Nr. C 263/30 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 17. 11. 75 
2.14.  Artikel  12 
2.14.1.  Udvalget  godkender  løsningen  i stk. 3, hvor-
efter  oplysninger,  der  er afgivet  af en kompetent 
myndighed,  omfattes  af den  tavshedspligt,  der gælder 
i medfør  af de lovbestemmelser,  der kan  anvendes  i 
landet  af denne  myndighed;  dette  gælder  dog  ikke, 
hvis denne  myndighed  har  givet  udtrykkelig  og 
skriftlig  tilladelse  hertil,  og såfremt  den  nationale lovgivning,  myndigheden  er undergivet,  tillader,  at 
der gives  samtykke  til en sådan  afvigelse. 
Udfærdiget  i Bruxelles,  den 28. maj  1975. 
Det økonomiske  og  sociale  Udvalg 
Henri  CANONGE 
Formand 
Udtalelse  om  meddelelse  til Rådet  fra  Kommissionen  om  handlingsprogrammer  for 
forskning  og udvikling  på energiområdet 
Den tekst,  som  har  været  genstand  for udtalelsen,  er offentliggjort  i De Europæiske 
Fcellesskabers  Tidende  nr.  C 54 af 6. marts  1975,  side  26. 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Rådet  besluttede  den  30. januar  1975  i medfør  af artikel  198  i Traktaten  om oprettelse 
af Det  europæiske  økonomiske  Fællesskab  at høre  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg 
om det nævnte  emne. 
B. DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALGS  UDTALELSE 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  på sin  130.  plenarforsamling,  afholdt  i 
Bruxelles  den  28. og 29. maj  1975,  sin udtalelse  om det nævnte  emne. 
Udtalelsens  ordlyd  er følgende: 
DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALG  HAR  — 
under  henvisning  til brev  af 3. februar  1975,  hvori 
Rådet  for De europæiske  Fællesskaber  anmodede  Det 
økonomiske  og sociale  Udvalg  om  en udtalelse  om 
Kommissionens  meddelelse  til Rådet  »handlingspro-
grammer  for forskning  og udvikling  på energiområ-
det«, 
under  henvisning  til trakten  om oprettelse  af Det  eu-
ropæiske  økonomiske  Fællesskab,  særlig  artikel  198, 
under  henvisning  til præsidiets  beslutning  af 28.  ja-
nuar  1975  om  at pålægge  Afdelingen  for energi  og 
nukleare  anliggender  at udarbejde  beretning  og udtal-
else om denne  meddelelse, 
under  henvisning  til den  udtalelse,  som  ovenævnte  af-
deling  godkendte  på mødet  den  12. maj  1975, 
under  henvisning  til beretning  aflagt  på dette  møde 
af ordføreren,  hr. Schlitt, under  henvisning  til drøftelserne  på den  130.  plenar-
forsalming  den  28.  og 29.  maj  1975,  mødet  den 
28. maj  1975,  og 
ud fra følgende  betragtninger: 
Det er nødvendigt  inden  for rammerne  af en fælles 
energipolitik  at udvikle  nye  energikilder  og energi-
former, 
hvis man  vil nå dette  mål,  er et fælles  forsknings-  og 
udviklingsprogram  af grundlæggende  betydning  — 
VEDTAGET  FØLGENDE  UDTALELSE 
énstemmigt,  idet  dog  1 undlod  at stemme: 
1. Almindelige  bemærkninger 
1.1. I  sin meddelelse  »energi  til Europa:  Forskning 
og udvikling«  opstillede  Kommissionen  som  led 
i sin langsigtede  energipolitik  syv  strategiske  områ-
17. 11. 75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 263/31 
der, der er af særlig  betydning  for at sikre  Fællesska-
bets forsyning  med  energi,  og på hvilke  der  skal  gø-
res en målrettet  indsats  for  at fremme  forskning  og 
udvikling.  Udvalget  tog  stilling  til dette  kommis-
sionsdokument  den  30. januar  1975  0) og til Det  eu-
ropæiske  Fællesskabs  reviderede  flerårige  forsknings-
program  den  28.  november  1974  (2) og den  27.  fe-
bruar  1975  (3). 
1.2. Udvalget  glæder  sig over  Kommissionens  for-
slag om at gennemføre  et fireårigt  forskningsprogram 
på de områder,  der er opført  under  punkt  I til V: 
I. Energibesparelse. 
II. Fremstilling  og anvendelse  af brint. 
III. Solenergi. 
IV. Geotermisk  energi. 
V. Systemmodeller. 
Det har  taget  til efterretning,  at EF's  aktioner  i alt 
væsentligt  indskrænker  sig til at koordinere  og sam-
ordne  et arbejde,  der  på dette  område  allerede  ud-
føres  eller  forberedes  i medlemsstaterne.  Af denne 
grund  et det  af afgørende  betydning,  at Kommissio-
nen senest  i slutningen  af april  er informeret  om alle 
nationale  energiforskningsprojekter  for året  1975,  og 
inden  juni  i år også  om  de enkelte  landes  planer  for 
1976. 
1.3. Principielt  havde  udvalget  gerne  set,  at netop 
de aktioner,  som  man  først  nu er begyndt  på,  eller 
som først  for nylig  er blevet  påbegyndt  i medlemssta-
terne,  bliver  gennemført  på fællesskabsplan.  Kun  når 
de gennemføres  på fællesskabsplan  kan  man  efter 
Udvalgets  opfattelse  sikre,  at de midler,  der  alt i alt 
står til rådighed,  bliver  udnyttet  rationelt.  Ikke  blot 
midlerne  men  også  de videnskabelige  og tekniske 
kræfter  kan  mest  effektivt  samordnes  på fællesskabs-
plan  og sættes  ind  på bestræbelserne  for  at nå de 
valgte  mål.  Udvalget  er imidlertid  fuldstændig  klar 
over,  at der  endnu  ikke  eksisterer  politiske  forudsæt-
ninger  for  en koordinering  af alle  videnskabelige  og 
tekniske  kræfter,  samt  af alle  finansielle  midler  og fa-
ciliteter  inden  for rammerne  af et program,  der  er di-
rekte  underlagt  Fællesskabet.  Under  disse  omstændig-
heder  mener  Udvalget,  at det  ville  være  rigtigst,  om 
Kommissionen  på grundlag  af de eksisterende  mulig-
heder  gjorde  en indsats  for  hurtigt  at koordinere  de 
nationale  programmer  og  effektivt  at samordne 
0) EFT  nr. C 62 af 15.  3. 1975,  s. 3. 
(2) EFT  nr. C 16 af 23. 1. 1975,  s. 1. 
O EFT  nr. C 108  af 15. 5. 1975,  s. 52. fællesskabsaktionerne.  Denne  opgave  vil Kommissio-
nen kunne  løse  endnu  mere  effektivt,  hvis  den  i hø-
jere grad  kan  støtte  sig  til rådgivende  programud-
valg.  Udvalget  mener  derfor,  at sådanne  udvalg  er 
absolut  nødvendige  for alle  de fastsatte  aktioner,  og 
går i øvrigt  ud fra,  at Kommissionen  selv  har  truffet 
beslutning  om  sådanne  udvalg. 
1.4. Udvalget  er endvidere  enig  med  Kommissio-
nen i, at man  for  tiden  ikke  kan  skabe  nye  strukturer 
på fællesskabets  F- og U-område.  Det  er imidlertid  af 
den opfattelse,  at man  burde  udvide  det fælles  forsk-
ningscenters  forskningskapacitet.  Det  understøtter  i 
denne  henseende  Kommissionens  hensigter  og  be-
stræbelser  for  — ved  at udnytte  medlemsstaternes 
forskellige  faciliteter  — mest  muligt  at indskrænke 
det administrative  personale,  der er nødvendigt  for at 
samordne  forskningsprogrammerne.  Et led i disse  be-
stræbelser  er også  ansættelsen  af ansvarlige  projektle-
dere for  de enkelte  projekter,  der  i givet  fald  kan 
hentes  i medlemsstaternes  forskningsinstitutter. 
1.5. Udvalget  mener  endvidere,  at de midler,  der 
er afsat  til de her nævnte  aktioner,  i første  omgang  er 
tilstrækkelige.  Fordelingen  af midlerne  på de enkelte 
forskningsområder  er i overensstemmelse  med  Udval-
gets udtalelse  om  kommisionsdokumentet  »energi  til 
Europa:  Forskning  og udvikling«  Ifølge  denne  udta-
lelse  burde  størstedelen  af de finansielle  midler  sættes 
ind på de områder,  der  vil gøre  det muligt  inden  for 
kort tid og i det størst  mulige  omfang  at nedbringe 
afhængigheden  af olie.  Tyngdepunktet  i alle  F- og U-
arbejder  i medlemsstaterne  samt  i Fællesskabets  insti-
tutioner  (FFS)  er og bliver  uden  tvivl  kerneenergi, 
fossilt  brændsel  og energibesparelsen,  som  står  aller-
øverst  på dette  program.  Det  er i denne  forbindelse 
fuldstændig  enig  med  Kommissionen  i, at energibe-
sparelse  vel nok  er den  vigtigste  og mest  udsigtsrige 
aktion  blandt  de forslag,  der  skal  behandles  her.  På 
dette  område  ville  det være  muligt  ved  anvendelse  af 
forholdsvis  små  midler,  at opnå  betragtelige  bespa-
relser,  og Udvalget  anser  det  ikke  for  udelukket,  at 
Kommissionens  mål  på en energibesparelse  på 15 % 
af det  interne  energiforbrug,  der forventedes  i 1985  i 
henhold  til en prognose  fra 1972,  vil blive  nået. 
1.6. I  betragtning  af, at det  er de første  aktioner 
på dette  område,  mener  Udvalget,  at de midler  der 
afsættes  til de andre  aktioner,  (solenergi  og geoter-
misk  energi,  brint  og systemmodeller)  er tilstrække-
ligt store.  Der  kan  imidlertid  ikke  herske  tvivl  om,  at 
forskningsprojekterne  for solenergi  og fremstilling  og 
anvendelse  af brint  er af ganske  særlig  betydning. 
Om,  og i givet  fald  med  hvor  meget,  de midler,  der 
skal afsættes  til disse  to programmer,  i nær  fremtid 
skal forøges,  bør  afhænge  af Kommissionens  og de 
Nr. C 263/32 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 17.11.  75 
indkaldte  udvalgs  senere  gennemgang  af program-
merne. 
1.7. Dette  europæiske  energiforskningsprogram 
burde  først  og fremmest  tilstræbe  en samordning  af 
arbejderne  i de forskellige  medlemsstater,  men  på 
mange  punkter  også  stå åbent  for et samarbejde  med 
tredjelande,  uanset  om  de er medlemmer  af Det  in-
ternationale  Energiagentur.  I denne  sammenhæng 
minder  Udvalget  om det store  forsknings-  og udvik-
lingsprogram  »Project  Independence«,  der  er pla-
ner om i USA,  og som  har  givet  solenergien  og den 
termokemiske  brintfremstilling  samt  den  geotermiske 
energi  en meget  høj  prioritet.  Hvor  højt  prioriterede 
disse  særlige  forskningsområder  er, kan  man  f.eks.  se 
af, at De forenede  Stater  i perioden  fra 1975  til 1985 
ialt vil bruge  ca. 800  millioner  dollars  alene  på sol-
energiforskningsprojekter,  mens  EF for  den  samme 
periode  har fastsat  14,68  millioner  RE til dette  områ-
de. Kommissionen  burde  meget  nøje  undersøge,  om 
De forenede  Staters  store  indsats  for at gennemføre 
disse  F- og U-arbejder  ikke  kan  danne  grundlag  for 
et snævrere  samarbejde  mellem  Fællesskabet  og USA. 
1.8. Alle  F- og U-arbejder  på områderne  solenergi, 
geotermisk  energi  og den  termokemiske  brintfrem-
stilling  må efter  Udvalgets  opfattelse  også  ses i sam-
menhæng  med  olieprisen.  Det  er af den  opfattelse,  at 
olieprisen  aldrig  vil nå ned  på det  gamle  meget 
lavé niveau,  men  anser  dog  ikke  visse  prissænkninger 
for udelukkede.  Oliekrisen  i 1973/1974  er imidlertid 
tilstrækkelig  grund  til, at man  også  i tilfælde  af, at 
olieprisen  daler,  ikke  begrænser  F- og U-insatsen  for 
at finde  alternative  energikilder. 
2. Særlige  bemærkninger 
2.1. Energibesparelser 
2.1.1.  Dette  programpunkt  må ses i sammenhæng 
med det  handlingsprogram  på området  rationel  ud-
nyttelse  af energien  (RUE),  som  blev  vedtaget  af Rå-
det for De europæiske  Fællesskaber  den 17. december 
1974.  Ved  hjælp  af RUE  skal  de store  energitab,  der 
forekommer  så vel ved  omdannelsen  af primær  ener-
gi til brugbar  energi  som  ved  det  endelige  forbrug, 
nedsættes  ved  hjælp  af foranstaltninger,  der omfatter 
alt lige  fra oplysning  af offentligheden  til udarbejdel-
se af administrative  forskrifter  og tekniske  normer. 
2.1.2.  Udvalget  er imidlertid  af den  opfattelse,  at 
de midler,  der  fastsættes  i Fællesskabets  nye  4-årige 
program  for fire  år på ialt  11,38  millioner  RE ikke står i et rimeligt  forhold  til de ca. 80 millioner  RE i 
offentlige  midler,  som  medlemsstaterne  har  stillet  til 
rådighed  for energibesparelse  i året  1974.  De omtalte 
midler  er sikkert  kun  tilstrækkelige,  hvis  Kommissio-
nen i overvejende  grad  indskrænker  sig til koordine-
rende  og samordnende  opgaver.  Kommissionen  bur-
de imidlertid  ikke  give  afkald  på selv  at tage  initiati-
ver og i givet  fald  at omsætte  denne  praksis  gennem 
direkte  aktioner.  Udvalget  glæder  sig derfor  over,  at 
man efter  to år vil foretage  en gennemgang  af det ar-
bejde,  der er udført  til den  tid, og de midler,  der skal 
bruges  til fortsættelse  af dette  arbejde. 
2.1.3.  De  enkelte  programpunkter  for energibespa-
relsen,  der  foreslås  af Kommissionen,  burde  endnu 
en gang  gennemgås  med  kritiske  øjne  i betragtning  af 
de begrænsede  finansielle  midler,  der  står  til rådig-
hed. I denne  sammenhæng  bør  man  konstatere,  at 
der i det foreliggende  dokument  ikke  er foretaget  no-
gen detaljeret  formidling  af de midler,  der  skal 
afsættes  til de enkelte  forskningsprojekter  a) til h). 
Disse  forskningsprojekter  vil i det  følgende  blive 
omtalt  særskilt. 
2.1.4.  Inden  for  den  europæiske  industri  er man 
ganske  afgjort  på et bredt  grundlag  gået  i gang  med 
at arbejde  på at forbedre  varmeisoleringen  af bygnin-
ger a) samt  de forskningsemner  c), der berører  trans-
portsektoren,  såden  at EF  i vid  ustrækning  kan 
indskrænke  sig til at koordinere  og samordne  på det-
te område.  Ser man  først  og fremmest  på industrien, 
så har man  her på mange  områder  (først  og fremmest 
den kemiske  industri)  i overensstemmelse  med  det 
tekniske  niveau  løst  problemerne  omkring  genbrug 
af råstoffer  e) og energiproduktion  ud fra  affalds-
stoffer  f). Derimod  kan  man  på grund  af de store 
mængder  uorganiske  stoffer  næppe  vente  positive 
resultater  for  energiområdet  ved  forbrænding  af 
byaffald. 
I forbindelse  med  bortskaffelse  af affald,  er det nu 
engang  miljøproblemerne,  der er af større  betydning 
end energibesparelsen.  Varmepumper  b) åbner  deri-
mod store  muligheder,  og man  kunne  tænke  sig,  at 
man med  de til rådighed  stående  midler  kunne  tage 
initiativ  til i forbindelse  med  nyanlæggelse  .af en sa-
tellitby  at installere  et klimaanlæg,  der  udnytter 
spildvarme  og kan  tjene  som  vejledende  model  for 
andre  anlæg.  Ingeniørarbejdet  i forbindelse  med  var-
mepumpesystemet  ville  blive  finansieret  gennem 
fællesskabsmidler.  Det  ville  gøre  det lettere  for byg-
herren  at træffe  den  endelige  afgørelse  om opførelse 
af et sådant  demonstrationsanlæg.  Mens  man  allerede 
er nået  langt  med  udnyttelsen  af spildvarme  d) i stør-
re industrianlæg  (f.eks.  i store  kemiske  værker:  op til 
40%  af procesdampudvindingen  fra spildvarme,  og 
en virkningsgrad  på op til 90 % ved  kombination 
med varmekraft)  er det stadig  nødvendigt  at gøre  en 
17.11.  75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 263/33 
stor forskningsindsats  for også  at mindske  eller  ud-
nytte  de »mindre  varmetab«,  man  hidtil  næppe  har 
skænket  en tanke.  Forskningsprojektet  »vurdering  af 
det specifikke  energiforbrug  for forskellige  typer  ud-
styr«  g), er uden  tvivl  af stor  betydning,  da de energi-
besparelser,  der kan  opnås  ved  hjælp  af en omstruk-
turering  af produktionsmetoderne  i industrien,  ofte 
er større  end  de besparelser,  der kan  opnås  ved  gen-
vinding  af tabt  energi  ved  de for tiden  anvendte  me-
toder.  Alligevel  burde  dette  programpunkt  gennem-
gås kritisk  endnu  engang.  Det  forholder  sig nemlig 
på den  ene side  sådan,  at ethvert  rationelt  arbejdende 
foretagende  konstant  bestræber  sig for at mindske  de 
specifikke  energiomkostninger,  og på den  anden  side 
ville det blive  nødvendigt  at undersøge  et så stort  an-
tal anlæg,  processer  og teknikker  — ovenikøbet  i en 
lang række  forskellige  kombinationer  — så der  er 
grund  til at stille  det spørgsmål,  hvordan  man  i det 
hele taget  på effektiv  vis kan  bekendtgøre  resultater-
ne af dette  forskningsprojekt,  således  at det kan  ud-
nyttes.  Derimod  er det Udvalgets  opfattelse,  at udvik-
lingen  af metoder  til akkumulering  af sekundær 
energi  h) er af overordentlig  stor  økonomisk  betyd-
ning  og især  egnet  til på kort  sigt  at yde  et væsentligt 
bidrag  til nedbringelse  eller  afmatning  af efterspørgs-
len efter  olie.  Det  bør  være  en generel  regel,  at mid-
lerne  fra dette  EF-forskningsprogram  ikke  anvendes 
på de områder,  hvor  medlemsstaternes  industri  alle-
rede er meget  aktiv,  eller  som  allerede  i meget  ud-
strakt  grad  fremmes  af nationale  organer. peratur-  højtrykelektrolyse  er af største  betydning 
ikke blot  for  fremtiden.  Alle  resultater,  der  opnås 
her, kan  næsten  straks  omsættes  i praksis  der,  hvor 
man allerede  nu benytter  sig af elektrolytisk  brint-
fremstilling.  På den  anden  side  har industriforsknin-
gen næsten  intet  foretaget  sig på dette  område. 
2.3. Solenergi 
2.3.1.  Udvalget  støtter  ligeledes  de foreslåede  forsk-
ningsprojekter  til fremstilling  og udnyttelse  af sol-
energi. 
2.3.2.  Hvad  angår  den  fotoelektriske  omdannelse 
af energi  bør  man  omgående  undersøge,  om den  nye 
teknologi  til kontinuerlig  fremstilling  af tynde  sili-
ciumbånd  i USA  i 1974  ikke  allerede  har  givet  os 
mulighed  for at fremstille  solceller  til en pris,  som  lig-
ger 100  gange  under  prisen  på de enkeltkrystalsili-
ciumsolceller,  der benyttes  for tiden.  Man  bør  ligele-
des undersøge,  hvilke  muligheder  der  ligger  i frem-
stillingen  af tynde  bånd  af andre  polykrystalline  ma-
terialer  (cadmiumsulfid),  der  nu for  første  gang  er 
blevet  forsøgt.  Med  en virkningsgrad,  der  kan  sam-
menlignes  med  siliciumsolcellernes  (ca.  12,5  °/o),  har 
den sidste  metode  langt  mere  gunstige  materialeegen-
skaber. 
2.2. Fremstilling  og anvendelse  af brint 
2.2.1.  Udvalget  støtter  uden  forbehold  alle  de forsk-
ningsprojekter  til fremstilling  og udnyttelse  af sol-
fremstilling  og anvendelse  af brint. 
2.2.2.  Man  kender  allerede  ca 40 forskellige  pro-
cesser  (tretrins  eller  flertrins  til termokemisk  brint-
fremstilling  ud fra vand,  der senere  i givet  fald  skal 
foregå  ved  hjælp  af varmen  fra højtemperaturreakto-
rer). Det  står  dog  stadigvæk  åbent,  hvorvidt  det  er 
muligt  på grundlag  af de hidtidige  forslag  at udvikle 
en metode,  der er teknisk  og økonomisk  gennemfør-
lig. Hovedproblemet  i forbindelse  med  disse  flertrins-
processer  består  nemlig  i, at det er nødvendigt  med 
transport,  reaktion  og derefter  separation  af meget 
store  mængder  hjælpestoffer,  og at det  derudover 
bliver  nødvendigt  med  store  temperaturændringer  fra 
trin til trin,  hvilket  nødvendigvis  må medføre  en stor 
belastning  af apparaterne  på grund  af temperatur-
svingninger. 
2.2.3.  Forskningsarbejder  i forbindelse  med  en 
større  udnyttelsesgrad  af de elektrolytiske  celler  samt 
teknologiske  landvindinger  f.eks  på området  højtem-2.4. Geotermisk  energi 
2.4.1.  Den  geotermiske  energi  fra kilder  med  høj 
eller middelhøj  temperatur  vil sandsynligvis  være  af 
ikke ringe  interesse  for  den  fremtidige  energiforsy-
ning i Europa.  Derfor  burde  man  ikke  forsømme 
dette  område,  og dette  gælder  i særdeleshed  for alle 
her berørte  problemer  i forbindelse  med  den  geofysi-
kalske  grundforskning.  Endvidere  ville  et fælles 
standardiseret  målesystem  for  hele  Europa  være  et 
godt  eksempel  på et frugtbart  samarbejde  mellem  de 
frie forsknings-  eller  universitetsinsitutter.  Før  man 
giver  sig i kast  med  yderligere  projekter  (demonstra-
tionsanlæg),  må man  imidlertid  i tilstrækkeligt  om-
fang  tage  hensyn  til de i denne  forbindelse  særligt  al-
vorlige  miljøproblemer  (store  saltmængder  på grund 
af udskyldning,  virkninger  på geologiske  strukturer, 
faren  for jordskred). 
2.5. Systemanalyse 
2.5.1.  Udvalget  er principielt  enig  i Kommissio-
nens  opfattelse  af, at et forskningsprogram  til analy-
se af energisystemer,  der skal  være  effektivt  og kronet 
med held,  ikke  kan  gennemføres  på nationalt  plan, 
men kun  på fællesskabsplan.  Men  i hvert  fald  i for-
bundsrepublikken  Tyskland,  sandsynligvis  dog  også  i 
Nr. C 263/34 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 17. 11. 75 
andre  medlemsstater'i  EF,  gør talrige  institutioner  en 
aktiv  indsats  for at udarbejde  systemanalytiske  mo-
deller.  Derfor  butfde  man  først  og fremmest  undersø-
ge, om man  ikke  ved hjælp  af en sammenfatning  eller 
udvidelse  af allerede  eksisterende  systemmodeller  kan 
opnå  lignende  resultater  for færre  midler  end  de 3,94 
mill.  R, der er fastsat  af Kommissionen.  I sidste  in-
stans  bør  man  kun  prøve  på at skaffe  sig oplysnin-
ger, af hvilken  art de end  måtte  være,  hvis  disse  også 
på det rette  tidspunkt  står  til rådighed  for alle  beørte organer  og kan  være  til hjælp  ved en realitetsbetonet 
afgørelse. 
Udfærdiget  i Bruxelles,  den 28. maj  1975. 
Det økonomiske  og  sociale  Udvalg 
Henri  CANONGE 
Formand 
Udtalelse  om  forslag  til Rådets  direktiv  om  indsamling,  genfremstilling  og/eller  de-
struktion  af polychlordiphenyler  (PCB) 
Den tekst,  som  har  været  genstand  for udtalelsen,  er offentliggjort  i De Europæiske 
Fællesskabers  Tidende  nr.  C 49 af 1. marts  1975,  side  1. 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Rådet  besluttede  den 21. februar  1975  i medfør  af artikel  198  i Traktaten  om oprettelse 
af Det  europæiske  økonomiske  Fællesskab  at høre  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg 
om det nævnte  emne. 
B. DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALGS  UDTALELSE 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  på sin  130.  plenarforsamling,  afholdt  i 
Bruxelles  den  28. og 29. maj  1975,  sin udtalelse  om det nævnte  emne. 
Udtalelsens  ordlyd  er følgende: 
DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALG  HAR  — 
under  henvisning  til traktaten  om  oprettelse  af Det 
europæiske  økonomiske  Fællesskab,  særlig  artikel  198, 
under  henvisning  til brev  af 24. februar  1975,  hvori 
Rådet  for De europæiske  Fællesskaber  anmodede  Ud-
valget  om at fremsætte  en udtalelse  om forslag  til Rå-
dets direktiv  om indsamling,  genfremstilling  og/eller 
destruktion  af polychlordiphenyler  (PCB), 
under  henvisning  til beslutning,  dets  præsidium  traf 
den 25. februar  1975  om at pålægge  Afdelingen  for 
miljøbeskyttelse,  sundhedsvæsen  og forbrug  at udar-
bejde  en udtalelse  og en beretning  herom, 
under  henvisning  til den  udtalelse,  som  Afdelingen 
for miljøbeskyttelse,  sundhedsvæsen  og forbrug  afgav 
den 13.  maj  1975  og til den  mundtlige  beretning, 
som hr. Jaschick  har afgivet, under  henvisning  til forhandlingerne  på den  130.  ple-
narforsamling  den  28.  og 29. maj  1975,  mødet  den 
28. maj  1975  — 
VEDTAGET  FØLGENDE  UDTALELSE 
énstemmigt: 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  godkender  den 
målsætning,  Kommissionen  sigter  mod  i sit direktiv-
forslag,  under  forbehold  af følgende  bemærkninger: 
1. Almindelige  bemærkninger 
1.1. Udvalget  konstaterer,  at det  foreliggende  di-
rektivforslag  skal  ses i tilknytning  til de særlige  be-
stemmelser  om særligt  farlige  affaldsstoffer,  der fin-
des i direktivet  om  bortskaffelse  af affald,  samt  at 
det er et nødvendigt  supplement  til direktivet  om be-