Forslag til RAADETS FORORDNING om aendring af forordning (EF) nr. 1488/96 om finansielle og tekniske ledsageforanstaltninger (MEDA) i forbindelse med reformen af de oekonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. Generelle rammer

Dette aendringsforslag er baseret paa resultaterne af evalueringen af gennem foerelsen af den i 1996 udstedte MEDA-forordning, jf. artikel 15 i naevnte forordning. Det fremsaettes ogsaa i overensstemmelse med henstillingerne i Kommissionens SEM 2000-program for sund og effektiv forvaltning.

Det skal bemaerkes, at den foreslaaede aendring ikke hindrer, at der i fremtiden etableres harmoniserede procedurer, der vil finde anvendelse paa faellesskabssamarbejdet.

Artikel 15, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1488/96 af 23. juli 1996 anmoder Kommissionen om at forelaegge en evaluering af gennemfoerelsen af MEDA-forordningen, om noedvendigt ledsaget af tilsvarende [1] forslag til aendringer. For at faa et uafhaengigt syn paa gennemfoerelsen af forordningen anmodede Kommissionen en ekstern evalueringsmand om at udfaerdige en rapport. Denne evalueringsrapport foelger som tillaeg til dette dokument.

[1] "Med henblik herpaa forelaegger Kommissionen det [Raadet] inden den 31. december 1998 en evalueringsrapport ledsaget af relevante forslag vedroerende forordningens fremtid og om noedvendigt vedroerende de aendringer, der skal foretages i forordningen."

Del 2-4 af dette dokument indeholder et resumé af evalueringsresultaterne samt identifikation af de elementer, som Kommissionen oensker at foreslaa Parlamentet og Raadet med henblik paa en aendring af MEDA-forordningen. De foreslaaede aendringer af selve forordningen er gengivet i bilag 2.

Forslagene har som overordnet maal at forenkle gennemfoerelsen af MEDA. Derved stemmer de overens dels med et af de vigtigste spoergsmaal i evalueringsrapporten og dels med de politiske forpligtelser, der er indgaaet. Middelhavspolitikken er kompliceret at gennemfoere som foelge af visse bestemmelser i den gaeldende MEDA-forordning og visse af Kommissionens indre bestemmelser. Sidstnaevnte bestemmelser er i oejeblikket genstand for en omfattende revisionsprocedure, der ikke er behandlet her.

For saa vidt angaar MEDA-forordningens bestemmelser stiller evaluerings-rapporten spoergsmaalstegn ved det hensigtsmaessige i, at MED-udvalget foretager to undersoegelser af politikkens gennemfoerelse: foerste gang ved undersoegelsen af de vejledende nationale og regionale programmer og anden gang ved undersoegelsen af de egentlige projekter. Dette giver en unoedvendigt, tungt og lidet effektivt dobbeltarbejde. Den fremgangsmaade for planlaegningen af oekonomisk overgang, der anvendes for MEDA, taler faktisk for en aktiv deltagelse af medlemsstaterne i planlaegningsprocessen snarere end i gennemfoerelsen. Dette vil - sammen med den oekonomiske dialog, der er forudset i associeringsaftalerne - muliggoere en effektiv koordination med de politikker, der ivaerksaettes af Middelhavspartnerne selv. Projekter, der er fastlagt inden for en saadan aftalt planlaegning, behoever ikke laengere at blive detaljeret undersoegt af Udvalget. En hurtig og effektiv underretning fra Kommissionen om de projekter, der er blevet besluttet inden for disse rammer, skulle saaledes vaere nok. Den tilsvarende forenkling vil vaere betydelig.

For saa vidt angaar Kommissionens procedurer vil denne forenkling blive ledsaget af et oeget eftersyn af de beroerte generaldirektoraters undersoegelse af de nationale og regionale vejledende programmer. Desuden boer oprettelsen af den faelles tjeneste for forvaltning af Faellesskabets bistand til tredjelande (SCR) foere til en betydelig effektivitetsforbedring. Endvidere viser erfaringerne fra TACIS-programmet og ivaerksaettelsen af strukturfondene, at der ikke kan ske en reel lettelse af procedurer og derfor opnaas en tilsvarende effekti vi tetsforbedring, uden at der sker en reel decentralisering ledsaget af klare regler for uddelegering af befoejelser. En saadan decentralisering indebaerer paa den anden side, at der etableres enkle og effektive opfoelgningsinstrumenter. Disse aspekter kan foerst behandles, naar SCR i fuldt omfang har indledt sit arbejde.

For at vaere effektiv vil opfoelgningen dog skulle vedroere projekter og programmer af en betydelig stoerrelse. I visse tilfaelde vil den underliggende planlaegningsstrategi dog skulle viderefoeres i nogen tid og anvendes paa projekter af begraenset omfang. Dette er i overensstemmelse med evaluerings-rapportens konklusioner. For at muliggoere en decentralisering og en effektiv overvaagning skal projekternes gennemsnitsstoerrelse dog oeges. Kommissionen vil bestraebe sig for saaledes at bidrage til den noedvendige forenklingsindsats.

Med hensyn til saavel udvalgsspoergsmaal som forenklingen af procedurerne foreslaar Kommissionen at aendre den beslutningsprocedure, der i oejeblikket er fastsat i artikel 11, og som svarer til et udvalg af type IIIa etableret ved Raadets komitologi-afgoerelse [2], til forvaltningsproceduren som omhandlet i Raadets afgoerelse af 28. juni 1999 [3]. Dette er fuldt ud berettiget, da MED-udvalget har som funktion at bistaa Kommissionen med at varetage sit ansvar for forvaltningen af MEDA-programmet. Formaalet med forvaltningsproceduren er netop at behandle spoergsmaal i forbindelse med forvaltning af faellesskabsprogrammer, medens udvalg af type IIIa kun kom paa tale i tilfaelde af regulatoriske aktiviteter.

[2] Afgoerelse 87/373/EOEF, EFT L 197 af 18.7.1987, s. 33.

[3] Afgoerelse nr. 1999/468/EF om fastsaettelse af de naermere vilkaar for udoevelsen af de gennemfoerelsesbefoejelser, der tillaegges Kommissionen, EFT L 184 af 28.6.1999, s. 23.

2. MEDA-programmet

MEDA-programmet [4] er Euro-Middelhavs-partnerskabets vigtigste finansielle instrument. Det er en del af en samlet femaarig finansieringspakke paa 4 685 mio. ECU, hvorom der blev truffet beslutning paa Det Europaeiske Raads moede i Cannes i juni 1995. Selve Euro-Middelhavs-partnerskabet blev oprettet paa Euro-Middelhavs-udenrigsministerkonferencen i Barcelona i november 1995.

[4] EFT L 189 af 30.7.1996, s. 1.

De bilaterale forbindelser mellem Den Europaeiske Union og dens partnere styres ogsaa af de Euro-Middelhavs-aftaler om associering, der er undertegnet, indgaaet eller under forhandling med ni af de tolv Middelhavspartnere. Forbindelserne mellem EU og Cypern, Malta og Tyrkiet reguleres af tidligere associeringsaftaler.

MEDA-programmet skal saaledes ses paa baggrund af de samlede forbindelser mellem EU og Middelhavspartnerne og i forhold til disses udvikling. Navnlig erstattede MEDA-programmet den 20 aar gamle ordning, der gennemfoertes via finansprotokoller, og har til sigte at ledsage gennemfoerelsen af en ny generation af associeringsaftaler.

Operationelt skal MEDA-programmet gennemfoeres inden for de overordnede regelrammer, der bl.a. er fastsat ved EF's finansforordning og Raadets afgoerelse fra 1987 om udvalgsprocedurer.

I sin rapport af 14. september 1998 (KOM(1998) 524 endelig udg.) informerede Kommissionen Raadet om den tekniske, finansielle og retlige gennemfoerelse af MEDA-programmet siden vedtagelsen af MEDA-forord ningen i 1996. Rapporten fremhaever en raekke organisationsmaessige foran staltninger, som er truffet siden 1996, herunder ansaettelse af yderligere teknisk stoettepersonale (i form af de saakaldte MEDA-grupper) og indgaaelsen af rammeaftaler om finansiering mellem Kommissionen og de ni Middelhavs partnere, som pr. midten af 1998 modtager bilaterale finanstildelinger i henhold til MEDA-programmet. Disse foranstaltninger, som skaber passende retlige og administrative rammer for gennemfoerelsen af MEDA-forordningen, har ydet et afgoerende bidrag til Kommissionens og Middelhavspartnernes evne til at gen nemfoere MEDA-programmet og har derved gjort det muligt at opnaa et forpligt elsesniveau paa 100% af MEDA-budgettildelingerne siden 1996 for en bred vifte af programmer og projekter, der er identificeret og vurderet i henhold til Raadets afgoerelse om retningslinjer for vejledende MEDA-programmer [5].

[5] EFT L 325 af 14.12.1996, s. 21.

For at forstaa omfanget af EU's indsats er det interessant at bemaerke, at EF's budget sammen med EIB's laangivning fra egne midler i regionen i perioden 1995-98 har tilvejebragt en finansiering, der er betydeligt stoerre end det beloeb, der er stillet til raadighed af Verdensbanken:

>TABELPOSITION>

3. Vigtigste resultater af evalueringen

Denne samlede positive praestation bekraeftes af resultaterne af en ekstern evaluering, der blev foretaget af en gruppe uafhaengige europaeiske konsulenter mellem juni og november 1998, og som fremsendes til Raadet sammen med denne meddelelse. I betragtning af de erfaringer, der er gjort i de tre foerste aar af gennemfoerelsen af MEDA-programmet, og stoettet af resultaterne af evalue-ringen finder Kommissionen, at de nuvaerende berettigelseskriterier med hensyn til de geografiske omraader [6] og sektorer [7], der er daekket af forordningen, har vist sig at vaere hensigtsmaessige og velegnede til at fremme reformen af oekonomiske og sociale strukturer i Middelhavspartnerne. Der foreslaas derfor ingen aendringer paa disse punkter.

[6] MEDA-finansiering er begraenset til de 12 Middelhavspartnere, der i Barcelona-erklaeringen af 28. november 1995 har aftalt med EU at etablere et omfattende Euro-Middelhavs-partnerskab. Bilateralt finansielt partnerskab i henhold til MEDA's nationale vejledende programmer er begraenset til Marokko, Algeriet, Tunesien, Egypten, Vestbredden/Gaza-striben, Jordan, Libanon, Syrien og Tyrkiet, hvorimod Israel, Cypern og Malta modtager finansielle tildelinger i henhold til MEDA's regionale vejledende program.

[7] MEDA-forordningen fastsaetter i bilag II en lang raekke samarbejdssektorer, der i princippet er berettigede til MEDA-finansiering. Udvaelgelsen af sektorer, der modtager individuelle finansielle tildelinger i henhold til aanden i MEDA-forordningen, boer imidlertid vaere noeje afpasset til at bistaa Middelhavspartnernes oekonomiske og sociale reformprocesser. Dette sker for hvert enkelt land paa grundlag af faelles vurderinger mellem Kommissionen og Middelhavspartnerne af reformbehovene og i overensstemmelse med nationale vejledende programmer, der er godkendt af det MEDA-udvalg, som er nedsat ved forordningens artikel 11. Disse sektorer omfatter investerings- og infrastrukturfinansiering, men den stoerste indsats i denne forbindelse ydes af EIB.

Evalueringsrapporten konkluderer imidlertid ogsaa, at:

· skoent den indledende planlaegning har vist en gradvis forbedring af sammenhaengen mellem projekter, programmer og MEDA's maal, er der behov for yderligere aendringer af de operative vilkaar for beslutningstagning og overvaagning som fastsat i MEDA-forordningen for at forbedre virkningen;

· udbetalingsraterne ikke er optimale i forhold til et hoejt forpligtelsesniveau, og at det derfor er paakraevet at styrke og stroemline MEDA's planlaegningssystem for at bidrage til at bevare baade MEDA-programmets politiske trovaerdighed og reformvirkninger som et centralt redskab for gennemfoerelsen af Euro-Middelhavs-partnerskabet; og

· betingelserne for gennemfoerelse af MEDA-programmet skal goeres mere effektive gennem en styrkelse af den politiske og planlaegningsmaessige dialog med Middelhavspartnerne og mere effektive gennemfoerelses-procedurer.

Evalueringsrapporten viser ogsaa, at gennemfoerelsen af MEDA-programmet kun kan forbedres, hvis andre bestemmende faktorer, som vedroerer Kommissionen, medlemsstaterne og Middelhavspartnerne, og som ikke er omfattet af selve MEDA-forordningen, inddrages.

For saa vidt angaar f.eks. Kommissionen vil det have direkte betydning for den fremtidige gennemfoerelse af samarbejdet, at den nye faelles tjeneste (SCR) fungerer godt, og at der opnaas de oenskede effektivitetsforbedringer for den finansielle og faglige gennemfoerelse af samarbejdsaktiviteter. Vedroerende samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne skal der ske en forbedring af mekanismerne for oeget koordination paa baade centralt og lokalt plan. Med hensyn til Raadet og Parlamentet er deres fulde stoette noedvendig, for at den aendrede MEDA-forordning kan ivaerksaettes rettidigt og den fortsatte tilstedevaerelse af MEDA-grupperne sikres, saa man undgaar de forsinkelser, der fandt sted, da MEDA-programmet foerst blev taget i anvendelse. For saa vidt angaar Middelhavspartnerne kan de yde et afgoerende bidrag ved at gribe mulighederne for bedre at integrere Euro-Middelhavs-partnerskabets aftalte maal i MEDA-planlaegningsdialogen og stroemline gennemfoerelsen i marken.

4. Styrkelse af MEDA-forordningens beslutningsproces og forenkling af procedurer

Konkret foreslaas det at vedtage foelgende trestrengede strategi for at forbedre MEDA-forordningens effektivitet:

· Stroemlining af beslutningsprocessen for at effektivisere planlaegningen;

· Forbedring af planlaegnings- og gennemfoerelseskapaciteten;

· Afkortning af procedurer med henblik paa en mere effektiv gennemfoerelse.

Kommissionen er af den opfattelse, at relevante aendringer af MEDA-forordningen kan bidrage betydeligt til at forenkle og derfor fremskynde gennemfoerelsen af MEDA, oege MEDA-programmets effektivitet og forbedre koordinationen og dialogen med baade Middelhavspartnerne og blandt donorerne i EU (medlemsstaterne og Kommissionen). Det forekommer desuden tilraadeligt at forbedre den mellemfristede MEDA-program-sammensaetning yderligere og tage hensyn til de centrale maal for Euro-Middelhavs-aftalerne om associering.

En genovervejelse af den nuvaerende programsammensaetning for at oege MEDA-programmets virkning paa oekonomisk overgang og strukturtilpasning kan i hovedsagen ske gennem en nyorientering af nationale og regionale vejledende programmer og kraever derfor ingen aendring af MEDA-forordningen [8], men de tre ovennaevnte strategier kraever visse tilpasninger af MEDA-forordningen som angivet herunder:

[8] Med henblik herpaa foreslaas det, at der under hensyntagen til resultaterne fra Stuttgart-konferencen for udenrigsministrene fra Euro-Middelhavslandene fremlaegges et forslag for Raadet i 1999 om revision og ajourfoering af Raadets afgoerelse om retningslinjerne for de vejledende MEDA-programmer af 6. december 1996, der vil oege MEDA-planlaegningens fokusering paa spoergsmaal og behov angaaende oekonomisk overgang i forbindelse med oprettelsen af et Euro-Middelhavs-frihandelsomraade.

4.1. Stroemlining af beslutningsprocessen med henblik paa en mere effektiv planlaegning:

I oejeblikket griber MED-udvalget ind to gange under planlaegningen og vurderingen af projekter: i forbindelse med den strategiske og sektorspecifikke planlaegning ved at droefte og godkende nationale og regionale vejledende programmer og i forbindelse med individuelle projekter ved at afgive udtalelse om saavel individuelle finansieringsforslag til en vaerdi af over 2 mio. EUR som om globale tildelinger, der omfatter projekter, hvortil der er tildelt mindre beloeb. Den eksterne evaluering har bekraeftet, at dette dobbelte godkendelses-system foerer til dobbelt arbejde og unoedvendigt lange og bureaukratiske godkendelsesprocedurer, som ikke bidrager vaesentligt til at forbedre projekternes kvalitet, men binder ressourcer, der kunne benyttes bedre til at styrke den strategiske planlaegning og koordination.

Kommissionen foreslaar derfor, at MED-udvalgets indsats i forbindelse med den strategiske planlaegning tager foelgende form:

- MED-udvalget skal fortsat afgive udtalelse om treaarige vejledende programmer i henhold til det system, der er fastsat ved artikel 5, stk. 2, og artikel 9, stk. 1 og 2, i forordningen.

- Paa grundlag af disse vejledende programmer vil Kommissionen normalt aarligt forelaegge vejledende nationale eller regionale finansieringsplaner for MED-udvalget, som omfatter maksimale beloeb for Kommissionens finansieringsafgoerelser om bilaterale og regionale MEDA-programmer og projekter.

- De nationale og regionale finansieringsplaner omsaetter vedtagne lang-sigtede vejledende programmer til en programlaegning af finansierings-afgoerelser, der daekker finansieringsplanernes loebetid, normalt et aar. De skal bestaa af en koncis almindelig fremstilling og en beskrivelse af hvert enkelt program eller projekt, herunder et maksimalt vejledende beloeb for EF's finansielle bidrag i form af et bilag til den almindelige fremstilling.

- Kommissionen vil vedtage finansieringsafgoerelser inden for det aarlige budget paa grundlag af de vejledende nationale eller regionale finansierings-planer, som MED-udvalget godkender. MED-udvalget underrettes straks om Kommissionens finansieringsafgoerelser.

- For finansieringsafgoerelser, der ikke er omfattet af vejledende nationale eller regionale finansieringsplaner, boer de nuvaerende godkendelsesprocedurer bevares.

- Da rentegodtgoerelser for EIB-laan vil vaere daekket af godkendte vejledende nationale finansieringsplaner, skal de ikke forelaegges separat for MED-udvalget. Der er ikke behov for nogen aendring af EIB-godkendelses-proceduren i henhold til forordningens artikel 14.

Ovennaevnte stroemlining af beslutningsprocedurerne kraever visse aendringer af MEDA-forordningen. En saadan stroemlining vil bidrage vaesentligt til at oege gennemsigtigheden af den finansielle planlaegning for baade medlemsstaterne og Middelhavspartnerne og medvirke til at nedbringe projektforberedelsestiden med i gennemsnit tre maaneder.

4.2. Forbedring af planlaegnings- og gennemfoerelseskapaciteten:

I henhold til associeringsaftalerne under Euro-Middelhavs-partnerskabet skal der gradvist indfoeres frihandel mellem EU og Middelhavspartnerne. De opretter bilaterale associeringsraad og associeringsudvalg samt afholder moeder om oekonomisk dialog, der skal overvaage gennemfoerelsen af aftalerne, herunder udviklingen med hensyn til oprettelse af frihandelsomraadet. MEDA-programmet skal spille en vaesentlig rolle ved at bistaa partnerne med den reformproces, som er noedvendig i denne forbindelse. Der skal derfor laegges stoerre vaegt paa dialogen med partnerne om en mellemfristet planlaegning for MEDA-programmet, som passer til deres respektive strategier for reformer og forberedelse af frihandelen, og paa koordinationen mellem Kommissionen og EU's medlemsstater. Med henblik herpaa:

- gives der i treaarige rullende nationale og regionale vejledende programmer en analyse og naermere oplysninger om de forudsete virkninger af planlagte MEDA-finansierede initiativer i forbindelse med Middelhavspartnernes reformprocesser og etableringen af Euro-Middelhavs-partnerskabet. Disse programmer, hvorved der fastsaettes et fleraarigt vejledende program for partnerskab og tildelinger i finanssektoren, baseres paa en vurdering af den makrooekonomiske, strukturelle, politiske, sociale, samfundsmaessige (herunder koensspecifikke) og miljoemaessige udvikling, og de udtrykker regeringernes prioriteter, afspejler koordinationen mellem donorerne og analyserer de erfaringer, der er gjort i forbindelse med det tidligere samarbejde;

- skal de nationale vejledende programmer droeftes mere indgaaende med Middelhavspartnerne under hensyntagen til deres reformbehov, og de skal vedtages i henhold til den eksisterende procedure, som er beskrevet i artikel 5, stk. 2, og artikel 11 i forordningen;

- skal de nationale vejledende programmer droeftes med medlemsstaternes missioner i partnerstaterne med henblik paa at oege koordinationen og komplementariteten i EU, og de vejledende finansieringsplaner for de enkelte lande skal fremlaegges for dem til orientering efter den formelle vedtagelse;

- bliver MED-udvalget det centrale forum for overvaagelsen af gennem-foerelsen af de nationale og regionale vejledende programmer samt af de vejledende finansieringsplaner for lande og regioner paa grundlag af den aarsrapport, der er omhandlet i forordningens artikel 15, stk. 1. MED-udvalgets droeftelser om og overvaagning af ovennaevnte vejledende programmer og finansieringsplaner skal ske under hensyntagen til principperne om koordination, komplementaritet og sammenhaeng.

De ovenfor beskrevne strategier kraever ikke aendringer af MEDA-forordningen.

4.3. Afkortning af procedurer med henblik paa en mere effektiv gennemfoerelse:

For at forbedre MEDA-programmets virkning paa oekonomiske og sociale reformer i partnerlandene og med henblik paa at goere programmet til et endnu mere effektivt instrument for Euro-Middelhavs-partnerskabet boer der indfoeres hurtigere gennemfoerelsesprocedurer. Dette kan ogsaa bidrage til at oege det nuvaerende forhold mellem finansielle forpligtelser og udbetalinger. Kommissionens tjenestegrene er saaledes i oejeblikket ved at udarbejde harmoniserede procedurer for den faglige og finansielle gennemfoerelse af samarbejdsaktiviteter, bl.a. med sigte paa en yderligere rationalisering og stroemlining.

4.4. Forventet tidsbesparelse ved projektforberedelsen

Omstruktureringen af beslutningsprocessen, der isaer bestaar i vedtagelsen af regionale finansieringsplaner, vil spare den tid, der i oejeblikket behoeves til at traeffe afgoerelser om individuelle finansieringsforslag. Der vil saaledes blive sparet ca. 3 maaneder, isaer paa oversaettelser, undersoegelser foretaget af medlemsstaternes forvaltninger samt droeftelser i MED-udvalget.

Harmoniserede procedurer for faglig og finansiel gennemfoerelse af samarbejdsaktiviteter boer ogsaa foere til en betydelig nedbringelse af den tid, som er noedvendig for at gennemfoere samarbejdsforanstaltninger.

5. Menneskelige ressourcer

Kvaliteten af vort samarbejde er direkte forbundet med, hvor gode og hvor mange menneskelige ressourcer der afsaettes til det. Middelhavsdirektoratet i GD for Eksterne forbindelser (RELEX) har som ansvarlig tjeneste for gennemfoerelsen af MEDA-forordningen talrige opgaver. Heriblandt kan naevnes central budgetlaegning og -overvaagning tillige med identifikation, vurdering og forelaeggelse af forslag for finansieringsudvalget, udarbejdelse af Kommissionens finansieringsforpligtelser for aarligt ca. 100 samarbejds-projekter foruden et stoerre antal NGO-projekter og projekter for decentraliseret samarbejde. Mange af projekterne, saerlig dem, der vedroerer programmer for oekonomisk omstilling eller strukturtilpasning, forvaltes direkte af Middelhavs-direktoratet. Man maa heller ikke glemme de betydelige opgaver med hensyn til koordination (f.eks. med EIB), indberetning og evaluering i henhold til MEDA-forordningen.

Det er klart, at direktoratet ikke har tilstraekkelige menneskelige ressourcer. Personaleknapheden anerkendes nu og er blevet kritiseret ved flere lejligheder (saerberetning 1/98) af Revisionsretten, Raadet, OECD's komité for udviklingsbistand, eksterne evalueringseksperter og Kommissionens interne inspektorat IGS.

Det er derfor tilraadeligt (under hensyn til de disponible ekstra ressourcer og mulighederne for intern omfordeling) at styrke direktoratet med 25 stillinger, som vejledende kan fordeles saaledes:

>TABELPOSITION>

Forslag til

RAADETS FORORDNING

om aendring af forordning (EF) nr. 1488/96 om finansielle og tekniske ledsageforanstaltninger (MEDA) i forbindelse med reformen af de oekonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 308,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [9],

[9] EFT C

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [10], og

[10] EFT C

ud fra foelgende betragtninger:

(1) Ifoelge artikel 15, stk. 6, i Raadets forordning (EF) nr. 1488/96 [11], aendret ved forordning (EF) nr. 780/98 [12], skal den tages op til revision af Raadet foer 30. juni 1999, og Kommissionen skal om noedvendigt forelaegge forslag vedroerende de aendringer, der skal foretages i den.

[11] EFT L 189 af 30.7.1996, s. 1.

[12] EFT L 113 af 15.4.1998, s. 3.

(2) Middelhavsregionen er et prioriteret omraade for Den Europaeiske Union, og Middelhavspartnernes politiske, oekonomiske og sociale udvikling er en stadig stoerre udfordring.

(3) Det er vigtigt at viderefoere og intensivere det samarbejde, der er indledt inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet, som blev etableret ved Barcelona-erklaeringen fra konferencen af 27. og 28. november 1995.

(4) Nye Euro-Middelhavsaftaler om associering er nu begyndt at traede i kraft, og forberedelsen og gennemfoerelsen af disse aftaler kraever, at Middelhavspartnerne udfolder betydelige tilpasningsbestraebelser. Disse bestraebelser boer stoettes af EF.

(5) Forordning (EF) nr. 1488/96 er gennemfoert tilfredsstillende i perioden 1995-98, men det er nu noedvendigt at stroemline beslutningsprocedurerne for at muliggoere en mere effektiv gennemfoerelse af Faellesskabets bistand.

(6) Den vejledende planlaegning boer derfor give klarere udtryk for den paataenkte virkning af planlagte MEDA-finansierede initiativer i forbindelse med Middelhavspartnernes reformprocesser og oprettelsen af Euro-Middelhavs-partnerskabet.

(7) Raadets afgoerelse 96/706/EF [13] indeholder retningslinjerne for de vejledende programmer om finansielle og tekniske ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af de oekonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet (MEDA).

[13] EFT L 325 af 14.12.1996, s. 20.

(8) De nationale og regionale vejledende programmer fastsaetter de vigtigste maal, retningslinjerne samt de prioriterede sektorer for Faellesskabets stoette.

(9) Indfoerelsen af nationale og regionale finansieringsplaner baseret paa de vejledende programmer letter stroemliningen af beslutningsprocedurerne.

(10) Raadets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europaeiske Faellesskabers finansielle interesser [14] etablerer faelles retlige rammer for alle omraader af Faellesskabets egne indtaegter og udgifter. Raadets Forordning (EF, Euratom) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion paa stedet med henblik paa beskyttelse af De Europaeiske Faellesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmaessigheder [15] finder anvendelse paa alle omraader af faellesskabernes aktiviteter uden at beroere de bestemmelser i EF-reglerne, der er specifikke for de forskellige politiske omraader.

[14] EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

[15] EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

(11) Da foranstaltningerne til gennemfoerelse af denne forordning er foranstaltninger til gennemfoerelse af et program som omhandlet i artikel 2 i Raadets afgoerelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsaettelse af de naermere vilkaar for udoevelsen af de gennemfoerelsesbefoejelser, der tillaegges Kommissionen [16], boer disse foranstaltninger vedtages efter forvaltningsproceduren, jf. artikel 4 i naevnte afgoerelse.

[16] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(12) Kommissionen og Den Europaeiske Investeringsbank har forpligtet sig til at sikre en yderligere forbedring af deres samarbejde om gennemfoerelsen af tiltag i forbindelse med risikovillig kapital og rentegodtgoerelser.

(13) Derfor boer forordning (EF) nr. 1488/96 aendres.

(14) EF-traktaten indeholder ingen anden hjemmel for udstedelsen af denne forordning end artikel 308 -

UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 1488/96 foretages foelgende aendringer:

1) Artikel 1, stk. 3, ophaeves.

2) Artikel 5 aendres saaledes:

a) I slutningen af stk. 2 indsaettes foelgende nye afsnit:

"Disse programmer beskriver de reformer, der skal gennemfoeres af partnerne i de prioriterede sektorer, og skal indeholde en evaluering af de fremskridt, som er sket i forbindelse hermed."

b) Foelgende indsaettes som stk. 2a og 2b:

"2a. Nationale og regionale finansieringsplaner vedtages som regel aarligt paa grundlag af de vejledende programmer, der er omhandlet i stk. 2. Planerne skal omfatte en liste over projekter, der skal finansieres. Planerne skal vaere tilstraekkeligt detaljerede til, at det udvalg, der er nedsat ved artikel 11, stk. 1, kan afgive udtalelse.

2b. Kommissionen og Banken sikrer, at planlaegningen af foran-staltninger vedroerende risikovillig kapital og rentegodtgoerelser supplerer og har sammenhaeng med de nationale og regionale vejledende programmer og med de nationale og regionale finansieringsplaner."

c) Stk. 3 affattes saaledes:

"3. Finansieringsafgoerelserne er baseret paa de vejledende pro-grammer eller finansieringsplanerne."

3) Artikel 6 aendres saaledes:

a) Stk. 1, tredje punktum, affattes saaledes:

"Under hensyntagen til markedsforholdene udgoer godtgoerelsen mellem 1% og 3%."

b) Stk. 3, foerste afsnit, affattes saaledes:

"Finansieringsafgoerelser og finansieringsaftaler, der foelger heraf, skal udtrykkeligt indeholde bestemmelser om bl.a. tilsyn og finanskontrol foretaget af Kommissionen, herunder kontrol og inspektioner i henhold til Raadets forordning (EF, Euratom) nr. 2185/96*, og revision foretaget af Revisionsretten, i givet fald paa stedet.

Kommissionen traeffer foranstaltninger i henhold til proceduren i artikel 11, stk. 2, for at sikre en tilstraekkelig beskyttelse af Det Europaeiske Faellesskabs finansielle interesser, jf. Raadets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95**.

____________________________________

* EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

** EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1."

4) Artikel 7 aendres saaledes:

a) Stk. 1, foerste afsnit, affattes saaledes:

"Foranstaltninger i henhold til denne forordning kan daekke udgifter til import af varer og tjenesteydelser samt lokale udgifter, som er noedvendige for at gennemfoere projekterne og programmerne. Direkte budgetstoette til partnere kan ogsaa daekkes for at stoette oekonomiske reformer. Skatter, afgifter og gebyrer finansieres ikke af Faellesskabet."

b) Stk. 2 affattes saaledes:

"Omkostningerne ved identifikation, forberedelse, forvaltning, overvaagning, revision og kontrol af programmer eller projekter kan ogsaa daekkes. Dette kan omfatte omkostninger i forbindelse med faglig og administrativ bistand, naar det er til gensidig gavn for Kommissionen og modtagerne af aktiviteten, og ikke er det offentliges faste opgaver."

5) Artikel 9 aendres saaledes:

a) Stk. 2, 3 og 4 affattes saaledes:

"2. De vejledende programmer, finansieringsplanerne og eventuelle aendringer hertil vedtages af Kommissionen efter proceduren i artikel 11, stk. 2.

3. Finansieringsafgoerelser, som ikke vedroerer rentegodtgoerelser for Bankens laan og risikovillig kapital, og som ikke er omfattet af de nationale eller regionale finansieringsplaner, traeffes individuelt efter proceduren i artikel 11, stk. 2, med forbehold af naervaerende artikels stk. 4.

4. De i stk. 3 naevnte finansieringsafgoerelser, som gaelder beloeb paa 2 000 000 EUR eller derunder, vedtages af Kommissionen, hvis de ligger inden for rammerne af en samlet tildeling. En samlet tildeling vedtages efter proceduren i artikel 11, stk. 2. Udvalget nedsat ved artikel 11, stk. 1, underrettes systematisk og hurtigt og under alle omstaendigheder foer det foelgende moede om finansieringsafgoerelser for aktioner, som gaelder beloeb paa 2 000 000 EUR eller derunder."

b) Stk. 5 og 6 ophaeves.

6) Artikel 10, stk. 2, affattes saaledes:

"2. I finansieringsafgoerelser, der traeffes i henhold til denne forordning, samt de i artikel 15 omhandlede evalueringer tager Kommissionen hensyn til de principper for forsvarlig oekonomisk forvaltning, herunder navnlig for tilbageholdenhed og omkostningseffektivitet, der er omhandlet i finansforordningen."

7) Artikel 11, stk. 1, 2 og 3, affattes saaledes:

"1. Kommissionen bistaas af "MEDA-udvalget", (herefter benaevnt "Udvalget").

2. Naar der henvises til dette stykke, finder forvaltningsproceduren efter artikel 4 i afgoerelse 1999/468/EF anvendelse i henhold til dennes artikel 7, stk. 3.

3. Den i artikel 4, stk. 3, i beslutning 1999/468/EF omhandlede frist er paa tre maaneder.

3a. En repraesentant for Banken deltager i forhandlingerne, men uden stemmeret."

8) Artikel 15 aendres saaledes:

a) I stk. 1 aendres "30. april" til "30. juni".

b) Stk. 2, foerste punktum, affattes saaledes:

"Kommissionen og Banken evaluerer de vigtigste af de projekter og indsatssektorer, der vedroerer dem begge, for at afgoere, om maalene er naaet, og for at opstille retningslinjer med det formaal at goere de fremtidige aktiviteter mere effektive."

c) Stk. 6 ophaeves.

9) Bilag II aendres som angivet i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning traeder i kraft paa tredjedagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfaerdiget i Bruxelles, den

Paa Raadets vegne

Formand

BILAG

Bilag II aendres saaledes:

1) Del I(b) affattes saaledes:

"b) Den omfatter ogsaa foranstaltninger til stoette for partnernes reformprogrammer, der ivaerksaettes efter foelgende principper:

- stoetteprogrammerne skal tage sigte paa at genoprette subsidiaert eller konsolidere den overordnede finansielle balance og skabe et oekonomisk klima, der virker vaekstfremmende, ligesom de skal tage sigte paa at forbedre befolkningens velfaerd; stoetteprogrammerne kan ogsaa rettes mod reform af noeglesektorer med henblik paa oprettelse af et frihandelsomraade med EF

- stoetteprogrammerne skal vaere tilpasset den saerlige situation i det enkelte land og tage hensyn til de oekonomiske og sociale vilkaar

- stoetteprogrammerne skal omfatte foranstaltninger, der navnlig skal tage sigte paa at afboede de negative foelger, som processen for oekonomisk omstilling og gennemfoerelsen af et Euro-Middelhavs-frihandelsomraade vil kunne faa socialt og beskaeftigelsesmaessigt, isaer for daarligt stillede befolkningsgrupper

- stoetten vil blive udbetalt i trancher i form af direkte budgetstoette, efterhaanden som de (sektor)maal, der er aftalt i stoetteprogrammet, opfyldes.

For at kunne modtager stoette skal foelgende kriterier vaere opfyldt:

- det paagaeldende land skal saette sig for at gennemfoere et reformprogram, der er godkendt af Bretton Woods-institutionerne, eller ivaerksaette programmer, der er godkendt som svarende hertil, i samraad med disse institutioner, men ikke noedvendigvis med finansiel stoette fra disse, afhaengigt af reformernes omfang og effektivitet

- der skal tages hensyn til landets oekonomiske situation paa makro-oekonomisk plan (gaeldsbyrden, omkostningerne til renter og afdrag, betalingsbalancen, budgetsituationen, den monetaere situation, indkom sten pr. indbygger og arbejdsloeshedstallene) og paa sektor-reformplan med henblik paa at skabe et frihandelsomraade med Det Europaeiske Faellesskab."

2) Del II, ellevte led, affattes saaledes:

"- samarbejde og faglig bistand til styrkelse af samarbejdet paa omraadet migration og bekaempelse af ulovlig migration, herunder repatriering af ulovlige indvandrere og menneskehandel, styrkelse af domstols-samarbejdet i civilretlige anliggender og samarbejde om forebyggelse og bekaempelse af kriminalitet, herunder ulovlig narkotikahandel;"