om bemyndigelse til at indlede forhandlinger om en aftale mellem Den Europæiske Union og Staten Israel om udveksling af personoplysninger mellem Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og de israelske kompetente myndigheder for bekæmpelse af grov kriminalitet og terrorisme

BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR HENSTILLINGEN

I en globaliseret verden, hvor grov kriminalitet og terrorisme i stigende grad er tværnational og antager mange former, bør de retshåndhævende myndigheder være fuldt rustet til samarbejde med eksterne partnere for at sikre deres borgeres sikkerhed. Europol bør derfor kunne udveksle personoplysninger med de retshåndhævende myndigheder i tredjelande, i det omfang det er nødvendigt, for at Europol kan udføre sine opgaver.

Siden ikrafttrædelsen af forordning nr. 2016/794 den 1. maj 2017 og i henhold til traktaten er Kommissionen på vegne af Den Europæiske Union ansvarlig for at føre forhandlinger om internationale aftaler med tredjelande vedrørende udveksling af personoplysninger med Europol. Europol kan i det omfang, det er nødvendigt for udførelsen af sine opgaver, etablere og vedligeholde samarbejdsrelationer med eksterne partnere i form af samarbejdsordninger og administrative ordninger, der ikke i sig selv udgør retsgrundlag for udveksling af personoplysninger.

Under hensyntagen til den politiske strategi, som er beskrevet i den europæiske dagsorden om sikkerhed, Rådets konklusioner og den globale strategi, de operationelle behov hos de retshåndhævende myndigheder i hele EU og de potentielle fordele ved et tættere samarbejde på dette område, finder Kommissionen det nødvendigt at indlede forhandlinger på kort sigt med otte lande, som identificeret i den 11. statusrapport om indførelsen af en ægte og effektiv sikkerhedsunion.

Kommissionen har foretaget sin vurdering af de prioriterede lande under hensyntagen til Europols operative behov. I Europols strategi for 2016-2020 udpeges Middelhavsområdet som prioritet for styrkede partnerskaber. I Europols eksterne strategi for 2017-2020 understreges også behovet for et tættere samarbejde mellem Europol og Mellemøsten/Nordafrika (MENA) på grund af den aktuelle terrortrussel og de migrationsrelaterede udfordringer.

Europol har ingen aftaler med noget land i denne region.

Denne henstilling vedrører specifikt forhandlinger med Israel, selv om samarbejdet med ethvert MENA-land skal ses i sammenhæng med regionen som helhed.

Den politiske kontekst

EU og Israel har udviklet solide forbindelser på grundlag af associeringsaftalen fra 1995 (trådte i kraft i 2000). Både EU og Israel har kraftigt fokus på imødegåelse af sikkerhedstrusler, navnlig bekæmpelse af terrortrusler. Israel er meget interesseret i at intensivere samarbejdet med EU om terrorbekæmpelse. Den første dialog mellem EU og Israel om terrorbekæmpelse og sikkerhed fandt sted i Bruxelles i marts 2015, efterfulgt af en anden i Israel i september 2016. Parterne nåede til enighed om at samarbejde på områder såsom bekæmpelse af voldelig ekstremisme, finansiering af terrorisme, ikke-konventionel terrorisme, luftfarts- og transportsikkerhed samt cyberkriminalitet. Der blev udtrykt interesse for at styrke samarbejdet med EU-agenturer inden for retlige og indre anliggender, navnlig Europol.

Rådet har allerede tidligere godkendt forhandlinger mellem Europol og Israel om en operativ samarbejdsaftale. Forhandlingerne blev indledt i 2010, men kunne ikke afsluttes under Europols gamle retlige rammer. I den forbindelse fandt visse tekniske møder allerede sted mellem Europol og de israelske myndigheder.

Operationelle behov

På grundlag af data i SOCTA 2017 og TE-SAT 2017, ovennævnte drøftelser samt bl.a. Europols interne ekspertviden er der behov for samarbejde med Israel, navnlig for at bekæmpe følgende former for kriminalitet:

Terrorisme: EU og Israel står over for en alvorlig trussel både fra terrorgrupper, der er aktive i regionen og globalt. Et tættere samarbejde, herunder udveksling af personoplysninger, vil sigte mod at håndtere truslen fra terrorister (herunder udenlandske terrorkombattanter) med henblik på at afsløre, forebygge og retsforfølge rejser med terrorisme for øje, finansiering af terrorisme samt terroristers misbrug af internettet.

Cyberkriminalitet: Samarbejdet med Israel bør etableres navnlig på grundlag af dets ekspertise i efterforskning/håndtering af højteknologisk cyberkriminalitet. Øget deling af efterretninger ville gavne håndteringen af en række former for grænseoverskridende cyberkriminalitet eller cyberbaseret kriminalitet, herunder DDoS-angreb, hvidvaskning af penge via kryptovalutaer, svindel med e-handel, kompromittering af forretnings-e-mail og seksuel udnyttelse af børn online.

2.JURIDISKE ASPEKTER AF HENSTILLINGEN

I forordning (EU) 2016/794 om Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) fastsættes en retlig ramme for Europol, navnlig dets mål, opgaver, beføjelser, databeskyttelsesgarantier og måder at samarbejde med eksterne partnere på.

Denne henstilling er i overensstemmelse med Europolforordningen.

Formålet med denne henstilling er, at Rådet giver Kommissionen bemyndigelse til at føre forhandlinger om den fremtidige aftale på vegne af EU. Retsgrundlaget for Rådets bemyndigelse til at indlede forhandlinger er artikel 218, stk. 3 og 4, i TEUF.