ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.3

Inden for EU handler det om at fremme den europæiske dimension af markedet for at opnå bedre anvendelse af de offentlige midler. På trods af en betydelig stigning i indgåelsen af kontrakter med virksomheder fra andre lande i EU er der ifølge virksomhederne mangel på gennemsigtighed og utilstrækkeligt med passende oplysninger for at kunne deltage i grænseoverskridende markeder. Disse indvendinger vedrører især de markeder, der ligger under tærskelværdierne i EU-direktiverne, for hvilke der ikke kræves offentlighed på EU-niveau. Entreprenørerne beklager også, at den ofte uklare procedure for gennemførelsen af EU-direktiverne (frister, forsinkelser..) gør situationen kompliceret og hertil kommer ydermere specifikke nationale bestemmelser. EØSU erkender det berettigede i en regulering af markedet for offentlige indkøb, men ønsker større åbenhed og retssikkerhed.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 224/39

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse (Kodificeret udgave)

KOM(2008) 98 endelig — 2008/0049 (COD)

(2008/C 224/08)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 22. april 2008 under henvisning til EF-traktatens artikel 95 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse (Kodificeret udgave)

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 445. plenarforsamling den 28.-29. maj 2008, mødet den 29. maj 2008, med 80 stemmer for og 3 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter det pågældende forslag.
5.3.2

EØSU er derfor overbevist om, at den strategi, der følges i AAL-programmet, bør være bundstyret. Brugernes behov, og ikke selve teknologien, bør være udgangspunkt for og stå i centrum for hele processen. Der bør foretages en præcis undersøgelse med det formål at identificere hele spektret af behov, herunder: behovet for at have kontakt med andre, navnlig som ældre (internettelefoni som Skype og e-mails har i den forbindelse vist sig at være effektive og billige værktøjer), den manglende interesse i at holde sig opdateret med den rivende teknologiske udvikling, evnen til at håndtere den teknologiske udvikling og viljen til at anvende disse teknologier. Brugerne bør endvidere inddrages i udformningen, indførelsen og evalueringen af sådan teknologi.
3.4.2

Indførelsen af et instrument som databeskyttelse i den nye forordning vil få virksomhederne til at føle sig sikre på indsættelsen af økonomiske og menneskelige ressourcer til udvikling af nye fødevarer og give dem den beskyttelse, de har behov for for at fortsætte med at forny sig og øge deres konkurrenceevne på et marked, der i takt med forbrugerne bliver stadig mere krævende.
4.4

Overvågning af konsekvenserne ved at ophæve neutraliteten i præsentationen af oplysninger. Markedskræfterne bør kunne modvirke muligheden for konkurrencebegrænsende adfærd, selv fra modertransportselskabernes side. Det bør ikke være et lovgivningsmæssigt mål for kodeksen at gennemtvinge brugen af en enkelt, konsolideret og neutral informationskilde gennem CRS — grundet de skiftende markedsforhold, særligt internettet, bliver dette i stigende grad irrelevant.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 224/66

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil«

KOM(2008) 100 endelig — 2008/0044 (COD)

(2008/C 224/14)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 16. april 2008 under henvisning til EF-traktatens artikel 80, stk. 2, at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil«

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 445. plenarforsamling den 28. og 29. maj 2008, mødet den 29. maj 2008, med 85 stemmer for og 2 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter det pågældende forslag.
3.4.7

EØSU opfordrer endvidere Kommissionen til at undersøge muligheden for overførsel af vand mellem regionerne. Overførsel af vand fra et vandopløbsland med overskud til et vandopløbsland med underskud af vand kan være ønskelig, også ud fra et europæisk synspunkt, f.eks. med henblik på at opnå selvforsyning i landbruget. Det forudsætter, at vandet i det modtagende vandopløbsland anvendes effektivt og økonomisk. Der skal træffes tekniske, prismæssige og regulerende foranstaltninger for at undgå vandspild andre steder, dvs. for at undgå, at den samlede støtte til en »fortjenstfuld« erhvervssektor fører til øget vandforbrug i ikke-prioriterede sektorer.
4.2

Derudover bør hotlinetjenesterne: a) udvikle partnerskaber med deres nationale selskaber for registrering af domænenavne for at sikre, at domæner, der regelmæssigt giver adgang til indhold, der viser seksuelt misbrug af børn, eller domænenavne, der opfordrer til seksuel aktivitet med børn, undersøges og slettes fra registeret; b) prøve at skaffe frivillige midler på et selvregulerende grundlag fra nationale internetvirksomheder, som nyder godt af hotlinetjenestens anmeldelsesordning, en service, der anmelder og fjerner ulovligt indhold, samt af dynamiske lister over spærrede websteder; c) opfordre eller medvirke til, at internetindustrien i det land, hvor hotlinetjenesten fungerer, spærrer websteder, der viser seksuelt misbrug af børn; d) tilskynde til opbygning af gode kontakter mellem hotlinetjenester og telefoniske hjælpetjenester ved at tilbyde at bringe henvisninger til støtteorganisationer for ofre, så opmærksomheden om relevante og aktuelle spørgsmål øges.
4.9

Udover ovennævnte støtter EØSU i den konstruktive ånd, som altid kendetegner dets udtalelser, altid ethvert initiativ til at rydde hindringer for udøvelse af retten til mobilitet og fri bevægelighed af vejen. Disse hindringer hænger imidlertid undertiden sammen med forhold, der falder uden for den juridisk-administrative ramme. Som eksempel kan nævnes manglende midler hos unge, der ønsker at deltage i mobilitetstiltag, hvilket forhindrer en del af vore unge i at rejse som led i de tidligere nævnte programmer; vanskelighederne ved at lære sprog, som udgør en uoverstigelig hindring for adgangen til andre lande; usikkerheden om, hvad der venter én i værtslandet, som der undertiden intet vides om. Der er tydeligvis tale om situationer, som ikke kræver større juridiske aftaler, men som fortjener, at vi sætter alt ind på at løse dem. I realiteten indeholder dokumenter som aktionsplanen for mobilitet allerede forslag til tiltag til: at udvikle flersprogethed, at anstille overvejelser over finansieringsmuligheder, at demokratisere mobilitet ved at gøre den finansielt tilgængelig, at forbedre modtagelsen af personer på mobilitetsophold, at give dem en passende status. osv.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 224/87

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser (Omarbejdning)

KOM(2008) 154 endelig — 2008/0060 (COD)

(2008/C 224/20)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 8. april 2008 under henvisning til EF-traktatens artikel 251 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser (Omarbejdning)

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og allerede har behandlet dette emne i sine udtalelser CES 522/84 af 23.5.1984 (1), CES 633/92 af 26.5.1992 (2), CES 230/94 af 23.2.1994 (3), CES 1385/96 af 27.11.1996 (4), CESE 1599/2003 af 10.12.2003 (5), besluttede det på sin 445. plenarforsamling den 28.-29. maj 2008, mødet den 29. maj, med 85 stemmer for og 4 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, som støtter Kommissionens forslag, og at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokumenter.

EØSU er i færd med at udarbejde en udtalelse om Tilpasning til forskriftsproceduren med kontrol [KOM(2007) 741 endelig, KOM(2007) 822 endelig, KOM(2007) 824 endelig og KOM(2008) 71 endelig].

Bruxelles, den 29. maj 2008 Dimitris DIMITRIADIS Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg om Forslag til Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, EFT C 206 af 6.8.1984, s. 7.

(2) Udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg om Kommissionens forslag til Rådets direktiv om første ændring af Rådets direktiv 88/344 af 13. juni 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, EFT C 223 af 31.8.1992, s. 23.

(3) Udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg om Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om anden ændring af Rådets direktiv 88/344/EØF af 13. juni 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, EFT C 133 af 16.5.1994, s. 21.

(4) Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tredje ændring af direktiv 88/344/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, EFT C 66 af 3.3.1997, s. 3.

(5) Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om ekstraktionsmidler anvendt ved fremstilling af levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, EUT C 80 af 30.3.2004, s. 45.
Romaernes historie: da et mindretals historiske baggrund har store konsekvenser for denne gruppes sociale og politiske identitet samt for det dermed forbundne konfliktpotentiale, har det afgørende betydning, at såvel mindretallet som flertallet kender sin egen historie.

Romaerne har boet i Europa i over syv århundreder. Det er veldokumenteret, at forskellige roma-grupper har befundet sig i næsten alle europæiske lande siden slutningen af det 15. århundrede, og det er lige så veldokumenteret, at der lige siden har været tale om diskriminering, udstødelse og forfølgelse af denne gruppe. I nogle lande var romaerne ofre for slaveri, og i det 20. århundrede var romaerne udsat for en særlig grusom form for statslig forfølgelse: generelt antages det, at antallet af romaer, der blev ofre for racistisk forfølgelse og folkemord under nazisterne, overstiger 500 000.

Sammenfattende kan det konstateres, at romaernes europæiske historie gennem århundreder har været præget af forfølgelse og vedvarende diskrimination, hvilket forståeligt nok ofte har resulteret i, at mange romaer er blevet traumatiserede.

Derfor må der gøres en helhjertet indsats for at hjælpe romaerne med at slippe ud af deres offerrolle, så de reelt går fra at være — mere eller mindre mistænkelige — passive objekter til at blive aktører, der er parate til og som evner at deltage i samfundet på aktiv og ansvarlig vis, særligt hvad angår roma-politikken.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 27/41

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om simple trykbeholdere (Kodificeret udgave)«

KOM(2008) 202 endelig — 2008/0076 (COD)

(2009/C 27/09)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 26. maj 2008 under henvisning til EF-traktatens artikel 95 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om simple trykbeholdere (Kodificeret udgave).

Da EØSU fuldt ud går ind for indholdet og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 446. plenarforsamling den 9.-10. juli 2008, mødet den 9. juli 2008, med 142 stemmer for og 6 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.
4.4

Det ville derfor være interessant at udvikle et forslag, som EØSU kunne se yderligere på, og som skulle gå ud på at vedtage et fortolkningsskema for realkredit, som inddeler de enkelte lånetransaktioner i en portefølje bestående af to passive elementer: — for det første et lån med pant i fast ejendom (asset-backed), hvis værdi beregnes ud fra markedsværdien og risikoen for ejendomsværdiændringer, — for det andet et formålsbestemt lån (et personligt lån), hvis værdi beregnes ud fra låntagers økonomiske formåen og økonomisk-finansielle perspektiver.
5.2.1

Man kunne sætte ind med følgende tiltag: — ændre lovgivningen om offentlige kontrakter, så den kommer til at bestå af forordninger i stedet for direktiver, og dermed reelt standardisere procedurerne på EU-niveau og sikre ensartede konkurrencevilkår, — systematisk prioritere det bedste bud frem for det billigste, — fastlægge en strammere ramme for den konkurrenceprægede dialog for at gøre den til en procedure, der reelt optimerer resultaterne i stedet for at give anledning til systematisk plyndring af idéer og intellektuel ejendomsret, — tilskynde til anvendelse af en fremgangsmåde, der lige fra idéfasen kombinerer virksomhedernes knowhow med udviklernes talent (»fra idé til gennemførelse«), — øge anvendelsen af samlede kontrakter (byggeri-drift eller offentlig-private partnerskaber) for at tage udfordringen om bæredygtig udvikling op, forberede og tilrettelægge et passende modtræk til visse landes forsøg på dumping på det europæiske marked, — gennemføre en reel harmonisering af standarder og teknikker med henblik på at fjerne tekniske hindringer på nationalt niveau og gøre det europæiske marked ensartet, — hensyntagen til små og mellemstore virksomheder for derved at sikre deres overlevelse og bevare arbejdspladser og således undgå en for stor polarisering af sektoren. I forbindelse med denne liste skal det slås fast, at der nok efterlyses en vis udvikling i lovgivningen, men at idéen ikke er at påtvinge færdige løsninger, men derimod at give bygherrerne en komplet kasse med værktøj, som de kan tage frem efter behov.
I henhold til artikel 3, stk. 3, i forslaget til beslutning får en medlemsstat mulighed for fra det følgende år at overføre en mængde svarende til 2 % af overgrænsen for samme medlemsstats drivhusgasemissioner eller kan, hvis emissionerne ligger under overgrænsen i stk. 2, overføre sine overskydende emissionsreduktioner til det efterfølgende år. Denne bestemmelse er for stringent, eftersom den etårige tidsramme mangler den fleksibilitet, der er nødvendig for at gennemføre store projekter og opnå gode resultater Dette er især vigtigt for små medlemsstater, der gennemfører store projekter til nedsættelse af drivhusgasemissionerne.

Kommissionen foreslår, at hver medlemsstat udarbejder en plan for opnåelse af sit nationale mål. De gennemsnitlige årlige drivhusgasemissioner i perioden 2013-2020 bør imidlertid ikke ligge højere end gennemsnittet for de årlige emissioner mellem 2005 og 2020. EØSU anser det for vigtigt for gennemførelsen af disse planer, at de overvåges regelmæssigt på nationalt og europæisk plan med henblik på, at eventuelle divergenser kan kortlægges, og der kan iværksættes udbedrende foranstaltninger.
I de dokumenter, Kommissionen har offentliggjort, nævner den, at mange af de teknologier, der skal medvirke til at gøre 2020-målene til virkelighed, allerede findes i dag eller er under færdigudvikling. Selv optimister kommer dog ikke uden om, at det er vigtigt i tide at mobilisere de teknologier, som står til rådighed, og at lav-CO2-teknologier generelt stadig er dyre og har svært ved at trænge ind på markederne. Der er derfor brug for at sætte ind på to fronter: for det første skal omkostningerne bringes ned og ydeevnen øges med mere forskning. For det andet skal der træffes proaktive støtteforanstaltninger, der kan skabe forretningsmuligheder, stimulere udvikling af markeder og ændre på de ikke-teknologiske faktorer, der bremser innovation og hindrer, at effektive kulstoffattige teknologier vinder indpas på markedet.

Visionen for 2050, som sigter mod anvendelse af teknologier helt uden kulstof, vil kun blive til virkelighed, hvis vi i kraft af betydelige forskningsfremskridt får udviklet en ny generation af disse teknologier. Nogle af disse teknologier vil næppe få større virkning i 2020, men det er afgørende, at vi i dag styrker indsatsen for at sikre, at de gøres rentable så tidligt som muligt.
4.2.2

Endvidere er det vigtigt, at dyrkningen af energiafgrøder ikke lægger beslag på arealer, der enten lagrer store mængder kulstof, eller som har afgørende betydning for biodiversiteten. EØSU glæder sig over, at Kommissionen har erkendt behovet for, at bæredygtighedskravene også skal gælde for dyrkningen af energiafgrøder. Spørgsmålet om, hvorvidt de bæredygtighedskriterier, der er fastsat i direktivforslaget om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder, er tilstrækkelige eller ej, vil udvalget komme nærmere ind på i sin udtalelse om forslaget. Udvalget er tilhænger af, at der generelt fastsættes passende bæredygtighedskriterier både for alle brændstoffer, uanset fremstillingsmetoden, og for foder.
4.5

I SMV'er kan der forventes en betydelig stigning i udgifterne i tilknytning til god fremstillingspraksis, vurdering af sikkerhed og udarbejdelse af et dossier med produktinformationer, for ikke at nævne alle relevante undersøgelser. Alene til forskning, dossier og sikkerhedsvurdering kan SMV'ers omkostninger stige så meget som 100 % for hver ny formel, som bringes i omsætning. Dette vil øge SMV'ernes produktionsomkostninger betydeligt og påvirke detailprisen med konsekvenser for forbrugernes interesser. I forbindelse med SMV'er bør det erindres, at produktserierne fremstilles i betydeligt mindre mængder end i de store internationale selskaber, der sælger store mængder produkter. Det betyder, at omkostningerne i forbindelse med forskning, dossier og sikkerhedsvurdering for hvert enkelt produkt er meget højere for SMV'er. I lyset af den konsekvensanalyse, som Kommissionen har udarbejdet, kan dette være utilstrækkeligt i medlemsstater med et stort antal små og mellemstore virksomheder, som Spanien, Italien, Polen og Bulgarien.
Sikre, at retsakterne på samtlige niveauer er udformet således, at bestemmelserne tager hensyn til de forskellige SMV-kategoriers specifikke forhold og særlige behov. Det er i den forbindelse nødvendigt som grundregel for alle beslutningsniveauer at fastslå, at lovgivningsmæssige forslag skal udarbejdes med kendskab til SMV'ernes, og navnlig de mindste virksomheders, behov og forventninger, og at pålægge alle at iagttage »tænk småt først«-princippet med hovedvægten lagt på de selvstændige erhvervsdrivende, som udgør mere en halvdelen af Europas virksomheder. Dette forudsætter navnlig systematisk høring af de organisationer, der repræsenterer SMV'erne, samt inddragelse af disse organisationers eksperter på passende niveau i alle rådgivende udvalg, på regionalt, nationalt og europæisk plan, som behandler problemstillinger, der kan have konsekvenser for SMV'erne, således som Rådet (konkurrenceevne) bl.a. anmodede om den 13. marts 2006.

EØSU anmoder i forlængelse heraf om, at der i hvert enkelt af Kommissionens generaldirektorater udpeges en person med ansvar for SMV-anliggender, som skal have til opgave at påse, at der i lovgivningsmæssige foranstaltninger og programmer, der forvaltes af det pågældende generaldirektorat, på behørig vis tages hensyn til SMV'ernes og mikrovirksomhedernes prioriteringer og forventninger.
5.10

EØSU mener, at selv om omkostningerne ved denne proces er et væsentligt problem, må det ikke bremse udviklingen af denne teknologi, og følger nøje alle programmer, der sigter mod forskning inden for nye miljøvenlige måder at producere brint på, under hensyntagen til at brint for øjeblikket for mere end 90 %'s vedkommende produceres fra methan, der er en vigtig, men også tidsbegrænset kilde.
3.4

Forslaget om ændring af ramme-, tilladelses- og adgangsdirektiverne: a) sikrer med hensyn til frekvensforvaltning, at medlemsstaterne skal høre de berørte parter, når de påtænker at fravige principperne om teknologi- og tjenesteneutralitet, herunder når de forfølger almennyttige målsætninger; b) styrker sammenhængen i regelsættet ved at rationalisere procedureaspekter i markedsanalyseprocessen, herunder Kommissionens mulighed for at overtage markedsanalysen, hvis en national tilsynsmyndighed er væsentligt forsinket med hensyn til at løse sine opgaver; c) forbedrer netintegriteten og sikkerheden ved at styrke de eksisterende forpligtelser og udvider integritetskravene til — ud over telefonnet — også at omfatte mobil- og IP-net; d) styrker de berørte parters retlige garantier ved at fastlægge en række kriterier vedrørende de nationale tilsynsmyndigheders uafhængighed og anerkender klageadgangen over for de nationale tilsynsmyndigheders beslutninger og muligheden for at ophæve de foranstaltninger, disse har vedtaget, for i hastesager at hindre alvorlig og ubodelig skade; e) imødekommer sårbare gruppers behov ved at tilføje tekniske krav til terminaludstyr for at forbedre e-tilgængeligheden for handicappede og ved at ajourføre de nationale tilsynsmyndigheders mål med hensyn til ældre brugere og brugere med sociale behov; f) sætter de nationale tilsynsmyndigheder i stand til at indføre funktionel adskillelse med Kommissionens forhåndsgodkendelse; g) indfører en fælles udvælgelsesprocedure; h) styrker endelig de nationale tilsynsmyndigheders håndhævelsesbeføjelser, idet disse skal kunne indføre særlige vilkår for generelle tilladelser for at sikre adgangsmuligheder for handicappede, beskytte ophavsretten og den intellektuelle ejendomsret og sikre de offentlige myndigheders kommunikationslinjer i tilfælde af overhængende trusler.
7.12

EØSU støtter strategien med at pålægge afgifter for ikke-overholdelse af de fastlagte målsætninger fra og med 2012, som det er fastlagt i forordningens artikel 7, da det er enigt i, at det har en afskrækkende virkning. Udvalget mener imidlertid, at afgiftsprovenuet direkte bør tilflyde aktiviteter af relevans for automobilsektoren med henblik på: — at styrke alle forsknings- og udviklingsinitiativer, — at investere på erhvervsuddannelsesområdet, — at finansiere incitamenter, der tilskynder ejere af gamle køretøjer til at udskifte disse, — at gennemføre oplysningskampagner for at få forbrugerne til at tage et produkts skadelige emissioner med i betragtning, når de foretager et køb, — at støtte den kollektive trafik på lokalt plan.
4.5

EØSU bifalder således indholdet i dette direktiv, idet det ser det som et betydeligt skridt fremad inden for rammerne af den generelle strategi, og tilslutter sig fuldt ud Rådets opfordring til Kommissionen om at træffe lignende foranstaltninger i andre sektorer og på andre områder, hvor der synes at være behov for forenkling med henblik på at reducere de mange krav, som stadig påhviler selskaberne.