KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 02.05.1996 
KOM(%) 151 endelig udg. 
KOMMISSIONENS RAPPORT 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM GENNEMFØRELSEN AF 
DET FINANSffiLLE OG FAGLIGE SAMARBEJDE 
MED TREDJELANDENE I MIDDELHAVSOMRÅDET 
1994 

Tïïw.v.-.*vW.«<^'*.:'^'.*-,5£~ " ~~' 
'<*.^.'.V»*.y.V.V«V." I 
FORORD 
1. Årsrapporten for 1994 er den anden rapport om gennemførelsen af det finansielle 
og faglige samarbejde med tredjelandene i Middelhavsområdet, både på det 
bilatérale og det såkaldte "horisontale" plan. Denne rapport har i forhold til 
sidste år flere informationer om de akiioner, der blev iværksat i 1994, samt en 
vurdering af gennemførelsen af samarbejdet i overensstemmelse med Rådets og 
Europa-Parlamentets ønsker. 
2. For så vidt angår gennemførelsen af samarbejdet er der lagt særlig vægt på 
overholdelsen af alle etaperne i projektforløbet; der lægges endvidere særlig vægt 
på evalueringen af aktionerne. Desuden skulle koordinationen med 
medlemsstaterne og andre donorer, bl.a. Verdensbanken, ligeledes sikre en mere 
effektiv gennemførelse af de fællesskabsfinansierede aktioner. 
3. Gennemførelsen af det bilaterale samarbejde med tredjelandene i 
Middelhavsområdet i 1994 har været relativt tilfredsstillende med en acceleration 
i forpligtelserne, men forsinkelser i betalingerne. Som det er beskrevet nærmere 
under landeafsniîtene, er årsagen til denne forsinkelse hovedsagelig den politiske 
simation (den politiske situation i Algeriet, regeringsskifter i Marokko). Hvad 
angår det horisontale samarbejde, kan der konstateres en meget store virkninger 
af de flecfPtTfllft samarbejdsprogrammer, der imødekommer et reelt behov hos 
enten lokaTsaTpf"™fe™^ universiteteme eller medierne. 
4. Men 1994 har primært været kendetegnet af en ændring af Den Europæiske 
Unions politik over for Middelhavsområdet. Efter Det Europæiske Råd på Korfu 
og Kommissionens meddelelse af 19-10.94 "Styrkelse af Den Europæiske Unions 
MMdeDmvspolitik: Etablering af et EurchMiddelliavspaimcrekab", hvis 
hovedlinjer blev godkendt af Det Europæiske Råd i Essen, kan der konstateres 
en mere generel forståelse for vigtigheden af, at EU fører en virkelig 
pannerskabspolitik med regionen i betragtning af de mange udfordringer, som 
denne vil skulle tage op i de kommende år. 
SAMARBEJDET MED TREDJELANDENE I MIDDELHAVSOMRÅDET 
I. DET NORDLIGE MIDDELHAVSOMRÅDE1 
1. Generelle bemærkninger 
1. Det finansielle og faglige samarbejde med landene i det nordlige 
Middelhavsområde blev i 1994 videreført med de sidste forpligtelser og aktioner 
under de 3. finansprotokoller med Malta og Cypern. Den 4. protokol med Tyrkiet, 
som der blev truffet afgørelse om i 1980, var fortsat blokeret i 1994. 
2. For Cyperns vedkommende blev det besluttet at tildele det disponible restbeløb 
fra den 3. protokol til det græsk-cypriotiske samfund til finansiering af et 
"Europæisk Institut", hvortil de forberedende undersøgelser er færdiggjort. 
3. For så vidt angår Malta, blev bestræbelserne koncentreret om at opfølge og så vidt 
muligt fremskynde gennemførelsen af de godkendte projekter. 
4. Forhandlingerne om de 4. protokoller med Malta og Cypern var i centrum i 1994; 
parterne paraferede teksterne i december 1994. 
2. Evaluering af hvert enkelt land 
2.1. CYPERN 
1. De to første protokoller 
Der er indgået forpligtelser for alle budgetmidlerne i medfør af de to første protokoller 
(26 mio. ECU), hvoraf 96% er udbetalt. 
Der er indgået forpligtelser for alle EIB's egne midler (48 mio. ECU) og udbetalt 100%. 
2. Den tredje protokol 
Budgetmidlerne beløber sig til i alt 18 mio. ECU. 
Der blev i 1994 disponeret over 2,2 mio. ECU af budgetmidlerne til følgende projekter: 
Cypern, Malta og Tyrkiet. 
Sektor Projekt Beskrivelse 
a) Landbrugssektoren Støtte til 
landbrugsforskning 
(265 000 ECU) Styrkelse af Instituttet for 
landbrugsforskning inden 
for plantepatologi 
b) Den offentlige sektor Administrativt samarbejde 
(100 000 ECU) Besøg og seminarer for 
embedsmænd på de 
områder, der er omfattet 
af fællesskabsretten 
Undersøgelse om 
toldprocedurer 
(102 260 ECU) Uddannelse af nationalt 
personale i de procedurer, 
der gælder inden for EU 
Kortlægning og 
matrikulering 
(800 000 ECU) Støtte til datamatiseringen 
af den cypriotiske 
matrikel 
c) Industri Uddannelse af undervisere 
(68 000 ECU) Uddannelse af personale i 
den offentlige sektor 
Automatisering af 
SMV'ernes produktions-
procedurer 
(99 700 ECU) 
Standardisering, 
certificering og 
kvalitetskontrol 
(474 000 ECU) Indførelse af moderne 
produktionsmetoder, 
datamatisering og 
forøgelse af 
produktiviteten hos 
SMV'eme 
Støtte til et cypriotisk 
institut for 
kvalitetskontrol og 
standardisering 
d) Miljø Kontrol med 
industriforurening 
^(350 000 E€U)# Undersøgelse om 
industriaffald, støtte til ny 
lovgivning 
Desuden er der konteret 3,05 mio. ECU til dækning af godtgørelse af renter på EIB-lån. 
Ved udgangen af 1994 var der indgået forpligtelser for 70% af budgetmidlerne, hvoraf 
88% er kommet til udbetaling. 
For så vidt angår samtlige de EIB-midler, som der endnu ikke var disponeret over (dvs. 
29 ud af 44 mio. ECU), blev der via kreditlinjer indgået forpligtelser til fordel for 
foranstaltninger inden for vandforsyning og industri. Udlæggene udgjorde pr. 31. 
december 1994 34% af det samlede beløb. 
Endvidere blev teksten til den 4. finansprotokol (1995-1998) paraferet i december 1994. 
3. Vurdering 
Gennemførelsen af det finansielle og faglige samarbejde blev i 1994 videreført på 
tilfredsstillende vis. Der blev aftalt visse forbedringer af de administrative procedurer med 
de cypriotiske myndigheder; de vil blive gennemført fra 1995 og vil gøre det muligt at 
fremskynde gennemførelsen af projekterne. Der er til gengæld ikke sket store fremskridt 
med hensyn til at disponere over midler, der er bestemt til initiativer for begge 
befolkningsgrupper, med undtagelse af iværksættelsen af gennemførlighedsundersøgelser 
for spildevandsbehandling i Nicosia. 
2.2. MALTA 
Før den 1. januar 1994 var der disponeret over samtlige midler (93,5 mio. ECU) i medfør 
af de tre finansprotokoller (1979-1993), der er indgået med Malta. 57% af budgetmidlerne 
(38,5 mio. ECU) og 78% af EIB's egne midler (55 mio. ECU) er kommet til udbetaling. 
Budgetmidlerne har primært været bestemt for infrastrukturer, uddannelsesaktioner og 
fremme af de lokale økonomiske aktiviteter, især inden for turisme. 
EIB's egne midler var hovedsagelig bestemt for infrastrukturer (40%), telekommunikation 
(20%) samt miljø og drikkevand. 
Teksten til den nye finansprotokol med Malta (1995-1998) blev paraferet i december 
1994. 
H. DET SYDLIGE OG ØSTLIGE MIDDELHAVSOMRÅDE2 
1. Generelle bemærkninger 
1. I 1994 beløb de nye finansielle forpligtelser under den 4. finansprotokol med 
landene i det sydlige og østlige Middelhavsområde sig til i alt 574 mio. ECU, 
heraf 250 mio. ECU fra budgetmidlerne og 324 mio. ECU fra EIB's egne midler. 
2. Der blev foretaget en ændring af retningslinjerne for den sektorielle fordeling af 
det finansielle samarbejde i den sidste generation af protokollerne. I de tre første 
protokoller blev der givet prioritet til sektorerne infrastruktur, landbrug, udvikling 
af landdistrikter og erhvervsuddannelse. De blev først og fremmest finansieret af 
budgetmidlerne. I forbindelse med den 4. protokol blev de styrket af 
ledsageforanstaltninger og økonomiske reformer i flere af landene i det sydlige og 
østlige Middelhavsområde. 
Landene i det sydlige og Østlige Middelhavsområde er landene i Maghreb-
regionen (Algeriet, Marokko og Tunesien) og Machrak-regionen (Egypten, Israel, 
Jordan, Libanon og Syrien). 
3. Inden for rammerne af de instrumenter, der som led i den nye Middelhavspolitik 
er stillet til rådighed for landene i det sydlige og østlige Middelhavsområde for 
at støtte disses økonomiske reformprogrammer, blev der bevilget 300 mio. ECU 
til strukturtilpasningsprogrammer. Dette rammebeløb er blevet suppleret med en 
del af midlerne i medfør af den 4. finansprotokol. 
Endvidere er der afsat i alt 80 mio. ECU fra budgetmidlerne i medfør af den 4. 
protokol til risikovillig kapital3 (mod kun 31 mio. ECU under den 3. protokol). 
Marokko, Egypten og Jordan indgik i 1994 deres første forpligtelser for et beløb 
på i alt 28 mio. ECU. Tunesien havde i 1993 allerede disponeret over 7 mio. 
ECU, mens Algeriet, Libanon og Syrien endnu ikke har indgået forpligtelser. 
4. Ved udgangen af 1994 er situationen følgende: Der er disponeret over i alt 96,5% 
af midlerne i medfør af de tre første protokoller (budgetmidler og EIB's egne 
midler) og 60% af midlerne i medfør af den 4. protokol, hvorunder Marokko, 
Tunesien og Jordan har indgået flest forpligtelser. Kun for Syriens vedkommende 
er der registreret en betydelig forsinkelse med forpligtelser for kun 3% af 
midlerne i medfør af den 4. protokol; dette skyldes den sene iværksættelse af den 
3. og den 4. protokol. 
2. Evaluering af hvert enkelt land 
MAGHREB 
2.1. ALQERffiT 
1. De tre første protokoller 
Der er disponeret over 88% og udbetalt 49% af budgetmidlerne i medfør af de tre første 
protokoller (144 mio. ECU). 
Af EIB's egne midler (360 mio. ECU) er der disponeret over 100% og udbetalt 58%. 
2. Den 4. protokol 
Budgetmidlerne i medfør af denne protokol (70 mio. ECU) er blevet koncentreret om 
nogle få foranstaltninger og sektorer: Udvikling af landdistrikter, boligforhold og 
økonomiske infrastrukturer. 
Foruden risikovillig kapital har tredjelandene i Middelhavsområdet nydt fordel af 
ECIP-instrumentet, inden for rammerne af hvilket der i 1994 i samtlige disse 
lande blev disponeret over 8,75 mio. ECU. 
På grund af den økonomiske og politiske situation blev der i løbet af 1994 kun indgået 
forpligtelser for en meget beskeden del af budgetmidlerne: Der blev disponeret over 0,75 
mio. ECU til gennemførelsen af en undersøgelse forud for iværksættelsen af et 
landbrugsprogram (ASAL-lån) under Verdensbanken. 
Man har ikke kunnet iværksætte nogen foranstaltning på grundlag af risikovillig kapital 
(afsat beløb: 18 mio. ECU). 
Ved udgangen af 1994 var der i overensstemmelse med retningslinjerne i 
programmeringen disponeret over 64% af EIB's egne midler (i alt 280 mio. ECU) til 
foranstaltninger vedrørende transportinfrastrukturer og vandforsyning. 
Ved udgangen af 1994 var der disponeret over 66% af budgetmidlerne, hvoraf 33% var 
kommet til udbetaling. Af EIB's egne midler var der disponeret over 64%, hvor 8% var 
udbetalt. 
3. Vurdering 
Det har på grund af den politiske situation i Algeriet ikke været muligt at opnå væsentlige 
fremskridt i Fællesskabets samarbejde i løbet af 1994. 
De på hinanden følgende forsinkelser af protokollernes iværksættelse har således ført til, 
at man har måttet lukke visse projekter under de første tre protokoller og nyorientere 
andre igangværende projekter. 
I betragtning af vanskelighederne med iværksættelsen af de godkendte projekter og 
analyseringen af nye projekter vil det eventuelt også blive vanskeligt på kort sigt at 
anvende restbeløbet fra den 4. protokol (dvs. 124 ud af i alt 350 mio. ECU). 
2.2 MAROKKO 
1. De tre første protokoller 
Der er disponeret over 99% og udbetalt 84% af budgetmidlerne (356 mio. ECU). 
Af EIB's egne midler (297 mio. ECU) er der disponeret over 100% og udbetalt 78%. 
2. Den 4. protokol 
Af budgetmidlerne på i alt 218 mio. ECU blev der i 1994 godkendt 112 mio. ECU til 
følgende projekter: 
Sektor Projekt Beskrivelse 
a) Infrastruktur Drikkevandsforsyning Dette projekt omfatter 
og sanering drikkevandstilførsel i 19 centre i 
(11 mio. ECU) landdistrikterne 
b) Udvikling af Landbrugsmæssige Bygning af kunstvandingssystemer 
landdistrikter arbejder i Haouz og faglig bistand til 
(21,5 mio. ECU) landbrugskontoret i Haouz 
Støtte til de lokale Projektet tager sigte på at styrke 
landbrugskreditinstitutter de lokale kreditinstitutter for at 
(16,4 mio. ECU) gøre dem i stand til at yde lån til 
de små landbrugere 
Støtte til landbrugs- Projektet tager sigte på at stille en 
udviklingsfonden budgetpost til rådighed for 
(50 mio. ECU) landbrugs-udviklingsfonden, 
således at den kan yde tilskud til 
små landbrugere, der benytter 
forbedrede teknikker 
c) Videnskabeligt Udvikling af telemåling Projektet omfatter: 
samarbejde (4 mio. ECU) - Aktion vedrørende vegetation 
på jorden, havets tilstand og 
skovkontrol 
Specialiseret faglig bistand, 
uddannelse og levering af 
udstyr 
d) Sundhed Støtte til sundhed hos Projektet tager sigte på at styrke 
mødre og nyfødte støtten til mødre og børn ved at 
(9 mio. ECU) bidrage til uddannelsesprogram­
mer, infrastrukturer og bedre 
forvaltning 
Desuden er der disponeret over 80% af den risikovillige kapital (dvs. 20 mio. ECU) til 
fordel for projekter, der er iværksat af marokkanske små og mellemstore virksomheder, 
fortrinsvis i samarbejde med europæiske erhvervsdrivende. 
Lånene fra EIB's egne midler (220 mio. ECU) er blevet tildelt landbrugsforanstaltninger 
(arbejder og kredit) og infrastrukturarbejder (elektricitet og vand). På baggrund af de 
projekter, man er i færd med at analysere, vil det i 1995 være muligt at disponere over 
samtlige midler, hvoraf 14% vil blive anvendt til en kreditlinje til fordel for 
industrisektoren. 
Ved udgangen af 1994 var der af budgetmidlerne disponeret over 72%, hvoraf 16% var 
udbetalt. Af EIB's egne midler var der truffet forpligtelser for 68%, hvoraf 12% var 
kommet til udbetaling. 
8 
3. Vurdering 
Generelt set er iværksættelsen af finansprotokollerne i 1993 forløbet positivt. 
Procenttallet for indgåede forpligtelser er således tilfredsstillende, hvorimod 
udbetalingsniveauet er beskedent. Årsagen til disse forsinkelser er primært de successive 
regeringsskifter i Marokko, således at der i perioden fra november 1993 til februar 1996, 
dvs. inden for 16 måneder, har været tre forskellige personer indsat i Finansministeriet 
(den nationale anvisningsberettigede). Desuden skyldes de beskedne udbetalinger, at visse 
udbud ikke har givet resultat (det videnskabelige og tekniske fakultet, videnskabelig 
forskning), således at det ikke har været muligt at nå op på de normale 
udbetalingsniveauer. 
2.3. TUNESIEN 
1- De tre første finansprotokoller 
Der er disponeret over 100% og udbetalt 89% af budgetmidlerne i medfør af de tre første 
finansprotokoller (208 mio. ECU). 
Af EIB's egne midler (251 mio. ECU) er der disponeret over 100% og udbetalt 87%. 
2. Den 4. protokol 
Af budgetmidlerne på i alt 116 mio. ECU blev der i 1994 godkendt 13 mio. ECU til 
følgende projekter: 
Sektor Projekt Beskrivelse 
a) Udvikling af Udvikling af Formålet er at konsolidere 
landdistrikter landdistrikter i Sejnane, indkomsterne, styrke den 
fase II nuværende organisation af avlere 
(5 mio. ECU) og forsyne dem med 
forvaltningskapacitet, der kan 
sikre græsmarkernes og det 
halvintensive avlssystems 
holdbarhed 
Dæmninger i Oprettelse af vandreserver (tre 
bakkeområder dæmninger) til forskellige 
(3 mio. ECU) anvendelser: kunstvanding, 
kunstig tilførsel af overfladevand 
til grundvandet og beskyttelse 
mod højvande 
b) Industri Faglig bistand til Projektet tager sigte på at 
fremme af kvaliteten i gennemføre en række 
Tunesien foranstaltninger for at bevidstgøre 
(5 mio. ECU) og uddanne personalet i de 
tunesiske administrationer og 
institutioner samt yde den 
fornødne uddannelse og faglige 
bistand til etablering af 
kvalitetssystemet og udviklingen 
af infrastrukturen 
Af den risikovillige kapital (15 mio. ECU), der forvaltes af EIB, er der disponeret over 
47%, idet restbeløbet skal anvendes fra og med 1995. Disse midler skal anvendes til at 
styrke de tunesiske virksomheders egenkapital gennem forskellige lokale 
finansieringsinstitutioner. 
For så vidt angår de lån, EIB har ydet af sine egne midler (168 mio. ECU), er der 
disponeret over 94% (23% i 1994), som fordeler sig således: 
49% inden for økonomiske infrastrukturer (mobilisering af vandressourcer og 
kommunikationsmidler) 
41% i industrisektorerne (kreditlinjer til industrien og oprettelse af industriområder) 
og turistsektoren (kreditlinje). 
Ved udgangen af 1994 var der af budgetmidlerne disponeret over 65%, hvoraf 61% var 
kommet til udbetaling. Af EIB's egne midler var der disponeret over 94%, hvoraf 16% 
var udbetalt. 
10 
3. Vurdering 
Iværksættelsen af finansprotokollerne i Tunesien er generelt set meget tilfredsstillende, 
både med hensyn til forpligtelser og udbetalinger. 
Den tunesiske administration og de organer, der er ansvarlige for gennemførelsen af 
projekterne inden for rammerne af protokollerne, har vist sig yderst kompetente, hvad 
angår både den tekniske gennemførelse og den finansielle forvaltning. Endvidere bygger 
de nye projekter almindeligvis på dossierer af meget høj kvalitet. 
Den projektforberedelse, der blev indledt i slutningen af 1994 på områderne landbrug og 
økonomisk udvikling, vil gøre det muligt at disponere over næsten alle midler i medfør 
af den 4. protokol inden udgangen af 1995. 
MACHRAK 
2.4. EGYPTEN 
1. De tre første protokoller 
Af budgetmidlerne (403 mio. ECU) er der disponeret over 98% og udbetalt 71%, og af 
EIB's egne midler (485 mio. ECU) er der disponeret over 99% og udbetalt 81%. 
2. Den 4. protokol 
Af budgetmidlerne på i alt 258 mio. ECU blev der i 1994 godkendt 72,7 mio. ECU til 
følgende projekter: 
11 
Sektor Projekt Beskrivelse 
a) Landbrugsudvikling Program for veterinære 
tjenester 
(20 mio. ECU) Bistand til den egyptiske 
regering (program for 
kredit, uddannelse og støtte 
til lovgivning) 
b) Miljø og 
befolkningsudvikling Udviklingsprojekt for St. 
Catherine-protektoratet 
(6 mio. ECU) Program til beskyttelse af 
miljøet og turiststeder i 
området omkring St. 
Catherine-klosteret 
Støtte til et befolknings-
udviklingsprogram i det 
øvre Egypten 
(10 mio. ECU) Levering af svangerskabs­
forebyggende midler, faglig 
bistand og uddannelse 
c) Økonomisk reform Reform af banksektoren. 
Bistand til Egyptens 
centralbank 
(11,7 mio. ECU) Projektet omfatter faglig 
bistand og uddannelse med 
henblik på at forbedre 
effektiviteten i Egyptens 
centralbank. 
Program for udvikling af 
den private sektor 
(25 mio. ECU) Kvalitetsforbedring, 
marketingsteknikker og 
fremme af investeringer 
Desuden er der konteret 8,8 mio. ECU af budgetmidlerne til dækning af rentegodtgørelse 
for to EIB-projekter, nemlig ANSDK Steel Plant og et CIB-globallån. 
Af den risikovillige kapital, der forvaltes af EIB (16 mio. ECU), er der disponeret over 
38%. 
EIB's egne midler (310 mio. ECU) er blevet anvendt til projekter i energisektoren 
(elektricitetsoverførsel), industrien og i SMV'er. 
Ved udgangen af 1994 var der af budgetmidlerne disponeret over 58%, hvoraf 4% var 
udbetalt. Af EIB's egne midler var der disponeret over 55% og udbetalt 20%. 
3. Vurdering 
Det finansielle og faglige samarbejde med Egypten er forløbet særdeles tilfredsstillende 
i løbet af 1994. 
En stor del af de projekter, der blev indledt i 1994, vil således være operationelle i løbet 
af første halvår af 1995. Midlerne er kommet hurtigere til udbetaling i 1994 som følge 
af iværksættelsen af kreditlinjeforanstaltninger (fødevaresektoren, kreditlinje for 
landbruget). 
12 
Alle projekterne er blevet udvalgt omhyggeligt med henblik på at støtte Egyptens 
økonomiske reformprogram, under hensyntagen til forslagene til den nye 
partnerskabsaftale, som der i øjeblikket forhandles om. Fællesskabet har givet tilsagn ril 
at støtte de økonomiske reformer i Egypen under denne overgangsperiode, og også til 
at støtte initiativer, der har til formål at mindske reformprogrammets sociale og 
økonomiske onikostninger, især blandt de vanskeligst stillede befolkningsgrupper. 
2.5. KRåEL4 
1. De tre første protokoller 
Af lånene fra EIB (133 mio. ECU) er der disponeret over 100% og udbetalt 95%. 
2. Den 4. protokol 
Ud af i alt 82 mio. ECU var der i 1993 allerede disponeret over 34 mio. ECU i form 
af gioballån ol den israelske udviklingsbank til fremme af små og mellemstore 
virksomheder, og i 1994 blev der tildelt 25 mio. ECU til opførelsen af et 
spudevandsreiisiimgsaiilæg i Sorek. 
3. Vurdering 
Israel nyder på grund af sit udviidingsniveau kun fordel af lån fra EIB's egne midler. 
Lånene har, selvom de er effektive, naturligvis kun beskeden betydning for den israelske 
økonomi. 
2.6 JORDAN 
1. De tre første protokoller 
Af budgetmidlerne (85 mio. ECU) er der disponeret over 100% og udbetalt 80%. 
EIB-lånene anddrager i alt 128 mio. ECU, hvoraf 118 mio. ECU stammer fra bankens 
egne midler og 10 mio. ECU er lån på særlige vilkår. Der er indgået forpligtelser for 
samtlige midler, som er fuldstændigt udbetalt. 
2. Den 4. protokol 
Der blev i 1994 indgået forpligtelser for 4,1 mio. ECU af budgetmidlerne til 
nedenstående projekter (budgetmidler i alt: 46 mio. ECU): 
Kun lån fra EIB. 
13 
Sektor Projekt Beskrivelse 
a) Infrastruktur Agaba Railway Undersøgelse om 
Corporation-undersøgelse moderniseringen af de 
(0,25 mio. ECU) jordanske jernbanelinjer 
b) Uddannelse Uddannelse af Projektet tager sigte på at 
undervisere forbedre undervisnings-
(3,9 mio. ECU) kvaliteten, især i 
grundskolen 
Desuden er 2,01 mio. ECU af budgetmidlerne anvendt til rentegodtgørelse på et EIB-lån 
på vandforsyningsområdet. 
Der er disponeret over 100% af den risikovillige kapital (2 mio. ECU) til projekter 
iværksat af små og mellemstore virksomheder. Der er disponeret over midlerne i form af 
en kreditlinje, der er stillet til rådighed for "Industrial Development Bank". 
Ved udgangen af 1994 havde EIB disponeret over 58% af sine egne midler i medfør af 
protokollen (80 mio. ECU) til foranstaltninger vedrørende transportinfrastrukturer og 
vandforsyning og en kreditlinje til fordel for industri- og turistsektoren. 
Ved udgangen af 1994 var der af budgetmidlerne i medfør af den 4. protokol disponeret 
over 85%, hvoraf 38 var kommet til udbetaling. Af EIB's egne midler var der disponeret 
over 58%, men der har endnu ikke fundet nogen udbetalinger sted. 
3. Vurdering 
Fællesskabets samarbejde blev i 1994 gennemført inden for rammerne af fredsprocessen 
og de forberedende samtaler med henblik på forhandlingerne om en partnerskabsaftale 
mellem EU og Jordan. 
Det finansielle samarbejde har ført til tilfredsstillende resultater trods de almindelige 
forsinkelser, som skyldes de jordanske myndigheders manglende forståelse for 
fællesskabsprocedurerne. 
2.7. LIBANON 
1. De tre første protokoller 
Af budgetmidlerne (46 mio. ECU) er der disponeret over 98% og udbetalt 51%, og af 
EIB's egne midler (107 mio. ECU) er der disponeret over 100% og udbetalt 46%. 
2. Den 4. protokol 
14 
Da der i slutningen af 1993 var disponeret over en stor del af budgetmidlerne, blev der 
ikke indgået nye forpligtelser i 1994, hvor der blev iværksat projekter vedrørende bl.a. 
undersøgelser til evaluering af krigsskader og faglig bistand ril den libanesiske 
administration. 
EIB's egne midler (45 mio. ECU) er blevet tildelt projekter vedrørende rehabilitering af 
elektricitetssektoren, Beyrouths havn og vandsanering. 
Ved udgangen af 1994 var der af budgetmidlerne (24 mio. ECU) disponeret over 71%, 
hvoraf 12% var udbetalt, og af EIB's egne midler var der disponeret over 42%, men 
endnu ikke foretaget nogen udbetalinger. 
3. Vurdering 
Libanon, som går ind i en afgørende fase af sin økonomiske og sociale genopbygning 
efter 17 års krig, har udvist særdeles stor effektivitet med hensyn til anvendelsen af 
bistanden. 
Fællesskabet ydede som den første støtte til Libanons genopbygningsproces og er nu den 
største donor i den nationale genopbygningsplan. 
Hovedproblemet for iværksættelsen (specielt af infrastrukturprojekter finansieret af EIB) 
er, at der er behov for en rehabilitering af den libanesiske adrninistration og en styrkelse 
af dens kapacitet tfl. at forvalte genopbygningsprogrammerne. Derfor er projektet for 
faglig bistand ril den libanesiske administration, der er af 3 års varighed svarende ril 
perioden for rehabilitering af de grundlæggende infrasirukturer, afgjort et af de projekter, 
der er nyttigst for den libanesiske regering. 
2.8. SYRIEN 
1- De to første finansprotokoller (1977-1991) 
Af budgetmidlerne i medfør af de to første finansprotokoller (59 mio. ECU) er der 
disponeret over 100% og udbetalt 80%. 
Der er disponeret over samtlige EIB's lån af egne midler (98 mio. ECU) og udbetalt 
81%. 
2- Den 3- og 4. finansprotokol 
Den 3. og 4. finansprotokol (304 mio. ECU) blev med forsinkelse godkendt af Europa-
Parlamentet (ikrafttrædelse henholdsvis januar 1993 og april 1994). 
Af budgetmidlerne i medfør af den 3. og den. 4. finansprotokol (79 mio. ECU) blev der 
i 1994 disponeret over 17,5 mio. ECU ril følgende projekter: 
15 
Sektor Projekt Beskrivelse 
a)Infrastruktur Udvikling af Projektet omfatter: 
elektricitetssektoren -forbedring af forvaltningen af 
(11 mio. ECU) det offentlige elselskab 
-lederuddannelse 
-undersøgelse om en national 
distributionscentral 
-undersøgelse om en 
masterplan 
b)Økonomisk reform Program for støtte til - modernisering af Syriens 
banksektoren handelsbank 
(4,5 mio. ECU) -modernisering af Syriens 
centralbank 
c)Befolkningsudvikling Befolkningsudvikling Projektet, som samfinansieres 
og familieplanlægning med UNFPA, omfatter på 
(2 mio. ECU) baggrund af folketællingen en 
styrkelse af det centrale 
statistiske kontor samt 
familieplanlægningsaktiviteter 
Desuden er der konteret 12,9 mio. ECU til rentegodtgørelser (PEE-transmission). 
De lån, EIB har planlagt på grundlag af den 3. og den 4. protokol (225 mio. ECU), er 
endnu ikke blevet anvendt. De var hovedsageligt bestemt til at finansiere en forbedring af 
el-distributionsnettet, vejnettet og telefonnettet i landdistrikterne. 
Ved udgangen af 1994 var der af budgetmidlerne i medfør af den 3. protokol (36 mio. 
ECU) disponeret over 94%, hvoraf 2% var udbetalt, og af budgetmidlerne i medfør af den 
4. protokol (43 mio. ECU) var der disponeret over 12%. 
3. Vurdering 
1994 var et særdeles aktivt år for samarbejdet mellem Den Europæiske Union og Syrien. 
Straks efter godkendelsen af den 4. protokol (december 1993) lancerede Syrien og 
delegationen en række undersøgelser til forberedelse af projekterne. Da alle disse 
undersøgelser var afsluttet, kunne man i 1994 disponere over næsten samtlige 
budgetmidlerne i medfør af den 3. og den 4. protokol (vandforsyning, bankreform, 
udvikling af elektricitetssektoren, befolkningsudvikling) og forberede de resterende 
forpligtelser for 1995 (turisme, business center, lederuddannelsesskole). 
Trods stivheden i den lokale administration er der opnået et særdeles tilfredsstillende 
resultat, som er forbundet med Syriens interesse i at åbne sin økonomi og modernisere de 
økonomiske strukturer samt det europæiske ønske om efter lang tids blokering at vise sin 
interesse for samarbejdet med Syrien sideløbende med støtten til fredsprocessen. 
M 
Selvom der fortsat er brug for forbedringer med hensyn til projekternes 
gennemførelsestempo, viste 1994, at en tæt og overbevisende kontakt mellem aktørerne 
(den lokale administration og Kommissionen) er af afgørende betydning for samarbejdets 
effektiviieiL 
IH. STRUKTURTILPASNING 
Indføreisen af et særligt rammebeløb på 300 mio. ECU til støtte for de økonomiske 
reformer i landene i det sydlige og østlige Middelhavsområde, der geimemfører et 
strukmitnpasmngspTOgram, er en innovation i den fjerde generation af 
finansprotokollerne. 
Fællesskabets bistand antager form af finansiering af generelle eller sektorspecifikke 
importprograrmner og faglig bistand i tfllaiytning til programmerne for støtte på det 
makroøkonomiske og sectorielle område. De counterpart-midler, der tilvejebringes 
gennem imrrøilprogrammerne, anvendes al at finansiere foraristaltninger, der tager sigte 
på at mindske de negative sociale følger af tilpasningsprocessen. 
Midlernes fordeling mellem de støtteberettigede lande besluttes på grundlag af parametre, 
der viser den stnikturelle uligevægt og udviklingsbehovene på lang sigt. 
Af rammebeløbet på 300 mio. ECU blev der i 1994 disponeret over 220 mio. ECU (jf-
nedenstående tabel). 
EF-STØTTE TDL STRUKTURTILPASNINGEN 
I DET SYDLIGE OG ØSTLIGE MIDDELHAVSOMRÅDE 
FORPLIGTELSER ULTIMO 1994 
ALGERIET 
MAROKKO 
TUNESIEN 
JORDAN 
RESERVE 
IALT Særligt 
rammebeløb 
55 
60 
40 
65 
80 
300 Protokol 
15 
20 
-
15 
50 IALT 
70 
80 
40 
80 
Det er endnu for tidligt at foretage en fuldstændig evaluering af programmernes 
virkninger, men det kan dog konstateres, at de har bidraget til gennemfkrelsen af de 
økonomiske reformer, til at mindske behovet for udenlandsk finansiering og til at forøge 
udgffierne på det sociale område til fordel for de vanskeligst stillede bcfolkrjingsgrupper. 
17 
Algeriet modtager et bidrag på 70 mio. ECU til støtte for sil reform program inden for 
socialt boligbyggeri. Støtten har form af et sektorprogram for import af de materialer, 
der er nødvendige til færdiggørelsen af socialboliger; counterpart-midlerne anvendes til 
finansiering af foranstaltninger, der skal sikre socialboligernes levedygtighed. I februar 
1994 blev den første tranche på 35 mio. ECU udbetalt. Man kan anse programmet for 
at være "on track", selvom gennemførelsen er forsinket, navnlig på grund af de særlige 
forhold i Algeriet. 
Marokko modtager fællesskabsstøtte på 80 mio. ECU til sit 
strukturtilpasningsprogram. Counterpart-midlerne anvendes til at styrke 
budgetudgifterne til sundheds- og uddannelsessektoren. Den første tranche på 50 mio. 
ECU blev frigivet i december 1993. Vurderingen heraf har været særdeles positiv, 
både hvad angår de økonomiske reformer og budgetstøtten (kreditterne på grundlag af 
counterpart-midler er opbrugt, indikatorerne for udviklingen i de omfattede sektorer 
viser en støt stigning for den periode, der er observeret). Den anden tranche blev 
frigivet ved udgangen af 1994. 
Tunesien var det første land, der modtog fællesskabsstøtte til sit 
strukturtilpasningsprogram. Dette bidrag var pr. 31.12.1993 fuldstændigt udbetalt. 
Counterpart-midlerne finansierer jobskabelsesprogrammer. Fællesskabets bidrag har 
gjort det muligt at opretholde disse programmer på et betragteligt niveau. 
Gennemførelsen af de økonomiske reformer har været yderst tilfredsstillende og er 
blevet ledsaget af en forbedring af de sociale indikatorer. 
.Ionian har i 1992 og 1993 modtaget 50 mio. ECU (hvoraf de 40 stammer fra 
rammebeløbet til strukturtilpasning) til støtte for sit økonomiske reformprogram. For 
perioden 1994/95 har Fællesskabet (i december 1994) udbetalt 30 mio. ECU (hvoraf 
de 25 stammer fra rammebeløbet til strukturtilpasning) til støtte for det økonomiske 
reformprogram. Counterpart-midlerne er bestemt for udgifter på uddannelses- og 
sundhedsområdet. 
18 
SAMARBEJDET MED SAMTLIGE TREDJELANDE I 
MIDDELHAVSOMRÅDET 
Inden for rammerne af den nye Middelhavspolitik, Rådets forordning herom (EØF 
1763/92 af 24.6.92) og de prioriterede interventionsområder for dette samarbejde af 
interesse for samtlige tredjelande i Middelhavsområdet har man i 1994 videreført 
allerede igangværende aktioner og lanceret nye programmer, der finansieres af både 
budgetmidlerne og EIB's egne midler. 
I. BUDGETMIDLER: 
I det forløbne år beløb budgettet sig til 65 mio. ECU i FB og 44,66 mio. ECU i BB. 
Siden starten af den nye Middelhavspolitik i juli 1992 er der indgået forpligtelser for 
165,05 mio. ECU og udbetalt 65,47 mio. ECU, hvilket svarer til 40% af de indgåede 
forpligtelser. 
Fordelingen på prioriterede områder af de projekter, programmer eller aktioner, der indtil 
den 31.12.94 var finansieret af Kommissionens budget (se vedlagte liste), ser således ud: 
Miljø 22% 
Decentralt samarbejde 48% 
Befolkningsudvikling 6% 
Kultur og kommunikation 2% 
Oplæring og uddannelse 5% 
Fredsprocessen 3% 
Risikovillig kapital 5% 
Mikroaktiviteter 9% 
Fra den 1. januar til den 31. december 1994 blev følgende finansieringer godkendt: 
Miljø: 
6,36 mio. ECU blev opført til rentegodtgørelser for anden fase af EIB-projektet "Sanering 
af kystbyer i Tunesien". 
Decentralt samarbejde:5 
På baggrund af de tilfredsstillende resultater af pilotfaserne blev nedenstående aktioner 
konsolideret: 
De aktiviteter, der i 1993 blev indledt inden for rammerne af "MED-INVEST"-
programmet (10 mio. ECU), blev videreført i 1994. MED-INVEST støtter 
samarbejdet mellem små og mellemstore virksomheder i tredjelandene i 
Middelhavsområdet og EF. 
19 
Med Urbs Støtte til samarbejdet mellem lokalsammenslutninger i 
(8,9 mio. ECU) tredjelandene i Middelhavsområdet og i EF 
Med Campus Støtte til samarbejdet mellem universiteter i tredjelandene i 
(8,9 mio. ECU) Middelhavsområdet og i EF 
Med Media Støtte til medieorganer i tredjelandene i Middelhavsområdet 
(6,1 mio. ECU) og i EF 
Med Avicenne Støtte til forskningsinstitutter i tredjelandene i 
(7,39 mio. ECU) Middelhavsområdet og i EF 
Alle disse programmer tager primært sigte på gennem etableringen samarbejdsnet mellem 
udviklingsaktørerne at skabe eller styrke forbindelserne mellem de civile samfund i 
Fællesskabet og i landene i det sydlige og østlige Middelhavsområde og mellem disse 
lande indbyrdes. 
Regionalt s am arbejde: 
Inden for rammerne af dette samarbejde har Kommissionen godkendt projektet for 
oprettelse af en Euro-Arabisk lederuddannelsesskole (8,3 mio. ECU), der vil være det 
første institut, som officielt oprettes inden for rammerne af de euro-arabiske forbindelser. 
Dette institut, der får sæde i Grenada, vil indføre et omfattende program for 
lederuddannelse i de arabiske lande og sideløbende hermed uddanne arabiske og 
europæiske ledere på højt niveau i Europa. 
Desuden er der i takt med anmodningerne og behovene iværksat mange aktioner (4,5 mio. 
ECU) til støtte for fredsprocessen, navnlig et program for økonomisk udvikling baseret 
på et partnerskab mellem Europa og Mellemøsten, der især henvender sig til SMV'erne. 
Det er ligeledes værd at nævne ca. 60 mikroforanstaltninger (3,7 mio. ECU) på 
områderne faglig bistand, undersøgelser, handelsfremstød og uddannelse (seminarer, fora, 
møder, publikationer os v.). 
H. EIB's EGNE MIDLER 
I slutningen af december 1994 blev der godkendt ni foranstaltninger "uden for 
protokollen" for et beløb på i alt 612 mio. ECU ud af de forudsete 1 800 mio. ECU. 
De fire foranstaltninger, der allerede var blevet godkendt i de foregående år (1992 og 
1993), blev i 1994 suppleret med følgende foranstaltninger: 
På miljøområdet, tre lån (med rentegodtgørelse på 3%) 
a) "Sorek Sewage Treatment" (10 mio. ECU) til opførelse af et rensningsanlæg for 
spildevand ca. 8 km vest for Jerusalem og tilslutning af kloakledninger; 
20 
b) "Antalya Sewerage" (35 mio. ECU) til bygning af et kloaknet og et 
rensningsanlæg for spildevand i byen Antalya; 
c) "Sanering af kystbyer i Tunesien" (25 mio. ECU - fase II). Lån til finansiering af 
udvidelsen og opførelsen af 2 rensningsanlæg (Stor-Tunis og Medenine) og 
styrkelse af kloaknettet i byerne Menzel, Bourguiba, Sousse, Monastir, Kelibia, 
M'Saken og Medenine. 
På området lufthavnsinfrastrukturer blev der bevilget et lån på 80 mio. ECU til bygning 
eller udvidelse af 2 nye landingsbaner, en passagerterminal og offentligt og teknisk udstyr 
i tilknytning hertil, altsammen til den internationale lufthavn i Beyrouth (Libanon). 
Endelig blev der ydet et lån på 80 mio. ECU til finansieringen af den elektriske 
sammenkobling mellem EF og Marokko. Der er tale om at forlænge det europæiske el-net 
mod Marokko ved hjælp af et kabelsystem på 30 km under Gibraltar-strædet samt styrke 
det marokkanske el-distributionsnet. 
21 
3Z£Z^«t~****&?*r<~22i°!£^ l^^.x^^yw^vCVA' 
FE5r55S%P~^^ 
Statussen over det finansielle og faglige samarbejde i 1994 med tredjelandene i 
Middelhavsområdet er generelt set positiv trods de politiske usikkerhedsmomenter, som 
også i år har berørt samarbejdet med især Algeriet. 
Særligt opmuntrende er den succes, som adskillige decentrale samarbejdsprogrammer har 
haft. De imødekommer klart et behov og understreger vigtigheden af at de forskellige 
aktører i det civile samfund deltager som aktører i samarbejdet med tredjelandene i 
Middelhavsområdet. 
22 
Liste over bilag 
1. Finansiel iværksættelse af protokollerne 
2. Sektoriel iværksættelse af protokollerne 
Det nordlige Middelhavsområde 
Det sydlige og østlige Middelhavsområde 
3. Samarbejde af interesse for samtlige tredjelande i Middelhavsområdet 
Budgetmidler 
EIB 
23 
GLOBAL FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DE TRE FØRSTE PROTOKOLLER 
Nî 
-C 1978-1991 
Cypern 
Malta 
Tyrkiet 
Subtotal nordl. Middelh. 
Algeriet 
Marokko 
Tunesien 
Subtotal Maghreb 
Egypten 
Jordan 
Libanon 
Syrien 
Subtotal Machrak 
Israel 
Subtotal Machrak + Israel 
Subtotal Maghr&Machr 
Subtotal Middelhavsomr IALT BUDGET 
Forpligtelser Betalinger 
Værdi % Værdi % 
44 38,6 88% 36,1 94% 
38,5 38,5 100% 22 57% 
590 590 100% 590 100% 
672,5 667,1 99% 648,1 97% 
144 126 88% 62 49% 
356 354 99% 297 84% 
208 208 100% 186 89% 
708 688 97% 545 79% 
403 393 98% 280 71% 
85 85 100% 68 80% 
46 45 98% 23 51% 
95 93 98% 48 52% 
629 616 98% 419 68% 
1337 1304 98% 964 74% 
2009,5 4579,1 228% 3540.1 77% IALT EIB 
Forpligtelser Betalinger 
Værdi % Værdi % 
92 92 100% 63 68% 
55 55 100% 43 78% 
115 115 100% 115 100% 
262 262 100% 221 84% 
360 360 100% 207 58% 
297 297 100% 232 78% 
250 250 100% 217 87% 
907 907 100% 656 72% 
492 492 100% 394 80% 
118 118 100% 118 100% 
107 107 100% 49 46% 
208 98 47% 79 81% 
925 815 88% 640 79% 
133 133 100% 127 95% 
1058 948 90% 767 81% 
1965 1855 94% 1423 77% 
2227 6642 298% 5130 77% IALT PROTOKOL 1 ALT 
Forpligtelser Betalinger 
Værdi % Værdi % 
136 130,6 96% 99,1 76% 
93,5 93,5 100% 65 70% 
705 705 100% 705 100% 
934,5 929,1 99% 869,1 94% 
504 486 96% 269 55% 
653 651 100% 529 81% 
458 458 100% 403 88% 
1615 1595 99% 1201 75% 
895 885 99% 674 76% 
203 203 100% 186 92% 
153 152 99% 72 47% 
303 191 63% 127 66% 
1554 1431 92% 1059 74% 
133 133 100% 127 95% 
1687 1564 1186 
3302 3159 96% 2387 76% 
4236,5 4088,1 96% 3256,1 80% 
l)forpligtelser/i alt 2)betalinger/forpligtelser y.c:igangværende forpligtelser 
ÏLOBAL FINANSIEL GENNEMFØRELSE AF DEN FJERDE PROTOKOL 
991-1996 
Algeriet 
Marokko 
Tunesien 
otal Maghreb 
Egypten 
Jordan 
Libanon 
Syrien 
otal Machrak 
Israel 
1 Machrak +lsrael 
|ri Middelhavsomr IALT BUDGET 
orpligtelser Betalinger 
Værdi % Værdi % 
70 46 66% 15 33% 
218 157 72% 25 16% 
116 75 65% 46 61% 
404 278 69% 86 31% 
258 150 58% 6 4% 
46 39 85% 15 38% 
24 17 71% 2 12% 
43 5 12% 
371 211 57% 23 11% 
371 211 57% 23 11% 
775 489 63% 109 22% IALT EIB 
>rpligtelser Betalinger 
Værdi % Værdi % 
280 180 64% 15 8% 
220 150 68% 18 12% 
168 158 94% 25 16% 
668 488 73% 58 12% 
310 172 55% 35 20% 
80 46 58% 0% 
45 19 42% 0% 
115 0% 
550 237 43% 35 15% 
82 34 41% 30 88% 
632 271 43% 65 24% PROTOKOL 1 ALT 
IALT orpligtelser Betalinger 
Værdi % Værdi % 
350 226 65% 30 13% 
438 307 70% 43 14% 
284 233 82% 71 30% 
1072 766 71% 144 19% 
568 322 57% 41 13% 
126 85 67% 15 18% 
69 36 52% 2 6% 
158 5 3% 0 0% 
921 448 49% 58 13% 
82 34 41% 30 88% 
1003 482 88 18% 
1300 759 58% 123 16% | 2075 1248 60% 232 19% 
l)forpligtelser/i alt 2)betalinger/forpligtelser y.c:igangværende forpligtelser 
SECTORIEL GENNEMFØRELSE AF PROTOKOLLERNE MED LANDENE I DET NORDLIGE MIDDELHAVSOMRÅDE 
EØF/NORDLIGE MIDDELHAVSOMRÅDE - (1978 - 1993) 
INTERVENTIONSSEKTORER \ 1. PROTOKOL 
1, INFRASTRUKTURER. VAND 
(Indvinding og distribution) 
2, SANERING, MILJØ 
3, ENERGI (varmekraftværker, 
distribution afgås og elektricitet) 
4, LANDBRUG, FISKERI, SKOVBRUG 
5, HANDEL INDUSTRI, TJENESTEYDELSER 
6, VIDENSKABELIGT SAMARBEJDE 
7, UDDANNELSE 
8, SUNDHED, BOLIGER 
9, STRUKTURTILPASNING 
(bilateral del) 
10. DISPONIBELT RESTBELØB 
11, IALT Mio. ECU 
105.2 
8,5 
7,6 
73,7 
0.0 
195,0 % 
53.9% 
4,4% 
3,9% 
37.8% 
0,0% 100% 2. PROTOKOL 
Mio. ECU 
68,9 
10,7 
77,0 
62.9 
5,0 
5.0 
0.0 
229,5 % 
30,0% 
4,7% 
33,6% 
27,4% 
2.2% 
2.2% 
0.0% 
100% 3. PROTOKOL 
Mio. ECU 
127,0 
4,6 
89,0 
10,5 
15,0 
0,6 
6,3 
253,0 % 
50,2% 
4.2% 
5,9% 
0,2% 
2,5% 
100% IALT 
(1965/1993) 
Mio. ECU 
301,1 
19,0 
151,6 
5,0 
5,6 
0,0 
6,3 
677,5 % 
44,4% 
2,8% 
22,4% 
0,7% 
0,8% 
0,0% 
0,9% 
100% 
31.12.94 
IB/552/95 DEL 6 
SEKTOREEL GENNEMFØRELSE AF PROTOKOLLERNE MED LANDENE I DET NORDLIGE MIDDELHAVSOMRÅDE 
EIB-SAMTLIGE LANDE (1978 - 1994) 
I" j INTERVENTIONSSEKTORER 
1 1. INFRASTRUKTURER, SANERING, VAND 
(indvinding og distribution) 
2. ENERGI (varmekraftværke!-, 
distribution af gas og elektricitet) 
3. LANDBRUG, FISKERI, SKOVBRUG 
4. HANDEL, INDUSTRI, TJENESTEYDELSER 
5. GLOB ALLAN 
(INDUSTRI ELLER BLANDET) 
6. DISPONIBELT RESTBELØB 
7. IALT 1. PROTOKOL 
(1965/1983) 
Mio. ECU 
36 
36 % 
100% 
100% 2. PROTOKOL 
(1973/1988) 
Mio. ECU 
44 
25 
69 % 
64% 
36% 
100% 3. PROTOKOL 
(1979/1993) 
Mio. ECU % 
(D 
40 
10 
27 
80 
157 25% 
6% 
17% 
51% 
100% IALT | 
(1965/1993) | 
Mio. ECU 
120 
10 
27 
105 
262 % 
46% 
4% 
10% 
40% 
100%| 
(1) heraf 7 mio. ECU til miljø. 
December 1994 
SEKTORIEL GENNEMFØRELSE AF PROTOKOLLERNE MED LANDENE I DET SYDØSTLIGE MIDDELHAVSOMRÅDE 
EØF-SAMTLIGE LANDE (1978 - 1994) 
INTERVENTIONSSEKTORER 
1. INFRASTRUKTURER, 
VAND (Indvinding og distribution) 
2. SANERING, MIUØ 
3. ENERGI (Varmekraftværker, 
distribution afgås og elektricitet) 
4. LANDBRUG, FISKERI. SKOVBRUG 
5. HANDEL INDUSTRI. TJENESTEYDELSER 
6. VIDENSKABELIGT SAMARBEJDE 
7. UDDANNELSE (1) 
8. SUNDHED. BOLIGER 
9. STRUKTURTILPASNING (2) 
(bilateral del) 
10. DISPONIBELT RESTBELØB 
11. IALT 1. PROTOKOL 
(1978/1981) 
Mio. ECU 
85 
0 
60 
5 
0 
35 
0 
34 
0 
20 
0 
61 
0 
1 
0 
0 
0 
6 
0 
307 % 
28% 
0% 
20% 
2% 
11% 
11% 
7% 
20% 
0% 
0% 
2% 
100% 2. PROTOKOL 
(1981/1986) 
Mio. ECU 
34 
0 
27 
23 
0 
145 
0 
75 
0 
26 
0 
41 
0 
22 
0 
0 
0 
22 
0 
415 % 
8% 
0% 
7% 
6% 
35% 
18% 
6% 
10% 
5% 
0% 
5% 
100% 3. PROTOKOL 
(1986/1991) 
Mio. ECU 
44 
0 
56 
39 
0 
260 
0 
143 
18 
0 
44 
0 
6 
0 
0 
0 
5 
0 
615 % 
7% 
0% 
9% 
6% 
42% 
23% 
3% 
7% 
1% 
0% 
1% 
100% 4. PROTOKOL 
(1991/1996) 
Mio. ECU 
23 
0 
61 
15 
0 
136 
0 
169 
4 
0 
12 
0 
19 
0 
50 
0 
286 
0 
775 % 
3% 
0% 
8% 
2% 
18% 
22% 
1% 
2% 
2% 
6% 
37% 
100% IALT 
(1978/1996) 
Mio. ECU 
186 
0 
204 
82 
0 
576 
0 
421 
0 
68 
0 
158 
0 
48 
0 
50 
0 
319 
0 
2112 % 
9% 
0% 
10% 
4% 
27% 
20% 
3% 
7% 
2% 
2% 
15% 
700%l 
(1) De målrettede projekter, programmer eller uddannelsesaktioner er medtaget under den pågældende sektor. 
(2) 300 mio. ECU til strukturtilpasning, hvoraf der allerede er disponeret over 220 mio. ECU. 
SEKTORIEL GENNEMFØRELSE AF PROTOKOLLERNE MED LANDENE I DET SYDØSTUGE MIDDELHAVSOMRÅDE 
EIB-SAMTLIGE LANDE (1978-1994) 
13 INTERVENTIONSSEKTORER 
1. INFRASTRUKTURER. 
VAND (Indvinding og distribution) 
2. SANERING, MIUØ 
3. ENERGI (Varmekraftværker, 
distribution afgås og elektricitet) 
4. LANDBRUG, FISKERI, SKOVBRUG 
5. HANDEL INDUSTRI. TJENESTEYDELSER 
6. DISPONIBELT RESTBELØB 
7. IALT 1. PROTOKOL 
(1978/1981) 
Mio. ECU 
166,5 
0 
97 
20,5 
78 
0 
362 % 
46% 
0% 
27% 
6% 
22% 
0% 
100% 2. PROTOKOL 
(1981/1986) 
Mio. ECU 
136,5 
10 
201,5 
132 
120 
0 
600 % 
23% 
2% 
34% 
22% 
20% 
0% 
100% 3. PROTOKOL 
(1986/1991) 
Mio. ECU 
97,5 
129 
188 
284 
187,5 
117 
1003 % 
10% 
13% 
19% 
28% 
19% 
12% 
100% 4. PROTOKOL 
(1991/1996) 
Mio. ECU 
337 
12 
127 
59 
224 
541 
1300 % 
26% 
1% 
10% 
5% 
17% 
42% 
100% IALT 
(1978/1996) 
Mio. ECU 
738 
151 
614 
496 
610 
658 
3265 % 
23% 
5% 
19% 
15% 
19% 
20% 
100% 
KILDER: EIB's kvartalsstatistikker 
SAMARBEJDE AF INTERESSE FOR 
SAMTLIGE TREDJELANDE I MIDDELHAVSOMRÅDET 
Budgetmidler (december 1994) 
Interventionsområde Forpligtelser (mio. ECU) 
7 Miliø 
1.1 Rentegodtgørelser (EIB-lån) 19,95 
1.2. IMPHOS-Dekad. phosphater 1,1 
1.3. Uddannelse I.E.E. 0,63 
1.4. Sanering i GAZA 15 
I alt 1. 36,58 (22%) 
2 Decentralt samarbejde 
2.1. ICAMAS 3 
2.2. MED-URBS 22,32 
2.3. MED-CAMPUS 23,3 
2.4. MED-INVEST 10 
2.5. MED-MEDIA 11,04 
2.6. MED-AVICENNE 8,82 
Ialt2 78,48 (48%) 
3 Regionalt samarbejde 
3.1 Rammekontrakt 0,5 
3.2 Befolkningsudvikling 10,5 
3.3 EURONEWS 3 
3.4 Risikovillig kapital 9 
3.5 Euro-arabisk management 8,3 
3.6 Aktioner vedr. fredsprocessen 4,45 
3.7 Mikroaktioner * 14,24 
I alt 3 49,99(30%) 
ALT 1 +2 + 3 165,05(100%) 
*Mikroaktioner 
Faglig bistand 3,18 (22,3%) 
Undersøgelser 3,81 (26,8%) 
Promotion 0,33 (2,3%) 
Uddannelse, seminarer 6,92 (48,6%) 
3K3 
SAMARBEJDE AF INTERESSE FOR 
SAMTLIGE TREDJELANDE I MIDDELHAVSOMRÅDET 
EIB's egne midler (december 1994) 
Interventionsområde Forpligtelser (mio. ECU) 
? Miljø 
1.1 Spildevandsrensning og arbejder i tilknytning hertil 40 
(Kystbyerne Tartus og Latakia (Syrien)) 
1.2. Sanering af kystbyer i Tunisien 42 
1.3. Rensningsanlæg i Sorek (Israel) 10 
1.4. Kloaknet og rensningsanlæg i Antalya 35 
I alt 1. 127,0(21%) 
2 Andet 
2.1. Telekommunikation/internationalt netvcerk i Jordan 45 
2.2. Lufthavn i Beyrouth (Libanon) 80 
2.3. Gasledning Maghreb-Spanien (den algeriske del) 200 
2.4. Telekommunikation/internationalt netvcerk i MaroW 80 
2.5. El-forbindelse Marokko-EU 80 
I alt 2 485,0 (79%) 
IALT 1 +2 + 3 612,0(100%) 
V 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 151 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 
Katalognummer : CB-CO-96-161-DA-C 
ISBN 92-78-02411-2 
Køatoret for De Eurøpæiske Fællesskabers Officielle Publikatioaer 
L-2985 Luxembourg 
'à*