ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(80)382
Vol.1980/0135

Disclaimer
Conformément aurèglement (CEE, Euratom) n°354/83 duConseil du1erfévrier 1983
concernant l'ouverture aupublic desarchives historiques delaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergie atomique (JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifié par lerèglement (CE, Euratom) n°1700/2003 du22septembre 2003
(JOL243du27.9.2003, p.1),cedossier estouvert aupublic. Lecaséchéant, lesdocuments
classifiés présents dans cedossier ontétédéclassifiés conformément àl'article 5dudit
règlement.
Inaccordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No354/83 of1February 1983
concerning theopening tothepublic ofthehistorical archives oftheEuropean Economic
Community andtheEuropean Atomic Energy Community (OJL43,15.2.1983, p.1),as
amended byRegulation (EC, Euratom) No1700/2003 of22September 2003 (OJL243,
27.9.2003, p.1),this fileisopen tothepublic. Where necessary, classified documents inthis
filehave been declassified inconformity with Article 5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung (EWG, Euratom) Nr.354/83 desRates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI. L43vom 15.2.1983,
S.1),geändert durch dieVerordnung (EG, Euratom) Nr.1700/2003 vom 22.September 2003
(ABI. L243vom 27.9.2003, S.1),istdiese Datei derÖffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden dieVerschlusssachen indieser Datei inÜbereinstimmung mitArtikel 5
dergenannten Verordnung freigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPAEISKE FAELLESSKABER
FORSLAG TIL RÅDETS AFGØRELSE
OMFASTLÆGGELSE AFDET ANDET FORSKNINGS -OG
UDVIKLINGSPROGRAM FORDETEUROPÆISKE ATOMENERGIFÆLLESSKAB FOR
DET EUROPÆISKE ATOMENERGIFÆLLESSKAB
INDEN FOR URANEFTERFORSKNING OG-UDVINDINGKOM (80)382endelig udg
Bruxelles ,den 11.juli 1980
o
o
(forelagt afKommissionen forRådet )
KOM (80)382endelig udg

-2-
INIîIO LDSFO RTEG Î'IELSS
Side
I.INDLEDNING 3
1.1 Uranbehov 3
1,2 Uranefterforakning iFællesskabet 7
-II.DET FØRSTE F&U–PROGRAM INDEN FOR URANEFIE RFORS KNINGOG-UDVINDING :
MÅLOGFORVENTEDE RESULTATER ... 8
III .DET ANDET PROGRAM INDEN FOR URANEFTERFORSKNING OG-UDVINDING
«
A. VIDENSKABELIGT OGTEKNISK INDHOLD
1. F&U VEDRØRENDE URMEFTERFORSKNING
1.1 Opdagelse afuranfelter -urangeologi og-metallogeni
1.2 Efterforskningsteknikker
1.3 Transport ogaflejring afuran
1.4 Borehulslogging 18
2.FORSKNING OGUDVIKLING INDEN FOR URANUDVINDING OG
-OPARBEJDNING .20
2.1 Oparbejdning afuran fraphosphorsyreholdige væsker 20
2.2 Oparbejdning afuran fraphosphatholdige bjergarter 20
2.3 Udvinding afuran frabehandlings affald fraphosphat -
bjergarter 20
2.4 Oparbejdning afuran vedlosseplads -,dynge -,bakterie -
eller insitu-udludning 22
2.5 Højtemperatur -højtiyksudludning 23-
2.6 Udvinding afuran ogandre vaardier fracalcineringer
oglavlødige kilder 23
2.7 Andre tekniske aspekter vedrørende uranmineindustrien 23
B. FINANSIERING OGFORVALTNING AFF&U-PRO GRAMMET 24
FORSLAG TILRÅDETS AFGØRELSE 25
BILAG A ■ .27
FINANSIERINGSOVERSIGT , 29
UDTALELSE FRA DET VIDENSKABELIGE OGTEKNISKE UDVALG • 33\

-3
I. IWDLEMING
Dette forslag indebe-rer enopfølgning afdetførste forsknings -ogud-
vedtaget afRådet den6.marts 1978 »°Ssomslutter den31.decem­
ber 198O .
Foratsikre dennødvendige kontinuitet iFællesskabets forskning på
_dette område ,foreslås nuennyfireårig aktion .Deterimidlertid
planen ,atdenne aktion den 1.januar 1982 sammen medandre skal ind­
gåietomfattende F&U-prograra påområdet råstoffer ,opdelt iunder -
programmer ,afhvilke nærværende forslag udgør et.Ensådan opdeling
erioverensstemmelse medkonklusionerne påRådets møde (forskning )
den 20.december 1979 »hvori dethenstilledes atsamle Fællesskabets
F&U-programmer iprioriterede sektorer (herunder energi ,råstoffer ,
miljø ,landbrug ogvisse industrielle F<5JJ-sektorer )ogatrationalisere
procedurerne forudarbejdelse ,vedtagelse oggennemførelse afdisse
programmer .Denforeslåede opdeling udsættes etårforatfådentilat
fådentilatfalde sammen medafslutningen afdétigangværende F&Q-program vedrørende primære råstoffer .
Fællesskabsstøtte tilF&Qinden foruranefterforskning og-udvinding er
enafdeaktioner ,derskal garantere Fællésskabet tilstrækkelige og
sikre forsyninger afnaturligt uran ,ogsomKommissionen iøjeblikket
erengageret i.
Inden for Fællesskabet finansierer Kommissionen delvis uranefterforsk -
ningen ihenhold tilEuratom-traktatens artikel "JO,Kommissionen ar­
bejder ligeledes uden forFællesskabet med atlette uranforsyningen
tilmedlemsstaterne gennem forbedring afvilkårene forFællesskabets
industri vedvirke iudlandet inden foruranefterforskning og-produk­
tion .
Behovet for atfinansiere F&Qbør ses ilyset afFællesskabets stigende .
behov fornaturligt uran .Dermåudvikles mere avancerede metoder til
uranefterforskning ogteknologier tiluranudvinding og-oparbe jdning
medhenblik påopdagelse afnyeaflejringer samt vurdering ogudnyttel­
seafpotentielle uranressourcer .
1.1 .Uranbehovviklingsprogram inden foruranefterforskning og-udvinding ,somblev
J l_ nfij_xj £ x– ~~m _n...x.j_^ j 11 j
Pr.1.januar 1979 lå.Fællesskabets samledexelværkskapacitet på
r»T.T_/ J.J–\ jy 3~"i-i-_s x*_1 j_303GWe (brutto ),fordelt påfølgende måde s
GWe (brutto )
Konventionelle varmekraftvarker
Vandkraftvasrker
Nukleare kraftværker232,2
45,3
25^6
IaltEF 303,1
1)EFT L72 af14.marts 1978 .
2)EFTL72 af14.marts 1-978 .
3)Investeringsprojekter iFællesskabets elektricitetssektor KOM(79 )7191)EFTL72 af14.marts 1978
2)EFTL72 af14.marts 1-978
endelig udgave .

-4-
Af.nettoelektricitetsproduktionen iFællesskabet i1979påomkring
1,18 PWh fremstilledes . •ca.10, pågrundlag afkerneenergi
mod10,2$ i1978 (l).Dette svarer .tilenbesparélae på28Mt
olieækvivalent .Den almindelige tendens inden forelproduktionen i
Fællesskabet gårmodudvikling afværker fyret medfast brændsel
ogkernekraftværker Bamt engradvis nedgang iolie- 1oggasfyrede
kraftværker . ;
Påmødet den13«februar 1975 gikRådet indforudvikling aføko­
nomiske ogsikre uranre ssourc erinden forFællesskabet cgunder­
søgelse af,hvorvidt oghvorledes derskulle tages fatpåflere
områder ,herunder prospektering efter mineraler .IKommissionens
dokument vedrørende Fællesskabets energimål sætning for1990 ogsam-
stemmigheden afmedlemsstaternes politik (2)anførtes det ,atFæl­
lesskabets energimålsætning børomfattes
-øget anvendelse affast brændsel ogkerneenergi ielproduktionen ,
-udbygning afinterne ressourcer afklassiske energiformer og
fremme afnyeenergiformer , - .
-spredning ogsikring afforsyningen udefra ,
-enprispolitik ,derskal dække omkostningerne vedfremskaffelse
afenergi ,sikre ligevægt påenergibalancen ogtilskynde til
energibesparelser .
pågældende / o
I.det dokument gjorde Kommissionen ligeledes opmærksom på,atdet
varnødvendigt medaktioner medhenblik påatøgeanvendelsen af v
fast brændsel ogkerneenergi ,somtilsammen 1burde tegne sigfor
mindst 70-75$ afelproduktionen .Dette indebærer ,athver enkelt
medlemsstat bidrager tilopnåelsen afdenne samlede procentsats for
Fællesskabet påbl.a .følgende områder :
ι
-skabelse afyderligere forbrændingskapacitet forfast brændsel i
kraftværker oginden forvisse industrigrene ,-
-"genoplivning "afdenukleare programmer ,såvidt dette ermuligt .
Iøjeblikket (1980 )råder Fællesskabet over omkring 31,6 GWein­
stalleret elektrisk effekt baseret på kerneenergi .Efter
nuværende prognoser kandenne "effekt vfsomanført itabel I,ved
slutningen af1985 ligge påomkring 75GWeogi1990 påomkring 130
GWe .II98O svarer dette tiletbehov påca.11400 tnaturligt
uran .mendeterklart ,atdette behov vilstige betydeligt .
l)Eurostat ,foreløbige tal-elektrisk energi 6.2.80 .
2)KOM(79 )316. '

TABEL I
PROGNOSER FOR NUKLEAR ELEKTRISK EFFEKT OGURANBEHOV
(1980-1990 )
1280 1225 1990
Installeret nuklear elektrisk
effekt (iGWe) 31,6 75 130
^0afdensamlede elektriske
effekt 12 26 35
uranbehov (il000t) 11*4 16
\24
kumulativ uranefterspørgsel
fra1980 11,4 90 200
Medlemsstaterne importerer oa>80%afderes "behov fornaturligt
uran ,idet EF1suranproduktion ligger påomkring 2300t(se
tabel II)medFrankrig somlangt denvigtigste producent .Deter
ikke kunvorafhængighed afimporteret naturligt uran ,dervilstige ,
menogså detfaktiske behov fornaturligt uran vilstige stærkt
indtil ihvert fald 1'990 (jfr .tabel i).Vore nuværende
rimeligt sikre uranres sourcer , somvist itabel III ,kan
kundække endel afvort behov ,ogderskal fortsat findes yderligere
uranressourcer ,navnlig iforbindelse medudvikling afnyeefter -
forskningsteknikker .Uranpotentiellet iflere medlemsstater (f.eks .
Irland ,Danmark (Grønland ))måvurderes nærmere ogkaneventuelt
tilføje yderligere ressourcer .Disse eventuelle yderligere res­
sourcer kansammen medF&Uinden forudvinding (f.eks .uran fra
phosphatbjergarter )nedbringe vor -afhængighed afandre land ,ned­
bringe underskuddet ,påbetalingsbalancen ogsamtidig give Fælles­
skabets industri nyemetoder tilbrug inden oguden fofEF.
TABEL II
URANPRODUKTION IFÆLLESSKABET (itons )(l)
før1977 1977 1978 1979 (planlagt )
FRANKRIG *23133 2097 2183 2180
FORBUNDSREPUBLIKKEN "
TYSKLAND 151,1 14,7 *41,1 n.a .
IALTEF 23284,1 2111,7 2224,1
IALTVESTLIGE VERDEN " 469933 28852 33*900
l)Kilde :Uran -reserver ,produktion ogefterspørgsel
Rapport fraNEAogIAEA -OECD december 1979

6
TABELIIIv
URANRESERVER OGYDERLIGERERESSOURCER(lOOOtU)1'
I.Rimeligtsikreressourcer
i
Omkostningsniveau <80$/kgU80-130$/kgUialt<130$/kgU
DANMARK(Grønland) .27 27
FRAMRIG 39,6 !5,7- 55,3
F0RBUEDSJSEPUBLIKKE2T
TYSKLAND 4. :0,5 .4,5
ITALIEN 1,2 1,2
IALTEP., 43,6 44,4 88,0
IALTVESTLIGE VERDEN 1850 740 2590
II.Anslåedeyderligereressourcer .(10001?U)
Omkostningsniveau/;<80S/kgU,80-130$/kgUialt<130$/kgU
DANMARK(Grønland)" 16 ■;■*.16
FRANKRIG 26,2 20 46,2
PORBUNDSREPIIBLIKKEN ■
TYSKLAND 7,0 0,5 7,5
ITALIEN 2 2
IALTEP 33,2 38,5 71,7
IALTVESTLIGE VERDEN 1480 970,0 .. 2450
l)Kilde:Uran-reserver,produktionogefterspørgsel
RapportfraMEAogIAEA-OECDdecember1979*
!
I

-7
1.2Uranefterforskning iFællesskabet
Uranefterforskning eretafdeområder,hvorFællesskabet haren
effektivintegreretforsyningspolitik .Siden1976harKommis­
sionenihenholdtilEuratom-traktaten artikel "JO,støttet
uranefterforskningsprogrammer imedlemsstaterne .Dissepro­
grammerharalleredehaftsuccesmedhensyntilatpåpegebe­
tydeligenyeuranressourcer iGrønlandogItalien.ITyskland
ogIrlanderderopdagetnyeuranforekomster .Determeningen,
atdisseprogrammer sammenmeddeprogrammer ,derikkemodtager
støtteihenholdtilartikel70,skalfortsætteogudvides,så­
ledesatderkanopnåsenfuldstændigvurderingafFællesskabets
uranpotentiel . •
Idenneforbindelseerdetafafgørendebetydning,atF&Uinden
foruranteknikker stimuleresmedhenblikpåtilvejebringelse af
nyeredskabertilpåvisningafnyeuranfelterogspecifikkemåltilfordelforheleFællesskabet .PåsammemådeerF&Uaf
væsentligbetydningforenforbedringimalmbehandlingsmetoderne
ogindvindingen afuranfralavlødigteressourcer.Endviderekan
resultaterne afF&U-programmet medfordelanvendesuden-for
Fællesskabet .Detfeerbemærkes,athvorF&U-ogefterforsknings-
programmerne harhaftsucces,erderandremekanismer ,derstårtilrådighedellererforeslåetpåfællesskabsplan tilstøtteforuranproduktionen (Eråratom-lån ,faciliteterne hosEuratom
Forsyningsagenturet osv.).
»

MALOGronVMTFDE ET^L?/.HCR
Ben6.carts1973vedtogRådetdetførsteF&U-prograjaindenforuran-
efterforsk»iing og-uavinding(l).HovedmåletvaratøSF'su-ranfcr-
syningpåbaggrundafdetvoksendebehov.DetteforudsatSeP«Up«.om™
raderneeitorforskning og idvindingaffølgendegrunde•
-stigendeudgiftertilolie,påhvilketområdeEFhovedsageligeraf­
hængigtafeksternekilder,
-stigendeefterspørgsel iverdenogEFefterur^tilel-produktion ,
-stigendeuranpriser ,songørdetrentabeltatudnyttela^lødige ;■ran-
ressourcer ,
-nødvendigheden afatudviklenyeprospekteringsteknikker somfølgeaf
vanskelighederne vedatfindeursnaflejringersavelindensomudenfor
EF,
-nødvendigheden afatudviklemindrebekostelige uranudvindingsraetoder o
nyeprocesserforpotentielle uraniessourcer .
Forsåvidtangåruranefterforsicning,varmåleneforFa'Js
-atforbedregeologiskeogfortolkningsnrøssige fær.iighederinden fururan
efterforskning,
-atforbedreprospekteringsteknikker dereranvendeligetilforskellige
geologiskeomgivelser ogforhold,
-atudvikledetoktionsmetoder tildybtliggende mineraliseringer ,somikke
kanfindesvedhjælpaftraditionelle projekteringsmetoder .
Forsåvidtangåruranudvinding ,varF&U-målene :
-atforbedreudvindingen afuranfralavlødigmalmsamtfrahidtilube­
nyttedekilder(foreksempelphosphater),
-attilvejebringe nyavanceretudvindingsteknologi tilfordelforhele
Fællesskabet ,
-atudviklemetodertiloparbejdning afuran,somindebærerenbetydelig
omkostningsreduktion .
AlledisseF&U-aktionerorafinteresseformedlemsstaterne ,ogforstær­
kerikkeblotigangværende F&IJpånationalt -plan,menforhindrerlige­
ledesnytteløsoverlapning .
1)EFTL72af14«marts1978.

-9-
DeP&U^nro jekter ,dermodtager støtte ihenhold tildetførste program ,
udvalgtes afKommissionen efter udtalelse fraDetrådgivende Udvalg forPro-
gramforvaltning pågrundlag afkvaliteten ogoriginaliteten afderes viden­
skabelige indhold ogderes praktiske betydning forEP.Dadefleste afkon­
trakterne "blev indgået iløbet af1979 »foreligger kunforeløbige resultater .
Imidlertid sker dereninteressant udvikling ,somkanudnyttes effektivt i
uranefterforskningen .Dererligeledes sket fremskridt inden foruran-
udvindingen .Endvidere har demøder ,Kommissionen hararrangeret mellem de
forskellige deltagende laboratorier ,medført envardifuld udveksling af
ideer ogerfaringer ,enbedre koordinering afF&U-indsatsen ogienrække
tilfælde enbedre orientering afF&U-progr ammet .
Påområdet uranefterforskni^g :erhovedmålet fordengeologiske ogmetalo -
genetiske forskning atgøre detlettere atskelne mellem fertile ogsterile
bjergarter ,samt atforbedre vorviden omdevigtigske faktorer ,derstyrer
transport ogaflejring afuran .
Foreløbige resultater bekræfter værdien afadskillige projekter ,derhoved­
sagelig erbaseret påbjergarters geokemi ,vedfastlæggelse afindikator -
grundstoffer tilopdagelse afnyeuranfelter specielt iEF's granitområder
.ogtilpåvisning afuranmineraliseringer ietgivet uranfelt .Disse projek­
terkanføre tilenbetydelig reduktion afefterforsknings omkostningerne ,
ogkan ligeledes rumme nyeredskaber tilbrug veduranprospektering .
Ensammenlignende undersøgelse afadskillige mineraliserede ogikke-mine -
raliserede bassiner fraPerm-tiden iFrankrig serudtilatvære afstor
betydning vedfastlæggelse afkriterier foruranefterforskning .Ensådan
undersøgelse kanudvides tilandre kontinentale sedimentformationer iad­
skillige medlemsstater .Disse formationer erstadig retukendte igeo­
logisk henseende ,menkan tænkes atindeholde betydelige uranressourcer .
Uranpotentiellet iadskillige alkaliske bjergarter skal vurderes ,ogen
geokemisk metode tilpåvisning afprimære uranmineraliseringer ervedat
blive afprøvet . .
Deigangværende projekter vedrørende radioaktiv uligevægt mellem uran og
dets biprodukter kan give nyttige oplysninger omurans vandring ogaflej­
ring .
Dererligeledes gjort store fremskridt medhensyn tilforbedring af'hydro -
geokemisk prospektering under forskellige klimatiske forhold tilpåvisning
iafuranaflejringer igranitområder .
Adskillige projekter vedrører udviklingen afprospekteringsmetoder ,somaf­
prøves imarken .
Derforegår eksperimenter medblyisotopforhold medhenblik påpåvisning af
dybtliggende uranmineraliseringer ,ogdeanalytiske problemer erved at
blive løst .

-10-
Etplasmamas sespektromenter medhøjfølsomhed ognøjagtighed til .hurtig
rutineanalyse iforbindelse meduranefterforskning erved atblive udvik­
let ,ogdets kapacitet vil "blive forbedret .
Ennytype aktiveret kul-absorber medhøjere kapacitet erblevet udviklet
tilopdagelse afradon –emanationer ogerved atblive afprøvet ipraksis
sammen med andre teknikker .
Anvendelsen aftermoluminescens tilopdagelse afdybtliggende uramninerali -
seringer erved atblive afprøvet påadskillige steder ,ogdetstørste pro­
blem erfortolkningen afresultatorne .Denne metode vilblive sammenlig­
netmedandre teknikker pådette område (emanometri ,aktiveret kul-absor -
bere ,sporoptqgning ).
Et"forsinket neutron"-instrument erblevet udviklet ogafprøves medhenblik
påkvantitativ bestemmelse afuran iborehuller .Etsådant instrument
skulle kunne lette vurderingen afuranreserver .
Forsøgsanlægget Risø (Danmark )råder over alle faciliteterne tilkalibre­
ring affeltscintillometre og-spektrometre (tilvejebringes delvis gennem
F&U-programmet ),somkanvære afbetydning for "sammenligninger mellem op­
målinger iEF.
Påområdet uranudvinding erdet igen lidt for tidligt atbedømme resulta­
terne afdeotte kontrakter som følga afdet sene tidspunkt forkontrak­
ternes indgåelse .Udvinding afuran fraphosphorsyreholdige væsker til­
trækker sig stor opmærksomhed iindustrikredse ,ogadskillige forsknings -
kontrakter erigang .Etprojekt vedrørende oparbejdning afuran fra "wet
process "phosphorsyre ved atudvælge "sequestring"-grupper tiladskillelse
afuran ogderefter forbinde disse grupper tilfaste substrater synes at
skride godt frem .Påsamme område finansieres yderligere t-oprojekter af
EF ,heraf etiBelgien ogetiNederlandene .
Foruden projekterne vedrørende phosphatb jergarter erderogså tale omet
projekt tilundersøgelse afudvinding afuran fra enbetydelig aflejring
aftungtsmeltelige malme iGrønland ogetprojekt vedrørende undersøgel­
seafsyreudludning under tryk tiloparbejdning afuranaffald fra tungt -
smeltelige malim .
Forsåvidt angår insitu-udledning ,drejer etprojekt sig omudvikling
afetudludningssystem ,derkanudvinde uran frasmå eller lavlødige fore­
komster afuranmalm igranit .Dette projekt rummer store muligheder ,og
hvis resultaterne eropmuntrende ,kanuran udvindes framange småaflej­
ringer rundt omkring iEF.

-11-
III .DET ANDET PROGRAM INDEET FOR URANEFTERFORSKNING OG-UDVINDING
A.VIDENSKABELIGT OGTEKNISK INDHOLD
1.F&U VEDRØRENDE URANEFTERFORSKNING
Det ermeget vigtigt forEFatudvikle ogforbedre metoder tilpå­
visning afnyeuranfelter oguranaflejringer .Dette kan ikke blot
bidrage tilenforøgelse afvore uranreserver ,menkanogså være
tilstor nytte forlande uden forEF.Etsådant F&U-program erbe­
rettiget ,idet deklassiske radiometriske metoder kunkanpåvise
uranmineraliseringer ieller næroverfladen ,oguranaflejringer
blivér stadig vanskeligere atfinde .Imange tilfælde kander
ikke opnås resultater ved$isse metoder ,navnlig istærkt for­
vitrede områder eller itilfælde afdybtliggende uranminerali -
seringer ,ogdermåderfor udvikles nyemetoder ogkriterier for
aftegning afnyeuranfelter ogforopdagelse afspecifikke uran-
mål .Defleste afdeemner ,derdiskuteres nedenfor under over­
skriften "efterforskningsteknikker ",gælder både foropdagelse af
nyeuranfelter ogprospektering efter uranmalmforekomster inden
for etkendt uranfelt .Endvidere kan etbedre kendskab til ,hvor­
ledes uran ogdets henfaidsprodukt eropfører sig ,tilvejebringe
nyeredskaber foruranefterforskning ogforbedre fortolkningen af
prospekteringsresultaterne .
Somenopfølgning afdetførste program ermålene forF&U-aktio -
nerne vedrørende uranefterforskning følgendes
-attilvejebringe nyeteknikker forefterforskning udført af
Fællesskabets industri inden oguden forEF
-atforbedre vorgrundlæggende viden ogfortolkningen afdata
inden foruranprospektering
-atfastlægge denbedst anvendelige metodologi under hensyntagen
tildegeologiske ogklimatiske omgivelser
•-atopnå enbedre koordinering afF&Uinden foruranefterforskning
-atnedbringe prospekteringsudgifterne .
Ennærogpraktisk tilknytning afF&U-efterforskningsprogrammet til
nationale prospekteringsprogrammer samt tildeling afstøtte til
disse ihenhold tilartikel 70iEurat om-traktat envilvære af
største betydning forFællesskabet .Derskete ligeledes enfast­
læggelse afforskningsbehovene ,idet derblev taget hensyn til
detarbejde ,somKerneenergiagenturets (OECD )ogDeninternatio­
nale Atomenergiorginasation (IAEA )fælles ekspertgruppe harudført
vedrørende F&J inden foruranefterforskningsteknikker .
1.1 -Opdagelse afuranfelter -urangeologi og-metallogenesis
Nyeuranfelter kaneventuelt findes igranit -ogvulkanom -
råderne inden forEFogidetilstødende sedimentbassiner . •
Desuden består derstadig stor usikkerhed medhensyn tiluran-
potentiellet ialkaliske bjergarter .Til trods forretvel­
kendte uranmineraliseringer idehercyniske bælter inden for
EFerdetnødvendigt medenmeget bedre forståelse afuran-
koncentrat ionsprocesserne påregionalt plan ,oguranpoten -
tiellet idepræcambriske ,caledoniske ogtertiære instru -
siver ogekstrusiver børvurderes (f.eks.Donegal-granit ).

Forskningiværksatunderdetførstéprogrammåforlængesogud­
videsmedhenblikpåen"bedreforståelseafdevigtigstefak­
torer,-derstyreruranmineraliseringer ,ogmedhenblikpå
atforbedredegrundlæggende datavedrørendedannelsenaf
uranmalmiforskelligegeologiskeomgivelsertgranixagtigé ,.vulkanske,alkaliskeogsedimentære "bjergarter).Forholdet
mellemuranmineralisering ogkildebjergarter ,tektonikog
ændringeribjergartersgeokemimåundersøgesnøjere.Fremskridtpå
detteområdeerenforudsætning foratfåbedregrundlæggeride
oplysningertilbrugvedEF-industriensplanlægningafuranefter-
forskningindenogudenforEF.
F&Uerenforudsætning foropdagelseafnyeuranfelteriad­
skilligegeologiskeomgivelser «.
a)Granitomrâder
Uranmineraliseringer iforbindelse medgranitintrusiverskyld­
eshovedsagelig postmagraatiske processerellersenereremo-
biliseringafuranindeholdtiaccessoriske mineraler.Derkan
skefremskridt gennem: •
–anvendelseafforbedredemineralogiskeoggeokemiskekri­
terier,dermuliggøren"differentiering mellemfertileogste­
rilegranitarter ;
–bedreforståelseafremobiliserings-ogrekoncentrerings --
processerogdestrukturelle faktorer,derførertiluran-
mineraliseringer . -»-
b)Surevulkanskebjergarter (f.elcs.Rhinland-Pfalz ,,
Alperne)-
Surevulkanskebjergarterogtilstødende sedimenter
uagøreteventueltmålforuranefterforskning .Pådetteom­
rådeskalforskningen : -
–vurdereuranpotentiellet isure»kstrusiveriEFog
demuligestrukturelle faktorer,derstyrermineralisering -
erne;
–øgevortkendskabtilgeokemienogdeprocesser,derførertiluranmineraliseringer .
o)Alkaliskebjergarter
Uranmineraliseringer kanforekommeialkaliskebjergarter,herunderkarbonatitter (f.eks.Grønland,Latium).Forskningenvilbliverettetmodenbedreforståelseaf".
-uran-koncentreringsprocesserne :
-geokemienfordissebjergarter,somkanindeholdeandre
værdifuldegrundstoffer j:
–destrukturellefaktorer,derstyreruranmineraliseringerne .

-13-
d)Sedimentære tassiner
Uranpotentiellet imange sedimentære "bassiner iEPerstadig
forholdsvis ukendt ,mennylig efterforskning (f.eks .Aqui-
taine-bækkenet ,Frankrig )harklart vist betydningen afdisse
somenpotentiel uranressource .Etprojekt idetførste program
vedrører Perm-bassinerne ogvilblive udvidet tiltertiær-bas -
sinerne .Adskillige andre sedimentære formationer afforskel­
ligalder (præcambrisk ,cambrisk ,devonsk ,mesozoisk )harlige­
ledes interesse fremover medhensyn tiluran .
Forskningen vilblive rettet mod :
-etbedre kendskab tilogsammenligning afdepalæogeografiske
omgivelser ,stratigrafi ,tektonik ,geokemi ogstrukturelle
træk veddeforskellige bassiner ;
-fastlæggelse afdevigtigste horisonter (f.eks .sedimenter •
somerrige påorganisk materiale )ogstrukturelle faktorer
(f.eks .palæokanaler ),derkontrqllerer eventuelle uran-
mineraiiseringer ;
-envurdering afuran-kildebjergarterne ogdeneventuelle remo-
bilisering afuran (f.eks .vedtektoniske træk ).
Udfradisse grundlæggende data vil detvære muligt atfast­
lægge meget bedre retningslinjer foropdagelse afnyeuran-
felter inden oguden forEP.Endvidere kunne dette fremme
udarbejdelsen afenfortegnelse over uranressourcerne iEP
ogpåvise enrække nye lovende geologiske formationer .
Enbestemmelse afdet gennemsnitlige indhold afradioaktive
grundstoffer ifriske materialer afalle typer bjergarter vil
ligeledes være nyttig .Det ertvivlsomt ,hvorvidt Clarke -
værdierne førhen erbievet nøjagtigt bestemt .
1.2 .Efterforskningsteknikker
Efterforskningsteknikkerne bør forbedres ikke blot gennem ud­
vikling afdetanvendte værktøj ,menogså gennem enbedre for­
tolkning afdataene forsåvel opdagelse afnyeuranfelter somfor
specifikke målinden for etkendt uranfelt .Ensådan udvikling
vilvære afstørste værdi forefterforskningen 'udført afFæl- '
lesskabets industri i^tden oguden forEF.Etafdestørste
problemer består iudvikling afbedre prospekteringsmetoder til
opdagelse aftildækkede mineraliseringer iforskellige geologi­
skeomgivelser (granitagtige ,sedimentære ,vulkanske )ogunder
forskellige :'klimatiske forhold .Derer -ligeledes behov forat
sammenligne effektiviteten afdeforskellige prospekterings -
metoder påforskellige prøvesteder medhensyn tilsåvel over-
fladenære somskjulte aflejringer medhenblik påatfastlægge
debedst anvendelige metoder idegivne omgivelser .
1.2.1 Gamma -spektrometri
Denne metode anvendes ividudstrækning iterrænundersøgelser
iforbindelse medbåde nyeuranfelter ogspecifikke mål .Der

14
"børarbejdes videre paat
-forbedre fortolkningen afmålinger fraluften gennem edb-
modellering ogtilvejebringe etatlas overreaktioner ,som
kananvendes soniethjælpemiddel vedluftbaren gammapro –
spektering iforbindelse medopdagelse afuranaiineralise –
ringer ;
-forbedre fortolkningen afmålinger frakøretøjer ;
-nåfrem tilenmere kvantitativ analyse afradiometriske
resultater ,navnlig iforbindelse medjordmåiinger ;
-kalibrere instrumenter .
1.2.2 Teledetektion . -
Anvendelsen ;afteledetektionsteknikker somethjælpemiddel ved
bastemmelse afuranfelter ogmineral isersdapmråder bsrundersøges
nærmere .Dørerallerede opnået enrakke betydningsfulde resultater
ved anvendelse -afLandsat-billeder inden for uranefterforsk -
ningsprogrammet ihenhold tilartikel "JO. .Adskillige tele-
detektionsteknikker ogbilledforstærkningsmetoder kanbidrage
tilatpåvise karakteristiske træk ,brud ,strukturer eller
klippeændringer ,derkanstå iforbindelse meduranminerali –
seringer .Dekan'formentlig også give oplysninger omstruktur
ogtektonik igunstige sedimentære bækkener .Påregionalt eller
lokalt plan erbilleder fraluften almindeligvis dennyttigste
;metode (større opløsning ).Integrering afteledetektionsdata
iuranefterforskning kan ihøj grad lette opdagelsen afuran–
mineraliseringer (f.eks .åre-mineraliseringer )ogkanned­
bringe efterforskningsudgifterne .P&Upådette område eraf
betydning for
–vurdering afteledetektionsdata .(multispektral –termisk infra­
rød-side looking radar )medhenblik pålokalisering af
lovende strukturer foruranmineraliseringer ;
–opdagelse afklippeændringer iforbindelse meduranminerali -"
seringer gennem teledetektionsteknikker inklusive vegeta –
tionsmønstre ;
–vurdering afanvendelsen afside looking radar ogandre tek­
nikker påspecifikke forsøgssteder isedimentære enheder ;
-–forbedring afdatabehandlingerne (spektral signatur )ogaf-
tolkningen afteledetektionsdata ;
Detvilformentlig også være afstor betydning atanvende tele-
detektionsteknikker sometnytredskab påområder ,hvor traditio­
nelle metoder harværet anvendt medheld .Detvilpådenne må­
devære muligt atvurdere denvirkning ,teledetektion kunne
have haft ,hvis denvarblevet anvendt påettidligere tids­
punkt iefterforskningen .
1.2.3 Geokemiske prospekteringsteknikker
Strømsedimentundersøgelser oghydrogeokemiske prospekterings –
-■ ■metoder ,anvendes ividudstrækning filpåvisning afuranfel^er
oguranmineraliseringer .Derkræves endelforskning medhen­
blik påatforbedre de-analytiske metoder ogtolkningen af
resultaterne .
Deternødvendigt medvidereudvikling afhurtig multigrund – *
stofanalyse ,dastifinder-grundstoffer -iadskillige tilfælde

-15-
giver bedre resultater end .uran .
Potentiel anvendelse afradium tileftersøgning afuranmine -
raliseringer børogså afprøves .Ensammenligning afeffekti­
viteten afradium -ogurananalyser tilopdagelse afuranmine -
raliseringer iforskellige omgivelser vil ligeledes være af
stor værdi .
1.2.4 Bnergart-ers .geokemi
Uranmineraliserede zoner erkarakteriseret ved kemiske ænd­
ringer isammensætningen afdetikke-uranholdige materiale ,
somofte danner enændringsring afvariabel udstrækning .Disse
ændringer ibjergarternes geokemi ogderes rumlige udstrækning
måundersøges mere omhyggeligt ,dadeerafstor betydning
foropdagelsen aftildækkede uranmineraliseringer .
F&Uernødvendig medhenblik påat: "
-undersøge detindbyrdes forhold mellem uran ogandre grund­
stoffer imineraliserede ogumj.neraliserede zoner ;
-fastlægge stifinder-grundstoffer gældende for etgivet geo­
logisk miljø ;
-forbedre denkvantitative tolkning afgeokemiske data ;
-udvikle laboratorie –ogfeltinstrument ertilhurtig multi -
grundstof-analyse .
1.2.5 Biogeokemi
Biogeokemisk prospektering baseret påanalyse afhenfaldende
organisk materiale harværet anvendt medheld itørvemoseom -
råder tilbåde rekognoscering ogtillokalisering afuranaf -
lejringer ogandre metaller .Denne metode kunne eventuelt
anvendes ilignende omgivelser inden forEF.'
Biogeokemisk prospektering medanvendelse aflevende plante -
materiale kunne også anvendes ioguden forEF,navnlig til
opdagelse aftildækkede mineraliseringer ilovende områder .
Det ernødvendigt medyderligere forskning foratvurdere po­
tentiel anvendelse afbiogeokemiske metoder iuranefterforsk -
ningen .
1.2.6 Gas-geokemi
Anvendelse afgasser iuranprospektering (hovedsagelig Rnog
He)tilpåvisning afskjulte mineraliseringer erhidtil kun
faldet heldigt udietbegrænset antal tilfælde .Deemner ,
derskal undersøges ,er:
/

-16
-Rn's ,He's ogandre gassers opførsel påforsøgssteder ifor­
skellige geologiske omgivelser
\
-sammenligning afvirkningsgraden afforskellige teknikker til
måling afHeogRn(emanometri ,sporoptegning ,kuldetek -
torer )vedoverfladen ogigrundvand medenvurdering af
disse teknikker iforskellige geologiske omgivelser til
påvisning afdybtliggende uranmineraliseringer
-integrering ogvurdering afnytten afandre teknikker som
f.eks .termoluminescens ,He/Ar-forholdet ogandre parametre
(f.eks .U,Raigrundvand )
-vurdering afradioaktive aerosoler iuranefterforskning
-forbedringer itolkningen afresultater vinder hensyntagen
tilgeologi ,brudmønster ,hydrogeologi
-udvikling affeltinstrumenter tilmålinger afoverflade -
og "borehul sgas
v i -• •
–forbedring afprøveudtagningsteknikker ogmålinger
- i •
–udarbejdelse afenmetodologi tilpåvisning afdybtliggende
malmforekomster iforskellige geologiske omgivelser og
under forskellige klimatiske forhold
1.2.7 Blyasotopforhold
Måling afblyisotopforhold kangive værdifulde oplysninger
vedrørende opdagelse afnyeuranfelter ogspecifikke mål .Der
verbehov for :
-atvurdere denpotentielle anvendelse afblyisotopforhold i
grundvand tiluranefterforskning ;
-atforbedre tolkningen afdata ogsammenligne resultaterne
medandre metoder ;
-atvurdere muligheden foranvendelse afdenne metode påover­
fladevand iforholdsvis uforurenede områder ogpåalmindelige
blymineraler .
1.2.8 Indirekte geofysiske metoder
Magnetiske ogelektromagnetiske opmålinger fraluften ,letter
kortlægningen afgeologiske formationer ,hvilket erafafgø­
rende betydning foruranefterforskning .
Detaljerede gravrt&tionsmålinger ,magnetiske målinger ,re-
sistivitetsmålinger ,polariseringsmålinger samt seismiske må-:
linger kangive oplysninger omgunstige strukturer foruran­

-17-
aflejring' .Deternødvendigt medforskning padette område
for atforbedre teknikkerne -o§tolkningen afresultater samt
for atudvikle instrumenter .
1.2.9 Mikrotektonik
Brudanalyse imxneraliserede zoner eranvendt med ret stort
held pågranitformationer .Den giver nyttige oplysninger om
placeringen afuranmineraliseringer oggiver desuden mulighed
for atreducere boreudgifterne .Det ernødvendigt med forsk­
ning for at:
-forbedre tolkningen afresultater ;
-vurdere metoden iandre geologiske omgivelser .
Transport ogaflejring afuran
Enmeget bedre forståelse aftransport ogaflejring afuran i
denmagmatiske cyklus ogunder forvitring erafbetydning for
udviklingen afnye prospekt eringsmet oder inden foruranefter -
forskning .'Fi -uid -uxriinklusioner giver grundlæggende oplysninger
omuranafle jringex-s opståen ogkanmuligvis anvendes som et
nyt redskab til atopdage uranmineraliseringer .Forskellene i
opførsel mellem uran ,thorium ogdisses henfaidsprodukter under
forvitringsprocesser kan give nyttige oplysninger foruranefter -
forskningen .Enbedre forståelse afdataene erafbetydning for
udviklingen afnyemetodoglogier tilopdagelse afspecifikke
uranmål ogpåvisning afnyeuranfelter .F&Upådette område er
ihøj grad nødvendig .
1.3.1 Fluiduminklusioner
Undersøgelser af fluiduminklusioner erafbetydning foren
bedre forståelse afdeprocesser ogbetingelser ,der fører til
dannelse afuranaflejringer .Dermåforskes medhenblik påat:
–forbedre vort kendskab til sammensætningen affluidumin -
klusioner iforskellige geologiske omgivelser ogtilde
fysisk-kemiske betingelser foruranaflejring ;
–vurdere carbonhydridforbindelsers rolle iforbindelse med
uranaflejring ;
–undersøge denpotentielle anvendelse af fluiduminklusioner
som eteventuelt nytprospekteringsredskab .
1.3.2 Transport ogaflejring afuran idethydro geokemi skemiljø
Uran ernormalt mobilt idethydrogeokemiske miljø .Imidler­
tid erdetstadig svært attolke anomale uranværdier ,daman
ikke helt forstår ,hvad derstyrer dette miljø .Yderligere

18-
arbejde vedrørende transport afuran ogandre ledsagende grund­
stoffer ivand samt deres overførsel tiljord ,søbundfald og
vegetation ikendte urandistrikter ernødvendigt foratfor­
bedre kendskabet tildefysisk-kemiske styringsprocesser .
1.3.3 Radioaktiv uli^vægt
Ændringen imængden afbiprodukter fraU238'^235°STil232er
etafdenyttigste redskaber tilundersøgelse af geokemiske
processer iforbindelse medurans vandring (f.eks .Rosholt -
metoden ).Tolkning afdata forradioaktiv uligevægt kanvære
til stor nytte iforbindelse meduranefterforskning ved sted­
fæstelsen afuranaflejringer ,navnlig isedimentære omgivelser ,
samt vedpåvisningen afnyeuranfelter .Forskning pådette om­
råde erafbetydning forudviklingen afnyemetoder tiluran-
prospektering :
–fastlæggelse afveje foruranopløsniriger gennem henfalds -
produkter ;
-udvikling afenmetodologi tilmåling ogtolkning afresul­
tater ;
–vurdering afanvendelserne afdata forradioaktiv uligevægt
iuranef terforskning ,på .regionalt plan ;
-anvendelse afradioisotopdata tilopdagelse afnyeuran-
felter .
1.4 Borehulslogging
Der erbehov foratudvikle nyeinstrumenter tilmålinger i
borehuller ogligeledes foratforbedre tolkningen afresul­
tater .Derbørherlægges særlig vægt pådirekte måling af
uran påstedet ,dagammaspektrometrilogging ikke ertilstræk­
kelig nøjagtig somfølge afdenhyppige radioaktive uligevægt
mellem uran ogdets henfaidsprodukt er. '
1.4.1 Direkte måling afuran påstedet
Dendirekte måling afuran påstedet erafsærlig betydning
vedvurderingen afreserver ,der erdetvigtigste skridt før
udviklingen afenhver mine .Deforeliggende teknikker (rønt-
genfluorescens ,neutronaktivering )erendnu ikke fuldt udvik­
let .En"vurdering afdisse teknikker ,ogudvikling afinstru­
menter erpåkravet . .
Databehandling ogtolkning afborehulslogging frembyder og­
så.vanskelige problemer .Det ernødvendigt atforfine disse
teknikker .

-19-
1.4.2 Andre instrumenter tilmalinger pastedet
Foruden uran erdetnødvendigt atmåle andre fysisk-keraiske
parametre (såsom resiativitet ,ledningsevne ,pHosv .)i
"borehuller .Dør erpådette område behov for atudvikle in­
strumenteringen ogforbedre databehandlingen og–tolkningen .

-20-
2.FORSKNING OGUDVIKLING DUENFORURANUDVINDING OG-OPARBEJDNING
Kommissionen harmedhjælpframedlemmerneafCCMGPogkontrahenterne
analyseretsituationenforF<SIJ-aktiviteterne påområdeturanbehandling
og-oparbejdningideforskelligemedlemsstater .
Detvisersig,atderstadigerbetydeliginteressefordetteområde,
idetverdensefterspørgslen efteruranstadigermegetstor,afhængigheden
afeksternekilderermegethøj,ogdererbehovforatstøtteFælles­
skabetsindustrimedhenblikpåudviklingafavanceredeteknologier.
Dadetvides,aturanressourcerne indenforFællesskabet erbegrænsede,er
enF&U-indsats (ogivissetilfældedemonstrationsprojekter )påkrævetpå
fællesskabsplan foratstimulereinteressenforudvindingafuranfra
forskelligeressourcer,herunderlavlødigemalme.
Devalgteforskningsemner kanpåmellemlangoglangsigtresultereien
betydelignedbringelse afbehandlingsomkostningerne ellerføretiluran-
indvindingfra.internekilder,somhidtilikkeerblevetudnyttetistørre
omfang. .,
DesudenbørdergennemføresF&U-aktiviteter påEF-niveauforathjælpeden
europæiskeindustrimedatudvikleavanceredeteknologier ,derkanvære
afstørsteværdiforEP-landene.Eksportafavanceredemetodertiluran-
udvindingfrauranholdigematerialerkanfåbetydningformedlemsstaternes
betalingsbalance .
Denneforskningsindsats vils
-væreafdirekteellerindirektebetydningforallemedlemsstater
-supplereellerforstærkeigangværende nationalF&U-indsats
-forhindrenytteløsoverlapningafnationalF&U-indsats.
SomenopfølgningafdetførsteprogramvilF&U-aktiviteten indenfor
uranudvinding og-oparbejdning omfattefølgendeemners
–indvindingafuranfraphosphorsyreholdige væsker,fraphosphatbjerg-
arterogfrabehandlingsaffaldfraphosphatbjergarter
–udludningpåstedet(kemiskog/ellerbakteriel)
–udludninganvendtpålossepladser ogdynger
-bakterieudludning
-højtemperatur-højtxyksudludning .Anvendesisærvedmalme,dervanske­ligtkanbehandleskonventionelt
-udvindingafuranogandreværdierfrakalcineringer oglavlødigemalme
-andretekniskeaspektervedrørendeuranmineindustrien„

-21-
2.1Oparbejdningafuranfraphosphorsyreholdige væsker
Phosphatbjergarter,derindeholder50–200ppmU,importeresafEF^lan–
denetilproduktionafca.4KtP20cårligt.Enstordelafuranet
findesiphosphorsyreholdige procesvæsicer ,ogderermulighedforat
oparbejdeindtil1500tIJ^OQårligt.
Uranprisemeeren"betydeligtilskyndelseforphosphatindusi,rientil
atoparbejdeuransometbiproduktafgødningsfremstillingo Oparbejd­
ningfraphosphorsyreholdige væskervilbetyde,atmanbeholaeren
betydeligressourcetilforøgelseafEF1suranforsyning ,samtidigmed
atmanfjernerenradioaktivforureningskilde frabei.andlingsaffald og
gødningsstoffer .
Dererudvikletflereforskellige uranoparbej&ningsmetoder ,so™er
baseretpåudfældning ,udvindingmedopløsningsmidler ogionbytning,
men,mensnogleafdissemetoderharværetanvendtifuldskala,er
debeståendemetoderendnuikkeanvendeligeoveralt,dadekuner
økonomisklevedygtige medarbejdsmængder ,dererbetydligehøjere
endmængderneimangeanlægforphosphorsyreholdige væsker,isæri
Europa.Dererligeledesvanskeligheder forblindetmedanvendelsen
afdissemetodertiloparbejdning afuranfrahøjtkoncentrerede
phosphorsyreholdige væsker.
Detforeslåsatundersøgealternative metoder,dermedføreranvendelse
afudvindingmedopløsningsmidler ogionbytningsteknikker ,menmednye
reagenser,somkanføretiløkonomiskoparbejdning afuranfrahøjtkoncentre­
rede,syreholdige .væsker..Opmærksomheden vilisærbliverettetmadforslag
vedrørendeudviklingafanlægaf"andengeneration"ogudvincJ^ngsmidler
samtforslagtilmetoder,derdirektevedrørerurene"sorte"phosphoi*-
syreholdige væsker.Billigemetoderogteknologier ,derkananvendes
påsmåtilmellemstore phospnorsyreanlæg ,eretområde,hvorder
isærerbehovforenindsats.Afhængigafresultaterne afdetarbejde,
deralleredestøttesafKommissionen vedrørendedetteemneindenfor
detførsteF&U-program ,vilderkunneydesstøttetilforslagtil
demonstrationsprojekter (pilotanlæg).
2.2Oparbejdning afuranfraphosphatholdige bjergarter
Dererstoremulighederfor,atphosphatholdige bjergarteriEF-landene
rummeruranaflejringor,ogenkelteforekomstereralleredeblevetpå­
vist.Mineralogiske undersøgelser oglaboratorieprøver erblevetiværk­
satforatfindeteknologiske løsningerpåindvindingafuran.Somet
andetstadiumiudviklingen kanpilotskalaarbejdeefterfølge enheldig
afslutningaflaboratoriearbejdet «
2.3Udvindingafuranfrabehandlingsaffald fraphosphatbjergarfcer
Deteralmindeligt kendt,atvedfremstillingen afphosphorsyre oggød­
ningsstoffer forbliverendelafuranetivisseaffaldsstoffer ,såsom
udludningsrester ogphosphorgips 0Detteaffaldfrembyderproblemermed
hensyntilbortskaffelsen .Såfremtresultaterne afdenindledende
aktivitet,derhidtilerblevetstøttet,eropmuntrende ,foreslåsdet
atstøtteundersøgelser påpilotskala.

-22-
2.4Oparbejdning afuranvedlosseplads-,dynge-,"bakterie-ellerinsitu–
udludning
Teknikkerneforlosseplads-,dynge-,bakterie-oginsj.tu-udludning har
mangefællestræk,selvomdeanvendes -påforskellige -formerformala-
forekomster .
Gennemsivningsudludning aflossepladserellerdyngererenoperation
medsmåkapital-ogdriftsudgifter ogkansåledesanvendespålavlødige
malme(navnligsmåaflejringer)ellerrester,somdetvilleværeuøko-
nomiskat"behandlevedhjælpafmerekonventionelle energiintensive
midler.Selvomteknikkenerletatanvende,eropløsningsmekanis –
menforuranienlosseplads .ellerdynge.,ofte-indviklet,dadener.
forbundetmedmangefaktor&r,-herundermekanismenforsyreangrebog
produktionenafbakterier -inden-i-malmmilen,ogmankan-ikkealtid'i
væresikkerpå£topnåtilfredsstillende resultater. .
Medensbakterieudludning erenvigtigdelafmangedynge-,losseplads--og
insitu-udludningsoperat ioner,kandenogsåanvendessomen'alternativ
tekniktilbehandlingafsmå,rigeaflejringer.
• ^
Bakterieudludningsmetoder underforskelligeformer(beholderudludning ,
minegangsudludning,bakterieregeneration afudludningsmidler )kanhave
adskilligefordelefremforkemiskangreb,somf.eks.besparelseraf
kemikalier,reduceredekapitalomkostninger ognedsættelseafkravet
"tilmalmenslødighed.Hidtilerbakterieudludningsteknikken kunblevet
anvendtpåsulfidmalme ,menhvisdetertekniskmuligt,vildenmed
storfordelkunneanvendespåmalme,somkræverhøjenergitilførsel ved
behandlingen .Determuligt,atbakterieudludning kananvendespåandre
formerformalme(f.eks.sandsten).Dervilblivegivetstøttetil
arbejdetmedalleaspekterafdetteemne,herunderindsamlingafparar-
metretilkonstruktionsformål .
Iforbindelse medstoreaflejringer kaninsitu-udludning betydeet
middeltiløkonomiskdrift,hvordennødvendigekapitalinvestering til
behandlingafsådanneaflejringer vedkonventionelle metodererhøj
noktilatudelukkearbejdet. -
Problemerneiforbindelse medlosseplads-ogdyngeudludning ,f.eks.
■vanskelighed vedatforudsigestrømningsmønstre ogderfordesamlede
indvindinger ,erendnuvanskeligere atløse,nårderudludesin-situ
somfølgeafbl.a.problemermedatkontrollereklippebrudmønstre og
reagensstrømning .
Medovennævntepunkterinmenteogunderhensyntagentilresultaterne
fradeaktiviteter,dereriværksatidetførsteprogram,erderbehov
foratfortsættedenneaktion.Dervilbliveudførtforsøgmedinsitu–
udludjiingsteknikker ,medsureellerbasiskeopløsninger.Dervilblive
lagtsærligvægtpåforberedelse afmalmforekomsterne :
-foratforhindremiljømæssigforurening,isærafgrundvandet
-foratforbedrekontaktenmellemmalmeogreagens.

-23-
Denne oparbejdnings-teknik vilblive afprøvet påandre egnede steder med
henblik påatvurdere dens fordele .
2.5 Køjtemps ratur-hø ,-jtrylcsudludnin ,?
Anvendelse afhøje temperaturer ogtryk tiludludning kanvære etef­
fektivt middel tilbehandling afmange forskellige malm /typer ,Tungt -
smeltelig og/eller lavlødig malm ogaffald kanbehandles pådenne måde ,
ligesom andre malme ,somervanskelige atbehandle konventionelt ,f.eks .
basiske bjergarter .Dererflere årsager hertil .Udludningsmidlet gøres
mere aggressivt ,reaktionskinetikken forbedres ,ogdesuden kananven­
delsen afkonventionelle oxid&rings.~i idlerofte undgås scmfolgs afc.-.rygenet s
eller luftens øgede aktivitet .Deterogså blevet hævdet ,atuenne fora
forudludning kanvære nyttig itilfælde ,hvor fast/flydende separation
eretproblem ,navnlig iforbindelse medlermaterialer .
Dervilblive ydet støtte til laboratorie -ogpilotforsøg meddenne
teknik .Som følge afden store energitilførsel ,somdenne udludnings -
metode kræver ,vilderogså blive ydet støtte tilundersøgelser afden
økonomiske gennemførlighed ,navnlig vedrørpnde lavlødige malme eller
affald ,førmangårvidere tilpilotanlægsstadiet .
2.6 Udvinding afuran ogandre værdier frakalcineringer oglavlødigc kilder
EFharstore reserver afmaterialer ,som ,nårdeerkalcinere&e ,vil
kunne være værdifalde kilder foruran ogandre værdier ,somf.eks .
aluminium ,vanadium o3v .Materialerne idenne kategori omfatter olie-
ogkulskifer ,brunkul ,tørv ,kul osv .Defleste afdisse materialer
har enværdi isigselv somenergikilder ,menefter anvendelsen ses .det ,
aturanet koncentreres iasken ogflyveasken .Projekter foroparbejd­
ning afuran ogandre værdier fradisse materialer ,somofte frembyder
'etbortskaffelsesproblem ,vilblive støttet .
2.7 Andre tekniske aspekter vedrørende uranmineindustrien
Udvikling afuranmineindustrien forudsætter F&Util forbedring aftek­
nikkerne vedrørende især behandling afspildevand ,oplagring afmine-
affald ,stabilisering afslaggedamme oggenvinding efter udnyttelse .
Brydning ogbehandling aflavlødige malme samt anvendelse afudludnings -
metoder frembyder specielle problemer idenne forbindelse .
F&Uvilblive fremmet påfølgende områder :
-forbedring afoparbejdningen afspildevand
-oplagring afmineaffald oggenvinding afmineområder
-langsigtet stabilitet afslaggedamme .

-24-
f
B.FINANSIERING OGFORVALTNING AFF&U-PROGRAKMET
1.Programmetvilblivegennemført sometfællesskabsprogram iformaf
indirekteaktion.Fællesskabets bidragtilfinansieringen afdenne
indirekteaktionanslåstil8mioEREiden4-årigeperiode(1981-1984).Dettebeløbansesforatværenødvendigtforatgøredet
muligtatanvenderesultaterne afdetførsteprogramipraksis
(efterforskning F<SIJ)ogiindustrielleforsøgsanlæg (udvindingF&U)
samtiværksættenyeprojekter.
Denvejledendefordelingafmidlernemellemforskningsområderne er
følgende:efterforskning 45-55%,udvinding45-55%*
Denendeligetildelingvilselvfølgelig skeefterengennemgangaf
deindkomneforslagefterafholdelseafudbud.
2.Kommissionenvilgennemføreprogrammetisnævertsamarbejde medDet
rådgivendeUdvalgforProgramforvaltning ,somalleredeernedsataf
Ministerrådet forsåvidtangårdetførsteprogram.
UdvalgetundersøgerallefremlagteF&J-fprslag ogrådgiverKommissio­
nenomderesrelativefordele.Detfølgerprojekterne tinderderes
gennemførelse ogvurdererdemefterfærdiggørelsen .Detudfærdiger
ligeledeshenstillinger omnyeforskningsbehov ogprioriteterforpro­
grammetsfortsættelse .
3.Somanførtiindledningen (side3)indgårprogrammetden1.januar1982
sometunderprogramidetnyeF&U-programforsektorenråstoffer,
dervilbliveforelagtforRådeti1981.Detteskullegivemulighed
forstørrefleksibilitet indenforforvaltningen afforskningen ,
daetandetunderprogram (vedr.primæreråstoffer)skalomfatte
fleretilknyttede emner,someventueltkunnekoordineressåmeget
sommuligtmeddeaktioner,dergennemføresihenholdtiluran-under-
programmet.

-25-
FORSLAG TIL RÅDETS AFGØRELSE OMFASTLÆGGELSE AF
DET ANDET FORSKNINGS -OGUDVIKLINGSPROGRAM FOR
DET EUROPÆISKE ATOMENERGIFÆLLESSKAB INDEN FOR
URANEFTERFORSKNING OG-UDVINDING
(INDIREKTE AKTION I98I-I984 )
RaDET .FOR DEEUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til'traktaten omoprettelse afDeteuropæiske Atomenergi­
fællesskab ,særlig artikel 7»
under henvisning tilforslag fraKommissionen ,forelagt efter høring afDet
videnskabelige ogtekniske Udvalg ,
under henvisning tiludtalelse fraEuropa-Parlamentet ,og
udfra følgende betragtninger :
Iforbindelse meddenfælles politik pådetvidenskabelige ogteknologiske
område erdetflerårige forsknings -ogudvikl ingsprogram enafdevæsent­
ligste måder ,hvorpå Fællesskabet kanbidrage tiludviklingen afenkerne -
energiindustri samt til erhvervelse ogudbredelse afviden idennukleare
sektor ;
Fællesskabet erisinforsyning mednaturligt uran ividudstrækning afhæn­
gigt aftredjelande ;detersåledes iFællesskabets interesse atudvikle de
eksisterende ressourcer inden fordets eget område ;
en *udvidelse ogudbygning •afFællesskabets forskningsaktion inden
foruranefterforskning og–udvinding vilkunne bidrage tilvirkeliggørelsen
afovennævnte mål ; ,
den20.december 1979 besluttede Rådet atopfordre Kommissionen tilat
samle Fællesskabets forskningsprogrammer iprioriterede sektorer ,herunder
energi ogråstoffer ,samt rationalisere strukturerne forudarbejdelse ,ved­
tagelse oggennemførelse afdisse programmer ;

Rådet noterer sig ,atKommissionen hartilhensigt i1981 atforelægge et
forslag tiletforskningsprogram forsektoren råstoffer ,hvori nærværende
program vil "blive indføjet ;
enrevision afovennævnte forskningsprogram forsektoren råstoffer ,herun­
der .nærværende program somet -underprogram ,vilblive foretaget tinder dets
gennemførelse – '
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE :
Artikel 1
Det ibilaget angivne forsknings -ogudviklingsprogram inden foruranefter
forskning og-udvinding vedtages forenperiode påfire årregnet fraden
1.ianuar 1981 .
Artikel 2
Denøverste grænse forde/økonomiske forpligtelser ogdetpersonale ,der
ernødvendigt forgennemførelsen afdette program ,anslås tilhenholdsvis
8mioeuropæiske regningsenheder ogtrepersoner .Regningsenheden defineres
ioverensstemmelse medgældende finansforordninger .
Udfærdiget iBruxelles
PåRådets vegne
Formand

•-27-
-BILAG
PROGRAKMETS INIHOLD
1.Forskning ;ogudvikling vedrørende uranefterforskning
1.1 Opdagelse afuranfelter -urangeologi og-metallogeni
-Granit omrader
-Sure vulkanske bjergarter
-Alkaliske bjergarter
-Sedimentære bassiner •
1.2 Efterf orskningsteknikker
–Gammaspektrometri ,
-Teledetektion
-Geokemiske prospekteringsteknilcker
-Bjergarters geokemi
-Biogeokemi 4
-Gasgeokemi
-Blyisotopforhold
-Indirekte 'geofysiske metoder
-Mikrotektonik
1.3 Transport ogaflejring afuran
-Pluiduminklusioner
-Transport ogaflejring afuran idethydrogeokemiske miljø
-Radioaktiv uligevægt
1.4 Borehul siogging
-Direkte måling afuran påstedet
-Andre instrumenter tilmålinger påstedet

-28-
2.Forskning o?udviklingindenforurctnudvindingor,-omarbejdning
«
2.1Oparbejdning afuranfraphosphorsyreholdige væsker
2.2Oparbejdning afuranfraphosphatholdige bjergarter
2.3Udvindingafuranfrabehandlingsaffaldfraphosphatbjergarter
2.4Oparbejdning afuranvedlosseplads-,dynge-,bakteriel -eller
insitu-udludning
2.5H0jtemperatur –hajtryksudludning
2.6Udvindingafuranogandreværdierfrakalcineringer oglavlø-
digekilder
2.7Andretekniskeaspektervedrørendeuranmineindustrien ...

-29-
FINAÎTSIERINGSOVERSIGT
1.BUDGETPOST :3350-3
2.BUDGETPOSTENS TEKST:
Primæreogsekundæreråstoffer-Uranefterforskning og-udvinding
(indirekteaktionI98I-I984)
3.RETSGRUNDLAG :Euratom-traktatens artikel7
4-,BESKRIVELSE AF,FORMÅLMEDOGBEGRUNDELSE FORAKTIONEN
4.1.Beskrivelse
Andetprogramindenforuranefterforskning og–udvinding.
Forskningsprogram gennemførtvedhjælpafkontrakter medomkost-
ningsdeling (indirekteaktion)indgåetmedforskningsorganisatio -
nerimedlemsstaterne påfølgendeområders
a)forskningogudviklingvedrørendeuranefterforskning
"b)forskningogudviklingvedrørende •uranudvinding og-oparbejd­
ning.
4.2.Formål
F<5Umedsigtepå:
a)atøgeselvforsyningsgraden indenforEFmedhensyntiluran
b)atudviklenyeteknikkertilefterforskning ogudvindingaf
uranforekomster
c).atudvikleavanceretudvindingsteknologisamtreducereudgif-
'~■ternetilmalmoparbejdning.
4.3.Begrundelse
Deforeløbigeresultaterafforskninggennemførtunderdetførste
programvistenyttenognødvendigheden afetandetprogram.Aktio­
nerudførtpåfællesskabsplan optimererproduktiviteten afforsk­
ningforetagetimedlemsstaterne vedatforhindredobbeltarbejde
ogvedatudfylde"huller".Detgørdetogsåmuligtatkoncentre­
rekapaciteten hosforskningsorganisationerne imedlemsstaterne om
problemeraffællesinteresseogletterudviklingenafavancerede
teknologier .

-30„
5.AKTIONENSFINANSIELLE VIRXKINCER FORINTEHVENTIONSBEVILLINGEKKE
(herunderpersonaleudgifter samtudgiftertiladministration og
tekniskdrift).
5.1.Sanledeomkostnin^or underdenforventedevarighed 8000000ERE
5.2.Finansiermgt
-overEF-"budgettet 8000000ERE
-overnational©ouagetter ERE
-viaandresektorerpånationaltplan EHE
5.3.Flerårigtidsplan
5.3.1.1.Forpligtelsesbevillinger iERE
Udgifternesart1981
11982
!1983 1984 TOTAL
Personale
Administration
Kontrakter158400
50000
3502600171200
54000
500800*
185100
58400
3059500200100
59900714800
222300
7062900
Ialt 3-7110007260003303000260000 8000.000
5.3.1*2.Betalingsbevillinger iERE
Udgifternesartj1981 1982 1983 ■19841985 TOTAL
Personale
Administration
Kontrakter158400
50000
1752600171200
54000
2000800185100
58400
2078500200100
59900
10990001
132000714800
222300
7062900
Ialt 196100022260002322000|13590001320008000000
I

.3.2 .Beregning
(inkl .flerårige overslag )
a)Personaleudgifter
Personalebehovet tildette program anslås til 3ansatte .
1981-1984 (4år)
2ansatte afkategori A
1ansat afkategori C
Udover dette personale erdervedberegningen taget hensyn til
denlønudvikling forKommissionens personale ,somblev lagt til
grund forberegningen afdebevillinger ,someropført på
198l-budgettet ,idet derfordeefterfølgende årforventes en
stigning svarende tildenudvikling idetalmindelige prisni­
veau iFællesskabet ,somblev lagt tilgrund vedudarbejdelsen i
detreårige prognoser ,nemlig 8,1^omåret .
b)Udgifter tiladministration eller teknisk drift
Herunder dakkes bl.a.omkostningerne vedrørende tjenesterejser
ogafholdelse afmøder .Udgifterne erberegnet pågrundlag af
gennemsnitlige behov .
c)Udgifter tilkontrakter
Herunder dækkes omkostninger iforbindelse med Fællesskabets
finansielle deltagelse idetforskningsarbejde ,somgennemføres
pågrundlag afkontrakter medomkostningsdeling (undersøgelses -
kontrakter ,forskningskontrakter osv.),somskal indgås med
virksomheder oglaboratorier imedlemsstaterne ,der erspecia ^-
liserede pådette område .Daemnernes art ogkontrahenternes
kvalifikationer er .forskellige ,kan der ikke fastsættes enens­
artet beregningsmetode .Behovene erderfor anslået pågrundlag
afantallet afdekontrakter ,derskal indgås ,ogengennem­
snitlig ,firansiel deltagelse fraFællesskabets side idisse
kontrakter påca.50%afomkostningerne .Under alle omstændig­
heder vil Detrådgivende Udvalg forProgramforvaltning blive
hørt ombevillingernes anvendelse .
FINANSIELLE VIRKNINGER FOR PERSONALE -00DRIFTSBEVILLINGERITE :
(seunder punkt 5ovenfor )

-32-
7.FINANSIERING AFUDGIFTERNE :•
7.1 Bevillingerne tildækning afFællesskabets deltagelse idenne ak­
tion opføres påFællesskabets fremtidige budgetter .
8.EVENTUELLE VIRKNINGER FOR INDTÆGTERNE : "
-Fællesskabsbeskatning aftjenestemændenes løn
-Tjenestemændenes bidrag tilpensionsordningen .
9.KONTROLORDNING :
–Administrativ kontrol varetages afgeneraldirektoratet forfin^s -
kontrol medhensyn tilgennemførelsen afbudgettet samt udgifternes
formelle rigtighed ogoverensstemmelse ,ogafGDXII'sforvaltning
afkontrakter .
-Videnskabelig kontrol :CCMGP ;
Kompetente tjenestemænd iGDXII .

Udtalelse fra Detvidenskabelige ogtekniske Udvalg ;omforslaget
til etprogram foruranefterforskriing og-udvinding itidsrummet 1981-1984 .
Påmødet den29.april I98O gennemgik ogdrøftede Detvidenskabelige og
tekniske Udvalg "Porslag tilRådets afgørelse omfastlæggelse afdetandet
forsknings -ogudviklingsprogram for Deteuropæiske Atomenergifællesskab
pinden foruranefterforskriing og-udvinding "(dok.XII/364/8O-DA .).
Dette forslag vedrører etfireårigt (198I-I984 )program somenopfølgning
afdetnuværende F&U-program for1973-1980 inden foruranefterforskning og
-udvinding .Detskal gennemføres vedhjælp afkontrakter medomkostnings -
deling (indirekte aktion )medforskningsorganisationer ogindustrien imed­
lemsstaterne .
«
Fællesskabets finansielle tilskud til denne indirekte aktion anslås til
højst 10mioERE over 4 .år,hvilket dækker omkring halvdelen afdesamlede
udgifter til deforsknings -ogudviklingsaktioner ,derskal gennemføres .
Afdette beløb gårca.5 "tilforskning iuranefterforskning ogderesteren­
de50% "tilF&U-aktioner inden foruranudvinding sombeskrevet iforslaget
(dok.XII/364/8O-DA ).
Udvalget mener ,atKommissionens forslag erberettiget ,dadetvilgive
mulighed for atudvide ,udbygge oganvende forskning ,der eriværksat under
detførste program .
Udvalget noterer sigdenforholdsvis store stigning idennødvendige finan­
siering ,menpåbaggrund afdette emnes strategiske betydning ,anser udval­
getdenfor atvære berettiget .Under gennemførelse afprogrammet børKom­
missionen imidlertid være særlig omhyggelig medudvælgelsen afdeforsk -
ningsforslag ,derskal støttes .
Ibetragtning afFællesskabets forventede behov fornaturligt uran til el-
fremstilling ,denstore afhængighed afeksterne forsyningskilder ,destigen­
devanskeligheder med atfinde nyeforekomster samt denlange tid ,dettager
atudvikle ennyopdaget forekomst eller ennyudvindingsteknologi ,erdet
klart iFællesskabets interesse atøgeenhver mulighed forselvforsyning ,
enten frasmå ,højlødige forekomster eller store ,lavlødige forekomster ,
rester ogandre ressourcer ,samt udvikle know-how ,derkananvendes afFæl­
""" /
lesskabets industri idens verdensomspændende virksomhed .Detforeslåede
F&U-program vilpåennyttig måde supplere Fællesskabets bestræbelser påat
fremme uranprospektering pådets område (artikel 70-ak'tivi'fce'ber )eller
' /

-34-
udenfor samt andre aktioner ,dertager sigte påatgarantere tilstrække­
lige ogsikre forsyninger afnaturligt uran .
Udvalget "bemærker sig ,atdesundhedsmæssige ogmiljømæssige aspekter ved
uranudvinding behandles somled iprogrammet "biologi-sundhedsbeskyttelse ".
Detvidenskabelige ogtekniske Udvalg mener ,atdetforeslåede F&U-prograrn
inden foruranefterforskning og-udvinding ertilstrækkeligt medhensyn
tilindhold ,finansielt omfang ogvarighed ,oganbefaler ,atRådet vedtager
det .