Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "eEurope 2002 - Et informationssamfund for alle - Udkast til handlingsplan"

(2001/C 123/08)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 29. maj 2000 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "eEurope 2002 - Et informationssamfund for alle - Udkast til handlingsplan".

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Christoforos Koryfidis til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 9. januar 2001.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 378. plenarforsamling af 24.-25. januar 2001, mødet den 24. januar, følgende udtalelse med 80 stemmer for, 3 imod og 1 hverken for eller imod.

1. Indledning

1.1. Kommissionen søsatte "eEurope"-initiativet(1) i december 1999 med meddelelsen "eEurope - Et informationssamfund for alle"(2).

1.2. Baggrunden for initiativet var "en stigende erkendelse af, at anvendelsen af digitale teknologier er blevet en nøglefaktor for vækst og beskæftigelse" og den åbenlyse erkendelse af, at en "ny økonomi" eller "eøkonomi" er ved at opstå(3) på Internettet(4), og at anvendelsen af personlige computere og Internettet er mindre udbredt(5) i Europa, selv om Europa er førende inden for visse digitale teknologier, f.eks. inden for mobilkommunikation og digitalt tv.

1.3. Formålet med initiativet er "at sætte skub i indførelsen af digitale teknologier over hele Europa og sikre, at alle europæere har de nødvendige kvalifikationer til at anvende teknologierne"(6).

1.4. Medlemsstaterne har generelt taget vel imod eEurope-initiativet. De fleste af dem har dog i mellemtiden udviklet deres egne initiativer - f.eks. findes der et tysk initiativ ["Germ@ny goes online"(7)], et britisk ["Information Age Government"(8)] og et fransk om fælles regulering af Internettet(9).

1.5. Alle data tyder dog på, at Europa har været sen til at reagere på den store udfordring, der ligger i Internettet. Fordelingen af brugere(10), forholdet mellem Internettet og uddannelsessystemet(11), manglen på ny teknologi i mange virksomheder, udviklingen af e-handlen m.m. falder alt sammen negativt ud for Europa og bekræfter indtrykket af et efterslæb. Dette efterslæb må indhentes, hvilket naturligvis ikke er let i betragtning af udviklingstempoet på området. Yderligere efterslæb eller sløseri i forbindelse med gennemførelsen af handlingsplanen vil derfor være en overflødig luksus.

2. Kommissionsdokumentet

2.1. Handlingsplanen, der er genstand for denne udtalelse, har taget udgangspunkt i de mål, som blev opstillet på Det Europæiske Råds samling i Lissabon (forberedelse af overgangen til videnbaseret samfund og økonomi), og i Europa-Parlamentets og medlemsstaternes reaktioner på initiativet (risiko for udelukkelse, fattigdom, manglende færdigheder etc.).

2.2. Handlingsplanen koncentrerer sig om, hvad der skal gøres, hvem der skal gøre det og hvornår, og dens tre hovedmålsætninger er:

- 1. målsætning: Billigere, hurtigere og sikrere Internet

a) billigere og hurtigere Internetadgang

b) hurtigere Internet for forskere og studerende

c) sikre net og smartkort

- 2. målsætning: Investering i mennesker og kvalifikationer

a) unge europæere og den digitale tidsalder

b) arbejde i den videnbaserede økonomi

c) deltagelse for alle i den videnbaserede økonomi

- 3. målsætning: Stimulering af brugen af Internet

a) fremskyndet e-handel

b) det offentlige på nettet: elektronisk adgang til offentlige tjenester

c) sundhedssektoren på nettet

d) digitalt indhold på globale net

e) intelligente transportsystemer.

2.3. Ovennævnte mål foreslås virkeliggjort ved hjælp af tre metoder:

- etableringen af et hensigtsmæssigt lovmiljø skal fremskyndes;

- nye infrastrukturer og tjenester skal støttes i hele Europa;

- der skal foregå en åben koordination og benchmarking.

2.4. Med hensyn til tidsrammen fastsættes 2002 som skæringsdato for opfyldelsen af handlingsplanens målsætninger. Samtidig gøres der dog opmærksom på, at det bliver vanskeligt at opfylde de ambitiøse målsætninger fra Lissabon-samlingen.

2.5. Endelig henledes opmærksomheden på, at mange kommissionsdokumenter, der falder ind under eEurope-initiativet, behandles i øjeblikket(12).

3. Generelle bemærkninger

3.1. ØSU hilser eEurope-initiativet velkommen. Det anser det for EU's mest betydningsfulde og ambitiøse forsøg på hurtigst muligt at gøre borgerne fortrolige med de nye vilkår, som skabes af den digitale tidsalder og den såkaldt "nye økonomi", og at tilpasse virksomhederne og de offentlige institutioner til disse vilkår. Det opfatter den som et udgangspunkt, et startskud til ovennævnte tilvænning og tilpasning - som et initiativ, der understøtter procedurer, som allerede er under udvikling (men i et langsomt tempo) såvel på markedet som i samfundet.

3.1.1. Med udarbejdelsen af eEurope-initiativet har Kommissionen og medlemsstaterne erkendt, at markedskræfterne ikke fremmer Internettet i Europa hurtigt nok. Selv om alle produkter og tjenester er for hånden, så er efterspørgslen for lille. eEurope-initiativet styrker og supplerer markedskræfterne på tre områder: (i prioriteret rækkefølge - den omvendte af handlingsplanens):

- stimulering af brugen af Internettet, dvs. øget efterspørgsel;

- investering i mennesker og kvalifikationer;

- billigere, lettere og sikrere Internet ved at koncentrere interessen om telefonafgifter og sikkerheden.

3.1.2. Efter ØSU's mening vil en reel tilpasning til de nye vilkår i Europa i sidste ende afhænge af de dynamikker, som initiativet skaber på markedet og i samfundet.

3.1.3. ØSU mener i den forbindelse, at Kommissionens handlingsplan vil bidrage positivt til at opfylde de mål, som Det Europæiske Råd opstillede i Lissabon. Handlingsplanen kan under visse betingelser bringe Europa i front, når den nye globale økonomi tager form i det 21. århundrede.

3.1.3.1. Nedenstående bemærkninger og forslag har til formål at fremhæve behovet for en præcisering af visse elementer i handlingsplanen og at accentuere andre. Disse bemærkninger og forslag udtrykker ØSU's generelle holdning til eEurope-initiativet. ØSU har desuden udarbejdet særlige udtalelser om hver af initiativets delmål.

3.1.4. ØSU præciserer, at enhver indsats til fremme af brugen af Internettet, etablering af informationssamfundet og opfyldelse af EU's nye strategiske mål(13) skal fokusere på mennesket og menneskets behov - på EU-borgerne og det europæiske samfund. Indførelsen af informationssamfundet, der er forstadiet til vidensamfundet, får reelt indhold fra det øjeblik, den tjener ovenstående målsætning.

3.1.5. For så vidt som det grundlæggende formål med hele indsatsen er at fremme brugen af Internettet, vil handlingsplanens succes i sidste ende skulle vurderes ud fra:

- om og i hvilket omfang brugen af Internettet fremmes i virksomhederne, forvaltningssystemet og det europæiske samfund i sin helhed, samt

- om og i hvilket omfang der skabes en dynamik og en udvikling i retning af stadig mere udbredt Internetanvendelse.

3.2. ØSU fornemmer og forstår, at udviklingen af den pågældende handlingsplan er forbundet med mange og store problemer. Det er især klar over, at det bliver svært at indhente det efterslæb, som er opstået, fordi Europa ikke har reageret på de teknologiske udfordringer i tide.

3.2.1. På trods af de nævnte og andre problemer er ØSU optimistisk med hensyn til mulighederne for at gennemføre handlingsplanen(14), sålænge den støttes politisk, kendskabet til den udbredes i god tid i samfundet og den ledsages af tilstrækkelige bevillinger.

3.2.1.1. Dette betyder i praksis:

- at handlingsplanen og eEurope-initiativet generelt skal have politisk topprioritet. Topprioritet på alle politiske niveauer og i alle former og dele af det politiske liv;

- at alle dele af den offentlige og organiserede private sektor indføres i rationalet bag initiativet, og at en del - om så bare en lille del - af bevillingerne anvendes til dette formål.

3.2.2. For ØSU at se er risikoen mangeartet og stor for udelukkelse af personer, grupper af personer eller hele regioner fra den samlede indsats, eftersom adgangen til almene tjenester i ikke-elektronisk form i praksis vil forsvinde i takt med, at tjenesterne udbydes elektronisk. ØSU er derfor enig med dem, der mener, at ikke alene det globale program, men også de konkrete foranstaltninger skal tage højde for denne risiko. Dette betyder bl.a., at man navnlig må støtte:

- regioner, hvor der i sagens natur er risiko for udelukkelse (bjergegne, tyndtbefolkede egne, ø-områder);

- personer med særlige behov;

- personer, som ikke har kontakt til den moderne teknologiske udvikling, eller som af specifikke eller rent økonomiske årsager ikke kan komme i kontakt med den.

3.2.2.1. For ansøgerlandene står økonomiens konkurrenceevne og den sociale samhørighed på spil. Derfor bør der også tages hensyn til dem under udviklingen af handlingsplanen.

3.2.2.2. På baggrund af ovenstående betragter ØSU EU-borgernes adgang til og integration i informationssamfundet og deres deltagelse i vidensamfundet som en meget vigtig social målsætning og som en social og individuel ret. En ret, som skal medtænkes i forbindelse med den endelige udformning af "charteret for grundlæggende rettigheder"(15).

3.2.2.3. Risikoen for udelukkelse fører til den klare målsætning, at det, når programmet er gennemført, ikke skal være muligt at finde en EU-borger (uanset uddannelsesniveau) eller en virksomhed (uanset størrelse), som vil kunne påstå ikke at have fået muligheden for at erhverve de færdigheder, som informationssamfundet kræver.

3.2.2.4. Den største risiko ligger dog i, at Europa oparbejder et permanent efterslæb over for sine konkurrenter med hensyn til informations- og vidensamfundet. ØSU finder det derfor særlig vigtigt, at produktionskræfterne omgående bringes ind i informationssamfundet. En sådan indførelse er forudsætningen for de europæiske virksomheders konkurrenceevne i det nye globale økonomiske miljø - med alt hvad dette indebærer for udviklingen af delpolitikker til bekæmpelse af udelukkelse.

3.3. Organisatoriske problemer

3.3.1. Efter ØSU's mening bliver det organisatoriske aspekt centralt for den endelige vurdering af gennemførelsen af handlingsprogrammet: netop på dette område er ØSU generelt enig i Kommissionens approach. Det er principielt enig i målsætningerne og i den måde, de kobles til kravene fra Det Europæiske Råds ekstraordinære samling i Lissabon, fastsættelsen af aktioner og udpegelsen af institutioner/organer, der får ansvaret for deres gennemførelse, samt i fristerne for gennemførelsen. Som supplement til Kommissionens approach på det organisatoriske område vil ØSU gerne fremføre følgende bemærkninger og forslag:

3.3.2. Organisatoriske problemer - Bemærkninger

1. bemærkning: ØSU anser tilgangen til samordning og gennemførelse af handlingsplanen, som blev foreslået af Det Europæiske Råd på samlingen i Lissabon, for betydningsfuld. En "åben koordinationsmetode baseret på benchmarking" kan under visse betingelser vise sig meget virkningsfuld i forbindelse med opfyldelsen af handlingsplanens målsætninger. Det konkretiseres dog ikke, hvad der menes med "benchmarking". Det fremgår heller ikke, hvilken instans eller hvilke instanser der skal stå for den overordnede samordning af indsatsen(16).

2. bemærkning: Kommissionen har ikke taget stilling til, hvordan indsatsen skal markedsføres og formidles til samfundet og erhvervslivet, så den hurtigt og fyldestgørende når ud til alle borgere.

3. bemærkning: Endelig mangler en økonomisk-teknisk vurdering af programmets samlede omkostninger samt af, hvordan disse skal fordeles på de forskellige niveauer.

3.3.3. Organisatoriske problemer - Forslag

1. forslag: ØSU går principielt ind for, at de organisatoriske problemer skal kunne løses på nationalt plan. På trods af denne holdning anser det de multifunktionelle læringscentre, som nævnes i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon, for at være de bedst egnede instanser på lokalt plan.(17) For så vidt angår spørgsmålet om benchmarking, henleder ØSU Kommissionens opmærksomhed på, at hele systemet skal være troværdigt. Det betyder først og fremmest gennemsigtighed og løbende central politisk kontrol af systemets funktion (Europa-Parlamentet - Rådet). Men hertil kommer, at der må træffes foranstaltninger, som sikrer de anvendte datas gyldighed og sammenlignelighed.

2. forslag: Fyldestgørende, pålidelig og forståelig information til borgerne om eEurope-initiativet og dets handlingsplan er en forudsætning for, at hele indsatsen kan krones med held. På lokalt niveau kan samordningen af informationsformidlingen over for borgerne ligge hos de multifunktionelle læringscentre. ØSU mener under alle omstændigheder, at samtlige informationer løbende skal formidles til alle og med alle midler. Arbejdsmarkedets parter og mere generelt det organiserede civilsamfund kan spille en særlig rolle for opfyldelsen af dette krav.

3. forslag: ØSU foreslår en detaljeret undersøgelse af dette aspekt og et særligt budget. Kendskabet til nævnte undersøgelse og budget skal udbredes til enhver borger i Europa, ligesom i øvrigt kendskabet til alle nuværende og kommende udfordringer på området.

3.4. Vigtige delelementer

3.4.1. Et andet aspekt, som opfyldelsen af Lissabon-topmødets målsætninger i høj grad vil blive bedømt på, er, hvordan man tackler væsentlige delelementer.

3.4.2. Vigtige delelementer - Bemærkninger

1. bemærkning: ØSU gør opmærksom på, at det - med visse forskelle fra land til land - generelt set kun er en lille del af befolkningen, som lever og fungerer under informationssamfundets vilkår - selv om andelen vokser dag for dag. En stor del af de ansatte i og uden for produktionen er på grund af manglende specialviden rådvilde over for udviklingen. En anden stor del af befolkningen, der er på vej ind i produktionen, fungerer på informationssamfundets betingelser - men disse betingelser er helt og holdent dikteret af markedsvilkårene.

2. bemærkning: Efter ØSU's opfattelse er markedets bidrag til udviklingen af informationssamfundet vigtigt og positivt. Det har således hidtil medvirket til, at mange virksomheder og europæiske borgere har lært at leve i informationssamfundet. Hele indsatsen kan dog ikke længere overlades til markedskræfterne. Noget sådant ville marginalisere store dele af befolkningen (de arbejdsløse, de ældre, personer med særlige behov, egne, hvor markedet kun delvis fungerer), ligesom det uundgåeligt ville føre til kraftigt optrukne skillelinjer og interne sociale konflikter. Derfor støtter ØSU også Lissabon-topmødets "højere prioritering af livslang uddannelse som en grundlæggende komponent i den europæiske sociale model"(18).

3. bemærkning: For ØSU ligger problemet i, hvordan man griber den fremtidige indføring i informationssamfundet an, og i de perspektiver, som forløbet eventuelt vil åbne. I den forbindelse skal to centrale aktionsplatforme indgå i et direkte samspil:

- Den ene vedrører skoleuddannelsen og de krav, som informationssamfundet stiller til den. Denne platform forfølger selvfølgelig mellem- og langfristede målsætninger. Blandt målsætningerne indtager opfyldelsen af behov for eksperter en vigtig plads (både kvantitativt og kvalitativt). Europa må dels skaffe sig sine egne højtkvalificerede eksperter i informationssamfundet dels forstå at holde på dem.

- Den anden platform angår de europæiske borgere uden for uddannelsessystemet og disses økonomiske og sociale aktiviteter af enhver art. Denne platform skal bl.a. opfylde behovet for omgående tilpasning af produktionskræfterne i Europa til de moderne teknologier og informationssamfundet(19).

3.4.3. Vigtige delelementer - Forslag

1. forslag: ØSU foreslår undersøgelser af, hvordan voksne reagerer på bestræbelserne på at sætte dem ind i informationssamfundets logik. Disse undersøgelser skal i første række rettes mod ledende grupper i det politiske, sociale og økonomiske liv. Undersøgelserne kræver særlig omhu, eftersom situationen for første gang i menneskehedens historie er den, at børn og unge, for så vidt angår kommunikationsteknologi, har et vidensmæssigt forspring i forhold til den producerende del af befolkningen (navnlig dem, der har ansvaret for produktionen).

2. forslag: Handlingsplanens gennemslagskraft vil i vidt omfang afhænge af de første målgrupper, og af hvilke incitamenter der anvendes for at gøre disse overvejende positivt stemte. ØSU mener uden at udelukke støtte til enhver form for initiativer på området, at handlingsplanens udviklingsdynamik kan optimeres, og dens målsætninger opfyldes gennem det europæiske samfunds eksisterende organisatoriske struktur og incitamenter, der passer til lejligheden. ØSU foreslår generelt, at handlingsplanen skal udvikles via:

- de små og mellemstore virksomheder,

- uddannelsessystemet og

- civilsamfundets organisationer.

Incitamenter:

- til små og mellemstore virksomheder kan bestå i at styrke deres elektroniske profil (websider, kommunikation mellem virksomhederne, elektronisk kommunikation med den offentlige forvaltning, markedsundersøgelser);

- til uddannelsesvæsenet i at etablere den relevante infrastruktur i skoler, ungdomscentre, på biblioteker osv. (skolerne og deres infrastruktur kan som lokale læringscentre anvendes til voksenundervisning uden for almindelig skoletid). Et forslag, som med sikkerhed ville give positive resultater, er at forsyne alle undervisere på alle niveauer med gratis edb-udstyr (PC'er med fri adgang til Internettet)(20);

- til det organiserede civilsamfunds organisationer i på enhver måde at støtte nyanskaffelse eller opgradering af edb-udstyr.

3. forslag: ØSU peger på, at første fase af gennemførelsen af handlingsplanen kræver en særlig indsats fra det organiserede civilsamfunds og de små og mellemstore virksomheders side. ØSU tilbyder i den forbindelse Kommissionen sin assistance via de organisationer, som det repræsenterer.

4. forslag: Et meget kraftigt incitament for den almindelige borger til at sætte sig ind i informationssamfundet er helt sikkert muligheden for at få større demokratisk indflydelse og få del i forudsætningerne for en mere direkte deltagelse i relevante politiske beslutninger. ØSU foreslår undersøgelser af, hvordan informationssamfundet påvirker demokratiet og det økonomiske og sociale liv i Europa. Offentlige onlinetjenester (bl.a. internt i den offentlige forvaltning, mellem forvaltning og virksomheder og mellem forvaltning og borgere - tilladelser, skat, social sikring m.m.)(21) kan her spille en vigtig rolle. De mest direkte kommunikationsformer, ledelse og deltagelse i de fora, hvor beslutningerne tages, størst mulig gennemsigtighed og direkte adgang til informationer når som helst er alle områder, som kan fremme demokratiet i Europa, ikke kun i politisk henseende, men også socialt og økonomisk.

4. Særlige bemærkninger

4.1. Målsætning 1: Billigere, hurtigt og sikrere Internet

4.1.1. ØSU er generelt enig i Kommissionens tilgang. Det ønsker dog at fremsætte følgende bemærkninger og forslag.

4.1.1.1. Målsætning 1: Billigere, hurtigt og sikrere Internet - Bemærkninger

1. bemærkning: En liberaliseret og sund konkurrenceramme inden for telekommunikationstjenester(22) kan bidrage positivt til at mindske omkostningerne og øge tempoet på Internettet. ØSU bifalder Kommissionens direktivforslag i den retning(23). Vi er dog nødt til at gøre opmærksom på, at ovennævnte konkurrenceramme ikke eksisterer i samme omfang i alle medlemsstater i dag. Prisen for adgang til Internettet(24) er høj (sammenlignet med USA og Canada). Prisen for Internetadgang varierer desuden meget fra medlemsstat til medlemsstat. Samtidig bliver det stadig mere påkrævet at indhente Europas efterslæb med hensyn til Internetanvendelse.

2. bemærkning: Efter ØSU's opfattelse har Europa både ret og pligt til at udvikle sit eget elektroniske net. Et fælleseuropæisk højhastighedsnet af høj kvalitet for forskning, uddannelse og udvikling. På dette punkt er det altså enig med Kommissionen.

3. bemærkning: Sikkerhedsproblemerne på Internettet er af meget forskellig art og derfor vanskelige at løse. De vedrører såvel økonomisk og anden kriminalitet som beskyttelse af privatlivets fred - herunder børnenes rettigheder - mod enhver form for offentlig eller privat misbrug. Efter ØSU's mening må disse problemer ikke få negativ indflydelse på:

- Internettets udvikling;

- den økonomiske udvikling;

- den frie bevægelighed for tanker, informationer, kundskaber eller varer;

- de personlige og sociale rettigheder.

4.1.1.2. Målsætning 1: Billigere, hurtigt og sikrere Internet - Forslag

1. forslag: ØSU mener, at tidsrummet, indtil et liberaliseret telekommunikationsmarked med en sund konkurrence er etableret, er af stor betydning for Europas muligheder for at indhente efterslæbet i Internetanvendelsen. Netop for at udnytte dette tidsrum bedst muligt foreslår ØSU at fremme og øge(25) tilkobling til Internettet i befolkningsgrupper, som meget hurtigt skal og vil kunne lære det. Til disse befolkningsgrupper hører naturligvis:

- uddannelsesverdenen (elever, studerende og undervisere);

- erhvervslivet;

- det organiserede civilsamfund;

- særlige grupper som f.eks. arbejdsløse og analfabeter.

ØSU finder det nødvendigt at overveje, om der til den hurtige og billige adgang til Internettet også skal knyttes en forsyningspligt over for navnlig skoler, universiteter, biblioteker og isolerede sundhedsinstitutioner(26) ligesom i USA(27).

2. forslag: Et europæisk højhastighedsnet vil påvirke produktionsprocessen direkte og forbedre mulighederne for en bæredygtig udvikling i Europa. Derfor må de europæiske virksomheder ikke udelukkes fra deltagelse og adgang. Det skal under alle omstændigheder være et europæisk kvalitetsnet med konkret indhold. Et net, som man deltager i med navns nævnelse, og som er underlagt demokratisk kontrol.

3. forslag: ØSU erkender, at kriminalitet på Internettet ikke kun angår Europa og ikke kan bekæmpes af Europa alene. Det går derfor principielt ind for et internationalt organ til forebyggelse af eventuelle elektroniske forbrydelser (forebyggende ansvar), og mener, at staten har ansvaret for at beskytte borgerne mod denne form for kriminalitet (repressivt ansvar). ØSU henleder dog opmærksomheden på, at myndighederne ikke må blive en hæmsko for udviklingen af Internettet. Myndighederne skal navnlig passe på, at de ikke kvæler udviklingen økonomisk eller indfører unødvendige indskrænkninger i personlige eller sociale rettigheder.

4.2. Målsætning 2: Investering i mennesker og kvalifikationer

4.2.1. Efter ØSU's mening er opfyldelsen af målsætning 2 det vanskeligste delelement i hele indsatsen. Med hensyn til tiltagene under denne målsætning har ØSU følgende bemærkninger og forslag:

4.2.1.1. Målsætning 2: Investering i mennesker og kvalifikationer - Bemærkninger

1. bemærkning: Målsætning 2 er kendetegnet ved:

- ambitiøse delmål;

- mange aktionsniveauer med forskellige krav (børn, voksne, særlige befolkningsgrupper, nationalt niveau);

- gennemførelsesfrister, som synes vanskelige at overholde;

- mange forskellige gennemførelsesinstanser.

På trods af ovenstående billede af målsætning 2 er ØSU ikke uenig i rammen, indholdet og essensen af forslagene, eftersom det anser det for at være et centralt og primært sigte med handlingsplanen at skabe forståelse (ikke mindst i forvaltningerne) for, at den må gennemføres, hvilket kræver stærke virkemidler.

2. bemærkning: For ØSU afhænger opfyldelsen af EU's nye strategiske mål især af det kommende forhold mellem uddannelse og de nye teknologier - mellem uddannelse og informations- og vidensamfundet. ØSU fremlægger sine bemærkninger vedrørende dette emne i andre udtalelser(28). Det er dog værd at gøre opmærksom på, at der kræves meget store ændringer i læringsprocessen, og at uddannelsessystemet har et ansvar for at påvirke og medvirke til at forme den nye uddannelsessituation. Det er ligeledes værd at gøre opmærksom på, at:

- så godt som ingen af de nationale uddannelsessystemer har været i stand til at opfylde informations- og vidensamfundets krav;

- den påkrævede modernisering i bund og grund vil forandre det traditionelle billede af skolen. Her tænkes i alt væsentligt på en ny kvalitetsskole med(29):

- bredere målsætninger end de aktuelle (der opfylder de krav, som informations- og vidensamfundet såvel som den nye europæiske virkelighed og globaliseringen af økonomien stiller);

- en anden opbygning (som skal opfylde de nye behov, som følger med livslang uddannelse);

- et bredere elevgrundlag (der skal opfylde behovet for at forhøje den skolepligtige alder og de nye behov, som følger med livslang uddannelse);

- moderne hjælpemidler, metodologi og studieindhold (tilpasning og udnyttelse af nye teknologier, navnlig informationsteknologier i undervisningsprocedurer og -praksis).

3. bemærkning: ØSU deler Kommissionens opfattelse af, at "digital kompetence er et afgørende element i arbejdsstyrkens tilpasningsevne og alle borgeres beskæftigelsesmuligheder"(30). Det henleder dog opmærksomheden på følgende objektive sandhed: letheden hvormed man erhverver denne kompetence er ofte omvendt proportionel med ens alder. Dette forudsætter i praksis en tilpasningsindsats, der varierer i forhold til alder(31). Tydeligvis kræves af hensyn til tilpasnings- og beskæftigelsesevnen hos den ældre del af arbejdsstyrken:

- en nyvurdering og justering af efteruddannelsessystemerne;

- uddannelse i digital kompetence;

- incitamenter til en fuldstændig tilegnelse af informations- og vidensamfundets teknologier (arbejdsrelaterede færdigheder, anvendelse af Internettet, udnyttelse af de muligheder, som videnøkonomien giver).

4. bemærkning: I den digitale tidsalder er arbejdstagerne, disses kvalifikationer og konkurrenceevne en nøglefaktor for vækst og produktion af høj kvalitet. Disse faktorer vil derfor i sidste ende bestemme, hvor nye industrier udvikles, hvordan arbejdet skal tilrettelægges og mere generelt arbejdslivet i sin helhed.

4.2.1.2. Målsætning 2: Investering i mennesker og kvalifikationer - Forslag

1. forslag: ØSU finder tidspunktet gunstigt for en EU-indsats af strategisk art på uddannelsesområdet. Til formålet kræves en velforberedt og reel dialog. Beslutningerne i Lissabon har under alle omstændigheder allerede igangsat sådan en dialog. ØSU er imod, at dialogen om uddannelserne og deres europæiske dimension begrænses til Rådet og undervisningsministrene. Den skal bredes ud til hele samfundet og produktionskræfterne, og eksisterende god praksis skal udnyttes. Kun således kan den blive overbevisende og effektiv. ØSU er rede til at deltage i denne dialog.

2. forslag: ØSU interesserer sig især for "livslang uddannelse" som institution. Det er denne institution, der skal sætte europæere i alle aldre ind i informationssamfundets logik og mekanismer. Den skal også formidle viden om og forståelse af den nye situation, der skabes af perspektiverne i den europæiske integration, globaliseringen og de nye teknologier. Den får ansvaret for at indføre EU-borgerne og -virksomhederne i den nye tids og den nye økonomis behov på arbejdsmarkedsområdet og i produktionen. ØSU foreslår derfor, at "livslang uddannelse" bygges op snarest muligt som institution med aktiv deltagelse af det organiserede civilsamfund(32). ØSU er villig til at indgå i et samarbejde herom og redegøre for sine synspunkter på området.

3. forslag: ØSU foreslår, at der i fremtidige beslutninger tages seriøst hensyn til eEurope-initiativets konsekvenser for arbejdstagerne. Eventuelle negative konsekvenser må tackles med sociale foranstaltninger inden for rammerne af den europæiske sociale model. Dette har arbejdstagerne krav på, eftersom de har ydet deres vigtige bidrag til overgangen fra industrisamfundet til den digitale tidsalder og til den merværdi, som blev skabt under overgangen.

4.3. Målsætning 3: Stimulering af brugen af Internet

4.3.1. Internettet som instrument og platform for konsolidering og udvikling af informations- og vidensamfundet og af den "nye økonomi" får værdi i forhold til, hvor mange der bruger det. Jo flere Internetbrugere, desto større værdi. På denne baggrund udgør stimulering af brugen af Internettet en forudsætning for udviklingen af e-handlen med deraf følgende reduktion af produktionsomkostningerne(33), forøgelse af produktiviteten og acceleration af udviklingen. Den fremmer desuden etablering af nye virksomheder(34) og dermed oprettelse af nye arbejdspladser. Endelig er stimulering af brugen af Internettet en forudsætning for udviklingen af integrerede kommunikationsprogrammer og for en let, hurtig og billig adgang til oplysninger og viden af enhver art. Kommunikation mellem borgere og administration, sundheds- og uddannelsesydelser, transport og mobilitet lettes gennem udviklingen af Internettet, som EU-borgerne - helst dem alle sammen - vil blive brugere af.

4.3.1.1. Målsætning 3: Stimulering af brugen af Internet - Bemærkninger

1. bemærkning: ØSU understreger følgende i forbindelse med e-handel: Udvikling af e-handlen(35) er grundlæggende en sag for markedet og forbrugerne. EU-institutionerne og medlemsstaternes administrationer opfordres til hurtigst muligt i fællesskab at løse de institutionelle og juridiske problemer, der måtte opstå. De opfordres desuden til at formulere Europas holdning og til at fremføre den i den internationale dialog. Endelig opfordres de til inden for rammerne af ovenstående argumentation at stimulere brugen af Internettet bl.a. ved gennem konkrete tiltag at øge forbrugernes tillid til det.

2. bemærkning: En fælles europæisk løsning på institutionelle og juridiske problemer, der følger i kølvandet på udviklingen af Internettet og brugen af Internettet i de daglige transaktioner, er af afgørende betydning for Europas gennemslagskraft og konkurrenceevne. Dette er samtidig nødvendigt for, at Europa kan levere et seriøst modspil i den internationale dialog. Oprettelse og anerkendelse af domænet ".eu", europæisk digitalt indhold og fremme af flersprogethed på Internettet(36), digitalt fjernsyn, mobiltelefoni(37) og koblingen af denne til Internettet, smartkort osv. er kampe, der skal vindes.

3. bemærkning: Efter ØSU's mening skal forvaltningerne straks integreres i det digitale miljø. Dette betyder bl.a., at de ansatte omgående må uddannes i de digitale teknologier. Det betyder også, at jo hurtigere forvaltningerne går over til edb, desto hurtigere vil systemet udvikle sig i resten af samfundet.

4. bemærkning: Brugen af Internettet i de mindst begunstigede egne, navnlig i strukturfondenes mål 1-områder, kan blive et vigtigt middel til udvikling og opfyldelse af behov, som hidtil ikke har kunnet opfyldes (f.eks. fjernarbejde, telesundhed m.m.).

4.3.1.2. Målsætning 3: Stimulering af brugen af Internet - Forslag

1. forslag: ØSU foreslår, at der med faste mellemrum udarbejdes en sammenlignende undersøgelse af Europas position, hvad angår mål 3, navnlig for så vidt angår e-handel og digitalt indhold. Rapporten skal også indeholde oplysninger om den seneste teknologiske udvikling på området.

2. forslag: ØSU finder det nødvendigt straks at realisere det forslag om benchmarking, som Det Europæiske Råd fremsatte på samlingen i Lissabon. Gennemførelsen af dette forslag vil selvfølgelig lægge et vældigt pres på medlemsstaternes forvaltninger om at reagere på den konkrete handlingsplan og blive en del af den digitale tidsalder. Det er ligeledes vigtigt, at initiativet støttes løbende og stabilt af EU's institutioner.

3. forslag: ØSU finder, at strukturfondenes mål 1-områder er velegnede for iværksættelse af banebrydende programmer på området med midler fra Den Europæiske Investeringsfond, nationale fonde og fællesskabsfonde såvel som med private midler.

4. forslag: ØSU støtter især udviklingen af intelligente transporttjenester. Den opfordrer derfor de nationale regeringer, Kommissionen og den private sektor til at bruge de nye teknologier til at øge sikkerheden inden for land-, sø- og lufttransport.

5. Henstillinger

5.1. Med udgangspunkt i en positiv holdning til handlingsplanen eEurope og på baggrund af:

- meldinger fra baglandet og

- sin hidtidige behandling af dette emne

retter ØSU følgende henstillinger til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen:

5.1.1. Efter ØSU's opfattelse har man hidtil haft held med at fremme eEurope-initiativet, som har udviklet sig positivt. Lederne på økonomisk og socialt niveau har i vid udstrækning forstået dets målsætninger og betydning. Dette er dog den letteste fase i processen. Den sværeste fase følger. Den består i at fremme initiativet ved samfundslivets og det økonomiske livs fundament. I denne fase anbefaler ØSU:

- en yderligere optrapning af den politiske støtte;

- en intensiveret indsats, så initiativet kan forblive i forgrunden;

- påvisning af god praksis og af landvindinger på delområder.

5.1.2. ØSU anser fremme af brugen af Internettet for handlingsplanens mest grundlæggende mål. Det mener, at dette vil styrke det europæiske marked betydeligt, samtidig med at det bidrager til at sætte de europæiske borgere ind i informationssamfundet på Europas egne betingelser (dvs. adgang for alle via undervisning). Især problemer i forbindelse med fremme af brugen af Internettet ligger ØSU på sinde. Efter ØSU's mening vil brugen af Internettet i sidste ende gavne markedet, forbrugerne, forvaltningerne og borgerne - såvel flertallet af dem som særgrupper og mindretal. ØSU mener også, at fremme af brugen forudsætter en bestemt tendens i samfundet: en samfundsbevægelse, der omfatter majoriteten. Med henblik på hurtigst muligt at udbrede brugen af Internettet anbefaler ØSU:

- at de offentlige instanser omgående kobles på Internettet: kontakt forvaltning/borgere og forvaltning/virksomheder via elektroniske midler;

- at opkoblingen til Internettet straks fremskyndes for visse befolkningsgrupper:

- undervisningssektoren (elever, studerende og undervisere);

- erhvervslivet;

- det organiserede civilsamfund;

- særlige grupper som arbejdsløse og analfabeter.

5.1.3. Risikoen for, at enkeltpersoner eller grupper udelukkes fra informationssamfundet og dets goder, er efter ØSU's vurdering reel og stor. For at undgå denne fare anbefaler ØSU, at ovennævnte dimension tages med i beregning i alle dele af indsatsen. Det anbefales konkret at styrke:

- de egne, hvor der i sagens natur er fare for udelukkelse (bjergegne, tyndt befolkede egne, ø-områder);

- indsatsen for personer med særlige behov (både med hensyn til undervisningen selv og med hensyn til undervisningsmetoderne);

- indsatsen for de personer, som ingen kontakt har til den moderne teknologiske udvikling, eller som af rent økonomiske eller andre grunde ikke kan komme i kontakt med den.

5.1.4. I ansøgerlandene er økonomiens konkurrenceevne og den sociale samhørighed i farezonen. Derfor skal deres situation også medtænkes under udviklingen af handlingsplanen.

5.1.5. ØSU pointerer, at det er vigtigt, at såvel nulevende som kommende europæiske borgere indføres i informationssamfundet. Det præciserer endvidere, at enhver foranstaltning, der sigter mod at fremme brug af Internettet, integration i informationssamfundet og opfyldelse af EU's nye strategiske målsætning skal være centreret om mennesket og menneskets behov, den europæiske borger og det europæiske samfund. Integrationen i informationssamfundet - forløberen for vidensamfundet - får reelt indhold, når den tjener ovenstående formål. ØSU anbefaler derfor, at uddannelsesaspektet bliver betragtet dels som det højeste sociale mål dels som en social og individuel ret. En ret, der skal tages hensyn til i forbindelse med den endelige udformning af "charteret for grundlæggende rettigheder".

5.1.6. ØSU mener, at den foreslåede "åbne koordination", som er baseret på benchmarking, skal fungere som løftestang for gennemførelsen af handlingsplanen. Det anbefaler dog, at man er særlig opmærksom på at sikre, at data er pålidelige og sammenlignelige. Det anbefaler tillige løbende politisk kontrol med henblik på en mere effektiv funktion af systemet. Med henblik på en pålidelig og effektiv funktion i hele systemet kan de instanser, der skal samordne gennemførelsen af handlingsplanen på lokalt niveau, spille en vigtig rolle. ØSU anbefaler, at det undersøges, om denne rolle kan tildeles de lokale læringscentre (som Det Europæiske Råd foreslog oprettet på samlingen i Lissabon) eller til lignende centre, som allerede findes i nogle medlemsstater. ØSU tager for givet, at disse instanser skal fungere uafhængigt af den offentlige forvaltning.

5.1.7. Under alle omstændigheder mener ØSU, at det er vigtigt, at man sideløbende anvender strukturfondene, relevante forskningsprogrammer og dermed beslægtede EU-samarbejdsinitiatiativer, navnlig sådanne, som omfatter ansøgerlandene og Middelhavspartnerskabet(38).

5.1.8. ØSU peger på, at man i forbindelse med fremme af handlingsplanen i lokalsamfundet og lokaløkonomien vil støde på mange problemer, hvoraf nogle vil være store. Forskelle fra land til land, mellem generationerne og samfundsgrupperne (arbejdstager eller ej) og endelig de individuelle forskelle vil vanskeliggøre processen. ØSU anbefaler, at der straks igangsættes undersøgelser af, hvordan man løser de problemer, der formentlig vil opstå på dette niveau(39). Det henstiller desuden, at informationer spredes løbende i alle retninger, navnlig informationer om bedste praksis, når det gælder løsningen af denne type problemer. Endelig henstiller ØSU, at eksisterende ekspertise på EU-niveau eller på nationalt niveau udnyttes til at udvikle en forebyggende politik på dette område.

5.1.9. Efter ØSU's opfattelse vil næsten alle handlingsplanens mål og mere generelt EU's nye strategiske målsætning især afhænge af det samspil, som vil udvikle sig mellem uddannelse og de moderne teknologier - mellem uddannelse og informations- og vidensamfundet. Derfor lægger ØSU en særlig vægt på de valg, som skal træffes vedrørende:

- de moderne læringsformer (eUddannelse med alt hvad den betyder, navnlig for universitets- og de universitetsforberedende uddannelser);

- de nye uddannelsesinstitutioner (livslang uddannelse, lokale multifunktionelle læringscentre);

- uddannelsens europæiske dimension.

ØSU finder tidspunktet gunstigt for en EU-indsats af strategisk art på uddannelsesområdet. En indsats, som vil udmærke sig ved en kontinuerlig, veritabel og åben dialog mellem medlemsstaterne, EU-institutionerne og det europæiske samfund som helhed.

5.1.10. Efter ØSU's mening kan arbejdsmarkedets parter og mere generelt det organiserede civilsamfund udføre en betydningsfuld funktion under gennemførelsen af handlingsplanen og opfyldelsen af EU's nye strategiske målsætning. Det henstiller derfor til EU-institutionerne, at de indgår i et tæt samarbejde med det europæiske civilsamfunds organisationer. ØSU er villig til at bidrage i enhver mulig henseende.

Bruxelles, den 25. januar 2001.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Initiativets hidtidige historie er gengivet i vedlagte bilag (pkt. 1).

(2) http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/index_da.htm.

(3) Hvad angår betegnelsen "ny økonomi" og mere generelt flere relevante oplysninger, se: http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/pr_annex2_da.htm.

(4) http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/progrep_da.htm (indledningen).

(5) Se det relevante skema i bilaget til Kommissionens rapport "eEurope - Et informationssamfund for alle": http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/pr_annex2_da.htm.

(6) http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/background/index_da.htm.

(7) Et initiativ, som Deutsche Telecom har igangsat sammen med den tyske regering. Se pressemeddelelse af 11.2.2000.

(8) http://www.iagchampions.gov.uk/Strategy.htm.

(9) http://www.internet.gouv.fr/francais/textesref/pagsi2/Isi/coregulation.htm.

(10) Se det relevante skema i bilaget til Kommissionens rapport "eEurope - Et informationssamfund for alle": http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/pr_annex2_da.htm.

(11) Ibidem (side 40).

(12) Bl.a.:

- KOM(2000) 323: Forslag til Rådets beslutning om vedtagelse af et flerårigt fællesskabsprogram til fremme af udvikling og brug af europæisk digitalt indhold på de globale net og fremme af sproglig mangfoldighed i informationssamfundet.

- KOM(2000) 318: Meddelelse fra Kommissionen "eLearning - Overvejelser om fremtidens uddannelse"

- KOM(2000) 237: Meddelelse fra Kommissionen - Adgang til abonnentnet: Konkurrence om udbud af et komplet sæt af elektroniske kommunikationstjenester, herunder bredbåndsmultimedietjenester og højhastighedsadgang til Internettet.

Kilde: http://europa.eu.int/eur-lex/da/com/greffe_index.html. Yderligere oplysninger på: http://europa.eu.int/eur-lex/da/com/reg/da_register_132060.html.

(13) Som bekendt satte EU sig i Lissabon i marts 2000 et nyt strategisk mål for det næste årti: "at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed."

(14) Den hidtidige udvikling bekræfter ØSU's optimisme. I den pressemeddelelse, som blev udsendt i anledning af Kommissionens offentliggørelse af meddelelsen "Opdatering af eEurope 2002" (udarbejdet til Det Europæiske Råds møde i Nice), påpeges det, at andelen af europæiske hustande med Internetforbindelse er steget fra 18 % i marts til 28 % i oktober.

(15) Se ØSU's udtalelse om "Tjenesteydelser af almen interesse", EFT C 368 af 20.12.1999.

(16) Det skal bemærkes, at der i mellemtiden er blevet nedsat to udvalg om dette emne. På trods af denne positive udvikling gør ØSU opmærksom på behovet for en fremskyndelse af procedurerne med henblik på en effektiv løsning af dette vigtige problem - altså spørgsmålet om, hvordan gennemførelsen af handlingsplanen skal koordineres.

(17) En detaljeret redegørelse for dette forslag findes i bilaget, pkt. 2.

(18) En mere detaljeret redegørelse for masseuddannelse i informationssamfundets teknologier findes i EFT C 117 af 26.4.2000 (pkt. 5).

(19) Se ØSU's forslag herom (EFT C 117 af 26.4.2000 - pkt. 5 og pkt. 8).

(20) I Sverige har regeringen bevilget penge til at forsyne 60000 lærere med en personlig computer. Kilde: europæisk rapport om kvaliteten af skoleuddannelsen - 16 indikatorer for kvaliteten i skoleundervisningen - maj 2000 (bilag 1 - IKT - sidste punkt). http://www.europa.eu.int/comm/education/indic/backen.html.

(21) Se ØSU's udtalelser om henholdsvis "grønbog om information i den offentlige sektor i informationssamfundet", EFT C 169 af 16.6.1999, og "Digitalt indhold/globale net".

(22) Flere oplysninger i bilaget, pkt. 3.

(23) Se KOM(2000) 384, 385, 386 og 393 endelig samt ØSU's udtalelse om "adgang til abonnentnet", EFT C 14 af 16.1.2001.

(24) Se skemaet i bilaget til Kommissionens statusrapport "eEurope - Et informationssamfund for alle": http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/pr_annex2_da.htm.

(25) Forøgelsen går såvel på forsyningen med PC'er som på Internetopkoblinger.

(26) Se Kommissionens forslag om forsyningspligt i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og ØSU's udtalelse herom.

(27) U.S. Telecom Act 1996.

(28) Se ØSU's udtalelser herom: EFT C 168 af 16.6.2000 og EFT C 117 af 26.4.2000 samt den udtalelse, som ØSU er ved at udarbejde om "Uddannelsens europæiske dimension".

(29) For en mere detaljeret redegørelse se informationsrapport om uddannelsens europæiske dimension og udtalelse under udarbejdelse om samme emne.

(30) eEurope: målsætning 2, pkt. b).

(31) Se ØSU's forslag om masseuddannelse af borgerne i informationssamfundets teknologier (EFT C 117 af 26.4.2000).

(32) En mere detaljeret redegørelse findes i Kommissionens memorandum - SEK(2000) 1832.

(33) Se skemaet i bilaget til kommissionsdokumentet "eEurope - Et informationssamfund for alle": http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/pr_annex2_da.htm.

(34) Se skemaet i bilaget til kommissionsdokumentet "eEurope - Et informationssamfund for alle": http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/pr_annex2_da.htm.

(35) Se ØSU's udtalelse om "visse retlige aspekter af elektronisk handel i det indre marked" (EFT C 169 af 16.6.1999).

(36) ØSU's udtalelse om "digitalt indhold/globale net".

(37) Se skemaet i bilaget til kommissionsdokumentet "eEurope - Et informationssamfund for alle": http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/progrep/pr_annex2_da.htm.

(38) Regionalfonden, socialfonden, samhørighedsfonden, 5 FoU-rammeprogram, Phare, Meda, Info 2000, Media osv.

(39) ligesom det forskningsprogram mellem universiteter i Storbritannien (Oxford), Tyskland og Italien, som bl.a. finansieres af Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender og Arbejdsmarkedsforhold.