DA Den Europæiske Unions Tidende C 139/5

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2015/C 139/05)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»BARANJSKI KULEN«

EU-nr.: HR-PGI-0005-01207-3.3.2014

BOB ( ) BGB ( X )

1. Betegnelse(r)

»Baranjski kulen«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Kroatien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget m.m.)

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Baranjski kulen« er en fermenteret konserveret pølse fremstillet af hakket svinekød, krydret med stødt paprika og hvidløg samt peber og fyldt i svinetyktarme (caekum), eller »katica«, som den ofte kaldes i Baranja.

»Baranjski kulen« har en oval form og en fast konsistens, uden synlige skader og pletter og uden væsentlige forekomster af skimmelsvamp på tarmen. Pølsens form afhænger af tarmen, der er helt fyldt. Det færdige produkt har en vægt på mindst 0,80 kg. Ved tværsnit har »Baranjski kulen« et karakteristisk ensartet udseende, der opnås ved altid at hakke kødet med samme granulering på 8 mm, når fyldet forberedes. Ingredienserne i fyldet er jævnt fordelt og fast sammenhængende, og ved tværsnit er der ingen huller eller sprækker.

Yderst har »Baranjski kulen« en mørkebrun farve. Ved tværsnit varierer farven mellem en lyserød og en mørkerød farve, som stammer fra den stødte paprika og det hakkede kød. Aromaen er præget af en duft af røg, som er typisk for koldrøgede kødprodukter. »Baranjski kulen« har pga. den tilsatte stødte paprika en let krydret smag med en karakteristisk aroma af røget fermenteret kød, som suppleres af hvidløg og peber.

Kemisk sammensætning:

Efter endt modning har »Baranjski kulen« følgende kemiske sammensætning:

vand: højst 40 %

protein: mindst 29 %

fedt: højst 25 %

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Råvarerne til fremstilling af »Baranjski kulen« (kød og fedt i forholdet 90:10) fås fra søer (kategori K) eller fra tungere slagtesvin (T2). Derudover stammer 80 % af kødet i fyldet fra kategori I-kød (skinke og kam), mens 20 % stammer fra boven, som tilhører kategori II, mens det ikke er tilladt at anvende kategori III-kød til fremstilling af »Baranjski kulen«.

Kødet til fremstilling af »Baranjski kulen« fås ved at udbene skinken og kammen, som udgør mindst 80 % af kødfyldet, og boven, som højst må udgøre 20 % af det samlede kødfyld.

Kødet forarbejdes således, at det fuldstændig renses for skind og underhudsfedt, og alt brusk, større blodårer, nerver, sener, blødt organfedt og rester af blod fjernes.

Svinekødet og fedtet, som anvendes til fremstilling af »Baranjski kulen«, kan, men skal ikke nødvendigvis, være fremstillet i det område, der er beskrevet i punkt 4. Det samme gælder krydderierne.

3.4. Specifikke etaper i produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Hele fremstillingsprocessen skal foregå i regionen Baranja og omfatter følgende led: temperering af råvarerne, forberedelse af fyldet, fyldning, konditionering, fermentering og modning.

3.5. Særlige bestemmelser for skiveskæring, rivning og emballering osv. vedrørende det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6. Specifikke regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Området Baranja er beliggende i den nordøstlige del af Kroatien og omfatter egnene nord for floden Dravas nedre løb før flodens udmunding i Donau.

Dravas løb udgør grænsen til Slavonien mod syd, og Donaus løb udgør grænsen mod Serbien mod øst. Mod nord og nordvest grænser området op mod Ungarn.

Administrativt består Baranja af én by (Beli Manastir) og otte kommuner: Bilje, Čeminac, Darda, Draž, Jagodnjak, Kneževi Vinogradi, Petlovac og Popovac.

5. Tilknytning til det geografiske område

Grundlaget for beskyttelsen af »Baranjski kulen« er produktets udseende.

De første skriftlige overleveringer om kulen i Baranja findes i skrifter af den kroatiske folkemindeforsker og forfatter Nikola Tordinac (1858 – 1888), (Nikola Tordinac: »Hrvatski narodni običaji, pjesme i pripovijetke iz Pečuha i okolice«, 1986, s. 53 og 57). Hans skrifter fra 1880'erne er den mest udførlige kilde til beskrivelser af kroaterne fra Baranja og deres skikke, blandt hvilke kulen indtager en særlig plads.

De gamle folkeskikke blandt kroaterne i Baranja er tæt knyttet til vinavl samt fremstilling af vin og »Baranjski kulen«. I dag kan man læse meget om dette i værker skrevet af etnologen Đuro Franković fra Pécs. I hans beskrivelser af de nationale skikke hos kroaterne i Baranja i forbindelse med fejringen af Sveti Vinko berettes der om den hundredårige tradition med fremstilling af kulen og om kulens rolle ved fejringen af en god vinhøst i Baranjas vingårde (Đuro Franković: »Sveti Vinko (22. siječnja)«, Hrvatski glasnik — en ugeavis for kroater i Ungarn, 18.1.2007, s. 9).

Starten på den organiserede produktion af konserverede kødprodukter kan spores tilbage til overgangen mellem det 19. og det 20. århundrede. I Baranja, der dengang var en del af Ungarn, begyndte Geza Barnas fra Karanac at fremstille delikatesser af svinekød i sin slagterforretning. Geza Barnas havde også to slagtere ansat, Jovan Berisavljević og Lajos Gajer den ældre. Blandt deres produkter skilte især Pannonski kulin sig ud. Det var forløberen for nutidens Baranjski kulen, et produkt, der i dag er karakteristisk for området (Davorin Taslidžić i Andrija Bognar: »Poveznice obzorja (povijest u doticaju)«, 2009, s. 160).

Siden afslutningen på anden verdenskrig har den største produktion af »Baranjski kulen« fundet sted i Beli Manastir, på charcuteriefabrikken Belje, PZ Baranjka, og sådan er det forblevet frem til den dag i dag (»Objektiv 25«, Belje — List udruženog rada Poljoprivredno industrijskog kombinata, 31.3.1977, s. 5). Ifølge dr. Miroslav Vuković var opskriften på »Baranjski kulen« en forretningshemmelighed, og produktionen blev ledt af hans far, mester Radivoj Vuković. Dr. Miroslav Vuković afløste sin far og fortsatte, indtil hans selv gik på pension. Radivoj Vuković fik opskriften på Pannonski kulin fra slagteren og pølsemageren fra Karanac, da han arbejdede i dennes slagterforretning nær Beli Manastir. Han fortsatte med at fremstille produktet efter samme opskrift, men ændrede navnet til Baranjski kulen, som producenterne i Baranja oftere kaldte det, og i mellemtiden blev det oprindelige navn Pannonski kulin glemt. Ifølge den anekdote, der fortælles i dag, låste mester Radivoj opskriften inde i en boks, indtil han opdagede, at alle kulenproducenter i Baranja fremstillede kulen på samme måde (dyrlæge Miroslav Vukovićs vidnesbyrd, underskrevet og attesteret af en notar, 2010).

Kulenproducenterne i Baranja anvendte peber, hvilket på den tid havde forbindelse til fremstillingen af salami i det sydlige Ungarn. Denne fremstillingsteknik var velkendt for dem, og det afspejledes også i udvalget af deres produkter. Dengang hvilede hele Baranjas økonomi på landbruget, som ejedes af den østrig-ungarske adel (i en lang periode også af Habsburgfamilien), som havde et omfattende handelsnetværk. Adgangen til markedet i datidens Europa gav kulenproducenterne i Baranja lettere adgang til peber, og dette kan være grunden til, at de anvendte det i fremstillingen af »Baranjski kulen«.

»Baranjski kulen« opnåede særlig popularitet i 1980'erne, da der i det østlige Kroatien blev afholdt organiserede konkurrencer på kvalitet, kaldet »kulenijade«, mellem kulenproducenterne, og den tradition er fortsat frem til i dag. Kulenproducenterne fra Baranja har ofte vundet de højeste priser ved disse konkurrencer. (»Tražimo najbolje proizvođače kulena«, Vinkovačke novosti, 13.2.1981, s. 8; »Kulen — još uvijek najbolji u tradicionalnoj tehnologiji«, Vinkovačke novosti, 3.7.1981, s. 12). Det tidligere landbrug- og industrikonglomerat »Belje« (i dag kendt under navnet Belje d.d.) præsenterede produktet, der var fremstillet efter den originale opskrift og under sit historiske navn, på internationale messer og vandt præmier for det (»Bitka za tržište i plasman«, Belje — List udruženog rada Poljoprivredno industrijskog kombinata, 30.4.1988, s. 7).

Mange, som har smagt »Baranjski kulen«, forbinder dens særlige kvalitet med netop regionen Baranja. Det bekræfter et flertal af respondenterne i en undersøgelse. Ifølge undersøgelsen forbinder 77 % af de 1 000 respondenter, som har smagt »Baranjski kulen«, produktet med Baranja (spøgeskemaundersøgelse foretaget af Ipsos plus: »Ispitivanje percepcije povezanosti kvalitete Baranjskog kulena i regije iz koje potječe«, 2011).

Heraf ses det tydeligt, hvor meget dette produkt betyder for indbyggerne i Baranja. For dem er det ikke blot et traditionelt levnedsmiddel, men en del af deres kulturarv og historie, og det er her, produktets anseelse stammer fra.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i denne forordning)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/BARANJSKI%20KULEN/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda%20Baranjski%20kulen.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.