A4-0338/96

Beslutning om borgernes og samfundsaktoerernes deltagelse i Den Europaeiske Unions institutionelle system

Europa-Parlamentet,

- der henviser til forretningsordenens artikel 148,

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Institutionelle Spoergsmaal og udtalelser fra Udvalget om Regionalpolitik og Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier (A4-0338/96),

A. der henviser til, at borgernes deltagelse er et vaesentligt element i den europaeiske politiske kultur, men at Unionen til trods for alle bestraebelser endnu har et demokratisk underskud og gennemgaar en tillidskrise fra borgernes side,

B. der henviser til, at den europaeiske integrationsproces' succes stadig mere vil afhaenge af det institutionelle systems evne til at blive mere beslutningsdygtigt og aabne sig for borgerne, navnlig gennem en udvidelse af Parlamentets befoejelser,

C. der henviser til, at Unionen boer omdefinere sin maalsaetning for at genskabe borgernes tillid og anspore til aktiv deltagelse med en indfaldsvinkel, der ikke blot sigter paa at sikre ekstern og intern sikkerhed, men ogsaa paa at loese problemerne med arbejdsloesheden, den sociale udstoedelse, miljoeet og forringelsen af de sociale sikringsordninger, og at Unionen altsaa boer udtrykke et aegte faelles engagement i bestraebelserne for at fremme beskaeftigelse, ligestilling mellem maend og kvinder, solidaritet og baeredygtig udvikling,

D. der henviser til, at oeget deltagelse, isaer med ligestilling mellem maend og kvinder, gaar haand i haand med en opvurdering af det demokratiske system,

E. der henviser til, at det er Parlamentets opgave at give de noedvendige impulser gennem nye initiativer, der skal sigte paa at

- tydeliggoere gennemfoerelsen af subsidiaritetsprincippet paa en maade, der er forstaaelig for offentligheden,

- laegge Unionens politikker ud til offentlig debat,

- fremme evalueringen af samme, og

- fremme et generelt princip om retten til hoering,

F. der henviser til, at de stater, som har valgt at tilhoere Den Europaeiske Union, selv maa goere en indsats paa deres eget omraade for at fremme deltagelsen i EU-systemet samt udviklingen i samkvemmet paa tvaers af landegraenserne,

G. der henviser til, at civilsamfundets aktoerer kan yde et vaesentligt bidrag til dannelsen af en europaeisk bevidsthed ved at fremme informationen, meningsbrydningen og afdaekningen af faelles interesseomraader,

H. der henviser til, at den indsats, der hidtil er gjort fra EU- institutionernes side for at hoere borgerne, boer viderefoeres,

I. der henviser til, at den igangvaerende regeringskonference boer benyttes som anledning til at opstille saavel princippet om dette krav om deltagelse som visse vaesentlige retningslinjer for, hvordan det skal opfyldes,

I. Offentlig debat om Unionens politikker

1. finder, at det at vaere europaeisk borger haenger uloeseligt sammen med den demokratiske debat;

A. Et socialt Europa

2. finder, at Unionen ikke kan vaekke noget oenske om deltagelse, medmindre den goer det klart, at den i lige saa hoej grad er en social som en oekonomisk union, og at der nu, med udsigt til indfoerelse af en faelles moent og udvidelsen, snarest muligt boer fastlaegges en definition af Unionens sociale befoejelser som supplement til dem, der henhoerer under medlemsstaterne;

3. minder om den holdning, det har udtrykt i sin beslutning ((EFT C 96 af 01.04.1996, s. 77.)) med (i) udtalelse fra Europa-Parlamentet om indkaldelse af regeringskonference og (ii) evaluering af Refleksionsgruppens arbejde og praecisering af Europa-Parlamentets politiske prioriteringer i forbindelse med regeringskonferencen, hvor det gaar ind for, at de vaesentlige principper i EF-pagten om de grundlaeggende sociale rettigheder umiddelbart indfoejes i traktaten; foreslaar desuden, at der indledes en saerskilt dialog mellem faellesskabsinstitutionerne og repraesentanter for arbejdsmarkedets parter med det formaal at sikre en konkret gennemfoerelse af disse sociale rettigheder;

B. En pagt for beskaeftigelse

4. bifalder i princippet det initiativ, Kommissionens formand har taget til at foreslaa en tillidspagt med arbejdsmarkedets parter;

5. opfordrer til en bred, kollektiv debat om de elementer, der skal indgaa i en saadan pagt:

- Faellesskabets befoejelser paa beskaeftigelsesomraadet boer praeciseres,

- arbejdsmarkedet boer struktureres saaledes, at der kan opnaas stoerre fleksibilitet og solidaritet med det formaal at sikre indslusningen af ledige, forbedre sikkerheden i ansaettelse, samt fremme uddannelse og mobilitet;

- der boer gennemfoeres et faellesskabsinitiativ om nedsaettelse af arbejdstiden, jf. Parlamentets beslutning af 18. september 1996 ((Protokollen af denne dato, del II, pkt. 8.)), om nedsaettelse og tilpasning af arbejdstiden;

- de monetaere, budgetmaessige og strukturelle politikker boer have en positiv indvirkning paa jobskabelsen,

- de faelles finansielle midler, navnlig til regionaludvikling, boer oeges, hvilket kraever indfoerelse af et faelles fiskalt instrument;

- sideloebende med oprettelsen af Den Europaeiske Centralbank boer der etableres en europaeisk investeringsfond, som skal have til opgave at finansiere europaeiske projekter, jf. hvidbogens henstillinger;

6. understreger vigtigheden af en saadan pagts succes og erindrer om, at det oensker, at der ved siden af det eksisterende Monetaere Udvalg nedsaettes et beskaeftigelsesudvalg, hvor oekonomi- og finansministrene og socialministrene mindst én gang om aaret kan raadfoere sig med de repraesentative arbejdsmarkedsorganisationer paa europaeisk plan;

C. Demokratisk kontrol med de oekonomipolitiske valg

7. finder, at Raadets og Kommissionens ansvar for saa vidt angaar fastlaeggelsen af de overordnede oekonomiske retningslinjer boer underlaegges oeget demokratisk kontrol;

8. foreslaar, at den aarlige oekonomiske beretning goeres til genstand for en udtalelse fra Europa-Parlamentet, og at Kommissionen paa grundlag af denne udtalelse udarbejder et dokument med forslag til forskellige valgmuligheder, herunder med virkningerne paa budgetomraadet, hvorefter Raadet traeffer afgoerelse og i den forbindelse tager udtrykkelig stilling til de afgivne udtalelser;

D. Ivaerksaettelse af en debat om de kommende hovedetaper

9. foreslaar, at der for at give borgerne tid til at tage stilling til de valg, Unionen vil skulle traeffe, ivaerksaettes en tidlig, global debat om de kommende tidsfrister for overgang til euroen, revision af de finansielle overslag, udvidelse af Faellesskabet og styrkelse af den politiske union;

E. AArlige konferencer

10. finder det uomgaengeligt, at der med regelmaessige mellemrum afholdes en saerdeles bred droeftelse om samtlige EU-politikker med henblik paa at inddrage borgerne i behandlingen af de faelles problemer;

11. foreslaar med henblik herpaa, at der afholdes en aarlig debat i form af en saerlig moedeperiode i Parlamentet med deltagelse af Kommissionen og Raadet for at fastlaegge retningslinjerne for den oekonomiske politik, og at Parlamentet som optakt til denne debat arrangerer en forberedende konference med repraesentanter for Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og fra Regionsudvalget;

12. finder det noedvendigt, at en saadan konference ogsaa forberedes paa nationalt plan ifoelge de demokratiske procedurer, der er valgt af hver medlemsstat;

13. foreslaar, at det faar til opgave at indkalde en saadan konference, soerge for sekretariatsbistand og soerge for, at offentligheden informeres om dens arbejde;

II. Information af borgerne

A. Det generelle princip

14. understreger, at retten til information er absolut noedvendig for den rette udoevelse af demokrati, og fremhaever vigtigheden af de forslag, der blev fremsat i ovennaevnte beslutning af 13. marts 1996 med det formaal at fremme gennemskuelighed og aabenhed inden for faellesskabsinstitutionerne;

15. fastslaar, at det er paakraevet at imoedekomme andre aspekter af retten til information som f.eks. retten til en god uddannelse, videndeling samt kommunikation mellem borgerne og mellem borgerne og institutionerne, saaledes at hvert enkelt menneske faar mulighed for at udoeve sin egen doemmekraft;

B. Medansvar

16. finder, at en mangfoldighed af informationspolitikker vil vaere til fordel for debatten om Unionens fremtid;

17. understreger i den forbindelse, at pligten til at informere om den europaeiske integration ikke kun paahviler EU-institutionerne, men ogsaa de nationale institutioner;

18. opfordrer derfor medlemsstaterne til at tage deres del af ansvaret for en forbedring af informationen om den europaeiske integrationsproces;

19. finder, at EU-institutionerne, og isaer Parlamentet og Kommissionen, boer bidrage til, at retten til information garanteres, og paapeger, at gennemfoerelsen heraf maa ske under hensyntagen til almenvellet; finder, at institutionerne i denne forbindelse navnlig boer

- paase, at de politiske institutioner og ekspertsystemerne samt lobbyistaktiviteterne fungerer paa gennemskuelig vis,

- fremme en politik for saavel indledende som vedvarende bevidstgoerelse af borgerne om specifikt europaeiske samfundsforhold, og

- ivaerksaette de noedvendige faelles observations- og evalueringsinstrumenter;

- soerge for at navnlig unge mennesker har bedre kendskab til og information om de forskellige medlemsstaters historie;

C. Informationens kvalitet

20. foreslaar, at man at forbedrer informationen om den europaeiske integration betydeligt:

- ved at soege at indgaa aftaler mellem medierne, Faellesskabet og medlemsstaterne med henblik paa at goere den europaeiske integration mere vedkommende og fremme den politiske debat herom;

- ved at afsaette de noedvendige midler til en statistisk information af kvalitet;

- ved at oprette et net af tvaerinstitutionelle informationscentre, der er saa decentraliserede og tilgaengelige som muligt

D. Evaluering af politikkerne

21. understreger vigtigheden af et generelt princip om evaluering af de politikker, der foeres paa europaeisk plan, og foreslaar i denne forbindelse, at der vedtages en tilfoejelse til traktaten, idet der ved evaluering forstaas indsamling og udveksling af information fra en raekke forskellige kilder om virkningerne af faellesskabsaktionerne set i forhold til de opstillede maalsaetninger;

22. foreslaar, at man med dette maal for oeje overlader det til Parlamentet og Kommissionen at evaluere faellesskabspolitikkerne i samarbejde med Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget og med bistand fra en videnskabelig institution bestaaende af uafhaengige eksperter, naar dette er paakraevet for at undersoege virkningerne af Faellesskabets politik;

23. opfordrer Kommissionen til at ivaerksaette en undersoegelse af de maader, hvorpaa saavel dens egne som de uafhaengige observationsorganer kan bringes til at fungere bedre, saaledes at deres arbejde kommer borgerne til gode;

III. Udtryksfrihed og former for hoering og samraad

A. Ytringsfrihed

24. understreger vigtigheden af et generelt princip om enhver borgers og enhver repraesentativ organisations ret til at danne sig en mening og give den til kende samt direkte eller indirekte at faa svar herpaa, uden at denne ret af denne grund indebaerer nogen direkte deltagelse i beslutningstagningen;

25. understreger, at denne ret til at ytre sig boer kunne udoeves i hver medlemsstat og i hver region over for offentlige institutioner, faellesskabsinformationscentre og repraesentative organisationer samt inden for tvaernationale net for meningsudveksling;

B. Social dialog og hoering

26. finder, at den sociale dialog mellem arbejdsmarkedets parter, som er fastsat i artikel 3 i den sociale protokol, boer goeres mere dynamisk og styrkes inden for den generelle ramme for en socialpolitik, som kan goere det muligt for begge de to grene af lovgivningsmyndigheden at spille deres rolle fuldt ud;

27. oensker, at foreningerne hoeres forud for en beslutningstagning, for at beslutningstagningen kan faa et reelt indhold og en reel opfoelgning; finder, at Europa-Parlamentet maa inddrages i dette samraad;

28. finder, at Det OEkonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget udtrykkelig boer betros opgaven med at koordinere hoeringen af samfundsorganisationer samt lokale og regionale myndigheder, sammenfatte disses synspunkter og fremlaegge dem for EU-institutionerne samt soerge for den fornoedne udbredelse af den heri indeholdte information; mener, det er noedvendigt, at Europa-Parlamentet regelmaessigt hoerer OESU og Regionsudvalget under udoevelsen af dets lovgivningsmaessige befoejelser og kontrolbefoejelser;

29. kraever, at de europaeiske brancheorganisationer gives fuld anerkendelse og finder det navnlig oenskeligt, at Europa-Parlamentets kompetente udvalg faar adgang til at konsultere disse brancheorganisationer direkte, ligesom der boer tilskyndes til oprettelse af saadanne;

30. opfordrer medlemsstaterne til at fjerne hindringerne for en bred deltagelse af folkevalgte repraesentanter og af civilsamfundets aktoerer i territoriale partnerskaber samt i forbindelse med gennemfoerelsen af strukturfondene;

C. Hoeringens virkninger

31. opfordrer indtraengende Kommissionen og Raadet til sammen med Europa- Parlamentet serioest at overveje synspunkter fremsat af borgerne og af repraesentative organisationer for samfundsaktoererne samt lokale og regionale myndigheder og reaktionen herpaa som udtryk for, at hoeringspligten er en reel og uadskillelig del af det mandat, de har faaet betroet;

32. understreger, at disse synspunkter boer vaere af offentlig karakter, og at sammenfatningen heraf dermed ogsaa boer behandles paa den aarlige konference og tjene som stoette for Europa-Parlamentet i dets udoevelse af sine kontrolbefoejelser;

IV. Repraesentation af borgerne

A. Repraesentation ved folkevalgte

33. erindrer om, at det har udtalt sig til fordel for en valgmaade, der kan bringe de folkevalgte taettere paa borgerne ved at kombinere principperne om proportional repraesentation og geografisk inddelte valgkredse paa samme maade i hvert enkelt land, og finder, at man i samme aand boer begraense den eksisterende praksis med at akkumulere mandater og hverv og sikre medlemmer af Parlamentet en ensartet status;

34. advarer mod en tendens til, at direktiverne bliver stadig mere detaljerede og oensker, at de maa blive af generel karakter igen, hvorved der bliver tilstraekkeligt spillerum for de nationale gennemfoerelsesbestemmelser;

B. Repraesentation ved samfundsaktoerer

35. paapeger, at de politiske institutioner boer respektere princippet om samfundsaktoerers og foreningers uafhaengighed, og at deres opgave ikke er at udvirke dannelsen af saadanne, men at tilbyde dem lovmaessige rammer, informationsmuligheder og effektiv adgang til institutionerne;

36. foreslaar, at der ved sammensaetningen af Det OEkonomiske og Sociale Udvalg tages hensyn til hele spektret af samfunds-, miljoe- og kulturrelaterede foreninger; mener, at der i den forbindelse allerede foer fornyelsen af mandaterne i Det OEkonomiske og Sociale Udvalg systematisk skal goeres brug af EF-traktatens artikel 195, stk. 2, hvori det er fastsat, at der kan indhentes udtalelser fra de europaeiske organisationer, der repraesenterer de forskellige oekonomiske og sociale sektorer, og at der skal aflaegges beretning herom for Europa- Parlamentet;

37. foreslaar, at der i lovgivningsprocessen fremover i hoejere grad tages hensyn til udtalelserne fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, og at det hoeres oftere;

38. paapeger, at organisationsretten er et vaesentligt element i det at vaere europaeisk borger, og at det allerede har udtalt sig til fordel for anerkendelse af denne ret i traktaten; kraever, at forslaget til statut for den europaeiske forening faerdiggoeres snarest muligt;

39. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at konkretisere de nuvaerende retningslinjer under regeringskonferencen;

40. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen, de nationale parlamenter, medlemsstaternes regeringer, arbejdsmarkedets parter, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.