P7_TA(2013)0590

EU-initiativ vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2020-2033 ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 12. december 2013 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et EU-initiativ vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2020-2033 (COM(2012)0407 — C7-0198/2012 — 2012/0199(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2016/C 468/84)

Europa-Parlamentet,

(1) EUT C 113 af 18.4.2012, s. 17.

(2) EUT C 17 af 19.1.2013, s. 97.

P7_TC1-COD(2012)0199

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 12. december 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. …/2014/EU om et EU-initiativ vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2020-2033 og om ophævelse af afgørelse nr. 1622/2006/EF

[Ændring 84 (*1)]

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 167, stk. 5, første led,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelserne fra Regionsudvalget (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2),

ud fra følgende betragtninger:

(1) Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) tager sigte på en stadig snævrere sammenslutning mellem de europæiske folk og pålægger bl.a. Unionen at bidrage til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet den respekterer den nationale og regionale mangfoldighed og samtidig fremhæver den fælles kulturarv. I denne forbindelse støtter og udbygger Unionen om nødvendigt medlemsstaternes indsats for at forbedre kendskabet til og formidlingen af de europæiske folkeslags kultur og historie.

(2) I Kommissionens meddelelse ▌om en europæisk kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden, som blev godkendt ▌ved Rådets resolution af 16. november 2007 (3) og ved Europa-Parlamentets beslutning af 10. april 2008 (4), fastlægges målene for Unionens fremtidige aktiviteter på kulturområdet. Disse aktiviteter skal fremme kulturel mangfoldighed og interkulturel dialog. De skal fremme kulturen som en katalysator for kreativitet som led i strategien for vækst og beskæftigelse og som et afgørende element i EU's eksterne forbindelser.

( 2a) UNESCO'S konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, der trådte i kraft den 18. marts 2007, og som Unionen har tiltrådt, har til formål at beskytte og fremme den kulturelle mangfoldighed, fremme tværkultur og højne bevidstheden om værdien af denne mangfoldighed på lokalt, nationalt og internationalt niveau.

(3) Ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1622/2006/EF (5) ▌lanceredes en fællesskabsaktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« for perioden 2007-2019.

(4) Evalueringerne af de europæiske kulturhovedstæder og en offentlig høring om initiativets fremtid efter 2019 viste, at kulturhovedstæderne med tiden er blevet et af de mest ambitiøse kulturinitiativer i Europa og et af de initiativer, som de europæiske borgere værdsætter mest.

(5) I tillæg til de mål, der oprindelig blev opstillet for de europæiske kulturhovedstæder, nemlig at fremhæve de europæiske kulturers rigdom og mangfoldighed samt deres fælles træk og medvirke til at give de europæiske borgere større forståelse for hinanden, har de byer, som har båret titlen, også gradvist tilføjet en ny dimension ved at anvende titlens løftestangseffekt til at stimulere byens mere generelle udvikling i overensstemmelse med deres respektive strategier og prioriteter .

(6) Målene for initiativet vedrørende de europæiske kulturhovedstæder er i fuld overensstemmelse med målene for programmet Et Kreativt Europa oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 (6), som tager sigte på at beskytte, udvikle og fremme Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed , fremme Europas kulturarv og styrke de europæiske kulturelle og kreative sektorers , og navnlig den audiovisuelle sektors konkurrenceevne med henblik på at støtte intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. De bidrager endvidere til at styrke følelsen af at tilhøre et fælles kulturelt område og stimulerer den interkulturelle dialog og gensidige forståelse.

(6a) For at opfylde disse mål er det vigtigt, at de byer, der bærer titlen, bestræber sig på at knytte bånd mellem på den ene side deres kulturelle og kreative sektorer og på den anden side sektorerne for bl.a. uddannelse, forskning, miljø, byplanlægning og kulturturisme. De hidtidige erfaringer har navnlig vist de europæiske kulturhovedstæders potentiale som katalysatorer for lokal udvikling og kulturturisme som fremhævet af Kommissionen i dens meddelelse af 30. juni 2010, »En ny turismepolitik for Europa — verdens førende rejsemål«, der blev hilst velkommen af Rådet i dets konklusioner af 12. oktober 2010 (7) og støttet af Europa-Parlamentet i dets beslutning af 27. september 2011 (8).

(6b) Det er desuden vigtigt, at de byer, der bærer titlen, søger at fremme social inklusion og lige muligheder og gør deres bedste for at sikre den bredest mulige inddragelse af alle civilsamfundets komponenter i udarbejdelsen og gennemførelsen af kulturprogrammet, med særligt fokus på marginaliserede og ugunstigt stillede grupper.

(7) Evalueringerne og den offentlige høring har på overbevisende måde vist, at de europæiske kulturhovedstæder indeholder mange potentielle fordele, når de planlægges med omhu . De har først og fremmest karakter af et kulturinitiativ, men ▌kan også medføre betydelige sociale og økonomiske fordele, navnlig hvis de indgår i en langsigtet kulturbaseret udviklingsstrategi for den pågældende by.

(8) Kulturhovedstadsarrangementet er samtidig en stor udfordring. Det er krævende at iscenesætte et helt års program med kulturelle aktiviteter, og visse europæiske kulturhovedstæder har haft mere held end andre med at udnytte titlens potentiale. Initiativet bør derfor styrkes for at hjælpe byerne med at få mest muligt ud af titlen.

(9) Titlen som europæisk kulturhovedstad bør fortsat være forbeholdt byer, uanset deres størrelse, men med henblik på at nå et bredere publikum og forstærke virkningerne bør de pågældende byer stadig have mulighed for at inddrage det omkringliggende område.

(10) Tildelingen af titlen som europæisk kulturhovedstad bør fortsat være baseret på et kulturprogram, som er tilrettelagt specifikt for kulturhovedstaden, og som bør have en ▌ stærk europæisk dimension. Programmet bør også være et led i en langsigtet strategi med varig indvirkning på udviklngen af det lokale økonomiske, kulturelle og sociale miljø .

(11) Den totrins udvælgelsesproces, som gennemføres af en ▌ jury bestående af uafhængige eksperter (»juryen«) på grundlag af en kronologisk liste over medlemsstater, har vist sig at være retfærdig og gennemsigtig. Den har givet byerne mulighed for at forbedre deres ansøgninger i perioden mellem den foreløbige og den endelige udvælgelsesfase på grundlag af ekspertrådgivning fra juryen, og den har sikret en rimelig fordeling af europæiske kulturhovedstæder mellem medlemsstaterne. Desuden bør udskiftningen af jurymedlemmer ske gradvis for at opretholde foranstaltningens kontinuitet og undgå det tab af erfaring og knowhow, som ville blive resultatet, hvis alle jurymedlemmer blev udskiftet samtidigt.

(11a) Den nationale ekspertise bør fortsat sikres ved at give medlemsstaterne mulighed for at udnævne op til to eksperter til juryen med ansvar for udvælgelsen og overvågningen af byer.

(12) Kriterierne bør gøres mere udtrykkelige med henblik på at give kandidatbyerne bedre vejledning om de målsætninger og krav, de skal opfylde for at blive udpeget til europæisk kulturhovedstad . Udvælgelseskriterierne bør også være lettere at måle for at hjælpe juryen med udvælgelsen og overvågningen af byerne. Der bør i den forbindelse navnlig fokuseres på kandidatbyernes planer for opfølgende aktiviteter som led i en langsigtet kulturpolitisk strategi , der kan skabe varige kulturelle, økonomiske og sociale virkninger .

(13) Forberedelsesfasen mellem udpegelsen af en by og titelåret, er af afgørende betydning for en vellykket gennemførelse af arrangementet. Der er bred enighed blandt de interesserede parter om, at de ledsageforanstaltninger, der er indført ved afgørelse nr. 1622/2006/EF, har været meget gavnlige for byerne. Disse foranstaltninger bør videreudvikles, navnlig ved hjælp af hyppigere overvågningsmøder og besøg af jurymedlemmerne i byerne og gennem en endnu bedre erfaringsudveksling mellem tidligere, nuværende og fremtidige europæiske kulturhovedstæder og kandidatbyer. De udpegede byer kan også knytte yderligere bånd med andre europæiske kulturhovedstæder.

(14) Melina Mercouri-prisen, som kan tildeles af Kommissionen, har fået en stærk symbolværdi, som er langt større end det konkrete prisbeløb. For at sikre at de udpegede byer opfylder deres forpligtelser, bør betingelserne for udbetalingen af prisen imidlertid gøres strengere og klarere.

(14a) Kandidatbyerne bør i relevant omfang undersøge muligheden for at ansøge om økonomisk støtte fra Unionens programmer og fonde.

(15) Det er vigtigt, at det pågældende byer i al deres kommunikation gør det klart, at de europæiske kulturhovedstæder er et EU- tiltag .

(16) Kommissionens evalueringer af resultaterne af tidligere europæiske kulturhovedstæder giver ingen primære data om titlens virkninger og er baseret på oplysninger, der er indsamlet på lokalt plan. Byerne bør derfor selv være hovedaktører i evalueringsprocessen og etablere effektive måleinstrumenter.

(17) De tidligere erfaringer har vist, at kandidatlandenes deltagelse kan gøre det lettere at bringe disse lande tættere på Unionen ved at fremhæve de europæiske kulturers fælles træk. Kulturhovedstadsforanstaltningen bør derfor igen åbnes for deltagelse af kandidatlande og potentielle kandidatlande efter 2019.

( 17a) Af hensyn til ligestillingen med medlemsstaternes byer bør hver enkelt by i kandidatlande og potentielle kandidatlande imidlertid kun kunne deltage i én konkurrence i perioden 2020-2033. Ligeledes af hensyn til ligestillingen med medlemsstaterne bør hvert kandidatland eller potentielt kandidatland desuden kun kunne have en titelindehaver én gang i perioden 2020-2033. Byer i de kandidatlande og potentielle kandidatlande, som allerede er blevet tildelt en titelindehaver i denne afgørelses gyldighedsperiode, bør derfor ikke kunne deltage i efterfølgende konkurrencer inden for den samme periode.

(18) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne afgørelse og især bestemmelserne om udpegelse af de europæiske kulturhovedstæder bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser.

(19) Afgørelse nr. 1622/2006/EF bør ophæves og afløses af nærværende afgørelse. Bestemmelserne bør dog stadig finde anvendelse på alle de europæiske kulturhovedstæder, der allerede er udpeget eller er ved at blive udpeget for perioden frem til 2019.

(20) Målene for denne afgørelse , nemlig at bevare og fremme mangfoldigheden af kulturer i Europa, fremhæve deres fælles træk samt fremme kulturens bidrag til byernes udvikling på lang sigt, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, navnlig på grund af behovet for fælles, klare og gennemsigtige kriterier og procedurer for udvælgelsen og overvågningen af de europæiske kulturhovedstæder samt for en stærkere samordning mellem medlemsstaterne , men kan på grund af handlingens omfang og forventede virkninger, bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Oprettelse

▌Et EU-initiativ med titlen »Den Europæiske Kulturhovedstad« (»initiativet«) 2020-2033 oprettes herved for årene 2020-2033.

Artikel 2

Mål

1. Initiativets generelle mål er følgende:

a) at bevare og fremme mangfoldigheden af kulturer i Europa og fremhæve deres fælles træk samt at forøge borgernes følelse af at tilhøre et fælles kulturområde

b) at fremme kulturens bidrag til byernes udvikling på lang sigt i overensstemmelse med deres respektive strategier og prioriteter .

2. Initiativets specifikke mål er følgende:

a) at øge udvalget, mangfoldigheden og den europæiske dimension af byernes kulturudbud, bl.a. gennem tværnationalt samarbejde

b) at forbedre adgangen til og deltagelsen i kulturlivet

c) at styrke den kulturelle sektors kapacitet og dens forbindelser med andre sektorer

d) at højne byernes internationale profil ved hjælp af kulturtiltag.

Artikel 3

Adgang til initiativet

-1. Konkurrencen om titlen som europæisk kulturhovedstad er kun åben for byer, som kan inddrage deres omkringliggende område.

-1a. Antallet af europæiske kulturhovedstæder i et givet år (»titelåret«) kan ikke overstige tre.

Der kan hvert år højst udpeges én by fra hver af de to medlemsstater, der er angivet i tidsplanen i bilaget (»tidsplanen«), og, i de relevante år, én by fra kandidatlande og potentielle kandidatlande eller én by fra et land, som tiltræder Unionen under de omstændigheder, som er beskrevet i stk. 3.

1. Byer i medlemsstaterne kan udpeges til europæisk kulturhovedstad i ét år i henhold til tidsplanen .

▌

▌

3. Byer i kandidatlande og potentielle kandidatlande , som deltager i programmet Et Kreativt Europa eller i efterfølgende EU-programmer for kulturstøtte på datoen for offentliggørelse af indkaldelsen af ansøgninger, jf. artikel 10, kan ansøge om titlen som europæisk kulturhovedstad for ét år inden for rammerne af en konkurrence, som afholdes hvert tredje år i henhold til tidsplanen .

▌Byer i kandidatlande og potentielle kandidatlande kan kun deltage i én konkurrence i perioden 2020-2033 .

Hvert kandidatland eller potentielt kandidatland kan desuden kun have en titelindehaver én gang i perioden 2020-2033.

3a. Byer i lande, som tiltræder Unionen efter denne afgørelses vedtagelse, men inden den 31. december 2026, kan udpeges til europæisk kulturhovedstad efter de regler og procedurer, der gælder for medlemsstater syv år efter tiltrædelsen. Tidsplanen ajourføres i overensstemmelse hermed. Lande, som tiltræder Unionen efter den 31. december 2026, kan ikke deltage i dette kulturhovedstadsinitiativ som medlemsstater.

I de år, hvor der i henhold til tidsplanen allerede er tre europæiske kulturhovedstæder, kan byerne i de lande, som tiltræder Unionen, dog først tildeles titlen som europæisk kulturhovedstad i det næste ledige år i tidsplanen i den rækkefølge, hvori de tiltræder.

Hvis en by fra et land, som tiltræder Unionen, tidligere har deltaget i en konkurrence for kandidatlande og potentielle kandidatlande, kan den ikke deltage i nogen efterfølgende konkurrence for medlemsstater. Hvis en by i et tiltrædende land er blevet udpeget til europæisk kulturhovedstad i perioden 2020-2033 i henhold til stk. 3, kan dette land efter sin tiltrædelse ikke indstille nogen anden af sine byer til europæisk kulturhovedstad inden for rammerne af dette initiativ.

Hvis mere end ét land tiltræder Unionen på samme tidspunkt, og der ikke kan opnås enighed mellem disse lande om rækkefølgen af deres deltagelse, afgør Rådet spørgsmålet ved lodtrækning.

Artikel 4

Ansøgninger

▌

2. Kommissionen udarbejder på grundlag af udvælgelseskriterierne i artikel 5 en fælles ansøgningsformular (»ansøgningsformularen«) , som skal anvendes af alle kandidatbyer. Hvis en by inddrager sit omkringliggende område, skal ansøgningen indgives under byens navn.

3. Ansøgningerne skal bygge på et kulturprogram med en stærk europæisk dimension. Kulturprogrammet skal være af mindst ét års varighed og udarbejdes specifikt til det år, hvor titlen som europæisk kulturhovedstad indehaves, i overensstemmelse med kriterierne i artikel 5. ▌

Artikel 5

Kriterier

Kriterierne for vurdering af ansøgninger (»kriterierne«) er inddelt i seks kategorier: »bidrag til den langsigtede strategi«, ▌»den europæiske dimension«, »det kulturelle og kunstneriske indhold« , »gennemførelseskapacitet« , »rækkevidde« og »forvaltning«.

1. For så vidt angår bidraget til den langsigtede strategi skal følgende faktorer tages i betragtning :

a) det forhold, at der findes en kulturstrategi for ▌byen ▌på tidspunktet for indgivelse af ansøgningen, som omfatter kulturhovedstadsinitiativet og planer for ▌videreførelse af de kulturelle aktiviteter efter titelåret

b) planer for styrkelse af den kulturelle og kreative sektors kapacitet , herunder udvikling af den langsigtede forbindelse mellem den pågældende bys kulturelle, økonomiske og sociale sektorer

▌

d) de forventede langsigtede kulturelle, sociale og økonomiske virkninger, herunder byudvikling, som titlen vil have for byen

e) planer for overvågning og evaluering af titlens virkninger for byen og for formidling af resultaterne af evalueringen .

▌

4. For så vidt angår den europæiske dimension skal følgende faktorer vurderes:

a) omfanget og kvaliteten af aktiviteter, der fremmer Europas kulturelle mangfoldighed , tværkulturel dialog og øget gensidig forståelse mellem de europæiske borgere

b) omfanget og kvaliteten af aktiviteter, der fremhæver fælles træk ved de europæiske kulturer, den europæiske kulturarv og historie , den europæiske integration og de aktuelle europæiske temaer

c) omfanget og kvaliteten af aktiviteter med deltagelse af europæiske kunstnere, samarbejde med arrangører eller byer i andre lande , herunder om muligt andre europæiske kulturhovedstæder og tværnationale partnerskaber

d) strategien for at tiltrække den brede europæiske og internationale offentligheds interesse

4a. For så vidt angår det kulturelle og kunstneriske indhold skal følgende faktorer vurderes:

a) tilstedeværelsen af en klar og sammenhængende kunstnerisk vision og strategi for kulturprogrammet for det pågældende år

b) lokale kunstneres og kulturorganisationers inddragelse i udformningen og gennemførelsen af kulturprogrammet

c) udvalget og mangfoldigheden af de foreslåede aktiviteter og deres overordnede kunstneriske kvalitet

d) evnen til at kombinere lokal kulturarv og traditionelle kunstformer med nye, innovative og eksperimenterende kulturelle udtryksformer.

4b. For så vidt angår gennemførelseskapacitet skal kandidatbyerne godtgøre, at:

a) ansøgningen har bred politisk opbakning og bygger på et fast tilsagn fra de lokale, regionale og nationale myndigheder

b) byen råder over eller vil råde over den fornødne bæredygtige infrastruktur til at være titelindehaver.

5. For så vidt angår rækkevidde skal følgende faktorer vurderes:

a) lokalbefolkningens og civilsamfundets inddragelse i forberedelsen af ansøgningen og gennemførelsen af kulturhovedstadsarrangementet

b) etableringen af nye og bæredygtige muligheder for, at et stort antal borgere kan opleve og deltage i kulturelle aktiviteter, navnlig unge, frivillige, marginaliserede og dårligt stillede, herunder mindretal. Der skal ▌også tages særligt hensyn til adgangen til disse aktiviteter for handicappede og ældre

c) den samlede strategi for publikumsudvikling og navnlig forbindelse med uddannelsessektoren og deltagelse af skoler.

6. For så vidt angår forvaltning skal følgende faktorer vurderes:

a) gennemførligheden af fund-raising-strategien og det foreslåede budget , som, hvor det er hensigtsmæssigt, omfatter planer om at ansøge om finansiel støtte fra Unionens programmer og fonde . Budgettet skal dække udgifter under forberedelsesfasen i titelåret, evalueringen , udgifter i forbindelse med opfølgningsaktiviteter og beredskabsplaner

b) den påtænkte forvaltnings- og gennemførelsesstruktur for gennemførelsen af kulturhovedstadsarrangementet , som skal omfatte et passende samarbejde mellem den lokale myndighed og gennemførelsesstrukturen, herunder det kunstneriske team

c) udnævnelsesprocedurerne for de overordnede og kunstneriske ledere og deres ansvarsområder

d) markedsførings- og kommunikationsstrategien, som skal være omfattende og fremhæve, at de europæiske kulturhovedstæder er et EU-initiativ

da) tilstedeværelsen af en gennemførelsesstruktur, hvis personale har de rette kvalifikationer og erfaringer til at kunne planlægge, forvalte og gennemføre kulturprogrammet i titelåret.

Artikel 6

Ekspertjury

1. Der oprettes en ▌jury bestående af uafhængige eksperter (i det følgende benævnt » juryen «) til gennemførelse af udvælgelses- og overvågningsprocedurerne.

1a. Juryen består af ti eksperter, der udpeges af EU-institutioner og -organer i henhold til stk. 2 (»europæiske eksperter«).

I tillæg hertil skal den pågældende medlemsstat med henblik på udvælgelse og overvågning af en by fra medlemsstaten have ret til at udpege højst to eksperter (»nationale eksperter«) i henhold til sine egne procedurer og i samråd med Kommissionen.

2. ▌

Kommissionen foretager på baggrund af en indkaldelse af interessetilkendegivelser en foreløbig udvælgelse af en pulje af potentielle europæiske eksperter .

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vælger derefter hver tre eksperter fra puljen og udnævner dem i overensstemmelse med deres respektive procedurer. Regionsudvalget vælger én ekspert fra puljen og udnævner den pågældende ekspert i overensstemmelse med sin procedure.

Ved udvælgelsen af de europæiske eksperter drager disse EU-institutioner og -organer hver især omsorg for, at deres kompetencer er komplementære, og at der er en geografisk afbalanceret fordeling og ligevægt mellem kønnene i sammensætningen af juryen som helhed .

▌

2a. Alle eksperter skal være statsborgere i Unionen. De skal være uafhængige og have en betragtelig erfaring og ekspertviden inden for kultur, kulturel udvikling af byer eller inden for gennemførelse af et europæisk kulturhovedstadsarrangement eller internationale kulturelle arrangementer af tilsvarende størrelsesorden. Eksperterne skal ligeledes være i stand til afsætte et passende antal arbejdsdage pr. år til at arbejde for juryen.

Juryen vælger selv sin formand.

3. De europæiske eksperter udnævnes for en periode på tre år.

Med forbehold for stk. 1, for så vidt angår den første oprettelse af juryen , udnævner Europa-Parlamentet sine eksperter for tre år, Rådet for ét år, Kommissionen for to år og Regionsudvalget ▌for ét år.

4. Alle eksperter i juryen skal oplyse om enhver eksisterende eller potentiel interessekonflikt i relation til en bestemt kandidatby. Hvis en ekspert fremsætter en sådan erklæring, eller hvis der opdages en interessekonflikt, træder den pågældende ekspert tilbage, og den relevante EU-institution, det relevante EU-organ eller den relevante medlemsstat udskifter denne ekspert i den resterende del af mandatperioden efter den relevante procedur e.

5. Kommissionen offentliggør alle juryens rapporter på sit websted.

Artikel 7

Indgivelse af ansøgninger i medlemsstaterne

1. Den enkelte medlemsstat er ansvarlig for tilrettelæggelsen af konkurrencen mellem sit lands byer i henhold til tidsplanen .

2. Medlemsstaterne offentliggør en indkaldelse af ansøgninger mindst seks år inden titelåret.

Som en undtagelse offentliggør de medlemsstater, som har ret til at indstille en by til europæisk kulturhovedstad i 2020, en sådan indkaldelse hurtigst muligt efter … (*2) .

Hver indkaldelse af ansøgninger fra kandidatbyer skal indeholde ansøgningsformularen .

Fristen for indgivelse af ansøgninger fra kandidatbyer er tidligst ti måneder regnet fra offentliggørelsen af hver indkaldelse af ansøgninger.

3. Den berørte medlemsstat giver Kommissionen meddelelse om ansøgningerne.

Artikel 8

Foreløbig udvælgelse i medlemsstaterne

1. Den berørte medlemsstat indkalder mindst fem år inden titelåret juryen og kandidatbyerne til et møde med henblik på at foretage en foreløbig udvælgelse.

2. Efter at have vurderet ansøgningerne ud fra kriterierne ▌udarbejder juryen en liste over indstillede byer ▌og aflægger en foreløbig udvælgelsesrapport om alle ▌ansøgninger , bl.a. med henstillinger til de indstillede byer på listen.

3. ▌Juryen sender sin foreløbige udvælgelsesrapport til de berørte medlemsstater og Kommissionen. Hver berørt medlemsstat godkender formelt listen over indstillede byer på grundlag af juryens rapport.

Artikel 9

Udvælgelse i medlemsstaterne

1. De indstillede byer på listen foretager den endelige udarbejdelse af og reviderer deres ansøgninger med henblik på at opfylde kriterierne og tage hensyn til henstillingerne i den foreløbige udvælgelsesrapport og forelægger disse for den berørte medlemsstat, som herefter sender dem til Kommissionen.

2. Senest ni måneder efter mødet om den foreløbige udvælgelse indkalder den berørte medlemsstat juryen og de indstillede byer til et møde med henblik på at foretage den endelige udvælgelse.

Om nødvendigt kan den berørte medlemsstat i samråd med Kommissionen forlænge tidsfristen inden for en rimelig periode.

3. Juryen evaluerer de endeligt udarbejdede og reviderede ansøgninger.

4. Juryen udarbejder en udvælgelsesrapport om ansøgningerne med en henstilling vedrørende udpegelse af én by i den berørte medlemsstat som europæisk kulturhovedstad. Hvis ingen af byerne opfylder alle kriterierne, kan juryen dog anbefale, at titlen ikke bør tildeles det pågældende år.

Udvælgelsesrapporten skal endvidere omfatte henstillinger til den udvalgte by om, hvilke fremskridt der skal gøres inden titelåret.

Juryen sender sin foreløbige udvælgelsesrapport til den berørte medlemsstat og til Kommissionen. ▌

Artikel 10

Foreløbig udvælgelse og udvælgelse i kandidatlande og potentielle kandidatlande

1. Kommissionen er ansvarlig for tilrettelæggelse af konkurrencen mellem byer i kandidatlande og potentielle kandidatlande.

2. Mindst seks år inden arrangementet offentliggør Kommissionen en indkaldelse af ansøgninger i Den Europæiske Unions Tidende. ▌

Hver indkaldelse af ansøgninger fra kandidatbyer skal indeholde ansøgningsformularen.

Fristen for indgivelse af ansøgninger er tidligst ti måneder regnet fra offentliggørelsen af indkaldelsen af ansøgninger.

▌

4. Mindst fem år inden arrangementet foretager juryen en foreløbig udvælgelse på grundlag af ansøgningsformularen . Der afholdes intet møde med kandidatbyerne.

Efter at have vurderet ansøgningerne ud fra kriterierne ▌udarbejder juryen en liste over indstillede byer ▌og aflægger en foreløbig udvælgelsesrapport om alle ▌ansøgninger , bl.a. med henstillinger til de indstillede byer på listen. Juryen sender sin foreløbige udvælgelsesrapport til Kommissionen.

5. De indstillede byer på listen foretager den endelige udarbejdelse af og reviderer deres ansøgninger med henblik på at opfylde kriterierne og tage hensyn til henstillingerne i rapporten om den foreløbige udvælgelse og forelægger disse for Kommissionen.

Senest ni måneder efter mødet om den foreløbige udvælgelse indkalder Kommissionen juryen og de indstillede byer til et møde med henblik på at foretage den endelige udvælgelse. Om nødvendigt kan Kommissionen forlænge denne tidsfrist inden for en rimelig periode.

Juryen evaluerer de endeligt udarbejdede og reviderede ansøgninger.

Juryen udarbejder en udvælgelsesrapport om de indstillede byers ansøgninger med en henstilling vedrørende udpegelse som europæisk kulturhovedstad af højst én by i et kandidatland eller potentielt kandidatland.

Hvis ingen af byerne opfylder alle kriterierne, kan juryen dog anbefale, at titlen ikke bør tildeles det pågældende år.

Udvælgelsesrapporten skal endvidere omfatte henstillinger til den udvalgte by om, hvilke fremskridt der skal gøres inden titelåret.

Juryen sender sin foreløbige udvælgelsesrapport til Kommissionen ▌.

Artikel 11

Udpegelse

Kommissionen udpeger ved hjælp af gennemførelsesretsakter officielt de europæiske kulturhovedstæder under hensyntagen til henstillingerne fra juryen . Kommissionen informerer Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget om udpegelsen.

Artikel 12

Samarbejde mellem de udpegede byer

De byer, der er blevet udpeget ▌i det samme år, skal søge at udvikle forbindelser mellem deres kulturprogrammer , og samarbejdet kan overvejes inden for rammerne af overvågningsproceduren i artikel 13.

Artikel 13

Overvågning

1. Juryen overvåger forberedelserne i de europæiske kulturhovedstæder og yder støtte og vejledning fra det tidspunkt, hvor de er udpeget og indtil titelåret.

2. Kommissionen indkalder i denne henseende ▌til tre møder for juryen og de udpegede byer : Det første møde finder sted tre år inden titelåret. Det andet møde finder sted 18 måneder inden titelåret, og det tredje møde finder sted to måneder inden titelåret. Den berørte medlemsstat eller det berørte kandidatland eller potentielle kandidatland kan udpege en observatør til disse møder.

Byerne udarbejder en statusrapport, som forelægges Kommissionen seks uger inden hvert møde.

Juryen gør på disse møder status over forberedelserne og rådgiver med henblik på at hjælpe byerne med at udvikle et kulturprogram af høj kvalitet og en effektiv strategi. Juryen lægger særlig vægt på de henstillinger, der er fremsat i udvælgelsesrapporten og i de tidligere overvågningsrapporter.

3. Efter hvert møde udarbejder juryen en rapport om forberedelserne og de foranstaltninger, der bør træffes.

Juryen sender sine overvågningsrapporter til Kommissionen, de berørte byer samt til de berørte medlemsstater eller det berørte land. ▌

4. Kommissionen kan ud over overvågningsmøderne tilrettelægge besøg i de udpegede byer for juryen , når det er nødvendigt.

Artikel 14

Pris

1. ▌Kommissionen kan tildele en udpeget by en økonomisk pris (»prisen«) til ære for Melina Mercouri , forudsat at der er afsat midler hertil i den relevante flerårige finansielle ramme .

De juridiske og finansielle aspekter af prisen behandles inden for rammerne af det respektive EU-program vedrørende kulturstøtte.

2. ▌Prisen kommer til udbetaling senest ved udgangen af marts måned i titelåret, forudsat at byen opfylder de forpligtelser, der blev indgået i ansøgningsfasen, opfylder kriterierne og tager hensyn til henstillinger fremsat ▌i ▌udvælgelses- og overvågningsrapporterne .

Forpligtelser, der er indgået i ansøgningsfasen, betragtes som opfyldt af den udpegede by, hvis der ikke er sket væsentlige ændringer i programmet og strategien i tidsrummet mellem ansøgningsfasen og titelåret, og navnlig hvis:

a) budgettet blev fastholdt på et niveau, der gør det muligt at gennemføre et kulturprogram af høj kvalitet i overensstemmelse med ansøgning og kriterier

b) det kunstneriske teams uafhængighed respekteres på passende måde

c) den endelige version af kulturprogrammet har en tilstrækkelig stærk europæisk dimension

d) det forhold, at de europæiske kulturhovedstæder er en EU-foranstaltning, fremgår tydeligt af den udpegede bys markedsførings- og kommunikationsstrategi og kommunikationsmateriale

e) der foreligger planer for overvågning og evaluering af titlens virkninger for den pågældende by.

Artikel 15

Bestemmelser om den praktiske gennemførelse

Kommissionen skal navnlig:

a) sikre den overordnede sammenhæng i initiativet

b) sikre koordinering mellem medlemsstaterne og juryen

c) udarbejde retningslinjer til støtte for udvælgelses- og overvågningsprocedurerne på baggrund af målene og kriterierne og i tæt samarbejde med juryen

d) yde teknisk bistand til juryen

e) offentliggøre alle relevante oplysninger og bidrage til synligheden af foranstaltningen på europæisk og internationalt plan

f) fremme udvekslingen af erfaringer og god praksis mellem tidligere, nuværende og fremtidige europæiske kulturhovedstæder og kandidatbyer samt fremme større udbredelse af byernes evalueringsrapporter og indhøstede erfaringer .

Artikel 16

Evaluering

1. Evalueringen af resultaterne af »Den Europæiske Kulturhovedstad« henhører under den pågældende bys ansvar.

Kommissionen udarbejder fælles retningslinjer og indikatorer for byerne på grundlag af ▌mål og kriterier med henblik på at sikre en sammenhængende tilgang til evalueringsproceduren.

Byerne skal udarbejde deres evalueringsrapporter og sende dem til Kommissionen senest den 31. december i året efter titelåret. Kommissionen offentliggør evalueringsrapporterne på sit websted .

2. ▌I tillæg til byernes egne evalueringer udarbejder Kommissionen regelmæssigt en ekstern og uafhængig evaluering af resultaterne af foranstaltningen . ▌

Den eksterne og uafhængige evaluering skal fokusere på at placere alle de tidligere europæiske kulturhovedstæder i en europæisk sammenhæng for at gøre det muligt at sammenligne dem og drage nyttige erfaringer for de fremtidige europæiske kulturhovedstæder og for alle europæiske byer. Den skal også omfatte en vurdering af initiativet i dets helhed, herunder effektiviteten af procedurerne vedrørende dets forvaltning , dets virkninger, og spørgsmålet om, hvordan det kan forbedres.

Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget følgende rapporter på grundlag af disse evalueringer, i givet fald ledsaget af relevante forslag :

a) en første foreløbig rapport senest den 31. december 2024

b) en anden foreløbig rapport senest den 31. december 2029

c) en efterfølgende rapport senest den 31. december 2034.

Artikel 17

Ophævelse og overgangsbestemmelser

Afgørelse nr. 1622/2006/EF ophæves. Bestemmelserne i nævnte afgørelse finder dog stadig anvendelse på byer, der er blevet udpeget eller er ved at blive udpeget til europæiske kulturhovedstæder i årene fra 2012 til 2019.

Artikel 18

Ikrafttrædelse

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i ▌ På Europa-Parlamentets vegne Formand På Rådets vegne Formand

(*1) Ændringer: Den nye eller ændrede tekst markeres med fede typer og kursiv; udgået tekst markeres med symbolet ▌.

(1) EUT C 113 af 18.4.2012, s. 17 og EUT C 17 af 19.1.2013, s. 97.

(2) Europa-Parlamentets holdning af 12.12.2013.

(3) EUT C 287 af 29.11.2007, s. 1.

(4) EUT C 247 E af 15.10.2009, s. 32.

(5) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1622/2006/EF af 24. oktober 2006 om en fællesskabsaktion vedrørende »Den Europæiske Kulturhovedstad« 2007-2019 (EUT L 304 af 3.11.2006, s. 1).

(6) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1295/2013 af 11. december 2013 om fastsættelse af programmet Et Kreativt Europa (2014 — 2020) og om ophævelse af afgørelserne nr. 1718/2006/EF, nr. 1855/2006/EF og nr. 1041/2009/EF (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 221).

(7) 14944/10 .

(8) EUT C 56 E af 26.2.2013, s. 41.

(*2) Datoen for denne afgørelses ikrafttræden.