27. 2. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 48/1 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Forslag til Rådets direktiv om kørekort 
KOM(88) 705 endelig udg. 
(Forelagt af Kommissionen den 9. december 1988) 
(89/C 48/01) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 75, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Som led i den fælles transportpolitik og med henblik på at 
bidrage til at forbedre færdselssikkerheden på vejene samt 
for at øge bevægeligheden for personer, som bosætter sig i 
en anden medlemsstat end den, hvor de har bestået en 
køreprøve, er det ønskeligt, at der findes et nationalt 
kørekort efter en EF-model, som medlemsstaterne anerken­
der gensidigt, og som ikke skal ombyttes; 
et første skridt i den retning var udstedelsen af Rådets første 
direktiv 80/1263/EØF (1), som foreskriver en EF-model for 
nationale kørekort, medlemsstaternes gensidige anerken­
delse af nationale kørekort og ombytning af kørekort for 
indehavere, som skifter bopæl eller arbejdssted fra en 
medlemsstat til en anden; disse fremskridt bør følges op; 
EF-modellen for nationale kørekort, der er indført ved det 
første direktiv 80/1263/EØF, bør bevares med visse 
sproglige tilpasninger af hensyn til Spaniens og Portugals 
tiltrædelse; 
af hensyn til færdselssikkerheden er det nødvendigt at 
fastsætte minimumskrav for udstedelse af kørekort; 
(!) EFT nr. L 375 af 31. 12. 1980, s. 1. det fastsættes i artikel 3 i direktiv 80/1263/EØF, at der skal 
vedtages endelige bestemmelser, der tager sigte på, at de i 
denne artikel omhandlede køretøjskategorier skal være 
almindeligt gældende i Fællesskabet uden mulighed for 
undtagelser, hvilket også skal gælde for vilkårene for 
kørekorts gyldighed; 
der bør være mulighed for at underopdele de nævnte 
køretøj skategorier for især at lette en gradvis adgang til at 
føre de største køretøjer; 
der skal vedtages særlige bestemmelser med henblik på at 
lette fysisk handicappedes adgang til at føre et køretøj; 
artikel 10 i direktiv 80/1263/EØF foreskriver en mere 
gennemgribende harmonisering af normerne for de prøver, 
som føreren skal bestå, og for udstedelse af kørekort; med 
henblik herpå skal det fastsættes, hvilke kundskaber og 
færdigheder samt hvilken adfærd der må kræves for at føre 
motorkøretøjer; køreprøven skal udformes i overensstem­
melse hermed, og minimumsnormerne for den fysiske og 
psykiske egnethed til at føre sådanne køretøjer skal 
defineres på ny; 
bestemmelserne i artikel 8 i direktiv 80/1263/EØF, særlig 
den tvungne ombytning af kørekortet inden et år i tilfælde 
af bopælsændring, er en hindring for den frie bevægelighed 
for personer og kan ikke tillades i betragtning af de 
fremskridt, der er nået inden for rammerne af den 
europæiske integration; 
for at fremme den frie bevægelighed for personer, der 
ønsker at etablere sig i en anden medlemsstat end den, der 
har udstedt deres kørekort inden nærværende direktivs 
gennemførelse, bør det sikres, at bopælsmedlemsstaterne 
gensidigt anerkender kørekort på de betingelser for 
gyldighed, som er fastsat af de medlemsstater, der har 
udstedt dem, og uden at det er nødvendigt at ombytte 
kørekortet — 
Nr. C 48/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 89 
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: 
Artikel 1 
1. Medlemsstaterne indfører nationale kørekort, der 
svarer til den EF-model, som er afbildet i bilag I, i 
overensstemmelse med nærværende direktivs bestemmel­
ser. 
2. Kørekort efter EF-modellen i henhold til nærværende 
direktiv samt kørekort, der er udstedt af medlemsstaterne 
inden nærværende direktivs gennemførelse, anerkendes 
gensidigt af medlemsstaterne, og betingelserne for dets 
gyldighed fastsættes af den stat, hvori det er udstedt, uanset 
indehaverens bopælsstat. 
Artikel 2 
I dette direktiv forstås ved »normal bopæl« det sted, hvor 
en person sædvanligvis opholder sig, dvs. i mindst 185 dage 
inden for et kalenderår, som følge af sin personlige eller 
erhvervsmæssige tilknytning, eller når der er tale om en 
person uden erhvervsmæssig tilknytning, som følge af den 
personlige tilknytning, der viser, at der består en tæt 
forbindelse mellem personen og dennes bopælssted. 
Den normale bopæl for en person, hvis personlige 
tilknytning findes et andet sted end den erhvervsmæssige 
tilknytning, og som derfor skiftevis må opholde sig 
forskellige steder i to eller flere medlemsstater, anses dog 
for at befinde sig på det sted, hvortil den pågældende har 
personlig tilknytning, såfremt han med regelmæssige 
mellemrum vender tilbage hertil. Denne sidste betingelse 
kræves ikke opfyldt, såfremt han opholder sig i en anden 
medlemsstat med henblik på at udføre et tidsbegrænset 
hverv. Optagelse på en undervisningsinstitution indebærer 
ikke en ændring af den normale bopæl. 
Artikel 3 
1. Nationalitetsmærket for den medlemsstat, der udste­
der kørekortet, anføres i ovalen på side 1 i modellen til EF-
kørekortet. 
2. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstalt­
ninger for at undgå risiko for forfalskning af kørekort. 
Artikel 4 
1. Det i artikel 1 omhandlede kørekort giver ret til at føre 
følgende kategorier af køretøjer: 
Kategori A 
Motorcykel, med eller uden sidevogn. 
Kategori B 
Motorkøretøj med tilladt totalmasse indtil 3 500 kg med 
højst 8 siddepladser foruden førerens plads. Kategori C 
Motorkøretøj med tilladt totalmasse over 3 500 kg, bortset 
fra de under D nævnte. 
Kategori D 
Personbil med over 8 siddepladser foruden førerens plads. 
Kategori E 
Enhed af sammenkoblede køretøjer, der trækkes af et 
køretøj af kategorierne B, C eller D, hvortil føreren har 
kørekort, men som ikke selv henhører under denne eller 
disse kategorier. 
2. Stk. 1 kan finde anvendelse på biler af kategori B, C og 
D, hvortil der kobles et påhængskøretøj med tilladt 
totalmasse indtil 750 kg. 
3. Inden for kategori E udstedes et særligt kørekort, der 
giver ret til at føre følgende enheder af køretøjer: 
Underkategori B + E 
Enhed af sammenkoblede køretøjer bestående af et 
trækkende køretøj af kategori B og et påhængskøretøj med 
tilladt totalmasse over 750 kg. 
Såfremt: 
— påhængskøretøjets tilladte totalmasse ikke overstiger 
bilens egenmasse, 
og 
— de sammenkoblede køretøjers samlede tilladte total­
masse ikke overstiger 3 500 kg, 
er et kørekort af kategori B dog tilstrækkeligt. 
Underkategori C + E 
Enhed af sammenkoblede køretøjer bestående af et 
trækkende køretøj af kategori C og et påhængskøretøj med 
tilladt totalmasse over 750 kg. 
Underkategori D + E 
Enhed af sammenkoblede køretøjer bestående af et 
trækkende køretøj af kategori D og et påhængskøretøj med 
tilladt totalmasse over 750 kg. 
4. Inden for kategori A udstedes der et særligt kørekort, 
der giver ret til at føre følgende køretøjer: 
— motorcykel med maksimalt slagvolumen på 400 cm3 
eller maksimal effekt på 35 kW, 
— motorcykel med slagvolumen på over 400 cm3 eller 
effekt på over 35 kW. 
27. 2. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 48/3 
Inden for den underkategori, der svarer til motorcykler 
med maksimalt slagvolumen på 400 cm3, kan der udstedes 
et særligt kørekort, der giver ret til at føre lette motorcykler 
med maksimalt slagvolumen på 125 cm3. 
5. Inden for kategorierne B, C og D og underkategorier­
ne C + E og D + E kan der udstedes et særligt kørekort, 
der giver ret til at føre følgende køretøjer: 
Kategori B 
Motordreven tricykel og kvadricykel. 
Kategori C 
Motorkøretøj med tilladt totalmasse over 3 500 kg, men 
ikke over 7 500 kg, bortset fra de under D nævnte. 
Kategori D 
Personbiler med over 8, men ikke over 16 siddepladser 
foruden førerens plads. 
Underkategori C + E 
Enhed af sammenkoblede køretøjer bestående af et 
trækkende køretøj af kategori C med totalmasse indtil 
7 500 kg og et påhængskøretøj med tilladt totalmasse over 
750 kg. 
Underkategori D + E 
Enhed af sammenkoblede køretøjer bestående af et 
trækkende køretøj af kategori D med indtil 16 siddepladser 
foruden førerens plads og et påhængskøretøj med tilladt 
totalmasse over 750 kg. 
6. I denne artikel forstås ved: 
— »motorkøretøj«: ethvert køretøj, som er forsynet med 
motor som drivkraft, og som kan køre på vej ved egen 
kraft, men som ikke løber på skinner, 
— »motorcykel« : ethvert køretøj på to hjul, hvis konstruk­
tivt bestemte maksimalhastighed overstiger 50 km i 
timen, eller, såfremt køretøjet er forsynet med en 
forbrændingsmotor som drivkraft, med slagvolumen 
over 50 cm3. Motorcykel med sidevogn ligestilles med 
denne type køretøj, 
— »tricykel« og »kvadricykel«: ethvert køretøj med 
henholdsvis tre eller fire hjul af kategori B, hvis 
konstruktivt bestemte maksimalhastighed er over 
50 km i timen, eller, såfremt køretøjet er forsynet med 
en forbrændingsmotor med styret tænding, med 
slagvolumen over 50 cm3 eller med en anden motor med tilsvarende effekt. Egenmassen må ikke overstige 
500 kg. Ved beregningen af egenmassen for elektrisk 
drevne køretøjer tages batteriernes masse ikke i 
betragtning. 
Medlemsstaterne kan fastsætte lavere normer med 
hensyn til egenmasse og tilføje andre vedrørende f.eks. 
maksimal slagvolumen og effekt, 
— »bil«: motorkøretøj, bortset fra motorcykel, der 
normalt er indrettet til at benyttes til person- eller 
godsbefordring på vej eller til at trække køretøjer til 
person- eller godsbefordring på vej. Definitionen 
omfatter trolleybusser, dvs. køretøjer, der har forbin­
delse til en elektrisk ledning, og som ikke løber på 
skinner. Den omfatter ikke land- og skovbrugs­
traktorer, 
— »land- og skovbrugstraktor«: ethvert motorkøretøj på 
hjul eller bælter, som har mindst to aksler, og hvis 
væsentligste funktion ligger i dets trækkraft, og som 
endvidere specielt er indrettet til at trække, skubbe, 
bære eller drive visse redskaber, maskiner eller 
påhængskøretøjer, som benyttes i land- eller skovbrug, 
og som kun sekundært benyttes til person- eller 
godsbefordring på vej eller til på vej at trække køretøjer, 
der benyttes til person- eller godsbefordring. 
7. Medlemsstaterne kan efter samråd med Kommissio­
nen fastsætte lavere hastigheder end de i stk. 6, andet og 
tredje led, angivne, såfremt det anføres på kørekortet. 
Artikel 5 
1. Aspiranter eller førere, der er fysisk handicappede, kan 
få udstedt eller forlænget kørekort med restriktive 
klausuler, dersom det køretøj, de fører, er tilpasset deres 
behov. Enhver klausul på kørekortet skal angive, hvilken 
type ombygning, der kræves foretaget på køretøjet, 
eventuelt hvilke proteser aspiranten eller føreren skal bære, 
og i givet fald gyldighedsperioden. 
Såfremt det anses for nødvendigt, at der bæres briller med 
korrigerende glas eller kontaktlinser under føring af et 
køretøj, skal dette anføres på kørekortet. 
2. Såfremt aspiranten på grund af fysiske handicap kun 
kan få udstedt kørekort til visse typer køretøjer eller til 
køretøjer, der er tilpasset hans behov, skal den i artikel 8 
omhandlede prøve foregå i et sådant køretøj. Kørekort, der 
er udstedt, efter at køreprøven er bestået i et særligt 
Nr. C 48/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 89 
indrettet køretøj, gælder kun for køretøjer, hvis indretning 
opfylder de betingelser, der er anført på kørekortet. 
Artikel 6 
1. For udstedelse af kørekort gælder følgende betingel­
ser: 
a) kørekort til kategori C og D kan kun udstedes til førere, 
der allerede har kørekort til kategori B 
b) kørekort til de sammenkoblede køretøjer i underkate­
gorierne i kategori E kan kun udstedes til førere, der 
allerede har kørekort til enten kategori B, C eller D. 
2. Gyldigheden af det i artikel 1 omhandlede kørekort 
fastsættes således: 
a) det til underkategori C + E eller D + E gyldige 
kørekort giver ret til at føre sammenkoblede køretøjer i 
underkategori B + E 
b) det til underkategori C + E gyldige kørekort giver ret 
til at føre køretøj i underkategori D + E, såfremt 
indehaveren allerede har kørekort til kategori D. 
3. Den enkelte medlemsstat kan fastsætte følgende regler 
vedrørende gyldigheden: 
a) det til kategori A gyldige kørekort kan ligeledes give ret 
til at føre tricykler og kvadricykler 
b) det til kategori B, C eller D gyldige kørekort kan 
ligeledes give ret til at føre lette motorcykler. Denne 
udvidelse af gyldigheden kan dog begrænses til 
køretøjer med lavere normer end de i definitionen af 
denne underkategori fastsatte. 
Artikel 7 
1. Udstedelse af kørekort er betinget af, at følgende 
alderskrav er opfyldt: 
a) Kategori A 
— Motorcykler med maksimalt slagvolumen på 
400 cm3 eller maksimal effekt på 35 kW: den 
pågældende skal være fyldt 18 år. Medlemsstaterne 
kan gøre undtagelse fra denne bestemmelse og 
udstede kørekort til personer, der er fyldt 17 år, 
— Motorcykler med slagvolumen på over 400 cm3 eller 
effekt på over 35 kW: den pågældende skal have 
været indehaver af et kørekort i den umiddelbart 
lavere underkategori i to år. 
b) Kategori B 
Den pågældende skal være fyldt 18 år. 
Medlemsstaterne kan gøre undtagelse fra denne 
bestemmelse og udstede kørekort til personer, der er 
fyldt 17 år. c) Kategori C 
For førere af køretøjer til godstransport er aldersbetin-
gelserne for udstedelse af kørekort de i Rådets 
forordning (EØF) nr. 3820/85 (*) anførte. 
d) Kategori D 
For førere af køretøjer til personbefordring er aldersbe-
tingelserne for udstedelse af kørekort de i forordning 
(EØF) nr. 3820/85 anførte. 
e) Kategori E 
i) Underkategori B + E: jf. de for kategori B fastsatte 
betingelser. 
ii) Underkategori C + E: jf. de for kategori C fastsatte 
betingelser. 
iii) Underkategori D + E: jf. de for kategori D fastsatte 
betingelser. 
f) Valgfri underkategorier 
— Lette motorcykler med maksimalt slagvolumen på 
125 cm3: føreren skal være fyldt 16 år, 
— Tricykler og kvadricykler: føreren skal være fyldt 
16 år. 
2. Medlemsstaterne kan på deres område nægte at 
anerkende gyldigheden af ethvert kørekort, hvis indehaver 
ikke er fyldt 18 år. 
Artikel 8 
1. Udstedelse af kørekort er ligeledes betinget af: 
a) at den pågældende består en prøve i færdigheder og 
adfærd samt en kundskabsprøve og opfylder lægelige 
minimumskrav, som ikke kan være mindre strenge end 
de krav, der er anført i bilag II og III; 
b) at den pågældende har normal bopæl eller forelægger 
bevis for at være studerende i den medlemsstat, der 
udsteder kørekortet. 
2. Efter samstemmende udtalelse fra Kommissionen kan 
medlemsstaterne ved udstedelsen af kørekort anvende 
deres nationale regler vedrørende andre betingelser end de i 
stk. 1 omhandlede, forudsat at der er en saglig begrundelse 
herfor. 
3. De nationale bestemmelser for suspension eller 
fratagelse af kørekortet skal ligeledes gælde for førere, der 
ikke længere opfylder kravene for udstedelse eller fornyelse 
af kørekortet, både for så vidt angår kundskaber, 
færdigheder og adfærd i forbindelse med føring af 
(!) EFT nr. L 370 af 31. 12. 1985, s. 1. 
27. 2. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 48/5 
motorkøretøj, og for så vidt angår kørekortindehaverens 
helbredstilstand, i sidstnævnte tilfælde dog på grundlag af 
en lægeerklæring. 
4. Bestemmelserne i bilag III er ikke til hinder for, at en 
medlemsstat fastsætter, at en fører, som har fået et 
kørekort inden den 1. juli 1990 på mindre strenge betingel­
ser end dem, der er fastsat i dette bilag, med bestemte 
mellemrum kan få fornyet dette kørekort på de betingelser, 
der var gældende, da han erhvervede det. 
5. Medlemsstaterne kan efter samstemmende udtalelse 
fra Kommissionen fravige bestemmelserne i bilag III, når 
disse afvigelser er forenelige med udviklingen i lægeviden­
skaben og med de i dette bilag fastlagte principper. 
Artikel 9 
Med forbehold af de bestemmelser, Rådet vedtager herom, 
bevarer hver medlemsstat retten til efter nationale kriterier 
at fastsætte gyldighedsperioden for de kørekort efter EF-
modellen, som den udsteder. 
Artikel 10 
1. Erhverver indehaveren af et gyldigt kørekort udstedt i 
en medlemsstat en normal bopæl i en anden medlemsstat, 
kan han anmode om, at hans kørekort ombyttes med et 
tilsvarende kørekort, som udstedes af de kompetente 
myndigheder i den stat, hvor han har erhvervet ny bopæl. 
2. Det påhviler den medlemsstat, der foretager ombyt­
ningen, om fornødent at kontrollere, om det afleverede 
kørekort er gyldigt. Den medlemsstat, som foretager 
ombytningen, tilbagesender det gamle kørekort til myndig­
hederne i den medlemsstat, der har udstedt det. 
3. Ombytter en medlemsstat et kørekort udstedt af et 
tredjeland med et kørekort efter EF-modellen, skal der i 
sidstnævnte kørekort ske en påtegning herom samt om 
enhver senere fornyelse eller ombytning heraf. Artikel 1, 
stk. 2, finder ikke anvendelse på sådanne kørekort. Under 
alle omstændigheder kan der kun udstedes kørekort efter 
EF-modellen, hvis det kørekort, der er udstedt af et 
tredjeland, afleveres til de kompetente myndigheder i den 
medlemsstat, der udsteder kørekortet. Artikel 11 
Hvis medlemsstaterne gør brug af de i artikel 4 omhandle­
de valgfri underkategorier, fastlægger de, hvad disse 
underkategorier modsvarer. 
Artikel 12 
Rådet foretager fem år efter direktivets gennemførelse og 
på forslag af Kommissionen en gennemgang af de nationale 
bestemmelser om de valgfri underkategorier, som måtte 
være indført i medfør af artikel 4, med henblik på en 
harmonisering eller ophævelse af disse. 
Artikel 13 
Køretøjer, der anvendes til den i bilag II omhandlede 
adfærds- og færdighedsprøve, og som er taget i brug før den 
1. juli 1990, må efter denne dato højst anvendes i tre år, 
hvis de ikke opfylder de kriterier, som er fastsat for disse 
køretøjer i bilag II, punkt 8.1.2. 
Artikel 14 
1. Medlemsstaterne vedtager efter samråd med Kommis­
sionen senest den 31. december 1989 de love eller admini­
strative bestemmelser, der er nødvendige for gennemførel­
sen af dette direktiv fra den 1. juli 1990. 
Der kan dog ikke vedtages nogen bestemmelse, for så vidt 
angår direktivets artikel 7, stk. 1, litra c), d), e) ii og e) iii, i 
de tilfælde, hvor de i denne artikel omhandlede køretøjer 
falder inden for det anvendelsesområde, der er defineret i 
afdeling II i Rådets forordning (EØF) nr. 3820/85 af 
20. december 1985. 
2. Medlemsstaterne bistår hinanden ved gennemførelsen 
af dette direktiv. 
Artikel 15 
Første direktiv 80/1263/EØF ophæves. 
Artikel 16 
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. 
Nr. C 48/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 89 
BILAG l 
EF-MODEL TIL KØREKORT (J) 
MEDLEMSSTAT 
KØREKORT 
Fiihrerschein 
'A6€ia o6r|YnCT€U)^ 
Permiso de Conduccién 
Driving Licence 
Permis de Conduire 
Ceadunas Tiomåna 
Patente di Guida 
Rijbewijs 
Carta de Condugåo 
EF-Model 
1 Efternavn 
2 Fornavn 
3 Fødselsdato og -sted 
4 Bopæl 
5 Udstedt af 
6 I den 
7 Gyldigt indtil 
8 Nr. 
(Underskrift og stempel) (Foto) 
Indehaverens 
underskrift Dette kørekort giver ret til at føre 
A 
B 
C 
D 
E Motorcykel > 50 km/h 
m/u sidevogn 
Personmotorvogn med tilladt 
totalmasse indtil 3,5 t og med 
højst 8 siddepladser foruden 
førerens plads 
Lastmotorvogn med tilladt 
totalmasse over 3,5 t 
Personmotorvogn med over 
8 siddepladser foruden 
førerens plads 
Påhængsvogne i forbindelse 
med B, C eller D, som ikke selv 
hører til disse kategorier Stempel Yderligere bemærkninger 
222 mm 
(') Bemærkningerne vedrørende EF-modellen til kørekortet findes på side 7. 
På side 8 findes et eksempel på et kørekort efter EF-model (belgisk kørekort). 
27. 2. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 48/7 
Bemærkninger vedrørende modellen til kørekort på side 6 
1. EF-kørekortet er lyserødt. 
2. På forsiden: 
— anføres navnet på den udstedende medlemsstat, uden at der dog er pligt hertil, 
— anføres den udstedende medlemsstats nationalitetsmærke i ovalen, 
— anføres udtrykket »Kørekort« med store bogstaver på den udstedende medlemsstats sprog. Det anføres efter 
en passende afstand og med små bogstaver på de øvrige fællesskabssprog, 
— angivelsen »EF-model« skrives på den udstedende medlemsstats sprog. 
3. De trykte angivelser på de øvrige sider affattes på den udstedende medlemsstats sprog. 
4. På siden »Yderligere bemærkninger« kan i givet fald anføres påtegninger, der indskrænker eller udvider 
definitionen af de forhold, hvorunder kørekortet er gyldigt. Denne side kan ligeledes anvendes til at anføre 
gyldighedsperioden for kørekortet, såfremt der er afvigelser med hensyn til denne. 
Gyldigt indtil: 
udstedt den: Yderligere bemærkninger 
Forlænget indtil: 
5. Der kan anføres andre bemærkninger på de blanke sider. I givet fald kan medlemsstaten dér anføre 
kategorier af køretøjer, der ikke er omhandlet i dette direktiv, eller foretage en opdeling af kategorierne A, B, C, 
D, E på den tilsvarende side. 
6. Medlemsstaterne har mulighed for: 
— at undtage fra kravet om fotografi, 
— at anføre postadresse i stedet for bopæl, 
Nr. C 48/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 89 
EKSEMPEL PÅ KØREKORT AF EF-MODEL: BELGISK KØREKORT 
(TIL ORIENTERING) 
KONINKRIJK BELGIÉ 
RIJBEWIJS 
Kørekort 
Fuhrerschein 
'Aåeia o6r|Yno"€Ujq 
Permiso de Conduccion 
Driving Licence 
Permis de Conduire 
Ceadunas Tiomåna 
Patente di Guida 
Carta de Condugåo 
Model van de 
EUROPESE GEMEENSCHAPPEN ROYAUME DE BELGIQUE 
PERMIS 
DE CONDUIRE 
Kørekort 
Fuhrerschein 
'Aåeia o6r\\f\aeuj<; 
Permiso de Conduccion 
Driving Licence 
Ceadunas Tiomåna 
Patente di Guida 
Rijbewijs 
Carta de Condugåo 
Modéle des 
COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES 
27. 2. 89 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 48/9 
BILAG  II 
I. KUNDSKABER,  FÆRDIGHEDER  OG  ADFÆRD  I FORBINDELSE  MED  KØRSEL  MED 
MOTORKØRETØJ 
1. Indledning 
Enhver  fører  af et motorkøretøj  skal  af hensyn  til kørselssikkerheden  være  i besiddelse  af kendskab 
og færdigheder  samt  udvise  en adfærd,  som  sætter  ham  i stand  til: 
— at opfatte  de farer,  som  opstår  i trafikken,  og bedømme  deres  alvor, 
— at beherske  køretøjet,  så farlige  situationer  undgås,  og reagere  hensigtsmæssigt,  hvis  sådanne 
situationer  opstår, 
— at overholde  færdselslovens  bestemmelser,  især  dem,  hvis  formål  er at forhindre  trafikulykker  og 
sikre  en jævn  afvikling  af trafikken, 
— at opdage  de vigtigste  tekniske  fejl ved sit køretøj,  især  fejl,  som  bringer  sikkerheden  i fare,  og 
sørge  for en hensigtsmæssig  afhjælpning  heraf, 
— at være  opmærksom  på alle  forhold,  som  påvirker  førerens  adfærd  (alkohol,  træthed,  nedsat 
synsevne  osv.),  således  at han  bevarer  den  fulde  brug  af de evner,  kørselssikkerheden  kræver, 
— ved  hensynsfuld  optræden  at bidrage  til andre  trafikanters  sikkerhed,  det gælder  navnlig  de 
svageste  og mest  udsatte. 
2. Kundskaber 
Føreren  skal  godtgøre,  at han  har  kendskab  til og god  forståelse  af følgende  forhold: 
2.1. den  betydning,  som  må  tillægges  agtpågivenhed  og hensynsfuld  optræden  over  for  andre 
trafikanter; 
2.2. mekaniske  forhold  i forbindelse  med  kørselssikkerheden,  herunder  påvisning  af de mest  almindelige 
fejl, som  kan  påvirke  styretøj:  dæk,  lygter  og  blinklys,  refleksanordninger,  førerspejle, 
vindspejlsvaskere  og vinduesviskere,  udstødningssystem  og sikkerhedsseler  samt  hensigtsmæssig 
afhjælpning  heraf; 
2.3. de  vigtigste  principper  for  bremselængde  og for køretøjets  stabilitet  under  forskellige  vejr-  og 
vejforhold; 
2.4. opfattelses-,  vurderings-  og beslutningsevne  samt  ikke  mindst  reaktionstid  og ændringer  i førerens 
adfærd  i forbindelse  med  påvirkning  af alkohol,  narkotika,  medikamenter,  sindsbevægelse  og 
træthed; 
2.5. særlige  risikomomenter,  som  andre  trafikanter,  herunder  fodgængere,  navnlig  børn,  unge  og ældre, 
kan udgøre  på grund  af alder  eller  manglende  erfaring,  således  at disse  gruppers  adfærd  i forskellige 
trafiksituationer  forudses; 
2.6. særlige  forhold,  som  kendetegner  de forskellige  køretøjstypers  kørsel  og deres  føreres  forskellige 
muligheder  for udsyn,  således  at disses  adfærd  og køretøjets  bevægelser  i trafikken  kan  forudses; 
2.7. risikomomenter  i forbindelse  med  forskellige  vejforhold  og deres  skiften  under  forskellige 
vejrforhold  og på forskellige  tider  af døgnet; 
2.8. de  forskellige  vejtypers  særlige  kendetegn  og de lovbestemmelser,  der gælder  for dem; 
2.9. køretøjets  sikkerhedsudstyr,  herunder  navnlig  brug  af sikkerhedsseler  og sikkerhedsudstyr  til børn; 
2.10.  miljøbestemmelser,  som  vedrører  køretøjets  benyttelse  (navnlig  med  hensyn  til støj  og forurening); 
2.11.  færdselslovens  bestemmelser,  herunder  navnlig  reglerne  vedrørende  færdselstavler,  vigepligt  og 
hastighedsbegrænsninger; 
2.12.  bestemmelserne  vedrørende  de administrative  dokumenter,  benyttelse  af køretøjet  kræver; 
2.13.  de  almindelige  regler  for,  hvorledes  føreren  skal  forholde  sig ved  ulykkestilfælde  (afmærkning, 
alarm),  og hvad  han  i givet  fald  kan  gøre  for at komme  trafikofre  til hjælp; 
2.14.  sikkerhedsfaktorer  i forbindelse  med  køretøjets  belæsning  og befordring  af personer. 
3. Færdigheder 
Følgende  bestemmelser  gælder  kun  for de køretøjer,  for hvilke  de er relevante. 
Nr. C 48/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 89 
3.1. Føreren skal af hensyn til kørselssikkerheden kunne foretage følgende kørselsforberedelser: 
3.1.1. kontrol af dæk, lygter, refleksanordninger, styretøj, bremser, retningsvisere og signalhorn; 
3.1.2. de nødvendige reguleringer af sædet for at opnå korrekt kørestilling; 
3.1.3. justering af førerspejle og sikkerhedsseler; 
3.1.4. kontrol af dørenes lukning. 
3.2. Føreren skal være i stand til at benytte køretøjets betjeningsapparater: 
— rat, 
— speeder, 
— kobling, 
— gear, 
— hånd- og fodbremse 
og samtidig kunne udføre følgende: 
3.2.1. sætte motoren i gang og starte uden ryk (såvel på jævn som på stigende eller faldende vej); 
3.2.2. accellerere til en passende hastighed og samtidig føre køretøjet i en lige bane også under gearskifte; 
3.2.3. tilpasse hastigheden under retningsskifte til højre eller venstre i gade- eller vejkryds, eventuelt under 
snævre pladsforhold, og samtidig være i stand til at beherske køretøjets bane; 
3.2.4. foretage bakning, ligeudkørsel og placering af køretøjet i den rigtige vognbane med henblik på 
svingning til højre eller venstre ved et gadehjørne; 
3.2.5. foretage vending ved at bakke og køre frem på en forholdsvis snæver vej; 
3.2.6. foretage præcis opbremsning, i givet fald under anvendelse af køretøjets maksimale bremsekraft; 
3.2.7. parkere køretøjet og forlade en parkeringsplads (parallel, skrå eller vinkelret) ved at bakke og køre 
frem, såvel på jævn som på stigende og faldende vej. 
3.3. I de i 3.2 beskrevne situationer skal føreren kunne benytte køretøjets sekundære betjenings-
apparater: vinduesviskere, vindspejlvasker, afdugnings- og klimaanlæg, lygter, osv. 
4. Adfærd 
4.1. Føreren skal uden risiko kunne foretage alle almindelige manøvrer i normale trafiksituationer og 
samtidig iagttage alle de nødvendige forsigtighedsregler: 
4.1.1. holde øje med vejprofilet (bl.a. ved hjælp af førerspejlene) og være opmærksom på færdselstavler, 
afmærkning samt tilstedeværende eller forudseelige risikomomenter; 
4.1.2. kommunikere med andre trafikanter ved hjælp af de tilladte midler; 
4.1.3. reagere effektivt i faresituationer og faktiske risikotilfælde; 
4.1.4. overholde færdselsreglerne og følge anvisninger fra personer med bemyndigelse til at dirigere 
trafikken; 
4.1.5. vise hensyn over for andre trafikanter. 
4.2. Føreren skal desuden i normale trafiksituationer med fuld sikkerhed kunne: 
4.2.1. forlade fortovskanten og/eller parkeringsstedet; 
4.2.2. placere sig korrekt på kørebanen og tilpasse hastigheden efter trafikforholdene og vejlinien; 
4.2.3. holde afstand til andre køretøjer; 
4.2.4. skifte vognbane; 
4.2.5. passere standsede eller parkerede køretøjer samt forhindringer; 
4.2.6. passere modgående køretøjer, herunder også i snævre passager; 
4.2.7. overhale i forskellige situationer; 
4.2.8. passere jernbaneoverskæringer; 
27. 2. 89 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 48/11 
4.2.9.  passere  vejkryds; 
4.2.10.  dreje  til højre  eller  venstre  i vejkryds  eller  for at forlade  kørebanen; 
4.2.11.  træffe  de nødvendige  forsigtighedsregler,  når køretøjet  forlades. 
5. Særlige  bestemmelser  for kørsel  med  køretøjer  under  kategori  A, C, D og underkategori  C + E og 
D + E 
5.1. Kategori  A 
Føreren  af et køretøj  af denne  kategori  skal  kunne: 
5.1.1.  anbringe  styrthjelmen  korrekt  og kontrollere  det øvrige  sikkerhedsudstyr,  som  hører  til denne  type 
køretøj; 
5.1.2.  slå  motorcyklens  støtteben  fra og trække  den  bort  uden  brug  af motor; 
5.1.3.  parkere  motorcyklen  ved  at anbringe  den  på støttebenet; 
5.1.4.  foretage  en U-vending; 
5.1.5.  bevare  køretøjets  ligevægt  under  forskellige  hastigheder,  herunder  langsom  kørsel,  samt  i forskellige 
kørselssituationer,  herunder  kørsel  med  passager; 
5.1.6.  krænge  i forbindelse  med  drejning. 
5.2. Kategori  C, D og underkategori  C + E, D + E 
Føreren  af et køretøj  af disse  kategorier  skal  godtgøre,  at han  har kendskab  til og god  forståelse  af 
følgende  forhold: 
5.2.1.  hindringer  for førerens  og andre  trafikanters  udsyn  på grund  af køretøjets  særlige  karakter; 
5.2.2.  vindens  indflydelse  på køretøjets  bane; 
5.2.3.  bestemmelser  vedrørende  vægt  og mål; 
5.2.4.  bestemmelser  vedrørende  kørsels-  og hviletider  samt  benyttelse  af tachograf; 
5.2.5.  principperne  for bremsesystemers  og retarderes  funktion; 
5.2.6.  forsigtighedsregler  i forbindelse  med  overhaling  på grund  af risiko  for tiistænkning  med  vand  eller 
søle; 
5.2.7.  læsning  af vejkort.  Han  skal  desuden  kunne: 
5.2.8.  kontrollere  servobremse  og servostyring; 
5.2.9.  benytte  de forskellige  bremsesystemer; 
5.2.10.  benytte  retarderen; 
5.2.11.  ved  svingning  afpasse  køretøjets  bane  efter  dets  længde  og overhæng. 
5.3. Kategori  C og C + E 
Føreren  af et køretøj  af denne  kategori  skal: 
5.3.1.  have  kendskab  til sikkerhedsfaktorerne  i forbindelse  med  køretøjets  belæsning. 
5.4. Kategori  C + E 
Føreren  af et køretøj  af denne  kategori  skal  kunne: 
5.4.1.  koble  påhængsvogn  eller  sættevogn  til eller  fra motorvognen. 
Nr. C 48/12 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 27. 2. 89 
5.5. Kategori  D 
Føreren  af et køretøj  af denne  kategori  skal  godtgøre  kendskab  til: 
5.5.1.  reglerne  for personbefordring; 
5 .'5.2.  forholdsregler  i forbindelse  med  ulykkestilfælde.  Desuden  skal  han  kunne: 
5.5.3.  træffe  særlige  forholdsregler  vedrørende  køretøjets  sikkerhed. 
6. Benyttelse  af køretøjet 
Føreren  skal  kunne  benytte  sit køretøj  på forskellige  vejtyper  og under  forskellige  trafikforhold,  både 
i og uden  for bymæssig  bebyggelse,  såvel  om dagen  som  om  natten. 
II. MINDSTEKRAV  TIL  KØREPRØVEN 
Medlemsstaterne  træffer  alle  nødvendige  foranstaltninger  for at sikre,  at aspiranterne  virkelig  er i 
besiddelse  af det kendskab  og de færdigheder  og udviser  den  adfærd,  som  kræves  til kørsel  med  et 
motorkøretøj. 
Prøven  skal  derfor  omfatte  følgende: 
— en kundskabskontrollerende  prøve, 
— en færdigheds-  og adfærdskontrollerende  prøve. 
De betingelser,  hvorunder  prøven  skal  udføres,  beskrives  i det følgende: 
7. Kundskabskontrollerende  prøve 
7.1. Form 
Der vælges  en form,  som  sikrer,  at aspiranten  er i besiddelse  af de i afsnit  2 og 5 nævnte  kundskaber 
7.2. Prøvens  indhold  for  alle  køretøjskategorier 
I den  følgende  opregning  henvises  der til bilagets  afsnit  2. 
7.2.1.  Prøven  skal  indeholde  alle  de nævnte  punkter  inden  for følgende  emner,  idet  udformningen  af de 
enkelte  punkters  indhold  overlades  til medlemsstaterne. 
7.2.1.1.  Færdselsreglerne  (punkt  2.11). 
7.2.1.2.  Føreren  (punkt  2.1 og 2.4). 
7.2.1.3.  Vejen  (punkt  2.3,  2.7 og 2.8). 
7.2.1.4.  Andre  trafikanter  (punkt  2.5 og 2.6). 
7.2.1.5.  Almindelige  og særlige  bestemmelser  (punkt  2.12,  2.13  og 2.14). 
7.2.2.  Den  i punkt  7.2.1  nævnte  prøve  suppleres  med  en vilkårlig  kontrol  vedrørende  et af følgende 
punkter:  2.2,  2.9 og 2.10  vedrørende  køretøjet. 
7.3. Særlige  bestemmelser  vedrørende  kategori  C, D og underkategori  C  + E og D + E 
For føreraspiranter  til køretøjer  af kategori  C, D og underkategori  C + E og D + E suppleres  den  i 
punkt  7.2  fastsatte  prøve  med  følgende: 
7.3.1.  en  obligatorisk  kontrol  vedrørende  følgende  punkter  under  afsnit  5: 
7.3.1.1.  Kategori  C, D og underkategori  C + E og D + E [punkt  5.2.3,  5.2.4  (undtagen  benyttelse  af 
tachograf,  der omhandles  i punkt  9.3.1  og 5.2.5]. 
7.3.1.2.  Kategori  D (punkt  5.5.1  og 5.5.2). 
7.3.2.  en  vilkårlig  kontrol  vedrørende  et af følgende  punkter: 
5.2.1,  5.2.2  og 5.2.6. 
27. 2. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 48/13 
8. Færdigheds- og adfærdskontrollerende prøve 
8.1. Køretøjet og dets udstyr 
8.1.1. Kørsel af et køretøj med mekanisk gear betinges af en bestået færdigheds- og adfærdskontrollerende 
prøve i et køretøj med mekanisk gear. 
Hvis aspiranten består den færdigheds- og adfærdskontrollerende prøve i et køretøj med automatisk 
gear, angives dette på kørekort, som udstedes på grundlag af denne prøve. Kørekort, der indeholder 
denne angivelse, kan kun benyttes til kørsel med køretøjer med automatisk gear. 
8.1.2. Køretøjer, hvortil bestået færdigheds- og adfærdskontrollerende prøve kræves 
Kategori A 
— underkategori af motorcykler med maksimalt slagvolumen på 400 cm3 eller maksimal effekt på 
35 kW: motorcykler med minimal effekt på 20 kW eller minimalt slagvolumen på 240 cm3 og 
minimal masse på 120 kg, 
— underkategori af motorcykler med slagvolumen på over 400 cm3 og effekt på over 35 kW: 
motorcykler med minimalt slagvolumen på 600 cm3, 
— valgfri underkategori af lette motorcykler: motorcykler med minimalt slagvolumen på 80 cm3. 
Kategori B 
Firehjulede køretøjer under kategori B, som kan opnå en hastighed på mindst 100 km i timen. 
Valgfri underkategori af tricykler og kvadricykler 
Tricykler eller kvadricykler, som kan opnå en hastighed på 60 km i timen. 
Kategori C 
Køretøjer under kategori C, hvis tilladte totalmasse ikke er under 11 000 kg, og som kan opnå en 
hastighed på 80 km i timen. 
Valgfri underkategori for begrænset C-førerbevis 
Køretøjer under kategori C, hvis tilladte totalmasse ikke er under 4 000 kg, og som kan opnå en 
hastighed på 80 km i timen. 
Kategori D 
Køretøjer under kategori D, hvis længde ikke er under 9 m, og som kan opnå en hastighed på 80 km i 
timen. 
Valgfri underkategori for begrænset D-førerbevis 
Køretøjer under kategori D, som kan opnå en hastighed på 80 km i timen. 
Kategori E 
Obligatoriske underkategorier 
B + E 
Enheder med en tilladt totalmasse på over 3 500 kg, som kan opnå en hastighed på 100 km i timen, 
og består af et køretøj under kategori B og en påhængsvogn, hvis tilladte totalmasse ikke er under 
1 250 kg. 
C + E 
— Leddelte køretøjer, hvis tilladte totalmasse ikke er under 21 000 kg, og som kan opnå en 
hastighed på 80 km i timen, 
Nr. C 48/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 89 
— Enheder med en tilladt totalmasse for den sammenkoblede enhed på ikke under 21 000 kg, som 
kan opnå en hastighed på 80 km i timen, og består af et køretøj under kategori C og en 
påhængsvogn med mindst to aksler, hvoraf en skal være drejelig, i en indbyrdes afstand på 
mindst 4 m. 
D + E 
Enheder, som kan opnå en hastighed på 80 km i timen, og består af et prøvekøretøj under kategori D 
og en påhængsvogn, hvis tilladte totalmasse ikke er under 1 250 kg. 
Valgfri underkategorier 
C + E 
Enheder, som består af et køretøj under kategori C, hvis tilladte totalmasse ikke er under 4 000 kg, 
og en påhængsvogn, hvis tilladte totalmasse ikke er under 2 000 kg. Den sammenkoblede enheds 
længde må ikke være under 6 m. Den skal kunne opnå en hastighed på 80 km i timen. 
D + E 
Enheder, som kan opnå en hastighed på 80 km i timen, og består af et prøvekøretøj under kategori D 
og en påhængsvogn, hvis tilladte totalmasse ikke er under 1 250 kg. 
8.2. Færdigbeder og adfærd, som afprøves under prøven 
Følgende bestemmelser gælder kun for de køretøjer, for hvilke de er relevante: 
8.2.1. Kørselsforberedelser 
Aspiranten skal vise, at han med henblik på en sikker kørsel kan foretage kørselsforberedelser efter 
følgende forskrifter i punkt 3.1. Punkt 3.1.2, 3.1.3 (vedrørende sikkerhedsseler, kun hvis loven 
kræver, at de benyttes) og 3.1.4. 
8.2.2. Beherskelse af køretøjets teknik 
Aspiranten skal ved at udføre følgende manøvrer under afsnit 3.2 vise, at han er i stand til at benytte 
køretøjets betjeningsapparater. 
— Punkt 3.2.1 (igangsætning på jævn, og så vidt muligt også stigende vej), 3.2.2, 3.2.3 og 3.2.6 
(undtagen benyttelse af køretøjets maksimale bremsekraft, som behandles i punkt 10.1.1). 
— De i punkt 3.2.4, 3.2.5 og 3.2.7 nævnte manøvrer afprøves ved tilfældigt prøvevalg (mindst to 
manøvrer under de tre punkter tilsammen, heraf en, som omfatter bakning). 
Manøvrerne i punkt 3.2.5 skal ikke afprøves for køretøjskategorierne C, D og E. Aspiranter til 
kørekort til disse kategorier skal foretage en svingning under bakning, som fastlægges nærmere af 
medlemsstaterne. 
8.2.3. Adfærd i trafikken 
Aspiranten skal under normale trafikforhold, samt under iagttagelse af kørselssikkerheden og de 
nødvendige forsigtighedsregler foretage alle de følgende manøvrer under afsnit 4, punkt 4.1.1, 4.1.2, 
4.1.3, 4.1.4, 4.1.5, 4.2.1, 4.2.2, 4.2.3, 4.2.4, 4.2.5, 4.2.9 og 4.2.10 samt manøvrerne i punkt 4.2.6, 
4.2.7 og 4.2.8, såfremt der er lejlighed til det. 
8.3. Særlige bestemmelser for kategori A, C, D og E 
Aspiranter til førerbevis til køretøjer af kategori A, C, D og E skal foruden de nævnte manøvrer 
udføre følgende manøvrer under afsnit 5: 
27. 2. 89 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 48/15 
8.3.1.  Kategori  A 
Punkt  5.1.2  (slå  motorcyklens  støtteben  fra og eventuelt  trække  den  bort  uden  brug  af motor),  5.1.3 
og 5.1.6.  Den  korrekte  anbringelse  af styrthjelmen  kontrolleres,  hvis  loven  kræver  benyttelse  af 
styrthjelm.  Prøverne  i punkt  5.1.1  udføres  vilkårligt.  Evnen  til at bevare  ligevægten  (punkt  5.1.5) 
afprøves  ved forskellige  hastigheder,  herunder  langsom  hastighed,  og i forskellige  kørselssituationer, 
dog ikke  kørsel  med  passager,  som  behandles  i punkt  9.1.2.1. 
8.3.2.  Kategori  C, D, E 
Punkt  5.2.8,  5.2.9,  5.2.10  og 5.2.11. 
8.3.3.  Kategori  D 
Punkt  5.5.3. 
9. Kundskabskontrollerende  prøve  eller  færdigheds-  og adfærdskontrollerende  prøve 
9.1. Aspirantens  kvalifikationer  og adfærd  på de nedenfor  anførte  områder  afprøves  obligatorisk,  men 
medlemsstaterne  kan  selv  afgøre,  om dette  skal  foregå  under  den  kundskabskontrollerende  prøve 
eller  under  den  færdigheds-  og adfærdskontrollerende  prøve. 
Alle kategorier 
9.1.1.1.  Vilkårlig  afprøvning  af dæk,  lygter,  refleksanordninger,  styretøj,  bremser,  retningsvisere  og 
signalhorn 
9.1.1.2.  De  forsigtighedsregler,  som  skal  iagttages,  når  køretøjet  forlades. 
9.1.2.  Kategori  A 
9.1.2.1.  Evne  til at bevare  ligevægten  under  kørsel  med  passager. 
9.1.3.  Kategori  C, D, E 
9.1.3.1.  Benyttelse  af tachograf. 
9.1.4.  Kategori  C + E 
9.1.4.1.  Sammen-  og frakobling  af motorvogn  og påhængsvogn  eller  sættevogn. 
9.1.4.2.  Sikkerhed  i forbindelse  med  køretøjets  belæsning. 
9.2. Læsning  af vejkort  kan  afprøves  under  den  kundskabskontrollerende  prøve  eller  under  den 
færdigheds-  og adfærdskontrollerende  prøve. 
10. Valgfri  færdigheds-  og adfærdskontrollerende  prøve 
Aspirantens  færdigheder  og adfærd  på følgende  områder  kan  afprøves  under  den  færdigheds-  og 
adfærdskontrollerende  prøve. 
10.1.  Alle  kategorier 
10.1.1.  Benyttelse  af køretøjets  maksimale  bremsekraft. 
10.2 Kategori  A 
10.2.1  U-vending. 
11. Bedømmelse  af den  færdigheds-  og adfærdskontrollerende  prøve 
Bedømmelsen  gælder  i alle  kørselssituationer  den  ubesværethed,  hvormed  aspiranten  benytter 
køretøjets  forskellige  betjeningsapparater,  og den  lethed,  hvormed  han,  under  iagttagelse  af 
kørselssikkerheden,  placerer  sig i trafikken. 
Hele  prøven  skal  give  bedømmeren  indtryk  af sikkerhed.  Alle  kørselsfejl  og enhver  form  for risikabel 
adfærd,  som  bringer  prøvekøretøjets,  passagerernes  eller  andre  trafikanters  umiddelbare  sikkerhed  i 
fare,  medfører,  uanset  om de kræver  indgreb  fra bedømmerens  eller  ledsagerens  side,  at prøven  ikke 
bestås.  Bedømmeren  kan  imidlertid  frit  afgøre,  om den  praktiske  prøve  skal  fuldføres  eller  ikke. 
Nr. C 48/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 89 
12. Prøvens varighed 
Både prøvens varighed og den afstand, som tilbagelægges, skal være tilstrækkelige til, at de i afsnit 8 
og 9 foreskrevne færdigheder og adfærdsformer kan bedømmes. 
Den kørselstid, der afsættes til adfærdsbedømmelse, kan under ingen omstændigheder være under 
25 minutter for kategori A og B og 45 minutter for de øvrige kategorier. 
13. Køreprøvested 
Den del af prøven, som gælder den tekniske beherskelse af køretøjet, kan foregå på en særlig bane. 
Den del af prøven, som gælder adfærd i trafikken, skal så vidt muligt finde sted på landeveje, 
motortrafikveje og motorveje samt på gader i byen, idet disse skal kunne frembyde de forskellige 
typer vanskeligheder, en fører af et motorkøretøj kan komme ud for. 
Det vil være hensigtsmæssigt, hvis prøven kan afholdes under forhold med skiftende trafiktæthed. 
BILAG III 
MINDSTEKRAV MED HENSYN TIL FYSISK OG PSYKISK EGNETHED TIL AT FØRE 
MOTORKØRETØJ 
DEFINITIONER 
1. I dette bilag inddeles førerne i to grupper: 
1.1. Gruppe 1 
Førere af køretøjer i kategori A og B og i underkategori B + E. 
1.2. Gruppe 2 
Førere af køretøjer i kategori C, D og de øvrige underkategorier af E. 
1.3. Det kan fastsættes i den nationale lovgivning, at dette bilags bestemmelser for førere i gruppe 2 
gælder for førere af køretøjer i kategori B, der anvender deres kørekort i erhvervsmæssig øjemed 
(førere af hyrevogne, ambulancer m.v.). 
2. Herefter klassificeres enhver, der anmoder om udstedelse eller forlængelse af kørekort, i den gruppe, 
som vedkommende kommer til at tilhøre, når kørekortet er udstedt eller forlænget. 
LÆGEUNDERSØGELSER 
3. Gruppe 1 
Aspiranterne skal underkastes en lægeundersøgelse, hvis det i forbindelse med de formaliteter, der 
kræves gennemført, eller under de prøver, aspiranterne skal aflægge, inden de erhverver kørekort, 
viser sig, at deres evne til at føre motorkøretøj er nedsat af en af de grunde, der er omhandlet i dette 
bilag. 
Den, der anmoder om udstedelse af kørekort, og førere på over 75 år skal jævnligt underkastes de 
lægeundersøgelser, der foreskrives i den nationale lovgivning. 
27. 2. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 48/17 
4. Gruppe 2 
Aspiranterne skal underkastes en lægeundersøgelse inden førstegangsudstedelsen af et kørekort, og 
førerne skal derefter jævnligt underkastes de undersøgelser, der foreskrives i den nationale 
lovgivning. 
5. Medlemsstaterne kan opstille strengere standarder end foreskrevet i dette bilag for udstedelsen af 
kørekort. 
SYNET 
6. Den, der anmoder om kørekort, skal undersøges med henblik på at sikre, at vedkommendes synssans 
er tilstrækkelig god til, at han kan føre motorkøretøj. Er der grund til at nære formodning om, at 
aspirantens syn ikke er tilstrækkeligt godt, skal han undersøges af en kompetent lægelig myndighed. 
I undersøgelsen skal der navnlig lægges vægt på synsstyrken, synsfeltet, synsevnen i tusmørke og 
fremadskridende øjensygdomme. 
Intraokulære linser betragtes ikke som korrigerende briller i dette bilags forstand. 
Gruppe 1 
6.1. Den, der anmoder om udstedelse eller forlængelse af kørekort, skal, eventuelt med korrigerende 
briller, have en synsstyrke på mindst 0,6 på de to øjne tilsammen. Der må hverken udstedes eller 
forlænges kørekort, hvis det under lægeundersøgelsen har vist sig, at vedkommendes synsfelt er 
under 120° i det horisontale plan, eller at hans syn af andre årsager er sådant, at hans evne til at føre 
motorkøretøj er nedsat. Konstateres der, eller gives der oplysning om en fremadskridende 
øjensygdom, kan kørekort udstedes eller fornys på betingelse af, at vedkommende jævnligt 
undersøges af en kompetent lægelig myndighed. 
6.2. Den, der anmoder om udstedelse eller forlængelse af kørekort, og som er blind på det ene øje, eller 
som kun bruger det ene øje, f. eks. i tilfælde af dobbeltsyn (diplopi), skal have en synsstyrke på 
mindst 0,6, eventuelt med korrigerende briller. Den kompetente lægelige myndighed skal attestere, 
at dette monokulære syn har eksisteret så længe, at vedkommende har vænnet sig til det, samt at 
synsfeltet på det raske øje er normalt. 
Gruppe 2 
6.3. Den, der anmoder om udstedelse eller forlængelse af kørekort, skal, eventuelt med korrigerende 
briller, have en synsstyrke på begge øjne på mindst 0,8 på det bedste øje og mindst 0,5 på det dårligste 
øje. Er værdierne på 0,8 og 0,5 opnået ved hjælp af korrigerende briller, skal den ikke-korrigerede 
synsstyrke på hvert af øjnene være 0,05, eller korrektionen af den mindst krævede synsstyrke (0,8 og 
0,5) skal være opnået ved hjælp af brilleglas, hvis styrke må ikke overstige plus eller minus fire 
dioptrier, eller ved hjælp af kontaktlinser (ikke4corrigeret syn = 0,05). Korrektionen skal kunne 
tåles godt. Der kan hverken udstedes eller fornys kørekort, hvis aspiranten eller føreren ikke har et 
normalt synsfelt, eller hvis han lider af dobbeltsyn (diplopi). 
HØRELSEN 
7. Der kan hverken udstedes eller fornys kørekort for aspiranter og førere i gruppe 2, hvis hørelse er 
svækket i en sådan grad, at de hæmmes i udførelsen af deres arbejde. 
BEVÆGELSESHÆMMEDE 
8. Der kan hverken udstedes eller fornys kørekort for aspiranter og førere, der lider af sygdomme eller 
deformiteter i bevægeapparatet, som gør det risikabelt, at vedkommende fører motorkøretøj. 
Gruppe 1 
8.1. Der kan efter udtalelse fra en kompetent lægelig myndighed eventuelt udstedes kørekort med særlige 
klausuler til fysisk handicappede aspiranter og førere. Udtalelsen skal være baseret på en medicinsk 
vurdering af den pågældendes sygdom eller deformitet og eventuelt på en praktisk prøve; den skal 
suppleres med en angivelse af, hvordan køretøjet kan være tilpasset føreren, og det skal endvidere 
anføres, at der skal anvendes ortopædisk protese, hvis det konstateres, at kørslen ved brugen af en 
sådan kan ske på betryggende måde. 
Nr. C 48/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 89 
8.2. Der kan udstedes eller fornys kørekort for aspiranter med en fremadskridende sygdomstilstand, 
såfremt vedkommende jævnligt kontrolleres med henblik på at konstatere, om han stadig kan føre 
motorkøretøj uden risiko. 
Der kan udstedes eller fornys kørekort uden krav om regelmæssig lægekontrol, når handicappet er 
stabiliseret. 
Gruppe 2 
8.3. Den kompetente lægelige myndighed fører behørigt tilsyn med de yderligere risici, der er forbundet 
med at føre de motorkøretøjer, der indgår i denne gruppe. 
HJERTE- OG KREDSLØBSSYGDOMME 
9. Sygdomme, der kan medføre, at den, der anmoder om udstedelse eller fornyelse af kørekort, 
udsættes for pludselige svigt i hjerte- og kredsløbssystemet, der kan bevirke en pludselig ændring af 
hjernevirksomheden, udgør en risiko for færdselssikkerheden. 
Gruppe 1 
9.1. ' Der kan hverken udstedes eller fornys kørekort for aspiranter, der lider af alvorlige forstyrrelser i 
hjertevirksomheden. 
9.2. Der kan på grundlag af en lægeerklæring, udstedes eller fornys kørekort for aspiranter og førere, der 
anvender pacemaker, såfremt der gennemføres regelmæssig lægekontrol. 
9.3. Udstedelse eller fornyelse af kørekort for aspiranter og førere, der lider af blodtryksforstyrrelser, kan 
ske efter vurdering af de øvrige resultater af en undersøgelse, eventuelle tilknyttede komplikationer 
og den risiko, disse udgør for færdselssikkerheden. 
9.4. Generelt kan der hverken udstedes eller fornys kørekort for aspiranter og førere, der lider af angina 
pectoris, når de er i hvile eller ved sindsbevægelse. Udstedelse eller fornyelse af kørekort for 
aspiranter og førere, der har haft hjerteinfarkt, kan kun finde sted på grundlag af en lægeerklæring 
og eventuelt med krav om regelmæssig lægekontrol. 
Gruppe 2 
9.5. Den kompetente lægelige myndighed tager behørigt hensyn til de yderligere risici, der er forbundet 
med at føre de motorkøretøjer, der indgår i denne gruppe. 
SUKKERSYGE 
10. Der kan på grundlag af en lægeerklæring udstedes eller fornys kørekort for aspiranter og førere, der 
lider af sukkersyge, såfremt der i hvert enkelt tilfælde gennemføres en dertil egnet regelmæssig 
lægekontrol. 
Gruppe 2 
10.1. Aspiranter og førere i denne gruppe, der lider af en sukkersyge, der kræver insulinbehandling, kan 
hverken få udstedt eller fornyet kørekort, undtagen i helt specielle tilfælde, når der foreligger en 
behørigt begrundet lægeerklæring, og såfremt der gennemføres regelmæssig lægekontrol. 
NERVESYGDOMME 
11. Aspiranter og førere kan hverken få udstedt eller forlænget kørekort, hvis de lider af en alvorlig 
nervesygdom, medmindre anmodningen underbygges af en lægeerklæring. 
27. 2. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 48/19 
I denne henseende skal der tages hensyn til de funktionsmæssige muligheder af og prognosen for 
nervemæssige forstyrrelser, der skyldes sygdomme eller operationer i centralnervesystemet eller i det 
perifere nervesystem, som udvendigt giver sig bevægelsesmæssige, sensoriske eller trofiske udslag, 
eller som påvirker balancen og koordinationen. Der kan i disse tilfælde udstedes eller fornys 
kørekort på betingelse af, at der jævnligt gennemføres undersøgelser, hvis der er risiko for, at 
tilstanden forværres. 
12. Epilepsianfald og andre alvorlige bevidsthedsforstyrrelser udgør en betydelig risiko for 
færdselssikkerhed, hvis anfaldene indtræffer, medens patienten fører motorkøretøj. 
Gruppe 1 
12.1. Der kan udstedes eller fornys kørekort på grundlag af en undersøgelse foretaget af en kompetent 
lægelig myndighed, og såfremt der gennemføres regelmæssig lægekontrol. Den lægelige myndighed 
bedømmer epilepsien eller de andre bevidsthedsforstyrrelser, sygdommens form og kliniske 
udvikling (har der f.eks. ikke været anfald i to år), behandlingen og dens resultater. 
Gruppe 2 
12.1. Der kan ikke udstedes eller fornys kørekort for aspiranter og førere, der har eller kan få epileptiske 
anfald eller andre alvorlige bevidsthedsforstyrrelser. 
MENTALE FORSTYRRELSER 
Gruppe 1 
13.1. Der kan ikke udstedes eller fornys kørekort for aspiranter og førere, 
— der lider af alvorlige mentale forstyrrelser, medfødte eller erhvervet ved sygdomme, traumatiske 
lidelser eller neurokirurgiske indgreb, 
— der er alvorligt åndeligt retarderede, 
— der lider af alvorlig alderdomssvækkelse, en alvorligt svækket dømmekraft eller tilpasningsevne, 
der er knyttet til personligheden, 
medmindre anmodningen underbygges af en lægeerklæring og på betingelse af, at der gennemføres 
regelmæssig lægekontrol, hvis der er behov herfor. 
Gruppe 2 
13.2. Den kompetente lægelige myndighed tager behørigt hensyn til de yderligere risici, der er forbundet 
med at føre de motorkøretøjer, der indgår i denne gruppe. 
ALKOHOL 
14. Indtagelse af alkohol udgør en betydelig risiko for færdselssikkerheden. På grund af problemets 
alvor må der udvises stor årvågenhed fra lægeside. 
Gruppe 1 
14.1. Der kan hverken udstedes eller fornys kørekort for aspiranter og førere, der er afhængige af alkohol, 
eller som ikke kan holde bilkørsel og indtagelse af alkohol adskilt. 
Der kan udstedes eller fornys kørekort for aspiranter og førere, der har været kroniske alkoholikere, 
efter en periode, hvori de beviseligt har været afholdende, såfremt der foreligger lægeerklæring og 
gennemføres regelmæssig lægekontrol. 
Gruppe 2 
14.4. Den kompetente lægelige myndighed tager behørigt hensyn til den yderligere risiko, der er forbundet 
med at føre de motorkøretøjer, der indgår i denne gruppe. 
Nr. C 48/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 89 
NARKOTIKA OG LÆGEMIDLER 
15. Misbrug: 
Der kan hverken udstedes eller fornys kørekort for aspiranter og førere, der er afhængige af 
psykofarmaka, uanset hvilken kategori kørekort der anmodes om. 
Regelmæssig indtagelse: 
Gruppe 1 
15.1. Der kan hverken udstedes eller fornys kørekort for aspiranter og førere, der regelmæssigt indtager 
psykofarmaka, uanset disses form, når de kan nedsætte vedkommendes evne til at føre motorkøretøj 
uden risiko, og hvis den indtagne mængde er så stor, at den påvirker kørslen negativt. Det samme 
gælder alle andre lægemidler eller kombinationer af lægemidler, der påvirker evnen til at føre 
motorkøretøj. 
Gruppe 2 
15.2. Den kompetente lægelige myndighed tager behørigt hensyn til den yderligere risiko, der er forbundet 
med at føre de motorkøretøjer, der indgår i denne gruppe. 
NYRESYGDOMME 
Gruppe 1 
16.1. . Der kan på grundlag af en lægeerklæring udstedes og fornys kørekort for aspiranter og førere, der 
lider af alvorlig nyreinsufficiens, såfremt vedkommende jævnligt underkastes lægekontrol. 
Gruppe 2 
16.2. Der kan hverken udstedes eller fornyes kørekort for aspiranter og førere, der lider af alvorlig, 
irreversibel nyreinsufficiens, undtagen i særlige tilfælde, der er behørigt dokumenteret ved 
lægeerklæring, og på betingelse af, at der gennemføres regelmæssig lægekontrol. 
FORSKELLIGE BESTEMMELSER 
Gruppe 1 
17.1. Der kan på grundlag af en lægeerklæring udstedes eller fornys kørekort for aspiranter og førere, der 
har undergået en organtransplantation eller implantation af kunstige organer, der kan påvirke evnen 
til at føre motorkøretøj, på betingelse af, at der gennemføres regelmæssig lægekontrol, såfremt der er 
behov herfor. 
Gruppe 2 
17.2. Den kompetente lægelige myndighed tager behørigt hensyn til den yderligere risiko, der er forbundet 
med at føre de motorkøretøjer, der indgår i denne gruppe. 
18. Generelt kan der hverken udstedes eller fornys kørekort for aspiranter og førere, der lider af en 
anden sygdom end de ovenfor nævnte, som kan nedsætte evnen til at føre motorkøretøj på 
betryggende måde, medmindre anmodningen er underbygget af en lægeerklæring og på betingelse 
af, at der gennemføres regelmæssig lægekontrol, såfremt der er behov herfor.