16. 8.79 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 206/3 
II 
(Forberedende  retsakter) 
KOMMISSION 
Ændring  af forslag  til Rådets  forordning  (EØF)  om  harmonisering  af visse  bestemmelser 
på det sociale  område  inden  for godstransport  ad indre  vandveje  (') 
(Forelagt  Rådet  af Kommissionen  i henhold  til EØF-traktatens  artikel  149,  stk.  2, den 
17. juli 1979) 
Betragtningerne  og artiklerne  i Kommissionens  oprin-
delige  forslag  O ændres  i overensstemmelse  med 
følgende  forslag;  de ændrede  bestemmelser  og betragt-
ninger  gengives  i deres  fulde  ordlyd  : 
1. Betragtningerne 
Femte  betragtning  udgår. 
Sjette  betragtning  affattes  således: 
»De medlemsstater,  som  er bundet  af de internatio-
nale bestemmelser  for sejlads  på Rhinen,  må  optage 
forhandlinger  for at fjerne  alle  eksisterende  uover-
ensstemmelser  mellem  disse  ordninger  og .fælles-
skabsretten.« 
Efter  sjette  betragtning  indsættes  som  ny betragt-
ning: 
»Rådets  direktiv  76/207/EØF  af 9. februar  1976 
om gennemførelse  af princippet  om ligebehandling 
af mænd  og kvinder  for  så vidt  angår  adgang  til 
beskæftigelse,  erhvervsuddannelse,  forfremmelse 
samt  arbejdsvilkår  (2) indebærer,  at der  ikke  må 
finde  forskelsbehandling  sted  på grundlag  af køn, 
hverken  direkte  eller  indirekte,  under  henvisning 
særlig  til ægteskabelig  eller  familiemæssig  stilling.« 
(') EFT  nr. C 259  af 12. 11. 1975,  s. 2. 
(2) EFT  nr. L 39 af 14. 2. 1976,  s. 40. 2. Artiklerne 
a) Artikel  1 affattes  således: 
»I denne  forordning  forstås  ved: 
1. »Rådighedstid«:  tiden  mellem  ophør  og begyndelse 
af to på hinanden  følgende  daglige  hviletider  eller 
tiden  mellem  en daglig  hviletids  ophør  og begyn-
delsen  af en umiddelbart  derpå  følgende  periodisk 
hviletid  eller  tiden  mellem  en  sådan  hviletids 
ophør  og begyndelsen  af en umiddelbart  derpå 
følgende  daglig  hviletid:  i dette  tidsrum  skal  besæt-
ningen  i henhold  til  gældende  bestemmelser 
opholde  sig om bord  på fartøjet. 
2. Uændret 
3. »Blandet  dag«:  en dag,  på hvilken  besætningen 
dels udfører  arbejde  i forbindelse  med  sejlads 
og dels  arbejde  som  f.eks.  lastning  og losning, 
vedligeholdelse  og  reparation  og  skal  stå  til 
rådighed. 
4. »Besætningsmedlem«:  skibsfører,  styrmand, 
matros,  skibsdreng,  maskinist,  matros-motor-
mand. 
5. a) »Dagsejlads«:  sejlads  med  et fartøj,  hvis  besæt-
ning svarer  til den  i tabellernes  kolonne  A i 
bilaget  til denne  forordning  fastsatte. 
b) »halvkontinuerlig  sejlads«:  sejlads  med  et 
fartøj,  hvis  besætning  svarer  til den  i tabel-
Nr. C 206/4 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 16. 8. 79 
lernes  kolonne  B i bilaget  til denne  forordning 
fastsatte; 
c) »kontinuerlig  sejlads«:  sejlads  med  et fartøj, 
hvis besætning  svarer  til den  i tabellernes 
kolonne  C i bilaget  til denne  forordning  fast-
satte. 
6. Uændret 
7. Uændret 
8. »Daglig  hviletid«: 
— i dagsejlads  ethvert  uafbrudt  tidsrum  på 
mindst  8 timer,  i halvkontinuerlig  sejelads 
ethvert  uafbrudt  tidsrum  på mindst  10 timer  \ 
kontinuerlig  sejlads  ethvert  uafbrudt  tidsrum 
på mindst  6 timer,  i hvilket  besætningsmed-
lemmerne  frit  kan  råde  over  deres  tid og frit 
kan bevæge  sig inden  for  de grænser,  som  i 
Fællesskabets  og de nationale  bestemmelser 
er fastlagt  for besætningens  sammensætning 
og tilstedeværelse.« 
b) Artikel  2 affattes  således: 
»1. Denne  forordning  gælder  for  besætnings-
medlemmerne  på skibe  i sejladsen  på medlemssta-
ternes  vandveje,  bortset  fra  passagerskibe  samt 
fartøjer  som  omhandlet  i artikel  4. 
2. I  en overgangsperiode,  der  udløber,  når  de i 
stk. 3 fastsatte  bestemmelser  sættes  i kraft,  finder 
denne  forordning  ikke  anvendelse  på besætninger 
på skibe,  der 
— sejler  på vandveje,  der falder  ind under  »Unter-
suchungsordnung  flir  Rheinschiffe  und  -flofie« 
af 1. april  1976,  og som  tilhører  virksomheder 
med hjemsted  i Schweiz; 
— falder  ind under  »Abkommen  iiber  die Arbeits-
bedingungen  der  Rheinschiffer«  af 21.  maj 
1954,  og som  tilhører  virksomheder  med  hjem-
sted i Schweiz. 
3. De  medlemsstater,  der  er bundet  af bestemmel-
serne  i nedenncevnte  ordninger  for sejlads  på Rhinen, 
optager  straks  de nødvendige  forhandlinger  for 
senest  ....  (18  måneder  efter  forordningens  udste-
delse) 
— inden  for  rammerne  af Centralkomiteen  for 
sejlads  på Rhinen  at ændre  de bestemmelser  i 
undersøgelsesordningen  for  skibe  og flåder  i 
Rhinfart  af 1. april  1976,  der  skulle  vise  sig at 
være  uforenelige  med  bestemmelserne  i den 
foreliggende  forordning  eller  andre  bestem-
melser  inden  for fællesskabsretten; — at ændre  alle  de bestemmelser  i konventionen 
om Rhinskippernes  arbejdsvilkår  af 21.  maj 
1954,  der  skulle  vise  sig  at være  uforenelige 
med bestemmelserne  i den  foreliggende  forord-
ning  eller  andre  bestemmelser  inden  for fælles-
skabsretten,  eller  i givet  fald  at opsige  konven-
tionen«. 
c) Artikel  4 affattes  således: 
»Denne  forordning  gælder  ikke  besætningsmed-
lemmer  på følgende  fartøjer: 
— færger, 
— flåder  og flydende  redskaber,  der  er forsynet 
med mekanisk  apparatur  og ikke  transporterer 
gods, 
— skibe  med  en  lasteevne  på  under  150  tons 
bortset  fra  slæbe-  og skubbe  både  eller  skibe, 
der anvendes  til disse  formål, 
— skibe,  der  kommer  fra eller  er på vej tilbage  til 
havet  og kun  benytter  vandvejene  for  at laste 
eller  losse  i en havn,  der ligger  ved  disse, 
— fiskerfartøjer,  der anvendes  til dette  formål, 
— skibe,  der  er udrustet  med  dertil  indrettet  mate-
riel og er specielt  beregnet  til at yde øjeblikkelig 
nødhjælp, 
— vandvejsforvaltningens,  politiets,  militærets  og 
brandvæsenets  tjenesteskibe  og alle  andre  tjene-
steskibe  tilhørende  det offentlige, 
— bugser-subsidiært  skubbebåde,  som  udelukkende 
anvendes  til  at  assistere  søgående  skibe  i 
havnene, 
— skibe,  der  anvendes  til bugsering  i rum  sø, 
såfremt  de ikke  anvendes  i sejlads  på de indre 
vandveje, 
— fartøjer,  der  udelukkende  anvendes  til lokal  gods-
håndtering  i havne,  som  er tilknyttet  en  bestemt 
virksomhed.« 
d) Artikel  5 affattes  således: 
»1. Besætningsmedlemmerne  skal  opfylde  følgende 
krav: 
a) Skibsføreren 
skal være  fyldt  21 år og have  mindst  5 års erfa-
ring i sejlads  til søs  eller  på de indre  vandveje 
som medlem  af dækbesætningen,  heraf  mindst  3 år 
på de indre  vandveje.  Ved  dokumentation  for 
afsluttet  skibsføreruddannelse  kan  kravet  om 
erfaring  nedsættes  med  to år.  Minimumsni-
veauet  for denne  uddannelse  fastsættes  af Rådet 
16. 8. 79 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 206/5 
på forslag  af Kommissionen  efter  denne  forord-
nings  ikrafttræden. 
b) Styrmanden 
skal være  fyldt  19 år og have  mindst  2 års erfa-
ring som  matros  eller  matrosmotormand  i 
sejladsen  på de indre  vandveje. 
c) Matrosen 
skal være  fyldt  17 år og have  mindst  to års erfa-
ring  i sejlads  til søs  eller  på de indre  vandveje 
som medlem  af dæksbesætningen.  Uddannelse 
på en fagskole  for  flodskippere  kan  medregnes 
fuldt  ud  i den  praktiske  erfaring.  Minimumsni-
veauet  for  denne  uddannelse  fastsættes  af  Rådet 
på forslag  af Kommissionen  efter  denne  forord-
nings  ikrafttræden. 
d) Skibsdrengen 
skal være  fyldt  15 år. e) Artikel  6 affattes  således: 
»Når  besætningens,  skibets  eller  ladningens 
sikkerhed  er i fare,  kan  ethvert  besætningsmedlem 
sættes  til at udføre  andre  opgaver  end  de,  der 
sædvanligvis  påhviler  ham.« 
f) Artikel  7 affattes  således: 
»1. For  besætningens  sammensætning  for  de for-
skellige  skibskategorier  gælder  — indtil  den  i stk.  2 
fastsatte  ordning  er vedtaget  —  de i bilaget  fastsatte 
minimumsbestemmelser,  der  udgør  en  del  af denne 
forordning. 
På anmodning  af  en medlemsstat  kan  Kommissionen 
på de i stk. 3, andet  afsnit,  nævnte  vilkår  give  dispen-
sation  fra bestemmelserne  i bilaget. 
Der kan  ikke  anvendes  afvigende  ordninger  for 
skibsfarten  på Rhinen.  Som  Rhinskibsfart  betragtes  i 
denne  forordning  skibsfarten  på  Rhinen  og  dens 
bifloder  fra  den  tysk-schweiziske  grænse  til det åbne 
hav, indbefattet  Rhinens  sidekanal,  Pannerdensch-
kanalen,  Niederrhein,  Lek,  Waal,  Merwede,  Noord 
og Nieuwe  Maas,  Oude  Maas  og farvandene  mellem 
Merwede  og  havnene  ved  Westerschelde. 
e) Maskinisten 
skal have  mindst  tre  års  erfaring  som  matros-
motormand  og  have  elementært  kendskab  til 
motorlære.  Maskinistuddannelse  kan  ligestille 
med de tre års  erfaring.  Minimumsniveauet  for 
denne  uddannelse  fastsættes  af Rådet  på forslag 
af Kommissionen  efter  denne  forordnings  ikraft-
træden. 
f) Matros-motormanden 
skal have  elementært  kendskab  til motorlære  og 
have  mindst  ét års  erfaring  som  matros  på et 
fartøj  med  egen  fremdrivningskraft  i sejlads  til 
søs eller  på de indre  vandveje. 
2. Kommissionen  kan  efter  anmodning  fra  en 
medlemsstat  og  efter  samråd  med  arbejdsmarkedets 
parter  for  visse  sejladsområder  give  dispensation  fra 
de i stk.  1 nævnte  bestemmelser  om  minimumskra-
vene  til alder  og praktisk  erfaring  for skibsførere  og 
matroser,  hvis  dette  er begrundet  i særlige  forhold  for 
sejladsen  i disse  områder.« 2. Senest  seks  år efter  denne  forordnings  ikraft-
træden  vedtager  Rådet  på  forslag  af Kommissionen 
udtømmende  bestemmelser  for  besætningens  sammen-
sætning  for de forskellige  skibskategorier  og  ud fra de 
særlige  forhold  på de pågældende  vandveje. 
3. De  i stk.  2 nævnte  bestemmelser  udarbejdes  på 
grundlag  af de i bilaget  til denne  forordning  inde-
holdte  bestemmelser.  Ændringer  i den  dér  fastlagte 
besætning  foretages  i det  omfang,  de  pågældende 
skibskategorier  og  de særlige  forhold  for  sejladsen  på 
de enkelte  vandveje  berettiger  hertil. 
I tilfælde  af ændringer  skal  der  især  tages  hensyn  til 
følgende  forhold: 
a) kravene  til  trafiksikkerheden  på  de pågældende 
vandveje  og  den  tekniske  standard  på  de pågæl-
dende  fartøjers  udstyr; 
b) bestemmelserne  i  denne  forordning,  navnlig 
bestemmelserne  i afdeling  IV  og  V, skal  kunne 
overholdes; 
c) de opnåede  sociale  fremskridt  i den  pågældende 
medlemsstat  eller  de pågældende  medlemsstater  må 
ikke påvirkes  i negativ  retning. 
Nr. C 206/6 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 16. 8. 79 
4. Kommissionen  rådfører  sig ved  udarbejdelsen  af 
de i ovenstående  stykke  nævnte  bestemmelser  med 
Det paritetiske  rådgivende  Udvalg  vedrørende  de 
sociale  problemer  inden  for  vandvej  straftkken,  med 
medlemsstaterne,  og  — hvor  dette  er hensigtsmæssigt 
— med  de organisationer  i Fællesskabet,  der  beskæf-
tiger  sig med  sejladsen  ad indre  vandveje. 
5. Efter  samråd  med  arbejdsmarkedets  parter  kan 
medlemsstaterne  i særlige  tilfælde  tillade,  at besæt-
ningen  reduceres,  hvis  fartøjet  er  udrustet  med  nye 
tekniske  hjælpemidler  til  at udføre  visse  af den  regle-
menterede  besætnings  opgaver.  Medlemsstaterne  giver 
Kommissionen  meddelelse  om  de foranstaltninger,  der 
er truffet  i henhold  til denne  bestemmelse.« 
g) Artikel  8 udgår 
h) Artikel  9 affattes  således: 
1. Uændret 
»2. Skibe,  der  som  følge  af usædvanlige  og 
uforudsete  omstændigheder  såsom  sygdom, 
ulykkestilfælde  eller  ordre  fra  myndighederne 
kommer  til at mangle  et eller  flere  medlemmer  af 
den reglementerede  besætning  under  sejladsen,  kan 
— såfremt  det  er nødvendigt  at  bringe  dette  besæt-
ningsmedlem  eller  disse  besætningsmedlemmer  i land 
med henblik  på  hurtig  lægebehandling  eller  der  er 
alvorlig  fare  for  sejladsens  sikkerhed  —  uanset 
bestemmelserne  i stk.  1, fortsætte  sejladsen  til det 
første  sikre  sted,  hvor  de kan  fortøje,  subsidiært  til 
det første  sted,  hvor  de kan  fartøje  og  ligge  i 
sikkerhed.« 
i) Artikel  10 affattes  således: 
»1. I  dagsejlads  er rådighedstiden  maksimalt 
— 14  timer  i tiden  fra marts  til og med  oktober; 
— 12  timer  i tiden  fra  november  til og  med 
februar. 
2. Uændret 
3. De  i stk.  1 og 2 nævnte  tider  kan  under  særlige 
omstændigheder  forlænges  med  indtil  2 timer. 
Særlige  omstændigheder  foreligger  navnlig  i tilfælde, 
hvor 
— sådanne  forlængelse  er  nødvendige  i forbindelse 
med slusepassage  for at undgå  urimeligt  tidstab; 
— forbindelsen  med  søgående  skibe  bringes  i fare 
uden  en sådan  forlængelse; — en sådan  undtagelsesvis  forlængelse  i forbindelse 
med transport  af farlige  stoffer  og letfordærvelige 
varer  kan  forhindre,  at  der  opstår  uforholdsmæs-
sige risici  eller  skader. 
Hvis  der  i dagsejlads  gøres  brun  af muligheden  for  at 
forlænge  rådighedstiden,  skal  der foruden  skibsføreren 
være  et andet  besætningsmedlem,  der  opfylder  de 
krav,  som  stilles  til en skibsfører.  Under  alle  omstæn-
digheder  skal  der  for overtiden  gives  en  kompensa-
tion, hvis  art  og  omfang  fastsættes  af  de enkelte 
medlemsstater  ved  lov  eller  overenskomst.« 
»4. I  kontinuerlig  sejlads  kan  rådighedstiden 
højst  andrage  8 timer.« 
k) Artikel  11 affattes  således: 
»Den  uafbrudte  arbejdstid  ved  roret  må  højst 
andrage  6 timer.  Den  skal  efterfølges  af en hvile-
pause  på mindst  30 minutter.« 
1) Artikel  12 affattes  således: 
»Såfremt  det  på grund  af  sigtbarhedsforholdene  er 
nødvendigt  at  sejle  udelukkende  efter  radar,  må  den 
tid, som  et kompetent  og  dertil  bemyndiget  medlem  af 
besætningen  anvender  til  styring  af skibet  ved  sam-
tidig benyttelse  af radarskærmen,  højst  andrage 
— 7 timer  pr. 
rådighedstid  i dagsejlads  og  halvkontinuerlig 
sejlads; 
— 7 timer  pr. døgn  i kontinuerlig  sejlads. 
Samtidig  må uafbrudt  arbejdstid  ved  radarskærmen 
højst  andrage  2 timer;  dette  arbejde  må  først 
genoptages  efter  en  afbrydelse  på  mindst  30 
minutter.« 
m) Artikel  13 affattes  således; 
»De i artikel  10,  11,  12,  14 og 15 fastsatte  bestem-
melser  må kun  fraviges  i følgende  tilfælde: 
a) (uændret) 
b) hvis  skibets,  besætningens  eller  ladningens 
sikkerhed  er i fare.« 
16. 8. 79 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 206/7 
n) Artikel  14 affattes  således: 
»1. I  dagsejlads  andrager  den  daglige  hviletid 
mindst 
— 10 på hinanden  følgende  timer  pr. døgn  i tiden 
fra marts  til og med  oktober,  hvoraf  mindst 
6 timer  skal  ligge  mellem  kl. 18.00  og kl. 8.00; 
— 12 på hinanden  følgende  timer  pr. døgn  i tiden 
fra november  til og med  februar,  hvoraf  mindst 
8 timer  skal  ligge  mellem  kl. 18.00  og kl. 8.00. 
Hvis den  maksimale  rådighedstid  forlænges  i henhold 
til artikel  10,  stk.  3, nedsættes  den  daglige  mini-
mumshviletid  tilsvarende. 
2. I  halvkontinuerlig  sejlads  andrager  den 
daglige  hviletid  mindst 
— 12  på hinanden  følgende  timer  pr. døgn,  hvoraf 
mindst  6 timer  skal  ligge  mellem  kl. 19.00  og kl. 
7.00.  Hvis  den  maksimale  rådighedstid  forlænges 
i henhold  til artikel  10,  stk.  3, nedsættes  den 
daglige  minimumshviletid  tilsvarende. 
3. I kontinuerlig  sejlads  andrager  den  daglige 
hviletid  mindst: 
— 12  timer  pr.  døgn;  deraf  skal  mindst  6 timer 
udgøre  en sammenhængende  periode. 
4. I  den  daglige  hviletid  kan  besætningsmed-
lemmet  frit disponere  over  sin tid,  medmindre  poli-
tiets eller  andre  kompetente  instansers  sikkerhedsbe-
stemmelser  kræver  hans  tilstedeværelse  om bord.« 
o) Artikel  16 affattes  således: 
»1. Ethvert  besætningsmedlem,  der  er beskæf-
tiget  i dagsejlads,  har som  erstatning  for den  ugent-
lige hviletid  krav  på mindst  78 hviledage  om  året. 
Deraf  skal  han  kunne  tilbringe  mindst  39 dage, 
hvoraf  mindst  10 søndage,  på sin bopæl.  Den  tid, 
der går med  at vente  på last,  kan betragtes  som  perio-
disk hviletid,  såfremt  arbejdsgiveren  på  forhånd 
underretter  besætningsmedlemmerne  herom,  og de frit 
kan disponere  over  deres  tid. 
2. Uændret 
3. I  dagsejlads  og halvkontinuerlig  sejlads  skal 
enhver  periodisk  hviletid  begynde  senest  kl. 20. 
Den beregnes  i hele  døgn,  således  at det første  døgn 
begynder  efter  en hviletid  på  12 timer,  der  følger 
efter den seneste  arbejdsdag.« p) Artikel  18 affattes  således: 
»For  besætningsmedlemmernes  arbejde  med  last-
ning og losning  i havn  eller  på andet  anløbssted 
gælder  de lokale  bestemmelser  for rådighedstid  og 
hviletid,  såfremt  disse  fastsætter  minimums-  eller 
maksimumsnormer,  der  er gunstigere  for  besæt-
ningsmedlemmerne  end  bestemmelserne  i afdeling 
IV og V.« 
q) Artikel  19 affattes  således: 
1. Uændret 
»2. Selvstændige  flodskippere  skal  årligt  tage 
mindst  78 hviledage,  hvoraf  mindst  40 skal  ligge  i 
årets  første  halvdel.« 
r) Artikel  20 affattes  således: 
»1. Uanset  bestemmelserne  i denne  forordning  kan 
hver medlemsstat  for medlemmer  af besætningen  på 
de i denne  stat  indregistrerende  skibe,  for så vidt 
angår  strækninger  inden  for dennes  område  i forbin-
delse  med  international  transport  eller  sådanne  stræk-
ninger  i forbindelse  med  indenlandsk  transport, 
anvende  bestemmelser,  der  indebærer  strengere  mini-
mumsnormer  end  de i artikel  5, 6, 7, 8, 9, 14, 15, 16, 
18 og 19 nænte  eller  lempeligere  maksimumsnormer 
end de i artikel  10,  11, 12 og 13 nævnte. 
Hver  medlemsstat  kan  desuden  kræve,  at besætnings-
medlemmerne  på de nævnte  skibe  under  internatio-
nale transporter  overholder  sådanne  bestemmelser 
over hele  strækningen. 
2. Disse  undtagelsesbestemmelser  kan  også 
anvendes  for besætningen  på  skibe,  der  er indregi-
streret  i en anden  medlemsstat  eller  i et tredjeland, 
såfremt  disse  skibe  deltager  i transporter  i inden-
rigsfart  i den pågældende  medlemsstat. 
For så vidt  angår  besætningernes  sammensætning 
gælder  dog  for de nævnte  skibe  de undtagelsesbestem-
melser,  som  medlemsstaterne  i givet  fald  har  fastlagt 
for deres  område  i henhold  til artikel  7, stk. 1, andet 
afsnit. 
3. Kommissionen  forelægger  hvert  andet  år Rådet, 
Europa-Parlamentet  og  Det  økonomiske  og  sociale 
Udvalg  en beretning  om  situationen  på  det i denne 
artikel  omhandlede  område.« 
Nr. C 206/8 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 16. 8. 79 
s) Artikel  21 affattes  således: 
»Med  henblik  på kontrol  med  overholdelsen  af de i 
medlemsstaterne  fastsatte  bestemmelser  træffer 
Kommissionen  i tide  gennem  en  fælles  ordning 
bestemmelse  om 
a) en model  til en logbog; 
b) en model  til en personlig  kontrolbog, 
samt  om reglerne  for deres  benyttelse.« 
t) Artikel  22 affattes  således: 
»Hver  medlemsstat  fastsætter,  hvilke  myndigheder 
der efter  aftale  med  arbejdsmarkedets  parter  skal 
have  til opgave  at sikre  anvendelsen  af de bestem-
melser  vedrørende  besætningernes  sammensætning, 
som findes  i bilaget  til denne  forordning.« 
u) Artikel  23 affattes  således: 
»1. Hvert  andet  år forelægger  Kommissionen  en 
samlet  beretning  for  Rådet,  Europa-Parlamentet 
og Det  økonomiske  og  sociale  Udvalg  om  medlems-
staternes  anvendelse  af denne  forordning.« 
2. Uændret v) I artikel  24 indsættes  følgende  stk.  4: 
»4. Kommissionen  fastsætter  snarest  muligt  fælles 
sanktionsbestemmelser,  som  anvendes  i medlemssta-
terne  i tilfælde  af overtrædelse  af denne  forordning.« 
w) Følgende  nye  bestemmelser  indsættes  som 
artikel  25: 
»Snarest  muligt  og  senest  fem  år efter  denne 
forordnings  ikrafttræden  fremsætter  Kommis-
sionen  forslag  for  Rådet  til en forordning  om 
harmonisering  af bestemmelserne  på det  sociale 
område  inden  for  personbefordringen  ad de indre 
vandveje.« 
x) Den  hidtidige  artikel  25 bliver  artikel  26 og 
affattes  således: 
»Artikel  2, stk.  3, artikel  5, stk.  1, litra  a) og e), 
artikel  7, stk. 1, andet  og tredje  afsnit,  og artikel  21 
og 24 anvendes  straks  fra denne  forordnings  ikraft-
træden.  De  øvrige  bestemmelser  i denne  forord-
ning  anvendes  fra . . .« (18 måneder  efter  forordnin-
gens  ikraftsættelse). 
Denne  forordning  er bindende  i alle  enkeltheder 
og gælder  umiddelbart  i hver  medlemsstat. 
Bilag 
Der er foretaget  en teknisk  tilpasning  af det hidtidige  bilag  om besætningernes  sammen-
sætning  til den  seneste  udformning  af undersøgelsesordningen  for  skibe  og flåder  i 
Rhinfart  som  fastlagt  i beslutningen  fra Centralkommissionen  for  sejlads  på Rhinen  nr. 
1975-1-23  a 1. april  1976.  Derfor  erstattes  det  hidtidige  bilag  i sin helhed  af den  nye 
tekst  i bilaget. 
Ordlyden  i bilaget  er i overensstemmelse  med  bestemmelserne  for  besætningernes 
sammensætning  i den  nye  undersøgelsesordning  for skibe  og flåder  i Rhinfart  i henhold 
til det i denne  forordning  fastlagte  anvendelsesområde. 
16. 8. 79 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 206/9 
BILAG 
BESÆTNINGERNES  SAMMENSÆTNING 
DEFINITIONER 
Sammensætningen  af besætningerne  om  bord  på de skibe,  der  anvendes  til godstransport, 
fastsættes  i det efterfølgende  for følgende  tre driftsformer: 
— dagsejlads  (højst  14 henholdsvis  16 timer)  anført  i det efterfølgende  i tabellerne  under  (A), 
— halvkontinuerlig  sejlads  (højst  18 henholdsvis  20 timer)  anført  i det efterfølgende  i tabellerne 
under  (B), 
— kontinuerlig  sejlads  (højst  24 timer)  anført  i det efterfølgende  i tabellerne  under  (C). 
SAMMENSÆTNINGEN  AF  BESÆTNINGERNE  PÅ PRAMME,  FRAGTSKIBE  MED  EGEN 
FREMDRIVNINGSKRAFT,  SLÆBEBÅDE  OG  SKUBBEBÅDE 
I. Pramme 
1. Hvis  en pram  opfylder  følgende  forudsætninger: 
a) selv  ved  største  tilladte  dybgang  kan  styreanlægget  betjenes  af én person  uden  særlig 
kraftanstrengelse; 
b) på pramme,  hvor  afstanden  mellem  styreplads  og forskib  overstiger  35 m, er der forbindelse 
i begge  retninger  mellem  disse  to dele  af fartøjet  via et samtaleanlæg; 
c) på pramme  med  mere  end  350  t dødvægt  er lænse-  og spulepumper  motordrevne; 
d) på pramme  med  mere  end  350  t dødvægt  er bovankerspillet  og på pramme  med  mere 
end 750  t dødvægt  hækankerspillet  motordrevet; 
e) på pramme  med  mere  end  1000  t dødvægt  er skærestokkene  forskydelige  eller  svingbare 
eller der forefindes  andre  lige  så velegnede  anordninger  som  f.eks.  skydelugedæksler, 
skal besætningen  bestå  af: 
Klasser Dødvægt Besætning A B c 
1 150 til 750  t inkl. skibsførere 1 2 2 
dæksfolk 1 1 2 
skibsdrenge - - -
2 over 750  til 1 400 t skibsførere 1 2 2 
inkl. dæksfolk 1 1 2 
skibsdrenge 1 1 1 
3 over 1 400 til 2 500 t skibsførere 1 2 2 
inkl. inkl. dæksfolk 2 2 3 
skibsdrenge - - -
4 over  2 500 t skibsførere 1 2 2 
dæksfolk 2 2 3 
skibsdrenge 1 1 1 
Nr. C 206/10 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 16. 8. 79 
2. Hvis  én eller  flere  af de i ovenstående  pkt.  1 nævnte  forudsætninger  ikke  u opfyldt, 
forøges  den  foreskrevne  besætning  for  alle  driftsformers  vedkommende  med  én skibsdreng 
i klasse  1 og 2 én dæksmand  i klasse  3 og 4. 
3. Dæksfolkene  i klasse  1 og 2 skal  være  mindst  18 år gamle. 
II. Fragtskibe  med  egen  fremdrivningskraft 
1. Hvis  et skib  med  egen  fremdrivningskraft  opfylder  følgende  betingelser: 
a) selv  ved  største  tilladt  dybgang  kan  styreanlægget  betjenes  af én person  uden  særlig 
kraftanstrengelse; 
b) optiske  signaler  og lydsignaler  kan  afgives  fra styrepladsen  under  sejladsen; 
c) på skibe,  hvor  afstanden  mellem  styreplads  og forskib  overstiger  35 m, er der  for-
bindelse  i begge  retninger  mellem  disse  to dele  af skibet  via et samtaleanlæg; 
d) fremdrivningsanlægget  er af en sådan  art,  at en fartændring  eller  en omstyring  såvel 
som — for  fartøjer  med  reversibel  motor  — igangsætning  af motoren  kan  finde  sted 
fra styrepladsen; 
e) til overvågning  af fremdrivningsanlægget  udløses  der  alarmanordninger  på styrepladsen, 
når 
— kølevandstemperatur  og smøreolietryk  i hovedmotor  og gear, 
— olie-  eller  lufttryk  i fremdrivningsanlæggets  eller  skurens  omstyringsmekanisme 
når et kritisk  niveau; 
f) de under  e) nævnte  anordninger  slår  alarm  enten  ved  lydsignaler  eller  optiske  signaler? 
de er indrettet  på en såden  måde,  at de fungerer  under  fremdrivingsanlæggets  gang 
og i enhver  situation  tiltrækker  sig rorgængerens  opmærksomhed; 
g) maskinanlæggene  er indrettet  på en sådan  måde,  at det  regelmæssigt  forekommende 
arbejde  med  vedligeholdelsen  til enhver  tid kan  afbrydes  under  sejladsen; 
h) på skibe  med  mere  end  350  t dødvægt  er lænse-  og spulepumper  motordrevne; 
i) på skibe  med  mere  end  350  t dødvægt  er bovankerspillet  og på skibe  med  en længde 
på mere  end  86 m hækankerspillet  motordrevet; 
k) på fragtskibe  med  egen  fremdrivningskraft  i klasse  2, 3 og 4 skal  slæbetrossespillene 
være  motordrevne  og kunne  betjenes  af én person; 
1) på skibe  med  mere  end  1000  t dødvægt  er skærestokkene  forskydelige  eller  svingbare, 
eller  der forefindes  andre  lige  så velegnede  anordninger  som  f.eks.  skydelugedæksler; 
skal besætningen  bestå  af: 
Klasser Dødvægt Besætning A B C 
1 150 til 500  t inkl. skibsførere 
styrmænd 1 2 2 
dæksfolk 1 1 2 
skibsdrenge - - -
2 over  500  til 1 000 t 
inkl. skibsførere 
styrmænd 1 2 2 
dæksfolk 1 1 3 
skibsdrenge 1 1 -
16. 8. 79 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 206/11 
Klasser Dødvægt Besætning A B c 
3 over 1 000 til 1 600 t skibsførere 1 2 2 
inkl. inkl. styrmænd 1 1 1 
dæksfolk 1 1 2 
skibsdrenge - - 1 
4 over 1 600 t skibsførere 1 2 2 
styrmænd 1 1 1 
dæksfolk 1 2 3 
skibsdrenge 1 1 -
2. På  skibe  med  en maskinkraft  på mere  end  800  HK  skal  dæksmanden  erstattes  med 
én dæksmand/maskinpasser. 
3. På  skibe  med  en maskinkraft  op til 800  HK  skal  et besætningsmedlem  kunne  betjene 
og overvåge  motoren  og et andet  besætningsmedlem  skal  have  tilstrækkeligt  kendskab  til 
betjeningen  af motoren,  således  at han  er i stand  til at starte  og standse  den. 
4. Hvis  en eller  flere  af de i ovenstående  pkt.  1 nævnte  betingelser  ikke  er opfyldt, 
forøges  den  foreskrevne  besætning  for alle  driftsformers  vedkommende  med  én skibsdreng 
i klasse  1 og 2 og én dæksmand  i klasse  3 og 4. 
5. Hvis  et fragtskib  med  egen  fremdrivningskraft  har mere  end  ét fartøj  på slæb,  forøges 
skibets  foreskrevne  besætning  i alle klasser  og for alle  driftsformer  således: 
— med  én skibsdreng,  når to eller  tre fartøjer  er på slæb, 
— med  én dæksmand,  når fire  eller  flere  fartøjer  er på slæb. 
Hvis  imidlertid  et fragtskib  med  egen  fremdrivningskraft  under  sejlads  med  strømmen  ikke 
har mere  end  to tomme,  parallelt  sammenkoblede  fartøjer  på slæb,  forøges  den  foreskrevne 
besætning  på fragtskibet  ikke. 
Hvis  er fragtskib  med  egen  fremdrivningskraft  fungerer  som  hjælpeslæbebåd  ved  hjælp  af 
en enkelt  slæbetrosse,  forøges  den  for dette  skib  foreskrevne  besætning  ikke. 
6. Hvis  et fragtskib  med  egen  fremdrivningskraft  skubber  et fartøj  foran  sig,  forøges 
skibets  foreskrevne  besætning  i alle  klasser  og for  alle  driftsformer  med  én dæksmand. 
Det samme  gælder  såfremt  fragtskibet  fører  dette  fartøj  langskibs. 
Hvis  det  skubbende  fragtskib  ikke  har  nogen  skubbeplatform,  skal  medlemsstaternes 
kompetente  myndigheder  for  hvert  bådtag  ved  selvsyn  konstatere,  hvordan  fartøjerne 
sammenkobles. 
Hvis  de konstaterer,  at den  foreskrevne  dæksbesætning  ikke  er tilstrækkelig  til også  under 
ugunstige  forhold  (regn,  frost,  osv.)  at foretage  disse  manøvrer  på forsvarlig  måde,  skal  de 
forøge  besætningen  i det nødvendige  omfang. 
III. Slæbebåde 
1. Hvis  en slæbebåde  opfylder  følgende  betingelser: 
a) styreanlægget  kan  betjenes  af én person  uden  særlig  kraftanstrengelse; 
b) fremdrivningsanlægget  er af en sådan  art,  at en fartændring  eller  en omstyring  såvel 
som — for  fartøjer  med  reversibel  motor  — igangsætning  og standsning  af motoren 
kan finde  sted  fra styrepladsen; 
Nr. C 206/12 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 16. 8. 79 
c) til overvågning  af fremdrivningsanlægget  udløses  der alarm  anordninger  på styrepladsen, 
når 
— kølevandstemperatur  og smøreolietryk  i hovedmotorer  og gear, 
— olie-  eller  lufttryk  i fremdrivningsanlæggets  eller  skruens  omstyringsmekanisme, 
når et kritisk  niveau; 
d) de under  c) nævnte  anordninger  slår  alarm  enten  ved  lydsignaler  eller  ved  optiske 
signaler;  de  er indrettet  på en  sådan  måde,  at de fungerer  under  fremdrivnings-
anlæggets  gang  og i enhver  situation  tiltrækker  sig rorgængerens  opmærksomhed; 
e) på slæbebåde  med  over  250  HK  er ankerspillene  motordrevne; 
f) slæbetrossespillene  er motordrevne  og kan  betjenes  af én person; 
skal besætningen  bestå  af: 
Klasser Maskinkraft Besætning A B c 
1 indtil  250  HK  inkl. skibsførere 1 2 2 
styrmænd - - -
dæksfolk - - 1 
skibsdrenge - - -
maskinister - - -
dæksmand/motorpasser 1 1 1 
2 over 250  til 500  HK skibsførere 1 2 2 
inkl. inkl. styrmænd - . - -
dæksfolk - - 1 
skibsdrenge 1 (i) K1) 1 (i) 
maskinister - - -
dæksmand/motorpasser 1 l 1 
3 over 500  til 750  HK skibsførere 1 2 2 
inkl. inkl. styrmænd - - -
dæksfolk 1 1 1 
skibsdrenge - 1 1 
maskinister - - -
dæksmand/motorpasser 1 1 2 
4 over 750 til 1 000 HK skibsførere 1 2 2 
inkl. styrmænd - - -
dæksfolk 1 1 2 
skibsdrenge 1 - 1 
maskinister 1 1 1 
dæksmand/motorpasser - 1 1 
(*) Såfremt  der  kun  anvendes  én slæbetrosse  eller,  såfremt  der  kun  slæbes  én længde,  er skibsdrengen  ikke 
obligatorisk. 
16. 8. 79 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 206/13, 
Klasser Maskinkraft Besætning A B C 
5 over  1 000 til 2 000 skibsførere 1 2 2 
HK inkl. styrmænd 1 1 1 
dæksfolk 1 1 2 
skibsdrenge 1 - 1 
maskinister 1 1 1 
dæksmand/motorpasser - 1 1 
6 over  2 000 HK skibsførere 1 2 2 
styrmænd 1 1 1 
dæksfolk 2 2 4 
skibsdrenge 1 - -
maskinister 1 1 1 
dæksmand/motorpasser - 1 1 
2. Hvis  én eller  flere  af de i ovenstående  pkt.  1 nævnte  betingelser  ikke  er opfyldt, 
forøges  den  foreskrevne  besætning  med  én dæksmand/motorpasser. 
3. For  så vidt  angår  slæbebåde,  der  udelukkende  benyttes  i havn  eller  på red,  kan 
medlemsstaternes  kompetente  myndigheder  tillade  undtagelser  fra det i ovenstående  pkt.  1 
omhandlede  mandskab. 
4. Hivs  en slæbebåd,  der  opfylder  bestemmelserne  i ovenstående  pkt.  1, a), b) c) og d)' 
og som  er udstyret  med  motordrevne  ankerspil,  skubber  1 eller  2 pramme,  skal  besæt-
ningen  bestå  af: 
Klasser Maskinkraft Antal  lægtere, 
der skubbes Besætning A B C 
1 indtil  500  HK 
inkl. 1 
eller 
2 skibsførere 
styrmænd 1 2 2 
dæksfolk 2 2 3 
skibsdreltge - - -
maskinister - - -
dæksfolk/motorpassere 1 1 2 
2 over  500  til 750 
HK inkl. 1 
eller 
2 skibsførere 
styrmænd 1 
1 2 
1 2 
1 
dæksfolk 2 2 3 
skibsdrenge - - -
maskinister - - -
dæksfolk/motorpassere 1 1 2 
3 over  750  til 1 000 
HK inkl. 1 
eller 
2 skibsførere 
styrmænd 1 
1 2 
1 2 
1 
dæksfolk 3 2 4 
skibsdrenge - - -
maskinister 1 1 1 
dæksfolk/motorpassere - 1 1 
Nr. C 206/14 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 16. 8. 79 
Klasser Maskinkraft Antal  lægtere, 
der skubbes Besætning A B c 
4 over  1 000 HK 1 skibsførere 1 2 2 
eller 
2 styrmænd 1 1 1 
dæksfolk 3 2 4 
skibsdrenge - - -
maskinister 1 1 1 
dæksfolk/motorpassere 1 1 
Medlemsstaternes  kompetente  myndigheder  skal  ved  selvsyn  konstatere,  hvordan  fartøjerne 
sammenkobles.  Hvis  de konstaterer,  at den  i ovenstående  tabel  foreskrevne  dæksbesætning 
ikke er tilstrækkelig  til også  under  ugunstige  forhold  (regn,  frost,  osv.)  at foretage  disse 
manøvrer  på forsvarlig  måde,  skal  de forøge  besætningen  i det nødvendige  omfang. 
/ særlige  tilfælde  kan  medlemsstaternes  kompetente  myndigheder  tillade  undtagelser  fra 
ovennævnte  bestemmelser.  Disse  undtagelser  svarer  til de henstillinger,  der  ved  fælles  af-
gørelse  er truffet  af Rhinstaternes  og  Belgiens  kompetente  myndigheder. 
IV. Skubbebåde 
1. Hvis  en skubbebåd  opfylder  følgende  betingelser: 
a) fremdrivningsanlægget  er af en sådan  art,  at en fartændring  eller  en omstyring  såvel 
som — for  fartøjer  med  reversibel  motor  — igangsætning  og standsning  af motoren 
kan finde  sted  fra styrepladsen; 
b) til overvågning  af fremdrivningsanlægget  udløses  der alarmanordninger  på styrepladsen, 
når 
— kølevandstemperatur  og smøreolietryk  i hovedmotor  og gear, 
— olie-  eller  lufttryk  i fremdrivningsanlæggets  eller  skruens  omstyringsmekansime, 
når et kritisk  niveau, 
c) de under  b) nævnte  anordninger  slår  alarm  enten  ved  lydsignaler  eller  ved  optiske 
signaler;  de er indrettet  på en sådan  måde,  at de fungerer  under  fremdrivningsan-
læggets  gang  og i enhver  situation  tiltrækker  sig rorgængerens  opmærksomhed, 
skal besætningen  bestå  af: 
Klasser Maskinkraft Antal  lægtere, 
der skubbes Besætning A B C 
1 indtil  500  HK 
inkl. 0 eller 
1 eller 
2 skibsførere 
styrmænd 
dæksfolk 
skibsdrenge 
maskinister 1 
1 2 
1 2 
2 
dæksfolk/motorpassere 1 1 2 
3 eller 
flere skibsførere 
styrmænd 
dæksfolk 
skibsdrenge 
maskinister 1 
2 2 
2 2 
3 
dæksfolk/motorpassere 1 1 2 
16. 8.79 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 206/15 
Klasser Maskinkraft Antal lægtere, der skubbes Besætning A B C 
2 over  500  til 750 0 eller skibsførere 1 2 2 
HK inkl. 1 eller 
3 styrmænd 1 1 1 
dæksfolk 1 1 2 
skibsdrenge - - -
maskinister - - -
dæksfolk/motorpassere 1 1 2 
3 eller skibsførere 1 2 2 
flere 
styrmænd 1 1 1 
dæksfolk 2 2 3 
skibsdrenge - - -
maskinister - - -
dæksfolk/motorpassere 1 1 2 
3 over  750  til 1 000 0 eller skibsførere 1 2 2 
HK inkl. 1 eller 
2 styrmænd 1 1 1 
dæksfolk 2 1 2 
skibsdrenge - - -
maskinister 1 1 1 
dæksfolk/motorpassere - 1 1 
3 eller skibsførere 1 2 2 
flere styrmænd 1 1 1 
dæksfolk 3 2 3 
skibsdrenge - - -
maskinister 1 1 1 
dæksfolk/motorpassere - 1 1 
4 over  1 000 HK 0 eller skibsførere 1 2 2 
1 eller 
2 styrmænd 1 1 1 
dæksfolk 2 1 2 
skibsdrenge - - -
maskinister 1 1 1 
dæksfolk/motorpassere - 1 1 
3 eller skibsførere 1 2 2 
flere 
styrmænd 1 1 1 
dæksfolk 3 2 3 
skibsdrenge - - -
maskinister 1 1 1 
dæksfolk/motorpassere - 1 1 
Nr. C 206/16 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 16. 8. 79 
2. I  særlige  tilfælde  kan  medlemsstaternes  kompetente  myndigheder  tillade  undtagelser  fra 
ovennævnte  bestemmelser.  Disse  undtagelser  svarer  til de henstillinger,  der  ved fælles  afgørelse 
er truffet  af Rhinstaternes  og  Belgiens  kompetente  myndigheder. 
3. Den  foreskrevne  besætning  for  en skubbebåd,  der  skubber  en enkelt  lægter  foran 
sig, gælder  også  for  en skubbebåd,  der  fører  en lægter  langskibs,  for  så vidt  en sådan 
sammenkobling  er tilladt  i henhold  til medlemsstaternes  bestemmelser  for trafiksikkerhed, 
og såfremt  alle  følgende  betingelser  er opfyldt: 
a) sammenkoblingen  skal  opfylde  medlemsstaternes  bestemmelser  med  hensyn  til trafiksikker-
hed for så vidt  angår  sammenkobling  af skubbede  bådtog; 
b) ændring  af langskibsføring  til skubning  og omvendt  skal  kunne  ske uden  vanskelighed. 
Såfremt  alle  ovenfor  anførte  betingelser  ikke  er opfyldt,  skal  lægteren  have  samme  be-
sætning  som  foreskrevet  for en pram  med  samme  dødvægt. 
V. Yderligere  forskrifter 
1. Hvis  antallet  af styrmænd,  dæksfolk  og dæksfolk/motorpassere  er på to eller  flere 
personer,  kan  en dæksmand  erstattes  med  to skibsdrenge.  Dette  gælder  ikke  for kontinuer-
lig og halvkontinuerlig  sejlads. 
Der kan  højst  være  tre skibsdrenge  i en besætning. 
To skibsdrenge  kan  erstattes  med  en dæksmand,  hvis  der  derudover  er en dæksmand, 
en dæksmand/motorpasser  eller  en styrmand  i besætningen. 
2. Hvis  den  besætning,  der  i henhold  til forskrifterne  skal  være  om  bord,  er på mere 
end seks  medlemmer,  må et besætningsmedlem,  uanset  driftsform,  ikke  sættes  til at udføre 
almindeligt  køkkenarbejde. 
3. Hvis  et skibs  størrelse,  konstruktion,  indretning  eller  formål  ikke  er i overensstemmelse 
med de ovenfor  under  I, II, III og IV nævnte  fartøjer,  skal  medlemsstaternes  kompetente 
myndigheder  fastsætte  en større  besætning,  der  afviger  fra ovennævnte  bestemmelser,  når 
det må  antages,  at besætningen  i henhold  til bestemmelserne  under  I, II, III og IV er 
utilstrækkelig  for skibets  sikkerhed  under  sejlads. 
Medlemsstaternes  kompetente  myndigheder  fastsætter  endvidere  for alt flydende  materiel, 
såfremt  det ikke  er udelukket  fra anvendelsen  i henhold  til forordningens  artikel  4, samt 
for dampslæbebåde  under  hensyntagen  til deres  størrelse,  konstruktion,  indretning  og formål 
den nødvendige  besætning,  der skal  være  om bord  under  sejlads. 
4. På  skibe,  hvis  besætning  er større  end  en skibsfører  og en dæksmand,  kan  besætningen 
nedsættes  med  én skibsdreng,  hvis  denne  går på skipperskole,,  og dette  kan  dokumenteres 
ved hjælp  af en erklæring,  der  opbevares  om  bord.  Denne  nedsættelse  bevilges  for  et 
uafbrudt  tidsrum  af højst  tre måneder  pr. kalenderår. 
5. Medlemsstaternes  kompetente  myndigheder  kan  give  skriftlig  tilladelse  til, at en dæks-
mand  på skibe,  hvis  besætning  består  af en skibsfører  og to andre  medlemmer,  der 
mindst  har samme  kvalifikationer  som  en dæksmand,  i tre måneder  erstattes  med  en person 
på mindst  18 år, der  ikke  har  været  ude  i praksis  i den  tid,  der  kræves  i forordningens 
artikel  5, litra  c). Denne  tilladelse  må  dog  kun  gives,  hvis  skibsføreren  dokumenterer, 
at det  til trods  for  hans  anstrengelser  ikke  er lykkedes  ham  at komplettere  besætningen 
med en dæksmand.