Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EØF) nr. 1210/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Miljøoplysnings- og Miljøovervågningsnet« (98/C 73/25)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 11. juli 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 130 S at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Miljø-, Sundheds- og Forbrugerspørgsmål, som udpegede María Sánchez Miguel til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. november 1997.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 350. plenarforsamling af 10. og 11. december 1997, mødet den 11. december 1997, med 93 stemmer for og 1 imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Kommissionens meddelelse indeholder en evaluering af Det Europæiske Miljøagenturs resultater set i forhold til de mål, der blev fastlagt ved dets oprettelse (), idet der lægges særlig vægt på dets informationsopgaver. Kommissionen fremhæver som det vigtigste udsendelsen af to miljørapporter: »Dobris-rapporten« og en rapport udarbejdet med henblik på revisionen af EU's femte miljøhandlingsprogram ().

1.1.1. Det skal også fremhæves, at Miljøagenturet udfører et oplysningsarbejde i form af indsamling af data fra medlemsstaterne via informationsnettet EIONET (). I tilknytning til dette net er der oprettet ni europæiske temacentre (), som blandt andet har til opgave at forsyne nettet med objektive data.

1.2. Som led i sine informationsopgaver har Miljøagenturet fremmet anvendelsen af europæiske miljødata i internationale miljøovervågningsprogrammer, hvilket har givet konkrete resultater som f.eks. aftalerne med WHO, UNEP og UNECE ().

1.3. Et andet felt, hvor Miljøagenturet har opnået de første betydelige, praktiske resultater, er udvikling af teknikker til udarbejdelse af miljøprognoser samt metoder til evaluering af omkostningerne ved miljøskader og miljøforanstaltninger.

1.4. Kommissionen vurderer generelt, at Miljøagenturet har gjort betydelige fremskridt, især hvad angår offentliggørelse af rapporter, men at arbejdet med at få de nationale miljøinformationsnet til at fungere, stadig er i sin indledende fase.

1.5. På baggrund af disse resultater mener Kommissionen, at der på nuværende tidspunkt ikke bør pålægges Miljøagenturet nye opgaver, og at spørgsmålet om dets kompetenceområde skal tages op igen efter en vurdering af dets virksomhed i 2003.

2. Forbindelser mellem ØSU og Miljøagenturet

2.1. ØSU støttede kraftigt en hurtig oprettelse af Miljøagenturet som et tværnationalt organ, der repræsenterede et kvalitativt spring i forhold til de mekanismer, der blev indført i 1980'erne til koordinering af miljødata på europæisk plan. I sin udtalelse om oprettelsen af Det Europæiske Miljøagentur () pegede ØSU på det store bidrag, som et sådant organ kunne yde til harmoniseringen af dataindsamlings- og datakoordineringssystemerne i medlemsstaterne samt til styrkelsen af det internationale samarbejde på miljøbeskyttelsesområdet især mht. den rolle, som EU kan spille i de internationale fora, og gennem teknisk-videnskabelig støtte til de central- og østeuropæiske lande og udviklingslandene.

2.2. Allerede i ovennævnte udtalelse pegede ØSU på, at arbejdsmarkedets parter og interesseorganisationerne burde inddrages aktivt, og at Miljøagenturet skulle have mulighed for at udføre opgaver ikke alene for Kommissionen, men også for medlemsstaterne og navnlig private borgere. ØSU opfordrede derfor til at undersøge mulighederne for samarbejde med ngo'er, der beskæftiger sig med miljøspørgsmål, og med teknisk-videnskabelige institutter i medlemsstaterne og på EU-plan.

2.2.1. På baggrund af det femte miljøhandlingsprogram, hvor det understreges, at alle aktører skal tage del i ansvaret, er det nødvendigt, at også ovennævnte parter deltager.

2.3. ØSU har gentagne gange kritiseret forsinkelserne i etableringen af Miljøagenturet, bl.a. i 1992 i udtalelsen om programmet »Mod en bæredygtig udvikling« ().

2.4. Efter påbegyndelsen af Miljøagenturets virksomhed i København har ØSU haft regelmæssig kontakt med det og deltaget i forskellige aktiviteter, som Miljøagenturet har taget initiativ til. ØSU har også trukket på den information og de rapporter, det har stillet til rådighed, og nydt godt af den bistand, som Miljøagenturets eksperter har ydet på en række konkrete områder, især under udarbejdelsen af udtalelserne om vandpolitik og affald.

2.5. Ved disse lejligheder samt ved drøftelserne i Miljøsektionen med Miljøagenturets direktør () har ØSU's medlemmer altid understreget nødvendigheden af at udvide dets opgaver og i højere grad inddrage de forskellige aktører og borgerne.

2.6. Under den nylige udarbejdelse af udtalelsen om miljømærket har ØSU ført nyttige drøftelser med Miljøagenturet om dets mulige bistand ved gennemførelsen af ordningen (), især hvad angår indsamling af de data, der er nødvendige for en vurdering af produkternes livscyklus. Uden ligefrem at ville tillægge Miljøagenturet en administrerende funktion, som ikke tilkommer det, ønsker ØSU ikke desto mindre, at Miljøagenturet tilknyttes aktivt til denne ordning.

2.7. Endelig har den information, som Miljøagenturet formidler via Internettet - omend den kun foreligger på engelsk - vist sig at være en nyttig kilde under udarbejdelsen af udtalelser om miljøbeskyttelse.

3. Generelle bemærkninger

3.1. I betragtning af Miljøagenturets positive resultater og det vedvarende behov for stadig mere præcis og harmoniseret information om miljøsituationen i EU, mener ØSU, at Kommissionens konklusion i punkt 4, hvori det hedder, at »det generelt ikke ville være hensigtsmæssigt at tilføje nye opgaver på dette stadium«, er alt for perspektivløs. Denne konklusion synes at være kraftigt influeret af finansielle hensyn, eftersom det i punkt 5 nævnes, at der ikke er afsat nye midler.

3.1.1. Ved den nødvendige vurdering af de hidtidige resultater skal det tages i betragtning, at Miljøagenturet efter den første indkøringsfase kan opnå endnu bedre resultater, især mht. harmonisering af dataindsamlingsmetoder, samordning af de nationale temacentres virksomhed og evaluering af miljøbegivenheder.

3.1.2. Når Miljøagenturets resultater vurderes, bør der også tages hensyn til den korte tid, det har fungeret, og de ressourcer, det har haft til rådighed. De rapporter, som Miljøagenturet indtil nu har udsendt, og dets databank er til stor nytte for de forskellige EU-organer, arbejdsmarkedets parter og erhvervslivet. Desuden er personalet altid rede til at samarbejde, og enhver organisation, der anmoder herom, får information om Miljøagenturets arbejde, hvilket ØSU ved flere lejligheder har kunnet konstatere.

3.2. ØSU vurderer Miljøagenturets virksomhed positivt og går ind for en konsolidering af dets opgaver, således som Kommissionen foreslår. ØSU ønsker dog også, at det får flere informationsopgaver ikke alene for Kommissionen og medlemsstaterne, men også for EU's øvrige institutioner og organisationer. Da informationen i sidste instans skal nå ud til borgerne, bør den også foreligge på alle EU-sprog, og hertil må der afsættes de nødvendige ressourcer.

3.3. Det er også nødvendigt at udvide Miljøagenturets øvrige opgaver, så det kan tage sig af »strategisk« miljøvurdering og overvågning af miljøsituationen i EU - hvilket ØSU påpegede i sin udtalelse om et handlingsprogram for integreret beskyttelse og forvaltning af grundvand () - samt for at det mere effektivt kan støtte EU's deltagelse i tværnationale og internationale miljøorganisationer.

3.3.1. Miljøagenturet bør efter ØSU's opfattelse spille en fremtrædende rolle i samarbejdet med de central- og østeuropæiske lande, der forbereder deres medlemsskab af EU, ved at forsyne dem med den nødvendige information i forbindelse med tilpasningen af deres miljønormer. Kommissionen har i sine seneste undersøgelser påpeget den grundlæggende betydning af dette aspekt af tiltrædelsen.

3.4. I forbindelse med inddragelsen af miljøaspektet i andre politikområder kan Miljøagenturet desuden yde nyttig teknisk støtte til alle de tjenestegrene i Kommissionen, hvis kompetenceområde dækker miljøspørgsmål, især på baggrund af revisionen af traktaten i Amsterdam, hvor det i artikel 130 og frem for alt i artikel 3 blev indføjet, at miljøbeskyttelseskrav skal integreres i udformningen og gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktioner. Koordineringen med arbejdet i GD XII fortjener særlig opmærksomhed, fordi de forskningsområder, som dette direktorat beskæftiger sig med, har mange miljøaspekter og ofte vedrører udviklingen af forskrifter på dette område. Samarbejdet med Det Fælles Forskningscenter (FFC) bør konsolideres som fastsat i forordningen. Dobbeltarbejde må undgås, og informationsstrømmen om ren teknologi og de produkter, der udvikles gennem det forskningsarbejde, som udføres i samarbejde med industrien, må udnyttes.

3.5. Endelig påpeger ØSU, at der endnu ikke er fundet en løsning på, hvorledes EU's interesseorganisationer, herunder især ngo'er og forbrugerorganisationer, kan deltage i Miljøagenturets arbejde. Gennem større åbenhed kan Miljøagenturet være med til at sætte en lovende udvikling i gang i overensstemmelse med programmet for en bæredygtig udvikling, som er baseret på alle aktørers deltagelse i miljøbeskyttelsen.

3.6. ØSU glæder sig derfor over den nyligt afholdte høring om Miljøagenturets andet arbejdsprogram for perioden 1999-2003, hvori deltog et bredt udsnit af repræsentanter for ngo'er, der arbejder med miljøspørgsmål, erhvervslivet, fagforeninger, de forskellige generaldirektorater med kompetence på miljøområdet, Europa-Parlamentet, ØSU og Regionsudvalget. ØSU opfordrer til regelmæssigt at afholde denne form for høringer, også om nogle af Miljøagenturets mere specifikke arbejdsområder.

4. Gennemgang af de foreslåede ændringer

4.1. De ændringer, som Kommissionen foreslår, vedrører dels en udvidelse og konsolidering af Miljøagenturets informationsopgaver gennem en ændring af artikel 2 og artikel 4, dels bestyrelsens funktion.

4.2. Artikel 2: Udvidelse af Miljøagenturets opgaver

4.2.1. De nye opgaver, der tildeles Miljøagenturet, er efter ØSU's opfattelse generelt positive, idet den oplysende funktion styrkes, især gennem forslaget om nye krav til rapporteringen.

4.2.2. Men andre EU-organer såsom Rådet, Parlamentet, ØSU m.m. bør også kunne anmode Miljøagenturet om oplysninger. Hvad angår støtte i forbindelse med udarbejdelsen af rapporter, bør der i nr. ii) opstilles »standardformularer for dataindsamling« for at harmonisere den information, som medlemsstaterne skal indsende.

4.2.3. Miljøagenturets nye informationsopgaver bør også omfatte ikke-statslige organer (ngo'er, fagforeninger, forbrugerorganisationer osv.) Ligeledes bør de organer, som forvalter miljøpolitikken på de forskellige administrative niveauer i medlemsstaterne, kunne anmode Miljøagenturet om information.

4.2.4. I den spanske kommissionstekst ændres udtrykket »la información objetiva necesaria« (de nødvendige objektive oplysninger) i nr. ii), første linje, til »la información objetiva que precisan« (de objektive oplysninger, som (Fællesskabet og medlemsstaterne) behøver). Denne nye formulering (der ikke er slået igennem i den danske tekst) begrænser Miljøagenturets uafhængighed. ØSU går derfor ind for, at den oprindelige ordlyd bibeholdes.

4.2.5. Kommissionen foreslår i begyndelsen af nr. iii) at indsætte sætningen »at etablere et lager af miljøoplysninger,« der kan fungere som et europæisk informationscenter. ØSU mener med henvisning til gentagne forslag i tidligere udtalelser, at et sådant center bør have form af et offentligt register, hvortil alle organer og enkeltpersoner, som har interesse i miljøinformation, skal have adgang. Derfor foreslås det i artikel 2 at indføje et nyt nr. xiv) med følgende ordlyd: »at opbygge et register for data, for hvilke der er oplysningspligt i henhold til miljølovgivningen.«

4.2.6. I nr. vi) fastsættes det, at Miljøagenturet skal »offentliggøre en rapport om miljøsituationen hvert femte år«. ØSU foreslår følgende formulering: ».....rapport om situationen, perspektiverne og tendenserne på miljøområdet.....«, så det bliver muligt at anlægge en mere dynamisk synsvinkel i rapporten. ØSU mener endvidere på baggrund af den hurtige udvikling i miljøsituationen, at de årlige indikatorrapporter bør sammenkædes med det videnskabelige udvalgs flerårige rapporter for at sikre, at de bliver videnskabeligt velfunderede.

4.2.7. I det nye nr. xi) bør der efter ordet »miljøoplysninger« indføjes »på alle EU-sprog«.

4.2.8. I det nye nr. xii) bør der også henvises til »strategiske eller integrerede miljøvurderinger« i overensstemmelse med direktivforslaget om vurdering af bestemte planers og programmers virkning på miljøet ().

4.2.9. Desuden foreslås det at indføje et nyt nr. xv) i artikel 2 med følgende ordlyd: »at medvirke til dataindsamling og formidling af resultaterne i samarbejde med det administrerende organ for den europæiske miljømærkeordning«.

4.2.10. Endelig bør der i artikel 2 henvises til Miljøagenturets beføjelse til »deltagelse i overvågningen af gennemførelsen af Fællesskabets miljøforskrifter i samarbejde med Kommissionen og medlemsstaternes nuværende ansvarlige organer«, som er nedfældet i den ændrede artikel 20.

4.3. Artikel 4: Nettets arbejdsområde

4.3.1. Det er vigtigt, at de nationale net udbygges fuldt ud, og at de leverer den information, som er nødvendig for, at Miljøagenturet kan udføre sine informationsopgaver. Derfor støtter ØSU forslaget om at tilføje et nyt underafsnit til stk. 2 i artikel 4, som understreger medlemsstaternes forpligtelse til at stille de nødvendige oplysninger til rådighed.

4.3.2. ØSU er klar over, at de nationale informationsnet ikke er fuldt udviklede i alle medlemsstater, hvilket gør det vanskeligt at etablere en samlet informationsbase. Derfor ville det være hensigtsmæssigt, hvis Miljøagenturet kunne udarbejde en oversigt over nettene med angivelse af disse mangler, således at Kommissionen og de pågældende medlemsstater kan træffe de nødvendige foranstaltninger for at rette op herpå. Dette arbejde kunne finansieres over Samhørighedsfonden.

4.4. Artikel 8: Bestyrelse

4.4.1. ØSU bifalder, at repræsentanter for EØS-landene får sæde i bestyrelsen. Ikke desto mindre opfordrer ØSU ligesom i sin foregående udtalelse om Miljøagenturet () til, at det i artikel 8 fastsættes, at de forskellige samfunds- og erhvervsorganisationer skal høres om det flerårige program (stk. 4), at høringerne skal afholdes regelmæssigt, at bestyrelsen skal udvides med en ekspert, der repræsenterer ngo'er inden for miljøområdet, og at årsberetningen (stk. 6) officielt skal fremsendes til Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Det er blot et spørgsmål om at formalisere samarbejds- og samrådsformer, som allerede praktiseres, men som endnu ikke er nedfældet i forordningen om Miljøagenturet.

4.4.2. Hvad angår nedsættelsen af et forretningsudvalg for at fremskynde og lette udførelsen af bestyrelsens opgaver har ØSU ikke noget at indvende, men opfordrer dog til en afbalanceret sammensætning, således at alle interessegrupper, herunder ngo'erne, er repræsenteret.

5. Konklusioner

5.1. Efter gennemgangen af ovenstående punkter kan det konkluderes, at de foreslåede ændringer vil gøre Miljøagenturet mere uafhængigt og effektivt, så det kan blive et velegnet instrument for den nye miljøpolitiske kurs, der blev fastlagt i Amsterdam.

5.1.1. Hvis Miljøagenturets virksomhed skal have relevans for alle EU-borgere, må for det første de organisationer, der repræsenterer borgernes interesser, også deltage i dets arbejde, og bestyrelsen skal have en afbalanceret sammensætning. For det andet skal dets publikationer være umiddelbart tilgængelige for alle og derfor udkomme på alle EU-sprog, hvilket skal finansieres af offentlige og private midler i de enkelte medlemsstater.

5.1.2. Miljøagenturet skal bidrage til at samordne alle politikker, der indvirker på miljøet, i samarbejde ikke alene med Kommissionen, men også med alle miljøorganisationer og -styrelser. Ligeledes kunne man trække på Miljøagenturets rådgivning i forbindelse med EU's udvidelse.

5.1.3. Det skal understreges, at Miljøagenturet nødvendigvis må have beføjelser vedrørende »strategisk eller integreret miljøvurdering«, og at det sammen med Kommissionen skal deltage i overvågningen af gennemførelsen af EU's miljøforskrifter.

5.2. Ovennævnte aktiviteter kan kun gennemføres, hvis Miljøagenturet har tilstrækkelige midler til at udføre sine opgaver, og derfor kunne man overveje muligheden for et særskilt budget for Miljøagenturet, således at fremtidige budgetforhøjelser ikke skal tages fra GD XI.

Bruxelles, den 11. december 1997.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() Rådets forordning (EØF) nr. 1210/90, EFT L 120 af 11.5.1990 - ØSU's udtalelse, EFT C 56 af 7.3.1990.

() Kommissionens forslag, EFT C 140 af 11.5.1996.

() »European Environment Information and Observation Network«.

() Der er oprettet temacentre på følgende områder: luftkvalitet og luftemissioner, katalog over databaser, indre vandområder, landdækning, hav- og kystmiljø, naturbevaring, jordbundskvalitet og affaldsforvaltning.

() Verdenssundhedsorganisationen, De Forenede Nationers Miljøprogram og De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa.

() EFT C 56 af 7.3.1990.

() EFT C 287 af 4.11.1992, punkt 7.4.2.

() Jf. bilag til referatet af det 176. Møde i Sektionen for Miljø-, Sundheds- og Forbrugerspørgsmål den 3. marts 1995.

() EFT C 296 af 29.9.1997, punkt 3.3.1.10.

() Kommissionens forslag, EFT C 355 af 25.11.1996 - ØSU's udtalelse, EFT C 89 af 19.3.1997.

() EFT C 129 af 25.4.1997 - EFT C 287 af 22.9.1997.

() EFT C 56 af 7.3.1990.