DA    DA DA 
 
DA 1   DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 2.7.2008 
SEK(2008) 2167 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til  
 
Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet s og Rådets direktiv om indførelse af 
europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og 
fællesskabskoncerner med henblik på at in formere og høre arbejdstagerne (omarbejdet 
udgave) 
 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
  
{KOM(2008) 419 endelig} 
{SEK(2008) 2166}  
 
DA 2   DA INDLEDNING  
Konsekvensanalysen vedrører  den påtænkte revision af di rektivet om europæiske 
samarbejdsudvalg (94/45/EF) og blev gennemført mellem oktober 2007 og juni 2008. Med henblik på analysen var der blevet oprettet en  tværtjenstlig styrings gruppe med deltagelse af 
elleve tjenestegrene. Der bl ev bestilt en ekstern undersøg else, som bl.a. omfattede en 
rundspørge blandt 10 % af de eksisterende europæiske sa marbejdsudvalg. Anden fase i 
høringen af arbejdsmarkedets parter på eu ropæisk plan blev ig angsat i februar 2008. 
Kommissionen ville have hilst forhandlinger me llem arbejdsmarkedets parter velkomne som 
den løsning, der potenti elt ville få de mest positive virk ninger, men Den Europæiske Faglige 
Samarbejdsorganisation fandt i sidste ende, at forhandlinger som led i den sociale dialog ikke 
var praktisk gennemførlige. I konsek vensanalysen er der blevet a nvendt eksterne data og taget 
hensyn til forskningsresultater såvel som til synspunkter fremsat af arbejdsmarkedets parter og af andre berørte parter som svar på høringe n. Konsekvensanalysen er  blevet revideret to 
gange for at tage hensyn til udtalelser fra Udvalget for Konsekvensanalyse. 
I
DENTIFIKATION AF PROBLEMET  
I direktivet fastsættes en ret til information og høring af arbejd stagerne på tværs af grænserne 
om udviklingen i aktiviteterne og påtænkte be tydelige ændringer i store tværnationale 
virksomheder (1 000 ansatte og derover). I 2007 faldt 2 257 virksomheder med 24 mio. arbejdstagere ind under direktivets anvendels esområde. 816 virksomheder med ca. 14,5 mio. 
ansatte havde aktive europæiske samarbejds udvalg, nedsat enten forud for direktivets 
ikrafttrædelse og dermed ikke omfattet af det eller nedsat ved aftale mellem et organ for 
arbejdstagerrepræsentation og den centrale ledelse.  
Fjorten år efter vedtagelsen af direktivet er der tre problemer , der kan kræve en indsats:  
• Der er ikke sikkerhed for, at retten til info rmation og høring af arbejdstagerne på tværs af 
grænserne kan udøves effektivt, navnlig når henses til, at de eksisterende europæiske 
samarbejdsudvalg ikke informeres og høres ordentligt i over halvdelen af alle tilfælde af 
omstruktureringer, og at der fortsat opr ettes forholdsvist få nye europæiske 
samarbejdsudvalg og antallet heraf ikke  er steget i de seneste år.  
• Der består en vis retsusikkerhed, som gør anve ndelsen af direktivet mangelfuld og fører til 
udgifter og forsinkelser, især i forbindelse med fusioner og overtagelser og med hensyn til 
samspillet mellem det nationale og det europæ iske niveau for information og høring.  
• Begreberne information og høring i direktiv et om europæiske samarbejdsudvalg fra 1994 
afviger fra begreberne i de nyeste direk tiver vedrørende information og høring af 
arbejdstagerne, og der foreligger ikke klare re gler for samspillet mellem disse direktiver. 
Disse problemer berører arbejdstagere, virkso mheder og territorier i betydelig grad, og de 
europæiske samarbejdsudvalgs potentielle rolle i forbindelse med foregribelse og bæredygtig 
forvaltning af ændringer udnyttes stort set ikke. Med den tiltagende globalisering vil 
problemerne blive værre, hvis der ikke gøres en ny EU-indsats. En sådan indsats er også 
nødvendig for at støtte gennemf ørelsen af det indre marked, bæredygtig konkurrenceevne og 
social samhørighed . I betragtning af de europæiske sama rbejdsudvalgs tværnationale karakter 
 
DA 3   DA kan medlemsstaterne ikke træffe effektive forans taltninger. Retsgrundlaget for EU's indsats er 
traktatens artikel 137, stk. 1, litra e).  
MÅL 
Hovedmålet med dette initiativ er  at sætte de europæis ke samarbejdsudvalg i stand til at spille 
deres rolle fuldt ud, hvad angår udviklingen i virksomhederne, foregribelse og socialt 
ansvarlig forvaltning af ændringer samt fremme  af en reel tværnational social dialog. De 
specifikke mål er følgende: 
• at sørge for, at de eksisterende europæiske  samarbejdsudvalg kan udøve arbejdstagernes ret 
til information og høring på tværs af grænserne på en effektiv måde 
• at øge antallet af europæiske samarbejdsudvalg  (i forhold til det antal virksomheder, der 
falder ind under direktivets anvendelsesområde) 
• at varetage retssikkerheden i forbindelse me d oprettelsen af europæiske samarbejdsudvalg 
og disses virke 
• at sikre bedre sammenhæng og samspil mellem Fællesskabets retsakter om information og 
høring af arbejdstagerne. 
POLITIKMULIGHEDER OG VURDERING  
Til opfyldelse af disse mål blev der afdækket tre generelle løsningsmuligheder, og for hver af 
disse blev de vigtigste potentielle virkninger vurderet: 
• Den første mulighed, Ingen ny EU-indsats , er ikke egnet til at opfylde de specifikke mål. 
• Den anden mulighed, Ikke-lovgivningsmæssig tilgang - le dsaget af fremme af bedste 
praksis , indebærer, at der træffe s flere kommunikationstiltag, muligvis efterfulgt af et 
forslag om øget finansiel støtte til fremme af  god praksis og en henstilling om oprettelse af 
europæiske samarbejdsudvalg og disses virk e. Denne mulighed kan forbedre udbredelsen 
af god praksis og tilskynde til mere effek tivt fungerende europæiske samarbejdsudvalg, 
uden at det medfører yderlige re direkte omkostninger for vi rksomhederne. I sagens natur 
kan denne mulighed dog kun i begrænset omfang opfylde målet om retssikkerhed og 
sammenhæng i fællesskabslovgivningen. Den skal  derfor ledsages af lovgivningsmæssige 
foranstaltninger (tredje løsn ingsmulighed). Herudover skal de r tages højde for, at der 
allerede findes ikke-lovgivningsmæssige fora nstaltninger. Enhver ny foranstaltning vil 
derfor kun få supplerende virkning.  
• Den tredje mulighed, Revision af eksisterende lovgivning , indebærer ændri nger af direktiv 
94/45/EF, hovedsagelig med det formål at præcisere begreberne information og høring 
yderligere, definere, hvad der forstås ved tv ærnational kompetence, skabe samspil mellem 
det nationale og det europæiske niveau for in formation og høring, tilpasse de subsidiære 
forskrifter, der anvendes som benchmarks for forhandling, indføre en ret til uddannelse, 
indsætte en klausul om tilpasning i tilfælde af betydelige ændringer i virksomheders struktur og anerkende fagforeningernes roll e. For hver underordnet løsningsmulighed har 
man drøftet omkostninger og fordele og afvejet de  interesser, som forskellige berørte parter 
 
DA 4   DA har givet til kende. To underordnede mulighede r - at sænke tærskler ne for oprettelse af 
europæiske samarbejdsudvalg og at registrere aftaler - blev forkastet som værende ikke 
tilstrækkeligt omkostningseffektive. De øvrige underordnede muligheder er mere velegnede til at opfylde de sp ecifikke mål og er desuden mere omkostningseffektive. Disse 
underordnede muligheder bør gennemføres samlet, da ingen af dem ville være 
tilstrækkelige til alene at nå det ønskede resu ltat. Indholdet af den tredje mulighed blev 
tilpasset på en række områder for at tage hensyn til resultaterne af konsultationen og 
vurderingen og til forskellige berørte parters inte resser, specielt vedrørende indholdet af de 
subsidiære forskrifter. Men da denne muli ghed kun i begrænset omfang vil kunne forbedre 
oplysningsniveauet og udbrede god praksis,  skal den kombineres med oplysningstiltag 
under anden løsningsmulighed.  
K
ONKLUSION  
Den foretrukne løsningsmulighed er  - på baggrund af dens indvir kning på de tilsigtede mål og 
omkostningseffektivitet - den tredje, Revision af eksisterende lovgivning , kombineret med 
oplysningstiltag under a nden løsningsmulighed, Ikke-lovgivningsmæssig tilgang - ledsaget af 
fremme af god praksis , hvor man vil starte med kommunikationstiltag. Denne 
løsningsmulighed forventes generelt at forb edre kvaliteten af den interne dialog i 
virksomhederne og at sætte alle parter i stand til bedre at foregribe og forvalte ændringer, 
hvilket dog vil føre til visse yderligere direkte omkostninger. Det er imidlertid usandsynligt, 
at der vil blive tale om betydelige ekstra omkostninger for virkso mheder, som allerede 
opfylder kravene og målene i det eksisterende di rektiv. Denne mulighed vil også bidrage til at 
skabe større sammenhæng mellem de eksisterende fællesskabsretsakter om information og 
høring (samme definitioner, samspil melle m nationale og tværnationale regler).