Sammendrag Det luxembourgske retssystem er kendetegnet ved, at opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed ligger på et højt niveau og med generelt høj effektivitet. En forfatningsreform, der skal styrke retsvæsenets uafhængighed yderligere og etablere en domstolsstyrelse, er under behandling i parlamentet og indeholder en klar henvisning til retsvæsenets og anklagemyndighedens uafhængighed. Dette vil betyde, at justitsministeren fratages beføjelsen til at give anklagemyndigheden pålæg i individuelle sager. Covid-19-pandemien har vist, at digitaliseringen af retsvæsenet stadig bør videreudvikles for at sikre et modstandsdygtigt retssystem og modernisering af retsvæsenet generelt på længere sigt. Der arbejdes med konkrete forslag til at forbedre retshjælpsordningen. Regeringen er i øjeblikket i færd med at vurdere behovet for at styrke reglerne for korruptionsbekæmpelse, hvor hovedfokus ligger på at forebygge korruption. En adfærdskodeks for medlemmer af parlamentet regulerer delvist lobbyvirksomhed, men der er stadig mangler med hensyn til den overordnede sammenhæng og gennemførelse. Der er stadig plads til forbedringer med hensyn til svingdørssituationer, da der på dette område kun findes specifikke bestemmelser for regeringsmedlemmer. Dette er også blevet understreget af det etiske råd, som er et eksternt overvågningsorgan. Reglerne for finansiering af politiske partier er blevet revideret for at sikre større gennemsigtighed. Der er endnu ikke vedtaget lovgivning til beskyttelse af whistleblowere, men der findes særlige indberetningskanaler inden for det storhertugelige politi. I forbindelse med covid-19-pandemien sendte det storhertugelige politi en påmindelse om de gældende etiske principper til alle retshåndhævende embedsmænd efter at have identificeret potentielle korruptionsrisici under pandemien. Luxembourg har yderligere styrket de lovgivningsmæssige beskyttelsesforanstaltninger for mediemyndighedens uafhængighed og effektivitet, og dens ressourcer er blevet øget. Disse beskyttelsesforanstaltninger burde dæmpe de betænkeligheder, der kom til udtryk i sidste års rapport om myndighedens effektivitet. Desuden arbejdes der med en reform af støtteordningen for pressen, så den bliver teknologisk neutral og også omfatter onlinemedier, men det er på nuværende tidspunkt uklart, om den også kommer til at dække freelancejournalister. Rammerne for beskyttelse af journalister er fortsat solide. For at afbøde covid-19-pandemiens indvirkning på medierne indførte myndighederne en midlertidig støtteordning for forlag og journalister. Der er fortsat bekymring over de langsommelige procedurer for adgang til officielle dokumenter. Parlamentet foreslog to nye revisioner af forfatningen, navnlig indførelse af direkte adgang for borgerne til forfatningsdomstolen og strømlining af bestemmelserne vedrørende staten, statschefen og regeringen. Begge revisionsforslag drøftes i øjeblikket i parlamentet, mens der samtidig pågår høringer. Luxembourg har hovedsagelig baseret sig på almindelige lovgivningsprocedurer til at vedtage foranstaltninger til håndtering af covid-19-pandemien, men der er udtrykt bekymring over de begrænsede muligheder for at inddrage interessenter. Projektet "Menneskerettighedshuset", der skal skabe synergi og samle institutioner, som beskytter grundlæggende rettigheder, blev afsluttet. Selv om covid-19-pandemien har påvirket NGO'ernes arbejde, er det civile rum i Luxembourg stadig åbent, og som støtte har regeringen stillet tilskud til rådighed for dem i denne periode.



I.Retssystemet

Retssystemet består af to adskilte grene af domstole: almindelige domstole med kompetence i civil- og kriminalsager og forvaltningsdomstole, der behandler sager, som hører under forvaltningsretten. Grenen bestående af almindelige domstole omfatter tre fredsdommere, to distriktsdomstole med funktion som almindelige domstole, en appeldomstol og en kassationsdomstol. Grenen bestående af forvaltningsdomstole omfatter en forvaltningsdomstol i første instans og en appeldomstol i forvaltningsretlige sager. Forfatningsdomstolen er en del af retsvæsenet og træffer afgørelse om loves overensstemmelse med forfatningen. Dommerkandidater udvælges af en komité, der udelukkende er sammensat af dommere, og udnævnes efterfølgende formelt af Storhertugen. Til stillinger ved højesteret og appeldomstolen i forvaltningsretlige sager udnævnes dommere af Storhertugen efter indstilling fra henholdsvis den øverste domstol eller forvaltningsdomstolen. Anklagemyndigheden er uafhængig, men retsforfølgelsen finder sted under justitsministerens myndighed. De to advokatforbund er uafhængige og repræsenterer advokater med hjemsted i Luxembourg. Hvert advokatforbund har en forsamling, et advokatråd, en formand for advokatforbundet og for hele erhvervet samt et disciplinær- og administrationsråd. Luxembourg deltager i Den Europæiske Anklagemyndighed.

Uafhængighed

Opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed er fortsat høj. Blandt befolkningen mener 77 %, at domstolenes og dommernes uafhængighed er "ret god" eller "meget god", og det samme gælder for 69 % af virksomhederne . Opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed har været konstant høj siden 2016 og er steget støt i den brede offentlighed, men er gradvist faldet i erhvervslivet i de seneste fem år .

Der gøres fremskridt med revisionen af forfatningen, der skal munde ud i oprettelse af en domstolsstyrelse. Mellem 2009 og 2019 drøftede man et nyt forfatningsudkast i Luxembourg. Dette projekt blev opgivet i 2020 og er blevet erstattet af et forslag til flere målrettede revisioner af forskellige dele af forfatningen. Der er stillet forslag til en revision af forfatningens kapitel VI om retlige anliggender med det formål at oprette en domstolsstyrelse og mere generelt at styrke retsvæsenets uafhængighed. Det seneste udkast til forfatning skitserer domstolsstyrelsens vigtigste beføjelser, nemlig valg af dommere, inden de udnævnes af Storhertugen, og gennemførelse af disciplinærsager mod dommere. De specifikke betingelser for udøvelsen af disse beføjelser samt styrelsens sammensætning, organisation og øvrige kompetencer fastlægges ved lov. I henhold til det nuværende lovforslag skal de ni medlemmer være: tre ex officio-medlemmer, tre dommere valgt af deres kolleger, en advokat og to repræsentanter for civilsamfundet og den akademiske verden udpeget af parlamentet. Myndighederne gennemfører høringer om yderligere ændringer af forslaget, navnlig for at tilpasse bestemmelserne om den kommende domstolsstyrelses sammensætning til relevante standarder fra Europarådet, i henhold til hvilke mindst halvdelen af medlemmerne skal være dommere, der vælges af deres kolleger .

Revisionen af forfatningen, der ophæver justitsministerens beføjelse til at give anklagemyndigheden pålæg i individuelle sager, skrider frem. Retsforfølgelsen udøves formelt under justitsministerens myndighed, som har kompetence til at pålægge anklagemyndigheden at retsforfølge i en individuel sag, men den kan ikke pålægge anklagemyndigheden at afholde sig fra strafforfølgelse. De lovgivningsmæssige beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med denne beføjelse kombineret med den kendsgerning, at anklagemyndigheden i praksis er anerkendt som uafhængig, synes at mindske risikoen for anklagemyndighedens uafhængighed. Eftersom det seneste udkast til forfatningsændringer indfører anklagemyndighedens uafhængighed i teksten, mener interessenterne, at dette vil gøre ministerens beføjelse til at give anklagemyndigheden pålæg forfatningsstridig. Det skal også bemærkes, at justitsministeren ikke har gjort dette i en konkret sag i mere end 20 år. I henhold til ændringsforslagene beholder justitsministeren en vis grad af myndighed over anklagemyndigheden og kan udstikke retningslinjer for kriminalpolitikken. Den 23. marts 2021 afgav statsrådet en positiv udtalelse om genindførelsen af anklagemyndighedens uafhængighed. Statsrådet foretrak imidlertid den tidligere udgave af ændringerne, som ikke gav ministeren mulighed for at vejlede anklagemyndigheden. Revisionen behandles i øjeblikket i parlamentet med forbehold af yderligere drøftelser og eventuelle nye ændringer.

Kvalitet

Covid-19-pandemien afslørede mangler inden for digitaliseringen af retsvæsenet. I juni 2020, i begyndelsen af covid-19-pandemien, blev der vedtaget midlertidig lovgivning om tilladelse til at anvende allerede eksisterende digitale kommunikationsløsninger, såsom e-mail, hovedsagelig til ikkefølsomme oplysninger. Formålet med denne midlertidige lovgivning er at begrænse den direkte fysiske kontakt mellem dommere, domstolspersonale og retsbrugere. Uafhængigt af de midlertidige foranstaltninger i forbindelse med covid-19-pandemien er formålet med projektet om "papirløs retspleje", der omfatter 13 delprojekter, at afhjælpe de nuværende mangler ved at give offentligheden yderligere oplysninger om retssystemet med oprettelsen af en portal, hvor borgerne kan få kontakt med advokater, dommere og notarer, og ved at øge andelen af retsafgørelser, der offentliggøres online. Projektet har dog endnu ikke givet konkrete resultater. Interessenterne har udtrykt bekymring over, at de midlertidige lovbestemmelser og den nuværende situation med hensyn til "papirløs retspleje" ikke gav mulighed for fjernarbejde, og at der endnu ikke er afholdt retsmøder ved hjælp af videokonferencer. De beskrev e-mailkommunikationssystemet i retssystemet som et velkomment nyt redskab, men påpegede, at størstedelen af kommunikationen mellem domstole og advokater stadig foregår via fax. De understregede desuden, at de tilgængelige onlineværktøjer kun har et begrænset anvendelsesområde. Projektet om "papirløs retspleje" forventes afsluttet og operationelt senest i 2026.

Konkrete forslag til reform af retshjælpsordningen er under udarbejdelse. Rammerne for retshjælp giver stadig kun mulighed for fuld refusion af advokatsalærer og dækkede sagsomkostninger, idet tærsklen for berettigelse til hjælpen i en forbrugersag ligger under Eurostats fattigdomsgrænse . Det første udkast til ny lovgivning, der er udarbejdet af justitsministeriet, er genstand for høringer, inden det forelægges parlamentet. Ifølge myndighederne er formålet med reformen at forenkle de administrative procedurer og tilbyde delvis retshjælp og dermed gøre retsvæsenet mere tilgængeligt for borgerne.

Effektivitet

Civilretten fungerer fortsat effektivt, og der er taget skridt til at afbøde virkningerne af covid-19-pandemien, mens strafferetten og forvaltningsdomstolene fungerer mindre effektivt. Et midlertidigt efterslæb af sager skyldtes covid-19-pandemiens udbrud. For at mindske efterslæbet blev retsferierne afkortet. På det civilretlige område fortsatte de fleste sager ved skriftlige procedurer. Som følge heraf er der ikke længere et efterslæb. Dette fremgår også af de seneste data om civilrettens effektivitet, som fortsat er høj, selv om sagsbehandlingstiden er betydeligt længere i anden og tredje instans . Antallet af verserende civile sager er lavt , og en konstant gennemførelsesprocent på omkring 100 viser, at de civilretlige myndigheder håndterer sagsmængden effektivt . Efterslæbet i straffesager var dog større, da de fleste retsmøder blev suspenderet mellem marts og maj 2020. Endelig foreligger der stadig ingen oplysninger om retssagernes varighed og antallet af verserende sager på det forvaltningsretlige område .

II.Rammen for bekæmpelse af korruption