Nr. C 159/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 6. 89 
Udtalelse om forslaget til Rådets beslutning om vedtagelse af et særprogram for forskning 
og teknologisk udvikling på området bioteknologi (1990-1994) BRIDGE (Bioteknologisk 
forskning med sigte på innovation, udvikling og vækst i Europa) (1) 
(89/C 159/11) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 24. januar 1989 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 130Q, stk. 2, at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs 
udtalelse om det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for energi, kernekraft og forskning, 
som udpegede André De Tavernier til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 7. april 
1989. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 265. plenarforsamling den 26. april 1989, 
enstemmigt følgende udtalelse. 
ØSU tilslutter sig BRIDGE-programmets målsætning 
og godkender beslutningsforslaget om vedtagelsen af 
dette program. ØSU's godkendelse skal dog ses i lyset 
af bemærkningerne nedenfor. 
1. Indledning 
1.1. BRIDGE-programmet har til formål at viderefø­
re og udbygge aktiviteterne inden for forskning og 
teknologisk udvikling på bioteknologiområdet. Disse 
aktiviteter blev indledt i 1982 med BEP-programmet 
(1982-1986) (2) og videreudbygget og kompletteret med 
BAP-programmet (1985-1989) (3). 
1.2. ØSU har allerede ved adskillige tidligere lej­
ligheder, senest i sin udtalelse af 27. januar 1988 om 
revisionen af BAP-programmet (4), understreget biotek­
nologiforskningens vigtighed for realiseringen af EF's 
og EF-medlemsstaternes økonomiske og sociale mål­
sætninger. 
1.3. I lighed med det igangværende BAP-program, er 
BRIDGE opdelt i to særskilte, men dog beslægtede 
aktioner: dels en forsknings- og uddannelsesaktion, dels 
en samordningsaktion. 
1.4. De aktiviteter der gennemføres som led i ak­
tion I — Forskning og uddannelse — er underopdelt i 
fire emneområder: 
— informationsinfrastrukturer, 
— færdighedsskabende teknologier, 
— cellebiologi, 
— præ-normativ forskning. 
(!) EFT nr. C 70 af 20. 3. 1989, s. 1. 
(2) Program for biomolekylær teknik (1982-1986) (EFT nr. L 375 
af 20. 12. 1981, s. 1). 
(3) Handlingsprogram for bioteknologi (EFT nr. L 83 af 
23. 3. 1985, s. 1, som ændret ved EFT nr. L 306 af 30. 7. 1988, 
s. 38). 
(4) EFT nr. C 80 af 18. 3. 1988, s. 7 (ordfører: John A. de 
Normann). 1.5. Aktion II — Samordning — omfatter en række 
overvågnings-, informations- og samarbejdsaktiviteter, 
der skal fremme en effektiv udnyttelse af bioteknolo­
giens resultater med henblik på opfyldelse af EF's og 
medlemsstaternes økonomiske og sociale målsætninger. 
1.6. Kommissionen skønner, at dette nye program 
kræver bevillinger til et beløb af 100 millioner ECU 
afholdt over EF's budget. Dette svarer til de bevillinger, 
der er afsat til forskningsaktionslinje 4.1 — Bioteknolo­
gi — i rammeprogrammet for EF's aktioner inden for 
forskning og teknologisk udvikling (1987-1991) (5). Be­
villingerne vil fordele sig med 90 millioner ECU til 
aktion I og 10 millioner ECU til aktion II. 
1.7. Denne EF-bevilling på 100 millioner ECU svarer 
til en forhøjelse på 25 millioner ECU i forhold til BAP-
programmet, og til 85 millioner ECU i forhold til det 
første program BEP. 
1.8. Forskningsaktiviteterne gennemføres ved hjælp 
af forskningskontrakter med omkostningsdeling. Det 
samlede program skønnes herefter at ville koste ca. 171 
millioner ECU, hvoraf de 71 millioner ECU tilvejebrin­
ges fra andre sektorer på nationalt plan. 
2. Generelle bemærkninger 
2.1. ØSU bifalder, at Kommissionen har gjort en 
særlig indsats for at evaluere de resultater, der siden 
1982 er opnået med de to programmer BEP og BAP. 
Det er glædeligt, at konklusionerne i de rapporter, der 
er udarbejdet indtil nu, er sammenfaldende og alt i alt 
meget positive. Da BAP-programmet endnu ikke er 
tilendebragt, mangler den endelige evaluering af dette 
program dog fortsat. 
(5) EFT nr. L 302 af 24. 10. 1987, s. 1. 
26. 6. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 159/27 
2.2. Evalueringen er blevet udført på tre forskellige 
niveauer: 1) af forskningskontrahenterne selv, 2) af det 
rådgivende udvalg for forvaltning og samordning 
(CGC) vedrørende bioteknologi samt 3) af et panel af 
uvildige eksperter. Denne form for evaluering burde 
efter ØSU 's mening anvendes inden for samtlige forsk­
ningsprogrammer. 
2.3. En af BEP- og BAP-programmets store fortjene­
ster er, at de har været med til at nedbryde landegræn­
serne mellem laboratorierne, navnlig på grund af den 
nye indfaldsvinkel, Kommissionen har taget i BAP-
programmet. Kommissionen har således knyttet for­
skergrupper sammen i åbne transnationale grupperin­
ger, de såkaldte »europæiske laboratorier uden vægge«, 
som driver tværfaglig forskning med nærmere fastsatte 
målsætninger. 
2.4. ØSU mener, at dette kommissionsinitiativ, som 
har ført til etableringen af tredive sådanne laboratorier, 
med stor fordel kunne finde anvendelse på andre forsk­
ningsprogrammer. 
2.5. ØSU kan i de store træk godkende BRIDGE-
programmets målsætninger og indhold, og herunder 
navnlig, at fjernelsen af flaskehalse, som stiller sig 
hindrende i vejen for udnyttelsen af moderne biotekno­
logi, er blevet gjort til et af de centrale punkter i 
programmet. Kommissionen skelner mellem flaskehal­
se, der skyldes »huller« i den grundlæggende viden, og 
flaskehalse, der skyldes strukturelle eller skalarelaterede 
forhold. 
2.5.1. I det første tilfælde foreslår Kommissionen, at 
der oprettes »europæiske laboratorier uden vægge«. De 
forskningsprojekter, der gennemføres af disse »labora­
torier«, vil blive tilgodeset med et EF-tilskud på fra 
200 000-400 000 ECU pr. projekt pr. år. Der er tale om 
såkaldte N-projekter (N står for net). 
2.5.2. I det andet tilfælde vurderer Kommissionen, 
at de strukturelle eller skalarelaterede begrænsninger vil 
kunne overvindes ved hjælp af betydelige investeringer i 
sagkundskab og ressourcer over en begrænset periode, 
hvorved man skulle kunne nå op på den nødvendige 
kritiske masse. Disse omfattende målrettede projekter, 
som kaldes T-projekter (T står for target), vil blive 
tilgodeset med fra 1 til 3 millioner ECU pr. år pr. 
projekt. 
2.6. Kommissionens nye indfaldsvinkel og iværksæt-
telsesretningslinjer vil bidrage til at hidføre programmet 
den nødvendige smidighed. Dette vil betyde en hensigts­
mæssig anvendelse af de disponible midler og ressourcer 
til dækning af de bioteknologiske forskningsbehov i 
Europa. 3. Særlige bemærkninger 
3.1. Bioteknologiens etiske og moralske aspekter 
3.1.1. ØSU har i en række udtalelser fremhævet de 
moralske og etiske aspekter, der knytter sig til ud­
viklingen af bio(tekno)logi. Senest er disse aspekter 
blevet påpeget i ØSU's udtalelse af 14. december 1988 
om »Forslag til Rådets beslutning om et særprogram 
for sundhedsforskning: Prædiktiv medicin: Analyse af 
det humane genom (1989-1991)« l1). 
3.1.2. ØSU understregede ved den lejlighed følgende: 
»Trods al tillid til videnskaben og trods forskningens 
kreativitet må man ikke glemme, at der selv i tilfælde 
af et sikret etisk-moralsk grundlag og nok så store 
videnskabelige fremskridt må være grænser. Forskning, 
der skal tjene menneskeheden, kræver selvbegrænsning 
for at gøre forskningsresultaterne kontrollerbare og 
beskytte dem mod misbrug.« 
3.1.3. Disse bemærkninger har også gyldighed for 
den moderne bioteknologi generelt. Også her er der 
behov for en overordnet balance mellem nytten af den 
gennemførte eller planlagte forskning på lang sigt og 
de etiske aspekter, der rækker ud over kommercielle, 
politiske eller økonomiske overvejelser. 
3.1.4. ØSU tager til efterretning, at der allerede i 
denne sammenhæng er taget initiativer af Kommissio­
nen. Det slutter op om disse initiativer, hvoraf nogle er 
taget sammen med andre europæiske eller internationa­
le instanser. Det skal ikke mindst fremhæve den konfe­
rence, som sammen med De forenede Nationers organi­
sation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO) 
vil blive afholdt i oktober 1989 over temaet »Genetik 
og menneskerettigheder«. 
3.1.5. ØSU konstaterer ligeledes til sin tilfredshed, 
at der for nyligt er nedsat en arbejdsgruppe vedrørende 
»de etiske, sociale og juridiske aspekter i forbindelse 
med anvendelsen af forskningsresultater på området 
det humane genom«. Arbejdsgruppen tæller filosoffer, 
sociologer, teologer og juridisk sagkyndige. 
3.1.6. ØSU skal imidlertid minde om, at det i sin 
udtalelse af 14. december 1988 slog til lyd for nedsættel­
sen af et egentligt etisk nævn, som også omfatter repræ­
sentanter for de berørte grupper inden for samfundsli­
vet. Det beklager, at den af Kommissionen nedsatte 
arbejdsgruppe ikke omfatter sådanne repræsentanter, 
og beder den om at afhjælpe denne mangel. Endvidere 
bør de igangværende drøftelser udvides til at omfatte 
bioteknologien i bred forstand. 
3.1.7. Efter ØSU's mening bør arbejdsgruppen have 
til opgave at opstille etiske kriterier, som skal iagttages 
(J) EFT nr. C 56 af 6. 3. 1989, s. 47 (ordfører: Susanne Tiemann). 
Nr. C 159/28 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 6. 89 
i forbindelse med alt forskningsarbejde. Arbejdet bør 
munde ud i etableringen af en referencekodeks, som 
udstikker de etiske og moralske grænser, som ikke må 
overskrides i de pågældende programmer, noget som 
der ligeledes tidligere er anmodet om fra ØSU's side. 
3.2. Risikoevaluering 
3.2.1. ØSU støtter uforbeholdent Kommissionen i 
dennes bestræbelser hen imod en betydelig udbygning 
af de præ-normative forskningsaktiviteter, herunder 
specielt evalueringen af de potentielle ricisi, der knytter 
sig til gensplejsede organismers udsætning i miljøet. 
3.2.2. Disse aktiviteter bør indgå som et af de centra­
le punkter i BRIDGE-programmet. Begrundelsen herfor 
er, at man kun råder over et begrænset erfaringsmate­
riale, for så vidt angår konsekvenserne af gensplejsede 
organismers udsætning i naturen. EF-regler vil således 
kun kunne sikre en hensigtsmæssig beskyttelse af men­
neske og miljø mod de potentielle ricisi, der knytter sig 
til genteknik, hvis de tilpasses i takt med den indvundne 
viden. 
3.2.3. Der henvises her til bemærkningerne i ØSU's 
udtalelse om »Forslag til Rådets direktiv om udsætning 
i miljøet af genetisk modificerede organismer« af 
24. november 1988 i1). 
3.3. Industriens deltagelse 
3.3.1. ØSU havde i sin udtalelse af 27. januar 1988 
lejlighed til at henlede opmærksomheden på, at en 
»effektiv inddragelse af erhvervslivet i såvel forsknings­
programmerne som i de efterfølgende udviklingsstadier 
er en væsentlig faktor ved vurderingen af det afkast, 
EF vil få af de penge, der foreslås givet ud«. 
3.3.2. ØSU glædede sig ved samme lejlighed over de 
betydelige fremskridt, der var sket med hensyn til i 
stadig større omfang at inddrage industrien i biotekno­
logiprogrammet. ØSU konstaterede dog samtidig, at 
samarbejdet med industrien ikke så meget indebar en 
direkte finansiel deltagelse i forskningsprojekterne, men 
i højere grad en deltagelse i de procedurer, der iværksæt­
tes, for at industrivirksomheder kan følge forløbet i 
aktiviteterne, navnlig via seminarer og rundbordssam­
taler, og få mulighed for at udtrykke interesse for en 
udnyttelse af forskningsresultaterne. 
3.3.3. Som finansiel partner er industrien ikke direk­
te involveret i aktiviteterne for mere end 15 % af forsk-
ningsteamernes vedkommende. Derimod giver indu­
strien udtryk for interesse for mere end 80 % af forsk­
ningsprojekternes vedkommende. Dette vil sige, at man 
kan forudse industriens aktive deltagelse i udviklingen 
af programresultaterne og i deres kommercielle udnyt­
telse. 3.3.4. For ØSU kan der dog ikke herske nogen tvivl 
om, at der fortsat må ydes en aktiv informationsindsats 
over for industrien. En undersøgelse gennemført af 
panelet af uvildige eksperter viser således, at omkring 
2/3 af de europæiske virksomheder inden for biotekno­
logisektoren, herunder overvejende små og mellemstore 
virksomheder (SMV), erklærer, at de ikke eller kun 
sporadisk er blevet orienteret om EF-programmerne. 
3.3.5. ØSU kan derfor ikke følge Kommissionen, når 
denne i forslaget ikke tager noget specifikt hensyn til 
SMV-sektoren. Denne sektor burde tværtimod i vidt 
omfang tilgodeses med den forskningsaktion, der 
gennemføres som led i det fremlagte program. Det er 
en kendt sag, at SMV meget ofte står over for store 
vanskeligheder med hensyn til deltagelse i EF-forsk-
ningsprogrammer. 
3.3.6. ØSU anmoder i øvrigt om, at der iværksættes 
en særlig aktion, der inddrager landbrugserhvervet, som 
i øjeblikket helt eller delvis står uden for EF-aktiviteter-
ne på bioteknologiområdet. I ØSU's udtalelser om BAP-
programmet (2) hedder det således, at »Udvalget finder 
det overordentligt vigtigt, at man sikrer sig forståelse i 
europæiske landbrugskredse for bioteknologiens mu­
ligheder og støtte til dens udvikling«. 
3.4. Evaluering af bioteknologiens samfundsmæssige 
konsekvenser 
3.4.1. ØSU genfremsætter en anmodning fra sin ud­
talelse af 25. januar 1988 om, at der i BRIDGE-pro­
grammet foretages en evaluering af de samfundsmæssi­
ge konsekvenser af programmets resultater. Den bekla­
ger, at Kommissionen ikke har imødekommet denne 
anmodning. 
3.4.2. I tidligere ØSU-udtalelser understreges det, at 
teknologiske fremskridt forudsætter et alment accepta­
belt socialt og økonomisk klima. Der bør derfor indfø­
res procedurer med høring af erhvervslivets og samfun­
dets organisationer, herunder landbrugets organisatio­
ner samt forbruger- og miljøorganisationer til sikring 
af en socialt afbalanceret udvikling af bioteknologi i 
Europa. 
3.5. Intellektuel ejendomsret inden for bioteknolo­
giområdet 
3.5.1. Den manglende afklaring af spørgsmålet om 
intellektuel ejendomsret inden for bioteknologiområdet 
udgør, som understreget af ekspertpanelet, en alvorlig 
flaskehals, som lægger hindringer i vejen for udnyttelsen 
af det europæiske forskningspotentiel og dermed giver 
Europa et handicap i forhold til USA. 
(J) EFT nr. C 23 af 30. 1. 1989, s. 45 (ordfører: K. B. von der 
Decken). (2) EFT nr. C 25 af 28. 1. 1985 (ordfører: John A. de Normann). 
26. 6. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 159/29 
3.5.2. Kommissionen oversendte i november 1988 til 
Rådet ét forslag til Rådets direktiv om retsbeskyttelse 
af bioteknologiske opfindelser (1). Forslaget har allerede 
påkaldt sig nogen kritik. Der henvises til det arbejde, 
der sideløbende er udført af ØSU. 
3.6. Informationsinfrastruktur 
3.6.1. De forsknings- og uddannelsesaktiviteter, der 
figurerer under denne rubrik, ligger i forlængelse af de 
såkaldte »ledsageforanstaltninger« i BAP-programmet. 
De tager dels sigte på etableringen af et kommunika­
tionssystem, der giver let og hurtig adgang til oplysnin­
ger om kultursamlinger i EF, og dels på anvendelse af 
informationsteknologi uden for det biologiske forsk­
ningsområde (såkaldt bioinformatik). 
3.6.2. ØSU godkender videreudviklingen af disse ak­
tiviteter. Støtten fra EF står som garant for, at informa­
tionsinfrastrukturerne står til rådighed for samtlige for­
skere i alle medlemsstater. EF-intervention er ligeledes 
en nødvendig forudsætning for, at disse aktiviteter kan 
samordnes med og supplere aktiviteter inden for andre 
programmer, f.eks. ESPRIT-programmet. 
3.6.3. I denne forbindelse mener ØSU, at den centra­
liserede europæiske databank for mikroorganismer og 
andre biotiske materialer, som foreslås etableret, bør 
forvaltes af Kommissionen eller under alle omstæn­
digheder lægges ind under dennes ansvar. Dette er 
påkrævet for at sikre alle adgang på betingelser og 
vilkår, navnlig af finansiel art, som nærmere må præci­
seres, når tiden er inde. 
3.7. Uddannelsesaktiviteter 
3.7'.1. Kommissionen foreslår, at der afsættes 10 mil­
lioner ECU til uddannelsesaktiviteter på de forsknings­
områder, der indgår i programmet. Disse aktiviteter 
omfatter indgåelsen af uddannelseskontrakter for vi­
denskabsfolk (160 personer på årsbasis i gennemsnit) 
af en varighed på fra 6 til 24 måneder, samt afholdelse 
af uddannelseskurser og sommerseminarer. 
3.7.2. Der bør fortsat lægges vægt på disse aktivite­
ter, som var en stor succes under BAP-programmet. Det 
må således sikres: 
— at forskningspersonalet løbende efteruddannes 
inden for kompleks teknologi og får opdateret deres 
viden i takt med den hastige udvikling, der sker, — at visse medlemsstater, som er mindre veludstyrede 
end andre med forskningsinfrastruktur, eller som 
endnu ikke råder over en tilstrækkelig kvalificeret 
og udbygget stab af forskere, kan tage fuld del i 
programmets forskningsaktiviteter. 
3.7.3. Efter ØSU's mening kan disse forskningsakti­
viteter yde et vigtigt bidrag til fjernelsen af udviklings-
skævhederne mellem medlemsstaterne og dermed bidra­
ge til realiseringen af målsætningen om økonomisk og 
social samhørighed på bioteknologiens område. 
3.7.4. ØSU konstaterer i denne sammenhæng, til sin 
tilfredshed, at Kommissionen giver særlig prioritet til 
indgåelse af uddannelseskontrakter med videnskabsfolk 
fra lande, som Grækenland, Spanien og Portugal, lige­
som den i disse 3 lande agter at holde 20 sommerskoler 
over BRIDGE-programmets løbetid. 
3.8. Samordningsforanstaltninger 
3.8.1. Målsætningen med disse samordningsaktivite-
ter, som stammer tilbage fra BAP-programmet er, »at 
forbedre standarder og færdigheder inden for biologisk 
forskning og effektivisere anvendelsen af forskningsre­
sultaterne til fremme af Fællesskabets og medlemssta­
ternes sociale og økonomiske målsætninger«. 
3.8.2. Trods den omtalte succes med BAP-program­
met retter ekspertpanelet på visse vigtige punkter bety­
delig kritik mod samordningsaktiviteten (bl.a. det dårli­
ge kendskab i offentligheden til de fordele, bioteknolo­
gien frembyder, og til arten af de risici, den rummer, 
mangelen på samkøring af dataene i andre generaldirek­
torater i Kommissionen og resultaterne af den forsk­
ning, der drives under BAP-programmet). Panelet kon­
staterer videre, at programmet frem for alt har søgt at 
løse for mange opgaver på én gang, ligesom CUBE (2) 
har fået pålagt for stor en arbejdsbyrde. 
3.8.3. ØSU kan godkende de foreslåede samord-
ningsaktiviteter. Det mener imidlertid, at de to centrale 
opgaver må bestå i: 
— at finde frem til forudsætningerne for en bedre 
effektivitet og konsekvens i de nationale program­
mer og EF-programmerne på bioteknologiområdet 
og i de relevante politikker, specielt på grænsefladen 
forskning/landbrug/miljø, 
— at informere offentligheden om teknologiens mu­
ligheder, dels fordelene, dels arten af de risici, den 
frembyder — et område, som efter ØSU's mening 
hidtil har været forsømt. 
(*) EFT nr. C 10 af 13. 1. 1989, s. 3. (2) Concertation Unit for Biotechnology in Europe. 
Nr. C 159/30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 6. 89 
3.9. Tredjelandes deltagelse i BRIDGE-programmet 
3.9.1. Kommissionen foreslår, at der afsættes 3 mil­
lioner ECU til videreførelsen af forskningssamarbejdet 
med lande, som deltager i det europæiske samarbejde 
inden for videnskab og teknologi, de såkaldte »COST-
aktioner«. 
3.9.2. Det foreslås i øvrigt, at organisationer og virk­
somheder i europæiske tredjelande, med hvilke der 
er indgået rammeaftaler om videnskabeligt og teknisk 
samarbejde, skal have mulighed for at deltage i 
BRIDGE-programmet. 
3.9.3. ØSU godkender dette initiativ, som imøde­
kommer et ønske, det har givet udtryk for i tidligere 
udtalelser. 
3.9.4. ØSU stiller imidlertid spørgsmålet, om man 
ikke i rationaliseringsøjemed på lidt længere sigt burde 
indebygge COST-aktioner i bioteknologiprogrammets 
forskningsaktiviteter, eftersom de europæiske tredjelan­
de, der deltager i disse aktioner, er lande af den europæi­
ske Frihandelssammenslutning (EFTA), med hvilke der 
er indgået rammeaftaler af videnskab og teknologi 
(V&T). Der kunne måske også etableres et endnu bre­
dere samarbejde, som går videre end til EFTA-landene. 
Bryssel, den 26. april 1989. 3.10. Oversendelse til Det økonomiske og sociale Ud­
valg af rapporten om programresultaterne og af 
programevalueringsrapporten, jf. beslutningsfor­
slagets artikel 4 
3.10.1. Som i udtalelser om andre programmer an­
moder ØSU om, at det i beslutningsforslagets artikel 4 
udtrykkeligt anføres, at rapporten om resultaterne af 
den fornyede behandling af programmet samt rappor­
ten om evaluering af de opnåede resultater også sendes 
til ØSU. 
3.10.2. Der skal atter engang mindes om, at det 
i henhold til EØF-traktatens artikel 130Q, stk. 2, er 
obligatorisk at høre ØSU om ethvert forslag om 
ændring, forlængelse eller fornyelse af programmet. 
I denne forbindelse udgør disse rapporter et vigtigt 
grundlag for bedømmelsen af de forslag, Kommissionen 
fremlægger. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg