Nr. C 259/2 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 12.11.75 
II 
(Forberedende  retsakter) 
KOMMISSION 
Forslag  til Rådets  forordning  (EØF)  om  harmonisering  af visse  bestemmelser  på det 
sociale  område  inden  for godstransport  ad indre  vandveje 
(forelagt  Rådet  af Kommissionen  den  17. september  1975) 
RÅDET  FOR  DE  EUROPÆSKE 
FÆLLESSKABER  HAR  — 
under  henvisning  til traktaten  om  oprettelse  af Det 
europæiske  økonomiske  Fællesskab,  særlig  artikel  75, 
under  henvisning  til forslag  fra Kommissionen, 
under  henvisning  til udtalelse  fra Europa-Parlamen-
tet, 
under  henvisning  til udtalelse  fra Det  økonomiske  og 
sociale  Udvalg,  og 
ud fra følgende  betragninger: 
I Rådets  beslutning  af 13.  maj  1965  om harmonise-
ring af visse-  bestemmelser,  der  har  indvirkning  på 
konkurrencen  inden  for transporten  med  jernbane,  ad 
landeveje  og  sejlbare  vandveje  (*), særlig  artikel 
10-13,  er det  fastsat,  at de forskelle,  der  er af en 
sådan  art,  at de fordrejer  konkurrencevilkårene  inden 
for transporten,  fjernes  ved  indbyrdes  tilnærmelse  i 
takt med  udviklingen  af de særlige  bestemmelser,  der 
på transportområdet  gælder  for arbejdsbetingelserne, 
og ved  gennemførelse  af ens  bestemmelser  for sam-
mensætningen  af det medfølgende  personale  samt  for 
kontrolforanstaltningerne;  med  henblik  herpå  må 
såvel  forholdet  mellem  de forskellige  transportgrene 
som forholdet  mellem  virksomheden  i de enkelte 
medlemsstater  inden  for  hver  enkelt  transportgren 
tages  i betragtning; 
med henblik  på den  sociale  beskyttelse  og trafiksik-
kerheden  på vandvejene  må  der  opstilles  bestemte 
maksimumsnormer  for daglig  arbejdstid  og bestemte 
H EFT  nr. 88 af 24. 5. 1965,  s. 1500/65. minimumsnormer  for hviletid  samt  for besætninger-
nes sammensætning  og  besætningsmedlemmernes 
kvalifikationer; 
i betragtning  af godstransportens  betydning  inden  for 
den samlede  transport  ad de indre  vandveje  er det 
formålstjenligt,  at der  i det indledende  stadium  kun 
fastsættes  bestemmelser  for dette  transportområde; 
af konkurrence-  og sikkerhedsmæssige  grunde  og til-
lige af sociale  grunde  er det nødvendigt  at fastsætte 
ensartet  anvendelse  af bestemmelserne  i denne  for-
ordning  på besætningerne  på alle  skibe,  der transpor-
terer  gods  af medlemsstaternes  vandveje; 
for at nå dette  mål  skal  visse  transporter  fra tredje-
lande  i en overgangsperiode  ikke  omfattes  af den 
almindelige  anvendelse  af forordningen  på bestemte 
vandveje,  for hvilke  der gælder  andre  internationale 
ordninger; 
medlemsstaterne  må  optage  forhandlinger  for  at 
fjerne  alle  eksisterende  uoverensstemmelser  mellem 
disse  ordninger  og fællesskabsforordningen; 
virkeliggørelsen  af de i denne  forordning  nævnte  mål 
nødvendiggør  ikke,  at bestemmelserne  anvendes  på 
besætningsmedlemmer  på fartøjer  med  lille  tonnage 
eller på fartøjer,  der ikke  forekommer  på transport-
markedet; 
af hensyn  til konkurrencen,  sikkerheden  og  den 
sociale  beskyttelse  skal  besætningsmedlemmernes 
sammensætning  fastlægges  detaljeret  efter  de forskel-
lige skibstyper,  og  der  skal  fastsættes  bestemte 
forudsætninger,  som  medlemmerne  af disse  besætnin-
ger skal  opfylde; 
12.11.75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 259/3 
i en overgangsperiode  skal  der gives  medlemsstaterne 
mulighed  for  visse  undtagelser  fra den  fastsatte  har-
monisering  i forbindelse  med  besætningernes  sam-
mensætning; 
for at udelukke  overanstrengelse  af skibspersonalet  er 
der fastsat  begrænsninger  af den  daglige  arbejdstid  og 
minimumshviletider,  der  tilgodeser  fremskridtene  in-
den for transporten  ad de indre  vandveje  med  hensyn 
til arbejdsvilkår  og driftsforhold;  af samme  årsager 
må besætningsmedlemmerne  også  have  krav  på peri-
odiske  hviletider,  årlig  ferie  og fridage,  der i rimeligt 
omfang  kan  tilbringes  på hjemstedet; 
af hensyn  til de særlige  forhold,  der gør  sig gældende 
for arbejdet  i havn,  er det hensigtsmæssigt  at anvende 
de for  arbejdstiderne  gældende  lokale  bestemmelser, 
såfremt  de er gunstigere  end  fællesskabsbestemmel-
serne; 
selvstændige  skippere  skal  undtages  fra visse  bestem-
melser; 
de bestemmelser,  der i denne  forordning  er fastsat  for 
arbejdsvilkårene,  er kun  minimums-  eller  maksi-
mumsnormer;  for  at fremme  det  sociale  fremskridt 
eller  forbedre  sikkerheden  inden  for  skibsfarten  kan 
enhver  medlemsstat  træffe  foranstaltninger,  der inde-
holder  gunstigere  betingelser  for  besætningsmedlem-
merne;  Kommissionen  vil følge  situationens  udvikling 
i medlemsstaterne  og regelmæssigt  underrette  Rådet 
herom  med  henblik  på en eventuel  tilpasning  af for-
ordningen; 
der skal  fastsættes  foranstaltninger,  der sikrer  effektiv 
kontrol  med,  at bestemmelserne  i denne  forordning 
overholdes  i medlemsstaterne;  det  er nødvendigt,  at 
medlemsstaterne  bistår  hinanden  hermed  — 
UDSTEDT  FØLGENDE  FORORDNING: 
AFDELING  I 
Definitioner 
Artikel  1 
I denne  forordning  forstås  ved: 
1. »daglig  arbejdstid«:  tiden  mellem  arbejdets  begyn-
delse  og ophør;  den  omfatter: — den  tid,  der  anvendes  til arbejdet  ved  ror  og 
radarskærm  og andet  arbejde  om bord; 
— den  tid,  der  anvendes  til forberedelses-  og af-
slutningsarbejde  før og efter  sejlads; 
— den  tid,  der anvendes  til forhaling; 
— den  tid,  der anvendes  til administrativt  arbejde; 
— den  tid,  der  på  sejl-liggedage  anvendes  til 
arbejdet  med  lastning,  losning,  vedligeholdelse, 
kontrol  og reparation  eller  tilsyn  med  disse 
aktiviteter; 
— den  tid,  der  anvendes  til alt andet  arbejde,  der 
almindeligvis  udføres  inden  for  skibsfarten  på 
de indre  vandveje; 
— det  tidsrum,  inden  for  hvilket  besætningen 
ifølge  bestemmelserne  for sejlads  skal  opholde 
sig om bord,  bortset  fra den  daglige  hviletid; 
— det  tidsrum,  inden  for hvilket  besætningen  skal 
være  til rådighed  for at udføre  eller  genoptage 
en af de ovennævnte  aktiviteter; 
— alle  afbrydelser  i sejladsen  i løbet  af en sejldag 
eller  en sejl-liggedag  bortset  fra de afbrydelser, 
der skyldes  den  daglige  hviletid; 
— alle  afbrydelser  i arbejdet  i løbet  af en arbejds-
dag inden  afslutning  af arbejde  med  lastning 
og losning; 
— hvilepauserne; 
— alle  andre  afbrydelser  indbefattet  de hviletider, 
der ligger  inden  for arbejdstiden  (afbrydelser  i 
arbejdet  eller  ikke  fastsatte  hvilepauser); 
2. »afbrydelser  i arbejdet«:  alle  afbrydelser  — bortset 
fra hvilepauser  og daglig  hviletid  — der  hidrører 
fra transportens  og/eller  virksomhedens  organisa-
tion; 
3. »sejl-liggedag«:  en dag,  på hvilken  der på den  ene 
side udføres  arbejde  i forbindelse  med  sejlads  og 
på den  anden  side  arbejde  som  f.eks.  lastning,  los-
ning,  vedligeholdelse  og reparationer; 
4. »besætningsmedlem«:  skibsfører,  styrmand, 
dæksmand,  skibsdreng,  maskinist,  dæksmand-
motorpasser  og fyrbøder; 
5. a) »dagsejlads«:  sejladsen  har en varighed  af højst 
14 timer  daglig,  og besætningens  hvileperiode 
er placeret  mellem  kl. 18 og kl. 8; 
Nr. C 259/4 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 12.11.  75 
b) »halvkontinuerlig  sejlads«:  sejladsen  har  en 
varighed  af højst  18 timer  daglig,  og besætnin-
gens  hvileperiode  er placeret  mellem  kl. 19 og 
kl. 7; 
c) »kontinuerlig  sejlads«:  sejladsen  har  en varig-
hed af mere  end  18 timer  daglig; 
6. »hvilepause»:  enhver  foreskreven  eller  overens-
komstmæssig  afbrydelse  på mindst  30 minutter  i 
tiden  mellem  arbejdets  begyndelse  og ophør,  hvor-
under  arbejdstageren  frit  kan  disponere  over  sin 
tid; 
7. »uge«:  tidsrummet  fra  søndag  kl.  0 til lørdag 
kl. 24; 3. Medlemsstaterne  optager  straks  forhandlinger 
med Schweiz  for  om  muligt  inden  (18  måne-
der efter  forordningens  udstedelse) 
— inden  for  rammerne  af Centralkomiteen  for  sej-
lads på Rhinen  at ændre  de bestemmelser  i under-
søgelsesordningen  for skibe  og flåder  i Rhinfart  af 
18. november  1947,  der  skulle  vise  sig at vær? 
uforenelige  med  bestemmelserne  i den  forelig-
gende  forordning, 
— at ændre  alle  de bestemmelser  i konventionen  om 
Rhinskippernes  arbejdsvilkår  af 21. maj  1954,  der 
skulle  vise  sig at være  uforenelige  med  bestemmel-
serne  i den  foreliggende  forordning,  eller  i givet 
fald at opsige  konventionen. 
8. »daglig  hviletid«: 
— i dagsejlads  og halvkontinuerlig  sejlads  ethvert 
uafbrudt  tidsrum  på mindst  henholdsvis  10 og 
8 timer,  i hvilket  besætningsmedlemmerne  frit 
kan råde  over  deres  tid og frit  kan  komme  og 
gå inden  for  de grænser,  som  i Fællesskabets 
og de nationale  bestemmelser  er fastlagt  for 
besætningens  sammensætning  og  tilstedevæ-
relse; 
— i kontinuerlig  sejlads  ethvert  uafbrudt  tidsrum 
på mindst  6 timer,  i hvilket  besætningsmed-
lemmerne  frit  kan  råde  over  deres  tid og frit 
kan komme  og gå inden  for de grænser,  som  i 
Fællesskabets  og de nationale  bestemmelser  er 
fastlagt  for  besætningens  sammensætning  og 
tilstedeværelse. 
AFDELING  II 
Gyldighedsområde 
Artikel  2 
1. Denne  forordning  gælder  for  besætningsmed-
lemmerne  på skibe,  der  transporterer  gods  ad med-
lemsstaternes  vandveje. 
2. I  en overgangsperiode,  indtil  de i stk.  3 fastsatte 
forhandlinger  er afsluttet,  finder  den  foreliggende  for-
ordning  ikke  anvendelse  på besætninger  på skibe,  der 
— sejler  på vandveje,  der er underlagt  undersøgelses-
ordningen  for  skibe  og  flåder  i Rhinfart  af 
18. november  1947  og tilhører  virksomheder  med 
hjemsted  i tredjelande; 
— der  sejler  på vandveje,  der  er underlagt  konven-
tionen  om  Rhinskippernes  arbejdsvilkår  af 
21. maj  1954  og  tilhører  virksomheder  med 
hjemsted  i Schweiz. Artikel  3 
Med  henblik  på denne  forordnings  anvendelse  vil 
Fællesskabet  i nødvendigt  omfang  optage  forhandlin-
ger med  tredjelande. 
Artikel  4 
Denne  forordning  finder  ikke  anvendelse  på besæt-
ningsmedlemmer. 
— på færger, 
— på flåder  og fartøjer,  der er udstyret  med  maski-
ner og ikke  transporterer  gods, 
— på skibe  med  en dødvægt  på under  150  tons  bort-
set fra slæbebåde  og fartøjer  til skubning, 
— på skibe,  der kommer  fra eller  er på vej tilbage  til 
havet  og kun  benytter  vandvejene  for at laste  eller 
losse  i en havn,  der ligger  ved  disse  vandveje, 
— på fiskefartøjer,  der anvendes  til dette  formål, 
— på skibe,  der  er udrustet  med  redningsmateriel 
eller  bugseringsudstyr  til øjeblikkelig  udrykning, 
— på vandvejsforvaltningens,  politiets,  militærets  og 
brandvæsenets  tjenesteskibe  og alle  andre  tjene-
steskibe  tilhørende  det offentlige, 
— på skibe,  der udelukkende  anvendes  til bugsering 
i havnene, 
— på fartøjer,  der  udelukkende  anvendes  til skub-
ning  i havnene, 
— på skibe,  der  anvendes  til bugsering  i oceanfart, 
såfremt  de ikke  anvendes  i skibsfarten  på de indre 
vandveje. 
12.11.  75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 259/5 
AFDELING  III 
Besætning 
Artikel  5 
Besætningsmedlemmerne  skal  opfylde  følgende 
forudsætninger: 
a) Skibsføreren 
skal være  mindst  21 år gammel  og skal  i mindst 
4 år have  været  beskæftiget  i søgående  sejlads  eller 
i sejlads  på indre  vandveje.  Uddannelse  på en fag-
skole  for flodskippere  kan  helt  eller  delvis  indgå 
ved beregningen  af varigheden  af beskæftigelsen 
inden  for skibsfarten.  Denne  tid kan  nedsættes  til 
tre år, hvis  ansøgeren  kan  fremlægge  dokumenta-
tion for  afsluttet  skibsføreruddannelse;  mini-
mumsniveauet  for denne  uddannelse  fastsættes  af 
Rådet  på forslag  af Kommissionen  senest  1 år 
efter  denne  forordnings  ikrafttræden; 
b) styrmanden 
skal have  været  beskæftiget  i mindst  1 år som 
dæksmand  eller  dæksmand/motorpasser  i skibs-
farten  på de indre  vandveje; 
c) dæksmanden 
skal være  mindst  17 år gammel  og i mindst  1 år 
have  været  beskæftiget  i søgående  sejlads  eller  i 
sejlads  på indre  vandveje  som  medlem  af en 
dæksbesætning.  Uddannelse  på en fagskole  for 
flodskippere  kan helt  eller  delvis  indgå  ved  bereg-
ningen  af varigheden  af beskæftigelsen  inden  for 
skibsfarten; 
d) skibsdrengen 
skal være  mindst  15 år gammel; 
e) maskinisten 
skal foruden  at have  elementært  kendskab  til 
maskinlære  i mindst  2 år have  været  beskæftiget 
som dæksmand/motorpasser  eller  have  deltaget  i 
et erhvervsuddannelseskursus,  hvis  minimumsni-
veau  fastsættes  af Rådet  på forslag  af Kommissio-
nen senest  1 år efter  denne  forordnings  ikrafttræ-
den; 
f) dceksmandenlmotorpasseren 
skal foruden  at have  elementært  kendskab  til 
maskinlære  have  sejlet  i mindst  1 år på dækket  på 
et skib  med  egen  fremdrivningskraft  i søgående 
sejlads  eller  i sejlads  på indre  vandveje. Artikel  6 
Når skibets  eller  ladningens  sikkerhed  kræver  det, 
kan ethvert  besætningsmedlem  sættes  til at udføre  an-
dre opgaver  end  de opgaver,  han  sædvanligvis  udfø-
rer, såfremt  han  har  kvalifikationer  og  fysiske 
forudsætninger  herfor. 
Artikel  7 
1. For  besætningernes  sammensætning  inden  for 
de forskellige  skibskategorier  gælder  de minimumsbe-
stemmelser,  der  er fastlagt  i det bilag,  der  indgår  i 
denne  forordning. 
2. Inden  for en frist,  der udløber  på et tidspunkt, 
der skal  fastsættes  af Rådet  på forslag  af Kommissio-
nen, kan  Kommissionen  efter  anmodning  herom  give 
medlemsstaterne  tilladelse  til på alle  eller  en del af 
transporterne  på vandveje  inden  for deres  område  at 
anvende!  ordninger,  der afviger  fra de i stk. 1 fastsatte 
bestemmelser,  i det omfang  de særlige  forhold  for sej-
ladsen  på disse  vandveje  berettiger  til disse  afvigelser, 
og ordningerne  opfylder  følgende  betingelser: 
a) der  skal  tages  hensyn  til bestemmelserne  i denne 
forordning;  navnlig  skal  bestemmelserne  i afde-
ling IV og V kunne  overholdes; 
b) ordningerne  skal  udformes  i overensstemmelse 
med behovet  for  trafiksikkerhed  på de pågæl-
dende  vandveje  og det  tekniske  udstyr,  som  de 
pågældende  fartøjer  råder  over; 
c) de opnåede  sociale  fremskridt  i de pågældende 
medlemsstater  må ikke  berøres. 
Der kan  ikke  anvendes  afvigende  ordninger  på skibs-
farten  på Rhinen.  Som  Rhinskibsfart  betragtes  skibs-
farten  på Rhinen  fra Basel  Mitterbriicke  til det åbne 
hav, indbefattet  Rhinens  sidekanel,  Pannerdensch-
kanalen,  Nederrijn,  Lek,  Waal,  Merwede,  Noord  og 
Nieuwe  Maas. 
3. Kommissionen  træffer  de i henhold  til stk.  2 
nødvendige  afgørelser  i samråd  med  Det  paritetiske 
rådgivende  Udvalg  vedrørende  de sociale  problemer 
inden  for  vandvej  strafikken,  som  blev  oprettet  ved 
Kommissionens  afgørelse  af 28.  november  1967  (1), 
og med  den  ansøgende  medlemsstat  samt  eventuelt  de 
medlemsstater,  som  berøres  af de pågældende  ordnin-
ger. 
(!) EFT  nr. 297  af 7. 12. 1967,  ændret  ved  Kommissionens 
afgørelse  af 19. juni  1970,  EFT  nr. L 140  af 27. 6. 1970. 
Nr. C 259/6 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 12.11.  75 
Kommissionen  underretter  den  ansøgende  medlems-
stat om  sine  afgørelser  inden  for  en frist  på fire 
måneder  efter  ansøgningens  modtagelse;  såfremt  an-
dre medlemsstater  skal  høres,  forlænges  denne  frist  til 
6 måneder. 
4. Medlemsstaterne  kan  i særlige  tilfælde  fastsætte 
en formindskelse  af besætningen,  når  et fartøj  råder 
over  et teknisk  udstyr,  der er mere  moderne  end  det 
krævede  og er egnet  til at overtage  visse  af besætnin-
gens  opgaver.  Medlemsstaterne  underretter  Kommis-
sionen  om de i henhold  til denne  bestemmelse  trufne 
foranstaltninger. 
Artikel  8 
1. Kvinder  må ikke  være  medlemmer  af besætnin-
gen, hvis 
— skibets  udstyr  er vanskeligt  at betjene; 
— rorgængerarbejdet  på det  fuldt  lastede  skib  ikke 
kan udføres  af én person  uden  særlig  kraftan-
strengelse; 
— fler  af besætningen  om bord  på skibet  skal  udfø-
res arbejde,  der består  i med  begge  arme  at flytte 
eller transportere  byrder  eller  grej  på mere  end 
15 kg eller  i fællesskab  med  en anden  person  at 
transportere  byrder  eller  grej  på mere  end  35 kg; 
firing  og indhaling  af tunge  slæbetove  må under 
alle omstændigheder  betragtes  som  sådant 
arbejde; 
— der  på skibet  ikke  forefindes  adskilte  soverum, 
vaskerum  og toiletter  til de kvindelige  og mand-
lige besætningsmedlemmer.  Denne  bestemmelse 
gælder  ikke,  hvis  alle  besætningsmedlemmerne  til-
hører  samme  familie. 
2. De  kompetente  myndigheder,  der skal  indsættes 
af hver  medlemsstat  i henhold  til artikel  22,  afgør, 
om skibet  er egnet  til kvindearbejde,  og gør  notat 
herom  i et undersøgelsescertifikat. 
3. En  person,  der skal  holde  opsyn  med  og passe 
børn  under  6 år og til stadighed  opholder  sig om 
bord,  kan  ikke  være  medlem  af besætningen. 
4. Efter  svangerskabets  6. måned  og indtil  3 måne-
der efter  nedkomsten  må kvinder  ikke  beskæftiges. 
Artikel  9 
1. Den  foreskrevne  besætning  skal  til stadighed 
være  om bord  under  sejladsen.  Det  er ikke  tilladt  at 
lade skibet  afgå  uden  den  foreskrevne  besætning. 2. Skibe,  der som  følge  af usædvanlige  og uforud-
sete omstændigheder  såsom  sygdom,  ulykkestilfælde 
eller ordre  fra myndighederne  kommer  til at mangle 
højst  ét medlem  af den  foreskrevne  besætning  under 
sejladsen,  kan  dog  uanset  bestemmelserne  i stk.  1 
fortsætte  sejladsen  til det  første  sted,  hvor  det  kan 
fortøje  og ligge  i sikkerhed. 
AFDELING  IV 
Daglig  arbejdstid 
Arbejde  ved ror og radarskærm 
Artikel  10 
1. I  dagsejlads  er den  daglige  arbejdstid  maksi-
malt: 
— 14 timer  i tiden  fra marts  til oktober  inklusive; 
— 12 timer  i tiden  fra november  til februar  inklusive. 
Den gennemsnitlige  daglige  arbejdstid  beregnet  for 12 
på hinanden  følgende  uger  må  ikke  overskride  12 
timer.  Ved  beregningen  af denne  gennemsnitlige  dag-
lige arbejdstid  skal  der kun  tages  hensyn  til sejldage 
og sejlliggedage. 
2. Ved  halvkontinuerlig  sejlads  må  den  daglige 
arbejdstid  højst  andrage  12 timer. 
3. Ved  kontinuerlig  sejlads  må den  daglige  arbejds-
tid højst  andrage  8 timer. 
Artikel  11 
Den uafbrudte  arbejdstid  ved  roret  må højst  andrage 
4 timer.  Derefter  skal  der følge  en hvilepause. 
Artikel  12 
Arbejdstiden  ved radarskærmen  andrager: 
— højst  7 timer  pr. daglig  arbejdsperiode  i dagsejlads 
og halvkontinuerlig  sejlads 
— højst  7 timer  inden  for et døgn  i kontinuerlig  sej-
lads. 
12.11.  75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 259/7 
Den uafbrudte  arbejdstid  ved radarskærmen  må højst 
andrage  2 timer;  arbejdet  må først  genoptages  efter 
en afbrydelse  på mindst  30 minutter. 
Artikel  13 
De i artikel  10, 11, 12, 14 og 15 fastsatte  bestemmel-
ser må kun  fraviges  i følgende  tilfælde: 
a) hvis  et besætningsmedlem  bliver  syg eller  kommer 
til skade,  og hans  arbejde  må overtages  af et an-
det besætningsmedlem;  i dette  tilfælde  er fravi-
gelse  kun  tilladt  indtil  næste  passende  anløbssted, 
hvor  besætningsmedlemmet  i givet  fald  må for-
lade skibet  og udskiftes; 
b) hvis  skibets  eller  ladningens  sikkerhed  er i fare. 
AFDELING  V 
Hviletider  og hvilepauser  — ferie-  og fridage 
Artikel  14 
1. I  dagsejlads  andrager  den  daglige  hviletid 
mindst: 
— 10 på hinanden  følgende  timer  i tiden  fra marts  til 
oktober  inklusive; 
— 12 på hinanden  følgende  time  i tiden  fra novem-
ber til februar  inklusive. 
Den gennemsnitlige  daglige  hviletid  beregnet  for 12 
på hinanden  følgende  uger  skal  andrage  mindst  12 
timer.  Ved  beregningen  af den  gennemsnitlige  daglige 
hviletid  tages  der  ikke  hensyn  til periodiske  hvileti-
der, fridage  og feriedage. 
2. I  halvkontinuerlig  sejlads  skal  den  daglige  hvile-
tid andrage  mindst  8 på hinanden  følgende  timer. 
3. I  dagsejlads  og halvkontinuerlig  sejlads  skal  den 
daglige  hviletid  svare  til en natlig  hviletid,  der i dag-
sejlads  er placeret  mellem  kl. 18 og kl. 8 og i halv-
kontinuerlig  sejlads  er placeret  mellem  kl. 19 og kl. 7. 
4. I  kontinuerlig  sejlads  skal  den  daglige  hviletid 
andrage  mindst  6 på hinanden  følgende  timer. 
Den samlede  daglige  hviletid  andrager  mindst: 
— 12 timer  for et tidsrum  af 24 timer, 
— 24 timer  for et tidsrum  af 48 timer. 5. I  den daglige  hviletid  kan  besætningsmedlemmet 
frit disponere  over  sin tid,  såfremt  politiets  sikker-
hedsbestemmelser  ikke  kræver  hans  tilstedeværelse 
om bord. 
Artikel  15 
I dagsejlads  og halvkontinuerlig  sejlads  har  besæt-
ningsmedlemmerne  krav  på hvilepauser;  disse  har en 
samlet  varighed  på mindst: 
— 30 minutter  ved  en daglig  arbejdstid  på mindst 
5 timer  og højst  8 timer; 
— 1 time  ved en daglig  arbejdstid  på mindst  8 timer 
og højst  12 timer; 
— 1 time  og 30 minutter  ved  en daglig  arbejdstid  på 
mindst  12 timer  og derover. 
Disse  bestemmelser  finder  ikke  anvendelse  på den 
kontinuerlige  sejlads. 
Artikel  16 
1. Ethvert  besætningsmedlem,  der er beskæftiget  i 
dagsejlads,  har som  erstatning  for den ugentlige  hvile-
tid krav  på mindst  78 hviledage  om året;  deraf  skal 
han kunne  tilbringe  mindst  39 dage  på sit hjemsted, 
og mindst  10 dage  skal  være  søndage. 
2. Ethvert  besætningsmedlem,  der er beskæftiget  i 
halvkontinuerlig  eller  kontinuerlig  sejlads,  har  for 
hver to arbejdsdage  krav  på en hviledag.  Hviledagene 
skal tildeles  inden  for et tidsrum  af højst  6 uger;  de 
gives  samlet  og skal  kunne  tilbringes  på besætnings-
medlemmets  hjemsted. 
3. I  dagsejlads  og halvkontinuerlig  sejlads  skal  en-
hver periodisk  hviletid  begynde  senest  kl. 20. Den  an-
drager  mindst  36 på hinanden  følgende  timer.  Mel-
lem to periodiske  hviletider  må  der  højst  ligge 
30 arbejdsdage. 
Artikel  17 
1. Ethvert  besætningsmedlem  har  krav  på mindst 
30 ferie-  og fridage  om året. 
Hviletiderne  indgår  ikke  i disse  30 dage. 
2. Ethvert  besætningsmedlem  har krav  på en sam-
menhængende  årlig  ferie  på mindst  2 uger. 
Nr. C 259/8 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 12.11.  75 
AFDELING  VI 
Arbejde  i havn 
Artikel  18 
For besætningsmedlemmernes  aktiviteter  i havn  eller 
på andet  anløbssted  gælder  de foreliggende  lokale  be-
stemmelser  for  daglig  arbejdstid  og hviletid,  såfremt 
der i disse  er fastsat  minimums-  eller  maksimumsnor-
mer,  der  er gunstigere  for  besætningsmedlemmerne 
end bestemmelserne  i afdeling  IV og V. 
AFDELING  VII 
Selvstændige  flodskippere 
Artikel  19 
1. Bestemmelserne  i artikel  16 og 17 finder  ikke 
anvendelse  på selvstændige  flodskippere. 
2. Selvstændige  flodskippere  skal  tage  78 hviledage 
om året. 
AFDELING  VIII 
Anvendelse  af gunstigere  bestemmelser 
Artikel  20 
1. De  i medlemsstaterne  gældende  bestemmelser, 
der sammenlignet  med  denne  forordning  indeholder 
højere  minimumsnormer  for  minimumsalder,  besæt-
ningernes  sammensætning,  faglige  kvalifikationer, 
hviletid  og hvilepauser  eller  lavere  maksimumsnor-
mer for  daglig  arbejdstid  og arbejdstid  ved  ror  eller 
radarskærm,  kan  fortsat  anvendes. 
Medlemsstaterne  kan  fastsætte  højere  minimumsnor-
mer for  minimumsalder,  besætningernes  sammensæt-
ning,  faglige  kvalifikationer,  hviletid  og hvilepauser 
eller  lavere  maksimumsnormer  for  daglig  arbejdstid 
og arbejdstid  ved ror eller  radarskærm  end  de i denne 
forordning  fastsatte. 
2. Uanset  bestemmelserne  i de forudgående  styk-
ker gælder  de nævnte  bestemmelser  i denne  forord-
ning  fortsat  for besætningsmedlemmer  på skibe,  der 
er indregistreret  i en anden  stat  og gennemfører  inter-
nationale  transporter. 
3. Hvert  andet  år  efter  denne  forordnings 
ikrafttræden  forelægger  Kommissionen  en beretning for Rådet  om  situationen  på det  af denne  artikel 
omfattede  område. 
AFDELING  IX 
Anvendelse  og kontrol 
Artikel  21 
Kommissionen  fastsætter  ved  forordning  in-
den (18  måneder  efter  forordningens  udste-
delse) 
a) model  til en logbog 
b) model  til en personlig  kontrolbog 
samt  de bestemmelser,  der  kræves  for  deres  benyt-
telse. 
Artikel  22 
Hver  medlemsstat  fastsætter,  hvilke  myndigheder  der 
skal have  til opgave  at sikre  anvendelsen  af bestem-
melserne  for besætningernes  sammensætning  i bilaget 
til denne  forordning. 
Artikel  23 
1. Med  toethalvt  års mellemrum  forelægger  Kom-
missionen  en samlet  beretning  for Rådet  og Europa-
Parlamentet  om  medlemsstaternes  anvendelse  af 
denne  forordning. 
2. Hvert  andet  år indgiver  medlemsstaterne  de 
oplysninger  til Kommissionen,  der  er nødvendige  til 
udarbejdelse  af den  i stk.  1 nævnte  beretning,  i form 
af en standardredegørelse,  som  Kommissionen  udar-
bejder  efter  høring  af medlemsstaterne. 
AFDELING  X 
Afsluttende  bestemmelser 
Artikel  24 
1. Medlemsstaterne  udsteder  efter  høring  af Kom-
missionen  inden  (18  måneder  efter  forordnin-
gens  udstedelse)  de til gennemførelsen  af denne  for-
ordning  nødvendige  administrativt  eller  ved  lov  fast-
satte  bestemmelser. 
Disse  bestemmelser  skal  bl.a.  omfatte  organisation, 
fremgangsmåde  og midler  til kontrol  samt  sanktio-
nerne  i tilfælde  af overtrædelser. 
12.11.  75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 259/9 
2. Medlemsstaterne  yder  gensidigt  hinanden 
bistand  ved  forordningens  anvendelse  og kontrollen 
dermed  og ved  sanktioner  mod  overtrædelser. 
3. Såfremt  de kompetente  myndigheder  i en med-
lemsstat  får  kendskab  til en overtrædelse  af denne 
forordnings  bestemmelser  begået  af et besætnings-
medlem,  der  hører  under  en anden  medlemsstats 
jurisdiktion,  kan  de indberette  dette  til myndighe-
derne  i denne  stat.  De kompetente  myndigheder  med-
deler  gensidigt  hinanden  alle  foreliggende  oplysninger 
om sanktionerne  mod  disse  overtrædelser. Artikel  25 
Artikel  2, stk.  3, artikel  5, litra  a) og c), artikel  7, stk. 
2 og 3, artikel  21 og 24, stk.  1, finder  umiddelbart  an-
vendelse  med  denne  forordnings  ikrafttræden.  De 
øvrige  bestemmelser  i denne  forordning  finder  anven-
delse  fra  (18  måneder  efter  forordningens 
udstedelse). 
Denne  forordning  er bindende  i alle  enkeltheder  og 
gælder  umiddelbart  i hver  medlemsstat. 
BILAG 
BESÆTNINGERNES  SAMMENSÆTNING 
A. DEFINITIONER 
Sammensætningen  af besætningerne  om  bord  på de skibe,  der  anvendes  til godstransport, 
fastsættes  i det efterfølgende  for følgende  tre driftsformer: 
— dagsejlads  (14 timer)  anført  i det efterfølgende  i tabellerne  under  (A) 
— halvkontinuerlig  sejlads  (18 timer)  anført  i det efterfølgende  i tabellerner  under  (B) 
— kontinuerlig  sejlads  (24 timer)  enført  i det efterfølgende  i tabellerne  under  (C). 
B. SAMMENSÆTNINGEN  AF BESÆTNINGEN  PÅ PRAMME,  FRAGTSKIBE  MED  EGEN 
FREMDRIVNINGSKRAFT  OG  SLÆBEBÅDE 
I. Pramme 
1. Hvis  et skib,  der ikke  har egen  fremdrivningskraft  og er indrettet  til at slæbes,  opfyl-
der følgende  forudsætninger: 
a) selv  ved  største  tilladte  dybgang  kan  styreanlægget  betjenes  af én person  uden  særlig 
kraftanstrengelse; 
b) på fartøjer  med  mere  end  350  t dødvægt  er der forbindelse  mellem  styrehus  og forskib 
via et samtaleanlæg; 
c) på fartøjer  med  mere  end  350  t dødvægt  er lænse-  og spulepumper  motordrevne; 
d) på fartøjer  med  mere  end  350  t dødvægt  er bovankerspillet  og på fartøjer  med  mere  end 
750 t dødvægt  hækankerspillet  motordrevet; 
e) på fartøjer  med  mere  end  1000  t dodvægt  er skærestokkene  forskydelige  eller  svingbare, 
eller  der  forefindes  andre  lige  så velegnede  anordninger  som  f.eks.  skydelugedæksler; 
Nr. C 259/10 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 12.11.  75 
er besætningen  sammensat  som  følger: 
Klasser Dødvægt Besætning A B c 
1 150 til 750  t skibsførere 1 2 2 
dæksfolk 1 1 2 
skibsdrenge — — — 
2 over  750  til 1 400 t skibsførere 1 2 2 
dæksfolk 1 1 2 
skibsdrenge 1 1 1 
3 over  1 400 til 2 500 t skibsførere 1 2 2 
dæksfolk 2 2 3 
skibsdrenge — — — 
4 over  2 500 t skibsførere 1 2 2 
dæksfolk 2 2 3 
skibsdrenge 1 1 1 
2. Hvis  én eller  flere  af de i stk.  1 nævnte  forudsætninger  ikke  er opfyldt,  forøges  den 
foreskrevne  besætning  for alle  driftsformers  vedkommende  med  én skibsdreng  i klasse  1 og 
2 og én dæksmand  i klasse  3 og 4. 
3. Hvis  alle  de i stk.  1 nævnte  forudsætninger  er opfyldt,  og skibet  er udstyret  med 
lugedæksler,  der åbnes  og lukkes  ad mekanisk  vej,  eller  hvis  skibet  har åbent  lastrum,  kan 
besætningen  i klasse  1, 2, 3 og 4 formindskes  med  én skibsdreng,  eller  en dæksmand  kan  — 
hvis der ikke  er nogen  skibsdreng  i besætningen  — erstattes  med  en skibsdreng. 
II. Fragtskibe  med  egen  fremdrivningskraft 
1. Hvis  et skib  med  egen  fremdrivningskraft  opfylder  følgende  forudsætninger: 
a) selv  ved  største  tilladte  dybgang  kan  styreanlægget  betjenes  af én person  uden  særlig 
kraftanstrengelse; 
b) optiske  signaler  og lydsignaler  kan  afgives  fra styrepladsen  under  sejladsen; 
c) på skibe  med  mere  end  350  t dødvægt  er der forbindelse  mellem  styreplads  og forskib 
via et samtaleanlæg; 
d) fremdrivningsanlægget  kan betjenes  fra styrepladsen; 
e) til overvågning  af fremdrivningsanlægget  udløses  der alarmanordninger  på styrepladsen, 
når — kølevandstemperatur  og smøreolietryk  i hovedmotorer  og gear  samt  — olie-  eller 
lufttryk  i de anlæg,  der arbejder  under  olie-  eller  lufttryk,  når et kritisk  niveau; 
f) de under  e) nævnte  anordninger  slår  alarm  enten  ved  lydsignaler  eller  optiske  signaler; 
de er indrettet  på en sådan  måde,  at de fungerer  under  fremdrivningsanlæggets  gang  og 
i enhver  situation  tiltrækker  sig skibsførerens  opmærksomhed; 
g) maskinanlæggene  er indrettet  på en.  sådan  måde,  at det  regelmæssigt  forekommende 
arbejde  med  vedligeholdelsen  til enhver  tid kan  afbrydes  under  sejladsen; 
h) på skibe  med  mere  end  350  t dødvægt  er lænse-  og spulepumper  motordrevne; 
12.11.  75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 259/11 
i) på skibe  med  mere  end  350  t dødvægt  er bovankerspillet  og på skibe  med  en længde  på 
mere  end 86 m tillige  hækankerspillet  motordrevet; 
j) på fragtskibe  med  egen  fremdrivningskraft  i klasse  2, 3 og 4 skal  slæbetrossespillene 
kunne  betjenes  af én person; 
k) på skibe  med  mere  end  1 000 t dødvægt  er skærestokkene  forskydelige  eller  svingbare, 
eller der forefindes  andre  lige  så velegnede  anordninger  som  f.eks.  skydelugedæksler, 
er besætningen  sammensat  som  følger: 
Klasser Dødvægt Besætning A B c 
1 150 til 500  t skibsførere 1 2 2 
styrmænd — — — 
dæksfolk 1 1 2 
skibsdrenge — — — 
2 over 500  til 1 000 t skibsførere 1 2 2 
styrmænd — — — 
dæksfolk 1 1 3 
skibsdrenge 1 1 — 
3 over 1 000 til 1 600 t skibsførere 1 2 2 
styrmænd 1 1 1 
dæksfolk 2 2 3 
skibsdrenge — — 1 
4 over 1 600 t skibsførere 1 2 2 
styrmænd 1 1 1 
dæksfolk 2 2 4 
• skibsdrenge 1 1 — 
2. På  skibe  med  en maskinkraft  på mere  end  800  HK skal  dæksmanden  erstattes  med  en 
dæksmand/maskinpasser,  med  mindre  maskinerne  er forseglede  og ikke  kræver  vedligehol-
delse. 
3. På  skibe  med  en maskinkraft  op til 800  HK  skal  et besætningsmedlem  kunne  betjene 
motoren  i et sådant  omfang,  at han  er i stand  til at starte  og standse  den. 
4. Hvis  en eller  flere  af de i stk.  1 nævnte  betingelser  ikke  er opfyldt,  forøges  den fore-
skrevne  besætning  for alle driftsformers  vedkommende  med  én skibsdreng  i klasse  1 og 2 og 
én dæksmand  i klasse  3 og 4. 
5. Såfremt  motoren  kun  benyttes  til at flytte  skibet  i havne  og på pladser  for lastning 
eller losning  eller  til at forbedre  fartøjets  styreegenskaber  i slæbetoget,  betragtes  skibet  som 
pram,  hvad  besætningen  angår.  Begrænsningerne  i anvendelsen  skal  indføres  i et undersø-
gelsescertifikat. 
6. Hvis  et fragtskib  med  egen  fremdrivningskraft  har mere  end  ét fartøj  på slæb,  forøges 
besætningen  i alle klasser  og for alle driftsformer: 
— med  én skibsdreng,  når to eller  tre fartøjer  er på slæb 
— med  én dæksmand,  når fire  eller  flere  fartøjer  er på slæb. 
Nr. C 259/12 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 12. 11. 75 
Hvis  imidlertid  et fragtskib  med  egen  fremdrivningskraft  under  sejlads  med  strømmen  ikke 
har mere  end  to tomme,  parallelt  sammenkoblede  pramme  på slæb,  forøges  besætningen  på 
fragtskibet  ikke. 
Hvis  et fragtskib  med  egen  fremdrivningskraft  slæber  ved  hjælp  af en enkelt  slæbetrosse, 
forøges  den  for dette  skib  foreskrevne  besætning  ikke. 
III. Slæbebåde 
1. Hvis  et skib  med  egen  drivkraft,  der er indrettet  til at slæbe,  opfylder  følgende  betin-
gelser: 
a) fremdrivningsanlægget  kan  betjenes  fra styrepladsen; 
b) til overvågning  af fremdrivningsanlægget  udløses  der alarmanordninger  på styrepladsen, 
når 
— kølevandstemperatur  og smøreolietryk  i hovedmotorer  og gear  samt 
— olie-  eller  lufttryk  i de anlæg,  der arbejder  under  olie-  eller  lufttryk, 
når et kritisk  niveau; 
c) de under  b) nævnte  anordninger  slår  alarm  enten  ved  lydsignaler  eller  ved  optiske  signa-
ler; de er indrettet  på en sådan  måde,  at de fungerer  under  fremdrivningsanlæggets  gang 
og i enhver  situation  tiltrækker  sig skibsførerens  opmærksomhed; 
d) ankerspillene  og slæbetrossespillene  er motordrevne; 
e) slæbetrossespillene  kan  betjenes  af én person, 
er besætningen  sammensat  som  følger: 
Klasser Maskinkraft Besætning A B c 
1 indtil  250  HK skibsførere 1 2 2 
styrmænd — — — 
dæksfolk — — 1 
skibsdrenge — — — 
maskinister — — — 
dæksmand/ 
motorpasser 1 1 1 
2 over  250  til 500  HK skibsførere 
styrmænd 1 2 2 
dæksfolk — — 1 
skibsdrenge 1 1 1 
maskinister — — — 
dæksmand/ 
motorpasser 1 1 1 
3 over  500  til 750  HK skibsførere 
styrmænd 1 2 2 
dæksfolk 1 1 1 
skibsdrenge — 1 1 
maskinister — — — 
dæksmand/ 
motorpasser 1 1 2 
12.11.75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 259/13 
Klasser Maskinkraft Besætning A B c 
4 over  750  til 
1 000  HK skibsførere 
styrmænd 1 2 2 
dæksfolk 1 1 2 
skibsdrenge 1 — 1 
maskinister 1 1 1 
dæksmand/ 
motorpasser — 1 1 
5 over  1 000 til 
2 000  HK skibsførere 
styrmænd 1 
1 2 
1 2 
1 
dæksfolk 1 1 2 
- skibsdrenge 1 — 1 
maskinister 1 1 1 
dæksmand/ 
motorpasser — 1 1 
over  2 000 HK skibsførere 1 2 2 
styrmænd 1 1 1 
dæksfolk 2 2 4 
skibsdrenge 1 — — 
maskinister 1 1 1 
dæksmand/ 
motorpasser — 1 1 
2. Hvis  slæbetrosserne  er af nylon,  kan  en dæksmand  erstattes  med  en skibsdreng;  der 
må dog  ikke  være  mere  end  to skibsdrenge  i besætningen. 
Hvis  der  i klasse  2 (250  HK  — 500  HK)  kun  benyttes  én slæbetrosse,  eller  hvis  der  kun 
forefindes  én slæbt  længde,  behøves  der ingen  skibsdreng. 
3. Hvis  én eller  flere  af de under  pkt.  1 nævnte  betingelser  ikke  er opfyldt,  forøges  den 
foreskrevne  besætning  med  én dæksmand/motorpasser. 
4. Hvis  vedligeholdelsen  og istandsættelsen  af de under  pkt.  1 nævnte  maskinanlæg  udfø-
res af maskinister,  der tilkaldes  udefra,  kan  besætningen  formindskes  med  én maskinist. 
IV. Afvigelser  og yderligere  bestemmelser  i forbindelse  med  ordningerne  under  I, II og III 
1. Hvis  antallet  af styrmænd,  dæksmænd  og dæksmænd/motorpassere  i de ovenfor  under 
1. II og III anførte  besætninger  er på to eller  flere  personer,  kan  en dæksmand  erstattes  med 
to skibsdrenge.  Dette  gælder  ikke  for kontinuerlig  og halvkontinuerlig  sejlads. 
Der kan  højst  være  tre skibsdrenge  i en besætning. 
To skibsdrenge  kan  erstattes  med  en dæksmand,  hvis  der  derudover  er en dæksmand,  en 
dæksmand/motorpasser  eller  en styrmand  i besætningen. 
2. Hvis  den  besætning,  der i henhold  til forskrifterne  skal  være  om bord,  er på mere  end 
seks medlemmer,  må et besætningsmedlem,  uanset  driftsform,  ikke  sættes  til at udføre  al-
mindeligt  køkkenarbejde. 
3. Hvis  et skibs  størrelse,  konstruktion,  indretning  eller  formål  ikke  er i overensstem-
melse  med  de ovenfor  under  I, II og III nævnte  fartøjer,  skal  de kompetente  myndigheder  i 
Nr. C 259/14 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 12.11.  75 
den medlemsstat,  hvor  den  virksomhed,  der ejer  skibet,  har sit hjemsted,  fastsætte  en større 
besætning  end  den,  der er fastsat  i de ovennævnte  bestemmelser,  når det må antages,  at 
besætningen  i henhold  til bestemmelserne  under  I, II og III er utilstrækkelig  for skibets  sik-
kerhed  under  sejlads. 
Medlemsstaternes  kompetente  myndigheder  fastsætter  endvidere  for alt flydende  materiel, 
såfremt  det omfattes  af anvendelsesområdet  i forordningens  artikel  4, samt  for dampslæbe-
både  under  hensyntagen  til deres  størrelse,  konstruktion,  indretning  og formål  den nødven-
dige besætning,  der skal  være  om bord  under  sejlads. 
4. På  skibe,  hvis  besætning  er større  end en skibsfører  og en dæksmand,  kan besætningen 
nedsættes  med  én skibsdreng,  hvis  denne  går på skipperskole,  og dette  kan  dokumenteres 
ved hjælp  af en erklæring,  der opbevares  om bord.  Denne  nedsættelse  bevilges  for et uaf-
brudt  tidsrum  af højst  tre måneder  pr. kalenderår. 
5. Medlemsstaternes  kompetente  myndigheder  kan  give  skriftlig  tilladelse  til, at en 
dæksmand  på skibe,  der tilhører  virksomheder  med  hjemsted  på deres  område,  og hvis 
besætning  består  af mindst  én skibsfører  og to andre  medlemmer,  der mindst  har samme 
kvalifikationer  som  en dæksmand,  i tre måneder  erstattes  med  en person  på mindst  18 år, 
der ikke  har været  ude  i praksis  i den  tid,  der kræves  i forordningens  artikel  5, litra  c). 
Denne  tilladelse  må dog  kun  gives,  hvis  skibsføreren  dokumenterer,  at det til trods  for hans 
anstrengelser  ikke  er lykkedes  ham  at komplettere  besætningen  med  den  manglende 
dæksmand. 
C. BESÆTNINGERNES  SAMMENSÆTNING  PÅ BÅDTOG,  DER  SKUBBES 
I. Bådtog  med  standardfartøjer  til skubning 
1. Besætningen  på bådtog  med  standardfartøjer  til skubning  er sammensat  som  følger: 
Klasser Maskinkraft Antal 
lægtere, 
der skubbes Besætning A B C 
skibsførere 1 2 2 
styrmænd — — — 
0 
eller 
1 
eller 
2 dæksfolk 
skibsdrenge 
maskinister 1 1 2 
dæksfolk/ 
motorpassere 1 1 2 
1 indtil 1 500 HK 
skibsførere 1 2 2 
styrmænd — — — 
3 dæksfolk 2 2 3 
eller 
flere skibsdrenge 
maskinister — — — 
dæksfolk/ 
motorpassere 1 1 2 
12.11.  75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 259/15 
Antal 
Klasser Maskinkraft lægtere, 
der skubbes Besætning A B c 
skibsførere 1 2 2 
styrmænd 1 1 1 
0 
eller dæksfolk 1 1 2 
1 
eller skibsdrenge — — — 
2 maskinister 
dæksfolk/ 
motorpassere 1 1 2 
over 500 
2 til 
750 HK 2 til 
750 HK 
skibsførere 1 2 2 
styrmænd 1 1 1 
3 dæksfolk 2 2 3 
eller 
flere skibsdrenge 
maskinister 
dæksfolk/ — — — 
motorpassere 1 1 2 
skibsførere 1 2 2 
styrmænd 1 1 1 
0 
eller dæksfolk 2 1 2 
1 
eller skibsdrenge — — — 
2 maskinister 
dæksfolk/ 1 1 1 
motorpassere — 1 1 
over 750 
3 til 
1000  HK 3 til 
1000  HK 
skibsførere 1 2 1 
styrmænd 1 1 1 
3 dæksfolk 3 2 3 
eller 
flere skibsdrenge — — — 
maskinister 1 1 1 
dæksfolk/ 
motorpassere 1 1 
skibsførere 1 2 2 
0 
eller styrmænd 1 1 1 
0 
eller dæksfolk 2 1 2 over 
' 1000  HK 1 
eller skibsdrenge — — — 
2 maskinister 
dæksfolk/ 1 1 1 
motorpassere 1 1 
Nr. C 259/16 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende r 
12.11.  75 
Klasse Maskinkraft Antal 
lægtere, 
der skubbes Besætning A B c 
skibsførere 1 2 2 
styrmænd 1 1 1 
4 over 
1 000  HK 3 
eller 
flere dæksfolk 
skibsdrenge 3 2 3 
maskinister 1 1 1 
dæksfolk/ 
motorpassere 1 1 
II. Bådtog  med  fartøj  til skubning  med  egen  fremdrivningskraft 
1. På  bådtog  med  fartøj  til skubning  med  egen  fremdrivningskraft 
— hvis  skubbende  fartøj  opfylder  alle  de under  B II, pkt.  1 nævnte  betingelser, 
— hvis  skubbende  fartøj  har en skubbeplatform,  og 
— som  omfatter  en enkelt  lægter,  der  skubbes,  og i intet  tilfælde  en pram,  som  ikke  er 
ombygget, 
er besætningen  sammensat  som  følger: 
Klasse Fartøj  til skubning  med 
egen  fremdrivningskraft 
— dødvægt Besætning A B c 
1 50 — 500  t skibsførere 1 2 2 
styrmænd — — — 
dæksfolk 2 2 3 
skibsdrenge — " — — 
2 over  500  til 1 000 t skibsførere 1 2 2 
styrmænd — — — 
dæksfolk 2 2 4 
skibsdrenge 1 1 — 
3 over  1 000 til 1 600 t skibsførere 1 2 2 
styrmænd 1 1 1 
dæksfolk 2 2 3 
skibsdrenge — — 1 
4 over  1 600 t skibsførere 1 2 2 
styrmænd 1 1 1 
dæksfolk 2 3 4 
skibsdrenge 1 1 — 
2. På  fartøjer  til skubning  med  egen  fremdrivningskraft  og med  en maskinkraft  på mere 
end 800  HK  skal  en dæksmand  erstattes  med  en dæksmand/motorpasser. 
12. 11.75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 259/17 
På fartøjer  til skubning  med  egen  fremdrivningskraft  og med  en maskinkraft  på indtil  800 
HK skal  et besætningsmedlem  kunne  betjene  og passe  motorerne,  og et andet  besætnings-
medlem  skal  kunne  betjene  motoren  i et sådant  omfang,  at han  kan  starte  og standse  den. 
3. Hvis  en eller  flere  af de under  B II, pkt.  1, nævnte  betingelser  ikke  er opfyldt,  forøges 
besætningen  for alle  driftsformers  vedkommende  med  en skibsdreng  i klasse  1 og 2 og med 
én dæksmand  i klasse  3 og 4. 
4. Hvis  det  skubbende  fartøj  ikke  har  nogen  skubbeplatform,  skal  medlemsstaternes 
kompetente  myndigheder  for hvert  bådtog  ved  selvsyn  konstatere,  hvordan  fartøjerne  sam-
menkobles. 
Hvis  de herved  konstaterer,  at den  foreskrevne  dæksbesætning  ikke  er tildstrækkelig  til 
også  under  ugunstige  forhold  (regn,  is osv.),  at foretage  en reglementeret  koblingsmanøvre, 
skal de forøge  besætningen  i det nødvendige  omfang. 
III. Bådtog  med  ombyggede  slæbebåde 
1. For  bådtog,  der skubbes  af en ombygget  slæbebåd,  som  ikke  fuldt  ud er udstyret  som 
et standardfartøj  til skubning,  og for hvilke  det yderligere  gælder, 
— at den  til skubning  ombyggede  slæbebåd  opfylder  betingelserne  under  B III, pkt.  1, litra 
a), b) og c), at de er forsynet  med  motordrevne  ankerspil,  og 
— at de ikke  omfatter  mere  end  to lægtere,  der skubbes, 
er besætningen  sammensat  som  følger: 
Klasse Maskinkraft Antal 
lægtere, 
der skubbes Besætning A B c 
1 indtil 
500 HK 1 eller  2 skibsførere 
styrmænd 1 2 2 
dæksfolk 2 2 3 
skibsdrenge — — — 
maskinister — — — 
dæksfolk/ 
motorpassere 1 1 2 
2 over  500 
til 
750 HK 1 eller  2 skibsførere, 
styrmænd 1 
1 2 
1 2 
1 
dæksfolk 2 2 3 
skibsdrenge — — — 
maskinister — — — 
dæksfolk/ 
motorpassere 1 1 2 
3 over  750 
til 
1 000  HK 1 eller  2 skibsførere 
styrmænd 1 
1 2 
1 2 
1 
dæksfolk 3 2 4 
skibsdrenge — — — 
maskinister 1 1 1 
dæksfolk/ 
motorpassere 1 1 
Nr. C 259/18 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 12.11.75 
Klasse Maskinkraft Antal 
lægtere, 
der skubbes Besætning A B c 
4 over 1 eller  2 skibsførere 1 2 2 
1000  HK styrmænd 1000  HK styrmænd 1 1 1 
dæksfolk 3 2 4 
skibsdrenge — — — 
maskinister 1 1 1 
dæksfolk/ 
motorpassere 1 1 
2. Medlemsstaternes  kompetente  myndigheder  konstaterer  ved selvsyn,  hvordan  de enkelte 
fartøjer  i bådtoget  sammenkobles.  Hvis  det herved  konstateres,  at den  i tabel  1 foreskrevne 
besætning  ikke  er tilstrækkelig  til også  under  ugunstige  forhold  (regn,  is osv.),  at udføre 
denne  manøvre  reglementeret,  skal  de forøge  besætningen  i det nødvendige  omfang.