HANDLINGSPLAN - Kommissionens handlingsplan på grundlag af anbefalingerne i Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 2001

INDLEDNING

Hvidbogen om reformen [1] viste, at det er nødvendigt at forbedre situationen med hensyn til de finansielle aktørers ansvar og ansvarlighed for at gøre Kommissionens arbejde mere effektivt. I den forbindelse anmodede Rådet i sin henstilling om meddelelse af decharge for 2000 Kommissionen om at udarbejde en handlingsplan [2] allerede i forbindelse med den næste decharge, som skulle beskrive, hvad Kommissionen har forpligtet sig til at gøre for at forbedre sin forvaltning.

[1] KOM(2000) 200 af 1.3.2000.

[2] "Rådet bemærker dog, at Revisionsrettens beretning ikke indeholder tilstrækkelige oplysninger om i det mindste udviklingen i indvirkningen af de fejl, der er konstateret i de pågældende sektorer. Under disse omstændigheder kan Rådet kun gentage sin anmodning om, at Retten i det mindste fremlægger oplysninger, som vil gøre det muligt at foretage en objektiv sammenligning af de fremskridt, der er gjort, og de mål, der skal nås, og at vælge en metode, som gør det muligt at vurdere resultaterne fra det ene år til det andet.

Kommissionen meddelte, at den ville fremlægge denne handlingsplan i forbindelse med decharge for 2001. Formålet med dette dokument er at angive, hvilke korrigerende foranstaltninger der skal træffes for at efterkomme Revisionsrettens anbefalinger, samt den forventede virkning af disse foranstaltninger.

Denne handlingsplan er baseret på Kommissionens svar på Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 2001. Den gennemgår de foranstaltninger, der skal gennemføres i de enkelte sektorer for at forbedre Kommissionens finansielle forvaltning og dermed opnå en tilfredsstillende revisionserklæring (DAS).

Årsberetningen udgør en første fase i dechargeproceduren. Kommissionens svar på Revisionsrettens bemærkninger er således særlig vigtige for dechargeproceduren. Kommissionen skal tage hensyn til de bemærkninger, der er rettet mod den, og derefter fremsætte retningslinjer for, hvilke korrigerende foranstaltninger den har til hensigt at træffe. Alle disse forpligtelser, som i denne handlingsplan er opdelt på de forskellige udgiftssektorer, vedrører en forbedring af den finansielle forvaltning.

Hvad angår egne indtægter vil Kommissionen blive ved med at sikre sig, at medlemsstaternes procedurer med hensyn til traditionelle egne indtægter er i overensstemmelse med fællesskabsreglerne, og den forpligter sig til at gøre noget ved alle de uregelmæssigheder, som Revisionsretten peger på, og om nødvendigt træffe foranstaltninger til at inddrive de skyldige beløb.

Med hensyn til den fælles landbrugspolitik sendte Kommissionen i juli 2002 Rådet og Parlamentet en række anbefalinger til en ny fælles landbrugspolitik som led i midtvejsevalueringen. I den forbindelse foreslog Kommissionen, at der for hård hvede vedtages relevante foranstaltninger på grundlag af Revisionsrettens analyse, som er blevet bekræftet af en ekstern evaluering og en række interne analyser.

Den ufuldstændige gennemførelse af mælkekvoteordningen har medført, at der er indledt overtrædelsesprocedurer mod visse medlemsstater. Sanktionerne er blevet skærpet og harmoniseret på grundlag af Revisionsrettens anbefaling. Desuden vil Kommissionen i 2004/2005 foretage en evaluering af den fælles markedsordning for oksekød, og den vil analysere virkningen af de forskellige instrumenter i denne sektor, herunder den nye ekstensiveringspræmieordning, som blev indført med Agenda 2000. Hvad angår CATS-databasen (Clearance Audit Trail System) og IFKS-systemet (Integrated Agricultural Control System, det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem), har Kommissionen allerede taget skridt til at forbedre disse systemer yderligere på grundlag af Revisionsrettens anbefalinger.

Med hensyn til strukturforanstaltninger vil Kommissionen foretage en grundig undersøgelse af grundene til afvigelserne fra skønnene. På Kommissionens initiativ er der iværksat overvejelser om en forenkling af programmeringsprocedurerne for fremtiden. Hvis disse foranstaltninger skal kunne gennemføres på en effektiv måde, kræver det dog medlemsstaternes fulde medvirken. Førtiltrædelsesinstrumenterne er ved at forberede de kommende medlemsstater på arbejdet med at programmere og forvalte de foranstaltninger, som gennemføres af strukturfondene og Samhørighedsfonden. Kommissionen vil fortsætte sin indsats for at forbedre betalings- og kontrolprocedurerne i medlemsstaterne.

Med hensyn til de interne politikker har Kommissionen som hovedregel accepteret de anbefalinger vedrørende forskning, som Revisionsretten fremsatte i sin beretning for 2001. I de fleste tilfælde var de fremlagte foranstaltninger allerede iværksat, inden årsberetningen blev offentliggjort, og de vil blive videreført eller intensiveret.

Hvad angår eksterne foranstaltninger vil der inden udgangen af 2002 blive udarbejdet et integreret revisionsprogram vedrørende bistanden til tredjelande. Hvad angår fødevarehjælp har Kommissionen truffet en række foranstaltninger for at kontrollere, at procedurerne anvendes korrekt; desuden vil der regelmæssigt blive foretaget midtvejsevalueringer, endelige evalueringer og revisioner.

Med hensyn til udvidelsen har Kommissionen angivet de muligheder, som de enkelte kandidatlande kan overveje for at øge integrationen, og den vil i overensstemmelse hermed fortsat yde den nødvendige bistand til de pågældende lande.

Hvad angår administrative udgifter vil Kommissionens regnskabsfører med henblik på en harmonisering af opstillingen af de decentraliserede organers regnskaber fastlægge de regnskabsregler og -metoder, der skal anvendes. Europaskolerne vil fortsætte bestræbelserne på at opstille regnskaberne på en mere ensartet måde.

Med hensyn til regnskabernes rigtighed og reformen af Kommissionen er Kommissionen fast besluttet på at modernisere den regnskabsmæssige ramme og regnskabssystemet; der er således behov for en ny regnskabsmæssig ramme, hvis Kommissionen skal kunne opfylde kravene i den nye finansforordning (udvikling mod et integreret regnskabssystem og strengere anvendelse af de generelt accepterede regnskabsprincipper). Inden udgangen af 2002 vil Kommissionen fremlægge en detaljeret meddelelse om gennemførelsen af moderniseringen af regnskabet.

Revisionsrettens årsberetning viser, at situationen er meget forskellig inden for de enkelte politikområder, der er omfattet af EU's budget. Denne handlingsplan beskriver de forskellige strategier, der skal følges inden for de forskellige sektorer som følge af Revisionsrettens bemærkninger.

2001 er det første år, som alle generaldirektørerne og lederne af tjenestegrenene har fremlagt fuldstændige årlige aktivitetsrapporter om (pr. 1. maj 2002); dette er et positivt resultat af den påbegyndte administrative reform. Desuden vil Kommissionen ved udarbejdelsen af de årlige aktivitetsrapporter for 2002 lægge særlig vægt på at indarbejde opfølgningen af Revisionsrettens anbefalinger i rapporterne.

På den baggrund forelægges denne handlingsplan for Rådet samtidig med rapporten om opfølgning af Rådets henstilling for 2000. Der er tale om et konkret bidrag til en større gennemsigtighed og ansvarlighed.

INDHOLD

I - ACCEPTEREDE ANBEFALINGER

EGNE INDTÆGTER

DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK

STRUKTURFORANSTALTNINGER

INTERNE POLITIKKER

EKSTERNE FORANSTALTNINGER

UDVIDELSEN

ADMINISTRATIVE UDGIFTER

FINANSIELLE INSTRUMENTER

FORANSTALTNINGER, DER FØLGER AF REVISIONSERKLÆRINGEN FOR 2001

EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDE (EUF)

DET EUROPÆISKE KUL- OG STÅLFÆLLESSKAB (EKSF)

II - ANBEFALINGER, SOM IKKE EFTERKOMMES

EGNE INDTÆGTER

DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK

STRUKTURFORANSTALTNINGER

INTERNE POLITIKKER

EKSTERNE FORANSTALTNINGER

UDVIDELSEN

ADMINISTRATIVE UDGIFTER

FINANSIELLE INSTRUMENTER

FORANSTALTNINGER, DER FØLGER AF REVISIONSERKLÆRINGEN FOR 2001

EUROPÆISKE UDVIKLINGSFONDE (EUF)

DET EUROPÆISKE KUL- OG STÅLFÆLLESSKAB (EKSF)

I - ACCEPTEREDE ANBEFALINGER

EGNE INDTÆGTER

Revisionsrettens anbefalinger // Kommissionens foranstaltninger

Resumé

Kommissionen fortsætter med at sikre sig, at medlemsstaternes procedurer med hensyn til traditionelle egne indtægter er i overensstemmelse med fællesskabsreglerne, og den forpligter sig til at gøre noget ved alle de uregelmæssigheder, som Revisionsretten peger på, og om nødvendigt træffe foranstaltninger til at inddrive de skyldige beløb.

Anbefaling nr. 1

Redegørelsen for indtægterne i forvaltningsregnskabet // Foranstaltning nr. 1

Redegørelsen for indtægterne i forvaltningsregnskabet

Indledningen til regnskabet (bind II, del 1, og bind IV) omfatter en meget vigtig tabel, nemlig "Resultatet af gennemførelsen af regnskabsårets budget". Mange relevante oplysninger er ikke medtaget i tabellen, mens andre oplysninger, såsom regnskabsårets resultat, også er anført andre steder, hvor det er overflødigt.

Revisionsretten mener også, at den del af regnskabet, der omhandler indtægtssiden (budgetgennemførelse, bind II, del 1), bør gøres mere overskuelig, hvad angår strukturen og indholdet. Det er navnlig vigtigt, at der anvendes de rigtige budgetposter, at betegnelserne kodificeres, at finansforordningens terminologi anvendes, at overslagene over indtægterne og indtægternes gennemførelse opstilles parallelt, og mere generelt at de forskellige dele af forvaltningsregnskabet er harmoniseret indbyrdes og med det almindelige budget (punkt 1.17/1.18). // I bind IV i forvaltningsregnskabet for 2001 har Kommissionen væsentligt forbedret opstillingen af gennemførelsen af indtægter og udgifter og forbindelsen til tabellen over resultatet. Den har til hensigt at udvide tabellen over indtægter ved at tilføje oplysninger vedrørende gennemførelsen i år n-1 og den procentvise gennemførelse i forhold til overslagene.

Kommissionen vil fortsat bestræbe sig på at skabe større gennemsigtighed i overensstemmelse med Revisionsrettens ønsker.

I rubrikken "Budgetindtægter" i bind II, afdeling I - Del A, i regnskabet beskrives budgetgennemførelsen. Kommissionen vil dog sørge for, at forbindelsen mellem budgettet og forvaltningsregnskabet bliver klarere (punkt 1.18).

Anbefaling nr. 2

Redegørelsen for moms- og BNI-indtægterne samt UK-korrektionen i forvaltningsregnskabet // Foranstaltning nr. 2

Redegørelsen for moms- og BNI-indtægterne samt UK-korrektionen i forvaltningsregnskabet

Revisionsretten mener, at de faktiske data om moms- og BNI-beregningsgrundlagene, der blev lagt til grund ved beregningen af saldiene og justeringerne af saldiene, bør fremgå af forvaltningsregnskabet, ligesom de tilsvarende overslag fremgår af det almindelige budget. Beregningen af medlemsstaternes udgifter i forbindelse med saldiene bør imidlertid også fremgå af forvaltningsregnskabet.

Revisionsretten mener, at der bør udarbejdes en særlig tabel over UK-korrektionen (kapitel 15 og 35) med vigtige oplysninger, nemlig de data, der er lagt til grund ved fastsættelsen af det endelige beløb for UK-korrektionen og finansieringen heraf, og oplysninger om, hvordan disse beregninger er foretaget (punkt 1.19/1.20). // Hvad angår beregningen af medlemsstaternes udgifter i forbindelse med saldiene, har Kommissionen til hensigt at fremlægge sådanne beregninger ved den næste regnskabsaflæggelse.

Kommissionen vil undersøge muligheden for i forvaltningsregnskabet at medtage tabeller over de grundlæggende data til brug ved den endelige beregning af UK-korrektionen og dens finansiering (punkt 1.19/1.20).

Anbefaling nr. 3

Beregning af korrektionen til fordel for Det Forenede Kongerige // Foranstaltning nr. 3

Beregning af korrektionen til fordel for Det Forenede Kongerige

Kommissionen udarbejder hvert år et arbejdsdokument med en ret detaljeret redegørelse for beregningen og finansieringen af den endelige korrektion for året n-4 [3]. Denne redegørelse indgår ikke i budgetproceduren med henblik på fastsættelsen af UK-korrektionen og finansieringen heraf, men sendes kun til Rådet til orientering, efter at tillægs- og ændringsbudgettet er blevet vedtaget. I 2001 blev redegørelsen forelagt for Rådet den 5. september efter vedtagelsen af TÆB 3/2001. I betragtning af, at redegørelsen er et så vigtigt dokument, mener Revisionsretten, at det ville være hensigtsmæssigt, at Kommissionen sendte det rettidigt til budgetmyndighedens to parter.

[3] Endelig beregning af 1997-korrektionen for Det Forenede Kongeriges budgetuligevægte og finansieringen heraf, forelagt for Rådets budgetudvalg den 5. september 2001.

Når revisionens begrænsede omfang tages i betragtning, har Revisionsretten fået rimelig sikkerhed for, at moms- og BNI-indtægterne er ansat og opkrævet korrekt. Kommissionen bør imidlertid fremsætte forslag til en forenkling af den endelige beregning af finansieringen af UK-korrektionen (punkt 1.38/1.39/1.40). // Hovedformålet med arbejdsdokumentet om resultatet af den endelige beregning af UK-korrektionen og dens finansiering er at gøre rede for beregningsmetoden med anvendelse af de senest tilgængelige tal. Det er ikke altid muligt at forelægge dette dokument inden vedtagelsen af det pågældende TÆB, hvilket dog var tilfældet i 2002. Der redegøres for den endelige beregning i begrundelsen til selve TÆB. Kommissionen vil undersøge, om det er muligt i det pågældende TÆB at medtage yderligere detaljer om beregningen af den endelige korrektion.

Den nye afgørelse om egne indtægter og det medfølgende arbejdsdokument om beregning af UK-korrektionen ("beregningsmetoden") giver mulighed for i nogen grad at forenkle opførelsen på budgettet af det endelige beløb for UK-korrektionen. Dette vil igen kunne forenkle den endelige beregning af finansieringen af korrektionen. Kommissionen vil udnytte denne mulighed i forbindelse med beregningen for 2001, som skal opføres på budgettet for 2005 (punkt 139./1.40).

Anbefaling nr. 4

Anvendelse af en ny kontoplan over indtægter // Foranstaltning nr. 4

Anvendelse af en ny kontoplan over indtægter

Det er fastsat i finansforordningen [4], at kontoplanen opdeles i afsnit, kapitler og konti i forbindelse med budgetproceduren. Ved opdelingen skal der tages hensyn til, at de forskellige former for indtægter er meget heterogene og sommetider usammenhængende. Revisionsretten mener, at man bør undgå den ekstremt høje koncentration i afsnit 1 (98,3 % i 2001) ved at adskille traditionelle egne indtægter fra moms- og BNI-indtægter og korrektionen til fordel for Det Forenede Kongerige. Overskuddet fra det foregående regnskabsår (kapitel 30) bør opføres i et særskilt afsnit, for der er ingen sammenhæng mellem det og saldiene, korrektionerne og tilbageførslerne af moms- og BNI-indtægterne og UK-korrektionen, der står opført under samme afsnit (kapitel 31, 32, 33, 35) (punkt 1.21).

[4] Artikel 9, stk. 3.

// Kommissionen mener ikke, at kontoplanens struktur udelukkende bør være styret af kvantitative principper. Den vil undersøge mulighederne for om nødvendigt at ændre kontoplanen over indtægter (punkt 1.21).

Anbefaling nr. 5

Nationale instrukser vedrørende kontrolsystemet // Foranstaltning nr. 5

Nationale instrukser vedrørende kontrolsystemet

I en række af de undersøgte toldoplag var der ikke foretaget det antal fysiske kontroller, som var fastlagt i de nationale retningslinjer. Revisionsretten mener, at medlemsstaterne bør forbedre de nationale instrukser om kontrollen af toldoplag og sørge for klare regler for kontrollernes art, omfang og hyppighed. Det bør også fremgå af instrukserne, på hvilket niveau i toldforvaltningerne der træffes afgørelse om kontrolmetoder. Endelig bør medlemsstaterne sikre sig, at der regelmæssigt foretages kontrol (punkt 1.32/1.36). // Inden for rammerne af Told 2002-programmet er der i øjeblikket ved at blive udarbejdet et dokument, som skal være en "oversigt over kontrolområder". Dokumentet giver toldmyndighederne en udtømmende liste over kontrolområder og underområder samt fælles definitioner af kontrolmetoder.

Kommissionen vil fortsætte med at sikre sig, at medlemsstaternes procedurer inden for området traditionelle egne indtægter er i overensstemmelse med fællesskabsreglerne. Kommissionen søger også at sikre, at enhver manglende overholdelse af fællesskabsbestemmelserne, som er fastslået i Revisionsrettens beretninger, forfølges, og at de nødvendige foranstaltninger træffes til at opkræve skyldige egne indtægter eller renter.

Kommissionen erkender, at der er variationer med hensyn til kontrol. Inden for rammerne af Told 2002-programmet er projektgrupper bestående af toldeksperter og repræsentanter for Kommissionen i gang med at udvikle en fælles model for risikoforvaltning, standardformater for udveksling af oplysninger om kontrol og udvælgelse af risikokategorier (punkt 1.30/1.35/1.36).

Anbefaling nr. 6

Det særskilte regnskab // Foranstaltning nr. 6

Det særskilte regnskab

I 2001 blev der som i tidligere år konstateret problemer med føringen af B-regnskabet i flere medlemsstater. For Tysklands vedkommende er det på nuværende tidspunkt ikke muligt at bekræfte, at B-regnskabet er rigtigt, eftersom Tyskland anvender en database, der ikke kan vise beløbene for hver enkelt postering. Forvaltningen af B-regnskabet i Italien er endnu ikke ensartet, og der kan forekomme regnefejl på lokalt og regionalt plan, som ikke afsløres ved kontrol. Der blev også fundet fejl i posteringerne på B-regnskabet i Belgien og Frankrig, og Kommissionen har i sine kontrolrapporter konstateret, at der også var fejl i B-regnskabet i Irland, Sverige og Finland. Selv om der er tale om mindre beløb, afspejler disse fejl svagheder i bogføringen af egne indtægter under Fællesskabets transitordning (punkt 1.27). // I sit svar på årsberetningen for 2000 påpegede Kommissionen, at det nuværende særskilte regnskabssystem kan medføre både systematiske og punktvise fejl. Derfor har Kommissionen bestræbt sig på at forbedre systemets struktur, og den har lagt stor vægt på spørgsmålet under sine kontrolbesøg i medlemsstaterne. Der er allerede truffet foranstaltninger til at afklare de eventuelle finansielle konsekvenser, som Revisionsrettens bemærkninger måtte have for Frankrig og Italien. Hvad angår Revisionsrettens øvrige bemærkninger, vil der blive truffet passende foranstaltninger, når alle relevante oplysninger fra medlemsstaterne er modtaget ( punkt 1.27).

Anbefaling nr. 7

Administrativt samarbejde om beskyttelse af momsindtægter // Foranstaltning nr. 7

Administrativt samarbejde om beskyttelse af momsindtægter

Revisionsretten mener, at der kan træffes nedenstående foranstaltninger for at gøre det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen mere effektivt: //

a) SCAC- og SCAF-udvalget kunne under Kommissionens vejledning fastlægge de bedste metoder til udvikling af en strategi til bekæmpelse af svig. // a) Kommissionen er enig i, at SCAC bør udvikle bedste praksis for indførelsen af en strategi til bekæmpelse af svig. I denne forbindelse har SCAC oprettet en ad hoc-gruppe med det formål at indsamle bedste praksis med hensyn til bekæmpelse af karruselsvig.

b) Udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne kunne forbedres gennem en yderligere styrkelse af VIES med hensyn til bekæmpelse af svig gennem bi- eller multilaterale aftaler og ved anvendelse af korrigerende foranstaltninger i de tilfælde, hvor medlemsstaterne ikke giver oplysningerne rettidigt. // b) Disse problemer behandles i Kommissionens forslag vedrørende administrativt samarbejde, selv om Kommissionen har den holdning, at oplysninger om bekæmpelse af svig bør udveksles uden for VIES-systemet.

c) Der kunne oprettes særlige kontrolenheder, som skulle tage sig af specifikke former for momssvig. Det ville give medlemsstaterne bedre muligheder for at bekæmpe svig på den betingelse, at disse enheder integreres i eller arbejder tæt sammen med de centrale forbindelseskontorer og får bistand af OLAF. // c) Kommissionen kan tilslutte sig denne anbefaling. Behovet for særlige kontrolenheder til at behandle specifikke tilfælde af momssvig er blevet omtalt i en række arbejdsdokumenter og rapporter fra Kommissionen.

d) Det bør afklares og udtrykkes mere præcist, hvad den udveksling af oplysninger, som nævnes i artikel 11 og 12 i Rådets forordning (EØF) nr. 218/92, dækker. Udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne kunne gøres mere effektiv, hvis man harmoniserede medlemsstaternes centrale forbindelseskontorers beføjelser og ressourcer (punkt 1.54). // d) Kommissionen kan tilslutte sig denne anbefaling og understreger, at Rådet i øjeblikket drøfter en ny udformning af artikel 11 og 12 i Rådets forordning nr. 218/92/EØF på grundlag af Kommissionens forslag om administrativt samarbejde. Svaghederne ved forbindelseskontorerne er blevet omtalt i flere rapporter fra Kommissionen, men indsatsen må igen hovedsagelig ske på nationalt plan (punkt 1.54).

// Hvad angår OLAF's operationelle beføjelser på momsområdet, har Kommissionen i sin handlingsplan for 2001-2003 for beskyttelse af de finansielle interesser og bekæmpelse af svig [5] og i sit arbejdsprogram for 2001 [6] medtaget et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af en ordning for samarbejde mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder og Kommissionen med henblik på beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser mod ulovlige aktiviteter, bl.a. vedrørende moms og hvidvaskning af penge.

[5] KOM(2001) 254 endelig af 15.5.2001.

[6] Se blad 2001/098.

Kommissionen er ved at forberede et separat forslag i henhold til EF-traktatens artikel 280, hvori der fastsættes specifikke bestemmelser, som tildeler Kommissionen en rolle i forbindelse med koordinering af det administrative samarbejde (punkt 1.53).

For de anbefalingers vedkommende, som udelukkende henhører under medlemsstaternes kompetence, har Kommissionen desuden stået for opfølgningen og sørget for en evaluering af fremskridtene. Kommissionen vil forelægge sine konklusioner i en rapport til Rådet og Europa-Parlamentet i henhold til artikel 14 i forordning (EØF) nr. 218/92 (punkt 1.54).

Anbefaling nr. 8

Analyse af budgetforvaltningen

Faktiske indtægter // Foranstaltning nr. 8

Analyse af budgetforvaltningen

Faktiske indtægter

De månedlige beløb, som Frankrig fra januar til april 2001 overdrog i landbrugsafgifter, var i gennemsnit på 4,7 mio. EUR, men i maj 2001 øgedes de kraftigt til 10,3 mio. EUR og blev herefter liggende på dette høje niveau. For hele 2001 svarede det i modsætning til den generelle tendens for importtolden til en stigning på 74 % i forhold til 2000 (punkt 1.7). // Kommissionen vil kontakte de franske myndigheder for at få opklaret, hvad der ligger til grund for ændringen, og den vil træffe alle nødvendige foranstaltninger til at beskytte Fællesskabets finansielle interesser (punkt 1.7).

Anbefaling nr. 9

Anvendelse af statistikker i bekæmpelsen af momssvig // Foranstaltning nr. 9

Anvendelse af statistikker i bekæmpelsen af momssvig

I årsberetningen for regnskabsåret 1999 [7] anbefalede Revisionsretten, at en metode, som var blevet anvendt i Frankrig og Italien, og som gik ud på at sammenligne fiskale og statistiske kilder, også blev anvendt i de øvrige medlemsstater som et led i bekæmpelsen af svig. Kommissionen forpligtede sig i sit svar til at drøfte denne metode med medlemsstaterne.

[7] Punkt 1.63-1.70.

Rådet har i sin anbefaling [8] om meddelelse af decharge til Kommissionen for gennemførelsen af De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for regnskabsåret 1999 med interesse taget Revisionsrettens anbefaling til efterretning og foreslået, at denne sag tages op af Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter. Kommissionen har truffet passende foranstaltninger og opfyldt sin forpligtelse, men medlemsstaterne har ikke kunnet nå til enighed. Revisionsretten anbefaler på ny, at Kommissionen fortsætter bestræbelserne på dette meget vigtige område (punkt 1.42/1.43/1.44).

[8] Dokument SN 2088/01 - DGF II.

// Dette spørgsmål blev drøftet på begge møderne i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter (ACOR) i 2001. Konklusionen, som både Italien og Frankrig var enige i, var, at statistiske oplysninger om teoretiske momsindtægter, der skal kunne anvendes med henblik på skattekontrol, kræver så stor en opsplitning, at andre risikoindikatorer vil være mere tilgængelige, pålidelige og lettere at anvende. Desuden fastslog medlemsstaterne, at ACOR ikke er det mest hensigtsmæssige forum for yderligere udvikling. Imidlertid vil oplysningerne fortsat være tilgængelige, hvis medlemsstaterne mener, at de kan være et nyttigt input i deres systemer for risikoanalyse. Endvidere tager Kommissionen systematisk spørgsmålet op i forbindelse med kontrolbesøg vedrørende egne momsindtægter for at sikre, at de nationale myndigheder er opmærksomme på virkningerne af uoverensstemmelser mellem den teoretiske og den faktiske moms (punkt 1.43/1.44) .

DEN FÆLLES LANDBRUGSPOLITIK

Revisionsrettens anbefalinger // Kommissionens foranstaltninger

Resumé

I forbindelse med midtvejsevalueringen sendte Kommissionen i juli 2002 Rådet og Parlamentet anbefalinger med henblik på en ny fælles landbrugspolitik. I den forbindelse foreslog Kommissionen, at der for hård hvede vedtages relevante foranstaltninger på grundlag af Revisionsrettens analyse, som er blevet bekræftet af en ekstern evaluering og en række interne analyser.

Den ufuldstændige gennemførelse af mælkekvoteordningen har medført, at der er indledt overtrædelsesprocedurer mod visse medlemsstater. Sanktionerne er blevet skærpet og harmoniseret på grundlag af Revisionsrettens anbefaling. Desuden vil Kommissionen i 2004/2005 gennemføre en undersøgelse af den fælles markedsordning for oksekød, og den vil analysere virkningen af de forskellige ordninger i denne sektor, herunder den nye ekstensiveringspræmieordning, som blev indført med Agenda 2000. Hvad angår CATS-databasen (Clearance Audit Trail System) og IFKS-systemet (Integrated Agricultural Control System, det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem), har Kommissionen allerede taget skridt til at forbedre disse systemer yderligere på grundlag af Revisionsrettens anbefalinger.

Anbefaling nr. 1

IFKS-kontrolrapporter // Foranstaltning nr. 1

IFKS-kontrolrapporter

I forbindelse med vurderingen af de tilgrundliggende transaktioners lovlighed og regelmæssighed gennemgik Revisionsretten en stikprøve på 156 transaktioner.

Revisionsretten mener, at rapporteringen af resultaterne af IFKS-inspektionerne bør forbedres, navnlig således, at der skelnes mellem resultaterne af kontroller baseret på risikovurderinger og resultater af kontroller baseret på tilfældig udvælgelse (punkt 2.44). // Hvad angår støtteordningerne for markafgrøder, skal medlemsstaterne indsende en rapport, som bl.a. skal beskrive resultaterne af den kontrol, der er foretaget. Kommissionen anmoder derfor medlemsstaterne om med virkning fra 2000 at anføre resultaterne af de sager, der er udvalgt på grundlag af risikoen eller efter stikprøvemetoden, hver for sig ved hjælp af det spørgeskema, som Kommissionen har udarbejdet. Hvad angår dyrepræmieordningerne er medlemsstaterne ikke forpligtet til at meddele deres kontrolresultater på den måde, som Revisionsretten foreslår. Fordelingen mellem stikprøvekontrol og risikobaseret kontrol er nemlig regelmæssigt blevet undersøgt i forbindelse med den revision af landbrugsudgifterne, der er foretaget af Kommissionens tjenestegrene. Formålet er at sikre, at udvælgelsen af bedrifter til kontrol på stedet er repræsentativ som omhandlet i forordning (EØF) nr. 3887/92. Desuden er lovgivningen vedrørende IFKS blevet styrket på dette område ved artikel 19, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2419/2001, som har været anvendt siden 1. januar 2002, og hvori det hedder, at "medlemsstaterne udvælger mellem 20 % og 25 % af minimumsantallet af landbrugere, hos hvem der skal foretages kontrol, ved tilfældig udvælgelse". Dette lovgivningskrav vil gøre det muligt at sikre, at konklusionerne af revisionen hviler på et korrekt grundlag, som forudsat i Revisionsrettens bemærkninger (punkt 2.44).

Anbefaling nr. 2

CATS-databasen // Foranstaltning nr. 2

CATS-databasen

Kommissionen har en database, CATS (Clearance Audit Trail System), hvori er registreret samtlige oplysninger om betalinger, der er afholdt over EUGFL, Garantisektionen, i de 15 medlemsstater i det foregående regnskabsår. Revisionsretten har konstateret, at de fleste af oplysningerne er behæftet med adskillige mangler. Kommissionen bør iværksætte en række foranstaltninger for at gøre CATS-databasen mere pålidelig og mere nyttig (punkt 2.47). // For fremtiden vil kvalitetskontrollen af CATS-oplysningerne blive styrket gennem en række kontrolforanstaltninger svarende til dem, Revisionsretten anvender. Desuden vil der fra og med regnskabsåret 2002 blive indbygget en øget kvalitetskontrol i det program, medlemsstaterne anvender til elektronisk at sende oplysninger til Kommissionen (punkt 2.47).

Anbefaling nr. 3

Regnskabsafslutning // Foranstaltning nr. 3

Regnskabsafslutning

Certificeringsorganer: Visse af dem er udpeget for sent. En række udbetalende organer opfylder ikke godkendelseskriterierne. Kommissionen skal træffe foranstaltninger til at forbedre situationen (punkt 2.53-2.55). // Kommissionen vil sørge for, at certificeringsorganerne udpeges tidligere på året, og den vil sørge for, at det sker i 2002. Den overvåger desuden nøje proceduren for godkendelse af de nye udbetalende organer (punkt 2.53-2.55).

Anbefaling nr. 4

Mælkeafgiften // Foranstaltning nr. 4

Mælkeafgiften

Revisionsretten skal gentage, at Kommissionen bør træffe foranstaltninger, der sikrer, at systemsvagheder, der indebærer en finansiel risiko for EUGFL, medfører korrektioner (punkt 2.71). // De foregående finansielle korrektioner vedrørende tillægsafgiften drejede sig om to elementer, nemlig beløbet for de afgifter, der ikke var blevet opkrævet, og de beregnede renter for for sen indbetaling af afgiften. I medfør af en række nylige domme fra De Europæiske Fællesskabers Domstol kan det ikke kræves, at medlemsstaterne indbetaler afgifter, som endnu ikke er indgået (navnlig når afgifterne er anfægtet ved de nationale domstole), og hvis visse beløb ikke betales eller betales for sent, er det ikke i sig selv en overtrædelse af medlemsstaternes forpligtelser.

Kommissionen skal henlede opmærksomheden på, at den manglende opkrævning af store afgiftsbeløb hovedsagelig skyldes retssager, som producenter, der nægter at betale afgiften, har anlagt ved de nationale domstole.

Desuden skal det påpeges, at Kommissionen har vedtaget en ny forordning om gennemførelse af kvoteordningen (forordning nr. 1392/2001), som i væsentlig grad skærper de sanktioner, der anvendes i tilfælde af uregelmæssigheder eller svig, hvilket imødekommer Revisionsrettens anbefaling.

Anbefaling nr. 5

Den fælles markedsordning for hård hvede // Foranstaltning nr. 5

Den fælles markedsordning for hård hvede

I sin opfølgning af bemærkningerne i årsberetningen for 1997 konstaterer Revisionsretten, at støtten til hård hvede langt overstiger det beløb, der er nødvendigt for at nå målet om at opretholde producenternes indkomst. En reform af den fælles markedsordning har gjort det muligt at spare store beløb. Revisionsretten mener, at dens tidligere anbefalinger fortsat gælder (punkt 2.87-2.89). // Kommissionen forslår i overensstemmelse med Revisionsrettens analyse af denne sektor og den evaluering, der er foretaget af uafhængige eksperter, at den særlige tillægsstøtte nedsættes til 250 EUR/ha i de traditionelle områder, og at støtteordningen afskaffes fuldstændigt for de ikke-traditionelle områder. For at forbedre produktionen af hård kvalitetshvede foreslås det at indføre en særlig støtte på 15 EUR/ton for hård hvede, der sælges til industrien i forbindelse med kontrakter, der sikrer, at visse kvalitetsbetingelser overholdes (punkt 2.87-2.89).

Anbefaling nr. 6 og 7

Særberetningen om bananer // Anbefaling nr. 6 og 7

Særberetningen om bananer

De foranstaltninger, der er truffet for at nå målene for den fælles markedsordning, er mangelfulde, og visse af dem har haft uønskede virkninger. Revisionsretten fremsætter i sin særberetning en række anbefalinger, bl.a. om at definere målene for den fælles markedsordning klarere og styrke kontrollen. Kommissionen har forpligtet sig til at gennemføre en første større evaluering i år 2004. Det bør sikres, at tidsplanen holdes, og at der i den forbindelse også foretages en evaluering af synergieffekten mellem de forskellige former for støtte til banansektoren (punkt 2.115-2.117). // Detaljerne i definitionen og kvantificeringen af målene svarer til dem, man kender fra andre fælles markedsordninger (FMO) og vil blive undersøgt til bunds i forbindelse med evalueringen af markedsordningen i 2004 (artikel 32 i forordning nr. 404/93).

I øvrigt vil der blive indført en ren toldordning senest den 1. januar 2006 (artikel 16, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 404/93, som ændret ved forordning (EF) nr. 216/2001).

Mere specifikt skal toldprocedurerne for import i medlemsstaterne stadig forbedres, og Kommissionen vil fortsat insistere på, at medlemsstaterne skal finde en varig løsning på problemet (punkt 2.115-2.117).

Anbefaling nr. 8

Særberetningen om oliefrø // Foranstaltning nr. 8

Særberetningen om oliefrø

Revisionsretten mener også, at Kommissionen bør revurdere støtten for afgrøder, som kan dyrkes i stedet for oliefrø (punkt 2.123). // Støtten til korn, som kan dyrkes i stedet for oliefrø, er ved at blive revurderet som led i midtvejsrevisionen af Agenda 2000. Hvad angår oliefrø, skal det bemærkes, at de ikke vil blive påvirket af nedsættelsen af interventionsprisen for korn. Til gengæld vil den tilsvarende forhøjelse af de direkte betalinger inden for den generelle ordning for markafgrøder forhøjes fra 63 til 66 EUR/t også komme oliefrø til gode (punkt 2.123).

Anbefaling nr. 9

Særberetningen om ekstensiveringspræmieordningen for oksekød // Foranstaltning nr. 9

Særberetningen om ekstensiveringspræmieordningen for oksekød

Revisionsretten har påpeget en række svagheder ved gennemførelsen af støtten, men den har især forsøgt at måle præmiens reelle tilskyndende virkning på opdrætsmetoden. På dette punkt mener Revisionsretten, at virkningen er begrænset. Under disse omstændigheder anbefaler Revisionsretten, at det undersøges, hvor effektiv støtten er (punkt 2.127). // Kommissionen har planlagt og vil gennemføre en undersøgelse af den fælles markedsordning for oksekød i 2004/2005, og den vil analysere virkningerne af de forskellige ordninger i denne sektor, herunder den nye ekstensiveringspræmieordning, som blev indført med Agenda 2000 (punkt 2.127).

Anbefaling nr. 10

Kontrolsystem // Foranstaltning nr. 10

Kontrolsystem

Kommissionen bør hvert år gentage og kontrollere et repræsentativt udsnit af IFKS-inspektionerne (punkt 2.44). // Kommissionen er af den opfattelse, at IFKS-systemet i vid udstrækning gør det muligt at begrænse forekomsten af fejl. Desuden forbedrer Kommissionen løbende kontrolsystemet ved at ændre de relevante forordninger og ved at tilskynde medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre og udvikle dem. Dette gælder f.eks. kvægidentifikationsordningen og det geografiske identifikationssystem, som skal være indført senest 1. januar 2005 (punkt 2.44).

En gentagelse af kontrollen har i mange år rutinemæssigt indgået i næsten alle kontrolbesøg vedrørende IFKS og er fortsat en væsentlig bestanddel af Kommissionens kontrol på stedet. Kommissionens kontrolrapporter indeholder en fuldstændig redegørelse for dette.

STRUKTURFORANSTALTNINGER

Revisionsrettens anbefalinger // Kommissionens foranstaltninger

Resumé

Kommissionen vil foretage en grundig undersøgelse af årsagerne til afvigelserne i forhold til overslagene. Hvis disse foranstaltninger skal kunne gennemføres på en effektiv måde, kræver det dog medlemsstaternes fulde medvirken. På Kommissionens initiativ er der overvejelser i gang om en forenkling af programmeringsprocedurerne i fremtiden. Førtiltrædelsesinstrumenterne er ved at forberede de nye medlemsstater på arbejdet med at programmere og forvalte foranstaltninger gennemført af strukturfondene og Samhørighedsfonden. Kommissionen vil fortsætte sin indsats for at forbedre betalings- og kontrolprocedurerne i medlemsstaterne.

Anbefaling nr. 1

Budgetforvaltning: Overslag over betalinger // Foranstaltning nr. 1

Budgetforvaltning: Overslag over betalinger

Selv om der i samarbejde med medlemsstaterne er blevet indført et system til beregning af overslag over betalingsanmodninger [9], er overslaget over de fornødne betalingsbevillinger fortsat meget unøjagtigt. Kommissionen ajourfører ikke de skøn over bevillingerne, som er udarbejdet i begyndelsen af det foregående regnskabsår [10], og den har ikke nogen systemer, der registrerer betalingsanmodningerne, som gør det muligt for alle fondene at følge med i de beløb, der endnu ikke er betalt. Under disse omstændigheder har budgetoverslaget over betalingsbevillinger i lighed med overslaget over forpligtelsesbevillinger fortsat ingen sammenhæng med vedtagelsen af interventionerne og med, hvor langt fremme de er.

[9] Årsberetningen for regnskabsåret 1999, Kommissionens svar på punkt 3.13.

[10] Af de arbejdsdokumenter, som Kommissionen har udarbejdet som led i de foreløbige budgetforslag, fremgår det i øvrigt ikke, hvordan disse overslag er beregnet.

// Det er ikke let at forudse den budgetmæssige gennemførelse af betalingsbevillingerne.

Kommissionen vil foretage en grundig undersøgelse af årsagerne til afvigelserne i forhold til overslagene. Den har anmodet medlemsstaterne om at forbedre kvaliteten af deres overslag ved at opstille dem programvis og sende dem ad elektronisk vej (punkt 3.15).

Den lave gennemførelsesgrad i 2000 og 2001 for betalinger vedrørende foranstaltninger for perioden 2000-2006 skyldes hovedsagelig det sene igangsættelsestidspunkt. For de programmer, hvor forpligtelserne blev indgået i 2000, vil de nøjagtige oplysninger om gennemførelsesgraden være til rådighed for Kommissionen i begyndelsen af 2003, efter at reglen om automatisk frigørelse i år n + 2 for første gang er blevet anvendt (punkt 42).

I Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet "Udviklingen i strukturfondenes budgetgennemførelse, især med hensyn til uindfriede forpligtelser" (KOM(2002) 528 endelig af 20.9.2002) har Kommissionen allerede uddybet spørgsmålet om afvigelserne mellem medlemsstaternes overslag og gennemførelsen, og den har fremlagt de forventede betalinger for perioden frem til 2010.

Anbefaling nr. 2

Budgetforvaltning: Forvaltningsregnskabet // Foranstaltning nr. 2

Budgetforvaltning: Forvaltningsregnskabet

Kommissionen har ikke som i det foregående regnskabsår [i sit forvaltningsregnskab] medtaget oplysninger om, hvordan de indhøstede erfaringer skal udnyttes. På grund af de strukturbetingede svigt, der er konstateret i de seneste regnskabsår, burde der dog have været foretaget en langt mere grundig analyse med det formål at foreslå forbedringer i de finansielle og budgetmæssige rammer (finansielle overslag, procedurer for opstilling af bevillingsoverslag) og i programmerings- og forvaltningsbestemmelserne i forordningerne om strukturforanstaltninger. Det ville ligeledes have været formålstjenligt, hvis Kommissionen havde undersøgt sit eget ansvar for forsinkelserne i forbindelse med programmeringsproceduren, for manglerne i bevillingsoverslagene og for, at så mange transaktioner var koncentreret i slutningen af regnskabsåret (punkt 3.18/3.19). // Kommissionen agter i det næste forvaltningsregnskab at forelægge mere detaljerede oplysninger om bevillingsoverslagene og om koncentrationen af transaktioner i slutningen af regnskabsåret. Spalten "indhøstede erfaringer" er ganske rigtigt bortfaldet, men dette medfører ikke et informationstab, da enkelthederne i analysen stadig findes i forvaltningsregnskabet (punkt 3.18/3.19).

Anbefaling nr. 3

Gennemførelsen af programmeringerne: Forenkling // Foranstaltning nr. 3

Gennemførelsen af programmeringerne: Forenkling

Et af de vigtigste formål med de nye retsforskrifter [11] var at fremskynde og forenkle programmeringsprocedurerne ved at præcisere Kommissionens og medlemsstaternes ansvarsområder. Men selve programmeringen, som foregår i flere på hinanden følgende etaper [12], var meget tung at administrere. Den var præget af, at ansvarsfordelingen mellem Kommissionen og medlemsstaterne var uklar, og at der ikke på forhånd var fastlagt en nøjagtig programmeringsramme. Det var nødvendigt med lange drøftelser mellem medlemsstaterne og Kommissionen [13], og alligevel var det ikke muligt at få defineret en fuldstændig operationel ramme for interventionerne. Dette skyldes generelt, at der forsat hersker usikkerhed om, hvad der er henholdsvis Kommissionens og medlemsstaternes ansvar, samt at forordningernes bestemmelser vedrørende programmering, forvaltning og regnskabsføring af udgifter stadig er komplekse. Fastlæggelsen af støtteberettigede områder under mål 2 er et eksempel på, hvor vanskeligt det er at iværksætte programmeringsfasen. Revisionsretten anbefaler derfor, at der træffes de fornødne foranstaltninger til, at der i tide kan udarbejdes en egnet ramme for de fremtidige programmeringer, navnlig i forbindelse med den kommende udvidelse (punkt 3.30, 3.33 og 3.41).

[11] Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1). I de nye retsforskrifter for perioden 2000-2006 er det for hver intervention fastsat, at:

[12] Planer, EF-støtteramme, samlet programmeringsdokument, operationelle programmer og programmeringstillæg.

[13] I sin udtalelse nr. 10/98 om en række forslag til forordninger som led i Agenda 2000 satte Retten i afsnittet om forslag til forordninger vedrørende strukturfondene, punkt 4.1-4.7 "programmeringsproceduren", spørgsmålstegn ved, om de forskellige programmeringsfaser, hvor kun det sidste dokument i kæden, programmeringstillægget, omhandler strategien og de prioriterede felter for interventionen og indeholder detaljerede oplysninger om de endelige foranstaltninger, virkelig var formålstjenlige.

// På Kommissionens initiativ er der overvejelser i gang om en forenkling af programmeringsprocedurerne i fremtiden. Kommissionen ønsker, at tidsplanen for Europa-Parlamentets og Rådets vedtagelse af teksterne giver mulighed for forhandling af programmerne inden begyndelsen af den planlagte gennemførelsesperiode. Førtiltrædelsesinstrumenterne er ved at forberede de kommende medlemsstater på arbejdet med at programmere og forvalte foranstaltninger gennemført af strukturfondene og Samhørighedsfonden. I sin anden rapport om økonomisk og social samhørighed har Kommissionen allerede gjort opmærksom på, at områdeinddelingen under mål 2 er fragmentarisk, og den påpeger ligeledes muligheden for, at man i fremtiden i højere grad kan overlade områdeinddelingen under mål 2 til medlemsstaterne (punkt 3.33 og 3.41)

Hvad angår den nuværende programmeringsperiode vil en række forenklingsforanstaltninger blive drøftet med medlemsstaterne på et fælles møde for KUOR, STAR, ESF og FIUF den 19.-21. november 2002 om forenkling (opfølgning af ministermødet den 7. oktober 2002). Kommissionen vil også inden udgangen af 2002 vedtage en "forenklingspakke", som vil komme til at omfatte visse ændringer i forordning 1685/1999 (støtteberettigelse) og 438/2001 (forvaltnings- og kontrolsystemer).

Den vejledende tidsplan for overvejelserne vedrørende perioden efter 2006 er som følger:

- vedtagelse af den anden situationsrapport den 29. januar 2003

- afholdelse af et seminar den 3. og 4. marts om gennemførelsesmetoden for den kommende samhørighedspolitik (dette punkt vil blive drøftet mandag på direktørernes møde)

- den tredje rapport om økonomisk og social samhørighed forventes vedtaget i december 2003; i denne rapport gennemgås retningslinjerne for den fremtidige samhørighedspolitik.

Anbefaling nr. 4

Gennemførelsen af programmeringerne: De forskellige udgiftstypers støtteberettigelse // Foranstaltning nr. 4

Gennemførelsen af programmeringerne: De forskellige udgiftstypers støtteberettigelse

Det er ikke blot programmeringsprocedurerne, der volder problemer. Retsforskrifterne vedrørende udgifter er også indviklede, og der består fortsat usikkerhed med hensyn til fortolkningen af en række grundlæggende elementer, såsom visse udgifters støtteberettigelse, satserne for medfinansiering af indtægtsskabende investeringer og definitionen af den endelige modtager. // De planlagde ændringer i forordning 1685/2000 og 438/2001 (se foranstaltning nr. 3) vil afklare spørgsmålet om behandlingen af forskud som støtteberettigede udgifter og forpligtelserne til at opbevare bilag. Hvad angår finansieringen af indtægtsskabende infrastrukturprojekter, har Generaldirektorat for Regionalpolitik i juli 2002 forelagt medlemsstaterne et vejledende notat om spørgsmålet, som er blevet drøftet i Komitéen for Udviking og Omstilling i Regionerne. Dette notat vil om kort tid blive færdiggjort og sendt til medlemsstaterne (punkt 3.32).

Anbefaling nr. 5

Gennemførelsen af programmeringen: SFC-databasen // Foranstaltning nr. 5

Gennemførelsen af programmeringen: SFC-databasen

Det, at strukturforanstaltningerne ikke forvaltes samlet, men af forskellige tjenestegrene i Kommissionen, gjorde det fortsat vanskeligt at få et samlet overblik over situationen. Endvidere var den database, der er fælles for strukturfondene og skal gøre det muligt at udveksle informationer elektronisk, ikke operationel, da programmerne blev forhandlet på plads. Ved udgangen af 2001 manglede der stadig bestemte oplysninger, bl.a. om FIUF (punkt 37). // Siden udgangen af 2001 har en fælles database med betegnelsen SFC (Structural Funds Common System (fælles system for strukturfondene)) været operationel; den anvendes af de fire generaldirektorater, der er ansvarlige for strukturfondene. Databasen indeholder tabellerne fra vejledningen om strukturfondene med en fordeling af midlerne på mål, fonde, medlemsstater og EF-støtterammer. Oplysningerne om FIUF blev indlæst i 2002.

Anbefaling nr. 6

DAS-revision: Afslutning af interventionerne fra før 2000 // Foranstaltning nr. 6

DAS-revision: Afslutning af interventionerne fra før 2000

Den kontrol, som medlemsstaterne skal foretage inden afslutningen af hver enkelt interventionsform for perioden 1994-1999, er et helt afgørende element i forbindelse med systemernes pålidelighed og betalingsanmodningernes formelle rigtighed. Selv om der er gjort visse fremskridt med henblik på at sikre, at bestemmelserne anvendes på samme måde, kan kontrolsystemerne endnu ikke give sikkerhed for, at de endelige udgiftsanmeldelser har været underkastet tilstrækkelig streng og pålidelig kontrol. I 2001 afsluttede Kommissionen 53 interventioner for 1994-1996 under mål 2 (heraf 16 under EFRU og 37 under ESF). Ved udgangen af 2001 var 53 interventioner svarende til 575 mio. EUR i uindfriede forpligtelser (heraf 44 EFRU-interventioner til 540 mio. EUR og ni ESF-interventioner til 35 mio. EUR) endnu ikke afsluttet. Interventionerne for 1994-1996 under mål 2 og projekterne under Samhørighedsfonden afsluttes efter stort set de samme procedurer som dem, der blev anvendt i forbindelse med den foregående periode. Med henblik på de afslutninger, der skal finde sted fra og med 2002, skal Kommissionen derfor intensivere sine initiativer. Den skal specielt sikre en bedre koordinering af arbejdet i de tjenestegrene, der har ansvaret for de forskellige strukturforanstaltninger (punkt 3.62 og 3.81). // Kommissionen gennemførte i 2001 et meget omfattende revisionsprogram for at forsikre sig om, at medlemsstaterne havde gennemført forordning 2064/97. Som et resultat af de detaljerede anbefalinger til de involverede organer har medlemsstaterne gjort en stor indsats for - forud for afslutningen - at gennemføre det nødvendige kontrolarbejde i overensstemmelse med kravene i forordningen. Til det formål har den indført en række procedurer, som skal give en rimelig sikkerhed for, at ikke-støtteberettigede udgifter ikke samfinansieres. Kommissionen vil sikre, at alle materielle mangler afhjælpes inden afslutningen. Den vil også opretholde og videreudvikle det effektive samarbejde, der har været mellem de forskellige strukturfondstjenester i forbindelse med forberedelsen af afslutningen. Desuden vil der blive udført revision i forbindelse med afslutningen af en række udvalgte programmer for at undersøge pålideligheden af de oplysninger, som medlemsstaten har givet ved afslutningen, og for at identificere og udelukke alle udgifter, der ikke opfylder betingelserne. Dette revisionsprogram begyndte med revision af visse programmer under mål 2, som var iværksat mellem 1994 og 1996, og hvoraf de fleste er afsluttet (punkt 3.81).

Anbefaling nr. 7

DAS-revision: Opfølgning af revisionerne ved afslutningen // Foranstaltning nr. 7

DAS-revision: Opfølgning af revisionerne ved afslutningen

Sagsbehandlingen af anmodninger om udbetaling af endelige restbeløb foregik altid på grundlag af drøftelser mellem de forskellige tjenestegrene, uden at de respektive ansvarsområder var blevet afklaret. Denne fremgangsmåde tager frem for alt sigte på at kontrollere, at problemer i form af enkeltstående usædvanlige forhold konstateret i forbindelse med eventuelle tidligere kontroller på stedet er blevet løst. Grundlaget for at følge op på disse revisionsresultater har fortsat været forskellige databaser etableret uden samordning, idet den samlede base, som Kommissionen har bebudet, først kan være operationel i 2002 [14] (punkt 3.48).

[14] Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2000, Kommissionens svar på punkt 3.70.

// Fra og med 2003 vil en ny edb-applikation, SYSAUDIT, varetage planlægningen og opfølgningen af Kommissionens revisioner med hensyn til strukturfondene.

Anbefaling nr. 8

DAS-revision: Det forvaltnings- og kontrolsystem, som medlemsstaterne har indført for perioden 2000-2006 // Foranstaltning nr. 8

DAS-revision: Det forvaltnings- og kontrolsystem, som medlemsstaterne har indført for perioden 2000-2006

Forvaltnings- og kontrolbestemmelserne for perioden 2000-2006 er blevet styrket. Anvendelsen af disse bestemmelser er dog allerede meget forsinket, idet ikke alle strukturerne er operationelle, og man endnu ikke er begyndt at foretage uafhængig kontrol af de gennemførte transaktioner. Angående de mellemliggende betalinger har Revisionsretten konstateret, at der optræder ikke-støtteberettigede udgifter af samme art som i de foregående perioder, hvilket tyder på, at ikke alle de involverede parter i tilstrækkelig grad er bekendt med de regler, der skal anvendes. For at sikre sig, at forvaltnings- og kontrolsystemerne er i overensstemmelse med de normer, der er fastsat i forordningerne, skal Kommissionen regelmæssigt undersøge, hvordan disse systemer fungerer. For at kunne gøre det er det nødvendigt at aflægge besøg på stedet. Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Generaldirektoratet for Fiskeri har dog kun aflagt et mindre antal besøg i 2001, Generaldirektoratet for Beskæftigelse har kun aflagt et, og Generaldirektoratet for Landbrug har ikke aflagt nogen. Resultatet er, at Kommissionen ikke har haft tilstrækkelig sikkerhed for, at disse systemer var pålidelige. I en række medlemsstater [15] er procedurerne for kontrol af, om udgifterne er rigtige og støtteberettigede, behæftet med mangler, idet kvitterede fakturaer eller dokumenter med tilsvarende bevisværdi f.eks. ikke kontrolleres. Det betyder, at udgiftsanmeldelsen udarbejdes, uden at det sikres, at udgifterne rent faktisk er afholdt. Kommissionen bør derfor bestræbe sig på at afslutte sine kontrolbesøg i medlemsstaterne så hurtigt som muligt og sikre sig, at man på alle niveauer får kendskab til de kontrolnormer og regler for støtteberettigelse, der skal anvendes, samt de sanktioner, der skal pålægges, hvis disse normer og regler ikke overholdes (punkt 3.66, 3.67 og 3.82).

[15] Spanien (FIUF), Portugal (ESF), Tyskland (EFRU og ESF) og Finland (EFRU).

// Indførelsen af systemer, der skal gøre det muligt at overholde de højere standarder, er ganske vist blevet forsinket, men medlemsstaterne har nu gjort en betydelig indsats for at få etableret de nødvendige strukturer. De har også bedre kendskab til kravene og vil i højere grad end før være i stand til at overholde dem. Generaldirektoraterne for strukturfondene har revideret disse systemer, både på stedet og på grundlag af de beskrivelser, der er indsendt i henhold til artikel 5 i forordning 438/2001. Under revisionerne fokuserer Kommissionen på de kontroller, der er nødvendige for at sikre, at udgifterne på alle niveauer er præcise, formelt korrekte og støtteberettigede. Den vil i de kommende år fortsætte sine revisioner af sådanne systemer, med hovedvægten lagt på programmer, der endnu ikke er blevet revideret, og på Samhørighedsfonden, som der nu er fastsat lignende krav for i forordning 1386/2002 af 29. juli 2002. Den vil træffe de nødvendige foranstaltninger, hvis der konstateres mangler (punkt. 3.68 og 3.82).

I begyndelsen af 2003 vil Kommissionen forelægge Europa-Parlamentet en rapport, hvori den opsummerer konklusionerne af sin gennemgang af medlemsstaternes nye systemer.

Anbefaling nr. 9

Rationalisering af den budgetmæssige støtte og forbedring af de finansielle forvaltningsprocedurer for lokale beskæftigelsesfremmende aktioner // Foranstaltning nr. 9

Rationalisering af den budgetmæssige støtte og forbedring af de finansielle forvaltningsprocedurer for lokale beskæftigelsesfremmende aktioner

I en stikprøve af nyskabende og forberedende lokale beskæftigelsesprojekter, som Kommissionen finansierede direkte, konstaterede Revisionsretten nogle tilfælde, hvor Kommissionens procedurer for finansforvaltning ikke havde været strenge nok. For sådanne projekters vedkommende var det endvidere ikke sikret, at man fik valuta for pengene, fordi de forskellige nyskabende foranstaltninger til en vis grad overlappede hinanden, og fordi nogle af projekterne blev finansieret med tilbagevirkende kraft (punkt 3.118). // Kommissionen er enig med Revisionsretten i dennes generelle anbefaling om at rationalisere den budgetmæssige støtte og forbedre de finansielle forvaltningsprocedurer for lokale beskæftigelsesfremmende aktioner som led i nyskabende og forberedende foranstaltninger. Den agter at gennemføre disse budgetposter på den bedst mulige måde med de menneskelige ressourcer, der er til rådighed (punkt 3.118).

INTERNE POLITIKKER

Revisionsrettens anbefalinger // Kommissionens foranstaltninger

Resumé

Kommissionen har som hovedregel accepteret de anbefalinger vedrørende forskning, som Revisionsretten fremsatte i sin beretning for 2001. I de fleste tilfælde var de fremlagte foranstaltninger allerede iværksat, inden årsberetningen blev offentliggjort, og de vil blive videreført eller intensiveret.

Kommissionen har fremsat forslag med hensyn til Revisionsrettens anbefalinger vedrørende udgiftssystemet og aktivitetsbaseret værdi, som skal anvendes på forskningsprojekterne under det 6. rammeprogram, men det har været nødvendigt at revidere dem, før de kunne godkendes af Rådet og Europa-Parlamentet (Generaldirektorat for Forskning).

Kommissionen er i gang med at forbedre forvaltningen af uddannelses- og ungdomsprogrammerne i forbindelse med iværksættelsen af de nye Socrates II- og Ungdom-programmer i begyndelsen af 2000. Denne forbedring omfatter bl.a. en styrkelse af forvaltningen af de decentraliserede foranstaltninger, som involverer nationale organer, der er oprettet af medlemsstaterne; desuden har Kommissionen meddelt, at den fremover har til hensigt at benytte sig af et forvaltningsorgan i stedet for et kontor for teknisk bistand (Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur).

Anbefaling nr. 1

TEN-T-programmet - Evaluering // Foranstaltning nr. 1

TEN-T-programmet - Evaluering

For TEN-T-programmets vedkommende bør Kommissionen styrke retsgrundlaget og stramme kontrolbestemmelserne (og for eksempel kræve, at medlemsstaterne udveksler skriftlige tilbud med de endelige modtagere, og udarbejde og anvende klarere regler for omkostningernes støtteberettigelse). Bedømmelsen af forslagene bør forbedres ved, at der i højere grad gøres brug af eksterne eksperter, og bedømmelsen bør dokumenteres korrekt. De administrative procedurer og it-systemerne bør ændres, så der tages hensyn til TEN-T-programmets særlige behov. Afsluttede TEN-T-foranstaltninger bør revideres regelmæssigt (punkt 4.74). // Kommissionen er allerede langt fremme på nogle af de områder, som Revisionsretten nævner. Revisionen af standardteksterne til Kommissionens beslutninger og indførelsen af flere bilag med mere detaljerede specifikationer, definitioner og krav har til formål at forbedre den nuværende situation. Der tages også hensyn til Revisionsrettens anbefalinger vedrørende evaluering af forslag, administrative procedurer og it-systemer. Revisionsprogrammerne for 2002-2003 vil komme til at omfatte efterfølgende revision af TEN-T (punkt 4.74).

Anbefaling nr. 2

Sanktioner // Foranstaltning nr. 2

Sanktioner

Kommissionen opfordres til at beskytte Fællesskabets finansielle interesser ved at pålægge de bøder, der er omhandlet i Rådets forordning nr. 2988/95 [16]. I forbindelse hermed bør den uretmæssigt erhvervede fordel tilbagebetales, men hvis sanktionerne skal være effektive og virke afskrækkende, bør de derudover være synlige, og der bør kunne træffes administrative foranstaltninger og pålægges bøder, som står i forhold til de beløb, der er tale om. Sådanne sanktioner kunne defineres i standardkontrakter, eller de kunne fastsættes i en særlig sektorregel (punkt 4.51).

[16] Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 (EFT L 312 af 18.12.1995).

// Henvisningen til forordning nr. 2988/95 er også medtaget i reglerne for deltagelse i det 6. rammeprogram, og den indgår i standardkontrakterne for det 6. rammeprogram. Kontrakterne vil i givet fald komme til at indeholde bestemmelser om de sanktioner, som Revisionsretten nævner. Denne foranstaltning indgår også i aktion 73 og 94 i hvidbogen om reformen af Kommissionen, hvor der er tale om at indføre standardkontrakter samt om, at lovgivningen og forvaltningen af kontrakter skal sikres mod svig. Endvidere er der i Kommissionens handlingsplan 2001-2003 for bekæmpelse af svig tale om, at der skal forberedes et initiativ vedrørende integration af administrative foranstaltninger og sanktioner på området direkte udgifter.

Anbefaling nr. 3

Opfølgning af TEN-T-foranstaltningerne // Foranstaltning nr. 3

Opfølgning af TEN-T-foranstaltningerne

Det anbefales at supplere den kontrol på stedet, som regelmæssigt foretages af de tjenestemænd, der har ansvaret for opfølgningen af TEN-T-foranstaltningerne, med efterfølgende finansiel og teknisk revision (punkt 4.33). // I overensstemmelse med Revisionsrettens anbefaling vil Generaldirektoratet for Energi og Transports centrale afdeling for intern revision medtage en stikprøve af TEN-T-foranstaltninger i sit revisionsprogram for 2002-2003.

Anbefaling nr. 4

Standardkontrakter vedrørende indirekte FTU-foranstaltninger // Foranstaltning nr. 4

Standardkontrakter vedrørende indirekte FTU-foranstaltninger

Der bør indføres standardkontrakter for indirekte FTU-foranstaltninger med bestemmelser om, at deltagernes ansvar for anvendelsen af Fællesskabets finansieringsbidrag er ubegrænset, og at de hæfter solidarisk (undtagen for kontrahenter såsom offentlige universiteter) (punkt 4.50). // Princippet om, at deltagerne har ubegrænset ansvar og solidarisk hæftelse, er udtrykkeligt nævnt i Kommissionens ændrede forslag om reglerne for organisationernes deltagelse i det 6. rammeprogram. Bestemmelsen om ansvarets ubegrænsede karakter blev fjernet efter anmodning fra Rådet og Europa-Parlamentet. I den tekst, der blev vedtaget, er princippet om solidarisk hæftelse dog medtaget (punkt 4.50).

Anbefaling nr. 5

Inkassering // Foranstaltning nr. 5

Inkassering

Generaldirektoraterne bør gøre en større indsats for at få tilbagesøgt de beløb hos modtagerne, der er udbetalt for meget i fællesskabsstøtte. Det gælder navnlig Generaldirektoratet for Forskning, Generaldirektoratet for Informationssamfundet og Generaldirektoratet for Energi og Transport (punkt 4.76). // Den øgede revisionsindsats har allerede resulteret i et højere niveau med hensyn til opkrævning, og specielt hvad angår det 5. rammeprogram har Kommissionen forenklet sine opkrævningsprocedurer. Kommissionen vil fortsætte sin indsats med hensyn til tilbagesøgning af beløb.

Anbefaling nr. 6

Særberetning nr. 2/2002 (Socrates og Ungdom for Europa) // Foranstaltning nr. 6

Særberetning nr. 2/2002 (Socrates og Ungdom for Europa)

I særberetning nr. 2/2002 (Socrates og Ungdom for Europa) kom Revisionsretten med en række anbefalinger til, hvordan forvaltningen af disse programmer kunne forbedres. Revisionsretten anbefalede bl.a., at der blev oprettet et fællesskabsagentur i stedet for kontoret for teknisk bistand, at forholdet mellem Kommissionen og de nationale myndigheder blev defineret klart, at kontrollen og overvågningen på alle niveauer blev forbedret, og at der blev udarbejdet brugbare evalueringer på det rigtige tidspunkt (punkt 4.77). // En række anbefalinger fra Revisionsretten svarer i realiteten til forbedringer, der allerede er besluttet eller indført i forbindelse med ikrafttrædelsen af Socrates II og Ungdom, der fra og med 2000 har afløst Socrates og Ungdom for Europa, som Revisionsretten undersøgte. Kommissionen har bl.a. meddelt, at den har til hensigt at anvende et forvaltningsorgan til den fremtidige forvaltning af programmerne inden for området uddannelse og ungdom. Den har i betydelig grad styrket hele mekanismen for anvendelse af et netværk af nationale organer. Den er desuden begyndt på at øge kontrollen med og opfølgningen af programmerne, bl.a. gennem en intensivering af kontrolbesøgene på stedet. Der er fastlagt rammer for evalueringen af de nye programmer, ledsaget af indikatorer og tidsplaner, som skal sikre en effektiv evaluering af disse programmer.

Anbefaling nr. 7

Retsgrundlaget for TEN-T-programmet // Foranstaltning nr. 7

Retsgrundlaget for TEN-T-programmet

Kommissionen bør sørge for, at TEN-T-programmet gennemføres ensartet, og at der anvendes samme bestemmelser for alle modtagere i alle medlemsstater. Retsgrundlaget for TEN-T-programmet bør styrkes, så Fællesskabets finansielle interesser beskyttes bedre. I de tilfælde, hvor der ikke indgås kontrakter med de endelige modtagere, kunne medlemsstaterne udarbejde skriftlige tilbud baseret på rammer, som Kommissionen havde opstillet. I disse tilbud, som modtagerne skal godkende skriftligt, bør vilkårene og betingelserne for tilskuddet være defineret, så modtageren bliver mere opmærksom på de specifikke krav, der skal opfyldes, når aktionen gennemføres (punkt 4.31). // Kommissionens Juridiske Tjeneste har afgivet en udtalelse, hvori det hedder, at det ikke er nødvendigt, at der ud over Kommissionens beslutninger indgås kontrakter. Både medlemsstaten og de endelige modtagere skal i henhold til artikel 10 i forordning nr. 2236/95 underrettes om Kommissionens beslutning. Kommissionen erkender dog, at den indtil udgangen af 2001 kun underrettede medlemsstaten, der derefter underrettede modtageren (punkt 4.31).

Anbefaling nr. 8

Kriterierne for forslagenes støtteberettigelse // Foranstaltning nr. 8

Kriterierne for forslagenes støtteberettigelse

Generaldirektoratet for Energi og Transport bør omhyggeligt kontrollere, at forslagene overholder kriterierne for støtteberettigelse (navnlig for så vidt angår fristerne for indsendelse af forslag). Det bør styrke evalueringsprocessen og i højere grad anvende eksterne eksperter samt sørge for, at alle udførte kontroller dokumenteres korrekt (punkt 4.35). // Forsinket modtagelse af forslag accepteres i berettigede tilfælde gennem en forlængelse af fristen. Med hensyn til evalueringsprocessen er øget anvendelse af eksterne evalueringseksperter et følsomt emne. For det første har Kommissionen selv ansvaret for at sikre, at Fællesskabets politik overholdes. For det andet står medlemsstaterne som projektledere for hovedparten af finansieringen. I visse tilfælde kan fortrolighedshensyn i forbindelse med private projektledere udgøre en yderligere vanskelighed.

Integration af TEN-T-procedurerne i procedurehåndbogen vil gøre det klarere, hvilke krav der stilles til dokumentation i forbindelse med kontrol (punkt 4.35).

Anbefaling nr. 9

Fra de nuværende databaser til Generaldirektoratet for Energi og Transports edb-system // Foranstaltning nr. 9

Fra de nuværende databaser til Generaldirektoratet for Energi og Transports edb-system

Man bør så hurtigt som muligt gå over til at bruge Generaldirektoratet for Energi og Transports centrale it-system i stedet for de nuværende databaser, og der bør i den forbindelse tages hensyn til de særlige TEN-T-behov. I mellemtiden bør man søge at finde en løsning på, hvordan man håndterer de centrale funktioner i forbindelse med forvaltning af forslag, kontrakter og/eller projekter, som ikke findes eller er ufuldstændige i de it-systemer, der anvendes i dag (punkt 4.36). // Integrationen af TEN-T i Generaldirektorat for Energi og Transports centrale it-projektstyringssystem er godt i gang (punkt 4.36).

Anbefaling nr. 10 // Foranstaltning nr. 10

Kommissionens standarder for intern kontrol bør overholdes, og derfor opfordres Generaldirektoratet for Energi og Transport også til at følge de procedurer, der er godkendt af generaldirektøren, om fornødent ændret, så de afspejler de procedurer, der for øjeblikket anvendes i forbindelse med forvaltningen af TEN-T-programmet. De operationelle procedurer bør derefter ajourføres (punkt 4.34). // Revisionen af håndbogen er godt i gang, og den ny udgave vil indeholde de procedurer, der finder anvendelse på TEN-T-programmet (punkt 4.34).

EKSTERNE FORANSTALTNINGER

Revisionsrettens anbefalinger // Kommissionens foranstaltninger

Resumé

Der vil inden udgangen af 2002 blive udarbejdet et integreret revisionsprogram vedrørende bistanden til tredjelande. Hvad angår fødevarehjælp, har Kommissionen truffet en række foranstaltninger for at kontrollere, at procedurerne anvendes korrekt; desuden vil der regelmæssigt blive foretaget midtvejsevalueringer, endelige evalueringer og revisioner. De forvaltende tjenester har desuden siden 2000 ført en aktiv politik med systematisk undersøgelse af gamle eller sovende budgetforpligtelser vedrørende ekstern bistand og med afvikling i alle tilfælde, hvor det er muligt.

Anbefaling nr. 1

Udviklingen i de uindfriede forpligtelser // Foranstaltning nr. 1

Udviklingen i de uindfriede forpligtelser

Denne udvikling (den kumulerede værdi af de uindfriede forpligtelser, som er fem år gamle eller endnu ældre, er steget fra 933,9 mio. EUR ved udgangen af 1998 til 1 589,6 mio. EUR ved udgangen af 2001) viser, at de uindfriede forpligtelser bør overvåges konstant for at begrænse dem. Det er vigtigt, at Kommissionen får mulighed for at få pålidelige og fuldstændige regnskabsoplysninger og administrative oplysninger, så den nemmere vil kunne administrere de finansierede foranstaltninger. Disse oplysninger skulle give mulighed for at analysere udviklingen i de uindfriede forpligtelser og arten af de foretagne betalinger (forskud eller andet) indgående, så man kan sammenholde udbetalingsrytmen med, hvor hurtigt bistanden anvendes på stedet (punkt 5.10). // Kommissionen er bevidst om, at det er nødvendigt at overvåge den andel, de gamle uindfriede forpligtelser udgør af den eksterne bistand, og den er således enig i Revisionsrettens bemærkning om, at de uindfriede forpligtelser bør overvåges konstant, så deres omfang ikke hele tiden stiger. De forvaltende tjenester har siden 2000 ført en aktiv politik med systematisk undersøgelse af gamle eller sovende budgetforpligtelser vedrørende ekstern bistand og med afvikling i alle tilfælde, hvor det er muligt.

Hvad angår de regnskabsoplysninger og administrative oplysninger, der er nødvendige for en dyberegående analyse af udviklingen i uindfriede forpligtelser, forventes de anvendte CRIS-instrumenter og det vedtagne regnskabssystem, der lever op til de nye krav i finansforordningen vedrørende betalingstypologi, at muliggøre en sådan analyse fra 2003 (punkt 5.10).

Anbefaling nr. 2

Programmer for systematisk revision // Foranstaltning nr. 2

Programmer for systematisk revision

Kommissionen bør hurtigt tage dette spørgsmål op og sikre, at der udarbejdes programmer for systematisk revision, og herunder sørge for, at der er ressourcer nok i Kommissionen til at varetage de nødvendige opgaver i forbindelse hermed, så konklusionerne af revisionsberetningerne bliver fulgt op (punkt 5.21). // Det er meningen, at der senest i slutningen af 2002 skal indføres et integreret revisionsprogram vedrørende ekstern bistand, som omfatter samtlige eksterne revisionsaktiviteter i delegationerne og ved hovedsædet (punkt 5.21).

Anbefaling nr. 3

Humanitær bistand // Foranstaltning nr. 3

Humanitær bistand

Revisionsretten anbefaler følgende:

* Kommissionen bør tage yderligere skridt til at sikre sig, at de organisationer, der er ansvarlige for at forvalte EU-midler, styrker deres interne kontrolsystemer; Kommissionen bør navnlig sørge for, at deres dokumentation er fyldestgørende, og at de følger passende udbudsprocedurer. Endvidere bør det præciseres, hvilke standarder der mindst skal overholdes.

* Kommissionen bør tage de fornødne skridt og sørger for at foretage eller få foretaget de nødvendige undersøgelser og revisioner, så den kan bedømme, om de interne kontrolprocedurer, som dens partnere, der har ansvaret for gennemførelsen, anvender, er hensigtsmæssige, samt at den om fornødent træffer korrigerende foranstaltninger (punkt 5.50).

// Med hensyn til humanitær bistand mener Kommissionen, at undersøgelser, instrukser, kommunikation, retningslinjer, dialog, evaluering, overvågning, kontrol og revision er begreber, der i forbindelse med ECHO-partnerne må siges at være ret omfattende. Minumumsstandarderne, bl.a. hvad angår bilag og udbud, er fastlagt i rammeaftalen for partnerskaber. På baggrund af reformen udformes der nye finansielle bestemmelser og gennemførelsesbestemmelser, og der udarbejdes en ny rammeaftale for partnerskaber.

ECHO foretager et stort antal undersøgelser og kontroller, både når dets tekniske eksperter evaluerer hver enkelt transaktion, når det operationelle kontor foretager sin evaluering, og når den finansielle enhed afslutter transaktionen. Tjenestemændene ved ECHO har foretaget en lang række revisioner de seneste år. I juni 2002 indgik ECHO kontrakt med et eksternt revisionsfirma om en række revisioner, hvilket vil øge antallet af revisioner betydeligt. Det indebærer, at alle ECHO-partnere vil blive revideret hvert andet år. Desuden er de menneskelige ressourcer, som er afsat til revision, blevet tredoblet.

Anbefaling nr. 4

Overvågningssystemet // Foranstaltning nr. 4

Overvågningssystemet

Med overvågningssystemet kan man nu finde frem til svaghederne ved projekterne, men der bør arbejdes yderligere på at sikre, at systemet også vil kunne anvendes til at analysere de underliggende årsager til disse svagheder. Endvidere bør Kommissionen regelmæssigt evaluere overvågningssystemets kvalitet og måde at fungere på samt den anvendte metodologi (punkt 5.77). // Kommissionen forventer fortsat at forbedre og udvikle metodologien. Når systemet har været i brug i to eller tre år, vil Kommissionen vurdere anvendeligheden af overvågningsrapporterne og deres anvendelse i praksis (punkt 5.77).

Anbefaling nr. 5

Forvaltning af den makrofinansielle bistand // Foranstaltning nr. 5

Forvaltning af den makrofinansielle bistand

Revisionsretten anbefaler følgende: //

* Det bør påvises klarere, hvilken merværdi Den Europæiske Unions interventioner tilfører i forhold til interventionerne fra Verdensbanken og IMF. // * Der gøres en systematisk indsats for at sikre komplementariteten med IMF's og Verdensbankens programmer.

* Det bør overvejes, hvordan den makrofinansielle bistand kan samordnes bedre med strukturtilpasningsfaciliteten, således at lande med sammenlignelige forhold behandles på samme måde. // * Inden for de grænser, der følger af de forskellige instrumenter og retsgrundlags særlige karakteristika, er Kommissionen enig i, at det er nødvendigt at indføre en mere ensartet fremgangsmåde for makrofinansiel bistand og strukturtilpasningsfaciliteten. I den forbindelse er der ved at blive udarbejdet en håndbog, som indeholder metodemæssige retningslinjer, der fastlægger harmoniserede vejledende principper for budgetstøtten til tredjelande.

* Kommissionens beslutningsproces i forbindelse med de forskellige faser af forvaltningen af den makroøkonomiske bistand bør være mere gennemsigtig, og Kommissionen bør navnlig dokumentere sin begrundelse, når den godkender, at bestemte betingelser kan frafaldes. // * Kommissionen vil i alle tilfælde sikre, at årsagerne til fravigelse af betingelserne er behørigt dokumenteret.

* Kommissionens kontrol af, hvor forsvarligt modtagerlandene forvalter midlerne, bør forbedres betydeligt, og alle berørte generaldirektorater bør inddrages. // * Kommissionen er ved at øge delegationernes kapacitet til at overvåge de politiske og økonomiske forhold i modtagerlandene.

* Evalueringer bør prioriteres højere (punkt 5.85). // * Større fokus på evaluering er allerede en del af den generelle reform. Evalueringer af udvalgte programmer for makrofinansiel bistand er planlagt for 2003 og fremefter, og alle strukturtilpasningsfaciliteter, der er godkendt siden 2000, omfatter finansielle bestemmelser om en afsluttende uafhængig evaluering (punkt 5.85).

Anbefaling nr. 6

Forslag fra NGO'er // Foranstaltning nr. 6

Forslag fra NGO'er

Man bør give delegationerne tid nok til, at de kan udtale sig om NGO'ernes forslag. Kommissionen bør også undersøge alternative procedurer med henblik på at få nedbragt den tid, der går, fra NGO'erne har indgivet deres forslag, og til kontrakterne underskrives (punkt 5.78). // Kommissionen påskønner Revisionsrettens bemærkninger om de trufne foranstaltninger. Delegationerne vil blive inddraget i høringsprocessen, og de vil få tilstrækkelig tid til at fremsætte deres bemærkninger (punkt 5.78).

Anbefaling nr. 7

Evalueringsarbejdet // Foranstaltning nr. 7

Evalueringsarbejdet

Kommissionen bør overveje, om en større del af bedømmelsesarbejdet kunne udføres af delegationerne på grundlag af klare instrukser og retningslinjer fra de centrale tjenestegrene, som så foretager den efterfølgende kontrol (punkt 5.75). // De eksisterende procedurer omfatter en aktiv deltagelse af delegationerne i forslagsbedømmelsen, og Kommissionen vil sikre, at forslagene modtages i tide til, at de kan bedømmes (punkt 5.75).

Anbefaling nr. 8

Informations- og forvaltningssystem // Foranstaltning nr. 8

Informations- og forvaltningssystem

Der bør udvikles et informations- og forvaltningssystem med data om eksperter og kontrahenter (punkt 5.67). // Disse oplysninger bliver ikke i øjeblikket registreret i en database, selv om dette klart er hensigten. Der er allerede ved at blive udviklet en database for kontraktoplysninger for hele Kommissionen (punkt 5.67).

UDVIDELSEN

Revisionsrettens anbefalinger // Kommissionens foranstaltninger

Resumé

Kommissionen har angivet de muligheder, som de enkelte kandidatlande kan overveje for at øge integrationen, og den vil i overensstemmelse hermed fortsat yde den nødvendige bistand til de pågældende lande.

Anbefaling nr. 1

Kommissionens procedure for godkendelse af national forvaltning af Sapard er mangelfuld // Foranstaltning nr. 1

Kommissionens procedure for godkendelse af national forvaltning af Sapard er mangelfuld

Når Kommissionen kontrollerer, om betingelserne for decentraliseret forvaltning overholdes, bør den sikre sig, at de svagheder, Revisionsretten har påpeget, tages i betragtning. Kommissionen bør også undersøge, om der er taget fat på de problemer, den har påpeget i sine egne revisionsrapporter (punkt 6.31). // Efter Kommissionens opfattelse hænger de væsentligste svagheder sammen med, at der ikke findes nogen dokumentation for personalets erfaring. Disse spørgsmål vil blive taget op (punkt 6.31).

ADMINISTRATIVE UDGIFTER

Revisionsrettens anbefalinger // Kommissionens foranstaltninger

Resumé

Med hensyn til harmonisering af opstillingen af de decentraliserede organers regnskaber vil Kommissionens regnskabsfører fastlægge de regnskabsregler og -metoder, der skal anvendes.

Europaskolerne vil fortsætte bestræbelserne på at opstille regnskaberne på en mere ensartet måde.

Anbefaling nr. 1

Opstillingen af de decentraliserede organers regnskaber // Foranstaltning nr. 1

Opstillingen af de decentraliserede organers regnskaber

Opstillingen af de decentraliserede organers regnskaber bør harmoniseres. Opstillingen bør desuden tage højde for de decentraliserede organers særlige karakter, så deres økonomiske resultat fremtræder klarere (punkt 7.26). // Den nye finansforordning udvider konsolideringens omfang til de decentraliserede organer og fastslår, at disse skal anvende de samme regnskabsregler som EU-institutionerne, således at deres regnskaber kan konsolideres med Kommissionens senest for regnskabsåret 2005. Med henblik på dette vil Kommissionens regnskabsfører fastsætte de regnskabsregler og -metoder samt den harmoniserede regnskabsplan, der skal vedtages af alle institutioner, agenturer og decentraliserede organer. Der vil derefter blive foretaget en harmonisering af den måde, hvorpå regnskaberne opstilles (punkt 7.26).

Anbefaling nr. 2

Revision af Europaskolerne // Foranstaltning nr. 2

Revision af Europaskolerne

Skolerne bør fortsætte deres bestræbelser på at gøre opstillingen af regnskaberne mere ensartet, så det bliver lettere at konsolidere dem. Skolernes regnskabsplan indeholder ikke en konto for anlægsaktiver, og de aktiver, som skal registreres i mængde- og værdifortegnelsen, bliver ikke opført i det almindelige regnskab. Anlægsaktiver opføres hverken på skolernes balancer eller på Det Øverste Råds balance. I sin beretning for regnskabsåret 2000 påpegede Revisionsretten, at mængde- og værdifortegnelserne var mangelfulde (punkt 7.34). // Skolerne fortsætter deres bestræbelser i retning af en mere ensartet opstilling af regnskaberne. Det Øverste Råd har givet skolerne besked på at gøre regnskaberne mere ensartede. Skolerne foretager i øjeblikket det nødvendige for snarest muligt at supplere mængde- og værdifortegnelserne. Medtagelsen af aktiverne i det generelle regnskab er i øjeblikket genstand for drøftelser mellem Repræsentanten for Det Øverste Råd og skolerne (punkt 7.34).

FINANSIELLE INSTRUMENTER

Revisionsrettens anbefalinger // Kommissionens foranstaltninger

Resumé

1. Det er særlig vigtigt, at rapporterne om anvendelsen af mekanismen er pålidelige.

Tallene for forpligtelser, underskrevne kontrakter, trækninger af midler og tilbagebetalinger efterprøves af EIF og overvåges af Kommissionen. Indtil de nye forvaltningsaftaler trådte i kraft, afgav EIF oplysninger om forpligtelser og udbetalinger to gange om året. Under den nye rammeaftale vil oplysningerne blive afgivet fire gange om året.

2. Revisionsretten anbefaler, at Kommissionen og EIF undersøger, hvordan man kan afhjælpe de svagheder, der er konstateret med hensyn til ordningernes geografiske dækning, og hvordan man kan få sat gennemførelsestempoet op.

Forskellene i forbindelse med ibrugtagningen af faciliteterne blev identificeret af Kommissionen på et tidligt tidspunkt og i høj grad taget i betragtning ved definitionen af rammen for gennemførelsen af det nye flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd (MAP).

Det nye flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd (MAP) ændrer og udvider ETF-iværksætterfaciliteten og SMV-garantifaciliteten og indfører en ny foranstaltning, nemlig startkapitalordningen. Alle tre ordninger skal forvaltes af EIF og har til formål at udbedre erkendte markedssvagheder for at forbedre SMV'ernes adgang til finansiering.

Anbefaling nr. 1

Problemer med fremsendelsen af oplysninger om gennemførelsen af ETF-faciliteten // Foranstaltning nr. 1

Problemer med fremsendelsen af oplysninger om gennemførelsen af ETF-faciliteten

Da der ikke fastsat præcise mål for faciliteten, er det særlig vigtigt, at rapporterne om gennemførelsen af faciliteten er pålidelige, at de fremsendte tal er rigtige, og at faciliteten kan fungere sammen med andre faciliteter, som EIF forvalter parallelt med denne.

Oplysningerne for hele år "n" om EIF's forpligtelser og udnyttelse af midler til investering i venturekapitalfonde foreligger i første kvartal det følgende år ("n+1"). SMV'ernes oplysninger vedrørende år "n" fremsendes derimod i tredje kvartal til Kommissionen gennem venturekapitalfondene og EIF. Kommissionen mener, at det er rimeligt at fastholde de nuværende frister i stedet for at pålægge SMV'erne at ændre deres finansrapporteringscyklus eller at indsende rapporten i to dele. Revisionsretten bemærker, at budgetmyndigheden ikke bliver informeret om udviklingen i faciliteten inden vedtagelsen af budgetafgørelserne i år "n+1" (punkt 8.14/8.15). // Ligesom Revisionsretten lægger Kommissionen og EIF stor vægt på, at de oplyste tal vedrørende facilitetens gennemførelse er pålidelige. Tallene for forpligtelser, underskrevne kontrakter, trækninger af midler og tilbagebetalinger efterprøves af EIF og overvåges af Kommissionen.

Kommissionen mener, at indsamlingen og analysen af statistiske oplysninger om bl.a. beskæftigelse foretages bedst i forbindelse med evalueringen. I overensstemmelse med Rådets afgørelse er der for nylig foretaget en efterfølgende evaluering.

Indtil de nye forvaltningsaftaler trådte i kraft, afgav EIF oplysninger om forpligtelser og udbetalinger to gange om året. Under den nye rammeaftale vil oplysningerne blive afgivet fire gange om året (punkt 8.14/8.15).

Anbefaling nr. 2

Problemer med en retfærdig gennemførelse af programmerne på hele Fællesskabets område // Foranstaltning nr. 2

Problemer med en retfærdig gennemførelse af programmerne på hele Fællesskabets område

Revisionsretten er opmærksom på de vanskeligheder, der er i forbindelse med gennemførelsen af de reviderede ordninger. Der skal findes en rimelig balance mellem muligheden for at anvende midlerne, så de giver udbytte, og kravet om, at offentlige midler skal bruges til formål, der gavner almenvellet. Revisionsretten minder dog om, at indførelsen af den europæiske teknologifacilitet ETF-iværksætterfaciliteten stadig volder problemer, og det samme gælder i mindre grad en retfærdig gennemførelse af støtteordningen til fordel for små og mellemstore virksomheder på hele Fællesskabets område.

På grundlag af ovenstående bemærkninger anbefaler Revisionsretten, at Kommissionen og EIF undersøger, hvordan man kan afhjælpe de svagheder, der er konstateret med hensyn til faciliteternes geografiske dækning, og hvordan man kan få sat gennemførelsestempoet op (punkt 8/31/8.32). // SMV-garantifaciliteten har bevist, at det er et effektivt instrument, der er nået ud til en betydelig mængde SMV'er, som er aktive inden for en lang række forskellige områder.

Forskellene i forbindelse med udnyttelsen af faciliteterne blev identificeret af Kommissionen på et tidligt tidspunkt, og der er i høj grad taget hensyn til dem ved fastlæggelsen af rammen for gennemførelsen af MAP. Den nye MAP ændrer og udvider ETF-iværksætterfaciliteten og SMV-faciliteten og indfører en ny foranstaltning, nemlig startkapitalordningen. Alle tre ordninger skal forvaltes af EIF og har til formål at udbedre erkendte markedssvagheder for at forbedre SMV'ernes adgang til finansiering (punkt 8.30/8.31).

FORANSTALTNINGER, DER FØLGER AF REVISIONSERKLÆRINGEN FOR 2001

Revisionsrettens anbefalinger // Kommissionens foranstaltninger

Resumé

Med hensyn til forbedringen af regnskabernes formelle rigtighed og reformen af Kommissionen er Kommissionen fast besluttet på at modernisere den regnskabsmæssige ramme og regnskabssystemet; der er således behov for en ny regnskabsmæssig ramme, hvis Kommissionen skal kunne opfylde kravene i den nye finansforordning (udvikling mod et integreret regnskabssystem og strengere anvendelse af de generelt accepterede regnskabsprincipper). Inden udgangen af 2002 vil Kommissionen fremlægge en detaljeret meddelelse om gennemførelsen af moderniseringen af regnskabet.

Kommissionen vil træffe alle de nødvendige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af den nye finansforordning, som gælder fra og med 1. januar 2003. Med henblik på at sikre en mere effektiv forvaltning af inddrivelsen af uretmæssigt udbetalte beløb i forbindelse med udgifter vedrørende direkte forvaltning præciserede man i Kommissionens meddelelse fra december 2000 de forskellige aktørers rolle samt forbedringerne af edb-værktøjer og procedurer. Kommissionen vedtog den 3. december 2002 en meddelelse om inddrivelsen af fordringer i forbindelse med både den direkte og den indirekte forvaltning af Fællesskabets udgifter.

Anbefaling nr. 1

Regnskabsprincipper og -praksis // Foranstaltning nr. 1

Regnskabsprincipper og -praksis

Kommissionen har i flere år arbejdet på nye rammer for regnskabsføringen, der er i overensstemmelse med periodiseringsprincippet. Det er imidlertid fastsat i den nye finansforordning [17], at det ændrede regnskabssystem vil blive indført gradvist, og at det ikke vil være fuldt operationelt før regnskabsåret 2005. I juni 2001 blev der fremlagt et udkast til en handlingsplan [18]. Ved udgangen af maj 2002 var denne handlingsplan, som stadig befandt sig på udkaststadiet, endnu ikke kommet i gang. Fristen for vedtagelsen af den nye finansforordning er ikke nogen begrundelse for denne forsinkelse. Og bestemmelserne i finansforordningen vil ikke alene kunne afhjælpe de nuværende mangler ved regnskabssystemet. Der skal træffes en lang række praktiske foranstaltninger (punkt 9.8).

[17] Jf. Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002).

[18] Jf. årsberetningen for regnskabsåret 2000, punkt 9.32.

// Kommissionen lægger stor vægt på moderniseringen af regnskabssystemet. Inden udgangen af 2002 vil Kommissionen træffe beslutning om mulighederne for ændringer, den foreslåede tidsplan for gennemførelsen samt de forventede omkostninger og bevillinger. Da det i henhold til den nye finansforordning desuden er et krav, at regnskabet fra og med 2005 skal udarbejdes efter periodiseringsprincippet, er det tvingende nødvendigt hurtigt at træffe omfattende foranstaltninger.

Der er således behov for en ny regnskabsmæssig ramme, hvis Kommissionen skal kunne opfylde kravene i den nye finansforordning (udvikling mod et integreret regnskabssystem og strengere anvendelse af de generelt accepterede regnskabsprincipper). De nye regnskabsrammer skal stemme overens med alment anerkendte principper for udarbejdelse af regnskaber på basis af periodiseringsprincippet. Årsregnskabet skal forbedres, så det giver et retvisende billede af aktiver og passiver, den finansielle situation, budgettets gennemførelse, enhedens resultater og likviditetsbevægelser for det pågældende år.

Reformen af regnskabssystemet er en omfattende opgave. Især vil spørgsmålet om gennemførelsen af periodiseringsprincippet blive undersøgt nøje med henblik på at fastlægge den regnskabsmæssige behandling af de enkelte transaktionstyper for de forskellige tjenester eller aktiviteter.

Sideløbende med overgangen til periodiseringsprincippet vil det elektroniske regnskabssystem blive videreudviklet.

Kommissionen vil regelmæssigt orientere dechargemyndigheden og Revisionsretten om projektets fremadskriden (punkt 9.6/9.8).

Anbefaling nr. 2

Eksterne aktioner // Foranstaltning nr. 2

Eksterne aktioner

Pr. 31. december 2001 omfatter balanceposten diverse debitorer indeståender hos finansielle mellemled (980 mio. EUR, hvoraf 73 mio. EUR er renter). Dette beløb hidrører fra en opgørelse uden for regnskabet, og med en sådan praksis kan Kommissionen ikke bevise, at det er berettiget at opføre de pågældende beløb. Derfor har generaldirektørerne for Generaldirektoratet for Udvidelse og Generaldirektoratet for Samarbejdskontoret EuropeAid i de erklæringer, de har afgivet, taget forbehold med hensyn til, om det anslåede beløb på 685 mio. EUR for de to generaldirektorater er rigtigt (punkt 9.25). // Som Revisionsretten anfører, er opgørelsen uden for regnskabet en integrerende del af Kommissionens nuværende regnskabssystem og nødvendig for udarbejdelsen af årsregnskabet.

Kommissionen vil gerne understrege det enorme arbejde, som de forskellige generaldirektorater har udført for at færdiggøre opgørelsen over de finansielle mellemled. Dette arbejde vil være en stor fordel i forbindelse med overgangen til det integrerede regnskab, fordi det er blevet muligt at indhente den maksimale mængde oplysninger. Opgørelserne vil herefter blive anvendt i noget ringere udstrækning, idet det i henhold til den nyligt vedtagne finansforordning kræves, at udbetalingerne til midlertidig finansiering kortlægges (punkt 9.25).

Anbefaling nr. 3

Bankkonti // Foranstaltning nr. 3

Bankkonti

På den konsoliderede balance pr. 31. december 2001 er der på posten hensættelser til risici og forpligtelser opført 564 mio. EUR til omkostningerne forbundet med afviklingen af de anlæg i FFC, der ikke længere er drift (374 mio. EUR), eller som stadig er i drift (190 mio. EUR). I denne hensættelse er ikke medregnet omkostningerne forbundet med anvendelsen af FFC's eget personale (disse omkostninger anslås til mellem 75 og 100 mio. EUR), og hertil kommer, at beløbet for hensættelsen er beregnet på grundlag af FFC's egen vurdering. Så længe der ikke er foretaget en uafhængig evaluering af den tekniske vurdering, som er lagt til grund for hensættelsesbeløbet, er vurderingens værdi som underliggende dokumentation begrænset (punkt 9.31). // Kommissionen tog et første skridt ved på 2001-balancen at foretage en hensættelse til omkostninger, herunder uforudsete udgifter, for at tage højde for udgifterne til afvikling af alle FFC-anlæg på grundlag af en undersøgelse foretaget af Kommissionen.

Der vil blive indgået en kontrakt med en ekstern evalueringsinstans. Det forventes, at det første udkast til evalueringsrapport vil ligge klar ved udgangen af januar 2003 (punkt 9.31).

Anbefaling nr. 4

Forpligtelser under stregen // Foranstaltning nr. 4

Forpligtelser under stregen

Pr. 31. december 2001 androg de uindfriede forpligtelser, der var indgået over opdelte bevillinger, 86,76 mia. EUR. Heraf var 28,84 mia. EUR forpligtelser, der havde henstået uindfriet i mere end to år, og hvor der i forbindelse med forpligtelser svarende til 9,79 mia. EUR ikke var foretaget nogen betalingstransaktioner i de sidste to år. Revisionsretten skønner, at der, for så vidt angår ca. 1 318,2 mio. EUR (13 %) af dette beløb, ikke længere består nogen retlig forpligtelse til at betale (punkt 9.32). // I løbet af den periode, Revisionsretten omtaler, foretog Kommissionen udbetalinger for omkring 147 mio. EUR til disse uindfriede forpligtelser; man gennemgik yderligere 745 mio. EUR i forpligtelser, men Kommissionens tjenestegrene mente, at disse skulle forblive åbne af forskellige årsager - kontrakten løb stadig, man afventede den endelige rapport, verserende retssag osv. Ved udgangen af april 2002 havde Kommissionen revideret halvdelen af alle de forpligtelser, der skal gennemgås. Rapporten viser ligeledes, at undersøgelsesindsatsen ventes at blive intensiveret ved udgangen af 2002. Målet med handlingsplanen er at undersøge alle potentielt unormale uindfriede forpligtelser inden udgangen af 2003 (punkt 9.3).

Anbefaling nr. 5

Bemærkninger om posterne på den konsoliderede balance - pensionsrettigheder // Foranstaltning nr. 5

Bemærkninger om posterne på den konsoliderede balance - pensionsrettigheder

Balancesummen på den konsoliderede balance for regnskabsåret 2001 er 76 % højere end balancesummen for det foregående regnskabsår. Stigningen skyldes først og fremmest, at Kommissionen har ændret sin politik for regnskabsføring af pensionsrettigheder. Denne ændrede politik er foranlediget af Revisionsrettens bemærkning [19] om, at det ville være hensigtsmæssigt at trække den årlige udgift til pensionsrettigheder erhvervet i regnskabsåret fra regnskabsresultatet. Kommissionen har imidlertid ikke opført denne udgift i regnskabet, for den har opført det samlede beløb for potentielle pensionsforpligtelser i årsregnskabet for et enkelt regnskabsår og neutraliseret virkningen på regnskabsresultatet ved at modpostere en indtægt på et tilsvarende beløb. Denne fremgangsmåde er ikke i overensstemmelse med Revisionsrettens anbefaling. Dengang mente Kommissionen i øvrigt, at dette spørgsmål krævede en meget indgående regnskabsmæssig analyse [20]. Revisionsretten mener derfor, at det ville være nyttigt, hvis Kommissionen fortsatte analysen af den regnskabsmæssige behandling af pensionsordningen, og at den i den forbindelse tog de særlige forhold, der gør sig gældende i Fællesskabet, i betragtning (punkt 9.17).

[19] Årsberetningen for regnskabsåret 2000, punkt 7.6.

[20] Jf. Kommissionens svar på punkt 7.6 i årsberetningen for regnskabsåret 2000.

// Kommissionen har i adskillige år bestræbt sig på at tilvejebringe præcise oplysninger om pensionsrettigheder i bilaget til årsregnskabet (i forpligtelserne under stregen). Der skete store fremskridt med årsregnskabet for 2001, idet udgifterne til pensionsrettigheder for første gang blev opført på passivsiden, selv om der endnu ikke findes nogen IPSAS-norm [21].

[21] IPSAS: International Public Sector Accounting Standards.

Kommissionen finder den anvendte metode korrekt, men er dog rede til i samarbejde med Revisionsretten at undersøge, hvordan man mest hensigtsmæssigt kan opføre pensionsrettigheder i årsregnskaberne.

Kommissionen har i forbindelse med reformen iværksat adskillige aktiviteter vedrørende pensionsordningen, bl.a. en undersøgelse af muligheden af at indføre en pensionsfond. Denne igangværende undersøgelse vil bl.a. omfatte et skøn over de finansielle konsekvenser af en sådan overgang og gøre det muligt at evaluere den eventuelle indvirkning på institutionernes regnskaber.

Anbefaling nr. 6

Bemærkninger om posterne på den konsoliderede balance - Renter af forskud og acontobeløb, der er udbetalt til tredjemand // Foranstaltning nr. 6

Bemærkninger om posterne på den konsoliderede balance - Renter af forskud og acontobeløb, der er udbetalt til tredjemand

De finansielle mellemled oplyser ikke altid Kommissionen om renterne af forskud og acontobeløb. Når de gør det, bliver renterne ikke altid bogført som budgetindtægter. Pr. 31. december 2001 kunne renterne af indeståender hos de finansielle mellemled, som man havde kendskab til på centralt plan (jf. punkt 9.25), opgøres til 73 mio. EUR, hvoraf kun 23 mio. EUR var regnskabsført som budgetindtægt. Når sådanne indgåede beløb afsættes til foranstaltninger eller programmer, regnskabsføres de ikke systematisk som budgetudgifter. Deraf følger, at regnskabet ikke viser det fulde beløb for fællesskabsbidraget (punkt 9.27). // Kommissionen vil sikre, at disse renter regnskabsføres på behørig vis, og vil bringe situationen for den foregående periode i orden.

Det hedder i den nye finansforordning, at der skal udarbejdes overslag over fordringer i forbindelse med udbetalingen af forfinansiering, og at renter af midler, som fortsat er De Europæiske Fællesskabers ejendom, skal opføres som generelle indtægter på budgettet.

Denne nye bestemmelse vil sikre en mere konsekvent regnskabsføring af renter af midler, der er bevilget efter 1.1.2003.

Desuden vil Kommissionen i gennemførelsesbestemmelserne til den nye finansforordning, som træder i kraft pr. 1. januar 2003, præcisere, at renter af forfinansiering af aktioner under førtiltrædelsesinstrumenterne ikke er at betragte som Kommissionens ejendom (punkt 9.27).

Anbefaling nr. 7

Tidsplanen for afgivelse af erklæringer og udarbejdelse af aktivitetsrapporter // Foranstaltning nr. 7

Tidsplanen for afgivelse af erklæringer og udarbejdelse af aktivitetsrapporter

Generaldirektørernes erklæringer og Kommissionens sammenfatning er spontane vurderinger [22], som den eksterne revisor (Revisionsretten) ikke kan se bort fra, når han (den) skal afgive sin revisionserklæring. De frister, Kommissionen har fastsat for afgivelsen af disse erklæringer, er imidlertid ikke forenelige med den tidsplan, der fastsat i finansforordningen for Revisionsrettens årsberetning. Generaldirektørernes rapporter er grundlaget for den sammenfatning, som Kommissionen forelægger for Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten inden udgangen af juli (jf. punkt 9.94-9.100), hvorimod Revisionsretten i henhold til finansforordningens artikel 88, stk. 1, senest den 15. juli skal sende Kommissionen de bemærkninger, som den påtænker at medtage i årsberetningen [23] (punkt 9.54).

[22] Ledelsens erklæringer.

[23] I henhold til finansforordningens artikel 88a i forbindelse med artikel 88 skal Retten forelægge revisionserklæringen for Europa-Parlamentet og Rådet samtidig med årsberetningen (senest den 30. november). Af praktiske grunde har revisionserklæringen siden 1994 været en integrerende del af årsberetningen.

Denne plan giver ikke Revisionsretten rimelig tid til at foretage en indgående undersøgelse af de erklæringer og rapporter, som såvel de anvisningsberettigede som Kommissionen selv forelægger. I kataloget over de befuldmægtigede anvisningsberettigedes ansvarsområder er fristen for forelæggelse af de årlige aktivitetsrapporter fastsat til den 15. marts, og denne frist ville passe bedre. De ændringer af tidsplanen, der er indført ved den nye finansforordning, gør det endnu mere påkrævet, at Kommissionen tager fristerne for de forskellige tjenesters afgivelse af erklæringer og årlige aktivitetsrapporter op til revision (punkt 9.55). // Kommissionen erkender, at det i det første år efter indførelsen af årlige rapporter og erklæringer var umuligt at overholde den oprindelige tidsplan, som var fastlagt i kataloget over de befuldmægtigede anvisningsberettigedes ansvarsområder (meddelelse af 27. juni 2001). Kommissionen har i øvrigt inden for rammerne af aktion 10 i den sammenfattende rapport [24] planer om at undersøge metodologien og retningslinjerne for det efterfølgende budgetår og vil i den forbindelse tage et første skridt i retning af at indføre denne tidsplan.

[24] Aktion 10: Inden udgangen af 2002 vil Generalsekretariatet i samarbejde Generaldirektoratet for Budgettet, Generaldirektoratet for Personale og Administration og Den Interne Revisionstjeneste undersøge og forbedre metodologien og retningslinjerne for udarbejdelse af årsrapporter for 2002, idet der lægges særlig vægt på væsentlighedsprincippet, fastlæggelse af rækkevidden af de potentielle forbehold, der skal medtages på fælleserklæringerne og behandlingen af blandede delegationer.

Anbefaling nr. 8

Status over gennemførelsen af reformen

Tilbagesøgninger // Foranstaltning nr. 8

Status over gennemførelsen af reformen

Tilbagesøgninger

Fristen for gennemførelsen af aktion 96 i hvidbogen, der vedrører en mere effektiv forvaltning af inddrivelsen af uretmæssigt udbetalte beløb (jf. punkt 9.26), blev oprindeligt fastsat til juli 2000. I december 2000 vedtog Kommissionen en meddelelse [25] om principperne for en reform af disse procedurer og en handlingsplan, som bl.a. gik ud på at få decentraliseret operationelle funktioner og på at styrke Kommissionens Juridiske Tjeneste. Som følge af administrative problemer blev måldatoen udskudt til 30. juni 2002 (punkt 9.67).

[25] SEK(2000) 2204/3 af 12. december 2000.

// Med henblik på at sikre en mere effektiv forvaltning af inddrivelsen af uretmæssigt udbetalte beløb