Nr. C 269/56 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 13.11.78 
Udtalelse  om  udkast  til Rådets  afgørelse  om  visse  statshandelslandes  optræden  inden 
for linjefragtfarten 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Udvalget  besluttede  på sin 159.  plenarforsamling  den  31. maj  og 1. juni  1978  på forslag 
fra sit præsidium  at afgive  en udtalelse  om det nævnte  emne. 
B. DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALGS  UDTALELSE 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  på sin  159.  plenarforsamling  afholdt  i 
Bruxelles  den  31.  maj  og 1. juni  1978  sin udtalelse  om det  nævnte  emne. 
Udtalelsens  ordlyd  er følgende: 
DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALG  HAR  — 
under  henvisning  til »udkast  til Rådets  afgørelse  om 
visse  statshandelslandes  optræden  inden  for  linje-
fragtfarten«  af 6. april  1978, 
under  henvisning  til EØF-traktaten,  særlig  artikel  75 
og 84, stk.  2, 
under  henvisning  til beslutning  truffet  af dets  præ-
sidium  den  30.  maj  1978  om  at afgive  udtalelse  om 
dette  udkast, 
under  henvisning  til forretningsordenens  artikel  18, 
20, stk.  4, og 46, 
under  henvisning  til sine  udtalelser  om  denne  pro-
blemstilling  af 22. juni  og 23. november  1977, 
under  henvisning  til mundtlig  beretning  aflagt  af 
hovedordføreren,  hr. Hoffmann, 
Udfærdiget  i Bruxelles,  den  31. maj  1978. under  henvisning  til forhandlingerne  på sin 159.  ple-
narforsamling  den  31.  maj  og 1. juni  1978,  mødet 
den 31. maj  1978,  og 
ud fra følgende  betragtninger: 
Det er nødvendigt,  at medlemsstaterne  optræder  sam-
let over  for den  voksende  ikke-økonomiske  konkur-
rence  fra visse  statshandelslandes  linjeflåder  — 
énstemmigt,  idet  2 undlod  at stemme, 
VEDTAGET  FØLGENDE  UDTALELSE: 
1. Det  økonomiske  og sociale  Udvalg  tilslutter  sig 
uden  forbehold  Kommissionens  forslag. 
2. Det  udtrykker  tilfredshed  med,  at Kommissio-
nen i denne  forbindelse  i videst  muligt  omfang  har 
støttet  sig til Udvalgets  forarbejder  i denne  sag. 
Formand  for 
Det økonomiske  og  sociale  Udvalg 
Basil  de FERRANTI 
Udtalelse  om deltidsarbejde  og dets  indvirkning  på den  nuværende  situation  på arbejds-
markedet 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Udvalget  besluttede  på sin 150.  plenarforsamling  den  22.  og 23.  juni  1977  på forslag 
fra sit præsidium  at afgive  en udtalelse  om det  nævnte  emne. 
13.11.78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 269/57 
B. DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALGS  UDTALELSE 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  på sin  159.  plenarforsamling  afholdt  i 
Bruxelles  den  31. maj  og 1. juni  1978  sin udtalelse  om det nævnte  emne. 
Udtalelsens  ordlyd  er følgende: 
DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALG  HAR  — 
under  henvisning  til artikel  20, stk.  4, i forretnings-
ordenen, 
under  henvisning  til plenarforsamlingens  beslutning 
af 22. juni  1977  om efter  forslag  fra præsidiet  at ud-
arbejde  en udtalelse  om  deltidsarbejde  og dets  ind-
virkning  på den  nuværende  situation  på arbejds-
markedet, 
under  henvisning  til beretning  udarbejdet  af ord-
føreren,  hr. van  Rens, 
under  henvisning  til udtalelsen  fremsat  af Afdelingen 
for sociale  anliggender  den  13. april  1978, 
under  henvisning  til forhandlingerne  på den  159.  ple-
narforsamling  den  31.  maj  og 1. juni  1978,  mødet 
den 1. juni  1978,  og 
ud fra følgende  betragtninger: 
Deltidsarbejde  forekommer  i varierende  grad  i de 
forskellige  medlemsstater  og udgør  en ikke  ubety-
delig  del af arbejdsmarkedet,  og denne  del  har  en 
stigende  tendens  inden  for visse  erhvervsgrene; 
deltidsansatte  bør  inden  for  alle  aspekter  af deres 
erhvervsmæssige  aktiviteter  være  omfattet  af den 
samme  ordning  og beskyttelse  som  heltidsansatte; 
deltidsarbejde  bør muliggøre  opfyldelsen  af visse  be-
folkningsgruppers  ønsker  og behov,  idet  der  tages 
hensyn  til visse  økonomiske  og sociale  aspekter; 
deltidsarbejde  kan  ligeledes  i forbindelse  med  andre 
foranstaltninger  yde  et positivt  bidrag  på beskæf-
tigelsesområdet;  forskellige  betingelser  bør  dog  over-
holdes,  både  for at undgå,  at deltidsarbejde  betrag-
tes som  en marginal  og andenklasses  aktivitet,  og for 
at forhindre  uheldige  konsekvenser  for  arbejds-
markedet  og de sociale  sikringsordninger; 
for at foretage  en virkelig  forbedring  af beskæftigel-
sessituationen  bør  der  vedtages  en række  foranstalt-
ninger,  der  for det første  skal  føre  til en stigning  i 
antallet  af arbejdspladser,  og,  såfremt  der  ikke  er 
tilstrækkeligt  arbejde  til rådighed,  til en bedre  forde-
ling af det forhåndenværende  arbejde;  deltidsarbejde 
udgør  ikke  et alternativ  til vedtagelsen  af sådanne 
foranstaltninger  eller  til gennemførelsen  af en aktiv 
beskæftigelsespolitik  — 
énstemmigt,  idet  1 undlod  at stemme, 
VEDTAGET  FØLGENDE  UDTALELSE: 1. Indledning 
1.1. Definition  på deltidsarbejde 
1.1.1.  Udvalget  er i forbindelse  med  sine  betragt-
ninger  over  de former  for  arbejde,  som  efter  dets 
mening  bør  anses  for deltidsarbejde,  gået  ud fra føl-
gende  kriterier: 
— deltidsarbejdets  frivillige  karakter;  ifølge  denne 
opfattelse  skal  deltidsarbejdet  være  i overensstem-
melse  med  arbejdstagernes  ønsker  og kan  ikke 
påtvinges  som  følge  af ugunstige  økonomiske  for-
hold; 
— deltidsarbejdets  regelmæssighed; 
— deltidsarbejdets  længde  er over  en længere  periode 
kortere  pr. dag,  pr. uge  eller  pr. måned  end  den 
i loven  eller  i de kollektive  overenskomster  fast-
satte  norm,  men  der  arbejdes  i henhold  til en 
arbejdskontrakt  for  en bestemt  eller  ubestemt 
periode  og under  normale  arbejdsretlige  forhold; 
— arbejdet  aflønnes  i forhold  til det  mindre  time-
antal; 
— der  tages  ikke  hensyn  til deltidsarbejde  udøvet 
i hjemmet. 
(De selvstændige  erhvervsdrivende  inden  for  land-
bruget,  herunder  selve  landmændene,  tages  på grund 
af de særlige  strukturelle  vilkår,  sociale  såvel  som 
regionale,  som  de er underkastet  i landbruget,  og som 
kræver  særlige  undersøgelser,  ikke  med  i betragtning 
i denne  udtalelse.  Dette  betyder  ikke,  at denne  gruppe 
ikke berøres  af det faktiske  i udtalelsen,  eller  at land-
mændene  ikke  bør kunne  have  fordel  af de fremskridt, 
som måtte  opnås  med  hensyn  til deltidsarbejde.) 
1.1.2.  Hvad  deltidsarbejdets  »frivillige«  karakter 
angår,  bør  det  bemærkes,  at skønt  beslutningen  om 
at udføre  deltidsarbejde  altid  bør  være  frivillig  og 
bør træffes  af egen  fri vilje,  da der  ellers  er tale  om 
andre  arbejdsformer,  må der dog  tages  hensyn  til den 
kendsgerning,  at generelle  eller  lokale  sociale  og 
økonomiske  forhold  og navnlig  det  nuværende  be-
skæftigelsesniveau,  i virkeligheden  kan  begrænse  de 
pågældende  arbejdstageres  valgmuligheder  — og at 
de af mangel  på et alternativ  kan  blive  tvunget  til at 
acceptere  et deltidsarbejde. 
1.1.3.  Endelig  bør  der  skelnes  mellem  deltids-
arbejde  og andre  former  for  arbejde,  der  ikke  er 
heltidsarbejde,  såsom:  midlertidigt  arbejde,  sæson-
arbejde,  arbejde  der ikke  udføres  regelmæssigt,  delvis 
arbejdsløshed  og tvungen  arbejdstidsforkortelse. 
Nr. C 269/58 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 13. 11.78 
1.2. Aspekter  i forbindelse  med  deltidsarbejde  i den 
nuværende  situation  på  arbejdsmarkedet 
1.2.1.  Selv  om  mangelen  på en nøjagtig  definition 
på deltidsarbejde  gør  en fortolkning  af de statistiske 
oplysninger  særlig  vanskelig,  er det  almindeligt  an-
erkendt,  at deltidsarbejdet  har en voksende  betydning 
i de fleste  industrialiserede  lande,  og at kvinderne 
udgør  flertallet  blandt  de deltidsansatte. 
Det kan  imidlertid  antages,  at denne  arbejdsform  i 
mindre  grad  vil stå som  noget  specielt  i og med  at 
arbejdstiden  nedsættes  generelt  og  de  kollektive 
sociale  ordninger  forbedres,  hvorved  navnlig  kvinder 
får bedre  muligheder  for  erhvervsarbejde. 
1.2.2.  Der  er 9,2  millioner  deltidsansatte  i Fælles-
skabet,  heraf  8 millioner  kvinder  — dvs.  9,4  ^/o af 
samtlige  erhvervsaktive  (1,9  °/o af den  mandlige 
arbejdskraft  og 23,6  °/o åf den  kvindelige);  deltidsar-
bejde  er således  en kendsgerning  og bør  betragtes  som 
en grundbestanddel  af arbejdsmarkedet  i EF.  Derud-
over  findes  der for øjeblikket  endnu  mange,  der  ikke 
har kunnet  finde  deltidsarbejde.  Det  findes  i for-
skellig  grad  i de enkelte  medlemsstater,  men  er i stig-
ning  overalt,  og konsekvenserne  af denne  arbejdsform 
samt  begrundelserne  herfor  kan  variere,  men  det 
dækker  ikke  desto  mindre  visse  behov  og udfylder 
visse  funktioner  på det  økonomiske  og sociale  om-
råde. 
1.2.3.  Denne  arbejdsform  har  været  under  udvik-
ling i løbet  af de seneste  år med  forskellig  intensitet 
i de enkelte  medlemslande,  men  man  må  fastslå,  at 
de forandringer,  der  er indtruffet  i Fællesskabets 
økonomiske  og sociale  situation  side  1974,  ikke  har 
været  uden  indvirkning  på deltidsarbejdets  funktion 
og stilling  på arbejdsmarkedet.  I den  forbindelse  bør 
det overvejes,  hvilke  nye  forhold  der  gør  sig  gæl-
dende  for arbejdsudbud  og -efterspørgsel,  samt  hvilke 
grupper  der  berøres  af deltidsarbejde. 
af deltidsarbejde. 
1.3. Grunde  til udførelse  af deltidsarbejde 
1.3.1.  Der  er talrige  grunde  til udførelse  af deltids-
arbejde,  der  med  hensyn  til betydning  og art afhæn-
ger af forskellige  faktorer:  økonomien,  situationen  på 
arbejdsmarkedet,  de  pågældende  arbejdstageres 
familiemæssige  situation  eller  måden,  hvorpå  denne 
arbejdsform  reguleres.  Desuden  varierer  disse  grunde 
ligeledes  alt  efter,  om  man  sammenligner  deltids-
arbejde  med  arbejdsløshed  eller  med  fuldtidsbeskæf-
tigelse. 
2. Generelle  bemærkninger 
2.1. Deltidsarbejde  har  mange  aspekter  og frem-
kalder  livlige  diskussioner.  Det  er vanskeligt  at vur-
dere  indvirkningen  på den  nuværende  situation  på arbejdsmarkedet.  En  nøjagtig  vurdering  af deltids-
arbejdets  følger  kræver  en  dybtgående  analyse  af 
arbejdspladserne  og arbejdsmarkedet;  i den  forbin-
delse  spiller  de følgende  forhold  en rolle: 
— der  findes  i virkeligheden  ikke  et homogent  fælles 
arbejdsmarked,  da forholdene  er meget  forskellige 
i de enkelte  lande  og sektorer.  Der  findes  derfor 
en række  markeder  for  de enkelte  sektorer,  der 
er forholdsvis  lukkede,  og som  har  deres  egen 
karakter,  og hvert  marked  fremviser  en særlig 
udvikling.  Der  findes  regioner,  sektorer  eller 
erhverv,  hvor  arbejdsudbudet  til trods  for  den 
generelle  mangel  på arbejdspladser  er større  end 
efterspørgslen; 
— deltidsarbejdets  udbredelse  er forskellig  i de for-
skellige  medlemslande; 
— den  nuværende  beskæftigelsessituation  kan  ikke 
betragtes  fuldstændig  adskilt  fra det,  der  kendeg-
nede  den  forudgående  periode  eller  fra  den  for-
ventede  fremtidige  udvikling  på det  økonomiske 
og sociale  område; 
— begrundelsen  for deltidsarbejde  samt  deltidsarbej-
dets følger  bestemmes  af faktorer,  der  alt  efter 
deres  funktion  udgør  et bredt  og varieret  spek-
trum  af forskellige  situationer.  Til  disse  faktorer 
hører: 
— den  generelle  økonomiske  og beskæftigelses-
mæssige  situation  samt  den  forventede  udvik-
ling på kort  og længere  sigt, 
— de heltids-  eller  deltidsbeskæftigedes  private 
situation, 
— den  sociale  sikringsordning  og skattesystemet, 
— den  kendsgerning,  at deltidsarbejde  sammen-
lignes  med  heltidsbeskæftigelse  eller  arbejds-
løshed, 
— opfattelsen  af  deltidsarbejdets  stilling  på 
arbejdsmarkedet  (nødvendigvis  et dårligt  eller 
fuldgyldigt  element  på arbejdsmarkedet); 
— mange  forskellige  befolkningsgrupper  kan  være 
interesseret  i eller  tvunget  til at tage  deltids-
arbejde.  Det  drejer  sig ikke  kun  om  kvinder  med 
familieforpligtelser,  som  udgør  hovedparten  af 
tilfældene,  men  også  om  andre  grupper,  såsom 
studerende,  ældre  arbejdstagere,  handicappede 
eller  personer,  som  befinder  sig  i en marginal 
position  på arbejdsmarkedet. 
2.2. Det  har  i løbet  af forhandlingerne  tydeligt 
vist sig,  at spørgsmålet  om deltidsarbejde  endnu  ikke 
er uddebatteret.  Man  mangler  at uddybe  synspunk-
terne  desangående. 
2.3. Det  må  formodes,  at der  i de kommende  år 
vil blive  sat et loft  for udvidelsen  af deltidsarbejde, 
og dette  af følgende  grunde: 
— de fleste  heltidsansatte  ønsker  ikke  deltidsarbejde, 
da dette  bl.a.  vil betyde  en løntilbagegang; 
13. 11.78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 269/59 
—- da deltidsarbejde  ligeledes  nødvendiggør  organisa-
toriske  ændringer,  forventes  der  på kort  sigt  en 
ubetydelig  stigning  i antallet  af deltidsstillinger. 
Dette  betyder,  at arbejdstagere,  der  i og for  sig 
ønsker  deltidsarbejde,  søger  heltidsbeskæftigelse, 
hvis chancen  byder  sig,  eller  også  finder  de slet 
intet  arbejde; 
— der  findes  forholdsvis  meget  få deltidsstillinger 
inden  for et erhverv,  hvor  der  kræves  høje  kvalifi-
kationer;  det kan  ganske  vist  konstateres,  at situa-
tionen  varierer  i de forskellige  medlemslande; 
— da det  ofte  drejer  sig om  arbejdspladser  med  lav 
prestige,  er lønniveauet  (pr.  time)  for  deltidsan-
satte  hyppigt  meget  lavt.  De  arbejdstagere,  som 
har en vis uddannelse,  og som  vælger  et deltids-
arbejde,  aflønnes  derved  lavere,  end  man  kunne 
forvente; 
— de deltidsansatte  er for  ofte  utilstrækkelig  be-
skyttet  på det  samfundsmæssige,  juridiske  (eller 
kontraktmæssige)  og  praktiske  område,  hvilket 
har en ugunstig  indvirkning  på deres  aflønning, 
og kan  give  visse  arbejdsgivere  urimelige  omkost-
ningsfordele.  Desuden  gøres  deltidsarbejde  ikke 
særligt  tiltrækkende; 
— temmelig  mange  deltidsansatte  befinder  sig i en 
svag  position  på arbejdsmarkedet,  da det for  dem 
er umuligt  at udføre  heltidsarbejde.  Andre  for-
anstaltninger,  hvor  der  tages  hensyn  til de enkelte 
personers  ønsker  såsom  tilrettelæggelse  af arbejds-
tiden  og  arbejdsformen,  tilpasning  af skolens 
timeplan  og oprettelse  af sociale  faciliteter  med 
henblik  på børnepasning  ville  ligeledes  gøre  det 
muligt  for visse  personer  at udføre  heltidsbeskæf-
tigelse. 
2.4. De  nævnte  faktorer  angiver,  at der  ikke  her-
sker særlig  gunstige  vilkår  for  en  udbygning  af 
deltidsarbejde.  De deltidsansattes  stilling  på arbejds-
markedet  er endnu  for  svag.  En eventuel  udbredelse 
af yderligere  deltidsstillinger  forudsætter  følgelig  en 
forbedring  af denne  stilling. 
2.5. Da  antallet  af nuværende  deltidsansatte  udgør 
ca. 10 % af EF's  erhvervsaktive  befolkning,  bør  en 
sådan  forbedring  foretages  hurtigt. 
2.6. Hvis  de deltidsansattes  retsstilling  forbedres 
— ad  lovbestemt  eller  kontraktmæssig  vej  — og 
deltidsarbejde  gøres  mere  tiltrækkende,  kan  efter-
spørgslen  efter  deltidsarbejde  stige,  og man  bør  drage 
konklusionen  deraf  og  oprette  arbejdspladser,  der 
imødekommer  disse  ønsker. 
2.7. I  mange  virksomheder  er der  ikke  tilstrække-
ligt kendskab  til visse  deltidsansattes  ønsker,  og inden 
for adskillige  sektorer  er man  uvillig  til at oprette 
deltidsstillinger.  Kun  i de situationer,  hvor  deltids-
arbejde  fremviser  en tydelig  omkostningsfordel,  er 
fænomenet  temmelig  stærkt  udbredt. 2.8. Hvis  deltidsarbejde  blev  øget  betydeligt,  ville 
der ligeledes  opstå  organisatoriske  problemer,  der 
burde  løses. 
3. Konklusioner 
På grund  af de førnævnte  bemærkninger  om  de for-
skellige  eksisterende  forhold  i de enkelte  medlems-
lande,  er det  vanskeligt  at fremsætte  konklusioner 
med gyldighed  for  hele  det følles  arbejdsmarked. 
3.1. Udvalget  gør  opmærksom  på,  at en politik 
vedrørende  deltidsarbejde  ikke  må  betragtes  som  et 
alternativ  til en udbygning  af beskæftigelsespolitik-
ken. Den  skal  primært  have  til formål  at imøde-
komme  dem,  der  søger  deltidsarbejde.  I den  hen-
seende  kan  politikken  vedrørende  deltidsarbejde  ud-
gøre  et supplement  til den  almindelige  beskæftigelses-
politik. 
3.2. Deltidsarbejde  kan  kun  anses  som  et af mid-
lerne  til en bedre  fordeling  af det  forhåndenværende 
arbejde  og bør  ikke  indføres  på bekostning  af heltids-
stillinger.  Forsøget  på at opnå  en bedre  arbejdsforde-
ling er i sig selv  kun  en af bestanddelene  i en be-
skæftigelsespolitik. 
3.3. Desuden  kan  deltidsarbejde  være  med  til at 
opfylde  behovet  for  individuelle  arbejdstagere,  der 
ønsker  arbejdstider,  der  er tilpasset  deres  livsform. 
Endelig  bør  der  i denne  sammenhæng  gøres  op-
mærksom  på,  at deltidsarbejde  åbner  muligheder  for 
en »rolleændring«,  hvor  begge  ægtefæller  har deltids-
arbejde  og deler  husarbejdet  (i dette  tilfælde  ville  det 
være  bedre  at tale  om  en bedre  opgavefordeling). 
3.4. Det  kan  antages,  at deltidsarbejde  kun  kan 
påvirke  den  nuværende  situation  på arbejdsmarkedet 
i gunstig  retning,  hvis  følgende  betingelser  over-
holdes: 
3.4.1.  Deltidsarbejde  skal  være  et resultat  af de 
interesserede  parters  (arbejdstageres)  frie  valg  og bør 
udføres  således,  at det  bidrager  til en forbedring  af 
leve-  og arbejdsforholdene.  Denne  arbejdsform  bør 
ligeledes  opfylde  visse  befolkningsgruppers  behov 
og ønsker.  Dette  vedrører  desuden  selvstændige  er-
hvervsdrivende,  såsom  landmænd,  der  ikke  omfattes 
af denne  udtalelse. 
3.4.2.  Deltidsarbejde  kan  medføre  stigende  gene-
relle  omkostninger.  Omvendt  kan  indførelsen  af 
deltidsarbejde  ligeledes  øge  virksomhedernes  omkost-
ninger  pr. medarbejder,  hvilket  skyldes  niveauet  for 
de sociale  sikringsbidrag,  virksomhedens  sociale  for-
pligtelser,  skattebyrden  og  administrationsudgifter, 
der ikke  kan  nedskæres.  Det  må undgås,  at det  fører 
til unormalt  høje  omkostninger  for  virksomhederne 
Nr. C 269/60 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 13. 11.78 
eller Fællesskabet;  ej heller  må  det  medføre  opret-
telsen  af en gruppe  arbejdstagere  med  en lavere, 
marginal  status,  og som  har  dårligere  arbejdsforhold 
end normen. 
Øgede  muligheder  for deltidsarbejde  bør medføre  en 
forøgelse  af den  disponible  arbejdsmængde  (udtrykt 
i arbejdstimer). 
Med  de nuværende  konjunkturer  må det absolut  und-
gås, at oprettelsen  af deltidsstillinger  frembyder  en 
konkurrencemæssig  faktor  over  for  oprettelsen  af 
heltidsstillinger. 
3.4.3.  Deltidsarbejdet  må ikke  forfejle  sit mål,  og 
det må ikke  blive  et forstyrrende  element  på arbejds-
markedet  (»sort«  arbejde)  eller  for den  sociale  sik-
ringsordning. 
3.4.4.  Deltidsarbejde  må  ikke  adskilles  fra  for-
anstaltninger  vedrørende  en grundig  forbedring  af 
arbejdssituationen  og arbejdsvilkårene,  ej heller  må 
det bremse  vedtagelsen  og gennemførelsen  af disse 
foranstaltninger. 
3.5. Da  denne  arbejdsform  findes,  og da den  ud-
gør en væsentlig  del  af arbejdsmarkedet,  må  der 
uanset  motiverne  til at udføre  deltidsarbejde  sørges 
for, at de arbejdstagere,  der udfører  et sådant  arbejde, 
ikke længere  tilhører  en lavere  og marginal  gruppe, 
der må affinde  sig med  dårligere  arbejdsforhold  end 
normen.  Dette  indebærer,  at deltidsansatte  må  be-
handles  lige  og principielt  nyde  de forholdsvis  samme 
rettigheder  som  heltidsansatte  (social  sikkerhed, 
arbejdsforhold,  ansættelse,  aflønning,  ferie). 
3.6. Deltidsarbejde  bør  betragtes  som  en kends-
gerning,  og beskyttelsen  af de arbejdstagere,  der 
arbejder  på denne  måde,  må anerkendes  som  princip. 
Desuden  kan  det nævnes,,  at visse  aspekter  i proble-
matikken  omkring  deltidsarbejde  er af permanent 
karakter  og mindst  i lige  så høj  grad  kan  tilskrives 
samfundsmæssige  som  beskæftigelsesmæssige  pro-
blemer. 
3.7. Endelig,  hvad  angår  den  officielle  status  for 
deltidsansatte  og deres  medindflydelse  i virksomheden 
kunne  der henvises  til oplysningerne  for ILO's  tjene-
stegrene  vedrørende  en eventuel  udarbejdelse  af et 
ILO-dokument,  hvori  der  afstikkes  internationale 
retningslinjer,  der  kan  fremme  denne  arbejdsform, 
således  at arbejdstagernes  ønsker  og bestemte  grup-
pers behov  opfyldes,  samtidig  med,  at der  åbnes 
mulighed  for en mere  rationel  udnyttelse  af arbejds-
kraftressourcerne  og sikres  mere  retfærdige  arbejds-
forhold  for deltidsansatte. Ifølge  ILO  bør  dokumentet  for det første  indeholde 
en kort  definition  af deltidsarbejde,  hvori  det pågæl-
dende  arbejdes  regelmæssige  og frivillige  karakter 
fastlås,  samt  dets  begrænsede  varighed  i forhold  til 
den normale  eller  lovbestemte  arbejdstid,  og heltids-
eller deltids-ansatJtes  sekundære  aktiviteter  bør  ude-
lukkes. 
Dokumentets  bestemmelser  bør  fastsætte: 
— at deltidsansatte  skal  behandles  lige  hvad  angår 
lønspørgsmål;  endvidere  skal  deltidsansatte  have 
proportionelle  rettigheder  hvad  angår  selve  løn-
nen, månedlige  og årlige  feriedage; 
— en fuldstændig  beskyttelse  med  hensyn  til sikker-
hed og hygiejne  på arbejdspladsen  og adgang  til 
virksomhedens  sociale  ydelser; 
— der  må  ikke  diskrimineres  mod  deltidsansatte 
hvad  angår  arbejdsbestemmelserne  og  mulig-
hederne  for uddannelse  og forfremmelse; 
— der  bør  være  forholdsregler,  som  giver  parterne 
adgang  til at nyde  godt  af den  sociale  sikring; 
— garanti  for  et sikkert  arbejde,  især  beskyttelse 
mod uretfærdig  opsigelse  og afskedigelse  i til-
fælde  af personalenedskæring; 
— organisationsfrihed  og adgang  til at nyde  godt  af 
de kollektive  overenskomster  og have  mulighed 
for medindflydelse  på virksomhedsplan  med  ad-
gang  til procedurer  til fremsættelse  af krav  på 
samme  betingelser  som  heltidsansatte. 
3.8. Hvor  deltidsarbejde  opfylder  visse  befolk-
ningsgruppers  ønsker  og behov,  bør  der  træffes  led-
sageforanstaltninger  for at styrke  de deltidsansattes 
position,  og navnlig  må man: 
— følge  eksperimenter  i virksomheder  og hos  det 
offentlige  med  henblik  på at udføre  deltidsarbejde 
på nært  hold; 
— vie  de eventuelt  nødvendige  tilpasninger  af skatte-
mæssig  art eller  hvad  angår  social  sikring  en særlig 
opmærksomhed; 
— lade  deltidsansatte  nyde  godt  af de kollektive 
overenskomsters  bestemmelser  på  proportional 
basis  og om  nødvendigt  komplettere  disse  med 
specielle  foranstaltninger,  der  er tilpasset  disse 
arbejdstageres  særlige  situation; 
— inddrage  den  offentlige  central  og  regionale 
arbejdsformidling  med  henblik  på at fremme 
markedsgennemsigtigheden  for  deltidsarbejde  og 
fremhæve  eventuelle  organisationsvanskeligheder; 
13.11.78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 269/61 
— pålægge  den  offentlige  arbejdsformidling  ansvaret 
for at føre  effektiv  kontrol  med  denne  arbejds-
form; 
— træffe  ledsageforanstaltninger  med  hensyn  til 
sociale  faciliteter  (vuggestuer,  børnehave,  revali-
deringscentre  etc.). 
3.9. Hvad  angår  anvendelsen  af de sociale  sikrings-
bestemmelser  på  deltidsarbejde,  anmoder  Udvalget 
Kommissionen  om  at foretage  en  grundig  under-
søgelse  af problemet  vedrørende  forholdet  mellem 
ydelse  og bidrag  samt  fastsættelsen  af en minimums-
arbejdstid;  arbejdes  der  mindre  end  minimumsarbejds-tiden,  skulle  såvel  ydelse  som  bidrag  bortfalde.  Under 
alle omstændigheder  finder  Udvalget  det  nødvendigt, 
at de  pågældende  deltidsansatte  ikke  indtager  en 
marginalposition. 
3.10.  I  medlemsstater  med  lønminimum  — lov-
bestemt  eller  kontraktmæssig  — bør  de deltidsansatte 
mindst  modtage  den  del  af minimumslønnen,  der 
svarer  til antal  arbejdstimer. 
3.11.  Deltidsansatte  bør  være  omfattet  af  den 
kollektive  overenskomst,  der  som  allerede  nævnt  bør 
omhandle  bestemmelser  for  deltidsarbejde. 
Udfærdiget  i Bruxelles,  den  1. juni  1978. 
Formand  for 
Det økonomiske  og  sociale  Udvalg 
Basil  de FERRANTI 
BILAG 
til Det  økonomiske  og sociale  Udvalgs  udtalelse 
Følgende  afsnit  i afdelingens  udtalelse  blev  ændret  eller  slettet  efter  vedtagelsen  af ændrings-
forslag  under  forhandlingerne: 
Side 1 — første  betragtning 
»deltidsarbejde  forekommer  i varierende  grad  i de forskellige  medlemsstater  og udgør  en 
ikke ubetydelig  del af arbejdsmarkedet,  og denne  del har  en stigende  tendens.« 
Resultatet  af afstemningen 
enstemmigt  ændret. 
Side 1 — fjerde  betragtning 
»deltidsarbejde  kan  ligeledes  i forbindelse  med  andre  foranstaltninger  yde  et positivt  bidrag 
på beskæftigelsesområdet,  forskellige  betingelser  bør  dog  overholdes,  både  for  at undgå, 
at deltidsarbejde  betragtes  som  en marginal  og andenklasses  aktivitet,  og for at forhindre 
uheldige  konsekvenser  for  arbejdsmarkedet  og de sociale  sikringsordninger.« 
Resultatet  af afstemningen 
énstemmigt  ændret. 
Side 4 — pkt.  1.3.  og pkt.  1.3.1. 
»1.3.  Grunde  til udførelse  af deltidsarbejde 
1.3.1.  Der  er talrige  grunde  til udførelse  af deltidsarbejde,  der med  hensyn  til betydning 
og art afhænger  af forskellige  faktorer:  økonomien,  situationen  på arbejdsmarkedet,  de 
pågældende  arbejdstageres  familiemæssige  situation  eller  måden,  hvorpå  denne  arbejdsform 
reguleres.  Desuden  varierer  disse  grunde  ligeledes  alt efter  om man  sammenligner  deltids-
arbejde  med  arbejdsløshed  eller  med  fuldtidsbeskæftigelse.« 
Nr. C 269/62 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 13. 11.78 
Resultatet  af  afstemningen 
énstemmigt  ændret. 
Side  4 og 5 — pkt.  1.3.2. 
»1.3.2.  Til  de vigtigste  grunde  hører  f. eks.: 
— de begrænsede  muligheder  på arbejdsmarkeder, 
— familiemæssige  forhold, 
— personlige  præferencer,  baseret  på ønsket  om  at have  mere  tid  til rådighed  uden  for 
arbejdspladsen, 
— ønsket  om  at øge  familieindkomster  eller  fordele  opgaverne  på en anden  måde, 
— at fremme  mænds  og kvinders  emancipation, 
— forbedring  af arbejdsforholdene,  især  for  visse  kategorier  af arbejdstagere  (handicappede, 
ældre  mennesker,  etc.), 
— visse  aktiviteters  eller  sektorers  kendetegn  (landbrug,  den  offentlige  sektor,  service-
fagene), 
— arbejdsformens  større  fleksibilitet, 
— måske  danne  overgang  til fuldtidsbeskæftigelse.« 
Resultatet  af  åf stemningen 
forkastet  med  27 stemmer  mod  20,  mens  4 undlod  at stemme. 
Side  7 — første  led  — første  punktum 
»— mange  forskellige  befolkningsgrupper  kan  være  interesseret  i deltidsarbejde.« 
Resultatet  af  afstemningen 
vedtaget  med  32 stemmer  mod  4, mens  15 undlod  at stemme. 
Side  9 — pkt.  2.6. 
»2.6.  Hvis  de deltidsansattes  retsstilling  forbedres  — ad lovbestemt  eller  kontraktmæssig 
vej — og deltidsarbejde  gøres  mere  tiltrækkende,  vil såvel  flere  heltidsansatte  som  ikke-
erhvervsaktive  personer  sandsynligvis  gå over  til at arbejde  deltids,  og efterspørgslen  vil 
ligeledes  stige.  Skal  denne  stigende  efterspørgsel  dækkes,  må  der  nødvendigvis  finde  en 
tilsvarende  stigning  af antallet  af deltidsstillinger  sted.« 
Resultatet  af  afstemningen 
énstemmigt  vedtaget,  idet  dog  1 undlod  at stemme. 
Side  9 — pkt.  7 — første  punktum 
»2.7.  Det  er et positivt  træk,  at man  udtrykkeligt  beskæftiger  sig  med  deltidsarbejde, 
da der  i mange  virksomheder  ikke  er tilstrækkeligt  kendskab  til visse  deltidsansattes  ønsker, 
og inden  for  adskillige  sektorer  er man  uvillig  til at oprette  deltidsstillinger.  Kun  i de 
situationer,  hvor  deltidsarbejde  fremviser  en tydelig  omkostningsfordel,  er fænomenet  tem-
melig  stærkt  udbredt.« 
Resultatet  af  afstemningen 
énstemmigt  vedtaget,  idet  dog  5 undlod  at stemme. 
13. 11.78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 269/63 
Side  9 — pkt.  2.8. 
»2.8.  Hvis  deltidsarbejde  øges  betydeligt,  opstår  der  ligeledes  organisatoriske  problemer, 
der bør  løses.« 
Resultatet  af  afstemningen 
enstemmigt  ændret. 
Side  13 — pkt.  3.8. 
»3.8.  Hvor  deltidsarbejde  udgør  en positiv  faktor  p^ arbejdsmarkedet,  der  i sig selv  bør 
fremmes,  bør  der  træffes  midlertidige  eller  permanente  incitaments-  og ledsageforanstalt-
ninger  — retlige  eller  konventionelle  — såvel  til fordel  for  arbejdsgiverne  som  arbejds-
tagerne.  Disse  foranstaltninger  skal  styrke  deltidsarbejdernes  position  og forhindre  en større 
stigning  i omkostningerne,  som  eventuelt  måtte  medføre  problemer.« 
Resultatet  af  afstemningen 
enstemmigt  ændret. 
Side  14 — første  og andet  led 
»— finansiering  af eksperimenter  i virksomheder  og  hos  det  offentlige  med  benblik  på 
at indføre  deltidsarbejde  i større  omfang  samt  dække  nogle  af omkostningerne  ved 
anvendelse  af deltidsarbejdere, 
— tilskyndelse  til tilpasninger  af skattemæssig  art  eller  hvad  angår  social  sikring  både 
til fordel  for arbejdstagere  og arbejdsgivere.« 
Resultatet  af  afstemningen 
enstemmigt  ændret.