ir it 
it it 
if it KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 13.07.1998 
KOM(l998)44lendeligudg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET (XI 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
ENDELIGE ÅRLIGE RAPPORT 
OM GENNEMFØRELSEN AF 
HANDLINGSPLANEN FOR INDFØRELSE AF 
AVANCEREDE TV-TJENESTER I EUROPA 

Fælles Introduktion 
FÆLLES SAMMENÙRA G 
DELA: TRANSMISSION // 
1. Administration af handlingsplanen 11 
I. I. Forslagsindkaldelse 96/1 11 
1.2. Forslagsindkaldelse97/1 _~__ '_ \ '_ 15 
1.3. Iwalucringsmetodologi 19 
1.4. Forslagsindkaldelse 96/1 og 97/1 : videreudbygning af tidligere aktiviteter 19 
2. Markedseffekt 22 
2.1. Salgaflv-apparater i l6:9-format 22 
2.2. Indførelsen al'digitale lv-tjenester og 16:9 - første fase 23 
3. Fremtidsudsigterne for 16:9 25 
3.1. Anden fase af digitalt tv og 16:9 25 
3.2. Digital Versatile Disk 26 
3.3. Fodholdverdensmeslerskaber i 16:9 .....27 
3.4. Internationale sammenligninger 27 
3.5. Handlingsplanen takker af 28 
DELB: PRODUKTION 31 
4. indledning 31 
4.1. I landlingsplanen - et fællesskabsinstrument for den audiovisuelle sektor 31 
4.2. Markedet for 16/9-format 31 
4.3. Handlingsplanen - en integrerende del af HlTs audiovisuelle politik 32 
4.4. Handlingsplanens dækningsområde 32 
5. Handlingsplanen for 16/9-format fra 1993-1997 33 
5.1. Samlede resultater udtrykt i HCU og timer: 33 
5.2. Modtagne forslag (produktions-og remasteringprojekter) 34 
5.3. Støttemodtagerne 35 
6. Handlingsplanens resultater 4(1 
6.1. Nye produktioner 40 
6.2. Remastering 44 
7. Konklusioner- Produktion 45 
7.1. Udbygning af de audiovisuelle kataloger 45 
7.2. Partnerskab med henblik på en dynamisk udvikling af 16/9-formatet 46 
7.3. Programindustrien investerer i fremtiden på europæisk plan 46 
7.4. International konkurrence og innovation 46 
7.5. Integrering af de nye teknologier i den europæiske av-industri 46 
-3 
FÆLLES INTRODUKTION 
Handlingsplanen for indførelse af avancerede tv-tjenester i Europa blev fastsat ved 
Rådets beslutning af 22. juli 19931 og havde til formål at fremme udviklingen af 
markedet for avancerede tv-tjenester i Europa, der anvender bredskærmsformatet 16:9. 
Fremgangsmåden består i at fremme tv-transmissions- og programproduktions-
elementerne i merværdikæden, så de forskellige aktører og elementer i tv-tjenestekæden, 
der kræves for at levere tjenester i 16:9-bredskærmsformat til husholdningerne kan falde 
på plads. Det er en forudsætning for at opnå en hurtig udvikling af markedet for 16:9-
bredformatet. I perioden medio-1993 til medio-1997 var der afsat fællesskabsmidler på 
op til 228 mio. ECU, som skulle bidrage til at dække de ekstra omkostninger ved 
indførelse af 16:9-formatet. Tv-selskaber og programproducenter kunne søge om 
finansiering gennem forslagsindkaldelser. 
Ifølge beslutningen om handlingsplanen skal der hvert år forelægges en rapport for 
Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om det foregående års 
aktiviteter2. Denne meddelelse forelægger rapporten for 1996 og 1997. 
Årsrapporten fokuserer derfor på aktiviteterne i 1996 og 1997 og på gennemførelsen af 
handlingsplanens mål. Første sektion omhandler transmissionsdelen (budgetpost B3-
2014 - administreret af GD XIII) og anden sektion omhandler programproduktionsdelen 
(budgetpost B3-2013 - administreret af GD X). Aktiviteter frem til udgangen af 1995 er 
omtalt i tidligere rapporter3. 
Dette er den sidste årlige rapport om aktiviteter, der er gennemført under den 4-årige 
handlingsplan. Kommissionen offentliggør en evaluering i 1999, efter at handlingsplanen 
er fuldført i december 1998. Evalueringsrapporten vurderer handlingsplanens indvirkning 
på markedet og de berørte sektorer. 
1 93/424/EØF, EFT L 196 af 5.8.93, s. 48. 
2 Ibid., artikel 6. 
3 KOM(95) 263 endelig udg., 16.06.95; KOM(96) 346 endelig udg., 26.07.96 
M - 5 - 6 
Endelige årlige rapport 
om gennemførelsen af handlingsplanen for 
indførelse af avancerede tv-tjenester i Europa 
FÆLLES SAMMENDRAG 
Transmission 
Effekt 
I de sidste lo år af handlingsplanens aktive levetid oplevede markedet for tv-apparater i 
16:9-formatet kraftig vækst. Salget af bredformatapparater firdobledes fra 220 000 i 1995 
til omkring 800 000 i 1997. Antallet af installerede tv-apparater i dette format var nået op 
på ea. 2 mio. enheder ved udgangen af 1997. Bredformatet er mest udbredt i markeder, 
som startede tv-transmissioncr i dette format på et tidligt stadie, nemlig Frankrig, 
Tyskland, Belgien, Holland. 
I Europa startede de digitale tv-tjenester, herunder transmissioner i 16:9-formatet, i 1996. 
Da den første bølge af digitale tv-tjenester for det meste er betalingstv-pakker, leveres 
tjenesterne gennem dekodere til eksisterende tv-apparater. Uden en kritisk masse af 16:9-
apparater, ville betalingstv-operatørerne ikke have nogen særlig tilskyndelse til at 
inkludere I6:9-transmissioner. I de medlemsstater, hvor lv-selskaberne har benyttet 
lejligheden til at opbygge en kritisk masse af 16:9-apparaler med henblik på de digitale 
tjenesters indførelse, har handlingsplanen bevirket, at markedet kan levere tjenester i 
bredformatet. Overlapningen i profilerne på betalingstv-abonnenter og købere af 16:9-
apparater antyder, at sammenfaldet mellem markederne for digitalt tv og 16:9-formatet er 
ved at være en realitet. 16:9-formatet står for at ride på toppen af den digitale bølge. 
7-
Produktion 
Handlingsplanens programproduktionsdel støttede 16 tv-selskaber og bidrog til 
transmission af 9 900 programtimer gennem forslagsindkaldelse %/l og 97/1. Skarpt 
reducerede budgetter betød at det samlede timer antal var betydeligt lavere end i 1995, 
hvor handlingsplanen støttede ea. 21 000 timer. Størstedelen af handlingsplanens 
programtimer (66%) blev tildelt til de såkaldt scnt-startende markeder, dvs. dem uden 
nationale tjenester i 16:9-formatet pr. 1.1.95. Kommissionen afsatte de begrænsede 
midler, der kunne tildeles i 50%-kalegorien, til tv-selskaber i medlemsstater, hvor 16:9-
markedet fortsat var blokeret, enten på grund af for få tjenester i 16:9-formatet eller fordi 
tv-selskaberne afventede digitale tjenesters indførelse inden de begyndte at transmittere i 
16:9-formatet. 
Ved handlingsplanens udløb var tv-selskaber i alle medlemsstater blevet involveret. 
!• inland var den sidste medlemsstat uden tjenester i 16:9-formatet4, men det første finske 
lv-selskab startede transmissioner efter forslagsindkaldelse 96/1, og liere sluttede sig til 
efter forslagsindkaldelse 97/1. 1 kraft af de sidste to forslagsindkaldelser kunne nye 
tjenester finansieres i Italien, Storbritannien, Holland, Belgien og Portugal. 
Programproduktion 
Handlingsplanens produktionsdel finansierede 5 633 timer med programmer i 16:9-
format gennem forslagsindkaldelse 96/1 og 97/1. Cirka 80% af disse var nye 
produktioner og 20% var remasterede 16:9-udgaver af eksisterende programmer. Det 
jævnt faldende antal timer til remastering (i 1994 udgjorde remastering 40% af de 
samlede programtimer) indebærer, al flertallet af landene med 50% og 80% finansiering 
har fokuseret på nye produktioner i stedet for remastering, som typisk benyttes af tv-
selskaber, der lige er begyndt at transmittere i bredformatet. Overgangen fra remastering 
af eksisterende programmer til produktion af nye programmer i 16:9-formatet er et 
opmuntrende tegn på 16:9-formatets succes og på, at det har vundet indpas hos 
producenter og tv-selskaber. 
Luxembourg har intet nationalt tv-selskab, som transmitterer i l6:9-format, men der er adgang til 
andre landes tjenester i l6:9-format pr. kabel, satellit eller jordstation. 
Den kraftige vækst i 1996 og 1997 både antallet af forslag og af ansøgere viste desuden i 
hvor høj grad handlingsplanen har øget ualhængigc europæiske producenters og tv-
selskabers opmærksomhed på udviklingen. I Mer forslagsindkaldelse 96/1 og 97/1 søgte 
producenterne om i alt ca. 46 000 programlimer, mens det tilsvarende antal limer, der 
blev ansøgt om under de fem foregående forslagsindkaldelser fra 1993 og frem til 1995 
androg 43 000. rallene viser, al handlingsplanen har været et signal til den europæiske 
programproduktionsinduslri om at vågne op og forny sig, og har gjort industrien 
opmærksom på, at de digitale markeders indførelse måtte forberedes, da de vil kræve et 
jævnt voksende antal programmer i 16:9-formatet. 
Del må desuden fremhæves, at de to sidste forslagsindkaldelser finansierede over 3 000 
timer af lagerprogrammer, og dermed gav de europæiske av-kataloger et stort skub frem. 
Av-kalaloger udgør programproduktionsindustriens vigtigste aktiv. 
9-
DEL A: TRANSMISSION 
1. ADMINISTRATION AF HANDLINGSPLANEN 
I den periode, rapporten omhandler, blev der foretaget to fælles forslagsindkaldelser for 
transmission og programproduktion, forslagsindkaldelse 96/1 og 97/1. 
Transmissionsdelen af disse to indkaldelser gennemgås nedenfor. 
Som med forslagsindkaldelse 95/1 og 95/3 kunne tv-selskaber i medlemsstater uden 
16:9-tjenester eller med begrænset 16:9-dækning, opnå finansiering til en højere sats -
80% afgrundsatsen pr. time - frem for 50%. I Rådets beslutning afsattes 68 mio. ECU til 
disse senere startede markeder til tildeling efter den 1.1.95. Den faste timesats, som 
udbetaltes gennem handlingsplanens transmissionsdel, forblev uændret5. 
1.1. Forslagsindkaldelse 96/1 
Respons 
Forlagsindkaldelsen fra februar 19966 resulterede i støtteanmodninger fra tv-
selskaberne svarende til 55 500 timers transmission eller næsten 90 mio. ECU. 
Efterspørgslen var mere ligeligt fordelt end i 1995 mellem tv-selskaber i de senere 
startende markeder (43%) og i de trækkende markeder (57%). Der var imidlertid 
under halvt så mange budgetmidler til rådighed i forhold til tidligere 
forslagsindkaldelser, hvor der kunne finansieres op til 21 000 programtimer. Det må 
endvidere bemærkes, at muligheden for at opnå 80%-dækning reducerede antallet af 
transmissionstimer, der kunne finansieres, idet hver time koster handlingsplanen 
mere. 
Hovedindholdet i responsen var, at 
42 forslag blev indsendt, hvoraf to ikke kunne antages under 
transmissionsindkaldelsen ifølge de uafhængige eksterne konsulenter. 
5 Enten 50% eller 80% af taksterne i 4. afsnit af bilaget til Rådets beslutning: 6000 ECU pr. time for de 
første 50 timer og 2500 ECU pr. time herefter. Jf. bilag A nedenfor. 
6 EFT C 26 af 1.2.1996, s. 4. 
lO - H . 
Ilt af forslagene blev efterfolgciule overfort til programproduktionsdelen i 
indkaldelsen, et andel kunne ikke antages, fordi det ikke indeholdt nogen af de 
specificerede oplysninger i indkaldelsen. 
23 tv-selskaber, som modtog støtte ved tidligere indkaldelser, søgte igen 
præcis halvdelen af forslagene blev indsendt af landene under 80%-ordningen 
der blev i gennemsnit ansøgt om 1 611 timer pr. projekt. 
Resultaterne af indkaldelse %/l 
fabel la, Ib og le viser den endelige tildeling af timer efter indkaldelse 96/1. De 
nye støttemodtagere er angivet med kursiv. 
Ta hel la 
HANDLINGSPLAN FOR TRANSMISSION I L6:9-FORMATET ENDELIG 
TILDELING EFTER INDKALDELSE 96/I 
Markeder med 50%-ordning 
1. FRANKRIG 
Frankrig I alt 
2. TYSKLAND 
Tyskland i alt Tv-selskab 
Multivision 
NDR 
3. NEDERLANDENE NOS 
Nederlandene i alt 
4. SPANIEN 
Spanien i alt Telemadrid 
Television Valenciana 
5. STORBRITANNIEN BskyB 
Storbritannien i ait Kode 
FR5 
A2 
N1 
E2 
E3 
R2 Ønsket antal timer 
2.340 
2.340 
150 
150 
804 
804 
208 
276 
484 
400 
400 Tildelt antal timer 
150 
160 
100 
100 
400 
400 
100 
100 
200 
400 
400 
I alt 50%-zone 4.178 1.250 
label lb 
HANDLINGSPLAN FOR TRANSMISSION I !6:9-FORMATET ENDELIG 
TILDELING EFTER INDKALDELSE 96/1 
Markeder med 80%-ordning 
6. GRÆKENLAND 
Grækenland I alt 
7. SVERIGE 
Sverige I alt 
8. ITALIEN 
Italien i alt 
9. IRLAND 
Irland I alt 
10. ØSTRIG 
Østrig I al 
11. FINLAND 
Finland i alt Tv-selskab 
ERT 
ERT3 
Channel Seven X 
Nethold Hellas - Filmnet 
TV 1000 
Syntesia 
Telenuovo 
Videolina 
Nueva Antenna Tre 
Rete7 
Telemontecarlo 
Telepadova 
Teleregione 
Videomusic 
RTE 
ORF Kode 
TV Tampere G2 
G3 
G1 
G4 
S1 
IT4 
IT5 
IT9 
IT1 
IT3 
IT6 
IT7 
IT8 
IT2 
AIM 
F1 Ønsket antal timer 
400 
810 
2.375 
1.374 
4.959 
3.168 
3.168 
900 
1.620 
1.360 
1.400 
2.702 
1.500 
250 
120 
1.000 
10.852 
500 
500 
430 
430 
170 
170 Tildelt antal timer 
200 
200 
300 
500 
1.200 
500 
500 
50 
100 
50 
200 
200 
500 
200 
120 
500 
1.920 
365 
365 
400 
400 
170 
170 
I alt 80%-zone 20.079 4.555 
I3-
Tabel le 
HANDLINGSPLAN FOR TRANSMISSION I 16:9-FORMATET ENDELIG 
TILDELING EFTER INDKALDELSE 96/1 
Samlet tildeling 
Ønsket antal timer Tildelt 
antal timer 
Sammenlagt-24 Projekter (80 % + 50 %) 24.257 5.806 
De vigtigste aspekter ved ovenstående tildeling var, at 
Kommissionen og medlemsstaternes udvalg enedes om en 
finansieringsperiode på to år 
på grund af et begrænset budget var det kun de nye deltagere, der kunne 
finansieres under 50%-ordningen, og de Heste af de godkendte projektforslag 
fik betydeligt mindre i støtte, end de havde anmodet om 
tv-selskaber fra lande under 80%-ordningen skal behandles godt (83% af de 
tildelte midler). 
Det reducerede budget indebar, at det ikke længere var muligt at fortsætte med at 
finansiere en række udmærkede transmissionsprojekter, som Hk støtte under 
tidligere indkaldelser. Kommissionen ville have foretrukket at nedskære 
finansieringen mere gradvist, men der var ikke mange valgmuligheder, så der måtte 
træffes vanskelige beslutninger i forbindelse med den endelige tildeling. I 1995 
havde Kommissionen imidlertid klart tilkendegivet over for medlemsstaternes 
udvalg, at der ikke ville være megen støtte tilovers til projekter i landene under 
50%-ordningen. 
Ud over finansiering af tre små regionale tv-selskaber i Italien, som også fik støtte 
under indkaldelse 95/3, modtog yderligere seks italienske tv-selskaber for første 
gang støtte under indkaldelse 96/1. TV Internazionale og Videomusic - senere 
omdøbt til TMC 1 og TMC 2 - er nationale kanaler, der kontrolleres af Cecchi Gori-
gruppen. De regionale kanaler som f.eks. Nuova Antenna Tre, er meget større end 
den første gruppe, der modtog støtte under indkaldelse 95/3. 
14 
l'a grundlag af erfaringerne i andre lande, kunne man have forventet, at det 
offentlige tv-selskab KAI ville introducere l6:9-transmissioner i Italien. Det var 
imidlertid de små regionale tv-selskaber, der introducerede bredformatet. 
Projekterne havde modtaget støtte under forslagsindkaldelse 95/3 fordi 
Kommissionen mente, at der måtte gøres en begyndelse i Italien, omend symbolsk, 
som sigtede mod at fremme bredformatet over for andre tv-selskaber i lige så høj 
grad som mod de regionale seere. Visse italienske Huropa-parlamentsmedlemmer 
havde udtryk bekymring med hensyn til Italiens manglende deltagelse i 
handlingsplanen7. Det fornuftige i fremgangsmåden ved forslagsindkaldelse 95/3 
fremgik af, at to nationale kanaler og flere større regionale tv-selskaber kom ind på 
16:9-markedet gennem forslagsindkaldelse 96/1. 
lifter forslagsindkaldelse 96/1 blev bredformattransmissioner ligeledes lanceret i 
Finland, idet et regionalt tv-selskab, TV Tampere, var blandt de udvalgte projekter. 
1.2. ForslagsindkaldeLse 97/1 
Respons 
Det var sidste forslagsindkaldelsc under denne handlingsplan. Forslagsindkaldelsen blev 
offentliggjort i oktober 1996/, og der kom anmodninger om støtte svarende til 69 247 
transmissionstimer eller 120 mio. FCU i støtte. 
I lovedindholdet i responsen var, at 
67 forslag blev indsendt; tre projektforslag blev overført til forslagsindkaldelsens 
programproduktionsdel 
31 tv-selskaber, som modtog støtte ved tidligere indkaldelser, søgte igen 
italienske tv-selskaber indsendte 32 forslag 
der blev i gennemsnit anmodet om I 305 timer pr. projekt. 
Skriniig forespørgsel nr.. 2649/95 fra Marin; nr. 2724/95 Ira Podesta, Azzolini, Ligabue, Caligaris og 
Bonipcrti; nr. 2736/95 fra Tatarella og nr. 2754/95 fra Dcll'Alba. 
I-FT C 288 af 1.10.96, s. 46. 
- 15-
Resultater 
Figur 2a, 2b and 2c viser den endelig tildeling af finansierede timer efter indkaldelse 97/1. 
De nye støttemodtagere er angivet med kursiv. 
Tabel 2a 
HANDLINGSPLAN FOR TRANSMISSION I 16:9-FORMATET ENDELIG 
TILDELING EFTER INDKALDELSE 97/1 
50%-ordning 
Tv-selskab 
1. SPANIEN Euskal Telebista 
RTVE 
TV3 de Catalunya 
TV de Galicia 
Spanien i alt 
2. PORTUGAL RTP 
Portugal I alt 
3. STORBRITANNIEN BBC 
Storbritannien I alt 
4. NEDERLANDENE NOS 
Nederlandene i alt 
5. BELGIEN VTM 
Belgien i alt 
I alt 50%-zone Kode 
E1 
E2 
E4 
E3 
P1 
R2 
N1 
B4 Ønsket antal timer 
300 
1500 
495 
400 
2696 
500 
600 
431 
431 
1000 
1000 
148,5 
148,5 
4.774,6 Tildelt antal timer 
230 
300 
230 
230 
990 
450 
460 
400 
400 
110 
110 
36 
36 
1.986 
I6-
Tabel 2b 
HANDLINGSPLAN FOR TRANSMISSION I 16:9-FORMATET ENDELIG 
TILDELING EFTER INDKALDELSE 97/1 
80%-ordning 
Tv-selskab 
6. FINLAND MTV 
TV-Tampere 
YLE 
Finland i alt 
7.GRÆKENLAND Nethold Hellas - Filmnet 
Grækenland 1 alt 
8. IRLAND RTE 
Irland 1 alt 
9. ITALIEN Antenna Tre Veneto 
Nuova Antenna Tre 
Telepiu - Omega 
RAI 
Telenorba 
Italien i alt 
1 alt 80%-zone Kode 
F2 
F1 
F4 
G3 
11 
IT 23 
IT1 
IT 20 
IT 12 
IT 22 Ønsket antal timer 
300 
190 
70 
560 
968 
968 
300 
300 
1100 
700 
4138 
1200 
1746 
8884 
10.712 Tildelt antal timer 
300 
130 
70 
600 
150 
160 
170 
170 
250 
150 
300 
350 
250 
1300 
2.120 
Tabel 2c 
HANDLINGSPLAN FOR TRANSMISSION 1 16:9-FORMATET ENDELIG 
TILDELING EFTER INDKALDELSE 97/1 
Samlet tildeling 
Sammenlagte 8 projekter (80 % + 50 %) Ønsket antal timer 
15486,6 Tildelt antal timer 
4.106 
De vigtigste aspekter ved denne tildeling var: 
Kommissionen og medlemsstaternes 
finansieringsperiode på to år 
- I7-udvalg enedes om en 
el meget begrænset budget på 7,8 mio. LCU, skåret ned Ira 12,5 mio. liCU i 
1996 
en sidste lejlighed til at sikre en god spredning og baluncc i 
fællesskabsmidlernes fordeling på medlemsstaterne, som slemmer overens 
med markedsmulighederne 
mulighed for især at øge antallet af tjenester i Italien, Spanien, Portugal, og 
Finland 
og laneere digitale bredformattjenester i visse lande. 
Højdepunktet under 80%-ordningen var udbredelsen af 16:9-formatet i Italien og 
Finland. 
Del regionale finske tv-selskab TV Tampere havde allerede været blandt de udvalgte 
selskaber under indkaldelse 96/1. Lanceringen af bredformattjenester fik betydelig 
omtale i medierne. Ligesom i Italien var dette stærkt medvirkende til at vække de 
nationale lv-selskabers interesse, nemlig det statslige tv-selskab YLK og dets 
kommercielle konkurrent MTV. YLL transmitterer i begyndelsen digitale 16:9-
programmer pr. satellit, jordbaserede transmissioner startes så snart modtageudstyret 
er til rådighed. 
Som følge af det begrænsede budget måtte Kommissionen nøjes med at fokusere på 
de projekter blandt de 32 italienske projektforslag, som sandsynligvis ville have den 
største markedsvirkning. Det stod klart, at RAI's og betalingstv-operatøren 
Telepiu's digitale satellittjenester var vigtige. På tildelingstidspunktet vurderede 
Kommissionen, at disse ville have mindre virkning på tv-markedet end både analoge 
og digitale jordbaserede tjenester. Imidlertid vil anbringelsen af en række italienske 
tv-selskaber på en fælles digital platform skabe synergier, en vifte-effekt, som vil 
være mere troværdig end individuelle kanalers 16:9-transmissioner. Det vil fremme 
16:9-markedet. RAI's transmissioner vil være simultane gratis digitale lov­
programmer i forbindelse med dets nationale tjenester. Da yderligere to vigtige 
regionale tv-selskaber, Telenorba og Antenna Tre Veneto, ligeledes deltager, øges 
udbuddel af jordbaserede 16:9-tjenester. 
Under 50%-ordningen indeholdt RTVIi's forslag om jordbaserede tjenester i 16:9-
formatet en potentielt større markedseffekt end dets tidligere satellittjenester. Som 
følge af den manglende brug af 16:9-formatet i RTVE's jordbaserede tjenester var 
der grænser for, hvor langt de regionale tv-selskaber kunne nå på egen hånd. 1 
forbindelse med kontraktens indgåelse lagde Kommissionen stor vægt på 
PR/markedsføring, som havde været en af satellittjenesternes store svagheder. 
Udvælgelsen af to projekter viste begrænsningerne ved en dogmatisk holdning til 
forskellen mellem lande med en 50%-ordning og dem med en 80%-ordning. Skønt 
individuelle tv-selskaber i Portugal og Storbritannien havde været heldige under de 
18 
første indkaldelser - før der åbnedes op for 80%-ordningen den 1.1.959 - var andre 
tv-selskaber ikke fulgt efter. Indkaldelse 97/1 var derfor sidste mulighed for at 
fremme de senere startende markeder under 50%-ordningen for at opnå den 
"spredning og balance", der blev fastlagt i Rådets beslutning. 
Det statslige portugisiske tv-selskab RTP, indsendte et projektforslag af meget høj 
kvalitet og af strategisk betydning. De er kun det andet tv-selskab i Portugal, der 
transmitterer i 16:9-formatet. Kommissionen mente, at det var vigtigt at sætte 
yderligere gang i dette marked frem for at lægge vægt på ..PR.. 
Fra sommeren 1998 planlægger BBC at transmittere digitale satellit- og 
jordbaserede tjenester. Selskabet har planer om at bruge 30% af den bedste sendetid 
til transmissioner i bredformatet ét år efter, at det starter digitale transmissioner. 
BBC vil investere kraftigt i PR, og midler fra handlingsplanen vil styrke indsatsen. 
1.3. Evalueringsmetodologi 
Evalueringsproceduren i forbindelse med begge indkaldelser var uændret i forhold 
til tidligere år. Et uvildigt eksternt konsulentfirma bistod med den tekniske 
vurdering af projekterne. Konsulenterne havde til opgave for det første at vurdere 
projekternes egnethed i forhold til "kriterierne om projekternes kvalitet", der er 
opstillet i Rådets afgørelse, for det andet at opstille en prioriteringsrækkefølge for 
projekterne med særlig vægt på den sandsynlige seerinteresse for programmerne og 
endelig at påpege eventuelle mangler eller svagheder ved forslagene, så 
Kommissionen kunne gøre opmærksom på dem under kontraktforhandlinger. 
De tekniske evalueringer dannede et væsentligt grundlag for udarbejdelsen af 
Kommissionens forslag til begge indkaldelser. Kriterierne om "spredning og 
balance" blev imidlertid udelukkende anvendt af Kommissionen inden den 
udarbejdede sit forslag til udvalget. Medlemsstaternes udvalg havde mulighed for at 
gennemgå de tekniske konsulenters sammenfattende rapporter. 
1.4. Forslagsindkaldelse 96/1 og 97/1 : videreudbygning af tidligere aktiviteter 
Ligesom i de foregående rapporter illustrerer oversigtskortene nedenfor 16:9-
tjenesternes gradvise udbredelse i Europa siden handlingsplanens iværksættelse. 
Oversigtskortene er opdateret, så de inkluderer resultaterne af forslagsindkaldelse 
96/1 og 97/1. Formatet er ændret, så hvert oversigtskort viser resultaterne af 
forslagsindkaldelserne på årsbasis frem for samlet. På grund af det store antal tv-
selskaber, der har modtaget støtte gennem handlingsplanen i de sidste fire år, kan de 
ikke angives på ét kort. Når tv-selskaber, der er udvalgt under forslagsindkaldelse 
97/1, indleder transmissioner, vil handlingsplanen have hjulpet 63 tv-selskaber i alle 
femten medlemsstater med bredformattransmissioner. 
Jf. artikel 2, stk. 5 i Rådets beslutning nr. 93/424/EEC af 22. juli 1993 om en handlingsplan for 
indførelsen af avancerede tv-tjenester i Europa. 
-19-
Figur 1 
Figur 2 
-20-
Figur 3 
Action Plan Broadcasting Calls 95/1 & 95/3 
I I National 
Regional 
I Pan 
European 
Figur 4 
Action Plan Broadcasting Call 96/1 
I I National 
Regional 
MlNMMDI 
-21 
Figur 5 
Action Plan Broadcasting Call 97/1 
I I National 
in Regional 
RTC 
iTvoxaaibk 
EuilalTtttftM 
RTVC 
TYJdaGftNol 
RTP 
MARKKDSKFFKKI 
2.1. Salg af tv-apparater i 16:9-format 
Det fremgår af 1995-rapporten, at der er nær sammenhæng mellem det samlede salg 
af tv-apparater i bredformat og transmissionstimer i 16:9-formatet10. Rapporten 
viser desuden, at hovedmarkederne for 16:9-formatct er de tidligst-startende eller 
såkaldt pionérmarkeder, nemlig Frankrig, Tyskland og Benelux. 
Tabel 3 viser, at disse lande fortsat er de førende lande for 16:9-formatet i Huropa og 
at den kritiske masse er mindst 1,7 millioner apparater. Disse tal er konservative, 
idet andre skøn anslår den kritiske masse a C tv-apparater i 16:9-formatel til op mod 
2,4 mio. apparater". Ifølge foreløbige skøn vil salget i Europa nå op på mindst 3,5 
mio. om året i 2000. 
10 Jf. KOM(96) 346 endelig udg., især tabel 4, s. 16. 
Advanced Television Markets, Oktober 1997. Strategi-analytikere anslår 2,2 mio. De europæiske skøn 
inkluderer sandsynligvis markeder uden For HU som f.eks. de 150 000 appparater, der er afsati 
Schweiz. SBS indledte PAL Plus transmissioner i 16:9 samtidig med de tyske tv-selskaber. Mange 
tyske satellit-transmissioner har virket fremmende på det schweiziske l6:9-marked. 
22 
Uden loi pionérmaikederne anslår l*A(T,M, ;il salget vil blive fordoblet i 1997 i de 
llesle al de senere slarlende markeder, selv om udgangspunktet er megel la vi. I 
Sloibrilannieii reviderede producenterne deres salgseslimaler kraftigt opad lil 70 000 
apparatet elle« al IWC meddelte, al man ville transmittere digitalt tv i lo:()-!oimal. 
a IH I 3 
OVERSIGT OVER UDVIKLINGEN I SALGET 
AF TV-APPARATER 116:91 EU 1992 -1997 
(stk. salg 1992-6; 1997 skøn) 
Land 1992 1993 1994 1995 1996 1997 SAMLET 
Benelux 
Danmark 
Finland 
Frankrig 
Tyskland 700 4000 8000 19000 
10000 10000 30000 148000 190000 
3000 7000 10000 8000 15000 
0 1000 2000 31,700 
388,000 
43,000 
3,000 
15000 
12000 45000 85000 85000 135000 200000 
20000 20000 75000 145000 225000 565,000 
497,000 
Grækenl. 0 2000 4000 6,000 
Irland 1000 2000 3,000 
Italien 5000 3000 6300 13000 26000 53,300 
Portugal 1000 1000 1000 3000 12000 18,000 
Spanien 4000 4000 4500 16000 25000 53,500 
Sverige 1000 500 2000 1000 14,500 
Bngland 2000 3000 3000 4200 25000 70000 107,200 
alt 29000 91000 134700 220500 507000 801000 1,783,200 
Kilde: l'M'l'M 
2.2. Indførelsen af digitale tv-tjenester oj» 16:9 - første fase 
I december 1997 var over 200 digitale tv-tjenester allerede operative i Muropa. 
"Dekoder-befolkningen" havde rundet de to millioner enheder ifølge tv-
selskabernes bedste skøn, heraf var de 1,75 mio. udlejningsdekodere. 
23-
Den 17. april 1996 introducerede Canal Plus som det første europæiske tv-
selskab digitale tv-tjenester. Frankrig tegnede sig i december 1997 for ca. 
halvdelen af den kritiske masse af digitale dekodere, som var fordelt på tre 
konkurrerende tjenesteudbydere, Canal Satellite Numérique, TPS og ABSat. 
Det franske udbud af digitale tjenester ("vifter") omfattede fra starten digitale 
tjenester, lul af de franske tjenesteudbydere har konstateret, at 25% af 
abonnenterne ser digitalt tv på bredformatapparater. 
Denne sammenhæng viser den betydelige overlapning mellem 
forbrugerprofilen for betalingstv-abonnenler og de første købere af 
bredformatapparater. Forbindelsen mellem betalings-tv og 16:9-formatet 
finder man ikke blot i Frankrig. I et udkast til en handlingsplan, som blev 
forelagt for nogle år siden, henviste en betal ingstv-operatør til 
markedsundersøgelser, der viste, at dens abonnenter havde tendens til at være 
på forkanten med hensyn til brug af nye teknologiske produkter, og var 
pionerer med hensyn til at have computere i hjemmet og abonnere på 
Internettet. 
Uanset den kraftige støtte fra offentlige tv-selskaber til bredformatet, 
konstaterer Kommissionen med tilfredshed forbindelsen mellem betalings-tv 
og 16:9. I handlingsplanens første faser var Kommissionen bekymret for, at 
betalingstv-selskabernes lavere seerantal betød, at det ikke var så rentabel en 
måde, at fremme anvendelsen af 16:9 som tv-selskaber med gratis 
udsendelser, der har Here seere. Støtte til betalings-tv har imidlertid vist sig at 
være en meget målrettet måde at fremme bredformatet, lakket være 
handlingsplanen har betalingstv-operatører i en række lande både kunnet 
afprøve bredformatets kommercielle tiltrækningskraft gennem deres 
etablerede analoge tjenester og medvirke til at opbygge en kritisk masse af 
16:9-apparater blandt deres abonnenter, som efterfølgende modtog digitale 
tjenester. 
De tidlige resultater fra det franske marked for digitale tv-tjenester styrker 
ligeledes hele filosofien bag handlingsplanen: opbygge en kritiske masse af 
tv-apparater i 16:9-format forud for indførelsen af digitale tjenester, og 
uafhængigt af transmissionsstandarden. 1 handlingsplanens indledende fase 
brugte franske tv-selskaber den nu forældede D2-MAC-standard til 16:9-
transmissioner12. Franskmænd, som købte bredformatapparater har også 
kunnet nyde godt af de mange timers analoge "letterbox" transmissioner i 4:3-
format på de jordbaserede kanaler, idet 16:9 kan udvide disse transmissioner, 
12 Forbrugerne investerede aldrig særlig meget i D2-MAC, da betalingstv- og kabeltv-operatørerne 
udlejede de fleste af dekoderne, med henblik på at ombytte dem med digitale dekodere, når digitale 
tjenester blev indført. 
-24-
så de fylder skærmen. Det at der var bredlbrmatnpparater til rådighed, 
omdannede "letterbox"-udsendelserne til en yderligere reklame for 16:9". 
Da man hele tiden var klar over, at del var betalingstv-operatørerne, der ville 
være de første til at indføre digitale tv-tjenester14 via kabel- og 
satelliltransmission, var det vigtigt, at der allerede fandtes tv-apparater i 16:9-
format i husholdningerne. Betalings-tv er pr. definition et erhverv, der baserer 
sig på tilføje dekodere til eksisterende tv-apparater15. Hvis ikke der allerede 
var 16:9-apparater på markedet er det ikke sikkert, at de fleste betalingstv-
operatører ville have inkluderet transmissioner i 16:9-format, som ville øge 
kravene til og risiciene ved at lancere digital-tv. 
Frfaringer fra den første tid med et marked for digitale tjenester antyder 
således, at handlingsplanen i betydelig grad har medvirket til, at europæiske 
husholdninger fik l6:9-apparater, så de kunne udnytte den første bølge af 
digitale tv-tjenester, som udbyderne af betalings-tv lancerede. Tjenesterne er 
kendetegnet ved mange filmudsendelser, som er særligt velegnet til 16:9-
formatet. Nogle af de mange ressourcer, der blev anvendt til at fremme 
digitalt tv og støtte dekodere, er ligeledes gået til bredformatet. 
3. FKKMTIIXSI UN« K; TKRNK FOR 16:9 
3.1. Anden fase af digitalt tv og 16:9 
Hvis første fase af digitale tv-tjenester er blevet trukket af betalingstv-
operatørerne, som benytter kabel- og satellittransmissioner, så vil næste fase 
være præget af gratis jordbaserede transmissioner i 1998. Storbritannien og de 
nordiske lande fører an. 
Det britiske marked er især vigtigt for udbredelsen af 16:9-formatet, da det er 
det sidste af de tre store drivende markeder, som introducer bredformatet. 
Frankrig, Tyskland og Storbritannien er de største, rigeste og mest dynamiske 
markeder for forbrugerelektronik. Tor at opnå succes i Europa skal alle nye 
forbrugereleklronikprodukter være godt etablerede på alle tre markeder. 
Skønt Channel 4, S4C og Granada udbød analoge 16:9-tjenester, mente de 
Heste britiske tv-selskaber, at ulemperne ved tidligere analoge transmissioner i 
13 Bemærk at PAL og SECAM "letterbox" transmissioner ikke har kunnet modtage støtte under 
handlingsplanen, da de ikke opfylder kvalitetskravene i artikel 5, stk. I, afsnit iv, i handlingsplanens 
gennemførelsesprocedurer, som er anført i beslutningens tekniske bilag. 
14 DVB-specifikationerne til digitale kabel- og satellittransmissioner var til rådighed inden det mere 
komplekse jordbaserede digital-tv system blev defineret. 
15 Betalingstv-selskabernes dekodere indeholder som regel både den nødvendige teknik til betinget 
adgang og dekodning, samt elektronikken til at modtage digitale eller analoge transmissioner. 
-25-
bredformat var større en fordelene ved at fremme markedet for 16:9-apparater 
inden digital-tv var til rådighed16. De foretrak at vente til digitale tjenester 
blev indført i 1998. Beslutningen forhindrede opbyggelse af et marked for 
16:9-apparater på et tidligere tidspunkt. 
Da BBC i 1997 meddelte, at 30% af programmerne ville blive transmitteret i 
16:9-formatet inden for et år efter indførelsen af digitale tjenester, kom der 
omgående gang i salgel af 16:9-apparater, og 1997-salget skønnes at nå op på 
70 000 tv-apparater. Det står klart, at BBC\s 16:9-transmissioner får strategisk 
betydning for bredformatets udbredelse i Storbritannien. Andre tv-selskaber 
har hidtil ikke sat lal på deres transmissioner i delte format. 
Da Storbritannien er et af de tre store markeder, der trækker salget af 
forbrugerelektronik i liuropa, lykkedes del tv-selskaberne at overbevise 
producenterne om, al fuldt digitale 16:9-apparater skulle udbydes. Disse 
apparater ventes introduceret på markedet i løbet af 1998 samtidig med, at 
digitale tjenester startes op. De digitale tv-apparater vil også blive udbudt på 
de skandinaviske markeder. Del er klart, at når der ikke allerede er en rentabel 
kritisk masse af 16:9-apparater på markedet, er det afgørende, at der er 
digitale 16:9-apparater til rådighed fra første dag med digitale tjenester. 
Kommissionen vil undersøge forbindelsen mellem 16:9 og digital-tv i 
forbindelse den endelige evaluering af handlingsplanen, som forventes 
offentliggjort i 1999, når handlingsplanen er fuldført17. I den forbindelse skal 
man bl.a. se nærmere på, hvorledes de enkelte tv-selskaber har introduceret 
16:9-lransmissioner. 
Det må i mellemtiden bemærkes, at digital jordbaseret transmission i 
bredformal også indeholder et betydeligt støtteelement, fordi medlemsstaterne 
gratis stiller yderligere frekvensspeklrum til rådighed for jordbaserede tv-
selskaber til transmission af digitale tjenester. Jordbaseret radiofrekvens­
spektrum er en kostbar ressource. Den ekstra kapacitet stilles til rådighed 
midlertidigt for at øge analog-til-digital migrationen og genvinde analogt 
frekvensspektrum. 
3.2. Digital Versatile Disk 
"Letterbox"-udgaver af film har i flere år kunnet fås på VHS-kassetter, men 
billedkvaliteten er ikke særlig god, når billedet er blevet udvidet til at fylde en 
bredskærm. Lanceringen af Digital Versatile Disk (DVD) i Europa i foråret 
1997 vil yderligere fremme 16:9-formatet. Mange video-udgivere vil 
16 De Heste britiske tv-selskaber mener, at PAL Plus-lransmissionsstandardcn er uegnet til Storbritannien 
fordi det frembringer et "letterbox" billede på 4:3-skærme. Britiske seere er ikke vant til "letterbox", i 
modsætning til de fleste seere på det europæiske kontinent. 
17 Der fordeles ikke flere midler efter forslagsindkaldelse 97/1. Aftaler undertegnet i 1997 udløber først 
ultimo 1998. 
-26-
inkludere en filmudgave i 4:3-format på den ene side af DVD'en og en 16:9-
udgave på den anden. Handlingsplanen har muligvis medvirket hertil, da det 
ikke ville tjene noget formål at inkludere 16:9-udgaven med mindre 
husholdningerne havde tv-apparater, der kunne afspille den. 
Udbuddet af DVIVer betyder, al forbrugerne kan anskaffe el digitalt medium 
af høj kvalitet, så de kan opbygge deres egne samlinger af film og tv-
programmer i 16:9. 
3.3. Fodboldverdensmesterskabcr i 16:9 
Ved Kommissionens beslutninger fra april og juli 199718 tildelte 
Kommissionen i alt 1,4 mio. HCU til et fransk tv-konsortium TVRS, som 
producerer programmer for FIFA19. Støtten er et fællesskabsbidrag til de 
ekstra omkostninger ved sideløbende 16:9-produktioner, så billeder i 16:9-
format kan stilles til rådighed for europæiske tv-selskaber20. 
Kommissionen og medlemsstaternes udvalg var positivt indstillede, da 
projektet blev forelagt af producentsammenslutningen EACEM. 
Verdensmesterskaberne i fodbold har altid virket fremmende på salget af nye 
forbrugcrelektronikprodukter. Derfor var producenterne villige til at investere 
store summer i salgsfremmende foranstaltninger for 6:9-apparater i 
forbindelse med verdensmesterskabet. 
Tv-selskaber i seks medlemsstater21 har allerede accepteret at bringe 
transmissioner, og andre ventes at støde til, når verdensmesterskaberne starter. 
3.4. Internationale sammenligninger 
Det japanske marked er meget stærkt, idet der i 1996 blev solgt 5,5 millioner 
16:9-apparater og over 6 millioner skønnet for 1997, dvs. over 50% af det 
18 Beslutning H/97/456 - C(97)906 - 1.04.97 og B/97/1216 - C(97)2065 - 1.07.97 
10 Denne aktivitet kunne ikke finansieres under handlingsplanens programproduktionsdcl. I 1997-
budgettets bemærkninger til budgetpost B3-20I3 om programproduktion, anfører 
budgetmyndigheden: "Denne bevilling skal dække udgifter til produktion og konversion til 16:9-
format af programmer, der udsendes flere gange (long stock programmes) med undtagelse af 
programmer, der i princippet kun skal udsendes én gang, som f.eks. nyhedsudsendelser, 
sportsudsendelser og tv-serier..." (EFT I, 44 af 14.2.97, s. 802) Europa-Parlamentets Udvalg om 
Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier havde tidligere udtrykt bekymring for, at B3-20I3 støttede 
sportsudsendelser gennem en budgetpost til kultur. 
20 16:9- og 4:3-produktion kan integreres, men tv-selskaber uden for Europa frygtede, at det kunne 
påvirke kvaliteten af 4:3-transmissionerne, og ville ikke acceptere at man kombinerede 4:3 og 16:9-
optagelserne. EACEM oplyser, at transmissionerne i l6:9-formatet imidlertid vil blive udsendt i 
Brasilien og Canada. 
21 Danmark, Frankrig, Grækenland, Italien, Spanien, Storbritannien. 
-27-
samlede salg af tv-apparater22. Som anført i 1994-rapporten kontrollerer tv-
producenterne de fleste detailsalgssteder i Japan23 De har gradvist kunnet 
trække 4:3-formatet tilbage, inden udviklingen af 16:9-transmissioner. Nogle 
tv-apparater kan konvertere NHK's analoge HDTV-transmissioner. Det har 
også hjulpet, at mange videospil nu er i "letterbox"-format. Flere DVD'er er 
allerede lanceret i Japan. 
I USA forbereder producenter og tv-selskaber introduktionen af HDTV-
tjenester ved udgangen af 199824, hvormed USA slutter sig til det digitale 
selskab. Udviklingen betyder større udbud af 16:9-programmer og lavere 
produktionsomkostninger til den nødvendige storskærmsteknologi for HDTV. 
Hvis ikke der kan benyttes store skærme til at vise realismen i og effekten af 
HDTV, byder det ikke på synderlige fordele i forhold til 16:9-formatet i 
standard resolution på almindelige tv-skærme (<100 cm diagonalt). Som et 
stort ensproget marked egner det amerikanske marked sig bedre til at føre an 
med indførelsen af HDTV-tjenester end Europas mindre og opsplittede 
transmissionsmarkeder, da der kan opnås stordriftsfordele for den nye 
storskærmsteknologi på et tidligere tidspunkt. 
3.5. Handlingsplanen takker af 
Kommissionen har ikke foreslået en ny handlingsplan, og det må ses som et 
udtryk for tillid til bredformatets kommercielle muligheder. Nu hvor 
bredformatet findes i husholdningerne er det ikke længere blot en interessant 
teknisk mulighed men en del af markedet, og ikke bare i Europa men også i 
Japan og snart i USA. 
Både i den halvvejsrapport25, som uafhængige konsulenter udarbejdede i 
1995/6, samt på konferencen, som Kommissionen organiserede i september 
199626, blev det anbefalet at forlænge handlingsplanen, så der kunne opnås 
den kritiske masse af 16:9-transmissionstjenester, som anføres i Rådets 
beslutning. Den kritiske masse var imidlertid kun et vejledende mål, ikke et 
middel i sig selv, og den blev heller ikke defineret. Målet var at "bidrage til, at 
modtagerudstyr i 16:9-format kan trænge igennem på markedet". Med en 
installeret base på ca. 2 mio. tv-apparater i 16:9-format, mente Kommissionen 
22 Kilde: nyhedsbrevet Advanced Television Markets ibid. 
23 KOM(95) 263 endelig udg. af 16.06.1995, s. 26 afsnit 3.2. 
24 HDTV bruger 16:9-bredskærmsformatet, men har en højere bit-rate for at kunne fremstille 
kvalitetsbilleder på storskærme, som således øger virkingen og realismen. 
25 Review of Action-Plan for Advanced Television Services, december 1996, endelig rapport, Coopers & 
Lybrand og Convergent Decisions Group. 
26 Reshaping Television for the Information Society, Bruxelles, 26. september 1996. 
-28-
at markedet havde gjort betydelige fremskridt siden halvvejsrapporten og 
konferencen. 
Nu hvor bredskærmsformatet er på markedet, kan de magtfulde 
markedskræfter bag digitalt tv fastholde det langt mere effektivt end offentlige 
støtteordninger. Faktisk har tv-selskaber, der planlægger at transmittere 
jordbaserede digitale tjenester i 16:9 nydt godt af et endnu mere værdifuldt 
støtteelement end handlingsplanen nogensinde har kunnet tilbyde, nemlig frit 
radiofrekvensspektrum. 
En forlænget handlingsplan ville således ikke længere fungere som 
katalysator for udbredelsen af det nye format. Der var risiko for, at endnu en 
periode med offentlig finansiering ville have skabt en afhængighedskultur ved 
at tiltrække "støtte-jægere", som kunne give 16:9-formatet et dårligt ry i 
erhvervskredse. Under hensyn til EU's budgetbegrænsninger og en øget risiko 
for forvridning af markedet ved fortsat at yde støtte i et vækstmarked, ville en 
forlængelse ikke have været tilstrækkelig rentabel og ville være mere 
risikobetonet. Rollen som katalysator vil være udspillet, når 
transmissionsaftalerne under forslagsindkaldelse 97/1 udløber i december 
1998. 
Tv-selskaberne vil blive tvunget af konvergensen og konkurrencen fra nye 
interaktive tjenester til i fremtiden at ændre seernes tv-oplevelse mere 
gennemgribende, end de har gjort over de sidste 30 år. Tv skal nu konkurrere 
med pc'eren. Flere amerikanske computerproducenter har allerede planer om 
at lancere pc'ere med 16:9-skærme, så de kan modtage digitalt tv og vise 
DVD'ere. Konvergens vil derfor fremskynde bredformatets fremmarch ikke 
blot inden for tv-mediet men også inden for de nye tjenester, der udbydes. 
-29-
DEL B: PRODUKTION 
4. INDLEDNING 
4.1. Handlingsplanen - et fællesskabsinstrument for den audiovisuelle sektor 
Formålet med handlingsplanen, et fællesskabsinstrument af fire års varighed (juli 
1993-juli 1997), var at fremme udviklingen på markedet for avancerede tv-tjenester. 
Når udviklingen på dette marked fremmes på europæisk plan, vil den audiovisuelle 
industri blive tilskyndet til at modernisere sig og til at imødegå fremtiden på en 
effektiv og koordineret måde. 
De avancerede tv-tjenester udsendes nu i 16/9-formatet, som der er enighed om at 
anvende i Europa. 16/9-formatet har to store fordele. Den første er af teknisk art: 
formatet er neutralt i forhold til de forskellige transmissionsstandarder og virker 
derfor fremmende for overgangen fra analogt til digitalt tv. Den anden fordel er af 
kommerciel og æstetisk art: panoramaformatet er mere seervenligt og skaber en 
tilnærmelse mellem tv og biograf. 
Den effekt, der søgtes opnået gennem handlingsplanen, var at få opbygget en kritisk 
masse af avancerede tv-tjenester, som skulle gøre det muligt at fa udbredt disse 
tjenester på europæisk plan. Handlingsplanenes strategi herfor byggede på at 
tilgodese interesserne hos alle aktører inden for den audiovisuelle sektor. Da tv-
spredningens hovedaktører er tv-selskaberne og programproducenterne, var 
handlingsplanen orienteret i begge retninger, idet den søgte at fremme både 
udbuddet af og efterspørgslen efter 16/9-programmer i EU på en koordineret og 
effektiv måde. Handlingsplanen gav således de europæiske tv-selskaber og 
producenter mulighed for at opnå en supplerende finansiering til dækning af 
meromkostningerne i forbindelse med 16/9-formatet, eftersom udsendelse og 
produktion i 16/9 kræver store investeringer med hensyn til både kapital og materiel. 
4.2. Markedet for 16/9-format 
Markedet for 16/9 omfatter foruden transmissionstjenesterne udstyr til professionelt 
og privat brug, som er tilpasset dette format. Etableringen af transmissionstjenester i 
16/9-formatet på europæisk plan tilskynder til investering og medfører en 
modernisering af tv-selskabernes professionelle udstyr og af de virksomheder, der 
producerer og udlejer produktionsmateriel, dvs. en modernisering, som er nødvendig 
for den audiovisuelle industris konkurrenceevne. Handlingsplanen har således haft 
følgevirkninger for sektoren som helhed. 
lo -31 
4.3. Handlingsplanen - en integrerende del af EU's audiovisuelle politik 
EU's medvirken, i forståelse med de økonomiske aktører, til at skabe en kritisk 
masse af 16/9-tjenester, gør det muligt at orientere den europæiske programindustri 
mod fremtiden. Produktion i 16/9-formatet er en garanti for den tekniske kvalitet. En 
konstant tilskyndelse af den europæiske programproduktion til at anvende 
produktionsmedier, som er kompatible med 16/9-formatet, er en strategisk indsats 
på europæisk plan for at skabe programkataloger med lang levetid. 
De audiovisuelle kataloger er grundlaget for enhver strategi og en indtægtskilde for 
branchen. De kan siges at være industriens kapital. Katalogerne består af 
programmer med lang levetid, som kan udsendes flere gange og cirkulere på andre 
markeder end deres oprindelsesmarked. Handlingsplanen er rettet mod 
programindustrien og udgør derfor en integrerende del af EU's audiovisuelle politik, 
som tager sigte på at øge programindustriens kapacitet og udbygge dens europæiske 
dimension. 
Handlingsplanens metode skal ses på baggrund af disse overvejelser. Under 
handlingsplanens programdel kunne der foretages en samfinansiering med 
producenterne selv og med de økonomiske aktører, som investerer i 16/9-projekter, 
dels af merudgiften i forbindelse med produktion af nye programmer i 16/9-format, 
dels af "remastering" (konvertering) af programmer, der allerede er produceret i 
andre formater, for at gøre dem kompatible med 16/9-formatet. Samfinansieringen 
udgjorde 50% eller 80% af de ekstra omkostninger beregnet på grundlag af faste 
beløb pr. transmissionstime. 
4.4. Handlingsplanens dækningsområde 
Gennem indkaldelser af forslag blev de europæiske producenter opfordret til at 
indsende ansøgninger om støtte til nye produktioner og/eller remastering. Ved 
udvælgelsen anvendtes følgende kriterier: 
producenten skulle være etableret i en af EU's medlemsstater; 
producenten skulle kunne dokumentere, at det pågældende program ville blive 
udsendt i 16/9-format af et organ, der er etableret i EU; 
producenten skulle kunne dokumentere, at ekstraomkostningerne 
finansieredes med supplerende midler fra andre kilder end handlingsplanen. 
Hvis der var for mange ansøgninger i forhold til de budgetmæssige muligheder, 
anvendtes en række kriterier til prioritering af projekterne. Der blev ikke foretaget 
nogen kvalitativ vurdering af programmernes indhold, men følgende projekter blev 
prioriteret højest: 
programmer med lang levetid; 
projekter forelagt af uafhængige producenter; 
32 
projekter fra medlemsstater med begrænset produktionskapacitet eller med et 
lille sprogområde; 
projekter, hvor de supplerende nudler udelukkende slammede fra okonomiske 
aktorer. 
Hvor der var tale om remastering af eksisterende programmer, blev programmer af 
europæisk oprindelse prioriteret højest. 
5. IIANI>UN<;SIM,ANKN KOR 16/9-FOKMAT FRA 1993-1997 
I dette kapitel omtales de vigtigste begivenheder i forbindelse med handlingsplanen 
i 1996 og første halvdel af 1997 samt udviklingen i EU-programmet, som er særlig 
interessant at iagttage, efter at programmet har fungeret i 4 år. 
5.1. Samlede resultater udtrykt i ECU og timer: 
Siden handlingsplanens iværksættelse har der været syv indkaldelser af forslag, 1 i 
1993, 2 i 1994, 2 i 1995, 1 i 1996 og I i 1997. Budgetterne for indkaldelserne har 
været forskellige. De var først sligende indtil den anden indkaldelse i 1994 og 
derefter faldende indtil anden indkaldelse i 1995. Budgettet for indkaldelsen i 1996 
var let stigende, medens 1997-budgettet igen faldt. 
Fra juli 1993 til 30. juni 1997 blev der i all ydet 116,2 mio. ECU til europæiske 
producenter til produktion eller remastering af programmer i 16/9-format. 
33 
Disse 116,2 mio. ECU blev anvendt til medfinansiering af 25 422 programtimer i 
16/9-format: 
105,2 mio. ECU anvendtes til medfinansiering af nye programmer af en 
varighed af 16 856 timer, og 
11 mio. ECU anvendtes til medfinansiering af remastering af i alt 
8 565 programtimer. 
5.2. Modtagne forslag (produktions- og remasteringprojekter) 
Antallet af modtagne forslag 
Antallet af modtagne forslag har ligget relativt stabilt på omkring 1 000 ved hver 
indkaldelse med en tydeligt stigende tendens fra indkaldelse 2/95. Det mindste antal 
forslag, som blev modtaget (732), var i forbindelse med indkaldelse 1/94, hvilket 
skyldtes, at begyndelseseffekten gjorde sig gældende ved den første indkaldelse 
under handlingsplanen (1/93), samtidig med at denne indkaldelse tiltrak størstedelen 
af de projekter, der var under udarbejdelse. Man skulle frem til indkaldelse 2/94, 
førend producenterne igen indsendte et stort antal nye ansøgninger om 
produktionsstøtte. Indkaldelserne i 1996 og 1997 gav anledning til det største antal 
ansøgninger siden handlingsplanens iværksættelse med henholdsvis 1 350 og 1 580 
forslag. 
Indkaldelse 
Modtagne forslag 1/93 
944 1/94 
732 2/94 
1.113 1/95 
970 2/95 
1.116 1/96 
1.350 1/97 
1.580 
Stigning i antallet af programtimer, hvortil der er ansøgt om støtte under 
handlingsplanen 
Siden iværksættelsen af handlingsplanen er det antal programmer, der er ansøgt om 
støtte til under handlingsplanen, steget betydeligt, hvilket fremgår af nedenstående 
tabel: 
Indkaldelse 
Foreslåede antal timer 1/93 
7.500 1/94 
8.000 2/94 
10.356 1/95 
16.392 2/95 
10.735 1/96 
22.350 1/97 
24.012 
Ansøgningerne i forbindelse med de to første indkaldelser (1993 og primo 1994) 
vedrørte hver omkring 8 000 programtimer, og ult. 1994 nåede tallet op på 10 300 
timer. Primo 1995 opnåedes en ny rekord, idet ansøgningerne vedrørte i alt 16 400 
timer. For hele 1995 blev der ansøgt om 27 127 timer mod 18 356 timer for 1994. 
Der var massiv interesse for indkaldelse 1/96 og 1/97 med henholdsvis 22 350 og 
24 012 ansøgninger. 
-34 
Betydelig stigning i antallet af forslag 
I lohel af handlingsplanens lo første år blev antallet af ansøgere (redoblet. Ultimo 
|9*M og efter tre indkaldelser stabiliserede tallet sig på et gennemsnit af ea. 200 
ansøgere pr. indkaldelse. Del samlede antal forslag steg derefter drastisk ved de 
sidste lo indkaldelser, og nåede helt op på 421 ved indkaldelse 1/97. Den 
væsentligste årsag til denne store stigning har sandsynligvis været, at 
handlingsplanen på dette tidspunkt var velkendt, og at man i miljøet vidste, at 
planen var ved at nå sin afslutning. 
Indkaldelse 
Anlal ansiMjere 
5.3. Støttemodtagerne 
De to store kategorier af producenter, der har modtaget støtte under 
handlingsplanen, er ualhængige producenter og tv-selskaber. Nedenstående tabel 
viser, hvorledes budgetmidlerne er fordelt på disse kategorier, samt deres respektive 
andel af produktionen af nye 16/9-programmer. 
Indkaldelse 1993 
i/w 1994 
1/94 1994 
2/94 1995 
1/95 1995 
2/95 1996 
1/96 199 
I/97II 
Wil 
1'v-selskaher 
Producenter 0.56 
0,44 0,62 
03* 0,5 
0,5 0,55 
0,45 0,56 
0,44 0.52 
0,48 0,55 
0,451 
v-setakaber 
Producenter 0,63 
0,37* 0,78 
O.H., 0,55 
0,45 0,73 
0,27 0.73 
Q£7 0.72 0,76 
35 
5.3.1. Samlet analyse 
Siden programmets iværksættelse er EU-midlerne blevet ligeligt fordelt 
mellem tv-selskaber og uafhængige producenter. Fra 1993 til 1997 er 
gennemsnitlig 55% af midlerne gået til tv-selskaber og 45% til uafhængige 
producenter, medens 69% af timerne er tildelt tv-selskaberne og 31% de 
uafhængige producenter. I forbindelse med disse procenter skal det bemærkes, 
at tv-selskabernes ansøgninger om timer hovedsagelig omfatter remastering 
og studie- og sportstransmissioner, hvor prisen pr. time, som ligger til grund 
for beregningen af EU-støtten, er meget lavere end for de øvrige 
programkategorier. De uafhængige producenter ansøger til gengæld 
hovedsagelig om støtte til programmer med lang levetid, hvor timeprisen er 
langt højere. 
Ovenstående tabel viser udviklingen i handlingsplanens forskellige etaper: 
1993-1994 - Igangsætning af de første 16/9-tjenester, som er samfinansieret 
med 50% af ekstraomkostningerne: 
Ved den første indkaldelse af forslag (1/93) tegnede tv-selskaberne sig for 
56% af budgetmidlerne og for 63% af programtimerne. Pionererne inden for 
transmissioner i 16/9-format var allerede parate, og denne første indkaldelse 
faldt sammen med lanceringen af de første 16/9-tjenester, hvor tv-selskaberne 
havde et umiddelbart behov for programmer i formatet. På trods af det 
beskedne antal uafhængige producenter, som indgav ansøgninger (60), var der 
tale om meget ambitiøse programmer i timemæssig henseende, hvilket er 
grunden til, at de tegner sig for 37% af programtimerne. 
Indkaldelse 1/94 afspejler den øgede anvendelse af de nye 16/9-tjenester. Tv-
selskaberne øgede bestræbelserne for at styrke deres stationers identitet og fik 
brug for en meget stor mængde programmer for at kunne udfylde 
programfladerne. Denne indkaldelse var derfor domineret af tv-selskaberne, 
som tegnede sig for 78% af programtimerne i deres forsøg på at trænge 
igennem med 16/9-tjenesterne. Budgettet steg med 67% (19,4 mio. ECU over 
for 11,6 mio. ved den første indkaldelse), og dermed blev det muligt for i alt 
128 producenter (68 mere end ved den tidligere indkaldelse) at blive 
repræsenteret på 16/9-markedet. 
Ultimo 1994 - Stor tilgang af uafhængige producenter på 16/9-markedet 
Indkaldelse 2/94, som havde det største budget af alle forslagsindkaldelserne, 
betegner et vendepunkt i handlingsplanens gennemførelse. Det var ved denne 
lejlighed, at de uafhængige producenter i stort antal indfandt sig på 16/9-
markedet. Der var i alt 220 producenter (dvs. 92 flere end ved den foregående 
indkaldelse), som tegnede sig for 45% af programtimerne, hvilket er den 
højeste procent for samtlige indkaldelser. Tv-selskaberne og de uafhængige 
producenter deltes således ligeligt om budgetmidlerne. Denne indkaldelse var 
den første, der viste, at der fandtes et reelt pionermarked for de europæiske 
16/9-tjenester. 
-36-
1995/% - Igangsætning af 16/9-tjeneslerpå markeder med langsom udvikling 
(samlinansieret med 80% af ekstraomkostningerne) 
På grund af den forskellige økonomiske og teknologiske udvikling på tv-
spredningsområdet i de forskellige medlemsstater og dermed mangelen på 
ansøgninger fra visse af landene, har handlingsplanen ikke fra begyndelsen 
kunne dække hele EU-områdct på en ensartet måde. Men formålet var, at 
16/9-formatet på længere sigt skulle udbredes i hele EU. I denne forbindelse 
var der i Rådets afgørelse forudset en budgetreserve, som stod til rådighed fra 
1.1.1995 for "markeder, der ikke betjenes fuldt ud i de første faser af 
handlingsplanens gennemførelse'^^ Støttegraden på disse markeder har været 
højere end på pionermarkederne: EU-midlerne kunne således dække 
maksimalt 80% af ekstraomkostningerne ved produktion og remastering. 
Indkaldelse 1/95 var den første, hvor 80%-reglen blev anvendt. 
Modtagerlandene var Italien, Danmark, Grækenland, Irland, Luxembourg, 
Sverige, Østrig og Finland. Indkaldelse 1/95 gjorde det således muligt for 
producenterne på disse markeder at introducere i 16/9-formatet. 
For denne indkaldelses vedkommende blev midlerne igen stort set ligeligt 
fordelt mellem tv-selskaber og producenter. Tv-selskaberne tegnede sig for 
73% af programtimerne. Antallet af tv-selskaber, der ansøgte, steg fra 20 til 
42 i løbet af 1995. Denne nye bølge af tv-selskaber, som påbegyndte 
transmission i 16/9-formatet, medførte et stort behov for programmer. Det 
meget store antal timer, der ansøgtes om ved denne indkaldelse (16 392 timer, 
dvs. 60% mere end ved den foregående indkaldelse), vidner om de nye 
tjenesters meget store behov for programmer til de nye markeder. 
Ved indkaldelse 2/95 blev 56% af EU-støtlen tildelt tv-selskaberne. 
Fordelingen af limer var den samme som ved den foregående indkaldelse: 
73% af timerne for nye programmer blev tildelt tv-selskaberne og 27% de 
ualhængige producenter. 
Ved indkaldelse 1/96 var den finansielle støtte meget jævnt fordelt: 52% af 
støtten tildeltes tv-selskaber og 48% ualhængige producenter. Derimod viser 
fordelingen af produktionslinier, at tv-selskaberne er langt foran de 
ualhængige producenter (henholdsvis 72% og 28%). Dette resultat svarer til 
de tidligere indkaldelser. 
27 12. betragtning. 
-37 
1997 - Den seneste indkaldelse 
Indkaldelse 1/97 gav anledning til del største antal ansøgninger overhovedet 
(1 580) med anmodning om i all 75 mio. ECU. 55% af de disponible midler 
(9,5 mio. ECU) blev fordelt på lv-stalionei og 45% på ualhængige 
producenter. Dette svarer til gennemsnittet ved de tidligere indkaldelser. Hvad 
angår antallet af programlimer i forbindelse med indkaldelse 1/97, tegnede tv-
stationerne sig for 76% af det samlede antal timer. 
5.3.2. De uafhængige producenter 
Producenternes forskelligartethed afspejler forskelligartetheden inden for det 
europæiske audiovisuelle miljø. lin række -af de store navne inden for 
producentmiljøct optrådte regelmæssigt, og det samme gjaldt en række yngre 
producenter, som er interesseret i 16/9-formatet. Efter handlingsplanens 
ikrafttrædelse er der dannet en kerne af pionerer, som producerer i formatet. 
Over en fjerdedel af de ansøgte timer med nye produktioner under indkaldelse 
1/95 stammede fra producenter, som havde svaret på indkaldelserne siden 
begyndelsen. Antallet af producenter, som ansøgte om støtte under 
handlingsplanen, var i konstant stigning: de repræsenterede 11% ved 
indkaldelse 1/94, 15% ved 2/94 og hele 35% ved 1/97. Disse producenter, 
som har valgt at arbejde i 16/9-formatet, producerer hovedsagelig 
dokumentar- og fiktionsprogrammer. 
Handlingsplanen er i kraft af den støtte, den yder til opbygningen af varige 
europæiske av-kalaloger, et effektivt instrument for EU's audiovisuelle 
politik. Av-katalogernc er den europæiske programindustris kapital, og den er 
specielt vigtig for de ualhængige producenter, som er foregangsmændene 
inden for den europæiske av-produktion. Da de europæiske producenter 
mangler finansieringskapacitet, er det vigtigt, at produktionerne har en lang 
levetid, således at producenterne kan sikres indtægter og udvikle deres 
aktiviteter. 
Samtidig med, at 16/9-formatet har reel betydning for etableringen af varige 
av-kalaloger, er det også rent formelt afslør viglighed for producenter og av-
branchefolk generelt. 16/9-formatet skaber en tilnærmelse mellem tv og 
biograf. Formalet og billedkvaliteten er en æstetisk forbedring af afgørende 
betydning for fiktion, dokumentarprogrammer og andre programmer, som 
beskriver den europæiske kulturarv (maleri, arkitektur, musik, dans, historie). 
Europas kulturarv bliver således fremhævet ved hjælp af de audiovisuelle 
medier. 
38 
5.3.3. Tv-selskaberne 
Gennemsnitlig 30 tv-selskaber benyttede sig af handlingsplanens 
"programdel". De dellog i deres dobbelte egenskab al Iv-spredningsorgan og 
producent. Til etablering al 16/9-tjeneslerne lik de stolle via handlingsplanen, 
der ikke blot må ses som el middel til at opnå slotte, men selve planens 
eksistens er for hele branchen et klart politisk signal om, at fremtiden har en 
europæisk dimension. 
Tv-selskaberne opbygger lidt efter lidt sludiefaciliteter, der gør det muligt for 
dem "in house" at producere et bredt udvalg af studieprogrammer, som udgør 
en betydelig del af deres program Hade og har høje seertal. Desuden er denne 
type programmer i høj grad bestemmende for en kanals identitet. 
5.3.4. 16/9-formalets udbredelse i Europa 
De ualhængige producenter og tv-selskaberne benytter sig i stigende grad af 
handlingsplanen for at kunne anvende de nye 16/9-teknologier, som allerede 
er digitale og således giver en høj kvalitet. 
16/9-lbrmatel har medført en europæisk dimension. De selskaber, der 
udsender i delle format, er nødt til at støtte hinanden, bl.a. ved at lancere deres 
tjenester sammen og opbygge en ny solidaritet i et miljø, der stadig er 
domineret af 4/3-lbrmalet. Sammenslutningen af Pal i -sendere lancerede 
således 16/9-formatel i Tyskland i 1995. Dækningen af en række store 
begivenheder, som f.eks. De Olympiske Lege og det kommende fodbold-VM 
i Frankrig, organiseres på europæisk plan. 
Tv-selskaberne og producenterne optræder i stigende grad som egentlige 
partnere, når det gælder både aktuelle programmer og forberedelse af 
fremtiden, dvs. for at lå skabt cl udbud af programmer, som kan sikre den 
videre udbredelse af 16/9-formatel. Således er der tale om en reel 
komplementaritet på del audiovisuelle område. Handlingsplanen har gennem 
sin pionervirksomhed gjort den europæiske programindustri bevidst om, al det 
er nødvendigt med en koordineret og massiv indsats for al opnå en egentlig 
fornyelse. 16/9-tjeneslerne er et område, hvor der kun er én vej til succes, og 
det er den europæiske. 
39 
6. llANI>l,IN(.sn,ANI [\S KISIII Al IK 
6.1. Nye produktioner 
(). 1.1. Typer af I (^-programmer 
{antal limer med støtte for hver forslagsindkaldelse) 
Ar 
hulkaltlclsf 
l'ikliun 
Dokumcntar 
IVKIUTIIIH 
Kultur 
Spor! 
Studie-
trantmisafoner 
lull 1993 
1/93 
linier % 
165 10 
193 11 
0 0 
230 14 
hl.» »7 
466 28 
1667 100 1994 
1/94 
limer % 
201 8 
464 19 
2* 1 
312 13 
471 10 
1019 40 
24% 100 1994 
2/94 
limer % 
320 9 
843 25 
l<> 1 
402 12 
1001 29 
821 24 
3408 100 1995 
1/95 
'linier % 
.V)l 14 
6S0 24 
12 0 
500 19 
AAU l(> 
729 27 
2728 100 1995 
2/95 
'linier % 
256 1.1 
496 24 
•16 0 
297 15 
265 1! 
' 714 >5 
2074 100 1996 
1/96 
limer % 
40.1 17 
840 35 
30 ' i 
338, tø 
'. f 
AAA IX 
370 15 
2425 100 1997 
1/97 
limer % 
4X7.7 19 
513,4 20 
0 0 
, .436,4* 17 
205.4 X 
924,1 , 36 
2567 (0(1 
Mellem 1993 og 1997 medvirkede handlingsplanen til finansiering af 16 856 
timer med nye programmer i 16/9-formal, hvoraf ca. halvdelen var 
programmer med lang levetid (fiktion, dokumentarprogrammer, 
kulturbegivenheder), 20% sport og 29% direkte transmissioner. 
De forskellige kategorier har udviklet sig på følgende måde: 
Væscnllj^ stigning inden jor dokumentarprogrammer: der er produceret 4 001 
timer 
Der har været en meget betydelig og regelmæssig stigning i produktionen af 
dokumentarprogrammer. Antallet af timer for nye programmer er steget fra at 
udgøre 11% i 1993 til 24% ved den sidste indkaldelse i 1995, og højdepunktet 
blev nået i 1996 med 35%, således at disse programmers andel af de samlede 
programtimer blev mere end tredoblet. I forbindelse med indkaldelse 1/97 var 
20% af det samlede antal timer for nye produktioner dokumentarprogrammer, 
hvilket er en klar bekræftelse af tendensen ved de tidligere indkaldelser. Dette 
gennembrud for dokumentarprogrammerne viser, at 16/9-formatet egner sig 
særlig godt til denne type programmer, specielt når de har et kreativt indhold. 
Resultatet er i overensstemmelse med målsætningen for HU\s audiovisuelle 
politik, som bl.a. er at tilskynde til opbygningen af audiovisuelle kataloger. 
Dokumentarprogrammer indebærer en betydelig merværdi på lang sigt, 
-40-
eftersom deres "levetid" af branchefolkene anslås (il at være tyve år. De kan 
udnyttes på andre markeder end deres oprindelsesmarked (eftersynkronisering 
kan let foretages) og overføres til andre medier (CD-ROM, multimedier, 
videokassetter). 
Det skal bemærkes, al på verdensmarkedet er denne programtype i hurtig 
vækst, og at blandt de europæiske tv-selskaber er det 16/9-kanalerne, der 
udsender de fleste dokumentarprogrammer. 
Fremgang inden for fiktion: der er produceret 2 223 timer 
Fiktionen har også styrket sin position og udgjorde ved de sidste to 
indkaldelser henholdsvis 17% og 19% af det samlede antal timer for nye 
produktioner finansieret over handlingsplanen, mod 10% ved den første 
indkaldelse. Fiktion er den programtype, hvor produktionsprisen pr. time er 
højest og produktionstiden længst. 
Fiktion i 16/9-format indlager en meget væsentlig stilling i de europæiske 
programkataloger. 
Støt andel for kulturprogrammcr: der er produceret 2 515 timer 
Andelen af limer med kulturbegivenheder (opera, koncert, ballet, shows, 
cirkus) har ved hver indkaldelse liggel på ca. 15% (17% ved indkaldelse 
1/97). Anvendelsen af 16/9-formatet er af afgørende betydning for disse 
programmers æstetiske og kulturelle kvalitet. I 1995 blev tre fjerdedele af de 
støttede transmissioner af kulturbegivenheder produceret af tv-selskaber. lin 
fjerdedel blev produceret af ualhængige producenter, som har specialiseret sig 
i denne type programmer, og som har meget tæl forbindelse lil forskellige tv-
selskaber, med hvilke de planlægger og gennemfører deres produktioner. Fra 
1995 og frem lil 1997 har de ualhængige producenter yderligere øget 
produktionen af transmissioner af kulturbegivenheder. 
Nedgang i IJ^(^6_ined hurtig opgang igen i 1997 for sludielransmissioner: der 
er produceret 5 043 JJ mer 
Sludielransmissioner repræsenterer en meget stor del af lv-selskabernes behov 
for programmer i 16/9-formal. Sludietransmissionerne (konkurrencer, talk 
shows o.l.) har flere funktioner: de kan anvendes til hurtigt at udfylde en 
programflade, de kan sikre høje seertal og - hvad der er nøglen til succes set 
ud fra både kanalens, seernes og annoncørernes synspunkt - de giver kanalen 
dens image og identitet. I forbindelse med indkaldelserne i 1996 tegnede 
studietransmissionerne sig dog kun for 15% af de støttede timer. Denne 
betydelige nedgang skyldtes fremgangen for programmer med lang levetid, 
såsom dokumentar- og fiktionsprogrammer. I 1997 steg andelen for 
studietransmissioner derimod drastisk og nåede op på at udgøre 37% af det 
samlede antal timer for nye produktioner. 
41 
Stor andel, men nedgang, for sport: der er produceret 3 445 timer 
Antallet af timer for sport er faldet konstant siden 1993: andelen af det 
samlede anlal linier var 37% i 1991 og I 3% ved den sidste indkaldelse i 1995. 
Siden 1996 er der skel en betydelig stigning (til 18% - 444 limer) 
hovedsagelig på grund af De Olympiske Lege. Den nedadgående tendens blev 
igen bekræftet i 1997, hvor sportsprogrammerne kun udgjorde 8%. Sport er et 
af de mest interessante clementer for en tv-kanal, og transmissioner er uhyre 
vigtige, når det gælder markedsandele. Hndvidere følges store 
sportsbegivenheder som De Olympiske Lege og fodbold-VM trofast af et 
publikum, som normalt ikke er særlig interesseret i sport. Branchefolkene 
regner desuden med, at disse begivenheder giver anledning til, at der sker en 
større udskiftning af tv-apparater. 
Tegnefilm er så godt som ikke repræsenteret: der er produceret 130 limer 
C'a. 1% af programmerne ved hver indkaldelse udgøres af tegnefilm. Der blev 
ikke finansieret nogen tegnefilm under indkaldelse 1/97. 
Tv-selskabernes og producenternes valg var som følger: 
70% af de programmer, der produceredes af tv-selskaberne, var programmer 
med kort levetid - dvs. sludielransmissioner og sporl. De resterende 30% 
fordeler sig på kultur-, dokumenlar- og fiktionsprogrammer; 
85% af de programmer, der produceredes af de ualhængige producenter, var 
dokumenlar- og fiktionsprogrammer, dvs. katalogværker. Resten af den 
ualhængige produktion var transmission af kulturbegivenheder. 
6.1.2. Programmernes fordeling efter produktionsformål 
(anlal timer med slotte pr. forslags indkaldelse) 
luilkHlileise 
Sll|MT 16 III III 
35 nm 
Vi<ir<>625 
Video 1250 
1 Al/l 1993 
1/93 
limer % 
197 12 
74 4 
698 42 
697 42 
1667 100 1994 
1/94 
linier % 
259 10 
61 3 
1755 70 
415 17 
2490 100 1994 
2/94 
limer % 
393 12 
V: »35 ; 4 
2034 60 
846 25 
3408 100 1995 
1/95 
limer % 
365 13 
83 3 
2092 77 
188 7 
2728 100 
1 HH'V ' • l»W5 
2/95 
limer % 
293 14 
21 1 
12X4 62 
476 23 
2074 100 |99(> 
1/96 
limer % 
460 19 
73, 3 
1746 72 
145 6 
2424 100 1997 
1/97 
limer % 
359 14 
26 1 
2182 85 
0 0 
2567 100 
42-
Der blev ydet stolte lil lire formater. To af dem er 111 m formater, nemlig 35 
mm og super 16. De to andre er videoformaler: 625 linjer til traditionelle 
videooptagelser og 1250 linjer lil højopløsnings-tv. Ved at inddrage disse fire 
produklionsformater dækker handlingsplanen således alle aspekter af tv-
produktion. 
35 mm har loppet : der er produceret 46 l_limer 
I forhold lil de øvrige formaler har 35 mm sjældent tegnet sig for over 3%. 
Ved den sidste indkaldelse (1/97) anvendtes formalet kun til 1% af 
programmerne. Del anvendes ikke hyppigt inden for europæisk tv-produktion, 
fordi del er meget dyrl, med det er fortsat del foretrukne medie i forbindelse 
med visse fiktionsprogrammer og presligeprægede dokumentarprogrammer. I 
1995 tegnede de ualhængige producenter sig for 90% af produktionen i 35 
mm og tv-selskaberne sig for 10%. 
Super 16 mm gik frem: der er produceret 2 324 timer 
Super 16-lbrmalet tegnede sig for 12% ved den første indkaldelse og nåede op 
på 19% i 1996 og 14% i 1997. Formalet skaber tilnærmelse mellem biograf og 
tv, og det er i stigende grad standardformatet inden for europæiske film 
beregnet for tv. I 1995 tegnede de ualhængige producenter sig for 54% af 
limerne i super 16, og fordelingen er således mere ligevæglig end tilfældet er 
med 35 mm. De 46%, der blev produceret af tv-selskaber, udgøres 
hovedsagelig af dokumentarprogrammer og fiktion. 
Video 625 dominerer: der er produceret 1 1 780 limer 
Delle formal har, som forventet, domineret inden for 16/9-produktionen. 625 
anvendes af hovedparten af tv-selskaberne: i 1995 tegnede tv-selskaberne sig 
for 80% af limerne i video 625. De resterende 20% blev produceret af de 
ualhængige producenter, som anvender formatet til lettere produktioner, f.eks. 
serier. 
1 løjopløsningsformalel (video 1250 er i tilbagegang): der er produceret 2 779 
limer 
Med en andel, der er faldet fra 42% i 1993 lil 23% ultimo 1995 og helt ned lil 
6% i 1996, har der været tale om en betydelig nedgang af antallet af timer i 
højopløsningsformatet (UD), som er sløltel under handlingsplanen, og 
formalet var praktisk laget ikke repræsenteret ved indkaldelse 1/97. Video 
1250 er det foretrukne formal til sporlslransmissioner på højt niveau (De 
Olympiske Lege, verdensmesterskaber), kulturbegivenheder og 
dokumentarprogrammer. III) anvendes til programmer med katalogværdi. 
Desuden er det æstetiske aspekt (realistisk billed- og farvegengivelse) i 
kombination med 16/9-formatet årsag lil, al de nævnte prestigeprogrammer 
produceres i dette format. 
43 
Hvad angår dokumentarprogrammer, producerer tv-selskaberne mest 
programmer af mellemlang varighed, medens de uafhængige producenter 
foretrækker at producere ambitiøse serier af lang varighed, omhandlende 
kulturelle emner som f.eks. musik og kunst. Dette forklarer, hvorfor de 
ualhængige producenter tegnede sig for 60% af IH Mimerne i 1995. 
6.2. Remastering 
Remastering er en teknik, hvorved et program overføres fra éi medium til el andet, 
således at det kan udsendes i 16/9-formatet; detle forelages især i forbindelse med 
biograffilm. I forbindelse med lanceringen af 16/9-tjenesterne indebærer remastering 
af film to fordele. \)cn gør det muligt hurtigt at udfylde en programflade og dette til 
en pris, der er langt lavere, end hvis der tale om nye produktioner. Konverteringen 
kan forelages megel hurtigt, hvis originalen er af god kvalitet. 
Ved lanceringen af 16/9-tjenesterne medførte de investeringer, tv-selskaberne havde 
foretaget, al de måtte fordele deres indsats på liere områder. Medens tv-kanalerne 
skulle opbygge studier og bestille programmer hos de uafhængige producenter, var 
der to kategorier af programmer, som er højt værdsat af publikum, der satte dem i 
stand til hurtigt at udfylde programfladen uden tv-studiernes medvirken, nemlig 
remasterede 111 m og sportstransmissioner. 
Lfterhånden som 16/9-markedet udvikler sig, opbygges der el europæisk 16/9-
kalalog, og antallet af programmer i formatet vokser, Disse programmers cirkulation 
mellem de forskellige 16/9-tjenesler i LU er med lil at øge udbuddet, efterspørgslen 
efter remastering må derfor nødvendigvis falde. 
I lovedparten af konverteringen foretages på digitalt medium, hvormed man opnår 
alle de dertil knyttede tekniske fordele. Remastering er således et middel lil at 
forlænge levetiden for de europæiske lllmkataloger. 
Udviklingen i remastering siden iværksættelsen af handlingsplanen 
Siden iværksættelsen af handlingsplanen er der ydet støtte til konvertering af i all 
8 565 programlimer. 
Mio. I'X'U 
Indkaldelse 
Nye produktioner 
Remastering 1/93 
Mio. 
KW % 
10,2 88 
1.4 12 i m 
Mio. 
KCII 
16,7 
2,7 % 
86 
14 2/94 
Mio. % 
KCII 
30 
3 91 
9 1/95 
Mio, 
KO! % 
HT7 87 
2,4 13 2/95 
Mio. 
KW % 
11,8 94 
0,7 6 
BBBBoaæotisa i m 
Mio. 
KCII % 
11,6 96 
Oji 4 1/97 
Mio. % I 
KCH 
àactBABBaattac 
44 
Antal timer 
lndknldel.se 
Nye produktioner 
Remasteriiig 1/9.» 
Timer 
|6(»7 
1269 % 
57 
43 1/94 
Timer 
2490 
2065 .._._„ 
55 
45 2/94 
Timer 
3408 
2240 "/., 
60 
40 1/95 
limer 
2728 
1371 % 
67 
33 2/95 
limer % 
2071 81 
477 19 1/96 
Timer %"" 
2123 79 
643 21 1/97 
Timer 
2074 
500,6 •• 
% 
4 
Uudgetlet til konvertering har fulgt den generelle udvikling i forslagsindkaldelserne, 
og den andel af det samlede budget, der er tildelt konvertering, udgjorde pr. 31. 
december 1995 10,8%. 
\)cn støtte nedgang i antallet af timer for remastering afspejler, at et flertal af 
landene med 50% og 80% nu fokuserer på nye produktioner i stedet for remastering, 
som lypisk forelrækkes på de nye markeder. 
7. KONKLUSIONER- PRODUKTION 
7.1. Udbygning af de audiovisuelle kataloger 
I løbel af fire år har handlingsplanen medfinansieret 25 422 programtimer med i all 
116,2 mio. MC\). Af dette antal timer dækker de 8 565 remastering og 16 856 nye 
produktioner. Inden for nye produktioner dækker de 4 001 timer 
dokumentarprogrammer, 2 223 timer fiktion og 2 515 kulturbegivenheder. Disse 
produktioner med lang levetid er et vigtigt bidrag til de europæiske audiovisuelle 
kataloger, som er programindustriens kapital. Delte viser, at de ualhængige 
producenter spiller en stigende rolle ved opbygningen af kataloger. 16/9-formatet er 
for dem en reel og formel forudsætning foren kvaliletsproduklion. 
Hvis 16/9-formalet skal kunne udbredes generelt i lùiropa, må de mindre udviklede 
markeder tilskyndes til al anvende formatet. 1 1995 begyndte man, som fastsat i 
Rådes afgørelse, al anvende handlingsplanens reserve lil delte formål. Det tager tid 
al producere en tilstrækkelig mængde programmer og således opbygge el 
programkatalog, og de ualhængige producenter skal have lid lil at tilpasse sig. 
Handlingsplanen har fulgt udviklingen og støttet producenterne i denne 
overgangsfase. Den database med programmer, som er tilknyttet handlingsplanen, er 
ved at blive forbedret gennem udarbejdelse af et europæisk 16/9-katalog, som vil 
blive tilgængeligt via lùiropa-Kommissionens server ("Europa") på adressen 
ltttp://europa. eu. inf/A 16_ 9/. 
45 
7.2. Partnerskab med henblik på en dynamisk udvikling af 16/9-formatet 
Dynamikken i handlingsplanen bevirker, at tv-selskaber og producenter er nødt til at 
samarbejde som partnere omkring 16/9-formatet, idet de gennem dette samarbejde 
må skabe el levedygtigt udbud af programmer, som kan fore lil udbredelsen af 16/9-
formatet på europæisk plan. lifter at programmel har fungeret i fire år, kan det 
konstateres, at budgetmidlerne fra handlingsplanen er blevel ligeligt fordelt mellem 
tv-selskaber og producenter: 55% er tildelt tv-selskaber og 45% producenter. Tv-
selskaberne har tegnet sig for ca. 69% af timerne og de ualhængige producenter for 
31%. Tv-selskaberne har først og fremmest modtaget slutte lil konvertering af 
programmer, og de har produceret programmer med meget kort levetid, som 
understreger deres kanalers identitet. Ved hjælp af en sådan identitet kan de 
tiltrække et publikum, som derefter også vil følge andre programtyper. 
7.3. Programindustrien investerer i fremtiden på europæisk plan 
Takket være handlingsplanen er programindustrien blevet bevidst om, at det er 
nødvendigt med en koordineret og massiv indsats for al forny og ajourføre udstyr og 
fremgangsmåder. På grund af handlingsplanen har bredformatet udviklet sig fra at 
være en interessant teknisk mulighed til al blive en markedsfaktor. 
7.4. International konkurrence og innovation 
\)cn europæiske audiovisuelle industri er stillet over for den internationale 
konkurrence. Hertil kommer udfordringen i form af teknologiske nyskabelser, som 
gør det muligt for industrien al forblive konkurrencedygtig. Den audiovisuelle 
industri må derfor lil stadighed forberede sin egen fremtid. Den igangværende 
digitale revolution forøger sektorens effektivitet, selv om den er i færd med at ændre 
de traditionelle transmissionsmåder. VA af de første resultater er de mange nye 
kanaler. 
Den udfordring, den audiovisuelle industri står over for, er derfor tosidig: industrien 
skal moderniseres, samtidig med al den skal udbygges. I denne forbindelse er del af 
afgørende betydning, at der gøres en indsats for at tilpasse industrien til fremtiden på 
en samordnet måde. formålet er al opnå den europæiske dimension, som er 
nødvendig for al sikre, at den europæiske audiovisuelle industri kan gøre sig 
gældende i konkurrencen på verdensmarkedet. 
7.5. Integrering af de nye teknologier i den europæiske av-industri 
formålet med handlingsplanen er al skabe en kritisk masse af avancerede tv-
tjenestcr. Dette betyder, at av-industrien skal overskride en tærskel, hvorefter den vil 
lå en selvstændig dynamik, der vil føre til, at 16AMjenestcrne bliver almindeligt 
udbredt på europæisk plan. Ved sit udløb vil handlingsplanen have medvirket til 
finansiering af over 25 000 timer med nye eller konverterede programmer, hvilket er 
af afgørende betydning for at nå den kritiske masse af 16/9-tjenester. 
46 
16:9-formatet er fremtidens format, og dette er formelt fastslået på FUJ-plan gennem 
direktivet af oktober 1995 om transmissionsslandardcr28 |)c branchefolk, der 
arbejder med 16/9-formalet, må derfor operere med en langsigtet strategi, når del 
gælder erhvervet som helhed, opbygningen af audiovisuelle kataloger og tv generelt. 
Anvendelsen af 16/9-formatet indgår som en del af en mere omfattende udfordring, 
nemlig at la de nye teknologier integreret i den europæiske audiovisuelle industri, 
som formatet bidrager til at fremme. Digitalt tv er ikke længere fremtid, men nutid, 
og del bliver stadig mere udbredt. Anvendelsen af 16/9-formatet betragtes nu af alle 
tv-stationer som en af de faktorer, der vil føre til, al digitalt tv bliver "fremtidens tv". 
*** 
28 l-uropa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/47/lïF af 24. oktober 1995 om standarder for transmission 
aftv-signaler- KFTL28I af 23.11.1995. 
-47-
Hil A(i I 
Tabel IA 
Transmissionsomkostningcr 
I'orste 50 timer 
Ivltcr cle forste 50 timer Enhedssats 
(ECU pr. time) 
6 000 
2 500 
label IH 
Reviderede produktionsomkostninger 
Program type 
Programmer konverterel Ira eksisterende materiale, egnel lil udsendelse i 16:9 
og i 625 linjer 
Programmer konverteret Ira eksisterende materiale, egnet til udsendelse i I6:(> 
og i 1 250 linjer 
Super 16 mm 
16/0 625-linje videoproduktion 
a) "stock"-prognimiiier 
h) "How"- programmer 1 til 20 timer 
21. og folgende timer 
35 mm produktion 
1 ID-video produktion (1250 linjer) 
a) "stock"-programmer 
b) "How"- programmer 1 til 20 timer 
21. og folgende timer Enhedssats 
(ECU pr. time) 
3 000 
5 000 
12 000 
12 000 
12 000 
6 000 
30 000 
60 000 
20 000 
10 000 
-48-

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 441 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 08 10 15 
Katalognummer : CB-CO-98-453-DA-C 
ISBN 92-78-38108-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
i. a