Det Økonomiske og Sociale Udvalgs Udtalelse om "Årsrapport for Samhørighedsfonden 1999"

(2001/C 260/09)

Kommissionen for Den Europæiske Union besluttede den 11. januar 2001 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som udpegede Antonello Pezzini til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 26. juni 2001.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 383. plenarforsamling af 11.-12. juli 2001, mødet den 11. juli, med 110 stemmer for, 2 imod og ingen hverken for eller imod følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. I overensstemmelse med artikel 14 i forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden er Det Økonomiske og Sociale Udvalg ligesom de foregående år blevet anmodet om at afgive udtalelse om årsrapporten om Samhørighedsfondens aktiviteter. Samhørighedsfonden har som bekendt til opgave at finansiere gennemførelsen af miljø- og transportinfrastrukturprojekter i medlemsstater med et BNP på under 90 % af EU-gennemsnittet, hvilket i 1999 vil sige Grækenland, Irland, Portugal og Spanien.

1.2. Den foreliggende rapport er specielt vigtig. Dels vedrører den det sidste år i perioden 1993-1999 (der omfatter det midlertidige finansielle samhørighedsinstrument), som af Det Europæiske Råd i Edinburgh blev bevilget 15150 millioner euro. Dels offentliggøres den et år efter ikrafttrædelsen af den nye forordning for fonden for programperioden 2000-2006. Det giver Kommissionen mulighed for også at udarbejde en skematisk oversigt over hele Samhørighedsfondens levetid.

2. Generelle bemærkninger

2.1. I lyset af de oplysninger, der indgår i rapporten, udtrykker ØSU tilfredshed med de positive resultater af Samhørighedsfondens aktiviteter, men samtidig

- beklager det endnu en gang - selv om det godt kender Kommissionens svar - at det i en tid med realtidskommunikation skal udtale sig så sent om det pågældende regnskabsår,

- og mener, at forsinkelsen denne gang havde kunnet retfærdiggøres, hvis Kommissionen havde benyttet lejligheden til at udarbejde en mere detaljeret status for hele perioden 1993-1999, hvilket ville have udbåret den klare fordel, at man kunne overføre erfaringerne på den igangværende programperiode 2000-2006.

2.2. ØSU bemærker med tilfredshed, at bidragene fra Samhørighedsfonden indirekte har hjulpet de fire modtagerlande med at overholde målsætningerne om at nedbringe budgetunderskuddene som fastsat i de konvergensprogrammer, der tager sigte på oprettelsen af Den Økonomiske og Monetære Union. Dette gælder især for Grækenland, der i begyndelsen af programperioden havde et uforholdsmæssigt stort budgetunderskud, men som i 1999 nåede et resultat, der var bedre end målsætningen, med et offentligt underskud på 1,6 % af BNP.

2.3. Det er positivt, at man ved udgangen af programperiodens kan konstatere, at man i det store hele har overholdt kriterierne for fordelingen mellem landene og har fordelt budgetmidlerne ligeligt mellem de to indsatsområder, transport og miljø.

2.4. I løbet af 90'erne faldt inflationen kraftigt, især i Grækenland og Portugal, og stabiliseredes omkring 2,5 %. I anden halvdel af 1990'erne lå væksten i BNP i disse lande over EU-gennemsnittet.

2.4.1. Indkomsten pr. indbygger varierer fortsat meget fra den ene medlemsstat til den anden - og forskellen er endnu mere markant regionerne imellem. Dette ændrer dog ikke ved det faktum, at forskellene ifølge den Anden Rapport om Økonomisk og Social Samhørighed i årenes løb, bl.a. takket være strukturfondsmidlerne, er blevet mindre. F.eks. er gennemsnitsindkomsten i Grækenland, Spanien og Portugal steget fra 68 % af EU-gennemsnittet i 1988 til 79 % i 1999. I samme periode er der i de mindre velstående regioner sket klare forbedringer i etableringen af infrastrukturer, hvilket skaber grundlag for yderligere vækst.

3. Særlige kommentarer

3.1. Samordning med de øvrige fællesskabspolitikker

3.1.1. Samordning med strukturfondsinterventionerne er specielt vigtig i de lande, der næsten helt og holdent falder ind under de forskellige mål og specielt under mål 1 - både for at undgå dobbelt finansiering - hvilket der imidlertid ikke har været eksempler på - og især for at skabe synergi med tilsvarende, afgrænsede projekter. Miljøbeskyttelses- og transportinfrastrukturområderne er særligt egnede som led i regionale udviklingsprogrammer. Det ville have været interessant, hvis rapporten havde indeholdt en vurdering af myndighedernes evne til at skabe sådanne synergier.

3.1.1.1. Der bør sikres en bedre samordning af såvel de strategiske referencerammer, der omfatter alle fondenes interventioner, som af Kommissionens nye opdeling efter geografiske enheder.

3.1.2. Ifølge rapporten svarer de nationale myndigheder udtømmende på de spørgsmål, der rejses vedrørende overholdelsen af EU's regler om gennemsigtighed i de offentlige udbud, som er afgørende for realiseringen af EU's miljømålsætninger, der atter har stor betydning for transportinfrastrukturområdet.

3.1.3. Inden for transportsektoren har opmærksomheden i 1999 specielt været rettet mod gennemførelse af projekter af fælles interesse inden for de transeuropæiske transportnet, og Samhørighedsfondens støtte har været koordineret med EIB's og EFRU's støtte samt TEN-budgettet. Investeringerne i jernbanerne er steget fra 14,0% af de samlede investeringer i transportsektoren i perioden 1993-1998 til 25,8 % i 1999, hvilket fortsat er mindre end, hvad der er behov for, men kvaliteten er blevet bedre, hvilket ses som en tilfredsstillende reaktion på såvel Europa-Parlamentets som Det Økonomiske og Sociale Udvalgs henstillinger i denne retning. Der er lagt vægt på forbedring af forbindelserne med randområderne og de økonomiske kraftcentre samt på de højt prioriterede projekter, der blev godkendt af Det Europæiske Råd på mødet i Essen.

3.1.3.1. De tidsbesparelser, der er opnået på forskellige strækninger takket være projekter, som strukturfondene og Samhørighedsfonden har samfinansieret, går fra 20 % i Spanien i kraft af en modernisering af motorvejsnettet til 70 % i Portugal for godstransport pr. jernbane(1).

3.1.4. På miljøområdet har de efterfølgende evalueringer af et repræsentativt udsnit af projekterne generelt været tilfredsstillende, hvis man ser bort fra problemer med forvaltning af vandressourcerne. I de såkaldte samhørighedslande (men ikke kun der) er der fortsat store forskelle på områderne drikkevandsforsyning og spildevandsrensning. Disse områder har stor indvirkning på befolkningernes livskvalitet og udviklingen af landbrugs- og turistsektoren. Det skal dog bemærkes, at de gennemførte investeringer baner vejen for en mindre intensiv udnyttelse af de eksisterende ressourcer og dermed for en begrænsning af de skader, der forårsages af tørke.

3.2. Budgetgennemførelse

3.2.1. ØSU er tilfreds med, at budgetmålene er blevet nået. Ved udgangen af 1999 havde man udnyttet samtlige forpligtelsesbevillinger for perioden 1993-1999, medens udnyttelsesgraden for betalingsbevillingerne var på 91,6 %, og man havde overholdt såvel retningslinjerne for fordeling mellem såvel landene som sektorerne.

3.3. Uregelmæssigheder

3.3.1. De få anmeldte tilfælde af uregelmæssigheder vedrører reglerne for offentlige udbud og ikke støtteberettigede udgifter og kan siges at være helt normale. Det har således ikke været nødvendigt at iværksætte undersøgelser fra OLAF's side. Det skal dog bemærkes, at rapporten er meget sparsom på oplysninger om dette område. Den næste rapport bør være indeholde flere detaljer om de kontroller, der gennemføres, specielt i betragtning af at medlemsstaterne i medfør af de nye forordninger får et større ansvar for den finansielle kontrol.

3.4. Vurderinger

3.4.1. Rapporten lader det skinne igennem, at Kommissionen har været utilfreds med de forudgående vurderinger af projekter, specielt på miljøområdet, hvor vurderingerne er vanskeligere. I betragtning af områdets betydning tilslutter ØSU sig Kommissionens ønske om en forbedring af teknikkerne til udarbejdelsesøkonomiske analyser - et område medlemsstaterne burde investere mere i.

3.4.1.1. De nationale myndigheder har ofte ikke nok forståelse for, hvor meget en korrekt metode for forudgående vurdering reelt betyder. Den betyder ikke alene større klarhed omkring opstilling og kvantificering af målene, men afspejles også nødvendigvis i en kvalitetsmæssigt bedre formulering af planerne og en velfunderet strategi.

3.4.1.2. Kommissionen har siden 1995 finansieret forsknings- og uddannelsesaktioner, der sigter mod at forbedre kvaliteten og anvendeligheden af de evalueringer, der foretages i regi af "Den Økonomiske og Sociale Samhørighedspolitik". Disse aktiviteter, der løb frem udgangen af 1998, er blevet indarbejdet i et program, der hedder MEANS (Méthodes d'Évaluations des Actions de Nature Structurelle). Formålet med dette program - der specielt er beregnet til transport- og miljøsektoren - er at forbedre effektiviteten i evalueringsmetoderne i forbindelse med tilrettelæggelse eller vurdering af finansierede interventioner.

3.4.2. Der foreligger endnu ikke en efterfølgende vurdering af hele perioden. Men hvad angår de 45 projekter, der blev vurderet i 1999, er Kommissionen meget positiv i sin vurdering af både miljø- og transportsektoren:

- projekternes effektivitet ligger på linje med de oprindelige mål,

- miljøvirkningen har været tilfredsstillende,

- projekterne har haft positive eksterne økonomiske virkninger,

- store områder er blevet væsentligt mere tilgængelige, og den grænseoverskridende kommunikation er forbedret,

- vejene i storbyerne er mindre overbelastede.

Evalueringen af i alt 120 vil være afsluttet inden udgangen af 2001.

3.5. Interinstitutionel dialog

3.5.1. ØSU konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen reagerede hurtigt på de bemærkninger, ØSU fremsatte i sin udtalelse om årsrapporten for 1998(2), og at nogle af bemærkningerne har fået en positiv modtagelse.

4. Den nye programperiode 2000-2006

4.1. 1999 er også det år, hvor den nye forordning blev vedtaget. Det Europæiske Råd i Berlin fastsatte bevillingen for perioden 2000-2006 til 18 milliarder euro (i 1999-priser). Det besluttede endvidere, at man midtvejs i forløbet, i 2003, skal foretage en fornyet vurdering af de enkelte landes støtteberettigelse på baggrund af opdaterede oplysninger vedrørende BNP pr. indbygger.

4.2. I den nye forordning er der en mere direkte sammenhæng mellem støttetildeling, overholdelse af stabilitets- og vækstpagten og kravet om en sund forvaltning af det offentlige underskud.

4.3. Projekter vedrørende transportinfrastrukturer skal harmonere med EU's retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet.

4.4. Medlemsstaterne har det overordnede ansvar for den finansielle kontrol af projekterne, og de fører tilsyn med, at forvaltnings- og kontrolsystemerne er udformet og anvendes på en måde, der sikrer en effektiv og korrekt anvendelse af EU-midlerne.

4.5. Det nævnes for første gang, at Samhørighedsfondens bidrag kan nedsættes i takt med, at der gøres større brug af private finansieringskilder, og at bidraget kan nedsættes med et beløb, der svarer til de midler, der inddrives ved håndhævelse af "forureneren betaler-princippet".

5. Konklusioner

5.1. ØSU håber, at Samhørighedsfonden fortsat vil yde et positivt bidrag til de fire modtagerlande med det sigte at løse den opgave, den er blevet pålagt, dvs. at sikre fuld overholdelse af stabilitets- og vækstpagten og et ikke uforholdsmæssigt stort budgetunderskud.

5.2. I lyset af Samhørighedsfondens hidtidige succes er det berettiget, at den nye forordning kun indeholder få ændringer, og at den rent faktisk stadfæster det hidtidige juridiske regelværk.

5.3. De finansierede projekter har gjort det muligt at hæve gennemførelsestærsklerne for miljødirektiverne og at bedre adgangen til de transeuropæiske net. Der er fortsat meget at gøre, specielt hvad angår jernbanetransport.

5.4. ØSU anbefaler, at man i fremtiden vender tilbage til Samhørighedsfondens oprindelige formål, dvs. finansiering af store projekter for derved at undgå udvanding af støtten.

Bruxelles, den 11. juli 2001.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Anden rapport om den økonomiske og sociale samhørighed, KOM(2001) 24 endelig, s. 21.

(2) EFT 140 af 18.5.2000, s. 14.