Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 83/15)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»BRIE DE MELUN«

EU-nr.: PDO-FR-00111-AM01 – 26. september 2018

BOB (X) BGB ( )

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Navn: EU-brancheorganisation til forsvar, forvaltning og kontrol af Brie de Meaux og Brie de Melun

Adresse: 13 rue des Fossés – 77000 Melun, France

Tlf.: +33 164371392 – Fax +33 164870427

E-mail: odgbriemeauxmelun@gmail.com

Sammenslutning: Sammenslutningen udgøres af producenter af »Brie de Melun« (mælkeproducenter, gårdproducenter, forarbejdningsvirksomheder og modningslagre). Det er derfor legitimt for sammenslutningen at foreslå ændringsansøgningen.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

☐ Produktets betegnelse

☒ Beskrivelse af produktet

☒ Geografisk område

☒ Bevis for oprindelse

☒ Produktionsmetode

☒ Tilknytning

☒ Mærkning

☒ Andet: kontrolorganets kontaktoplysninger, krav i nationale bestemmelser.

4. Type ændring

☐ Ændring – der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 – af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

☒ Ændring – der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 – af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5. Ændring(er)

5.1. »Produktbeskrivelse«

Sætningen:

»»Brie de Melun« er en hvidskimmelost fremstillet af rå komælk, syrnet koagel og med langsom afdrypning.«

erstattes af:

»»Brie de Melun« er en hvidskimmelost fremstillet udelukkende af rå komælk. Det er en ost med primært syrnet præg.«

Produktets udseende beskrives mere præcist med den tilføjelse, at »Brie de Melun« placerer sig i kategorien »skimmelost«.

Udtrykket »fremstillet udelukkende« gentages i afsnittet »Fremstillingsmetode« i varespecifikationen for at understrege, at al den anvendte mælk er råmælk, hvilket er en særlig egenskab ved »Brie de Melun«.

Henvisningen til koageltype korrigeres. Der er nemlig ikke tale om et egentligt »syrnet« koagel, men at ostemassen har et »primært syrnet præg«, hvilket har direkte indflydelse på ostemassens tekstur og ostens aromaer.

Denne sætning tilføjes ligeledes i enhedsdokumentet til erstatning for sætningen »Ost af rå komælk med blød ostemasse, hvis fine skorpe […]« i resuméet.

Sætningen:

»Den har form af en flad cylinder på ca. 27 cm i diameter og 3 cm i højden«

erstattes af:

»Den har form af en flad cylinder med fremstående eller afrundede sider. Formens indvendige diameter er 27-28 cm.« Det tilføjes, at siderne kan være »fremstående eller afrundede« for at supplere produktbeskrivelsen.

Kontrollen med ostenes størrelse kan blive upræcis på grund af ostenes deformation under modningen. Det tilføjes derfor, at størrelsen er formenes indvendige diameter. Ostenes tykkelse (3 cm) udgår, idet højden udspringer af forholdet mellem ostenes diameter og vægt. Denne angivelse er derfor ikke nødvendig.

Denne sætning tilføjes ligeledes i enhedsdokumentet til erstatning for udtrykket »flad cylinder« i resuméet.

Det tilføjes, at skimlen er »hvid« (i overensstemmelse med resuméet), hvilket gør det muligt at beskrive skorpen, som består af skimmel, mere præcist. Denne skimmel er knyttet til udviklingen af Penicillium candidum.

Da skorpen i øvrigt kan have røde eller brune pletter på grund af udviklingen af andre bakterier, tilføjes også ordene »eller brune« i enhedsdokumentet som supplement til ordet »røde« i resuméet.

Sætningen:

»Den indeholder mindst 45 % fedt og 40 % tørstof«

erstattes af:

» […] indeholder mindst 45 g fedt pr. 100 g tørstof og 40 g tørstof pr. 100 g ost.«

Fedtindholdet udtrykkes i gram pr. 100 g tørstof i osten i stedet for i procent. Ligeledes udtrykkes tørstofindholdet i gram tørstof pr. 100 g ost i stedet for i procent.

Denne sætning tilføjes ligeledes i enhedsdokumentet.

Beskrivelsen »ensartet flødefarvet« udgår, idet ostemassens farve varierer fra midte til kant og derfor ikke er ensartet. Endvidere er farven ikke konstant, idet den kan variere med årstiden og alt efter køernes foder.

Følgende afsnit tilføjes:

»Efter 5 ugers modning er »Brie de Melun« en hvid ost. Ostemassen er smuldrende og let løbende under skorpen. Først smager den af mælkesyre, derefter af gær og har en let syrlig smag. Efter 5 uger og indtil 8 ugers modning bliver den langsomt mere moden fra skorpen og ind mod midten, og konsistensen bliver blødere. Dens aroma udvikler sig. Efter 8-10 uger er »Brie de Melun« modnet i midten, ostemassen er da blevet ensartet, og dens konsistens er blød til let løbende. Den har et strejf af bitterhed og en mælkeagtig, vedvarende smag. Dens lugt balancerer ligeligt mellem animalsk og vegetabilsk.«

Ostemassens udseende beskrives alt efter ostens modningsstadium.

Konsistensen går fra »smuldrende« (ost på 5 uger) til »blød til let løbende« (ost på 8-10 uger).

Med hensyn til de organoleptiske kriterier har »Brie de Melun« efter en minimumsmodningsperiode (5 uger) en smag af mælkesyre, derefter af gær og en let syrlig smag. Efter 5 uger og indtil 8 ugers modning udvikler aromaen sig. Efter 8-10 uger har den et strejf af bitterhed og en mælkeagtig, vedvarende smag. Dens lugt balancerer ligeligt mellem animalsk og vegetabilsk.

Dette afsnit tilføjes ligeledes i enhedsdokumentet.

Sætningen:

»Modningen varer mindst 4 uger fra fremstillingsdatoen«

erstattes af:

»Modningens varighed er mindst 5 uger fra datoen for løbetilsætningen.«

Modningens varighed gentages i afsnittet »Fremstillingsmetode« i varespecifikationen. Den ændres fra 4 til 5 uger for at skærpe produktets typiske egenskaber og gøre rede for de erhvervsdrivendes reelle praksis, idet 4 uger i visse tilfælde kan være for lidt til at frembringe egenskaberne ved en »Brie de Melun«.

Sætningen:

»Den vejer efter fire ugers modning 1,5-1,8 kg«

erstattes af:

»Den vejer 1,5-2,2 kg.«

Dette spænd tager højde for markedsføringen af »Brie de Melun« på forskellige modningsstadier. Jo mere moden osten er, jo mere væde har den mistet, hvorfor vægten falder. Under 1,5 kg er den for tør og har ikke længere egenskaberne for den beskyttede oprindelsesbetegnelse.

Denne sætning tilføjes ligeledes i enhedsdokumentet til erstatning for udtrykket »gennemsnitsvægt på 1,5 kg« i resuméet.

Følgende sætning indsættes:

»Udskæringen af Brie de Melun kan kun ske i halve oste eller i portioner (som en lagkage) efter mindst 5 ugers modning.«

»Brie de Melun« sælges sjældent hel til slutforbrugeren, da det er en stor ost. Reglerne om udskæring tilføjes, for at hver portion får en side med skorpe (siden af osten), og henviser således til ostens runde form og størrelsen, altså at osten anvendes til udskæring. Det tilføjes i øvrigt, at udskæringen kun kan foregå efter mindst fem ugers modning.

Denne sætning tilføjes ligeledes i enhedsdokumentet.

5.2. »Geografisk område«

Listen over kommuner i det geografiske område tilføjes for at lette kontrollen. Denne liste omfatter på grundlag af den officielle franske geografiske kode 2017 alle kommuner i det geografiske område, hvori alle etaperne mælkeproduktion, ostens fremstilling og ostens modning kan finde sted.

5.3. »Bevis for oprindelse«

De erhvervsdrivendes erklæringsforpligtelser tilføjes. Disse ændringer knytter sig til udviklingen i den nationale lovgivning. Der indføres:

— identifikationsoplysninger om de erhvervsdrivende med henblik på godkendelse på grundlag af anerkendelse af deres egnethed til at opfylde kravene i varespecifikationen

— et afsnit om registerførelse og sporbarhedsdokumenter

— nødvendige erklæringer om kendskab til og opfølgning på produktionen

— et afsnit om den kontrol, der udføres med egenskaberne ved de produkter, der skal markedsføres med oprindelsesbetegnelsen.

5.4. »Beskrivelse af produktionsmetoden«

Mælkeproduktion

Der tilføjes en række afsnit i varespecifikationen om besætningen, opstaldningen, grovfoderet, kraftfoderet og selvforsyningen (forsyning og vedligeholdelse af foderarealerne) for at registrere traditionel praksis.

Besætningen

Definitionen på malkekvægsbesætningen tilføjes: alle malkekøer, der befinder sig på bedriften, herunder fravænnede kvier og goldkøer. Formålet med denne definition er at præcisere klart, hvilke dyr der henvises til med betegnelserne »malkekvægsbesætning« i varespecifikationen, for at undgå enhver forvirring og lette kontrolarbejdet.

Malkekvægsbesætningens sammensætning tilføjes: mindst 80 % dyr født på bedriften eller i malkekvægsbesætninger fra området, for at køerne kan tilpasse sig bedst muligt til de lokale opdrætsbetingelser (opstaldning på strøelse og typen af foder) og forarbejdningen af råmælken.

Det tilføjes, at de tyre, der udvælges til parring (inseminering eller naturlig bedækning), skal kunne tilføre en forøget proteinrigdom, for at den mælk, der produceres i det geografiske område, kan opretholde egnetheden til at blive forarbejdet til »Brie de Melun«.

Opstaldning

Det tilføjes, at brug af halmstrøelse til malkekøernes båse er obligatorisk, idet det er traditionel praksis i det geografiske område, at malkekøerne går og ligger på strøelse i stalden. Denne opstaldningsform gør det muligt at opretholde et mikrobielt økosystem, som påvirker råmælkens naturlige flora og derigennem bidrager til de særlige karakteristika ved »Brie de Melun«. Der tilføjes en angivelse af minimumsmængder for tilførslen af halm for at garantere kvaliteten af strøelsen (0,5 kg pr. ko og pr. dag i staldsystemer med båse, 5 kg ved løsgang). Halmen opbevares under overdækning for at opretholde dens kvalitet.

Malkekvægets foder

Definitionen på den fulde ration tilføjes: »den samlede mængde tilført grovfoder (grundrationen) og kraftfoder«, og definitionen af græsset tilføjes: »ethvert produkt fra permanente, midlertidige eller kunstige græsarealer udlagt med græs og/eller bælgplanter« for at muliggøre en bedre forståelse af bestemmelserne i varespecifikationen i forbindelse med kontrolarbejdet.

Det tilføjes, at 80 % af tørstoffet i besætningens samlede fodermængde kommer fra det geografiske område og 50 % fra bedriften selv, idet bedrifterne i Brie på traditionel vis udnytter deres egne biprodukter fra hovedafgrøderne (korn og roer) og biprodukter fra det geografiske område.

Denne bestemmelse er blevet tilføjet til punkt 3.3. i enhedsdokumentet.

Bedrifterne er nemlig bedrifter med blandet agerbrug og husdyravl, som således har en forskelligartet produktion, der kan bruges til foder til besætningen. Imidlertid findes kraftfoderet, som er en kvælstofkilde, ofte i utilstrækkelige mængder til at dække behovet hos lakterende malkekøer. Opdrætterne anvender derfor foder, der ikke stammer fra det geografiske område, men kun højst 20 % af tørstoffet i den samlede fodermængde.

Det lokale kvægfodersystem bygger på en varieret grundration og udnyttelse af biprodukterne fra bedriften og det geografiske område. Der tilføjes derfor:

— en liste over tilladt grovfoder (græs fra græsgange, grønthøstet eller konserveret i form af ensilage eller hø i wrapballer eller tørret, umodent korn og umodne bælgplanter, grønthøstet eller som ensilage, majs og durra, grønthøstet, som ensilage eller tørret, kornmæsk, foderroer og andre rødder og rodknolde samt frisk, presset eller tørret kvas heraf, kornhalm og halm af bælgplanter og olieholdige frø); der tilføjes præciseringer om de nærmere bestemmelser om tilførsel af foderroer, kartofler og grønfoder i stalden

— en forpligtelse til at sammensætte grundrationen af mindst tre bestanddele, hvoraf mindst to er obligatoriske: grønthøstet eller konserveret græs (4 kg tørstof pr. malkeko i produktionen pr. dag, heraf 2 kg fra foderbælgplanter) og roesnitter eller foderroer (mindst 2 kg tørstof pr. malkeko i produktionen og pr. dag).

Denne bestemmelse er blevet tilføjet til punkt 3.3. i enhedsdokumentet.

Det tilføjes, at den primære fodertype, for at garantere en varieret ration, ikke må overstige 60 % af fodermængden. Hvis den primære fodertype er græs, må den imidlertid overskride denne tærskel, og i så fald er det ikke obligatorisk at overholde reglen om tre bestanddele.

Denne bestemmelse er blevet tilføjet til punkt 3.3. i enhedsdokumentet.

Det tilføjes, at tilførslen af kraftfoder er begrænset til 25 % af tørstoffet i den samlede gennemsnitlige årlige fodermængde pr. malkeko for at understrege grovfoderets plads i malkekøernes foder og således styrke tilknytningen til det geografiske område.

Denne bestemmelse er sammen med følgende liste blevet tilføjet til punkt 3.3. i enhedsdokumentet.

En liste over tilladte kraftfodertyper og de nærmere bestemmelser om tilførslen heraf tilføjes:

— korn og produkter heraf

— bælgplantefrø og produkter heraf

— olieholdige frø og frugter og produkter heraf

— sukkerroe- eller sukkerrørsmelasse

— valle (kun for gårdproducenter)

— tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber, dog ikke beskyttet methionin eller urinstof og derivater heraf

— zootekniske tilsætningsstoffer.

Det tilføjes også, at kvierne skal være på græs i det geografiske område i mindst fem måneder.

Det tilføjes, at det er forbudt at dyrke genmodificerede planter på ethvert areal af en bedrift, der producerer mælk beregnet til produktion af oprindelsesbetegnelsen »Brie de Melun« (dette forbud gælder alle plantearter, der kan gives som foder til bedriftens dyr, og alle arter, der kan kontaminere disse). Dette gør det muligt at opretholde tilknytningen til området og styrke foderets traditionelle karakter (50 % af tørstoffet i besætningens samlede fodermængde stammer fra bedriften).

Vedligeholdelse af foderarealerne

Betingelserne for spredning af organisk gødning tilføjes (mindst 30 dage fra organisk gødskning til høslæt eller græsning, 21 dage, hvis der er tale om kompost, opfølgning på kvaliteten af gødning, der ikke er af landbrugsoprindelse, betingelser for spredning af organiske gødningsstoffer, der ikke er landbrugsoprindelse). Dette skal hindre enhver risiko for forurening, da »Brie de Melun« fremstilles af råmælk.

Produktionsforhold

Der tilføjes en række afsnit om den anvendte mælk, forarbejdningen (løbetilsætning, formning, afdrypning, saltning, tørring/eftertørring), transporten før modning, modning og afsendelse.

Denne del suppleres desuden med en beskrivelse af den teknologiske metode til fremstilling af »Brie de Melun«. Den skal præcisere de metoder, som hidrører fra de erhvervsdrivendes knowhow, samtidig med at de målværdier, der skal garantere produktets særlige egenskaber, fastlægges.

Den anvendte mælk

Der tilføjes en frist for indsamling henholdsvis anvendelse af mælken: Der må højst være 48 timer mellem hver indsamling af mælk og højst 36 timer fra indsamling til løbetilsætning, idet der er tale om en ost, der udelukkende fremstilles af råmælk, og det er nødvendigt at begrænse forandringen af mælkens kvalitet.

Det tilføjes, at:

— den anvendte rå komælk standardiseres til samme fedtindhold ved skumning af en del af mælken ved højst 40 °C

— mælken syrnes ved formodning og/eller modning; formodningen varer højst 48 timer ved en maksimal temperatur på 35 °C

— modningsfasen varer højst 7 timer ved en maksimal temperatur på 31 °C

— de til fremstillingen tilladte ingredienser ud over råstoffet mælk opregnes: løbe, bakterie-, gær- og skimmelkulturer, hvis uskadelighed påvises, calciumchlorid og salt

— anvendelse af følgende typer mælk er ikke tilladt: mikrofiltreret, rekombineret, rekonstitueret, fortyndet, og tilsætning af mælkepulver er navnlig forbudt dog undtagen syrevækkere, der er koncentreret helt eller delvist uanset metoden (ultrafiltrering, mikrofiltrering eller andre metoder)

— tilsætning af proteiner er forbudt, så den anvendte mælk kan kun være råmælk med standardiseret fedtindhold opnået ved skumning

— fremstilling af syrevækkere af mælkebaseret pulver er tilladt, idet den tilsatte andel ikke må overstige 4 % af den anvendte mængde mælk

— tilsætning af termofile kulturer er forbudt, idet det ville påvirke de organoleptiske egenskaber ved »Brie de Melun«.

Der er tale om knowhow og aktuel praksis hos producenterne af »Brie de Melun«.

Forarbejdningen

Det tilføjes, at:

— metoderne til opbevaring ved temperaturer under nul grader eller i modificeret atmosfære af råvarer og halvfabrikata er forbudt for at garantere egenskaberne ved »Brie de Melun«

— de traditionelle materialer (træ, strå og siv) er tilladt til etaperne forarbejdning og modning (vedrører navnlig underlag til afdrypning af ostemassen og vending af osten under modningen).

Henvisningen til opgørelsen af varigheden af fremstilling og modning tilføjes: Det drejer sig om dagen for løbetilsætning.

– Løbetilsætning

Sætningen:

»Mælken må kun opvarmes én gang, på tidspunktet for løbetilsætningen, til en temperatur på højst 30 °C«

erstattes af:

»Ved løbetilsætningen har mælken en temperatur på højst 31 °C«.

I praksis opvarmes mælken første gang for at muliggøre skumning og dernæst i forbindelse med løbetilsætningen. Bestemmelsen om, at mælken kun må opvarmes én gang, som først og fremmest havde til formål at bevare mælkens karakter af råmælk, udgår derfor. Opvarmningstemperaturen skal forblive højst 40 °C for at garantere, at der anvendes råmælk.

Målværdierne for løbetilsætning (pH-værdi under 6,5 eller en surhed på over 21 Dornic-grader, mælkens temperatur højst 31 °C) og pH-værdien ved koaguleringens slutning (under 4,8 eller en surhed på over 60 Dornic-grader) tilføjes, idet de gør det muligt at beskrive den karakteristiske teknologiske metode til fremstilling af »Brie de Melun«.

Sætningen: »Koaguleringen varer mindst 18 timer« (varighed, som også fremgår af resuméet) erstattes af: »Koaguleringen varer mindst 16 timer«, idet parametrene er opfyldt til fulde allerede efter 16 timers koagulering.

Løbens art tilføjes. Den skal være af kvægoprindelse, hvilket udelukker løbe af vegetabilsk eller mikrobiel oprindelse. De anvendte doser tilføjes ligeledes: den maksimale dosis på 15 mg pr. 100 l mælk og en maksimal styrke på 750 mg/l chymosin.

– Formning

Formenes indvendige mål, som er defineret i afsnittet »Beskrivelse af produktet«, påpeges.

Det tilføjes, at koaglet kan udskæres, og at koaglet omrøres (processen afbrydes således, og afdrypning indtræder). Det tilføjes også, at koaglet placeres i forme på afdrypningsunderlag for at lade vallen dryppe fra.

Sætningen: »Ostemassen, som er meget skrøbelig, skal håndteres uendelig forsigtigt« udgår, da det er vanskeligt at kontrollere præcist.

– Afdrypning

Det tilføjes, at afdrypningen skal vare mindst 18 timer, i stedet for udtrykket »langsom« i den gældende varespecifikation i betragtning af, at ostemassen har et primært syrnet præg. Det tilføjes også, at afdrypningen er spontan, og at der foretages mindst to vendinger for at befordre vallens afdrypning ved hjælp af tyngdekraften. Afdrypningens varighed på 36 timer, der fremgår af resuméet, er en skrivefejl, idet denne varighed ikke modsvarer praksis.

– Saltning

Det tilføjes, at osten saltes på begge flader og siderne inden 48 timer efter udtagning af formen for at muliggøre ensartet indtrængen i hele ostemassen. Pligten til at salte manuelt, der fremgår af resuméet, men ikke af den gældende varespecifikation, er ikke længere relevant, da mekanisk saltning giver en mere regelmæssig og homogen saltning, idet saltningsteknikkerne i dag er effektive og kontrollerede.

– Tørring/eftertørring

Det tilføjes, at osten efter afdrypning kan placeres på et underlag lavet af materiale af vegetabilsk oprindelse, idet dette letter tørringen.

Det tilføjes, at osten efter saltning gennemgår en tørringsfase af mindst 10 dages varighed ved en temperatur på 6-12 °C.

– Transport før modning

Det tilføjes, at oste, der er fremstillet inden for syv dage (kaldet »frais de sel«), kan afsendes til modningsvirksomheder. Der tilføjes betingelser for transporten, da denne ikke må medføre for stor en afbrydelse af ostens udvikling: transport ved en temperatur på over nul grader og op til 12 °C og i højst 24 timer. Enhver transportvarighed på over 24 timer skal lægges til de højst fem ugers modningstid.

– Modning

Det tilføjes, at modningens minimumsvarighed regnes fra datoen for løbetilsætning og ikke længere fra fremstillingsdatoen, hvilket er mere præcist og muliggør en objektiv kontrol. I øvrigt forlænges denne varighed fra 4 til 5 uger for at skærpe produktets typiske egenskaber og gøre rede for de erhvervsdrivendes reelle praksis.

Modningsbetingelserne tilføjes i overensstemmelse med aktuel praksis:

— temperatur på 4-14 °C

— luftfugtighed på 80-98 %

— vending mindst en gang om ugen for at muliggøre regelmæssig skimmeludvikling på begge flader

— vendingerne foretages med håndkraft, idet ostemassen er smuldrende og derfor skrøbelig

— modning på træplader er tilladt, idet denne traditionelle teknik stadig er almindelig.

– Afsendelse

Det tilføjes, at »Brie de Melun« emballeres i papir eller plastfilm, på strå eller ikke, og at den forsendes i pap- eller trækasse eller udbringningskasse. Den anvendte emballeringstype skal gøre det muligt at håndtere osten uden at ødelægge den.

Disse regler tilføjes i punkt 3.5. i enhedsdokumentets afsnit »Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til«.

5.5. »Tilknytning«

Dette afsnit er blevet fuldstændig omskrevet for at godtgøre tydeligere, hvordan »Brie de Melun« knytter sig til sit geografiske område, uden at tilknytningen som sådan er ændret. Denne redegørelse fremhæver navnlig betingelserne for produktionen af den mælk, der gør det muligt at anvende en råmælk, der er egnet til ostefremstilling, hvortil der kræves særlig knowhow, samt betingelserne for modning. Afsnittet om det geografiske områdes egenart omhandler det geografiske områdes naturgivne og menneskelige faktorer med en sammenfatning af det historiske aspekt og en understregning af den særlige viden. Afsnittet om »produktets egenart« fremhæver de elementer, der er tilføjet til beskrivelsen af produktet. Endelig forklares sammenhængen mellem de naturbestemte og menneskelige faktorer og produktet under punktet »årsagssammenhæng«.

Denne ændring er også foretaget i enhedsdokumentet.

5.6. »Mærkning«

Henvisningen til INAO’s logo udgår.

Følgende sætning tilføjes:

»Mærkningen af »Brie de Melun« skal indeholde:

— selve betegnelsen

— Den Europæiske Unions BOB-symbol.«.

Denne ændring er også foretaget i enhedsdokumentet.

5.7. »Andet«

Adressen på medlemsstatens ansvarlige myndighed er blevet ajourført.

Sammenslutningens navn og kontaktoplysninger er blevet ajourført.

Vedrørende afsnittet om det geografiske område:

— Formuleringen »naturområdet Brie med Melun-sletten i sin midte« udgår, idet den ikke vedrører afgrænsningen af det geografiske område.

Afsnittet om henvisninger vedrørende kontrolorganet ajourføres med de officielle organers navn og kontaktoplysninger. I dette afsnit anføres kontaktoplysningerne for de kompetente kontrolmyndigheder i Frankrig: Institut national de l’origine et de la qualité (INAO, Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet) og Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF, Frankrigs generaldirektorat for konkurrence, forbrugeranliggender og bekæmpelse af svig). Det tilføjes, at certificeringsorganets navn og kontaktoplysninger kan findes på INAO’s websted og i Europa-Kommissionens database.

Vedrørende afsnittet om krav i nationale bestemmelser tilføjes en oversigt over de vigtigste kontrolpunkter og evalueringsmetoden dertil.

ENHEDSDOKUMENT

»BRIE DE MELUN«

EU-nr.: PDO-FR-00111-AM01 – 26. september 2018

BOB (X) BGB ( )

1. Betegnelse

»Brie de Melun«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Brie de Melun« er en hvidskimmelost fremstillet udelukkende af rå komælk. Det er en ost med primært syrnet præg.

Den har form af en flad cylinder med fremstående eller afrundede sider. Den anvendte forms indvendige diameter er 27-28 cm.

Osten har en fin skorpe, som består af skimmel, der er hvid med spredte røde eller brune striber eller pletter.

Ostemassen er let saltet og indeholder mindst 45 g fedt pr. 100 g tørstof og 40 g tørstof pr. 100 g ost.

Modningens varighed er mindst 5 uger fra datoen for løbetilsætningen. På dette stadium vejer den 1,5-2,2 kg.

Efter 5 ugers modning er »Brie de Melun« en hvid ost. Ostemassen er smuldrende og let løbende under skorpen. Først smager den af mælkesyre, derefter af gær og har en let syrlig smag. Efter 5 uger og indtil 8 ugers modning bliver den langsomt mere moden fra skorpen og ind mod midten, og konsistensen bliver blødere. Dens aroma udvikler sig. Efter 8-10 uger er »Brie de Melun« modnet i midten, ostemassen er da blevet ensartet, og dens konsistens er blød til let løbende. Den har et strejf af bitterhed og en mælkeagtig, vedvarende smag. Dens lugt balancerer ligeligt mellem animalsk og vegetabilsk.

Udskæringen af Brie de Melun kan kun ske i halve oste eller i portioner (som en lagkage) efter mindst 5 ugers modning.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Malkekøerne i produktionen får en varieret grundration af foder. Den består hver af årets dage af mindst tre bestanddele, hvoraf to er obligatoriske:

— Den ene er grønthøstet eller konserveret græs svarende til mindst 4 kg tørstof. Malkekøerne i produktionen græsser eller fodres med græs. Mindst 2 kg af dette tørstof skal stamme fra foderbælgplanter.

— Den anden er roesnitter eller foderroer svarende til mindst 2 kg tørstof.

Den primære fodertype må ikke overstige 60 % af grundrationen målt i tørstof. Når grundrationen indeholder over 60 % græs, er det ikke obligatorisk med tre bestanddele.

Tilførslen af kraftfoder er begrænset til 25 % af tørstoffet i den samlede gennemsnitlige årlige fodermængde pr. malkeko og pr. dag. Følgende er tilladt:

— korn og produkter heraf

— bælgplantefrø og produkter heraf

— olieholdige frø og frugter og produkter heraf

— sukkerroe- eller sukkerrørsmelasse

— valle (kun for gårdproducenter)

— tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber, dog ikke beskyttet methionin eller urinstof og derivater heraf

— zootekniske tilsætningsstoffer.

Mindst 80 % af tørstoffet i malkebesætningens samlede fodermængde kommer fra det geografiske område, og den gennemsnitlige årlige andel af foderet, der kommer fra det geografiske område og fra bedriften selv, udgør mindst 50 % af tørstoffet i besætningens samlede fodermængde.

Bedrifterne er nemlig bedrifter med blandet agerbrug og husdyravl, som således har en forskelligartet produktion, der kan bruges til foder til besætningen. Imidlertid findes kraftfoderet, som er en kvælstofkilde, ofte i utilstrækkelige mængder til at dække behovet hos lakterende malkekøer. Opdrætterne anvender derfor foder, der ikke stammer fra det geografiske område, men kun højst 20 % af tørstoffet i den samlede fodermængde.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Mælkeproduktionen og ostens fremstilling og modning skal foregå i det geografiske område.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

»Brie de Melun« emballeres i papir eller plastfilm, på strå eller ikke. Den forsendes i pap- eller trækasse eller udbringningskasse. På grund af den smuldrende ostemasse skal den anvendte emballeringstype gøre det muligt at håndtere osten uden at ødelægge den.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Mærkningen af »Brie de Melun« skal indeholde:

— selve betegnelsen

— Den Europæiske Unions BOB-symbol.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Departementet Seine-et-Marne (77)

Departementet Aube (10):

Hele kommuner: Avant-Les-Marcilly, Avon-La-Peze, Bercenay-Le-Hayer, Bourdenay, Bouy-Sur-Orvin, Charmoy, Courceroy, Dierrey-Saint-Julien, Dierrey-Saint-Pierre, Echemines, Faux-Villecerf, Fay-Les-Marcilly, Ferreux-Quincey, Fontaine-Macon, Fontenay-De-Bossery, Gumery, La Louptiere-Thenard, Marcilly-Le-Hayer, Marigny-Le-Chatel, Marnay-Sur-Seine, Le Meriot, Mesnil-Saint-Loup, La Motte-Tilly, Nogent-Sur-Seine, Planty, Pont-Sur-Seine, Pouy-Sur-Vannes, Prunay-Belleville, Rigny-La-Nonneuse, Saint-Aubin, Saint-Flavy, Saint-Lupien, Saint-Nicolas-La-Chapelle, Soligny-Les-Etangs, Trainel, Trancault og Villadin

Del af kommune: Aix-Villemaur-Palis

Departementet Yonne (89): La Belliole, Brannay, Champigny, La Chapelle-Sur-Oreuse, Chaumont, Cheroy, Compigny, Courlon-Sur-Yonne, Courtoin, Cuy, Dollot, Domats, Evry, Foucheres, Gisy-Les-Nobles, Jouy, Lixy, Michery, Montacher-Villegardin, Pailly, Plessis-Saint-Jean, Pont-Sur-Yonne, Saint-Agnan, Saint-Serotin, Saint-Valerien, Savigny-Sur-Clairis, Serbonnes, Sergines, Thorigny-Sur-Oreuse, Vallery, Vernoy, Villeblevin, Villebougis, Villemanoche, Villenavotte, Villeneuve-La-Dondagre, Villeneuve-La-Guyard, Villeperrot, Villeroy, Villethierry, Perceneige og Vinneuf.

5. Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Brie de Melun« svarer til naturområdet Brie, som i den østlige del af regionen Île-de-France udgør et naturområde, der er nøjagtig afgrænset på grundlag af sammensætningen af jordbund og terræn. Landskabet i det geografiske område udgøres af vidtstrakte plateauer, der i det væsentlige strækker sig fra området neden for Marne-dalen til den centrale del af Seine-dalen. På grund af undergrundens uigennemtrængelighed blandes vandløbene ikke, og landskabet formes af mange dale.

Plateauerne er dækket af løss og er frugtbare og gunstige for dyrkning af korn og foderafgrøder. Dalenes moderat hældende skråninger er dækket af ler og er mindre gunstige for dyrkning af korn, men græsdækket er egnet til græsning ligesom arealerne i bunden af dalene.

Historisk var plateauerne afsat til dyrkning af korn, mens opdrættet foregik i dalene og på bakkerne, hvor byen Melun er beliggende.

I det 18. århundrede anbefalede agronomerne i forbindelse med vekseldriften (trevangsbrug) at udskifte braklægning med en bælgplanteafgrøde på et areal i omdrift. Ud over de gavnlige virkninger for kornproduktionen gjorde denne praksis det muligt at producere store mængder foderafgrøder til fodring af dyrene. Fra det tidspunkt gik visse kornavlere i Brie over til blandet agerbrug og husdyravl.

Brie blev dog ikke af den grund et område med speciale i opdræt, idet det særegne ved systemet i Brie var at integrere opdrættet i en vekseldrift med vægt på korndyrkning. Halmen fra denne omfattende kornproduktion blev brugt til strøelse til køerne.

Med udviklingen af alkohol- og sukkerindustrien blev også dyrkningen af sukkerroer en væsentlig bestanddel i det blandede agerbrug i Brie. Biprodukterne blev brugt som foder til kvæget, hvilket blev anset for at være den bedste metode til at udnytte alt, hvad der blev produceret på gårdene, og som ikke kunne afsættes. Der var derfor et stort antal biprodukter fra korn (halm, avner og klid) i besætningens foder, men også oliekager og roer.

Brien blev fremstillet på gårdene, og formenes størrelse svarede til den mængde mælk, der var til rådighed på bedriften. Ved slutningen af det 19. århundrede var ostefremstillingen blevet lønsom, og produktionsbetingelserne blev derfor bedre. Der kom mere styr på teknologien, hvilket førte til fremstilling af to typer ost: en lille »Brie de Melun« ved hjælp af spontan syrning og store oste ved hjælp af osteløbe.

I dag anvendes stadig denne knowhow: produktion af proteinrig mælk egnet til ostefremstilling, modning af mælken og langvarig koagulering for at opnå et syrnet koagel, derefter omrøring af koaglet og placering i små forme.

»Brie de Melun« er en skimmelost af rå komælk med blød ostemasse og med primært syrnet præg.

Den fremstilles i cylindriske forme med en diameter på 27-28 cm og har derfor form som en pandekage med fremstående eller afrundede sider.

Når den er modnet, har den en fin skorpe, som består af skimmel, der er hvid med spredte røde eller brune striber eller pletter.

Efter 5 ugers modning har »Brie de Melun« en smuldrende og let løbende ostemasse under skorpen. Først smager den af mælkesyre, derefter af gær og har en let syrlig smag.

Efter 5 uger og indtil 8 ugers modning bliver den langsomt mere moden fra skorpen og ind mod midten, konsistensen bliver blødere, og dens aroma udvikler sig. Efter 8-10 uger er den modnet i midten, og dens konsistens er blød til let løbende. Den har et strejf af bitterhed og en mælkeagtig, vedvarende smag.

I denne primært korndyrkende region benytter bedrifter med blandet agerbrug og husdyravl bælgplanter, roer og en bred vifte af biprodukter fra roer og korn, der lokalt er til rådighed, som foder til besætningerne. Dette biproduktbaserede foder giver en forholdsvis fedtfattig, men proteinrig mælk, som derfor er velegnet til ostefremstilling. I øvrigt gør opstaldningen af køerne på strøelse det muligt at opretholde et mikrobielt økosystem, som påvirker råmælkens naturlige flora.

Ud over køernes foderforhold har »Brie de Melun« sin egenart fra anvendelsen af udelukkende råmælk og fremstillingen ved hjælp af mælkens syrning. Dette kræver knowhow, som producenterne i det geografiske område har udviklet og bevaret.

Denne knowhow, der oprindelig er udviklet på gårdene, hvor man benyttede fremstillingsmetoder, der krævede enkle redskaber og gav landmændene frihed til at varetage deres forskellige opgaver, kommer navnlig til udtryk i modningen af mælken, den langvarige koagulering (mindst 16 timer), ostemassen, der smuldrer og omrøres for at indlede afdrypning i et kar, og anvendelse af forme med en mindre diameter for at afbøde ostens smuldrende tekstur.

Endelig gør den omhyggelige behandling af ostene lige fra saltningen med tørt salt og hele vejen under modningen det muligt at få de specifikke aromaer i »Brie de Melun« frem.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-BrieMelun-190507.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.