ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.2.

I mellemtiden peger EØSU på en række spørgsmål, som bør tages op til fornyet overvejelse i forslagene. EØSU understreger i den forbindelse, at den fælles offentlige interesse i at sikre stabiliteten på de finansielle markeder er en topprioritet. Der skal sikres en passende balance med andre politiske mål, samtidig med at det helt og holdent skal undgås, at den finansielle stabilitet bringes i fare. Tilpasningen af Basel III-standarderne i EU må ikke undergrave målet om at øge stabiliteten på de finansielle markeder med henblik på at forbedre beredskabet over for økonomisk turbulens og kriser i fremtiden. Desuden bør de foreslåede foranstaltninger under alle omstændigheder sikre, at bankernes kapitalisering styrkes yderligere, samtidig med at deres konkurrenceevne bevares: i) Kravet om kreditvurderinger i den overgangsløsning, der skal reducere virkningen af den nedre grænse for output på ikkekreditvurderede selskaber bør fjernes (artikel 465, stk. 3). Dette skyldes den beskedne tilgængelighed af eksterne kreditvurderinger for EU-markedet og ønsket om at undgå overdreven afhængighed af eksterne kreditvurderinger, som fastlagt i direktivet om kreditvurderingsbureauer. ii) Med hensyn til den midlertidige ordning for den nedre grænse for output for realkreditlån opfordrer EØSU Kommissionen til at se på muligheden for at revidere den ud fra flere perspektiver (belåningsgrad, asymmetri mellem risikostyringsmetoder, risikofølsomhed) for at undgå utilsigtede konsekvenser for adgangen til realkreditlån. En revision bør imidlertid også tage hensyn til behovet for at undgå enhver risiko for boligbobler. iii) Yderligere revision af bestemmelserne vedrørende den interne ratingbaserede metode (IRB), der tillader anvendelse af realløbetider i stedet for faste løbetider for at afspejle den reelle risiko. iv) Fastholdelse af kreditkonverteringsfaktorerne (CCF) på 20 % for transaktionsrelaterede eventualposter (f.eks. opfyldelsesgarantier, tilbudsgarantier, garantier) på grund af deres centrale rolle i EU's økonomi og overensstemmelsen med de faktiske data om misligholdelser for det relevante marked. v) De kapitalmarkedsrelaterede bestemmelser bør evalueres yderligere. Formålet bør være at forebygge risikoen for en uforholdsmæssig stor indvirkning på risikoafdæknings-, likviditets- og finansieringsomkostninger for stater og virksomheder og dermed bidrage til at øge EU-investeringsbankernes evne til at konkurrere på EU's og de internationale markeder. vi) Ændring af beregningen af de reelle bidrag fra minoritetsinteresser til den konsoliderede kapital, hvilket i øjeblikket er i strid med målene for kapitalmarkedsunionen, da det svækker interessen for at børsnotere virksomheder.
3.9.

EØSU ser gerne, at midler, der tilvejebringes gennem ELTIF'er, hovedsagelig investeres i EU's økonomi i en tid med hård konkurrence på globalt plan og i lyset af behovet for at finansiere den dobbelte omstilling. Der foreligger på nuværende tidspunkt desværre ikke noget nøjagtigt skøn over underskuddet i de langsigtede finansieringer. Der er således stadig behov for en indsats på europæisk niveau for at opnå et bedre skøn, men finansieringsbehovet er uden tvivl stort og beløber sig til flere billioner euro (en lille etcifret procentdel af EU's bruttonationalprodukt (BNP)), hvis man samler behovet med hensyn til klima og bæredygtighed, egenkapital, innovative SMV'er og nystartede virksomheder, transportinfrastruktur og — endnu vigtigere — social infrastruktur.
4.25.

EØSU anerkender imidlertid Kommissionens bestræbelser på at sikre en bedre landdistriktsproofing og håber, at en helhedsorienteret udformning af politikker for landdistrikter/byer og ressourceallokering kan være med til at virkeliggøre visionen. EØSU opfordrer Kommissionen til at offentliggøre en årlig rapport med en detaljeret beskrivelse af, hvilke tjenestegrene, politikker, medlemsstater og regioner der har foretaget landdistriktsproofing, og hvordan de har gjort det. Gode eksempler på landdistriktsproofing bør fremhæves. EØSU går ind for at integrere landdistriktsproofing i dagsordenen for bedre regulering og opfordrer desuden medlemsstaterne til at overveje at gennemføre princippet om landdistriktsproofing på nationalt, regionalt og lokalt plan.
1.6.

Med hensyn til foranstaltninger til beskyttelse af irregulære migranters rettigheder støtter EØSU Kommissionens tilsagn og anbefalinger til medlemsstaterne, og fremsætter desuden nedenstående forslag. i) For så vidt angår samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne: — EØSU anbefaler, at Kommissionen styrker dialogen med medlemsstaterne for at sikre større effektivitet i de administrative procedurer, der indføres af de nationale offentlige myndigheder. ii) For så vidt angår migranters samarbejde med myndighederne i kampen mod irregulært arbejde: — EØSU anbefaler Kommissionen og medlemsstaterne, at migranter, der arbejder sammen med myndighederne om at bekæmpe arbejdsgivere, der beskæftiger arbejdstagere fra tredjelande med ulovligt ophold, får adgang til regulære opholds- og arbejdstilladelser, således at de tilskyndes til at samarbejde aktivt med myndighederne i værtslandet. iii) For så vidt angår fagforeningernes, de faglige sammenslutningers og civilsamfundsorganisationernes rolle: — EØSU anbefaler, at Kommissionen giver disse organisationer adgang til specifikke EU-programmer med henblik på at støtte aktiviteter inden for information, rådgivning, juridisk, økonomisk og uddannelsesmæssig støtte, bl.a. som et konkret middel til at fortsætte og forbedre deres indsats på dette område. — EØSU opfordrer til, at man undtagelsesvist genovervejer den medfinansiering, der kræves i disse særlige programmer i lyset af pandemien og disse organisationers svære økonomiske situation. iv) EØSU anbefaler medlemsstaterne at: — afsætte de nødvendige ressourcer til arbejdstilsynene, så de kan udføre deres opgaver effektivt, navnlig ved at styrke inspektionerne i de mest udsatte sektorer — anvende alle midler, navnlig sociale netværk og audiovisuelle medier, til at gennemføre oplysnings- og bevidstgørelseskampagner dels for iværksættere, der beskæftiger irregulære migranter fra tredjelande, for at øge bevidstheden om de risici, de udsættes for, dels for arbejdstagerne selv ved på flere sprog at give dem viden om deres rettigheder og om, hvordan de kan udøve dem. Som led i disse kampagner bør fagforeninger, faglige sammenslutninger og civilsamfundsorganisationer have deres eget råderum til at formidle deres budskaber — oprette en telefonlinje, der giver migranter mulighed for anonymt at indberette udnyttelsessituationer og andre dårlige praksisser hos deres arbejdsgiver.
6.2.

Efter EØSU's opfattelse er det af afgørende betydning at forstå årsagerne til alle former for vold mod jødiske personer og samfund og at identificere årsagerne for at kunne handle effektivt, ikke kun gennem det strafferetlige system, men også gennem et mere effektivt system af foranstaltninger i lokalsamfundene og i samfundet som helhed. Dette kan bl.a. ske ved at støtte oplysningskampagner, kampagner om ikkediskrimination, støtte civilsamfundsorganisationer i at tilvejebringe uddannelse for målgrupperne, så de kan genkende hadefuld tale og hadforbrydelser, og opfordre dem til at reagere, samt ved at støtte og finansiere civilsamfundsorganisationer, så de kan overvåge, samle oplysninger og foretage indberetninger på nationalt og internationalt niveau.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 223/2014 for så vidt angår samhørighedsaktionen for flygtninge i Europa (CARE)

(COM(2022) 109 final — 2022/0075 (COD))

(2022/C 290/28)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 10.3.2022 Rådet, 10.3.2022 Retsgrundlag Artikel 175, stk. 3, 177 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab Vedtaget på plenarforsamlingen 23.3.2022 Plenarforsamling nr. 568 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 199/0/6

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, og da EØSU allerede har behandlet dette emne i sine udtalelser SOC/597 — Den Europæiske Socialfond +, vedtaget den 17. oktober 2018, og ECO/462 — Forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden, vedtaget den 17. oktober 2018, samt i sine holdningsdokumenter SOC/651 — Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede (FEAD)/covid-19-krisen og ECO/517 — Covid-19: Ekstraordinær fleksibilitet for de europæiske struktur- og investeringsfonde, besluttede det på sin 568. plenarforsamling den 23. og 24. marts 2022, mødet den 23. marts, med 199 stemmer for, ingen imod og 6 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter det fremsatte forslag, og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokumenter.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overgangsbestemmelser vedrørende emballering og mærkning af veterinærlægemidler, der er godkendt i henhold til direktiv 2001/82/EF og forordning (EF) nr. 726/2004

(COM(2022) 76 final — 2022/0053 (COD))

(2022/C 290/27)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 7.3.2022 Rådet, 11.3.2022 Retsgrundlag Artikel 114, artikel 168, stk. 4, litra b), og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenum 23.3.2022 Plenarforsamling nr. 568 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 193/0/4

Da EØSU går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 568. plenarforsamling den 23.-24. marts 2022, mødet den 23. marts, med 193 stemmer for og 4 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af Rådets beslutning 2003/17/EF for så vidt angår dens anvendelsesperiode og for så vidt angår ligestilling af markinspektioner i Bolivia af afgrøder til formering af sædekorn og afgrøder til formering af olie- og spindplanter og om ligestilling af sædekorn og frø af olie- og spindplanter, der er produceret i Bolivia

(COM(2022) 26 final — 2021/0016 (COD))

(2022/C 290/26)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 14.2.2022 Rådet, 8.2.2022 Retsgrundlag Artikel 43, stk. 2, og artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence S ektionen for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø Vedtaget på plenum 23.3.2022 Plenarforsamling nr. 568 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 178/1/7

Da EØSU allerede har behandlet dette emne i sin udtalelse om Ligestilling af inspektioner — frø fra Brasilien og Moldova (1), der blev vedtaget den 14. februar 2018, besluttede udvalget på sin 568. plenarforsamling den 23.-24. marts 2022 (mødet den 23. marts) med 178 stemmer for, 1 imod og 7 hverken for eller imod ikke at afgive en ny udtalelse om emnet, men at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokument.

Bruxelles, den 23. marts 2022. Christa SCHWENG Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EUT C 227 af 28.6.2018, s. 76.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår forlængelse af anvendelsesperioden for den fakultative ordning for omvendt betalingspligt ved levering af bestemte varer og ydelser, som kan være udsat for svig, og for den hurtige reaktionsmekanisme til bekæmpelse af momssvig

(COM(2022) 39 final — 2022/0027 (CNS))

(2022/C 290/25)

Anmodning om udtalelse Rådet for den Europæiske Union, 28.2.2022 Retsgrundlag Artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed Vedtaget på plenum 23.3.2022 Plenarforsamling nr. 568 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 194/1/4

Da EØSU går ind for indholdet af forslaget til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår forlængelse af anvendelsesperioden for den fakultative ordning for omvendt betalingspligt ved levering af bestemte varer og ydelser, som kan være udsat for svig, og for den hurtige reaktionsmekanisme til bekæmpelse af momssvig, og eftersom det ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 568. plenarforsamling den 23.-24. marts 2022 (mødet den 23. marts), med 196 stemmer for, 1 imod og 4 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
4.5.

EØSU anbefaler også en yderligere præcisering af artikel 2, stk. 5, i forslaget til direktiv (ændring af artikel 40 i direktiv 2001/83/EF) vedrørende kravet om en engrosforhandlingstilladelse for en virksomhed, der er etableret i en anden del af Det Forenede Kongerige end Nordirland, til at eksportere/importere til Nordirland. Det skal fastlægges, at det fortsat bør være muligt at importere lægemidler til Nordirland for en virksomhed, der er etableret i Det Forenede Kongerige, med en engrosforhandlingstilladelse, der er udstedt af en britisk myndighed.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Unionen (kodifikation)

(COM(2021) 769 final — 2021/0400 (COD))

(2022/C 275/18)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 13.12.2021 Rådet for den Europæiske Union, 17.12.2021 Retsgrundlag Artikel 91 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet Vedtaget på plenum 23.2.2022 Plenarforsamling nr. 567 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 214/1/6

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede udvalget på sin 567. plenarforsamling den 23.-24. februar 2022, mødet den 23, februar, med 214 stemmer for, 1 imod og 6 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs UDTALELSE om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2008/118/EF og direktiv (EU) 2020/262 (omarbejdning) for så vidt angår afgiftsfrie butikker i Kanaltunnelens franske terminal

(COM(2021) 817 final — 2021/0418 (CNS))

(2022/C 275/17)

Anmodning om udtalelse Rådet for den Europæiske Union, 20.1.2022 Retsgrundlag Artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed Vedtaget på plenum 23.2.2022 Plenarforsamling nr. 567 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 214/0/8

Da EØSU går ind for indholdet i forslaget til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2008/118/EF og direktiv (EU) 2020/262 (omarbejdning) for så vidt angår afgiftsfrie butikker i Kanaltunnelens franske terminal, og eftersom det ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 567. plenarforsamling den 23.-24. februar 2022, mødet den 23. februar, med 214 stemmer for og 8 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2020/1429 for så vidt angår varigheden af referenceperioden for anvendelsen af midlertidige foranstaltninger vedrørende opkrævning af afgifter for brug af jernbaneinfrastruktur«

(COM(2021) 832 final — 2021/0437(COD))

(2022/C 194/16)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 17.1./2022 Rådet for den Europæiske Union, 21.1.2022 Retsgrundlag Artikel 91 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet Vedtaget på plenarforsamlingen 19.1.2022 Plenarforsamling nr. 566 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 229/1/1

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 566. plenarforsamling den 19.-20. januar 2022, mødet den 19. januar, med 229 stemmer for, 1 imod og 1 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for det fremsatte forslag.
2.6.

Med henblik på hurtigt at indarbejde ICCAT's kommende henstillinger i EU-lovgivningen bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage afgørelser vedrørende følgende spørgsmål: kapacitetsbegrænsninger for tropisk tun og rapporteringen om de årlige planer for fiskerikapacitet for arten, årlig kvoteoverførsel for storøjet tun, nord- og sydatlantisk hvid tun og nord- og sydatlantisk sværdfisk, forvaltningsplaner for anordninger til tiltrækning af fisk (FAD'er), antal instrumentbøjer, krav vedrørende FAD'er og perioder, hvor FAD'er er forbudt, begrænsning af antallet af fartøjer, der fisker efter nordatlantisk hvid tun, betingelser for fangst og opbevaring af kortfinnet makohaj om bord, havskildpadders overlevelseschancer, minimumsprocentdel af fangstrejserne, der skal være omfattet af observatørdækning, og måling heraf samt listen over ICCAT-arter.
4.6.

EØSU gør opmærksom på, at standarder ikke kun regulerer det tekniske aspekt af et produkt, men også kan påvirke mennesker. EØSU opfordrer derfor Kommissionen til at præcisere, hvordan EU's medlemsstater skal holdes ansvarlige for at sikre, at civilsamfundsorganisationer kan deltage aktivt i standardiseringsaktiviteter. EØSU opfordrer Kommissionen til at yde yderligere finansielle støtteforanstaltninger for at hjælpe SMV'er og samfundsaktører (f.eks. forbrugerorganisationer) med færre ressourcer til at deltage i standardiseringsprocesser for at sikre en afbalanceret repræsentation. De bidrager med en bred vifte af uafhængig ekspertise og erfaring, der er relevant for standardiseringsprocesserne. EØSU henleder også opmærksomheden på, at manglende anvendelse af standarder på trods af deres frivillige karakter kan have alvorlige negative virkninger, herunder skabe problemer med hensyn til ansvar og overholdelse.
3.7.

Udvalget bemærker, at indførelsen af to alternativer for nybyggede skibe betyder, at forslagets mål ikke vil blive nået, nemlig at mindske kompleksiteten og den tekniske og administrative byrde. Som Kommissionen påpeger, er forslaget et svar på de nye løsninger, der blev indført i SOLAS-konventionen, og søger at harmonisere to parallelle regelsæt. På trods af disse mål foreslås der en midlertidig løsning med to alternative systemer for en periode på 10 år, som skal revideres efter denne periode.
3.15.

Rapporten om CO 2 -markedet 2021 viser, at EU ETS yder et væsentligt bidrag til dekarboniseringen. I perioden 2013-2020 genererede den auktionsindtægter på over 68 mia. EUR. EØSU noterer sig, at 75 % af indtægterne fra EU ETS blev anvendt til klimaindsatsen og energirelaterede formål, hvilket er et godt stykke over grænsen på 50 % for medlemsstaterne. I den forbindelse opfordrer EØSU medlemsstaterne til at øge denne andel yderligere for at bekæmpe klimaændringerne.
4.2.3.

Udvalget erkender, at det er nødvendigt at udstikke specifikke retningslinjer for særlige situationer, men det skal understreges, at den foreslåede definition af »instrumentalisering« fortsat er temmelig vag. Udvalget opfordrer til, at dette fænomen undersøges med henblik på at undgå et potentielt misbrug af begrebet i form af en overdreven anvendelse. Udvalget minder desuden om, at de eksisterende traktater om asyl og krisesituationer indeholder grundlæggende retningslinjer og foranstaltninger. EØSU understreger, at det er tvingende nødvendigt i alle tænkelige situationer at overholde de grundlæggende rettigheder for personer og, frem for alt, princippet om non-refoulement .
2.7.1.

EØSU er enig med Kommissionen i, at anvendelse af digital kommunikation mellem medlemsstaternes domstole og kompetente myndigheder uden tvivl kan være med til at gøre retssystemet mere effektivt, da målet er færre forsinkelser og administrative byrder, mere forenkling og hurtigere udveksling af oplysninger mellem myndighederne, således at sagsbehandlingstiderne og de dermed forbundne omkostninger reduceres. Det bør nævnes, at onlinekommunikationen under krisen har gjort det muligt at sikre fortsat adgang til domstolsprøvelse og bidraget til at sikre dennes kvalitet, effektivitet og uafhængighed, som alle er vigtige grundlæggende elementer i en retsstat og for de værdier, som Den Europæiske Union bygger på.
1.3.

Selv om Kommissionen i 2022 på ny har formået at handle hurtigt med vedtagelsen af midlertidige rammebestemmelser for konflikten i Ukraine, er det vigtigt at sikre, at virksomhederne rent faktisk er i stand til at drage nytte heraf. De midlertidige kriserammebestemmelser skal supplere de statsstøtteinstrumenter, som medlemsstaterne allerede råder over, samt de eksisterende mekanismer inden for rammerne af de nationale resiliensplaner. EØSU opfordrer Kommissionen til at udstikke retningslinjer for at facilitere hurtig støtte fra medlemsstaternes regeringer til sektorer, som rammes hårdt af nødsituationer, eksempelvis gennem nationale støtteforanstaltninger såsom garanteret handelskreditforsikring eller andre finansielle instrumenter. EØSU understreger endvidere, at med hensyn til behovet for at sikre de europæiske virksomheder adgang til de midlertidige foranstaltninger er det først og fremmest afgørende, at støttebetingelserne kan opfyldes af og er tilgængelige for de hårdest ramte virksomheder.
3.3.1.

Pandemikrisen har vist, at det for at styrke den territoriale, økonomiske og sociale samhørighed er nødvendigt at styrke EU-institutionernes koordinerende rolle, herunder på områder, hvor traktaterne ikke indeholder bestemmelser om EU-beføjelser. Dette gælder især krisesituationer. Mens Kommissionen spillede en meget positiv rolle med hensyn til at forsyne medlemsstaterne med covid-19-vacciner, var det medlemsstaterne selv, generelt uden at det blev diskuteret bilateralt eller på EU-plan, der indførte restriktioner for bevægeligheden inden for Schengenområdet og i hele EU. Kriterierne for disse restriktioner blev også fastsat på nationalt plan. EØSU har allerede kritiseret denne praksis ( 7 ) og understreget, at opretholdelse af åbne grænser i Schengenområdet er vigtig både for det indre markeds funktion og for genopbygningen og styrkelsen af modstandsdygtigheden samt for at fremme den europæiske solidaritet og identitet. EØSU mener, at pandemikrisen har vist, at territorial, økonomisk og social samhørighed bør ledsages af politisk samhørighed.
5.4.5.

Det skal bemærkes, at EUDA — ud over at etablere lokale mekanismer til bekæmpelse af misbrug — i samarbejde med medlemsstaterne bør opbygge nationale samarbejdsordninger med det formål at etablere og bidrage til fælles støtteprogrammer for befolkningsgrupper, der risikerer at komme ud i et misbrug. Kun et stærkt sammenhold i lokalsamfundet kan bidrage til at reducere narkotikamisbrug. Som et eksempel på sådanne løsninger, der allerede har skabt positive resultater, kan EUDA bruge de løsninger, som den portugisiske regering allerede har gennemført.
2.4.

EØSU har ved mange lejligheder udtalt, at EU og medlemsstaterne er nødt til at handle mere resolut for at beskytte de grundlæggende rettigheder og bekæmpe alle former for diskriminerende og hadbaseret adfærd. Udvalget henstiller i den forbindelse til, at Kommissionen tilpasser forslaget til andre centrale politiske dokumenter som f.eks. den nye strategi for gennemførelsen af chartret om grundlæggende rettigheder, et EU med ligestilling: EU-handlingsplan mod racisme 2020-2025, ligestillingsstrategierne vedrørende køn og LGBTIQ, den strategiske ramme for romaernes ligestilling, EU-strategien for bekæmpelse af antisemitisme og fremme af jødisk liv, strategien for rettigheder for personer med handicap og strategien for ofres rettigheder.