KOMMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 46 ende I i g udg. 
Bruxelles, den 16.03.1994 
BF-initiativernes fremtid under strukturfondene 
EF-initiativernes fremtid under strukturfondene 
Indledning 
Kommissionen vedtog den 16. juni 1993 en grønbog om dette emne (KOM(93)282), 
hvori den gjorde rede for baggrunden for EF-initiativerne, fastsatte de 
generelle principper for udarbejdelsen af initiativprogrammerne i perioden 
1994-1999 og foreslog en strategi for disse initiativer, baseret på følgende 
temaer: 
i. samarbejde på tværs af grænserne, tværnationalt og interregionalt 
samarbejde og net; 
ii. udvikling af landdistrikterne; 
iii. de fjerntliggende regioner; 
iv. beskæftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer; 
v. forvaltning af den industrielle omstilling. 
Rundspørget om grønbogen har givet anledning til en lang række forslag fra 
medlemsstaterne, de regionale og lokale myndigheder, industri- og 
handelssammenslutninger, arbejdsmarkedets parter og talrige andre grupper og 
enkeltpersoner. Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg har 
vedtaget formelle beslutninger, og Det Rådgivende Råd af Regionale og Lokale 
Myndigheder har ligeledes forelagt sine synspunkter, da Regionsudvalget 
endnu ikke var oprettet. Hovedpunkterne i disse forslag er opregnet i 
bilag 1. 
Som det fremgår af bilag 1, indeholder forslagene en lang række interessante 
aspekter. Som det kunne forventes, har en del grupper argumenteret for 
særlige initiativer til fordel for netop dem. Med hensyn til selve 
strategien for de fremtidige initiativer, støttede det store flertal af 
forslagsstillerne dog den linje, der er lagt i Kommissionens grønbog, idet 
de anerkendte fordelene ved i videst mulig udstrækning at bygge videre på de 
eksisterende initiativer. 
En lang række institutioner, herunder Europa-Parlamentet(*), fremhævede dog 
de særlige vanskeligheder, som gør sig gældende i byområderne, navnlig 
risikoen for social udelukkelse. De slog til lyd for, at der føjes endnu et 
tema til de fem temaer, som Kommissionen allerede har foreslået, således at 
man kan angribe de særlige problemer, der gør sig gældende i byområderne. 
Endvidere foreslog Europa-Parlamentet og en række andre institutioner, at 
der iværksættes et nyt specifikt initiativ for fiskerisektoren og de 
områder, der er afhængige af fiskeriet. 
(1) Beslutning af 28. oktober 1993 om grønbogen EP 176.537. 
- 2 -
Henimod slutningen af rundspørget bad Rådet i forbindelse med 
forhandlingerne om GATT-pakken Kommissionen om at stille forslag om, at der 
iværksattes et initiativ for tekstilindustrien i Portugal. Kommissionen 
efterkom denne anmodning og gjorde det herved lettere for Rådet at nå til 
enighed om GATT-aftalen. Det blev besluttet af bevilge 400 mio. ECU til 
dette initiativ, som kan gennemføres inden for rammerne af forvaltningen af 
den industrielle omstilling, der er omhandlet i grønbogen. 
Som fastsat i artikel 7 i forordning (EØF) nr. 2052/88 skal alle disse 
aktioner gennemføres i overensstemmelse med traktatens bestemmelser om 
statsstøtte og EF's konkurrencepolitik. 
Samarbejde på tværs af grænserne, tværnationalt og interregionalt samarbejde 
og net 
Udkastet til retningslinjerne for hovedinitiativet under dette tema, som man 
har foreslået at kalde INTERREG II, ligger tæt op ad det første INTERREG-
initiativ, men er blevet ændret på nogle få punkter. 
For det første har man erkendt, at alle regioner ved de indre landgrænser i 
princippet bør være støtteberettigede. Dette betyder, at der skal gøres brug 
af den bestemmelse om geografisk fleksibilitet, som blev indføjet i de 
nyligt vedtagne reviderede strukturfondsforordninger. 
For det andet bør INTERREG li-aktioner i områderne omkring grænserne til 
Central- og Østeuropa planlægges i nøje overensstemmelse med de. aktioner, 
der skal finansieres ved hjælp af de budgetbevillinger, der er afsat til 
grænseregionerne inden for rammerne af PHARE-programmet. Alle regioner ved 
de ydre landgrænser vil være støtteberettigede. Desuden vil to ydre 
søgrænser blive dækket af programmet. Det drejer sig om grænserne mellem 
Andalusien (Cadiz og Marokko) og mellem Syditalien og Albanien. 
For det tredje var der divergerende meninger om, hvorvidt man skulle udvide 
INTERREG til også at omfatte andre maritime grænseregioner. De foreslåede 
retningslinjer bygger derfor på en pragmatisk approach, som går ud på at 
udvide INTERREG, som i første fase dækkede de maritime grænser mellem 
Sardinien og Korsica og mellem Kent og Nord-Pas de Caiais, til også at 
omfatte grænserne mellem henholdsvis Syditalien og Grækenland og Irland og 
North Wales. Dette kan begrundes med de særlige forhold, der gør sig 
gældende, navnlig i Grækenland, som har store transportproblemer som følge 
af urolighederne på Balkan, og i Irland, som er den eneste medlemsstat, der 
ikke er landfast med det øvrige EF og derfor i vid udstrækning er henvist 
til at benytte forbindelsesvejene via North Wales. 
To andre spørgsmål i forbindelse med INTERREG har givet anledning til 
bemærkninger i forbindelse med rundspørget. Det første spørgsmål vedrører 
tværnationalt og interregionalt samarbejde i almindelighed (som ikke er 
begrænset til grænseregioner). Der er stor tilslutning til tanken om 
udvidelse af EF" s aktiviteter på dette område, idet hovedvægten bør lægges 
på udvikling af net samt udveksling af erfaringer, navnlig overførsel af 
færdigheder og teknologi til ugunstigt stillede områder, miljøbeskyttelse og 
- 3 -
samarbejde med regioner i tilgrænsende lande. Kommissionen bør fortsat 
støtte sådanne aktioner, men disse aktioner bør snarere finansieres ved 
hjælp af de midler, der er afsat til aktioner af nyskabende karakter, end 
gennem INTERREG. Da selve samarbejdet finder sted på regionalt og lokalt 
plan, er det mere hensigtsmæssigt og i bedre overensstemmelse med 
nærhedsprincippet at forvalte disse foranstaltninger på samme smidige måde 
som i perioden 1989-1993. 
Det andet spørgsmål vedrører energiprojekterne, som normalt finansieres 
inden for rammerne af REGEN-initiativet. Disse projekter bidrager ifølge 
deres natur til fuldførelsen af det transeuropæiske energinet og er således 
af interregional karakter. Det foreslås, at Kommissionen fortsætter med at 
finansiere de eksisterende projekter ved at videreføre REGEN-initiativet som 
et separat projekt inden for rammerne af de finansielle midler, der er afsat 
til INTERREG. Nogle af projekterne er allerede godt i gang; andre skal først 
i gang nu. Ved fastsættelsen af den foreslåede finansielle tildeling er der 
taget hensyn til, hvor langt man er nået med det enkelte projekt i perioden 
indtil 1993. Dette initiativ supplerer den støtte, som EF yder til 
fuldførelsen af transeuropæiske energinet ved hjælp af bevillinger, som er 
afsat specielt til dette formål, og - for mål nr. 1-regionernes vedkommende 
- ved hjælp af de strukturfondsmidler, der er afsat til FSR. 
Udvikling af landdistrikterne 
Retningslinjerne for udvikling af landdistrikterne er baseret på det 
nuværende LEADER-program, .som har været meget populært, og som har haft stor 
succes i landdistrikterne. Det foreslås at kalde det nye initiativ 
LEADER II. 
Som det var tilfældet i første fase, skal LEADER støtte lokale initiativer 
til udvikling af landdistrikterne og bidrage til udforskningen af nye 
metoder til løsningen af de voksende problemer i disse områder. 
Som meddelt i grønbogen går ændringerne i hovedtræk ud på: 
at forøge initiativets værditilvækst i forbindelse med programmer, 
hvortil der ydes støtte i henhold til FSR, idet hovedvægten lægges på 
innovation (som skal forstås i dette ords videste forstand og tilpasses 
den givne situation), samt initiativets demonstrationsværdi og 
reproducerbarhed; 
at fremme samarbejde og overførsel af knowhow mellem regioner og 
landdistrikter; 
at forenkle og decentralisere gennemførelsesmetoderne, således at 
udvælgelsen af projekterne og de administrative beslutninger i videst 
muligt omfang lægges ud til de lokale eller regionale myndigheder. 
Endelig skal LEADER II som helhed integreres i et europæisk net for 
udvikling af landdistrikterne; dette er en fortsættelse af det netværk, der 
blev etableret i første fase, og det vil blive udvidet til at omfatte de 
forskellige enheder, som deltager i udviklingen af landdistrikterne, og nye 
felter vil blive inddraget, således at initiativet kan fungere som løfte­
stang for en udvikling af aktiv solidaritet mellem alle landdistrikterne. 
- 4 -
De fjerntliggende regioner 
Der var almindelig enighed om, at det fortsat er nødvendigt at yde 
supplerende bistand til Unionens fjerntliggende regioner gennem et EF-
initiativprogram. Enkelte medlemsstater slog til lyd for en udvidelse af 
begrebet fjerntliggende regioner. Andre modsatte sig dette. Europa-
Parlamentet foretrak den nuværende definition, og der blev stillet forslag 
om, at man fortsat begrænser dette initiativ til De Kanariske Øer, Madeira, 
Azorerne og de oversøiske franske departementer og derved respekterer den 
erklæring om regionerne i Fællesskabets yderste periferi, der er knyttet som 
bilag til traktaten om Den Europæiske Union. 
REGIS er i høj grad blevet værdsat i disse regioner, og det foreslås, at man 
kalder dette nye initiativ REGIS II. Gyldighedsområdet for det nye initiativ 
vil blive udvidet, således at de POSEIDOM-, POSEICAN- og POSEIMA-
foranstaltninger, som er berettiget til strukturfondsstøtte, kan blive 
videreført, og foranstaltninger, som finansieres inden for rammerne af andre 
initiativprogrammer såsom STRIDE, TELEMATIQUE, PRISMA osv. i disse regioner 
fremover kan finansieres inden for rammerne af REGIS. Dette vil antageligt 
føre til en forenkling af programmeringen, udvalgsstrukturerne, den 
finansielle forvaltning, kontrol osv. og styrke REGIS' politiske betydning. 
Beskæftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer 
I den grønbog, som blev offentligt i juni 1993, foreslog Kommissionen, at 
der som led i en større plan for EF-iniativernes fremtid blev iværksat et 
integreret initiativprogram for beskæftigelse og udvikling af menneskelige 
ressourcer. Denne idé blev i vid udstrækning hilst velkommen i svarene 
vedrørende grønbogen. De detaljerede forslag om et initiativ for 
beskæftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer, som nu er fremsat, er 
en videreførelse af de idéer, der blev opridset i juni 1993, og tager hensyn 
til de modtagne forslag. Ifølge grønbogen skulle dette initiativ omfatte et 
specifikt delområde for en tilpasning af arbejdsstyrken til industrielle 
ændringer. Ifølge den nu foreslåede approach skal dette aspekt behandles 
inden for rammerne af et separat initiativ (se nedenfor). Der vil således 
blive oprettet to initiativprogramn»er på området "beskæftigelse og udvikling 
af menneskelige ressourcer". Begge initiativforslag tager deres udgangspunkt 
i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse, og EF imødekommer 
herved en væsentlig del af den opfordring til handling, som er indeholdt i 
hvidbogen. 
Det første initiativ, "Beskæftigelse og Udvikling af Menneskelige 
Ressourcer", skal omfatte adskilte, men indbyrdes forbundne delområder, 
nemlig beskæftigelse-NOW, beskæftigelse-HORIZON og beskæftigelse-YOUTHSTART. 
Forslaget bygger på de gode erfaringer, man har med de nuværende initiativer 
vedrørende menneskelige ressourcer, nemlig NOW og HORIZON. 
YOUTHSTART blev foreslået i Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrence­
evner, beskæftigelse, som blev underskrevet af stats- og regeringscheferne i 
december 1993. Dette initiativ afspejler den opfattelse, at der er behov for 
en større indsats for at sætte unge mennesker i stand til at deltage aktivt 
i arbejdsmarkedet. Unge mennesker, som har forladt uddannelsessystemet uden 
- 5 -
eksamensbevis, kan ofte ikke konkurrere effektivt på et i forvejen 
vanskeligt arbejdsmarked, og de risikerer at blive langtidsledige. Målet er 
at få medlemsstaterne til på længere sigt at tilvejebringe en ungdoms-
garantiordning. Endemålet er, at alle unge under 20 år efterhånden skal have 
adgang til enten fuldtidsbeskæftigelse eller til en anerkendt form for 
uddannelse, herunder lærlingeuddannelse eller andre former for kombineret 
arbejde og uddannelse. Grundlaget for YOUTHSTART skal være 12 nationale 
programmer, som er "skræddersyet" til de enkelte medlemsstaters behov, og 
som i de tilfælde, hvor det er hensigtsmæssigt, modtager støtte gennem EF-
støtterammerne. Denne dimension af EF-initiativet (beskæftigelse-YOUTHSTART) 
vil virke som katalysator for hele beskæftigelsesplanen. Den vil styrke den 
nyskabende og tværnationale dimension af YOUTHSTART og fremme udviklingen af 
strukturerede netværk af projekter og programmer med henblik på udveksling 
af hensigtsmæssige arbejdsmetoder og erfaringer. 
Inden for disse tre delområder kan der sondres mellem fire store kategorier 
af foranstaltninger: 
systemer 
uddannelse 
jobskabelse 
information og kommunikation. 
Medens initiativet følger EF-støtterammerne, når det drejer sig om det 
primære sigte, dvs. opretholdelse og forøgelse af beskæftigelsen i EF, 
adskiller det sig klart fra EF-støtterammerne i henseende til de 
grundlæggende principper, mål og metoder, navnlig ved sin tværnationale 
dimension, sin funktion som katalysator for innovation og forandringer og 
sin understregning af betydningen af en decentraliseret, lokalt orienteret 
approach. 
Med hensyn til dette iniativ samt ADAPT-initiativet, som nævnes nedenfor, 
foreslås det at styrke den tekniske bistand på EF-niveau, nationalt niveau 
og lokalt niveau for at bistå offentlige myndigheder, private institutioner 
og andre berørte parter med udformningen og den efterfølgende gennemførelse 
af programmerne. 
Det vil være nødvendigt at samordne disse to initiativer med andre EF-
aktiviteter til fremme af beskæftigelsen, herunder FSR og EF*s 
erhvervsuddannelsesprogrammer. For at sikre et maksimalt udbytte af de 
aktioner, som EF gennemfører på dette område, foreslås det, at der oprettes 
specielle samordningsstrukturer, som skal fungere som bindeled mellem GD V 
og Task Force vedrørende menneskelige ressourcer og, om nødvendigt, andre af 
Kommissionens generaldirektorater. Denne struktur skal bane vejen for et 
aktivt samarbejde om forberedelsen og gennemførelsen af foranstaltninger 
inden for rammerne af såvel erhvervsuddannelsesprogrammet som struktur­
fondene, herunder EF-initiativerne vedrørende beskæftigelse og udvikling af 
menneskelige ressourcer, samtidig med, at der tages hensyn til de respektive 
tjenestegrenes særlige ansvarsområde. 
- 6 -
Industriel omstilling 
Inden for industriel omstilling foreslås tre typer foranstaltninger til 
fremme af medlemsstaternes økonomi. Den første type, som skal finde 
anvendelse i hele Unionen, skal fremme arbejdsstyrkens tilpasning til den 
industrielle omstilling og bane vejen for ændringer i produktionssystemerne. 
Det er en beskæftigelsesaktion, som skal gennemføres i hele EF. Den anden 
type aktioner skal støtte områder, som i særlig grad er afhængige af 
industrier i tilbagegang, hvor der kan forventes et betydeligt tab af 
arbejdspladser. Disse aktioner tager sigte på at styrke og differentiere den 
lokale produktion og bidrage til at fjerne forureningen og efterladenska­
berne fra disse industrier. Den tredje aktion skal hjælpe små og mellemstore 
virksomheder med at overvinde de vanskeligheder, der er forbundet med 
etableringen af enhedsmarkedet, således at de kan klare sig i den 
internationale konkurrence. Aktionen er først og fremmest koncentreret om de 
dårligst stillede områder, dvs. mål nr. 1-regionerne. 
Hver af disse tre aktioner forvaltes separat under hensyntagen til deres 
respektive mål og forskellige administrative strukturer, men de indgår i en 
samlet politik, som går ud på at styrke EF's konkurrenceevne, således som 
det er foreslået i hvidbogen, og samtidig mindske de regionale skævheder. 
Kommissionen vil derfor sikre, at aktionerne samordnes i det omfang, det er 
nødvendigt. 
Det første initiativ vedrørende beskæftigelse og tilpasning af arbejds­
styrken til industriel omstilling vil blive kaldt ADAPT. Betydningen af, at 
der iværksættes aktioner på dette område, blev anerkendt i beslutningen om 
at oprette et nyt mål nr. 4 under strukturfondene, og dette synspunkt er 
blevet bekræftet i kommentarerne til grønbogen. 
De indbyrdes forbundne mål for dette initiativ er: 
at bistå arbejdstagere, navnlig sådanne arbejdstagere, som er truet af 
arbejdsløshed som følge af industriel omstilling, med at tilpasse sig de 
hastige ændringer i arbejdsmarkedets organisation og struktur 
at bistå virksomhederne med at øge deres konkurrenceevne, hovedsageligt 
ved at fremme tilpasningen af strukturerne og de ikke-fysiske 
investeringer 
at forebygge ledighed ved at forbedre arbejdsstyrkens kvalifikationer 
at lette udviklingen af nye jobs og nye aktiviteter. 
Virkeliggørelsen af disse mål forudsætter, at der udfoldes betydelige 
bestræbelser for at tilbyde og gennemføre målrettede uddannelsesprogrammer, 
definere og udvikle nye færdigheder og kvalifikationer, højne det nuværende 
niveau og forbedre arbejdsstyrkens evne til at erhverve nye færdigheder, 
udvikle og støtte utraditionelle fremgangsmåder, som tager sigte på at 
etablere netværk mellem virksomhederne, og fremme udbredelsen af F&U-
resultater. 
- 7 -
En EF-approach til disse spørgsmål, som åbner mulighed for udveksling af 
virksomhedsstrategier samt forsknings-, udviklings- og uddannelsesforan­
staltninger er en væsentlig forudsætning for at finde en europæisk løsning 
på disse problemer, som i princippet vedrører alle medlemsstaterne og ikke 
er begrænset til særlige industrier og tjenesteydelser. At det er vigtigt at 
få løst disse problemer i forbindelse med EF-initiativerne er derfor hævet 
over enhver tvivl. Den tværnationale, innovative og lokalt orienterede 
approach, som EF-initiativerne åbner mulighed for, er en ekstra dimension, 
som kan forstærke bestræbelserne på at løse de problemer, der er knyttet til 
den industrielle tilpasning. 
Den anden gruppe initiativer er baseret på regionerne. Forslagene vedrørende 
dette tema har bekræftet, at der er interesse for at fortsætte de regionalt 
baserede initiativer såsom RECHAR, RESIDER, RETEX og KONVER i de områder, 
hvor problemerne med nedlæggelse af arbejdspladser er særligt aktuelle. 
Navnlig Europa-Parlamentet støtter denne approach, som geografisk er 
orienteret mod de dårligst stillede områder. 
Ydelsen af EF-støtte til kul- og stålområderne er så meget mere nødvendig, 
som antallet af arbejdspladser i kulminerne fortsat er faldende. Hertil 
kommer de nyligt vedtagne beslutninger om omstrukturering af stålsektoren og 
nedtrapningen af bistand fra EKSF's budget i de kommende år. Dette er i 
øvrigt blevet bekræftet af Rådet (industriministrene). Det foreslås derfor, 
at disse fire initiativer videreføres. I betragtning af den omstrukturering, 
der allerede har fundet sted inden for kul-, stål- og tekstilindustrien, og 
af,at de hårdest ramte regioner allerede har modtaget national støtte og EF-
støtte i nogen tid, foreslås det at begrænse gyldighedstiden for de første 
tre initiativer til slutningen af 1997. For KONVER vil et initiativ, der 
løber indtil udgangen af 1997, ligeledes være passende, da der allerede er 
blevet gennemført et ad hoc-program i 1993. 
Med hensyn til den tredje gruppe aktioner understreger hvidbogen de små og 
mellemstore virksomheders betydning for væksten og beskæftigelsen. Som nævnt 
i det foregående vil der i beskæftigelsesinitiativet blive taget særligt 
hensyn til SMV's behov, og mange af foranstaltningerne under dette initiativ 
vil blive iværksat på hele EF's territorium. Desuden vil andre EF-
initiativer med henblik på industriel omstilling lægge særlig vægt på 
behovet for at fremme og udvikle SMV. EF-støtterammerne vil ligeledes i alle 
tilfælde omfatte foranstaltninger af særlig relevans for SMV. Det foreslås 
at iværksætte et nyt initiativprogram som supplement til denne betydnings­
fulde indsats, bl.a. for at hjælpe SMV i mål nr. 1-områderne (hvor behovet 
er størst) med at overvinde vanskelighederne i forbindelse med gennem­
førelsen af enhedsmarkedet. 
Nogle af de foranstaltninger, der foreslås her, finansieres i øjeblikket 
inden for rammerne af STRIDE, PRISMA og TELEMATIQUE. Andre, som allerede er 
omtalt i hvidbogen, vedrører adgang til finansiering og långivning samt 
bistand til samarbejde og forbedring af forvaltningsnormerne. 
- 8 -
Initiativ for byområder (URBAN) 
Som nævnt i det foregående vil forslagene til retningslinjerne for dette 
initiativ blive fremsendt senere. Det vil blive nødvendigt at identificere 
problematiske bydele, hvor en ophobning af problemer (høj ledighedsprocent, 
lavt uddannelsesniveau, dårlig boligstandard, miljømæssigt forfald, stor 
kriminalitet osv.) resulterer i en generelt dårlig livskvalitet. 
Arbejdsløsheden i de fattige bykvarterer ligger oftest betydeligt over det 
nationale gennemsnit. Disse problemer skal løses ved en samlet indsats fra 
de nationale og lokale myndigheders side. Strukturfondene kan ikke løse alle 
problemerne, f.eks. boligproblemerne. Foranstaltningerne under dette 
initiativ skal bl.a. supplere nogle af de foranstaltninger, der er planlagt 
for dårligt stillede befolkningsgrupper inden for rammerne af beskæfti-
gelsesinitiativet. 
Fiskeri 
Fiskerisektoren befinder sig i øjeblikket i en meget alvorlig strukturel 
krise med mange aspekter, der giver anledning til bekymring (kronisk 
overkapacitet, som kræver tilbagetrækning af et antal fiskerfartøjer og 
drastiske restriktioner med hensyn til visse fangstmetoder). Hertil kommer 
udviklingen af et verdensomspændende handelssystem og en stigende 
konkurrence, som vil blive forstærket af den kommende udvidelse. 
Denne hastigt skiftende sektor har behov for ledsageforanstaltninger inden 
for rammerne af EF-initiativet PESCA, som indbefatter målrettede 
foranstaltninger, der skal bidrage til en omstrukturering af sektoren og en 
differentiering af de økonomiske aktiviteter i områder, der er afhængige af 
fiskeri. Foranstaltningerne skal omfatte såvel arbejdstagere som 
virksomheder i de regioner, der er berørt af denne krise, og tager sigte på 
at lette tilpasningen af denne sektor ved at mildne de sociale og økonomiske 
konsekvenser. 
Forenklet forvaltning 
I henhold til strukturfondsforordningerne skal enhver støtte, der ydes inden 
for rammerne af EF-initiativerne, afspejle sig i udarbejdelsen eller 
revisionen af den relevante EF-støtteramme. Dette vil i praksis sige, at 
programmerne i henhold til EF-initiativerne så vidt muligt skal forvaltes i 
overensstemmelse med den relevante FSR's programforvaltningsstruktur. Dette 
var da også tilfældet for mange af initiativerne i første fase. EF-
initiativerne behøver derfor ikke at resultere i oprettelsen af unødvendige 
udvalg. 
- 9 -
Finansiering 
I henhold til de ændrede strukturfondsforordninger skal 9% af bevillingerne 
til strukturfondene anvendes til finansiering af EF-initiativerne. 
I overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i 
Edinburgh, de ændrede strukturfondsforordninger og Kommissionens 
beslutninger af henholdsvis den 21. oktober og den 21. december 1993 om den 
finansielle tildeling andrager de samlede bevillinger til EF-initiativerne i 
perioden 1994-1999 derfor 13,465 mia. ECU (1994-priser). I henhold til 
forordningerne skal 8,16 mia. anvendes i mål nr. 1-regionerne. 
Nedenstående tabel viser den foreslåede fordeling af de 13,465 mia. ECU 
mellem de forskellige initiativer, og hvordan de enkelte initiativer kan 
bidrage til at opfylde forpligtelserne i mål nr. 1-regionerne. Det foreslås, 
at tildelingerne til mål nr. 1-regionerne forhøjes til 8,3 mia. ECU, således 
at alle målene bidrager til at finansiere det særlige initiativprogram for 
portugisiske tekstiler, der blev vedtaget af Rådet (generelle anliggender) i 
december 1993. 
10-
Milliarder ECU (1994 priser) 
Interreg/Regen 
Udvikling i landdistrikter 
Regis 
Beskæftigelse 
. Now 
. Horizon 
. Youthstart 
Industriel Omstrukturering 
. Adapt 
. Rechar 
. Resider 
. Konver 
. Retex 
. Portugisisk tekstilindustri 
. SMV 
Byudvikling 
Fiskeri 
Reserve 
I ALT alt 
2.9 
1.4 
0.6 
1.4 
1.4 
0.4 
0.5 
0.5 
0.5 
0.4 
1.0 
0.6 
0.25 
1.60 
13.45 heraf Mål 1 
2.3 
0.9 
0.6 
0.8 
0.4 
0.1 
0.1 
0.2 
0.4 
0.4 
0.8 
0.4 
0.1 
0.8 
8.3 
Resultaterne af høringerne om grønbogen 
"EF-initiativernes fremtid under strukturfondene"(*) 
I. Tilrettelæggelse og forløb af høringen 
Inden der skal træffes beslutning om retningslinjerne for EU-initiativerne i 
1994-1999, har Kommissionen fundet det på sin plads at iværksætte en bred 
debat herom. Den har opfordret medlemsstaterne, Europa-Parlamentet (EP), Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg (ØSU) og Det Rådgivende Råd af Regionale og 
Lokale Myndigheder (RRRLM) til at tage del heri. Det samme gælder de lokale 
og regionale myndigheder, udviklingsagenturerne, arbejdsmarkedets parter og 
andre berørte parter, i det følgende benævnt "øvrige organisationer". 
Derfor blev der udsendt en grønbog til de andre EU-institutioner, efter at 
Kommissionen havde godkendt den. Den blev i begyndelsen af juli 1993 desuden 
udsendt til de regionale og lokale myndigheder (ca. 1500 forsendelser), 
arbejdsmarkedets parter (ca. 100 forsendelser), lederne af erhvervs­
organisationernes net og af nettene under LEADER, NOW, HORIZON og EUROFORM 
(ca. 500 forsendelser). Hertil kommer ca. 400 eksemplarer, der blev sendt 
efter individuelle anmodninger, der var indsendt, efter at et resumé af 
grønbogen havde været offentliggjort i EF-Tidende. 
Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Det Rådgivende Råd 
af Regionale og Lokale Myndigheder har afgivet udtalelse om grønbogen. 
Medlemsstaterne har kunnet give deres mening til kende i flere fora: Det 
Rådgivende Udvalg for Mål nr. 1- og 2-regioner, ESF-udvalget, 
Landbrugsstrukturkomitéen, møder mellem departementscheferne for regional­
politik samt det uformelle råd af ministre med ansvar for regionaludvikling 
og fysisk planlægning. Flere medlemsstater har desuden indsendt et 
skriftligt svar. 
(1) KOM(93) 282 endelig udg. af 16. juni 1993. 
•¥ 
- 2 -
Kommissionen havde anmodet de øvrige organisationer om at svare inden 
udgangen af september 1993, men de fleste af svarene indløb i oktober og 
navnlig i november. Der indkom i alt 514 forskellige svar^). 
II. Oversigt over svarene fra de øvrige organisationer 
Der er blevet oprettet en database med henblik på at lette analysen af 
svarene. Oplysninger bley læst ind af de berørte tjenestegrene (GD V, VI og 
XVI). 
A) Fordeling pr. medlemsstat 
Fordelingen af svarene pr. medlemsstat og pr. organisationstype fremgår af 
bilagets figur 1, 2 og 3. 
Tre lande (Frankrig, Irland og Det Forenede Kongerige) tegner sig for ca. 
60% af svarene. Svarene fra Spanien, Italien og Grækenland udgør kun 10% af 
det samlede antal. 
I forhold til indbyggertallet har Irland den klart højeste svarprocent. 
B) Fordeling pr. organisationstype 
Fordelingen pr. organisationstype fremgår af figur 3. 
39% af svarene kommer fra regionale og lokale myndigheder, som hermed udgør 
langt den største kategori af besvarelser. Der er svar fra Belgiens 3 
regioner, fra 15 af Frankrigs 26 regioner, 9 af Tysklands 16 delstater, 20 
af Det Forenede Kongeriges 65 counties og regioner, 6 af Irlands 29 counties 
og fra kun 3 af Italiens 20 regioner, 3 af Spaniens 17 regioner og 2 af 
Nederlandenes 12 provinser. 
Der kom også svar fra de mest repræsentative sammenslutninger af lokale og 
regionale myndigheder: De Europæiske Regioners Forsamling, De Europæiske 
Kommuners og Regioners Råd, Konferencen af Perifere Kystregioner og de 
europæiske regioner med industritradition (RETI). 
(1) Svar i form af standardbreve, der er skrevet af ledelsen af et net, er 
blevet behandlet og talt som ét kollektivt svar. 
Al 
3 -
Der indkom desuden et ret stort antal svar fra konsulent- og analyse­
virksomheder, fra de europæiske net under EU-initiativerne og fra 
organisationer og interessegrupper. Derimod kom der kun få svar fra 
handelskamre, arbejdsgiver- og fagforeninger samt offentlige og private 
industrivirksomheder. 
C) Fordeling pr. emne 
Nogle svar omhandlede kun et emne, mens andre tværtimod tog fat på alle 
emnerne. Derfor overstiger antallet af behandlede emner antallet af svar. 
Svarene blev i først omgang kategoriseret efter emne: generelle spørgsmål og 
de fem emner for initiativerne, der foreslås i grønbogen^1). Det fremgår af 
figur 1, at interessen er stort set lige stor for de forskellige emner, dog 
undtagen emnet vedrørende de fjerntliggende regioner, som kun berører en 
lille del af EU. Set i forhold til bevillingernes størrelse har antallet af 
reaktioner været størst for udvikling af landdistrikterne. 
Figur 1: Behandlede emner 
Antal af behandlede emner 
Generelle spørgsmål 207 
Samarbejde og net 263 
Udvikling af landdistrikterne 212 
Fjerntliggende regioner 42 
Beskæftigelse og menneskelige ressourcer 244 
Industriel omstilling 180(2) 
(1) Samarbejde på tværs af grænserne, tværnationalt og interregionalt 
samarbejde og net; udvikling af landdistrikterne; de fjerntliggende 
regioner; beskæftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer; 
forvaltning af den industrielle omstilling. 
(2) De 226 standardbreve til støtte for RECHAR's beståen fra nettet af 
lokalsamfund, der får støtte fra dette initiativ, regnes ikke som 
individuelle svar. 
/-s 
- 4 -
III. Analyse af udtalelser og svar 
Følgende analyse er et sammendrag af de vigtigste synspunkter, der blev 
udtrykt af medlemsstaterne, Europa-Parlamentet (EP), Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg (ØSU) og Det Rådgivende Råd af Regionale og Lokale 
Myndigheder (RRRLM) samt i de skriftlige svar, Kommissionen har modtaget. 
A. Synspunkter af generel karakter 
!• Prioriteringer for EU-initiativerne 
Der er stort set enighed om, at det er nødvendigt at lade initiativerne 
koncentrere sig om de fem temaer, Kommissionen har foreslået. Der er dog 
nogle, der ønsker at tilføje følgende emner eller initiativer: 
Programmer til fordel for byområder med høj arbejdsløshed med henblik på 
at bekæmpe udstødelse (medlemsstater af den nordlige del af EU, EP, 
RRRLM og ca. 10 svar fra de øvrige organisationer). 
Fortsættelse af ENVIREG eller særlige miljøprogrammer (EP og ca. 20 svar 
fra de øvrige organisationer). 
Særlige fiskeriprogrammer (EP og ca. 20 svar fra de øvrige 
organisationer). 
En medlemsstat foreslår, at der træffes særlige foranstaltninger, der 
kan hjælpe toldmyndighederne i kampen mod illegal narkotikaimport. En 
anden medlemsstat foreslår, at turistsektoren tages i betragtning. 
2. Værditilvækst af EU-initiativerne 
Der er i høj grad enighed om, at tværnationalt samarbejde, udveksling af 
knowhow og udvikling af hensigtsmæssige procedurer udgør en vigtig 
værditilvækst af EU-initiativerne (medlemsstater, EP, ØSU, RRRLM og ca. 100 
svar fra de øvrige organisationer). 
EP, ØSU, RRRLM og ca. 100 øvrige organisationer foreslår, at lokalsamfundene 
og andre økonomiske interessegrupper, f.eks. arbejdsmarkedets parter, i 
højere grad inddrages, og at der udvikles procedurer, som styres nedefra. 
4 h 
- 5 -
I nogle af svarene fremhæves det, at samarbejde og udveksling af knowhow kun 
kan gennemføres effektivt, hvis tilstrækkelig mange repræsentanter for 
regionerne og erhvervsorganisationerne deltager. 
I ca. 30 svar nævnes også tilskyndelse til innovation og forsøg med nye 
fremgangsmåder som en værditilvækst. 
3. Styringsmekanismer 
Næsten alle er enige i princippet om at forenkle procedurerne, men der er 
kun fremkommet få konkrete forslag, og nogle af forslagene går nærmest i 
retning af yderligere komplikationer. 
3.1 Reduktion af antallet af EU-initiativer og programmer under EU-
initiativer 
Medlemsstaterne foreslår, at antallet af EU-initiativer reduceres. Flere 
medlemsstater foreslår ét initiativ pr. emne. 
EP fremhæver, at antallet af EU-initiativer må reduceres, men ønsker 
samtidig, at initiativerne fra den foregående periode fortsætter og foreslår 
desuden to nye (byområder, fiskeri). Det foreslår dog, at TELEMATIQUE, 
STRIDE og PRISMA samlet i ét initiativ, og det samme gælder EUROFORM, NOW og 
HORIZON. 
Mere end 70 øvrige organisationer går ind for et reduceret antal 
initiativer, men et lille mindretal (ca. 10 svar) har den modsatte mening, 
fordi de er bange for, at de regionale programmer forsvinder, eller at små 
grupper og små organisationer udelukkes. 
3.2 Integreret finansiel styring 
I forbindelse med budgetproceduren har EP forladt fordelingen af 
bevillingerne pr. fond til fordel for en fordeling pr. emne. EP foreslår 
desuden, at administrationen af erhvervsuddannelsesaktioner under mål nr. 4 
og andre aktioner til fordel for virksomhederne koordineres bedre både på 
EU-plan og på nationalt plan. 
Som bekendt har Rådet besluttet, at der kun skal være én forvaltningskomité 
for EU-initiativerne, som dermed integrerer de 3 strukturfonde under ét. 
4*> 
- 6 -
3.3 Decentral styring og globaltilskud 
EP, ØSU og en snes svar fra de øvrige organisationer, men kun 1 medlemsstat, 
nævner decentralisering af styringen og navnlig mere udbredt anvendelse af 
globaltilskud som forenklende elementer. Til gengæld er flere medlemsstater 
noget afvisende over for globaltilskud. 
3.4 Information og overvågning 
Ca. 30 øvrige organisationer nævner, at det er nødvendigt med mere 
information om EU-initiativerne. Idéen om, at EU-initiativerne behandles 
under EU-støtterammernes overvågningsstruktur, nævnes kun få gange, og der 
er divergerende meninger herom (10 mod 8). 
EP fremhæver, at forenkling ikke må skade udviklingen af det tværnationale 
og interregionale samarbejde. 
3.5 Evaluering 
Nogle medlemsstater, EP, ØSU og nogle af de øvrige organisationer nævner, at 
de gennemførte EU-initiativer må evalueres, for at der kan drages erfaringer 
heraf. En medlemsstat foreslår, at der gennemføres en forudgående evaluering 
af de nye EU-initiativer i perioden 1994-1999. 
4. Geografisk fleksibilitet 
Fleksibilitet nævnes oftest af medlemsstaterne i forbindelse med emnerne 
INTERREG og industriel omstilling. Kun én medlemsstat mener, at det bør være 
en undtagelse. 
EP og ØSU går ind for, at der i princippet er stor geografisk fleksibilitet 
i forbindelse med INTERREG. Hvad angår industriel omstilling understreger de 
derimod, at geografisk fleksibilitet nødvendigvis må begrænses til områder 
med alvorlige problemer (ØSU) eller afgrænses ved hjælp af præcise kriterier 
(EP). 
Ca. 50 øvrige organisationer går ind for fleksibilitet, mens ca. 10 mener, 
den bør være begrænset. I nogle af svarene udtrykkes der derimod modstand af 
frygt for, at der sker en reduktion af de disponible bevillinger til de 
regioner, der er støtteberettigede under mål nr. 1, 2 og 5b. 
5. Finansiel reserve 
Medlemsstaterne mener generelt, at en reserve på 25%, således som foreslået 
af Kommissionen, er for stor. Nogle medlemsstater foreslår en reserve på 
te 
- 7 -
10%, og en medlemsstat erklærer sig indforstået med en indledende reserve på 
25%, på betingelse af at mindst 40% af den bevilges i løbet af de 3 første 
år. 
EP mener, at reserven ikke bør være på under 25%, for at den kan bruges i 
forbindelse med uforudsete begivenheder med kraftige økonomiske og sociale 
følger. 
Ca. 40 øvrige organisationer går ind for en reserve på 25%. I to svar 
foreslås en begrænsning på 10% og kun ét svar er negativt. 
B. Synspunkter pr. initiativ 
1. GRÆNSEOVERSKRIDENDE, TVÆRNATIONALT OG INTERREGIONALT SAMARBEJDE 
(INTERREG) 
Seks af emnerne i INTERREG er især blevet fremdraget. I det følgende gøres 
der kort rede for de vigtigste svargruppers holdninger til emnerne: 
1.1 Inddragelse af kystområder 
De medlemsstater, der ikke har fastlandsgrænser med resten af EU går stærkt 
ind for, at kystområderne i vid udstrækning inddrages under INTERREG. Dette 
synspunkt støttes også af EP, som dog erkender, at det måske ikke helt lader 
sig gøre i praksis. ØSU går kun ind for, at de inddrages i begrænset omfang. 
RRRLM indtager ikke nogen afgjort holdning. 
Af de 263 svar vedrørende INTERREG går 114 ind for, at det også skal gælde 
maritime grænser, mens kun 6 er imod. Det er hovedsagelig kystområder i 
Frankrig og Det Forenede Kongerige, de støtter inddragelse. 
1.2 Styrket indsats ved de eksterne grænser 
De, der er mest direkte berørt, er varme tilhængere af en styrket indsats. 
Andre medlemsstater er ikke negativt indstillet, men ønsker ikke, at en 
supplerende indsats ved de eksterne grænser går ud over de interne grænser. 
EP er også meget positivt indstillet. Det samme gælder ØSU og RRRLM, omend 
ikke i så høj grad som EP. 
Blandt de skriftlige svar er over 60 positivt indstillet over for en styrket 
indsats. 
R 
- 8 -
Det gælder en lang række europæiske organisationer (De Europæiske Regioners 
Forsamling, Sammenslutningen af Europæiske Grænseegne (ARFE), European 
Association of Development Agencies (Eurada), Konferencen af Perifere 
Kystregioner, Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) osv.) samt 
mange regionale og lokale myndigheder uden for de eksterne grænseområder. 
1.3 Definition af grænseområder 
Svarene omhandlede spørgsmålet, om støtten skal gå til områder, der er 
større end NUTS III. Flere medlemsstater går ind for en mere fleksibel 
metode, mens 1 går imod. EP nævner spørgsmålet, men indtager ikke nogen fast 
holdning. ØSU er overvejende negativt indstillet og går ind for, at 
ressourcerne koncentreres. RRRLM går ind får en områdeudvidelse. 
Blandt de skriftlige svar gik over 100 ind for en fleksibel holdning til den 
geografiske dækning. Dette synspunkt er dog ofte kædet sammen med 
begrundelsen for at inddrage kystregioner. 
1.4 Styrkelse af de regionale og lokale myndigheders rolle 
Som forventet støttes dette især af de regionale og lokale myndigheder selv 
og deres organisationer (De Europæiske Regioners Forsamling, De Europæiske 
Kommuners og Regioners Råd, Eurocities osv.). RRRLM går også stærkt ind for 
idéen. EP og ØSU er også positivt indstillet, og det samme gælder andre 
europæiske organisationer, f.eks. UNICE, ESF, Eurada og Eurochambers, selv 
om de ønsker, at arbejdsmarkedets parter får en mere aktiv rolle på lokalt 
plan. 
1.5 Forenkling og grænseoverskridende forvaltningsstrukturer 
Medlemsstaterne lægger vægt på, at procedurerne bør forenkles, men kommer 
ikke med konkrete forslag. EP har også presset på for at få mere 
funktionelle procedurer for forvaltningen af procedurerne, men har samtidig 
understreget, at det ikke må gå ud over det tværnationale samarbejde. ØSU og 
RRRLM går også ind for forenkling og gennemsigtighed, selv om de ikke kommer 
med særlig konkrete forslag. 
I denne forbindelse rejses også spørgsmålet, om der skal gennemføres EU-
bestemmelser til fremme af samarbejde. EP og mange regionale og lokale 
myndigheder opfordrer Kommissionen til at udarbejde et forslag herom, mens 
medlemsstaterne næsten er enige om, at det ikke er den rigtige løsning. 
1.6 Inddragelse af tværnationalt og interregionalt samarbejde 
Synspunkter i forbindelse med dette spørgsmål er måske de mest overraskende. 
n 
- 9 -
I grønbogen var Kommissionen meget tilbageholdende på dette område, men 
næsten 100 af de skriftlige svar fra et bredt udsnit af interessegrupper går 
ind for idéen. EP, RRRLM og ØSU er også positivt indstillet. Og som det mest 
interessante har de fleste af medlemsstaterne også givet udtryk for deres 
støtte, især på mødet i det uformelle råd af ministre med ansvar for 
regionaludvikling og fysisk planlægning i Liège den 12.-13. november 1993. 
2. UDVIKLING AF LANDDISTRIKTERNE 
Mere end halvdelen af de modtagne svar behandler dette emne, og en væsentlig 
del af disse reaktioner er af kollektiv karakter og repræsenterer tilsammen 
flere tusinde offentlige og private organisationer, som berøres af 
udviklingen af landdistrikterne. 
Næsten alle reaktionerne er udtryk for • en yderst positiv bedømmelse af 
initiativet LEADER. Grønbogen har således givet mulighed for at få dette 
initiativs betydning og demonstrationsværdi bekræftet, bl.a. af lokal­
samfund, erhvervsorganisationer og sammenslutninger. Bemærkningerne fra de 
nuværende støttemodtagere er først og fremmest begrundet i sammenligninger 
med det allerede kendte, og kont i nu itet spr inc ippet tillægges her stor vægt. 
2.1 Institutionelle svar 
I STAR-komitéen har medlemsstaterne principielt godkendt grønbogens 
retningslinjer vedrørende LEADER. I Komitéen for Landbrugsstrukturerne og 
Udvikling af Landdistrikterne har givet udtryk for stor tilfredshed med 
Kommissionens forslag og udtrykt ønske om, at erhvervslivet inddrages i 
beslutningsprocessen. 
I Europa-Parlamentets beslutning støttes Kommissionens forslag, samtidig med 
at der lægges vægt på målet om at skabe arbejdspladser i landdistrikterne, 
navnlig i forbindelse med de nye anvendelser af jorden og af restprodukter 
fra landbruget. I øvrigt ønsker Parlamentet, at mere vidtspændende 
programmer, der omfatter større geografiske områder, skal være 
støtteberettigede, når de foreslås og iværksættes i samarbejde med en række 
lokalsamfund og/eller arbejdsmarkedets parter. 
Det økonomiske og Sociale Udvalg giver i sin udtalelse udtryk for stor 
tilfredshed med Kommissionens forslag og understreger nødvendigheden af, at 
der arbejdes "nedefra og opefter". 
11 
- 10 -
2.2 Mål og strategi 
Den overordnede strategi, som er baseret på støtte til konkrete og 
nyskabende initiativer, der tages på lokalt plan for ved eksempler at vise 
nye veje til udvikling af landdistrikterne, støttes enstemmigt af alle de 
berørte parter. 
I svarene lægges der i øvrigt stor vægt på nødvendigheden af, at der er 
kontinuitet mellem LEADER I og LEADER II, idet en sådan kontinuitet er en 
absolut betingelse for, at udviklingsprocessen kan blive af den fornødne 
varighed. 
Strategien, der er nyskabende med hensyn til metoder og indhold, skal give 
en specifik værditilvækst, og i reaktionerne fra alle partnere fremhæves 
det, at differentieringen mellem LEADER og indholdet af de operationelle 
programmer under EU-støtterammerne er meget vigtig. 
I flere svar fra medlemsstaterne og nettene understreges det også, at der 
ønskes en større gennemsigtighed og en bedre koordinering med hensyn til de 
EU-interventioner, som de forskellige generaldirektorater gennemfører til 
støtte for konkrete projekter i landdistrikterne (udvikling af land­
distrikter, lokaludvikling, lokale initiativer til jobskabelse osv.), og som 
LEADER skulle give mulighed for at samordne. 
2.3 Foranstaltningernes omfang 
De fremsatte bemærkninger vedrørende de tre væsentligste elementer i 
gennemførelsen af denne strategi (nyskabelse, tværnationalt samarbejde, 
udveksling af oplysninger ved hjælp af net) er generelt positive: 
hvad nyskabelse angår, er der en bred opbakning på betingelse af, at der 
anlægges en bred fortolkning af dette begreb, så det kan tilpasses de 
konkrete lokale forhold og ikke er begrænset til det økonomiske område 
det tværnationale samarbejde anses for at være et nyttigt fremskridt i 
forhold til LEADER I, forudsat det ikke er en betingelse for at modtage 
støtte under initiativet 
endelig er der overalt tilfredshed med oprettelsen af net og 
virkningerne heraf med hensyn til udveksling af erfaringer og lettere 
adgang til samarbejde. I mange svar understreges det, at denne kategori 
af foranstaltninger bør have fortrinsret, og at det også er vigtigt at 
støtte LEADER-net på nationalt plan. 
1* 
- 11 -
I mange svar, navnlig fra Irland og Det Forenede Kongerige, foreslås det at 
udvide det område, der kan ydes støtte til, og udtrykkeligt at medtage 
foranstaltninger af social, kulturel og miljømæssig karakter og særlige 
foranstaltninger til fordel for kvinderne i landdistrikterne samt at anvende 
forskellige former for finansieringsteknik (revolverende kreditter, 
mobilisering af lokal opsparing, lån osv.). 
2.4 Geografisk fleksibilitet 
Forslaget i grønbogen om at udvide det geografiske anvendelsesområde for 
LEADER II til også at omfatte områder uden for regionerne under mål nr. 1 og 
5b er overvejdende blevet positivt modtaget, såfremt en sådan udvidelse 
forbliver moderat og ikke sætter spørgsmålstegn ved koncentrations-
princippet. 
2.5 De nærmere regler om gennemførelsen 
Tanken om at decentralisere beslutningstagningen og forvaltningen af 
initiativet er blevet forstået og modtaget på forskellig måde. 
Ved LEADER II videreføres det forsøg, der blev gjort med LEADER I, og som 
består i at give lokale grupper og andre kategorier af initiativtagere en 
udbredt selvbestemmelsesret med hensyn til planlægning og forvaltning. Der 
er fuldstændig opbakning om dette aspekt. 
Det er i øvrigt i Kommissionens forslag om LEADER II forudset, at proceduren 
for forelæggelse af programmer og udvælgelse af grupper skal decentrali­
seres, dvs. at den henhører under de regionale og lokale partnere. I svarene 
er der givet udtryk for alvorlig bekymring med hensyn til dette punkt. Bl.a. 
hvad angår proceduren for udvælgelse af grupper er der ofte givet udtryk for 
et ønske om, at Kommissionen fortsat skal have et ansvar herfor, men at 
lokalsamfundene under alle omstændigheder skal spille en vigtig rolle. 
Sideløbende hermed er der i et stort antal svar blevet fremsat ønske om, at 
der foretages en virkelig forenkling af gennemførelsen, så man kan undgå 
nogle af de mange administrative krav, som EU og medlemsstaterne opstiller. 
2.6 Konklusioner 
Sammenfattende kan det siges, at der er en udbredt tilslutning til de af 
Kommissionen foreslåede retningslinjer fra alle de berørte kategorier af 
initiativtagere. Den betydning, dette initiativ tillægges, og de 
forventninger, der stilles til det, fremgår klart. 
Det vil være hensigtsmæssigt at lade Kommissionen gøre en indsats for at 
forklare det begrænsede antal punkter, som giver anledning til spørgsmål. 
M 
- 12 -
3. DE FJERNTLIGGENDE REGIONER 
To punkter har givet anledning til bemærkninger, spørgsmålet om de 
støtteberettigede områder og initiativets indhold. 
3.1 Støtteberettigede områder 
Tre medlemsstater og Europa-Parlamentet går ind for at give de områder, der 
i øjeblikket modtager støtte under REGIS, en begrænset adgang til støtte. To 
medlemsstater ønsker en udvidelse af EU-initiâtivet til også at omfatte de 
skotske øer og de irske øer. ØSU støtter dette ønske og har tilføjet andre 
øer. 
Sektionen "Øer" under Konferencen af Perifere Kystregioner (CRPM) ønsker, at 
støtteadgangen forbeholdes de nuværende fjerntliggende områder, og at der 
iværksættes et andet initiativ for de øvrige øer. 
De regioner, der i øjeblikket modtager støtte under REGIS, og den europæiske 
organisation af erhvervssammenslutninger i fjerntliggende områder (UPEC) 
understreger, at det kun er disse regioner, der bør være støtteberettigede. 
En halv snes øvrige organisationer ønsker en udvidelse af det 
støtteberettigede område, idet den ene halvdel går ind for at medtage de små 
irske øer, og den anden halvdel vil medtage de skotske øer, herunder 
Shetlandsøerne. 
3.2 Initiativets indhold 
De væsentligste bemærkninger vedrørende initiativets indhold kommer fra 
UPEC. Denne organisation finder, at hovedvægten bør lægges på: en 
diversificering af produktionsaktiviteterne; et samarbejde mellem de 
fjerntliggende øer og med de tilstødende tredjelande og resten af EU; en 
udbygning af telenettene. Nogle øvrige organisationer minder om den 
interesse, som initiativet kunne have for de øer, der er omfattet af de 
nuværende initiativer ENVIREG, STRIDE, TELEMATIQUE og INTERREG. 
CRPM og UPEC nævner problemet med de større transportomkostninger og ønsker 
foranstaltninger, der kan mindske disse, på tilsvarende måde som det er 
tilfældet for visse landbrugsindførsler under POSEIDOM, POSEIMA og POSEICAN. 
En medlemsstat går stærkt ind for, at de store transportinfrastrukturer 
såsom lufthavne fortsat skal være støtteberettigede under dette initiativ. 
n 
- 13 -
4. BESKÆFTIGELSE OG UDVIKLING AF MENNESKELIGE RESSOURCER 
Emnet "beskæftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer" indtager en 
vigtig plads i besvarelserne fra EU's institutioner, flere medlemsstater, 
arbejdsmarkedets parter og ca. halvdelen af de organisationer, der har 
kommenteret grønbogen. 244 besvarelser giver således udtryk for en særlig 
interesse for dette emne. Tabel 3 i bilaget indeholder en nøjere oversigt 
over, hvem der har afgivet svarene. 
De lokale myndigheder udviser særlig interesse for dette EU-initiativ og 
betragter det som et fleksibelt instrument til bekæmpelse af arbejdsløsheden 
på lokalt plan og finder, at det er et nødvendigt supplement til de 
aktioner, der er omfattet af EU-støtterammerne. ØSU, EFS, UNICE og Europa-
Parlamentet understreger betydningen af, at arbejdsmarkedets parter deltager 
i initiativets gennemførelse på alle niveauer. (ØSU beklager, at arbejds­
markedets parter ikke er repræsenteret i Forvaltningskomitéen for EU-
initiativer) . 
4.1 Et flertal går ind for et rammeinitiativ 
De fleste medlemsstater, EP, ØSU, UNICE, EFS og RRRLM går ind for en samling 
af de forskellige prioriteter under et enkelt rammeinitiativ. Langt de 
fleste organisationer går også ind for denne holdning. Særskilte delområder 
med indbyrdes vekselvirkninger anses for at være en fremgangsmåde, der kan 
forbedre samordningen, opfølgningen og evalueringen af aktionerne. 
Det findes imidlertid nødvendigt at definere målgrupperne, så der bedre kan 
fastlægges retningslinjer for aktionerne, så det bliver nemmere at se, 
hvilke grupper der modtager støtte, og så det kan sikres, at bestemte 
grupper virkelig får støtte. I et anseligt antal svar går man ind for en 
nøje fastsat fordeling af midlerne på de enkelte delområder. 
EP, ØSU, UNICE og flere organisationer ønsker, at de foranstaltniger, der 
gennemføres under initiativerne EUROFORM, HORIZON og NOW, videreføres under 
det nye EU-initiativ. Ud fra samme tanke finder EP, at der må afsættes 
passende midler til initiativet. Flere organisationer foreslår ligeledes en 
forøgelse af midlerne, navnlig hvad angår foranstaltningerne til fremme af 
lige muligheder for mænd og kvinder. 
l\ 
- 14 -
Et stort antal øvrige organisationer mener, at foranstaltningerne vedrørende 
jobskabelse/SMV, overførsel af innovation og udvikling af anvendt forskning 
er tværgående foranstaltninger, der bør anvendes inden for de tre 
delområder, der anses for at være de vigtigste: 
tilpasning af arbejdsstyrken til industrielle ændringer 
fremme af lige muligheder for mænd og kvinder 
foranstaltninger mod udelukkelse fra arbejdsmarkedet. 
4.2 Lettelse af tilpasningen til industrielle ændringer 
EP, EFS, UNICE og flere medlemsstater lægger hovedvægten på de 
ledsageforanstaltninger, der er nødvendige, for at arbejdskraften kan 
tilpasse sig de industrielle ændringer. 
Det fremhæves, at det vil være nyttigt at sætte ind på at forebygge de 
sociale følger af omstruktureringer. Man bør i den forbindelse fremme 
diversificeringen af den lokale økonomi gennem nye kvalifikationer og 
kundskaber. Erfaringerne fra initiativet EUROFORM bør udnyttes i så 
henseende. 
Mange går ind for en bred geografisk dækning,• således at alle de 
virksomheder, der berøres af et givet problem, kan modtage støtte. Disse 
foranstaltninger bør på en effektiv måde samordnes med foranstaltningerne 
under initiativet "forvaltningen af den industrielle omstilling" (EP, 
UNICE). 
4.3 Forbedring af foranstaltningerne til modvirkning af udelukkelse fra 
arbej dsmarkedet 
Svarene vedrørende imødegåelse af risikoen for udelukkelse fra arbejds­
markedet indtager en væsentlig plads. EP, visse medlemsstater og 
arbejdsmarkedets parter understreger således den socioøkonomiske virkning, 
som foranstaltningerne mod udelukkelse har. 79 organisationer finder også, 
at dette delområde bør prioriteres. 
Der er imidlertid nogle, der mener, at dette delområde er meget bredt og 
ikke vedrører en homogen gruppe. De foreslår at skelne mellem følgende 
kategorier: 
handicappede personer 
immigranter, flygtninge, kulturelle minoritetsgrupper (sigøjnere, ...) 
andre dårligt stillede persongrupper (narkomaner, fængslede personer, 
unge lovovertrædere, den fjerde verden ). 
2* 
- 15 -
Hvad angår foranstaltningernes art, fremhæves betydningen af beskyttede 
værksteder, en tilpasning af arbejdspladserne og udarbejdelse af pædagogisk 
materiale, der er tilpasset de handicappede personers behov, samt 
foranstaltninger med henblik på en integrering i det 'almindelige arbejds­
miljø. 
Flere organisationer understreger værdien af uddannelsesforanstaltninger for 
immigranter og bekæmpelsen af racisme og fremmedhad i al almindelighed. 
Hvad de øvrige ugunstigt stillede persongrupper angår, understreges det, at 
udelukkelsen er en proces, som der må skrides ind over for på forskellige 
stadier og generelt, lige fra forebyggelse til foranstaltninger, der kan 
sikre den enkelte persons beskæftigelse. 
4.4 Fremme af lige muligheder for mænd og kvinder 
Fremme af lige muligheder for mænd og kvinder på arbejdsmarkedet anses også 
for at være et prioriteret mål. EP, flere medlemsstater, arbejdsmarkedets 
parter (bl.a. EFS og flere nationale fagforeninger) og 63 organisationer har 
udtrykt særlig interesse herfor. 
EP finder, at der er behov for et specifikt initiativ med henblik på en 
bedre integrering af kvinderne i det erhvervsaktive liv. I den forbindelse 
ønsker EP, samtidig med at det støtter indførelsen af et rammeinitiativ, at 
initiativet NOW videreføres, idet dette har vist sin effektivitet, og at der 
afsættes tilstrækkelige midler til finansiering heraf. EP's udvalg om 
kvinders rettigheder, EFS og andre fagforeningsorganisationer, den 
europæiske kvindelobby og visse initiativtagere finder også, at der er behov 
for oprettelsen af et særskilt og specifikt initiativ vedrørende lige 
muligheder. Hvis dette ikke kan lade sig gøre, udtrykkes der ønske om, at 
der i rammeinitiativet afsættes særskilte midler til delområdet vedrørende 
lige muligheder, således at disse midler ikke skal kunne overføres til andre 
delområder. 
Endvidere understreges det, at princippet om lige muligheder bør indgå som 
en standardklausul i alle de foranstaltninger, der finansieres under 
initiativet. I den forbindelse foreslås det at indføre egnede opfølgnings-
mekanismer. 
Blandt de foreslåede foranstaltninger anses nogle for særligt vigtige. Det 
drejer sig om erhvervelse af nye kvalifikationer inden for fagområder med 
gode beskæftigelsesmuligheder, anerkendelse og udnyttelse af erhvervede 
kundskaber, udbygning af vuggestuer og andre ledsageforanstaltninger, der 
kan lette kvindernes adgang til beskæftigelse. 
Is 
- 16 -
4.5 Tilskyndelse til innovation, forskning og etablering af SMV 
Efter fleres mening udgør innovation, overførsel af forskningsresultater og 
nyskabende aktiviteter på de ovennævnte områder et nødvendigt supplement til 
politikken for beskæftigelse og integrering af visse grupper. 
på denne baggrund foreslår ØSU og en medlemsstat at fremme etableringen af 
SMV. Visse organisationer foreslår også at lade foretagender og sammen­
slutninger af samfundsmæssig, social og kulturel karakter være omfattet. 
4.6 Andre foreslåede foranstaltninger 
EP, Danmark og Nederlandene samt visse øvrige organisationer foreslår at 
oprette et nyt delområde med henblik på imødegåelse af de socioøkonomiske 
problemer i byområder. EP foreslår også et delområde med foranstaltninger 
til fordel for fiskerisektoren. 
Endelig foreslår visse organisationer at afprøve nye former for 
tilrettelæggelse af arbejdet (nedsættelse af arbejdstiden, nye former for 
arbejdstilrettelæggelse osv.). 
4.7 Videreførelse og styrkelse af de generelle principper for de nuværende 
initiativer 
På grundlag af erfaringen fra de nuværende initiativer "menneskelige 
ressourcer", understreges det i størstedelen af svarene, at der er behov for 
at videreføre og styrke følgende generelle principper: 
Den tværnationale karakter: Alle EF-institutionerne, EFS, UNICE, de 
nationale myndigheder og størstedelen af de øvrige organisationer 
understreger denne dimensions betydning for den værditilvækst, som 
initiativerne giver, og for udvekslingen af knowhow på fællesskabsplan. 
De påpeger dog, at konkretiseringen af det tværnationale princip har 
været specielt vanskelig, fordi der ikke har været tilstrækkelig teknisk 
bistand, fordi procedurerne for udvælgelse af projekter ikke er blevet 
harmoniseret, og som følge af de meget korte frister, der blev fastsat 
for udvælgelsen. Henset til projekternes tværnationale karakter foreslår 
flertallet af de øvrige organisationer derfor at forlænge perioden for 
projekternes gennemførelse, at give tilstrækkelig tid til forberedelse 
af de enkelte projekter, og at øge den tekniske bistand, der er 
nødvendig i denne forberedende fase. 
Den lokale dimension og græsrodsprincippet: Alle de berørte parter 
finder, at en fremgangsmåde, ved hvilken disse to elementer integreres, 
vil føre til resultater, der i højere grad er tilpasset målgruppernes 
IC 
- 17 -
specifikke behov, vil skabe et samspil og vil fremme mulighederne for en 
generel fremgangsmåde, hvilket er afgørende for, om der ved aktionen 
opnås de ønskede resultater. De alt for omstændelige procedurer anses 
også for at være en hindring for de mindre initiativtageres muligheder 
for at opnå finansiering, og der er et udtalt ønske om forenklede 
procedurer. 
Støttestrukturer og nett Resultaterne af programmerne EUROFORM, HORIZON 
og NOW samt den erfaring, der er opnået ved støttestrukturerne og 
nettene, bør udnyttes ved gennemførelsen af det nye rammeinitiativ. 
Nogle foreslår at øge udvekslingen ved at integrere projekterne i 
temanet (EFS, RRRLM). Andre foreslår at lade landene i Central- og 
Østeuropa deltage i nettene. 
Komplementariteten med EU-støtterammerne og de øvrige fællesskabs­
programmer : Samarbejdet mellem EU-initiativerne "menneskelige 
ressourcer" og programmerne og initiativerne vedrørende uddannelse og 
beskæftigelse er ifølge besvarelserne blevet opfattet som noget 
positivt. Der ønskes en udbygning af denne komplementaritet og en bedre 
sammenhæng og samordning mellem aktionerne (EP, EFS, UNICE). De 
pågældende understreger ligeledes behovet for at styrke EU-
initiativernes komplementaritet med EU-støtterammerne. 
Information om EF-initiativerne: Det fremgår af besvarelserne, at der 
kan konstateres en mangel på information på regionalt og/eller lokalt 
plan. En decentralisering af forvaltningen ville give mulighed for en 
bedre udbredelse af oplysninger. 
5. INDUSTRIEL OMSTILLING 
Svarene vedrørende industriel omstilling kommer hovedsageligt fra de 
centrale regioner. Desuden kommer en stor del af svarene fra regioner eller 
organisationer, der allerede har modtaget støtte under et af initiativerne i 
denne kategori, medens de potentielle støttemodtagere under de nye aktioner, 
der er foreslået i grønbogen, kun i mindre omfang har udtalt sig. 
I de følgende afsnit gives en sammenfatning af svarene fra hver gruppe i så 
henseende: 
5.1 De tilstræbte mål 
Visse medlemsstater ønsker, at indsatsen begrænses til en diversificering af 
de regionale økonomier. Andre medlemsstater finder derimod, at selv om 
z> 
- 18 -
hovedvægten lægges på en diversificering, bør de sektorer, der er under 
omstrukturering, ikke udelukkes fra de foranstaltninger, der tager sigte på 
en modernisering. EP udelukker ikke en støtte til omstruktureringsforan­
staltninger, medens ØSU er meget forbeholden i så henseende. 16 øvrige 
organisationer har fremsat bemærkninger vedrørende dette spørgsmål, og 
flertallet går ind for en finansiering af omstruktureringer, medens to af 
organisationerne, herunder UNICE, er imod en sådan finansiering. 
EP mener, at emnet "industriel omstilling" bør omfatte fire kategorier af 
aktioner: afhjælpning af kriser i regioner med traditionel industri; 
forberedelse af omstillinger i de moderne sektorer; støtte til SMV; 
forberedelse af industrien i de af mål nr. 1 omfattede regioner med henblik 
på enhedsmarkedet, bl.a. ved at overtage nogle af foranstaltningerne under 
STRIDE, TELEMATIQUE og PRISMA. 
Nogle lande lægger også stor vægt på at forberede de små og mellemstore 
virksomheder på det indre marked. I den forbindelse ønsker flere 
medlemsstater en videreførelse af foranstaltningerne under STRIDE, PRISMA og 
TELEMATIQUE. 
ØSU, UNICE og De Europæiske Kommuners og Regioners Råd finder det både 
vigtigt at sørge for en diversificering i regioner med sektorielle problemer 
og at forberede industrien i de af mål nr. 1 omfattede regioner på 
enhedsmarkedet. I den forbindelse går ØSU og UNICE ind for en udvikling af 
virksomhedsnet, støtte til udbud af tjenesteydelser af høj kvalitet for 
virksomheder, fremme af teknologioverførsel og en videreførelse af 
foranstaltningerne under STRIDE. EFS lægger især vægt på en diversificering 
i, de regioner, der er ramt af virksomhedslukninger, og på en omskoling af 
arbejdstagere. 
For de øvrige organisationer, som er nærmere på problemerne, er det i første 
række samarbejdsnet og net for udveksling af erfaringer samt udbredelsen af 
teknologi, der er af interesse. Beskæftigelse, uddannelse og mere generelt 
en udvikling af den forhåndenværende knowhow er også et punkt af stor 
vigtighed. I mange besvarelser understreges behovet for ledsageforanstalt­
ninger for SMV under omstillingsprocessen, fordi disse har sværere ved selv 
at reagere end de store virksomheder. I den forbindelse ønskes der ofte en 
videreførelse af aktioner af typen STRIDE, PRISMA og TELEMATIQUE, og det 
anføres, at sådanne aktioner ikke udelukkende bør omfatte regionerne under 
mål nr. 1. Flere understreger behovet for en systematisk udvikling af en 
kvalitetspolitik som en omstillingsfaktor for virksomhederne. 
Blandt de øvrige idéer, der er fremsat vedrørende den industrielle 
omstilling, kan især nævnes sammenhængen med miljøbeskyttelse, energi­
forsyning og rationel energiudnyttelse, ensomheden i byområder og 
lokaludvikling. 
lf 
- 19 -
5-2 Geografisk fleksibilitet 
De fleste medlemsstater går ind for en geografisk fleksibilitet i 
forbindelse med industriel omstilling. EP og ØSU understreger behovet for en 
geografisk fleksibilitet, der er begrænset til områder med alvorlige 
problemer (ØSU) eller begrænset ved strenge kriterier (EP). 44 øvrige 
organisationer går ind for en fleksibilitet i så henseende, 4 er imod, og 6 
ønsker, at den begrænses. 
5.3 De nærmere forvaltningsregler 
Flere lande ønsker, at der skal være et enkelt initiativ vedrørende 
industriel omstilling. En medlemsstat går imod programmer af sektoriel 
karakter såsom RECHAR og RETEX. Til gengæld går en anden medlemsstat imod 
programmer, der er rettet mod et enkelt område, såsom TELEMATIQUE, PRISMA og 
STRIDE. 
EP foreslår i øvrigt oprettelsen af en rådgivende komité på højt plan, 
sammensat af nationale og regionale repræsentanter for arbejdsgivere og 
arbejdstagere, med det formål at hjælpe Kommissionen med at tilvejebringe 
informations- og analyseredskaber til tidlig konstatering af industrielle 
ændringer. 
Mange øvrige organisationer går ind for en videreførelse af de hidtidige 
foranstaltninger. Det er opfattelsen, at disse effektivt har bidraget til 
løsningen af sektorbestemte problemer, bl.a. omstillingen af minedriften, 
forsvarsindustrien, tekstilindustrien, skibsbygningsindustrien og jern- og 
stålindustrien. Nogle understreger imidlertid i den forbindelse, at en 
overlapning med EU-støtterammerne bør undgås, og at det samme ud fra et 
administrativt synspunkt gælder for overlapning mellem initiativerne 
indbyrdes. 
11 
Tabel 2 - Antal svar pr. land for hver 100 000 indbyggere 
16,0 
14,0 
12,0 
10,0 
8,0 
6,0 
4,0 
2,0 
0,0 
Tabel 3 - Antal svar for hver type af organisationer 
Uden for EF 
Europæiske net 
Medlemmer af EF-institutioner 
Sammenslutninger, lobbyer 
Private og offentlige 
virksomheder 
Universiteter, socialudvikling, 
bureauer 
Handelskamre 
Arbejdsgiverorganisationer 
Fagforenings­
organisationer 
Statslige myndigheder 
Regionale og lokale 
myndigheder 
50 100 150 200 
Xo 
Organisationer, der berøres af 
grønbogen (øvrige 
organisationer) 
Regionale og lokale myndigheder 
Statslige myndigheder 
Fagforeningsorganisationer 
Arbejdsgiverorganisationer 
Handelskamre 
Universiteter, socialudvikling, 
bureauer 
Private og offentlige 
kontorer 
Sammenslutninger, lobbyer 
Medlemmer af EF-institutioner 
Europæiske net 
Uden for EF 
1 alt Europæiske 
organisationer 
6 
4 
7 
2 
5 
1 
4 
4 
33 B 
8 
2 
1 
5 
6 
7 
29 DK 
5 
2 
1 
1 
3 
12 D 
19 
2 
1 
1 
3 
8 
9 
43 G 
1 
2 
1 
4 
8 E 
9 
3 
1 
4 
1 
1 
4 
23 F 
43 
1 
2 
7 
13 
1 
10 
18 
95 IRL 
10 
1 
1 
3 
9 
3 
22 
7 
56 IT 
8 
1 
4 
7 
2 
1 
1 
24 L 
1 
2 
3 N 
8 
1 
3 
2 
3 
17 P 
3 
1 
2 
1 
2 
1 
2 
1 
8 
21 UK 
80 
1 
3 
1 
21 
4 
19 
11 
140 Uden for 
EF 
5 
5 
10 I ALT 
200 
20 
9 
18 
16 
75 
14 
75 
5 
77 
5 
514 
•^ 
Begrundelse 
INTERREG II-initiativet 
1. Kommissionen besluttede i 1990 at indføre et EF-initiativ for 
Fællesskabets grænseområder kaldet INTERREG. Formålet med INTERREG-
initiativet var at fremskynde integrationen af de interne grænseområder 
i enhedsmarkedet og at mindske de eksterne grænseområders isolation til 
fordel for de pågældende lokalbefolkninger. Man ønskede også at fremme 
samarbejde mellem Fællesskabets eksterne grænseområder og de 
tilgrænsende områder i de østeuropæiske lande, efterhånden som der 
opstod nye muligheder. 
Initiativet gjaldt for de grænseområder, der var omfattet af mål nr. 1, 
2 og 5b). Der blev ydet støtte til supplerende aktioner i alle ikke-
støtteberettigede grænseområder ved hjælp af studier og pilotprojekter 
under artikel 10 i EFRU-forordningen og foranstaltninger under artikel 
1, stk. 2, i ESF-forordningen og artikel 8 i EUGFL-forordningen. 
2. I konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Edinburgh i december 
1992 vedrørende videreførelse af EF-initiativerne blev der for den nye 
programmeringsperiode 1994-1999 givet høj prioritet til den type 
aktiviteter, der blev gennemført under INTERREG. Grænseoverskridende og 
tværregionalt samarbejde blev mødt med udbredt støtte i svarene på 
grønbogen. Europa-Parlamentet, ECOSOC og CCRLA betragtede INTERREG som 
hovedprioriteten i forbindelse med den nye serie initiativer. Blandt 
medlemsstaterne blev INTERREG også generelt betragtet som det vigtigste 
af iniativerne. 
3. Det første INTERREG-iniativ har allerede stimuleret samarbejde om 
udvikling af grænseregionerne. Det blev gennemført ved hjælp af 31 
operationelle programmer, hvoraf 24 dækkede interne grænseregioner og de 
resterende eksterne grænseregioner. Programmerne for de interne grænser 
skulle udarbejdes i fællesskab af de pågældende medlemsstater. Da 
udarbejdelsen, forhandlingerne og genenmførelsen skulle foregå i et ægte 
partnerskab, var der tale om et væsentligt skridt mod tværregionalt 
samarbejde. 
De aktioner, der modtog støtte under INTERREG I, dækkede næsten alle 
aspekter af økonomisk udvikling fra transport og kommunikation (45% af 
bevillingerne) til støtte til erhvervsliv og turisme (28% af 
bevillingerne), miljø (10% af bevillingerne), udvikling af 
landdistrikterne (6% af bevillingerne), uddannelse og andre aktiviteter 
(11% af bevillingerne). 
Hovedparten af bevillingerne var koncentreret om mål nr. 1-regionerne 
(Spanien, Portugal, Grækenland og Irland-Nordirland), men der blev også 
ydet støtte til regioner i hjertet af Fællesskabet, f. eks. EUREGIO 
mellem Tyskland og Nederlandene, som har samarbejdet i mange år. Der 
blev gjort en særlig indsats for at tilskynde til at udbrede erfaringer 
mellem regioner, der allerede har praktiseret samarbejde i betydeligt 
omfang, og regioner, hvor sådanne aktioner er nye. 
<tt 
- 2 -
4. I perioden 1989-1993 vedtog Kommissionen også et iniativ med titlen 
REGEN, der havde til formål at færdiggøre udvalgte energitransport- og 
distributionsnet og sikre forbindelse til EF-net. 
Det Europæiske Råd og Kommissionen har ved adskillige lejligheder 
understreget den betydning, transeuropæiske net, navnlig på 
energiområdet, har for færdiggørelsen af det indre marked og styrkelse 
af den økonomiske og sociale samhørighed. Hvidbogen om vækst, 
konkurrencedygtighed og beskæftigelse bekræfter dette og opregner de 
projekter, hvortil der kan ydes støtte under dette initiativ. 
Disse projekter skal bidrage til at forbedre den produktive aktivitets, 
navnlig industriens, konkurrencedygtighed i de pågældende mål nr. 1-
områder, forbedre energibalancen i de medlemsstater, der stadig på 
energiområdet er isoleret fra resten af Fællesskabet, og endelig øge 
sikkerheden af energiforsyningen og forbedre miljøet. 
5. Der blev udvalgt seks projekter under REGEN (1989-1993): 
to projekter vedrørende indførsel af naturgas i Grækenland og 
Portugal 
- fire overnationale forbindelser, én vedrørende elektricitets-
forbindelse mellem Italien og Grækenland, de tre andre vedrørende 
gasforbindelse mellem Irland og Det Forenede Kongerige, mellem 
Spanien og Portugal og mellem Sardinien, Korsika og Italien. 
Fire af ovennævnte projekter blev igangsat i perioden 1991-1993. Et af 
dem, nemlig gasforbindelsen mellem Det Forenede Kongerige og Irland, 
hvortil der blev ydet en EF-støtte på 116 mio. ECU, er afsluttet. 
Omvendt er arbejdet vedrørende forbindelserne mellem Italien, Korsika og 
Sardinien og mellem Spanien og Portugal endnu ikke blevet iværksat. 
6. Retningslinjerne for INTERREG II følger nøje retningslinjerne for det 
første INTERREG-initiativ, men de er blevet ændret som følge af 
færdiggørelsen af det indre marked. I fremtiden foreslås det, at 
INTERREG II skal omfatte to områder: grænseoverskridende samarbejde, der 
viderefører de aktioner, der blev iværksat under INTERREG I, og 
færdiggørelse af energinet, som omfatter de aktioner, der blev iværksat 
under REGEN. Der foreslås et enkelt budget for INTERREG II på 2 900 mio. 
ECU, hvoraf 2 400 mio. ECU skal gå til det første område 
(grænseskridende samarbejde) og det resterende beløb på 500 mio. ECU til 
det andet område (færdiggørelse af energinet). 
7. Hvad angår det grænseoverskridende samarbejde kan ændringerne i forhold 
til INTERREG I sammenfattes således: alle interne og eksterne 
landegrænser vil være berettigede til støtte fra INTERREG II på grundlag 
af den fleksibilitet, der er blevet indført med de reviderede 
strukturfondsforordninger. 
«A 
- 3 -
8. Holdningerne med hensyn til at udvide INTERREG*s dækning til også at 
omfatte maritime grænseregioner var delte. I de foreslåede 
retningslinjer indtages der en pragmatisk holdning, idet det accepteres, 
at der kun tilføjes et meget begrænset antal maritime grænser til de 
eksisterende maritime grænser, der var støtteberettigede under 
INTERREG I. Med hensyn til de interne maritime grænser foreslås det kun 
at tilføje grænserne mellem dels Grækenland og Syditalien, dels Irland 
og Wales. Dette kan begrundes med disse områders særlige problemer og 
kendetegn, navnlig for Grækenland, der har øgede transportvanskeligheder 
som følge af uroen på Balkan, og for Irland, der er den eneste 
medlemsstat, som ikke har nogen landværts forbindelse med resten af 
Fællesskabet. 
Hvad angår de eksterne maritime grænser dækkede INTERREG I visse græske 
øer og Bornholm. Det foreslås nu at tilføje den maritime grænse mellem 
Spanien (Cadiz) og Marokko og mellem Italien (Bari) og Albanien. 
9. Den geografiske definition på et grænseområde er uændret, dvs. NUTS III-
niveau. NUTS III-klassicificeringen er sammenfaldende med de 
administrative grænser i hver medlemsstat. Der er imidlertid ofte 
betydelige forskelle i størrelsen af regionerne mellem medlemsstaterne. 
Dette kan give anledning til vanskeligheder langs visse grænser med 
udarbejdelse af grænseoverskridende samarbejdsprogrammer. 
Retningslinjerne for INTERREG I åbnede mulighed for en vis fleksibilitet 
med hensyn til det geografiske område, der er dækket, såfremt der ville 
opstå vanskeligheder, hvis et grænseoverskridende program var strengt 
begrænset til NUTS III-områderne på begge sider af en grænse. Denne 
fleksibilitet, der muliggør aktioner, som går ud over disse grænser i 
særlige tilælde, er blevet styrket i INTERREG II for at muliggøre nogle 
begrænsede infrastrukturinvesteringer uden for det strengt definerede 
NUTS III-grænseområde, forudsat at dette virkelig fremmer det 
grænseoverskridende samarbejde. 
10. INTERREG I gav mulighed for et bredt udvalg af støtteberettigede 
foranstaltninger uden nogen særlig prioritering. Dette princip vil blive 
opretholdt. Det foreslås dog at inddrage nogle nye foranstaltninger, f. 
eks. uddannelse, sundhed, tjenesteydelser for medier, sprogundervisning, 
fysisk planlægning i grænseområder samt foranstaltninger, der supplerer 
de transeuropæiske net for at sætte grænseregionerne i stand til i 
højere grad at udnytte disse. I INTERREG II styrkes også bestemmelserne 
om teknisk bistand og støtte til overvågning og evaluering. 
11. I INTERERG II lægges der stor vægt, navnlig i forbindelse med de interne 
grænser, på den betingelse, at foranstaltningerne skal indebære en høj 
grad af samarbejde. Inddragelse af de regionale og lokale myndigheder og 
andre lokale partnere, herunder repræsentanter for SMV, i forbindelse 
med udarbejdelse og gennemførelsen af disse foranstaltninger er helt 
klart af stor betydning for et succesfyldt resultat. 
12. For de eksterne grænseområder indføres der et væsentligt nyt element i 
den nye programmeringsperiode. Der er opstået nye samarbejdsmuligheder 
efter åbningen af de central- og østeuropæiske lande. PHARE-budgettet 
omfatter nu en speciel budgetpost, der for 1994 er på 150 mio. ECU, som 
vil blive anvendt til grænseoverskridende samarbejdsprojekter med 
34 
- 4 -
grænseregionerne i Den Europæiske Unions medlemsstater. Herved skulle 
samarbejdet mellem Unionens eksterne grænseområder og de central- og 
østeuropæiske lande blive lettet i fremtiden. Som følge af de 
forskellige procedurer og managementmetoder i INTERREG og PHARE må der 
indføres praktiske samarbejdsmekanismer. 
13. INTERREG II indeholder ikke nogen generel bestemmelse om tværregionalt 
samarbejde mellem de regionale og lokale myndigheder uden for 
grænseområderne. Der er betydelig støtte til en udvidelse af EF-
aktiviteterne på dette område. I svarene på Grønbogen blev der lagt vægt 
på udvikling af net til samarbejde og udveksling af erfaring navnlig 
mellem de fattigere og de mere velstående regioner i Den Europæiske 
Union. Der blev også udtrykt særlig interesse for at oprette net mellem 
Unionens regioner og byer og tilsvarende regioner og byer i 
nabotredjelande i Central- og Østeuropa og Middelhavsområdet, som ikke 
nødvendigvis har grænser fælles med Unionen. Kommissionen vil øge sin 
støtte til sådanne aktioner, men der er fordele forbundet med fortsat at 
gøre dette ved hjælp af de midler, der er til rådighed til innoverende 
aktioner snarere end gennem INTERREG og med at forvalte disse 
foranstaltninger på den samme fleksible måde i perioden 1989-1993. 
14. For mindst at opnå samme finansieringsniveau som under INTERREG I vil 
der være behov for supplerende ressourcer til INTERREG II-programmet. De 
eksterne grænseområder i de nye tyske delstater alene giver anledning 
til en forøgelse af den støtteberettigede befolkning med ca. 1,6 mio 
indbyggere. Visse grænseområder i Belgien og Frankrig har nu også mål 
nr. 1-status. 
15. Med hensyn til det andet område, som er færdiggørelse af energinet, er 
det planen at færdiggøre projekter, som er blevet igangsat, herunder 
forbindelsen mellem Portugal og Spanien. Forbindelsen mellem Italien og 
Korsika og Sardinien er ikke omfattet. På dette grundlag anslås de 
fremtidige behov således: 
- Højtryksnettet til gastransport i Grækenland. REGEN's bidrag til 
dette net var på 90 mio. ECU og fællesskabsstøtterammens på 59 mio. 
ECU. For den anden fase anslås EF-bidraget fra INTERREG II til 
180 mio. ECU. 
- Til højtrykstransportnettet i Portugal mellem Setubal og Braga blev 
der i perioden 1991-1993 ydet en EF-støtte på 82 mio. ECU. Til 
afslutning af projektet er det nødvendigt med yderligere 60 mio. ECU. 
Endvidere planlægges det for fasen 1994-1999 i overensstemmelse med 
retnigslinjerne for REGEN fra 1990 at anlægge forbindelserne mellem 
Spanien og Portugal for dels at forbinde det portugisiske net med den 
spanske gasledning, der vil modtage gas fra Algeriet, dels eventuelt 
at forbinde Galicien med det portugisisks net. EF-bidraget analås til 
160 mio. ECU. 
O 
- 5 -
- Med hensyn til elektricitetsforbindelsen mellem Italien og Grækenland 
har den første fase gjort det muligt at finansiere fabrikationen af 
el-kablet med et EF-bidrag på 35 mio. ECU. Den anden fase skulle gøre 
det muligt at udlægge det undersøiske kabel og opføre to stationer. 
EF-bidraget anslås til 120 mio. ECU. 
16. Ovenstående skøn er baseret på en EFRU-støtte på 40% i stedet for 35% i 
den foregående periode. Disse skøn skal senere kontrolleres, men på 
grundlag af de foreliggende oplysninger anslås det, at en samlet EF-
støtte på ca. 500 mio. ECU vil blive nødvendig. 
V 
Udkast til 
Meddelelse C(94) til medlemsstaterne 
om retningslinjer for operationelle programmer, som medlemsstaterne 
opfordres til at udarbejde inden for rammerne af et 
EU-initiativ vedrørende grænseoverskridende samarbejde 
og udvalgte energinet (INTERREG II) 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede på sit møde den 
1994 at iværksætte et EU-initiativ vedrørende grænse­
overskridende samarbejde og udvalgte energinet (i det følgende benævnt 
INTERREG II) efter artikel 11 i forordning (EØF) nr. 2082/93 om ændring 
af forordning (EØF) nr. 4253/88 og artikel 3, stk. 2, i forordning (EØF) 
nr. 2083/93 om ændring af forordning (EØF) nr. 4254/88. 
I forbindelse med INTERREG II yder Fællesskabet bistand i form af lån og 
tilskud samt teknisk bistand til foranstaltninger og områder, som 
overholder de retningslinjer, der er fastlagt i denne meddelelse, og som 
er omfattet af operationelle programmer og projekter, der er forelagt af 
medlemsstaterne og godkendt af Kommissionen for De Europæiske 
Fællesskaber. 
Udviklingsmål 
3. Initiativet tager sigte på: 
at bistå Den Europæiske Unions interne og eksterne grænseområder i at 
løse de særlige problemer, der skyldes deres relative isolation inden 
for de nationale økonomier og inden for Den Europæiske Union som 
helhed, i lokalbefolkningernes interesse og på en måde, som er 
forenelig med hensynet til miljøet 
at fremme oprettelse og udbygning af samarbejdsnet på tværs af 
interne grænser og i givet fald sammenkædning af disse net med 
bredere fællesskabsnet i forbindelse med gennemførelsen af det indre 
marked i 1992 
- at hjælpe med til at tilpasse Den Europæiske Unions eksterne 
grænseområder til deres nye funktion som grænseområder for et 
integreret enhedsmarked 
at udnytte de nye muligheder for samarbejde med tredjelande i Den 
Europæiske Unions eksterne grænseområder. 
at færdiggøre udvalgte energinet (allerede defineret i REGEN-
initiativet for perioden 1989-1993)(*) og at knytte dem til mere 
omfattende europæiske energinet. 
Dette initiativ vil blive gennemført i to dele: 
- grænseoverskridende samarbejde 
færdiggørelse af energinet. 
(1) EFT C 326 af 28.12.1990, s. 7. 
X} 
- 2 -
A. Grænseoverskridende samarbejde 
4. Tidligere erfaringer fra forsøg på at fremme grænseoverskridende 
samarbejde i Den Europæiske Union viser, at der generelt kan skelnes 
mellem tre aktionsformer: 
a) fælles planlægning og iværksættelse af programmer på tværs af 
grænserne 
b) indførelse af foranstaltninger til forbedring af informations­
strømmen på tværs af grænserne og mellem grænseregioner indbyrdes 
mellem offentlige, private og frivillige organer i de pågældende 
områder 
c) oprettelse af fælles institutionelle og administrative strukturer til 
at støtte og fremme samarbejdet. 
5. Ved udarbejdelsen af operationelle programmer til forelæggelse under 
INTERREG-initiativet tilskyndes medlemsstaterne og de regionale og 
lokale myndigheder til at forelægge godkendte forslag til samarbejde på 
tværs af grænserne, så vidt muligt om de tre aktionsformer, der er 
defineret i punkt 4 ovenfor, og at udvikle deres samarbejdsstrategier i 
overensstemmelse hermed. 
6. Når Kommissionen yder bistand under dette initiativ til grænseområder, 
prioriterer den forslag, som er udarbejdet i samarbejde med regionale og 
lokale myndigheder i grænseområder, og - i interne grænseområder - som 
omfatter oprettelse eller udvikling af fælles institutionelle eller 
administrative strukturer til udbygning og intensivering af samarbejde 
på tværs af grænserne mellem offentlige, private og frivillige organer. 
Når det kan lade sig gøre, bør disse fælles institutionelle eller 
administrative strukturer have kompetence til at iværksætte projekter, 
de i fællesskab har truffet beslutning om. 
7. Foranstaltninger, hvortil der ydes støtte under dette initiativ, skal 
være udformet således, at de først og fremmest gavner befolkningerne i 
grænseområder, der er støtteberettigede under dette initiativ. Det er 
særlig vigtigt at skabe alternative beskæftigelsesmuligheder i områder, 
hvor arbejdspladser kan falde bort som følge af ændringer i 
toldaktiviteter og andre grænsetilknyttede aktiviteter, f.eks. told­
klarer ingsvirksomheder . 
Støtteberettigede områder 
8. I forbindelse med programmer for grænseoverskridende samarbejde, hvortil 
der ydes støtte i henhold til initiativet, omfatter støtteberettigede 
områder: 
alle områder langs Fællesskabets indre og ydre grænser afgrænset på 
administrativt niveau III i Nomenklaturen for Statistiske 
Territoriale Enheder (NUTS III), jf. bilag I til denne meddelelse, 
- visse maritime regioner afgrænset på administrativt niveau III i 
Nomenklaturen for Statistiske Territoriale Enheder (NUTS III), jf. 
bilag I til denne meddelelse. 
"-> Ï 
~ 3 -
9. Der kan i undtagelsestilfælde i forbindelse med grænseoverskridende 
samarbejdsprogrammer gives fællesskabsstøtte til foranstaltninger i NUTS 
III-områder, der ligger uden for, men grænser op til de i stk. 8 
omhandlede områder på NUTS III-niveau, forudsat at de indebærer en høj 
grad af grænseoverskridende samarbejde og ikke lægger beslag på mere end 
(20%) af de samlede udgifter for de pågældende operationelle programmer. 
10. Infrastrukturinvesteringer bør, så vidt det kan lade sig gøre, 
koncentreres i administrative områder, der er mindre end NUTS III-niveau 
og ligger lige op til grænserne. Imidlertid kan man, når det i affolkede 
regioner viser sig, at den økonomiske udvikling bremses, fordi der 
mangler vejinfrastrukturer, undtagelsesvis tage sådanne infrastrukturer 
i betragtning under dette initiativ i et område, der ikke helt falder 
ind under det klart definerede NUTS III-niveau. Det er dog en 
forudsætning, at hovedformålet for disse infrastrukturer er at udvikle 
de pågældende regioner snarere end at fremme transittrafikken over dem. 
Støtteberettigede foranstaltninger 
11. I dette afsnit opstilles der en liste over foranstaltninger, hvortil der 
kan ydes bistand under INTERREG li-initiativet. Medlemsstaterne skal, 
når de forelægger operationelle programmer, fra listen vælge en mere 
begrænset men afstemt gruppe foranstaltninger, hvorom Fællesskabets 
bistand skal koncentreres. Ved dette valg skal der tages højde for de 
prioriteter, der er beskrevet i punkt 6 og 7 ovenfor, og det må påses, 
at der er sammenhæng med foranstaltningerne til fordel for de områder, 
der er støtteberettigede under INTERREG II og er med i de fællesskabs­
støtterammer, som INTERREG II supplerer. EU-støtte under INTERREG II-
initiativet kan kun gives til områder i Den Europæiske Union. 
12. Hvad angår foranstaltninger til fremme af samarbejdet mellem Den 
Europæiske Unions interne grænseområder kan der ydes bistand til 
aktioner, forudset at der kan forventes en udviklingsvirkning på begge 
sider af grænsen, og forudsat at de planlægges og, hvis det er muligt, 
gennemføres under medvirken af begge grænseområder. Særlig vægt skal 
lægges på skabelse af alternative beskæftigelsesmuligheder i 
grænseområder, der er ramt af betydelige arbejdspladstab som følge af 
det indre markeds gennemførelse. 
13. Hvad angår foranstaltninger vedrørende de eksterne grænser bør de fremme 
udviklingen af disse områder, således at de kan tilpasse sig den nye 
situation, og tilskynde til samarbejde mellem Den Europæiske Unions 
eksterne grænseområder og grænseområder i tilgrænsende tredjelande. Hvis 
det er hensigtsmæssigt, sker planlægningen og gennemførelsen af disse 
foranstaltninger på et grænseoverskridende grundlag sammen med 
grænseoverskridende aktioner, hvortil der ydes støtte i tilgrænsende 
tredjelande under andre EU-programmer, navnlig PHARE. 
14. I begge tilfælde kan der ydes støtte til følgende aktioner: 
a) undersøgelser i forbindelse med udviklingsplaner, der behandler 
grænseområder som en integreret geografisk enhed 
b) investeringsstøtte og tilvejebringelse af service og faciliteter til 
støtte og fremme af udviklingen af små og mellemstore håndværks- og 
industrivirksomheder og teknologioverførsel og marketingstøtte-
service. Der skal lægges vægt på udvikling af grænseoverskridende net 
med økonnomiske kontakter mellem små og mellemstore virksomheder 
3 >1 
- 4 
c) udvikling af turisme (herunder agroturisme) og udvikling og 
forvaltning til rekreative formål af naturparker beliggende på begge 
sider af en grænse 
d) tilvejebringelse af lokale vand-, gas- og elektricitetsforsyninger og 
lokal telekommunikation og udvikling af vedvarende energikilder; 
fælles udvikling og anvendelse af hydrauliske ressourcer og 
infrastrukturer 
e) forebyggelse og kontrol af forurening, programmer for bortskaffelse 
af affald eller miljøbeskyttelse samt tilsyn med miljøstandarderne i 
nye industrier i grænseområder 
f) programmer for udvikling i landdistrikterne for at sprede land­
brugernes indkomster på flere kilder og programmer for bortskaffelse 
af affald fra skovbrug, fiskeri og landbrug. 
g) genetisk forbedring og dyre- og plantesundhedsforanstaltninger, der 
tager sigte på at øge landbrugets produktivitet og fremme handelen på 
tværs af grænserne 
h) foranstaltninger til forbedring af landbrugsprodukter og -metoder, 
til fremme af produktspredning og udvikling af kvalitetsmærker og 
varemærker; foranstaltninger til forbedring af afsætningsstrukturer 
og til støtte for kooperative afsætningsstrategier, især når disse 
letter handelen på tværs af grænserne 
i) oprettelse eller udvikling af fagorganisationer, faglige sammen­
slutninger, planlægnings- og konsulentgrupper såsom grænseoverskri­
dende udviklingssammenslutninger eller andre offentlige, private 
eller frivillige organer med det formål at fremme kontakten på tværs 
af grænserne på det økonomiske og sociale område samt 
tilvejebringelse af sprogundervisning i dette øjemed 
j) i områder med alvorlig mangel på infrastrukturer, forbedring af 
transport og andre kommunikationssystemer (inkl. medieservice) inden 
for og mellem grænseområder ved etablering eller modernisering af 
infrastrukturer, forudsat at dette især gavner udviklingen i de 
pågældende områder på begge sider af grænsen eller kan være med til 
at løse problemer, der direkte har at gøre med grænr.ernes eksistens 
k) foranstaltninger til fremme af samarbejdet om højere uddannelse 
mellem forskningscentre og universiteter og om faguddannelse, især 
fremme af fælles ressourcer og faciliteter for områder på begge sider 
af grænsen 
1) uddannelses- og beskæftigelsesforanstaltninger især henvendt til 
ledige og personer, der direkte eller indirekte påvirkes af ændringer 
i grænsetilknyttede aktiviteter, som skyldes oprettelsen af 
enhedsmarkedet og har forbindelse til foranstaltninger, der er 
beskrevet i a)-k) 
m) foranstaltninger til fremme af samarbejdet om sundhed, specielt i 
form af deling af ressourcer og faciliteter på et grænseoverskridende 
grundlag 
n) foranstaltninger inden for energi, telekommunikation og transport med 
det formål at supplere udviklingen af transeuropæiske net 
IT,*> 
- 5 -
o) særlige foranstaltninger til afhjælpning af problemerne som følge af 
eksistensen af forskellige sprog, administrative procedurer og 
retssystemer på hver side af statsgrænser 
p) foranstaltninger til støtte af udarbejdelse og gennemførelse af 
grænseoverskridende fysisk planlægning. 
15. I forbindelse med teknisk bistand vil Kommissionen: 
- yde bistand til medlemsstaterne, regionale og lokale myndigheder og 
andre berørte parter, navnlig i mål nr. 1-områder, i forbindelse med 
udarbejdelse og gennemførelse af grænseoverskridende 
samarbejdsprogrammer 
fremme og lette udveksling af oplysninger og erfaringer mellem Den 
Europæiske Unions grænseregioner og udveksling af personale mellem 
forskellige grænseregioner 
afholde bilaterale eller multilaterale møder mellem medlemsstaterne 
for at lette samarbejdet. 
B. Færdiggørelse af energinet 
16. Målene er: 
at fremskynde oprettelsen af infrastrukturer til modtagelse og 
transmission af naturgas i perifere områder, hvor der ikke i 
øjeblikket findes sådanne infrastrukturer 
at fremskynde færdiggørelsen af net for hele Fællesskabet til 
transmission og distribution af gas og undtagelsesvis elektricitet, 
så der sikres passende forbindelser mellem Fællesskabets perifere 
områder og resten af Fællesskabet. 
17. Sådanne aktioner skal bidrage til at forbedre konkurrenceevnen for den 
økonomiske aktivitet, navnlig industrien, i de pågældende områder, gøre 
det muligt for disse områder at få et større udbytte af oprettelsen af 
et indre marked for energi, medvirke til at skabe forudsætninger for en 
mere effektiv forvaltning og en større sikkerhed i energiforsyningen i 
Fællesskabet som helhed og bidrage til en nedbringelse af forureningen i 
forbindelse med energianvendelse i regioner, der for første gang får 
naturgasforsyning. 
Støtteberettigede projekter 
18. I forbindelse med dette initiativ er følgende projekter blevet udset til 
at modtage EU-støtte, idet der er taget hensyn til, hvor vidt 
fremskredne de er, og til de anslåede udgifter, der skal afholdes i 
perioden 1994-1999: 
færdiggørelse af modtagefaciliteter og transmissionsnet med henblik 
på naturgasforsyning af områder i Portugal og Grækenland 
færdiggørelse af forbindelsen mellem elektricitetsnettene i Italien 
og Grækenland 
- oprettelse af forbindelser mellem transmissionsnettene for gas i 
Portugal og Spanien. 
ft 
- 6 -
Fællesskabets bidrag til finansieringen af INTERREG II 
19. De operationelle INTERREG li-programmer og -projekter vil blive 
samfinansieret af medlemsstaterne og Fællesskabet. Det samlede bidrag 
fra Fællesskabets strukturfonde til INTERREG II i perioden 1994 til 1999 
anslås til 2 900 mio. ECU. Fællesskabets midler vil fortrinsvis blive 
koncentreret i mål nr. 1-områder i overensstemmelse med de prioriterede 
felter, der er fastlagt i forordningerne om strukturfondene. Der kan 
også ydes lån fra EIB- og EKSF-midler. I forbindelse med de regioner i 
de central- og østeuropæiske lande, der grænser op til Unionens eksterne 
grænser, kan der ydes tilskud til grænseoverskridende aktiviteter under 
PHARE. 
Af det samlede beløb på 2 900 mio. ECU vil ca. 2 400 mio. ECU blive ydet 
til grænseoverskridende samarbejde og ca. 500 mio. ECU til færdiggørelse 
af energinet. 
EU-udgifterne til grænseoverskridende samarbejde i regioner, der ikker 
er støtteberettigede under mål nr. 1, 2 og 5b, skal udgøre under 10% af 
det samlede EU-bidrag på 2 400 mio. ECU. 75% af de disponible ressourcer 
skal afsættes til mål nr. 1-regioner. 
20. I forbindelse med grænseoverskridende samarbejde vil Kommissionens 
beslutning om omfanget af Fællesskabets budgetbidrag til de enkelte 
operationelle programmer afspejle befolkningens størrelse og 
udviklingsniveauet i de pågældende grænseområder og kvaliteten af de 
forelagte programmer. Der vil blive truffet beslutning om bistands-
satserne i overensstemmelse med forordningerne om strukturfondene, og 
der vil blive taget hensyn til de pågældende nationale og regionale 
myndigheders finansieringskapacitet. Ved vurderingen af programmernes 
kvalitet vil Kommissionen især tage følgende faktorer i betragtning: 
- om der foreligger en sammenhængende regional strategi for de 
pågældende grænseområder set som en enkelt geografisk enhed med klar 
angivelse af udviklingsmålene, hvori målsætningerne for de 
operationelle programmer er integreret på passende måde 
hvilken udviklingsvirkning de foreslåede foranstaltninger 
sandsynligvis vil få på de områder, der omfattes af dette initiativ, 
idet manglen på infrastrukturer og tjenesteydelser tages i 
betragtning, samt virkningerne på beskæftigelsen af fjernelsen af de 
interne grænser 
hvad angår Fællesskabets interne grænseområder, hvordan de foreslåede 
foranstaltninger vil bidrage til samarbejdet på tværs af grænserne på 
flest mulige områder og dermed hjælpe med til gennemførelse af det 
indre marked 
hvad angår de eksterne grænser, hvilket bidrag de foreslåede 
foranstaltninger vil yde til at fremme grænseoverskridende samarbejde 
med tilgrænsende tredjelande på så mange områder som muligt 
- om de midler, Fællesskabet bliver anmodet om, og de midler, der 
stilles til rådighed af de nationale og regionale myndigheder til 
støtte for det operationelle program, er af supplerende karakter 
hvor effektive mekanismerne til gennemførelse, opfølgning og 
evaluering kan forventes at blive; for grænseområder inden for Den 
Europæiske Union skal der være fælles mekanismer 
^ 
- 7 -
i hvilket omfang der er en optimal kombination af lån og tilskud. 
21. Med hensyn til færdiggørelse af energinet skal ansøgninger i forbindelse 
med dette initiativ indeholde en klar angivelse af eventuelle 
supplerende investeringer andre steder i Fællesskabets transmissions- og 
distributionsnet for energi, som er nødvendige, for at de projekter, det 
er meningen at iværksætte i perioden 1994 til 1999, kan fungere korrekt. 
EU-støtten til disse projekter vil være betinget af, at de ansvarlige 
myndigheder påtager sig passende forpligtelser, og at disse supplerende 
investeringer planlægges gennemført inden for en rimelig tid. 
22. I forbindelse med Fællesskabets bidrag vil der navnlig blive taget 
hensyn til 
- Kommissionens vurdering efter samråd med Den Europæiske Investerings­
bank af det arbejde, der kan forventes udført i perioden 1994 til 
1999, og det dermed forbundne behov for EU-betalingsbevillinger til 
finansiel støtte, i givet fald som supplement til de bevillinger, der 
allerede er fastlagt i EU-støtterammer 
- en vurdering af finansieringsplanerne for projekterne, så der sikres 
en passende balance mellem tilskuds- og lånefinansiering. 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber kan kræve en uafhængig 
vurdering af den foreslåede omkostnings- og finansieringsplan. 
23. Cost-benefit-analyser, der fremsendes vedrørende de foreslåede 
projekter, bør bl.a. indeholde angivelse af 
- begrundelsen for den valgte ledningsføring og kapacitet for nettet 
investeringens forventede interne rentefod 
- andre fordele, f.eks. angående brugernes energiudgifter i områderne 
og en bedre forvaltning og større forsyningssikkerhed med hensyn til 
energi for de pågældende områder og for Fællesskabet som helhed 
projekternes miljømæssige virkninger. 
24. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber vil stille den fornødne 
faglige bistand til rådighed, for så vidt angår udformningen, 
finansieringen og gennemførelsen af de af dette Initiativ omfattede 
projekter. 
Gennemførelse 
25. Medlemsstater, der ønsker at drage fordel af INTERREG II, opfordres til 
at forelægge detaljerede forslag til operationelle programmer eller 
ændringer til eksisterende eller foreslåede operationelle programmer 
eller projekter i henhold til EU-støtterammerne senest fire måneder 
efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Forslag til operationelle 
programmer, som modtages efter denne dato, behøver ikke at blive taget i 
betragtning af Kommissionen. 
26. Med hensyn til grænseoverskridende samarbejde skal forslag vedrørende 
Den Europæiske Unions interne grænseområder forelægges af de berørte to 
eller flere medlemsstater som et enkelt operationelt program. 
Strukturerne og procedurerne for gennemførelse af programmet på et 
^\ 
- 8 -
grænseoverskridende grundlag bør angives, hvor det er passende. I givet 
fald anføres udgifter vedrørende områder, som ikke er mål nr. 1-, 2- og 
5b-områder, særskilt. 
Forslag vedrørende hver af Den Europæiske Unions eksterne grænser 
forelægges af den pågældende medlemsstat i form af et enkelt 
operationelt program, der - såfremt det er hensigtsmæssigt og muligt -
omfatter foranstaltninger på begge sider af grænsen og oplyser om de 
foranstaltninger eller delforanstaltninger, for hvilke der anmodes om 
bistand i henhold til strukturfondsforordningerne. Nabolandene indgiver 
deres anmodninger vedrørende grænseoverskridende projekter eller 
programmer, for hvilke der søges om bistand i henhold til andre EU-
programmer, navnlig PHARE, på grundlag af de relevante procedurer. For 
at lette gennemførelsen af grænseoverskridende projekter og 
foranstaltninger skal der fastlægges passende koordinationsprocedurer 
mellem de pågældende medlemsstater og tredjelande i samråd med 
Kommissionen. 
27. Med hensyn til færdiggørelse af energinet og for projekter, hvor 
Kommissionen allerede har finansieret eller været involveret i de 
nødvendige gennemførlighedsundersøgelser, og disse undersøgelser har 
ført til tilfredsstillende konklusioner, skal medlemsstaterne hurtigst 
muligt forelægge detaljerede forslag under hensyntagen til de ovenfor 
anførte krav. 
For projekter, hvor der endnu ikke er afsluttet gennemførlighedsunder­
søgelser, skal medlemsstaterne hurtigst muligt forelægge forslag til 
eventuelle yderligere påkrævede undersøgelser. Når alle de nødvendige 
indledende undersøgelser er afsluttede, og forudsat at resultaterne af 
disse undersøgelser kan berettige en gennemførelse af projekterne, skal 
medlemsstaterne forelægge detaljerede projektforslag under hensyntagen 
til de ovenfor anførte krav. 
Ved forslag om en indbyrdes gas- eller elektricitetsforbindelse mellem 
flere stater skal et enkelt forslag forelægges af de pågældende 
medlemsstater. 
28. Al korrespondance vedrørende denne meddelelse stiles til: 
Hr. E. Landaburu 
Generaldirektør 
Generaldirektoratet for Regionalpolitik 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber 
200 Rue de la Loi 
1049 Bruxelles 
LnS 
LISTE OVER GRÆNSEOMRÅDER (NUTS III) STØTTEBERETTIGET UNDER INTERREG 
1)Klassificeret eftermål 
BELGIE/BELGIQUE 
Mali 
Ath 
Mons 
Mouscron 
Thuin 
Tournai 
Mai 2 
Arlon (*) 
Eeklo (*) 
Maaseik (*) 
Tongeren (*) 
Tumhout (*) 
Verviers (*) 
Mål 5b 
Dinant (*) 
leper(*) 
Neufchâteau 
Philippeville (*) 
Veume (*) 
DANMARK 
Mål 2 
Storstroms Amtskommune (*) 
Mål 5b 
Bomholms Amtskommune (*) 
Fyns Amtskommune (*) 
Sonderjyllands Amtskommune (*) 
BR DEUTSCHLAND 
Mali 
Annaberg 
Bamim 
Bautzen 
Elstertalkreis 
Frankfurt(Oder), Stadtkreis 
Freiberg 
Gohzschtalkreis 
Cxôrlitz, Stadtkreis 
Mârkisch-Oderland 
Mittlerer Erzgebirgskreis 
Niedersdilesisdier Oberlausitzkreis 
Oder-Spree 
Ostvorpommem 
Sâchsische Schweiz 
Såchsischer Oberlausitzkreis 
Spree-Neisse 
Uckermark 
Uecker-Randow 
Weisseritzkreis 
Westerzgebirgskreis 
Mål 2 
Emden, Kreisfreie Stadt (*) 
Gratschalt Bentheim (*) 
Heinsberg (*) 
<*) delvis klassificeret under Mål 1, 2, 5b Mål 5b 
Aachen, I-andkreis (*) 
Aurich (*) 
Cham 
Emsland (*) 
Euskirchen (*) 
Freyung-Grafenau 
Grafschaft Bentheim (*) 
Hof, Landkreis 
I>eer 
Ix)rrach (*) 
Neustadt a.d. Waldnaab 
Nordtriesland (*) 
Merzig-Wadem (*) 
Regen 
Rottal-lnn 
Saar-Ptalz-Kreis (*) 
Schleswig-Flensburg (*) 
Schwandorf 
Tirschenreuth 
Trier-Saarburg 
Waldshut(*) 
Wunsiedel i, Fichtelgeb. 
ELLAS 
Målt 
Achaia 
Aitoloakamania 
Chania 
Chios 
Dodekanisos 
Drama 
Evros 
Florina 
Ioannina 
Irakleio 
Kastoria 
Ravala 
Kefallinia 
Kerkyra 
Kilkis 
Lasithi 
Lefkada 
Lesvos 
Pella 
Preveza 
Rethymni 
Rodopi 
Samos 
Serres 
Thesprotia 
Thessaloniki 
Xanthi 
Zakinthos 
ESPANA 
Mali 
Badajoz 
Cåoeres 
Cadiz 
Ceuta 
Huclva 
Melilla 
Orense 
Pontevedra Salamanca 
Zamora 
Mål 2 
Gerona (*) 
Guipuzcoa (*) 
Navarra (*) 
Mål 5b 
Gerona (*) 
Guipuzcoa (*) 
Huesca (*) 
Ixrida (*) 
FRANCE 
Mali 
Corse du Sud 
Nord 
Mål 2 
Aisne (*) 
Bas-Rhin (*) 
Hautes-Pyrénées (*) 
Meurthe-et-Moselle (*) 
Moselle (*) 
Pyrénccs-Àtlantiqucs (*) 
Mål 5b 
Ain(*) 
Alpes-de-Haute-Provence 
Alpes-Maritimes 
Aricgc 
Bas-Rhin (*) 
Doubs (*) 
Haut-Rhin 
Haute-Garonne 
Haute-Pyrénées (*) 
Haute-Savoie (*) 
Hautes-Alpes 
Jura(*) 
Meurthe-et-Moselle (*) 
Meuse 
Moselle (*) 
Pyréenées Atlantiques (*) 
Pyrénées-Orientales (*) 
Savoie (*) 
mELAND 
Mail 
Donegal 
East 
North East 
North West 
ITALIA 
Mall 
Bari 
Brindisi 
Lecce 
Sassari Mål 2 
Gorizia (*) 
Torino (*) 
Trieste (*) 
Udine(*) 
Valle d'Aosta (*) 
Mål 5b 
BelIuno(*) 
Bolzano-Bozen (*) 
Como(*) 
Cuneo (*) 
Imperia(*) 
Novara (*) 
Udine (*) 
Valle d'Aosta (*) 
Veroelli (*) 
LUXEMBOURG (G.D.) 
Måls 2 og 5b 
Luxembourg (Grand-Duché) 
NEDERLAND 
Mal 5b 
Midden-Lûnburg(*) 
Noord-Limburg (*) 
Noord-Overijssel (*) 
Zeeuwsch-Vlaanderen (*) 
PORTUGAL 
Mall 
Alcnlejo Central 
Algarve 
Alto Alentejo 
Aho Tras-Os-Montes 
Baixo Alentejo 
Beira Interior Norte 
Beira Interior Sul 
Cavado 
Douro 
Mmho-I.ima 
UNITED KINGDOM 
Mall 
Northern Ireland (bortset fra Belfast) 
Mål 2 
Kent(*) 
Mål Sb 
Gwynedd(*) 
hÇ 
2) Helt eller delvis udelukket fra klassifikationen under mål 1, 2 eller Sb. 
BELGIE/BELGIQUE 
Antwerpen (Arr) 
Arlon (*) 
Brugge 
Dinant (*) 
Gent 
leper (*) 
Kortrijk 
Liège 
Maaseik (*) 
Philippeville (*) 
Sint-Niklaas 
Tongeren (*) 
Turnhout (*) 
Verviers (*) 
Veume (*) 
Virion Rastatt 
Rosenheim, Kreisfreie Stadt 
Rosenheim, 1 andkreis 
Saar-Plalz-Kreis (*) 
Saarbrucken, Stadt verb. 
Saarlouis 
Schleswig-Flensburg (*) 
Sdiwarzwald-Baar-Kreis 
Siidliche Weinstralie 
Traunstein 
Trier, Kreisfreie Stadt 
Viersen 
Waldshut (*) 
Weiden i,d, Opt; Kreisfreie Stadt 
Zweibrucken, Kreisfreie Stadt NEDERLAND 
Achterhoek 
Amhem-Nijmegen 
Middcn-1 /imburg (*) 
Midden-Noord-Brabant 
Noord-1 ,imburg (*) 
Noord-Overijssel (*) 
Oost-Groningen 
Twente 
West-Noord-Brabant 
Zeeuwsch-Vlaandem (*) 
Zuid-Limburg 
Zuidoost-Drenthe 
Zuidoost-Noord-Brabant 
DANMARK 
Bomliolms Amtskommune (*) 
Fyns Amtskommune (*) 
Sønderjyllands Amtskommune (*) 
Storstroms Amtskommune (*) ESPANA 
Gerona (*) 
Guipuzcoa (*) 
Huesca (*) 
Lérida (*) 
Navarra (*) UNITED KINGDOM 
Gwynedd(*) 
Kent(*) 
BR DEUTSCHLAND FRANCE 
Aachen I -andkreis (*) 
Aachen, Kreisfreie Stadt 
Altotting 
Aunch (*) 
Bad 'lolz-Wollratshausen 
Baden-Baden, Stadtkreis 
Berchtesgadaier 1 ,and 
Bitburg-Prûm 
Bodenseekreis 
Borken 
I ireisgau-Hochsehwarzwald 
Daun 
Emden, Kreisfreie Stadt (*) 
Emmendingen 
Emsland (*) 
Euskirchen (*) 
Flensburg, Kreisfreie Stadt 
Freiburgim Breisgau, Stadtkreis 
Garmisdi-Partenkirchen 
Gennersheim 
Grafschaft Bentheim (*) 
Heinsberg (*) 
Hof, kreisfreie Stadt 
Karlsruhe, Landkreis 
Karlsruhe, Stadtkreis 
Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt 
Kempten (Allgâu), Kreisfreie Stadt 
Kleve 
Konstanz 
f mer (*) 
Luidau-Bodensee 
I -orrach (*) 
Lubeck, Kreisfreie Stadt 
Merag-Wadern (*) 
Miesbach 
Nordfriesland (*) 
Oberallgiu 
Ortenaukreis 
Ostallgâu 
Ostliolstein 
Passau, Kreisfreie Stadt 
Passau, Landkreis 
Pirmasens 
Pirmasens, Kreisfreie Stadt Ain(*) 
Aisne(*) 
Alpes-Maritimes (*) 
Ardennes 
Bas-Rhin (*) 
Doubs (*) 
Haut-Rhin (*) 
Haute Garonne (*) 
Haute-Savoie (*) 
Jura (*) 
Meurthe-et-Moselle (*) 
Moselle (*) 
Pas-de-Calais 
Pyrénées-Atlantiques (*) 
Pyrénées-Orientales (*) 
Savoie (*) 
Territoire de Bellbrt 
ITALIA 
Belluno (») 
Bolzano-Bozen (*) 
Como (*) 
Cuneo (*) 
Gorizia (*) 
Imperia (*) 
Novara (*) 
Sondno 
Torino (*) 
Trieste (*) 
Udine (*) 
Valle d'Aosta (*) 
Varose 
Vercelli (*) 
LUXEMBOURG (GD.) 
Luxembourg (Grand-Duché) (*) 
(*.) Også delvis klassificeret mider mål 2, 5b, eller begge 
4^ 
LEADER II 
BEGRUNDELSE 
1. EU-initiativet LEADER I (1991-1993) gjorde det muligt at 
eksperimentere med en ny model for udvikling af landdistrikter, der 
er baseret på udnyttelsen af det lokale potentiel. Initiativet gik 
ud på at finansiere projekter, der ledes af lokale aktionsgrupper, 
for herved at iværksætte en overordnet udviklingsstrategi for et 
begrænset landdistrikt, samtidig med at samtlige lokale aktører 
inddrages heri. Erfaringen viser, at denne fremgangsmåde er 
relevant, da den sætter de forskellige aktører og landdistrikter i 
stand til at vurdere deres eget potentiel i forbindelse med en 
overordnet politik for fremme af udvikling af landdistrikter. 
Støtten fra LEADER I til den nye udviklingsmodel er således et 
værdifuldt supplement til den indsats, der ydes via EU-
støtterammerne (bl.a. med hensyn til indgreb i den overordnede 
fysiske planlægning for landdistrikterne og forsyningen med 
infrastrukturer og udstyr), hvis virkning den kan forøge. 
2. I Grønbogen om EF-initiativerne, der blev vedtaget i juni^1), 
foreslog Kommissionen et specielt initiativ for udvikling af 
landdistrikterne i forlængelse af LEADER I. Den erindrede ved denne 
lejlighed om begrundelserne for det nye initiativ (den praktiske 
iværksættelse af reformen af den fælles landbrugspolitik fra 1993 
og vedvarende problemer i vanskeligt stillede landdistrikter) og 
gik derfor ind for et initiativ i forlængelse af LEADER I, der især 
skulle lægge vægt på følgende aspekter: 
innovation som svar på de betydelige ændringer, som 
landdistrikterne undergår, ændringer, der kræver nye aktioner, 
nye retningslinjer, og nye udviklingsformer med inddragelse af 
alle de berørte parter 
etablering af tværnationale samarbejdsprojekter i 
landdistrikterne for at udvise solidaritet 
udveksling af erfaringer og knowhow mellem de interesserede 
parter i EU i forbindelse med et europæisk net for udvikling af 
landdistrikter. 
(1) KOM(93) 282. "EF-initiativernes fremtid under strukturfondene". 
k> 
3. Reaktionerne på Grønbogen om EU-initiativerne vedrørende EU-
initiativet LEADER II (over 250 ofte kollektive svar, der 
repræsenterer flere tusinde organer eller myndigheder, der er 
involveret i udvikling af landdistrikter), er meget positive både 
med hensyn til LEADER I og Kommissionens forslag til LEADER II. I 
reaktionerne gives der udtryk for nødvendigheden af at fortsætte, 
udbygge og bedre koordinere fremgangsmåden i LEADER I med større 
krav til kvaliteten af de finansierede projekter. 
I Grønbogen lægges der vægt på innovation, udbygning af nettets 
aktivitet og mulighed for tværnationalt samarbejde, hvilket blev 
positivt modtaget. Den større gennemsigtighed i EU-
interventionerne og den større enkelthed i forvaltningen samt 
udnyttelsen af de stærke sider i de forskellige interventioner, der 
blev opnået i perioden 1989/1993, taler for at gøre LEADER II til 
et redskab for synergi mellem EU-aktionerne for innoverende 
udvikling af landdistrikterne (lokal udvikling, lokale initiativer 
til jobskabelse osv.) under overholdelse af hver enkelt 
strukturfonds særlige opgaver. 
4. EU-initiativet LEADER II, der nu foreslås, er en afpudsning af de 
retningslinjer, som Kommissionen havde udstukket i Grønbogen, idet 
der dog er taget hensyn til de 250 svar, der faldt under høringen. 
I forbindelse med det nye initiativ, der dækker perioden 1994/1999, 
kan der ydes EU-bidrag til følgende punkter: 
Erhvervelse af kompetencce for at sætte de lokale aktører i 
landdistrikterne i stand til at udarbejde integrerede 
udviklingsstrategier, der hovedsagelig er baseret på udnyttelse 
af det lokale potentiel 
gennemførelse af investeringsprogrammer, der fremviser 
innovation, demonstrationsværdi og reproducerbarhed, og som 
enten ledes af lokale aktionsgrupper, der følger en integreret 
fremgangsmåde efter LEADER I-modellen (territorial 
fremgangsmåde), eller af andre offentlige eller private 
kollektive enheder, der opererer i en eller flere 
erhvervsbrancher, idet de dog skal holde sig inden for det 
overordnede mål for den lokale udvikling (mere temaorienteret 
fremgangsmåde). 
Innovâtionsbegrebet forstås i bred betydning og skal tilpasses 
den enkelte situation (i forhold til områdets art og indholdet 
af udviklingsprogrammet under FSR), idet en mindstegrad af 
innovation dog skal overholedes i alle tilfælde 
projektering og realisering af fælles projekter, der foretages 
af lokale aktører i landdistrikterne, og som mindst berører to 
medlemsstater, og hvis fremkomst især skyldes et net, der har 
lettet kontaktformidlingen og udvekslingen af erfaringer og 
knowhow (jf. nedenfor). 
A/ 
Den samlede struktur har en evolutionær karakter: i gennemførelses­
perioden på seks år kan hovedvægten forskydes fra erhvervelse af 
kompetence til tværnationale samarbejdsprojekter i en rytme, der 
passer hvert område. 
Disse forskellige punkter supplerer og udbygger de aktioner, der 
blev iværksat i forbindelse med LEADER I. 
Gennemførelsesbestemmelserne vil desuden blive forenklet og 
decentraliseret (projekternes udskiftning med programmer), da de 
væsentligste beslutninger om udvælgelse og forvaltning skal træffes 
på lokalt eller regionalt plan. Ud over den uafhængighed ved 
projekteringen og forvaltningen, der gives de lokale 
støttemodtagere under LEADER II, vil indgivelsen af programmerne 
samt udvælgelsen af projekterne og støttemodtagerne fra nu af 
henhøre under de nationale, regionale og lokale deltageres 
kompetence. Til gengæld vil overvågningen, evalueringen og 
kontrollen rent logisk blivet forøget. 
Initiativet er helt centreret om et europæisk net for udvikling af 
landdistrikter, der ikke erstatter de forskellige bestående net, 
men som er tænkt som et mødepunkt for dem. Det europæiske net, der 
ligger i forlængelse af LEADER I-nettet, vil blive udvidet til også 
at stå åben for instanser, der deltager i udviklingen af 
landdistrikter, og dets aktiviteter vil blive udvidet til at 
omfatte løbende udveksling af erfaringer og knowhow mellem alle 
EU's landdistrikter. Det vil blive udstyret med et europæisk 
observatorium for innovation og udvikling af landdistrikter.1 
Støttemodtagerne under LEADER II-initiativet er de lokale aktører i 
mål nr. 1 og 5b-regioner. Ifølge den fleksibilitet, der er tilladt 
i de reviderede regler for strukturfondene, kan dog højst 10% af de 
bevillinger, der i forbindelse med initiativet er afsat til mål nr. 
5b-regioner, gå til områder, der støder op til mål nr. 1 og 5b-
regioner. Nettets aktiviteter vil vedrøre hele EU. 
Af 
Udkast til 
MEDDELELSE TIL MEDLEMSSTATERNE 
om retningslinjerne for de globaltilskud eller integrerede 
operationelle programmer, med henblik på hvilke medlemsstaterne 
opfordres til at indgive støtteansøgninger i forbindelse med et EU-
initiativ for udvikling af landdistrikterne. 
"LEADER II" 
(Indbyrdes forbindelse mellem aktioner til erhvervsmæssig 
udvikling af landdistrikterne) 
1. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den at 
iværksætte et initiativ, der kan tjene som forbillede for udvikling 
af landdistrikterne, i det følgende benævnt LEADER II (indbyrdes 
forbindelse mellem aktioner til erhvervsmæssig udvikling af 
landdistrikterne), som omhandlet i artikel 11 i Rådets forordning 
(EØF) nr. 4253/88(1), ændret ved Rådets forordning (EØF) nr. 
2082/93. 
2. I forbindelse med LEADER II kan EU yde støtte i form af integrerede 
globaltilskud eller integrerede operationelle programmer med 
henblik på at sætte interesserede i landdistrikterne i stand til at 
gennemføre foranstaltninger, som er i overensstemmelse med de 
retningslinjer, der er fastlagt i denne meddelelse. 
I. MÅL 
3. Ved hjælp af EU-initiativet LEADER I (1991-1993) kunne der 
gennemføres forsøg med udvikling af landdistrikterne på basis af de 
lokale forhold og ofte af nyskabende karakter. Erfaringerne viser, 
at denne fremgangsmåde er hensigtsmæssig, idet den giver de berørte 
personer og områder mulighed for at udnytte deres egne ressourcer i 
forbindelse med en overordnet politik for dynamisering af 
udviklingen i landdistrikterne. 
(1) EFT nr. L 374 af 31.121988, s. 20. 
4 
c^-& 
4. Reaktionerne på Kommissionens grønbog om EU-initiativerne'(2) og på 
EU-initiativet vedrørende udvikling af landdistrikterne, LEADER 
(over 250 svar, i mange tilfælde fra grupper, som repræsenterer 
flere tusinde organer og myndigheder, der arbejder med udvikling af 
landdistrikterne) viser, at denne fremgangsmåde må fortsættes, 
styrkes og koordineres bedre, og der må sættes højere mål for og 
større krav til de projekter, der støttes. 
5. Selv om landistrikterne i EU er forskellige, undergår de fleste af 
dem større eller mindre ændringer, der set udefra gør dem mindre 
attraktive, og som også gør, at de falder ind under et af målene 
for strukturfondsstøtten. Disse ændringer ses f.eks. i faldet i 
beskæftigelsen og aktiviteten inden for landbruget, de bedst 
uddannede unges bortrejse, stigning i arbejdsløsheden og i antallet 
af økonomisk trængte personer, øget isolation som følge af, at 
serviceformer forsvinder samt miljøskader. 
6. I lyset heraf er myndighederne og de, der beskæftiger sig med 
udvikling af landdistrikterne, enige om, at landdistrikterne er 
inde i en vigtig ændringsproces, og at der bør søges nye veje, nye 
udviklingsformer og nye indsatsområder, som de involverede kan 
samles om. Disse nye veje er endnu ikke godt nok identificeret, og 
et europæisk samarbejde herom ville derfor være et kraftigt løft, 
der kan bibringe og formidle erfaringer fra hele EU. 
Formålet med LEADER II er derfor at tilskynde lokale interesserede, 
det være sig private eller offentlige, til at iværksætte aktioner 
af nyskabende karakter inden for alle former for økonomisk 
aktivitet i landdistrikterne, at formidle de konkrete erfaringer 
til hele EU og hjælpe de interesserede i landdistrikterne i de 
forskellige medlemsstater, hvis de ønsker det, til at drage fordel 
af resultaterne fra andre geografiske områder og dermed gennemføre 
projekter i fællesskab. 
(2) KOM(93) 282, EF-initiativerne fremtid under strukturfondene. 
5 
*! 
II. STRUKTUR 
7. De forskellige elementer i LEADER II sammenholdes af et europæisk 
net for udvikling af landdistrikterne, der er en forudsætning for 
spredning af kendskabet til strategien for udvikling af 
landdistrikter, udveksling af erfaringer blandt de involverede i 
landdistrikterne, formidling af innovation og knowhow, især med 
henblik på de mest ugunstigt stillede landdistrikter, og 
udarbejdelse af fælles projekter. 
Deltagerne i dette net for samarbejde i landdistrikterne har meget 
forskellige behov og kvalifikationer, som initiativet skal reagere 
fleksibelt på og om nødvendigt i flere etaper: for visse deltagere 
går behovet først og fremmest på erhvervelse af kompetence (punkt 
a) med henblik på at starte en integreret udviklingsproces i de 
geografiske områder, hvor denne praksis er en nyskabelse. Senere 
hen eller for mere avancerede deltagere går behovene mere på 
finansiering af konkrete innoverende foranstaltninger med 
demonstrationsværdi, territorial udvikling (der ledes af lokale 
aktionsgrupper) eller tematisk udvikling (der ledes af andre 
kollektive enheder) (punkt b) på grundlag af en allerede 
eksisterende diagnose og strategi. Endelig er eller vil mange 
samfund og aktører i landdistrikterne være i stand til at indlede 
en yderligere kvalitativ etape ved direkte at samarbejde om 
konkrete tværnationale projekter (punkt c), efter at de er blevet 
sat i kontakt med hinanden via nettet. 
Den samlede struktur åbner således mulighed for en udvikling: i 
gennemførelsesperioden på 6 år kan hovedvægten gradvis forskydes 
fra faglig bistand til tværnationale projekter i en rytme, der 
svarer til hvert geografisk områdes behov. 
III. STØTTEMODTAGER 
8. LEADER II kan yde tilskud til to kategorier af endelige 
støttemodtagere: 
lokale aktionsgrupper som defineret i LEADER I, nemlig en række 
offentlige og private deltagere, der i fællesskab udstikker en 
strategi og fastsætter innoverende foranstaltninger for 
udvikling (eller et aspekt af udviklingen) i et lokalt område 
af et landdistrikt (normalt på under 100 000 indbyggere). Disse 
deltagere vælger en administrativ og finansiel leder, der skal 
være et offentligt organ eller et territorialt samfund, med 
mindre medlemsstaten ønsker at organisere det på en anden måde. 
*ri 
andre offentlige eller private kollektive enheder i 
landdistrikterne (f.eks. landbrugs-, industri-, handels- og 
håndværkskamre, kooperativer, virksomhedsgrupper, sammen­
slutninger af kommuner, velgørende organisationer osv.), hvis 
mere tematiske aktion logisk indgår i udviklingen af 
landdistrikter på lokalt plan. 
LEADER II finder anvendelse i de landdistrikter der er omfattet 
af mål nr. 1 og 5b. Alligevel, er det muligt at anvende op til 
10 % af de disponible bevillinger for LEADER II tildelt mål nr. 
5b områderne, i tilgrænsende landdistrikter uden for de 
egentlige mål 1 og 5b områder. 
IV. STØTTEBERETTIGEDE 
FORANSTALTNINGER 
9. Punkt a) "Erhvervelse af kompetence" 
Dette punkt går ud på efter anmodning at yde teknisk bistand til 
egnsudvikling for at starte en integreret, udviklingsproces i 
områder, hvor denne praksis er en nyskabelse. Dette punkt vedrører 
finansiering af teknisk bistand forud for investeringerne 
(sondering af den berørte befolknings ønsker, befolkningens 
motivering for og uddannelse til en aktiv deltagelse i 
udviklingsprocessen, etablering af kontakter mellem de lokale 
deltagere, udarbejdelse af en strategi, søgning af finansielle 
midler osv.). Foranstaltningernes art, støttemodtagernes 
karakteristika og den type organ, der skal stå for gennemførelsen, 
skal anføres klart. 
Dette punkt skal have en fremtrædende plads i begyndelsen af 
programmeringsperioden, og der vil i partnerskab med hver 
medlemsstat blive fastsat et loft. 
10. Punkt b) "Programmer for innovation i landdistrikterne" 
Det drejer sig om inden for alle aspekter af udvikling af 
landdistrikter at prioritere lokale aktions- og investerings­
programmer, der ikke blot er integreret i en overordnet 
udviklingsstragegi for landdistrikterne og ligger i forlængelse af 
de aktioner, der allerede er ført i det pågældende geografiske 
område ( især når det er omfattet af LEADER I ), men også fremviser 
tre hovedtræk: innovation i forhold til den lokale situation (med 
hensyn til metode, produkt, fremstillelsesproces og marked), 
demonstrationsværdi og reproducerbarhed. Disse programmer skal 
illustrere de nye retningslinjer for landdistrikternes udvikling. 
De ledes enten af lokalsamfund eller offentlige organer (i 
samarbejde med andre erhvervsfolk og foreninger), der inspireres af 
LEADER I-modellen (overordnet territorial udvikling), eller af 
andre kollektive enheder i landdistrikterne. 
^ 
11. Innovation 
Selv om Kommissionen gør innovation og demonstrationsværdi til 
kriterier for støtte til dette punkt i LEADER II, ønsker den dog 
ikke at indsnævre dette initativs interventionsfelt til nogle 
avancerede projekter, der vanskeligt kan reproduceres. Dem ønsker 
tværtimod at sikre, at de programmer, der finansieres, giver en 
virkelig værditilvækst i forhold til andre interventioner, der 
medfinansieres over de operationelle programmer og andre 
interventionsformer under EU-støtterammerne, og ikke tjener til at 
finansiere de forskellige aktørers løbende aktiviteter i 
landdistrikterne. Den innoverende karakter og demonstrationsværdien 
skal således tilpasses hver type geografisk område. 
Projekterne, hvad enten de stammer fra lokale grupper (integreret 
territorial fremgangsmåde) eller andre kollektive enheder i 
landdistrikterne (en mere sektor- eller temarelateret fremgangs­
måde), skal opfylde fælles krav til støtteberettigelse (se bilag I) 
og omfatte innoverende elementer, der skal vurderes ud fra det 
geografiske områdes karakteristika og indholdet i det operationelle 
program for udvikling af landdistrikterne under EU-støtterammen for 
det samme område. 
Innovâtionskriterierne for det pågældende område vil blive nærmere 
præciseret i støtteansøgningen, og der vil blive forhandlet om dem 
i partnerskab ved behandlingen af disse ansøgninger. 
I en lang række situationer (bl.a. de fleste mål nr. 1-regioner) er 
etableringen af et lokalt partnerskab, der skal støtte en 
flersektoriel fremgangsmåde (efter LEADER I-modellen), fortsat en 
nyskabelse i forhold til udgangssituationen. 
I andre tilfælde (bl.a. de fleste mål nr. 5b-områder og i endnu 
højere grad områder, der ikke er omfattet af målene) må den 
innoverende karakter ikke begrænses til metoden (efter LEADER I-
modellen), men skal også komme til udtryk i projektets tekniske 
indhold, hvad enten det drejer sig om produktet, fremstillings­
processen, markedet eller et andet aspekt. Innovationen kan vedrøre 
det rent økonomiske aspekt, men også aspekter såsom kultur, miljø, 
social integrering osv., når de er snævert knyttet til udvikling af 
landdistrikterne. 
Kommissionen foreslår som illustration en række innovationsemner 
(for hvilke der tilbydes deltagerne et teknisk dossier, hvor der 
gøres brug af de mange innovationer, som LEADER I har gjort det 
muligt at foretage), bl.a.: 
foranstaltninger for at afbøde virkningerne af reformen af den 
fælles landbrugspolitik, herunder miljøaspektet og alternativ 
energi 
anvendelsen af ny informations- og kommunikationsteknologi i 
landdistrikterne 
udbud af serviceydelser, der er tilpasset den ringe 
befolkningstæthed, herunder multiservice 
n 
udvikling og markedsføring af nye produkter og tjenesteydelser 
oprettelse af nye arbejdspladser i landdistrikterne, herunder 
integrering af vanskeligt stillede personer, og inddragelse af 
undervisnings- og uddannelsessystemet i udviklingsprocessen 
kulturel aktivitet og formidling af kultur i landdistrikter som 
faktor for lokal identitet og turistmæssig tiltrækningskraft 
bevidstgørelse af landdistrikternes befolkning om betydningen 
af udvikling og om dens muligheder for at foretage sig noget. 
Lokalgruppernes og andre kollektive enheders projekter skal altså 
udvise særlige kendetegn med hensyn til: 
Forskel og innovation i forhold til det operationelle program, 
EF-Støtterammen eller enheds programererings dokumentet for det 
samme område, hvad angår fremgangsmåden for udvikling af 
landdistrikter og bestemmelserne for foranstaltningernes 
gennemførelse og/eller indhold. 
Forventet virkning (udtrykt i den i det mindste midlertidige 
komparative fordel for området eller sektoren) i forhold til en 
udgangssituation (hvilket indebærer en diagnose, der klart 
viser den udgangssituation, som innovationen skal tackle). 
De lokalgrupper, der modtog støtte fra LEADER I, er på ingen måde 
udelukket fra støtte fra LEADER II. De skal dog fremlægge et 
projekt, der opfylder innovâtionskriterierne, sådan som de er 
fastlagt i partnerskab for det pågældende område. 
12. Demonstrationsværdi og reproducerbarhed 
Disse to kriterier er knyttet til hinanden og indebærer, at 
projektlederne: 
- påviser betingelserne for at opnå den pågældende innovation med 
henblik på at anslå dens reproducerbarhed og omkostningerne ved 
denne (overførsel af knowhow og/eller teknologi) 
sørger for en vis grad af offentlighed omkring projektet og for 
gennemførelse af informationskampagner 
fastslår markedsmulighederne, når det drejer sig om kommer­
cielle produkter og serviceydelser. 
Projektlederne skal i øvrigt forpligte sig til at stille deres 
arbejdsmetoder til rådighed for nettet. 
Endelig skal de bedste projekter i forhold til initiativets hoved 
formål (innovation, demonstrationsværdi og reproducerbarhed) kunne 
belønnes med en præmie ved en europæisk konkurrence. 
13. Punkt c) "Tværnationalt samarbejde" 
Det drejer sig om projekter, der gennemføres af potentielle lokale 
støttemodtagere (der er defineret i punkt III), og som vedrører 
mindst to medlemsstater. Initiativet tager sigte på at yde støtte 
til udvikling, fremstilling og markedsføring af produkter eller 
tjenesteydelser i fællesskab inden for alle aspekter af udvikling 
af landdistrikter. Dette punkt er snævert knyttet til nettet, der 
vil lette etableringen af tværnationalt samarbejde. Ved 
tværnationalt samarbejde stilles der ikke krav om innovation i 
indholdet, eftersom tværnationalt samarbejde udgør en nyskabelse 
for de fleste geografiske områder og aktører. 
^ 
Dette punkt skal i de fleste tilfælde udvikle sig gradvis i takt 
med nettets indkøring, hvorved der kan indhentes erfaringer fra den 
innoverende praksis, der allerede består i mange medlemsstater, men 
som er lidet kendt, og nettet vil yde teknisk bistand til 
etableringen af tværnationalt samarbejde. Visse ekstraomkostninger, 
der følger af tværnationalt samarbejde, kan også medfinansieres i 
forbindelse med LEADER-programmet. 
14. Punkt d) "Indkøring af nettet" 
Fremme af en aktiv solidaritet mellem landdistrikterne samt 
udveksling af erfaringer og knowhow mellem alle de interesserede 
parter i Fællesskabet prioriteres i LEADER II. Dette forudsætter, 
at det nuværende LEADER-net udvides til også at omfatte alle de 
instanser, der deltager i udviklingen af landdistrikter: nationale 
administrationer og deres decentraliserede myndigheder, 
territoriale samfund, lokale udviklingsgrupper, arbejdsmarkedets 
parter og økonomiske interesseorganisationer samt foreninger. 
Det nuværende net vil få sine aktiviteter udvidet bl.a. ved 
indførelsen af et metoderedskab, i det følgende benævnt "europæisk 
observatorium for innovation og udvikling af landdistrikter", der 
har til opgave at identificere, karakterisere, godkende og lette 
formidlingen af innovationer i landdistrikterne. Nettets 
aktiviteter vil berøre hele Fællesskabet, da der er behov for 
innovation overalt. 
Aktiv deltagelse i nettet er tvungen for alle direkte støtte­
modtagere under LEADER II (lokale grupper og andre kollektive 
enheder), der får en række forpligtelser over for LEADER II 
(indlæsning af oplysninger i observatoriets databank, offentlig­
gørelse af de opnåede resultater, aktiv viderebringelse af den 
erhvervede ekspertise), hvilket vil gøre det muligt for dem at 
drage fordel af nettet. Det europaiske udviklings net for 
landdistrikterne (LEADER-nettet) erstatter ikke de bestående 
offentlige net og foreningsnet, det være sig nationale eller 
tværnationale, og udgør ikke en overstruktur. Det er meningen at 
LEADER-nettet skal vare et møde punkt for disse forskellinge net og 
have til opgave at lette arbejdet for nogle af disse net, hvis 
tiltag LEADER-nettet vil strukturere, samtidig med at de overdrages 
visse aktioner med hensyn til igangsætning og formidling, der 
besluttes i partnerskab med medlemsstaterne. 
Rent konkret skal nettets igangsætningsstruktur yde følgende 
tjenesteydelser på EU-plan: 
Indsamling, udarbejdelse og formidling af oplysninger om EU-
aktionerne for udvikling af landdistrikter og om innoverende 
praksis med demonstrationsværdi i landdistrikter (databaser, 
interne og eksterne publikationer og net for elektronisk post) 
Etablering af kontakt mellem støttemodtagere under LEADER II og 
teknisk bistand til tværnationalt samarbejde (seminarer og 
udsendelse af eksperter) 
Anvendelse og indkøring af evaluering i forbindelse med hvert 
nationalt eller regionalt LEADER-program 
10 
hé* 
Igangsætning og teknisk bistand til nationale net og ikke-
statslige organisationer, for hvilke det i partnerskab med 
medlemsstaterne er bevist, at de er effektive med hensyn til 
udvikling af landdistrikter og er nødvendige for en korrekt 
gennemførelse af LEADER II 
Teknisk bistand til administrationerne og de territoriale 
samfund for at lette samarbejdet og udvekslingen af erfaring 
mellem de myndigheder, der er ansvarlige for udvikling af 
landdistrikter. 
De administrative opgaver og igangsætning i forbindelse med dette 
net, som Kommissionen styrer stramt, vil i stor udstrækning blive 
overdraget eksterne firmaer efter indkaldelse af bud i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende. 
V. GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER 
15. Ifølge nærhedsprincippet skal LEADER II gennemføres på en så 
decentraliseret måde som muligt under overholdelse af hvert 
territorialt samfunds institutionelle beføjelser. Kommissionen 
forhandler i partnerskab med medlemsstaten om indholdet af de 
regionale eller nationale programmer og griber ikke længere direkte 
ind i udvælgelsen af projekterne og støttemodtagerne (lokale 
aktionsgrupper og andre kollektive enheder) undtagen i tilfælde af 
de ansvarlige partneres forsømmelighed. Denne fremgangsmåde 
forudsætter dels, at der udarbejdes en detaljeret liste over 
kravene til støtteberettigelse, der er anført i bilag I til denne 
meddelelse, og dels, at overvågnings-, evaluerings- og kontrol­
procedurerne skærpes. 
16. Følgende struktur skal indføres: 
a) på regionalt plan (hvad enten det drejer sig om regioner med 
institutionelle beføjelser eller programmeringsregioner, der i 
forbindelse med EU-støtterammen er omfattet af særlige 
operationelle programmer) eller på nationalt plan, når det 
viser sig umuligt på regionalt plan, etableres der et 
"projekterings- og beslutningspartnerskab", der mindst er lige 
så bredt som det partnerskab, der består i forbindelse med de 
operationelle programmer under EU-støtterammerne, og som mindst 
omfatter samtlige fremtidige nationale medfinansierende 
instanser (stat, region og andre territoriale samfund). Disse 
deltagere udarbejder et regionalt LEADER-program, der består i 
en sammenfatning af de konkrete ansøgninger, der allerede er 
indgivet af de potentielle lokale støttemodtagere (lokale 
grupper og andre kollektive enheder). Formålet med denne 
sammenfatning er ud fra ikke-udtømmende eksempler at 
illustrere, hvilken type aktioner der skal iværksættes, for at 
målsætningerne for initiativet (innovation, demonstrationsværdi 
og reproducerbarhed) og kriterierne for støtteberettigelse som 
fastsat i meddelelsen kan opfyldes. Det standardprogram, der 
skal overholdes, er anført i bilag II til denne meddelelse. 
11 
9? 
Der skal indhentes udtalelse fra andre offentlige myndigheder 
og aktører i landdistrikterne på lokalt og regionalt plan, hvad 
enten det drejer sig om administrationen, erhvervsfolk 
(landbrugs-, handels-, industri- og håndværkskamre, turist­
kontorer osv.) eller foreninger (bl.a. inden for kultur, miljø 
og social integrering), og udtalelsen vedlægges programmet. På 
dette trin er det vigtigt at bevise, at programmet ikke er en 
teoretisk konstruktion, men at det tager sigte på at indføre en 
innoverende strategi for udvikling af områdernes interne 
potentiel, ved at man baserer sig på konkrete behov og 
projekter, der er formuleret af lokalbefolkningen og af lokale 
aktører for at forbedre det pågældende områdes og den 
pågældende sektors økonomiske situation. Det skal endvidere 
godtgøres, at offentlig medfinansiering af programmet er mulig. 
I programmet skal der skelnes mellem de forskellige 
foranstaltninger : 
- erhvervelse af kompetence 
lokale aktionsgrupper, idet gruppernes aktionsprogrammer 
omfattes af en enkel foranstalting , der finansieres af de 
tre strukturfonde, for at opnå større fleksibilitet 
andre kollektive enheder i landdistrikterne (også i form af 
en enkel flerfonds foranstaltning) 
tværnationalt samarbejde. Denne foranstaltning skal i de 
fleste tilfælde omfattes af et p.m. i det regionale program 
for senere at supplere dette på grundlag af den 
foranstaltning, der skal vedtages af overvågningsudvalget. 
Det skal bemærkes, at kriterierne innovation og 
demonstrationsværdi ikke gælder for denne foranstaltning. 
Efter fremsendelsen behandler Kommissionen disse programmer og 
forhandler om dem i partnerskab med medlemsstaten under 
hensyntagen til den forrang, der tillægges innovation, 
demonstrationsværdi og reproducerbarhed på den ene side og den 
lokale karakter og landbefolkningens inddragelse i projekterne 
på den anden side. De regionale deltagere får således ved en 
kommissionsbeslutning overdraget en rammebevilling (i en form, 
der skal fastlægges i partnerskab: operationelt program, 
integreret globaltilskud i årlige trancher for at sikre en 
større fleksibilitet mellem de forskellige fonde igennem 
initiativets løbetid eller indgåelse af en flerårig kontrakt i 
forbindelse med et nationalt program eller et nationalt 
tilskud). 
Et beslutningspartnerskab varetager iværksættelsen på regionalt 
plan (eller nationalt plan, når det viser sig umuligt på 
regionalt plan). I partnerskabet indgår i det mindste alle de 
nationale medfinansierende instanser (stat, region og andre 
territoriale samfund). 
12 
ÇS 
Den individuelle udvælgelse af projekterne og støttemodtagerne 
og den finansielle og administrative forvaltning af det 
regionale LEADER-program henhører udelukkende under disse 
deltageres kompetence, idet EU-poiitikkerne, kriterierne for 
støtte fra strukturfondene og de tilladte støttesatser skal 
overholdes. Et høringspartnerskab inddrager de andre berørte 
aktører i landdistrikterne, hvad enten de er erhvervsfolk, 
foreningsfolk eller ansatte i den lokale administration, når de 
ikke direkte er integreret i beslutningspartnerskabet. Hvis 
beslutningspartnerskabet svigter, forbeholder Kommissionen sig 
dog ret til efter aftale med den pågældende medlemsstat at 
fastsætte andre bestemmelser, herunder muligheden for at gribe 
ind i udvælgelsesprocessen. 
I det program, der indgives til Kommissionen, skal det anføres, 
hvordan disse partnerskaber fungerer, samt betingelserne for de 
lokale gruppers og de andre kollektive enheders indgivelse af 
deres projekt (løbende indgivelse eller årlig indkaldelse af 
bud f.eks.). 
Der vil blive indgået kontrakter om disse programmer for hele 
denne programmeringsperiode (1994-1999) for at give hver 
endelig støttemodtager (lokal aktionsgruppe eller andre 
kollektive enheder) den nødvendige tid til udvikling af 
landdistrikterne, men der indføjes en klausul om en midt­
vejsevaluering, for at der kan opnås en optimal udnyttelse af 
de disponible bevillinger. 
VI. TILSYN - KONTROL - EVALUERING 
17. Tilsyn 
Hvert program eller globaltilskud henhører under det pågældende 
regionale (eller nationale) tilsynssudvalg for at sikre den bedst 
mulige sammenkædning med de operationelle programmer under EU-
støtterammerne (eller de tilsvarende tilfælde af de enkelte 
programmeringsdokumenter). 
Desuden taler erfaringen fra LEADER I og ønsket om demonstrations­
værdi for en samordning af det regionale og det nationale niveau, 
for at man kan opnå et fysisk og finansielt tilsyn og på dette 
grundlag evaluere initiativet i dets helhed i hver medlemsstat. 
Partnerskabet skal gøre det muligt at finde frem til de mest 
hensigtsmæssige administrative strukturer i betragtning af hver 
medlemsstats særlige institutionelle forhold. Under hensyntagen til 
de særlige målsætninger for LEADER II (støtte til og udbredelse af 
innovative initiativer) udgør tilsynsudvalget, ligesom den 
nationale samordningsenhed hvori også Kommissionen deltager, det 
første niveau hvor udvekslingen af erfaringer bør finde sted. Med 
det formål, vil disse instanser efterfølgende blive informeret om 
valget af endelige støttemodtagere (lokale grupper og andre 
kollektive enheder), der foretages af lederne af hvert program. 
13 
57 
18. Kontrol 
Samtlige bestemmelser i artikel 23 i forordning (EØF) nr. 2082/93 
gælder. Medlemsstaten er garant for alle operationer. 
I betragtning af decentraliseringen af initiativets forvaltning 
skal medlemsstatens beskrivelse af de kontrol- og forvaltnings­
systemer, den agter at indføre for at sikre, at foranstaltningerne 
gennemføres korrekt, vedlægges forslagene til LEADER II og vil 
blive behandlet sammen med de regionale programmer. 
19. Evaluering 
I betragtning af forvaltningens decentralisering og betoningen af 
innovation og demonstrationsværdi er det nødvendigt med en 
kontinuerlig evaluering af LEADER II. 
Hvert regionalt program skal, for at det kan iværksættes, forinden 
udstyres med en mekanisme, der gør det muligt at foretage en 
kontinuerlig evaluering af de forskellige projekter og af 
programmet i dets helhed. Reglerne for denne mekanismes funktion 
skal vedlægges det program, der tilsendes Kommissionen. De 
deltagere, der er ansvarlige for programmet, skal sørge for, at der 
regelmæssigt udarbejdes en evalueringsrapport til overvågnings­
udvalget og Kommissionen. Samtlige indsamlede data fremsendes også 
til innovâtionsobservatoriet for at blive anvendt dér. 
Hver støttemodtager under programmet (lokalgruppe eller en anden 
kollektiv enhed) skal med henblik på evalueringen fremsende 
oplysninger i en form, der skal fastlægges nærmere, for at man kan 
råde over en udgangsdiagnose, præcisere de forventede resultater og 
påvise den førte aktions innovations- og demonstrationsværdi. Disse 
oplysninger skal tjene som en evalueringsreference, for at man 
under hvert projekts løbetid kan analysere betingelserne for at 
opnå den pågældende innovation, dens følger (virkninger), dens 
spontane spredning og betingelserne for dens eventuelle 
reproduktion i et andet geografisk område. 
Mere generelt skal den periodiske evaluering vise værditilvæksten 
af programmets forskellige punkter i forhold til andre aktioner, 
der gennemføres i det samme geografiske område (herunder 
tværnationalt samarbejde). 
Nettet vil samle alle erfaringer fra dette arbejde og formidle dem 
i form af meddelelser om innoverende praksis og sammenfattende 
temadokumenter. 
Denne permanente evaluering vil gøre det muligt for det regionale 
beslutningspartnerskab at afpudse sine interne udvælgelses­
kriterier, omlægge sin strategi og eventuelt foreslå ændringer i 
sit program. 
14 
ÙO 
I øvrigt vil LEADER II også blive evalueret (undervejs og efter 
afslutningen) med hensyn til virkningen på nationalt plan og EU-
plan. Denne lovhjemlede evaluering vil blive foretaget i 
forbindelse med partnerskabet ligesom for alle programmer, der 
medfinansieres af strukturfondene. Der vil ved evalueringen blive 
anvendt særlige parametre, der er tilpasset programmets 
karakteristika. 
VI. FÆLLESSKABETS BIDRAG TIL 
FINANSIERINGEN AF LEADER II 
20. Initiativet LEADER II vil blive finansieret af medlemsstaten og 
Fællesskabet i forening. Strukturfondenes samlede bidrag til LEADER 
for perioden 1994 til 1999 anslås til 1400 mio. ECU i 1994-priser, 
hvoraf 900 mio. ECU skal anvendes i mål 1 områderne. 
21. Med hensyn til EU's medfinansieringssatser, som definerede i 
strukturfonds forordningerne, kan der, indenfor de grænser som er 
givet i forordningerne for punkt a) (erhvervelse af kompetence) og 
c) (tværnationalt samarbejde) anvendes højere satser på 
betingelser, der skal fastsættes i partnerskab. 
22. Et vejledende beløb på højst 3% af det samlede tilskud fra EU-
fondene vil blive tilbageholdt til finansiering af EU-nettets 
forskellige aktiviteter (herunder observatoriet for innovation og 
udvikling af landdistrikter) og den eventuelle støtte til nationale 
net (punkt d). 
VIII. MEDLEMSSTATERNES STØTTE-
ANSØGNINGER 
23. Medlemsstaterne indgiver støtteansøgningerne for programmer eller 
integrerede globaltilskud fire måneder efter offentliggørelsen af 
denne meddelelse. Ansøgninger, som modtages efter ovennævnte 
tidspunkt, kan Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber kun tage 
hensyn til i velbegrundede undtagelsestilfælde. 
15 
Vedrører en ansøgning geografiske områder, der er omfattet af flere 
mål (1 og 5b) af støtteberettigede områder, skal de respektive 
udgifter anføres særskilt. 
24. Al korrespondance vedrørende denne meddelelse stiles til: 
Hr. G. LEGRAS 
Generaldirektør 
Generaldirektoratet for Landbrug 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber 
Rue de la Loi 200 
B - 1049 BRUXELLES 
16 
62 
BILAG 
PLAN FOR DEN INTERNE UDARBEJDELSE 
AF DET ENKELTE PROGRAMMERINGSDOKUMENT 
Analyse af udgangssituationen 
Områdets stærke og svage sider 
Mål og udviklingsstrategi 
Prioriterede interventionsfelter 
FORANSTALTNINGER 
samme mål og type støttemodtagere, 
samme ansvarlige for gennemførelsen, 
samme regel for finansiel gennemførelse (fond og 
ensartet medfinansieringssats) 
Overvågning og evaluering 
Prioriterede flerfondsfelter 
- forudgående vurdering 
- midtvejsevaluering 
- efterfølgende evaluering Forvaltning og finansiel 
overvågning 
Enkeltfondsprogrammer og 
foranstaltninger 
EUGFL, Udviklingssektionen 
EFRU 
ESF 
17 
6? 
BILAG I 
LEADER II - Vejledende liste over støtteberettigede aktioner 
Da de finansielle midler er begrænsede, skal EF-initiativet LEADER II 
først og fremme støtte innoverende aktioner for udvikling af det 
interne potentiel i landdistrikterne. Derfor er investeringer i 
infrastrukturer bortset fra aktioner under et vist omfang, der skal 
fastlægges nærmere i partnerskab, ikke støtteberettiget i henhold til 
dette initiativ. Det samme gælder erhvervsinvesteringer til et 
enhedsbeløb over en vis størrelse, der skal fastlægges nærmere i 
partnerskab. 
1. Foranstaltning a): Erhvervelse af kompetence 
Diagnose af lokalområdet 
Befolkningens bevidstgørelse om LEADER-initiativet 
Teknisk bistand til etableringen af lokale partnerskaber 
Teknisk bistand til udarbejdelse af lokale strategier for 
integreret udvikling 
Teknisk bistand til potentielle støttemodtagere (lokalgrupper 
og andre kollektive enheder) med henblik på at finde 
finansielle midler og udarbejede dossierer. 
2. Foranstaltning b): Programmer for innovation i landdistrikter 
(lokalgrupper og andre kollektive enheder) 
Projekterne skal indeholde elementer af innovation og demonstra­
tionsværdi, der skal vurderes i forhold til det geografiske områdes 
karakteristika og indholdet af det operationelle program under EU-
støtterammen for det samme geografiske område (jf. punkt 11 i 
meddelelsen). 
De lokalgrupper, der var omfattet af LEADER I, behandles på lige 
fod med alle potentielle støttemodtagere. 
I tilfælde af lokalgrupper (samtlige offentlige og private 
deltagere, der på et sammenhængende lokalområde udarbejder en 
multisektoriel udviklingsstrategi) skal det indgivne projekt 
indbefatte flere af nedennævnte elementer. 
I tilfælde af andre kollektive enheder, det være sig offentlige 
eller private, kan det lokale projekt begrænses til et enkelt 
interventionsaspekt. 
Teknisk bistand til udvikling af landdistrikterne 
Teknisk bistand til lederne af udviklingsprojekter (opsporing af 
initiativer til oprettelse og genåbning af virksomheder, herunder 
landbrugsbedrifter, evaluering af deres gennemførlighed, teknisk 
rådgivning osv.). 
Teknisk bistand til SMV og andre aktiviteter (landmænd, håndværkere 
osv.), der allerede er etableret (markedssøgning, adgang til 
finansiering, forvaltning af innovation osv.). 
18 
£4 
Støtte til edb- og telematikudstyr, der er nødvendigt for lokal­
gruppens eller andre kollektive aktørers gennemførelse af et 
projekt (højst 3% af projektets samlede omkostninger). 
Oprettelse af rådgivningskontorer for at vejlede, rådgive og 
støtte unge, der ønsker at opbygge en virksomhed 
Bevidstgørelse af befolkningen, herunder de skolesøgende unge, 
om deres områdes identitet og fremtidsperspektiver samt om 
behovet for innovation. 
Erhvervsuddannelse og ansættelsesstøtte 
Uddannelse af projektledere og -igangsættere. 
Særlige uddannelser i form af kortvarige uddannelsesmoduler, 
der er nødvendige for iværksættelsen af andre aktioner under 
projektet, og som ikke finansieres over det operationelle 
program under FSR 
Uddannelse i udvikling 
Undervisnings- og uddannelsesapparatets inddragelse i 
udviklingsprocessen 
Innoverende betingelser for erhvervsmæssig integrering af 
vanskeligt stillede personer (indslusningsvirksomheder, 
undervisningsværksteder, offentlige beskæftigelsesarbejder 
osv.). 
Turisme i landdistrikter 
Individuelle eller kollektive innoverende investeringer af 
ringe omfang (herunder turistinvesteringer i forbindelse med 
landbrugsvirksomhed) 
Tilpasning af de mindre offentlige infrastrukturer til de nye 
behov, der følger af turisttilbuddene 
Registrering, restaurering og udnyttelse af bygninger og 
seværdigheder af turistmæssig værdi 
Afsætningsfremmende foranstaltninger, markedsundersøgelser og 
etablering af reservationssystemer 
Projektering og etablering af nye turistmuligheder i land­
distrikterne (herunder turisme med kulturelt formål). 
Mindre virksomheder, håndværk og lokale servicetjenester 
Adgang for mindre virksomheder og håndværk (bl.a. levneds­
middelindustrien, herunder fiskeriindustrien) til service­
ydelser (rådgivning, markedsundersøgelser, teknologioverførsel, 
innovation, erhvervsuddannelse) 
Oprettelse af lokale servicetjenester (igangsætningsstøtte), 
når disse mangler i området, også i forbindelse med multi-
aktiviteter for landbrugere (informering, rådgivningskontorer, 
transport på anmodning osv.) 
Støtte til håndværkvirksomheders og mindre virksomheders 
innoverende investeringer bl.a. for at udnytte lokale 
naturressourcer 
Fremme af distancearbejde 
Støtte til oprettelse af virksomheder. 
19 
tf 
Forarbejdning på stedet og afsætning af lokale landbrugs-, 
skovbrugs- og fiskerivarer 
Lokale og regionale markedsundersøgelser og analyse af 
distributionskanalerne 
Teknisk bistand og investeringer i produktion og fremstilling 
af de lokale specialiteter i forbindelse med landbrug, skovbrug 
og fiskeri 
Teknologioverførsel 
Fremme og mærkning af lokale og regionale kvalitetsprodukter 
for at sætte dem i relation til fremstillingsområdet 
Afsætning (salgsstruktur, deltagelse i messer, kontakt­
formidling til postordresalg og salgscentraler, telemarketing) 
Diversificering af landbrugsproduktionen og landmændenes 
beskæftigelse 
Udvikling af akvakultur og lystfiskeri 
Udnyttelse af alternativ energi (bl.a. udnyttelse af biomasse 
og affald fra træindustrien osv.) 
Udvikling af finansieringsmetoder. 
Bevarelse og forbedring af miljøet og livskvaliteten 
Renovering og udvikling af landsbyer og den arkitektoniske 
kulturarv 
Støtte til kulturel aktivitet og formidling af kultur i 
forbindelse med udvikling af landdistrikterne 
Beskyttelse, genopretning og udnyttelse af naturressourcer 
(fauna, flora, små vandløb osv.) og landskaber 
Bortskaffelse og genbrug af affald. 
N.B. : Afhængigt af tilfældet, skal de aktioner som finansieres inden­
for fiskeri sektoren være forskellige fra de aktioner som 
fiansieres under fællesskabsinitiativet PESCA i det samme 
område. 
3. Punkt c): Tværnationalt samarbejde 
Omkostninger ved deltagelse i det europæiske net for udvikling 
af landdistrikter (søgning efter potentielle deltagere, 
udarbejdelse af samarbejdsprojekter) 
De støtteberettigede samarbejdsaktioner er identiske med 
aktionerne i punkt 2 (der erindres om, at innovâtionskriteriet 
for indholdet ikke gælder for dette punkt). 
20 
BILAG II 
LEADER II - Standardmodel for støtteansøgning 
(Integreret operationelt program 
eller integreret globaltilskud) 
1. PROGRAM 
1.1. Kortfattet diagnose af det pågældende geografiske omåde 
1.2. Strategi for LEADER II i det geografiske område, som programmet 
vedrører 
1.3. Sammenhæng med og innovation i forhold til de interventioner, der 
finansieres i forbindelse med EU-støtterammen 
1.4. Regler for informering af potentielle støttemodtagere 
1.5. Finansieringsplan pr. år, punkt og fond 
1»6« Foranstaltning a): Erhvervelse af kompetence 
. Formål 
. Sammenfatning af allerede indgivne ansøgninger (som ikke-
udtømmende eksempler) og støtteberettigede aktionstyper (som 
omhandlet i bilag I) 
. Karakteristik af støttemodtagerne (lokale territoriale samfund, 
foreninger, lokalbefolkning) 
(Bemærkning: støttemodtagerne under denne foranstaltning er 
ikke automatisk støttemodtagere under foranstaltning b) eller 
c). Det drejer sig om at gribe ind forud for eventuelle 
investeringsprogrammer) 
. Udvælgelsesbestemmelser og -kriterier 
. Myndighed, der er ansvarlig for gennemførelsen 
. Vejledende tidsplan 
1.7. Foranstaltning b): Programmer for innovation i landdistrikterne -
Lokale udviklingsgrupper 
. Formål 
. Strategi 
. Forventet virkning i forhold til udgangssituationen 
. Sammenhæng med og innovation i forhold til indholdet af de 
operationelle programmer under EU-støtterammen 
. Sammenfatning af allerede indgivne ansøgninger (som ikke-
udtømmende eksempler) og støtteberettigede aktionstyper (som 
omhandlet i bilag I) 
. Karakteristik af støttemodtagerne 
. Udvælgelsesbestemmelser og -kriterier 
21 
OJ 
. Forvaltningsregler (arten af flerårig kontraktindgåelse med 
støttemodtagerne, graden af gruppernes uafhængighed) 
. Myndighed, der er ansvarlig for gennemførelsen 
. Vejledende tidsplan og angivelse af proceduren for at sikre en 
regelmæssig indgivelse af projekter fra nye støttemodtagere 
under hele initiativets løbetid 
. Finansieringsplan pr. fond. 
1.8. Foranstaltning b): Programmer for innovation i landdistrikterne -
Andre kollektive enheder 
. Samme oplysninger som i 1.7. 
. Hvis nogle temaer eller sektorer prioriteres, anføres dette 
. Udvælgelseskriterierne skal gøre det muligt at sikre, at de 
kollektive enheders aktion helt logisk indgår i udvikling af 
landdistrikterne på lokalt niveau. 
1.9. Foranstaltning c) - Tværnationalt samarbejde 
. Samme oplysninger som i 1.7 og 1.8. 
. Hvis disse oplysninger ikke foreligger, angives det LEADER-
rammebeløb, der er afsat til dette formål, idet foranstalt­
ningen så skal forelægges overvågningsudvalget senere 
. Påtænkte indledende aktioner (søgning efter og etablering af 
kontakt mellem deltagere). 
1.10. Overvågning og kontinuerlig evaluering 
. Særlige overvågningsforanstaltninger, der er indført på 
regionalt (nationalt) plan i betragtning af initiativets meget 
decentraliserede karakter 
. Beskrivelse af den mekanisme, der gør det muligt at evaluere de 
forskellige projekter og programmet i dets helhed 
. Tidsplan og regler for udvælgelse af det organ, der forestår 
evalueringen 
. De forventede evalueringsomkostninger, der skal opføres på 
LEADER-bevillingen (højst 1% af programmet). 
2. PARTNERSKAB 
. Sammensætning af projekterings- og beslutningspartnerskabet 
. Sammensætning af det hørte eller associerede partnerskab på 
lokalt og regionalt niveau 
. Udtalelser fra det hørte eller associerede partnerskab 
. Regler for partnerskabets virke, for så vidt angår 
beslutningerne om udvælgelse af endelige støttemodtagere. 
3. DELTAGELSE I DET EUROPÆISKE NET FOR UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER 
. Regler for at sikre deltagernes og de endelige støttemodtageres 
(lokalgruppers og andre kollektive enheders) inddragelse i 
nettet 
22 
61 
Påtænkte aktioner for at formidle de opnåede resultater og 
deres evaluering igennem nettet 
Knowhow om udvikling af landdistrikter, som de deltagere, der 
indgiver programmet, er parate til at stille til rådighed for 
samtlige landdistrikter i Fællesskabet. 
4. MEDFINANSIERING - KONTROL 
. De nationale finansierende instansers tilsagn om at sikre 
medfinansieringen af programmet, og vished for, at der vil være 
bevillinger til rådighed herfor i hele programmeringsperioden 
. Bestemmelser for finanskontrol. 
23 
bl 
Begrundelse 
REGIS li-initiativet 
1. REGIS II skal bidrage til en mere afbalanceret udvikling af regioner med 
meget perifer beliggenhed (som defineret i erklæring nr. 26, der er 
knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union), så disse 
regioner lettere kan integreres i den europæiske økonomi. 
2. REGIS II skal ses i forlængelse af REGIS I, som Kommissionen vedtog den 
25. juli 1990, og indgår i den EU-strategi, der følger af POSEIDOM, 
POSEIMA og POSEICAN. 
3. Det vedrører de samme syv regioner (Guadeloupe, Guyana, Martinique, 
Réunion, De Kanariske Øer, Azorerne og Madeira), der adskiller sig klart 
i forhold til det øvrige EU (beliggenhed langt væk fra det europæiske 
fastland, økarakter og/eller fjern beliggenhed, begrænsede lokale 
markeder, overvejende tropisk landbrugsproduktion og ringe udviklet 
økonomi). 
4. For at lette forvaltningen af EU-interventionerne inden for den 
økonomiske og sociale udvikling i EU's regioner med meget perifer 
beliggenhed, for at gøre interventionerne mere gennemsigtige og for at 
fremme en integreret udviklingsstrategi, hvor der tages hensyn til disse 
regioners specifikke situation, foreslås det, at man i REGIS II foruden 
alle specifikke aktioner under REGIS I også samler alle aktioner under 
de øvrige EU-initiativer, så der kan tages hensyn til de specifikke 
problemer i de pågældende regioner, og aktionerne under POSEIDOM, 
POSEIMA og POSEICAN, der er støtteberettigede under strukturfondene. 
De økonomiske midler til REGIS II er følgelig blevet forhøjet væsentligt 
i forhold til den foregående periode. 
5. De REGIS-programmer, der blev iværksat i perioden 1991-1993, vedrørte 
navnlig spredning af produktionsaktiviteterne. Ca. 60% af de program­
merede bevillinger gik til dette formål. 
I de franske oversøiske departementer prioriterede man en spredning af 
landbrugsproduktionen og styrkelse af levnedsmiddelindustrien i de 
enkelte regioner (f.eks. udvikling af blomsterproduktionen, havebrugs­
produktionen, frugtproduktionen, den animalske produktion og 
skovbrugsproduktionen). En anden ting, man bestræbte sig for, var at 
udvikle en agroturisme, der tager hensyn til landskabet, floraen og 
faunaen. Endvidere gav REGIS mulighed for at udbygge infrastrukturer, 
der skal bringe regionerne ud af deres enklavetilstand (f.eks. havne og 
lufthavne). Endelig bidrog initiativet til at få styrket de enkelte 
regioners placering i den regionale kontekst. 
? O 
- 2 -
På De Kanariske Øer var REGIS koncentreret omkring den interne udvikling 
af øgruppen med aktioner til udvikling af håndværk, SMV og 
"opdagelsesturisme". Med hensyn til håndværk og SMV vedrører aktionerne 
forbedring af knowhow inden for forvaltning, forskning og udvikling, ny 
teknologi, forureningsbekæmpelse, etablering af håndværks- og industri­
zoner samt opførelse af håndværkscentre og teknologiske institutter. 
Inden for turismen prioriterer man etablering af naturstier, 
restaurering af traditionelle landsbyer, fremme af agroturisme samt 
oprettelse af små musæer for folklore, håndværk, flora og fauna. 
På Azorerne og Madeira har REGIS-programmerne navnlig vedrørt forbedring 
af transportinfrastrukturerne. På Azorerne er man således i gang med at 
modernisere lufthavnen på øen Flores, således at lufthavnen også kan 
beflyves regelmæssigt i dårligt vejr. REGIS har endvidere gjort det 
muligt at forbedre infrastrukturerne i en række mindre fiskerihavne. På 
Madeira er der især blevet udført arbejder til forbedring af 
tilkørselsvejene til lufthavnen i Funchal og indledende arbejder i 
forbindelse med en forlængelse af lufthavnens start- og landingsbane. En 
sådan forlængelse er nødvendig for at store fly kan starte med fuld last 
og dermed for at bringe udgifterne til transport mellem øen og det 
europæiske fastland ned. 
6. Som nævnt i afsnit 4 samles aktioner fra de andre EU-initiativer i REGIS 
II, men herudover er der desuden foretaget en vis tilpasning og 
komplettering af de specifikke foranstaltninger, der er fastsat i REGIS 
I. 
Efter anmodning fra Europa-Parlamentet og aktørerne i de meget perifert 
beliggende regioner er de aktioner, der hidtil er blevet finansieret 
gennem ENVIREG, blevet integreret i REGIS II. 
Aktionerne til udveksling og overførsel af knowhow mellem regionerne med 
meget perifer beliggenhed og de øvrige EU-regioner er blevet styrket. 
Energiforanstaltningen er blevet kompletteret, idet der er åbnet 
mulighed for finansiering af investeringer i energibesparelser. 
>/ 
Udkast til meddelelse til medlemsstaterne 
om retningslinjer for operationelle programmer, 
som medlemsstaterne opfordres til at udarbejde 
inden for rammerne af et EU-initiativ 
vedrørende regioner med meget perifer beliggenhed 
REGIS II 
1. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede på sit møde den 
at iværksætte et EU-initiativ vedrørende regioner med meget 
perifer beliggenhed, som defineret i erklæring nr. 26, der er knyttet 
som bilag til traktaten om Den Europæiske Union, (i det følgende benævnt 
REGIS li-initiativet) efter artikel 11 i Rådets forordning (EØF) nr. 
4253/88, ændret ved forordning (EØF) nr. 2082/93t1). Dette initiativ 
afløser REGIS-initiativet(2)f der blev vedtaget i juli 1992, og som 
udløb pr. 31.12.1993. 
2. Der kan under REGIS ydes EU-støtte i form af lån og tilskud til 
regionerne Guadeloupe, Guyana, Martinique, Réunion, De Kanariske Øer, 
Azorerne og Madeira til finansiering af operationelle programmer, der er 
forelagt af medlemsstaterne og godkendt af Kommissionen for De 
Europæiske Fællesskaber. Disse regioner er udvalgt som følge af deres 
beliggenhed langt væk fra resten af EU og i de fleste tilfælde deres 
produktion af tropiske landbrugsprodukter samt deres beliggenhed tæt ved 
tredjelande, som har præferenceaftaler med EU. 
I. Målsætninger 
3. Dette initiativ tages, fordi det er nødvendigt at iværksætte udvik­
lingsaktioner, der supplerer de aktioner, der er truffet aftale om inden 
for EU-støtterammerne (EUSR) for hurtigere at tilpasse de pågældende 
regioners økonomi til den større integration på EU's indre marked. 
Initiativet er et led i EU's strategi over for regionerne med meget 
perifer beliggenhed. 
4. REGIS tager specifikt sigte på: 
at fremme spredningen i de økonomiske aktiviteter 
at styrke disse regioners forbindelse med resten af EU 
(1) EFT nr. L 193 af 31.7.1993, s. 24. 
(2) EFT nr. C 196 af 4.8.1990, s. 15. 
^ 
- 2 -
- at fremme samarbejdet mellem regioner med meget perifer beliggenhed 
og mellem disse og nabotredjelande, især tredjelande, som har 
præferenceforbindelser med EU 
- i givet fald at forbedre deres evne til at klare sig igennem 
naturkatastrofer. 
5. Ved fastlæggelsen af de operationelle programmer bør der gives prioritet 
til spredning af aktiviteterne gennem udvikling af produktioner og 
serviceydelser beregnet på de lokale markeder, markederne i nabo­
tredjelande samt EU*s marked. 
II. Støtteberettigede foranstaltninger 
6. I dette afsnit opstilles der en liste over støtteberettigede 
foranstaltninger. Medlemsstaterne skal, når de forelægger operationelle 
programmer, fra listen vælge en mere begrænset men afstemt gruppe 
foranstaltninger, som EU*s bistand skal koncentreres omkring. 
7. For at lette spredningen af aktiviteterne er følgende foranstaltninger 
støtteberettigede: 
a) Landbrug: Støtte til spredning af landbrugsproduktionen for at gøre 
regionen selvforsynende og udvikle eksportprodukter. Dette kan 
indebære finansiering af investeringer i forbindelse med landbrugs­
produktion, emballering og forarbejdning af produkter, finansiering 
af foranstaltninger i forbindelse med afsætning, organisering af 
landbrugsproducenter, genetisk forædling og bedre sundhedstilstand 
for bestandene. Lignende støtte til øget forædling af den 
traditionelle landbrugsproduktion kan ligeledes ydes, hvis det kan 
påvises, at aktiviteterne på mellemlang sigt vil være økonomisk 
levedygtige. 
b) Turisme: Støtte til investeringer i forbindelse med udvikling af 
"opdagelsesturisme" uden for områder med turistkoncentrationer, som 
er bedre integreret i det lokale miljø, og som ikke bringer biologisk 
følsomme områder i fare (f.eks.: herberger, familiehoteller, åbning 
af naturparker i forbindelse med oprettelse eller udvikling af 
naturparker, rundture i skove og på floder i tropeområder og 
naturstier) 
c) Industri og serviceydelser: Initiativets foranstaltninger for små og 
mellemstore virksomheder er støtteberettigede under initiativet og 
finansieres via dette. 
d) Energi: Støtte til investeringer i energibesparelser og lokal 
energiproduktion, især i forbindelse med vedvarende energikilder 
(herunder udnyttelsen af geotermisk energi) 
e) Miljø: Aktioner til etablering af kystområder for turister med 
henblik på at bevare de lokale naturværdier og investeringer i 
behandling af spildevand og byaffald. 
Il 
- 3 -
8. Med henblik på at styrke disse regioners forbindelser med resten af EU 
er følgende foranstaltninger støtteberettigede: 
a) investeringer i transportinfrastrukturer samt telekommunikations­
infrastrukturer og -service (langdistance og mellem naboregioner) 
b) aktioner til udveksling og overførsel af knowhow mellem de perifert 
beliggende regioner og de øvrige EU-regioner, f.eks. i form af 
studierejser, seminarer, kurser og deltagelse i net; salgsfremstød 
for at sikre afsætningsmuligheder på hele fællesskabsmarkedet 
9. I forbindelse med samarbejdet mellem regioner med meget perifer 
beliggenhed og med nabotredjelande, især lande, der har undertegnet den 
4. AVS/EØF-konvention, er følgende foranstaltninger støtteberettigede: 
a) støtte til gennemførelse af seminarer, møder, studierejser og 
undersøgelser og til oprettelse af organer med henblik på at finde 
handelspartnere og på at fastlægge og iværksætte fælles samarbejds­
aktioner 
b) støtte til serviceydelser og til køb af det nødvendige udstyr til 
iværksættelse af fælles aktioner, især inden for turisme og handel 
c) støtte til køb af udstyr og opførelse af de nødvendige bygninger i 
forbindelse med udvikling og udbygning af servicefaciliteter for et 
geografisk hele, der er større end de enkelte EF-regioner, samt til 
dækning af udgifter til indkøring af organer, der udvikler denne 
eksportservice på grundlag af lokal knowhow. 
d) støtte til mindre transportinfrastrukturer af mellemregional 
interesse 
10. Med hensyn til forebyggelse af naturkatastrofer, støtte til dækning af 
meromkostninger for investeringer knyttet til økonomiske aktiviteter. 
Meromkostningerne beregnes efter kriterier, der fastlægges sammen med 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber. 
11. Med hensyn til erhvervsuddannelse og beskæftigelse er aktioner i 
tilknytning til ovennævnte foranstaltninger støtteberettigede. I den 
forbindelse kan især følgende finansieres: 
støtte til oprettelse af selvstændig erhvervsvirksomhed samt støtte 
til ansættelse i stabile nyoprettede stillinger 
erhvervsuddannelsesaktioner i forbindelse med administration og 
marketing, ny teknologi, vedvarende energikilder og energistyring, 
turisme, miljøforvaltning samt sprogkurser 
erhvervsuddannelsesaktioner i forbindelse med forebyggelse af 
cyklonrisici, specielt inden for landbrugssektoren 
^H 
- 4 -
under hensyn til arbejdsløsheden eller underbeskæftigelsen foreslås 
det endvidere i forbindelse med socialøkonomien at hjælpe med til 
unges erhvervsmæssige integrering, reintegration af langtidsledige 
samt udvikling af aktiviteter af underbeskæftigede personer. 
Foranstaltningerne under EMPLOI-initiativet er også støtteberettigede. 
12. Med hensyn til den lokale udvikling og udviklingen af landdistrikter er 
foranstaltningerne under LEADER II-initiativet støtteberettigede. 
III. EU*s bidrag til finansieringen af REGIS 
13. De operationelle REGIS-programmer vil blive samfinansieret af medlems­
staten og EU. Det samlede bidrag fra EU*s strukturfonde til REGIS i 
perioden 1994-1999 anslås til 600 mio. ECU. Der kan også ydes lån fra 
Den Europæiske Investeringsbank. 
14. EU's støtte til de operationelle programmer afhænger af programmernes 
kvalitet, hvor isoleret regionen er, størrelsen af de pågældende 
regioners befolkning, regionernes økonomiske udviklingsniveau og deres 
specifikke handicap. 
Ved vurderingen af programmernes kvalitet vil Kommissionen især tage 
følgende faktorer i betragtning: 
de konkrete mål for den økonomiske spredning på mellemlang sigt samt 
de mekanismer, hvormed de skal nås 
den virkning de foranstaltninger, der er foreslået under REGIS, 
forventes at få på den økonomiske og sociale udvikling 
- den præcise tidsplan med angivelse af etaper, efter afslutning af 
hvilke man vil foretage evalueringer og vurderinger af indvirkningen 
på den økonomiske udvikling, samt de opfølgnings- og evaluerings­
metoder, der vil blive benyttet, 
om de midler, EU bliver anmodet om, og de midler, der stilles til 
rådighed af de regionale og nationale myndigheder til støtte for det 
operationelle progam, er af supplerende karakter 
om kombinationen af lån og støtte er optimal. 
IV. Gennemførelse 
15. Medlemsstaterne skal forelægge detaljerede forslag til operationelle 
programmer senest fire måneder efter offentliggørelsen af denne 
meddelelse. Kommissionen behøver ikke tage forslag til operationelle 
programmer, som modtages efter udløbet af denne frist, i betragtning. 
16. EU-støtten kan ydes enten til medlemsstaternes centraladministrationer 
eller i form af globaltilskud direkte til de decentraliserede 
organisationer, der er ansvarlige for gennemførelsen og udpeget af 
medlemsstaterne, herunder organisationer, der er ansvarlige for 
forvaltningen af tværnationale aktioner, som indebærer udgifter i flere 
medlemsstater. 
?f 
- 5 -
17. Der vil blive tilskyndet til samarbejde mellem støttemodtagerne, både 
inden for medlemsstaterne og mellem regioner i forskellige lande, for at 
fremme udveksling af erfaringer, udbredelse af de bedste arbejdsmetoder, 
fælles aktioner og sammenlignende evalueringer. Kommissionen opfordrer 
medlemsstaterne til at tage hensyn til dette mål, når de forbereder og 
siden hen forvalter programmet. 
18. Al korrespondance i forbindelse med denne meddelelse stiles til: 
Hr. E. Landaburu 
Generaldirektør 
Generaldirektoratet for Regionalpolitik 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber 
200, rue de la Loi 
B-1049 Bruxelles 
-}6 
FORSLAG TIL ET 
FÆLLESSKABSINITIATIV OM "BESKÆFTIGELSE OG UDVIKLING 
AF MENNESKELIGE RESSOURCER" 
Begrundelse 
Indledning 
Den grønbog, som Kommissionen udgav i juni 1993, indeholdt et forslag om et integreret 
initiativ om "Beskæftigelse og Udvikling af Menneskelige Ressourcer" der skulle indgå i den 
række af forestillinger om Fællesskabets fremtidige initiativer, der vil blive indledt som led 
i bestemmelserne om strukturfondene i perioden 1994-1999. Dette forslag blev positivt 
modtaget i reaktionerne på grønbogen. De detaljerede forslag om dette initiativ, som 
Kommissionen nu fremsætter, følger de tanker, der blev skitseret i juni, samtidig med at der 
tages hensyn til de forslag, som Kommissionen har modtaget efter grønbogens udgivelse. 
I grønbogen blev der endvidere fremsat overvejelser om muligheden for at indføje et særligt 
aktionsområde i dette initiativ om tilpasning af arbejdsstyrken til strukturelle ændringer i 
industrien. Det foreslås nu, at dette punkt gøres til genstand for et særligt initiativ om 
tilpasning af arbejdsstyrken til de strukturelle ændringer i industrien (ADAPT). Da begge 
disse initiativer især er koncentreret om beskæftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer 
er det nødvendigt, at sikre, at planlægning og gennemførelse af begge initiativer er snævert 
koordineret. 
Kommissionens forslag bygger på den succes, som initiativerne om menneskelige ressourcer, 
NOW og HORIZON har haft. 
Et grundlæggende referencepunkt i forslagene er endvidere Kommissionens Hvidbog om 
Vækst, Konkurrenceevne og Beskæftigelse, som blev godkendt af stats- og regeringscheferne 
på mødet den 10. og 11. december 1993 i Bruxelles. Forslagene omfatter således et 
omfattende aktionsområde til støtte for indførelsen af fællesskabsprogrammet 
"YOUTHSTART" efter de retningslinier, der beskrives i hvidbogens kapitel 8. 
Initiativet om "Beskæftigelse og Udvikling af Menneskelige Ressourcer" vil indgå som et 
væsentligt element i Fællesskabets svar på den udfordring, der beskrives i hvidbogen. 
Fællesskabet vil via dette initiativ støtte foranstaltninger, der tjener til. at tilskynde 
medlemsstaterne til at indlede de reformer, der nævnes i hvidbogen. Initiativet har til formål 
at fremme og støtte ændringer. 
•?> 
Et integreret initiativ 
Fællesskabsinitiativet er et integreret initiativ, der samler de forskellige foranstaltninger, der 
som målgruppe har de grupper, der konfronteres med specifikke vanskeligheder på 
arbejdsmarkedet. Ved at foreslå en strategi for oprettelse og beskyttelse af arbejdspladser i 
Europa, fastsættes der i hvidbogens kapitel 8 fire indbyrdes sammenhængende mål for 
Fællesskabet - forbedring af arbejdsmarkedets tilpasningsevne, forbedret adgang til 
arbejdsmarkedet for dårligt stillede sociale grupper, øgning af menneskelige ressourcer samt 
foregribelse og fremskyndelse af udviklingen af nye beskæftigelsesintensive aktiviteter. De 
tre aktionsområder i dette initiativ, der beskrives i det følgende, vil bidrage på hver sin egen 
karakteristiske måde til at opfylde disse indbyrdes sammenhængende målsætninger. 
Aktionsområderne er således indbyrdes forbundne. Det er endvidere klart, at et godt resultat 
i forbindelse med et af disse aktionsområder vil smitte af på de øvrige. På det operationelle 
plan vil det integrerede initiativ føre til mere strømliniet og forenklede styrings-strukturer 
(f.eks. kun en opfølgningskomité), til en bedre interaktiv udveksling af ideer samt en mere 
dynamisk overførsel af ekspertise og know-how i hele Fællesskabet. Dette vil også gøre det 
nemmere at sikre mere effektive opfølgnings- og evalueringsprocedurer og således åbne 
mulighed for, at enhver form for nødvendig ændring i initiativets sigte kan indføres hurtigt 
og effektivt under gennemførelsen. 
Forestillingen om en mere integreret og målrettet fremgangsmåde blev modtaget positivt i 
reaktionerne på grønbogen. Denne tanke er en opfyldelse af de ønsker, der er fremsat af 
medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Det 
Rådgivende Råd af Regionale og Lokale Myndigheder, Det Europæiske Forbund af 
Fagforeninger og Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa. 
Samtidig erkendes det, at initiativet bør omfatte tre forskellige aktionsområder, der sigter mod 
de særlige behov hos: kvinder; handicappede og andre dårligt stillede sociale grupper; samt 
unge arbejdsløse. 
Aktionsområde 1 - Lige muligheder for kvinder inden for beskæftigelse 
("Beskæftigelse - NOW"): 
Målsætningen for dette aktionsområde er udvikling af lige muligheder for kvinder på 
arbejdsmarkedet, at sikre kvinders adgang til stillinger i vækstsektorer samt kvinders 
erhvervsmæssige udvikling i sektorer, hvor de udgør hovedparten af arbejdsstyrken. Selv om 
Fællesskabet allerede for længst har forpligtet sig til at fremme lige muligheder på 
arbejdsmarkedet, er det nødvendigt, at de nyskabende aktioner med henblik på dette fortsættes 
og styrkes. Initiativet vil især bygge på de positive erfaringer fra det første NOW-program. 
>3 
Aktionsområde 2 - Forbedring af beskæftigelsesudsigterne for handicappede og andre 
dårligt stillede befolkningsgrupper ("Beskæftigelse- HORIZON"): 
Dette aktionsområde vil behandle de grundlæggende årsager til marginalisering og de heraf 
følgende dårlige beskæftigelsesudsigter for de personer, der konfronteres med specifikke 
hindringer for adgang til arbejdsmarkedet og effektiv deltagelse i dette (handicappede, etniske 
minoriteter, vandrende arbejdstagere, flygtninge, osv.). Aktionsområdet vil således bygge på 
de positive erfaringer fra det første HORIZON-program. 
Da problemerne i forbindelse med social udstødelse går videre end til blot at omfatte 
utilstrækkelige indkomstsforhold og arbejdsløshed til også at omfatte specifikke hindringer 
for adgangen til arbejdsmarkedet, vil hovedvægten blive lagt på et integreret initiativ til 
opfyldelse af de omfattende behov hos personerne i de forskellige målgrupper. Hovedvægten 
vil blive lagt på lokale områdebaserede og partnerskabsbaserede foranstaltninger til 
koordinering og udformning af lokale løsninger på arbejdsmarkedsproblemer. 
Aktionsområde 3 - Fremme af unges integration på arbejdsmarkedet 
("Beskæftigelse - YOUTHSTART"): 
Dette aktionsområde tjener til at forebygge ledighed hos unge, især unge uden de nødvendige 
grundlæggende kvalifikationer, som konfronteres med risikoen for livslang ledighed. Med 
henblik på mere effektivt at imødegå de problemer, som disse unge står over for, tjener dette 
aktionsområde til at fremme en forbedret adgang til arbejdsmarkedet eller til en anerkendt 
form for undervisning eller uddannelse for alle unge under 20 år. 
Kategorier af støtteberettigede foranstaltninger 
På tværs af samtlige aktionsområder kan der identificeres fire omfattede 
foranstaltningskategorier. 
(1) Svstemsrelaterede foranstaltninger: Disse tjener til at indlede og støtte ændringer i 
udformningen af uddannelsessystemer, arbejdsformidlinger og til jobskabelse. 
(2) Uddannelsesrelaterede foranstaltninger: Disse omfatter indholdet af uddannelse, 
vejledning, stillingsformidling og rådgivning, der indføres eller udvikles som 
elementer i en overordnet strategi for ændringer i arbejdsmarkedets funktion. 
(3) Job skab el sesrel aterede foranstaltninger: Disse er koncentreret om nyskabende metoder 
til at skabe nye virksomheder, til at udbygge de eksisterende muligheder for 
beskæftigelse og en mere effektiv anvendelse af beskæftigelsesstøtte. Der lægges her 
særlig vægt på ekspanderende sektorer, hvor mulighederne for nye stillinger er mest 
sandsynlig, og på nye modeller for arbejdets udformning, som nævnt i hvidbogen. 
(4) Informations/kommunikationsforanstaltninger: Disse tjener til at fremme udbredelsen 
af informationer overalt på arbejdsmarkedet for således at øge bevidstheden om behov 
for ændringer og fremme accept af nye initiativer og nye former for praksis. 
Tf 
Særlige karakteristika om Initiativet om "Beskæftigelse og Udvikling af Menneskelige 
Ressourcer" 
Ved at forelægge disse forslag til initiativ ønsker Kommissionen at fremhæve, at selv om 
fællesskabsinitiativerne i første række har samme mål som Fællesskabets støtterammer, nemlig 
at bevare og øge beskæftigelsen inden for Fællesskabet, er initiativerne ikke desto mindre til 
dels anderledes med hensyn til grundlag, mål og metodologi. 
De særlige karakteristika for fællesskabsinitiativerne, hvorved man søger at opnå en særlig 
ekstraværdi for Fællesskabet, kan sammenfattes således: 
Tværnationalitet: Et afgørende element i det nye initiativ skal som hidtil være den 
tværnationale dimension. Et af de mest bemærkelsesværdige resultater af Fællesskabets 
nuværende initiativer inden for menneskelige ressourcer har været indførelsen af et omfattende 
tværnationalt samarbejde. I det nye initiativ vil der fortsat blive lagt særlig vægt på 
overførslen af know-how til de mindst udviklede regioner i Fællesskabet og på de ubestridte 
fordele et samarbejde giver. I denne forbindelse vil initiativet bygge på den erfaring, der er 
indhøstet i tværnationalt samarbejde via de bestående fællesskabsinitiativer inden for 
menneskelige ressourcer, Fællesskabets støtterammer og som led i Fællesskabets programmer 
for erhvervsuddannelse, navnlig PETRA og LEONARDO. Skabelse af nye samarbejdsnetværk 
og videreudvikling af eksisterende netværker på regionalt, nationalt og fællesskabsplan vil 
spille en vigtig rolle i forbindelse med koncentrationen af ressourcer på fællesskabsplan. 
Innovation: Initiativet skal tjene som katalysator for nyskabelser og ændringer. Erfaringen har 
vist, at medlemsstaterne i Fællesskabets etablerede støtterammer har en tendens til at 
foretrække de mere traditionelle former for arbejdsmarkedsforanstaltninger. Initiativet skal 
imidlertid tilskynde til at gennemføre nyskabende operationer, der kræver ekstra 
udviklingsarbejde samt finansiel og forvaltningsmæssig støtte. 
Et ''DoUom-up" initiativ: Ved at kombinere en decentraliseret strategi med en stadig større 
inddragelse af regionale og lokale aktører, vil dette initiativ gøre det muligt for Fællesskabet 
at identificere og hurtigt reagere på lokale problemer og behov. Initiativet tjener især til at 
mobilisere ekspertise og erfaringer hos aktørerne inden for den private sektor, de ikke-statslige 
organisationer samt de frivillige organisationer med henblik på en målrettet uddannelse af 
personer, som er særligt ugunstigt stillede på arbejdsmarkedet. 
Styrkelse af Fællesskabets politikker og programmer: Ved initiativet fremmes og støttes en 
snævrere interaktion mellem forskellige aspekter i Fællesskabets politik for menneskelige 
ressourcer. Styrkelsen af Fællesskabets programmer og netværker inden for 
erhvervsuddannelse og beskæftigelse, social og erhvervsmæssig integration af ugunstigt 
stillede grupper samt lige muligheder for mænd og kvinder vil være et vigtigt element i dette 
initiativ. Fælles retningslinjer for Fællesskabets politik, fælles tværnationale foranstaltninger 
og netværker samt fælles forskning og evaluering vil være de vigtigste midler til at sikre en 
koordineret og sammenhængende strategi. 
P 
Teknisk bistand 
De væsentligste principper for udformningen af indholdet af de operationelle programmer og 
af de globale tilskud under dette initiativ, er kravet om en udpræget tværnational dimension, 
endvidere skal de bevirke ændringer via nyskabelser i arbejdsmarkedets funktion og stimulere 
en mere aktiv "bottom-up"-deltagelse. Erfaringerne med de nuværende fællesskabsinitiativer 
vedrørende menneskelige ressourcer indicerer, at det undertiden er vanskeligt at anvende disse 
grundlæggende principper i praksis. Kommissionen ønsker derfor at styrke den tekniske 
bistand betydeligt, både på fællesskabs-, nationalt og decentraliseret plan for således at bistå 
offentlige myndigheder, private organer og andre, der deltager i udarbejdelsen og senere 
gennemførelsen af programmerne. Denne tekniske bistand vil antage forskellige former, 
herunder støtte til konsulent- og ekspertbistand med henblik på at rådgive og bistå ved 
udarbejdelsen af programmerne, og gennemførelse af et intensivt informationsprogram både 
i udarbejdelses- og gennemførelsesfasen. I denne forbindelse vil der endvidere blive gjort en 
målrettet indsats for at inddrage arbejdsmarkedets parter i udarbejdelsesprocessen for disse 
politikker og i den senere gennemførelse af de vedtagne foranstaltninger. 
Finansiering 
Beskyttelse af arbejdspladser og oprettelse af nye har nu højeste prioritet for Den Europæiske 
Union. Initiativet om "Beskæftigelse og Udvikling af Menneskelige Ressourcer" udgør et 
væsentligt element i Fællesskabets første svar på det krav om handling, der blev fremsat i 
hvidbogen. I overensstemmelse med de generelle retningslinjer for denne politik, der foreslås 
i hvidbogen, der blev godkendt af stats- og regeringscheferne i Bruxelles i december 1993, 
søger man ved dette initiativ at ændre sigtet med fællesskabsinitiativerne generelt, og at lægge 
større vægt på investering i menneskelige ressourcer. Dette fremgår klart af hvidbogens 
konklusioner. Kommissionen foreslår derfor, at ud af de samlede midler, der er afsat til 
fællesskabsinitiativer, bør 1,4 mia. ECU tilfalde initiativet om "Beskæftigelse og Udvikling 
af Menneskelige Ressourcer". Kommissionen foreslår endvidere, at der afsættes følgende 
beløb til hvert enkelt aktionsområde: 
mio. ECU 
"Beskæftigelse - NOW" 370 
"Beskæftigelse - HORIZON" 730 
"Beskæftigelse - YOUTHSTART" 300 
I ALT 1.400 
Initiativet om "Beskæftigelse og Udvikling af Menneskelige Ressourcer" vil hovedsageligt 
blive finansieret via midler fra Den Europæiske Socialfond. Initiativet vil endvidere delvist 
blive finansieret via midler fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling for om 
nødvendigt at yde supplerende støtte til investeringer i infrastruktur og 
virksomhedstj enesteydelser. 
Initiativet vil blive anvendt overalt på Unionens område. I overensstemmelse med 
målsætningen om social-og økonomisk samhørighed vil der imidlertid blive givet prioritet til 
områder under mål nr. 1. 
u t 
Evaluering 
I overensstemmelse med den forpligtelse til evaluering, som Kommissionen har påtaget sig 
under forhandlingerne om de nye bestemmelser for strukturfondene, vil Kommissionen kræve, 
at medlemsstaterne i kvantificerbar form specificerer de mål, som medlemsstaten søger at nå 
i forbindelse med de forelagte operationelle programmer, der forelægges under dette initiativ. 
Disse målsætninger vil blive anvendt som den væsentligste målestok for vurdering af 
fremskridt under og ved afslutningen af programperioden. 
n 
Udkast til 
Meddelelse til medlemsstaterne om retningslinjerne for de operationelle programmer eller 
globaltilskud, som medlemsstaterne opfordres til at foreslå som led i Fællesskabets initiativ 
om "Beskæftigelse og Udvikling af Menneskelige Ressourcer" der tjener til at fremme 
beskæftigelse hovedsageligt via udvikling af menneskelige ressourcer. 
1. På mødet den besluttede Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber at 
indføre et rammeinitiativ om "Beskæftigelse og Udvikling af Menneskelige 
Ressourcer" i henhold til artikel 11 i Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88, ændret ved 
Rådets forordning 2082/93. 
2. Som led i dette initiativ kan Fællesskabet yde tilskud til foranstaltninger, der er i 
overensstemmelse med de retningslinjer, der fastsættes i denne meddelelse, og som 
indgår i de forslag om operationelle programmer eller globaltilskud, der forelægges 
af medlemsstaterne til godkendelse af Europa-Kommissionen. Derudover kan andre 
EU-finansieringsinstrumenter indgå i finansieringen af dette initiativ. 
I. Mål 
3. Sigtet med dette initiativ er at bidrage til udviklingen af menneskelige ressourcer og 
til at forbedre arbejdsmarkedets funktion for således at fremskynde vækst i 
beskæftigelsen og fremme social solidaritet i Den Europæiske Union. Dette initiativ 
er således en direkte opfølgning af Kommissionens Hvidbog om Vækst, 
Konkurrenceevne og Beskæftigelse, hvori der især lægges vægt på at prioritere aktive 
foranstaltninger på arbejdsmarkedet i så høj grad som muligt for således at fremme 
en beskæftigelsesintensiv vækst. 
4. Dette initiativ omfatter tre indbyrdes forbundne mål svarende til følgende tre 
forskellige, men ligeledes indbyrdes forbundne aktionsområder: 
a. at fremme lige muligheder for kvinder inden for beskæftigelse ("Beskæftigelse 
- NOW"); 
b. at forbedre beskæftigelsesudsigterne for handicappede og andre dårligt stillede 
befolkningsgrupper samt for langtidsledige ("Beskæftigelse - HORIZON"); 
c. at fremme integration på arbejdsmarkedet af unge, især unge uden 
grundlæggende erhverskvalifikationer eller uddannelse ("Beskæftigelse -
YOUTHSTART"). 
n 
5. Den interaktive udveksling af idéer og erfaringer, der fremmes inden for det enkelte 
aktionsområde, vil på tværs af dette initiativ fremkalde positive virkninger. 
Ansøgninger om støtte under dette initiativ skal være koordinerede i deres helhed. 
Medlemsstaterne skal drage omsorg for, at den generelle forsiagspakke består af en 
række afbalancerede foranstaltninger, der står i forbindelse med hvert enkelt af 
initiativets aktionsområder. Forslagene skal imidlertid også sikre den indbyrdes 
sammenhæng mellem aktionerne under de tre forskellige aktionsområder. 
Kommissionen vil i samarbejde med medlemsstaterne søge at sikre, at de 
foranstaltninger, der modtager støtte under dette initiativ, og de foranstaltninger, der 
modtager støtte under andre fællesskabsprogrammer især inden for 
erhvervsuddannelse, supplerer hinanden indbyrdes. 
II. Prioriteter 
Ud over de foranstaltninger, som medlemsstaterne selv iværksætter, og ud over 
aktiviteterne under Den Europæiske Socialfond, skal dette initiativ tjene som en 
katalysator for fællesskabsdækkende nyskabelser, både for den organiserede overførsel 
af ekspertise og for udbredelsen af god praksis mellem medlemsstaterne. 
Med henblik på at opnå en øget ekstravværdi for Fællesskabet skal medlemsstaternes 
forslag især: 
a. have en generel tværnational dimension, give prioritet til tværnational 
udveksling, samarbejde og udbredelse af information, især under inddragelse 
af partnere i områder under mål nr. 1; 
b bestå af foranstaltninger og aktioner, der er nyskabende; 
c. prioritere en forbedring af effektiviteten af uddannelse, beskæftigelse og 
arb ej dsmarked sorganer; 
d. aktivt tilskynde til en mere pro-aktiv og koordineret strategi på lokalt niveau 
for således at fremkalde større virkninger for beskæftigelsen, inddrage alle 
relevante aktører, herunder lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets 
parter samt frivillige organisationer; 
e. styrke både fællesskabspolitikkerne og Fællesskabets programmer især inden 
for menneskelige ressourcer og integration på arbejdsmarkedet; 
f. give mulighed for den fleksibilitet, der er nødvendig for at opfylde krav, der 
ikke kan forudses på det første planlægningstrin, og som kræver en særlig 
indsats fra Fællesskabets side. 
•fi 
IH. Støtteberettigelse og koncentration - regionalt 
7. Dette initiativ anvendes på hele Den Europæiske Unions område. Der lægges 
imidlertid særlig vægt på behovene i de mindre gunstigt stillede områder. En række 
foranstaltninger vil derfor kun blive anvendt på prioriterede områder (mål nr. 1,2 og 
5b). 
IV. Støtteberettigede foranstaltninger 
8. Den følgende fortegnelse over foranstaltninger består udelukkende af støtteberettigede 
foranstaltninger, der kan finansieres under dette initiativ. Ved udarbejdelsen af deres 
forslag om operationelle programmer eller globaltilskud opfordres medlemsstaterne til 
i samarbejde med Kommissionen at udvælge en mindre omfattende fortegnelse over 
foranstaltninger pr. aktionsområde, som man ønsker at koncentrere den finansielle 
støtte om. 
"Beskæftigelse - NOW" (lige muligheder for kvinder inden for beskæftigelse) 
Dette aktionsområde tjener til at bekæmpe arbejdsløshed blandt kvinder og til at 
forbedre situationen for de kvinder, som allerede er i beskæftigelse, ved at fremme 
lige muligheder inden for beskæftigelse. Udviklingen af nyskabende strategier vil blive 
fremmet som et svar på ændringerne i arbejdets tilrettelæggelse og de ændrede 
erhvervsmæssige krav. 
Initiativets tværnationale dimension vil muliggøre en sammenligning mellem 
forskellige erfaringer og endvidere overførsel af know-how, erfaring og samarbejde. 
Initiativet vil endvidere styrke udviklingen af nyskabende aktioner til fordel for 
kvinder, især i områder under mål nr. 1 og i sektorer, hvor sådanne aktioner i dag kun 
er udviklet i ringe omfang. Med henblik på at sikre en maksimal multiplikatoreffekt 
vil der blive lagt særlig vægt på udvikling af uddannelse af undervisere, 
uddannelsesprogrammernes struktur, metodologi og redskaber. 
Det første NOW-initiativ viste behovet for at udvikle faste og aktive partnerskaber 
både på lokalt, nationalt og tværnationalt plan. Disse partnerskaber skal omfatte 
virksomheder, offentlige og private organer, der er ansvarlige for uddannelse og 
beskæftigelse, organer, der er ansvarlige for ligestillingsspørgsmål, regionale og lokale 
myndigheder, ikke-statslige organisationer samt kvindeorganisationer på en sådan 
måde, at man lidt efter lidt overtager og indarbejder den bedste praksis i de etablerede 
systemer for uddannelse og beskæftigelse. Aktioner, hvor arbejdsmarkedets parter 
deltager aktivt på alle niveauer vil få prioritet. 
Under dette handlingsområde vil følgende foranstaltninger være støtteberettigede: 
a) Udvikling, især via tværnationalt samarbejde af egnede uddannelses-, 
vejlednings-, rådgivnings- og beskæftigelsesordninger, herunder: 
Udvikling af samarbejde og netværker mellem offentlige 
uddannelsesinstitutioner med henblik på at fremme lige muligheder for kvinder 
på arbejdsmarkedet, med særlig vægt på en forbedret adgang for kvinder til 
sektorer i hurtig udvikling og til nye arbejdsområder, og på fremme af kvinders 
karrieremuligheder samt kvinders adgang til stillinger med lederansvar. 
styrkelse af forbindelserne mellem uddannelsesorganer, institutioner inden for 
den videregående uddannelse og virksomheder for således at forbedre 
kvindernes erhvervsmæssige integration (kun områder under mål nr. 1); 
støtte til undervisningsinstitutioner med henblik på udvikling af nyskabende 
undervisningsmaterialer, som kan forbedre lige muligheder for kvinder på 
arbejdsmarkedet (kun områder under mål nr. 1); 
støtte til oprettelse af informations-, vejlednings-, rådgivnings- og 
basisuddannelsestjenester for kvinder; 
støtte på lokalt plan til rådgivningstjenester med henblik på at lette 
etableringen af SMV'er og kooperativer; 
støtte til etablering af en infrastruktur med relevante socialtjenester, hvor 
sådanne kun er udviklet i mindre grad (kun områder under mål nr. 1). 
b) Uddannelse, især på et tværnationalt grundlag, herunder: 
Tilvejebringelse af en omfattende pakke for fleksibel uddannelse med hertil 
hørende andre ledsagende foranstaltninger, herunder information, vejledning, 
rådgivning, basisuddannelse, personlig udvikling, ajourføring af grundlæggende 
færdigheder og uddannelse med henblik på opnåelse af kvalifikationer, 
omskoling, jobsøgningsbistand, praktikantophold i virksomheder og støtte på 
arbejdspladsen. Der skal lægges særlig vægt på kravene i forbindelse med nye 
stillinger, nye kvalifikationer og færdigheder, især inden for FTU og 
nyskabende teknologier; 
erhvervsuddannelsesforanstaltninger, herunder forberedende uddannelse, der er 
tilpasset behovene i pågældende virksomheder eller kooperativer; 
uddannelse af undervisere og af de personer, der i virksomheden er ansvarlige 
for uddannelses- og personalespørgsmål, med henblik på at gøre disse personer 
mere bevidste og aktive hen hensyn til ligestillingsspørgsmål; 
uddannelse i "lige muligheder" af de personer, der i den offentlige sektor er 
ansvarlige for personalespørgsmål, af undervisningspersonale og af rådgivere 
i ligestillingsspørgsmål i uddannelsesinstitutioner (kun områder under mål nr. 
i); 
10 
udvikling af nyskabende vurderingsmetoder for således at kunne integrere 
erhvervserfaring og aktiviteter udført af kvinder i karrierestrukturerne, 
herunder også sådanne som ikke er formelt anerkendt, for på denne måde at 
fremme godskrivning af indlæring på et tidligere tidspunkt; 
erhvervsmæssig grunduddannelse samt efter- og videreuddannelse, især i 
SMV'erog i sektorer med industrielle ændringer, for at tilpasse den kvindelige 
arbejdsstyrke til det ændrede arbejdsmarked og forbedre kvindernes 
karrieremuligheder; 
erhvervsmæssig grunduddannelse samt efter- og videreuddannelse af personalet 
i de relevante socialtjenester, med henblik på at forbedre kvaliteten af disse 
tjenester. 
c) Jobskabelse og støtte, især via tværnationalt samarbejde med henblik på 
igangsætterstøtte for kvinder til etablering af mindre virksomheder og 
kooperativer, herunder: 
Udvikling af netværk og samarbejde vedrørende lokale beskæftigel­
sesinitiativer, der sigter mod at mobilisere kvindernes evne til at bygge på 
lokale ressourcer, især ved at udvikle områder som turisme, kultur, miljø, pleje 
og jobskabelse i landdistrikter; 
støtte til oprettelse af selvstændige arbejdspladser, små virksomheder og 
kooperativer samt støtte til ansættelse af medarbejdere; 
støtte til skabelse af finansielle støtteinstrumenter til virksomhedsetablering 
foretaget af kvinder; 
Som led i de foranstaltninger, der er fastsat under a), b) og c), vil Kommissionen 
støtte driftsomkostninger til plejetjenester for familiemedlemmer med henblik på at 
lette deltagelsen i uddannelse og erhvervsmæssig aktivitet for kvinder med børn 
og/eller for andre familiemedlemmer. 
d) Udbredelse af information og gennemførelse af bevidstgørelsesaktioner. især 
via tværnationalt samarbejde, herunder: 
Foranstaltninger, især rettet mod arbejdsmarkedets parter, ansatte inden for 
undervisningssektoren, uddannelses- og beskæftigelsestjenester, lokale og 
regionale myndigheder og offentligheden i almindelighed for at øge 
bevidstheden om nødvendigheden af aktioner til fremme af lige muligheder for 
kvinder og mænd på arbejdsmarkedet; 
oprettelse af netværker, oprettelse eller forbedring af databaser, gennemførelse 
af undersøgelser i forbindelse med målsætningerne for dette aktionsområde 
samt udbredelse af resultaterne af anvendelsen af den bedst mulige praksis; 
udvikling af en kønsrelateret kontrol og vurdering af erhvervsuddannelse og 
beskæftigelsesforanstaltninger. 
11 
n 
10. "Beskæftigelse - HORIZON" (forbedring af beskæftigelsesudsigterne for 
handicappede og andre dårligt stillede befolkningsgrupper) 
Dette aktionsområde sigter mod, med hovedvægten lagt på den tværnationale 
dimension, at fremme foranstaltninger til at forbedre adgangen til arbejdsmarkedet for 
personer, som rammes, eller trues af udstødelse. Initiativet har som målgruppe de 
personer, som ikke kun er arbejdsledige, men som står over for store hindringer for 
integration på arbejdsmarkedet på grund af deres marginalisering. Sidstnævnte gruppe 
omfatter både de handicappede og de dårligt stillede, især personer fra 
høj risikogrupper, herunder narkomaner og marginaliserede persongrupper, immigranter, 
flygtninge, vandrende arbejdstagere, isolerede personer, en-forsørgerfamilier, hjemløse, 
fængslede, og tidligere indsatte. I stadig større grad vil endvidere visse af de 
langtidsledige komme til at tilhøre denne gruppe. 
Problemerne for disse grupper må overvindes ved hjælp af to overordnede 
aktionstyper. Den første er en forbedring af uddannelseskvaliteten, især udvikling af 
nye erhvervsmæssige færdigheder og kvalifikationer. Den anden aktionstype omfatter 
foranstaltninger til jobskabelse, især via ny tilrettelæggelse af arbejdet, 
beskæftigelsesstøtte, støtte til arbejde på det åbne arbejdsmarked og udvikling af 
beskyttede værksteder. Hovedvægten bør lægges på "bottom-up"-initiativer. 
Aktionsområdet sigter især mod at styrke foranstaltninger under strukturfondenes mål 
nr. 3 med henblik på at lette integrationen af personer, der er ramt af udstødelse fra 
arbejdsmarkedet. Man vil især koncentrere sig om handicappede og andre dårligt 
stillede grupper og anvende erfaringerne fra tidligere relevante fællesskabsprogrammer, 
især det første HORIZON-program. 
Som partnere vil på nationalt og tværnationalt plan virksomheder, offentlige og private 
organer inden for uddannelse og beskæftigelse, universiteter og forskningsinstitutter, 
regionale og lokale myndigheder samt ikke-statslige organisationer, blive inddraget. 
Aktioner, hvor arbejdsmarkedets parter deltager aktivt på alle niveauer, tildeles 
prioritet. 
Under dette aktionsområde vil følgende foranstaltninger være støtteberettigede: 
a) Udvikling, især via tværnationalt samarbejde af relevant uddannelse, 
vejledning, rådgivning og beskæftigelsesordninger, herunder: 
Støtte til skabelse eller oprettelse af specielt udformede rådgivningstjenester og 
organer for lokal udvikling med henblik på at skabe nye 
beskæftigelsesmuligheder for handicappede samt for dårligt stillede grupper, 
især inden for sektorer, hvor der forekommer at være et højt 
beskæftigelsespotentiel (kun mål 1, 2 og 5b); 
tilpasning af arbejdspladser, især via indførelse af ny teknologi og udvikling 
af muligheder for fjernarbejde; 
12 
M 
støtte til gennemførelse af fleksible uddannelses- og indlæringssystemer, som 
f.eks. fjernundervisning og interaktiv indlæring via computer; 
forbedret adgang til uddannelse og arbejdsrelaterede tjenester via tilpasning af 
bygninger og transportsystemer (kun områder under mål nr. 1); 
erhvervsmæssig integration af dårligt stillede i byområder ved hjælp af disse 
områders infrastruktur, information, rådgivning og udvikling af relevante 
tjenester (kun områder under mål nr. 1, 2 og 5b); 
oprettelse af modtagelses-, vejlednings- og beskæftigelsescentre, herunder 
transitinstitutioner med flere forskellige formål med henblik på en første 
integration af flygtninge (kun områder under mål nr. 1); 
b) Uddannelse, især via tværnationalt samarbejde, herunder: 
Uddannelse med henblik på kvalifikationer og færdigheder i forbindelse med 
handicappedes anvendelse af teknologi på arbejds- eller uddannelsespladsen; 
uddannelse af handicappede og dårligt stillede grupper i nye færdigheder og 
kvalifikationer især med henblik på sektorer med en potentiel stærk vækst i 
beskæftigelsen, FTU og nyskabende teknoligier; 
udvikling af fællesskabsanerkendte kvalifikationer og godskrivelse af tidligere 
indlæring; 
uddannelse af handicappede og dårligt stillede grupper (funktionel psykisk og 
social rehabilitering, basisuddannelse, ajourføring af grundlæggende 
færdigheder samt omskoling), med forudgående og fortsat evaluering og 
rådgivning. Dette initiativ vil bl.a. omfatte uddannelsesmoduler "i marken", der 
er kædet sammen med særlige kurser for specifikke målgrupper med henblik 
på at forbedre integrationen på arbejdsmarkedet; 
uddannelsesplaner for eksperter og personale inden for "menneskelige 
ressourcer" i ændret tilrettelæggelse af arbejdet og tilpasning af arbejdspladsen; 
uddannelse eller ajourføring af færdigheder og kvalifikationer hos rådgivere, 
ansatte inden for lokaludvikling, undervisere, socialrådgivere, repræsentanter 
for arbejdsmarkedets parter samt de ansvarlige for personalespørgsmål i den 
private sektor med henblik på at forbedre deres forståelse og bevidstgørelse i 
forbindelse med spørgsmål vedrørende integration af handicappede og dårligt 
stillede grupper i sektorer med en potentiel høj beskæftigelsesvækst. 
13 
£7 
c) Jobskabelse og støtte, især på tværnationalt grundlag til etablering af 
virksomheder, kooperativer og offentlige-private partnerskaber, herunder: 
Foranstaltninger med henblik på jobskabelse, der skal udnytte de lokale 
muligheder for udvikling af nye former for beskæftigelse byggende på 
nyskabende initiativer med hensyn til tilrettelæggelse af arbejdet. Indførelse af 
sådanne initiativer i virksomhederne for at undgå, at handicappede 
arbejdstagere mister deres stilling; 
nyskabende initiativer med henblik på at nedsætte arbejdsgiverens 
omkostninger ved beskæftigelse af arbejdstagere med en lavere produktivitet; 
udvikling af beskyttede arbejdspladser, nye beskæftigelsesplaner (via f.eks. 
beskyttede arbejdspladser og kooperativer); 
jobskabelsesaktioner med henblik på at lette integrationen på arbejdsmarkedet 
og opveje eventuelle økonomiske tab ved overgang til et ikke-beskyttet 
arbejdsmiljø; 
støtte til lokale beskæftigelsesinitiativer, herunder offentlige-private 
partnerskaber og inddragelse af lokalsamfundene, især i sektorer med høj 
beskæftigelsesintensitet. 
d) Udbredelse af information og gennemførelse af bevidstgørelsesaktioner. 
herunder: 
Støtte til omfattende udbredelse af information om beskæftigelses- og 
uddannelsesmuligheder i en form, der er tilgængelig for handicappede og 
dårligt stillede grupper; 
aktioner til bevidstgørelse af offentligheden, arbejdsmarkedets parter og ansatte 
inden for undervisning, uddannelse og beskæftigelse med hensyn til det 
beskæftigelsespotentiel, som handicappede og dårligt stillede grupper udgør, 
især ved offentliggørelse af anbefalte kutymeregler. 
støtte til informationstjenester og støttestrukturer, som f.eks. netværker til 
udbredelse af denne information. 
14 
fy> 
11 "Beskæftigelse - YOUTHSTART" 
En af de vigtigste konklusioner i Hvidbogen om Vækst, Konkurrenceevne og 
Beskæftigelse er nødvendigheden af en større indsats for at gøre det muligt for unge 
at deltage aktivt på arbejdsmarkedet. Unge, der har forladt uddannelsessystemet uden 
relevante kvalifikationer står over for særlige vanskeligheder ved integration på 
arbejdsmarkedet. De kan ofte ikke konkurrere effektivt på et allerede vanskeligt 
arbejdsmarked, og de konfronteres med risikoen for langtidsledighed og eventuel 
fremmedgørelse i forhold til det omgivne samfund. 
Som en mulig løsning på dette grundlæggende problem foreslog Kommissionen i sin 
hvidbog, der blev godkendt af stats- og regeringscheferne i december, et program med 
betegnelsen YOUTHSTART. Sigtet med dette program er at fremme aktioner udført 
af medlemsstaterne, der gradvist på længere sigt vil føre til indførelse af en 
"ungdomsgaranti" overalt i Unionen. Tanken er, at alle unge under 20 år med tiden 
skal garanteres adgang enten til fuldtidsbeskæftigelse, eller til en anerkendt form for 
undervisning eller uddannelse, herunder læreplads eller andre former for tilknyttet 
arbejde og uddannelse. Der vil blive gjort en særlig indsats for unge, som forlader 
skolen uden eksamensbevis eller grundlæggende kvalifikationer. I det omfang dette er 
muligt, skal arbejdserfaringen indhentes inden for industri eller tjenesteydelser, men 
de omfattende muligheder for beskæftigelse inden for miljø, byfornyelse og den 
sociale sektor vil ligeledesl blive udnyttet. YOUTHSTART-programmet ville være en 
garanti for, at opbygningen af Den Europæiske Union vil være af interesse for hver 
enkelt borger. Samtidig ville det sikre udviklingen af Unionens største ressourcer, 
nemlig de unge, som alt for ofte, og alt for hurtigt kan komme ud i ofte langvarig 
ledighed, og senere udstødelse. 
Grundlaget for YOUTHSTART vil være 12 nationale programmer, der er tilpasset 
behovene i den enkelte medlemsstat, og som, hvis dette er påkrævet, vil modtage 
støtte fra Fællesskabets støtterammer. Mere begrænsede men målrettede ressourcer vil 
blive kanaliseret direkte gennem "Beskæftigelse - YOUTHSTART" især med henblik 
på pilotaktioner. Da der er tale om et fællesskabsinitiativ, vil det virke som en 
katalysator for programmet generelt. Det vil sikre udviklingen af den nyskabende og 
tværnationale dimension i YOUTHSTART. "Beskæftigelse - YOUTHSTART" vil 
fremme udviklingen af strukturerede projektnetværker og programmer med henblik på 
at sikre udvekslingen af god praksis og erfaringer. 
For at maksimalisere YOUTHSTART's værdi vil programmet blive kædet sammen 
med indførelsen af anerkendte standarder og mål. Disse standarder og mål, som dette 
initiativ ville yde et væsentligt bidrag til, vil omfatte en sammenhængende forbindelse 
til arbejdsmarkedet, minimumsstandarder for uddannelse/kvalifikationer, uafhængig 
rådgivning, relevant stillingsformidling på det åbne arbejdsmarked efter ophør af 
erhvervsuddanelse, aflønning, en omfattende støtte i form af "bløde infrastrukturer" 
(børnepasning, skolegang osv.), social sikring og muligheder for planlagte, 
strukturerede tværnationale udvekslinger. 
15 
&jl 
Under dette aktionsområde vil følgende foranstaltninger, der er udformet som 
ledsageforanstaltninger til indførlse eller udvikling af relevante foranstaltninger i de 
nationale programmer, være støtteberettiget: 
a) Udvikling, som led i sikringen af den nødvendige komplementær-forbindelse 
til andre beslægtede aktioner under ESF og til aktioner, der modtager støtte 
under LEONARDO-programmet. især på tværnationalt grundlag af relevant 
uddannelse, veiledning. rådgivning og beskæftigelse alt efter behovet i den 
offentlige og private sektor, herunder: 
fastsættelse af målsætninger og standarder med hensyn til erhvervsvejledning, 
forberedende erhvervsuddannelse, erhvervsuddannelse, lærlingeuddannelse, 
arbejdsformidling, støtteforanstaltninger og evaluering; 
identifikation, tilpasning og overførsel af eksisterende korrekt praksis for 
integration af unge på arbejdsmarkedet; 
udformning, udvikling og indførelse af nyskabende initiativer med henblik på 
unges integration på arbejdsmarkedet, især via fjernundervsining; 
fremme af en mere aktiv interaktion mellem undervisning, erhvervsuddannelse 
og arbejdsmarkedet for generelt at fremme beskæftigelsesmulighederne. 
b) Udvikling, hvis påkrævet på et tværnationalt grundlag, og primært på grundlag 
af de pilotaktioner og den erfaring, der er indhøstet via beslægtede 
fællesskabsprogrammer, især under det foreslåede LEONARDO-program om 
uddannelse og formidling af stillinger, herunder: 
Strukturerede uddannelses- og arbejdsformidlingsprogrammer for unge, med 
særlig vægt på at fremme og styrke erhvervsmæssige, personlige, 
iværksættermæssige og sproglige færdigheder, der skal koordineres effektivt 
med erhvervsuddannelses- og stillingsformidlingsprogrammer på lokalt plan; 
uddannelse af undervisere og personale fra arbejdsformidlingerne, især de 
personer, der udformer og udfører tjenesteydelser på lokalt plan med henblik 
på at fremme integration på arbejdsmarkedet af unge; 
lettelse af mulighederne for særlig uddannelse og stillingsbesættelse, især 
inden for kunst, kulturarv, miljøbeskyttelse, byfornyelse og socialtjenester; 
anvendelse af nyskabende modeller, der kan støtte og fremme aktiviteter på 
lokalt plan. 
16 
^t 
c) Støtte til jobskabelse, især via tværnationalt samarbejde, herunder: 
Foranstaltninger med unge som målgruppe, der ønsker at blive selvstændige, 
med særlig vægt på udviklingen af kontakter til unge selvstændige 
erhvervsdrivende i andre medlemsstater, tværnationale handelsforetagende og 
netværker til selvhjælp; 
tværnationale udvekslinger mellem lokale udviklingskontorer med henblik på 
at identificere og anvende nyskabende støtte og udviklingsmodeller; 
støtte til lokale beskæftigelsesinitiativer, der tjener til integration af unge, især 
inden for kunsthåndværk, kulturarv, miljøbeskyttelse, byfornyelse og 
socialtjenester. 
d) Udbredelse af informationer og bevidstgørelsesaktioner. især på tværnationalt 
grundlag, herunder: 
bevidstgørelsesaktioner, især blandt arbejdsmarkedets parter og de myndig­
heder, der behandler de særlige integrationsproblemer, som unge møder, og 
mulige løsninger; 
støtte til beslægtede informationstjenester på nationalt, regionalt og lokalt plan; 
informationsforanstaltninger, der tjener til at markedsføre "Beskæftigelse -
YOUTHSTART"-programmet blandt unge. 
17 
ft 
V. Teknisk bistand 
12. Der vil blive ydet teknisk bistand enten på initiativ af medlemsstaterne eller af 
Kommissionen både under udarbejdelsen af forslagene og under den følgende 
gennemførelse af disse. Den tekniske bistand kan omfatte: 
udbredelse af information og andre bevidstgørelsesaktioner; 
konsulent- og ekspertbistand; 
afholdelse af bilaterale eller multilaterale møder mellem medlemsstaterne for 
at lette samarbejdet; 
udvikling og fælles anvendelse af databaser om uddannelse, arbejdsformidling 
og andre aspekter i arbejdsmarkedets udformning; 
gennemførelse af undersøgelser vedrørende nyskabende metoder og resultaterne 
af uddannelse, uddannelse af undervisere og erhvervsvejledning; 
bistand med hensyn til evalueringsprocedurer og praksis; 
oprettelse eller udvikling af netværker omfattende hele Fællesskabet for at lette 
nyskabelser og tværnationalt samarbejde. 
VI. Fællesskabsfinansiering 
13. Aktionerne under dette initiativ finansieres i fællesskab af medlemsstaterne, 
Fællesskabet og af virksomheder eller andre organer, når dette er påkrævet. Såfremt 
virksomhedernes ansatte deltager i disse aktioner, skal virksomhederne finansiere en 
passende del af arbejdstagernes omkostninger. 
14. Det samlede bidrag fra strukturfondene for perioden 1994-1999 anslås til 1,4 mia. 
ECU, hvoraf 0,8 mia. vil blive tildelt områder under mål nr. 1. 
15. Fordelingen af ressourcerne mellem medlemsstaterne under dette initiativ vil ske på 
grundlag af alvoren af de strukturmæssige problemer, herunder især på grundlag af det 
relevante ledighedsniveau, samt på grundlag af kvaliteten af de forslag, der forelægges 
om operationelle programmer og globaltilskud. 
18 
*}lt 
16. Hvert enkelt handlingsområde vil modtage følgende beløb: 
mio. ECU 
"Beskæftigelse - NOW" 370 
"Beskæftigelse - HORIZON" 730 
"Beskæftigelse - YOUTHSTART" 300 
17. Størrelsen af støttebeløbene vil blive fastsat i henhold til bestemmelserne om 
strukturfondene. I henhold til bestemmelserne om teknisk bistand kan der tildeles 
tværnationale aktioner maksimumsbeløb. 
VH.Gennemførelse 
18. Medlemsstaterne opfordres til at fremsende forslag om støtte i form af operationelle 
programmer eller globaltilskud inden for en periode på 4 måneder efter datoen for 
offentliggørelsen af denne meddelelse. I forbindelse med globaltilskud kan 
fællesskabsbistanden blive tildelt direkte til decentraliserede organisationer, der er 
ansvarlige for gennemførelsen, herunder organisationer, der er ansvarlige for 
forvaltningen af tværnationale aktioner, og som er udpeget af den pågældende 
medlemsstat. 
19. Medlemsstaterne opfordres til ved udarbejdelsen af deres ansøgninger sammen med 
Kommissionen at drøfte de vigtigste prioriterede områder og støtteberettigede 
foranstaltninger samt metoderne til gennemførelse. 
20. Her kan bestemmelserne om tværnationale operationelle programmer finde anvendelse, 
i henhold til hvilke to eller flere medlemsstater enten på eget initiativ eller på initiativ 
af Kommissionen, nøjes med kun at forelægge en fælles ansøgning om støtte. Som 
svar på denne ansøgning kan Kommissionen efter høring af de berørte medlemsstater, 
ligeledes træffe en beslutning om ydelse af finansiel støtte. 
21. Ved operationelle programmer eller globaltilskud skal foranstaltningerne fastlægges 
i henhold til målene for strukturfondene. Forslagene skal indeholde en generel 
vurdering af situationen med angivelse af de målsætninger, der skal opfyldes, en 
tidsplan, kriterier og procedurer for gennemførelse, kontrol og evaluering. 
22. Der vil i hver enkelt medlemsstat blive nedsat et kontroludvalg for initiativet i sin 
helhed. 
23. Det er blevet foreslået at udvikle særlige støttestrukturer i forbindelse med initiativets 
forskellige aktionsområder. Samarbejdet med det pågældende 
fællesskabshandlingsprogram vil ligeledes blive styrket ved hjælp af retningslinjer, 
teknisk bistand, fælles projekter og netværker, opfølgning af projekter, evaluering samt 
forskning og udbredelse af information. Nationale repræsentanter for beslægtede EU-
handlingsprogrammer vil deltage i udvælgelsen af projekter på nationalt plan. 
19 
?r 
24. Kommissionen vil opfordre medlemsstaterne til at udarbejde og gennemføre 
programmerne således, at betingelserne for tværnationalt samarbejde bliver de bedst 
mulige. 
25. Kommissionen agter at oprette et rådgivende udvalg på højt niveau bestående af 
repræsentanter for ikke-statslige organisationer og sagkyndige udpeget af 
medlemsstaterne i samarbejde med Kommissionen. Dette udvalg skal rådgive 
Kommissionen og medlemsstaterne om den generelle gennemførelse af initiativet og 
om fremme af tværnationale aktioner. 
26. Skriftlige henvendelser i forbindelse med denne meddelelse bedes fremsendt til 
følgende adresse: 
Hr. H. C. Jones 
Vicegeneraldirektør 
Generaldirektorat V - Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender 
Europa-Kommissionen 
rue de la Loi 200 
B-1049 Bruxelles. 
20 
1* 
FORSLAG TIL ET 
FÆLLESSKABSINITIATIV OM 
"TILPASNING AF ARBEJDSSTYRKEN TIL DE STRUKTURELLE 
ÆNDRINGER I INDUSTRIEN" 
(ADAPT) 
Begrundelse 
Indledning 
Sigtet med dette initiativ er at gennemføre et omfattende handlingsprogram, der er kædet 
sammen med det nye mål nr. 4 under strukturfondene med Kommissionens Hvidbog om 
Vækst, Konkurrenceevne og Beskæftigelse, som blev godkendt af Unionens stats- og 
regeringschefer på mødet den 10. og 11. december 1993 i Bruxelles, som grundlæggende 
referencepunkt. 
Som det klart fremgår af Hvidbogen er bekæmpelse af arbejdsløshed samt bevarelse og 
skabelse af arbejdspladser på et tidspunkt, der er præget af en høj og stadig stigende 
arbejdsløshed, en af de største udfordringer, som Unionen står overfor, på vej ind i det 
21. århundrede med det stadig større krav om konkurrenceevne. For at tage denne 
udfordring op er ikke blot større investeringer og bedre makroøkonomiske betingelser 
nødvendige for at opnå en hurtigere vækst, men endnu en forudsætning er en højt 
kvalificeret arbejdsstyrke, der kan tilpasse sig til de økonomiske og teknologiske 
ændringer og øge Unionens konkurrenceevne. Denne udfordring kræver endvidere 
skabelse af nye beskæftigelsesmuligheder via mere beskæftigelsesintensive aktiviteter og 
en mere fleksibel praksis på arbejdsmarkedet. På denne måde vil det være muligt at sikre, 
at økonomi og beskæftigelse tilpasses til de ændrede behov, der skyldes øget konkurrence, 
og samtidig at forbedre beskæftigelsesudsigterne for de arbejdstagere, der berøres af 
ændringer i arbejdets indhold, tilrettelæggelse og metoder, genomvendelse samt 
omstrukturering, der er en trussel for et stadig større antal arbejdstagere, der ikke råder 
over omstillingsegnede kvalifikationer. 
Dette initiativ vil indgå som et væsentligt element i Fællesskabets svar på den 
udfordring, der beskrives i Hvidbogen. Fællesskabet vil via dette initiativ støtte 
foranstaltninger, der tjener til at tilskynde medlemsstaterne til at indlede de reformer, der 
er fastsat i Hvidbogen. Initiativet har til formål at fremme og støtte ændringer. 
Den Grønbog, som Kommissionen udgav i juni 1993, indeholdt en række forestillinger 
om Fællesskabets fremtidige initiativer, der vil blive indledt som led i bestemmelserne 
for strukturfondene i perioden 1994/1999. Som led i Kommissionens foreslag om 
beskæftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer blev der lagt særlig vægt på 
tilpasning af arbejdsstyrken til de strukturelle ændringer i industrien. Dette forslag blev 
positivt modtaget i reaktionerne på Grønbogen. 
n 
De detaljerede forslag til initiativet "Tilpasning af Arbejdsstyrken til de Strukturelle 
Ændringer i Industrien" (ADAPT), som Kommissionen nu fremsætter, følger de tanker, 
der blev skitseret i juni, samtidig med at der tages hensyn til de forslag, som 
Kommissionen senere har modtaget. På baggrund af den indbyrdes sammenhæng mellem 
dette initiativ og initiativet om "Beskæftigelse og Udvikling af Menneskelige Ressourcer" 
vil planlægning og gennemførelse af disse to initiativer blive snævert koordineret. 
De fire indbyrdes forbundne målsætninger for dette initiativ er: 
at bistå arbejdstagerne, især de arbejdstagere, der trues af ledighed på grund af de 
strukturelle ændringer i industrien, med at tilpasse sig til de stadig hurtigere 
ændringer med hensyn til tilrettelæggelse og struktur inden for beskæftigelses-
sektoren; 
at bistå virksomhederne til at øge deres konkurrenceevne, især ved at tilskynde til 
"organisatorisk tilpasning" og immaterielle investeringer; 
at forebygge ledighed ved forbedring af arbejdsstyrkens kvalifikationer; 
at lette udviklingen af nye jobs og nye aktiviteter. 
Disse målsætninger vil kræve en betydelig indsats med henblik på at udvikle og 
gennemføre relevante uddannelsesprogrammer, at identificere og udvikle nye færdigheder 
og kvalifikationer, at ajourføre niveauet for erhvervsmæssige færdigheder og forbedre 
arbejdsstyrkens evne til at tilegne sig nye færdigheder, at udvikle og støtte nyskabende 
programmer, der er koncentreret om netværkssamarbejde mellem virksomheder samt at 
fremme udbredelsen af FTU-resultater. 
En fæl lesskabsomfattende strategi for disse spørgsmål i form af en interaktiv udveksling 
mellem virksomhedernes strategier, forskning og udvikling og uddannelsesforanstaltninger 
er en væsentlig forudsætning for et svar fra Europa på disse problemer, der principielt 
beiørei samtlige medlemsstater, og ikke er begrænset til kun at berøre særlige 
industrigrene og tjenesteydelser. 
Samtidig skal dette initiativ bidrage til variation indenfor den lokale erhvervssektor ved 
at fremme arbejdsstyrkens kvalifikationer og færdigheder. Denne målsætning skal 
opfyldes overalt i Fællesskabet i alle økonomiske sektorer og regioner, hvor et behov for 
ændringer forekommer at være afgørende for at kunne fremme konkurrenceevnen inden 
for industri, tjenesteydelser og handel. 
ff 
Principielt vil aktionerne under dette initiativ være horinsontale, og omfatte 
erhvervssektoren generelt uden at være rettet mod specifikke sektorer. I praksis vil der 
ske en koncentration af foranstaltninger følgende forskellige akser alt efter hvilke 
prioriterede områder, der er blevet fastsat af Kommissionen og medlemsstaterne. 
Prioriterede koncentrationsområder kan omfatte: 
sektorer, der konfronteres med ensartede vanskeligheder på grund af de 
strukturelle ændringer i industrien overalt i Fællesskabet (en multisektorial og 
tværnational strategi); 
virksomheder i områder, der er stærkt berørt af ensartede krav om ændringer (en 
multisektorial, regional og tværnational strategi); 
netværker mellem underleverandørerne og SMVer, der er stærkt afhængige af 
større virksomheders strukturelle tilpasninger (en multisektorial, samarbejdsmæssig 
og tværnational strategi); 
emner i forbindelse med nye produktionsteknologier, nye produktionsmetoder, 
kvalitet, arbejdets tilrettelæggelse, kommunikationsmidler, metoder til markeds­
føring og distribution (en tematisk, multisektorial og tværnational strategi). 
Særlige karakteristika for dette initiativ 
Ved at forelægge disse forslag til initiativ ønsker Kommissionen at fremhæve, at selv om 
fællesskabsinitiativerne i første række har samme mål som Fællesskabets støtterammer, 
nemlig at bevare og øge beskæftigelsen inden for Fællesskabet, er initiativerne ikke desto 
mindre forskellige med hensyn til grundlag, mål og metodologi. De særlige karakteristika 
for fællesskabsinitiativerne, hvorved man søger at opnå en særlig ekstraværdi for 
Fællesskabet, kan sammenfattes således: 
Tværnationalitet: udfordringen med at tilpasse Fællesskabets arbejdsstyrke er pr. natur 
tværnational. I initiativet vil der blive lagt særlig vægt på overførslen af know-how til 
de mindst udviklede regioner i Fællesskabet og på de ubestridte fordele, som samarbejde 
indebærer. Initiativet vil i denne forbindelse bygge på den erfaring, der er indhøstet i 
tværnationalt samarbejde via de eksisterende fællesskabsinitiativer om menneskelige 
ressourcer, Fællesskabets støtterammer og som led i Fællesskabets programmer for 
erhvervsuddannelse, især FORCE, COMETT og LEONARDO. Skabelse af nye 
samarbejdsnetværk og videreudvikling af eksisterende netværker på regionalt, nationalt 
og fællesskabsplan vil spille en vigtig rolle i forbindelse med koncentrationen af 
ressourcer på fællesskabsplan. 
Innovation: Initiativet vil være et incitament for gennemførelsen af nyskabende 
operationer, der kræver særligt udviklingsarbejde og ledelsesmæssig styring. 
ff 
Et "bottom-up" initiativ: Dette initiativ vil gøre det muligt for Fællesskabet at identificere 
og hurtigt reagere på lokale, regionale og multisektorelle problemer og behov, som er 
fælles overalt i Fællesskabet. Initiativet tjener især til at mobilisere ekspertise og 
erfaringer hos aktørerne inden for den private sektor, hos erhvervslivet og 
arbejdsmarkedets parter, forskningsinstitutter, handels- og industrikamre og 
uddannelsesinstitutioner ved at give de personer, som konfronteres med forskellige 
aspekter i omstillingsprocessen, målrettet rådgivning og uddannelse. 
Styrkelse af Fællesskabets politikker og programmer: Ved initiativet fremmes og støttes 
en snævrere interaktion mellem forskellige aspekter i Fællesskabets politik for 
beskæftigelse, arbejdsmarkedet og menneskelige ressourcer, især erhvervsuddannelses-
politikken. Styrkelsen af andre fællesskabsinitiativer vedrørende strukturelle ændringer i 
industrien - især SMV-initiativet - og Fællesskabets handlingsprogrammer og netværker 
inden for erhvervsuddannelse og beskæftigelse vil være et væsentligt element i dette 
initiativ. Fælles retningslinjer for Fællesskabets politik, fælles tværnationale 
foranstaltninger og netværker samt fælles forskning og evaluering vil være de vigtigste 
midler til at sikre en koordineret og sammenhængende strategi. 
Teknisk bistand 
De væsentligste principper for udformningen af indholdet af de operationelle programmer 
og globaltilskud under dette initiativ, er kravet om en udpræget tværnational dimension, 
endvidere skal de bevirke ændringer via nyskabelser i arbejdsmarkedets funktion og 
fremme en mere aktiv "bottom-up"-deltagelse. Erfaringerne fra de nuværende fællesskabs­
initiativer vedrørende menneskelige ressourcer indicerer, at det undertiden er vanskeligt 
at anvende disse grundlæggende principper i praksis. Kommissionen ønsker derfor at 
styrke den tekniske bistand betydeligt, både på fællesskabs-, nationalt og decentraliseret 
plan for således at bistå offentlige myndigheder, private organer og andre, der deltager 
i udarbejdelsen og senere gennemførelsen af programmerne. Denne tekniske bistand vil 
antage forskellige former, herunder konsulent- og ekspertbistand med henblik på at 
rådgive og bistå ved udarbejdelsen af programmerne, samt gennemførelse af et intensivt 
informationsprogram både i udarbejdelses- og gennemførelsesfaserne. I denne forbindelse 
vil der endvidere blive gjort en målrettet indsats for at inddrage arbejdsmarkedets parter 
i udarbejdelsesprocessen for disse politikker og i den senere gennemførelse af de vedtagne 
foranstaltninger. 
/0€ri> 
Evaluering 
I overensstemmelse med den forpligtelse til evaluering, som Kommissionen har påtaget 
sig under forhandlingerne om de nye bestemmelser for strukturfondene, vil Kommissionen 
kræve, at medlemsstaterne i kvantificerbar form specificerer de mål, som medlemsstaten 
søger at nå i forbindelse med de operationelle programmer, der forelægges under dette 
initiativ. Disse målsætninger vil blive anvendt som den væsentligste målestok for 
vurderingen af fremskridt under og ved afslutningen af programperioden. 
Finansiering 
Stabilitet i beskæftigelsen og skabelse af nye beskæftigelsesmuligheder har nu højeste 
prioritet for Den Europæiske Union. Dette initiativ udgør et væsentligt element i 
Fællesskabets første svar på det krav om handling, der blev fremsat i Hvidbogen. I 
overensstemmelse med de generelle retningslinjer for denne politik, der blev fremsat i 
Hvidbogen, og godkendt af stats- og regeringscheferne i Bruxelles i december 1993, søger 
man med dette initiativ at ændre sigtet med fællesskabsinitiativerne generelt, og at lægge 
større vægt på investering i menneskelige ressourcer. Kommissionen foreslår derfor, at 
ud af de samlede midler, der er afsat til fællesskabsinitiativer, bør 1,4 mia. ECU tilfalde 
dette initiativ. 
Initiativet vil primært blive finansieret via midler fra Den Europæiske Socialfond 
(yderligere finansiering vil til dels ske via midler fra Den Europæiske Fond for 
Regionaludvikling for, når dette måtte være relevant, at støtte supplerende investeringer 
i infrastrukturer og virksomhedstjenesteydelser). 
Dette initiativ vil blive anvendt overalt på Unionens område, men der vil i 
overensstemmelse med målsætningen om social- og økonomisk samhørighed blive lagt 
særlig vægt på ugunstigt stillede områder. 
A4M 
udkast til 
Meddelelse til medlemsstaterne om retningslinjerne for de operationelle programmer eller 
globaltilskud, som medlemsstaterne opfordres til at foreslå som led i Fællesskabsinitiativet 
"Tilpasning af Arbejdsstyrken til de Strukturelle Ændringer i Industrien" (ADAPT)", der 
tjener til at fremme beskæftigelse og tilpasning af arbejdsstyrken til de strukturelle 
ændringer i industrien. 
1. På mødet den besluttede Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber at 
indføre et initiativ om "Tilpasning af Arbejdsstyrken til de Strukturelle Ændringer i 
Industrien" (ADAPT) i henhold til artikel 11 i Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88, 
ændret ved Rådets forordning 2082/93. 
2. Som led i dette initiativ kan Fællesskabet yde tilskud til foranstaltninger, der er i 
overensstemmelse med de retningslinjer, der fastsættes i denne meddelelse, og som 
indgår i de operationelle programmer eller globaltilskud, der forelægges af 
medlemsstaterne og godkendes af Europa-Kommissionen. Derudover kan andre EU-
finansieringsinstrumenter indgå i finansieringen af dette initiativ. 
I. Mål 
3. Sigtet med dette direktiv er at bidrage til tilpasning af arbejdsstyrken til de 
strukturelle ændringer i industrien og til at forbedre arbejdsmarkedets funktion for 
således at fremme vækst, beskæftigelse og øget konkurrenceevne for virksomhederne 
i Den Europæiske Union. Dette initiativ er således en direkte opfølgning af 
Kommissionens Hvidbog om Vækst, Konkurrenceevne og Beskæftigelse, der blev 
forelagt for Det Europæiske Råd i december 1993. 
4. Dette initiativ indeholder fire indbyrdes forbundne mål: 
a. at fremskynde tilpasning af arbejdsstyrken til de strukturelle ændringer i industrien; 
b. at forbedre konkurrenceevnen inden for industri, tjenesteydelser og handel; 
c. at forebygge ledighed ved at udvikle arbejdsstyrken ved hjælp af forbedrede 
kvalifikationer, intern og ekstern fleksibilitet og sikring af en højere grad af 
erhvervsmæssig mobilitet; 
d. at foregribe og fremskynde udviklingen af nye job og nye erhvervsaktiviteter, især 
de der er arbejdskraftsintensive, herunder også udnyttelse af de potentielle muligheder 
hos SMVerne. 
/U>1, 
5. Den interaktive udveksling af idéer og erfaringer vil på tværs af dette initiativ 
fremkalde positive virkninger. Ved forelæggelse af ansøgninger om støtte som led i 
dette initiativ skal medlemstaterne drage omsorg for, at forslagspakken består af en 
række afbalancerede aktioner, der alle står i forbindelse med de overordnede 
kategorier af støtteberettigede foranstaltninger, der er opført i denne meddelelses 
paragraf 7. 
Kommissionen vil i samarbejde med medlemsstaterne søge at sikre denne indbyrdes 
sammenhæng mellem de foranstaltninger, der modtager støtte under dette initiativ, og 
de foranstaltninger, der forelægges under initiativet om "Beskæftigelse og Udvikling 
af Menneskelige Ressourcer" samt med de foranstaltninger, der modtager støtte under 
andre fællesskabsprogrammer, især inden for erhvervsuddannelse. 
O. Prioriterede områder 
6. Ud over de foranstaltninger, som medlemsstaterne selv iværksætter, og ud over 
aktiviteterne under Den Europæiske Socialfond, skal dette initiativ tjene som en 
katalysator for fællesskabsdækkende nyskabelser og for organiseret overførsel af 
ekspertise og udbredelse af god praksis mellem medlemsstaterne. 
Med henblik på at opnå en øget ekstraværdi for Fællesskabet skal medlemsstaternes 
forslag især sigte imod: 
a. at lette arbejdsstyrkens tilpasning via erhvervsuddannelse og omskoling, vejlednings-
og rådgivningsaktioner, især for arbejdstagere, der udsættes for øgede 
erhvervsmæssige krav, der primært skyldes ændringer af: 
- produktionssystemer med ny teknologi; 
- nye produktionsprocedurer; 
- styring og tilrettelæggelse af arbejdet (kvalitetsstrategier); 
- anvendelse af moderne kommunikations- og informationssystemer; 
- øget miljøbeskyttelseskrav; 
- rationel energianvendelse; 
- produktdesign; 
- ændrede markedsføringsstrategier. 
b. at fremme partnerskab og samarbejde mellem forskningscentre, virksomheder, 
uddannelsesinstitutioner og offentlige myndigheder, navnlig ved: 
- at tilskynde virksomhederne til at uddanne deres ansatte således, at det er muligt 
hurtigt at anvende forsknings- og udviklingsresultater, der svarer til 
virksomhedernes konkrete behov, især med hensyn til anvendelsen af ny 
teknologi; 
/Z€>!$ 
at forbedre undervisernes muligheder for at gennemføre den uddannelse, der er 
nødvendig på dette punkt. 
c. at udvikle netværker og samarbejde mellem producenter, leverandører og forbrugere; 
dette punkt vil omfatte både større virksomheder, leverandører og SMVere. 
Målsætningen vil især være: 
- at fremme overførslen af relevant know-how og god praksis for således at 
forbedre firmaernes muligheder for at uddanne deres arbejdsstyrke; 
- at sikre den afgørende synergi mellem indbyrdes forbundne erhvervsplaner og 
uddannelsesplaner; 
- at fremme udviklingen af konkurrencedygtige sammenslutningsaktiviteter og 
SMVernes deltagelse i virksomhedsnetværkerne. 
Denne fortegnelse over prioriterede områder er ikke udtømmende, og kan senere 
tilpasses på baggrund af ændrede vilkår for industrien. 
HI. Støtteberettigede foranstaltninger 
7. Den følgende fortegnelse over foranstaltninger omfatter alle aktioner, der kan 
finansieres under dette initiativ. Ved udarbejdelsen af forslag om operationelle 
programmer eller globaltilskud opfordres medlemsstaterne til i samarbejde med 
Kommissionen at udvælge en mindre omfattende fortegnelse over foranstaltninger, 
som den finansielle støtte kan koncentreres om. 
De støtteberettigede foranstaltninger bør som specifikke karakteristika: 
a. have en generel tværnational dimension, hvorved transnationale udvekslinger, 
samarbejde og udbredelse af information, med inddragelse af partnerne i 
områderne under mål 1, prioriteres; 
b. være nyskabende; 
c. prioritere en forbedring af effektiviteten af uddannelse, beskæftigelsesordninger 
og tjenesteydelser; 
d. aktivt tilskynde til en mere aktiv og koordineret strategi på lokalt niveau for 
således at fremkalde større virkninger for beskæftigelsen, med inddragelse af alle 
relevante aktører, herunder lokale og regionale myndigheder, erhvervslivet, 
arbejdsmarkedets parter og uddannelsesinstitutioner; 
e. styrke fællesskabspolitikkerne og Fællesskabets programmer især inden for 
beskæftigelse, menneskelige ressourcer samt integration på arbejdsmarkedet; 
A^k 
f. tilvejebringe den nødvendige fleksibilitet for at kunne opfylde nødvendige behov, 
som ikke kan forudses på det første planlægningstrin, og som kræver en særlig 
indsats fra Fællesskabets side. 
Følgende foranstaltninger vil være støtteberettigede: 
(1) Uddannelse, rådgivning og vejledning, herunder: 
- Ekspertstøtte for virksomhedsgrupper, der er udformet med henblik på at støtte 
disse ved identifikationen af virkningerne af ændringer for erhvervsmiljøet samt 
ved fastlæggelsen og udarbejdelsen af virksomhedsstrategier og gennemførelsen 
af de hermed forbundne uddannelsesprogrammer og aktioner; 
- støtte til udvikling af uddannelsesprogrammer i forbindelse med udviklingen af 
nye kvalifikationer og færdigheder hos arbejdsstyrken i firmaer i forbindelse med 
ændringer i produktionssystemerne, ved udvikling af samarbejde mellem 
uddannelsesinstitutioner, forskningscentre, agenturer til erhvervsmæssig udvikling 
samt firmaer; 
- udvikling og formidling af vejledning og rådgivning for arbejdstagere, der berøres 
af strukturelle ændringer i industrien inden for forskellige økonomiske sektorer, 
især for arbejdstagere, der trues af ledighed og for arbejdstagere i SMVerne; 
- støtte til SMVer til udformning og gennemførelse af interne og eksterne 
vedvarende uddannelsesprogrammer; 
- uddannelsesaktioner med henblik på at førbedre erhvervsdrivendes og lederes evne 
til at tilpasse sig ændringer og til at udarbejde relevante virksomhedsstrategier; der 
skal lægges særlig vægt på en forbedring af management-kvaliteten i SMVer. 
(2) Prognoser, fremme af netværker og nye beskæftigelsesmuligheder, herunder: 
- foregribelse af tendenser på arbejdsmarkedet og af ændrede færdigheds-
kvalifikationskrav i forbindelse med ændringer inden for industri og 
tjenesteydelser ved oprettelse eller udvikling på europæisk plan af sektorelle og 
regionale netværker, der oprettes med henblik på at analysere tendenser inden for: 
markeder, produktionssystemer, virksomheds-organisation, erhvervsmæssige 
forbindelser, beskæftigelse og hertilhørende kvalifikationer samt støttestrukturer 
for lokaludvikling og tjenesteydelser til virksomhederne; disse netværker skal 
arbejde i nært samarbejde med erhvervslivet, arbejdsmarkedets parter, 
uddannelsesinstitutioner og arbejdsformidlinger; 
- tilskyndelse til samarbejde og uddannelse inden for nye former for økonomiske 
aktivitetsområder med henblik på skabelse af nye beskæftigelsesmuligheder; 
AøC 
støtte til lokale beskæftigelsesinitiativer, herunder offentlige-private partnerskaber 
med henblik på at forbinde strategier for økonomisk udvikling med 
uddannelsesaktiviteter for de berørte arbejdstagere. 
(3) Tilpasning af støttestrukturer og støtteordninger, herunder: 
fremme af samarbejde og udvekslinger mellem firmaer og forskning inden for 
teknologioverførsel til de lokale arbejdsmarkeder og de økonomiske sektorer, der 
berøres mest af ændringer i beskæftigelsessituationen samt uddannelse af ansatte 
ved firmaer og erhvervsuddannelsesorganer; 
støtte til udvikling af uddannelsesprogrammer for undervisere inden for tilpasning 
af arbejdstagerne til de strukturelle ændringer i industrien og til de ændringer i 
produktionssystemerne, der falder ind under dette initiativ; 
støtte til aktioner til fremme af regionalt, tværregionalt og tværnationalt 
samarbejde mellem virksomheder; især uddannelse med henblik på etablering af 
fælles tjenesteydelser til virksomheder (f.eks. forskning, design, markedsføring). 
(4) Information, udbredelse og bevidstgørelsesaktioner. herunder: 
udvikling af databaser om beskæftigelses og tilpasningsaktioner, der sigter mod 
tilpasning af arbejdstagerne til ændringer og sammenkædning af disse databaser 
med databaser om videreuddannelse; 
fremme af udbredelsen af god praksis og udveksling af erfaringer byggende på en 
tværregional og tværnational strategi, der fremmer anvendelsen af relevante 
uddannelsesprogrammer, og til fremme af multiplikationseffekten; 
undersøgelser vedrørende strukturelle ændringer i industrien med særlig 
hensyntagen til management, organisation, teknologiske nyskabelser, nye 
produktionssystemer og procedurer, kommunikations- og informationssystemer, 
miljøfaktorer og konsekvenserne for beskæftigelse og for arbejdsstyrkens 
færdigheder/kvalifikationer kædet sammen med metoder og resultater af 
uddannelse, uddannelse af undervisere og aktiviteter inden for 
erhvervsuddannel sesvej ledning; 
bevidstgørelsesaktioner for de forskellige økonomiske sektorer, 
uddannelsesinstitutioner og arbejdsformidlinger, forskningsinstitutter, handels- og 
industrikamre, arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer, offentlige myndigheder 
og andre relevante aktører især via specifikke udvekslingsseminarer og 
offentliggørelse af eksempler på god praksis, støtte til informationstjenester og 
støtteordninger, som f.eks. netværker til udbredelse af disse informationer. •r 
10 
/u>6 
IV. Støtteberettigelse og koncentration - Regionalt 
8. Dette initiativ anvendes på hele Den Europæiske Unions område. Der lægges 
imidlertid særlig vægt på behovene i de ugunstigt stillede områder. 
V. Teknisk bistand 
9. Der vil blive ydet teknisk bistand enten på initiativ af medlemsstaterne eller af 
Kommissionen; denne tekniske bistand omfatter både proceduren med udarbejdelse 
af forslag og den senere gennemførelse. Den tekniske bistand kan omfatte: 
udbredelse af information og andre bevidstgørelsesaktioner; 
konsulent- og ekspertbistand; 
afholdelse af bilaterale eller multilaterale møder mellem medlemsstaterne og de 
berørte organisationer for at lette samarbejdet; 
udvikling og fælles anvendelse af databaser om arbejdsmarkedet, 
beskæftigelseskurser, arbejdsformidlinger og andre aspekter ved arbejdsmarkedets 
funktion; 
gennemførelse af undersøgelser vedrørende nyskabende metoder og resultaterne 
af uddannelse, uddannelse af undervisere og aktiviteter inden for 
erhvervsuddannelsesvejledning; 
bistand i forbindelse med procedurer og praksis for evaluering; 
oprettelse eller udvikling af fællesskabsdækkende netværker til fremme af 
nyskabelser og tværnationalt samarbejde. 
VI. Fællesskabsfinansiering 
10. Aktionerne under dette initiativ finansieres i fællesskab af medlemsstaterne, 
Fællesskabet og hvor dette måtte være relevant, af virksomhederne eller andre 
organer. Såfremt virksomhedernes ansatte deltager i disse aktioner, skal 
virksomhederne finansiere en passende andel af arbejdstagernes omkostninger. 
11 
/Iff 
11. Det samlede bidrag fra strukturfondene for perioden 1994-1999 anslås til 1,4 mia. 
ECU, hvoraf 0,4 mia. ECU vil blive tildelt områder under mål nr. 1. 
12. Fordelingen af ressourcerne under dette initiativ blandt medlemsstaterne, vil blive 
afgjort på grundlag af alvoren af de strukturelle problemer, herunder især relevante 
ledighedsniveauer samt på grundlag af kvaliteten af de forslag, der forelægges om 
operationelle progammer og globaltilskud. 
13. Størrelsen af støttebeløbene vil blive fastsat i henhold til bestemmelserne om 
strukturfondene. I henhold til bestemmelserne om teknisk bistand kan der tildeles 
tværnationale aktioner maksimumsbeløb. 
VH. Gennemførelse 
14. Medlemsstaterne opfordres til at indgive ansøgninger om støtte i form af operationelle 
programmer eller globaltilskud inden for en tidsfrist på 4 måneder efter datoen for 
offentliggørelsen af denne meddelelse. I forbindelse med globaltilskud kan 
fællesskabsbistanden tildeles direkte til decentraliserede organisationer, der er 
ansvarlige for gennemførelsen, herunder organisationer, der er ansvarlige for 
forvaltningen af tværnationale aktioner, og som er udpeget af den pågældende 
medlemsstat. 
15. Medlemsstaterne opfordres til ved udarbejdelsen af deres forslag at drøfte de vigtigste 
prioriterede områder og støtteberettigede foranstaltninger samt metoderne til 
gennemførelse med Kommissionen. 
16. Bestemmelserne om tværnationale operationer kan her finde anvendelse, i henhold 
til hvilke to eller flere medlemsstater enten på eget initiativ, eller på initiativ af 
Kommissionen kan forelægge en fælles ansøgning om støtte. Som svar på denne 
ansøgning kan Kommissionen efter høring af de berørte medlemsstater, ligeledes 
træffe en beslutning om ydelse af finansiel støtte. 
17. Ved operationelle programmer eller globaltilskud skal foranstaltningerne fastlægges 
i henhold til de overordnede mål for strukturfondene. Forslagene skal indeholde en 
generel vurdering af situationen med angivelse af de målsætninger, der skal opfyldes, 
en tidsplan, kriterier og procedurer for gennemførelse, kontrol og evaluering. 
12 
/Uùi 
18. I hver enkelt medlemsstat vil et opfølgningskomité være ansvarlig for dette initiativ. 
19. Det foreslås, at der udvikles særlige støttestrukturer for dette initiativ. Samarbejde 
med andre fællesskabsinitiativer inden for menneskelige ressourcer og strukturelle 
ændringer i industrien, især regionale omstillingsprogrammer og SMV-initiativet samt 
de berørte fællesskabshandlingsprogrammer, især handlingsprogrammerne for 
erhvervsuddannelse vil ligeledes blive styrket ved hjælp af udarbejdelse af 
retningslinjer, teknisk bistand, fælles operationer og netværk, follow-up-projekter, 
evaluering, forskning og udbredelse af information. Nationale repræsentanter for 
beslægtede fællesskabshandlingsprogrammer vil blive inddraget i udvælgelsen af 
projekter på national plan. 
20. Kommissionen vil opfordre medlemsstaterne til at udarbejde og gennemføre disse 
programmer således, at betingelserne for tværnationalt samarbejde bliver de bedst 
mulige. 
21. Kommissionen agter at oprette et rådgivende udvalg på højt niveau bestående af 
repræsentanter for ikke-statslige organisationer, erhvervslivet, arbejdsmarkedets parter 
samt sagkyndige udpeget af medlemsstaterne i samarbejde med Kommissionen. Dette 
udvalg skal rådgive Kommissionen og medlemsstaterne om den generelle 
gennemførelse af initiativet og om fremme af tværnationale aktioner. 
22. Skriftlige henvendelser i forbindelse med denne meddelelse bedes fremsendt til 
følgende adresse: 
Hr. H.C. Jones 
Vi cegeneral direktør 
Generaldirektorat V - Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale 
Anliggender 
Europa-Kommissionen 
Rue de la Loi 200 
B - 1049 Bruxelles 
13 
/tsq 
Begrundelse 
RECHAR II-initiativet 
1. Fællesskabsinitiativet RECHAR, som Kommissionen traf beslutning om i 
december 1989, havde til formål at fremskynde den økonomiske 
omstillingsproces i de områder, der var hårdest ramt af den hastige 
tilbagegang i kulindustrien, og som var mest truet af de heraf 
følgende vanskeligheder. 
Det drejede sig om at fremme iværksættelse af alternative økonomiske 
aktiviteter, navnlig ved at fremme udvikling af små og mellemstore 
virksomheder, finansiere faglig uddannelse af minearbejdere, som var 
arbejdsløse, eller som var udsat for at blive det, gennemføre en 
miljømæssig forbedring af de områder, der var blevet medtaget af 
minedrift, bidrage til renovering af infrastrukturer samt i 
almindelighed støtte enhver foranstaltning, der kan bidrage til 
økonomisk omstilling i de pågældende områder. 
2. Der har kunnet udarbejdes et program for hvert af de 26 områder, der 
var støtteberettigede under RECHAR, og som har en samlet befolkning 
på ca. 14 mio. indbyggere. De fleste af disse områder lå i et 
område, der var støtteberettiget under mål nr. 1 eller mål nr. 2. 
Nogle områder blev imidlertid tilføjet til mål nr. 2 ved denne 
lejlighed. 
Det samlede beløb til RECHAR-programmerne var på 970 mio. ECU (1992-
priser), hvoraf 313 mio. kom fra EFRU og 56 mio. fra ESF. 
Strukturfondenes interventioner blev suppleret af EKSF (støtte til 
genbeskæftigelse, EKSF-traktatens artikel 56, rentegodtgørelser). 
EIB har ligeledes ydet lån. 
Fordelingen af RECHAR-budgettet mellem de 26 områder blev baseret på 
antallet af arbejdspladser, der var gået tabt i kulmineindustrien, 
herunder annoncerede tab og truede arbejdspladser. 
3. Hvad angår den økonomiske virkning vedrørte de fleste RECHAR-
projekter investeringer i infrastrukturer (56% af det samlede 
beløb), dernæst fremme af nye økonomiske aktiviteter (27%) og 
endelig uddannelse og omskoling (17%). De fleste af 
infrastrukturinvesteringerne vedrører miljøet i de områder, der er 
blevet medtaget som følge af mineindustrien i tilbagegang. Der er 
her tale om en vigtig faktor, hvis området igen skal gøres 
attraktivt. 
/>/i o 
De vigtigste modtagere af den støtte på 369 mio. ECU, 
strukturfondene har ydet til RECHAR, var Det Forenede Kongerige (175 
mio.), Tyskland (87 mio.), Frankrig (52 mio.), Spanien (26 mio.) og 
Belgien (25 mio.). Bevillingerne er blevet anvendt forskelligt 1 de 
enkelte medlemsstater. Medens Frankrig, Belgien og Det Forenede 
Kongerige især lagde vægt på infrastrukturer, prioriterede Tyskland 
og i mindre grad Spanien i højere grad fremme af nye økonomisk© 
aktiviteter og uddannelse. 
4. Virkningen for de pågældende regioner af tilbagegangen i 
kulminesektoren er langvarige: øget arbejdsløshed, indkomsttab for 
lokaløkonomien, faldende udbud af private og offentlige 
tjenesteydelser, aktivitetsfald i områderne. Endvidere skønnes det, 
at denne industri, der fortsat må omstruktureres, kan blive udsat 
for nye og betydelige tab af arbejdspladser frem til 1995, nemlig 
ca. 90 000 arbejdspladser, dvs. 41,5% af beskæftigelsen i 1992. 
På grund af Kommissionens særlige kompetence som følge af EKSF samt 
den forventede virkning på kulminesektoren af den igangværende 
liberalisering af energimarkederne foreslåes det at videreføre 
RECHAR-initiativet for yderligere fire år (1994-1997). 
5. De områder, der hidtil har været støtteberettigede under RECHAR, kan 
opretholde denne status, såfremt de fortsat er støtteberettigede 
under strukturfondenes mål nr. 1, 2 eller 5b. Endvidere kan 
medlemsstaterne foreslå Kommissionen, at den på listen over RECHAR-
områder tilføjer områder, der er støtteberettigede under et af disse 
mål, og som opfylder kriteriet om mindst et bestemt antal tab af 
arbejdspladser i de pågældende sektorer regnet fra 
referencetidspunktet 1990. 
Endvidere foreslås det, at der i forbindelse med RECHAR med de samme 
kriterier tages hensyn til områder, der er ramt af faldet i 
udvindingen af brunkul. Disse områder ligger hovedsageligt i det 
østlige Tyskland, men også i Grækenland, Spanien og Frankrig. 
6. De foreslåede foranstaltninger er en videreførelse af 
foranstaltningerne i den foregående periode. I de kommende 
operationelle programmer vil det dog være ønskeligt at lægge større 
vægt på støtte til immatrielle investeringer, der skal forbedre 
indslusningen af de små og mellemstore virksomheder i deres 
økonomiske miljø, navnlig med hensyn til innovation og 
teknologioverførsel. Det vil ligeledes være ønskeligt at styrke de 
bestemmelser, der vedrører teknisk bistand og udveksling af 
erfaringer. 
/!/!fi 
Udkast tU 
Meddelelse til medlemsstaterne om retningslinjer for operationelle 
programmer eller globaltilskud, som medlemsstaterne opfordres 
til at udarbejde inden for rammerne af et EU-initiativ til fremme 
af økonomisk omstilling i kulmineområder 
1. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede på sit møde 
den 1994 en forlængelse for perioden 1994-1997 af EU-
initiativet til fremme af økonomisk omstilling i kulmineområder (i 
det følgende benævnt RECHAR) efter artikel 11 i Rådets forordning 
(EØF) nr. 4253/88, ændret ved Rådets forordning (EØF) nr. 
2082/93(-1), og artikel 3, stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 
4254/88, ændret ved Rådets forordning (EØF) nr. 2083/93<2). 
2. I forbindelse med RECHAR yder Fællesskabet bistand i form af lån og 
tilskud til foranstaltninger og områder, som overholder de 
retningslinjer, der er fastlagt i denne meddelelse, og som er 
omfattet af operationelle programmer eller ansøgninger om 
globaltilskud, der er forelagt af medlemsstaterne og godkendt af 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber. 
I. Udviklingsmål 
3. Kommissionen har truffet denne beslutning, fordi mange 
kulmineområder er blandt de områder i Fællesskabet, der er eller 
kan forudses at blive hårdest ramt af industriel strukturomlægning, 
og fordi de har særlige vanskeligheder ved hurtigt at tilpasse sig 
ændrede økonomiske vilkår. EU-initiativet skal således bidrage til 
at løse problemer, der er fælles for visse kategorier af regioner 
(artikel 3, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 4254/88). 
4. Formålet med EU-initiativet er at fremme den økonomiske omstilling 
i de hårdest ramte kulmineområder ved en indsats, der udgør et 
supplement til indsatsen inden for de EU-støtterammer, der 
fastlægges i overensstemmelse med artikel 8 i forordning (EØF) nr. 
4253/88. Prioriteterne vil omfatte miljøforbedring, fremme af nye 
økonomiske aktiviteter og udvikling af menneskelige ressourcer. De 
regionale og lokale myndigheder og arbejdsmarkedets parter bør 
inddrages i forberedelsen og gennemførelsen af de operationelle 
programmer på den i de enkelte medlemsstater mest hensigtsmæssige 
måde. 
(1) EFT nr. L 193 af 31.7.1993, s. 24. 
(2) EFT nr. L 193 af 31.7.1993, s. 36. 
S) 4%, 
- 2 -
II. Definition af støtteberettigede områder under RECHAR 
5. Støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den 
Europæiske Socialfond (ESF), Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab 
(EKSF) og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) kan stilles til 
rådighed i områder, der er opført på den eksisterende liste over 
områder, der er støtteberettigede under RECHAR(3), forudsat at 
disse områder stadig er omfattet af mål nr. 1,2 eller 5b som 
defineret i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EØF) 
nr. 2052/88, ændret ved forordning (EØF) nr. 2081/93(4). 
Medlemsstaterne kan foreslå Kommissionen at tilføje andre områder 
til listen, forudsat at disse områder: 
a) er omfattet af mål nr. 1, 2 eller 5b som defineret i forordning 
(EØF) nr. 2052/88, ændret ved forordning (EØF) nr. 2081/93(4) 
b) opfylder de kriterier, der er opstillet nedenfor i punkt 6. 
I overensstemmelse med punkt 11 i denne meddelelse fastlægger og 
offentliggør Kommissionen de områder, det planlægges at tilføje til 
den eksisterende liste over støtteberettigede områder. 
6. De støtteberettigede områder, der tilføjes til listen over de 
områder, der allerede er støtteberettigede under RECHAR fra 1994 og 
fremefter, afgrænses i form af små områdeenheder, dvs. mindre end 
områderne på det administrative niveau III i Nomenklaturen for 
Statistiske Territoriale Enheder (NUTS), eller geografisk 
sammenhørende grupper af sådanne enheder: 
6.1 som omfatter kulminedrift, defineret som udvinding af stenkul 
eller brunkul med høj brændværdi i underjordiske miner eller 
åbne brud (kulminedrift som defineret i henhold til EKSF-
traktaten) samt udvinding af brunkul med lav brændværdi 
6.2 som opfylder en af følgende betingelser: 
- de har mistet mindst 1 000 arbejdspladser i kulmineindustrien 
(alle arbejdstagere, der er ansat i en virksomhed, der 
beskæftiger sig med kulminedrift som defineret ovenfor, i 
det følgende benævnt "kulminejob") siden den 1. januar 1990 
- det samlede antal arbejdspladser i kulindustrien, som er gået 
tabt siden den 1. januar 1990, eller som det officielt er 
bebudet vil gå tabt i fremtiden, beløber sig til 1 000 eller 
derover 
- det samlede antal arbejdspladser i kulmineindustrien, der er 
gået tabt siden den 1. januar 1990, eller som risikerer at gå 
tabt, beløber sig til 1 000 eller derover. Hvad angår 
antallet af arbejdspladser i kulmineindustrien, der 
risikerer at gå tabt, tages der kun hensyn til de 
arbejdspladser, som Kommissionen og medlemsstaten i 
fællesskab erkender kan gå tabt, specielt på grund af de høje 
kulproduktionsomkostninger sammeholdt med EU-gennemsnittet 
eller de geologiske forhold, der gør sig gældende for 
kulindustrien i de berørte områder. Den berørte medlemsstat 
skal godtgøre disse forhold og fremlægge de fornødne 
oplysninger til støtte herfor. 
(3) EFT nr. C 177 af 18.7.1990, s. 2-10. 
(4) EFT nr. L 193 af 31.7.1993, s. 7. 
- 3 -
III. Støtteberettigede foranstaltninger 
7. Under RECHAR-programmet kan der stilles EU-støtte i form af lån 
eller tilskud, alt efter hvad der er relevant, til rådighed for 
følgende foranstaltninger: 
a) Miljøforbedringer i områder, der er stærkt medtaget af 
kulminedriften, herunder oprensning af kulaffaldspladser, 
rengøring og omstilling af ubenyttede kulminebygninger og disses 
omgivelser, modernisering af sådanne bygninger til små og 
mellemstore virksomheder, landskabsforbedringer, foranstaltninger 
til afhjælpning af sammensynkning, mindre arbejder til 
forskønnelse af de bebyggede områder og anlæggelse af adgangsveje 
til de steder, hvor der placeres nye aktiviteter. 
b) Retablering og modernisering af social og økonomisk infrastruktur 
(fællesfaciliteter, veje, vand- og elektricitetsforsyning) i 
minebyer, forudsat at det påvises, at disse foranstaltninger er 
en integrerende og væsentlig del af en strategi til økonomisk 
genopretning i de pågældende områder. 
c) Bygning af nye fabrikker og værkstedslokaler. 
d) Fremme af alternative aktiviteter, og især oprettelse eller 
udvidelse af små og mellemstore virksomheder, navnlig ved hjælp 
af: 
- støtte til produktive investeringer 
- forbedret adgang til risikovillig kapital 
- etablering eller udbygning af fælles servicefaciliteter 
- støtte til gennemførelse af markedsundersøgelser og etablering 
og drift af erhvervsnetværk 
- fremme af samarbejde mellem virksomheder og forskningscentre, 
universiteter, teknologioverførselscentre og uddannelsescentre 
- fremme af innovation i industrien og servicesektoren ved 
indsamling og formidling af information om produkt- eller 
procesinnovation og støtte til kommerciel udnyttelse af 
innovative idéer i små og mellemstore virksomheder 
e) Støtte til turisme, specielt turistaktiviteter baseret på den 
industrielle kulturarv 
f) Støtte til oprettelse eller udbygning af omstillings- og 
regionaludviklingsorganer 
/yih 
- 4 
g) Støtte til erhvervsuddannelses- og beskæftigelsesforanstaltninger 
for alle, især ledige, ledighedstruede og medarbejdere i små og 
mellemstore virksomheder, herunder specielt dem, der er 
beskæftiget med aktiviteter, som er af væsentlig betydning for 
virkeliggørelsen af RECHAR-initiativets udviklings- og 
omstillingsmål; opførelse af nye erhvervsuddannelsesfaciliteter 
af enhver art i kulmineområder. 
h) Rentegodtgørelse i forbindelse med EKSF-lån til investeringer i 
små og mellemstore virksomheder (EKSF-definition) og genvinding 
af arealer til industribrug. 
i) Genbeskæftigelsesstøtte i henhold til EKSF-traktatens artikel 56, 
især støtte til fremme af erhvervsuddannelse, som kan give 
minearbejdere eller ledige tidligere minearbejdere færdigheder, 
der er i overensstemmelse med markedes behov, og lette deres 
integration i en økonomi under forandring. 
j) Andre foranstaltninger, der bidrager til den økonomiske 
omstilling i det pågældende område, og til hvilke der kan 
godkendes lån fra EIB. 
IV. Fællesskabets bidrag til finansieringen af RECHAR 
8. RECHAR-programmerne finansieres af medlemsstaten og Fællesskabet i 
forening. I de under RECHAR støtteberettigede kulmineområder anslås 
det samlede bidrag fra EFRU og ESF i perioden 1994-1997 til 400 mio. 
ECU. 
Derudover kan EKSF yde rentegodtgørelser for lån samt supplerende 
genbeskæftigelsesstøtte i henhold til EKSF-traktatens artikel 56 som 
fastlagt ud fra de midler, der er til rådighed. Der kan endvidere 
ydes lån af EIB- og EKSF-midler. 
9. Når Kommissionen træffer beslutning om størrelsen af Fællesskabets 
budgetbidrag til de enkelte operationelle programmer, vil den tage 
hensyn til programmets kvalitet og områdets økonomiske og sociale 
situation og udviklingsbehov på beslutningstidspunktet samt det 
fremtidige tab af arbejdspladser. Støttesatserne fastlægges i 
overensstemmelse med forordningerne om strukturfondene og under 
hensyntagen til de berørte nationale og regionale myndigheders 
finansieringsevne. Ved vurderingen af programmernes kvalitet vil 
Kommissionen især tage følgende i betragtning: 
at der findes en sammenhængende regional strategi med en klar 
angivelse af udviklings- og omstillingsmålene, og at målene for 
de operationelle programmer for kulmineområderne er behørigt 
indarbejdet 
- de foreslåede foranstaltningers sandsynlige udviklingseffekt og 
især deres bidrag til virkeliggørelsen af målene for det 
operationelle program 
- 5 
- en påvisning af den supplerende karakter af de midler, der 
ansøges om fra Fællesskabet, samt de midler, de nationale og 
regionale myndigheder stiller til rådighed for det operationelle 
program 
- gennemførelses-, tilsyns- og evalueringsmekanismernes sandsynlige 
effektivitet 
i hvilken grad lån og tilskud kombineres optimalt. 
V. Gennemførelse 
10. De medlemsstater, der ønsker at foreslå områder til støtte fra 
RECHAR, som ikke allerede er opført på den liste, der blev 
offentliggjort i EFT nr. C 177 af 18.7.1990, skal forelægge 
Kommissionen deres forslag i overensstemmelse med de kriterier, der 
er anført i denne meddelelses afsnit II, inden for en måned fra 
datoen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Kommissionen kan se bort fra forslag, den modtager efter udløbet af 
denne frist. 
11. Efter samråd med de interesserede medlemsstater fastlægger og 
offentliggør Kommissionen i De Europæiske Fællesskabers Tidende 
inden for to måneder fra udløbet af fristen for modtagelse af 
ovennævnte forslag fra medlemsstaterne en revideret liste over 
kulmineområder, der er støtteberettigede under RECHAR. Kommissionen 
kan senere udvide denne liste. 
12. De medlemsstater, der ønsker at deltage i RECHAR, og som har 
støtteberettigede kulmineområder på den af Kommissionen 
offentliggjorte liste, opfordres til inden for fire måneder fra 
datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse at forelægge 
detaljerede forslag til operationelle programmer eller 
globalstilskud eller ændringer til eksisterende operationelle 
programmer, der er specifikke for RECHAR eller for en beslutning i 
medfør af en EU-støtteramme. Kommissionen kan se bort fra forslag 
til operationelle programmer eller globaltilskud, som den modtager 
efter udløbet af denne frist. 
13. Der vil blive tilskyndet til samarbejde mellem modtagerne både inden 
for og på tværs af medlemsstaterne for at fremme udveksling af 
erfaring, udbredelse af kendskab til de bedste fremgangsmåder, 
fælles aktioner og komparative evalueringer. Kommissionen opfordrer 
medlemsstaterne til at tage hensyn til dette mål, når de udarbejder 
og senere forvalter programmerne. 
14. Al korrespondance vedrørende denne meddelelse stiles til: 
Hr. E. Landaburu, 
Generaldirektør 
Generaldirektoratet for Regionalpolitik, 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber 
200, Rue de la Loi 
B-1049 Bruxelles, 
Belgien 
yi/ii 
Begrundelse 
RESIDER li-initiativet 
1. EU-initiativet RESIDER, som Rådet traf beslutning om i februar 1988 
på grundlag af de EFRU-bestemmelser, der gjaldt inden reformen, 
havde til formål at bidrage til socioøkonomisk omstilling af 
stålindustriområderne i Den Europæiske Union. 
Det drejede sig om at fremme iværksættelse af alternative økonomiske 
aktiviteter, navnlig ved at fremme udvikling af små og mellemstore 
virksomheder, sanere og udvikle medtagne industriområder, bidrage 
til renovering af infrastrukturerne og i almindelighed støtte enhver 
foranstaltning, der kan bidrage til økonomisk omstilling i de 
pågældende områder. 
2. Kommissionen har udvalgt 18 områder i 8 medlemsstater som 
støtteberettigede under RESIDER. De fleste af disse områder lå helt 
eller delvist i områder, der er støtteberettigede under mål nr. 2. 
To af dem lå dog i et mål nr. 1-område, et i et område, der er 
delvist støtteberettiget under mål nr. 5b, og to i områder, der ikke 
er støtteberettigede under disse mål. 
Det samlede beløb, der var afsat til RESIDER-programmerne, var på 
1 395 mio. ECU, hvoraf 272 mio. ECU (i løbende priser) kommer fra 
EFRU. EFRU-støtten til de forskellige RESIDER-områder var baseret på 
antallet af arbejdspladser, der var gået tabt i stålindustrien, 
herunder forventede tab, i en periode på fire år (1986-1989). 
Foruden fra EFRU blev der ydet støtte fra EKSF (støtte til 
genbeskæftigelse, artikel 56 i EKSF-traktaten, rentegodtgørelse) og 
fra EIB. 
3. Hvad angår den økonomiske virkning vedrørte de fleste af de 
foranstaltninger, der blev finansieret af RESIDER, investeringer i 
infrastrukturer (54% af EFRU-bidraget), forbedring af de små og 
mellemstore virksomheders knowhow (24%) og investeringsstøtte (22%). 
Investeringerne i infrastrukturer omfattede for størstedelens 
vedkommende miljø og infrastrukturer i de områder, der er blevet 
medtaget som følge af stålindustrien i tilbagegang. Dette er en 
væsentlig faktor, hvis disse områder igen skal blive attraktive. 
EFRU ydede et bidrag på 90 mio. ECU til Tyskland, 58 mio. ECU til 
Frankrig, 52 mio. ECU til Spanien, 28 mio. ECU til Belgien og 24 
mio. ECU til Italien. De resterende 19 mio. ECU blev fordelt mellem 
Luxembourg, Portugal og Det Forenede Kongerige. 
/tf'} 
- 2 
Anvendelsen af bevillingerne er forskellig for de forskellige 
medlemsstater. Medens Frankrig, Spanien, Belgien og navnlig 
Luxembourg og Portugal især gjorde en indsats for infrastrukturerne, 
lagde Tyskland, Italien og Det Forenede Kongerige større vægt på 
udvikling af produktive aktiviteter, både ved hjælp af teknisk 
bistand til de små og mellemstore virksomheder og ved at yde støtte 
til investeringer. 
4. For stålindustrien må det konstateres, at overkapacitetsproblemerne 
langt fra er løst på trods af den betydelige indsats for omstruktu­
rering, der er gjort i mere end ti år. Ifølge skønnene i forbindelse 
med de generelle mål for stålsektoren for 1995 må der i perioden 
1993-1995 gøres en indsats for at nedskære kapaciteten med 
yderligere ca. 30 mio. tons råstål, hvilket vil medføre nye og 
omfattende tab af arbejdspladser i en størrelsesorden på 70 000 
direkte arbejdspladser i perioden 1993-1995. (Disse tab skal lægges 
til de 40 000 arbejdspladser, der allerede gik tabt mellem 1990 og 
1992, herunder i det tidligere DDR). 
Denne udvikling vil medføre en alvorlig forværring af den socio­
økonomiske situation i de områder, der er stærkt afhængige af jern-
og stålindustrien, navnlig i de regioner, hvor det allerede er 
anerkendt, at den økonomiske struktur er sårbar, idet de er blevet 
støtteberettigede under mål nr. 1, 2 eller 5b. 
5. På grund af Kommissionens særlige kompetence som følge af EKSF 
foreslås det at videreføre RESIDER for yderligere fire år (1994-
1997) i overensstemmelse med de gældende bestemmelser, således at 
den indsats for regional omstilling, der er gjort i de regioner, der 
er hårdest ramt af omstruktureringen i stålsektoren, kan øges. 
I overensstemmelse med princippet om regional koncentration foreslås 
det kun at vælge de jern- og stålområder, der er støtteberettigede 
under mål nr. 1, 2 eller 5b, og som opfylder kriteriet om mindst et 
bestemt antal tab af arbejdspladser i de pågældende sektorer regnet 
fra referencetidspunktet 1990. 
6. De foranstaltninger, der foreslås for RESIDER II, svarer til 
foranstaltningerne i forbindelse med initiativer med tilsvarende 
mål, navnlig RECHAR. I de kommende operationelle programmer vil det 
være ønskeligt at lægge større vægt på støtte til immaterielle 
investeringer, der skal forbedre indslusningen af små og mellemstore 
virksomheder i deres økonomiske miljø, navnlig med hensyn til 
innovation og teknologioverførsel. Det vil ligeledes være ønskeligt 
at styrke de bestemmelser, der vedrører teknisk bistand og 
udveksling af erfaringer. Endelig må saneringen af forurenede 
industriområder videreføres. 
/?*! 
Udkast tit 
Meddelelse til medlemsstaterne om retningslinjer for operationelle 
programmer eller globaltilskud, som medlemsstaterne opfordres 
til at udarbejde inden for rammerne af et EU-initiativ til fremme 
af økonomisk omstilling i stålområder 
1. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede på sit møde 
den 1994 for perioden 1994-1997 at indføre et EU-initiativ til 
fremme af økonomisk omstilling i stålområder (i det følgende benævnt 
RESIDER II) efter artikel 11 i Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88, 
ændret ved Rådets forordning (EØF) nr. 2082/93(1), og artikel 3, 
stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 4254/88, ændret ved Rådets 
forordning (EØF) nr. 2083/93<2). Dette initiativ skal videreføre de 
aktioner, der blev støttet af EU-initiativet RESIDER, som blev 
vedtaget den 2. februar 1988(3) 
2. I forbindelse med RESIDER II yder Fællesskabet bistand i form af lån 
og tilskud til foranstaltninger og områder, som overholder de 
retningslinjer, der er fastlagt i denne meddelelse, og som er 
omfattet af operationelle programmer eller ansøgninger om 
globaltilskud, der er forelagt af medlemsstaterne og godkendt af 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber. 
I. Udviklingsmål 
3. Kommissionen har truffet denne beslutning, fordi mange stålområder 
er blandt de områder i Fællesskabet, der er eller kan forudses at 
blive hårdest ramt af industriel strukturomlægning, og fordi de har 
særlige vanskeligheder ved hurtigt at tilpasse sig ændrede 
økonomiske vilkår. EU-initiativet skal således bidrage til at løse 
problemer, der er fælles for visse kategorier af regioner (artikel 
3, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 4254/88). 
4. Formålet med EU-initiativet er at fremme den økonomiske omstilling i 
de hårdest ramte stålområder ved en indsats, der udgør et supplement 
til indsatsen inden for de EU-støtterammer, der fastlægges i 
overensstemmelse med artikel 8 i forordning (EØF) nr. 4253/88. 
Prioriteterne vil omfatte miljøforbedring, fremme af nye økonomiske 
aktiviteter og udvikling af menneskelige ressourcer. De regionale og 
lokale myndigheder og arbejdsmarkedets parter bør inddrages i 
forberedelsen og gennemførelsen af de operationelle programmer på 
den i de enkelte medlemsstater mest hensigtsmæssige måde. 
(1) EFT nr. L 193 af 31.7.1993, s. 24. 
(2) EFT nr. L 193 af 31.7.1993, s. 36. 
(3) EFT nr. L 33 af 5.2.1988, s. 1-5. 
yf/'f 
/ 
- 2 
II. Definition af støtteberettigede områder under RESIDER 
5. Støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den 
Europæiske Socialfond (ESF), Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab 
(EKSF) og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) kan stilles til 
rådighed i stålområder, der er omfattet af mål nr. 1, 2 eller 5b som 
defineret i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EØF) 
nr. 2052/88, ændret ved forordning (EØF) nr. 2081/93(4), og som 
opfylder kriterierne i stk. 6 nedenfor. 
I overensstemmelse med punkt 11 i denne meddelelse fastlægger og 
offentliggør Kommissionen de støtteberettigede områder. 
6. De støtteberettigede områder under RESIDER afgrænses i form af små 
områdeenheder, dvs. mindre end områderne på det administrative 
niveau III i Nomenklaturen for Statistiske Territoriale Enheder 
(NUTS), eller geografisk sammenhørende grupper af sådanne enheder: 
6.1 som omfatter stålproduktion som defineret i EKSF-traktaten 
6.2 som opfylder en af følgende betingelser: 
de har mistet mindst 1 000 arbejdspladser i stålindustrien 
(alle arbejdstagere, der er ansat i en virksomhed, der 
beskæftiger sig med stålproduktion som defineret ovenfor, i 
det følgende benævnt "ståljob") siden den 1. januar 1990 
det samlede antal arbejdspladser i stålindustrien, som er 
gået tabt siden den 1. januar 1990, eller som det officielt 
er bebudet vil gå tabt i fremtiden, beløber sig til 1 000 
eller derover 
det samlede antal arbejdspladser i stålindustrien, der er 
gået tabt siden den 1. januar 1990, eller som risikerer at 
gå tabt, beløber sig til 1 000 eller derover. Hvad angår 
antallet af arbejdspladser i stålindustrien, der risikerer 
at gå tabt, tages der kun hensyn til de arbejdspladser, som 
Kommissionen og medlemsstaten i fællesskab erkender kan gå 
tabt. Den berørte medlemsstat skal godtgøre disse forhold og 
fremlægge de fornødne oplysninger til støtte herfor. 
III. Støtteberettigede foranstaltninger 
7. Under RESIDER-programmet kan der stilles EU-støtte i form af lån 
eller tilskud, alt efter hvad der er relevant, til rådighed for 
følgende foranstaltninger: 
a) Miljøforbedringer i områder, der er stærkt medtaget af 
stålproduktionen, rengøring og omstilling af ubenyttede 
stålindustribygninger og disses omgivelser, modernisering af 
sådanne bygninger til små og mellemstore virksomheder, 
landskabsforbedringer, mindre arbejder til forskønnelse af de 
bebyggede områder og anlæggelse af adgangsveje til de steder, 
hvor der placeres nye aktiviteter. 
(4) EFT nr. L 193 af 31.7.1993, s. 7 
/llM 
- 3 -
b) Retablering og modernisering af social og økonomisk 
infrastruktur (fællesfaciliteter, veje, vand- og 
elektricitetsforsyning) i stålområder, forudsat at det påvises, 
at disse foranstaltninger er en integrerende og væsentlig del 
af en strategi til økonomisk genopretning i de pågældende 
områder. 
c) Bygning af nye fabrikker og værkstedslokaler. 
d) Fremme af alternative aktiviteter, og især oprettelse eller 
udvidelse af små og mellemstore virksomheder, navnlig ved hjælp 
af: 
støtte til produktive investeringer 
forbedret adgang til risikovillig kapital 
- etablering eller udbygning af fælles servicefaciliteter 
støtte til gennemførelse af markedsundersøgelser og 
etablering og drift af erhvervsnetværk 
fremme af samarbejde mellem virksomheder og 
forskningscentre* universiteter, teknologioverførselscentre 
og uddannelsescentre 
fremme af innovation i industrien og servicesektoren ved 
indsamling og formidling af information om produkt- eller 
procesinnovation og støtte til kommerciel udnyttelse af 
innovative idéer i små og mellemstore virksomheder 
e) Støtte til turisme, specielt turistaktiviteter baseret på den 
industrielle kulturarv 
f) Støtte til oprettelse eller udbygning af omstillings- og 
regionaludviklingsorganer 
g) Støtte til erhvervsuddannelses- og 
beskæftigelsesforanstaltninger for alle, især ledige, 
ledighedstruede og medarbejdere i små og mellemstore 
virksomheder, herunder specielt dem, der er beskæftiget med 
aktiviteter, som er af væsentlig betydning for virkeliggørelsen 
af RESIDER-initiativets udviklings- og omstillingsmål; 
opførelse af nye erhvervsuddannelsesfaciliteter af enhver art i 
stålområder. 
h) Rentegodtgørelse i forbindelse med EKSF-lån til investeringer i 
små og mellemstore virksomheder (EKSF-definition) og genvinding 
af arealer til industribrug. 
/III 
- 4 -
i) Genbeskæftigelsesstøtte i henhold til EKSF-traktatens artikel 
56, især støtte til fremme af erhvervsuddannelse, som kan give 
stålarbejdere eller ledige tidligere stålarbejdere færdigheder, 
der er i overensstemmelse med markedes behov, og lette deres 
integration i en økonomi under forandring. 
j) Andre foranstaltninger, der bidrager til den økonomiske 
omstilling i det pågældende område, og til hvilke der kan 
godkendes lån fra EIB. 
IV. Fællesskabets bidrag til finansieringen af RESIDER 
8. RESIDER-programmerne finansieres af medlemsstaten og Fællesskabet i 
forening. I de under RESIDER støtteberettigede stålområder anslås 
det samlede bidrag fra EFRU og ESF i perioden 1994-1997 til 500 mio. 
ECU. 
Derudover kan EKSF yde rentegodtgørelser for lån samt supplerende 
genbeskæftigelsesstøtte i henhold til EKSF-traktatens artikel 56 som 
fastlagt ud fra de midler, der er til rådighed. Der kan endvidere 
ydes lån af EIB- og EKSF-midler. 
9. Når Kommissionen træffer beslutning om størrelsen af Fællesskabets 
budgetbidrag til de enkelte operationelle programmer, vil den tage 
hensyn til programmets kvalitet og områdets økonomiske og sociale 
situation og udviklingsbehov på beslutningstidspunktet samt det 
fremtidige tab af arbejdspladser. Støttesatserne fastlægges i 
overensstemmelse med forordningerne om strukturfondene og under 
hensyntagen til de berørte nationale og regionale myndigheders 
finansieringsevne. Ved vurderingen af programmernes kvalitet vil 
Kommissionen især tage følgende i betragtning: 
at der findes en sammenhængende regional strategi med en klar 
angivelse af udviklings- og omstillingsmålene, og at målene for 
de operationelle programmer for stålområderne er behørigt 
indarbejdet 
de foreslåede foranstaltningers sandsynlige udviklingseffekt og 
især deres bidrag til virkeliggørelsen af målene for det 
operationelle program 
- en påvisning af den supplerende karakter af de midler, der 
ansøges om fra Fællesskabet, samt de midler, de nationale og 
regionale myndigheder stiller til rådighed for det 
operationelle program 
gennemførelses-, tilsyns- og evalueringsmekanismernes 
sandsynlige effektivitet 
i hvilken grad lån og tilskud kombineres optimalt. 
/}1X 
- 5 -
V. Gennemførelse 
10. De medlemsstater, der ønsker at foreslå områder til støtte fra 
RESIDER, skal forelægge Kommissionen deres forslag i 
overensstemmelse med de kriterier, der er anført i denne meddelelses 
afsnit II, inden for en måned fra datoen for offentliggørelsen i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende. Kommissionen kan se bort fra 
forslag, den modtager efter udløbet af denne frist. 
11. Efter samråd med de interesserede medlemsstater fastlægger og 
offentliggør Kommissionen i De Europæiske Fællesskabers Tidende 
inden for to måneder fra udløbet af fristen for modtagelse af 
ovennævnte forslag fra medlemsstaterne en revideret liste over 
stålområder, der er støtteberettigede under RESIDER. 
12. De medlemsstater, der ønsker at deltage i RESIDER, og som har 
støtteberettigede stålområder på den af Kommissionen offentliggjorte 
liste, opfordres til inden for fire måneder fra datoen for 
offentliggørelsen af denne meddelelse at forelægge detaljerede 
forslag til operationelle programmer eller globalstilskud. 
Kommissionen kan se bort fra forslag til operationelle programmer 
eller globaltilskud, som den modtager efter udløbet af denne frist. 
13. Der vil blive tilskyndet til samarbejde mellem modtagerne både inden 
for og på tværs af medlemsstaterne for at fremme udveksling af 
erfaring, udbredelse af kendskab til de bedste fremgangsmåder, 
fælles aktioner og komparative evalueringer. Kommissionen opfordrer 
medlemsstaterne til at tage hensyn til dette mål, når de udarbejder 
og senere forvalter programmerne. 
14. Al korrespondance vedrørende denne meddelelse stiles til: 
Hr. E. Landaburu 
Generaldirektør 
Generaldirektoratet for Regionalpolitik 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber 
200, Rue de la Loi 
B-1049 Bruxelles, 
Belgien 
/? ni 
Begrundelse 
KONVER-initiativet 
1. Den nye internationale situation som følge af afslutningen af den 
kolde krig og det deraf følgende betydelige fald i 
forsvarsudgifterne i næsten alle EU-medlemsstaterne medførte, at 
Europa-Parlamentet tog initiativ til, at der i 1991 og 1992 blev 
ydet støtte til de særlige aktioner PERIFRA I og II. Med samlede 
bevillinger på 90 mio. ECU til disse aktioner kunne der ydes ca. 50 
mio. ECU i EU-støtte til medfinansiering af pilotprojekter med 
demonstrationsværdi i forbindelse med omstilling af militærafhængige 
områder. De øvrige 40 mio. ECU blev anvendt til andre pilotprojekter 
i overensstemmelse med de anmærkninger til budgettet, som Europa-
Parlamentet havde godkendt. 
KONVER-programmet blev iværksat i 1993 som et EU-initiativ - stadig 
på Europa-Parlamentets initiativ - med en bevilling på 130 mio. ECU. 
Programmet omfattede ligeledes regionale og sociale 
ledsageforanstaltninger i forbindelse med omstillingen af 
forsvaret. For at der kunne skabes sammenhæng med strukturfondenes 
nye programperiode (1994-1999), blev det besluttet, at KONVER i 1993 
skulle gennemføres som et 1-årigt program under anvendelse af 
forenklede procedurer. 
Formålet var at fremme diversificeringen af erhvervsaktiviteterne i 
de områder, der er mest afhængige af militærindustrien eller af 
militærbaser, ved hjælp af etablering af andre erhvervsaktiviteter, 
bl.a. ved at fremme udviklingen af små og mellemstore virksomheder, 
støtte uddannelse eller omskoling af det personale i 
militærsektoren, der mistede deres arbejde, bevare det teknologiske 
potentiale i de berørte regioner, bidrage til miljøgenopretning af 
militæranlæggene og -baserne samt ved at genanvende civile 
infrastrukturer, omstille de militære aktiviteter til civile og 
generelt at støtte alle foranstaltninger, der kunne bidrage til 
omstillingen af de pågældende områder. 
lUt 
- 2 -
2. Da en stor del af militærindustrierne og -baserne ligger uden for de 
områder, der er støtteberettigede under mål nr. 1, 2 og 5b, havde 
medlemsstaterne lov til i vidt omfang af anvende KONVER-
bevillingerne i 1993 uden for disse områder ved hjælp af en 
geografisk fleksibilitet, der gælder for EU-initiativerne ifølge de 
ændrede strukturfondsforordninger. 
Af de i alt 130 mio. ECU, der var til rådighed, kom ca. 100 mio. ECU 
fra EFRU og godt 30 mio. ECU fra ESF. Fordelingen af bevillingerne 
mellem medlemsstaterne blev fastsat ved hjælp af en fordelingsnøgle, 
der tog hensyn til den samlede beskæftigelse inden for den 
pågældende sektor i hver af dem. De største støttemodtagere var: 
Tyskland (38,2 mio ECU), Frankrig (32,63 mio. ECU), Det Forenede 
Kongerige (20,12 mio. ECU) og Italien (17,88 mio. ECU). 
Da der er store forskelle på, hvordan omstillingen af 
militærsektoren foregår i de forskellige medlemsstater, gik KONVER-
støtten snart mest til omstilling af militærbaser og -anlæg 
(Tyskland), snart mest til de regioner, der er afhængige af 
militærindustrien (Frankrig, Det Forenede Kongerige og Italien), 
uden dog at nogen af aspekterne blev ladt ude af betragtning. 
Eftersom der endnu ikke foreligger nogen fuldstændig identifikation 
af, hvilke projekter EU skal medfinansiere, er det for tidligt til 
at foretage en nøjagtig opdeling af bevillingerne pr. type. 
3. Reduktionen af antallet af arbejdspladser i forsvarsindustrien og på 
militærbaserne fortsætter sandsynligvis indtil år 2000, når den 
forventede nedsættelse af forsvarsbudgetterne tages i betragtning. 
Som det fremgår af Kommissionens undersøgelse heraf, der blev 
offentliggjort i 1992t1), bliver de regionale virkninger af denne 
omlægning betydelige, især for regioner, der netop var blevet valgt 
som det sted, hvor anlægget skulle etableres, af strategiske grunde 
som følge af den afsides beliggenhed. Det samme gælder regioner, 
hvor der er stor afhængighed af militiæraktiviteter, og hvor der kun 
findes begrænsede muligheder for alternativ jobskabelse. 
Nedgangen i militæraktiviteterne er for øjeblikket betydelig. Den er 
opstået pludseligt og foregår temmelig hurtigt. Det er nødvendigt 
for de pågældende regioners økonomi, at de bevarer et teknologisk 
potentiale og FoU på et højt niveau for at sikre deres fremtidige 
konkurrenceevne. Derfor bør det foreslås, at KONVER, der blev 
iværksat i 1993 som et 1-årigt program, bliver etableret som et 
flerårigt EU-initiativ, der løber indtil udgangen af 1997. 
De svar, som Kommissionen modtog i forbindelse med høringerne om 
grønbogen om EU-initiativernes fremtid, og Europa-Parlamentets 
beslutning herom har i høj grad understreget betydningen af, at EU 
fortsætter sin indsats på det område, KONVER omfatter. 
(1) The economic and social impact of reductions in defence spending and 
military forces on the regions of the Coummunity. Regional 
Development Studies n°5. Commission of the European Communities. 
1ÏÎ 
- 3 -
Foranstaltningerne i forslaget bygger i vidt omfang på dem, der også 
foreslås for andre EU-initiativer, som ligeledes tager sigte på at 
støtte den økonomiske omstilling i regioner, der er afhængige af 
kriseramte sektorer. Der lægges dog særlig vægt på 
teknologioverførsel, samarbejdsnet for FoU og net for 
erfaringsudveksling. Men der indgår selvfølgelig også andre 
aspekter, f.eks. genopretning af de pågældende steder samt 
uddannelse og omskoling af medarbejderne. 
For at bevillingerne ikke skal spredes over et for stort antal 
steder, som det var tilfældet i 1993 i nogle lande, agter 
Kommissionen at opfordre medlemsstaterne til at sende den en liste 
over områder, der bør modtage støtte under KONVER, på basis af de 
kriterier vedrørende tab af arbejdspladser, som Kommissionen har 
fastsat. 
Af de ovenfor nævnte årsager kan op til 50% af KONVER-bevillingerne 
gå til områder, der ikke er støtteberettigede under mål nr. 1, 2 og 
5b. Dette loft gælder for EU som helhed. For at sikre, at det 
overholdes, vil Kommissionen foretage de fornødne tilpasninger af 
medlemsstaternes forslag under hensyntagen til den økonomiske 
kapacitet i de pågældende regioner til at klare virkningerne af 
beskæftigelsesnedgangen og under hensyntagen til vurderingen af de 
foreslåede programmers kvalitet. 
/// 
Udkast til 
Meddelelse til medlemsstaterne om retningslinjer for 
operationelle programmer, 
som medlemsstaterne opfordres til at udarbejde inden for 
rammerne 
af et EU-initiativ vedrørende omstilling af 
forsvarsafhængige områder 
(KONVER) 
1. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede på sit møde 
den at iværksætte et EU-initiativ for områder, der er 
stærkt afhængige af forsvarssektoren (i det følgende benævnt KONVER) 
i henhold til artikel 11 i Rådets forordning (EØF) nr. 2082/93(*) 
og artikel 3, stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 4254/88, ændret 
ved Rådets forordning (EØF) nr. 2083/93(2). 
2. Som led i KONVER stilles der EU-støtte i form af lån og tilskud til 
rådighed for foranstaltninger og områder, der stemmer overens med 
retningslinjerne i denne meddelelse, og som er omfattet af 
operationelle programmer forelagt af medlemsstaterne og godkendt af 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber. 
I. Udviklingsmål 
Formålet med EU-initiativet er at fremme diversificeringen af 
erhvervsaktiviteterne i områder, der er stærkt afhængige af 
forsvarssektoren, bl.a. ved hjælp af omstilling af 
erhvervsaktiviteter i forbindelse med denne sektor, med henblik på 
at gøre dem mindre afhængige af denne sektor og lette tilpasningen 
af økonomisk bæredygtige virksomheder i alle industrisektorer. 
II. Støtteberettigede foranstaltninger 
4. Foranstaltningerne tager sigte på at støtte alle industrisektorer i 
de områder, der er støtteberettigede under KONVER. I regioner, der 
er berettigede til støtte under mål nr. 1, 2 og 5b, skal 
foranstaltningerne i et givet område supplere de 
industristøtteordninger, der er fastsat i EU-støtterammerne, inkl. 
støtte til investeringer i produktionsmateriel. 
(1) EFT nr. L 193 af 31.7.1993, s. 24. 
(2) EFT nr. L 193 af 31.7.1993, s. 36. 
1ÎÏ 
Medlemsstaterne skal fremlægge programmer, som udgør en afbalanceret 
helhed af foranstaltninger. 
Der må ikke ydes støtte til aktiviteter, der har enten et dobbelt 
(civilt og militært) formål eller en rent militær anvendelse. 
Foranstaltningerne kan omfatte: 
a) forbedring af knowhow gennem støtte til virksomheder til 
finansiering af rådgivning og af det materiel (med undtagelse af 
maskiner til produktion), der er nødvendigt for iværksættelsen, 
vedrørende design, kvalitetspolitik, edb-styret produktion og 
planlægning, markedsføring, virksomhedens interne organisation 
samt arbejdstagernes sundhed og sikkerhed 
b) støtte til oprettelse af lokale virksomhedssammenslutninger og 
andre former for samarbejde med henblik på at: 
forbedre knowhow på de i litra a) nævnte områder 
fremskynde udbredelsen af innovative produktionsmetoder og nye 
former for virksomhedsorganisation 
samarbejde mellem virksomheder og forskningscentre, 
universitet, centre for teknologioverførsel og 
uddannelsescentre 
- markedsføring og diversificering af produkter 
- styrke båndene mellem virksomheder og deres leverandører og 
kunder med henblik på at opfylde de nye krav om fleksibilitet 
og kvalitet 
forbedre informationen om markedstendenser i forbindelse med 
støtte til design, kvalitet og markedsføring 
oprette kontaktnet med andre steder i medlemsstaten og i EU i 
forbindelse med nævnte foranstaltninger 
c) oprettelse af en gruppe, der skal komme med idéer og rådgivning, 
der samordnes med støtteordninger (navnlig de i litra a) og b) 
omhandlede ordninger) for sektorer med et stort antal små og 
mellemstore virksomheder, i form af interne virksomhedsanalyser, 
oplysning om den ændrede situation og rådgivning om udarbejdelse 
og gennemførelse af moderniseringsplaner 
d) midlertidig støtte til aflønning af ingeniører, tekniske 
medarbejdere og ledere, der ansættes til at hjælpe med at 
gennemføre moderniseringsplaner, som er udformet med bistand fra 
eksterne eksperter, især eksperter fra den i litra c) nævnte 
gruppe 
SiZ\ 
- 3 -
e) erhvervsuddannelse for virksomhedernes personale, 
virksomhedssammenslutninger og udbydere af fælles serviceydelser 
i de berørte regioner samt for personale i virksomheder eller på 
militæranlæg, der trues af arbejdsløshed eller er afskediget 
f) miljøforbedringer og -genopretning på militære anlæg og områder, 
som er alvorligt skadede af militære aktiviteter, sanering og 
ombygning af tidligere militære bygninger og deres omgivelser, 
modernisering af nævnte steder med henblik på små og mellemstore 
virksomheder, landskabsarbejder, mindre arbejder, der kan 
forbedre bygningernes udseende, samt veje, der giver nye 
aktiviteter adgang til stedet 
g) forbedring af adgangen til risikovillig kapital og lån 
h) feasibilityundersøgelser og omstillingsstrategier 
i) renovering og modernisering af sociale og økonomiske 
infrastrukturer (fællesfaciliteter, veje samt vand- og 
elektricitetsforsyning) i forsvarsafhængige områder, på 
betingelse af at det dokumenteres, at sådanne foranstaltninger 
udgør et integreret og afgørende element i en strategi for 
økonomisk genopbygning af de pågældende områder 
j) støtte til fremstød for turisme. 
III. Støtteberettigede områder 
5. Områderne under KONVER afgrænses i form af små områdeenheder på det 
administrative niveau III i Nomenklaturen for Statistiske 
Territoriale Enheder (NUTS), eller evt. mindre 
(pendlingsdistrikter), eller geografisk sammenhørende grupper af 
sådanne enheder. For at være støtteberettiget under KONVER skal 
områderne opfylde en af følgende betingelser: 
- De har mistet mindst 1 000 arbejdspladser i forsvarssektoren^3) 
siden den 1. januar 1990 
- Det samlede antal arbejdspladser i forsvarssektoren, som er gået 
tabt siden den 1. januar 1990, eller som det officielt er bebudet 
vil gå tabt i fremtiden, beløber sig til 1 000 eller derover 
Det samlede antal arbejdspladser i forsvarssektoren, som er gået 
tabt siden den 1. januar 1990, eller som risikerer at gå tabt, 
beløber sig til 1 000 eller derover. Hvad angår antallet af 
sådanne truede arbejdspladser tages der kun hensyn til de 
arbejdspladser, som Kommissionen og medlemsstaten i fællesskab 
erkender kan gå tabt. Den berørte medlemsstat skal godtgøre disse 
forhold og fremlægge de fornødne oplysninger til støtte herfor. 
(3) I forbindelse med dette initiativ forstås følgende ved beskæftigelse 
i forsvarssektoren: 
- militært personel, inkl. udenlandske styrker 
- civile, der er ansat på militærbaser 
- beskæftigelse på virksomheder, der primært producerer militært 
udstyr. 
471 
- 4 -
6. Medlemsstater, som ønsker at foreslå områder, der skal modtage 
KONVER-støtte, skal sende Kommissionen en liste over disse områder 
og de dertil hørende beskæftigelsesstatistikker i overensstemmelse 
med ovennævnte kriterier. I forslagene skal mål nr. 1, 2 og 5b-
områder klart adskilles fra andre områder. Ansøgningerne skal 
indsendes senest en måned efter offentliggørelsen af denne 
meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Forslag modtaget 
efter dette tidspunkt tages ikke nødvendigvis i betragtning af 
Kommissionen. 
7. Efter samråd med de interesserede medlemsstater fastlægger og 
offentliggør Kommissionen i De Europæiske Fællesskabers Tidende 
inden for to måneder fra udløbet af fristen for modtagelse af 
ovennævnte forslag fra medlemsstaterne en liste over områder, der er 
støtteberettigede under KONVER. Ved fastlæggelsen af, hvilke 
områder der er støtteberettigede under KONVER, skal Kommissionen 
tage hensyn til nedenstående punkt 11 og til den økonomiske 
kapacitet i de regioner, hvor de foreslåede støtteberettigede 
områder er beliggende, til at klare virkningerne af 
beskæftigelsesnedgangen. 
8. I medfør af artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 4253 
kan op til 50% af det samlede EU-bidrag til KONVER anvendes i 
områder, der ikke er støtteberettigede under strukturfondenes mål 
nr. 1, 2, eller 5b. 
IV. EU's finansielle bidrag til KONVER 
9. De operationelle programmer under KONVER samfinansieres af 
medlemsstaten og EU. EU's bidrag til KONVER indtil slutningen af 
1997 anslås til 500 mio. ECU (1994-priser) . Der kan endvidere ydes 
lån af EIB-midler. 
10. Fordelingen mellem medlemsstaterne af EU-støtten under KONVER 
afhænger af det anslåede antal tabte og truede arbejdspladser, jf. 
punkt 5. 
11. Kommissionens beslutning om størrelsen af EU's budgetbidrag til de 
enkelte operationelle programmer træffes på grundlag af programmets 
kvalitet og områdets økonomiske og sociale situation på beslutnings-
tidspunktet samt det fremtidige tab af arbejdspladser. Det 
operationelle program bør indgå i en sammenhængende regional 
strategi med en klar angivelse af de overordnede udviklings- og 
omstillingsmål, som programmernes mål er integreret i. 
I^o 
- 5 -
V. Gennemførelse 
12. De medlemsstater, der ønsker at deltage i KONVER, og som har 
støtteberettigede forsvarsafhængige områder på den af Kommissionen 
offentliggjorte liste, opfordres til at fremlægge operationelle 
programmer senest fire måneder efter, at Kommissionen har 
offentliggjort listen over støtteberettigede områder. 
Kommissionen vil tilbyde den fornødne tekniske bistand til 
forberedelsen af forslagene. 
Regionale og lokale myndigheder og arbejdsmarkedets parter bør 
inddrages i forberedelsen og gennemførelsen af operationelle 
programmer på den i hver medlemsstat bedst egnede måde. 
13. Støttemodtagerne opfordres til at etablere samarbejde inden for og 
mellem medlemsstaterne, erfaringsudveksling, information om 
hensigtsmæssige metoder, fælles aktioner og sammenlignende 
evalueringer. Kommissionen anmoder medlemsstaterne om at tage dette 
i betragtning under forberedelsen og senere under forvaltningen af 
programmerne. 
14. Al korrespondance vedrørende denne meddelelse stiles til: 
Hr. E. LANDABURU 
Generaldirektør 
Generaldirektoratet for Regionalpolitik 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber 
Rue de la Loi 200 
B - 1049 BRUXELLES 
/>v 
Begrundelse 
Ajourføring af RETEX-initiativet 
RETEX-initiativet blev vedtaget den 13. maj 1992, og i retningslinjerne 
for dette initiativ, der offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende nr. C 142 af 4. juni 1992, anførte Kommissionen følgende: 
"Fra den 1. januar 1994 vil der kunne ydes støtte under RETEX til de 
områder i de nye tyske delstater, der er stærkt afhængige af tekstil- og 
beklædingssektoren, og til andre områder, der er stærkt afhængige af 
denne sektor, og som bliver støtteberettiget under mål nr. 1, 2 eller 
5b. Denne mulighed vil i begrænset omfang også kunne gælde for andre 
områder, der er stærkt afhængige af tekstil- og beklædningsindustrien, 
hvis der i de nye bestemmelser for strukturfondene skabes øget 
fleksibilitet i anvendelsen af fællesskabsinitiativerne, således at der 
vil kunne tages hensyn til sådanne områder." 
Endvidere hedder det i retningslinjerne: "Hvis der føjes nye områder 
til, som er berettiget til støtte under RETEX fra den 1. januar 1994, 
forbeholder Kommissionen sig ret til at justere det samlede beløb for 
EF-støtten til RETEX." 
I vedlagte udkast til meddelelse bekræftes det, at de områder i de nye 
tyske delstater, der er stærkt afhængige af tekstil- og 
beklædningssektoren, og de nye områder under mål nr. 1, 2 eller 5b er 
støtteberettigede fra den 1. januar 1994. Under hensyntagen til den 
kraftige udvidelse af det areal, der er omfattet af mål nr. 1, 2 og 5b, 
mener Kommissionen derimod ikke, at RETEX bør gælde for områder, der 
ikke er støtteberettigede under disse mål, bortset fra de områder, der 
var støtteberettigede under nævnte mål inden 1994, og som derfor kom i 
betragtning under RETEX i 1993. 
For at videreføre RETEX i de områder, der var støtteberettiget i 1993, 
må der indtil udgangen af 1997 stilles 430 mio. ECU (1994-priser) til 
rådighed. Det skønnes, at der er behov for ca. 70 mio. ECU for at sikre 
de nye støtteberettigede områder en tilsvarende behandling. 
/nv 
- 2 -
Udkast til meddelelse til medlemsstaterne 
om præcisering af retningslinjerne for RETEX-initiativet*) 
1. På sit møde den fastsatte Europa-Kommissionen 
en række nærmere bestemmelser for videreførelse af RETEX-
initiativet. Retningslinjerne for RETEX-initiativet blev 
offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidnede den 4. juni 
1992. 
2. Med hensyn til nr. 4, femte afsnit, i nævnte retningslinjer 
præciseres det, at de områder i de nye tyske delstater, der er 
stærkt afhængige af tekstil- og beklædningssektoren, og andre 
områder, der er stærkt afhængige af denne sektor, og som er kommet 
ind under mål nr. 1, 2 eller 5b, er støtteberettigede under RETEX 
fra 1. januar 1994. Derimod er områder, der ikke kan komme i 
betragtning til EU-støtte under mål nr. 1, 2 og 5b, heller ikke 
støtteberettigede under RETEX, bortset fra de områder, der var 
støtteberettigede under RETEX i 1993. 
3. Det skønnes, at der er behov for ca. 500 mio. ECU til RETEX i 
perioden 1994-1997. 
4. Medlemsstater, der ønsker at foreslå nye områder, der formodes at 
kunne komme i betragtning efter kriterierne i nr. 6 i 
retningslinjerne for RETEX, og som pr. 1. januar 1994 er EU-
støtteberettigede under mål nr. 1, 2 eller 5b, sender senest en 
måned efter denne meddelelses offentliggørelse i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende Kommissionen en liste over de pågældende 
områder og statistiske oplysninger om beskæftigelsen i disse 
områder. 
5. Medlemsstater, der ønsker at deltage i RETEX-initiativet som 
præciseret i denne meddelelse, opfordres til at fremlægge 
operationelle programmer senest fire måneder efter datoen for denne 
meddelelses offentliggørelse. 
1) EFT nr. C 142 af 4.6.1992, s. 5. 
A)) 
Begrundelse 
Initiativ for små og mellemstore virksomheder 
1. Formålet med det nye EU-initiativ er at fremme indpasningen af små og 
mellemstore virksomheder (SMV) navnlig i områder under mål nr. 1 i et 
dynamisk indre marked. Aktionen forudsætter, at virksomhedernes evne til at 
samvirke med deres erhvervsmiljø udbygges, og at deres internationalisering 
fremmes. Initiativet er rettet mod SMV i industrien og servicesektoren med 
hovedvægten på små virksomheder, så meget mere som udviklingen af 
produktionsprocessen gør dem stadig mere indbyrdes afhængige og den 
traditionelle sondring mellem de to typer aktiviteter synes at blive 
udvisket. I overensstemmelse med hvidbogens retningslinjer for støtte til 
udvikling af SMV for at sikre deres fulde tilpasning til det indre marked 
bør de eksisterende midler suppleres med aktioner, der stimulerer, fornyer 
og udbygger virksomhedernes aktionskapacitet. 
SMV skal således hjælpes til at tage udfordringerne i forbindelse med 
"vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse" op, fordi det åbenlyst er 
vanskeligere og dyrere for dem end for store virksomheder at indgå positivt 
i den globaliserede økonomi, det være sig for at overvinde administrative og 
lovgivningsmæssige vanskeligheder, at integrere fornyelsen, at få adgang til 
finansieringskredsløbet, at styre den komplekse forvaltning af en virksomhed 
eller at udvikle strategiske retningslinjer. Disse udfordringer er meget 
vigtige for EU som helhed og er det især for områder under mål nr. 1, hvor 
næsten alle virksomheder er SMV. Virksomhederne kan ikke tage udfordringen 
op alene, men den igangværende udvikling i retning af udpræget videnskabe­
ligt baserede produktionssystemer opfordrer til at finde frem til en ny 
ligevægt i konkurrencen og samarbejdet mellem virksomhederne og mellem 
offentlig støtte og private initiativer. 
Syv områder kan udpeges som prioriterede områder for SMV's konkurrenceevne 
og internationalisering: 
SMV's produktions- og organisationssysstemer skal forbedres (total 
kvalitet, fornyelse, avancerede telekommunikationstjenester) 
der skal tages hensyn til miljøet og til en rationel anvendelse af 
energi 
samarbejdet mellem SMV og forskningscentre skal udbygges 
adgangen til nye markeder, herunder offentlige kontrakter og ydre 
markeder, skal lettes 
samarbejdet mellem SMV og mellem leverandører, underkontrahenter og 
forbrugere skal udvikles 
egnede instrumenter skal stilles til rådighed for SMV for at forbedre 
deres adgang til finansiering og kreditydelse 
de faglige kvalifikationer i forbindelse med disse seks temaer skal 
udbygges. 
1% 
- 2 -
2. Allerede under den første runde af EU-initiativer havde Kommissionen 
taget skridt i den retning med initiativerne STRIDE, PRISMA og TELEMATIQUE. 
STRIDE, der skulle øge kapaciteten for innovation og teknologisk udvikling i 
de berørte områder, blev vedtaget i juli 1990 med en bevillingsramme på 
460 mio. ECU (1992-priser), heraf 438 mio. fra EFRU. PRISMA, der skulle 
bidrage til at forbedre tjenesteydelser for virksomhederne som led i 
virkeliggørelsen af enhedsmarkedet, blev vedtaget i januar 1991 med en 
bevillingsramme på 114 mio. ECU (1992-priser) fra EFRU. TELEMATIQUE, der 
skulle fremme anvendelsen af avancerede telekommunikationstjenester, blev 
også vedtaget i januar 1991 med en bevillingsramme på 233 mio. ECU 
(1992-priser) fra EFRU. 
Af tilskuddene fra STRIDE blev de 80% forbeholdt områder under mål nr. 1 og 
20% områder under mål nr. 2, medens de to øvrige initiativer var forbeholdt 
områder under mål nr. 1. 
Hovedformålet med STRIDE var at fremme samarbejdet mellem virksomheder og 
forskningscentre (54% af det samlede beløb) og finansiering (udelukkende i 
områder under mål nr. 1) og egentlige forsknings- og udviklingsaktioner 
(43%). De største tilskud under dette program blev ydet til Spanien (34%), 
Italien (21%), Grækenland (13%) og Portugal (12%). Fra PRISMA er der ydet 
tilskud til udvikling af kvalitetspolitik (18% af det samlede beløb), for at 
fremme virksomheders adgang til offentlige kontrakter (36%) og tjeneste­
ydelser til SMV (26%). De største EU-tilskud er ydet til Spanien (28%), 
Italien (21%), Grækenland (20%), Portugal (15%) og Irland (9%). Hvad 
TELEMATIQUE angår, er 47% af det samlede beløb ydet til udvikling af og 
forsøg med avancerede telekommunikationstjenester (ATT) i SMV, 41% til 
anvendelser af ATT i den offentlige sektor og 11% til udvikling af ATT-net. 
De største modtagere af EU-tilskud har været Spanien (32%), Italien (27%), 
Grækenland og Portugal (hver 15%). 
3. Den samlede opgørelse af de første erfaringer er tilfredsstillende, for 
så vidt som en række projekter af god kvalitet er blevet støttet og 
udviklet. Den viser dog, især for områder under mål nr. 1, at der ikke er 
blevet lagt tilstrækkelig vægt på at fremme samarbejdet i områderne, at 
udvekslingen af erfaringer mellem SMV og de organer, der skulle hjælpe dem, 
har været for beskeden, at en for stor andel af bevillingerne er blevet 
anvendt på selve infrastrukturerne, at indsatsen er blevet spredt for meget 
og at der ikke har været nogen helhedsstrategi. 
Kommissionen har modtaget ret få udtalelser om disse særlige spørgsmål som 
led i konsultationerne om grønbogen om EU-initiativernes fremtid. 
Udtalelserne bekræfter dog generelt, at de valgte temaer for STRIDE, PRISMA 
og TELEMATIQUE har været relevante, og at støtteprojekterne har været 
nyttige. 
/f ns 
- 3 -
Resultaterne fra den første periode bør derfor konsolideres, udbygges og 
systematiseres på et globalt grundlag, der også skal være integreret og 
specifikt. Erfaringerne antyder, at der er interesse for at samle temaerne i 
et enkelt initiativ, der vil være mere effektivt end spredte interventioner, 
som udelukkende vedrører delaspekter. 
4. På mange områder er udbuddet af tjenesteydelser fortsat utilstrækkeligt 
både kvalitativt og kvantitativt. Det er f.eks. tilfældet for kvalitets­
politikken. PRISMA initiativet har således medført, at en sådan politik er 
blevet iværksat i visse lande. Som Kommissionen oplyste i sin begrundelse i 
1991 er en effektiv organisation på dette område en langtidsopgave. Medlems­
staterne bør derfor have hjælp til at videreføre deres bestræbelser på at 
udvide udbuddet af kvalitetstjenesteydelser til SMV, idet der fremover 
lægges på vægt på, at: 
SMV anvender tjenesteydelser, der allerede eksisterer eller er under 
udvikling, idet adgangen til dem gøres lettere og billigere 
udbuddet af tjenesteydelser forbedres på de områder, hvor det endnu ikke 
har nået et tilfredsstillende niveau. 
Hvis udbuddet af og efterspørgslen efter tjenesteydelser skal udbygges, skal 
der udvikles procedurer for samarbejde mellem serviceorganerne, så at de 
gode arbejdsmetoder, der anvendes i nogle områder, overføres til områder 
under mål nr. 1, hvis servicestrukturer er mindre udviklede. 
5. Ud over at overtage nogle mål fra de tidligere EU-initiativer skal der 
også gennemføres en række nye aktioner. Som fremhævet i hvidbogen rækker de 
vigtigste afgørende faktorer for konkurrenceevnen nu videre end de direkte 
omkostninger ved de forskellige produktionsfaktorer. De ligger nu på 
immaterielle faktorer som kvalitet af uddannelse og undervisning, den 
industrielle organisations effektivitet og den optimale forvaltning af 
virksomhedernes indbyrdes forbindelser, kapacitet til løbende at forbedre 
produktionsprocesserne, forsknings- og udviklingsindsatsens intensitet og 
industrielle udnyttelse, forekomsten af infrastrukturer for konkurrence­
dygtige servicefag, produkternes kvalitet og integration i virksomheds­
strategierne af konsekvenserne af sociale forandringer som f.eks. en 
forbedret miljøbeskyttelse. Det volder særlige problemer for SMV at skulle 
tage hensyn til disse nye udviklinger, som er blevet skærpet af 
gennemførelsen af det indre marked. 
11>ù> 
- 4 -
6. Det foreslås derfor at iværksætte et særligt initiativ for SMV især i 
områder under mål nr. 1, der skal tage højde for de tilpasninger, som 
virksomhederne skal foretage på de syv prioriterede områder, der er udpeget 
ovenfor. Der er afsat 1 mia. ECU for perioden 1994-99. Med dette budget skal 
hovedvægten lægges på immaterielle investeringer fortrinsvis i 
infrastrukturer og på at skabe samarbejde. Den gode ligevægt mellem de 
forskellige foranstaltninger bør vurderes ud fra de konkrete situationer, 
der forekommer på stedet. Når der skal vælges mellem de aktioner, der 
foreslås af medlemsstaterne, bør der tages hensyn til aktioner, som er 
fastsat i EU-støtterammerne og i andre EU-initiativer vedrørende 
menneskelige ressourcer. Initiativet bør dog ses som en lejlighed til at 
afprøve nye metoder på grundlag af erfaringer fra forsøg i mere udviklede 
områder. 
Initiativet bør også være anledning til at anvende en metode, der går ud på 
at yde globaltilskud direkte til godkendte formidlere på forudfastsatte 
betingelser. Den interventionsmetode vil kunne vise sig at være særlig 
velegnet for finansiering af interregionalt og tværnationalt samarbejde og i 
de tilfælde, hvor der er fastsat nye regler for partnerskab mellem 
offentlige og private organer. 
I samråd med medlemsstaterne vil Kommissionen desuden kunne deltage i den 
direkte finansiering af netværk for samarbejde og udveksling af erfaringer. 
nj 
Udkast til 
Meddelelse til medlemsstaterne om retningslinjer 
for operationelle programmer, som medlemsstaterne opfordres 
til at udarbejde inden for rammerne af et EU-initiativ 
for tilpasning af små og mellemstore virksomheder til enhedsmarkedet 
Initiativ for små og mellemstore virksomheder 
1. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede på sit møde den 
at iværksætte et EU-initiativ for tilpasning af små 
og mellemstore virksomheder (SMV) efter artikel 11 i Rådets forordning 
(EØF) nr. 4253/88, ændret ved forordning (EØF) nr. 2082/93 (*), og 
artikel 3, stk. 2, i Rådets forordning (EØF) nr. 4254/88, ændret ved 
forordning (EØF) nr. 2083/93(2). 
2. Som led i initiativet stilles der EU-støtte i form af lån og tilskud til 
rådighed for foranstaltninger og områder, der stemmer overens med 
retningslinjerne i denne meddelelse, og som er omfattet af operationelle 
programmer forelagt af medlemsstaterne og godkendt af Kommissionen for 
De Europæiske Fællesskaber. 
I. Udviklingsmål 
3. Formålet med initiativet er at stimulere SMV navnlig i mindre udviklede 
områder til at tilpasse sig til enhedsmarkedet og sikre sådanne 
virksomheders internationale konkurrencevne. Der vil blive taget hensyn 
til små virksomheders betydning. 
(1) EFT nr. L 193 af 31. 7.1993, s. 24. 
(2) EFT nr. L 193 af 31. 7.1993, s. 36. 
4\$ 
- 2 -
II. Prioriterede områder 
4. De syv prioriterede områder 
Initiativet vil kun være effektivt, hvis de finansielle ressourcer 
koncentreres om et begrænset antal prioriterede områder: 
a) virksomhedernes produktionssystemer og organisation skal forbedres 
gennem immaterielle investeringer vedrørende: 
- vedtagelse af en strategi for tofc^l kvalitet 
fremme af teknologiske fornyelser 
- management og organisation 
anvendelse af moderne kommunikations- og informationssystemer 
b) der skal tages hensyn til miljø og rationelt forbrug af energi 
c) der skal tilskyndes til samarbejde mellem forskningscentre og SMV, så 
at den forskning, der gennemføres i regionerne, bliver mere lydhør 
over for lokale behov, så at SMV kan dække en større del af deres 
behov for bistand i forbindelse med teknologioverførsel og 
-anvendelse hos lokale faciliteter og så at SMV stimuleres til at 
forny sig og beskæftige højt kvalificerede personer 
d) adgangen til nye markeder, herunder offentlige kontrakter på enheds­
markedet og markeder i tredjelande, skal lettes 
e) der skal udvikles et samarbejde mellem og netværk for leverandører af 
tjenesteydelser til SMV, mellem ledende firmaer og SMV-underkontra-
henter, mellem SMV og endelig mellem producenter, leverandører og 
kunder 
f) erhvervskvalifikationerne i SMV skal udbygges i forhold til de øvrige 
prioriterede områder 
g) adgangen for SMV til finansiering og kreditgivning skal forbedres. 
III. Støtteberettigede foranstaltninger 
5. Følgende liste indeholder alle de foranstaltninger, der kan finansieres 
under initiativet. Medlemsstaterne bør, når de forbereder deres 
operationelle programmer, opstille en mere begrænset og afbalanceret 
liste af foranstaltninger, som støtten kan koncentreres om. Udvælgelse 
bør ske ud fra de prioriterede områder, der er nævnt i punkt 4, og der 
bør være overensstemmende med aktionerne i de EU-støtterammer, som 
initiativet skal supplere. 
/fyj 
3 -
6. Foranstaltninger til forbedring af SMV's erhvervsviden 
6.1 Tilskud til SMV til eksterne ekspertvurderinger, der skal hjælpe 
dem til at udpege følgerne af forandringer i deres industrielle 
miljø og til at definere og gennemføre erhvervsstrategiplaner, der 
dækker nogle af eller alle de i punkt 5 nævnte prioriterede 
områder. Planerne kan, når det er hensigtsmæssigt, etableres i 
samarbejde mellem et stort firma og dets SMV-partnere og 
-underkontrahenter. 
6.2 Tilskud til SMV til gennemførelse af deres erhvervsstrategiplaner, 
herunder igangsætning og lancering af nye produkter, begrænses til 
finansiering af immaterielle investeringer (f.eks. patenter, 
kvalitetscertifikation, forskning, udvikling, programmel) og 
midlertidig ansættelse af eksperter. 
6.3 Demonstrationsaktioner i forbindelse med vedtagelse af systemer 
for total kvalitet, udvikling af rene teknologier og ren 
produktion, anvendelse af avancerede telekommunikationstjenester 
og datamatstyrede produktionsprocesser som f.eks. robotisering og 
datamatstyret design og produktion. 
6.4 Tilskud til fremme af regionalt, interregionalt og tværnat.ionalt 
samarbejde mellem SMV med henblik på at etablere fælles tjeneste­
ydelser (f.eks. forskning, design, marketing og datatele-
kommunikaionsnet), når dette er hensigtsmæssigt for at etablere og 
eller udbygge klynger af indbyrdes forbundne aktiviteter. 
Aktionerne omfatter støtte til kontraktlige forbindelser som led i 
samarbejdsaftaler. 
6.5 Fremme af samarbejde om forskning og teknologisk udvikling mellem 
SMV og mellem SMV og forskningscentre, centre for teknologi­
overførsel, universiteter og undervisningcentre ved at: 
a) etablere og drive konsortier og andre organer, som fremmer 
samarbejdsforbindelser mellem uddannelses- og forskningsorganer 
og mellem dem og SMV 
b) etablere eller fremme støtteordninger for SMV på følgende 
områder, hvor der afholdes udgifter til fælles forsknings­
projekter, som gennemføres af to eller flere SMV eller af en 
SMV og et forskningscenter, universitet eller andet relevant 
organ: 
støtte til køb af materiel til og teknisk viden om anvendt 
forskning, forsøgsvirksomhed, pilotprojekter og indførelse af 
fornyende metoder i produkter og processer samt forskning i 
forbindelse med kvalitetskontrol 
godkendte forskningsprojekter, der gennemføres af SMV 
<tlt? 
- 4 -
- ekspertundersøgelser med henblik på den tekniske og finansielle 
evaluering af forsknings- eller fornyelsesplaner. 
6.6 Tilskud til at forbedre SMV*s anvendelse af netværk af avancerede 
telekommunikationstjenester især i forbindelse med kommunikation 
mellem leverandører, producenter og kunder. 
6.7 Tilskud til udgifter, som SMV afholder i forbindelse med 
offentlige kontrakter, og til rådgivning, teknisk bistand, 
undervisning og specifikationer. 
6.8 Tilskud til SMV til vedtagelse af løbende undervisningsprogrammer 
inden for SMV, der gennemføres ved hjælp af andre firmaer eller 
eksterne agenturer, og til undervisningsaktiviteter, som har til 
formål at forbedre driftslederes, driftsbestyreres og det tilsyns­
førende personales færdigheder. Det kan omfatte kortfristet udlån 
af sådanne personer fra SMV i støtteberettigede områder til 
forskningscentre, firmaer eller agenturer, der leverer tjeneste­
ydelser på de syv prioriterede områder, i andre områder af EU. 
Aktionerne gennemføres som led i en erhvervsstrategiplan, der 
etableres af virksomheden og gennemføres i samvirke med aktionerne 
under mål nr. 4. 
6.9 Rentegodtgørelse i forbindelse med EIB, herunder EIF-faciliteter; 
tilskud til SMV til gennemførelse af erhvervsstrategiplaner og 
forbedring af deres adgang til risikokapital, navnlig gennem 
udvikling af kapitaldeltagelsesfonde og andre instrumenter for 
fornyende finansieringsordninger som f.eks. lånegarantifonde. 
7. Foranstaltninger til forbedring af erhvervsmiljøet for SMV 
7.1 Fremme af samarbejde mellem SMV, forskningsorganer og offentlige 
administrationer for at fastslå teknologikravene og vurdere lokale 
evner og muligheder gennem etablering og fremme af regionale 
netværk for udveksling af erfaringer, gode arbejdsmetoder og 
udbredelse af forsknings- og udviklingsresultater. 
7.2 Udvikling og etablering af netværk af lokale teams, der f.eks. 
skal øge SMV s opmærksomhed på ændringer i deres industrielle 
miljø, gennemføre undersøgelser med henblik på at udpege deres 
problemer og lede dem i retning af specialiserede serviceleveran­
dører eller samarbejde, der er tilpasset deres behov. 
7.3 Udvikling af serviceleverandører for SMV, der er specialiseret i 
de i punkt 5 omhandlede prioriterede områder (f.eks. metrologi- og 
kaliberingslaboratorier, prøvelaboratorier, forskningcentre og 
centre for teknologioverførsel, specialagenturer for undersøgelser 
og rådgivning vedrørende produktkvalitet og -certifikation, 
design, organisation og marketing, miljø og effektivt energi­
forbrug) og kvaliteten af tjenesteydelser, der tilbydes af disse 
organisationer, samarbejde med organisationer i andre områder af 
EU (f.eks. udveksling af personale, udlån til undervisning, 
samarbejde om ekspertise, udpegning af partnere). 
47 
- 5 -
De kan også omfatte aktioner for at hjælpe støtteberettigede 
områder til at gøre bedre brug af datakommunikationstjenester, der 
tilbydes andetsteds i EU. 
7.4 Udvikling og etablering af netværk for serviceleverandører 
vedrørende offentlige kontrakter, der tilvejebringer specialiseret 
information, som er tilpasset regionale SMV's behov og kapacitet 
for at lette deres adgang til den offentlige sektor i regionen, 
medlemsstaten eller andre lande. Servicefagene bør især: 
fremme samarbejdet mellem SMV i forskellige områder eller 
medlemsstater for at lette deres deltagelse i offentlige 
kontrakter på et gensidighedsgrundlag som mellem lande og 
områder 
- etablere systemer for vurdering af SMV's kapacitet til at 
konkurrere på bestemte offentlige markeder 
forbedre den foreliggende information 
yde teknisk, juridisk og sproglig bistand til SMV ved 
forberedelse og opfølgning af licitationsbud og adgang til 
tilslagsgivende myndigheders lister over forhåndsgodkendte 
virksomheder 
- yde specialiseret undervisning vedrørende offentlige 
kontrakter. 
IV. EU*s bidrag til finansiering af initiativet 
8. De operationelle programmer finansieres af medlemsstaten og EU i 
fællesskab. Det samlede bidrag fra strukturfondene for perioden 1994-99 
anslås til 1 mia. ECU, hvoraf 800 mio. ECU vil blive tildelt områder 
under mål nr. 1. Der kan endvidere ydes lån af EIB-midler. 
j 
9. EU-budgetbidragene til operationelle programmer og globaltilskud vil 
blive fastlagt under hensyn til SMVs relative økonomiske betydning i de 
pågældende områder og til forslagets kvalitet. Ved vurderingen af 
forslagets kvalitet vil Kommissionen især tage følgende i betragtning: 
a) de erhvervsstrategiplaner, der er en forudsætning for, at en del af 
støtten kan ydes til SMV 
b) analyse af de foreliggende erhvervstjenesteydelser i forhold til de 
øjeblikkelige og mulige fremtidige behov, og forslag om etablering af 
netværk af tjenesteydelser, der er disponible andetsteds i EU 
f>l 
- 6 -
c) etablering af passende strukturer til at fremme dialogen mellem 
sociale partnere med henblik på at udveksle erfaringer, overføre 
teknisk viden og sikre lokalt, interregionalt og tværnationalt 
samarbejde. 
V. Gennemførelse 
10. Medlemsstater, der ønsker at deltage i initiativet, opfordres til at 
indgive støtteansøgninger i form af operationelle programmer eller 
ansøgninger om globaltilskud inden fire måneder efter datoen for 
offentliggørelse af denne meddelelse. 
11. I den forberedende fase vil Kommissionen tilbyde den fornødne tekniske 
bistand i forbindelse med udpegning af foranstaltninger på de 
prioriterede områder og definition af gennemførelsesordningerne. 
12. Der vil blive tilskyndet til samarbejde både i og mellem medlemsstaterne 
for at fremme udvekslingen af erfaringer, udbredelse af de bedste 
arbejdsmetoder, fælles foretagender og sammenlignende evalueringer. 
Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til dette mål, 
når de forbereder og siden forvalter programmerne. 
13. EU-støtten kan ydes enten til medlemsstaternes centraladministrationer 
eller i form af globaltilskud direkte til decentraliserede 
organisationer, der er ansvarlige for gennemførelsen og udpeget af 
medlemsstaterne, herunder organisationer der er ansvarlige for 
forvaltningen af tværnationale aktioner, som indebærer udgifter i flere 
medlemsstater. 
14. Al korrespondance vedrørende denne meddelelse sendes til: 
Hr. E. Landaburu 
Generaldirektør 
Generaldirektoratet for Regionalpolitik 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber 
Rue de la Loi 200 
B-1049 Bruxelles. 
ih: 
Begrundelse 
EU-initiativet PESCA 
1. Fiskerisektoren blev udtrykkelig nævnt i grønbogen om EU-initiativerne 
(KOM(93)282, kapitel V, "forvaltningen af den industrielle omstilling", 
punkt 61) som en kriseramt sektor, der "kunne give anledning til 
problemer, som kan berettige til målrettede regionale 
omstillingsforanstaltninger som supplement til den støtte, der allerede 
vil være til rådighed gennem fællesskabsstøtterammerne". 
Denne korte omtale af fiskerisektoren i grønbogen gav sig udslag i et 
svar fra EP og i ca. 20 positivt indstillede breve fra forskellige 
interesserede parter (dette antal udgør en betydelig andel af de ca. 500 
reaktioner på grønbogen). 
2. Fiskerisektoren befinder sig i en meget alvorlig struturbestemt krise: 
- Der er i næsten alle fiskerflåder en kronisk overkapacitet, der 
medfører, at et stort antal fiskerfartøjer skal hugges op (ca. 20% af 
de demersale trawlere skal ophøre definitivt inden udgangen af 1996 
ifølge en rådsbeslutning). 
- Virksomhedernes generelle overforsyning med kapital eller insolvens 
gør krisen på markederne endnu vanskeligere at klare. Det bør 
understreges, at krisen er strukturbestemt. 
- De alvorlige restriktioner, der gælder for visse fiskerimetoder, har 
alvorlige virkninger for bestemte specialiserede flåder og gør det 
nødvendigt med kompensationer. 
- Etableringen af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og den 
mulige udvidelse af EU vil medføre problemer for nogle grene af 
sektoren. 
3. Mange kystområder har desuden en meget svag socioøkonomisk struktur. Det 
gælder navnlig områder, der er afhængige af fiskeri. Enhver 
aktivitetsnedgang i sektoren udgør en alvorlig trussel for sådanne 
områders eksistens. 
m 
4. FIUF kan ikke løse problemerne i de fiskeriafhængige områder alene. 
Derfor er der behov for støtte fra EFRU og ESF. 
Fiskeriindustrien og fiskerne bliver som regel udelukket fra 
udviklingsaktionerne, medmindre der er tale om en særlig aktion, der 
er målrettet mod dem: 
- Mål nr. 5a, fiskeri, kan kun anvendes i forbindelse med større 
strukturproblemer i sektoren, men ikke til socioøkonomisk bistand. 
- Mange af de fiskeriafhængige lokalsamfund ligger nu i områder, der 
falder ind under mål nr. 1, 2 eller 5b, men: 
. under den foregående liste over støtteberettigede områder 
boede en fjerdedel af fiskerne uden for disse områder. Den nye 
liste har nedsat denne andel til en ottendedel. Det er en 
betydelig forbedring, men ca. 75 000 fiskere bor stadig uden 
for de støtteberettigede områder 
. bortset fra nogle få, meget specielle tilfælde er det området 
som helhed, der støttes af strukturfondene. Fiskeriindustrien 
og fiskerne vil i almindelighed ikke selv kunne drage nytte af 
de fleste af foranstaltningerne. 
5. Formålet med PESCA er: 
- at sætte fiskerisektoren i stand til at klare de sociale og 
økonomiske følger af den meget alvorlige strukturbestemte krise, 
den står over for 
- at bidrage til diversificeringen i de pågældende regioner ved 
hjælp af beskæftigelsesfremmende udvikling. 
6. PESCA bør kun anvendes i et begrænset antal områder, dvs. at 
initiativet først og fremmest skal anvendes i fiskeriafhængige områder 
under mål nr. 1, 2 og 5b. En meget begrænset del af PESCA-støtten kan 
dog gå til områder uden for disse områder. 
^f 
Udkast til 
Meddelelse til medlemsstaterne om retningslinjer for 
operationelle programmer, 
som medlemsstaterne opfordres til at udarbejde inden for 
rammerne 
af et EU-initiativ vedrørende omstrukturering af 
fiskerisektoren 
(PESCA) 
1. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede på sit møde den 
... at iværksætte et EU-initiativ vedrørende omstrukturering af 
fiskerisektoren (i det følgende benævnt PESCA) i henhold til artikel 11 i 
Rådets forordning (EØF) nr. 2082/93, ændret ved Rådets forordning (EØF) 
nr. 2083/93<1). 
2. Som led i PESCA kan der ydes EU-støtte i form af globaltilskud eller 
integrerede operationelle programmer, for at interesserede inden for 
fiskerisektoren kan iværksætte foranstaltninger, der stemmer overens med 
retningslinjerne i denne meddelelse. 
I. MÅL 
3. Fiskerisektoren^2) undergår dybtgående ændringer, der gør det 
nødvendigt at søge nye retningslinjer, nye udviklingsmodeller og nye 
foranstaltninger, der kan forene de forskellige berørte parter. 
4. Ændringerne i sektoren er blevet nødvendige som følge af en 
strukturbestemt krise af et hidtil uset omfang: 
- Der er i næsten alle fiskerflåder en kronisk overkapacitet, der 
medfører, at et stort antal fiskerfartøjer skal hugges op (i nogle 
fartøjskategorier skal ca. 20% af kapaciteten ophøre definitivt inden 
udgangen af 1996 ifølge en nylig rådsbeslutning). 
(1) EFT nr. L 193 af 31.7.1993, s. 20. 
(2) "Fiskerisektoren" omfatter alle personer og virksomheder, -der er 
involveret i sektoren, jf. Rådets forordning (EØF) nr. 3699/93 af 
21. december 1993 (EFT nr. L 346 af 31.12.1993, s. 1.) 
fhC 
- Virksomhedernes overforsyning med kapital eller insolvens gør krisen 
på markederne endnu vanskeligere at klare. 
- De restriktioner, der gælder for visse fiskerimetoder, har alvorlige 
virkninger for bestemte specialiserede flåder og gør det nødvendigt 
med kompensationer. 
- Etableringen af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og den 
mulige udvidelse af EU vil medføre problemer for nogle grene af 
sektoren. 
Indførelsen af EU-normer for hygiejne, sundhed, produktkvalitet og 
arbejdssikkerhed om bord på fiskerfartøjer medfører, at mange 
håndværksbetonede virksomheder forsvinder (kystfiskeri, 
akvakulturvirksomheder og forarbejdningsvirksomheder), og at 
fiskeriauktioner lukkes. 
5. Mange kystområder har desuden en svag socioøkonomisk struktur. Det gælder 
navnlig områder, der er afhængige af fiskeri. Her er fiskeriet ofte den 
vigtigste økonomiske aktivitet (hvis også de afledte aktiviteter 
medregnes) eller endda den eneste, og enhver aktivitetsnedgang i sektoren 
udgør en alvorlig trussel for områdets eksistens. 
6. På grund af den ekstreme opsplitning har fiskerisektoren og de 
fiskeriafhængige områder meget svært ved at få støtte fra EU's 
strukturinterventioner, undtagen i forbindelse med mål nr. 5a, fiskeri. 
Kun en målrettet, specifik indsats, der gennemføres på de involveredes 
eget niveau, kan imødekomme behovet. 
Formålet med PESCA er at sætte fiskerisektoren i stand til at gennemføre 
omstillingen og at hjælpe den med at klare de sociale og økonomiske 
følger samt at bidrage til diversificeringen i de pågældende regioner ved 
hjælp af en beskæftigelsesfremmende udvikling. 
PESCA supplerer strukturstøtten under EU-støtterammerne: 
traditionel støtte til omstrukturering og modernisering af sektorens 
virksomheder (mål nr. 5a, fiskeri) 
støtte til socioøkonomisk omstilling af kystområderne (mål nr. 1, 2 og 
5b) 
- støtte til tilpasning til den industrielle omstilling (mål nr. 4). 
HT-
II. STØTTEFORANSTALTNINGER 
7. De forskellige interventionsformer, der er omfattet af 
strukturfondsbestemmelserne, kan også anvendes under PESCA. 
Vejledningsvis kan foranstaltningerne have en eller flere af følgende 
karakteristika: 
- globaltilskud til organer, der er etableret i området 
- direkte støtte til arbejdsmarkedets parter og økonomiske 
interesseorganisationer 
- etablering af net af forvaltningsorganer med henblik på informations-
og erfaringsudveksling 
- finansiering af konkrete projekter. 
III. STØTTEMODTAGERE 
8. PESCA støtter først og fremmest fiskeriafhængige områder i regioner, der 
er støtteberettigede under mål nr. 1, 2 og 5b. Dog kan op til 10% af 
bevillingerne til PESCA til mål nr. 2- og 5b-regioner anvendes uden for 
disse og uden for mål nr. 1-regioner. 
Ved "fiskeriafhængigt område" forstås et beskæftigelsesområde (eller en 
gruppe af kommuner), hvor fiskerisektorens andel af aktiviterne i det 
pågældende område (målt på basis af beskæftigelse eller værditilvækst) 
har et sådant omfang, at fiskerisektorens problemer har medført eller vil 
medføre en aktivitets- og beskæftigelsesnedgang, der alvorligt skader den 
socioøkonomiske struktur. 
9. Inden for disse geografiske grænser kan PESCA støtte flere kategorier af 
endelige støttemodtagere: 
- offentlige eller private grupperinger (f.eks. kommuner, 
sammenslutninger af kommuner og handelskamre) 
- individuelle erhvervsdrivende, der direkte kan bidrage til 
diversificeringen af aktiviteterne (håndværksvirksomheder og SMV) 
- andre offentlige eller private grupperinger, der er direkte berørt af 
forandringerne i sektoren (f.eks. fiskerikooperativer, 
sammenslutninger af fiskerivirksomheder eller af fiskere og 
almennyttige foreninger) 
fiskere og andre arbejdstagere i fiskerisektoren. 
IV 
IV. STØTTEBERETTIGEDE FORANSTALTNINGER 
10. De støtteberettigede foranstaltninger skal høre ind under en af følgende 
kategorier: 
diversificering af aktiviteterne i de støtteberettigede områder: 
. analyse af de lokale muligheder for økonomisk udvikling 
. indretning af fiskerihavne med henblik på at kunne tage imod nye 
aktiviteter, herunder turisme 
. støtte til etablering af nye håndværksvirksomheder og SMV 
serviceydelser til virksomhederne: 
. etablering eller udvikling af selskaber eller organer, der rådgiver 
om virksomhedsledelse og -organisation; støtte til forvaltning af 
omstruktureringen af sektorens virksomheder; støtte til samarbejde 
mellem virksomhederne (herunder på tværnationalt niveau) 
. støtte til teknologioverførsel (herunder på tværnationalt niveau) 
. uddannelse i marketing, ledelse og ny teknologi 
- bevarelse eller etablering af arbejdspladser: 
. omskoling og erhvervsuddannelse for fiskere 
. uddannelse af undervisere 
. forbedring af arbejdsformidlingen 
. støtte til geografisk mobilitet 
. støtte til integrering på arbejdsmarkedet (ansættelsesstøtte til 
nyoprettede, faste arbejdspladser) 
finansieringsteknik: 
. forbedret adgang for SMV og hådværksvirksomheder til 
kapitalmarkedet, bl.a. ved hjælp af sikkerhedsstillelse og tilgang 
af egenkapital 
. finansiering af rentegodtgørelsesordninger 
konkrete projekter i fiskerisektoren af generel og/eller tværnational 
karakter: 
. fælles forvaltning af fælles fiskerier 
. kortlægning af hindringer for fiskeri på havbunden (vrag, 
borehoveder osv,) 
. rationalisering af handelsmønstrene for fiskerivarer 
. fremstød for fiskerivarer; kvalitetscertificering 
. analyse og undersøgelser af nye markeder og nye afsætningsmuligheder 
samt lettere adgang til eksterne markeder for fiskerivarer 
erhvervsinvesteringer i sektoren: 
. støtte til produktivitetsforbedring og arbejdsrationalisering 
. diversificering og omstilling af sektorens virksomheder, bl.a. til 
maritim turisme 
. tilpasning af produktionen i sektorens virksomheder til 
markedsmulighederne. 
IW 
V. OVERVÅGNING - KONTROL - EVALUERING 
11. Alle integrerede operationelle programmer eller globaltilskud 
overvåges af den pågældende regions overvågningsudvalg (mål nr. 1, 2 
eller 5b). 
12. Kontrolbestemmelserne i artikel 23 i forordning (EØF) nr. 4253/88 
anvendes, og medlemsstaten skal sikre, at alle elementerne 
gennemføres. I betragtning af den decentrale forvaltning af PESCA skal 
forvaltningssystemerne og medlemsstatens kontrol beskrives nærmere i 
forslagene. 
13. Hvert lokalt program skal indeholde en ordning for kontinuerlig 
evaluering af de forskellige projekter. Reglerne for denne ordning 
beskrives nærmere i forslagene. 
VI. EU*S BIDRAG TIL FINANSIERINGEN AF PESCA 
14. PESCA finansieres i fællesskab af medlemsstaten, EU og de i punkt III 
omhandlede støttemodtagere. 
Strukturfondenes samlede bidrag til PESCA udgør 250 mio. ECU i 1994-
priser i perioden 1994-1999. 
15. Strukturfondsbestemmelsernes støttesatser gælder også for PESCA. 
VII. MEDLEMSSTATERNES STØTTEANSØGNINGER 
16. Medlemsstaterne indgiver deres ansøgninger om støtte til integrerede 
operationelle programmer eller globaltilskud inden seks måneder efter 
offentliggørelsen af denne meddelelse. Ansøgninger modtaget efter 
dette tidspunkt tages kun undtagelsevis i betragtning i behørigt 
begrundede tilfælde. 
Hvis ansøgningen vedrører områder, der hører ind under flere mål (1, 2 
og 5b), skal udgifterne opdeles pr. mål. 
17. Når Kommissionen vurderer forslagenes kvalitet, tager den bl.a. hensyn 
til følgende elementer: 
- konkrete udviklingsmål på et økonomisk bæredygtigt grundlag 
forventede virkninger 
gennemførelsesmetoder 
{<;<--
metoder til overvågning, kontrol og evaluering 
- tidsplan for gennemførelsen inkl. evaluering af virkningerne 
- den ønskede støttes supplerende karakter 
- deltagelse af sektorens erhvervsliv 
- deltagelse af regionale og nationale myndigheder 
- relevant anvendelse af lån og støtte. 
18. Al korrespondance i forbindelse med denne meddelelse stiles til: 
J. Almeida Serra 
Generaldirektør 
Generaldirektoratet for Fiskeri 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber 
Rue de la Loi 200 
B-1049 Bruxelles 
\a/, /! 
ISSN 0254-1459 
KOM(94) 46 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 13 
Katalognummer : CB-CO-94-054-DA-C 
ISBN 92-77-65503-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
LP2985 Luxembourg