DA    DA  
 EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 21.12.2011 
SEK(2011) 1623 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Forslag til  
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDETS FORORDNING 
om det europæiske stat istiske program 2013-2017 
{KOM(2011) 928 endelig} 
{SEK(2011) 1625 endelig}  
DA 2   DA INDLEDNING  
Debatten om den økonomiske politik og socialpolit ikken i Den Europæiske Union i de seneste 
år er styret af den flerfacetterede politiske reaktion på den finansielle og økonomiske krise, 
den tillidskrise, der opstod ef ter Grækenlands fejlagtige indbe retning af tal vedrørende 
uforholdsmæssigt store underskud i efteråret 200 9, og den meget intensive debat om, hvordan 
man forbedrer EU's økonomiske styring på gr undlag af Kommissionens  forslag, som blev 
vedtaget i september 2010. Et af de centrale træk  ved disse forslag er, at der skal gøres mere 
omfattende og intensiv brug af europæiske statisti kker og indikatorer so m en fælles nøgle til 
og et pålideligt grundlag for overvågning, besl utningstagning og politisk evaluering af den 
økonomiske politik og socialpolitikken samt reformer på nationalt plan og EU-plan. 
Samtidig er det nødvendigt at holde de behov for pålidelige og fyldestgørende europæiske 
statistikker, der er under hastig  udvikling og trænger sig på, op mod den kendsgerning, at det 
ikke er så ligetil at udarbejde europæiske statistikker af høj kvalitet, som lever op til forventningerne. Det europæiske statistiske sy stem (ESS) består jo af 27 + 1 partnere, 300 
processer og 50 000 statistikere i alt. Talr ige aktører stræber ef ter at opfylde mange 
forskellige konkurrerende priorite ter og politiske krav om offici el og pålidelig information og 
"hårde" data og at tilpasse sig strenge krav med hensyn til at respektere nærhedsprincippet og princippet om omkostningseffektivitet, samtidig med at de i praksis står ove r for et stort pres i 
forhold til menneskelige og finansielle ressourcer. 
Debatten om økonomisk styring og gradvis udvikling af nye EU-po litikker - f.eks. på området 
for indre og retlige anligge nder, klimaændringer, forskning og udvikling - og de deraf 
følgende politiske initiativer og reformer tale r alle deres tydelige sprog om den strategiske 
betydning af, at Kommissionen styrer det europæis ke statistiske system i retning af en fælles 
forpligtelse til at udvikle, udarbejde og opretholde de højeste kvalitetsstandarder for europæiske statistikker. 
Det foreliggende forslag til det europæiske statistiske program (ESP) 2013-2017 markerer et 
vigtigt skridt i retning af virk eliggørelsen af vidtræ kkende, altomfattende pol itiske initiativer 
såsom initiativet vedrørende "BNP og mere"
1, revisionen af det europæiske 
nationalregnskabssystem (ENS 2010) eller opfølgningen af rapporte n fra Stiglitz-Sen-
Fitoussi-kommissionen om måling af økono miske resultater og sociale fremskridt2. Det sigter 
også mod at virkeliggøre de statistiske pr ioriteter og initiativer, som Kommissionen har 
vedtaget siden slutningen af 2009. 
ESP 2013-2017 dækker alle Eurostat s operationelle ak tiviteter og budget (idet 2013 er den 
eneste undtagelse, da det er det sidste år af  det igangværende program for modernisering af 
den europæiske erhvervs- og handelsstatistik (Meet s)). For at et program så vidt muligt kan 
tilpasses de konstant ændrede krav til europæiske statistikker, vil der bl ive stillet detaljerede 
oplysninger til rådighed om hele sættet af speci fikke målsætninger på kort og lang sigt og 
indikatorer i form af årlige statistiske arbe jdsprogrammer og årlige  forvaltningsplaner. 
                                                 
1 KOM(2009) 433 endelig. 
2 Report on the Measurement of Economic Performa nce and Social Progress, J.E. Stiglitz, A.Sen, 
J. -P. Fitoussi, 2009  (i det følgende benævnt Stiglitz-Sen-Fitoussi-rapporten ).  
DA 3   DA 1. AFGRÆNSNING  AF PROBLEMET 
1.1. Problemformulering 
Det europæiske statistiske system står for øjeblikket over for en række udfordringer. 
1) For det første er behovet for europæiske st atistikker steget konstant i de sidste år, og 
det er ikke sandsynligt, at denne tendens vil ændre sig i fremtiden. 
2) For det andet ændrer statistikkerne karakter – der er et voksende behov for 
komplekse flerdimensionelle statistikker af endnu højere kvalitet og med kortere 
tidsfrister end tidligere. 
3) For det tredje er prioriteringen for ESS fremadrettet dataenes ak tualitet, navnlig når 
det drejer sig om kortsigtet økonomisk inform ation, på grund af fremkomsten af nye 
aktører på informationsmarkedet, der leve rer nye typer af stat istikker, herunder 
statistikker, som giver information i nær-realtid. 
4) For det fjerde gør de budgetmæssige  begrænsninger på såvel nationalt som 
europæisk plan, der er blevet mere frem trædende med den økonomiske krise, samt 
nødvendigheden af yderligere at mindske byrden for virksomhederne og borgerne, 
situationen til en endnu større udfordring. 
Alle disse udfordringer tages op i meddelelsen  om produktionsmetoderne for EU-statistikker 
samt i den fælles strategi for det europæis ke statistiske system vedrørende dens 
gennemførelse, der har til formål at udtænke nye arbejdsmetoder i ESS med henblik på at 
gøre ESS mere effektivt og fleksibelt. Me d sigte på at øge effektiviteten af 
produktionsmetoderne for EU-statis tikker vil den nye produktions metode, når den er blevet 
gennemført, føre til store effektivitetsgevinster og øge Ess' kapacitet til at dække nye behov for statistiske oplysninger, men behovet for at mindske indberetningsbyrden på kortere sigt 
sammenholdt med den langsigtede gennemførel se af visionen understreger nødvendigheden af 
at forbedre fastsættelsen af prioriterede  mål og mindske byrden mere end nogensinde. 
1.2. Begrundelse for EU-foranstaltningen: Nær hedsprincippet og merværdi af EU's 
inddragelse 
EU's statistikker og Kommissionens ret til at foreslå foranstaltn inger har hjemmel i artikel 338 
i traktaten om Den Europæiske Unions funk tionsmåde. Den delte kompetence mellem EU og 
medlemsstaterne er begrundet i, at mange aspe kter vedrørende sta tistik i almindelighed og 
europæiske statistikker i særdel eshed er tværnationale. Mens medlemsstaterne vil sikre den 
faktiske indsamling af statistiske oplysninger på nationalt plan, vil kun en koordineret tilgang 
til udviklingen, udarbejdelsen og formidlingen af europæiske statistikker som helhed sikre den krævede sammenhæng og sammenlignelighed melle m de statistikker, de r er relevante for 
EU's aktiviteter. Det er endvide re i beslutningstagernes intere sse på såvel na tionalt som EU-
plan, at de statistiske aktivitete r planlægges effektivt på forhånd, bl.a. ved hjælp af et flerårigt 
program som omhandlet i forordning (EF) nr. 223/2009 om europæiske statistikker. Omfanget 
af de foranstaltninger, der indgår i programme t, begrunder EU's inddragelse, da målet med 
den foreslåede foranstaltning, nemlig udvikli ng, udarbejdelse og form idling af europæiske 
statistikker under ESP 2013-2017, ikke i tilstrækkelig grad kan gennemføres af medlemsstaterne og derfor bedre kan gennemfør es på EU-plan med hjemmel i en EU-retsakt. 
Kun Kommissionen kan koordinere  den nødvendige samordning af statistiske oplysninger på 
europæisk plan på alle statistiske områder, der er omfattet af denne retsakt, mens selve 
DA 4   DA indsamlingen af oplysninger som nævnt ovenf or kan udføres af medlemsstaterne. Den 
Europæiske Union kan derfor vedtage fo ranstaltninger i overensstemmelse med 
nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. 
Merværdien af EU-foranstaltningen er, at den gør det muligt at koncentrere de statistiske 
aktiviteter om EU-politikker og -spørgsmål af be tydning for det europæiske statistiske system 
som helhed. Derudover bidrager den til en effekt iv udnyttelse af ressource rne og til at bistå de 
nationale myndigheder med at gøre, hvad de burd e gøre, men ikke altid har kapacite t til at 
gøre, f.eks. med hensyn til fastsættelse af prioriterede mål, harmonisering og metodeudvikling. Endvidere vil den foreslåede fo ranstaltning give en specifik merværdi, der 
består i at yde et væsentligt bi drag til visse prioriterede EU -aktiviteter, navnlig Europa 2020-
strategien og forbedret økonomisk styring. 
2. FORMÅL 
For så vidt angår målene med et flerårigt program, er der tydeligvis mange forskellige 
muligheder at vælge imellem. Efter at have ført yderst omfattende konsultationer med alle 
interessenter i det europæiske statistiske system  synes følgende sæt af generelle, specifikke og 
operationelle mål at give et tilfre dsstillende svar på de fleste af de behov, der er afdækket hos 
interessenterne, samtidig med at de tager hensyn til alle relevante bestemmelser i den gældende lovgivning om  EU-statistikker. 
De generelle mål
 med det flerårige statistiske program er følgende: 
1) at levere statistiske oplysninger af høj kvalitet til støtte for udviklingen, 
overvågningen og evalueringen af EU's polit ikker, som afspejler prioriteterne på 
behørig vis 
2) at gennemføre nye metoder til udarbejdels e af europæiske statistikker, som sigter 
mod effektivitetsgevinster og kvalitetsforbedringer 
3) at styrke partnerskabet i og uden for E SS og med henblik på yderligere at forbedre 
dets produktivitet og førende rolle inden for officielle statistikker på verdensplan. 
1) De specifikke mål , der supplerer ovennævnte generelle mål, dækker følgende 
områder: 
2) Europa 2020-politikken for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst 3) integreret økonomisk styring og den overv ågningscyklus, der omfa tter stabilitets- og 
vækstpagten og den økonomiske politik 
4) økonomisk globalisering og globale værdikæder 5) økonomisk og social performance 6) miljøregnskaber og statistikker i relation til klimaændringer 7) erhvervsstatistikker, korttid sindikatorer, internationale transaktioner, globalisering, 
overvågning af det indre marked, innovation og turisme 
DA 5   DA 8) borgernes Europa (f.eks. social sa mmenhængskraft, fattigdom, demografiske 
udfordringer, arbejdsmarked, uddannelse,  livskvalitet, sikkerhed, sundhed og 
handicap, fri bevægelighed og det indre marked) 
9) statistiske geospatiale oplysninger og miljøoplysninger plus sektorstatistikker 
(transport, landbrug, fiskeri og skovbrug). 
De operationelle mål , der supplerer ovennævnte generelle og  specifikke mål, dækker følgende 
områder: 
1) ESS' kvalitetssikringssystem 
2) fastsættelse af priori terede mål og forenkling 
3) multifunktionsstatistikker og effe ktivitetsgevinster i produktionen 
4) formidling og kommunikation 5) uddannelse, innovation og fo rskning på statistikområdet 
6) partnerskab med ESS, samarbejde med De t Europæiske System af Centralbanker og 
internationale organisationer,  der er involveret i udarbejde lsen af statistikker, samt 
statistiske rådgivnings- og bistands aktiviteter i lande uden for EU. 
3. POLITISKE
 LØSNINGSMODELLER 
De mål, der er skitseret ovenfor, kunne nå s i forskellige udstrækninger og på mange 
forskellige måder, der kan sammenfa ttes og inddeles i tre hovedmodeller. 
3.1. Model 1: "nulløsning" uden noge t europæisk statistisk program 
Uden en retlig ramme for det europæiske stat istiske program vil de europæiske statistikker 
blive indsamlet og/eller udarbejdet af forskelli ge tjenestegrene i Kommissionen uafhængigt 
og med deres egne ressourcer, bist ået af Ess' institutionelle leverandører og/eller private 
leverandører. 
3.2. Model 2: ESP 2013-2017 vil blive en gentagelse af CSP 2008-2012 
Denne model indebærer ingen ændringer med he nsyn til statistikker, som er omfattet af 
Fællesskabets nuværende statistiske pr ogram. Dette kunne betragtes som det 
referencescenarie, som de andre modeller kan sammenlignes med. 
3.3. Model 3: der etableres et nyt europæisk statistisk femårsprogram 
Der ville blive foreslået vedtag et et nyt europæisk statistisk program, der dækker en periode 
på fem år, dvs. fra 2013 til 2017, og som skal omfatte målene i kapitel 2. 
3.4. Andre modeller eller delmodeller 
Der kunne afdækkes en mængde mellemløsni nger mellem model 1 og 3 (og/eller som 
delmodeller under model 3) ved at afgrænse fo rskellige kombinationer af delmængder af 
DA 6   DA europæiske statistikker, som ville blive medtaget i det flerårige program. Disse talrige 
delmodeller er ikke medtaget i dett e dokument af følgende årsager: 
• Der er allerede blevet gennemført en omfattende høring af alle de vigtigste 
interessenter om, hvilke statistiske områder der bør medtages eller ikke medtages i 
ESP (jf. punkt 1.5).  
• En af de vigtigste mangler ved det nuværende  flerårige program er , at det søgte at 
fastlægge de foranstaltninger, der skulle træffes, med for mange detaljer. Formålet 
med model 3 er at fastlægge et  flerårigt program, der er tils trækkeligt fleksibelt til, at 
der kan reageres hurtigt på ændrede politiske behov. ESP er nemlig et 
ramme program, der vil blive gennemført vi a årlige arbejdsp rogrammer, som 
udarbejdes efter en procedure, der indebæ rer dialoger med producenter og brugere af 
statistikker samt beslutningstagere med henblik på hvert år at fastlægge de 
prioriterede områder.  
4. ANALYSE  AF VIRKNINGERNE 
ESP 2013-2017 er ikke et af de kommissionsinitiativer, der er  blevet identificeret som 
havende vidtrækkende økonomiske, sociale og m iljømæssige virkninger, og det er derfor ikke 
medtaget i Kommissionens arbejdsprogram. 
Afgørelser om at udarbejde europæ iske statistikker er politikorient eret. Målet er at støtte den 
politiske beslutningsproces ved at  stille de relevante statistisk e oplysninger, der er nødvendige 
for at udforme, gennemføre, overvåge og evalue re EU's politikker, til rådighed for EU-
institutionerne og medlemsstaternes regeringer. 
"Statistikkernes virkninger" er knyttet til den ke ndsgerning, at der er tale om en infrastruktur, 
der tjener mange formål i moderne info rmationssamfund. De sociale, økonomiske og 
miljømæssige virkninger af statistikker eller et forslag til lovgivning om statistikker kan ikke 
måles, da de europæiske statistikkers ro lle er en forudsætning for evidensbaseret 
beslutningstagning. Det er blevet me re end tydeligt i de sidste år , hvor vigtige statistiske tal af 
høj kvalitet er, hver gang mangle nde soliditet har ført til dyrekøbt e forkerte beslutninger, til 
fejlallokering af midler eller e ndog til større forstyrrelser af de t politiske system. Den græske 
krise er et eksempel på, hvilken virkning dårlige statistikker kan have. Udformningen og 
evalueringen af EU's politikke r afhænger i høj grad af gode  statistikker. Statistiske 
oplysninger bidrager til, at de politiske be slutningstagere kan foretage en (forudgående) 
vurdering af virkningerne og en  (efterfølgende) måling af de n faktiske virkning af EU-
politikkerne. Statistikkerne er nødvendige inst rumenter for de resultater, som politikkerne 
sigter mod, og for målingen af fremskridtene med at nå disse resultater . Statistikkerne skal 
fortsat være afpasset efter formålet, idet de skal understøtte beslutni ngstagningen vedrørende 
de kritiske politikker, der er  mest relevante for de europæ iske borgere, og hvor forkerte 
beslutninger ville have store omkostninger for Europa. 
For de fleste statistiske lovgivningsforslag s vedkommende finder de formelle krav om 
konsekvensanalyse, når det drejer sig om at analysere virkningerne, ikke anvendelse, da 
virkningen af den statistiske programme ring vedrører Kommissionens politikker. 
Udarbejdelsen af europæiske sta tistikker har dog en virkning i fo rm af en administrativ byrde 
for de nationale institutioner og en indbere tningsbyrde for virksomhederne og borgerne. 
DA 7   DA Ifølge den nuværende tilgang fulgte reduktionen af byrden for virksomhederne efter 
tilrettelæggelsen af dataindsamlingssystemet, hv ilket vil sige, at reduktionsforanstaltningerne 
blev indført separat for en række EU-retsak ter, som på nuværende tidspunkt gælder for 
indsamlingen af statistiske oplysninger om  medlemsstaternes økonomiske aktivitet i 
erhvervssektoren. I betragtning af de hidtidig e bestræbelser har denn e "skorstensmodel" et 
begrænset potentiale for reduktionen af omkostn inger og byrder fremadrettet. En yderligere 
reduktion af byrden for virksomhederne, navn lig SMV'er, kan kun opnås i fremtiden gennem 
en ny, integreret tilgang, som tager afsæt i gennemførelsen af meddelelse 404. Denne tilgang 
er kun mulig, hvis man gennemfører model 3. 
Mange af de initiativer, der er medtaget i programmet, kan være med til at reducere de 
offentlige myndigheders og virksomheders admini strative omkostninger og byrder. Målet kan 
bedst nås gennem langsigtede projekter, der fo r det meste er afledt af gennemførelsen af 
meddelelsen om produktionsmetoderne for EU-statis tikker. Med sigte på at øge effektiviteten 
af produktionsmetoderne for EU-statistikker vil meddelelsen, når den er blevet gennemført, 
føre til store effektivitetsbesparelser og le tte processen med at dække de nye behov for 
statistiske oplysninger. Yderligere projekter,  der nu henhører under Meets-programmet, vil 
blive integreret i det europæis ke statistiske program efter 2013. 
For at sikre, at der også på kort sigt opnås konkrete resultater med hensyn til reduktionen af 
byrden, og for at bidrage til at frigøre de nødve ndige ressourcer til nye og strategiske behov 
har Eurostat indført en strate gidrevet mekanisme for fastsættelse af prioriterede mål. Den 
består af to elementer: revision af prior iteterne og indførelse af  udløbsklausuler i nye 
retsakter. Revisionen af prio riteterne indebærer en årlig ge nnemgang af de eksisterende 
statistiske krav. Hvert år vil Eurostat ve d udarbejdelsen af det årlige statistiske 
arbejdsprogram for det følgende år gennemgå de eksisterende krav til statistikker, undersøge 
muligheden for at stoppe dataindsamlingen på  visse områder med st ørre indvirkning på 
omkostninger og byrdereduktion og fremsætte indledende forslag om ophævelse af en 
eksisterende retsakt, som kræver indsamling af statistiske data, om ophør med frivillig 
indsamling af statistiske data på grundlag af en  gentlemanaftale og om områder, der skal tages 
op til revision med henblik på forenkling. Diss e forslag vil blive drøftet indgående med 
producenterne og brugerne af statistikker med de t formål at udarbejde en liste, der er 
godkendt af alle interessenter, og som efte rfølgende inkorporeres  i Eurostats årlige 
arbejdsprogram, som vedtages  af Kommissionen. Det andet element i mekanismen for 
fastsættelse af prioriterede mål er indførelsen af begrebet "udl øbsklausuler" i nye retsakter. 
Denne foranstaltning indebærer, at der vil blive indføjet udløbs-/ gyldighedsdatoer for 
gennemførelsen af dataindsamlinger i nye retsak ter, som skal udarbejdes i fremtiden. Dette 
betyder, at der, når udløbsdatoen nærmer sig, vil blive indledt en indgående drøftelse med 
henblik på at få en forståelse af behovet fo r at fortsætte datainds amlingen, og at denne 
dataindsamling ikke vil blive gennem ført uden et klart og begrundet behov. 
5. SAMMENLIGNING  AF MODELLERNE 
5.1. Model 1: "nulløsning" uden noge t europæisk statistisk program 
Hvis man ikke råder over et statistisk femårs program på europæisk plan, vil det indebære 
mangel på langsigtet planlægning, der er en  naturlig forudsætning for udviklingen, 
udarbejdelsen og formidlingen af statistiske oplysninger. 
DA 8   DA Denne model ville overhovedet ikke sikre virkeliggørelsen af de mål,  der er fastsat i afsnit 3. 
Der ville i så fald ikke være nogen lovmæ ssig ramme for udarbejdelsen af europæiske 
statistikker, og der ville ikke blive stille t noget driftsbudget til rådighed. Brugerne af 
statistikkerne (Kommissionens gene raldirektorater, ECB osv.) ville selv skulle udarbejde eller 
søge efter statistikker på en ukoordineret og ineffektiv måde, og der ville ikke være nogen i 
fællesskab aftalt sikkerhed for kvaliteten af eur opæiske statistikker. De  forskellige brugeres 
ukoordinerede efterspørgsel efte r statistikker ville også bidrage til at øge indberetningsbyrden 
for enkeltpersoner, husholdninger, virksomheder og Ess' institutionelle leverandører af statistikker. 
5.2. Model 2: ESP 2013-2017 vil blive en gentagelse af CSP 2008-2012 
Denne model ville kun sikre virkeliggørelsen af  målene i afsnit 3 i en vis udstrækning og 
svare til delvist forældede politi ske prioriteter. De statistikke r, der ville bl ive stillet til 
rådighed, ville svare til de politiske behov for perioden 2008-2012 og ikke tage hensyn til nye udviklingstendenser og behov for prioriterede politikker i Den Europæiske Union såsom 
Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygt ig og inklusiv vækst og andre politikker, der 
er taget op i Kommissionens  strategiske prio riteter for 2010-2014. Omkostningerne ved 
ufuldstændige statistikker ville være betragteli ge. Derudover ville disse statistikker blive 
udarbejdet efter "skorstensmodellen"
3, dvs. uden at drage fordel af nye metoder til 
udarbejdelse af europæiske statistikker, som sigter mod effektivitetsgevinster og 
kvalitetsforbedringer. 
5.3. Model 3: der etableres et nyt europæisk statistisk femårsprogram 
Med denne model vil de europæiske statisti kker bedre tilgodese br ugernes behov. Der vil 
være en aftalt sikkerhed for kvalitet, og ud arbejdelsen af statistikker vil blive mere 
omkostningseffektiv som følge af den nye produktionsmetode. 
De mål, der er fastsat for ESP 2013-2017, vil være i overensstemmels e med Kommissionens 
strategiske prioriteter og tage fat på de udfordringer, som det europæiske system vil stå over 
for i de kommende år. 
Alle bemærkninger, der er modtaget fra inte ressenterne vedrørende udkastet til ESP, er 
omhyggeligt blevet analyseret af Eurostat ved udarbejdelsen af en re videret udgave af ESP 
2013-2017 med henblik på høring af andre tjenestegrene. 
ESP afspejler opbakningen til den st rategidrevne tilgang til fastsæ ttelse af prioriterede mål, 
som Eurostat har udarbejdet, og som blev forelagt  for Udvalget for det Europæiske Statistiske 
System (ESS-Udvalget) i 2010. Ifølge denne tilgang er anvendelsen af negative prioriteter en 
integreret del af udarbejdelsen af årlige st atistiske arbejdsprogram mer og vil derfor blive 
gennemført for ESP-perioden. For at ESP kan tjene som et ge nerelt og fleksibelt 
planlægningsinstrument, der gør det muligt at tage hensyn til nye udviklingstendenser, udgør 
det den generelle ramme for udvi kling, udarbejdelse og formidlin g af europæiske statistikker 
                                                 
3 I forbindelse med "skorstensmodellen" udarbejdes st atistikker traditionelt i talrige parallelle processer 
for hvert enkelt land (i nogle tilfælde endog for hver enkelt region) og for hvert enkelt område. I en 
sådan model svarer hvert enkelt produktorienteret "skorstensrør" til et bestemt statistikområde sammen 
med det dertil hørende produktionssystem. For hver t område foregår hele produktionsprocessen fra 
udformningen af undersøgelsen over dataindsamlingen til formidlingen uafhængigt af andre områder, 
og hvert område har sine egne dataleverandører og brugergrupper. "Skorstensmodellen" afspejles også i 
den måde, hvorpå statistiske områder er reguleret på europæisk plan. 
DA 9   DA ved at fastsætte de vigtigste områder og mål fo r foranstaltninger, som overvejes for de næste 
fem år. Disse mål skal afgrænses og plan lægges nærmere i det årlige statistiske 
arbejdsprogrammer. På den måde skabes der en klar sammenhæng melle m ESP og de årlige 
statistiske arbejdsprogrammer. 
5.4. Den foretrukne model 
Model 3 i den nye femårsplan for ESP 2013-2017 synes at være den bedste model, da det er 
den model, der sikrer gennemførelsen af al le de fastsatte mål, dvs. i) levering af 
kvalitetsstatistikker, der opf ylder brugernes behov i hensee nde til dækning, aktualitet, 
sammenlignelighed og pålidelighed, ii) produk tion af statistiske oplysninger på en 
omkostningseffektiv måde, og iii) reduktion af respondenternes indberetningsbyrde og administrative byrde. Denne model er derfor  den eneste ud af tre, som kan udgøre et 
tilfredsstillende modsvar på alle  fire udfordringer i afsnit 2.1. 
Forklaring: ++ = meget positiv virkning + = positiv virkning 0 = ingen eller neutral 
virkning; - = negativ virkni ng -- = meget negativ virkning 
Modeller Effektivitet i 
relation til 
måleneEffektivitet med 
hensyn til at nå 
måleneSammenhæng med EU's 
overordnede mål, 
strategier og prioriteterStatistikkernes kvalitet Virkning 
på 
budgettet
Model 1 - -- -- -- -
Model 2 -- - + - 0
Model 3 ++ + ++ ++ +
 
6. OVERVÅGNING  OG  EVALUERING 
ESP 2013-2017 er et rammeprogram, der vil b live gennemført via årlige statistiske 
arbejdsprogrammer og årlige forval tningsplaner. Overvågningen af fremskridtet vil finde sted 
som led i den årlige SPP-cyklus, og der vil hve rt år blive udarbejde t to rapporter om 
fremskridtene med at nå målene i det årlige og flerårige program. 
Navnlig 1) antallet af værdier, som er tilføjet i Eurostats formidlingsdatabaser (efter statistisk 
område), 2) andelen af brugere, der vurderer de  europæiske statistikkers samlede kvalitet som 
"meget god" eller "god", og 3) an tallet af downloads af forske llige publikationer fra Eurostats 
websted vil blive overvåget og indberettet i hele programmets ge nnemførelsesperiode. 
Gennemførelsen af meddelelsen om den nye pr oduktionsmetode vil også blive genstand for 
særlig overvågning. En første ra pport om de fremskridt, der er gjort i den forberedende fase, 
blev forelagt for ESS-Udvalget i maj 2011 og v il blive forelagt for Økofinrådet i november 
2011. 
Med hensyn til den budgetmæssige og finansielle  udførelse vil programmet blive gennemført 
i overensstemmelse med finansforordningen. Eurost at har fastlagt en ko ntrolstrategi for 2013-
2017, der ledsager gennemførelsen af programme t. Mindskelse af kompleksiteten (f.eks. kan 
ydelsen af tilskud til gennemførelse af målene i programmet antage form af engangsbeløb) og 
procedurer til overvågning af omkostningseffek tivitet, risikobaseret øget forudgående og 
efterfølgende kontrol vil sigte mod at mi ndske sandsynligheden for/forebygge svig. 
DA 10   DA Efter planen vil der i overensstemmelse med fo rordningen om europæiske statistikker blive 
udarbejdet en situationsrapport, som efter hørin g af ESS-Udvalget vil blive videresendt til 
Europa-Parlamentet og Rådet senest i juni 2015. 
I slutningen af programperioden vil der blive fore taget en efterfølgende evaluering af ESP. 
ESS-Udvalget vil blive hørt om evaluerings rapporten, der vil blive færdiggjort inden 
udgangen af 2018 og derefter videresendt til Europa-Parlamentet og Rådet.