[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 22.12.2008

KOM(2008) 880 endelig

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET OG DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

ÅRSRAPPORT FOR 2007 OM PHARE, FØRTILTRÆDELSESINSTRUMENTET FOR TYRKIET, CARDS OG OVERGANGSFACILITETEN {SEK(2008) 3075}

Indledning

Siden 2007 er EU's finansiering af førtiltrædelse blevet kanaliseret gennem et enkelt instrument, instrumentet for førtiltrædelsesstøtte (Ipa), som skal yde fokuseret støtte til både kandidatlande og potentielle kandidatlande. Ipa erstatter fem tidligere EU-finansieringsinstrumenter – Phare[1], ISPA[2], SAPARD[3], førtiltrædelsesinstrumentet for Tyrkiet[4] og CARDS[5].

Denne rapport behandler gennemførelsen af programmer i forbindelse med Phare, førtiltrædelsesinstrumentet for Tyrkiet, CARDS og overgangsfaciliteten[6] i 2007. Det skal bemærkes, at da 2006 var det sidste programmeringsår under Phare, førtiltrædelsesinstrumentet for Tyrkiet og CARDS, blev der ikke iværksat nye programmer i forbindelse med disse instrumenter i 2007. Programmeringen for 2007 for kandidatlande og potentielle kandidatlande fandt sted under det nye Ipa-instrument, og der vil blive aflagt rapport om dette i den årlige Ipa-rapport for 2007 som forudset i Ipa-forordningen nr. 1085/2006 (artikel 13, stk. 6).

Målsætningerne med Phare-førtiltrædelsesbistanden var: at bistå kandidatlandene og de tiltrædende lande i deres bestræbelser på at styrke deres offentlige administrationer og institutioner, så de kan fungere effektivt i EU; at fremme konvergensen med EF-lovgivningen; at mindske behovet for overgangsperioder; og at fremme den økonomiske og sociale sammenhængskraft.

Formålet med CARDS-programmet var at støtte deltagelsen fra landene på det vestlige Balkan (Albanien, Bosnien og Hercegovina, Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien, herunder Kosovo under FN's Sikkerhedsråds resolution 1244/99), i stabiliserings- og associeringsprocessen. Med denne proces søger man at fremme stabiliteten i regionen, samtidig med at man letter betingelserne for en snævrere associering med EU.

Rapporten indeholder ligeledes oplysninger om den overgangsfacilitet for nye medlemsstater, der blev indført for at sikre, at bistanden til institutionsopbygning fortsætter, og at den institutionelle og administrative kapacitet til at gennemføre EU-lovgivningen konsolideres.

1. ET TILBAGEBLIK PÅ ÅRET 2007

1.1. De vigtigste udviklingstendenser i udvidelsesprocessen i 2007

I 2007 blev der gjort fremskridt på grundlag af den fornyede konsensus om udvidelsen, som defineret på mødet i Det Europæiske Råd i december 2006. 2007 begyndte med Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse. Året var også præget af vigtige udviklingstendenser i Tyrkiet og det vestlige Balkan: fremskridt i tiltrædelsesforhandlingerne og stabiliserings- og associeringsprocessen, forhandlingerne om Kosovos status og iværksættelsen af det nye instrument for førtiltrædelsesbistand, Ipa.

Den 6. november forelagde Kommissionen sit årlige strategipapir sammen med landestatusrapporterne og forslagene til associerings-/europæiske partnerskabsaftaler for kandidatlandene og de potentielle kandidatlande[7] samt Kosovo. Kommissionens strategipapir bekræftede principperne og målsætningerne i udvidelsesstrategien. Den henledte opmærksomheden på en række betydelige udfordringer i de pågældende lande. Det siges i strategipapiret, at der fra et tidligt stadium vil blive givet højere prioritet til grundlæggende spørgsmål om regeringsførelse, herunder institutionsopbygning, retlig og administrativ reform og forebyggelse af organiseret kriminalitet og korruption. Denne fremgangsmåde er i overensstemmelse med de anbefalinger, der kommer fra Generaldirektoratet for Udvidelses interne evaluering af reformerne af den offentlige administration i udvidelseslandene.

Der blev fortsat gjort fremskridt med tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien og Tyrkiet. For Kroatiens vedkommende var der i december 2007 åbnet seksten kapitler, hvoraf de to er blevet lukket midlertidigt. I Tyrkiets tilfælde blev der åbnet seks kapitler, hvoraf et er blevet lukket. I overensstemmelse med Rådets konklusioner fra december 2006 er der otte forhandlingskapitler, som ikke vil blive åbnet, før Tyrkiet gennemfører tillægsprotokollen til associeringsaftalen. Generaldirektoratet for udvidelse overvågede gennemførelsen af associeringsaftalen med Tyrkiet og stabiliserings- og associeringsaftalen med Kroatien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Ingen af de tre lande havde gjort tilstrækkeligt med fremskridt med hensyn til de prioriteringer, der var fastsat.

2007 var et år, hvor der blev gjort fremskridt med afslutningen af stabiliserings- og associeringsaftalerne med landene på Vestbalkan. Albanien fortsatte gennemførelsen af interimsaftalen. Der blev undertegnet en stabiliserings- og associeringsaftale med Montenegro i oktober 2007. Forhandlingerne om stabiliserings- og associeringsaftaler med Serbien blev genoptaget i juni 2007 og førte til parafering af disse aftaler i november. Der blev paraferet en stabiliserings- og associeringsaftale med Bosnien og Hercegovina i december. Undertegnelsen af disse aftaler blev betinget af, at de relevante betingelser opfyldes.

Med hensyn til landene på Vestbalkan fortsatte Kommissionen med at fremme stabiliserings- og associeringsprocessen og koordinere gennemførelsen af Thessaloniki-agendaen. Ved udgangen af 2007 blev der indgået aftaler om visumlempelse og tilbagetagelse med Albanien, Bosnien og Hercegovina, Den Tidligere Jugoslavisk Republik Makedonien, Montenegro og Serbien. I strategipapiret blev der bebudet iværksættelse af en dialog om betingelserne for visumfri rejse og tilbud om yderligere legater til studerende fra regionen.

Drøftelserne om Kosovos status under FN's generalsekretærs særlige udsending, Marrti Ahtisaaris auspicier, blev afsluttet i 2007, men førte ikke til en endelig statusaftale. De efterfølgende direkte statusdrøftelser mellem de to parter med trojkaen bestående af EU, USA og Rusland som mægler førte ikke til en aftale. EU og Kommissionen fortsatte med at tilbyde rådgivning og støtte til denne proces og til reformer i Kosovo.

På majtopmødet i den sydøsteuropæiske samarbejdsproces (SEECP) i Zagreb blev der truffet beslutning om at arbejde frem mod regionalt ejerskab af den regionale samarbejdsproces. Eftersom stabilitetspagten i store træk havde opfyldt sin mission, begyndte den proces, der gik ud på at erstatte den med et nyt regionalt samarbejdsråd (RCC), som er knyttet til SEECP. Der blev udnævnt en generalsekretær for RCC, og Sarajevo blev udpeget som sæde for sekretariatet. I juli trådte den nye centraleuropæiske frihandelsaftale (CEFTA) i kraft.

Kommunikation omkring udvidelsen blev fortsat prioriteret højt. På treårsdagen for EU-10-udvidelsen den 1. maj var der planlagt følgende aktiviteter: en særlig websektion på EUROPA-webstedet, der var viet til case studies; en sektion med facts og tal og et billedgalleri; audiovisuelt materiale om Europe by Satellite; besøg for journalister i tre af de nye medlemsstater; og en række seminarer arrangeret i fællesskab af handelskamrene i syv medlemsstater.

Desuden begyndte Kommissionen i 2007 at arbejde på en ny civilsamfundsfacilitet, som vil fokusere på tre interventionsområder. i) støtte til lokale borgerinitiativer og kapacitetsopbygning; ii) et program for mellemfolkelig dialog, der gør alle involverede parter bekendt med EU's politikker, institutioner og organer; og iii) støtte til (internationale) partnerskabsaktioner.

1.2. Det Europæiske Råds hovedkonklusioner i 2007

På mødet i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) i december 2007 hilste man udvidelsesstrategien velkommen med følgende konklusioner:

"I overensstemmelse med den udvidelsesstrategi, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i december 2006, og Rådets konklusioner af 11. december 2006, udtrykker Rådet tilfredshed med Kommissionens meddelelse om udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2007-2008 fra 6. november og noterer sig dens analyser og henstillinger. Den fornyede enighed om udvidelsen, der bygger på konsolidering af forpligtelser, retfærdig og streng konditionalitet og bedre kommunikation samt evnen til at optage nye medlemmer, udgør stadig grundlaget for EU's udvidelsesstrategi. En udvidelsesproces af højere kvalitet vil sikre, at udvidelsen fortsætter med at fremme fred, demokrati og stabilitet på hele kontinentet, og vil give konkrete fordele i form af stigende handel, investeringer og økonomisk vækst.

Næste år bliver afgørende for den videre konsolidering og gennemførelse af EU's udvidelsesstrategi og støtte til overgangsprocessen på det vestlige Balkan. Rådet minder om forskellige forslag vedrørende dette spørgsmål og om, at det vestlige Balkans fremtid ligger inden for Den Europæiske Union. På denne baggrund er en konsekvent gennemførelse af den fornyede enighed mere vigtig end nogensinde før.

Rådet bekræfter på ny, at forhandlingstempoet navnlig afhænger af de fremskridt, der gøres i de lande, der forhandles med, med hensyn til de indledende og afsluttende benchmarks samt opfyldelsen af kravene i forhandlingsrammen, herunder gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskaberne, der for øjeblikket er under revision, idet hvert land vurderes ud fra sine egne forudsætninger. Rådet minder om, at de kapitler, hvor de tekniske forberedelser er afsluttet, vil blive åbnet efter faste procedurer i overensstemmelse med forhandlingsrammerne. I denne forbindelse ser Rådet frem til regeringskonferencerne med Tyrkiet og Kroatien senere på måneden Det er endvidere afgørende, at udvidelsespolitikken fastholder en retfærdig og streng konditionalitet på alle stadier i forhandlingerne. Rådet udtrykker i denne forbindelse tilfredshed med, at Kommissionen fortsat agter at forbedre udvidelsesprocessens kvalitet ved at tage fat på centrale prioriteter på områder som offentlig forvaltning, reform af retsvæsenet og bekæmpelse af korruption på et tidligt stadium under fuld udnyttelse af benchmarks og konsekvensanalyser og ved at gøre processen mere åben. Dette vil være afgørende for at sikre offentlighedens brede og vedvarende støtte til udvidelsesprocessen."

På det efterfølgende møde i december 2007 tilsluttede Det Europæiske Råd sig disse konklusioner:

" Det Europæiske Råd noterer sig Kommissionens meddelelse om udvidelsesstrategien og støtter konklusionerne af 10. december fra samlingen i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser)".

2. PROGRAMMERING OG PROGRAMGENNEMFØRELSE: GENEREL OVERSIGT

2.1. Phare, førtiltrædelsesinstrumentet for Tyrkiet samt CARDS

Med indførelsen af Ipa i januar 2007 var der ikke nogen nye forpligtelser i 2007 under Phare, førtiltrædelsesinstrumentet for Tyrkiet eller CARDS. Der blev fokuseret på gennemførelsen af tidligere års programmer, herunder om nødvendigt en reduktion af antallet af forsinkelser i programgennemførelsen.

Der er detaljerede oplysninger om Phare, finansiel førtiltrædelsesbistand til Tyrkiet og CARDS i bilaget – del I: landeafsnit – til denne rapport.

2.2. Overgangsfaciliteten

Overgangsfaciliteten for Bulgarien og Rumænien blev indført i medfør af artikel 31 i tiltrædelsesakten til at finansiere visse foranstaltninger med hensyn til institutionsopbygning for at imødekomme det fortsatte behov for at styrke den institutionelle kapacitet i visse områder ved hjælp af foranstaltninger, der ikke kan finansieres af strukturfondene eller Den Europæiske Fond for Udvikling af Landdistrikterne. Som sådan er dette en videreførelse af den bistand, der blev ydet som førtiltrædelsesbistand under Phare-programmet. Gennemførelsen af EU-bistanden under overgangsfaciliteten forvaltes af aftalememorandummet om gennemførelse af overgangsfaciliteten, der blev undertegnet mellem de bulgarske myndigheder og Kommissionen den 21. juni 2007 og mellem de rumænske myndigheder og Kommissionen den 5. september 2007.

De beløb, der er bevilget til de nationale programmer i forbindelse med overgangsfaciliteten for 2007, er som følger:

Bulgarien | 31,5 mio. EUR |

Rumænien | 46,5 mio. EUR |

I løbet af 2007 fortsatte de ti nye medlemsstater (Cypern, Estland, Letland, Litauen, Malta, Polen, Slovakiet, Slovenien, Tjekkiet og Ungarn), som siden 2004 har nydt godt af den særlige overgangsfacilitet til institutionsopbygning, som blev oprettet i henhold til tiltrædelsesaktens artikel 34, med kontraktindgåelse for projekter under overgangsfaciliteten for 2005 og 2006 og med programgennemførelse under overgangsfaciliteten for 2004, 2005 og 2006. Denne rapport dækker det sidste år for kontraktindgåelse i programmet for overgangsfaciliteten for de nye medlemsstater.

2.3. Det udvidede decentrale implementeringssystem (EDIS)

Det er Kommissionens mål, at de lande, der modtager førtiltrædelsesbistand, skal sættes i stand til at forvalte fællesskabsmidler under EDIS-systemet, således at de inden tiltrædelsen har tilstrækkelig praktisk erfaring i at forvalte et fuldt ud decentraliseret system og derved er forberedte på at forvalte strukturfondsmidler effektivt efter tiltrædelsen (i et system med delt forvaltning). Kommissionens beslutning om at give de relevante gennemførelsesorganer lov til at operere under EDIS vil blive vedtaget, når disse har vist, at de har de fornødne ressourcer, strukturer og systemer til at kunne forvalte fællesskabsstøtten effektivt og rettidigt.

De ti nye medlemsstater, der kom med i EU i 2004, har alle opereret under EDIS siden 2005.

Med hensyn til Phare og eftertiltrædelsesstøtte under overgangsfaciliteten har Bulgarien opereret under et udvidet decentraliseret implementeringssystem (EDIS) siden juli 2007. Dette indebærer, at det fulde ansvar for kontraktindgåelse og gennemførelse af bistanden siden da har ligget hos de bulgarske myndigheder. Den bistand, der stadig mangler at blive gennemført (omkring 700 mio. EUR) forvaltes af fire akkrediterede gennemførelsesorganer[8].

Selv om systemet som sådan er oprettet og akkrediteret på grundlag af forpligtelser, der er indgået af de bulgarske myndigheder, var der i 2007 stadig mangler med hensyn til den praktiske gennemførelse og håndtering af bistanden. Kommissionen har truffet foranstaltninger for at sikre, at de bulgarske myndigheder giver de svagheder, der blev fremhævet i akkrediteringen, den fornødne opmærksomhed[9].

Rumænien har også opereret under EDIS siden begyndelsen af 2007, hvilket betyder, at landet er fuldt ansvarligt for både udbud og gennemførelse af programmer for finansiel bistand. De akkrediterede gennemførelsesorganer[10] forvalter over 1,3 mia. EUR, hvilket svarer til Phare-programmerne for 2004/2005 under gennemførelse, og Phare-programmet for 2006 under kontraktindgåelse samt yderligere støtte efter tiltrædelsen under overgangsfaciliteten.

Der var også visse mangler i det rumænske system i det første driftsår, idet visse betingelser for ordningens virke ikke blev opfyldt i fuldt omfang. Kommissionen har givet udtryk for nogen betænkelighed med hensyn til de rumænske gennemførelsesorganers kapacitet til at sikre en sund forvaltning af EU's midler og besluttede at anmode de ansvarlige myndigheder om at afhjælpe de resterende mangler og godtgøre, at der er gjort fremskridt i retning af at sikre, at førtiltrædelsesprogrammerne gennemføres under et sundt udvidet decentraliseret gennemførelsessystem.

Som en konsekvens heraf har myndighederne gjort en væsentlig indsat for at finde en løsning på de resterende nøglespørgsmål. Det er lykkedes for Rumænien at realisere en høj anvendelsesprocent med hensyn til Phare-førtiltrædelsesprogrammet for 2005. Der er tydelige tegn på, at der gøres en indsats for at sikre en grundig forvaltning af de førtiltrædelses- og eftertiltrædelsesmidler, der stadig mangler at blive indgået kontrakt om.

Kommissionen følger nøje, hvordan systemet fungerer, da der stadig er behov for at styrke kapaciteten hos de organer, der forvalter midlerne, og da de gældende procedurer skal anvendes effektivt for at sikre, at projekterne gennemføres rettidigt og effektivt, og at der opnås resultater på en effektiv måde.

Hvad de vestlige Balkanlande angår, er det kun Kroatien, der opererer under det decentraliserede gennemførelsessystem (DIS). Kommissionen besluttede at overdrage forvaltningen af Phare- og CARDS-programmer til de kroatiske institutioner under den nationale anvisningsberettigedes myndighed den 7. februar 2006, samtidig med at den opretholdt kravet om efterfølgende kontrol med hensyn til udbud og kontraktindgåelse. En opfølgende revision af DIS, der blev foretaget af Generaldirektoratet for Udvidelse i 2006 afdækkede en række mangler i forvaltningen, hvilket førte til dårlig udnyttelse og mangelfuld administrativ kapacitet, som der skal rettes op på. På denne baggrund besluttede Generaldirektoratet for Udvidelse i december 2007 midlertidigt at suspendere godkendelse af kontrakter under det nationale Phare-program for 2006, indtil Kommissionen er tilfreds med de foretagne forbedringer, bedømt på baggrund af nærmere fastsatte kriterier.

Der blev lagt sidste hånd på en yderst kritisk opfølgende revisionsrapport om DIS-systemets funktion i Tyrkiet i begyndelsen af juni 2007. I kraft af den øgede bemanding i det centrale finansierings- og kontraktindgåelseskontor (CFCU) og vedtagelsen af lovgivningen om styrkelse af CFCU kunne en forestående suspension af DIS afværges. Af andre kritiske mangler, som Tyrkiet i kraft af en aktionsplan hurtigst muligt bør gøre noget ved, kan nævnes et utilstrækkeligt tilsyn med ressortministerierne fra den for programmet ansvarlige anvisningsberettigedes side, mangler i behandlingen af uregelmæssigheder, en ringe kvalitetskontrol med sagsmapper vedrørende indkøb fra den for programmet ansvarlige anvisningsberettigedes side samt forsinkelser med indkøb og kontraktindgåelse. Der blev gjort betydelige fremskridt med at få styrket DIS i anden halvdel af 2007, herunder fremskyndet kontraktindgåelse, styrkelse af CFCU og hævdelse af den for programmet ansvarlige anvisningsberettigedes myndighed i forhold til ressortministeriernes ledende programansvarlige.

2.4. Koordinering af Fællesskabets førtiltrædelsesbistand

- Sapard[11] har til formål at hjælpe kandidatlandene med at løse strukturtilpasningsproblemerne i deres landbrugssektorer og landdistrikter og med at gennemføre den gældende EU-ret vedrørende den fælles landbrugspolitik og den dertil hørende lovgivning.

- ISPA[12] har hovedsagelig til formål at få bragt ansøgerlandene op på niveau med Fællesskabets infrastrukturstandarder. Instrumentet finansierer større miljø- og transportinfrastrukturer.

Koordineringen mellem de forskellige førtiltrædelsesinstrumenter blev foretaget i programmeringsfasen. Den sidste programmeringsproces for SAPARD- og ISAP-instrumenterne fandt sted i 2006. Pr. 2007 var alle tidligere førtiltrædelsesinstrumenter blevet erstattet af Ipa.

3. SAMARBEJDE MED EIB OG DE INTERNATIONALE FINANSIERINGSINSTITUTIONER

Samarbejdet med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og andre internationale finansieringsinstitutioner (IFI), især Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) og Europarådets Udviklingsbank i samarbejde med den tyske Kreditanstalt für Wiederaufbau er tilrettelagt i henhold til det ændrede aftalememorandum af 26. april 2006 mellem Europa-Kommissionen og de deltagende internationale finansieringsinstitutioner til fordel for de lande, der er omfattet af udvidelsen.

Gennemførelsen af horisontale programmer har skabt store muligheder for IFI-samarbejde ved at kombinere IFI-lån med EU-tilskud. Disse horisontale programmer har suppleret de investeringsprojekter, der finansieres ved hjælp af nationale programmer.

Der er udviklet fire typer programmer. Det drejer sig om:

SMV-finansieringsfaciliteten (SMEFF) har haft til formål at styrke kapaciteten hos de finansielle mellemled (f.eks. banker og leasingselskaber) i modtagerlandene, således at de kan udvide og opretholde deres finansieringsoperationer over for SMV'er. SMEFF-projekterne omfatter tilrådighedsstillelse af lån, lånegarantier og leasingfaciliteter til finansielle mellemled i kombination med ikke-tilbagebetalingspligtige finansielle incitamenter. De finansielle mellemled videreudlåner eller leaser på deres side til individuelle mikrovirksomheder eller SMV'er. Siden 2005 har de eneste støtteberettigede lande været Bulgarien, Kroatien, Rumænien og Tyrkiet. Ved udgangen af december 2007 lå det samlede beløb for EU-incitamenter øremærket til projekter på 300 mio. EUR.

Den kommunale finansieringsfacilitet (MFF) har haft til formål at opmuntre lokale finansielle mellemled til at yde lån til kommuner. Programmet fungerer på samme måde som SMEFF. I 2007 blev der opstillet og undertegnet nye projekter i et lavere tempo end forventet på grund af de høje administrative omkostninger, forsinkelserne i de retlige reformer i nogle af landene og kommunernes manglende erfaring med at udarbejde kreditjournaler. Ved udgangen af december 2007 lå det samlede beløb for EU-incitamenter bevilget til projekter på 60 mio. EUR.

I overensstemmelse med opfordringen fra Det Europæiske Råd i Nice i 2002 oprettede EIB og Kommissionen en infrastrukturfacilitet for kommuner (MIF). Formålet med MIF er at bidrage til den sociale og økonomiske udvikling i grænseregionerne i EU-15 medlemsstaterne. Til dette formål kombinerer MID lån fra EIB-midler med ikke-tilbagebetalingspligtig Phare-støtte for at fremskynde afslutningen af små lokale infrastrukturinvesteringer. Ved udgangen af 2007 var Phare-bevillingen fuldt ud øremærket til 24 kommunale projekter.

Finansieringsfaciliteten for energieffektivitet (EEFF) blev indført i 2006 som led i kampen mod klimaændringer. Formålet med den er at stimulere investeringer i energieffektivitet i alle typer bygninger og i industrien ved at stille passende finansieringsmidler til rådighed for endelige låntagere. Programmets samlede resultater vil være energibesparelser og en betydelig reduktion af CO2-emissionerne.

EEFF kombinerer IFI-kreditlinjer til finansielle mellemled med incitamenter til at forbedre udstyrs omkostningseffektivitet og gøre energiinvesteringer mere attraktive og desuden med honorarer til lokale finansielle mellemled til at anspore dem til at give lån til finansiering af energieffektivitet. Gennemførelsen af EEFF begyndte i april 2007, og i december blev de første projekter godkendt med et samlet beløb for incitamenter på 13,65 mio. EUR.

4. OVERVÅGNING OG EVALUERING

Overvågnings- og evalueringsfunktionen tager primært sigte på at overvåge og evaluere den finansielle støtte til modtagerlandenes bestræbelser på at virkeliggøre førtiltrædelsesmålene, idet der foretages en vurdering af programresultater og indhøstede erfaringer. Derudover sikres der ansvarlighed med hensyn til pengenes værdi og med hensyn til anvendelsen af førtiltrædelsesmidlerne. Endelig støttes udviklingen af den lokale tilsyns- og evalueringskapacitet i modtagerlandene, hvorved deres kapacitet til at forvalte og kontrollere førtiltrædelsesstøtten styrkes.

4.1. Tilsyn og interimsevalueringer

I 2007 førte interimsevalueringsordningen for Tyrkiet til en omfattende landeevalueringsrapport for Tyrkiet (TPAER) samt til to sektorbestemte interimsevalueringsrapporter.

For Kroatien blev interimsevalueringsordningen indført i 2007 med fokus på Phare-programmet. Desuden blev der afsluttet en ad hoc-evaluering af CARDS Kroatien i 2007.

Specifikke resultater af interimsevalueringen er beskrevet senere i del II.3 i bilaget.

4.2. Efterfølgende evaluering

Undersøgelsesresultaterne, konklusionerne og anbefalingerne i den mest omfattende efterfølgende evaluering af Phare blev drøftet med de relevante interessenter, inklusive modtagerlandene på et evalueringsseminar i april 2007. Der blev afholdt et andet seminar, der specifikt var en opfølgning af undersøgelsesresultaterne om reformen af den offentlige sektor i rapporten om den efterfølgende evaluering.

De specifikke evalueringsresultater er beskrevet i bilagets del II.3.

5. ANDRE AKTIVITETER

Kommissionens tjenestegrene iværksatte en række andre evalueringsaktiviteter for at forbedre programkvaliteten for 2007 og støtte udviklingen af den lokale tilsyns- og evalueringskapacitet. De specifikke foranstaltninger er beskrevet i bilagets del II.3.

[1] PHARE, Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89 af 18. december 1989.

[2] Strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument (Rådets forordning (EF) nr. 1267/1999 af 21. juni 1999).

[3] Særligt tiltrædelsesprogram for landbrug og udvikling af landdistrikter (Rådets forordning (EF) nr. 1268/1999 af 21. juni 1999).

[4] Rådets forordning (EF) nr. 2500/2001 af 17. december 2001.

[5] Fællesskabsbistand til genopbygning, udvikling og stabilisering (Rådets forordning nr. 2666/2000 af 5. december 2000).

[6] Artikel 31 i tiltrædelsestraktaten for Bulgarien og Rumænien.

[7] Kandidatlande: Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Tyrkiet.Potentielle kandidatlande: Albanien, Bosnien og Hercegovina, Montenegro, Serbien, Kosovo under FN's Sikkerhedsråds resolution 1244.

[8] Det centrale finansierings- og kontraktindgåelseskontor (CFCU), ministeriet for offentlige arbejder, arbejds- og socialministeriet, økonomi- og energiministeriet.

[9] Den årlige aktivitetsrapport for 2007 gav udtryk for forbehold med hensyn til potentielle uregelmæssigheder i to bulgarske gennemførelsesorganers (det centrale finansierings- og kontraktindgåelseskontors og ministeriet for offentlige arbejders) forvaltning af Phare-midler under udvidet decentraliseret forvaltning. Den 23. juli 2008 blev akkrediteringen af de to gennemførelsesorganer midlertidigt trukket tilbage, se KOM(2008) 496.

[10] Det centrale finansierings- og kontraktindgåelseskontor (CFCU), ministeriet for europæisk integration, arbejdsministeriet.

[11] Yderligere oplysninger om Sapard findes på Generaldirektoratet for Landbrugs websted.

[12] Yderligere oplysninger om ISPA findes på Generaldirektoratet for Regionalpolitiks websted.