BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

Covid-19-pandemien har forårsaget den største økonomiske recession i EU i mange årtier, og dette har udløst en hurtig og beslutsom politisk reaktion på både nationalt plan og EU-plan. Alle medlemsstater har ud over deres "automatiske stabilisatorer" truffet ekstraordinære diskretionære foranstaltninger for at støtte den økonomiske aktivitet og afbøde de sociale konsekvenser.

EU har ligeledes taget hidtil usete skridt til at afhjælpe krisen. Med et samlet beløb på 1,8 billion EUR i 2018-priser er EU's flerårige finansielle ramme sammen med EU-genopretningsinstrumentet (NextGenerationEU) den største hjælpepakke, der nogensinde er blevet finansieret over EU-budgettet. Inden for rammerne af NextGenerationEU, der formelt blev godkendt af Rådet den 14. december 2020 med støtte fra Europa-Parlamentet, vil der blive stillet 750 mia. EUR (i 2018-priser) — som tilvejebringes på kapitalmarkederne — til rådighed til finansiering af specifikke genopretnings- og resiliensforanstaltninger i en begrænset periode for at sætte skub i den økonomiske vækst og investere i modstandsdygtighed og en grønnere og mere digital fremtid.

Der er behov for tilstrækkelige indtægter til at dække tilbagebetalingen af omkostningerne til finansieringen af lån optaget under NextGenerationEU, som kommer til at strække sig over tre årtier. Tilbagebetalingen af hovedstolen, der skal være afsluttet inden udgangen af 2058, kan begynde før udløbet af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027, hvis de beløb, der ikke anvendes til rentebetalinger, er lavere end beregnet, og hvis der indføres nye egne indtægter.

Inden for rammerne af den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 erklærede Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, at udgifter i Unionens budget vedrørende tilbagebetalingen af EU-genopretningsinstrumentet ikke bør føre til en uretmæssig reduktion i programudgifter eller investeringsinstrumenter inden for den flerårige finansielle ramme. Endvidere er det ifølge den interinstitutionelle aftale ønskeligt at begrænse stigningerne i medlemsstaternes egne BNI-baserede indtægter. De tre institutioner blev således enige om "at arbejde hen imod indførelse af tilstrækkelige nye egne indtægter for at dække et beløb svarende til de forventede udgifter til tilbagebetalingen". Kommissionen forpligtede sig til at foreslå nye egne indtægter i 2021 med henblik på indførelse heraf senest den 1. januar 2023.

2.ÆNDRINGSFORSLAGETS INDHOLD

Kommissionen foreslår at indføre nye egne indtægter, der giver EU de nødvendige midler, navnlig med henblik på nye budgetudgifter til tilbagebetaling af omkostningerne til finansieringen af lån optaget under NextGenerationEU og til den sociale klimafond.

I det ændrede forslag fastsættes det, at 25 % af de fleste indtægter fra kvoter, der skal auktioneres inden for rammerne af emissionshandelen, vil tilfalde EU-budgettet. Dette omfatter indtægter fra det nuværende emissionshandelssystem for stationære anlæg og luftfart, for hvilke der auktioneres yderligere kvoter, samt udvidelse heraf til også at omfatte søtransport samt indførelse af en særskilt emissionshandel for vejtransport og bygninger i overensstemmelse med forslaget om ændring af direktiv 2003/87/EF.

Kvoter, der auktioneres af Den Europæiske Investeringsbank til innovationsfonden, og den indledende tildeling til moderniseringsfonden, indgår ikke. For at forblive neutral omfatter anvendelsesområdet for egne indtægter også kvoter, der i princippet er bestemt til medlemsstaternes auktionering, men som efter medlemsstaternes diskretionære skøn overføres gratis til energisektoren, anvendes af indsatsfordelingssektorerne med henblik på overholdelse eller auktioneres af Den Europæiske Investeringsbank til moderniseringsfonden.

For at håndtere eventuelle sociale konsekvenser i forbindelse med indførelsen af emissionshandel for vejtransport og bygninger har Kommissionen foreslået, at der oprettes en social klimafond. Fonden vil være til gavn for sårbare husholdninger, mikrovirksomheder og transportbrugere. Den vil i sin løbetid blive finansieret af egne indtægter på Unionens budget, herunder fra og med 2026 af indtægterne fra emissionshandel for vejtransport og bygninger. Fondens samlede finansieringsramme for perioden 2025-2032 udgør 72,2 mia. EUR i løbende priser, hvilket i princippet svarer til ca. 25 % af de forventede indtægter fra det nye emissionshandelssystem for bygninger og vejtransport for perioden 2026-2032.

Der foreslås en midlertidig solidaritetstilpasningsmekanisme for at afbøde de regressive fordelingsmæssige virkninger af de emissionshandelsbaserede egne indtægter, idet der indføres et maksimalt bidrag for kulstofintensive medlemsstater med lavere indkomster og et minimumsbidrag for medlemsstater med typisk højere indkomster og lave emissioner. Dette skal forhindre, at nogle medlemsstater i overgangsperioden til mere bæredygtige økonomier og samfund bidrager uforholdsmæssigt meget til EU-budgettet i forhold til størrelsen af deres økonomi, og sikre et retfærdigt bidrag fra alle.

I dette forslag fastsættes det, at en del af indtægterne fra salget af certifikater inden for rammerne af CO2-grænsetilpasningsmekanismen vil blive overført til EU-budgettet som egne indtægter i form af et nationalt bidrag.

Endelig fastsættes det i dette forslag, at medlemsstaterne skal yde et nationalt bidrag til EU-budgettet baseret på den andel af de største og mest rentable multinationale selskabers restoverskud, som omfordeles til medlemsstaterne, hvis disse er de endelige markedsjurisdiktioner, hvor varerne eller tjenesteydelserne anvendes eller forbruges, i henhold til aftalen i OECD/G20's inklusive ramme vedrørende udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud om en reform af de internationale skatteregler. Arbejdet med en multilateral konvention pågår stadig på internationalt plan, men Kommissionen har meddelt, at den i 2022 vil fremsætte et forslag til Rådets direktiv, der sikrer en konsekvent gennemførelse af den multilaterale konvention om delvis omfordeling af beskatningsrettigheder.

3.RETLIG RAMME

3.1.Afgørelse om egne indtægter

I henhold til artikel 311, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde kan Rådet efter høring af Europa-Parlamentet "også indføre nye kategorier af egne indtægter eller ophæve en eksisterende kategori". Denne bestemmelse giver udtrykkeligt mulighed for at ændre afgørelsen om egne indtægter for at tilføje nye egne indtægter som vedtaget ved den interinstitutionelle aftale.

I overensstemmelse med den særlige lovgivningsprocedure i artikel 311, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedtager Rådet den reviderede afgørelse med enstemmighed efter høring af Europa-Parlamentet. Afgørelsen træder i kraft, når medlemsstaterne har godkendt den i overensstemmelse med deres forfatningsmæssige bestemmelser.