DA Den Europæiske Unions Tidende C 64/8

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2017/C 64/08)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring i overensstemmelse med artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»EMMENTAL DE SAVOIE«

EU-nr.: PGI-FR-02096 — 25.11.2015

BOB ( ) BGB ( X )

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Navn: Savoîcime Adresse: Maison de l’Agriculture 52 Avenue des Iles 74994 Annecy Cedex 9 FRANKRIG Telefon: +33 450881848 Fax +33 450881833 E-mail: savoicime@haute-savoie.chambagri.fr

Sammenslutningen består af mælkeproducenter, forarbejdningsvirksomheder og modningslagre og er derfor berettiget til at ansøge om ændringer af varespecifikationen.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

— ☐ Produktets betegnelse — ☒ Beskrivelse af produktet — ☒ Geografisk område — ☒ Bevis for oprindelse — ☒ Produktionsmetode — ☒ Tilknytning — ☒ Mærkning — ☒ Andet: ajourføring af henvisninger til sammenslutningen og kontrolinstansen

4. Type ændring

— ☐ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB. — ☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5. Ændringer

Ændringer vedrørende beskrivelsen af produktet:

Dette afsnit er blevet omorganiseret og suppleret med følgende elementer med henblik på at respektere produktets traditionelle egenskaber:

— Forpligtelse til at anvende rå mælk til fremstillingen: Det drejer sig om at kodificere den almindelige praksis, som producenterne anvender. I den gældende varespecifikation er behandlingen af mælken ikke beskrevet nærmere.

— Fedtindholdet er fastsat i forhold til det færdige produkts vægt (28 %) og ikke i forhold til tørstoffet (45 % i den gældende varespecifikation): Denne præcisering, som er i overensstemmelse med den nationale lovgivning, giver forbrugerne bedre oplysninger.

— Tørstofindholdet (mindst 62 %) samt det højeste saltindhold (0,4 g/100 g), som osten skal overholde, er blevet tilføjet for at supplere den gældende varespecifikation.

— Målepunkterne for de hele standardostes højde er blevet præciseret, hvilket letter kontrollen. »Ostens højde varierer fra 14 cm (lodret minimumshøjde ved projektion uden på kanten) til 32 cm (lodret maksimumshøjde i det højeste punkt).« i stedet for »Ostens højde varierer fra 25-30 cm«.

— Organoleptiske egenskaber: Massens egenskaber er blevet præciseret for at supplere den gældende varespecifikation. Hullernes mindste størrelse er blevet ændret fra størrelsen på et stort kirsebær til størrelsen på et lille kirsebær. Den ansøgende sammenslutning ønsker at ajourføre beskrivelsen af hullernes størrelse i forbindelse med anvendelsen af de aktuelle syrevækkere, som den har identificeret, og varigheden af anbringelsen i en varm kælder.

— Der er blevet indført nye præsentationsformer til forbrugeren i varespecifikationen: skiveskåret, skåret i mindre stykker, reven eller i terninger. Den ansøgende sammenslutning ønsker at give producenterne mulighed for at tilpasse sig til de nye kulinariske anvendelser af osten og samtidig sikre, at markedsføringsmetoderne bidrager til at bevare produktets særlige egenskaber.

Ændringer vedrørende det geografiske område

Under behandlingen af ansøgningen om ændring af varespecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Emmental de Savoie« viste det sig, at den administrative grænse for de to departementer Savoie og Haute-Savoie ikke var den mest hensigtsmæssige.

Det geografiske område er blevet ændret, således at det nu omfatter det reelle produktionsområde, som ikke omfatter kommunerne i de højtliggende bjergområder, hvor traditionen for fremstilling af »Emmental de Savoie« er forsvundet:

— Begrænsning af det geografiske område i de to departementer Savoie og Haute-Savoie til området for indsamling og forarbejdning af den mælk, der anvendes til produktion af »Emmental de Savoie«. Denne begrænsning af det geografiske område gør det muligt at styrke tilknytningen mellem produktet og det tilhørende område og derved begrænse det geografiske område til kommunerne i de lavtliggende bjergegne, som har klimaforhold, der er gunstige for produktionen af græs og korn og således giver mulighed for en regelmæssig mælkeproduktion.

— En enkelt kommune, som ikke støder op til det geografiske område, udgår, da der ikke længere finder nogen produktion sted. Det er Saint Germain de Joux i departementet Ain.

— Medtagelse af yderligere 24 kommuner i departementet Ain og 5 kommuner i departementet Isère. De sammenslutninger, der havde indgivet den første anmodning om anerkendelse af den beskyttede geografiske betegnelse i december 1993, havde en begrænset aktivitet i de to departementer Savoie og Haute-Savoie. Afgrænsningen af områderne for produktion af mælk og fremstilling og modning i den gældende varespecifikation vedrører derfor kun de to departementer Savoie og Haute-Savoie, og hvad angår mælkeproduktionen, tre kommuner beliggende på den anden side af Rhône i departementet Ain, som leverede deres mælk til et ostemejeri, der fremstillede »Emmental de Savoie«. Det naturlige miljøs identiske karakteristika og de fælles praksisser fører imidlertid til en mere passende afgrænsning, der integrerer kommuner, som grænser op til de to departementer. Med henblik på at sikre tydeliggørelse, ensartethed og sammenhæng i det geografiske område har man tilføjet de kommuner, der udgør en naturlig helhed, som er afgrænset mod vest af de første forbjerge til Jurabjergkæden, og som er kendetegnet ved frugtbar jord, primært beliggende på aflejringer fra kvartærtiden, og ved et semikontinentalt klima præget af havet, som giver mulighed for en rigelig produktion af kvalitetsfoder. De tilføjede kommuner har desuden fælles skikke og tradition for indsamling rettet mod det produktions- og modningsområde, der er fastsat i den gældende varespecifikation. Mælken fra disse sammenlignelige kommuner, som længe er blevet transporteret til ostemejerier i det geografiske område, adskilles i øjeblikket fra den mælk, der forarbejdes til »Emmental de Savoie«. Ændringen af varespecifikationen gør det muligt at anvende den til produktion af »Emmental de Savoie«.

Det foreslåede geografiske område for den beskyttede geografiske betegnelse »Emmental de Savoie« omfatter 501 kommuner i stedet for 603 i den nuværende registrerede varespecifikation.

Ændringer af de elementer, der beviser, at produktet stammer fra det geografiske område

Producenternes indberetningsforpligtelser er blevet præciseret for bedre at regulere registreringerne af oplysningerne med henblik på kontrol. Desuden er der oprettet et sporbarhedssystem for at gøre det lettere at følge produktet (føring af registre, præciseringer af oplysninger til identifikation af ostene).

Der er tilføjet en forpligtelse for hver mælkeproducent til årlig indberetning, der omfatter alle de nødvendige kontrolelementer med henblik på at gøre kontrollen lettere. Der er desuden indført en forpligtelse til indberetning af produktion af foder, som ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne, og som er bestemt til andre dyr end malkekvægsbesætningen, med henblik på at give mulighed for kontrol.

For at sikre kontrol på brancheplan er det blevet fastsat, at forarbejdnings- og lagringsvirksomheder skal indgive produktionsindberetninger en gang om måneden.

Sætningsdelen »— ved verifikation af kaseinpladerne« er blevet erstattet af et afsnit om identifikationsmærket. Denne formulering giver den ansøgende sammenslutning mulighed for at tilpasse identifikationsmærket til den tekniske udvikling. SIGF står ikke længere for uddelingen af »identifikationsmærker«. Den varetages af den ansøgende sammenslutning, som uddeler det ønskede antal mærker til den enkelte godkendte producent.

Proceduren for »nedklassificering« af oste, der ikke opfylder kravene, er blevet præciseret: Nedklassificeringen foretages samme dag i et register sammen med antallet af nedklassificerede oste og deres partinummer eller identifikationsmærkets løbenummer.

Listen over nødvendige verifikationer udgår, da verifikationerne hører under tilsynsplanen.

»Godkendelsen« af forarbejdnings- og lagringsvirksomheder er overflødig som følge af forpligtelsen i den nationale lovgivning til bemyndigelse af hver enkelt producent i branchen (lagringsvirksomhed, men også mælkeproducent og fremstillingsvirksomhed).

Ændringer vedrørende produktionsmetoden

Besætningens racemæssige sammensætning:

Den gældende varespecifikation indeholder ingen bestemmelser om besætningens racemæssige sammensætning. Med henblik på at fremme anvendelsen af malkekvæg af racerne Abondance, Montbéliarde og Tarentaise, der primært anvendes i det geografiske område, og hvorfra mælken altid traditionelt er blevet anvendt til fremstilling af »Emmental de Savoie«, hvilket indvirker på det færdige produkts kvalitet, skal den enkelte ost fremstilles med mindst 75 % mælk fra disse racer i henhold til den ændrede varespecifikation. I denne forbindelse præciserer en bestemmelse, at andelen af lokale racer i den enkelte bedrifts besætning ikke må falde, da dette kan bringe mælkeforsyningen til osteproducenterne i fare. Det er berettiget at bevare traditionen med opdræt af de traditionelle racer Abondance, Montbéliarde og Tarentaise, da disse er lokale racer, der meget længe er blevet opdrættet i Savoieregionen og har bevist deres evne til at tilpasse sig til de miljømæssige fysiske og klimatiske forhold: Deres morfologi er tilpasset til græsningen på skrånende græsmarker, de er modstandsdygtige over for varme og har evnen til at udnytte græsningsarealet i sommerperioden og tørfoderet i vinterperioden.

Foder:

Den varespecifikation, der er gældende i henhold til forordning (EF) nr. 1106/96, indeholder ingen særlig bestemmelse om foderet.

— Der er tilføjet en liste over foder, som dyrene må æde, samt betingelserne for opbevaring og/eller uddeling af dette foder, afhængigt af mulighederne i det geografiske område, og med henblik på at fastsætte regler for dyrenes næringsindtag.

— Der er blevet fastsat en minimumsandel af grøntfoder: »Foder bestående af grøntfoder er obligatorisk i mindst 150 dage om året, der følger umiddelbart efter hinanden eller ej, og som svarer til mindst 50 % af grundrationen.« Denne bestemmelse er indført, fordi den giver mulighed for en optimal anvendelse af de lokale græsmarker, som har en flora, der er særegen for Alpeområdet. Bestemmelsen styrker således tilknytningen mellem produktet og dets geografiske oprindelse. En producent, som har indgivet en indsigelse mod denne bestemmelse i den nationale indsigelsesperiode, som opfylder betingelserne i artikel 15, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1151/2012, er omfattet af en overgangsperiode, der slutter den 31. december 2017.

— Det grovfoder, der gives til lakterende køer (græs, hø, eftergræs, fodermajs, sorghum, halm og mellemafgrøder), skal stamme 100 % fra det geografiske område. Der produceres ikke en tilstrækkelig mængde tilskudsfoder i det geografiske område hvert år. Derfor er anvendelsen af tørret foder, majskolber, fugtig majs og foderroer, der kan stamme fra områder uden for det geografiske område, begrænset til 4 kg tørstof pr. lakterende ko i dagsgennemsnit i årets løb. Disse bestemmelser er begrundet i, at det geografiske område på grund af jordbundens sammensætning og regnmængden udgør et område med græsmarksdrift af høj kvalitet. Både de græsmarker, der er bestemt til græsning og til høhøst, har en rig og forskelligartet flora, som er særegen for Alpeområdet, hvilket tilskynder producenterne til at udnytte disse ressourcer. Begrænsningen af tilskudsfoder, der stammer fra områder uden for det geografiske område, gør det muligt at sikre, at størstedelen af tørstoffet i foderrationen til den enkelte lakterende ko stammer fra det geografiske område. Den styrker således tilknytningen mellem produktet og dets geografiske oprindelse.

— Foder til andre besætninger på bedriften: Når bedriften opdrætter andre dyr, hvis mælk ikke er bestemt til produktionen af »Emmental de Savoie«, og som får et særligt foder, gør bestemmelserne i den ændrede varespecifikation det muligt at sikre en adskillelse af foderet og de pågældende dyr.

— Genetisk modificerede organismer: Det er forbudt at fodre dyr, hvis mælk er bestemt til fremstilling af »Emmental de Savoie«, med genmodificeret foder. Denne bestemmelse er blevet indført for så vidt muligt at respektere foderets særlige egenskaber.

Indsamling af mælken:

— Henvisningerne til de sundhedsbestemmelser, der gælder for dyrene, udgår af den ændrede varespecifikation, da de hører under de almindelige bestemmelser.

— For at opnå mælk med en sammensætning, der er så regelmæssig som muligt, indføres der i den ændrede varespecifikation en forpligtelse til at malke mindst en gang om dagen.

— Indsamlingshyppigheden er blevet præciseret: Mælken skal leveres eller indsamles mindst en gang om dagen. Denne bestemmelse hænger sammen med, at det er nødvendigt at bearbejde den rå mælk. Temperaturen for opbevaring af mælken i bedriften er blevet præciseret for at supplere den gældende varespecifikation, hvor denne ikke var angivet: I bedriften skal mælken opbevares ved en temperatur på højst 8 °C.

Bestemmelser vedrørende forarbejdningsvirksomheder:

Med henblik på at styrke sporbarhedskontrollens relevans er der indført en forpligtelse for forarbejdningsvirksomhederne til kun at tage mælk ind, som opfylder alle produktionsbetingelserne i varespecifikationen. Men når forarbejdningsvirksomheden er placeret i en fabrik, er der fastsat forpligtelser til at adskille mælken under indsamlingen samt adskille forløbene under mælkens cirkulation i forarbejdningsvirksomheden.

Tekniske hjælpestoffer og tilladte tilsætningsstoffer:

Der er indført en positivliste for at supplere den gældende varespecifikation (osteløbe eller udblødning af løbe fra kalve før fravænning, salt, syrevækkere og calciumchlorid).

Opbevaring af mælken i ostemejeriet:

Der er indført en maksimumsperiode for opbevaring af mælken i ostemejeriet før løbetilsætning for at supplere den gældende varespecifikation.

I ostemejeriet kan mælken opbevares enten ved højst 4 °C, hvor maksimumsperioden før løbetilsætning er 48 timer, eller mellem 4 °C og 8 °C, hvor fristen før løbetilsætning er højst 36 timer.

Disse frister gør det muligt at anvende den rå mælk og samtidig sikre, at dens oprindelige flora bevares.

Tilberedning af mælken:

Der er tilføjet en mere klar og supplerende beskrivelse af de mulige fysiske behandlinger af mælken med henblik på at supplere den gældende varespecifikation.

I den gældende varespecifikation anføres kun, at der er »Forbud mod enhver termisk behandling, der medfører ødelæggelse af den alkaliske fosfatase«. I den ændrede varespecifikation bibeholdes forpligtelsen til at forarbejde den rå mælk, men den fastsætter de operationer, som det er forbudt at udføre på mælken, herunder pasteurisering og sterilisation, der medfører ødelæggelse af den alkaliske fosfatase. Den forbyder desuden alle andre operationer, som kan ødelægge den oprindelige flora og dens indflydelse på det færdige produkts egenskaber, samt at anvende udstyr, der er nødvendigt til disse operationer.

Den ændrede varespecifikation understreger, at det er tilladt at foretage skumning og tilføre calciumchlorid. Dette er ikke forbudt i henhold til den gældende varespecifikation.

Fremstilling:

— Podning: Den gældende varespecifikation gør det obligatorisk at tilsætte mesofile syrevækkere og efter modning tilsætte termofile syrevækkere. For at tage hensyn til alle praksisser og udnytte den enkelte ostefabrikants viden er formuleringen blevet forenklet (valgfri modning af mælken, ikke-anførte syrevækkere, fri rækkefølge for operationerne.) Denne formulering gør desuden kontrollen lettere.

— Løbetilsætning: Koaguleringsperioden og -temperaturen udgår, da målværdierne varierer i forhold til mælkens og syrevækkernes kvalitet og afhænger af ostefabrikantens viden. Den faste varighed (30 minutter) for den samlede koagulering er blevet erstattet af et tidsinterval (25-40 minutter) med henblik på at tage højde for variationer i mælkens og syrevækkernes sammensætning. Den faste temperatur for mælken på 32 °C er blevet erstattet af et interval på 31-34 °C, som er lettere at håndtere og ikke indvirker på det færdige produkts egenskaber.

— Finskæring af ostekoagel: Det er blevet præciseret, at ostegranulaterne skal have en størrelse, der ligger mellem et riskorn og et majskorn, for at give ostefabrikanten mulighed for at udføre finskæringen af ostekoagelen ud fra præcise retningslinjer.

— Opvarmning og omrøring: Den faste temperatur på 53 °C er blevet erstattet af et temperaturinterval på 51-55 °C, som er mere realistisk. Opvarmningstiden udgår. Opvarmnings- og omrøringstiden er ikke fast; den skal resultere i en »tilstrækkelig« afdrypning. Kun ostefabrikantens viden kan bestemme den optimale periode i forhold til ostegranulaternes egenskaber i det enkelte kar.

— Forbud mod fjernelse af laktose: Dette forbud giver mulighed for at fremme den naturlige floras arbejde med at syrne osten.

— Formning: Det er blevet præciseret, at det er i denne fase, at identifikationsmærket skal påsættes.

— Presning og syrning: Den korteste presningstid er blevet præciseret. Begrebet temperatur er blevet erstattet af en kontrol af syreindholdet i den serum, der strømmer ud af osten to timer efter formningens start. Denne bestemmelse giver ostefabrikanten mulighed for at sikre en god start på syrningen.

— Behandling med saltlage: Praksissen for anvendelsen er blevet præciseret, og den vejledende tid for behandling med saltlage udgår, da den ikke er relevant. Denne bestemmelse er blevet erstattet af det saltindhold, der skal overholdes ved modningens slutning i det færdige produkt (højst 0,4 g/100 g). Med henblik på at bevare kontrollen med gæringen er det desuden blevet præciseret, at saltningen ikke kan finde sted i beholderen under fremstillingen. For at bevare ostens kvalitet er det blevet præciseret, at det er obligatorisk at anbringe ostene på køl inden behandling med saltlage, og at det tidligst kan ske dagen efter formningen.

Anbringelse på køl af hele standardoste inden modning:

Parametrene vedrørende denne valgfrie fase er blevet beskrevet nærmere (minimumstemperatur, maksimumstid) med henblik på at supplere den gældende varespecifikation og sikre, at denne fase ikke forringer det færdige produkts kvalitet. Osten gennemgår derefter en modningsfase i henhold til bestemmelserne i varespecifikationen.

Modning:

— Modningsbetingelserne er blevet præciseret (parametrene for temperaturen og luftfugtigheden i kældrene, de forskellige modningsfasers varighed, forbud mod plastfolie og afsvampningsmidler) med henblik på at supplere den gældende varespecifikation.

— Forbuddet mod plastfolie og afsvampningsmidler er tilføjet for at sikre den traditionelle udvikling af skorpen.

— Der er tilføjet fugtighedsgrader, som passer til de forskellige modningsfaser.

— Der er tilføjet en forpligtelse til en afsluttende afkølingsfase i en kold kælder ved højst 12 °C med henblik på at respektere den traditionelle knowhow.

— Modningstiden er blevet forlænget til 75 dage (i stedet for 8 uger). Denne ændring betyder, at ostens egenskaber kommer bedre til udtryk i produktet.

Ændringer vedrørende tilknytningen til det geografiske område

Tilknytningen til den geografiske oprindelse er blevet suppleret under hensyntagen til forpligtelsen til at anvende lokale malkekvægsracer samt foder fra det geografiske område. Tilknytningen er desuden blevet ændret under hensyntagen til forpligtelsen til at anvende rå mælk.

Dette afsnit er desuden blevet omorganiseret for at fremhæve det geografiske områdes egenart, produktets særlige karakter og årsagssammenhængen mellem det geografiske områdes egenart og produktets særlige karakter. Denne omorganisering ændrer ikke tilknytningen til den geografiske oprindelse, som beror på ostens kvalitet.

Ændringer vedrørende mærkningen

Mærkningsforpligtelserne er blevet præciseret med henblik på at give forbrugerne klare oplysninger og sikre produktets sporbarhed i de tidligere omsætningsled:

— betegnelsen »Emmental de Savoie«

— navn og adresse på producenten, modningslageret eller emballeringsvirksomheden

— certificeringsorganets navn

— angivelse af den geografiske oprindelse på en af den hele standardosts sider eller på kanten.

Andre ændringer

Ansøger:

Som følge af ændringer i organisationen af den lokale mælkeproducentbranche har producenterne indsat sammenslutningen SAVOICIME som ansøgende sammenslutning.

Henvisninger til kontrolinstansen:

I henhold til de gældende nationale instrukser, der har til formål at harmonisere udarbejdelsen af varespecifikationer, udgår navnet på og kontaktoplysningerne for certificeringsorganet. Dette afsnit indeholder nu kontaktoplysningerne for de kompetente kontrolmyndigheder i Frankrig, som er Det nationale institut for oprindelse og kvalitet (INAO) og Generaldirektoratet for konkurrence, forbrug og bekæmpelse af svig (DGCCRF). Navnet på og kontaktoplysningerne for certificeringsorganet er tilgængelige på INAO's websted og i Kommissionens database.

ENHEDSDOKUMENT

»EMMENTAL DE SAVOIE«

EU-nr.: PGI-FR-02096 — 25.11.2015

BOB ( ) BGB ( X )

1. Betegnelse

»Emmental de Savoie«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3: Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Emmental de Savoie« er en fast ost, der er fremstillet af komælk, som anvendes til produktionen i rå form.

Den har form som et hjul med en regelmæssig form med en diameter på 72-80 cm. Den er mere eller mindre buet, uden fordybning eller »kasket«. Dens højde varierer fra 14 cm (lodret minimumshøjde ved projektion uden på kanten) til 32 cm (lodret maksimumshøjde i det højeste punkt). Osten skal have en vægt på mindst 60 kg efter modning.

Den har et fedtindhold på mindst 28 % i det færdige produkt. Det samlede tørstofindhold er mindst 62 % i 75 dage på en del uden skorpe.

Den har et saltindhold på højst 0,4 g pr. 100 g ost.

Skorpen har en gulbrun til gul farve, og den har ingen pletter. Hullerne i ostemassen (som også kaldes »øjne«) er rene, regelmæssige, veladskilte og velfordelte. Deres størrelse varierer fra størrelsen på et lille kirsebær til størrelsen på en nød.

»Emmental de Savoie« har en ren og frugtagtig smag. Ostemassen har en ensartet farve og er fast og fleksibel.

»Emmental de Savoie« markedsføres i følgende former:

— som en hel rund standardost eller skåret i mindre stykker

— udskåret eller i færdigpakkede salgsenheder til forbrugeren: skiveskåret, skåret i mindre stykker, reven eller i terninger.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

De forskellige tilladte fodertyper er:

— grovfoder (græs, hø, eftergræs, fodermajs, sorghum, halm og mellemafgrøder)

— majskolber og fugtig majs, som kun er tilladt i perioden fra 15. oktober til 15. maj

— tørret foder, tørret lucerne, roeaffald og foderroer, som skal være rene og sunde, når de uddeles.

— Følgende fodertilskud og tilsætningsstoffer: — korn og kornaffaldsprodukter (klid, fodermel, mel, tørret mask) — korn og olie- og proteinkager — følgeprodukter: proteinkoncentrat fremstillet af lucerne, ikkeproteinholdigt kvælstof (følgeprodukter fra stivelses- eller gærfremstilling), urea < 3 % i fodertilskuddet — melasse og vegetabilsk olie, mineraler, vitaminer, mikromineraler og naturlige planteekstrakter.

For lakterende køer:

— 100 % af grovfoderet skal komme fra det geografiske område.

— Tørret foder, majskolber, fugtig majs og foderroer, der ikke stammer fra det geografiske område, er begrænset til 4 kg tørstof pr. lakterende ko i dagsgennemsnit i årets løb.

Disse begrænsninger gør det muligt at sikre, at størstedelen af det tørstof, som de lakterende køer indtager, kommer fra det afgrænsede geografiske område. De styrker således tilknytningen mellem produktet og dets geografiske oprindelse.

Hos forarbejdningsvirksomheden skal den indsamlede mælk, der anvendes til fremstilling af »Emmental de Savoie«, komme fra en samlet malkekvægsbesætning, hvor mindst 75 % af køerne er af racen Abondance, Montbéliarde eller Tarentaise.

Det er berettiget at bevare traditionen med opdræt af de traditionelle racer Abondance, Montbéliarde og Tarentaise, da disse har bevist deres evne til at tilpasse sig til de miljømæssige fysiske og klimatiske forhold: Deres morfologi er tilpasset til græsningen på skrånende græsmarker, de er modstandsdygtige over for varme og har evnen til at udnytte græsningsarealet i sommerperioden og tørfoderet i vinterperioden.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Produktionen og indsamlingen af mælken, forarbejdningen og modningen finder sted i det geografiske område.

Produktionen af den mælk, der anvendes til at fremstille »Emmental de Savoie« i det geografiske område, er berettiget på grund af den store foderressource i området, som udnyttes til osteproduktionen.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Mærkningen af ostene med den beskyttede geografiske betegnelse »Emmental de Savoie« skal overholde følgende regler:

— Betegnelsen »Emmental de Savoie« skal anføres på al emballage.

— Producenten, modningslageret eller emballeringsvirksomheden skal anføre deres navn og adresse.

— Certificeringsorganets navn skal være angivet.

— Angivelsen af den geografiske oprindelse skal være anført på en af den hele standardosts sider eller på kanten (undtagen for præsentationsformerne »i terninger« eller »reven«).

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det geografiske område for »Emmental de Savoie« omfatter følgende kommuner:

Departementet Haute-Savoie

Alby-sur-Chéran, Alex, Allèves, Allinges, Allonzier-la-Caille, Amancy, Ambilly, Andilly, Annecy, Annecy-le-Vieux, Annemasse, Anthy-sur-Léman, Arbusigny, Archamps, Arenthon, Argonay, Armoy, Arthaz-Pont-Notre-Dame, Aviernoz, Ayse, Ballaison, Balme-de-Sillingy (La), Balme-de-Thuy (La), Bassy, Beaumont, Bellevaux, Bernex, Bloye, Bluffy, Boëge, Bogève, Bonne, Bonneville, Bons-en-Chablais, Bossey, Bouchet (Le), Boussy, Brenthonne, Brizon, Burdignin, Cercier, Cernex, Cervens, Chainaz-les-Frasses, Challonges, Champanges, Chapeiry, Chapelle-Rambaud (La), Chapelle-Saint-Maurice (La), Charvonnex, Châtillon-sur-Cluses, Chaumont, Chavannaz, Chavanod, Chêne-en-Semine, Chênex, Chens-sur-Léman, Chessenaz, Chevaline, Chevrier, Chilly, Choisy, Clarafond-Arcine, Clefs (Les), Clermont, Clusaz (La), Cluses, Collonges-sous-Salève, Cons-Sainte-Colombe, Contamine-Sarzin, Contamine-sur-Arve, Copponex, Cornier, Cran-Gevrier, Cranves-Sales, Crempigny-Bonneguête, Cruseilles, Cusy, Cuvat, Desingy, Dingy-en-Vuache, Dingy-Saint-Clair, Doussard, Douvaine, Draillant, Droisy, Duingt, Éloise, Entremont, Entrevernes, Épagny, Etaux, Étercy, Étrembières, Évian-les-Bains, Évires, Excenevex, Faucigny, Faverges, Feigères, Fessy, Féternes, Fillinges, Franclens, Frangy, Gaillard, Giez, Grand-Bornand (Le), Groisy, Gruffy, Habère-Lullin, Habère-Poche, Hauteville-sur-Fier, Héry-sur-Alby, Jonzier-Épagny, Juvigny, Larringes, Lathuile, Leschaux, Loisin, Lornay, Lovagny, Lucinges, Lugrin, Lullin, Lully, Lyaud (Le), Machilly, Magland, Manigod, Marcellaz, Marcellaz-Albanais, Margencel, Marignier, Marigny-Saint-Marcel, Marin, Marlens, Marlioz, Marnaz, Massingy, Massongy, Maxilly-sur-Léman, Mégevette, Meillerie, Menthon-Saint-Bernard, Menthonnex-en-Bornes, Menthonnex-sous-Clermont, Mésigny, Messery, Metz-Tessy, Meythet, Mieussy, Minzier, Monnetier-Mornex, Mont-Saxonnex, Montagny-les-Lanches, Montmin, Moye, Muraz (La), Mûres, Musièges, Nancy-sur-Cluses, Nangy, Nâves-Parmelan, Nernier, Neuvecelle, Neydens, Nonglard, Novel, Ollières (Les), Onnion, Orcier, Peillonnex, Perrignier, Pers-Jussy, Petit-Bornand-les-Glières (Le), Poisy, Présilly, Pringy, Publier, Quintal, Reignier-Ésery, Reposoir (Le), Reyvroz, Rivière-Enverse (La), Roche-sur-Foron (La), Rumilly, Saint-André-de-Boëge, Saint-Blaise, Saint-Cergues, Saint-Eusèbe, Saint-Eustache, Saint-Félix, Saint-Ferréol, Saint-Germain-sur-Rhône, Saint-Gingolph, Saint-Jean-de-Sixt, Saint-Jean-de-Tholome, Saint-Jeoire, Saint-Jorioz, Saint-Julien-en-Genevois, Saint-Laurent, Saint-Martin-Bellevue, Saint-Paul-en-Chablais, Saint-Pierre-en-Faucigny, Saint-Sigismond, Saint-Sixt, Saint-Sylvestre, Sâles, Sallenôves, Sappey (Le), Savigny, Saxel, Scientrier, Sciez, Scionzier, Serraval, Sévrier, Seynod, Seyssel, Seythenex, Sillingy, Talloires, Taninges, Thollon-les-Mémises, Thônes, Thonon-les-Bains, Thorens-Glières, Thusy, Thyez, Tour (La), Usinens, Vailly, Val-de-Fier, Valleiry, Vallières, Vanzy, Vaulx, Veigy-Foncenex, Vers, Versonnex, Vétraz-Monthoux, Veyrier-du-Lac, Villard, Villards-sur-Thônes (Les), Villaz, Ville-en-Sallaz, Ville-la-Grand, Villy-le-Bouveret, Villy-le-Pelloux, Vinzier, Viry, Viuz-en-Sallaz, Viuz-la-Chiésaz, Vougy, Vovray-en-Bornes, Vulbens og Yvoire.

Departementet Savoie

Aiguebelette-le-Lac, Aiguebelle, Aillon-le-Jeune, Aillon-le-Vieux, Aiton, Aix-les-Bains, Albens, Albertville, Allondaz, Apremont, Arbin, Argentine, Arith, Arvillard, Attignat-Oncin, Avressieux, Ayn, Balme (La), Barberaz, Barby, Bassens, Bâthie (La), Bauche (La), Bellecombe-en-Bauges, Belmont-Tramonet, Betton-Bettonet, Billième, Biolle (La), Bonvillard, Bonvillaret, Bourdeau, Bourget-du-Lac (Le), Bourget-en-Huile, Bourgneuf, Bridoire (La), Brison-Saint-Innocent, Césarches, Cessens, Cevins, Challes-les-Eaux, Chambéry, Chamousset, Chamoux-sur-Gelon, Champagneux, Champ-Laurent, Chanaz, Chapelle-Blanche (La), Chapelle-du-Mont-du-Chat (La), Chapelle-Saint-Martin (La), Châteauneuf, Châtelard (Le), Chavanne (La), Chignin, Chindrieux, Cléry, Cognin, Cohennoz, Coise-Saint-Jean-Pied-Gauthier, Compôte (La), Conjux, Corbel, Crest-Voland, Croix-de-la-Rochette (La), Cruet, Curienne, Déserts (Les), Détrier, Domessin, Doucy-en-Bauges, Drumettaz-Clarafond, Dullin, Échelles (Les), École, Entremont-le-Vieux, Épersy, Épierre, Esserts-Blay, Étable, Flumet, Francin, Fréterive, Frontenex, Gerbaix, Giettaz (La), Gilly-sur-Isère, Gresin, Grésy-sur-Aix, Grésy-sur-Isère, Grignon, Hauteville, Jacob-Bellecombette, Jarsy, Jongieux, Laissaud, Lépin-le-Lac, Lescheraines, Loisieux, Lucey, Marches (Les), Marcieux, Marthod, Mercury, Méry, Meyrieux-Trouet, Mognard, Mollettes (Les), Montagnole, Montailleur, Montcel (Le), Montendry, Montgilbert, Monthion, Montmélian, Montsapey, Motte-en-Bauges (La), Motte-Servolex (La), Motz, Mouxy, Myans, Nances, Notre-Dame-de-Bellecombe, Notre-Dame-des-Millières, Novalaise, Noyer (Le), Ontex, Pallud, Planaise, Plancherine, Pont-de-Beauvoisin (Le), Pontet (Le), Presle, Pugny-Chatenod, Puygros, Randens, Ravoire (La), Rochefort, Rochette (La), Rognaix, Rotherens, Ruffieux, Saint-Alban-de-Montbel, Saint-Alban-des-Hurtières, Saint-Alban-Leysse, Saint-Baldoph, Saint-Béron, Saint-Cassin, Saint-Christophe, Saint-Franc, Saint-François-de-Sales, Saint-Genix-sur-Guiers, Saint-Georges-des-Hurtières, Saint-Germain-la-Chambotte, Saint-Girod, Sainte-Hélène-du-Lac, Sainte-Hélène-sur-Isère, Saint-Jean-d’Arvey, Saint-Jean-de-Chevelu, Saint-Jean-de-Couz, Saint-Jean-de-la-Porte, Saint-Jeoire-Prieuré, Saint-Léger, Saint-Marcel, Sainte-Marie-d’Alvey, Saint-Maurice-de-Rotherens, Saint-Nicolas-la-Chapelle, Saint-Offenge-Dessous, Saint-Offenge-Dessus, Saint-Ours, Saint-Paul-sur-Isère, Saint-Paul, Saint-Pierre-d’Albigny, Saint-Pierre-d’Alvey, Saint-Pierre-de-Belleville, Saint-Pierre-de-Curtille, Saint-Pierre-d’Entremont, Saint-Pierre-de-Genebroz, Saint-Pierre-de-Soucy, Sainte-Reine, Saint-Sulpice, Saint-Thibaud-de-Couz, Saint-Vital, Serrières-en-Chautagne, Sonnaz, Table (La), Thénésol, Thoiry, Thuile (La), Tournon, Tours-en-Savoie, Traize, Tresserve, Trévignin, Trinité (La), Ugine, Venthon, Verel-de-Montbel, Verel-Pragondran, Verneil (Le), Verrens-Arvey, Verthemex, Villard-d’Héry, Villard-Léger, Villard-Sallet, Villaroux, Vimines, Vions, Viviers-du-Lac, Voglans og Yenne.

Departementet Ain:

Anglefort, Bellegarde-sur-Valserine, Béon, Billiat, Ceyzérieu, Chanay, Châtillon-en-Michaille, Corbonod, Cressin-Rochefort, Culoz, Flaxieu, Injoux-Génissiat, Lancrans, Lavours, Léaz, Lhôpital, Massignieu-de-Rives, Nattages, Parves, Pollieu, Saint-Martin-de-Bavel, Seyssel, Surjoux, Talissieu, Villes, Virignin og Vongnes.

Departementet Isère:

Entre-deux-Guiers, Miribel-les-Échelles, Saint-Christophe-sur-Guiers, Saint-Pierre-de-Chartreuse og Saint-Pierre d’Entremont.

5. Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske områdes egenart

Terrænet og de geologiske forhold i det geografiske område for »Emmental de Savoie« står i modsætning til hinanden. Størstedelen af terrænet ligger i 200-1 500 meter over havets overflade med nogle bjergtinder, der rejser sig op til 2 200 meter. Denne helhed udgør det alpinske forland og strækker sig ikke til de højtliggende bjergområder.

Jorden i det geografiske område er primært beliggende på kvartær- og molasseaflejringer fra tertiærtiden. Den er generelt dyb og veldrænet og er velegnet til at dyrke kornarter såsom majs.

Dette område har den særlige egenskab, at det har en årlig gennemsnitligt nedbør på over 900 mm vand. Den er sjældent højere end 2 000 mm om året, undtagen på de højeste bjergtoppe. Dette område får som helhed mere nedbør end det nationale gennemsnit på 900 mm. Denne særlige egenskab ved det geografiske område er kombineret med den frugtbare jord velegnet til dyrkning af afgrøder generelt.

Det geografiske område udgør på grund af jordbundens sammensætning og regnmængden et område med græsmarksdrift af høj kvalitet. Både de græsmarker, der er bestemt til græsning og til høhøst, har en rig og forskelligartet flora, som er særegen for Alpeområdet.

»Emmental de Savoie« er en del af traditionen for faste oste, og dens udvikling går hånd i hånd med ostefabrikanternes udvikling. Kun disse, som har samlet store mængder mælk, har tidligt kunnet gå i gang med fremstillingen af »Emmental de Savoie«.

Denne ost har, fordi man kunne få den hele året, haft en stor anvendelse, og den er derfor blevet foretrukket frem for andre oste. Det var indtil 1980'erne den vigtigste osteproduktion i Savoie. Det var allerede tilfældet i 1955, som H. Tournebise forklarer (»Les fromages savoyards«, i La France à table, Savoie nr. 57, 80 s.): »Området for udbredelsen af emmentalerosten, som er en Gruyèreost, der udelukkende fremstilles i dette område, omfatter dalene og forlandet«.

Udviklingen af »Emmental de Savoie« er desuden sket i forbindelse med anvendelsen af malkemaskinen, afkølingen af mælken og podningen med naturlige syrevækkere, da fremstillingen var vanskelig at håndtere.

Det geografiske område for »Emmental de Savoie« dækker derfor dette område med det alpinske forland, hvor man i dag finder både mælkeproduktionen og fremstillingsvirksomhederne. I de store bjergmassiver i de nordlige Alper findes ingen landbrugsbedrifter, som leverer deres mælk til fremstillingen af »Emmental de Savoie«, da de historisk er tilknyttet andre oste.

Produktionen af den mælk, der anvendes til at fremstille »Emmental de Savoie«, er stadig baseret på udnyttelse af den store mængde græs i det geografiske område, men også på bevarelsen af traditionen med opdræt af de traditionelle racer Abondance, Montbéliarde og Tarentaise. Disse har bevist deres evne til at tilpasse sig til de miljømæssige fysiske og klimatiske forhold: Deres morfologi er tilpasset til græsningen på skrånende græsmarker, de er modstandsdygtige over for varme og har evnen til at udnytte græsningsarealet i sommerperioden og tørfoderet i vinterperioden. Malkekvægets føde er baseret på anvendelse af foder samt korn, som primært er produceret i det geografiske område.

Produktets særlige karakter

»Emmental de Savoie« er en fast ost, der er fremstillet af komælk, som anvendes til produktionen i rå form.

Den har en regelmæssig, rund form med en diameter på 72-80 cm. Den hele standardost skal have en vægt på mindst 60 kg efter modning.

Skorpen har en gulbrun til gul farve.

»Emmental de Savoie« er kendetegnet ved en fast og fleksibel masse med huller, som er rene og regelmæssige og velfordelt i osten. De er på størrelse med et lille kirsebær eller en nød og kaldes »øjne«. Den har en ren og frugtagtig smag.

Årsagssammenhæng

»Emmental de Savoie«-ostens tilknytning til den geografiske oprindelse beror på dens kvalitet.

»Emmental de Savoie« fremstilles udelukkende af rå mælk, hvilket giver mulighed for at give bedst muligt udtryk for mælkens og mere generelt områdets typiske træk. Dette samspil sker hovedsageligt via de lakterende køers foder, hvis grovfoder stammer udelukkende fra det geografiske område for den beskyttede geografiske betegnelse.

Opdrætssystemerne for malkekvægbesætninger fremmer anvendelsen af meget forskelligartede lokale foderressourcer, som findes i miljøet i det geografiske område. Produktionen af mælk i det geografiske område giver ud over en optimal anvendelse af græsressourcen i overensstemmelse med de nedarvede praksisser mulighed for udnyttelse af mælken fra traditionelle racer. Denne mælk, som produceres i store mængder takket være et særligt foder, er bedre egnet til fremstillingen end mælken fra andre racer, der er opdrættet under de samme betingelser, og dette giver særlige egenskaber: Den gel, der opnås efter løbetilsætning, er mere fast, og osteydelsen er højere.

Produktionsmetoderne har gjort det muligt at udvælge en passende fremstillingsflora. Det arbejde, der er udført siden 2000-tallet, giver den ansøgende sammenslutning mulighed for at stille henvisninger til specifikke syrevækkerstammer til fremstilling af »Emmental de Savoie« til rådighed for producenterne. En af de særlige egenskaber ved »Emmental de Savoie« beror derfor på det høje proteolyseniveau. Denne betydelige hydrolyse kan stamme fra både den proteinrelaterede aktivitet, den rå mælks naturlige flora, de naturlige syrevækkere og termofile mælkesyrebakterier, der anvendes systematisk. Peptidprofilen for »Emmental de Savoie« er forskellig fra profilen for den franske termiserede emmentaler.

Denne særlige egenskab gør det især muligt under en fast skorpe at opnå en fleksibel masse med en ren og frugtagtig smag.

Anbringelsen i en varm kælder i 21 dage giver »Emmental de Savoie« særlige huller som følge af kontrolleret udslip af propionsyre.

»Emmental de Savoie«-ostens tilknytning til dens geografiske oprindelse hænger i høj grad sammen med ostefabrikanternes udvikling, der har givet osten den store karakteristiske størrelse.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i denne forordning)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ef61a1a8-f6da-4b37-8724-0c78671dd4dc/telechargement

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.