ÅRSRAPPORT 2012 OM FORBINDELSERNE MELLEM EUROPA-KOMMISSIONEN OG DE NATIONALE PARLAMENTER

1. Indledning

I 2012 udviklede forbindelserne mellem Europa-Kommissionen og de nationale parlamenter sig som i de foregående to år ad to spor: på den ene side den traktatbaserede procedure for kontrol af nærhedsprincippet, med hvilken de nationale parlamenter systematisk undersøger, hvorvidt de nyligt vedtagne forslag til retsakter fra Kommissionen stemmer overens med nærhedsprincippet, og på den anden den politiske dialog, der omfatter udveksling af oplysninger og udtalelser om forskellige politiske spørgsmål, både i lovgivnings- og ikkelovgivningsfasen, og som går videre end spørgsmålet om nærhed.

Emnet for denne ottende rapport om forbindelserne mellem Kommissionen og de nationale parlamenter er især den politiske dialog. Særlige forhold vedrørende proceduren for kontrol af nærhedsprincippet, herunder det første "gule kort" fra nationale parlamenter til Kommissionens forslag til forordning om udøvelse af retten til kollektive skridt inden for rammerne af etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser (Monti II) er behandlet i årsrapporten fra 2012 om anvendelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet, som offentliggøres samtidig med denne rapport og derfor skal ses om et supplement til den.

Det første "gule kort" indtog bestemt en central plads i Kommissionens forbindelser med de nationale parlamenter i 2012. Den bredere dialog om indholdet af Kommissionens politikker og forslag, som omfattede andet og mere end kontrol af overholdelsen af nærhedsprincippet, og som gav de nationale parlamenter mulighed for aktivt at deltage i udformningen af politikker på EU-plan, blev dog også et vigtigt træk i EU-landskabet, især i forbindelse med udbygningen af Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU). Dialogen blev yderligere intensiveret og berigede derfor i høj grad forbindelserne mellem Kommissionen og de nationale parlamenter.

I 2012 tog den politiske dialog form af i) generelle bilaterale og multilaterale debatter og diskussioner, ofte udløst af eller afholdt i forbindelse med interparlamentariske møder (se kapitel 2), ii) udveksling af skriftlige udtalelser fra nationale parlamenter og Kommissionens svar (se kapitel 3) og iii) adskillige andre kontakter og møder i årets løb (se kapitel 4).

2. De største udfordringer: vækstvenlig finanspolitisk konsolidering og demokratisk legitimitet

Ud over udtalelser og meningsudvekslinger om en bred vifte af lovgivningsforanstaltninger, der er foreslået som svar på den økonomiske og finansielle krise, var de nationale parlamenter i 2011 også tæt involveret i debatten om den flerårlige finansielle ramme (FFR) for 2014-2020 i almindelighed og de sektorspecifikke forslag i særdeleshed. I 2012 fokuserede de nationale parlamenter i forbindelse med den økonomiske usikre situation endnu mere på EU's kriseforanstaltninger og bakkede op om Kommissionens bestræbelser i den sammenhæng.

Konferencen for Organer med Ansvar for EF-Anliggender (COSAC), der omfatter repræsentanter for Europa-Parlamentet, var fortsat et vigtigt forum for diskussioner med de nationale parlamenter. Under det danske formandskab for COSAC øgedes den parlamentariske aktivitet inden for de 12 hovedforanstaltninger i akten for det indre marked, og formandskabet bidrog til at øge bevidstheden om vigtigheden af den digitale dagsorden for Europa, gennemførelsen af tjenesteydelsesdirektivet og køreplanen for et ressourceeffektivt Europa. Under det cypriotiske formandskab for COSAC blev denne indsats videreført, idet emner som styringen af det indre marked og en transeuropæisk energiinfrastruktur stod højt på dagsordenen.

I den årlige vækstundersøgelse for 2013, som blev offentliggjort i november 2012[1], bekræftede Kommissionen, at man fortsat ville prioritere differentieret, landespecifik finanspolitisk konsolidering, bremse turbulensen på markedet for statsobligationer for at genoprette den finanspolitiske stabilitet og sikre långivning, gennemføre strukturreformer, især på arbejdsmarkedet, for at forbedre konkurrenceevnen og øge prisfleksibiliteten samt sikre en effektiv offentlig forvaltning.

I årets løb tilskyndede Kommissionen de nationale parlamenter til at deltage i det europæiske semester for at udstikke rammerne for debatten om hovedlinjerne i EU's politik som formuleret i Europa 2020-strategien. Som reaktion på en opfordring fra COSAC's møde i København i april 2012 til at styrke den politiske dialog i det europæiske semester forpligtede Kommissionen sig til at intensivere dialogen med de nationale parlamenter ved især to lejligheder[2]: første gang ved årets begyndelse efter offentliggørelsen af den årlige vækstundersøgelse og anden gang, når Det Europæiske Råd har vedtaget de landespecifikke henstillinger. Formålet med dette er at sætte større fokus herpå i de nationale parlamenter og gøre det lettere for dem at blive inddraget i udarbejdelsen af de nationale budgetplaner på et tidligt tidspunkt (stabilitets-/konvergensprogrammer) og de nationale reformprogrammer. Samtidig skal det øge forståelsen for baggrunden for de landespecifikke henstillinger, hvis gennemførelse i sidste instans afhænger de nationale politikker.

Samtidig blev den politiske dialog mellem Kommissionen og de nationale parlamenter i 2012 ført på baggrund af en større enighed i hele EU om, at medlemsstaternes makroøkonomiske politik og budgetpolitik skal koordineres bedre, hvis ØMU'en fortsat skal fungere, men også om, at en eventuel udbygning af ØMU'en skal ske under tæt demokratisk kontrol, som skal involvere de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet. I Kommissionens meddelelse om en plan for en udbygget og egentlig ØMU-indledning af en europæisk debat[3]", hvor den fremlægger sin holdning til, hvad der skal gøres for yderligere at integrere EU's politik for bankvirksomhed samt finanspolitiske og økonomiske politikker, fremhæver den også, at den demokratiske ansvarlighed kun kan sikres i et system med klare ansvars- og ansvarlighedskontrolsystemer. Formålet med planen var også at igangsætte en bredere offentlig og institutionel debat om disse forhold, og Kommissionen har gentagne gange gjort klart, at den ser frem til at modtage de nationale parlamentets holdninger og synspunkter.

Kommissionen understregede, at demokratisk ansvarlighed generelt skal sikres på det niveau, hvor den overordnede beslutning træffes, idet der skal tages behørigt hensyn til det niveau, hvor denne beslutning har indvirkning. En dybere integration af politikker og en fælles udnyttelse af kompetencer på EU-plan bør derfor forudsætte en tættere inddragelse af Europa-Parlamentet. Der kan dog også iværksættes undersøgelser af nye systemer til at øge samarbejdet mellem de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet, da medlemmer af alle parlamenter skal være bevidste om, hvordan deres beslutninger påvirker hinanden indbyrdes. Parlamenternes roller er specifikke og komplementære på begge niveauer. På begge niveauer skal kontrolbeføjelserne styrkes og det interparlamentariske samarbejde udbygges. Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter skal derfor i fællesskab fastlægge den nøjagtige form.

På denne baggrund begyndte spørgsmålet om det europæiske semesters demokratiske legitimitet at blive en central del af den interparlamentariske dialog som sådan og af de nationale parlamenters dialog med Kommissionen. Dette omfattede uformelle[4] og mere formelle initiativer til at styrke den parlamentariske kontrol og det interparlamentariske samarbejde i forbindelse med øget økonomisk styring i form af bl.a. det interparlamentariske samarbejde i henhold til artikel 9 i protokol 1 til traktaterne eller på grundlag af artikel 13 i traktaten om stabilitet, koordinering og styring, som Det Europæiske Råd vedtog i marts 2012 (konference for repræsentanter i de relevante parlamentsudvalg) (se også kapitel 5).

3. Skriftlige udtalelser fra de nationale parlamenter

Bidrag og anvendelsesområde

Det samlede antal udtalelser fra de nationale parlamenter i 2012 steg til 663[5], hvilket er en stigning på 7 % sammenlignet med 2011 (622), dvs. en meget mindre stigning end i de foregående år (55 % i 2010 og 60 % i 2011).

For så vidt angår de mest aktive kamre[6], steg antallet af udtalelser fra Portugals Assembleia da República kraftigt (fra 184 til 227) og udgjorde over 30 % af alle udtalelser, som Kommissionen modtog i 2012. Italiens Senato della Repubblica (stigning fra 76 henvendelser til 96), Tysklands Bundesrat (fra 33 til 59), Frankrigs Sénat (fra 4 til 19), Østrigs Bundesrat (fra 3 til 12), Polens Senat (fra 4 til 11), Tjekkiets Poslanecká snĕmovna (fra 5 til 10), Irlands Houses of the Oireachtas (fra 1 til 7) og de to spanske kamre Congreso de los Diputados og Senado under ét (fra 2 til 7) intensiverede også deres deltagelse i den politiske dialog med Kommissionen.

På den anden side var der et tydeligt fald i antallet af henvendelser fra en række kamre såsom Rumæniens Camera Deputaţilor (fra 40 til 26), Italiens Camera dei Deputati (fra 28 til 15), Bulgariens Narodno Sabranie (fra 19 til 13), Danmarks Folketing (fra 14 til 8), Luxembourgs Chambre des Députés (fra 14 til 6) og Rumæniens Senat (fra 33 til 2).

Samlet set intensiverede 15 kamre deres aktiviteter i forbindelse med den politiske dialog i 2012, 15 var mindre aktive og syv indsendte det samme antal udtalelser som i 2011. Det er værd at bemærke, at Sveriges Riksdag, der næsten fordoblede antallet af begrundede udtalelser (fra 11 til 20), indsendte 60 % færre udtalelser vedrørende indholdet af Kommissionens forslag og initiativer.

De 10 kamre, der var mest aktive i den politiske dialog, tegner sig for over 80 % af det samlede antal indkomne udtalelser. Seks kamre indsendte ingen udtalelser til Kommissionen, og fem indsendte kun én.

I 2012 vedrørte de 663 udtalelser fra nationale parlamenter ikke færre end 354 forskellige (lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige) dokumenter fra Kommissionen[7]. De 23 dokumenter fra Kommissionen, der gav anledning til flest reaktioner, nemlig fem udtalelser eller derover, tegnede sig kun for 25 % af de indkomne udtalelser. Langt de fleste dokumenter, som de nationale parlamenter fremsendte bemærkninger til, gav anledning til en til tre udtalelser, hvilket afspejler de mange forskellige emner, der tiltrækker sig de nationale parlamenters opmærksomhed og interesse.

Proceduren med "det gule kort"[8], der er en vigtig udvikling i forbindelserne mellem Kommissionen og de nationale parlamenter, blev for første gang taget i anvendelse af nogle nationale parlamenter, der udtrykte bekymring med hensyn til overholdelsen af nærhedsprincippet i Kommissionens forslag til forordning om udøvelse af retten til kollektive skridt inden for rammerne af etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser (Monti II)[9]. Dette spørgsmål er indgående behandlet i årsrapporten for 2012 om anvendelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet, hvortil der henvises.

De af Kommissionens forslag og initiativer, der afstedkom flest udtalelser fra nationale parlamenter, var Monti II-forordningen[10] (17 udtalelser), databeskyttelsesdirektivet[11] (13), databeskyttelsesforordningen[12] (12), direktivet om tildeling af koncessionskontrakter[13] (11), direktivet om ophavsret og licenser[14] (10), forordningen om køretøjssikkerhed[15], retningslinjer for transeuropæiske transportnet[16] (9), fonden for bistand til de socialt dårligst stillede[17] (8), direktivet om genopretning og afvikling af kreditinstitutter[18] (8), forordningen om tilsyn med kreditinstitutioner[19] (8), forordningen om elektronisk identifikation og tillidstjenester[20] (7), direktivet om køretøjssikkerhed[21] (6), direktiverne om gennemsigtighed[22] (6), direktivet om receptpligtige lægemidler[23] (6), forordningen om receptpligtige lægemidler[24] (6) og lovgivningspakken om samhørighedspolitik 2014-2020[25] (5).

Som i 2011 var de forslag, der gav anledning til flest begrundede udtalelser i henhold til proceduren for kontrol med overholdelse af nærhedsprincippet de samme, som affødte flest udtalelser generelt fra nationale parlamenter[26]. I 2012 tegnede seks politikområder (fem i 2011) sig for over halvdelen af de udtalelser, der indkom i forbindelse med den politiske dialog (334): indre marked og tjenesteydelser, retlige anliggender, indre anliggender, mobilitet og transport, beskæftigelse og sundhed. I lyset af tidligere års fokus på udtalelser ser det ud til, at indre marked og tjenesteydelser, retlige anliggender og indre anliggender er tilbagevendende områder af interesse for de nationale parlamenter.

Denne tendens, som opstod efter Lissabontraktatens ikrafttræden, fortsatte i 2012, og viser, at de nationale parlamenter i stigende grad koncentrerer deres politiske dialog med Kommissionen om lovgivningsmæssige snarere end ikkelovgivningsmæssige dokumenter. Kun en ubetydelig del af de dokumenter, som gav anledning til udtalelser fra nationale parlamenter, var af ikkelovgivningsmæssig art. Af de 23 dokumenter, der affødte flest udtalelser (dvs. fem eller derover) fra nationale parlamenter, var kun ét, Kommissionens meddelelse om energikøreplanen 2050, ikkelovgivningsmæssigt. Derimod vedrørte de 13 udtalelser fra den svenske Riksdag udelukkende ikkelovgivningsmæssige dokumenter, mens de 20 udtalelser om lovgivningsdokumenter alle var begrundede udtalelser.

Centrale emner i den politiske dialog[27]

Følgende initiativer og forslag var blandt dem, der tiltrak sig særlig opmærksomhed fra de nationale parlamenter i 2012:

· Forslag til forordning om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger.[28]

Af de otte forslag fra Kommissionen, der gav anledning til tre begrundede udtalelser, blev forslaget til forordning om databeskyttelse kritiseret i forhold til både nærheds- og proportionalitetsprincippet.[29]

· Forslag til direktiv om kollektiv forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder samt multiterritoriale licenser for rettigheder til musikværker med henblik på online-anvendelse i det indre marked.[30]

Kommissionen modtog 10 udtalelser, der generelt var positive evalueringer af dens forslag. Disse omfattede dog tre begrundede udtalelser, der satte spørgsmålstegn ved, om forslaget overholdt nærheds- og proportionalitetsprincippet, og en anden, hvor der blev rejst alvorlig bekymring vedrørende nærhedsprincippet, men den indkom efter fristen på otte uger.

· Forslag til direktiv om tildeling af koncessionskontrakter[31]

Af de 11 udtalelser, som indkom til Kommissionen, var tre begrundede udtalelser, hvor der blev givet udtryk for bekymring i forbindelse med nærhedsprincippet, og i en blev der sat spørgsmålstegn ved, om forslaget overholdt nærhedsprincippet, men det indkom efter fristen på otte uger.

· Forslag til forordning om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet.[32]

Kommissionen modtog ni udtalelser om dette forslag, herunder et, hvor der blev sat spørgsmålstegn ved, om det overholdt nærhedsprincippet, men det indkom efter fristen.

4. Kontakter og besøg

Den politiske dialog mellem Kommissionen og de nationale parlamenter tog også form af møder og kontakter på politisk og administrativt plan.

Alle nationale parlamenter afholdt løbende møder med medlemmer af Kommissionen, enten i Bruxelles eller de respektive medlemsstater. Næstformanden med ansvar for interinstitutionelle forbindelser, Maroš Šefčovič, aflagde besøg i seks nationale parlamenter og modtog mange parlamentariske delegationer i Kommissionens hovedkvarter i Bruxelles. Blandt diskussionerne om særlige lovgivningsforslag og politiske initiativer indtog forhold vedrørende den nye økonomiske styringsstruktur, demokratisk legitimitet og EU's reaktion på krisen i alle dens forskellige aspekter ofte en fremtrædende plads på dagsordenen.

Kommissionen var repræsenteret på politisk niveau ved alle større interparlamentariske møder, der blev afholdt i 2012. Navnlig deltog formand José Manuel Barroso i COSAC's plenummøde i København i april 2012 sammen med Kommissionens næstformand Nellie Kroes og kommissær Janez Potočnik og kommissær Michel Barnier, mens næstformand Maroš Šefčovič, kommissær Connie Hedegaard og kommissær Günther Oettinger samt vicegeneraldirektøren for GD MARKT deltog i de øvrige tre COSAC-møder.

EU's højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik/næstformand for Kommissionen Catherine Ashton deltog i det første møde i den nyetablerede regeringskonference om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik som vedtaget på konferencen for parlamentsformænd den 21.-22. april 2012 i Warszawa.

Kommissionens tjenestemænd deltog på opfordring i møder i de nationale parlamenters udvalg, og 10 forskellige generaldirektorater (MARKT, SG, JUST, RTD, JRC, ECFIN, ENTR, COMM, HOME og REGIO) deltog i 17 møder med de nationale parlamenters faste repræsentationer i Bruxelles for at drøfte en bred vifte af kommende initiativer eller løbende sager. De nationale parlamenters faste repræsentationer mødtes en gang med næstformand Šefčovič og en gang med kommissær Máire Geoghegan-Quinn samt med medlemmer af formand José Manuel Barrosos, næstformands Maroš Šefčovič's, kommissær Cecilia Malmströms og kommissær László Andors kabinet.

5. Fremtidsudsigter

I begyndelsen af 2013 indtraf der vigtige begivenheder, hvor de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet gentagne gange udtrykte ønske om i højere grad at blive inddraget i det udbyggede ØMU-samarbejde og det europæiske semester. Dette bekræftede klart, at debatten om demokratisk legitimitet fortsat vil stå højt på dagsordenen i den interinstitutionelle dialog i 2013, også i dialogen mellem Kommissionen og de nationale parlamenter. Diskussionerne om demokratisk legitimitet og ansvarlighed intensiveres sandsynligvis i de kommende måneder.

Nødvendigheden af at styrke den europæiske semesterproces' demokratiske legitimitet og ansvarlighed og parlamenternes ejerskab hertil var også et af de centrale budskaber fra COSAC-formændenes møde den 27.-28. januar 2013 i Dublin og under den første europæiske parlamentariske uge om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker, som fandt sted den 28.-29. januar i Bruxelles og havde deltagelse af formand José Manuel Barroso og næstformand Maroš Šefčovič. Dette møde bekræftede også, at der generelt er enighed om, at det haster med at finde løsninger på de sociale, politiske og institutionelle følger af krisen.

På et uformelt møde i Luxembourg den 11. januar 2013 understregede talsmændene for de nationale parlamenter i de oprindelige medlemsstater og Europa-Parlamentet, at alle nye skridt i retning af at styrke ØMU'en skal ledsages af yderligere konkrete foranstaltninger i retning af stærkere legitimitet og ansvarlighed ved at styrke Parlamentets rolle i denne sammenhæng.[33]

Kommissionen vil derfor fokusere på effektiv gennemførelse af den styrkede politiske dialog, som den har tilbudt de nationale parlamenter i forbindelse med to afgørende punkter i den europæiske semesterproces, og tilskynder kraftigt de nationale parlamenter til at udnytte muligheden for at styrke dialogen med Kommissionen om de prioriteringer, der er fastlagt i den årlige vækstundersøgelse og om, hvordan de nationale politikere mest effektivt kan gennemføre de landespecifikke anbefalinger.

Dette er særlig vigtigt, da det europæiske semester bliver et vigtigt værktøj, som skal anvendes til at støtte og ledsage strukturreformerne i medlemsstaterne. Kommissionen har f.eks. indført EU's resultattavle for retsområdet i det europæiske semester.

Kommissionen har desuden med stor interesse bemærket og støtter fuldt ud forslaget om, at de nationale parlamenter skal afholde en jævnligt tilbagevendende "europæisk dag" for at øge kendskabet til europæiske anliggender, som blev fremsat under den første europæiske parlamentariske uge. Sammen med den eksisterende politiske dialog mellem de nationale parlamenter og Kommissionen kan et sådant initiativ blive en katalysator for den løbende indsats for at styrke de nationale parlamenters "ejerskab" over udviklingen af politikker på EU-plan generelt og for i højere grad at inddrage dem i institutionernes fælles bestræbelser på at sikre, at strukturreformerne gennemføres og reformprocessen fortsættes. De skal kunne bidrage til at løse de problemer, der ligger bag krisen, og være med til at bringe Europa tilbage på sporet mod en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.

Bilag 1

Samlet antal udtalelser pr. nationalt parlament/kammer (politisk dialog og procedure til kontrol af nærhedsprincippet) i 2012

Medlemsstat || Kammer || Samlet antal udtalelser[34] || Begrundede udtalelser (protokol 2)

Portugal || Assembleia da República || 227 || 1

Italien || Senato della Repubblica || 96 || 1

Tyskland || Bundesrat || 59 || 5

Tjekkiet || Senát || 46 || 0

Sverige || Riksdag || 33 || 20

Rumænien || Camera Deputaţilor || 26 || 0

Frankrig || Sénat || 19 || 7

Det Forenede Kongerige || House of Lords || 16 || 1

Italien || Camera dei Deputati || 15 || 0

Bulgarien || Narodno Sabranie || 13 || 0

Østrig || Bundesrat || 12 || 3

Polen || Senat || 11 || 1

Tjekkiet || Poslanecká sněmovna || 10 || 0

Belgien || Chambre des Représentants || 9 || 3

Danmark || Folketinget || 8 || 3

Irland || Oireachtas || 7 || 0

Spanien || Congreso de los Diputados og Senado || 7 || 2

Nederlandene || Eerste Kamer || 7 || 2

Grækenland || Vouli ton Ellinon || 6 || 0

Luxembourg || Chambre des Députés || 6 || 3

Det Forenede Kongerige || House of Commons || 6 || 3

Østrig || Nationalrat || 3 || 1

Polen || Sejm || 3 || 3

Nederlandene || Tweede Kamer || 3 || 3

Cypern || Vouli ton Antiprosopon || 2 || 1

Estland || Riigikogu || 2 || 0

Tyskland || Bundestag || 2 || 1

Malta || Kamra tad-Deputati || 2 || 1

Rumænien || Senatul || 2 || 0

Finland || Eduskunta || 1 || 1

Letland || Saeima || 1 || 1

Litauen || Seimas || 1 || 1

Slovakiet || Národná Rada || 1 || 1

Nederlandene || Tweede Kamer and Eerste Kamer || 1 || 1

Belgien || Sénat || 0 || 0

Frankrig || Assemblée Nationale || 0 || 0

Ungarn || Országgyűlés || 0 || 0

Irland || Dail Eireann || 0 || 0

Slovenien || Državni svet || 0 || 0

Slovenien || Državni zbor || 0 || 0

|| I alt || 663 || 70

Bilag 2

Forslag og initiativer fra Kommissionen, der var genstand for det største antal udtalelser som led i den politiske dialog i 2012[35]

Kommissionsdokument || Titel || Samlet antal udtalel-ser || Begrundede udtalelser (protokol 2)

COM(2012) 130 || Forslag til Rådets forordning om udøvelse af retten til kollektive skridt inden for rammerne af etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelser (Monti II) || 17 || 12

COM(2012) 10 || Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med de kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, opdage eller retsforfølge straffelovsovertrædelser eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger || 13 || 3

COM(2012) 11 || Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (generel forordning om databeskyttelse) || 12 || 4

KOM(2011) 897 || Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tildeling af koncessionskontrakter || 11 || 3

COM(2012) 372 || Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kollektiv forvaltning af ophavsret og beslægtede rettigheder samt multiterritoriale licenser for rettigheder til musikværker med henblik på online-anvendelse i det indre marked || 10 || 3

COM(2012) 380 || Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om periodisk teknisk kontrol med motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil og om ophævelse af direktiv 2009/40/EF || 9 || 5

KOM(2011) 650 || Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet || 9 || 1

COM(2012) 617 || Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede || 8 || 5

COM(2012) 280 || Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af Rådets direktiv 77/91/EØF, 82/891/EØF, 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF og 2011/35/EU og af forordning (EU) nr. 1093/2010 || 8 || 1

COM(2012) 511 || Forslag til Rådets forordning om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter || 8 || 1

COM(2012) 238 || Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked || 7 ||

COM(2012) 382 || Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om syn ved vejsiden af erhvervskøretøjer, der kører på Unionens område, og om ophævelse af direktiv 2000/30/EF || 6 || 3

COM(2012) 84 || Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om gennemsigtighed i prisbestemmelserne for humanmedicinske lægemidler og disse lægemidlers inddragelse under de offentlige sygesikringsordninger || 6 || 2

COM(2012) 49 || Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 726/2004 for så vidt angår information til offentligheden om receptpligtige humanmedicinske lægemidler || 6 || 2

COM(2012) 48 || Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2001/83/EF for så vidt angår oplysninger til offentligheden om receptpligtige lægemidler og om ændring af direktiv 2001/83/EF om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler || 6 || 2

COM(2012) 512 || Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1093/2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) for så vidt angår samspillet med Rådets forordning (EU) nr. …/… om overdragelse af specifikke opgaver til Den Europæiske Centralbank i forbindelse med politikker vedrørende tilsyn med kreditinstitutter || 6 ||

Bilag 3 Antal udtalelser pr. politikområde/tjenestegren i Kommissionen i 2012

Det Indre Marked og Tjenesteydelser || 112

Retlige Anliggender || 52

Mobilitet og Transport || 45

Indre Anliggender || 43

Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion || 42

Sundhed og Forbrugere || 40

Miljø || 28

Generalsekretariatet || 28

Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi || 27

Landbrug og Udvikling af Landdistrikter || 25

Erhvervspolitik || 25

Uddannelse og Kultur || 22

Handel || 22

Energi || 19

Beskatning og Toldunion || 18

Økonomiske og Finansielle Anliggender || 17

Klima || 14

Maritime Anliggender og Fiskeri || 12

Forskning og Innovation || 12

EuropeAid – Generaldirektoratet for Udvikling og Samarbejde || 11

Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse || 9

Regionalpolitik || 9

Eurostat || 8

Budget || 7

Juridisk Tjeneste || 4

Konkurrence || 3

Udvidelse || 3

Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig || 3

Kommunikation || 2

Tjenesten for EU's Optræden Udadtil || 1

I alt || 663

[1] COM(2012) 750.

[2] Kommissionens svar på bidraget fra det XLVII COSAC-møde: http://www.cosac.eu/denmark2012/plenary-meeting-of-the-xlvii-cosac-22-24-april-2012/

[3] COM(2012) 777 final/2.

[4] I et brev til formanden for Det Europæiske Råd af 7. december 2012 udtrykte formændene for 11 nationale parlamenters Europaudvalg bekymring over den "foruroligende mangel på forslag til, hvordan de nationale parlamenters rolle kan styrkes mere konkret". Dette var en opfølgning på et møde i København den 26. november 2012, hvor diskussionen handlede om, hvordan en mere integreret finansiel, budgetmæssig og økonomisk union kan ledsages af stærkere procedurer for demokratisk legitimitet og ansvarlighed.

[5] Dette omfatter de 70 begrundede udtalelser under proceduren for kontrol med overholdelse af nærhedsprincippet.

[6] Se bilag 1.

[7] Af de 663 indkomne udtalelser vedrørte 509 lovgivningsdokumenter (udkast til forordninger, direktiver, henstillinger, afgørelser osv.), mens 147 vedrørte høringsdokumenter (meddelelser, hvid- eller grønbøger eller rapporter). 7 udtalelser var initiativrapporter fra nationale parlamenter.

[8] Jf. artikel 7, stk. 2, i protokol nr. 2 om anvendelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet.

[9] COM(2012) 131.

[10] COM(2012) 130.

[11] COM(2012) 10.

[12] COM(2012) 11.

[13] KOM(2011) 897.

[14] COM(2012) 372.

[15] COM(2012) 380.

[16] KOM(2011) 650.

[17] COM(2012) 617.

[18] COM(2012) 280.

[19] COM(2012) 511.

[20] COM(2012) 238.

[21] COM(2012) 382.

[22] COM(2012) 84.

[23] COM(2012) 49.

[24] COM(2012) 48.

[25] KOM(2011) 610, KOM( 2011) 611, KOM(2011) 612, KOM(2011) 614 og KOM(2011) 615. Det skal bemærkes, at der var indkommet yderligere 15 udtalelser inden udgangen af 2011, altså i alt 20 udtalelser.

[26] Se bilag 2.

[27] Udtalelser fra nationale parlamenter og Kommissionens svar kan findes på: http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/relations/relations_other/npo/index_en.htm.

[28] KOM(2012) 11.

[29] Yderligere oplysninger om udtalelser fra nationale parlamenter om dette forslag kan fås i årsrapporten fra 2012 om anvendelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet (COM(2013) 566), s. 8.

[30] COM(2012) 372.

[31] KOM(2011) 897.

[32] KOM(2011) 650.

[33] De foreslog, at den såkaldte artikel 13-konference, der er indført med traktaten om stabilitet, koordinering og styring, i henseende til struktur og sammensætning skulle kunne sammenlignes med den nyetablerede regeringskonference om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik. Man foreslog en videre drøftelse af disse spørgsmål på konferencen for parlamentsformænd i april 2013 i Cypern.

[34] Antallet omfatter både udtalelser og begrundede udtalelser fra de nationale parlamenter.

[35] Tabellen omfatter alle dokumenter, der har givet anledning til mindst seks udtalelser fra nationale parlamenter.