DA    DA  
 EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 3.7.2012  
SWD(2012) 188 final 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Forslag til  
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
om 
dokumenter med central information til investeringsprodukter 
{COM(2012) 352 final} 
{SWD(2012) 187 final}  
DA 2   DA ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Forslag til  
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
om 
dokumenter med central information til investeringsprodukter 
DA 3   DA  
1. I NDLEDNING  
Fokus for denne konsekvensanalyse er produkt oplysningerne på markedet for private 
investeringer.  
Dette marked er domineret af såkaldte "pak keprodukter for private investorer" (herefter 
PRIP'er) – hvor finansielle produk tudviklere går ind mellem de private investorer og de 
finansielle markeder og opbygger produkter til at  opfylde specifikke investeringsmål, som 
regel med henblik på at blive solgt til pr ivate investorer ente n direkte eller gennem 
mellemmænd. Almindelige eksempler på PRIP 'er omfatter investeringsfonde, såsom 
investeringsinstitutter, strukturerede detailpr odukter og unit-linkede forsikringsaftaler, samt 
andre.  
For at beskytte investorerne er der blevet udvikl et sektorbestemte forans taltninger, der kræver, 
at der skal gives nærmere defi nerede oplysninger til private investorer. Denne information 
bliver brugt af investorer, før de foretager beslutninger om inve steringer, selv om det nogle 
gange ikke udelukkende er beregne t til dette formål. De eksist erende foranstaltninger har i 
nogle tilfælde vist sig ineffektiv e - kravene varierer alt efter den juridiske form af produkter 
og ikke deres økonomiske beskaffenhed eller risici, hvilket gør sammenligninger mellem 
produkter og forståelse af produktets egensk aber vanskeligere. I praksis fokuserer 
produktoplysninger typisk mere på dækning af juri diske risici for udbyderen i stedet for at yde 
effektiv og afbalanceret komm unikation til investorerne.  
I sin meddelelse om PRIP'er fra april 2009 konkluderede Kommissionen, at sådanne fejl 
(blandt andet) kan spores til manglen på en fælles ramme og tilgang til sådanne oplysninger på europæisk plan, som kun kunne løses ved en  lovgivningsmæssig ændring på europæisk 
niveau. (Meddelelsen omtaler to områder for vi dere arbejde: regler, der gælder for salg, og 
regler vedrørende produkt oplysninger. Denne konsekvensanalyse fokuserer kun på 
sidstnævnte). 
Betydningen af gennemsigtighed og sammenligneli ghed af oplysninger om produkter rettet til 
almindelige investorer er blevet understreget af den finansielle krise. Private investorer har 
tabt penge på investeringer, der indebar risici, der ikke var gennemsigtige for eller forstået af 
disse investorer. Der har, måske med rette, væ ret en kollaps i investorernes tillid: En nylig 
undersøgelse af forbrugerne i hele EU viste,  at de har mindre tillid til finansielle 
tjenesteydelser end til alle  andre erhvervssektorer.  
Forbedring af gennemsigtigheden er afgørende for en genopbyggelse af til liden på et solidt 
grundlag. EU har allerede taget innovative skridt gennem udvikling af ordningen om 
investeringsinstitutternes centrale inve storinformation. Mens oplysninger for 
investeringsinstitutter nu er blevet moderniseret, er det ikke sket for de øvrige pakkede 
investeringsprodukters vedkommende. Opgaven er  nu at se nærmere på mulighederne for 
disse andre produkter. 
2. H
VAD ER PROBLEMET ? 
Private investorer får ikke altid oplysninger, som de kan forstå, og som er let 
sammenlignelige, stillet til rådighed. Denne konsekvensanalyse identificerer tre vigtige 
"problemårsager" og sigter på at tack le den anden og den tredje af disse: 
DA 4   DA 2.1.1. Problemårsag 1: Talrige produkttyper, de r tager sigte på samme investeringsbehov 
Der er en potentielt forvirrende vifte af investeringsprodukter, de r henvender sig til 
privatkunder, der kombinerer forskellige juridiske former, ofte med lignende underliggende investeringstilbud. Mange faktorer kan bidrage ti l denne spredning. Men generelt søger alle af 
disse produkter at tage fat på  et forholdsvis enkelt investor behov: kapitalakkumulation (med 
andre ord, at påtage sig risiko, så ledes at de har potentialet til at yde en risikofri gevinst).  
2.1.2. Problemårsag 2: Patchwork-lovgivning 
Europæisk og national lovgivning om oplysninger på produktmarkederne gælder allerede for 
de fleste produkter. EU-retten ha r imidlertid udviklet sig på en stort set sektormæssig basis og 
med forskellige hastigheder og med baggrund i fo rskellige resultater. En sådan patchwork-
lovgivning kan øge de administrative omkostni nger og potentielt fremme  regelarbitrage og 
udgøre et incitament til valg af produktstrukturer, der drager fo rdel af mindre strenge krav.  
Dette juridiske patchwork udgør to yderligere trusler, adskilt fra dem, der udelukkende 
vedrører beskyttelsen af investorer: For det første er det eksisterende indre marked for 
investeringsinstitutter underlagt direkte konkurrence fra produkter, der er mindre strengt 
reguleret for så vidt angår produktoplysninger - el ler ikke reguleret overhovedet. For det andet 
bliver de nuværende forskelle i oplysningskr av sandsynligvis både af investorer og af 
branchen opfattet som en fragmentering, der har rod i nationale grænser, og som ikke hjælper 
en fremtidig positiv udvikling i retning af integration. Den nuværende indsats på nationalt 
plan for ikke-investeringsinst itutters PRIP'er er nødvendigvis ukoordineret, og kan føre til 
øgede forskelle i strategi på tværs af medl emsstater og sektorer uden en koordinering på 
europæisk plan. 
2.1.3. Problemårsag 3: Manglende evne til effekt ivt at afbøde asymmetrier af oplysninger 
mellem detailkunden og branchen 
De finansielle tjenesteydelser er, til dels på grund af deres iboende kompleksitet, svære at 
forstå, selv for professionelle markedsdeltage re. For private investorer forværres denne 
situation utvivlsomt på grund af begrænset fina nsiel forståelse og formåen. Hertil kommer, at 
der for mange privatkunder er få muligheder fo r at lære af erfaringerne med markedet for 
private investorer. Kunderne indgå r typisk ikke gentagne gange i investeringsaktiviteter, men 
gør det kun i forbindelse med vi sse specifikke livsbegivenheder med stor afstand (arve penge 
eller investere i retn ing af et bestemt fremtidigt an svar eller mål, sådan som huskøb, 
pensionering eller familieplanlægning).  
Eksisterende standarder for investorbeskyt telse er dog ineffektive og uensartede, og en 
mangfoldighed af nye produkter og marked sinnovation har også medført, at der udbydes 
produkter i former, der ikke var forudset, da de  eksisterende oplysningskrav blev udarbejdet. 
Konsekvensanalysen beskriver i detaljer de utvivlsomme probl emer privatkunder har, når de 
skal forstå  og sammenligne  investeringsprodukter på grundla g af de nuværende oplysninger. 
Den behandler også problemer i forbindelse med rettidig levering af oplysninger , således at 
private kunder rent faktisk får den i første omgang.  
2.2. Omfanget af problemet og kons ekvenserne af ikke at handle 
Disse problemårsager fører til skade for inve storerne gennem fejlsalg, ulige konkurrencevilkår 
mellem brancher og til etablering af barrierer fo r den videre udvikling af det indre marked. 
DA 5   DA • For forbrugernes vedkommende har en aktu el undersøgelse konkluderet, at omkring 60 % 
af salgene i en "mystery shopping" -øvelse på tværs af alle EU -markeder kan betragtes som 
"uegnede". Mens en række fakt orer bidrager til sa lg, der ikke er egnede, kræver omfanget 
af dette problem med "fejlsalg" klart handling. For at få en fornemmelse af omfanget af 
virkningerne i den samlede kontekst: selv hvis kun 10 % af salget på markedet for private 
investeringer kan betragtes so m "uegnet" kunne dette stadig beløbe sig til næsten 1 000 
mia. EUR i potentielt dårligt forvaltede produkte r, og i betragtning af  størrelsen af dette 
marked ville det, selv om produktoplysninge r kun bidrog med 1 % til sådanne salg, stadig 
beløbe sig til omkring 10 mia. EUR.  
• For virksomhederne fordrejer ulige konkurre ncevilkår konkurrencen. Regelarbitrage kan 
fremme udvikling af produkter eller sektorer, so m er omfattet af de laveste niveauer af 
regulering, hvilket også vil underminere effektiviteten af forordningen og potentielt 
begrænse priskonkurrencen og dermed skade investorerne gennem højere omkostninger. 
Andre mere direkte virkninger af mangler i fo rordningen er også vig tige. Fejlsalg kan også 
have en stærk indvirkning på virksomhederne, hæve niveauet af erstatningskrav og klager 
og interne omkostninger relateret til håndtering af disse, og beskadige markedsidentiteter.  
• I overensstemmelse med Kommissionens konkl usioner for den konsekvensanalyse, der 
ledsagede meddelelsen fra 2009 om PRIP'er, konkluderer konsekvensanalysen, at uden en 
indsats på europæisk plan for at løse uove rensstemmelser og hulle r i de europæiske 
standarder om offentliggørelse af oplysninger om produkter, vil en mulighed for at reagere 
på disse problemer forblive uudnyttet, hvilket bi drager til fortsat skade for investorerne, 
markedsforvridninger, og underm inering af det indre marked. 
3. N ÆRHEDSPRINCIPPET  
Det er nødvendigt at gøre  en indsats på EU-nivea u, fordi de identificered e problemer er blevet 
forværret af uoverensstemmelser og huller i den lovgivningsmæssige tilgang på EU-plan. 
Medlemsstaterne, der handler alene, vil ikke løse grænseoverskride nde reguleringsmæssige 
uoverensstemmelser og vil ikke kunne overvi nde uoverensstemmelser i EU-lovgivningen. 
Desuden sikrer en indsats på EU-plan den største gradvise effektivitet hen imod en 
standardisering af oplysninger og forb edring af deres sammenlignelighed. 
4. M ÅL 
Formålet med dette initiativ er at forbedre kvaliteten af investor beslutningsprocessen og 
driften af kapitalmarkederne i EU samt at hå ndtere en faldende tillid til detailmarkederne. 
Konkrete operationelle mål for at udvikle en  mere sammenhængende og effektiv strøm af 
lovgivningsrammestandarderne ud fra probl emanalysen omfatter: forbedring af forståelighed  
og sammenlignelighed  af produkter, sikre , at der bliver stillet oplysninger til rådighed  på 
det rigtige tidspunkt i salgsprocessen, og ge nnem alle disse en forbedring af den 
lovgivningsmæssige konsekvens . 
5. P OLITISKE VALGMULIGHEDER  
Politiske muligheder for at forbedre EU-regler  om investorinformation er udviklet efter 
omfattende konsultationer og erfaringer med at udvikle bedre oplysninger for 
investeringsinstitutfonde. Optioner er identificeret  i forbindelse med et muligt nyt instrument 
DA 6   DA med niveau 1- og niveau 2-foranstaltninger; anal ysen i denne fase er i forhold til niveau 1-
foranstaltninger til fastlæggelse af overordne de strategi, med henb lik på, at niveau 2-
foranstaltningerne skal følge på et se nere tidspunkt, omfattet af deres egen 
konsekvensanalyse. Sammenfattende er de vig tigste områder, og de foretrukne muligheder, 
der opstår heraf: 
(1) Anvendelsesområdet for initiativet . Omfanget af produkter, som kan være omfattet, 
har indvirkning på alle operationelle mål.  Alternative mulighe der omfattede ingen 
handling, et snævert anvendelsesområde, der kun omfatter pakkeprodukter, samt et bredt anvendelsesområde, der dækker alle  mulige investeringsprodukter, der kan 
tilbydes, herunder også ikke-pakkeprodukter. Den foretrukne mulighe d er at fokusere 
på pakkeprodukter, da disse produkter skaber særlige forbrugerb eskyttelsesmæssige 
udfordringer og udgør langt størstedelen af ma rkedet for private investeringer, men at 
underkaste denne mulighed en fremtidig revision. 
(2) Grad og art af standardiseringen af produktoplysninger.  Standardisering vedrører 
både omfanget af de krav, der pålægges virksomheder med hensyn til indhold og format af oplysninger der leveres til priv atkunder, og af graden af konsekvens i 
kravene mellem produkter og den finansielle sektor. Muligheder omfattede forskellige 
grader af krav og standardisering om klar hed i sproget, længde og sammenlignelighed. 
Konsekvensanalysen foreslår en form for "målrettet standardisering", med fleksibilitet 
til at kunne anvendes på forskellige produk ter, men så meget standardisering som 
muligt af de vigtigste oplysninger om risici, omkostninger og præstationer. 
Oplysninger om standardisering og dens an vendelse på bestemte typer af produkter 
skal fastlægges gennem ni veau 2- foranstaltninger.  
(3) Ansvar for udarbejdelse.  Interessenter og hørings respondenter har generelt 
understreget betydningen af klarhed om, hve m der er ansvarlig fo r udarbejdelse og 
opdatering af oplysninger. Konsekvensanalysen analyserede muligheden for ikke at 
foreskrive, hvem der har udarbejdet dokumen tet, men den vedtog som bred regel, at 
de, der udvikler sådanne produkter også har ansvaret for udarbejdelsen af 
produktoplysninger, med nogle målrettede undtagelser. 
(4) Rettidig tilrådighedsstillelse.  Det er afgørende, at sikre en effektiv levering af 
produktoplysninger til private investorer, før de træffer beslutning om deres 
investering. Konsekvensanalysen foreslår strenge krav om levering af oplysninger, 
men målrettede undtagelser kan være nødvendige. 
(5) Ansvar og sanktioner . Parallelt med de skitserede muligheder opstår der sekundære 
spørgsmål om sanktioner og civilt ansvar. Mu lighederne omfatter en referencesituation 
uden handling, at følge en aktiv tilga ng eller specificer e nærmere regler. 
Konsekvensanalysen anbefaler en afklaring af  ansvaret for at løse problemer med, at 
produktoplysninger vedrørende PRIP'er bli ver brugt som juridiske snarere end 
kommunikative dokumenter. Man anbefaler også en yderligere uddybning af de 
sanktionssystemer og –værktøjer, som ko mpetente myndigheder har til rådighed.  
6. V
IRKNINGERNE AF DEN FORESLÅEDE FREMGANGSMÅDE  
Den foreslåede fremgangsmåde foreslår etablering af en ny ordning for oplysning om 
færdigpakkede investeringsprodukter, udfor met med baggrund i den, som for nylig er 
DA 7   DA udviklet for investeringsinstitutter, men me d en vis ekstra skræddersyning af kravene 
på niveau 2 for at tage højde for vari ationer mellem forskellige produkter.  
Fordele 
Produktinformation, som den gennemsnitlige invest or rent faktisk kan forstå og anvende til 
sammenligninger, er grundlæggende for at give forbrugerne mulighed for at træffe beslutning, 
selvfølgelig uden at dette  berører den eksisterende  rolle- og ansvarsforde ling for formidlere på 
salgsstedet. Desuden er fordelene ved st andardisering og sammenlignelighed blevet 
understreget ved en nylig undersøgelse fra Komm issionen, som konkluderede, at brug af disse 
teknikker i forbindelse med beslutningsprocesser om investering sands ynligvis i praksis vil 
føre til ændringer i investorerne s adfærd, der bidrager til bedre beslutninger. I betragtning af 
det potentielle omfang af fejlsalg skitseret ovenfor, kan små ændringer have en enorm 
indflydelse: Selv hvis produkt oplysning kun antages for at bidrage med 1 % til sådanne 
ændringer, kan dette stadig beløbe sig til en reduktion på omkring 10 mia. EUR i 
beholdningen af uegnede produkter  (eller 4 mia. EUR, hvis i nvesteringsinstitutter, der 
allerede er underlagt K II-krav, fratrækkes). 
Større sammenhæng i krav vil sikre lige konkurre ncevilkår mellem virksomheder i forskellige 
sektorer og reducere hindringerne for det indre marked for dem, der opererer på tværs af 
grænserne. At tage fat på denne skade for inve storerne ville også gavne  branchen: forbedring 
af tillid og reducere omkostningerne ved problemer, når de opstår. 
Omkostninger 
Konsekvensanalysen etablerer et groft  skøn over engangsomkostninger på 171 mio. EUR, 
og på løbende omkostninger på om kring 14 mio. EUR om året.  (I betragtning af de planlagte 
ændringer, som vedrører krav til oplysni nger til tredjemand, er disse tal også en god 
indikation af den administrative by rde for ændringer). Der er ikke  klare beviser for, at mindre 
og større produktudviklere ville skulle afholde  uforholdsmæssigt store omkostninger, og 
konsekvenserne for beskæftigelsen forventes at være lav. Distributøre rne vil sandsynligvis 
også blive påvirket, selv om det er usandsynlig t, at denne påvirkning vil være betydelig, da 
fokus i dette initiativ er på produktudviklere. 
De endelige omkostninger v il være afhængige af de valgte niveau 2-tilgange , som 
nødvendigvis begrænser nøjagtigheden af enhver mulig vurdering på nuværende tidspunkt. Af 
denne grund vil en fuld konsekvensvurdering af  niveau 2-tilgangene være nødvendig for at 
etablere mere præcise skøn over konsekvenser ne af de forslag, for at understøtte 
forholdsmæssige valg. Dette vill e også give mulighed for bedre skøn over de differentierede 
virkninger (f.eks. på små og mellemsto re virksomheder, distributører).  
Overvågning og evaluering 
I betragtning af mulighederne fo r regelarbitrage og den fortsa tte innovation i markedet for 
private investeringer vil en overvågning af udviklinge n være afgørende, herunder 
evidensbaserede vurderinger af det fremtidig e omfang af ordningen. Hertil kommer, at 
virkningen af foranstaltninge r til forbedring af sammenli gninger, især om risici og 
omkostninger, vil have brug for nøje overvågning, og deres effektivitet vil være afhængig af 
yderligere evaluering og finjustering. 
DA 8   DA 7. K ONKLUSIONER  
Der er behov for, at produktoplysningerne bliver forbedret. Nye krav til at løse disse 
spørgsmål er allerede blevet indført for investeringsinstitutters vedkommende: Denne 
konsekvensanalyse har undersøgt mulighederne fo r at gøre lignende fo rbedringer for alle 
pakkeinvesteringsløsninger, der i øj eblikket sælges til detailkunder.  
Det identificerede kerneværktøj er at øge st andardisering af oplysningerne for at give 
mulighed for større sammenlignelighed, selv om  heterogeniteten af produkter medfører et 
behov for en vis fleksibilitet. Dette kaldes "målrettet standardisering"  i denne 
konsekvensanalyse. Analysen konkluderer, at en sådan tilgang giver den bedste chance for at 
opnå klarere og mere sammenligne lige produktoplysninger og samtidig afspejle de praktiske 
realiteter af komplekse og varierede produkter. 
Selvfølgelig skal forbrugerbeskyttelsesforansta ltninger på markederne for private investorer 
altid forstås ud fra et helhedssyn: Det er vigtigt med forskellig e lovgivningsmæssige 
værktøjer, der understøtter hinanden, herunder skri dt til at forbedre den finansielle forståelse 
blandt detailkunderne og skridt ti l at forbedre reguleringen af di stributører og salgsprocesser.  
Men hvis der ikke stilles klare og sammenligne lige oplysninger til rå dighed, kan der ikke 
træffes velfunderede beslutning er. Man bør ikke undervurdere  den bredere betydning for 
regulering af detailmarkederne af  en fortsat manglende evne til at muliggøre bedre og mere 
kvalificeret beslutningstagning. Af denne grund er denne i ndsats og omhu for at udvikle 
effektive oplysningskrav samt om kostninger og indsats for at ge nnemføre dem en ringe pris at 
betale for at give markederne for pr ivate investorer et  sikrere grundlag.