DA Den Europæiske Unions Tidende C 48/165

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 663/2009 om et program til støtte for den økonomiske genopretning i form af fællesskabsstøtte til projekter på energiområdet

KOM(2010) 283 endelig — 2010/0150 (COD)

2011/C 48/30

Ordfører: Stéphane BUFFETAUT

Europa-Parlamentet besluttede den 15. juni 2010, og Rådet besluttede den 23. juni 2010 under henvisning til EUF-traktatens artikel 194, stk. 1, litra c, og artikel 304 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 663/2009 om et program til støtte for den økonomiske genopretning i form af fællesskabsstøtte til projekter på energiområdet

KOM(2010) 283 endelig - 2010/0150 (COD).

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som vedtog sin udtalelse den 6. september 2010.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 465. plenarforsamling den 15.-16. september 2010, mødet den 15. september 2010, følgende udtalelse med 133 stemmer for, 2 imod og 1 hverken for eller imod.

1. Konklusioner og anbefalinger

1.1 EØSU går ind for den overordnede tilgang i teksten og Kommissionens målsætninger. Udvalget går navnlig ind for idéen om at anvende EU-midler som selvforstærkende løftestang, så tempoet for investeringer sættes i vejret inden for områderne energieffektivitet og vedvarende energi. EØSU ønsker en bedre begrundelse for fordelingen af den finansielle bistand mellem teknisk bistand, penge- og finansieringsinstitutternes lavtforrentede lån og bankgarantier. EØSU ønsker, at man præciserer, hvad den tekniske bistand omfatter.

1.2 Udvalget håber, at man rent faktisk gennemfører de bestemmelser, Kommissionen har redegjort for. Således bør alle interesserede finansielle formidlere have beføjelser til at forvalte det finansielle instrument, eftersom udvælgelsen af projekterne foretages af fondsforvaltere under Kommissionens tilsyn. EØSU ønsker, at de nærmere regler for forvaltningen af og adgangen til midlerne klarlægges og bliver genstand for en klar vejledning til brug for de finansielle formidlere og projektansøgeren.

1.3 EØSU finder det imidlertid nødvendigt eller nyttigt at belyse følgende punkter yderligere:

1.3.1 Der er behov for hurtigst muligt og inden 2010 at få kendskab til det samlede beløb (eller i det mindste et skøn heraf) ud over de mere end 114 mio. EUR til rådighed værende midler. Eftersom pengene skal fordeles på 27 medlemsstater, vil der kun være tale om et beskedent bidrag. Man bør dog også tage højde for den løftestangseffekt, der kommer fra private investeringer, og den saltvandsindsprøjtning, som udbetaling af en betydelig støtte i den tekniske fase udgør for projekter og investeringer.

1.3.2 Definitionen af begrebet »solide projekter«: Isolering af bygninger, som eksempelvis er en rigtig god idé med henblik på energieffektivitet, kan betale sig med henblik på energibesparelse på langt sigt, navnlig når der er tale om gamle bygninger. Betegnelsen »solidt projekt« skal forstås som et projekt, der kan finansieres, og som ikke ville se dagens lys uden europæisk bistand. Begrebet »solidt projekt« kunne præciseres yderligere i forordningen gennem definitionen: »Et projekt, der er i finansiel balance, takket være støtte fra de europæiske instrumenter«.

1.3.3 Udvælgelseskriterierne:

— EØSU forstår og accepterer desuden, at der ikke findes nogen prioriteter blandt de forskellige sektorer, og at der iværksættes kriterier for investeringer og overholdelse af de europæiske målsætninger om energieffektivitet og vedvarende energi. Det er navnlig projekter i forbindelse med kontrakter om energimæssig ydeevne, der er støtteberettigede, ligesom projekter, der allerede modtager EU-støtte. EØSU understreger, at dette instrument er udformet med henblik på synergier med Strukturfondene og Samhørighedsfonden.

— Eftersom der ikke er udarbejdet nogen liste over forhåndsudvalgte projekter (som det var tilfældet med forordning 663/2009), vil EØSU være opmærksom på fordelingen af midlerne til finansiering af projekterne og til teknisk bistand og vurderer, at finansieringerne først og fremmest bør anvendes på investeringer eller konkrete projekter.

— Udvalget konstaterer, at der ikke vil være nogen liste over forhåndsudvalgte projekter i forordningen, og at fonden vil udvælge projekterne på baggrund af forordningens kriterier. Der vil blive udfærdiget en rapport om de finansierede projekter.

— EØSU understreger, at denne finansielle bistand til investeringsprojekterne skal overholde princippet om neutral behandling over for operatøren, hvad enten denne er offentlig eller privat. Projekterne skal således kunne gennemføres inden for rammerne af offentlig-private partnerskaber.

— Generelt insisterer udvalget på, at tildelingskriterierne hovedsageligt bør vedrøre den tekniske pålidelighed, projekternes økonomiske soliditet samt de forventede konkrete resultater for så vidt angår energieffektivitet og vedvarende energi.

— EØSU ønsker, at udvælgelseskriteriet for de »foranstaltninger, der har en hurtig, mærkbar og væsentlig effekt,« præciseres yderligere.

1.4 Selvom udvalget forstår, at Kommissionen ønsker, at de berørte lokale myndigheder skal have afgivet »et politisk tilsagn om at afbøde klimaforandringer og i den forbindelse have fastsat præcise mål«, vil det gerne advare mod for stor tillid til holdninger, der i højere grad kan tilskrives politisk korrekt tankegang og kommunikation end konkrete handlinger, der støtter sig til solide og innovative teknikker eller effektive og godkendte forvaltningssystemer på området for energieffektivitet, varmenet eller vedvarende energikilder.

2. Baggrund og principper for forordningen om økonomisk genopretning i form af fællesskabsstøtte til projekter på energiområdet

2.1 Det europæiske genopretningsprogram for energiområdet (»genopretningsprogrammet«) indeholdt en beløbsramme på 3,98 mia. EUR. Allerede i 2010 vil der være indgået forpligtelser for næsten hele den samlede finansielle ramme. Der vil imidlertid ikke blive indgået forpligtelser for 114 mio. EUR i henhold til genopretningsprogrammet. Beløbet vil måske være højere, såfremt projekterne skulle vise sig ikke at opfylde de nødvendige juridiske, finansielle eller tekniske krav.

2.2 De midler under kapitel II i genopretningsforordningen, for hvilke der ikke indgås forpligtelser, vil blive anvendt til oprettelse af et dedikeret finansielt instrument til fremme af energieffektivitet og initiativer inden for vedvarende energi i forbindelse med forslaget om finansiering af bæredygtig energi.

3. Almindelige principper

3.1 Dette finansieringsinstrument skal støtte udviklingen af SOLIDE projekter vedrørende energieffektivitet og vedvarende energi samt gøre det lettere at finansiere investeringer i energieffektivitet og vedvarende energi, særlig i byområder.

3.2 For at fremme et stort antal decentraliserede investeringer vil støttemodtagerne være kommunale, lokale og regionale offentlige myndigheder, også inden for offentlig-private partnerskaber.

3.3 De projekter, der skal finansieres inden for bæredygtig energi, omfatter blandt andet offentlige og private bygninger, energieffektive kraftvarmenet og fjernvarme/fjernkølingsnet, decentraliserede, vedvarende energikilder, der er forankrede i lokalmiljøet, ren bytransport og lokale infrastrukturer i form af intelligente forsyningsnet, effektiv gadebelysning og intelligent forbrugsmåling.

4. Udvælgelses- og støtteberettigelseskriterier

4.1 De foranstaltninger, der kan finansieres, skal have en hurtig, mærkbar og væsentlig effekt for den økonomiske genopretning i EU, energiforsyningssikkerheden og reduktionen af drivhusgasemissioner.

4.2 Målet er, at fællesskabsfinansieringen fungerer som løftestang i forhold til andre bidrag fra lokalsamfund eller berørte virksomheder, alt efter hvilke præcise kriterier der er blevet opstillet for såvel de offentlige myndigheders politikker som for projekternes tekniske og finansielle karakteristika.

4.3 De regler, der gælder for de lokale myndigheder, hænger sammen med den indsats, de lægger for dagen i kampen mod klimaændringerne, deres opstillede, præcise mål, deres udvikling af strategier, opfølgning og offentliggørelse af iværksættelsen samt de opnåede resultater.

4.4 De tekniske og finansielle regler går ud på at sikre, at den valgte strategi er fornuftig, den tekniske kvalitet er tilstrækkelig, og finansieringen er holdbar, men også til at fastslå, i hvor høj grad EU-bidrag stimulerer den offentlige og/eller private finansiering. Reglerne skal også være med til at sikre, at der opnås en social, økonomisk og miljømæssig virkning samt en geografisk balance i projekterne, som skal være tilpas modne for hurtigst muligt at nå til den konkrete investeringsfase.