EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 30.10.2019 COM(2019) 552 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD OG RÅDET 20. statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion



I. INDLEDNING Dette er den 20. statusrapport om de yderligere fremskridt, der er gjort med indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion. Rapporten beskriver udviklingen på to hovedområder: bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet og de midler, der støtter dem, samt styrkelse af vores forsvar og opbygning af modstandsdygtighed over for disse trusler. Juncker-Kommissionen gjorde lige fra begyndelsen sikkerhed til en topprioritet. Med udgangspunkt i den europæiske dagsorden om sikkerhed af april 2015 og meddelelsen af april 2016, der baner vejen for en effektiv og ægte sikkerhedsunion, har EU reageret koordineret på en række terrorangreb og andre voksende sikkerhedsudfordringer og gjort væsentlige fremskridt med hensyn til at øge vores fælles sikkerhed. Det står stadig mere klart, at de sikkerhedsmæssige udfordringer, vi i dag står over for, er fælles trusler — hvad enten det er terrorisme, organiseret kriminalitet, cyberangreb, desinformation eller andre nye cyberbaserede trusler. Kun ved at arbejde sammen kan vi opnå det niveau af kollektiv sikkerhed, som borgerne med rette kræver og forventer. Denne fælles forståelse har været grundlaget for de fremskridt, der er gjort med at indføre en effektiv og ægte sikkerhedsunion. Baseret på de nationale myndigheders behov for at garantere deres borgeres sikkerhed har støtten på EU-plan været koncentreret om lovgivningsmæssige og operationelle foranstaltninger, hvor en fælles indsats kan øge medlemsstaternes sikkerhed. Indsatsen er foregået i tæt samarbejde med Europa-Parlamentet og Rådet og i fuld åbenhed over for den brede offentlighed. Det har været centralt for indsatsen at sikre fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder, da sikkerheden i EU kun kan garanteres, hvis borgerne har tillid til, at deres grundlæggende rettigheder respekteres fuldt ud. EU har arbejdet på at bekæmpe terrorisme ved at begrænse terroristernes råderum gennem nye regler, der gør det vanskeligere for dem at få adgang til sprængstoffer, skydevåben og finansiering, og ved at begrænse deres bevægelser. EU har intensiveret udvekslingen af oplysninger for at give de politibetjente og grænsevagter, der befinder sig i frontlinjen, effektiv adgang til nøjagtige og fuldstændige oplysninger ved at udnytte de eksisterende oplysninger optimalt, lukke huller og dække blinde vinkler. En stærk beskyttelse af de ydre grænser er en forudsætning for at holde området med fri bevægelighed uden kontrol ved de indre grænser sikkert. I marts 2019 nåede Europa-Parlamentet og Rådet til enighed om en yderligere styrket og fuldt udstyret europæisk grænse- og kystvagt, og den nye forordning forventes at træde i kraft i begyndelsen af december 2019. EU har stillet en platform og finansiering til rådighed for folk, som i deres lokalsamfund arbejder på at udveksle god praksis til bekæmpelse af radikalisering og forebyggelse af voldelig ekstremisme, og har derudover foreslået nye regler til effektiv fjernelse af terrorrelateret onlineindhold. EU's bistand har været med til at gøre byer mere modstandsdygtige over for angreb via handlingsplaner til støtte for beskyttelsen af offentlige steder og til styrkelse af beredskabet over for kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare sikkerhedsrisici. EU har taget hånd om cybersikkerheden og cyberbaserede trusler ved at indføre en ny EU-strategi for cybersikkerhed og vedtage relevant lovgivning og ved at bekæmpe desinformation for bedre at kunne beskytte vores valg. Der arbejdes stadig på at øge sikkerheden i kritisk digital infrastruktur, bl.a. ved at styrke samarbejdet om cybersikkerheden i 5G-net på tværs af Europa. Og vi er endnu ikke færdige. Det livestreamede angreb på en synagoge og drabet på to borgere i den tyske by Halle den 9. oktober 2019 var en chokerende påmindelse om den trussel, som voldelig højreekstremisme og antisemitisme udgør. Hermed blev der endnu en gang sat fokus på misbrug af internettet til terrorpropaganda og det deraf følgende behov for EU-dækkende regler for sletning af terrorrelateret onlineindhold. Rådet for Retlige og Indre Anliggender drøftede den 7.-8. oktober 2019 voldelig ekstremisme og terrorisme på højrefløjen og understregede behovet for en yderligere indsats, herunder for at bekæmpe udbredelsen af ulovligt højreekstremistisk indhold online og offline. Samtidig viser drabet på tre politibetjente og en af de øvrige ansatte på politihovedkvarteret i Paris den 3. oktober 2019, at jihadinspireret terror stadig udgør en reel trussel, og at medlemsstaterne fortsat behøver løbende hjælp til at håndtere denne trussel. De fængslede ISIS/Daesh-medlemmers flugt i forbindelse med de nylige begivenheder i det nordlige Syrien kan få alvorlige konsekvenser for Europas sikkerhed. Det er vigtigt, at medlemsstaterne gør fuldt brug af de eksisterende informationssystemer til at opdage og identificere fremmedkrigere, når disse passerer de ydre grænser. Der arbejdes også på at kunne anvende oplysninger fra krigszonerne til at retsforfølge fremmedkrigere. Denne rapport beskriver de seneste skridt, der er taget hen imod en effektiv og ægte sikkerhedsunion, med fokus på områder, hvor yderligere tiltag er påkrævet. I rapporten gøres der status over gennemførelsen af de vedtagne foranstaltninger angående cybersikkerheden i 5G-net, herunder navnlig med hensyn til EU's risikovurderingsrapport, der blev offentliggjort den 9. oktober 2019, og over bekæmpelsen af desinformation. Rapporten har særligt fokus på den eksterne dimension af samarbejdet i sikkerhedsunionen, bl.a. underskrivelsen af to bilaterale antiterrorordninger med Albanien og Republikken Nordmakedonien og de fremskridt, der er sket i samarbejdet med tredjelandspartnere om udveksling af passagerlisteoplysninger. Sideløbende med denne rapport har Kommissionen også vedtaget en anmodning om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en aftale mellem EU og New Zealand om udveksling af personoplysninger for at bekæmpe grov kriminalitet og terrorisme. II. REALISERING AF LOVGIVNINGSMÆSSIGE PRIORITETER 1.Forebyggelse af radikalisering online og i samfundet Forebyggelse af radikalisering er et vigtigt element i Unionens indsats over for terrortruslen. Hvad angår terrorhandlinger i det 21. århundrede, har internettet spillet en vigtig rolle. Et sådant rum, hvor radikaliserede personer kan kommunikere og dele indhold med hinanden, gør det muligt at udvikle og udbygge verdensomspændende netværk af både jihadister og voldelige højreekstremister. Derfor fortsætter Kommissionen sin tostrengede tilgang til bekæmpelse af radikalisering på internettet, hvor de foreslåede regler for fjernelse af terrorrelateret onlineindhold skal styrke det frivillige partnerskab med onlineplatformene. En væsentlig forudsætning for dette er lovgivningsforslaget om forebyggelse af udbredelsen af terrorrelateret onlineindhold med klare regler og garantier, der vil gøre det obligatorisk for internetplatforme at fjerne terrorrelateret indhold inden for en time, når de modtager et påbud fra de kompetente myndigheder, og at træffe proaktive foranstaltninger, der står i et rimeligt forhold til graden af eksponering for terrorrelateret indhold. De interinstitutionelle forhandlinger mellem Europa-Parlamentet og Rådet er i gang, og det første trepartsmøde fandt sted den 17. oktober 2019. I lyset af truslen fra terrorrelateret onlineindhold opfordrer Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet til at nå til enighed om den foreslåede lovgivning inden udgangen af 2019. Den foreslåede lovgivning supplerer det frivillige partnerskab med internetbranchen og andre interessenter inden for rammerne af EU's internetforum. Forummet har siden sin oprettelse i 2015 været en katalysator for internetvirksomhederne til proaktivt at identificere og fjerne terrorrelateret onlineindhold og har dermed banet vejen for det branchestyrede initiativ om en "delt database over hashtags" og for oprettelsen af "Global Internet Forum to Counter Terrorism" (det globale internetforum til terrorbekæmpelse). EU's internetindberetningsenhed har som en del af EU's retshåndhævende agentur Europol været et afgørende bidrag til det styrkede samarbejde med internetvirksomhederne og til de overordnede mål for EU's internetforum. På det seneste ministermøde i EU's internetforum den 7. oktober 2019 forpligtede EU's medlemsstater og højtstående repræsentanter for internetvirksomhederne sig til at samarbejde inden for rammerne af den såkaldte EU-kriseprotokol. I EU-kriseprotokollen defineres tærsklerne for et øget samarbejde, og der udstikkes nye veje til et forbedret kriseberedskab. Dette er en del af den internationale indsats for at gennemføre Christchurch-opfordringen med henblik på at sikre et koordineret og hurtigt beredskab, der kan dæmme op for den virale spredning af terrorrelateret og voldeligt ekstremistisk onlineindhold. Ud over disse foranstaltninger til bekæmpelse af radikalisering på internettet støtter Kommissionen fortsat nationale og lokale initiativer til forebyggelse og bekæmpelse af radikalisering i lokalsamfundet. På grundlag af den store erfaring og ekspertise, der er samlet inden for netværket til bevidstgørelse omkring radikalisering, tilbyder EU målrettet støtte til lokale aktører, herunder byer, og mulighed for udveksling mellem fagfolk, forskere og politiske beslutningstagere. Netværket har f.eks. udstedt specifikke retningslinjer og arrangeret workshops, der skal hjælpe de kompetente myndigheder med at tage sig af børn fra konfliktområder. For at sikre kontinuiteten i de aktiviteter, som netværket til bevidstgørelse omkring radikalisering udfører, har Kommissionen indledt proceduren vedrørende en ny rammekontrakt til en anslået værdi af 61 mio. EUR over en periode på fire år med start i 2020. For at imødegå truslen fra terrorrelateret onlineindhold opfordrer Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet til: ·at færdigforhandle lovgivningsforslaget om forebyggelse af udbredelsen af terrorrelateret onlineindhold inden årets udgang. 2. Stærkere og mere intelligente informationssystemer i forbindelse med sikkerhed og grænse- og migrationsforvaltning EU har intensiveret udvekslingen af oplysninger og derved gjort det lettere at bekæmpe identitetssvig, styrke ind- og udrejsekontrol, modernisere databaser på retshåndhævelsesområdet, lukke informationshuller og styrke EU's retshåndhævende agentur Europol. En vigtig del af denne indsats er interoperabiliteten mellem EU's informationssystemer, dvs. at man udnytter de eksisterende oplysninger optimalt og dækker blinde vinkler. Interoperabilitet opfylder behovene hos dem, der befinder sig i frontlinjen, ved at give retshåndhævelsespersonale, grænsevagter og migrationsmedarbejdere hurtigere og mere systematisk adgang til oplysninger, hvorved den bidrager til bedre grænseforvaltning og øget intern sikkerhed. Interoperabilitet og den deraf medfølgende innovation vil imidlertid kun få betydning for sikkerheden og grænse- og migrationsforvaltningen, hvis hver enkelt medlemsstat gennemfører den tilknyttede lovgivning. Det er derfor på både politisk og teknisk plan en af sikkerhedsunionens øverste prioriteter at sikre interoperabilitet. Kommissionen og Det Europæiske Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (eu-LISA) bistår medlemsstaterne med ekspertise og udveksling af bedste praksis gennem et netværk af nationale koordinatorer og gennem udvikling af en resultattavle til effektive overvågnings- og koordineringsordninger. Et tæt samarbejde mellem EU-agenturerne, alle medlemsstaterne og de associerede Schengenlande vil have afgørende betydning for realiseringen af det ambitiøse mål om at opnå fuld interoperabilitet mellem EU's informationssystemer for sikkerhed og grænse- og migrationsforvaltning fra 2020.

Samtidig mangler Europa-Parlamentet og Rådet stadig at afslutte deres lovgivningsarbejde på dette område. Hvis det skal sikres, at interoperabiliteten gennemføres fuldstændigt og rettidigt, er det vigtigt, at der snarest opnås enighed om alle de lovgivningsforslag, der endnu ikke er færdigbehandlede. For det første er det som led i den tekniske gennemførelse af det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse nødvendigt med tekniske ændringer af de dertil knyttede forordninger for at kunne indføre systemet fuldt ud. Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet til at fremskynde sit arbejde med disse tekniske ændringer med henblik på hurtigst muligt at kunne indlede de interinstitutionelle forhandlinger. For det andet pågår der stadig interinstitutionelle forhandlinger om forslaget fra maj 2018 om at styrke og opgradere det eksisterende visuminformationssystem. På grundlag af det første trepartsmøde, der fandt sted den 22. oktober 2019, opfordrer Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet til hurtigt at afslutte forhandlingerne. For det tredje er der endnu ikke opnået enighed om Kommissionens forslag fra maj 2016 om at udvide Eurodacs anvendelsesområde, således at der ikke kun lagres fingeraftryk og relevante oplysninger i forbindelse med asylansøgere og personer, der pågribes i forbindelse med ulovlig passage af de ydre grænser, men også i forbindelse med tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold. De foreslåede ændringer vil også medføre en forlængelse af den periode, hvor man lagrer fingeraftryk og relevante oplysninger i forbindelse med personer, der rejser ind i EU på irregulær vis. Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at vedtage forslaget. For at styrke EU's informationssystemer for sikkerhed og grænse- og migrationsforvaltning opfordrer Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet til: ·at fremskynde deres arbejde med henblik på at nå til hurtig enighed om de foreslåede tekniske ændringer, der kræves at oprette det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse ·hurtigst muligt at gennemføre og afslutte forhandlingerne vedrørende forslaget om en styrkelse af det eksisterende visuminformationssystem ·at vedtage lovgivningsforslaget om Eurodac (prioritet i den fælles erklæring). 3. Begrænsning af terroristernes råderum EU har truffet håndfaste foranstaltninger til begrænsning af terroristernes råderum gennem nye regler, der gør det vanskeligere for terrorister og andre kriminelle at få adgang til sprængstoffer, skydevåben og finansiering, og ved at begrænse deres bevægelighed. Med henblik på at styrke den retlige indsats over for terrorisme oprettede EU's Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust) den 1. september 2019 et europæisk retligt terrorbekæmpelsesregister. I registeret vil der blive indsamlet retlige oplysninger med det formål at påvise forbindelser i straffesager mod terrormistænkte personer og dermed styrke koordineringen blandt anklagerne i efterforskningsager om terrorisme med mulige grænseoverskridende virkninger. Der skal imidlertid gøres en større indsats for at støtte og lette efterforskningen i grænseoverskridende sager, navnlig hvad angår de retshåndhævende myndigheders adgang til elektronisk bevismateriale. For så vidt angår lovgivningsforslagene fra april 2018 om at forbedre den grænseoverskridende adgang til elektronisk bevismateriale i strafferetlige efterforskninger mangler Europa-Parlamentet stadig at vedtage sin forhandlingsposition, før det kan indlede forhandlinger med Rådet. Kommissionen opfordrer indtrængende Europa-Parlamentet til at fremskynde sit arbejde med dette lovgivningsforslag, således at Parlamentet og Rådet kan arbejde hen imod en hurtig vedtagelse. Kommissionen indleder på baggrund af sit forslag om EU-interne regler også internationale forhandlinger om at forbedre den grænseoverskridende adgang til elektronisk bevismateriale. Den 25. september 2019 indledte Kommissionen og de amerikanske myndigheder den første formelle forhandlingsrunde vedrørende en aftale mellem EU og USA om grænseoverskridende adgang til elektronisk bevismateriale. Den næste runde fandt ifølge planen sted den 6. november 2019. Som led i de igangværende forhandlinger om en anden tillægsprotokol til Europarådets Budapestkonvention om IT-kriminalitet deltog Kommissionen på Unionens vegne i tre forhandlingsmøder i hhv. juli, september og oktober 2019. Selv om der under disse forhandlinger blev gjort pæne fremskridt, mangler man endnu at behandle en række vigtige emner af væsentlig interesse for Unionen som f.eks. databeskyttelsesforanstaltninger. Forhandlingerne om en anden tillægsprotokol vil fortsætte i november 2019 og i løbet af hele 2020. Det er vigtigt at komme hurtigt videre med begge forhandlinger med henblik på at fremme det internationale samarbejde om udveksling af elektronisk bevismateriale, samtidig med at der sikres overensstemmelse med EU-retten og medlemsstaternes forpligtelser i den forbindelse og under hensyntagen til EU-rettens udviklingsperspektiver. Som følge af vedvarende bekymringer angående hvidvask af penge har Europa-Parlamentet den 19. september 2019 vedtaget en beslutning om status for gennemførelsen af Unionens lovgivning om bekæmpelse af hvidvaskning af penge som reaktion på den pakke med fire rapporter om bekæmpelse af hvidvask af penge, som Kommissionen vedtog den 24. juli 2019 . Europa-Parlamentet har opfordret medlemsstaterne til at sikre, at hvidvaskdirektiverne gennemføres hurtigst muligt og på behørig vis. Europa-Parlamentet har derudover opfordret Kommissionen til at vurdere, hvorvidt det vil være mere hensigtsmæssigt med en forordning end et direktiv, hvad angår bekæmpelse af hvidvask af penge, og til at vurdere behovet for en koordinerings- og støttemekanisme for finansielle efterretningsenheder. For at forbedre de retshåndhævende myndigheders adgang til elektronisk bevismateriale opfordrer Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet til: ·hurtigt at nå til enighed om lovgivningsforslagene om elektronisk bevismateriale (prioritet i den fælles erklæring). 4. Forbedring af cybersikkerheden Forbedring af cybersikkerheden er fortsat et centralt aspekt af arbejdet med at indføre en ægte og effektiv sikkerhedsunion. Unionen har med gennemførelsen af EU-strategien for cybersikkerhed fra 2017 øget både sin modstandsdygtighed, idet den har vanskeliggjort angreb udefra og gjort det lettere at komme sig over angreb, og den afskrækkende virkning, idet den har skabt bedre muligheder for at fange og straffe personerne bag et angreb, bl.a. via rammen for EU's fælles diplomatiske reaktion på ondsindede cyberaktiviteter. Unionen understøtter også medlemsstaternes cyberforsvar med gennemførelsen af rammen for EU's cyberforsvarspolitik. Med ikrafttrædelsen af forordningen om cybersikkerhed i juni 2019 er en EU-ramme for cybersikkerhedcertificering ved at tage form. Certificering er et afgørende skridt for at øge tilliden til og sikkerheden ved produkter og tjenester, som er vigtige for det digitale indre marked. Certificeringsrammen vil danne grundlag for EU-dækkende certificeringsordninger i form af et sammenhængende sæt regler, tekniske krav, standarder og procedurer. Rammen omfatter to ekspertgrupper, nemlig Den Europæiske Cybersikkerhedscertificeringsgruppe, der repræsenterer medlemsstaternes myndigheder, og Cybersikkerhedscertificeringsgruppen for Interessenter, der repræsenterer branchen. Sidstnævnte samler både efterspørgsels- og udbudssiden inden for kommunikations- og informationsteknologiske produkter og tjenester, herunder små og mellemstore virksomheder, udbydere af digitale tjenester, europæiske og internationale standardiseringsorganer, nationale akkrediteringsorganer, databeskyttelsestilsynsmyndigheder og overensstemmelsesvurderingsorganer. I mellemtiden er Europa-Parlamentet og Rådet endnu ikke nået til enighed om lovgivningsinitiativet om oprettelse af Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningscenter for Cybersikkerhed og Netværket af Nationale Koordinationscentre. Forslaget tager sigte på at styrke Unionens cybersikkerhedskapacitet ved at stimulere Europas teknologiske og industrielle økosystem inden for cybersikkerhed samt koordinere og sammenlægge de dertil knyttede ressourcer. Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at genoptage og hurtigt afslutte de interinstitutionelle forhandlinger om dette prioriterede initiativ for at forbedre cybersikkerheden. Indsatsen for bedre cybersikkerhed omfatter støtte på både nationalt og regionalt plan. Ud over cybertrusler, der er rettet mod systemer og data, håndterer EU fortsat de komplekse og mangesidede udfordringer i forbindelse med hybride trusler. I Rådet er der blevet nedsat en horisontal gruppe vedrørende imødegåelse af hybride trusler for at gøre EU og medlemsstaterne mere modstandsdygtige over for hybride trusler og støtte indsatsen for at gøre samfund mere modstandsdygtige over for kriser. Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten bakker op om dette arbejde inden for den fælles ramme for imødegåelse af hybride trusler fra 2016 og den fælles meddelelse om øget modstandsdygtighed og forbedrede kapaciteter til håndtering af hybride trusler fra 2018. Derudover er Det Fælles Forskningscenter ved at udarbejde en ramme for en "konceptuel model" til at karakterisere hybride trusler, således at medlemsstaterne og deres kompetente myndigheder bedre kan identificere, hvilken type hybridangreb de kan blive udsat for. I modellen undersøges det, hvordan en (statslig eller ikkestatslig) aktør anvender en række værktøjer (fra desinformation til spionage eller fysiske operationer) inden for forskellige områder (det økonomiske, militære, sociale eller politiske) med henblik på at angribe et mål for at opnå en række ting. For at styrke cybersikkerheden opfordrer Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet til: ·hurtigt at nå til enighed om lovgivningsforslaget om Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningscenter for Cybersikkerhed og Netværket af Nationale Koordinationscentre. III. FORBEDRING AF SIKKERHEDEN I DEN DIGITALE INFRASTRUKTUR Femtegenerationsnet (5G) vil udgøre den fremtidige rygrad i vores stadig mere digitaliserede økonomi og samfund. Der er tale om milliarder af objekter og systemer, herunder i vigtige sektorer som energi, transport, bank- og sundhedsvæsen, samt industrielle kontrolsystemer, der indeholder følsomme oplysninger, og som understøtter sikkerhedssystemer. Det er derfor vigtigt at sikre, at 5G-nettet er cybersikkert og robust.

Som led i en koordineret tilgang fremlagde medlemsstaterne den 9. oktober 2019 en rapport om EU's koordinerede risikovurdering af cybersikkerheden i 5G-net med støtte fra Kommissionen og Det Europæiske Agentur for Cybersikkerhed. Dette vigtige skridt er et led i gennemførelsen af Kommissionens henstilling fra marts 2019 med henblik på at sikre et højt cybersikkerhedsniveau for 5G-net i hele EU. Rapporten er baseret på resultaterne af de nationale cybersikkerhedsrisikovurderinger i alle medlemsstaterne. Den kortlægger de vigtigste trusler og trusselsaktører, de mest følsomme aktiver, de primære sårbarheder (herunder tekniske og andre typer sårbarheder) og en række strategiske risici. Ud fra denne vurdering fastlægges der afbødende foranstaltninger, som kan anvendes på nationalt og europæisk plan. Rapporten peger på en række vigtige cybersikkerhedsmæssige udfordringer, som sandsynligvis vil opstå eller blive mere fremtrædende i 5G-net. Disse sikkerhedsmæssige udfordringer er hovedsagelig knyttet til centrale nyskabelser inden for 5G-teknologien, navnlig den vigtige software og det store udbud af tjenester og applikationer, der muliggøres af 5G, samt leverandørernes rolle i forbindelse med opbygning og drift af 5G-net og graden af afhængighed af de enkelte leverandører. Det betyder, at leverandørernes produkter, tjenester og aktiviteter i stigende grad indgår i 5G-nettets "angrebsflade". Desuden vil den enkelte leverandørs risikoprofil få særlig stor betydning, herunder sandsynligheden for, at leverandøren udsættes for indgriben fra et tredjeland. I overensstemmelse med den proces, der er fastsat i Kommissionens henstilling fra marts 2019 bør medlemsstaterne senest den 31. december 2019 nå til enighed om en værktøjskasse med afbødningsforanstaltninger til at håndtere de udpegede cybersikkerhedsrisici på nationalt og EU-plan. Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten vil også fortsætte deres udveksling af oplysninger med ligesindede partnere vedrørende 5G-nettets cybersikkerhed og modstandsdygtighed. Kommissionen er i den henseende i kontakt med NATO vedrørende EU's koordinerede risikovurdering af cybersikkerheden i 5G-net.



IV. BEKÆMPELSE AF DESINFORMATION OG BESKYTTELSE AF VALG MOD ANDRE CYBERBASEREDE TRUSLER EU har opstillet en ramme for en koordineret indsats for bekæmpelse af desinformation i fuld overensstemmelse med de europæiske værdier og grundlæggende rettigheder. Inden for rammerne af handlingsplanen for bekæmpelse af desinformation arbejdes der fortsat på at indskrænke mulighederne for at sprede desinformation, herunder med henblik på at værne om valgintegriteten. En vigtig del af denne indsats er samarbejdet med erhvervslivet gennem den selvregulerende EU-kodeks om desinformation for onlineplatforme og reklamebranchen, som trådte i kraft i oktober 2018. Et år efter kodeksens ikrafttrædelse har Kommissionen vurderet dens effektivitet på grundlag af de årlige selvevalueringsrapporter, som onlineplatformene og de andre underskrivere af kodeksen har indsendt og offentliggjort den 29. oktober 2019 sammen med en erklæring fra Kommissionen . Overordnet set fremgår det af rapporterne, at underskriverne gør en stor indsats for at indfri deres løfter. Der er forskel på, hvor hurtigt og hvor omfattende de underskrivende platforme har truffet foranstaltninger på tværs af kodeksens fem tilsagnsområder. Generelt sker der størst fremskridt vedrørende de løfter, der blev afgivet i forbindelse med valget til Europa-Parlamentet i 2019, nemlig med hensyn til at modvirke reklamer og økonomiske incitamenter til desinformation (område 1), sikre gennemsigtighed i forbindelse med politisk og emnebaseret reklame (område 2) og sikre tjenesteydelsernes integritet imod falske konti og uautentisk adfærd (område 3). I modsætning hertil ses der mindre eller ingen fremskridt, hvad angår løfterne om at forbedre forbrugernes stilling (område 4) og forskersamfundets stilling, herunder at platformene giver adgang til datasæt med henblik på forskning, hvis det er relevant og under hensyntagen til beskyttelse af personoplysninger (område 5). Desuden varierer omfanget af de foranstaltninger, som de enkelte platforme har truffet for at opfylde deres løfter, og der er ligeledes forskel på medlemsstaternes gennemførelse af de enkelte politikker. Kommissionen fortsætter samarbejdet med underskriverne af kodeksen samt andre interessenter om at intensivere indsatsen mod desinformation. Inden for rammerne af handlingsplanen for bekæmpelse af desinformation har Kommissionen og den højtstående repræsentant i samarbejde med medlemsstaterne etableret et hurtigt varslingssystem til imødegåelse af desinformationskampagner. Takket være det hurtige varslingssystem var EU-institutionerne og medlemsstaterne i stand til at koordinere deres indsats og udveksle oplysninger og analyser forud for valget til Europa-Parlamentet i 2019. Denne indsats blev intensiveret yderligere efter valget med løbende daglige arbejdsudvekslinger og tre møder, som blev afholdt af forskellige medlemsstater, for det hurtige varslingssystems kontaktpunkter. Med de strategiske kommunikationshold ("StratCom"-hold), herunder navnlig East StratCom-taskforcen, som har stået for projektet "EUvsDisinfo" med det formål at overvåge, analysere og reagere på ruslandvenlig desinformation, er der taget endnu et praktisk skridt i retning af at identificere desinformation. Siden begyndelsen af 2019 har det første øremærkede budget på 3 mio. EUR gjort det muligt at intensivere og udvide denne indsats til at omfatte overvågning og analyse af ruslandvenlig desinformation, der spredes på webmedier, i radio og TV og på sociale medier, på 19 forskellige sprog lige fra engelsk til serbisk og arabisk. Mængden af afdækkede desinformationsaktiviteter steg til mere end det dobbelte takket være en forbedret overvågningskapacitet, idet der indtil videre i 2019 har været 2000 sager om desinformation sammenlignet med 765 sager i samme periode i 2018. East StratCom-taskforcen spillede en afgørende rolle med hensyn til at overvåge og afdække ruslandvenlig desinformation rettet mod valget til Europa-Parlamentet i 2019. Efterforskningen blev suppleret af en oplysningskampagne vedrørende forsøg på indblanding i valgprocesser rundt om i verden. Oplysningsaktiviteterne, som foregik i tæt samarbejde med Europa-Parlamentet og Kommissionen, resulterede i over 20 medieinterviews, og flere end 300 journalister deltog i kampagnen. Kommissionen har også gjort en indsats for at begrænse spredningen af desinformation og myter om EU's institutioner og politikker. Den har oprettet et netværk af kommunikationseksperter, der via en onlineportal tilbyder interaktivt informationsmateriale om EU-politikker og om udfordringen med desinformation og dens indvirkning på samfundet. Den har derudover på de sociale medier iværksat en række kampagner med fokus på bekæmpelse af desinformation i samarbejde med Europa-Parlamentet og EU-Udenrigstjenesten. V. GENNEMFØRELSE AF ANDRE PRIORITEREDE SIKKERHEDSFORANSTALTNINGER 1. Gennemførelse af lovgivningsmæssige foranstaltninger i sikkerhedsunionen Forudsætningen for at drage fuld fordel af de vedtagne foranstaltninger i sikkerhedsunionen er, at alle medlemsstater sikrer en hurtig og fuldstændig gennemførelse af dem. I den henseende støtter Kommissionen aktivt medlemsstaterne i at gennemføre EU-lovgivningen, bl.a. gennem finansiering og ved at fremme udveksling af bedste praksis. Kommissionen vil gøre fuld brug af sine traktatmæssige beføjelser til at håndhæve EU-lovgivningen, herunder eventuelt indlede traktatbrudssager. Fristen for gennemførelse af EU-direktivet om passagerlisteoplysninger udløb den 25. maj 2018. 25 medlemsstater har på nuværende tidspunkt givet meddelelse om fuldstændig gennemførelse, hvilket er et betydeligt fremskridt siden juli 2018, hvor Kommissionen indledte traktatbrudssager mod 14 medlemsstater. 2 medlemsstater har endnu ikke meddelt fuldstændig gennemførelse på trods af verserende traktatbrudssager, der blev indledt den 19. juli 2018. Sideløbende hermed bistår Kommissionen fortsat alle medlemsstaterne i arbejdet med at færdigudvikle deres systemer vedrørende passagerlisteoplysninger, bl.a. ved at fremme udveksling af information og bedste praksis. Fristen for gennemførelse af direktivet om bekæmpelse af terrorisme udløb den 8. september 2018. På nuværende tidspunkt har 22 medlemsstater givet meddelelse om fuldstændig gennemførelse, hvilket er et betydeligt fremskridt siden november 2018, hvor Kommissionen indledte traktatbrudssager mod 16 medlemsstater. 3 medlemsstater har endnu ikke meddelt fuldstændig gennemførelse på trods af verserende traktatbrudssager. Den 25. juli 2019 sendte Kommissionen begrundede udtalelser til 2 medlemsstater for manglende meddelelse om fuldstændig gennemførelse af direktivet. Begge medlemsstater svarede, at lovgivningsarbejdet vil blive afsluttet inden årets udgang. Fristen for gennemførelse af direktivet om erhvervelse og besiddelse af våben udløb den 14. september 2018. På nuværende tidspunkt har 13 medlemsstater givet meddelelse om fuldstændig gennemførelse. 15 medlemsstater har endnu ikke meddelt fuldstændig gennemførelse på trods af verserende traktatbrudssager, der blev indledt den 22. november 2018. Den 25. juli 2019 sendte Kommissionen begrundede udtalelser til 20 medlemsstater for manglende meddelelse om fuldstændig gennemførelse af direktivet. Som følge heraf har 5 medlemsstater givet meddelelse om fuldstændig gennemførelse af direktivet. Fristen for gennemførelse af direktivet om databeskyttelse på retshåndhævelsesområdet udløb den 6. maj 2018. På nuværende tidspunkt har 25 medlemsstater givet meddelelse om fuldstændig gennemførelse, hvilket er et betydeligt fremskridt siden juli 2018, hvor Kommissionen indledte traktatbrudssager mod 19 medlemsstater. 3 medlemsstater har endnu ikke meddelt fuldstændig gennemførelse på trods af verserende traktatbrudssager. Den 25. juli 2019 besluttede Kommissionen at indbringe 2 medlemsstater for Den Europæiske Unions Domstol for manglende gennemførelse af direktivet og sendte en åbningsskrivelse til 1 medlemsstat for manglende fuldstændig gennemførelse af direktivet. Kommissionen er ved at vurdere gennemførelsen af det fjerde direktiv om bekæmpelse af hvidvask af penge og arbejder samtidig på at kontrollere, om medlemsstaterne gennemfører reglerne. De skulle have gennemført direktivet i deres nationale lovgivning senest den 26. juni 2018. Kommissionen opretholder traktatbrudsprocedurer mod 21 medlemsstater, da den vurderer, at de meddelelser, den har modtaget fra medlemsstaterne, ikke udgør en fuldstændig gennemførelse af dette direktiv. Kommissionen har vurderet, hvorvidt gennemførelsen er i overensstemmelse med direktiverne vedrørende cyberkriminalitet. Kommissionen har i juli og oktober 2019 indledt traktatbrudssager mod 23 medlemsstater, idet den ikke anser den nationale gennemførelseslovgivning, som blev meddelt af disse medlemsstater, for at være en korrekt gennemførelse af direktivet om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn . Ligeledes har Kommissionen i juli og oktober 2019 indledt traktatbrudssager mod fire medlemsstater, idet den ikke anser den nationale gennemførelseslovgivning, som blev meddelt af disse medlemsstater, for at være en korrekt gennemførelse af direktivet om angreb på informationssystemer .