[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 6.4.2005

SEK(2005) 443 endelig

MEDDEL ELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET

om de foranstaltninger, som Grækenland har truffet som reaktion på Rådets beslutning af 17. februar 2005 i henhold til traktatens artikel 104, stk. 9, med henblik på at tilvejebringe den nedbringelse af underskuddet, som skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud

PROCEDUREN I FORBINDELSE MED UFORHOLDSMÆSSIGT STORE UNDERSKUD

Efter henstilling fra Kommissionen traf Rådet den 5. juli 2004 afgørelse om, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland, og i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 7, rettede det henstillinger til Grækenland med henblik på at bringe denne situation til ophør senest i 2005. Den 18. januar 2005 fastslog Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 8, at Grækenland ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af disse henstillinger.

Efter henstilling fra Kommissionen i henhold til artikel 104, stk. 9, besluttede Rådet den 17. februar 2005 at pålægge Grækenland at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, som skønnedes nødvendig for at rette op på situationen. Rådet gav Grækenland en frist til den 21. marts 2005 til at tage effektive skridt til at efterkomme beslutningen. Rådet bestemte navnlig, at "Grækenland bringer det nuværende uforholdsmæssigt store underskud til ophør hurtigst muligt og senest i 2006 ved (i) stringent gennemførelse af budgettet for 2005 som godkendt af dets parlament og (ii) at gennemføre foranstaltninger af permanent karakter i 2006, der fører til en korrektion af underskuddet på mindst 0,6 procentpoint af BNP" . Rådet stillede også krav til Grækenland om, at det skulle fortsætte sine bestræbelser på "at kortlægge og kontrollere faktorer ud over nettolåntagning, som bidrager til det ændrede gældsniveau" og "at forbedre indsamlingen og behandlingen af offentlige oplysninger" . Rådet henstillede, at "Grækenland træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den mellemfristede budgetkonsolidering med en offentlig finansposition, der er tæt på balance eller i overskud, fortsætter ved en reduktion af det konjunkturkorrigerede underskud med mindst 0,5 % af BNP årligt efter korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud". Endelig bestemte Rådet, at "Grækenland fremlægger senest den 21. marts 2005 en rapport over de beslutninger, der er taget for at følge henstillingerne i denne beslutning" .

Denne meddelelse indeholder en vurdering af de foranstaltninger, som de græske myndigheder har truffet som reaktion på Rådets beslutning.

FORANSTALTNINGER TRUFFET AF DE GRÆSKE MYNDIGHEDER SOM REAKTION PÅ RÅDETS BESLUTNING

De græske myndigheder afleverede den 21. marts i år en revideret opdatering af stabilitetsprogrammet for perioden 2004-2007. Målene i programmet tager hensyn til de budgetmæssige virkninger af en pakke af finanspolitiske tiltag, som blev meddelt Kommissionen samme dato og offentliggjort af regeringen den 29. marts, og som skal understøtte gennemførelsen af det reviderede program. Pakken omfatter en række ekstra foranstaltninger til gennemførelse i 2005 oven i dem, der allerede er indeholdt i 2005-budgettet, og den bekræfter regeringens tilsagn i budgetudkastet for 2006 om at satse på et underskud på under 3 % af BNP. Kommissionen betragter denne reviderede opdatering af stabilitetsprogrammet sammen med det tilsagn, der blev givet offentligt den 29. marts, som den rapport, der skal forelægges i henhold til artikel 2, stk. 1, i Rådets beslutning.

I henhold til de data vedrørende de offentlige finanser, som den græske regering indberettede i marts som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[1], voksede BNP opgjort i faste priser med 4,2 % i 2004, og underskuddet nåede op på 6,1 % af BNP[2]. Disse tal viser, at skatteprovenuet og udgiftskontrollen har været utilstrækkelig i forbindelse med gennemførelsen af 2004-budgettet, og dét i endnu højere grad, end hvad tallene i EDP-indberetningen fra september 2004 allerede tydede på, og på basis af hvilke underskuddet blev anslået til 5,3 % af BNP.

Den reviderede opdatering af stabilitetsprogrammet indeholder en vurdering af den budgetmæssige virkning af de gennemførte og de bebudede foranstaltninger[3] inden for tre forskellige makroøkonomiske scenarier. I det referencescenario, der benyttes til vurdering af programmet[4], skønnes det reale BNP at vokse med 2,9 % i 2005 og 3,0 % i 2006 og 2007. Underskuddet forventes at nå op på 3,7 % af BNP i 2005, hvorefter det vil falde til 2,9 % i 2006 og 2,4 % i 2007. Det konjunkturkorrigerede underskud skønnes at blive forbedret med 2,5, 0,9 og 0,5 procentpoint af BNP i henholdsvis 2005, 2006 og 2007. Gældskvoten forventes at udgøre 109,5 % af BNP i 2005, hvorefter den skulle falde til lige under 105 % af BNP ved programperiodens udløb.

Disse fremskrivninger tager udgangspunkt i, at både 2005-budgettet og den supplerende finanspolitiske pakke, der blev offentliggjort den 29. marts, gennemføres fuldt ud. Mere specifikt har den græske regering bebudet permanente foranstaltninger bestående af en forhøjelse af den gennemsnitlige momssats med 1 procentpoint i 2005, som skulle resultere i ekstraindtægter på 610 mio. EUR, og en forhøjelse af punktafgifterne på tobak, spiritus og olieprodukter, som forventes at indbringe 280 mio. EUR. Pakken indeholder også besparelser på offentligt ansattes rejseudgifter (45 mio. EUR) og en nedskæring af tilskuddene til bytransportselskaber (50 mio. EUR). Hvis pakken gennemføres i fuldt omfang, forventes den alt i alt at føre til en mindskelse af underskuddet på 985 mio. EUR eller 0,5 % af BNP[5] i 2005. Ifølge den græske regering forventes disse foranstaltninger at forøge indtægterne med 1 655 mio. EUR i 2006 (omkring 0,9 % af BNP), hvor de vil være gældende hele året. Den 29. marts udtalte regeringen også, at den var indstillet på, at der i budgetudkastet for 2006 skulle indgå alle sådanne foranstaltninger, der var nødvendige for at bringe underskuddet ned under tærsklen på 3 % næste år. Disse foranstaltninger ville være betinget af vækst og først og fremmest ramme de primære udgifter, herunder især militærudgifterne, statstilskuddene til de sociale fonde, lokale forvaltninger og offentlige investeringer.

Med hensyn til udviklingen i den offentlige gæld indeholder den reviderede opdatering af programmet oplysninger om stock/flow-tilpasningens kilder og udvikling. Mere præcist skulle stock/flow-tilpasningen i 2004 udgøre omkring 2,9 % af BNP. Da der heri indgår privatiseringsindtægter på 0,5 procentpoint af BNP, beløber de gældsforøgende transaktioner sig til 3,4 procentpoint af BNP. Dette tal omfatter en forøgelse af indskud (1,5 procentpoint), forskelle mellem kasseregnskabs- og periodiseringsregnskabsmetoden (1,4 procentpoint) samt voksende aktieandele og andre mindre tilpasninger (0,5 procentpoint). Stock/flow-tilpasningerne forventes at følge en faldende kurs fra 1,9 % af BNP i 2005, hvor privatiseringsindtægterne skulle beløbe sig til 0,6 procentpoint af BNP, til 0,9 % af BNP i 2007, hvor privatiseringsindtægterne forventes at udgøre blot 0,1 % af BNP.

Som Eurostat gjorde opmærksom på i en pressemeddelelse af 18. marts, er der stadig visse uafklarede problemer med indsamlingen og behandlingen af offentlige data. Eurostat kunne ikke validere tallene for underskuddet i den græske EDP-indberetning fra marts i år på grund af den inkonsekvente opgørelse af betalingsstrømmene mellem Grækenland og EU-budgettet. Eurostat påpegede også, at der endnu ikke forelå en endelig opgørelse af de seneste års hospitalsudgifter og udgifterne forbundet med De Olympiske Lege. Det kan derfor blive nødvendigt at opjustere det offentlige underskud i 2004 og tidligere år.

VURDERING AF DE TRUFNE BESLUTNINGER

Vurderingen af, om ovennævnte foranstaltninger er i overensstemmelse med Rådets beslutning i henhold til artikel 104, stk. 9, tager udgangspunkt i Kommissionens prognose fra foråret 2005, der blev udsendt den 4. april, og som tager hensyn til EDP-indberetningen fra marts måned og det reviderede stabilitetsprogram for perioden 2004-2007. Vurderingen skal også tage højde for den budgetmæssige virkning af den supplerende finanspakke, hvis effekt ikke kunne indregnes i Kommissionens prognose fra foråret 2005, fordi den først blev offentliggjort efter skæringsdatoen.

Kommissionens tjenestegrene forventer ifølge deres prognoser fra foråret 2005, at underskuddet vil udgøre 4,5 % af BNP i 2005 og 4,4 % af BNP i 2006. Gældskvoten forventes at udgøre 110,5 % af BNP i 2005 og 108,9 % af BNP i 2006. Disse fremskrivninger bygger på en BNP-vækst på 2,9 % i 2005 og en forudsætning om, at 2005-budgettet gennemføres fuldt ud. I 2006 forventes der en vækst på 3,1 %. Forventningen om et underskud på 4,4 % i 2006 bygger på et scenario med uændret politik, hvor underskuddet i 2005 er sat til 4,5 % af BNP, og det antages, at der ikke gennemføres diskretionære foranstaltninger. Fremskrivningerne af underskuddet i henholdsvis den reviderede opdatering af stabilitetsprogrammet (3,7 % af BNP i 2005 og 2,9 % i 2006) og Kommissionens prognose fra foråret 2005 (4,5 % i 2005 og 4,4 % i 2006) adskiller sig fra hinanden, fordi Kommissionens prognose som tidligere nævnt ikke tager hensyn til den budgetmæssige virkning af den supplerende finanspakke. Desuden bygger forårsprognoserne på en mere forsigtig vurdering af udviklingen i socialsikringsbidrag og visse primære udgifter. Forskellene fremgår af tabellen nedenfor.

Budgetvirkning af bebudede foranstaltninger

2005 | 2006 |

Underskud (% af BNP) |

Forårsprognoser (1) | 4,5 | 4,4 |

Effekt af supplerende foranstaltninger (2)=(2a)+(2b) | 0,5 | 0,9 |

Indtægter (2a) | 0,4 | 0,8 |

Udgifter (2b) | 0,1- | 0,1 |

Forskelle i vurderingen af andre foranstaltninger (3)=(3a)+(3b)+(3c)-(3d) Lavere socialsikringsbidrag (3a) | 0,3 0,1 | 0,6 0,4 |

Højere løbende primære udgifter | 0,2 | 0,3 |

(sundhedssektor og off. lønninger; 3b) |

Lavere modtagne kapitaloverførsler (3c) | - | 0,1 |

Rentebetalinger (3d) | 0,2 |

Mål i henhold til programmet (1)-(2)-(3) | 3,7 | 2,9 |

Gæld (% af BNP) |

Program | 109,5 | 107,2 |

Forårsprognoser | 110,5 | 108,9 |

Hvad 2005 angår, tager forårsprognoserne ikke hensyn til de supplerende foranstaltninger på indtægtssiden, der blev offentliggjort efter skæringsdatoen for prognosen. Ifølge den græske regering vil en fuldstændig gennemførelse af foranstaltningerne resultere i en forbedring af det fremskrevne underskud med omkring 0,5 procentpoint af BNP i 2005. Ifølge Kommissionens økonomiske prognoser fra 2005 projicerer den reviderede opdatering af stabilitetsprogrammet dernæst en for stor stigning i socialsikringsbidragene sammenholdt med lønudbetalingerne i 2005, som hverken kan begrundes i de foranstaltninger, der er redegjort for i programmet, eller de hidtidige tendenser[6]. Desuden forekommer programmets fremskrivninger af det offentlige forbrug, især sundhedsudgifter og lønninger, at være for optimistiske[7]. Denne uenighed mellem de græske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene om effekten af 2005-budgettet sår ikke tvivl om behovet for en stringent gennemførelse af de i 2005-budgettet nævnte foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 1, stk. 1, punkt (i), i Rådets beslutning. Desuden er den græske regering indstillet på ikke blot at gennemføre 2005-budgettet strengt, men også at træffe supplerende foranstaltninger til en værdi af et halvt procentpoint af BNP i 2005, som delvis vil kunne opveje basisår-effekten af den ekstra afvigelse i 2004.

Ifølge regeringen vil de supplerende foranstaltninger, der skal gennemføres i 2005, få en afsmittende virkning i 2006, som forventes at mindske underskuddet med 0,9 procentpoint af BNP. Heri indgår ikke de potentielle foranstaltninger, som regeringen måtte træffe for at respektere tilsagnet om at reducere underskuddet til under 3 % af BNP i 2006, eftersom der endnu ikke foreligger detaljerede oplysninger herom, og eftersom deres budgetmæssige virkninger er gjort betinget af vækstresultatet. I lyset af Kommissionens prognoser fra foråret 2005, som indikerer et underskud på 4,4 % af BNP i 2006, og Eurostats bemærkninger i pressemeddelelsen af 18. marts, kan sådanne foranstaltninger meget vel blive uundgåelige for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2006, selv inden for gunstige vækstscenarier. I det sædvanlige scenario med uændrede politikker tager prognosen fra foråret 2005 udgangspunkt i Kommissionens mere forsigtige vurdering af udviklingen på visse budgetposter, f.eks. socialsikringsbidrag og EU-tilskud[8], skønt Kommissionen mener, at rentebetalingerne kan blive noget lavere end forventet i programmet[9]. Alt i alt kan underskuddet i 2006 vise sig at blive 0,6 procentpoint af BNP højere end beregnet af de græske myndigheder. Hertil kommer, at Eurostat i sin pressemeddelelse af 18. marts udtalte, at det kan blive nødvendigt at opjustere 2004-underskuddet. Da de græske myndigheder ikke har planer om at træffe kompenserende foranstaltninger i 2005, der kan opveje sådanne ekstra afvigelser, vil de potentielle afsmittende virkninger af statistiske revisioner resultere i et højere tal for underskuddet i 2005 og dermed også i 2006.

Samlet set mener Kommissionen, at der optræder risici i form af lavere indtægter og større udgifter end forventet samt statistiske revisioner, der, hvis de materialiserer sig, vil resultere i underskud i 2005 og 2006, der ligger over det niveau, der forventes i stabilitetsprogrammet. Skønt sådanne afvigelser i 2005 ikke vil få indflydelse på Grækenlands overholdelse af Rådets beslutning af 17. februar 2005, vil deres forekomst i 2006 nødvendiggøre, at der træffes supplerende foranstaltninger i overensstemmelse med det tilsagn, som de græske myndigheder har afgivet. Spørgsmålet om, hvorvidt de bebudede ekstra foranstaltninger i 2006 vil være tilstrækkelige til reelt at mindske underskuddet til under referenceværdien på 3 % næste år, bør vurderes med udgangspunkt i budgetudkastet for 2006.

Med hensyn til den offentlige gæld tyder alt på, at der er taget væsentlige skridt til at identificere de forskellige kilder til stock/flow-tilpasningerne. Ifølge Kommissionens prognoser fra foråret 2005 indikerer oplysningerne i den reviderede opdatering af stabilitetsprogrammet, at skønt stock/flow-tilpasningerne fortsat vil være væsentlige i 2005 og 2006, er de aftagende sammenlignet med 2004. Dette bekræfter, at de græske myndigheder er indstillet på at fortsætte deres bestræbelser på at identificere og kontrollere below-the-line-transaktioner.

Sammenlignet med indberetningen i marts 2004 synes de vedblivende problemer med indsamlingen og behandlingen af offentlige data som omtalt af Eurostat i pressemeddelelsen af 18. marts at være blevet bedre identificeret og i nogle tilfælde afgrænset til engangsproblemer såsom opgørelsen af udgifterne forbundet med De Olympiske Lege. De græske myndigheder har desuden taget initiativ til en række statistiske revisioner i tæt samarbejde med Eurostat. Det forhold, at man endnu ikke har fundet en endelig løsning på disse problemer, peger ikke desto mindre i retning af, at der er behov for en ekstra indsats for at forbedre de mekanismer, der kan sikre en prompte og korrekt indsamling af korrekte oplysninger om de offentlige finanser.

KONKLUSION

I henhold til de foreliggende oplysninger har den græske regering inden fristens udløb den 21. marts 2005 truffet foranstaltninger, der er i overensstemmelse med henstillingerne i Rådets beslutning i henhold til artikel 104, stk. 9. Mere specifikt har regeringen, foruden at sikre en stringent gennemførelse af 2005-budgettet i overensstemmelse med beslutningen, truffet en række supplerende foranstaltninger med henblik på at reducere underskuddet yderligere. Med hensyn til 2006 tyder de foreliggende oplysninger på, at der kan være behov for at træffe yderligere foranstaltninger inden for rammerne af 2006-budgettet for at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP. Den 29. marts afgav regeringen et officielt tilsagn om, at den vil sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud vil være korrigeret senest i 2006, om nødvendigt ved hjælp af supplerende foranstaltninger. Dette stemmer helt overens med Rådets henstillinger. For så vidt angår gældsudviklingen og oplysninger om de offentlige finanser, synes der at være behov for at gøre en ekstra indsats for bedre at kunne identificere og kontrollere de faktorer, der foruden nettolåntagningen bidrager til ændringer i den offentlige gæld, og for at forbedre indsamlingen og behandlingen af offentlige data.

På baggrund af vurderingen i det foregående finder Kommissionen, at der ikke på nuværende tidspunkt er brug for at tage yderligere skridt i den over for Grækenland indledte procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Takket være EDP-indberetningen i september i år, budgetudkastet for 2006, de økonomiske prognoser fra Kommissionens tjenestegrene i efteråret 2005 og den rapport, som de græske myndigheder ifølge Rådets beslutning af 17. februar 2005 skal fremlægge i oktober måned, vil der blive adgang til nye oplysninger, på grundlag af hvilke der inden årets udgang vil blive foretaget en ny vurdering af, om Grækenland overholder Rådets beslutning.

[1] Disse tal for 2004 blev ikke valideret af Eurostat den 18.3.2005. De bør betragtes som foreløbige og risikerer at blive opjusteret. De underliggende årsager er skitseret længere fremme i dette afsnit.

[2] Tallet er 6,0 % af BNP på ESA95-basis, dvs. ekskl. swap-relaterede strømme.

[3] Inkl. dem, der blev offentliggjort den 29. marts.

[4] Se Kommissionens henstilling med henblik på Rådets udtalelse om Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2007, som blev vedtaget af Kommissionen den 6.4.2005 – SEC(2005) 440.

[5] Tager man udgangspunkt i det nominelle BNP i det referencescenario, der benyttes til vurdering af programmet, og som svarer til Kommissionens økonomiske prognoser fra foråret 2005, bør det faktiske tal ligge tæt på 0,55 % af BNP.

[6] Mere specifikt indebærer programmets fremskrivninger en stigning i den effektive bidragsprocent (forholdet mellem socialsikringsindtægter og de samlede lønudbetalinger) på over et procentpoint. Programmet synes at overføre de store stigninger hidtil til fremtiden, hvilket ikke forekommer berettiget.

[7] Den store nedgang, i BNP-termer, i de samlede offentlige lønninger og det mellemliggende forbrug, der opereres med i budgetudkastet, vil stå i skarp kontrast til den hidtidige udvikling, hvor disse poster har udvist stor modstandsdygtighed over for besparelser og været årsag til betydelige budgetoverskridelser.

[8] For socialsikringsbidragenes og lønningernes vedkommende skyldes forskellen mellem den græske regerings tal og Kommissionens prognoser fra foråret 2005 de samme faktorer som i 2005 (se fodnote 4 og 5 ovenfor), men for socialsikringsbidragenes vedkommende forstærkes forskellen af den afsmittende virkning af afvigelsen i 2005. For EU-tilskuddenes vedkommende berettiger de problemer, som Eurostat har peget på, sammenholdt med den lave udnyttelsesevne hidtil denne mere forsigtige vurdering fra Kommissionens side.

[9] I henhold til programmet forventes rentebetalingerne at vokse med mere end 9 % i nominelle termer i 2006. Fremskrivningerne af gælds- og renteudviklingen synes ikke at understøtte en stigning af denne størrelsesorden. I BNP-termer kan udfaldet derfor blive lavere end angivet i programmet.