[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 6.11.2007

KOM(2007) 679 endelig

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET

2006-RAPPORT OM PHARE, FØRTILTRÆDELSESINSTRUMENTERNE OG OVERGANGSINSTRUMENTERNE {SEK(2007) 1462}

Indledning

Sammen med to andre instrumenter, der finansieres af De Europæiske Fællesskaber, nemlig ISPA (det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument) og Sapard (det særlige tiltrædelsesprogram for landbrug og udvikling af landdistrikter), har Phare-programmet til formål at støtte kandidatlandene og de tiltrædende lande i deres bestræbelser på at forberede sig på optagelsen i EU. Efter de 10 nye medlemsstaters tiltrædelse fortsatte Bulgarien, Rumænien og Kroatien med at drage fordel af de tre førtiltrædelsesinstrumenter. De respektive forordninger blev efterfølgende ændret, og der blev afsat midler på budgettet til Phare og ISPA allerede i 2005 og til Sapard i starten af 2006. Tyrkiet fortsatte med at modtage bistand gennem det førtiltrædelsesinstrument, der specifikt er rettet mod Tyrkiet.

Formålet med Phare-førtiltrædelsesbistand er at hjælpe kandidatlandene og de tiltrædende lande til en bedre offentlig administration og bedre institutioner, der fungerer effektivt i Den Europæiske Union, at tilpasse deres lovgivning til EU’s, at reducere behovet for overgangsperioder og at fremme den økonomiske og sociale samhørighed.

Programmeringen var baseret på de retningslinjer for Phare, der blev revideret i 2004 som følge af den yderligere tilpasning, der blev foretaget af forordningen om grænseoverskridende samarbejde (CBC) til interreg-initiativet, og for at tilpasse dem til den særlige fremgangsmåde i forbindelse med nuklear sikkerhed og understrege overgangen til det udvidede decentraliserede implementeringssystem (EDIS). Programmeringen og implementeringen af førtiltrædelsesbistanden til Tyrkiet afspejler stort set de procedurer og det indhold, der gælder for Phare-bistanden. Som forberedelse til den decentraliserede tilgang til programforvaltningen, som er fastlagt under strukturfondene, intensiverede Europa-Kommissionen i stigende grad bistanden til Bulgarien og Rumænien for at kunne overføre en større del af ansvaret for forvaltning og implementering af Phare-programmerne til de nationale myndigheder.

Rapporten indeholder ligeledes oplysninger om den overgangsfacilitet for nye medlemsstater, der blev indført for at sikre, at bistanden til institutionsopbygning fortsætter, og at den institutionelle og administrative kapacitet til at gennemføre EU-lovgivningen konsolideres. Programmeringen er baseret på de behov, som fremgår af Kommissionens generelle tilsynsrapport (november 2003).

1. STATUS

1.1. De vigtigste udviklingstendenser i udvidelsesprocessen i 2006

2006 var et afgørende år for udvidelsespolitikken. Den femte runde i EU's udvidelse blev afsluttet med Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse den 1. januar 2007. Kommissionen stillede forslag til en ny strategi for opbygning af en fornyet konsensus om udvidelse på baggrund af de nuværende udfordringer, særlig tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien og Tyrkiet og stabiliserings- og associeringsprocessen med landene på Vestbalkan inden for rammerne af en førtiltrædelsesstrategi. Det Europæiske Råd godkendte på sit møde i december denne strategi.

Hvad angår Bulgarien og Rumænien, fulgte Kommissionen nøje disse landes forberedelser til tiltrædelse og udstedte en særlig forordning til midlertidigt at kunne reducere udbetalingen af en del af midlerne til landbrugsforanstaltninger i tilfælde af, at kriterierne for anvendelse af disse midler ikke skulle være opfyldt. Den 13. december traf Kommissionen afgørelse om oprettelse for begge landes vedkommende af en ordning for samarbejde og kontrol med fremskridt med retsreform, bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet.

Tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien og Tyrkiet fortsatte side om side hermed. Screening-processen med begge lande blev ført til ende i oktober. Da Tyrkiet ikke opfyldte sin forpligtelse til en fuldstændig, ikke-diskriminerende gennemførelse af tillægsprotokollen til associeringsaftalen, rettede Kommissionen den 29. november en henstilling vedrørende videreførelsen af tiltrædelsesforhandlingerne, som vandt bred tilslutning i Rådet.

Kommissionen fortsatte også sit tilsyn med fremskridt i Tyrkiet, Kroatien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien med opfyldelsen af tiltrædelseskriterierne såvel som tiltrædelsespartnerskabet. Programmerne for finansielt samarbejde var orienteret mod støtte af tiltrædelsesrelaterede reformer. Forpligtelserne i forbindelse med den finansielle støtte til kandidatlandene i 2006 udgjorde 450 mio. EUR til Tyrkiet, 140 mio. EUR til Kroatien og 43,5 mio. EUR til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.

Arbejdet med foranstaltninger til at bringe det tyrkisk-cypriotiske samfunds isolation til ophør og lette den fremtidige genforening af Cypern fortsatte. Efter vedtagelsen af støtteforordningen i begyndelsen af 2006 blev der udarbejdet programmeringsdokumenter og kommissionsafgørelser vedrørende et støtteprogram til fordel for det tyrkisk-cypriotiske samfund til et beløb på 259 mio. EUR.

Arbejdet med gennemførelsen af stabiliserings- og associeringsprocessen i landene på Vestbalkan fortsatte igennem 2006. Der blev i december indledt forhandlinger om visumlettelsesaftaler med Albanien, Bosnien-Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro og Serbien . Der blev lanceret forhandlinger med samme lande om tilbagetagelsesaftaler, undtagen Albanien, med hvilket land der har været en tilbagetagelsesaftale i kraft siden maj 2006.

Der blev i juni 2006 undertegnet en stabiliserings- og associeringsaftale med Albanien . Handelsbestemmelserne i denne aftale blev sat i kraft i december 2006 på basis af en interimsaftalen i afventning af ratifikationen af selve stabiliserings- og associeringsaftalen.

Der blev i oktober 2005 indledt forhandlinger med Serbien og Montenegro om en stabiliserings- og associeringsaftale. Der blev gjort væsentlige fremskridt i de første måneder af 2006. Statsunionens forpligtelse til at samarbejde med Den Internationale Krigsforbryderdomstol for det tidligere Jugoslavien (ICTY) blev imidlertid ikke indfriet, og Kommissionen besluttede derfor den 3. maj 2006 at afbryde forhandlingerne om en stabiliserings- og associeringsaftale.

I 2006 ydede Kommissionen sit bidrag til udviklingerne omkring definitionen af Montenegros status som stat. Efter folkeafstemningen og EU's anerkendelse af Montenegros uafhængighed vedtog Rådet Kommissionens forslag til et nyt forhandlingsmandat vedrørende en stabiliserings- og associeringsaftale med Montenegro. Forhandlingerne blev genoptaget i september og teknisk set afsluttet i december. Aftalen vil blive paraferet, når Montenegro en gang har gjort tilstrækkelige fremskridt på de områder, som Kommissionen har fremhævet.

Forhandlingerne om en stabiliserings- og associeringsaftale med Bosnien-Hercegovina blev teknisk set afsluttet i december. Aftalen vil blive paraferet, når Bosnien-Hercegovina en gang har gjort tilstrækkelige fremskridt på de nøgleområder, som Kommissionen har fremhævet. Den har intensiveret tilsynet med reformprocessen. Den lancerede i januar formelt den økonomiske dialog. Kommissionen har også været stærkt involveret i EU's engagement i Bosnien-Hercegovina efter lukningen af den høje repræsentants kontor og har deltaget aktivt i Fredsimplementeringsrådet.

Arbejdet med at finde en løsning på Kosovos status fortsatte under FN's særlige udsendinges auspicier. Kommissionen fortsatte sin støtte af reformerne i Kosovo inden for rammerne af SAP-kontrolmekanismen.

Den 31. juli 2006 vedtog Det Europæiske Råd et nyt instrument for førtiltrædelsesstøtte, IPA , som Kommissionen havde stillet forslag til i forbindelse med den nye finansielle ramme for 2007-2013, og som skal benyttes til at levere målrettet og effektiv førtiltrædelsesstøtte til begge kandidatlande og potentielle kandidatlande. Dette enhedsinstrument, som erstatter fem særskilte retsgrundlag, anvendes fra den 1. januar 2007. Kommissionen indledte den relevante strategiske planlægning i de sidste måneder af 2006 med udarbejdelse af flerårige planlægningsdokumenter for hvert land og forelagde i december 2006 medlemsstaterne et udkast til gennemførelsesforordning. De første IPA-programmer forventes at blive vedtaget i andet kvartal 2007. I 2006 gennemførte GD ELARG forpligtelsesbevillinger på 2,3 mia. EUR og betalingsbevillinger på 2,0 mia. EUR, som udgør den samlede finansielle bistand til de relevante lande.

Generaldirektoratet prioriterede kommunikation om udvidelsen gennem strategiske partnerskaber, herunder med andre EU-institutioner, regionale og lokale forvaltninger, medierne, ngo'er og andre formidlere, hvilket kulminerede i en alsidig mediekampagne i slutningen af 2006 vedrørende Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse.

Kommissionen fortsatte desuden sin dialog med civilsamfundet navnlig i Tyrkiet og Kroatien, som sigter mod at styrke båndene mellem civilsamfundet i EU og i kandidatlandene med henblik på at øge den gensidige forståelse og svare på offentlighedens spørgsmål om udvidelsen.

1.2. Det Europæiske Råds hovedkonklusioner i 2006

Som det fremgår af følgende uddrag bekræftede Det Europæiske Råd på sit møde den 14.-15. december konklusionerne fra mødet den 15.-16. juni[1] og godkendte 2006-udvidelsespakken som grundlag for en fornyet konsensus om udvidelse:

"Det Europæiske Råd havde, som det blev besluttet på Det Europæiske Råds møde i juni 2006 og på baggrund af Kommissionens meddelelse om udvidelsesstrategien og dens særlige rapport om EU's kapacitet til at integrere nye medlemmer, en indgående drøftelse af EU’s udvidelse. Det Europæiske Råd er enigt om, at udvidelsesstrategien, som bygger på konsolidering, konditionalitet og kommunikation, sammen med EU's kapacitet til at integrere nye medlemmer udgør grundlaget for en fornyet enighed om udvidelse. EU efterlever sine forpligtelser i forhold til de lande, der er med i udvidelsesprocessen.

[…] For at fastholde EU's integrationskapacitet skal de tiltrædende lande være parate og i stand til fuldt ud at påtage sig de forpligtelser, der følger af et EU-medlemskab, og EU skal være i stand til at fungere effektivt og udvikle sig. Begge disse aspekter er afgørende for at sikre offentlighedens brede og vedvarende støtte, der også bør fremmes ved større åbenhed og bedre kommunikation.

Det Europæiske Råd bekræfter, at EU efterlever sine forpligtelser med hensyn til de igangværende tiltrædelsesforhandlinger. Reglerne for tiltrædelsesprocessen, der netop er blevet strammet op, sikrer streng konditionalitet på alle stadier i forhandlingerne. Det Europæiske Råd er enigt i Kommissionens forslag vedrørende styring af forhandlingerne og forbedring af forhandlingernes kvalitet. […] Det Europæiske Råd bekræfter, at det vestlige Balkans fremtid ligger i Den Europæiske Union. Det gentager, at det enkelte lands fremskridt hen imod EU afhænger af dets egen indsats for at opfylde Københavnskriterierne og betingelserne i stabiliserings- og associeringsprocessen. […]

Det Europæiske Råd understreger vigtigheden af at sikre, at EU kan fortsætte og uddybe sin egen udvikling. Udvidelsestempoet skal tage hensyn til EU's evne til at optage nye medlemmer. Det Europæiske Råd opfordrer Kommissionen til i sin udtalelse om et lands ansøgning om medlemskab og under tiltrædelsesforhandlingerne at fremlægge konsekvensvurderinger for de centrale politikområder. Efterhånden som EU udvides, vil en vellykket europæisk integration kræve, at EU's institutioner fungerer effektivt, og at EU's politikker udvikles yderligere og finansieres på en bæredygtig måde."

2. PROGRAMMERING OG PROGRAMGENNEMFØRELSE: GENEREL OVERSIGT

2.1. Phare og førtiltrædelsesbistand til Tyrkiet

De samlede forpligtelser udgjorde 1 401,7 mio. EUR, som fordelte sig således:

Nationale programmer | 1 086,5 mio. EUR |

Grænseoverskridende samarbejde | 84,0 mio. EUR |

Regionale og horisontale programmer (herunder TAIEX) | 168,0 mio. EUR |

Nuklear sikkerhed | 13,2 mio. EUR |

Bulgarien – Kozloduy Nedlukning | 50,0 mio. EUR |

De nationale programmer fordelte sig således:

Bulgarien | 166,8 mio. EUR |

Rumænien | 408,6 mio. EUR |

Kroatien | 61,1 mio. EUR |

Tyrkiet | 450,0 mio. EUR |

I del I i bilaget (oplysninger om de enkelte lande) til denne rapport findes der detaljerede oplysninger om Phare-programmet for hvert land og om den finansielle førtiltrædelsesstøtte til Tyrkiet.

2.2. Overgangsfaciliteten

De ti lande, der tidligere modtog finansiel førtiltrædelsesbistand i kraft af Phare-programmet (eller særlige førtiltrædelsesfaciliteter som i Cyperns og Maltas tilfælde), gjorde for første gang i 2004 i stedet brug af en særlig overgangsfacilitet til institutionsopbygning, som skulle give de nye medlemsstater mulighed for at styrke og konsolidere deres institutionelle og administrative kapacitet til at gennemføre EU-retten og derved videreføre de institutionsopbyggende foranstaltninger, der var blevet påbegyndt under Phare-programmet. Denne rapport dækker det sidste år i programmet for overgangsfaciliteten for de nye medlemsstater.

Overgangsfaciliteten blev indført på grundlag af artikel 34 i tiltrædelsesakten som et midlertidigt finansielt eftertiltrædelsesinstrument. Programmeringen er baseret på de behov, som fremgår af Kommissionens generelle tilsynsrapport (november 2003). Artiklen indeholder en ikke-udtømmende liste af eksempler på nøgleområder i EU-retten, hvor der findes svagheder, men samtidig udelukkes ethvert område, der er støtteberettiget under strukturfondene. En del af den årlige finansieringsramme under overgangsfaciliteten er afsat til visse flerlandeprogrammer for at sikre kontinuitet i den bistand til institutionsopbygning, der blev ydet under Phare-programmet.

De samlede forpligtelser udgjorde 67,2 mio. EUR, som fordelte sig således:

Nationale programmer | 63,1 mio. EUR |

Multilandeprogrammer og horisontale programmer | 4,1 mio. EUR |

De nationale programmer fordelte sig således:

Cypern | 3,2 mio. EUR | Letland | 4,0 mio. EUR |

Den Tjekkiske Republik | 7,2 mio. EUR | Litauen | 4,0 mio. EUR |

Estland | 3,7 mio. EUR | Polen | 22,1 mio. EUR |

Ungarn | 6,7 mio. EUR | Slovenien | 3,7 mio. EUR |

Malta | 3,3 mio. EUR | Slovakiet | 5,2 mio. EUR |

2.3. Det udvidede decentrale implementeringssystem (EDIS)

Det er Kommissionens mål, at de lande, der modtager Phare-bistand, skal sættes i stand til at forvalte fællesskabsmidler under EDIS systemet, således at de inden tiltrædelsen har tilstrækkelig praktisk erfaring i at forvalte et fuldt ud decentraliseret system og derved er forberedte på at forvalte strukturfondsmidler effektivt efter tiltrædelsen (i et system med delt forvaltning).

Kommissionen godkender de kontorer, der gennemfører Phare, og som opererer under EDIS, når disse har vist, at de har de fornødne ressourcer, strukturer og systemer til at kunne forvalte fællesskabsstøtten effektivt og rettidigt.

Bulgariens ansøgning om EDIS-systemet til landets fire gennemførelseskontorer blev forsinket[2]. I rapporten fra december 2006 peges der på, hvilke problemer der skal løses. De bulgarske myndigheder skal udarbejde en handlingsplan til at tackle problemerne. Der forventes fuld EDIS-akkreditering inden medio 2007.

I 2006 indgav Rumænien en anmodning om fritagelse for forudgående kontrol og akkreditering under EDIS til Kommissionen. Anmodningen vedrørte ministeriet for europæisk integration og CFCU som hovedgennemførelseskontor. Arbejdsministeriet indgav en særskilt anmodning, idet ministeriet ville oprette et særskilt gennemførelseskontor for førtiltrædelsesprogrammer af ESF-typen. Ministeriet for europæisk integration og CFCU modtog akkreditering den 14. december 2006. EDIS-afgørelsen omfatter en række såkaldte "type 2"-resultater, som kræver, at der foretages en opfølgning og forbedringer på systemet inden for bindende frister beregnet fra afgørelsens vedtagelse. Slutrapporten vil foreligge og akkrediteringen være afsluttet i 2007.

Kommissionens afgørelse om delvis overdragelse til Kroatien af forvaltningen af Phare og CARDS under det decentraliserede implementeringssystem (DIS) blev truffet den 7. februar 2006.

Tyrkiet overgik til DIS-status i oktober 2003 med det fremtidige mål for øje at opnå EDIS-status i 2007.

2.4. Koordinering af Fællesskabets førtiltrædelsesbistand

- Sapard[3] (det særlige tiltrædelsesprogram for landbrug og udvikling af landdistrikter) tager sigte på at hjælpe kandidatlandene med at løse strukturtilpasningsproblemerne i deres landbrugssektorer og landdistrikter og med at gennemføre den gældende EU-ret vedrørende den fælles landbrugspolitik og dermed forbundet lovgivning. Nærmere oplysninger om SAPARD-aktiviteterne findes i årsrapporten om SAPARD.

- ISPA[4] (det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument) tager primært sigte på at bidrage til ansøgerlandenes tilpasning til EU’s infrastrukturstandarder. Instrumentet finansierer også større miljø- og transportinfrastrukturer. Nærmere oplysninger om ISPA-aktiviteterne findes i årsrapporten om ISPA.

- Kommissionens samordningsudvalg for de tre førtiltrædelsesinstrumenter, der er nedsat på direktørniveau, holdt ikke officielt møde i løbet af 2005, men der er holdt en række møder, navnlig for at oprette et nyt førtiltrædelsesinstrument med dertil hørende komponenter[5]. Et generelt bistandsdokument, hvormed Kommissionen informerer PHARE-forvaltningsudvalget om samordnings- og førtiltrædelsesbistanden for 2005 og planlagt bistand for 2006, blev forelagt udvalget den 19. maj 2006. Dokumentet indeholdt bl.a. oplysninger om de vejledende finansielle tildelinger for det pågældende år for hvert land og for hvert af de tre instrumenter, oplysninger om samordning med EIB og internationale finansieringsinstitutioner samt om fremskridt med og fremtidsudsigter for den decentrale forvaltning. I en særskilt årsrapport om samordning af førtiltrædelsesbistanden gives der nærmere oplysninger om samordningen mellem Phare, ISPA og Sapard.

3. SAMARBEJDE MED EIB OG DE INTERNATIONALE FINANSIERINGSINSTITUTIONER

Kommissionen konsulterer jævnligt de internationale finansieringsinstitutioner og bilaterale donorer i løbet af et programmeringsforløb for at undersøge mulighederne for fælles aktiviteter og komplementære løsningsmodeller for gennemførelsen af førtiltrædelsesprioriteterne.

Samarbejde og samfinansiering af projekter med EIB og andre internationale finansieringsinstitutioner, navnlig Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, Verdensbanken og Europarådets Udviklingsbank (i samarbejde med den tyske Kreditanstalt für Wiederaufbau) tilrettelægges inden for rammerne af det ændrede aftalememorandum af 26. april 2006 mellem Kommissionen og deltagende internationale finansieringsinstitutioner for de lande, der er berøres af udvidelse.

I Phare-sammenhæng har de horisontale programmer budt på mange muligheder for samarbejde med de internationale finansieringsinstitutioner i form af långivning fra de internationale finansieringsinstitutioner kombineret med EU-tilskud på en mere fleksibel måde sammenlignet med investeringsprojekter, som finansieres under nationale programmer. Kommissionen har sørget for, at de to typer programmer supplerede hinanden.

De nye horisontale programmer, som finansieres via Phare, og som er iværksat siden 2005, dækker Rumænien, Bulgarien, Kroatien og Tyrkiet[6]. De forskellige horisontale finansieringsfaciliteters tekniske aspekter og multilandemodel har gjort det nødvendigt at inddrage højtspecialiserede finansieringsinstitutioner med mange års erfaring dels med det internationale finansmarked, dels med udvikling af såvel små og mellemstore virksomheder som kommunale sektorer. Finansieringsinstitutioner med status af internationale offentligretlige organer, med samme værdinormer som EU, navnlig hvad angår udvidelsen, og med samme målsætninger for den offentlige politik er blevet foretrukket frem for finansieringsinstitutioner i den private sektor, der investerer ud fra et forretningsmæssigt hensyn.

Det første facilitetsprogram blev iværksat i 1999 sammen med Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD). Europarådets udviklingsbank, som gennemfører programmet i samarbejde med Kreditanstalt für Wiederaufbau og EIB, kom med i facilitetsprogrammerne de efterfølgende år. Kommissionen har siden 1999 iværksat 32 facilitetsprogrammer.

- 18 SMV-finansieringsfaciliteter, som beløber sig til i alt 376 mio. EUR i EU-støtte og 2 328,25 mio. EUR i kreditlinjer fra internationale finansieringsinstitutioner.

- 11 kommunale finansieringsfaciliteter omfattende EU-støtte til et beløb på 117,8 mio. EUR og lån til i alt 589 mio. EUR fra internationale finansieringsinstitutioner.

- 3 finansieringsfaciliteter vedrørende energieffektivitet for første gang i 2006 omfattende 53 mio. EUR i EU-støtte og 212 mio. EUR i lån fra internationale finansieringsinstitutioner Implementeringen starter i april 2007.

SMV-finansieringsfaciliteten er et program, der omfatter mange forskellige modtagere, og som har til formål at styrke kapaciteten hos de finansielle mellemled (f.eks. banker og leasingselskaber) i modtagerlandene, således at de kan udvide og opretholde deres finansieringsoperationer over for SMV'er.

Den kommunale finansieringsfacilitet fungerer på samme måde som SMV-finansieringsfaciliteten. Låne- og risikodelingsinstrumenter, der er baseret på ressourcer fra internationale finansieringsinstitutioner, kombineres med ikke-tilbagebetalingspligtig finansiel støtte til lokale finansielle mellemled. Det er meningen, at et begrænset mål af teknisk bistand til kommuner skal finansieres af Phare for at styrke efterspørgselssiden på det kommunale kreditmarked.

Faciliteten vedrørende energieffektivitet blev lanceret i 2006 på baggrund af grønbogen om energieffektivitet og direktivet om bygningers energimæssige ydeevne. Formålet med den er at stimulere investering i energieffektivitet i alle typer bygninger og i industrien ved at stille passende finansieringsmidler til rådighed til endelige låntagere. Programmet kombinerer kreditlinjer fra de internationale finansieringsinstitutioner til finansielle mellemled med incitamenter til at forbedre udstyrs omkostningseffektivitet og gøre energiinvestering mere attraktiv og med honorarer til lokale finansielle mellemled til at anspore dem til at give lån til finansiering af energieffektivitet.

EIB og Kommissionen har på anmodning af Det Europæiske Råd i Nice oprettet en finansieringsfacilitet med sigte på grænseregionerne, jf. Kommissionens meddelelse om grænseregioner af 25. juli 2001. Projektet har til formål at fremme integreringen med de nuværende EU-regioner ved at etablere små kommunale infrastrukturer i grænseregionerne. Det omfatter 2 kommunale infrastrukturprogrammer med en beløbsramme på i alt 40 0mio. EUR i form af EU-støtte og 200 mio. EUR i form af lån fra EIB. Dette program er stadig under gennemførelse. EU-bidraget blev nedsat fra 50 mio. EUR til 40 mio. EUR i 2006 for at afpasse programmets størrelse efter de potentielle projekter.

4. TILSYN OG EVALUERING

Overvågnings- og evalueringsfunktionerne tager primært sigte på at overvåge og evaluere den finansielle støtte til modtagerlandenes bestræbelser på at virkeliggøre førtiltrædelsesmålene; der foretages en vurdering af programresultater og erfaringer i forbindelse hermed. Derudover redegøres for pengenes værdi og for anvendelsen af førtiltrædelsesmidlerne. Endelig støttes udviklingen af den lokale tilsyns- og evalueringskapacitet i modtagerlandene, hvorved deres kapacitet til at forvalte og kontrollere førtiltrædelsesstøtten styrkes.

4.1. Forhåndsevaluering

I 2006 blev forhåndsevalueringen af IPA med fokus på de flerårige vejledende planlægningsdokumenter afsluttet. Resultaterne og henstillingerne i den forbindelse bidrog til drøftelserne i og resultaterne fra kvalitetsstøttegruppen og den efterfølgende revision af de flerårige vejledende planlægningsretningslinjer/-dokumenter.

4.2. Tilsyn og interimsevalueringer

I 2006 førte interimsevalueringsordningen i Rumænien, Bulgarien og Tyrkiet til 32 rapporter om Phare og andre finansielle førtiltrædelsesinstrumenter på lande-, sektor-, ad hoc- eller temaniveau.

Interimsevalueringsrapporterne om finansiel bistand i 2006 viste som helhed betragtet lidt blandede og yderst forskellige resultater af førtiltrædelsesbistanden i Bulgarien, Rumænien og Tyrkiet. De specifikke interimsevalueringsresultater for de tre lande er beskrevet i del II.3.1.

4.3. Efterfølgende evaluering

Der blev i 2006 fuldført en større efterfølgende evaluering af Phare omfattende nationale programmer, multilandeprogrammer og tematiske evalueringer. Resultaterne af den efterfølgende evaluering tager form af 8 multilanderapporter, 10 landeevalueringsrapporter, 7 tematiske evalueringsrapporter og en sammenfattende evalueringsrapport. Resultaterne skal tjene som input i beslutningsprocessen vedrørende den aktuelle førtiltrædelsesstøtte og støtten til landene på Vestbalkan. De vigtigste konstateringer og konklusioner af denne efterfølgende evaluering findes i del II.3.2.

5. ANDRE AKTIVITETER

Kommissionens tjenestegrene iværksatte en række andre aktiviteter for at forbedre programkvaliteten for 2006 og støtte udviklingen af den lokale tilsyns- og evalueringskapacitet. De specifikke foranstaltninger er beskrevet i bilagets del II.3.

[1] Se den komplette ordlyd af formandskabets konklusioner fra juni 2006 på http://www.consilium.europa.eu/cms3_applications/Applications/newsRoom/LoadDocument.asp?directory=en/ec/&filename=90111.pdf. Se den komplette ordlyd af formandskabets konklusioner fra december 2006 på http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/92202.pdf.

[2] Centralt finansierings- og kontraktindgåelseskontor (CFCU), ministeriet for offentlige arbejder, arbejds- og socialministeriet, økonomiministeriet.

[3] Yderligere oplysninger om Sapard findes på Generaldirektoratet for Landbrugs websted.

[4] Yderligere oplysninger om ISPA findes på Generaldirektoratet for Regionalpolitiks websted.

[5] Blandt de foreslåede 6 instrumenter vedrørende eksterne forbindelser, som skal anvendes i perioden 2007-2013, er det nye instrument for førtiltrædelsesstøtte, IPA. Dette instrument befinder sig et sted mellem ekstern bistand og intern politik og har til formål at lette optagelsen i EU af kandidatlandene (Tyrkiet, Kroatien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien) og af de potentielle kandidatlande (Albanien, Bosnien-Hercegovina, Montenegro og Serbien, herunder Kosovo som defineret i FN-Sikkerhedsrådets resolution 1244). IPA er et tiltrædelsesorienteret instrument, som opfylder alle de krav, der er forbundet med tiltrædelsesprocessen, navnlig med hensyn til prioriteter, tilsyn og evaluering. IPA erstatter de nuværende førtiltrædelsesinstrumenter: Phare, som omfatter bistand til gennemførelsen af gældende EU-ret ved hjælp af institutionsopbygning og dertil hørende investeringer, investering i økonomisk og social samhørighed og i grænseoverskridende samarbejde, ISPA, som er forløber for Samhørighedsfonden og vedrører miljø og transportinfrastrukturer, Sapard, som er forløber for planer til udvikling af landdistrikter og vedrører gældende EU-ret inden for den fælles landbrugspolitik og udvikling af landdistrikter, Tyrkiets førtiltrædelsesbistand, som har samme rækkevidde som Phare og endelig Cards, der omfatter landene på Vestbalkan.

[6] Tyrkiet har sin egen førtiltrædelsesstøtte.