BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Indledning

Den 12. maj 2016 vedtog Rådet på forslag af Kommissionen en gennemførelsesafgørelse, der indeholdt en henstilling om midlertidig grænsekontrol ved de indre grænser under ekstraordinære omstændigheder, som truer Schengenområdets overordnede funktion. Det var første gang, at sikringsproceduren i artikel 29 i Schengengrænsekodeksen blev anvendt. Kombinationen af de daværende alvorlige mangler i forbindelse med grænsekontrollen ved de ydre grænser i Grækenland og det betydelige antal uregistrerede personer i Grækenland, der kunne tænkes at ville forsøge at indrejse illegalt til andre medlemsstater, havde karakter af ekstraordinære omstændigheder, der udgør en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed og som truer Schengenområdets overordnede funktion.

Denne henstilling var rettet til fem Schengenstater (Østrig, Tyskland, Danmark, Sverige og Norge) og vedrørte et begrænset antal afsnit af de indre grænser i disse stater.

Henstillingen gjorde det muligt at opretholde en målrettet og proportional kontrol i en periode på seks måneder, nemlig indtil den 12. november 2016.

Det fremgår af artikel 29 i Schengengrænsekodeksen, at denne periode kan forlænges i overensstemmelse med de betingelser og efter den procedure, der er fastsat i bestemmelsen.

Situationen i dag

Som opfølgning på Rådets henstilling af 12. maj meddelte de fem Schengenstater Kommissionen, at de ville udføre den anbefalede midlertidige kontrol ved de indre grænser.

Kommissionen anførte i sin rapport af 28. september 2016, der var baseret på oplysninger fra de berørte Schengen-stater, at grænsekontrollen var blevet udført inden for rammerne af henstillingen: Kontrollen var begrænset til de identificerede migrationsruter og trusler, de var målrettede og var med hensyn til omfang, hyppighed, tid og sted begrænset til det, der var strengt nødvendigt for at imødegå den identificerede trussel, og selv om en vis økonomisk påvirkning ikke kunne udelukkes, berørte de i mindst muligt omfang befolkningens passage af de indre grænser. Henset til de oplysninger, som Kommissionen rådede over på daværende tidspunkt, konkluderede den desuden, at den ikke fandt anledning til at foreslå ændringer af sin henstilling.

Den 18. og den 21. oktober 2016 aflagde de berørte Schengenstater for anden gang rapport til Kommissionen om gennemførelsen af Rådets henstilling. De fremlagte oplysninger understøtter den tendens, der kom til udtryk i tallene i den første rapport (fald i antallet af personer, der nægtes indrejse, og fald i antallet af asylansøgninger), og der er således tale om en gradvis stabilisering af situationen. Den 20. oktober skrev de fem Schengenstater til Kommissionen og fremhævede nødvendigheden af, at den midlertidige grænsekontrol fortsatte. Slovenien skrev endvidere den 6. oktober til Kommissionen og gav udtryk for sine betænkeligheder ved en mulig fortsættelse af kontrollen ved den østrigsk-slovenske grænse.

Anvendelsen af artikel 29 i Schengengrænsekodeksen og vedtagelsen af en samordnet tilgang til problemstillingen på EU-plan var nogle af de initiativer, der indgik i Schengenkøreplanen, og som havde til formål at skabe grundlag for en ophævelse af grænsekontrollen ved de indre grænser og en tilbagevenden til Schengenområdets normale funktion.

Til trods for det kraftige fald i antallet af irregulære migranter og asylansøgere, der ankommer til den Europæiske Union - navnlig på grund af gennemførelsen af erklæringen fra EU og Tyrkiet -, er der stadig et betydeligt antal irregulære migranter (ca. 60 000), der er strandet i Grækenland, og som med rimelighed må forventes at ville søge at rejse illegalt ind i de øvrige medlemsstater.

Dertil kommer, at det samlede antal asylansøgninger, som de af henstillingen berørte Schengenstater har modtaget, stadig er en relevant faktor, selv om det ikke kan sammenlignes med det antal ansøgninger, der blev modtaget på samme tidspunkt sidste år. Det store antal irregulære migranter og asylansøgere, der er ankommet til Den Europæiske Union siden efteråret 2015, har givet anledning til massive udfordringer for alle medlemsstaterne, hvilket også skal tages i betragtning. Disse udfordringer vedrørte sikring af passende indkvartering og adgang til uddannelses- og sundhedssystemet for dem, der er kommet siden sidste år. Behandlingen af det efterslæb af asylsager, der stadig findes, og yderligere indrejsende og anmodninger om beskyttelse udgør en løbende belastning af disse staters forvaltningsapparat.

Der er desuden andre tiltag i Schengenkøreplanen, der - på trods af væsentlige fremskridt - stadig kræver tid, før de er fuldt gennemførte, og de tilsvarende resultater er bekræftede.

Herved bemærkes, at den europæiske grænse- og kystvagt er blevet oprettet overordentligt hurtigt. De hurtige udrykningshold (menneskelige ressourcer og teknisk udstyr) og de hurtige tilbagesendelseshold skal imidlertid oprettes og være operationelle senest den 7. december 2016 og den 7. januar 2017. De første sårbarhedsvurderinger forventes at ville blive færdiggjort i løbet af de første tre måneder af 2017.

Gennemførelsen af erklæringen fra EU og Tyrkiet giver fortsat resultater. Der er ikke desto mindre stadig gennemsnitlig 107 personer, der dagligt ankommer til de græske øer. Det er vigtigt fortsat at sikre sig, at erklæringen vedvarende opfylder sit formål. Der er desuden fortsat behov for det samarbejde, der blev opnået enighed om ved erklæringen fra stats- og regeringscheferne fra landene langs Vestbalkanruten, hvilket den fortsatte tilstrømning til Serbien er et tydeligt udtryk for.

De ekstraordinære omstændigheder, der udgør en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed, og som truer Schengenområdets overordnede funktion, gør sig således fortsat gældende.