EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 7.6.2011 
SEK(2011) 812 endelig 
  
Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Maltas nationale reformprogram for 2011 
  
med Rådets udtalelse 
 
om Maltas opdaterede stabilitetsprogram, 2011-2014 
{SEK(2011) 726 endelig} 
 
 
DA 2   DA Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Maltas nationale reformprogram for 2011 
  
med Rådets udtalelse 
 
om Maltas opdaterede stabilitetsprogram, 2011-2014 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, 
som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 
2, og artikel 148, stk. 4, 
som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af 
overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske 
politikker
1, særlig artikel 5, stk. 3, 
som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen2, 
som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd, som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget, 
som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og 
som tager følgende i betragtning: (1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske  Råd Europa-Kommissionens forslag 
til en ny strategi for vækst og beskæftig else, Europa 2020, baseret på en øget 
koordinering af de økonomiske politikker, so m vil fokusere på nøgleområder, hvor der 
skal gøres en særlig indsat s for at øge EU's potentiale  for bæredygtig vækst og 
konkurrenceevne. 
(2) Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilli ng om de overordnede retningslinjer for 
medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for me dlemsstaternes beskæftigelsespolitikker
3, 
som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer  i betragtning i deres nationale økonomiske 
politik og beskæftigelsespolitik. 
                                                
 
1 EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. 
2 EUT C af , s. . 
3 Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011. 
 
DA 3   DA (3) Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som 
markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første 
europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er 
forankret i Europa 2020-strategien.  
(4) Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske  Råd sig prioriteterne for finanspolitisk 
konsolidering og strukturreformer (i overe nsstemmelse med Rådets konklusioner af 
15. februar og 7. marts 2011 og i forl ængelse af Komm issionens årlige 
vækstundersøgelse). Det understregede behovet fo r at prioritere ge nopretning af sunde 
budgetter og finanspolitisk holdbarhed, ne dbringelse af ledigheden ved hjælp af 
arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbels er på at øge væksten. Det opfordrede 
medlemsstaterne til at omsætte disse priori teter til konkrete foranstaltninger, der skal 
medtages i deres stabilitets- elle r konvergensprogrammer og nationale 
reformprogrammer. 
(5) Den 25. marts 2011 opfordrede Det Europæis ke Råd tillige de medlemsstater, der 
deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god ti d, at de kan indgå i 
deres stabilitets- eller konvergensprogr ammer og nationale reformprogrammer. 
(6) Malta forelagde den 28. april 2011 sit nati onale reformprogram for 2011 og den 29. 
april 2011 sit opdaterede st abilitetsprogram for peri oden 2011-2014. For at tage 
hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.  
(7) Da den økonomiske krise satte ind, faldt ek sporten og investeringerne kraftigt, og det 
reale BNP faldt med 3,4 % i 2009. Beskæftigelsen faldt kun lidt, idet den blev støttet 
af regeringen. Eksporten og erhvervsinvest eringerne steg kraf tigt i 2010, og Malta 
oplevede dermed et markant opsving i de n økonomiske aktivitet i 2010, samtidig med 
at ledigheden faldt. I betragtning af den høje offentlige gæld (61,5 % af BNP i 2008) 
traf regeringen ikke noget omfattende finanspolitisk stimulerende tiltag, og det 
samlede offentlige underskud i 2009 (3,8 % af  BNP) forblev således under niveauet 
for euroområdet som helhed. I 2010 var de t offentlige finans politiske underskud og 
gældskvoterne fortsat stort set stabile. 
(8) Baseret på vurderingen af det opdatere de stabilitetsprogram i henhold til Rådets 
forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske 
scenario, der danner grundlag for budgetfrems krivningerne, er en anelse optimistisk, 
især i de sidste år af prog ramperioden. Ifølge stabilitetspr ogrammet er det planlagt, at 
det samlede offentlige underskud skal br inges fra 3,6 % af BNP i 2010 ned under 
traktatens referenceværdi i 2011. Derefter skal de gradvise fremskridt hen imod den 
mellemfristede målsætning, som er en afbalancer et stilling i struktur elle termer, støttes 
af en forpligtelse til at sikre en hol dbar og i vid udstrækning udgiftsbaseret 
konsolidering. Imidlertid er det i stabili tetsprogrammet ikke forudset, at den 
mellemfristede målsætning skal opfyldes inden for programperioden. Gældskvoten 
forventes at falde fra topniveauet i 2010, som var 68 % af BNP, til 63,7 % i 2014 takket være en positiv og stadig bedre pr imær balance. Den gennemsnitlige årlige 
strukturtilpasningsindsats i perioden 2012-14, således som den er beregnet af 
Kommissionen, er stort set i overensstem melse med stabilitets- og vækstpagten. 
Budgetresultaterne kan imidlertid vise sig at blive værre end forventet som følge af 
eventuelle udgiftsoverskridelser og manglende  information om de foranstaltninger, der 
danner grundlag for konsolideringsindsatsen efter 2011. 
 
DA 4   DA (9) Videreførelsen af den finanspolitiske kons olidering med henblik på at opfylde den 
mellemfristede målsætning er en afgørende  udfordring for Malta. Selv om budgettet 
for 2011 indeholder foranstaltninger med sigt e på at korrigere det uforholdsmæssigt 
store underskud i 2011, vil det være  nødvendigt at træffe yder ligere foranstaltninger i 
tilfælde af afvigelser. Trovæ rdigheden af den mellemsigtede konsolideringsstrategi, 
som endnu ikke understøttes af konkrete forans taltninger, ville være større, hvis der 
forelå stærkere flerårige budgetrammer. En cen tral svaghed er de flerårige måls ikke-
bindende karakter, som indebærer en relativ t kort finanspolitisk planlægningsramme. I 
stabilitetsprogrammet er det anført, at indførelsen af en udgiftsregel er under 
overvejelse. 
(10) De langsigtede budgetmæssige virkninger  af befolkningens aldring, herunder 
pensioner, er betydeligt høj ere i Malta end i EU som genne msnit. Desuden er de ældre 
arbejdstageres erhvervsfrekvens meget lav, hv ilket skyldes, at pe nsionsalderen fortsat 
er relativt lav, at de r hyppigt gøres brug af førtidsp ensioneringsordninger, og at ældre 
kvinders erhvervsfrekvens er meget lav. Pensionsreformen fra 2006 øger 
pensionsalderen, omend meget gradvist, og tager fat om de fremtidige pensioners 
tilstrækkelighed, især gennem mere generøse  indekseringsordninger og indførelsen af 
en garanteret national minimumspension. I de t nationale reformprogram gøres der rede 
for den igangværende høring om de forslag til en yderligere pens ionsreform, der er 
fremsat af pensionsarbejdsgruppen, herunder op rettelsen af en klar forbindelse mellem 
pensionsalder og forventet levetid og in dførelsen af en obligatorisk anden 
pensionssøjle og en frivillig tredje søjle. Imidlertid fremsættes der i det nationale 
reformprogram ikke nogen generel aktiv aldr ingsrelateret strategi til at ledsage de 
igangværende og planlagte lovgi vningsændringer. Den relativt  store forekomst af sort 
arbejde udgør en risiko for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Regeringen forelægger i det nationale reformprogram en række foranstaltninger for at rette op på dette problem, men der er inge n forslag, som tager sigte på at revidere skatte- og 
socialsikringssystemet, for at det skal kunne be tale sig at arbejde. Arbejdet for at øge 
kvindernes erhvervsfrekvens er  en anden vigtig udfordring for Malta, da kvindernes 
beskæftigelsesfrekvens her er den lavest e i EU. Regeringen har i det nationale 
reformprogram forelagt et betydeligt antal initiativer, som fokuserer på kvindelige 
arbejdstagere. Gennemførelsen og virkninger ne heraf skal efter planen evalueres i 
2012. 
(11) I de seneste år har Malta oplevet en in tensiv industriel omst rukturering, hvor de 
traditionelle, arbejdskraftintensive fremstillingsaktiviteter er blevet erstattet af nye aktiviteter med høj værditi lvækst. Dette har ført til en forskydning mellem 
efterspørgslen på og udbuddet af kompetencer på arbejdsmarkedet, hvilket viser, at det 
er nødvendigt at tilvejebringe de kompetencer, der kræves i de nye sektorer, navnlig 
gennem højere uddannelse, i et forsøg på at diversificere Maltas økonomiske grundlag 
yderligere.  
(12) Malta har EU's højeste procenttal af unge , som forlader skolen  tidligt, med 36,8 % i 
2009 sammenholdt med et EU-gennemsnit på 14,4 %. Landet har også en lav andel af 
unge i alderen 30-34 år med et videreg ående eller tilsvarende uddannelsesniveau 
(21,1 % sammenlignet med et EU-gennems nit på 32,3 % i 2009). Malta vil reducere 
procenttallet af unge, der forlader skol en tidligt, til 29 % og øge andelen af 
videregående eller tilsvarende uddannelse for aldersgruppen 30-34 år til 33 % i tiden 
frem til 2020. I 2011 indførte det foranstaltnin ger med henblik på at kanalisere de 
 
DA 5   DA unge, der potentielt ville forl ade skolen tidligt, over til interessante karrieremuligheder 
gennem erhvervsfaglig uddannelse e ller nye chancer for læring.  
(13) Malta er en af de få EU-medlemsstater, som har en generel 
lønindekseringsmekanisme. Lønstigningerne er kædet sammen med en obligatorisk 
leveomkostningsjusteringsmekanisme, der udløser lønstigninger i overensstemmelse 
med den seneste inflationsudvikling, dog med fo rholdsvis større s tigninger i den lave 
ende af lønskalaen. I og med at minimums lønnen dermed stiger, vil denne justering 
potentielt kunne skade de arbejdskraftinte nsive sektorers konkurrenceevne yderligere. 
Spørgsmålet er især relevant  i lyset af de seneste ener giprisstigninger, som vil kunne 
føre til en løn- og prisspiral. 
(14) Malta er næsten fuldstændig afhængig af impor teret olie til at dæ kke sit energibehov, 
hvilket gør økonomien sårbar over for olie prisændringer. Dette vil sammen med det 
maltesiske energisystems utilstræ kkelighed kunne give problemer for 
iværksætterånden og konkurre nceevnen i smv'erne. Hvis  man udnytter mulighederne 
for at producere energi fra vedvarende kilder, vil det kunne afføde den dobbelte 
gevinst, at konkurrenceevnen forbedres, sam tidig med at energi- og klimamålene nås. 
Oplysningerne om energiforanstaltninger i de t nationale reformprogram er imidlertid 
begrænsede, hvilket gør det vanskeligt at vurdere deres gennemførlighed og 
omkostningseffektivitet. 
(15) Malta har afgivet et antal tilsagn inden for rammerne af europluspagten4. Tilsagnene 
vedrører to af pagtens områder: konkurrenceevne og de offentlige finansers holdbarhed. På det finanspolitiske område  omfatter tilsagnene en styrkelse af 
ansvarligheden og gennemsigtigheden i de budgetmæssige rammer samt overvejelser 
om indførelse af mekanismer med henblik på at øge disciplinen i forbindelse med 
budgetgennemførelsen. For at øge produktiviteten er der fo rudset foranstaltninger, 
som skal forbedre erhvervsmiljøet og finansieringsvilkårene for virksomheder og styrke konkurrencen inden for tjenesteydels er, specielt hvad angå r telekommunikation. 
Selv om tilsagnene under europluspagten i ndgår i det nationale re formprogram, tager 
de ikke fat om beskæftigelsen og den fina nsielle stabili tet. Myndighederne fokuserer 
på at øge produktiviteten, men erkende r imidlertid ikke , at den nuværende 
lønindekseringsmekanisme indvirker på  Maltas konkurrenceevne. Tilsagnene under 
europluspagten er blevet vurderet og taget i betragtning i henstillingerne. 
(16) Kommissionen har vurderet stabilitetsprog rammet, det nationale reformprogram og 
tilsagnene under europluspagten for Malta
5. Den har ikke blot taget hensyn til deres 
relevans for en holdbar finanspolitik og so cioøkonomisk politik i Ma lta, men også til, i 
hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU 's regler og retningslinjer, da der er 
behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at 
der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende  nationale beslutninger På den baggrund 
finder Kommissionen, at der, selv om de  planlagte fremskridt for at nå den 
mellemfristede målsætning er hensigtsmæssi ge, er betydelige risici forbundet med 
konsolideringsstrategien, da den ikke suppl eres af konkrete forans taltninger, og der 
ligesom tidligere vil kunne forekomme udgi ftsoverskridelser. Desuden vil de 
mellemfristede budgetrammers ikke-bindende  karakter muligvis ikke fremme den 
                                                 
4 Nærmere oplysninger om tilsagnene i europluspagten findes i SEK(2011) 726. 
5 SEK(2011) 726. 
 
DA 6   DA finanspolitiske disciplin. De  relativt høje langsigtede om kostninger i forbindelse med 
aldring, herunder især udgifter ne til pensioner, udgør en risiko for Maltas offentlige 
finansers langsigtede holdbarhed. I det nati onale reformprogram erkendes de vigtigste 
strukturelle udfordringer, som Maltas økonomi står over for, men det synes at være 
berettiget at udvise yderligere opmærksomhed om visse spørgsmål, navnlig en bedre udnyttelse af økonomiens arbejdskra ftpotentiale, en reform af 
lønfastsættelsesmekanismen for at sikre en bedre overensstemmelse mellem udviklingen i lønninger og produk tivitet samt gennemførelsen af energidiversificering.  
(17) På baggrund af denne vurde ring og under hensyntagen til Rådets henstilling af 
16. februar 2010 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions 
funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdate ringen af Maltas stabilitetsprogram, 
og Rådets udtalelse
6 afspejles især i henstillingens nr. 1) og 2). Rådet har under 
hensyntagen til Det Europæiske Råds  konklusioner af 25. marts 2011 undersøgt 
Maltas nationale reformprogram,  
HENSTILLER, at Malta for perioden 2011-2012 træffer foranstaltninger med henblik på 
følgende:  
1) Det bør sikres, at det uforholdsmæssig t store underskud korrige res i 2011, idet der 
gøres klar til at træffe yderligere fora nstaltninger med henblik på at forebygge 
eventuelle afvigelser, og der bør vedtages  konkrete foranstaltninger til støtte for 
virkeliggørelsen af underskudsmålet for 2012. For at styrke den mellemsigtede konsolideringsstrategis troværdighed bør  de nødvendige brede foranstaltninger 
defineres, og de finanspolitiske mål bør fastlægges i bindende, regelbaserede 
flerårige finanspolitiske rammer, samtidig med at overvågningen af budgetgennemførelsen forbedres. 
2) Der bør træffes tiltag for at sikre pensionssystemets bæredygtighed ved at 
fremskynde den gradvise forhøjelse af pensionsalderen og kæ de denne sammen med 
den forventede levetid. Den højere obligator iske pensionsalder bø r ledsages af en 
omfattende strategi for aktiv aldring, og det bør tilstræbes at begrænse anvendelsen 
af førtidspensioneringsordninger og ans pore private pensionsopsparinger.  
3) Uddannelsernes resultater bør fokuseres mere på arbejdsmarkedsbehovene, navnlig 
ved at der træffes foranstaltninger til at  forbedre adgangen til højere uddannelse, og 
erhvervsuddannelsessystemets effektivitet st yrkes. Der bør træffes foranstaltninger til 
at mindske antallet af unge, som forlader skolen tidligt, idet årsagerne hertil bør 
identificeres, analyseres og måles i tiden  frem til 2012, og der oprettes en mekanisme 
for regelmæssig overvågning af og rapporteri ng om foranstaltni ngernes succesfulde 
resultater. 
4) Den automatiske lønindekseringsmeka nisme bør reformeres i samråd med 
arbejdsmarkedets parter og i overensstemme lse med national praksis, således at det 
sikres, at lønvæksten bedre afspejler udvik lingen inden for arbejdsproduktiviteten og 
konkurrenceevnen.  
                                                
 
6 Jf. artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97. 
 
DA 7   DA 5) Der bør gøres en større indsats for at mi ndske Maltas afhængighed af importeret olie, 
idet der bør investeres i ve dvarende energi og i fuldt omfa ng gøres brug af disponible 
EU-midler til at opgradere infrastrukt uren og fremme energieffektiviteten.  
Udfærdiget i Bruxelles, den 
 På Rådets vegne 
 Formand