1.Indledning

Pakken om cirkulær økonomi, som Kommissionen vedtog den 2. december 2015, har givet en vigtig impuls til støtte for omstillingen til en mere cirkulær økonomi i EU. Pakken indeholder lovgivningsforslag om affald med langsigtede mål, der skal mindske deponering og øge genbrug og genanvendelse. For at lukke kredsløbet i et produkts livscyklus indeholder pakken desuden en handlingsplan, der skal støtte den cirkulære økonomi i hvert led af værdikæden – fra produktion til forbrug, reparation og fremstilling, affaldshåndtering samt sekundære råstoffer, som kanaliseres tilbage til økonomien. Kommissionen har forpligtet sig til at iværksætte den detaljerede liste over foranstaltninger inden for rammerne af sit nuværende mandat.

Omstillingen til en mere cirkulær økonomi giver Europa og dets borgere store muligheder. Den indgår som en vigtig del af vores bestræbelser på at modernisere og omstille den europæiske økonomi og føre den i en mere bæredygtig retning. Den er forbundet med store forretningsmæssige fordele, der vil give virksomheder mulighed for at opnå betydelige økonomiske gevinster og blive mere konkurrencedygtige. Den medfører betydelige energibesparelser og miljømæssige gevinster. Den skaber lokale arbejdspladser og fremmer social integration. Den hænger tæt sammen med centrale EU-prioriteter for beskæftigelse og vækst, investeringer, den sociale dagsorden og industriel innovation.

De bredere gevinster ved den cirkulære økonomi omfatter også en nedbringelse af energiforbruget og CO2-emissionsniveauerne. Den cirkulære økonomi har derfor stærke synergier med EU's målsætninger for klima og energi og med Kommissionens nyligt vedtagne pakke vedrørende ren energi for alle europæere. Den er også af stor betydning for EU's tilsagn om bæredygtighed, som skitseret i meddelelsen "Næste skridt hen imod en bæredygtig europæisk fremtid", og navnlig for at nå bæredygtigt udviklingsmål 12 om ansvarligt forbrug og produktion. Gennemførelse af EU-handlingsplanen for den cirkulære økonomi er derfor en klar prioritet for Kommissionen.

Formålet med denne rapport er at give et fuldstændigt overblik over de tiltag, der allerede er gjort i forbindelse med gennemførelsen af EU-handlingsplanen siden vedtagelsen heraf i december 2015, og præsentere de vigtigste resultater for 2017. Der er iværksat vigtige tiltag inden for madspild, miljøvenligt design, organiske gødningsstoffer, forbrugsvaregarantier samt innovation og investeringer. Principperne for cirkulær økonomi er også gradvist blevet inkorporeret i industrisektorernes bedste praksis, grønne offentlige indkøb, anvendelse af midler fra samhørighedspolitikken og via nye initiativer inden for bygnings- og vandsektoren.

EU-handlingsplanen har utvivlsomt bidraget til at strømline konceptet "cirkulær økonomi" som et første skridt i en langsigtet indsats. Kommissionen fastholder fuldt ud sit tilsagn om at gennemføre sin handlingsplan og arbejde på tværs af forskellige politikområder for at fremme en cirkulær økonomi. Dette tilsagn kommer også til udtryk i et stigende antal finansieringsmuligheder for konkrete projekter.

En vellykket omstilling til den cirkulære økonomi kræver dog en indsats på mange forskellige fronter og begrænser sig ikke til gennemførelsen af de tiltag, som Kommissionen har foreslået. Mange aktører fra den offentlige og private sektor gør fremskridt, som det f.eks. er tilfældet med udviklingen af strategier for cirkulær økonomi i et stigende antal EU-lande og -regioner.

Kommissionens foranstaltninger siden vedtagelsen af handlingsplanen for den cirkulære økonomi omfatter flere lovgivningsforslag, først og fremmest vedrørende affald, idet der er fastsat klare målsætninger for genanvendelse af affald og fastlagt en ambitiøs langsigtet tilgang til affaldsforebyggelse og -genanvendelse. Endvidere er der forslag om onlinesalg af varer, der styrker forbrugernes garanti, om gødningsstoffer fremstillet af nyttiggjorte næringsstoffer og et forslag om at begrænse anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (vedtaget sammen med denne rapport). Det er vigtigt, at Europa-Parlamentet og Rådet straks arbejder hen imod vedtagelsen af disse lovgivningsforslag for at muliggøre en hurtig omstilling til den cirkulære økonomi i praksis.

Det er navnlig af afgørende betydning at få vedtaget lovgivningspakken om affald allerede i år, så der kan sættes skub i investeringerne i mere og bedre genanvendelse i hele EU. Kommissionen opfordrer derfor begge institutioner til at nå til enighed inden udgangen af 2017 i tråd med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring om EU's lovgivningsmæssige prioriteter for 2017, hvori der var enighed om en prioriteret behandling af disse forslag.

2.Vigtige resultater siden handlingsplanens vedtagelse

Som følge af de forpligtelser, der er indgået som led i handlingsplanen for den cirkulære økonomi, har Kommissionen iværksat en række vigtige initiativer i 2016 for at fremme den cirkulære økonomi. Disse initiativer omfatter hele værdikæden fra produktion til forbrug, affaldshåndtering samt anvendelse af sekundære råstoffer. De gennemgås nedenfor i kronologisk rækkefølge efter tidspunktet for deres gennemførelse.

Lovgivningsforslag om onlinesalg af varer (december 2015)

Kommissionens første tiltag efter vedtagelsen af handlingsplanen vedrørte de retlige garantier for forbrugsvarer. Den 9. december 2015 vedtog Kommissionen et lovgivningsforslag om onlinesalg af varer. Forslaget har til formål at give forbrugerne bedre garantier for i højere grad at beskytte dem mod defekte produkter, og det bidrager til produkters holdbarhed og mulighed for reparation. Det forhindrer, at produkterne kasseres, og bidrager i væsentlig grad til den cirkulære økonomi.

I tilfælde af et defekt produkt, der er solgt online, skal sælger i henhold til forslaget bevise i de første to år efter leveringstidspunktet, at der ikke var tale om en mangel på leveringstidspunktet. Med de nuværende bestemmelser gælder sælgers forpligtelse for de første seks måneder. Denne ændring vil gøre det lettere for forbrugerne at udøve deres rettigheder og giver et klart incitament til at fremstille produkter, der er af bedre kvalitet, og som er mere holdbare.

Endvidere giver forslaget en toårig retlig garanti for brugte varer og harmoniserer fuldt ud et hierarki af beføjelser, hvor der i højere grad tilskyndes til reparation.

Lovgivningsforslag om gødningsstoffer (marts 2016)

Den 17. marts 2016 fremsatte Kommissionen et forslag til en forordning, der skal skabe et reelt indre marked for gødningsstoffer fremstillet af sekundære råstoffer (navnlig nyttiggjorte næringsstoffer), for derved at forvandle affaldshåndteringsproblemer til økonomiske muligheder.

De foreslåede bestemmelser kan gøre gødningssektoren mindre afhængig af import af kritiske primære råstoffer som phosphat, der også kan nyttiggøres fra organisk husholdningsaffald. Forordningsudkastet indeholder bestemmelser om fri bevægelighed for alle CE-mærkede gødningsprodukter i hele EU, herunder for organiske gødningsprodukter.

Forordningsudkastet harmoniserer EU's bestemmelser om produkter afledt af organisk affald og biprodukter og indeholder bestemmelser om omdannelse af næringsstoffer til sekundære råstoffer. Når organisk affald opfylder strenge nyttiggørelsesregler, kan det blive en mulig komponent i CE-mærkede gødningsprodukter med uhindret adgang til det indre marked. For så vidt angår gødningsstoffer, der ikke er CE-mærkede, vil EU-medlemsstaterne fortsat kunne markedsføre disse produkter på det nationale marked i henhold til deres nationale bestemmelser.