P9_TA(2020)0212

EU's rolle i at beskytte og genoprette verdens skove

Europa-Parlamentets beslutning af 16. september 2020 om EU's rolle i at beskytte og genoprette verdens skove (2019/2156(INI))

(2021/C 385/02)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 11, artikel 191, stk. 1, og artikel 208,

— der henviser til EU-Domstolens dom af 17. april 2018 (1),

— der henviser til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling (SDG'er) for perioden 2015-2030,

— der henviser til Parisaftalen, som blev indgået på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC),

— der henviser til konventionen om den biologiske mangfoldighed fra 1992, den globale strategi for biodiversitet 2011-2020 og Aichimålene for biodiversitet,

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. juli 2019 med titlen »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« (COM(2019)0352),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om Den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640) og Parlamentets beslutning af 15. januar 2020 om Den europæiske grønne pagt (2),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030 — Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380),

— der henviser til EU's handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati for 2020-2024, EU's eksterne politik om oprindelige folk fra 2016, Rådets konklusioner om oprindelige folk af 15. maj 2017 og den europæiske konsensus om udvikling fra 2017,

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. november 2018 med titlen »En ren planet for alle — En europæisk strategisk og langsigtet vision for en fremgangsrig, moderne, konkurrencedygtig og klimaneutral økonomi« (COM(2018)0773),

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. september 2013 med titlen »En ny EU-skovstrategi: for skove og den skovbaserede sektor« COM(2013)0659),

— der henviser til Kommissionens endelige undersøgelsesrapport »EU-forbrugets indvirkning på skovrydning: En omfattende analyse af EU-forbrugets indvirkning på skovrydning«,

— der henviser til den forhåndsvurdering om mulighederne for at intensivere EU's indsats mod skovrydning, som Kommissionens Generaldirektorat for Miljø bestilte for 2018,

— der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. oktober 2008 om en indsats for at imødegå udfordringerne ved skovrydning og skovødelæggelse med henblik på at bekæmpe klimaændringer og tab af biodiversitet (COM(2008)0645),

— der henviser til handlingsplanen for retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT) fra 2003, de frivillige partnerskabsaftaler om FLEGT med tredjelande og FLEGT-arbejdsplanen for 2018-2022,

— der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution af 21. marts 2019 om anerkendelse af miljømenneskerettighedsforkæmperes bidrag til udøvelse af menneskerettigheder, miljøbeskyttelse og bæredygtig udvikling,

— der henviser til den rapporten fra FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) med titlen »State of the World's Forests 2020«,

— der henviser til FN's strategiske plan for skove 2017-2030,

— der henviser til særrapporten fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) om klimaændringer, ørkendannelse, jordforringelse, bæredygtig arealforvaltning, fødevaresikkerhed og drivhusgasstrømme i landbaserede økosystemer og dets femte vurderingsrapport om klimaændringer 2014: indvirkninger, tilpasning og sårbarhed,

— der henviser til den globale rapport om vurdering af biodiversitet og økosystemydelser af 31. maj 2019 fra Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser,

— der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om det 15. møde i partskonferencen under biodiversitetskonventionen (COP15) (3),

— der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen (4),

— der henviser til sin beslutning af 11. september 2018 om gennemsigtig og ansvarlig forvaltning af naturressourcer i udviklingslande: skove (5),

— der henviser til sin beslutning af 4. april 2017 om palmeolie og rydning af regnskove (6),

— der henviser til forretningsordenens artikel 54,

— der henviser til udtalelser fra Udviklingsudvalget, Udvalget om International Handel, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og Udvalget om Industri, Forskning og Energi,

— der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A9-0143/2020),

A. der henviser til, at et område på 1,3 mio. kvadratkilometer af verdens skove gik tabt mellem 1990 og 2016 med ødelæggende indvirkninger for biodiversitet, klima, borgere og økonomien; der henviser til, at en række skovrelaterede internationale forpligtelser, heriblandt delmål 15,2 i FN's verdensmål for bæredygtig udvikling (SDG'er) (7) og mål 5 i Aichi-konventionen om den biologiske mangfoldighed (CBD) (8), på trods af alle hidtidige bestræbelser ikke på vej til at kunne opfyldes på passende vis af de nuværende politikker; der henviser til, at det i Det Europæiske Miljøagenturs rapport med titlen »The European Environment — state and outlook 2020« (Europas miljø — tilstand og fremtidsudsigter 2020) bemærkes, at skovarealet i Europa stort set har ligget på et stabilt niveau i de sidste to årtier, men at der også advares om, at der ikke er sket megen forbedring af bevaringsstatussen for skovhabitater og -arter siden 2013, og at natur- og menneskeskabte forstyrrelser udgør en trussel mod Europas skove;

B. der henviser til, at de 17 SDG'er er integrerede og udelelige; der henviser til, at fremskridt i retning af bæredygtigt landbrug, fødevaresikkerhed og bæredygtig skovforvaltning — centrale elementer i SDG'erne — bør gøres samtidigt;

C. der henviser til, at skove i væsentlig grad bidrager til afbødning af og tilpasning til klimaforandringer, og at skovrydning, navnlig tropisk skovrydning, omvendt er en væsentlig bidragyder til klimaændringer; der henviser til, at emissioner fra arealanvendelse og ændringer i arealanvendelsen, oftest pga. skovrydning, næst efter afbrænding af fossile brændstoffer er den vigtigste årsag til klimaændringer og udgør næsten 12 % af alle drivhusgasemissioner; der henviser til, at skovene også huser 80 % af den globale biodiversitet, bidrager til foranstaltninger til nedbringelse af katastroferisici gennem naturbaserede løsninger og udgør eksistensgrundlaget for omkring 25 % af verdens befolkning, samtidig med at de repræsenterer en stor del af de landområder, der traditionelt bebos af oprindelige folk, og som bidrager til menneskers sundhed og er indbegrebet af uerstattelige kulturelle, samfundsmæssige og åndelige værdier;

D. der understreger, at naturlige forstyrrelser som tørker, oversvømmelser, skadedyrsangreb, erosion og brande på grund af klimaændringer og tab af biodiversitet vil forekomme oftere og med større intensitet, hvilket også vil forårsage stadig mere skade på verdens skove ifølge Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer; der henviser til, at en forøgelse af investeringerne i naturbaserede løsninger er et af de mest omkostningseffektive midler til at håndtere emissioner og beskytte livsvigtige økosystemer, samtidig med at man forbedrer folks eksistensgrundlag, modstandsdygtighed og fødevaresikkerhed;

E. der henviser til, at der er behov for en vidtrækkende, ambitiøs og samordnet indsats understøttet af politisk og samfundsmæssig vilje til at beskytte og genoprette verdens skove;

F. der henviser til, at en intensiveret indsats for at beskytte og genoprette skove og øge kvantiteten og kvaliteten af skovøkosystemer skal spille en central rolle i EU's og medlemsstaternes bæredygtighedspolitikker og i opnåelsen af målene i den europæiske grønne pagt; der henviser til, at det for at begrænse den globale opvarmning og hjælpe med at tackle tabet af biodiversitet er afgørende vigtigt, at skovene beskyttes, genoprettes og forvaltes på en sådan måde, at deres kapacitet til kulstoflagring og beskyttelse af biodiversitet maksimeres; der henviser til, at primærskove giver mere CO2-lagring og danner rammen om et vigtigt habitat, som ikke findes i yngre og nyplantede skove;

G. der henviser til, at landbrugsekspansion ifølge FAO's rapport fra 2020 om skovenes tilstand globalt set fortsat er den vigtigste drivkraft bag skovrydning sammen med byekspansion, infrastrukturudvikling og minedrift; der henviser til, at der er behov for at arbejde tæt sammen med EU's partnerlande og forskellige interessenter for at styrke innovative og positive interaktioner mellem landbrug og skovbrug for at opbygge bæredygtige landbrugssystemer og forbedre fødevaresikkerheden; der henviser til, at EU også indirekte er involveret i skovrydning og ødelæggelse af verdens skove og andre naturlige økosystemer gennem import og forbrug af varer forbundet med skovrydning såsom soja, palmeolie, gummi, majs, oksekød, læder og kakao; der henviser til, at EU's forbrug udgør omkring 10 % af den globale skovrydning udtrykt i det samlede endelige forbrug;

H. der henviser til, at en Global Witness-undersøgelse for nylig afslørede, at EU-baserede finansielle institutioner mellem 2013 og 2019 var den vigtigste internationale finansieringskilde for seks landbrugsvirksomheder, som er sat i forbindelse med skovødelæggelse i Amazonasskoven, Congo-bassinet og Papua New Guinea, og som de støttede med i omegnen af 7 mia. EUR (9);

I. der henviser til, at de nuværende frivillige tilsagn fra virksomheder og banker om at tackle skovrydning ikke har formået at skabe den adfærdsændring, der er nødvendig for at standse denne katastrofale miljøødelæggelse;

J. der henviser til, at den negative virkning af direktivet om vedvarende energi på verdens og EU's skove krævede, at direktivet blev omarbejdet (10); der henviser til, at de indførte ændringer imidlertid ikke vil løse problemet;

K. der henviser til, at tilskud til bioenergi fra træ i stedet bør rettes mod energieffektivitet og vedvarende energi;

L. der henviser til, at de gældende regler i direktivet om vedvarende energi er baseret på den forståelse, at hugst specifikt til energiformål er bæredygtig og klimaneutral og giver mulighed for, at kilden fornys inden for en passende tidsramme; der henviser til, at denne forståelse er fejlagtig;

M. der henviser til, at det vil være nødvendigt med foranstaltninger på alle niveauer, herunder lovgivningsmæssige foranstaltninger og strengere håndhævelse af eksisterende lovgivning samt betydelige offentlige og private investeringer, for at sikre en mere effektiv beskyttelse af verdens skove og andre naturlige økosystemer; der henviser til, at dette kun kan opnås ved at sikre politisk sammenhæng på tværs af alle sektorer og mellem EU's interne og eksterne politikker gennem anvendelse af princippet om ikke at gøre skade;

N. der henviser til, at øget beskyttelse og genopretning af skove og andre naturlige økosystemer samt bæredygtig skovforvaltning er vigtige for at bevare de oprindelige folks og lokalsamfunds eksistensgrundlag, skabe muligheder for social og økonomisk udvikling og jobskabelse og gøre det muligt at udvikle bæredygtige bioøkonomier, samtidig med at økosystemtjenesterne og biodiversiteten beskyttes; der henviser til, at skovene udgør en grøn økonomisk sektor med potentiale til at skabe mellem 10 og 16 mio. job på verdensplan;

O. der henviser til, at mangroveskove leverer vigtige økosystemtjenester, da de lagrer store mængder kulstof, er vigtige gydesteder for mange arter af koralrevsfisk, og beskytter koralrev mod næringsstofbelastninger og -sedimenter samt kystområder mod oversvømmelse; der henviser til, at mangroveskove indtil for nylig dækkede over 3/4 af de tropiske kyster, men at mere end halvdelen er gået tabt på grund af kystudvikling, akvakultur, forurening og ikkebæredygtig anvendelse;

P. der henviser til, at omdannelse af mangroveskove forårsager 10 % af kulstofemissionerne fra skovrydning, selv om mangroveskovene kun udgør 0,7 % af de tropiske skove (11);

Q. der henviser til, at omfanget af EU's finansiering til beskyttelse og genopretning af skove og bæredygtig skovforvaltning i partnerlande er utilstrækkeligt i betragtning af problemets omfang; der henviser til, at beskyttelse, genopretning og bæredygtig forvaltning af skove og andre naturlige økosystemer samt de dermed forbundne sidegevinster og menneskerettighedsaspekter skal integreres bedre i EU's finansieringsmekanismer;

R. der henviser til, at EU og dets medlemsstater har en lang tradition for og ekspertise inden for bæredygtig skovforvaltning og kan bruge dette til at bistå andre lande i kapacitetsopbygning på dette område;

S. der henviser til, at oprindelige folk, lokalsamfund og miljøforkæmpere i stadig større grad udsættes for trusler og intimidering og samtidig oplever menneskerettighedsovertrædelser i deres bestræbelser på at beskytte deres skove, jord og miljø;

T. der henviser til, at mulighederne for, at patogener som virusser passerer fra vilde dyr og husdyr til mennesker (zoonoser), kan forøges, når naturlige økosystemer ødelægges og ændres;

U. der henviser til, at en bæredygtig og effektiv skovpolitik forudsætter pålidelige oplysninger om skovenes ressourcer, deres tilstand, og hvordan de forvaltes og anvendes, samt pålidelige oplysninger om ændringer i arealanvendelsen;

V. der henviser til, at skovene og den skovbaserede værdikæde er af afgørende betydning for den videre udvikling af den cirkulære bioøkonomi, idet de skaber beskæftigelse og økonomisk velfærd i landdistrikter og byområder, og sikrer afbødning af klimaændringer og giver sundhedsrelaterede fordele;

1. glæder sig over Kommissionens meddelelse »Intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove« og mener, at det er et godt grundlag for en målrettet indsats; er enig i de fem prioriteter i meddelelsen; understreger, at disse prioriteter alle er nødvendige for at standse og vende udviklingen med skovrydning og forringelse af naturlige økosystemer, navnlig skove, samt tab af biodiversitet og de dermed forbundne krænkelser af menneskerettighederne, og at de skal gennemføres hurtigt og sammenhængende; minder imidlertid om, at EU og dets medlemsstater bør være mere ambitiøse i deres indsats for at opfylde deres forpligtelser og tackle det presserende behov for at gribe ind over for skovrydning og skovforringelse i hele verden; understreger vigtigheden af en række hurtig og omfattende indsatser og initiativer, herunder nye lovgivningsmæssige foranstaltninger som skal være effektive, komplementære, retskraftige og omfatte overvågning;

2. understreger behovet for at anerkende EU's kompetencer, ansvar og midler på området for skovbeskyttelse, herunder de europæiske skove som en del af verdens skove, inden for rammerne af EU's miljøpolitik; gentager, at successen af vores foranstaltninger udadtil og vores partneres indsats for at beskytte deres skove afhænger af, hvor effektive og ambitiøse vi er med hensyn til vores egen naturarv; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt og biodiversitetsstrategien for 2030 at sikre de højeste standarder for miljøbeskyttelse og større sammenhæng mellem beskyttelsen og genopretningen af skovene både inden for EU og i EU's optræden udadtil;

3. minder om, at EU og dets medlemsstater forventes at træffe hasteforanstaltninger for at beskytte og genoprette skovene med henblik på at opfylde deres forpligtelser i henhold til SDG'erne, Parisaftalen, den globale strategiske plan for biodiversitet 2011-2020 og FN's strategiske plan for skove og dens globale skovmål;

4. fremhæver skovenes rolle med hensyn til at øge modstandsdygtigheden over for negative indvirkninger fra klimaændringer; fremhæver behovet for konkrete og effektive foranstaltninger i klimatilpasningsstrategier og -planer og indarbejdelse af synergierne mellem modvirkning og tilpasning;

5. fremhæver skovenes positive bidrag til menneskers sundhed og livskvaliteten og den høje miljømæssige værdi i form af kulstofbinding, opbevaring af vand, begrænsning af erosion og beskyttelse mod jordskred;

6. understreger, at årsagerne til skovrydning rækker ud over skovsektoren i sig selv og vedrører en lang række spørgsmål, såsom jordbesiddelse, beskyttelse af oprindelige folks rettigheder, landbrugspolitikker, klimaændringer, demokrati, menneskerettigheder og politisk frihed;

7. understreger, at kvinder fra oprindelige folk og kvindelige landbrugere spiller en central rolle i beskyttelsen af skovøkosystemer; bemærker imidlertid med bekymring den manglende inddragelse og styrkelse af kvinder i naturressourceforvaltningsprocessen; mener, at ligestilling mellem kønnene inden for skovbrugsuddannelse spiller en central rolle i forbindelse med en bæredygtig forvaltning af skovene, hvilket bør afspejles i EU's handlingsplan om retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT);

8. opfordrer Kommissionen til at intensivere sine bestræbelser på at håndtere skovrydning på en holistisk måde ved hjælp af en sammenhængende politisk ramme og samtidig sikre økosystemernes bevarelse; minder om vigtigheden af, at FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder overholdes; støtter de igangværende forhandlinger om at oprette et bindende FN-instrument for transnationale selskaber og andre erhvervsvirksomheder vedrørende menneskerettighederne og understreger betydningen af EU's aktive deltagelse i denne proces;

9. er enig i og fremhæver henvisningen i Kommissionens meddelelse til primærskovenes uerstattelige karakter og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anerkende, at beskyttelse af skove med hjemmehørende arter giver enestående fordele for så vidt angår bekæmpelse af klimaforandringer i kraft af deres økosystemers kulstoflagres størrelse og levetid; understreger, at skovrejsning, der udføres på en måde, der er forenelig med beskyttelse og forbedring af lokale økosystemer, kan bidrage til at opnå klimaneutralitet inden 2050, men bemærker samtidig, at nyplantede skove ikke kan erstatte primærskove; understreger, at beskyttelse af skovene bør være en politisk prioritet for EU; fremhæver, at EU bør gå foran med et godt eksempel og sikre gennemførelse af sin egen og medlemsstaternes internationale sociale og miljømæssige forpligtelser, herunder om klima, biodiversitet og menneskerettigheder;

10. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en effektiv gennemførelse af de eksisterende prioriterede områder og til at fastsætte bindende mål for beskyttelse og genopretning af skovøkosystemer, navnlig primærskove, som led i EU's fremtidige skovstrategi, som bør være i fuld overensstemmelse med det forslag, der er skitseret i EU's biodiversitetsstrategi for 2030 om bindende mål for genopretning og beskyttede områder; understreger vigtigheden af at yde tilstrækkelig støtte og finansiering til disse foranstaltninger;

11. understreger, at opmærksomheden i særlig grad bør rettes mod mangroveskove og skove i kystområder, som især påvirkes af klimaændringer og udgør en stor mulighed for bevarings-, tilpasnings- og afbødningspolitikker; beklager, at Kommissionens meddelelse slet ikke nævner mangroveskove; understreger, at 80 % biodiversiteten på landjorden kan findes i skove, og at mangroveskove er vigtige, både set ud fra en klima- og biodiversitetsvinkel, og som eksistensgrundlag for de respektive lokalsamfund;

12. understreger civilsamfundets rolle i forbindelse med miljøbeskyttelse og bæredygtigt forbrug og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre fuld gennemsigtighed og offentlig deltagelse i foranstaltninger vedrørende skove og arealanvendelse for forhindre skovrydning og skovforringelse, fremme skovbeskyttelse og bæredygtig skovforvaltning og støtte beskyttelse og genopretning af naturskove på regionalt og globalt plan; understreger, at det er vigtigt at oprette en platform for flerpartsdialog mellem interessenterne og mellem medlemsstaterne om skovrydning, skovforringelse og metoder til på bæredygtig vis at forøge verdens skovdække med henblik på at bygge alliancer, indgå fælles forpligtelser, bremse skovrydning og udveksle erfaringer og oplysninger;

13. fremhæver, at oprindelige folk og lokalsamfund, herunder kvinder, spiller en central rolle i beskyttelsen af verdens skove og i beslutningsprocessen vedrørende disse skove, og understreger, at de har rettigheder og behov for støtte; anerkender endvidere, at de mødes med trusler og menneskerettighedskrænkelser; opfordrer derfor Kommissionen til at tage deres rolle i betragtning og inddrage dem i udformningen, vedtagelsen, gennemførelsen og håndhævelsen af foranstaltninger til beskyttelse af skovene, uanset om det foregår på globalt plan, EU-plan, nationalt eller subnationalt plan;

14. minder om, at mange landbrugere er bevidste om skovene som en integreret og nødvendig del af landskabet på grund af deres relevante økologiske, økonomiske og sociale funktioner, og at landbrugerne historisk set har bestræbt sig på at beskytte, bruge og forny skovene og fortsat bestræber sig herpå; bemærker, at visse lokalsamfund og oprindelige folk har anvendt traditionelle landbrugsteknikker i århundreder for at bevare skovene, og at de har en særlig forståelse for bæredygtig arealanvendelse;

15. minder om, at oprindelige folk, lokalsamfund, små landbrugere og kvinder besidder og er stærkt afhængige af en uundværlig viden om skovene; opfordrer EU til at sikre anerkendelse af deres jordbesiddelses- og menneskerettigheder i den sociale retfærdigheds navn i overensstemmelse med FAO's frivillige retningslinjer for ansvarlig forvaltning af jordbesiddelser, fiskeri og skove (VGGT), FN's deklaration om oprindelige folks rettigheder (UNDRIP) og Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) konvention nr. 169, samt til at sikre deres effektive deltagelse i udformningen og gennemførelsen af EU's udviklingsprogrammer, der berører dem, og i håndhævelsen af skovbeskyttelsesforanstaltninger, der bygger på erfaringerne fra FLEGT-programmet;

16. minder om betydningen af, at der i lande, som eksporterer naturressourcer, er tilstrækkelig adgang til domstolsprøvelse, retsmidler og effektiv beskyttelse af whistleblowere med henblik på at sikre effektiviteten af samtlige love og initiativer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere deres støtte til miljø- og skovforkæmpere i EU og resten af verden;

17. glæder sig over Kommissionens tilsagn om at øge bæredygtigheden og gennemsigtigheden i forsynings- og investeringskæden for at sikre forbrug af produkter fra skovrydningsfrie forsyningskæder; gentager, at det er vigtigt at have en omfattende række foranstaltninger og initiativer i denne henseende;

18. opfordrer Kommissionen til i forbindelse med udviklingen af alle sådanne tiltag og initiativer også at overveje, hvordan disse bedst kan bidrage til beskyttelsen af andre relevante naturlige økosystemer, der er i alvorlig fare for at blive forringet eller omdannet;

19. mener, at en fælles definition af begrebet skovrydningsfri forsyningskæder er afgørende for at løse problemet med råvarer, der bidrager til skovrydning, og opfordrer Kommissionen til at foreslå en ambitiøs definition; fremhæver i denne forbindelse den stærke sammenhæng mellem skovbaserede værdikæder og SDG'erne;

20. bemærker, at fremme af gennemsigtige certificeringsordninger for skovrydningsfri råvarer er et af flere egnede redskaber; påpeger imidlertid, at hovedformålet med sådanne ordninger må være at bekæmpe skovrydning;

21. opfordrer Kommissionen til straks at foretage undersøgelser af certificerings- og kontrolordninger i skovbrugssektoren, for træbaserede produkter og af certificeringsordninger for skovrydningsfri råvarer; opfordrer Kommissionen til at forelægge disse undersøgelser for Parlamentet til yderligere overvejelse sammen med de foreslåede opfølgende tiltag og foranstaltninger til at fremme strengere standarder og sikre gennemsigtighed i certificerings- og tredjepartsverifikationsordninger;

22. glæder sig over Kommissionen melding om at ville integrere skovrydningsspørgsmål yderligere i EU-miljømærket, grønne offentlige udbud og andre initiativer i forbindelse med den cirkulære økonomi som led i et omfattende sæt af foranstaltninger og initiativer til at sikre skovrydningsfri forsyningskæder;

23. gentager sin opfordring til Kommissionen om hurtigst muligt at fremlægge et konsekvensvurderet forslag til en EU-retlig ramme baseret på due diligence med henblik på at sikre bæredygtige og skovrydningsfri forsyningskæder for produkter og råvarer, der markedsføres i EU, med særlig fokus på at tackle hovedårsagerne til importeret skovrydning; mener, at en sådan ramme skal kunne håndhæves og være i overensstemmelse med internationale standarder og forpligtelser, bør gælde for hele forsyningskæden, når en omhyggelig evaluering har konkluderet, at den er funktionel og gælder for alle aktører på markedet, herunder SMV'er, og at den bør ledsages af en solid håndhævelsesmekanisme, herunder effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner; påpeger, at EU's foranstaltninger i denne henseende ikke bør føre til tab af indkomst for folk i udviklingslande, men til nye økonomiske muligheder og en generel omstilling til en mere bæredygtig økonomi; opfordrer Kommissionen til at erklære sin støtte til spørgsmålet om bæredygtighed i forsyningskæderne, herunder skovrydning og skovforringelse, i de relevante internationale fora for handel med råvarer;

24. opfordrer Kommissionen til at fremsætte due diligence-krav til de finansielle institutioner for at indkredse, forebygge og modvirke miljømæssige, sociale og menneskerettighedsmæssige indvirkninger af EU-dreven skovrydning for at garantere, at ingen EU-finans- og bankenhed er — hverken direkte eller indirekte — knyttet til skovrydning, skovforringelse, omdannelse eller forringelse af naturlige økosystemer eller menneskerettighedsovertrædelser;

25. fremhæver den rolle, skovejerne og skovforvalterne spiller i at sikre en bæredygtig udvikling af skovene; fremhæver, at de europæiske skovbrugsindustrier kan bidrage til at fremme globale standarder for bæredygtig skovforvaltning; mener også, at europæiske industrier, SMV'er og mikrovirksomheder i skovsektoren bør spille en vigtig rolle i dialogen med partnerlande om, hvordan man yderligere fremmer bæredygtighed i hele værdikæden;

26. opfordrer den private sektor til at være mere proaktiv i kampen mod skovrydning i deres forsyningskæder og investeringer ved at opfylde deres forpligtelser med hensyn til nul skovrydning og sikre fuld gennemsigtighed for så vidt angår overholdelse af deres forpligtelser; understreger, at der er behov for at mobilisere private investeringer for at gøre noget ved årsagerne til skovrydning og realisere verdensmålene for bæredygtig udvikling og Parisaftalen; opfordrer samtidig Kommissionen til at intensivere samarbejdet med den private sektor og udvikle passende instrumenter til at motivere frontløbere baseret på princippet om fælles ansvar; glæder sig over den igangværende revision af direktivet om ikkefinansiel rapportering ( 12 ) og opfordrer Kommissionen til at øge kvaliteten og omfanget af ikke-finansielle oplysninger, navnlig om miljøaspekter, og til at fremme integreringen af skovrelevante overvejelser i virksomhedernes sociale ansvar; minder endvidere om vigtigheden af, at FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder overholdes; støtter de igangværende forhandlinger om at oprette et bindende FN-instrument for transnationale selskaber og andre erhvervsvirksomheder vedrørende menneskerettighederne og understreger betydningen af EU's aktive deltagelse i denne proces;

27. opfordrer Kommissionen til sammen med den private sektor og andre udviklingsaktører at vurdere nye løsninger til katastroferisikofinansiering og forsikring mod katastrofehændelser, der påvirker et stort antal hektar skov;

28. opfordrer Kommissionen til at støtte og stimulere innovation og initiativer fra industriens side til forbedring af bæredygtigheden i værdikæder;

29. anser det for nødvendigt at omdirigere både private og offentlige finansielle strømme inden for de relevante industrisektorer til aktiviteter, der ikke fører til skovrydning; minder om, at Kommissionen senest den 31. december 2021 bør vurdere de bestemmelser, der er nødvendige for at udvide klassificeringsforordningens ( 13 ) anvendelsesområde til økonomiske aktiviteter, der i væsentlig grad skader den miljømæssige bæredygtighed;

30. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre effektivt brug af blandede finansieringsmekanismer for at tiltrække finansiering fra den private sektor til genopretning af skovene;

31. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at foreslå specifikke foranstaltninger til at styrke den politiske og lovgivningsmæssige ramme til støtte for beskyttelse og genopretning af skove og bæredygtig skovforvaltning på globalt plan og til at sørge for vejledning og specifikke foranstaltninger vedrørende bæredygtig fysisk planlægning; opfordrer Kommissionen til at fremme en udveksling af bedste praksis mellem EU-medlemsstaterne og med tredjelande; opfordrer endvidere Kommissionen til at tilskynde til, at den lovgivningsmæssige reformproces i producentlandene sker med effektiv og meningsfyldt deltagelse af alle aktører, herunder civilsamfund, oprindelige folk og lokalsamfund og med særlig vægt på kvinders reelle deltagelse;

32. understreger, at det er vigtigt at fremme en bæredygtig skovforvaltning og en bæredygtig bioøkonomi; anerkender, at bæredygtige skovforvaltningsmodeller og bæredygtig arealanvendelse på globalt plan kan bidrage til at forebygge skovrydning og skovforringelse og bør være baseret på de højeste bæredygtighedsstandarder, der forener økonomisk, miljømæssig og samfundsmæssig bæredygtighed med beskyttelse af biodiversitet og værdifulde kulstofdræn som centrale elementer, samtidig med at de bevarer deres iboende værdi, produktivitet og økosystemtjenester; opfordrer Kommissionen til at fremme bæredygtigt skov- og landbrug og udvikle incitamenter for smålandbrugere og lokalsamfund i partnerlande til at opretholde og forbedre økosystemydelser og produkter, der fremstilles ved hjælp af bæredygtigt skovbrug og landbrug; understreger betydningen af skovlandbrugssystemer til landbrugsproduktion, diversificering, afbødning af og tilpasning til klimaændringer og forebyggelse af ørkendannelse; påpeger, at disse skovlandbrugssystemer er kendetegnet ved en større effektivitet af arealanvendelse end andre landbrugssystemer; opfordrer til en ændring, der systematisk giver incitament til at satse på eksisterende skovlandbrugssystemer med høj naturværdi, fremmer deres genopretning og yder kapacitetsopbygning til at effektivisere denne produktionsmetode;

33. fremhæver, at Horisont 2020 allerede har finansieret betydelig forskning og innovation i overgangen til mere bæredygtig arealudnyttelse og mere bæredygtige forsyningskæder for at standse skovrydning og skovforringelse; opfordrer til øget finansiering, så Horisont Europa fortsat kan yde støtte på disse områder;

34. henleder opmærksomheden på ministererklæringen fra Katowice om skove for klimaet, der blev vedtaget af det internationale samfund den 12. december 2018 som led i FN-rammekonventionen om klimaændringer (UNFCCC), og som understreger, hvor vigtig en rolle skove og anvendelsen af tømmer spiller i klimabeskyttelse, og sætter disse spørgsmål ind i en kontekst af andre internationale skovbrugsrelaterede mål og beslutninger; bemærker, at disse mål som nævnt i erklæringen kun kan nås gennem en multifunktionel aktiv skovforvaltning, som betyder en forvaltningsstrategi, der tager hensyn til og får alle skovrelaterede mål såsom kulstoflagring, beskyttelse af arter og jord, udvinding af råvarer, rekreation og fødevareproduktion til at balancere;

35. understreger skovbrugets samt landbrugets afgørende rolle i forvaltningen af naturressourcer og arealanvendelse i EU's og hele verdens landdistrikter; anerkender i denne forbindelse de forskellige former for skovforvaltning, skovejerskab, skovlandbrug og muligheder medlemsstaterne imellem;

36. understreger, at de metoder, der anvendes til at nå de mål, der er fastsat i pakken om ren energi til alle europæere, ikke må føre til skovrydning og skovforringelse i andre dele af verden; opfordrer derfor Kommissionen til inden 2021 at gennemgå de relevante aspekter af den rapport, der er knyttet som bilag til Kommissionens forordning (EU) 2019/807 ( 14 ) , og, hvis det er relevant, at revidere denne forordning hurtigst muligt og under alle omstændigheder inden 2023 på grundlag af videnskabelig viden og i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet; anmoder Kommissionen om hurtigst muligt og senest i 2030 at genoverveje oplysningerne om soja og udfase biobrændstoffer med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen (ILUC);

37. understreger, at der er behov for at reducere EU's forbrug af træ og træbaserede produkter ved at fremme en mere cirkulær økonomi, minimere produktionen af affald og ved at fremme forbrugernes bevidsthed om de økologiske konsekvenser af træbaserede råvarer;

38. minder om skrivelsen fra mere end 700 forskere, der opfordrer til en videnskabeligt forsvarlig revision af direktivet om vedvarende energi, navnlig ved at udelukke visse typer af træbiomasse fra at tælle med mod målet og fra at være berettiget til at modtage støtte;

39. fordømmer den øgede anvendelse af træ til biobrændstoffer og bioenergi, som skaber pres på EU's og verdens skove på grund af den stigende efterspørgsel efter energi fra vedvarende energikilder;

40. bemærker, at en række lande, der har mange primærskove og biologisk meget mangfoldige skove, og som repræsenterer halvdelen af verdens befolkning, på COP23 gav udtryk for at ville øge brugen af træ og andet plantemateriale til at generere energi ( 15 ) ; gentager, at EU ikke bør vise et forkert eksempel, men skal sikre, at reglerne for politikker for vedvarende energi ikke fører til decimerede og forringede økosystemer;

41. opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til fuldt ud at tage hensyn til den indvirkning, som en øget anvendelse af biobrændstoffer har på skovrydning; opfordrer derfor Kommissionen til at iværksætte en grundlæggende reform af EU's bioenergipolitikker, nemlig ved at revidere direktivet om vedvarende energi;

42. opfordrer Kommissionen til at sikre effektive foranstaltninger til bæredygtig produktion og anvendelse af træbrændsel, herunder i forbindelse med den omfattende import af træpiller til EU, og de potentielle risici, som denne import udgør for skovene i tredjelande; mener, at princippet om kaskadeanvendelse bør fremmes og kan anvendes som en nyttig metode til at forbedre ressourceeffektiviteten;

43. minder om, at omkring 2,6 milliarder mennesker på verdensplan bruger traditionel biomasse til madlavning, hovedsageligt træ og trækul, og at tre fjerdedele ikke har adgang til effektive komfurer; opfordrer EU til at intensivere støtten til tredjelande til at bevæge sig i retning af bæredygtige og vedvarende energikilder og mindske presset på skovrydning som følge af anvendelsen af træ som brændsel; fremhæver, at det ville det give mulighed for en enkel omstilling til bæredygtige vedvarende energikilder, hvis energisystemerne i tredjelande var mere decentraliserede;

44. bemærker, at landbrugets sociale og økonomiske betydning er stigende, da verdens befolkning vokser og kræver en øget en produktion af fødevarer og landbrugsråvarer, samtidig med at klimaændringerne skal afbødes; bemærker med bekymring, at det skønnes, at 14 % af verdens fødevarer går tabt i forbindelse med høst, slagtning og fangst ( 16 ) , og understreger, at der er behov for sammenhængende tiltag til forebyggelse af fødevaretab og madspild i hele fødevarekæden og hurtig reaktion på kriser, der kan forårsage fødevaremangel;

45. understreger, at det er vigtigt at fremme bæredygtige kostvaner ved at øge forbrugernes bevidsthed om virkningerne af forbrugsmønstre og tilvejebringe information om kostvaner, der er bedre for menneskers sundhed og har et lavere miljøaftryk;

46. understreger behovet for, at der gøres yderligere betydelige fremskridt, når det gælder udviklingen og gennemførelsen af en EU-strategi for proteinplanter, så man kan sikre en robust produktion af proteinafgrøder i EU for at begrænse faren for skovrydning i forbindelse med disse afgrøder i andre dele af verden, mindske afhængigheden af import og reducere presset på skovene som følge af ændringer i arealanvendelsen; understreger, at sådanne fremskridt bl.a. bør ske gennem en større udbredelse af vekseldrift ledsaget af støtte og vejledning til landbrugere i områder, der er egnede til dyrkning af proteinafgrøder, og at en sådan indsats vil mindske afhængigheden af import, skovrydning samt forringelse af og pres på skovene som følge af ændringer i arealanvendelsen; opfordrer derfor til indførelse af bæredygtighedskriterier for import af planteproteiner;

47. er af den opfattelse, at der bør sættes ind over for drivkræfterne bag skovrydning inden for en EU-politisk ramme, således at der sikres sammenhæng mellem skovrelaterede politikker og presset på skovene reduceres; mener, at en sådan politisk ramme vil tilskynde til stadig mere innovativt, bæredygtigt og effektivt landbrug i og uden for EU og nedbringe fødevaretabet i hele fødevarekæden ved hjælp af nye teknologier; påpeger, at mål, der skitseres inden for denne ramme, kan nås ved at give landbrugere let adgang til finansiering, så de kan erhverve sig avanceret teknologi til præcisionslandbrug;

48. understreger, at landbrugerne spiller en central rolle i at imødekomme vores grundlæggende behov for landbrugs- og fødevarer, men at deres arbejde er afhængigt af naturressourcer som jord, vand og skove; bemærker, at anerkendelse af skovenes multifunktionalitet er afgørende for en korrekt forvaltning af vores globale skovarv; understreger, at de økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter — lige fra traditionel fremstilling af træ og andre produkter til økosystemydelser, biodiversitet og andre miljømæssige fordele såsom kulstofabsorption og -lagring, som forhindrer jorderosion og sikrer bedre luft- og vandkvalitet — alle er indbyrdes forbundne og afhængige af hinanden; understreger, at sådanne aspekter kræver en helhedsorienteret og sammenhængende tilgang, når det gælder beskyttelse, genopretning og forvaltning af skove og håndtering af problemet med skovrydning;

49. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage konkrete skridt til at harmonisere data og forbedre tilgængeligheden af oplysninger og data, der er tilvejebragt gennem eksisterende og nye overvågnings- og vurderingsværktøjer vedrørende verdens og EU's skove, og sikre, at oplysningerne formidles i en form, der er tilgængelig, brugervenlig og forståelig for de lovgivende og håndhævende myndigheder, offentligheden, forbrugerne og den private sektor og klar til brug for politikerne; opfordrer medlemsstaterne til at forbedre deres statistikker over mængden af træ, som de indkøber, herunder til at angive, hvor meget bæredygtigt, lovligt eller FLEGT-licenseret materiale der eventuelt kan indgå i deres indkøb;

50. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge indsatsen for at forbedre tilgængeligheden, kvaliteten og harmoniseringen af pålidelige oplysninger om skovressourcer og ændringer i arealanvendelsen, så de kan danne vidensgrundlag for politikudformning med deltagelse af en bred vifte af interessenter, herunder også i partnerlandene;

51. understreger, at troværdig og pålidelig overvågning af skovene og informationsudveksling er afgørende for at forbedre forvaltningen af skovene og fremme overholdelsen af forpligtelser med hensyn til standsning af skovrydning i partnerlande; opfordrer EU til at øge den finansielle og tekniske støtte til partnerlande for at nå disse mål og for at hjælpe dem med at udvikle den ekspertise, som er nødvendig for at forbedre strukturerne og ansvarligheden i den lokale skovforvaltning;

52. understreger, at ulovlig skovhugst er en vedvarende praksis, ikke blot i tredjelande, men også i EU; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gribe beslutsomt ind for at forebygge og bekæmpe ulovlig skovhugst; opfordrer Kommissionen til at etablere et europæisk system til overvågning og bevarelse af skove baseret på et overvågningssystem, der bruger GNSS (Galileo og Copernicus) og net på jorden til at overvåge aktiviteterne fra skovhugst fra fældningsstedet til træforarbejdningsvirksomheders ind- og udkørsel; understreger, at Kommissionen bør fokusere på at forebygge ulovlig skovhugst ved at forbedre gennemførelsen af tømmerforordningen ( 17 ) og FLEGT; understreger, at der er behov for at øge offentlighedens bevidsthed om de sociale og økonomiske virkninger af ulovlig skovhugst og skovrelaterede forbrydelser;

53. minder om, at risikoen for naturbrande forventes at stige som følge af klimaændringer; understreger derfor, at der er behov for i væsentlig grad at styrke forebyggelses- og beredskabsindsatsen ved at samarbejde internationalt om værktøjer til tidlig varsling, modstandsdygtighed over for katastrofer og risikobegrænsende foranstaltninger; opfordrer Kommissionen til fortsat at yde støtte til udviklingen af globale (såsom det globale informationssystem for skovbrande) og regionale (såsom det europæiske informationssystem for skovbrande) informationssystemer til overvågning af konsekvenserne af skovbrande; opfordrer Kommissionen til at bruge sin ekspertise og udvide brugen af Copernicus REDD+-satellitsystemet til at støtte overvågningen af skovrisici og skovrydningen på globalt plan i samarbejde med tredjelande;

54. gentager, at EU's handels- og investeringspolitik bør omfatte bindende og retskraftige kapitler om bæredygtig udvikling, som fuldt ud respekterer de internationale forpligtelser, navnlig Parisaftalen, og at de skal være i overensstemmelse med WTO's regler; glæder sig over, at Kommissionen agter at gøre Parisaftalen til et væsentligt element i alle fremtidige handels- og investeringsaftaler; opfordrer Kommissionen til at sikre, at alle fremtidige handels- og investeringsaftaler — både omfattende og relevante delaftaler — indeholder bindende og retskraftige bestemmelser, herunder bestemmelser om bekæmpelse af korruption i forbindelse med ulovlig skovhugst, for at forhindre skovrydning og skovforringelse;

55. bifalder princippet om ikke at gøre skade som fremhævet i Kommissionens meddelelse om den europæiske grønne pagt; anbefaler i den forbindelse, at Kommissionen foretager en bedre vurdering af eksisterende handelsaftalers indvirkning på skovrydning og sikrer, at der indgår mere ambitiøse bestemmelser om skovbeskyttelse, biodiversitet og bæredygtigt skovbrug i kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling i alle frihandelsaftaler og investeringsaftaler;

56. opfordrer Kommissionen til at sikre, at virkningerne af handelsaftaler på skovenes, biodiversitetens og menneskerettighedernes tilstand systematisk vurderes som led i bæredygtighedsvurderinger og andre relevante vurderingsmetoder i samråd med relevante berørte parter, og at der efterfølgende tages fuldt hensyn til konklusionerne fra disse vurderinger under forhandlingerne om og indgåelsen af sådanne aftaler;

57. understreger, at det er nødvendigt at forbedre gennemførelsen og håndhævelsen af EU's tømmerforordning yderligere for bedst muligt at håndtere handlen med importeret og indenlandsk ulovligt fældet træ og træprodukter heraf; bemærker endvidere, at importer af træ og træprodukter bør kontrolleres grundigere ved EU's grænser med henblik på at sikre, at de importerede produkter rent faktisk er i overensstemmelse med kriterierne for, at de kan markedsføres i EU; minder om, at konflikttømmer allerede er et indsatsområde i FLEGT-handlingsplanen, men at der ikke er blevet gjort nok for at løse dette problem; opfordrer Kommissionen til at holde sit løfte om at udvide de due diligence-forpligtelser, som er fastsat i EU's tømmerforordning, til også at omfatte konflikttømmer i forbindelse med den kommende gennemgang; understreger, at styrkelsen af eksisterende politikker skal gå hånd i hånd med øget politisk sammenhæng for at sikre, at EU's politikker, herunder handelspolitikker, ikke skaber negative konsekvenser for miljø eller mennesker;

58. der henviser til, at det nuværende niveau af overvågning af importen af træ og træprodukter til EU er utilstrækkeligt, især hvad angår kontrollen af, hvorvidt de opfylder de kriterier, der kræves for import til EU;

59. minder om, at formålet med de frivillige FLEGT-partnerskabsaftaler er at tilvejebringe en retlig ramme, der skal sikre, at al import af træ og træprodukter fra partnerlande til EU, som er omfattet af frivillige partnerskabsaftaler, er blevet produceret lovligt; understreger, at frivillige partnerskabsaftaler generelt har til formål at fremme systemiske ændringer i skovbrugssektoren med sigte på udvikling af bæredygtig skovforvaltning og udryddelse af ulovlig skovhugst samt at yde støtte til de verdensomspændende bestræbelser på at standse skovrydning og skovforringelse; understreger, at frivillige partnerskabsaftaler tilvejebringer en vigtig retlig ramme for både EU og dets partnerlande, hvilket er muligt som følge af det gode samarbejde og engagement fra de pågældende landes side;

60. glæder sig over de fremskridt, der er gjort gennem frivillige FLEGT-partnerskabsaftaler, og over den øgede dialog mellem staten, erhvervslivet og civilsamfundet i flere lande, som processen i forbindelse med de frivillige partnerskabsaftaler har afstedkommet; bemærker, at syv lande til dato har ratificeret frivillige partnerskabsaftaler med EU (Cameroun, Den Centralafrikanske Republik, Ghana, Indonesien, Liberia, Republikken Congo og Vietnam), hvoraf Indonesien er det første og indtil videre eneste partnerland med FLEGT-licensering, som har været i kraft siden 2016, og at EU har afsluttet forhandlingerne og paraferet frivillige partnerskabsaftaler med Honduras og Guyana, mens der fortsat er forhandlinger i gang med seks andre lande (Elfenbenskysten, Den Demokratiske Republik Congo, Gabon, Laos, Thailand og Malaysia); understreger, at frivillige partnerskabsaftaler udgør en meget effektiv ramme for etablering af gode partnerskaber med disse lande, og at nye frivillige partnerskabsaftaler med yderligere partnere bør fremmes; er overbevist om, at EU fortsat bør gå i dialog med de lande, der er med i de frivillige FLEGT-partnerskabsaftaler, for at sikre, at dette fortsat er et attraktivt alternativ til eksportmarkeder med mindre strenge miljøstandarder; anerkender den betydning, som FLEGT-forordningen ( 18 ) og tømmerforordningen har i forhold til at forhindre, at ulovligt fældet træ kommer ind på EU-markedet; opfordrer EU til at forhøje finansieringen til FLEGT; glæder sig over Kommissionens kommende kvalitetskontrol af FLEGT-forordningen og tømmerforordningen — også som en lejlighed til styrke håndhævelsen af disse og udvide deres anvendelsesområde;

61. opfordrer Kommissionen til i forbindelse med styrkelsen af de eksisterende politikker at sikre sammenhæng mellem de frivillige FLEGT-partnerskabsaftaler og alle dens politikker, herunder på områderne udvikling, miljø, landbrug og handel; opfordrer Kommissionen til at forhandle om indførelse af standarder for import af træ i fremtidige bilaterale eller multilaterale handelsrelaterede aftaler med henblik på ikke at undergrave de positive resultater, der er opnået med træproducerende lande gennem FLEGT-handlingsplanen;

62. mener, at FLEGT-licensordningen supplerer den frivillige tredjepartscertificering, og at den især er gavnlig for mindre operatører, som ofte har svært ved at opnå certificering gennem ordninger for den private sektor;

63. opfordrer EU til at styrke det internationale samarbejde ved at gøre en øget indsats i de vigtigste internationale fora, herunder WTO og Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD); opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for multi-, pluri- eller bilateralt samarbejde, herunder til at fremskynde forhandlingerne i WTO om en aftale om miljøvenlige varer, med handelspartnere og andre importlande i forbindelse med bekæmpelsen af skovrydning og klimaændringer som følge af import, samtidig med at mulighederne for lovlig handel og styrkelse af bæredygtig arealforvaltning og landbrug samt jordbesiddelse og god regeringsførelse i tredjelande sikres;

64. understreger, at der i alle nye handelsaftaler, herunder med Mercosur og andre, skal indgå klare forpligtelser med hensyn til bekæmpelsen af skovrydning;

65. opfordrer Kommissionen til at anvende antidumpingforordningens ( 19 ) nye bestemmelser om miljø- og klimapolitikker;

66. opfordrer EU til at skabe en stærkere forbindelse mellem handels- og udviklingspolitikker, bl.a. ved at forbedre gennemførelsen af den generelle toldpræferenceordning plus (GSP+) i partnerlande; opfordrer Kommissionen til at arbejde sammen med GSP+-støttemodtagerne om handlingsplaner for skovforvaltning for at sikre en effektiv gennemførelse af deres miljøforpligtelser;

67. understreger, at klimakrisen og følgerne af tab af biodiversitet udgør en alvorlig trussel mod menneskerettighederne; opfordrer EU og EU-Udenrigstjenesten til grundigt at vurdere, hvordan dens optræden udadtil bedst kan bidrage til en helhedsorienteret og menneskerettighedsbaseret tilgang, som har til formål at standse tab af biodiversitet, skovrydning og skovforringelse; opfordrer EU til yderligere at fremme biodiversitet som en menneskerettighed i den globale ramme for biodiversitet efter 2020;

68. understreger, at det er vigtigt at fremme en inklusiv partnerskabstilgang på alle niveauer med tredjelande med henblik på yderligere at bekæmpe skovrydning og skovforringelse, styrke bæredygtig arealforvaltning og landbrug samt ejendomsretten til jord og god regeringsførelse med samtidig overholdelse af menneskerettighederne, de oprindelige folks, husmænds og lokalsamfunds rettigheder; opfordrer Kommissionen til at styrke samarbejdet med tredjelande gennem teknisk bistand, udveksling af oplysninger og god praksis med hensyn til bevarelse, beskyttelse og bæredygtig anvendelse af skove, den cirkulære økonomi, en bæredygtig bioøkonomi, vedvarende energi, bæredygtigt og intelligent landbrug, agroøkologi og skovlandbrug, samtidig med at man anerkender bæredygtighedsinitiativer fra den private sektors side som f.eks. fairtradeordninger; fastholder, at den eksterne dimension af den europæiske grønne pagt bør styrkes yderligere gennem alliancer og partnerskaber med sigte på at løse globale udfordringer som klimaændringer og biodiversitet samtidig med, at der skabes mulighed for socioøkonomisk udvikling i partnerlandene;

69. glæder sig over Kommissionens plan om at sikre, at spørgsmålet om skovrydning indgår i de politiske dialoger med partnerlande på landeniveau og regionalt niveau, og opfordrer Kommissionen til at udvikle partnerskabsaftaler, der medtager beskyttelse af skove og økosystemer, fremme af menneskerettigheder, navnlig oprindelige folks og lokalsamfunds, herunder kvinders, rettigheder, samt støtte til effektiv deltagelse af civilsamfundsorganisationer og miljøforkæmpere; understreger, at der bør afholdes sådanne dialoger med alle producentlande, herunder udviklede lande;

70. glæder sig over Kommissionens plan om at støtte partnerlandene i udformningen og gennemførelsen af rammer, der kan tilskynde til bedre skovbeskyttelse og -forvaltning og arealforvaltning, herunder, hvor det er relevant, anerkendelse af oprindelige folks og lokalsamfunds jordbesiddelsesrettigheder samt relaterede forvaltningsmæssige foranstaltninger såsom afbødnings- og tilpasningsstrategier, og anbefaler, at Kommissionen medtager dette aspekt i sine overvejelser og tiltag; påpeger, at sådanne rammer ikke kun bør bidrage til indenlandske behov, men også til partnerlandenes nationalt bestemte bidrag (NDC'er) i henhold til Parisaftalen samt deres nationale biodiversitetsstrategier og -handlingsplaner under konventionen om den biologiske mangfoldighed;

71. opfordrer EU til at yde støtte til partnerlande med henblik på at gennemføre foranstaltninger, der vil hjælpe dem til at overholde eventuelle foranstaltninger, som EU måtte indføre for at håndtere importeret skovrydning, og opfordrer til at samarbejdet intensiveres, og at der træffes de nødvendige effektive foranstaltninger til at forhindre, at handel med varer, der er forbundet med skovrydning og skovforringelse, omdirigeres til andre dele af verden; opfordrer Kommissionen til at sørge for, at EU's støtte til partnerlandenes politikker vedrørende landbrug, infrastruktur, minedrift, byområder, bynære områder og landdistrikter ikke bidrager til skovrydning og skovforringelse; opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at støtte en teknisk og finansiel EU-mekanisme, der kan fungere som katalysator for finansiering til støtte for partneres bestræbelser på bæredygtig udnyttelse, beskyttelse og genopretning af skove, forbedring af den bæredygtige, skovrydningsfri landbrugsproduktion og håndtering af mineaktiviteter med negative følger for skovene under det kommende instrument for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI);

72. opfordrer til, at skovbrugssektoren får en fremtrædende plads i det kommende NDICI og til, at det fulde potentiale i den eksterne investeringsplan og de regionale blandingsfaciliteter udnyttes til at mobilisere privat finansiering til bæredygtig skovforvaltning (fra skovbevaring til genplantning af skov og skovrejsning), bæredygtig turisme og skovlandbrug samt de initiativer, som virksomheder har taget for at fjerne skovrydningsprodukter fra deres forsyningskæder med henblik på at nå SDG'erne;

73. anbefaler Kommissionen og medlemsstaterne at fastlægge effektive metoder til at udveksle innovativ og bæredygtig EU-praksis og -ekspertise vedrørende den cirkulære økonomi, bæredygtig bioøkonomi, vedvarende energi, bæredygtigt intelligent landbrug og andre relevante emner med andre lande;

74. anmoder Kommissionen om regelmæssigt at forelægge en rapport om tendenserne for skovrydning og udnyttelse af arealer med stort kulstoflager såsom tørveområder i tredjelande;

75. tilskynder til, at der gennemføres støtteforanstaltninger, der tager sigte på at øge landbrugsproduktiviteten i de berørte lande med henblik på at mindske det sociale og økonomiske pres, der fører til skovrydning og udnyttelse af tørveområder;

76. bakker op om Kommissionens intention om på vegne af EU i vigtige internationale fora at fremme vedtagelsen og iværksættelsen af faste forpligtelser og regler til at standse skovrydning og skovforringelse og fremme genskabelse af skov; mener, at EU bør gå foran med et godt eksempel; understreger, at det er vigtigt at tage hensyn til national, regional og lokal ekspertise og praksis i forbindelse med anvendelse af beskyttelsesforanstaltninger på skovbrugsområdet; glæder sig over FN's generalforsamlings beslutning om at proklamere 2021-2030 som årtiet for genopretning af økosystemer; understreger, at dette FN-årti fremhæver genopretning af økosystemer som en vigtig naturbaseret løsning, der skal medvirke til at opfylde en lang række SDG'er;

77. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til fortsat at støtte skovbevarelsen gennem oprettelse, konsolidering og effektiv forvaltning af net af beskyttede områder, herunder skovområder, såsom Natura 2030, især i lande, der er store tømmerproducenter; anerkender, at dette også bidrager til at bevare biodiversiteten og vil styrke EU's position på den næste konference mellem parterne i konventionen om den biologiske mangfoldighed;

78. glæder sig over Kommissionens plan om at styrke det internationale samarbejde om politikker og foranstaltninger til beskyttelse, genopretning og bæredygtig forvaltning af verdens skove for at forebygge global skovrydning i vigtige internationale fora; bemærker, at den eksisterende definition af en skov og kategoriseringen af skove, samt andre relevante begreber og principper vedrørende bæredygtig skovforvaltning, som anvendes af relevante institutioner såsom FAO, er rent tekniske og ikke fuldt ud afspejler diversiteten i skovøkosystemerne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bestræbe sig på at samarbejde med disse vigtige internationale fora, bl.a. med henblik på at harmonisere den terminologi, de begreber og den statistik, der anvendes (f.eks. begreberne intakte og gamle vækstskove, plantager, bæredygtig skovforvaltning, forvaltning »tæt på naturen«, skovrydningsfri forsyningskæder) og sikre sammenhæng i de politikker og foranstaltninger, der vedtages;

79. opfordrer Kommissionen til at genoptage forhandlingerne om en international skovkonvention, der kan bidrage til forvaltning, bevarelse og bæredygtig udvikling af skovene, og som vil kunne sikre deres mangeartede og komplementære funktioner og anvendelser, herunder foranstaltninger til genplantning af skov, skovrejsning og skovbevarelse; understreger, at en sådan konvention bør tage hensyn til de nuværende og fremtidige generationers sociale, økonomiske, økologiske, kulturelle og åndelige behov og anerkender den afgørende rolle, som alle typer skov spiller med hensyn til at opretholde økologiske processer og den økologiske balance og støtte den identitet og kultur og de rettigheder, der indehaves af oprindelige folk, disses lokalsamfund og andre lokalsamfund samt skovens beboere;

80. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til systematisk at integrere bestemmelser om skovrydning og skovforringelse samt forringelse af andre naturlige økosystemer, tab af biodiversitet og menneskerettighedskrænkelser i udviklingspolitikker og alle investerings- og støtteprogrammer, der er rettet mod producerende lande, og til at overveje at gøre investeringer og støtte betinget af overholdelsen af disse elementer;

81. anerkender relevansen af internationale rammer såsom VGGT'erne for så vidt angår at skabe juridisk klarhed og internationalt accepterede standarder for god praksis for ansvarlig forvaltning af jordbesiddelser; opfordrer Kommissionen til at støtte udbredelsen og anvendelsen af VGGT'er på globalt, regionalt og nationalt plan; understreger behovet for effektiv uafhængig overvågning og håndhævelse, herunder passende tvistbilæggelses- og klagemekanismer, for at sikre overholdelse af VGGT'er;

82. opfordrer til, at samarbejdet mellem EU og Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) styrkes med henblik på at løse det stigende problem med skovrydning og ørkendannelse i AVS-landene gennem udarbejdelse af handlingsplaner, der tager sigte på at forbedre forvaltningen og bevarelsen af skovene, idet der tages hensyn til årsagerne til skovrydning i og uden for skovsektoren, og idet det anerkendes, at tropisk træ er vigtigt for de økonomier i AVS-landene, der har træproducerende skove;

83. opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at sikre sammenhæng mellem politikker i overensstemmelse med princippet om udviklingsvenlig politikkohærens, der er fastsat i artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde;

84. anerkender og støtter FAO's konklusioner om, at global bæredygtig arealanvendelse er vigtig i kampen mod fattigdom;

85. påpeger, at skovene yder et væsentligt bidrag til den globale fødevaresikkerhed, eksistensgrundlag og ernæring i udviklingslandene og er en vigtig indtægtskilde for lokalsamfundene; minder om, at fremskridt i retning af et bæredygtigt landbrug, fødevaresikkerhed og bæredygtig skovforvaltning bør gøres samtidigt som centrale elementer i 2030-dagsordenen;

86. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

(1) Domstolens dom af 17. april 2018, Europa-Kommissionen mod Republikken Polen, C-441/17, EU:C:2018:255.

(2) Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005.

(3) Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0015.

(4) Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0078.

(5) EUT C 433 af 23.12.2019, s. 50.

(6) EUT C 298 af 23.8.2018, s. 2.

(7) Delmål 15.2: Inden 2020, fremme bæredygtig forvaltning af alle typer af skove, stoppe skovrydning, genskabe forringede skove og væsentligt øge skovrejsning og skovplantning globalt set.

(8) Delmål 5: I 2020 er tabet af alle naturlige levesteder, herunder skove, som minimum halveret og hvor muligt bragt tæt på nul, og degradering og fragmentering er betydeligt reduceret.

(9) https://www.globalwitness.org/en/campaigns/forests/why-eu-action-tackle-deforestation-should-not-let-finance-hook/

(10) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82).

(11) Donato, D. et al., »Mangroves among the most carbon-rich forests in the tropics«, Nature Geoscience, april 2011.

(12) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/95/EU af 22. oktober 2014 om ændring af direktiv 2013/34/EU for så vidt angår offentliggørelse af ikke-finansielle oplysninger og oplysninger om mangfoldighed for visse store virksomheder og koncerner (EUT L 330 af 15.11.2014, s. 1).

(13) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088(EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).

(14) Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/807 af 13. marts 2019 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 for så vidt angår fastsættelse af råprodukter med høj risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen, for hvilke der er konstateret en betydelig udvidelse af produktionsarealet ind på arealer med stort kulstoflager, og certificering af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og biomassebrændsler med lav risiko for indirekte ændringer i arealanvendelsen (EUT L 133 af 21.5.2019, s. 1).

(15) Doyle, A. & Roche, A., »Nineteen nations say they’ll use more bioenergy to slow climate change«, Reuters,16. november 2017, http://www.reuters.com/article/us-climatechange-accord-biofuels/nineteen-nations-say-theyll-use-more-bioenergy-to-slow-climate-change-idUSKBN1DG2DO

(16) http://www.fao.org/food-loss-and-food-waste/en/

(17) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 995/2010 af 20. oktober 2010 om fastsættelse af krav til virksomheder, der bringer træ og træprodukter i omsætning (EUT L 295 af 12.11.2010, s. 23).

(18) Rådets forordning (EF) nr. 2173/2005 af 20. december 2005 om indførelse af en FLEGT-licensordning for import af træ til Det Europæiske Fællesskab (EUT L 347 af 30.12.2005, s. 1).

(19) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21).