DA Den Europæiske Unions Tidende C 434/11

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om undersøgelse af gennemsigtighed, metoder og ressourcer i forbindelse med konsekvensanalyser og evalueringer, som Kommissionen iværksætter for at forbedre EU-lovgivningens kvalitet

(initiativudtalelse)

(2017/C 434/02)

Ordfører: Denis MEYNENT

Plenarforsamlingens beslutning 26.1.2017 Retsgrundlag Forretningsordenens artikel 29, stk. 2 Initiativudtalelse Kompetence Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug Vedtaget i sektionen 5.9.2017 Vedtaget på plenarforsamlingen 20.9.2017 Plenarforsamling nr. 528 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 142/0/5

1. Konklusioner og anbefalinger

1.1. Udvalget minder om, at det primære mål med REFIT-programmet (1) er at forbedre den europæiske lovgivnings kvalitet og effektivitet og udarbejde enkle, letforståelige og sammenhængende retsforskrifter, uden at det berører de allerede fastlagte, strategiske målsætninger for EU's politikker eller opnås på bekostning af beskyttelsen af borgere, forbrugere, arbejdstagere, den sociale dialog eller miljøet (2). Den europæiske lovgivning er en væsentlig faktor for integration. En vel afpasset lovgivning giver sikkerhed for beskyttelse, fremme af EU-lovgivningen og retlig sikkerhed for alle europæiske aktører og borgere« (3).

1.2. På trods af de fremskridt, der hidtil er opnået, ikke mindst under indflydelse af arbejdet i Udvalget for Forskriftskontrol, ser udvalget gerne, at der sker en fortsat udvikling af det europæiske økosystem hvad angår konsekvensanalyse for at styrke kvaliteten og inddrage det organiserede civilsamfund i lovgivningens udformning og gennemførelse.

1.3. Det er derfor vigtigt: — at kravspecifikationerne for forundersøgelser og supplerende undersøgelser er gennemsigtige, tilgængelige, pluralistiske og tilskynder til udformning af alternative scenarier, der gør det klart, hvad de reelle konsekvenser af de forskellige muligheder er — at et europæisk register over konsekvensanalyser samt alle tilgængelige relevante data (videnskabelige, statistiske osv.), herunder de berørte parters synspunkter, er nemme at finde og tilgængelige på de øvrige EU-sprog. Det gælder navnlig resuméerne af konsekvensanalyserne — at konsekvensanalyserne for så vidt angår alle nye lovgivningsforslag afbalanceres ved at give de økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter, herunder for SMV'er og mikrovirksomheder, den opmærksomhed, de fortjener.

1.4. Udvalget opfordrer til en kvalitativ tilgang, der går hånd i hånd med den kvantitative analyse, og som også kigger på de forventede fordele af lovgivningen.

1.5. Udvalget opfordrer Kommissionen til at sørge for, at nedbringelsen af lovgivningsmæssige og administrative byrder ikke svækker effektiviteten og den overordnede kvalitet af EU's politikker, især på det sociale og miljømæssige område, hvad angår forbrugerbeskyttelse og over for SMV'er og mikrovirksomheder.

1.6. Endelig ser EØSU i forbindelse med konsekvensanalysen gerne: — at Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen anvender en ensartet metode for konsekvensanalyser, som kan deles med de rådgivende organer for at lette institutionernes respektive arbejde og gøre det muligt at formulere ændringsforslag og fremsætte udtalelser — at udvalgets inddragelse i kvalitetskontrollen styrkes ved, at det får mulighed for at evaluere visse konsekvensanalyser fra et metodemæssigt synspunkt og med udgangspunkt i den sociale, miljømæssige og territoriale dimension. Udvalget opfordrer i den forbindelse til, at der systematisk tages hensyn til EUF-traktatens artikel 9 — at der er en løbende dialog med Udvalget for Forskriftskontrol om metoderne for konsekvensanalyserne og god praksis, ikke mindst når det gælder beskæftigelse og territorial samhørighed, eller når der er konsekvenser for SMV'er og mikrovirksomheder.

2. Indledning

2.1. Konsekvensanalysen er en løbende og kritisk analyse af såvel positive som negative virkninger af EU's planlagte lovgivning på det økonomiske, sociale og miljømæssige område. Femten år efter lanceringen af konsekvensanalysen er den blevet en af hjørnestenene i EU's dagsorden for bedre lovgivning.

2.2. Konsekvensanalyseordningen aktiveres på et meget tidligt tidspunkt i den politiske proces. Konsekvensanalysen finder sted forud for alle nye initiativer, som kan forventes at få økonomiske, miljømæssige og sociale konsekvenser. Der foretages desuden med jævne mellemrum en evaluering og en kvalitetskontrol (»Fitness check«) af EU's eksisterende lovgivning og politikker. I konsekvensanalysens indledende fase (»inception impact assessment«) skitseres konsekvensanalysen i store træk, ved at de forskellige muligheder gennemgås (fra status quo til fuld harmonisering). Derpå følger den egentlige konsekvensanalyse, og udkastet til denne gennemgås af Udvalget for Forskriftskontrol. Efter lovgivningens gennemførelsesfase foretages der en evaluering af den pågældende lovgivnings effekt, effektivitet, relevans og europæiske merværdi. Udvalget for Forskriftskontrol gennemgår de vigtigste evalueringer af EU-lovgivningen. Bestræbelserne på at skabe »bedre lovgivning« er dermed til stede i alle faser af proceduren, som gennem en lang række høringsmekanismer åbnes gradvist for de berørte parter i løbet af de forskellige faser.

2.3. Den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning fra maj 2015 (4) afspejler de tre institutioners fælles holdning til konsekvensanalyser. Med hensyn til de opnåede fremskridt har udvalget først og fremmest lært to ting: — der er ingen fælles metode: hver institution er ansvarlig for at definere sin egen evalueringsmetode, også selv om Kommissionens konsekvensanalyse altid skal danne grundlag for arbejdet, så man sikrer en ensartet tilgang — Rådet og Parlamentet bør, når det skønnes nødvendigt, udføre en konsekvensanalyse, inden de fremsætter »væsentlige« ændringsforslag.

2.4. Udvalget for Forskriftskontrol, som blev oprettet i maj 2015, har brugt næsten to år på at blive køreklart. Det har vide beføjelser og en lang række opgaver, herunder undersøgelse af kvaliteten af udkast til henholdsvis konsekvensanalyser, kvalitetskontrollen og større evalueringer af eksisterende EU-lovgivning (5). Professionaliseringen af Udvalget for Forskriftskontrol har medført, at overvejelserne omkring sociale og miljømæssige konsekvenser tages mere alvorligt. Udvalget for Forskriftskontrol reviderede i 2016 60 konsekvensanalyser, hvoraf 25 (42 %) indledningsvis fik en negativ udtalelse, så forfatterne måtte indbringe en ny analyse for Udvalget. Udvalget for Forskriftskontrol afgiver på nuværende tidspunkt kun udtalelser om konsekvensanalyser. I fremtiden kan det være nyttigt, at det vurderer, hvordan konsekvensanalyser afspejles og inddrages i lovforslag.

3. Vurdering af konsekvensanalyseprocessen

3.1. En konsekvensanalyse i flere dimensioner

3.1.1. Konsekvensanalysen er baseret på en række kriterier og test, der specielt vedrører konsekvenser: — af økonomisk, social og miljømæssig art — for forbrugerne — for små og mellemstore virksomheder — for international handel og internationale investeringer — for den administrative og lovgivningsmæssige byrde — for nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet — hvad angår regional og territorial samhørighed.

3.1.2. Kommissionens konsekvensanalyser er i princippet af integreret art og dækker i hvert enkelt tilfælde de vigtigste og mest relevante økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser.

3.1.3. Rådet og i nogle tilfælde Europa-Parlamentet har i årenes løb stillet krav om yderligere kriterier: — en test af konkurrenceevnens dimension udadtil (»competitiveness proofing«) — en test af overholdelsen af de grundlæggende rettigheder — en test af forslagenes kompatibilitet med den digitale økonomi — en test vedrørende overholdelsen af innovationsprincippet.

3.1.4. Disse forskellige kriterier indebærer, at Kommissionen ind imellem er nødt til at afveje de forskellige mål og hensyn: prioritere kriterierne, beslutte hvilket kriterium, der er et afgørende kriterium og dermed vejer tungest, afveje de politiske valg for så vidt angår konkurrerende kriterier: — nærhedsprincip henholdsvis harmonisering — konkurrenceevne henholdsvis social beskyttelse og kvalitet i arbejdet — forsigtighedsprincippet henholdsvis innovationsprincippet osv.

3.1.5. Kommissionens undersøgelse af konsekvensanalyseordningen, som blev udarbejdet i 2007 af den britiske konsulentvirksomhed The Evaluation Partnership (TEP) (6), henledte opmærksomheden på en række svagheder, navnlig inden for social- og miljøbeskyttelse. Ifølge TEP skyldtes konsekvensanalysernes dårlige kvalitet fejl i timingen, i evalueringernes mekanismer for kvalitetskontrol, i den manglende overvågning af og støtte til konsekvensanalyserne (uddannelse, koordinering, ufuldstændige eller manglende data osv.). I 2010 vurderede Revisionsretten, »at Kommissionens konsekvensanalysearbejde i praksis var asymmetrisk både med hensyn til de tre søjler og med hensyn til omkostninger og fordele« (7).

3.1.6. I den forbindelse gentager udvalget sin anmodning om, at man systematisk anvender artikel 9 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (8) som grundlag for evalueringsarbejdet (9).

3.2. Værktøjskassen for bedre regulering (10) vedrørende social beskyttelse og beskæftigelse

3.2.1. Kommissionen udarbejdede i forbindelse med sin meddelelse om bedre regulering (11) af 19. maj 2015 en værktøjskasse (»toolbox«). Den indeholder en detaljeret vejledning i konsekvensanalyse ved hjælp af 59 instrumenter (værktøjer, kriterier, tests osv.), der skal være en hjælp for Kommissionen, men også for de kompetente myndigheder i medlemsstaterne.

3.2.2. To af de 59 foreslåede værktøjer er af særlig interesse for EØSU. Det er værktøj nr. 7 (»requirements for social partner initiatives« — krav til initiativer fra arbejdsmarkedets parter) og 25 (»employment, working conditions, income distribution and inequality« — beskæftigelse, arbejdsvilkår, indkomstfordeling og ulighed).

3.2.3. I virkeligheden fremstår disse værktøjer i højere grad som en vejledende liste over spørgsmål, man bør stille sig selv i forbindelse med et initiativ, der har indvirkning på social- og beskæftigelsesområdet. Spørgsmålene er generelle, neutrale og ikke særlig inspirerende. I forbindelse med værktøj nr. 25 rejses blandt andet følgende spørgsmål: — Vil dette føre til direkte beskæftigelsesfremme eller tab af arbejdspladser inden for bestemte sektorer, fag, kvalifikationsniveauer, regioner, lande (eller kombinationer heraf) med konsekvenser for særlige samfundsgrupper? Hvilke? — Påvirker initiativet direkte eller indirekte beskæftigelsesbeskyttelsen, herunder navnlig kvaliteten af ansættelseskontrakter, risikoen for sort arbejde eller for proformaselvstændig virksomhed? — Vil initiativet påvirke uligheden og indkomst- og velstandsfordeling i EU eller dele af EU?

3.2.4. I mange tilfælde er disse spørgsmål i virkeligheden blot en beskrivelse af en række mulige konsekvenser, såvel positive som negative. De ansporer ikke i særlig høj grad til at udarbejde mere indgående analyser af bl.a. beskæftigelsens kvalitet og omfang.

3.2.5. Det ser desuden ud til, at de sociale og miljømæssige kriterier i visse tilfælde i flere år ikke har indgået i Kommissionens konsekvensanalyse på systematisk og grundig vis (12), selv om Kommissionen på sin side hævder, at den tager hensyn til den sociale indvirkning i 70 % af konsekvensanalyserne og miljøpåvirkningen i 45 % af tilfældene.

3.3. Kommissionens metode bør præciseres

3.3.1. Generaldirektoraterne (GD) er ansvarlige for analytiske metoder og modeller, som Kommissionens tjenestegrene bruger som grundlag for at udarbejde deres lovforslag. Oftest udfører generaldirektoraterne konsekvensanalyser internt på grundlag af retningslinjerne for konsekvensanalyser (13) og »værktøjskassen«. I nogle tilfælde benytter det pågældende GD en ekstern konsulent, der vælges gennem en åben og gennemsigtig proces, til at uddybe et bestemt punkt i konsekvensanalysen.

3.3.2. Ud af samtlige 59 værktøjer i værktøjskassen forekommer kun to eller tre at være en hjælp i forbindelse med beslutningen med hensyn til kvaliteten i arbejdet, socialbeskyttelse, lønniveau osv. Det er helt klart et område, hvor værktøjskassen skal styrkes.

3.4. Er konsekvensanalysen ved at udvikle sig til en analyse af, hvordan omkostningerne kan reduceres?

3.4.1. Kvantificering af lovgivningsmæssige og administrative byrder

3.4.1.1. REFIT-programmet har til formål at identificere unødvendige byrder, uoverensstemmelser og ineffektive foranstaltninger og tage skridt til at gøre noget ved dem. I 2013 blev der under REFIT-programmet foretaget en kortlægning af hele EU's lovgivning.

3.4.1.2. Rådet (konkurrenceevne) har anmodet Kommissionen om at udarbejde og sætte mål for reduktion på de områder, hvor byrden er særlig tung, især for små og mellemstore virksomheder (14).

3.4.1.3. Rådet for konkurrenceevne glæder sig i konklusionerne fra mødet den 26. maj 2016 over »Kommissionens tilsagn i den interinstitutionelle aftale om at gå videre med kvantificeringen af sine bestræbelser på at forenkle og mindske de administrative byrder, at fremlægge en årlig undersøgelse af byrden og om muligt at kvantificere individuelle forslags eller retsakters potentiale for at mindske den reguleringsmæssige byrde eller opnå besparelser« (15).

3.4.2. Udvalget opfordrer Kommissionen til at sørge for, at reduktionen af den reguleringsmæssige byrde ikke svækker effektiviteten og den overordnede kvalitet af EU's politikker, især på det sociale og miljømæssige område, hvad angår forbrugerbeskyttelse og over for SMV'er og mikrovirksomheder.

4. Forslag og anbefalinger

4.1. På trods af de fremskridt, der allerede er gjort, er der stadig brug for at udvikle det europæiske økosystem for konsekvensanalyser. Vi peger på syv muligheder for forbedringer med henblik på at styrke kvaliteten af konsekvensanalyserne og inddrage det organiserede civilsamfund i lovgivningens udformning og gennemførelse.

4.2. Kravspecifikationer for undersøgelser i forbindelse med konsekvensanalysen bør være gennemsigtige, tilgængelige og pluralistiske

4.2.1. Udvalget anmoder om, at Kommissionen giver en mere deltageret forklaring af den anvendte metode til beregning af virkningerne af dens initiativ, undersøgelsens anvendelsesområde og eventuelle begrænsninger (territoriale grænser, målgrupper osv.).

4.2.2. Hvis væsentlige dele eller udsnit af konsekvensanalyserne outsources, opfordrer udvalget til, at navnet på vinderen offentliggøres.

4.2.3. Det er vigtigt, at kravspecifikationerne klart beskriver alternative scenarier og viser konsekvenserne af alle de forskellige muligheder, herunder: — EU's og de europæiske virksomheders konkurrenceevne — social og miljømæssig beskyttelse — udvikling af mikrovirksomheder og små virksomheder — ligestilling mellem kønnene — territorial samhørighed osv.

4.2.4. Det er vigtigt, at der i sidste ende vælges det forslag, der bedst kombinerer de forskellige dimensioner i henhold til artikel 3, stk. 3, i EU-traktaten (16) og artikel 9 i EUF-traktaten (17).

4.2.5. For at hjælpe medlovgiverne med at udarbejde deres ændringsforslag skal konsekvensanalyserne formulere alternative løsninger, der for eksempel giver gunstigere scenarier for beskæftigelse, social eller miljømæssig beskyttelse, territorial samhørighed eller forbrugerpolitik.

4.3. Udvidelse af det europæiske register over konsekvensanalyser

4.3.1. Gennemsigtighed er en forudsætning for god forvaltning. Et register (18) over Kommissionens dokumenter indeholder listen over konsekvensanalyser og de dertil relaterede udtalelser fra Udvalget for Forskriftskontrol. Dette register er imidlertid ikke særlig kendt i offentligheden og er kun tilgængeligt på engelsk.

4.3.2. Udvalget opfordrer derfor Kommissionen til i samarbejde med formidlerorganisationerne at tage skridt til at gøre dette websted mere kendt, lade de berørte parters synspunkter og de relevante undersøgelser, bl.a. resuméer af konsekvensanalyserne, indgå heri samt gøre det muligt at læse det på de øvrige EU-sprog.

4.4. Behovet for en kvalitativ tilgang

4.4.1. Udvalget opfordrer til, at den kvantitative eller monetære tilgang kommer til at gå hånd i hånd med en kvalitativ tilgang, der fremmer en menneskelig dimension baseret på nærhed, lighed mellem kønnene og kontakt med virkeligheden. Årsagerne til, at der bør investeres i en kvalitativ tilgang, er bl.a. følgende: — Problemer med at kortlægge konsekvenserne for EU's interesser på mellemlangt og langt sigt. En omkostningsbaseret tilgang har vanskeligt ved at identificere den faktiske udvikling i samfundsmæssig henseende eller med hensyn til bæredygtig udvikling. — Ingen eller kun upålidelige data til rådighed. De økonometriske og kvantitative metoder kan ikke beregne alle konsekvenser. Oftest generaliserer og aggregerer de simpelthen data, der ofte er delvise og ufuldstændige, idet der ses bort fra ikke-målbare oplysninger som f.eks. kvaliteten af den sociale dialog, udvikling af den sociale beskyttelse, graden af regional inklusion, det faktiske omfang af utryghed, eksklusion osv. — Dataenes manglende sammenlignelighed. Kvantitative metoder er i sagens natur forskellige. Prøver, referenceår og videnskabelige data varierer fra metode til metode. Det er derfor ofte vanskeligt at foretage sammenligninger mellem metoderne og lære af resultaterne. — Fortrolighed. De fortrolige metoder er baseret på prøver, undersøgelser og delvise meningsmålinger. Disse metoder udelader i sagens natur visse fortrolige oplysninger om det sociale klima i en virksomhed, i en branche eller en sektor.

4.4.2. Konsekvensanalyserne bør altid bygge på cost-benefit-metoden. Hvor meget antallet af sygdomme, gener, forurenende emissioner og ulykker kan reduceres, vil aldrig kunne afgøres udelukkende ved hjælp af kvantitative data. En mere fair konkurrence, fair trade og bedre arbejdsforhold afgøres ikke ud fra en kvantitativ analyse. Det er afgørende, at Kommissionen giver den kvalitative analyse en fremtrædende plads til gavn for alle interessenter.

4.5. Behov for en konvergent metodemæssig tilgang i undersøgelsesmatrixen

4.5.1. Selv om det i den interinstitutionelle aftale konkluderes, at hver institution kan udvikle sin egen metode, foreslår udvalget, at Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, gerne med inddragelse af EØSU, gør sig grundige overvejelser om dette emne.

4.5.2. Det handler i mindre grad om at foreslå en ensartet metode og mere om på forhånd at blive enige om en konvergent metodematrix, nærmere betegnet med hensyn til de grundlæggende metodiske elementer såsom definitionen af undersøgelsens omfang, forskningsstrategien, valget af værktøjer, foretrukne valgmuligheder osv.

4.5.3. På langt sigt er det hensigten at fremme en dialog omkring Kommissionens metodemæssige valg for at lette den enkelte institutions arbejde med at foreslå ændringer.

4.5.4. Derved kan udvalgets forslag, der formuleres inden for disse rammer, få en mere positiv modtagelse hos medlovgiverne.

4.6. Målrettet evaluering af konsekvensanalysernes kvalitet fra udvalgets side

4.6.1. EØSU har en afdeling, hvor man foretager efterfølgende evalueringer af kvaliteten af EU-lovforslag inden for nogle bestemte områder. I fremtiden vil denne enhed kunne lette arbejdet for udvalgets medlemmer og også analysere en række konsekvensanalyser, gennemgå de metodiske aspekter og afgive udtalelse om eventuel hensyntagen til økonomiske, sociale, miljømæssige og territoriale dimensioner. Dette arbejde vil også kunne gøre det lettere for EØSU at udarbejde rådgivende udtalelser om forslag til retsakter, der er udarbejdet på baggrund af disse konsekvensanalyser.

4.6.2. Der bør etableres en løbende dialog mellem EØSU og Kommissionen vedrørende høringer og konsekvensanalyser.

4.7. EØSU's samarbejde med Udvalget for Forskriftkontrol

4.7.1. Det bør overvejes, hvordan der kan opnås et uformelt, men løbende samarbejde mellem Udvalget for Forskriftkontrol og EØSU.

4.7.2. Ud over uformelle drøftelser og ad hoc-samarbejde er det vigtigt at fremme et dynamisk samarbejde med udvalget på to områder: — løbende udveksling af synspunkter om metodologiske tilgange til konsekvensanalyser og bedste praksis, om væsentlige ændringer af Kommissionens forslag samt om forenklingen af lovgivningen og nedbringelsen af regelbyrden — passende information af udvalget forud for alle de af Kommissionens initiativer, som på konsekvensanalyseniveau kan indebære væsentlige konsekvenser på det sociale, beskæftigelsesmæssige og miljømæssige område og med hensyn til territorial samhørighed. Til dette formål bør udvalget være at finde blandt modtagerne af Kommissionens indledende vurderinger (Inception Evaluation) og konsekvensanalyser.

4.7.3. Udvalget udarbejder på sin side i givet fald en oversigt over sine vigtigste anbefalinger på selve området for konsekvensanalysen og fremlægger andre data eller oplysninger, som kan være relevante for Kommissionens arbejde med konsekvensanalysen og for den undersøgelse, som Udvalget for Forskriftskontrol foretager i forbindelse hermed.

4.7.4. Udvalget fremlægger ligeledes sin efterfølgende evaluering af gennemførelsen og anvendelsen af lovgivningen.

Bruxelles, den 20. september 2017. Georges DASSIS Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Betegnelsen REFIT står for Programmet for målrettet og effektiv regulering.

(2) EUT C 303 af 19.8.2016, s. 45.

(3) EUT C 303 af 19.8.2016, s. 45.

(4) Interinstitutionel aftale om bedre lovgivning, EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

(5) I sin årsrapport for 2016 https://ec.europa.eu/info/law/law-making-process/regulatory-scrutiny-board_en#annual-reports.

(6) The Evaluation Partnership Limited (2007), https://ec.europa.eu/info/law-making-process/planning-and-proposing-law/impact-assessments_da.

(7) Konsekvensanalyser i EU-institutionerne: er de en hjælp i beslutningsprocessen?, Revisionsrettens særberetning nr. 3/2010, punkt 64, s. 36.

(8) EUF-traktatens artikel 9: »Ved fastlæggelsen og gennemførelsen af sine politikker og aktiviteter tager Unionen hensyn til de krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed«.

(9) EUT C 24 af 28.1.2012, s. 29.

(10) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_tool_en.htm.

(11) Better regulation Guidelines, SWD(2015) 111 af 19. maj 2015.

(12) Renda A., Schrefler L., Luchetta G. and Zavatta R. (2013) Assessing the costs and benefits of regulation. A CEPS — Economisti Associati Study for the European Commission.

http://ec.europa.eu/smartregulation/impact/commission_guidelines/docs/131210_cba_study_sg_final.pdf, citeret af Isabelle Schömann i EU Refit machinery »cutting red tape« at the cost of the acquis communautaire, i Policy brief 5/2015, ETUI, 2015.

(13) Kommissionens retningslinjer for konsekvensanalyse og andet tilhørende materiale findes på følgende adresse: https://ec.europa.eu/info/law-making-process/planning-and-proposing-law/impact-assessments_da.

(14) Punkt 9 i Rådets konklusioner — Lovgivningen må forbedres for at forbedre konkurrenceevnen, dokument 8849/16 af 18. maj 2016.

(15) Punkt 7 i Rådets konklusioner af 26. maj 2016 — Forbedre lovgivningen for at forbedre konkurrenceevnen, dokument 8849/16 af 18. maj 2016.

(16) »Unionen opretter et indre marked. Den arbejder for en bæredygtig udvikling i Europa baseret på en afbalanceret økonomisk vækst og prisstabilitet, en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt, og et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten. Den fremmer videnskabelige og teknologiske fremskridt.«

(17) Jf. fodnote 6.

(18) Der kan slås op i registeret på Europa-Kommissionens hjemmeside på følgende adresse: http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia.