 
observatørkorps i Sydafrika (ECOMSA), ligesom den fortsat vil øge 
støtten til de nationale fredsstrukturer (herunder Goldstone-
kommissionen). 
b) Udviklingssamarbejde 
De nuværende meget udtalte sociale og økonomiske uligheder i 
Sydafrika vil sammen med de øgede forventninger skabe et betyde­
ligt pres på den fremtidige nye regering for at øge udgifterne til 
undervisning, sundhed, boliger, sociale ydelser og udvikling af 
landområderne. Det kræver en kolossal finansiel indsat at forbedre 
kvaliteten og dækningen af sådanne ydelser, og en sådan er - Syd­
afrikas nuværende økonomiske situation og de fremtidige perspek­
tiver herfor taget i betragtning - uden for landets egen formåen. 
Det vil derfor være nødvendigt med udenlandsk støtte for at 
bidrage til en stabilisering af det kommende politiske styre. 
Det Europæiske Fællesskab er Sydafrikas største udenlandske 
bistandsyder: EF's særlige program og medlemsstaternes bilaterale 
indsats svarer til mere end 50% af den samlede udenlandske 
udviklingsbistand, som landet modtager. 
Organisationerne (hovedsagelig Kagiso Trust, SACC og SACBC), som 
traditionelt har deltaget som partnere i forvaltningen af det 
særlige program, vil fremover fortsat spille en rolle, hvis 
betydning øges i takt med demokratiseringen af det sydafrikanske 
samfund. Kommissionen vil fortsat øge det antal organisationer, 
som inddrages i arbejdet og tildeles sådanne midler. 
Kommissionen vil under sin gennemførelse af Rådets (udviklings-
samarbejde) erklæring af 25. maj 1993 lægge særlig vægt på demo-
kratisering, retsstatsforhold, menneskerettigheder, god regerings-
førelse, folkelig deltagelse og opbygning af institut ioner. 
Med dette for øje bør omfanget af de midler, som stilles til rådighed 
for det særlige program, opretholdes på et højt niveau og bør under 
ingen omstændigheder reduceres på noget tidspunkt i løbet af den 
politiske overgangsperiode. 
- 5 -
Foranstaltninger, der bør træffes, når overgangsradet er nedsat og 
trådt i funktion 
+ Ophævelse af Det Europæiske Fællesskabs og dets medlemsstaters 
tilbageværende sanktioner 
Det er allerede planlagt at foretage en undersøgelse af de EPS-
sanktioner, som stadig er gældende, startende med forbuddet mod 
militærattachéer og samarbejde på sikkerhedsområder. 
Det nuværende system med beretninger i henhold til adfærdskodeksen 
for EF-selskaber, der driver virksomhed i Sydafrika, vil efter en 
drøftelse inden for EPS falde bort. 
+ Oprettelse af en delegation i Kommissionens regi 
Oprettelse af en delegation i Kommissionens regi vil bl. a. være et 
signal om normalisering af de diplomatiske forbindelser mellem 
Fællesskabet og dets medlemsstater og Sydafrika 
+ Udformning af mere langsigtede forbindelser 
a) Globale politiske forbindelser 
Når der først i Sydafrika er oprettet et repræsentativt politisk 
organ, vil dette gøre det muligt at åbne nye kommunikationslinjer 
på det politiske område med henblik på at knytte tættere for­
bindelser, når først en demokratisk regering er trådt i funktion. 
Et demokratisk Sydafrika vil med tiden blive en vigtig politisk 
samarbejdspartner for Det Europæiske Fællesskab. På dette stadium 
vil muligheden for handelsmæssigt og økonomisk samarbejde lige­
ledes blive drøftet. 
b) Handelsmæssige og økonomiske forbinde!ser 
Sydafrika har potentiale til at øge landets handelsmæssige og 
økonomiske samarbejde med Det Europæiske Fællesskab betydeligt. 
Landet kan ligeledes spille en afgørende positiv rolle i det 
handelsmæssige og økonomiske samarbejde i det sydlige Afrika. 
EF er imidlertid opmærksom på de vanskeligheder og udfordringer, 
som Sydafrika stilles over for i løbet af overgangsperioden. 
Sydafrika er et land, hvor eksportresultaterne traditionelt har 
været et værdifuldt aktiv, hvorfor landet ikke må være i tvivl om, 
at det. for at genvinde den handel og de investeringer udefra, som 
er så nødvendige, og for at skabe et fast grundlag for vækst og 
yderligere udvikling af sin markedsøkonomi må udsende en klar og 
tillidsvækkende besked til erhvervslivet verden over. Sydafrika 
kan bedst gøre dette ved at intensivere landets bestræbelser på 
først og fremmest at fjerne handelshindringer som eksportstøtte, 
ekstra høje importbelastninger, "formula duties" samt det høje 
niveau for og lave antal af bundne toldsatser og tilslutte sig en 
markedsøkonomi, hvor udenlandske investeringer er velkomne. 
- 6 -
Det skal erindres, at enhver mulig form for handelsaftale med 
Sydafrika må være forenelig med både Sydafrikas og Fællesskabets 
forpligtelser i henhold til GATT. En handelsaftale må endvidere 
være forenelig med EF's forpligtelser over for andre samhandels­
partnere, især i regionen. 
Kommissionen er rede til at indlede en dialog med overgangsradet 
om disse spørgsmål, og vil med dette for øje forbedre sin analyse 
som forberedelse til en sådan dialog. Det er nu op til Sydafrika 
at udforme en fælles national holdning til sådanne spørgsmål. 
c) Udviklingssamarbejde 
Kommissionen er ligeledes rede til at indgå i en dialog med 
overgangsradet om udviklingssamarbejde med henblik på at forberede 
en eventuel normalisering af forbindelserne på området. 
Sydafrikas udviklingsperspektiver, og dette gælder hele det 
sydlige Afrika, hænger snævert sammen med oprettelsen af tættere 
økonomiske bånd mellem alle regionens stater. 
Der bør i denne henseende gøres en særlig indsats til fremme af 
regionale projekter, som vil kunne modtage støtte fra de regionale 
fonde, der står til rådighed for AVS-staterne i det sydlige Afrika 
under Lomé-konventionen, og fra det særlige program for Syd­
afrika*1) . 
En konkret og umiddelbar mulighed er, at sydafrikanske erhvervs­
drivende efter anmodning fra de berørte AVS-stater får mulighed 
for at deltage i de udbud, som er åbne for disse lande inden for 
rammerne af de importstøtteprogrammer, der finansieres under Lomé-
konventionen og gennemføres i SADC-landene(^). 
* Foranstaltninger, der bør træffes efter det demokratiske valg og 
dannelsen af en demokratisk regering 
Når først en regering dannet på grundlag af demokratiske valg er 
trådt i funktion, vil Kommissionen, afhængigt af resultatet af de 
sonderende drøftelser, være i stand til at anmode Rådet om for­
handlingsdirektiver for at forberede en omfattende langsigtet 
aftale, der dækker alle de bilaterale forbindelser. 
KONKLUSION 
10. Rådet anmodes om at notere sig og om muligt godkende ovenstående 
generelle politiske retningslinjer. 
(1) Som tilladt ifølge Artikel 251 i Lomé-Aftalen. 
(2) I henhold til de undtagelsesmuligheder, der er omhandlet i Lomé-
konventionens artikel 296. 
7 - %LAÇ, 
UDDRAG FRA (UDKASTET TIL) 
LOVEN OM OVERGANGSRADET 
Formålet med dette udkast til lov om et overgangsråd er at fremme: 
" .... forberedelsen af og overgangen til et demokratisk styre i Syd­
afrika og tage højde for spørgsmål i tilknytning hertil." 
Rådets særlige målsætninger er beskrevet i lovens stk. 3, som lyder: 
"... sammen med samtlige lovgivende og udøvende strukturer på alle 
administrative niveauer i Sydafrika at lette og fremme forberedelsen af 
og overgangen til et demokratisk styre i Sydafrika ved at: 
(a) skabe og befordre et klima for fri og politisk deltagelse ved at 
bestræbe sig på at: 
(i) fjerne alle hindringer for udøvelsen af lovlige poli­
tiske aktiviteter; 
(ii) fjerne enhver form for trussel, som måtte have en 
forbindelse med den nævnte overgang; 
(iii) sikre, at alle politiske partier frit kan erhverve 
støtte fra vælgerne, arrangere og afholde møder samt med 
samme formål få adgang til alle vælgere; 
(iv) sikre kvindernes fulde deltagelse i overgangs- og 
valgstrukturerne og processerne i forbindelse hermed; og 
(v) sikre, at ingen regering eller administration udøver 
sine beføjelser på en sådan måde, at et politisk parti 
stilles ugunstigt eller skades; 
(b) skabe og fremme vilkår som kan bidrage til afholdelsen af frie og 
retfærdige valg; 
(c) udøve sådanne beføjelser og opfylde sådanne forpligtelser, som 
måtte blive givet eller pålagt rådet ved nogen anden lov. 
- 8 -
111 AC, 
Formandskabets konklusioner - København, den 21.-22. juni 1993 
Sydafrika 
Det Europæiske Råd hilste med tilfredshed de seneste større fremskridt, der 
er sket i forhandlingsprocessen i Sydafrika. Det håbede, at parterne meget 
snart når frem til en aftale, som vil sætte Sydafrika på en sikker kurs hen 
imod demokrati. 
Oprettelsen af en overgangsregering vil være endnu et skridt i retning af at 
normalisere og styrke de politiske og økonomiske forbindelser mellem Fælles­
skabet og dets medlemsstater og Sydafrika. 
Det Europæiske Råd bekræftede på ny sin vilje til at bidrage til det nye 
Sydafrikas økonomiske og sociale udvikling. Der vil kun kunne finde gen­
opbygning sted og skabes en bæredygtig økonomisk vækst under demokratiske og 
ikke-voldelige betingelser. Derfor er Fællesskabet og dets medlemsstater 
parate til at yde støtte til de første frie valg, der forventes at finde 
sted i april 1994, bl.a. ved at sende valgobservatører, samt parate til at 
øge deres bistand til demokratiseringsprocessen og bestræbelserne på at 
bringe volden under kontrol. 
- 9 
1)(Ai 
Rådet (Almindelige Anliggender) 8.6.1993 
SYDAFRIKA 
Rådet gjorde sig bekendt med en rapport fra formanden om den rejse, som han 
netop har foretaget til Sydafrika, og om udviklingen i dette land. 
På pressekonferencen understregede formanden følgende punkter: Fællesskabet 
og dets medlemsstater finder det vigtigt at være parat til at ændre deres 
politik over for Sydafrika, så snart der sker fremskridt i landet i retning 
af flertalsstyre og demokrati. 
Fællesskabet og dets medlemsstater betragter oprettelsen af et overgangs-
eksekutivråd som en af de vigtigste etaper i retning af flertalsstyre. For 
første gang i Sydafrikas historie vil en eksekutivforsamling, der omfatter 
repræsentanter for et flertal i befolkningen, se dagens lys. 
Fællesskabet og dets medlemsstater vil træffe følgende foranstaltninger, så 
snart overgangseksekutivrådet er blevet nedsat: 
- et nyt udviklingsinitiativ vil blive sat i gang. Der indføres en dialog 
med eksekutivrådet om udviklingssamarbejde. Rådet (udviklingssamarbejde) 
har allerede vedtaget de store linjer for det nye program, der i højere 
grad lægger vægt på demokratisering og støtte til oprettelse af institu­
tioner; 
- medlemsstaterne vil i givet fald også være rede til at indlede en dialog 
med eksekutivrådet om udviklingsspørgsmål, herunder støtte til valg­
processen; 
Fællesskabet og dets medlemsstater vil være rede til at indlede en 
dialog med eksekutivrådet om de fremtidige økonomiske forbindelser 
mellem Fællesskabet og Sydafrika; 
Fællesskabet og dets medlemsstater vil bestræbe sig på, at Verdens­
banken, IMF og andre internationale organisationer beslutter at 
normalisere deres forbindelser med Sydafrika; 
- systemet med beretninger i henhold til adfærdskodeksen for europæiske 
virksomheder i Sydafrika bortfalder. Missionscheferne udarbejder en 
årsberetning om udviklingen inden for arbejdsvilkår, navnlig for så vidt 
angår lige muligheder; 
- Kommissionens kontor i Sydafrika bliver omdannet til en normal delega­
tion; 
forbuddet mod at sende militærattachéer til Sydafrika og akkreditere 
militærattachéer fra Sydafrika bliver ophævet alene med henblik på at 
fremme demokratiserings- og integrationsprocessen på sikkerhedområdet; 
ligeledes ophører fastfrysningen af officielle kontakter og inter­
nationale aftaler på sikkerhedsområdet. 
- 10 - ^ , 
3 i Ac 
RÅDET (UDVIKLINGSSAMARBEJDE) 25.V.93 
FREMTIDIGT UDVIKLINGSSAMARBEJDE MED SYDAFRIKA - ERKLÆRING FRA RÅDET 
"Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i 
Rådet, er enige om følgende: 
Politiske retningslinjer 
Fællesskabet og dets medlemsstater understreger endnu en gang den betydning, 
de tillægger processen frem imod et demokratisk og ikke racedelt Sydafrika. 
De er den største enkelte bistandsyder til Sydafrika, især gennem det 
særlige program for positive foranstaltninger, som blev vedtaget i 1985 som 
led i EPS, og som siden er ændret af Rådet. 
De minder endnu en gang om, at de er fast besluttet på at virke for, at det 
uacceptable apartheidsystem afskaffes fuldstændigt med fredelige midler og 
erstattes af et demokratisk, forenet og ikke racedelt samfund, hvor alle 
sydafrikanere kan deltage i fred og harmoni uanset hudfarve og race. De 
understreger atter, at de er rede til at fortsætte og styrke deres støtte 
til den igangværende fredsproces i Sydafrika. 
På baggrund af deres bekymring over omfanget af voldsanvendelsen, som ved­
blivende er en af de alvorligste trusler mod demokratisering og økonomisk 
udvikling i Sydafrika, gentager de deres opfordring til alle parter om at 
underskrive den nationale fredsaftale og deltage i fredsstrukturerne. 
Fællesskabet og dets medlemsstater hilser genoptagelsen af de flersidede 
forhandlinger velkommen og retter en indtrængende opfordring til alle 
parter, der endnu ikke har gjort det, om at forpligte sig til at arbejde for 
en snarlig og fredelig overgang til et demokratisk, ikke racedelt og forenet 
Sydafrika. 
De understreger atter, at overholdelse, fremme og beskyttelse af menneske­
rettighederne samt fremme af demokratiske principper er nogle af hjørne­
stenene i EF's politik for udviklingssamarbejde og i forholdet til andre 
lande. 
Uddybning og normalisering af økonomiske, handels- og udviklingsmæssige 
forbindeler mellem Fællesskabet og medlemsstaterne på den ene side og 
Sydafrika på den anden vil have afgørende indflydelse på et demokratisk 
styres fremtidsudsigter. Fællesskabet og medlemsstaterne sender derfor et 
signal til forhandlingsparterne i Sydafrika om, at de ønsker af intensivere 
forbindelserne, så snart der er oprettet et overgangsstyrelsesråd. 
Medlemsstaterne udtrykker deres tilfredshed med den måde, hvorpå Kommis­
sionen har gennemført det særlige program for positive foranstaltninger 
siden starten i 1986. 
Rammerne for indsatsen 
Fællesskabets hjælpeprogram bør baseret på Fællesskabets vedtagne udvik­
lingsmål og -politik især for så vidt angår de faktorer, der har at gøre med 
demokratisering, retsstatsforhold, menneskerettigheder, god regeringsførelse 
og folkelig deltagelse. 
Programmet skal bevare sin fleksibilitet. Dets indhold og gennemførelse 
kommer til at variere i tidens løb i takt med de skiftende omstændigheder i 
Sydafrika, herunder navnlig demokratiseringstempoet i det sydafrikanske 
samfund og i den forbindelse kommende regeringers politik over for de 
fattigste lag i samfundet og den sydafrikanske økonomis niveau og udvikling. 
11 -
Den politiske udvikling i Sydafrika har i første række skabt behov for en 
vurdering af, hvordan det særlige program kan tilpasses yderligere, så det 
mere effektivt bidrager til at opfylde det sydafrikanske folks basale og 
umiddelbare behov og til at forbedre befolkningens levestandard, især de 
fattigste lags, således at hjælpen kommer til at støtte det spirende 
demokrati i Sydafrika. 
Målsætninger 
I overensstemmelse med de faktorer, der er nævnt under "rammerne for ind­
satsen" bliver de overordnede målsætninger for EF-programmet 
- at støtte fredsstrukturer og -initiativer; 
at støtte overgangen til et demokratisk styre, herunder støtte til at 
oplære folk til vælgere og anden valgforberedelse; 
- at støtte opbygning af institutioner og ydeevne, især på nedenfor nævnte 
nøgleområder, og evne til at formulere en politik for således at fremme 
konsensus om udviklingsspørgsmål mellem de involverede parter og styrke 
ydeevnen med henblik på at gøre det muligt at gennemføre sociale pro­
grammer så hurtigt som muligt; 
at fortsætte aktioner af den type, der indgår i de positive foranstalt­
ninger, og samtidig gennemføre mere langsigtede udviklingsaktiviteter 
inden for en række nøglesektorer af særlig betydning for de udsatte 
befolkningsgruppers økonomiske og sociale udvikling. 
Nærmere retningslinjer 
Gennemførelsen af programmet skal ske i takt med udviklingen hen imod 
indførelse af et demokratisk styre i Sydafrika og skal 
fokusere på et begrænset antal sektorer og være programorienteret 
samtidig med at fleksibiliteten bevares, især gennem en decentral 
administration; 
- omfatte samarbejde med og gennem ikke-statslige organisationer (som 
spiller en særlig værdifuld rolle i det civile samfund), herunder 
fællesskabsbaserede organisationer og, hvor det er relevant, gennem 
organer, der er led i midlertidige ordninger eller overgangsordninger. 
De kommende procedurer for tildeling og for gennemførelse af programmet skal 
bringes på linje med de retningslinjer, der gælder for andre EF-udviklings-
programmer." 
%iK 
GYMNICH ALDEN-BIESEN DEN 11.-12. SEPTEMBER 1993 
3. Ministrene enedes endvidere om, på linje med Rådets (almindelige 
anliggender) konklusioner fra juni-mødet, at tage spørgsmålet om, 
hvilke konsekvenser nedsættelsen af overgangsradet i Sydafrika bør 
få, op på mødet i Rådet (almindelige anliggender) den 4. oktober. 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 460 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 
Katalognummer : CB-CO-93-510-DA-C 
ISBN 92-77-59631-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg