BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RAADET, EUROPA-PARLAMENTET, DET OEKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET UDKAST TIL RAPPORT OM ERHVERVSPOLITISKE AKTIONER SAMORDNET MEDLEMSSTATERNE IMELLEM

RAPPORT OM ERHVERVSPOLITISKE AKTIONER SAMORDNET MEDLEMSSTATERNE IMELLEM

RESUMÉ

1. DE SAMORDNEDE AKTIONER

1.1. Indledning

1.2. Rammerne

1.3. Instrumenterne

1.4. Resultaterne

2. DEN SAMORDNEDE AKTION NR. 1: FORBEDRING AF ERHVERVSKLIMAET

2.1. Forbedring af erhvervsklimaet for nye virksomheder

2.1.1. Paris-forummet

2.1.2. Erhvervsklimaet for nye virksomheder: medlemsstaternes indsats

2.2. BEST-rapporten

2.3. Overdragelse af virksomheder

2.3.1. Lille-forummet

2.3.2. Virksomhedsoverdragelser: medlemsstaternes indsats

2.4. Samlet vurdering af den samordnede aktion nr. 1

3. DEN SAMORDNEDE AKTION NR. 2: FREMME AF ERHVERVSORDNINGER FOR ERHVERVSLIVET

3.1. Fremme af stoetteaktioner for nye virksomheder

3.1.1. Madrid-forummet

3.1.2. Opfoelgningsseminarerne

3.1.2.1. Uddannelse og information

3.1.2.2. Finansiering for nye virksomheder

3.1.2.3. Ivaerksaettercentre (Incubators) for nye virksomheder

3.1.3. Informationsformidling

3.1.4. "Bedste praksis"-metoden

3.1.5. Erhvervsfremmeaktioner for nye virksomheder: medlemsstaternes indsats

3.2. Stoetteaktioner for virksomheder i vaekstfasen

3.2.1. Baden-forummet

3.2.1.1. Uddannelse

3.2.1.2. Finansiering

3.2.1.3. Transnationalt samarbejde

3.2.2. Opfoelgning

3.3. Informationens kvalitet

3.4. Konklusioner

4. DEN SAMORDNEDE AKTION NR. 3: FORBEDRING AF ERHVERVSPROGRAMMERNES SYNLIGHED OG EFFEKTIVITET

4.1. Erhvervsprogrammernes synlighed og effektivitet

4.1.1. Dublin-forummet

4.1.2. Opfoelgning

4.2. Samlet vurdering af den samordnede aktion nr. 2 og 3

5. KONKLUSIONER OG UDVIKLINGEN FREMOVER

5.1. Sammendrag af fremskridtene

5.2. Naeste fase af samordnede aktioner

Bilag 1 Arrangementerne under de samordnede aktioner

Bilag 2 Stoette til virksomheder i etableringsfasen - "Vejledning i god praksis" for erhvervsfremmeorganisationer

RAPPORT OM ERHVERVSPOLITISKE AKTIONER SAMORDNET MEDLEMSSTATERNE IMELLEM

RESUMÉ

Medlemsstaternes myndigheder har i en aarraekke sammen med Kommissionen arbejdet inden for et program for samordnede aktioner paa det erhvervspolitiske omraade. Der goeres i denne rapport status over resultaterne af dette arbejde og de spoergsmaal, det har givet anledning til. Der redegoeres for en raekke centrale spoergsmaal vedroerende medlemsstaternes indsats inden for erhvervsstoette, og det beskrives, hvordan man er naaet frem til de konkrete eksempler paa god praksis.

En vigtig konklusion er, at der har vaeret betydelig konvergens i medlemsstaternes syn paa erhvervspolitikken og i de praktiske aspekter af deres gennemfoerelse af den. Rapporten vidner saaledes om en udbytterig udveksling af idéer og peger paa, hvordan man kan fremme denne proces yderligere.

De samordnede aktioner blev gennemfoert efter en saerlig metode, der sigtede mod at indkredse bedste praksis og fremme udvekslingen heraf.

Aktionerne har med stoette i traktatens artikel 157 omhandlet centrale erhvervspolitiske spoergsmaal: forenkling af erhvervsklimaet, levering af effektive stoetteaktioner for erhvervslivet og tjenesternes synlighed og udnyttelse fra virksomhedernes side. Disse spoergsmaal er desuden blevet angrebet ud fra en virksomheds forskellige udviklingsfaser: etableringsfasen, vaekstfasen og generationsskiftet.

I rapportens afsnit 1 beskrives de samordnede aktioner som oprindeligt planlagt efter den samlede erhvervspolitiske strategi i det integrerede program. Der redegoeres ogsaa for baggrunden for, at de efterfoelgende blev videreudviklet.

I afsnit 2-4 beskrives de konkrete aktiviteter og resultater.

Den konstaterede specifikke indsats for en lovgivningsmaessig og administrativ reform med henblik paa at goere det lettere at starte en ny virksomhed fik Kommissionen til at offentliggoere henstillingen om forbedring og forenkling af erhvervsklimaet i forbindelse med virksomhedsetablering.

Tilsvarende fik analysen af indsatsen for at forbedre de lovgivningsmaessige og administrative bestemmelser om overdragelse af en virksomhed og for at stoette virksomheder, der staar over for et generationsskifte, Kommissionen til at udarbejde meddelelsen om overdragelse af smaa og mellemstore virksomheder.

Arbejdet med medlemsstaterne om stoetteaktionerne har gjort det muligt at indkredse en vifte af gode praksisser til stoette af virksomhedsetableringer, og det samme er godt paa vej til at ske for virksomheder i vaekst. Der er enighed om, at der er behov for forbedringer, baade med hensyn til tjenesternes sammenhaeng og kvalitet.

Resultaterne skal bl.a. formidles via publikationer og et elektronisk forum paa et websted, hvor der opfordres til aktivt at droefte de gode praksisser, man er naaet frem til. Det er tanken, at dette skal rejse en debat blandt personer, der beskaeftiger sig med erhvervsstoette, og skabe et stadig mere solidt grundlag for at fastlaegge den bedste praksis paa omraadet.

RAPPORT OM ERHVERVSPOLITISKE AKTIONER SAMORDNET MEDLEMSSTATERNE IMELLEM

1. De samordnede aktioner

1.1. Indledning

Der er bred enighed om, at smaa og mellemstore virksomheder (SMV'er) har stor betydning for EU-oekonomiens konkurrenceevne, vaekst og beskaeftigelsespotentiale. Paa den baggrund fremlagde Europa-Kommissionen i 1994 et forslag om et integreret program til fordel for SMV'er og haandvaerksfagene [1]. Formaalet med dette integrerede program var at opstille en overordnet ramme for alle tiltag til fordel for SMV'er i Den Europaeiske Union og derved sikre en stoerre samordning og et taettere partnerskab mellem alle parter, der beskaeftiger sig med udvikling af SMV'er.

[1] Kommissionens meddelelse "Integreret program til fordel for SMV og haandvaerksfagene", KOM(94) 207 endelig udg. af 3.6.1994.

Det integrerede program udsprang tydeligvis af hvidbogen "Vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse" [2], hvori der flere steder naevnes et samarbejde med medlemsstaterne om SMV-politikken, og der redegoeres for hovedtraekkene i et integreret program.

[2] Kommissionens hvidbog "Vaekst, Konkurrenceevne, Beskaeftigelse - Udfordringer og veje ind i det 21. aarhundrede" fra 1993, supplement 6/93 til Bulletin for De Europaeiske Faellesskaber.

Efter at have forelagt et vigtigt politisk SMV-oplaeg [3] for Det Europaeiske Raad i Madrid i 1995 udviklede Kommissionen en mere ambitioes politik for SMV'er [4], som byggede paa forslagene i meddelelsen fra 1994. Der blev desuden slaaet til lyd for en integreret strategi, hvor nationale, regionale og lokale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og EU's institutioner alle griber til handling i kampen for SMV'er og dermed for vaekst og beskaeftigelse.

[3] Rapport fra Kommissionen "Smaa og mellemstore virksomheder - en dynamisk kilde til beskaeftigelse, vaekst og forbedret konkurrenceevne i Den Europaeiske Union", SEK (95) 2087 af 29.11.1995.

[4] Kommissionens meddelelse "Det integrerede program for smaa og mellemstore virksomheder (SMV'er) og haandvaerksfagene", KOM(96) 329 endelig udg. af 10.7.1996.

Kommissionens forslag om en saadan integreret erhvervspolitisk strategi sigtede mod at samle tre hidtil adskilte elementer. Det drejer sig om EU's erhvervspolitik i snaever forstand, de dele af EU's politik paa andre omraader, som har betydning for SMV'er (f.eks. strukturfondene, forskning og teknologisk udvikling og uddannelse), og visse aspekter af medlemsstaternes erhvervspolitik.

De to foerste elementer blev behandlet i hhv. evalueringsrapporten om det fleraarige program for SMV'er [5] og beretningen om koordineringen af aktiviteterne til fordel for SMV'er og haandvaerksfagene [6]. Det tredje element - erhvervspolitiske aktioner samordnet medlemsstaterne imellem - behandles nedenfor.

[5] Kommissionens meddelelse "Evalueringsrapport om det tredje fleraarige program for smaa og mellemstore virksomheder i Den Europaeiske Union (1997-2000)", KOM(1999) 319 endelig udg. af 29.6.1999.

[6] Beretning fra Kommissionen om koordineringen af aktiviteterne til fordel for smaa og mellemstore virksomheder (SMV) og haandvaerksfagene 1997, KOM(97) 610 endelig udg. af 25.11.1997.

Kommissionen goer saaledes i denne rapport status over, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til de samordnede aktioner. Medlemsstaterne er blevet hoert om denne rapport, navnlig via medlemmerne af styregruppen for de samordnede aktioner. De har ogsaa haft mulighed for at fremsaette bemaerkninger til tidligere udkast til denne rapport. Kommissionen baerer dog som saedvanligt det fulde ansvar for rapportens form og indhold.

1.2. Rammerne

De samordnede aktioner er inspireret af traktatens artikel 157, stk. 2 (tidl. artikel 130, stk. 2), som - med hensyn til fremme af EU-industriens konkurrenceevne - fastslaar, at "medlemsstaterne raadfoerer sig med hinanden i kontakt med Kommissionen og samordner om noedvendigt deres aktioner". Videre hedder det: "Kommissionen kan tage de initiativer, den finder hensigtsmaessige for at fremme deres samordning".

I flere af Raadets resolutioner har man stoettet den foreslaaede metode med samordnede aktioner [7].

[7] Raadets resolution af 22. november 1993 om styrkelse af virksomhedernes konkurrenceevne, navnlig smaa og mellemstore virksomheder samt haandvaerksvirksomheder, med henblik paa udvikling af beskaeftigelsen, EFT C 326 af 3.12.1993, s. 1.

Hovedprincippet for disse samordnede aktioner har vaeret, at medlemsstaterne med bistand fra Kommissionen skulle goere deres aktioner mere effektive for at forbedre konkurrenceevnen, isaer gennem en bedre maalretning og konvergens af de politiske foranstaltninger paa de traditionelle, erhvervspolitiske omraader, dvs. en lovgivningsmaessig og administrativ forbedring for erhvervslivet og ivaerksaettelse af stoetteaktioner. Dette skulle ske ved hjaelp af en saerlig metode, der sigtede mod at indkredse bedste praksis og fremme udvekslingen heraf.

Til det formaal blev der arrangeret en raekke stoerre fora for at faa en bred vifte af organisationer og enkeltpersoner med kendskab til omraadet til at deltage i processen. Der blev desuden afholdt moeder i udvalg bestaaende af repraesentanter for medlemsstaterne og erhvervslivet. I arbejdsgrupper under disse udvalg blev de enkelte spoergsmaal saa droeftet mere udfoerligt. Benchmarking blev foreslaaet som metode til at fastlaegge faelles kriterier, der om noedvendigt kunne munde ud i henstillinger fra Kommissionen.

Det integrerede program fra 1994 tog sigte paa at ivaerksaette samordnede aktioner under hensyntagen til de tre faser af en virksomheds livscyklus paa tre prioriterede omraader. Det drejer sig om foelgende omraader (bedre kendt som de samordnede aktioner nr. 1, 2 og 3): forbedring af erhvervsklimaet, fremme af stoetteaktioner for erhvervslivet og fremme af erhvervsfremmeprogrammernes synlighed. Livscyklussen bestaar af foelgende faser: etablering, vaekst og overdragelse af virksomheder til naeste generation.

I det integrerede program fra 1996 blev det foreslaaet, at man udvidede den eksisterende ramme med en mere maalrettet indsats paa foelgende omraader:

- bedre adgang til finansiering og kapitalmarkeder

- administrativt samarbejde, navnlig inden for rammerne af det indre marked

- erhvervsservice (bl.a. inden for innovation)

- SMV-aktioner inden for forskning

- adgang for SMV'er til informationssamfundet

- uddannelse for SMV'er

- ivaerksaettere

- haandvaerksfag og smaa virksomheder

- handel.

Den oprindelige udgave af programmet var, da det kom til stykket, ganske solid og dannede grundlag for en systematisk gennemgang af de emner, der blev behandlet i det efterfoelgende dokument.

De to udgaver af det integrerede program fastlagde saaledes, hvordan arbejdet med de samordnede aktioner i hovedtraek skulle forloebe. Efterhaanden som programmet skred frem, var der imidlertid ogsaa andre vigtige politiske initiativer, der paavirkede arten og omfanget af de ivaerksatte aktioner. Den maaske vigtigste var oprettelsen af Taskforcen for Forenkling af Erhvervsklimaet (BEST - Business Environment Simplification Task Force) efter opfordring fra Det Europaeiske Raad i Amsterdam den 16.-17. juni 1997.

Det Europaeiske Raad i Cardiff fik forelagt BEST-rapporten [8] i juni 1998. Den indeholdt en raekke henstillinger, som byggede paa en gennemgang af forskellige forslag og eksempler paa praksis fra hele EU, og den omhandlede spoergsmaal baade paa EU-plan og paa nationalt plan. Det er derfor ikke overraskende, at BEST-rapporten i vid udstraekning bygger paa resultaterne af de samordnede aktioner, isaer med hensyn til erhvervsklimaet. Opfoelgningen af BEST-rapporten vil desuden vaere taet forbundet med de samordnede aktioner. Det loebende program for samordnede aktioner har, som det vil fremgaa, allerede gjort det muligt at indkredse flere konkrete eksempler paa god praksis, som BEST anbefaler. Handlingsplanen til opfoelgning af rapporten [9] indeholder derudover flere specifikke aspekter af de samordnede aktioner.

[8] De Europaeiske Faellesskaber (1998): "Rapport fra Taskforcen for Forenkling af Erhvervsklimaet", Kontoret for De Europaeiske Faellesskabers Officielle Publikationer, Luxembourg ISBN 92-828-3418-2.

[9] Kommissionens meddelelse "Fremme af ivaerksaetteraanden og konkurrenceevnen", KOM(1998) 550 endelig udg. af 30.9.1998.

1.3. Instrumenterne

I det tidlige planlaegningsarbejde med de samordnede aktioner lagde man stor vaegt paa at fremme udvekslingen af idéer og bedste praksis paa en raekke stoerre fora. Man mente, at et forum (i reglen en konference med 300-400 deltagere afholdt umder et medlemslands formandskab) kunne samle politiske ledere, erhvervsorganisationer, eksperter og aktoerer paa det paagaeldende omraade. Ved hjaelp af en raekke systematiske droeftelser og en mere udfoerlig behandling i workshopper fik man belyst spoergsmaalene, indkredset en raekke faelles problemer og set naermere paa eksempler paa god praksis. Saadanne fora har lagt grunden til alle de projekter, der er blevet gennemfoert som led i de samordnede aktioner. Et saa stort antal deltagere med vidt forskellige erfaringer har selvsagt rejst yderst forskellige spoergsmaal. Derfor har det vaeret noedvendigt at foelge hvert enkelt forum op med andre tiltag, der sigtede mod at faa behandlet de rejste spoergsmaal mere maalrettet. Der er tale om tiltag af forskellig art alt efter det enkelte emnes omfang og art, men formaalet med dem alle har vaeret at bygge videre paa droeftelserne fra det paagaeldende forum.

Der gives nedenfor en oversigt over emnerne for de enkelte fora og seminarer med angivelse af den paagaeldende fase af en virksomheds livscyklus for hver af de tre samordnede aktioner under det integrerede program:

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

I bilag 1 er dette gengivet i et skema, der viser de tre samordnede aktioner i forhold til de tre faser i en virksomheds livscyklus. Paa forummet i Dublin og Lille behandlede man mere end ét emne - svarende til mere end én rubrik i skemaet.

Det foerste forum handlede om forbedring af erhvervsklimaet for nye virksomheder i etableringsfasen og blev arrangeret af de franske myndigheder i samarbejde med Kommissionen i Paris i juni 1995. Det blev fulgt op ved, at man nedsatte et repraesentativt udvalg, Udvalget til Forbedring og Forenkling af Erhvervsklimaet. Dette udvalg afholdt efter Paris-forummet en raekke moeder, der mundede ud i Kommissionens henstilling om forbedring af erhvervsklimaet i forbindelse med virksomhedsetablering [10]. Dette vil blive beskrevet mere indgaaende nedenfor. Tilsvarende var repraesentanter for de nationale erhvervsorganisationer med til at foelge Lille-forummet i februar 1997 op og udarbejde meddelelsen om overdragelse af smaa og mellemstore virksomheder [11].

[10] Kommissionens henstilling 97/344/EF om forbedring og forenkling af erhvervsklimaet i forbindelse med virksomhedsetablering, EFT L 145 af 5.6.1997, s. 29.

[11] Kommissionens meddelelse om overdragelse af smaa og mellemstore virksomheder, EFT C 93 af 28.3.1998, s. 2.

Der var brug for en anden strategi til de fora, der blev afholdt for at droefte spoergsmaal vedroerende erhvervsfremmeordninger for erhvervslivet, f.eks. forummet i hhv. Madrid i november 1995 (initiativer rettet mod etableringsfasen) og Baden ved Wien i september 1998 (foranstaltninger rettet mod virksomheder i vaekst).

En styregruppe bestaaende af repraesentanter for medlemsstaterne og for erhvervsorganisationerne i EU har haft ansvaret for opfoelgningsarbejdet. Denne styregruppe er traadt sammen mindst to gange om aaret, men har fortrinsvist taget sig af overvaagning, planlaegning og samordning. Det mere udfoerlige arbejde har fundet sted enten i arbejdsudvalg under styregruppen eller som led i de seminarer, der er blevet arrangeret af en af medlemsstaterne i samarbejde med Kommissionen.

Seminarerne har med kun ca. 100 deltagere vaeret mindre arrangementer end de afholdte fora. Samtidig har de vaeret mere maalrettede, idet man enten har set naermere paa ét bestemt emne eller droeftet flere specifikke emner, som det ikke var muligt at faa indarbejdet i programmet til det paagaeldende forum.

Styregruppen har desuden haft ansvaret for opfoelgningsarbejdet med det tredje emne for de samordnede aktioner, dvs. stoettetjenesternes synlighed og udnyttelse. De spoergsmaal, der var blevet rejst paa Dublin-forummet i december 1996, blev igen behandlet mere indgaaende paa et seminar om erhvervsordningernes kvalitet og certificering og i en arbejdsgruppe med repraesentanter for seks medlemsstater.

Endelig boer det naevnes, at baade Kommissionen og medlemsstaterne har truffet en raekke foranstaltninger for at sikre bedre information om og forstaaelse af de emner, de samordnede aktioner omhandler, og oege kendskabet til resultaterne. Man har bl.a. indsamlet viden om erhvervsfremmeordninger og bedste praksis, udviklet metoder til formidling via Internet og analyseret en raekke spoergsmaal, der blev rejst som led i eksterne undersoegelser. Der redegoeres nedenfor for disse ledsageforanstaltninger under gennemgangen af resultaterne af de enkelte samordnede aktioner.

Det er ogsaa vigtigt at holde sig for oeje, hvad forskellen mellem de enkelte emner for de samordnede aktioner bestaar i, og hvad dette betyder for metoderne til at indkredse og fremme den bedste praksis. Disse forskelle er den vaesentligste aarsag til, at der kan vaere variationer i opfoelgningen af de enkelte fora.

Undersoegelsen af den del af erhvervsklimaet, der har med lovgivningen og de administrative rammer at goere, omfatter i foerste omgang et ret begraenset antal bestemmelser og praksisser, som allerede er ganske godt dokumenterede. Maalet er i dette tilfaelde at faa de nationale myndigheder til at aendre de nationale bestemmelser, og forslagene til aendringer skal rettes til disse myndigheder. Naar det gaelder stoetteaktionerne for erhvervslivet, er der lagt mere vaegt paa de mange forskellige arbejdsmetoder, der anvendes i de forskellige typer organer. De nationale myndigheder har unaegtelig en vigtig funktion som koordinator, og det er i reglen dem, der opstiller de fornoedne lovgivnings- og arbejdsmaessige rammer. Som oftest er det dog andre organer, der soerger for, at politikken foeres ud i livet. De har tit befoejelse til at gribe til handling paa eget initiativ og en betydelig handlefrihed, saa de kan tilpasse de nationale rammebetingelser til de lokale forhold. Det skorter derfor ofte paa naermere oplysninger om de trufne foranstaltninger og den service, der ydes. Der er end ikke enighed om, hvordan de enkelte aktiviteter skal defineres og kategoriseres.

De nationale myndigheder har uden tvivl en vigtig rolle i arbejdet med at indfoere forandringer og forbedringer. De kan indfoere institutionelle aendringer, yde vejledning og give finansielle incitamenter. Desuden kan de selv implementere egne ordninger. De virkelige forandringer maa dog i sidste ende finde sted paa det operative plan. Det er dem, der arbejder i de mange forskellige slags organer, der skal vedtage og gennemfoere forandringerne. Det betyder, at arbejdet med at indkredse bedste praksis og udbrede kendskabet hertil maa vaere bredere anlagt end arbejdet vedroerende bestemmelser, og at den bredere offentlighed maa inddrages.

1.4. Resultaterne

Der redegoeres nedenfor for de konkrete resultater af de samordnede aktioner. Allerede paa dette stadium fortjener resultaterne dog at blive beskrevet i hovedtraek.

At faa fastslaaet, hvilken praksis der fungerer bedst, er selve kernen i de samordnede aktioner. For saa vidt angaar de administrative og lovgivningsmaessige rammer for erhvervslivet, har denne proces resulteret i hhv. en henstilling [12] og en meddelelse fra Kommissionen [13]. De mange forskellige spoergsmaal og praksisser, man har droeftet ved gennemgangen af stoetteaktionerne for erhvervslivet, har derimod ikke endnu resulteret i noget saa formelt. Hvorom alting er, har de samordnede aktioner gjort det muligt at indkredse flere praksisser, som man mener boer undersoeges naermere og eventuelt anvendes i stoerre omfang med henblik paa at forbedre det generelle erhvervsklima.

[12] Kommissionens henstilling 97/344/EF om forbedring og forenkling af erhvervsklimaet i forbindelse med virksomhedsetablering, EFT L 145 af 5.6.1997, s. 29.

[13] Kommissionens meddelelse om overdragelse af smaa og mellemstore virksomheder, EFT C 93 af 28.3.1998, s. 2.

Hvordan man har opnaaet forandringer paa basis af de bedste praksisser, man er naaet frem til, varierer fra aktion til aktion. Man maa som naevnt henvende sig til forskellige maalgrupper lige fra de nationale myndigheder til dem, der udfoerer det daglige arbejde i stoetteorganisationerne. Disse forskelle er vigtige, fordi de resulterer i forskellige formidlingsstrategier.

I den sammenhaeng er det vigtigt, at strategien for de samordnede aktioner er velovervejet og fleksibel. Maalet er at faa aendret og forbedret regelsaettet og de institutionelle rammer for erhvervslivet, uden at man fraviger naerhedsprincippet. Samtidig maa man give plads til de ganske forskelligartede forhold, der praeger det lokale erhvervsklima, og fremme en positiv straeben hen imod den bedste europaeiske praksis snarere end modvillige reaktioner paa pres udefra. Denne overordnede strategi kan let tilpasses til omstaendighederne for de enkelte samordnede aktioner, men den kraever ogsaa et godt forarbejde.

Det er bemaerkelsesvaerdigt, at et af de bredt anerkendte resultater af de samordnede aktioner har vaeret, at de har ydet et vaesentligt bidrag til debatten paa europaeisk plan og har hjulpet med at udvikle idéer og tilnaerme synspunkterne blandt mange af de centrale aktoerer. Paa europaeisk plan hersker der i dag enighed om mange af de centrale erhvervspolitiske spoergsmaal. Dette er en noedvendig forudsaetning for, at man kan sikre vellykkede forandringer paa operativt plan.

Der gives i de foelgende afsnit af rapporten (afsnit 2-4) en udfoerlig fremstilling af resultaterne af hver af de tre samordnede aktioner.

2. Den samordnede aktion nr. 1: Forbedring af erhvervsklimaet

2.1. Forbedring af erhvervsklimaet for nye virksomheder

2.1.1. Paris-forummet

Forummet om forbedring og forenkling af erhvervsklimaet for nye virksomheder, som blev afholdt den 19.-20. juni 1995 i Paris, markerede indledningen til de samordnede aktioner. Arrangementet blev afholdt af den franske regering i samarbejde med Udvalget til Forbedring og Forenkling af Erhvervsklimaet.

Der deltog ca. 300 repraesentanter for de nationale myndigheder og erhvervslivet, og forummet fik stor politisk stoette fra medlemsstaternes regeringer. Paa en konference af den stoerrelse var der naturligvis mange forskellige bidrag. Hovedindholdet og de gode praksisser, man droeftede, gav inspiration til opfoelgningsarbejdet, foerst og fremmest inden for udvalget. Det er ogsaa interessant at notere sig, at det i Paris blev paapeget, at SMV'er i etableringsfasen og de tidlige faser staar over for saerlige og karakteristiske problemer, som ufortoevet maa loeses.

Forummet blev fulgt op af en raekke seminarer og moeder i udvalget, hvor man uddybede de spoergsmaal, der var blevet rejst i Paris. Under disse droeftelser kom man ind paa foelgende emner:

· Mulighederne for at afhjaelpe de administrative byrder ved at goere de offentlige myndigheder mere effektive. I mange medlemsstater kunne man gennem oeget samordning de forskellige offentlige myndigheder imellem undgaa problemer som f.eks. tilladelser fra flere forskellige myndigheder og overlappende forespoergsler. Det blev ogsaa kritiseret, at myndighederne behandler forespoergsler og tilladelser meget langsommeligt.

· Skatte- og socialsikringsordningernes konsekvenser for SMV'er, baade med hensyn til de administrative byrder, naar en virksomhed udfoerer et administrativt arbejde, som egentlig er statens, og med hensyn til cashflow, navnlig naar det gaelder moms.

· Mulighederne for en mere effektiv udnyttelse af informationsteknologi.

· Den meget forskellige praksis i de enkelte medlemsstater i forbindelse med de krav, en virksomhed skal opfylde for at faa ret til at etablere sig i et varierende antal brancher (i reglen haandvaerksfag). Disse forskelle beror paa forskelle i medlemsstaternes uddannelsessystemer.

Man har fundet frem til mange eksempler paa god praksis. Det franske system med virksomhedsformalitetscentre (Centres de formalités d'entreprises - CFE) er et eksempel paa, at man har gjort det lettere at etablere en virksomhed, idet alle formaliteter kan klares paa et og samme sted. Tilsvarende er de fremskridt, der er gjort i Frankrig med brugen af ét enkelt registreringsnummer i administrativt oejemed, blevet set som en interessant idé for andre myndigheder.

Paa skatteomraadet er de foranstaltninger, man har truffet i England inden for momsforvaltningen, opmuntrende eksempler paa, hvordan man har loest mange problemer. De skridt, man har taget for at forbedre dialogen og goere embedsmaend mere imoedekommende, har bidraget til at goere systemet mere lydhoert over for SMV'ers behov. Den ret hoeje omsaetningstaerskel, inden der kraeves registrering, og den forholdsvist enkle momsangivelse kunne tjene til rettesnor for andre systemer. Endelig har den danske brug af edb til registrering af formaliteter og opstilling af aarsregnskaber vaeret et yderligere incitament for andre, som allerede havde oejnet denne mulighed.

Arbejdet i den ekspertgruppe, der blev nedsat for at droefte spoergsmaalene i naermere enkeltheder, endte med, at Kommissionen den 22. april 1997 forelagde henstillingen om forbedring og forenkling af erhvervslivet i forbindelse med virksomhedsetablering [14].

[14] Kommissionens henstilling 97/344/EF om forbedring og forenkling af erhvervsklimaet i forbindelse med virksomhedsetablering, EFT L 145 af 5.6.1997, s. 29.

Indledningsvist bemaerkes det i henstillingen, at de lovgivningsmaessige og administrative byrder hovedsagelig skyldes medlemsstaternes bestemmelser, og at det fortrinsvist er noedvendigt med foranstaltninger paa nationalt plan. I den sammenhaeng er der behov for koordinering - ikke blot mellem de centrale myndigheder, men ogsaa mellem de centrale myndigheder og de lokale myndigheder. Frankrig, Portugal og England har med henblik herpaa oprettet en saerlig afdeling under premierministeren. Udsigterne for at gennemfoere reformer er derfor bedre i disse lande end i andre medlemsstater, hvor man har nedsat raadgivende udvalg. Paa den baggrund henstilles det, at der oprettes en saerlig afdeling eller enhed paa passende niveau med kompetence til at koordinere forenklingspolitikken og -foranstaltningerne, og at der sikres behoerig informering og uddannelse af embedsmaend med henblik paa at udvikle en serviceorienteret holdning over for erhvervslivet.

Der slaas ogsaa til lyd for en bedre vurdering af virkningerne af nye bestemmelser, om noedvendigt ved hjaelp af konsekvensvurderinger og costbenefitanalyser, saa der opnaas en passende balance mellem bestemmelsernes maal og de anvendte midler. For saa vidt angaar konsekvenserne for SMV'er, slaas der til lyd for "taenk smaat foerst"-princippet.

Paa et mere detaljeret plan naevnes det, at der boer ske en betydelig forbedring af de procedurer, der skal gennemgaas ved etablering af en ny virksomhed. Der henvises til en undersoegelse [15], som viser, at der medlemsstaterne imellem er stor forskel paa, hvad det koster at etablere en virksomhed, og at det afhaenger af, hvilken virksomhedsform man vaelger. Omkostningerne kan vaere paa helt op til 2 000 EUR.

[15] Logotech (1995): ''Etude comparative des dispositions légales et administratives nécessaires pour la formation des PME dans six pays de l'Union européenne'', Paris.

Paa den baggrund foreslaas det, at medlemsstaterne:

· indfoerer en enhedsformular for virksomhedsregistrering

· indfoerer en ordning med kontaktpunkter, hvor virksomhederne kan indgive registreringsformularen

· indfoerer en ordning, hvor virksomhederne identificeres ved ét enkelt nummer

· sikrer, at de forskellige offentlige myndigheder undgaar at indfoere overlappende eller overfloedige formularer og/eller kontaktpunkter

· tillader virksomhederne at afvise en anmodning om ikke-fortrolige oplysninger, hvis oplysningerne allerede kan faas hos en anden offentlig myndighed

· saetter klare maal med hensyn til fristerne for behandling af virksomheders anmodninger og for udstedelse af tilladelser

· i givet fald indfoerer en ordning, hvor en ansoegning anses for automatisk at vaere efterkommet, hvis myndighederne ikke har svaret inden for en fastsat frist og

· anvender informationsteknologi og databaser i videst mulige omfang til overfoersel og konfirmering af indgivne oplysninger og/eller til informationsudveksling mellem myndighederne.

I et bilag til henstillingen er der opstillet syv hovedprincipper for hurtig godkendelse.

Der foreslaas aktioner til lettelse af hindringer af skattemaessig, social, miljoemaessig og statistisk art, som haemmer en virksomheds udvikling i de foerste aar. Forslagene gaar bl.a. ud paa at forbedre den skatte- og afgiftsmaessige behandling af nye virksomheder og disses investorer (isaer Business Angels), nedsaette arbejdsgivernes socialsikrings bidrag, undersoege de forskellige indberetningskrav og begraense virkningerne af statistik- og momskravene. Desuden foreslaas det at sikre en bedre koordinering mellem skatte- og socialsikringsmyndighederne.

2.1.2. Erhvervsklimaet for nye virksomheder: medlemsstaternes indsats

Der er ifoelge medlemsstaterne sket en hel del inden for mange af de emner, der fremhaeves i henstillingen. Saaledes har en national debat i Frankrig f.eks. foert til, at der den 3. december 1997 blev fremlagt omfattende reformplaner [16] med hen ved 37 forskellige foranstaltninger til administrativ forenkling. Mange af disse reformer ligger taet op ad Kommissionens henstilling. Formaalet er bl.a. at fremskynde registreringsprocessen (se boks 1), forenkle formularerne og reducere antallet af paakraevede oplysninger, sikre bedre koordinering mellem de offentlige myndigheder og goere det lettere at indgive officielle dokumenter ad elektronisk vej. Noget lignende har fundet sted i England (se boks 2).

[16] ''Premières mesures de simplification administrative pour les PME'', forelagt for Conseil des ministres af den franske statssekretaer den 3. december 1997.

Samordnet aktion nr. 1 Boks 1

Forbedring og forenkling af erhvervsklimaet for nye virksomheder i Frankrig

Procedurerne for nye virksomheder er ved at blive forenklet gennemgribende i Frankrig.

Man har etableret Centres de formalités d'entreprises (CFE), der fungerer som ét enkelt kontaktpunkt for potentielle ivaerksaettere.

Selve procedurerne er ogsaa blevet forbedret markant. Saaledes skal der i dag kun udfyldes én enkelt registreringsformular paa én side. Der er nu ogsaa kun ét enkelt registreringsnummer.

De elektroniske systemer goer det stadig lettere at haandtere procedurerne, og alle formaliteter kan i dag klares paa én dag.

Naermere oplysninger om, hvilke fremskridt der goeres som led i forenklingsprogrammet, kan faas paa Internet [17].

[17] www.pme-commerce-artisanat.gouv.fr/chantiers/simp/index.htm

De danske myndigheder er gaaet endnu videre med brugen af Internet. Man kan nu paa ét enkelt websted [18] finde alle fornoedne formularer til offentlige indberetninger. Mange af formularerne er interaktive og kan anvendes til at indberette oplysninger direkte til myndighederne. Betaling kan ogsaa ske online. Til det formaal er der etableret ét enkelt elektronisk kontaktpunkt. I Finland har man lignende pilotprojekter i gang.

[18] www.indberetning.dk

I OEstrig er de samordnede aktioners direkte effekt mere ioejnefaldende. Efter forummet blev der ivaerksat en oplysningskampagne, hvor man informerede erhvervs organisationerne og de offentlige myndigheder om de droeftede spoergsmaal og gjorde oplysningerne tilgaengelige paa Internet. Man har blandt meget andet oprettet et centralt, elektronisk virksomhedsregister. Desuden planlaegger man at anvende systemet med kvikskranker (first-stop-shops), og mindre virksomheder (med under 20 ansatte) skal ikke laengere opfylde de mange statistik- og indberetningskrav. I Sverige er droeftelserne fra Paris-forummet indgaaet i en national debat, som for sin del er mundet ud i en raekke tiltag, bl.a. et projekt, der gaar ud paa at indfoere en enhedsformular for virksomhedsregistrering og et centralt kontaktpunkt for registrering. Et kontor for konsekvensvurdering (benaevnt "Simplex") gennemfoerer konsekvensanalyser af lovgivningsforslag og arbejder for at faa skabt faerre, mere retfaerdige og lettilgaengelige bestemmelser. Der foretages desuden en aarlig undersoegelse af SMV'er, der jaevnligt er i kontakt med de stoerre offentlige myndigheder, for at faa forbedret kontakten mellem de offentlige myndigheder og erhvervslivet.

Spanien har berettet om en meget aktiv proces, hvor erhvervsorganisationerne systematisk inddrages. Paris-forummet har bidraget til, at man paa regeringsplan har undersoegt, hvilken overordnet strategi de offentlige myndigheder bruger over for SMV'er, saerlig med hensyn til de tunge administrative procedurer. Der er nu igangsat en plan for forbedring af SMV'ers konkurrenceevne gennem fleksibilitet og lovgivningsmaessig forenkling [19]. Desuden vil de kvikskranker [20], man har oprettet, begraense ivaerksaetternes problemer markant i forbindelse med virksomheds etablering. Virksomheder, der ikke oprettes som kapitalselskaber, kan etableres paa én enkelt dag. Man skal ved virksomhedsetablering i dag kun gennemgaa 15 procedurer (mod tidligere 17), og det tager i dag kun 25 dage (mod tidligere 81).

[19] Plan de Agilizacion y Simplificacion Normativa para la Competitividad de la PYME.

[20] Ventanillas Unicas Empresariales.

Samordnet aktion nr. 1 Boks 2

Opfoelgning i England af henstillingen om forbedring og forenkling af erhvervsklimaet i forbindelse med virksomhedsetablering

I juni 1998 gennemfoerte Det Forenede Kongeriges Better Regulation Unit (i dag kaldet Regulatory Impact Unit) under Cabinet Office en systematisk undersoegelse af det britiske svar paa Kommissionens henstilling om forbedring og forenkling af erhvervsklimaet i forbindelse med virksomhedsetablering. Hver enkelt henstilling blev undersoegt i forhold til gaeldende praksis og de britiske offentlige myndigheders arbejdsprogrammer.

Undersoegelsen viste, at England var godt paa vej til at foelge naesten alle henstillingerne.

Der er siden hen gjort yderligere fremskridt. Saaledes oprettede man f.eks. i april 1999 et centralt organ for skatter og socialsikringsbidrag. Det vil ikke kun lette sagsbehandlingen af arbejdstagernes skatter og socialsikringsbidrag, men vil ogsaa goere det muligt at yde en ensartet raadgivning.

For at sikre mere aabenhed og tilskynde til feedback kan der paa Internet [21] faas naermere oplysninger om det naevnte kontors virksomhed.

[21] www.open.gov.uk/co/bru/bruhome.htm

I Belgien har man oprettet et organ for administrativ forenkling [22] direkte under premierministeren. Dette organ har ikke kun det overordnede ansvar for den administrative forenkling og for at etablere et system for vurdering af, hvordan bestemmelserne indvirker paa SMV'er, men skal ogsaa udvikle et elektronisk system for opfyldelse af formaliteterne.

[22] Arrêté royal du 23 décembre 1998 relatif à l'Agence pour la simplification administrative (MB 8.1.1999).

Samordnet aktion nr. 1 Boks 3

Forbedring og forenkling af erhvervsklimaet for nye virksomheder i Portugal

Efter en betydelig indsats for at koordinere aktiviteterne mellem flere forskellige offentlige myndigheder og organer oprettede man i 1997 i Portugal CFE-netvaerket (Centro de Formalidades das Empresas). CFE-netvaerket bestaar af fem regionale kontorer (yderligere to er planlagt), der fungerer som kvikskranker (one-stop-shops) for alle formaliteter i forbindelse med virksomhedsetablering. Hvor man tidligere skulle henvende sig seks forskellige steder, er registreringstiden nu nede paa 2-3 uger (mod tidligere 4-6 maaneder).

Flere andre administrative procedurer er ogsaa blevet forenklet, og antallet af officielle formularer er reduceret. En virksomhed har i dag kun to identifikationsnumre. Ny informationsteknologi anvendes til at fremskynde procedurerne, og ydelsen er gjort mere kundeorienterede.

Den hastige stigning i antallet af behandlede sager vidner om, at CFE-netvaerket har vaeret en stor succes. Selv om der er taget hensyn til de lokale forhold, har de franske Centres de formalités d'entreprises vaeret en umiskendelig kilde til inspiration.

2.2. BEST-rapporten

Rapporten [23] fra Taskforcen for Forenkling af Erhvervsklimaet (BEST) er en anden vigtig impuls udefra til at aendre de lovgivningsmaessige og administrative bestemmelser for erhvervslivet. BEST-taskforcen bestaaende af eksperter fra alle medlemsstater blev oprettet af Kommissionen efter opfordring fra Det Europaeiske Raad i Amsterdam. Den har analyseret betingelserne for virksomheder i EU som helhed og udarbejdet 19 overordnede henstillinger, der stoettes af ca. 160 mere detaljerede anbefalinger. Rapporten omhandlede baade de lovgivningsmaessige og administrative rammer og stoetteaktionerne for SMV'er. Taskforcen bemaerker i rapporten, at der i Europa er bred enighed om, hvad der maa goeres for at forbedre vilkaarene for SMV'er. I oevrigt svarede mange af de punkter, taskforcen har fremhaevet, til dem, man naaede frem til som led i de samordnede aktioner.

[23] De Europaeiske Faellesskaber (1998): "Rapport fra Taskforcen for Forenkling af Erhvervsklimaet", Kontoret for De Europaeiske Faellesskabers Officielle Publikationer, Luxembourg. ISBN 92-828-3418-2.

Taskforcens virksomhed og opfoelgningen heraf er beskrevet i anden sammenhaeng [24]. Det maa dog her bemaerkes, at BEST-rapporten er blevet vel modtaget af Det Europaeiske Raad i Cardiff og efterfoelgende af de oevrige parter, der beskaeftiger sig med erhvervspolitik. Den har saaledes bidraget til at understrege vigtigheden af de spoergsmaal, der skulle behandles som led i de samordnede aktioner. BEST-rapporten blev fulgt op af en handlingsplan [25], som Raadet vedtog den 29. april 1999, og ifoelge hvilken de samordnede aktioner skal indgaa i det bredere program for initiativer, som medlemsstaterne og Kommissionen gennemfoerer. Taskforcens virksomhed har vaeret af en saadan art og kvalitet, at der i hvert fald for oejeblikket ikke er brug for noget forum om de lovgivningsmaessige og administrative rammer for virksomheder i vaekst. Til gengaeld naevner Raadet i sine konklusioner, at der jaevnligt skal aflaegges beretning om gennemfoerelsen af handlingsplanen, hvilket kan vaere en vigtig kilde til information om udviklingen paa omraadet.

[24] Kommissionens meddelelse "Fremme af ivaerksaetteraanden og konkurrenceevnen", KOM(1998) 550 endelig udg. af 30.9.1998.

[25] Handlingsplanen til fremme af ivaerksaetteraanden og konkurrenceevnen, konklusioner fra Raadet (industri) den 29.4.1999.

2.3. Overdragelse af virksomheder

2.3.1. Lille-forummet

Paa forummet i Lille i februar 1997 droeftede man de lovgivningsmaessige og administrative rammer, inden for hvilke en virksomhed overdrages til naeste generation, samt diverse stoetteaktioner for virksomhedsejere under denne proces.

Kommissionen havde allerede behandlet disse emner i anden sammenhaeng og paapeget, at hen ved 1,5 mio. arbejdspladser er truet i hele EU paa grund af problemerne i forbindelse med virksomhedsoverdragelse, bl.a. naar en virksomheds grundlaegger gaar paa pension. Dette arbejde mundede i 1994 ud i en henstilling [26] fra Kommissionen. Det Europaeiske Observationscenter for SMV redegjorde i sin rapport [27] fra 1996 naermere for de oekonomiske konsekvenser af virksomhedsoverdragelse.

[26] Kommissionens henstilling 94/1069/EF af 7. december 1994 vedroerende overdragelse af smaa og mellemstore virksomheder, EFT L 385 af 31.12.1994, s. 14.

[27] Det Europaeiske Observationscenter for SMV, fjerde aarsberetning (1996), afsnit 6, European Network for SME Research, Zoetermeer, Nederlandene.

Behandlingen af spoergsmaalene blev viderefoert paa Lille-forummet, og de indsamlede oplysninger om fremskridtene i de enkelte medlemsstater fik Kommissionen til at fremlaegge en meddelelse [28], hvor foelgende emner blev fremhaevet:

[28] Kommissionens meddelelse om overdragelse af smaa og mellemstore virksomheder, EFT C 93 af 28.3.1998, s. 2.

- juridiske tiltag i forbindelse med virksomhedsoverdragelser, herunder passende juridiske former og procedurer (til omdannelse af interessentskaber og kommanditselskaber til anparts- eller aktieselskaber og omvendt, forenklede aktieselskaber), virksomheders kontinuitet som et juridisk princip og behovet for regnskabsmaessige forenklinger

- skattemaessige tiltag i forbindelse med virksomhedsoverdragelser, herunder lavere arve- eller gaveafgifter, dobbeltbeskatning og skatter ved omdannelse af virksomheden og overdragelse af virksomheden til tredjemand eller ansatte

- stoetteaktioner i forbindelse med virksomhedsoverdragelser, herunder bedre foranstaltninger fra finansieringsinstitutternes og erhvervsfremme organisationernes side, navnlig i form af bedre oplysning og raadgivning og i givet fald uddannelse.

2.3.2. Virksomhedsoverdragelser: medlemsstaternes indsats

Kommissionen har noteret sig, at der siden forummet er gjort store fremskridt paa omraadet. Medlemsstaterne har anvendt yderst forskellig praksis paa dette omraade, og de har kunnet laere meget ved at iagttage udviklingen andre steder.

Det svenske Naerings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK), der spillede en fremtraedende rolle i Lille, deltog ogsaa meget aktivt i tilrettelaeggelsen af opfoelgningen og ivaerksatte en bred national debat blandt eksperter og erhvervsorganisationer. I juli 1998 udgav NUTEK en bog med titlen AEgarskiften i foeretag [29], hvori der blev redegjort for situationen i Sverige og raadgivet i, hvordan man overdrager en virksomhed med succes, samt anfoert flere eksempler paa positive historier. NUTEK har desuden fremsat en raekke forslag til aendring af lovgivningen. Disse forslag er for oejeblikket til behandling hos den svenske regering.

[29] S.-E. Johansson og M. Falk: "AEgarskiften i foeretag", NUTEK og Ekerlinds Foerlag, Stockholm. ISBN 91-88595-18-8.

I OEstrig har emnet haft saerlig bevaagenhed fra regeringens side, som i samarbejde med erhvervsorganisationerne har gennemfoert en analyse af situationen paa nationalt plan. Der er for nylig blevet fremlagt en rapport [30], og det forventes, at mange virksomheder vil faa nedsat arve- og gaveafgiften betydeligt, og at de vil faa mere tid til at opfylde andre krav. I mellemtiden har handelskamrene udviklet et enkelt internetbaseret system, hvor erhvervsfolk, der snart gaar paa pension, og potentielle ivaerksaettere kan komme i kontakt med hinanden. Et lignende system eksisterer allerede i Danmark i form af en database med potentielle koebere og saelgere af virksomheder. Det bruges af de teknologiske informationscentre som led i en oplysningskampagne om virksomhedsoverdragelse.

[30] Institut fur Gewerbe- und Handwerksforschung (1999): "Enquete ueber Unternehmensnachfolge bei KMU", Wien.

Samordnet aktion nr. 1, 2 og 3 Boks 4

Det er blevet lettere at overdrage en virksomhed i Spanien

I Spanien, hvor dette spoergsmaal har stor betydning, fordi der i den spanske oekonomi er et overvejende flertal af familievirksomheder, har man nedsat arve- og gaveafgifterne markant, saa det er blevet lettere at overdrage en virksomhed.

Skattebyrden er nedsat med 95% paa enkeltvirksomheder eller virksomhedsandele, der gaar i arv til aegtefolk eller efterkommere.

Reformer af bestemmelserne for aendring af ejerforholdet og en ny lov om risikokapital fonde [31] har - mere indirekte - gjort det lettere at sikre kontinuitet i en virksomheds aktiviteter.

[31] Ley 1/1999 de Entidades de Capital-Riesgo y de sus Sociedades Gestoras.

2.4. Samlet vurdering af den samordnede aktion nr. 1

At doemme efter medlemsstaternes rapporter er der sket en del med hensyn til de spoergsmaal, der blev droeftet paa forummet som led i den samordnede aktion nr. 1. Det er kendetegnende for de samordnede aktioner, at de henter inspiration fra, hvor det praktiske arbejde rent konkret udfoeres. Det vigtige er, at man nu - uanset hvilke lande der har indfoert aendringer i lovgivningen - har staerke belaeg for, at de fleste medlemsstater bevaeger sig i samme retning, og at man paa europaeisk plan er ved at naa til enighed om, hvilke elementer der boer indgaa i et passende regelsaet for virksomheder. De samordnede aktioner har baade bidraget til, at man kunne opnaa en saadan enighed, og aabnet mulighed for at indkredse nogle af de specifikke elementer. De har desuden dokumenteret de fremskridt, der er gjort.

Det betyder dog ikke, at der ikke er behov for yderligere forandringer. At udviklingen gaar den rette vej, betyder ikke, at maalet allerede er naaet, og samordnede aktioner foerer ikke noedvendigvis til et homogent erhvervsklima i Europa som helhed. Hvorom alting er, er forandringerne lovende, og det videre arbejde med de samordnede aktioner, fortrinsvist inden for rammerne af BEST-handlingsplanen, har et stabilt grundlag at bygge videre paa.

3. Den samordnede aktion nr. 2: Fremme af erhvervsordninger for erhvervslivet

3.1. Fremme af stoetteaktioner for nye virksomheder

3.1.1. Madrid-forummet

Madrid-forummet den 16. og 17. november 1995 markerede indledningen til den samordnede aktion om stoetteaktioner for virksomheder i etableringsfasen. Arrangementet, som Kommissionen afholdt i samarbejde med det spanske formandskab, tiltrak mange deltagere, bl.a. utallige politiske ledere, erhvervs organisationer og aktoerer inden for erhvervsfremme. Maalet var at oege effektiviteten og forbedre samordningen af de foranstaltninger, der traeffes for at stoette SMV'er i etableringsfasen og i begyndelsen af deres udvikling.

Kommissionen paapegede i sin aabningstale, at foranstaltninger af denne art kan have direkte konsekvenser for nye virksomheders overlevelseschancer. De efterfoelgende talere stoettede dette synspunkt, og som forummets foerste vaesentlige konklusion blev man enig om, at det er vigtigt med en fortsat indsats for nye virksomheder.

Deltagerne kunne til droeftelserne hente hjaelp i en rapport (European Directory of Measures in Favour of Business Start-ups and Assistance for New Enterprises), der var udarbejdet til lejligheden paa basis af indlaeg fra de enkelte medlemsstater. Denne rapport, som var en liste over erhvervsfremmeordninger i de enkelte medlemsstater, sigtede ikke mod at vaere fuldstaendigt, men var dog et foerste forsoeg paa at fremlaegge paalidelige oplysninger til sammenligning af de enkelte nationale stoetteaktioner.

En raekke emner udkrystalliserede sig i Madrid, bl.a.:

- behovet for en fortsat indsats for at forbedre erhvervsklimaet for SMV'er

- vigtigheden af kulturelle og uddannelsesmaessige aspekter for at fremme ivaerksaetteraanden

- behovet for mere sammenhaengende stoetteprogrammer i lyset af de mange forskellige og sammensatte foranstaltninger

- vigtigheden af at afstemme stoetten efter en virksomheds forskellige udviklingsfaser

- behovet for ligevaegt mellem private og offentlige foranstaltninger paa omraadet

- behovet for at fremme networking baade mellem virksomhederne og mellem erhvervsfremmeorganisationerne

- de muligheder, der ligger i IT, men ogsaa det fortsatte behov for en individuelt tilpasset service

- muligheden for at forbedre evalueringsmetoderne vedroerende foranstaltninger til fremme af virksomhedsetablering.

De konklusioner, der blev draget paa Madrid-forummet, spaender saaledes meget vidt. I de tre arbejdsgrupper blev der udarbejdet henstillinger af mere konkret art, men Madrid-forummets vigtigste bidrag var, at man fik en rettesnor for det videre arbejde. Arbejdsgruppernes droeftelser om foranstaltninger paa uddannelses- og informations omraadet, adgang til finansiering og stoetteaktionernes struktur foerte til, at man afholdt et saerligt opfoelgningsseminar om disse emner. Flere af henstillingerne har indvirket paa de stoetteinstrumenter, Kommissionen har ivaerksat. Som eksempel kan naevnes det internetprojekt, Kommissionen indledte efter en udbudsprocedure, og som gaar ud paa elektronisk networking mellem erhvervsfremmeorganisationerne baseret paa diskussionsgrupper. Det er et foerste skridt hen imod oprettelse af et permanent elektronisk forum for bedste praksis - som anbefalet af en arbejdsgruppe i Madrid.

3.1.2. Opfoelgningsseminarerne

Paa baggrund af de droeftelser, som styregruppen for de samordnede aktioner foerte med medlemsstaterne vedroerende opfoelgningen, opstillede man et program, der skulle goere det muligt at indkredse konkrete eksempler paa god praksis paa de omraader, man droeftede i Madrid. Man besluttede, at dette bedst kunne opnaas ved at afholde en raekke mindre seminarer om konkrete spoergsmaal. Seminarerne blev afholdt med en af medlemsstaterne som vaert, og man bestraebte sig paa at begraense deltagerantallet, saa der var mulighed for en aktiv debat med diverse eksperter paa omraadet.

I loebet af 1998 afholdt man tre meget frugtbare seminarer.

Det foerste i raekken var et seminar om uddannelse for nye virksomheder, som blev afholdt i samarbejde med de svenske myndigheder i Stockholm i maj. Derefter fulgte i juni et seminar i Madrid om finansiering for nye virksomheder, som blev afholdt i samarbejde med de spanske myndigheder. Det tredje og sidste seminar, som omhandlede stoette til innovative virksomheder gennem ivaerksaettercentre (Incubators), blev afholdt i samarbejde med de finske myndigheder i Helsingfors i november 1998.

Paa alle tre seminarer var man ikke kun enig om, hvilke hovedelementer der skal indgaa i et effektivt stoetteprogram for nye virksomheder, men det var ogsaa i vidt omfang muligt at indkredse konkrete eksempler paa god praksis.

Disse eksempler er blevet offentliggjort i rapporter fra de tre seminarer, og disse rapporter er blevet udsendt i medlemsstaterne. Desuden har man udvalgt ca. 20 programmer, der skal benyttes i forbindelse med en stoerre oplysningskampagne.

Disse programmer vedroerer foelgende emner med de tilsvarende eksempler paa god praksis:

3.1.2.1. Uddannelse og information

3.1.2.2.

>TABELPOSITION>

3.1.2.3. Finansiering for nye virksomheder

>TABELPOSITION>

3.1.2.4. Ivaerksaettercentre (Incubators) for nye virksomheder

3.1.3.

>TABELPOSITION>

3.1.4. Informationsformidling

I bilag 2 gives der en kort beskrivelse af disse eksempler med yderligere oplysninger. Dette bilag indeholder teksten til en publikation, som henvender sig til personer, der beskaeftiger sig med erhvervsstoette, og det angives, hvor der kan faas naermere oplysninger om de enkelte eksempler. Der er i oevrigt planer om at anvende publikationen i forbindelse med en stoerre kampagne, der vil blive ivaerksat ved hjaelp af moderne IT-muligheder. Det foerste maal vil vaere at oprette et websted, der paa én gang kan aabne mulighed for en bred formidling af de eksempler, man har fundet frem til paa seminarerne, og give adgang til yderligere oplysninger. Paa webstedet gives der en kort beskrivelse af de enkelte eksempler, og der vil vaere links til de tilsvarende afsnit i rapporten fra det paagaeldende seminar (med naermere oplysninger), men ogsaa til andre oplysninger, bl.a. til den paagaeldende organisations websted.

I boks 5 er der anfoert et saadant eksempel. Det blev oprindeligt forelagt paa Stockholm-seminaret om uddannelse og information for nye virksomheder.

Paa laengere sigt er maalet at faa etableret en internetsammenslutning, i foerste omgang bestaaende af deltagerne fra foraene, men senere hen af erhvervslivets stoetteorganisationer i almindelighed. Sammenslutningen vil blive opfordret til at oprette en slags permanent elektronisk forum. Denne proces vil blive indledt med en raekke diskussionsgrupper med deltagere fra seminarerne om virksomhedsetablering. Deltagerne vil blive bedt om at droefte de paagaeldende eksempler paa god praksis, forelaegge andre eksempler, der om muligt er endnu bedre, og droefte beslaegtede emner, f.eks. kvalitet og sammenhaeng ved levering af erhvervsfremmeydelser. Da der i foerste omgang er tale om et pilotprojekt, vil der vaere ret faa deltagere i droeftelserne. Det skulle dog aabne mulighed for mere maalrettede og saglige droeftelser, der paa webstedet vil vaere tilgaengelige for offentligheden. Det vil fremgaa af den trykte udgave af publikationen med eksempler paa god praksis, hvor man kan besoege webstedet for de samordnede aktioner. Paa webstedet kan man desuden foelge droeftelserne om de fastlagte gode praksisser.

Samordnet aktion nr. 2 Boks 5

Der gives i det foelgende et eksempel paa en god praksis, man har fundet frem til ved hjaelp af de samordnede aktioner til fremme af erhvervsordninger for erhvervslivet:

Sammenhaengende og praktisk stoette til uddannelse i Frankrig

Emne

Nyetablerede virksomheder har brug for en pakke af sammenhaengende, anvendelige og lettilgaengelige uddannelsesforanstaltninger.

God praksis

"Pakken" af uddannelsesforanstaltninger Formation destinée aux entreprises en phase de démarrage, à tout moment et partout er et fjernundervisningsprogram, der er udviklet inden for rammerne af det nationale netvaerk Entreprendre en France. Det udbydes af de seks handels- og industrikamre i Poitou-Charentes i Frankrig i samarbejde med CNED (Centre National pour l'Education à Distance), Agence pour la Création d'Entreprise og CEPAC Centre Atlantique. Ved hjaelp af undervisningsmoduler kan ivaerksaettere analysere deres egne evner, projektets gennemfoerlighed, og hvilke tiltag der er noedvendige i virksomhedens indledende fase. Virksomheden skal udarbejde en projektmappe, herunder en virksomhedsplan, og stoette ydes af raadgivere fra handels- og industrikamrene og de faglige sammenslutninger, der er med i netvaerket Entreprendre en France. Undervisningsmaterialet produceres og markedsfoeres gennem CNED og kan faas i papirformat og elektronisk format [32].

[32] www.cned.fr

Naermere oplysninger kan faas i bilag 2.

3.1.5. "Bedste praksis"-metoden

Bag denne strategi for informationsformidling ligger der en saerlig opfattelse af metoden til at finde frem til den bedste praksis. Der er enighed om, at denne metode fortrinsvist skal bygge paa en iterativ proces. I foerste omgang har man fundet frem til projekter, der for eksperter paa omraadet synes at vaere saerlig interessante og vaerd at overveje for andre aktoerer. Det er dog for tidligt at sige, om der er tale om den bedst mulige praksis. Hvad der er den bedste praksis, kan kun fastslaas gennem en meget bredere debat, kritisk sammenligning med anden praksis og en noeje og objektiv evaluering. Til det formaal nedsatte styregruppen en arbejdsgruppe med ansvar for "bedste praksis"-metoden som led i opfoelgningsprogrammet. Denne arbejdsgruppe har taget fat paa at droefte kriterierne for indkredsning af, hvad der er den bedste praksis, og muligheden for at anvende benchmarking og lignende metoder til at afgoere, hvad der er den bedste praksis inden for bestemte typer erhvervsfremmeprogrammer. I april 1999 blev der offentliggjort en indkaldelse af interessetilkendegivelser med henblik paa at lade en raekke konsulenter undersoege visse aspekter af en saadan benchmarkingmetode. Det er meningen, at arbejdsgruppen skal staa i centrum for gennemfoerelsen af en mere systematisk analyse af bedste praksis, og at der i den forbindelse skal bygges videre paa erfaringerne fra foerste fase.

3.1.6. Erhvervsfremmeaktioner for nye virksomheder: medlemsstaternes indsats

For at kunne oege kendskabet til de eksempler paa god praksis, der allerede er fastlagt, er det noedvendigt, at de nationale myndigheder hjaelper til. Det er sket paa forskellig vis.

En raekke af forslagene fra Madrid-forummet og de efterfoelgende seminarer er foert ud i livet. Som eksempel kan naevnes, at flere medlemsstater i det spoergeskema, man i 1997 udsendte som opfoelgning paa forummet, berettede om konkrete aktioner.

I Finland evaluerede Erhvervsministeriet det materiale, der var blevet fremlagt i Madrid, hvorefter man udvalgte ti foranstaltninger, der syntes bedst egnede for Finland, og raadfoerte sig med erhversfremmeorganisationerne. Tre af foranstaltningerne blev fundet egnede og godkendt. Der var bl.a. tale om en ydelse, der stilles til raadighed af den regionale Arbetskrafts- och naeringscentralen, og som er baseret paa den svenske telefonraadgivning for nye virksomheder ("Startlinjen") [33].

[33] Startlinjen er siden hen udvidet sine tjenester, som nu er tilgaengelige paa Internet: www.nutek.se/startlinjen.

I Graekenland kom de droeftelser, der blev foert efter Madrid-forummet, til at paavirke udformningen af det operationelle program til fordel for industrien inden for rammerne af EU-stoetten. I den forbindelse omorganiserede man bl.a. de serviceydelser, nye virksomheder faar tilbudt, bl.a. forretningsplanlaegning og teknisk bistand. Man vedtog desuden en raekke foranstaltninger, der tog sigte paa at etablere ivaerksaettercentre i flere dele af Graekenland og yde bistand til erhvervsfolk, der oensker at starte en ny virksomhed.

Det materiale, der var blevet fremlagt paa forummet og seminarerne, blev ogsaa brugt til at skabe debat paa nationalt plan. Flere medlemsstater har berettet, at de systematisk orienterer de stoerre erhvervsorganisationer om det igangvaerende arbejde. Saaledes har man f.eks. i Holland behandlet de praksisser, som man fandt frem til paa forummet og seminarerne, i et debatoplaeg med titlen "Klar voor de Start" (klar til start). Debatoplaegget er blevet udsendt til over 400 organisationer til hoering og derpaa droeftet paa fem ekspertmoeder. Konklusionerne fra denne hoering vil indgaa i et politisk oplaeg, som parlamentet vil faa forelagt i den naermeste fremtid. De beroerte organisationer faar i stigende omfang stillet det udarbejdede materiale til raadighed paa websteder, f.eks. i OEstrig, hvor dette i laengere tid har vaeret gaengs praksis.

Der synes generelt at vaere en tendens til konvergens, naar det gaelder beslaegtede problemer. Saaledes ivaerksatte det hollandske Erhvervsministerium i 1998 et samarbejdsprojekt for nye virksomheder inden for informations- og kommunikations teknologi. De faar tilbudt en pakke af fysiske faciliteter, ledelsesstoette, finansiering og networking, saaledes som det senere paa aaret blev anbefalet paa Helsingfors-seminaret. Tilsvarende har den oestrigske Gruenderservice, som Erhvervsministeriet yder, aktivt vaeret med til at fremme ivaerksaetteraanden og brugen af ny IT til oplysning og raadgivning. I Portugal har SINPME-netvaerket paa IAPMEI's [34] 14 regionale kontorer en kvikskranke (one-stop-shop), hvor man kan faa oplysning om statsstoette til virksomheder. Den stoettes af et integreret system for adgang til databaser og Internet og har veluddannede informationsmedarbejdere. Paa det finansielle omraade er den britiske tanke om et Business Angels-netvaerk blevet overtaget i Holland, Tyskland og OEstrig, og disse netvaerk samordnes nu paa europaeisk plan.

[34] Instituto de Apoio as Pequenas e Médias Empresas e ao Investimento (instituttet til stoette for smaa og mellemstore virksomheder og investeringer).

Erhvervsorganisationerne har ogsaa ydet et bidrag, ikke kun ved at deltage i debatten paa foraene og seminarerne, men ogsaa ved at bringe konklusionerne videre. De tyske sparekasser har f.eks. afholdt en konference om de spoergsmaal, man droeftede i Madrid, og EURADA (den europaeiske sammenslutning af erhvervsudviklingskontorer) har jaevnligt offentliggjort rapporter i sit nyhedsbrev om arrangementerne under de samordnede aktioner.

Det arbejde, der er blevet gjort, naar det gaelder erhvervsstoette for virksomheder i etableringsfasen, er mundet ud i flere konkrete eksempler paa god praksis, der er begyndt at paavirke udformningen af disse foranstaltninger i Europa. I mellemtiden er arbejdet nu gaaet over i en analyse af erhvervsstoette for virksomheder i vaekst.

3.2. Stoetteaktioner for virksomheder i vaekstfasen

3.2.1. Baden-forummet

Forummet om SMV'er i vaekstfasen og om noeglefaktorer til at oege konkurrenceevnen markerede et nyt stadium i den samordnede aktion nr. 2. Det blev afholdt i Baden naer Wien i september 1998 under det oestrigske formandskab.

Ogsaa paa dette forum blev der behandlet tre hovedemner for erhvervsfremme, nemlig uddannelse, finansiering og styrket samarbejde. Forud for forummet blev der udfoert en raekke arbejder, som workshopperne fik forelagt til afgraensning af droeftelserne.

I de indledende konklusioner [35] udkrystalliserede sig bl.a. foelgende punkter:

[35] "SMEs in the Growth Phase - Key Factors in Improving Competitiveness", OEstrigs Forbundsoekonomiministerium, Wien 1999.

3.2.1.1. Uddannelse

- en god grundlaeggende uddannelse kan hjaelpe virksomhederne med baade at overleve og ekspandere

- uddannelse med henblik paa vaekst boer begynde umiddelbart efter virksomhedens etablering

- virksomheder i vaekst skal ikke kun uddannes paa sporadiske kurser, men noeglen til fremgang er et system af livslang uddannelse

- udviklingen af ivaerksaetterevner skal svare til virksomhedens udvikling under hele dens livscyklus

- uddannelsen boer afstemmes efter de forskellige behov, som de forskellige typer virksomheder har

- uddannelsesplanen boer omfatte forberedelse til at overdrage en virksomhed

- det er meget vigtigt at oplyse om uddannelses- og stoettemulighederne

- der kan ske betydelige forbedringer paa uddannelsesomraadet, f.eks. ved at taenke i nye baner, indfoere selvstudium i netvaerk, oege samarbejdet mellem uddannelsesinstitutioner med forskellig specialviden, oprette regionale videncentre og tilbyde mere skraeddersyede tilbud

- for at kunne forbedre kvaliteten maa uddannelserne evalueres noeje.

Hvad angaar selve uddannelsens indhold, blev der fremsat forslag om de centrale aspekter af at lede en virksomhed, f.eks. behovsvurdering og formulering af virksomhedens maal, og om kurser i vigtige faerdigheder, f.eks. overbevisende praesentation af virksomhedsplanen.

3.2.1.2. Finansiering

- finansieringsmulighederne boer afstemmes efter de forskellige behov, som de forskellige typer virksomheder har

- problemer, der begraenser adgangen til kapital, boer ikke kun angribes fra udbudssiden, men ogsaa gennem foranstaltninger, der tager sigte paa leder faerdigheder og paa at afhjaelpe en fortsat modvilje mod egenkapital og kommunikationsproblemer

- der kan sikres midler til hoejrisikoprojekter, hvis man bruger de rette metoder til risikovurdering

- finansiering af innovation boer dog ikke begraenses til hoejteknologiske omraader

- oplysning goer det muligt at tildele og anvende midlerne med stoerre aabenhed.

3.2.1.3. Transnationalt samarbejde

- det kraever stor fleksibilitet, naar man skal stoette samarbejde virksomheder imellem, da de kan have vidt forskellige erfaringer, og samarbejdet kan have forskellig form, hvilket der maa tages hensyn til

- samarbejdet stoeder stadig paa hindringer, som maa undersoeges, og der er behov for en lovgivningsmaessig reform, bl.a. saa det bliver lettere for deltagerne i samarbejdet at arbejde paa tvaers af graenserne

- det kan vaere meget nyttigt med en mere konsekvent opfoelgning

- virksomheder kan faa effektiv hjaelp til at skabe kontakter paa tvaers af graenserne

- man maa udbrede kendskabet til de eksisterende muligheder og foretage en mere systematisk evaluering af de staerke og svage sider.

Det blev paa forummet flere gange naevnt, at der maa sondres mellem de forskellige behov, som de forskellige typer virksomheder har. Under den afsluttende droeftelse blev det paapeget, at det kraever fleksibilitet at kunne tilgodese disse behov. Det understregede paa ny fordelene ved den metode, der var valgt til de samordnede aktioner. Det blev bemaerket, at denne metode sikrer en saadan fleksibilitet, idet den tilskynder til forbedringer i stedet for at tvinge dem igennem.

3.2.2. Opfoelgning

Emnerne ovenfor er stadig yderst provisoriske. Det er meningen, at man vil gaa frem paa samme maade som ved de foranstaltninger, der tog sigte paa nye virksomheder. Det betyder, at foranstaltningerne for virksomheder i vaekst - i traad med ét af de gennemgaaende temaer under droeftelserne om stoetteaktioner - vil blive fremlagt som en samlet pakke, saa erhvervsfremmeordningerne er alsidige, sammenhaengende og konsekvente. Flere af spoergsmaalene vil blive droeftet yderligere, ligesom det skete ved stoetteaktionerne for nye virksomheder. Det var ikke i Baden muligt at komme ind paa alle typer foranstaltninger for virksomheder i vaekst. Man koncentrerede sig om uddannelse, finansiering og samarbejde, og derfor maatte arbejdet suppleres med undersoegelser af de mange forskellige slags erhvervsfremmeordninger, der hurtigt udvikles. Paa den baggrund besluttede styregruppen for de samordnede aktioner at afholde en raekke seminarer i 1999 og i starten af 2000, hvor man ville se naermere paa foelgende emner:

- brugen af Internet

- nye eksportsfremmeordninger i en stadig mere globaliseret oekonomi

- strategisk erhvervsstoette, f.eks. benchmarking, strategier for styring af forsyningskaeder og koordinerede ydelser, isaer paa regionalt plan.

I februar 1999 blev der i Paris afholdt et seminar for at tilskynde flere SMV'er til at bruge Internet og droefte brugen af Internet i erhvervsfremmearbejdet. Der blev redegjort for diverse perspektiver og praksisser paa dette sammensatte omraade, der er i hastig udvikling. De franske myndigheder har offentliggjort moedereferatet paa en cd-rom [36]. Man arbejder stadig paa at analysere dette materiale, fastlaegge de vigtigste spoergsmaal og indkredse gode praksisser, der boer fremhaeves.

[36] Frankrigs OEkonomi-, Finans- og Industriministerium (1999): "Les Actes du séminaire: L'Internet au service des PME", Paris.

En raekke af de rejste spoergsmaal kan dog sammenfattes som foelger:

- der er behov for en klar strategi for, hvordan man skal fremme brug af Internet

- virksomheder har fortsat behov for oplysning

- det er ikke kun noedvendigt med deregulering, men ogsaa forbedring af konkurrenceevnen gennem forskning og udvikling; der er desuden brug for systemer til validering, gennemfoerelse og vurdering

- partnerskab og samarbejde er noeglefaktorer, navnlig i vaerdikaeder og industrigrupper

- der er brug for passende finansiering og juridisk bistand

- virtuelle ivaerksaettercentre kunne vaere til saerlig nyttig

- offentlige myndigheder spiller en rolle, naar det gaelder deres egen brug af Internet, oeget kendskab til elektronisk betaling og bedre logistiske systemer

- der boer sikres bedre oplysning om, hvad der sker i erhvervslivet, gennem undersoegelser og organer, der indsamler data.

De to andre seminarer skal efter planen afholdes i november 1999 og februar 2000.

For at saette yderligere fokus paa den situation, som SMV'er i hastig vaekst befinder sig i, blev der den 16. og 17. september 1999 afholdt et forum i Helsingfors om oeget vaekst og konkurrenceevne gennem teknologi. Forummet, der blev afholdt i samarbejde med det finske formandskab, var en reaktion paa det synspunkt, der navnlig blev forfaegtet i Baden, nemlig at de forskellige typer virksomheder boer behandles saerskilt, naar man soeger at fastslaa, hvilke stoetteaktioner der er effektive. Analysen af resultaterne af dette forum er ikke afsluttet, men det er klart, at man fik skabt en bedre forstaaelse for virksomheder i hurtig vaekst, og at man fik undersoegt, hvordan de paavirkes af udviklingen af IT-loesninger. Der blev fremlagt flere gode eksempler paa effektiv stoette for virksomheder af denne art, og man fandt frem til flere opmuntrende praksisser, hvor offentlige myndigheder anvender ny teknologi, saa de kan tilbyde virksomheder mere effektive ydelser. De konkrete resultater af forummet vil siden hen blive offentliggjort, ligesom det skete ved de oevrige indslag i analysen af stoetteaktioner for virksomheder i vaekst.

3.3. Informationens kvalitet

Paa et tidligt stadium i arbejdet med den samordnede aktion nr. 2 blev der rejst et spoergsmaal om arten og omfanget af informationsbasen, der skal bruges til at foretage en effektiv sammenligning af stoetteaktionerne. Forud for Madrid-forummet i 1995 udarbejdede man som naevnt et register over de stoetteaktioner, de enkelte medlemsstater havde truffet for nye virksomheder. Senere besluttede man at forbedre denne informationskilde og aendre den til en database. Der blev gennemfoert en udbudsprocedure, hvorefter man oprettede stoettedatabasen, der indeholder mere end 700 foranstaltninger i forbindelse med virksomhedsetableringer i medlemsstaterne. Kommissionen agter at udvide databasen til ogsaa at omfatte foranstaltninger vedroerende andre faser af en virksomheds udvikling. Desuden vil Kommissionen udarbejde den paa flere EU-sprog og goere den tilgaengelig via Internet med saerlige graenseflader for virksomheder, offentlige myndigheder og erhvervslivets stoetteorganisationer.

Det er vigtigt at paapege, at man haaber, at databasen vil blive et centralt led og instrument i de samordnede aktioner. Den er allerede godt paa vej til at blive det. Maengden og kvaliteten af dataene vil ogsaa fremover bero paa medlemsstaternes aktive medvirken. Hvad vigtigere er, ligger der et stort potentiale i brugen af databasen til at fastlaegge den nationale erhvervspolitik, hvilket allerede saa smaat er begyndt. Databasen er udformet, saa det ikke kun er let at indlaese nye data, men ogsaa at formidle resultaterne af soegninger i forskelligt format. Kommissionen stoetter, at databasen bruges paa en saadan aktiv maade, og vil soege at sikre, at der bliver adgang til flere oplysninger, efterhaanden som databasen udvikler sig - i traad med det grundlaeggende maal, nemlig at faa gjort det lettere at fastslaa, hvad der er god praksis. Der vil navnlig blive indlaest flere data om effekten og evalueringen af de enkelte stoetteaktioner.

3.4. Konklusioner

Der er gjort betydelige fremskridt i forbindelse med medlemsstaternes indsats for virksomheder. De samordnede aktioner har bidraget til at opnaa disse fremskridt og skabe basis for at konstatere de videre fremskridt. Der er dog lang vej igen. Saaledes maa f.eks. gennemgangen af stoetteaktionerne for virksomheder i vaekst foeres til ende, og dem, der arbejder i erhvervslivets erhvervsfremmeorganisationer, skal bringes til at anvende bedre praksisser. Dette vil blive hjulpet paa vej af det elektroniske forum og andre systemer, der er ved at blive indfoert. Arbejdet som led i den samordnede aktion nr. 2 har dog ogsaa gjort det muligt at indkredse en raekke centrale spoergsmaal, der er af betydning for maalet, nemlig at faa skabt gode erhvervsordninger for erhvervslivet. Det drejer sig bl.a. om behovet for at afstemme foranstaltningerne efter de saerlige vilkaar, der goer sig gaeldende for de forskellige typer virksomheder, behovet for at yde erhvervsfremmeordningerne som en sammenhaengende og homogen pakke, behovet for at goere dem lettilgaengelige, det stigende antal muligheder for at udnytte IT til dette formaal og behovet for at opstille kvalitetskrav. For at faa et overblik over situationen maa vi se naermere paa resultaterne af den samordnede aktion nr. 3, da den giver disse spoergsmaal en yderligere dimension.

4. Den samordnede aktion nr. 3: Forbedring af erhvervsprogrammernes synlighed og effektivitet

4.1. Erhvervsprogrammernes synlighed og effektivitet

4.1.1. Dublin-forummet

Den samordnede aktion nr. 3 blev indledt paa Dublin-forummet om erhvervsprogrammernes synlighed og effektivitet i november 1996. Man droeftede i Dublin, hvordan man kan fremme efterspoergslen efter erhvervsfremmeprogrammer og goere dem mere synlige.

Man sondrede under behandlingen mellem fremme af erhvervsprogrammer gennem offentlige myndigheder paa nationalt og regionalt plan og gennem erhvervsorganisationer og droeftede markedsfoering af erhvervsfremmeprogrammer.

Foelgende generelle punkter udkrystalliserede sig:

- kundeorienterede ydelser: Virksomheder skal inddrages mere systematisk i udformningen og leveringen af stoetteaktioner og -ydelser

- der er formentlig alt for mange programmer og ydelser og alt for mange organisationer, der staar bag dem; de boer rationaliseres, isaer paa regionalt plan

- stoetteorganisationerne boer have en moderne servicekultur for erhvervslivet

- foranstaltningerne skal goeres mere maalrettede under hensyntagen til de forskellige typer virksomheder og have mere indhold og dybde; man boer gaa bort fra de traditionelle ydelser og i stedet yde foranstaltninger, der er tilpasset erhvervslivets vigtige innovationsprocesser

- evaluering af de programmer og ydelser, der leveres, boer vaere fast praksis.

Et spoergsmaal, man ikke fik loest, men som uden tvivl er vigtigt, er, hvad der er den rette balance mellem offentlige og private erhvervstoetteordninger. Spoergsmaalet angribes meget forskelligt i de enkelte dele af EU, men det er helt klart, at den offentlige og private sektor maa samarbejde.

To organisationer blev fremdraget som gode eksempler, naar det gaelder levering af foranstaltninger af hoej kvalitet, der var godt afstemt efter kundernes behov, nemlig ERVET [37] i Emilia-Romagna i Italien og Forbairt [38] i Irland.

[37] www.ervet.it/english/Welcome_e.htm

[38] Forbairt er nu en del af Enterprise Ireland, hvis tjenester er beskrevet naermere paa: www.forbairt.ie/

Hvad angaar markedsfoering af erhvervsstoetteordninger, udarbejdede man foelgende henstillinger:

- nationale kampagner fungerer bedst som basis for lokal markedsfoering og boer fokusere paa oeget almen oplysning;

- der maa paa lokalt plan ske en samordning mellem de enkelte organisationer for at sikre, at deres budskab er klart;

- der boer ved stoetten laegges vaegt paa, hvad virksomheder oensker, og ikke, hvad den paagaeldende erhvervsfremmeorganisation kan praestere;

- det er vigtigt at afhjaelpe SMV'ers isolation gennem networking af forskellig art, f.eks. eksportforeninger og grupper til udveksling af erfaringer, hvilket kan hjaelpe virksomheder med at udnytte de tilgaengelige foranstaltninger bedre;

- det kan vaere nyttigt at besoege virksomheder eller ringe dem op;

- banker og andre organisationer kan bruges i markedsfoeringsoejemed;

- informationsteknologien - saerlig Internet - boer udnyttes.

Det er vaerd at bemaerke, at spoergsmaalet om helhedssyn og kvalitet ogsaa var i forgrunden i Dublin, selv om emnet blev angrebet fra anden vinkel.

4.1.2. Opfoelgning

Under droeftelserne efter Dublin-forummet blev der fremsat en raekke bemaerkninger om, at emnet for den samordnede aktion nr. 2 og 3 overlappede hinanden. Det blev konstateret, at de to samordnede aktioner ofte handlede om de samme tjenester, blot fra forskellig synsvinkel, og man naaede i styregruppen til enighed om, at arbejdet i forbindelse med de to aktioner skulle forloebe parallelt. Det blev dog bemaerket, at den samordnede aktion nr. 3 omhandlede et saerskilt og vigtigt spoergsmaal. Det er nemlig ikke kun et spoergsmaal om stoettetjenesternes indhold og den tilgrundliggende idé, men ogsaa om, hvordan de ydes. Desuden boer man fortsat undersoege, hvilke opfattelser og motiver stoettetjenesternes brugere, fortrinsvist SMV'er, har.

En af de foerste opfoelgningsaktiviteter var seminaret om kvalitetstjenester for erhvervslivet, som blev afholdt i Rom i februar 1998. Droeftelserne spaendte vidt paa seminaret og omfattede bl.a.:

- behovet for at sikre, at virksomheder uden unoedige vanskeligheder har adgang til en bred vifte af tjenester for erhvervslivet

- man boer naa til enighed om en raekke basistjenester, der boer indgaa i denne vifte, og som boer vaere tilgaengelige i hele Europa

- samtidig boer man undgaa et overdrevent stort antal stoettetjenester

- tjenesteyderne boer vaere kundeorienterede og fleksible i forhold til virksomheders saerlige behov og vilkaar

- virksomheder har behov for bedre oplysning baade om de tilgaengelige stoettetjenester og tjenesternes art og kvalitet

- der maa skabes systemer, der kan forvisse virksomheder om, at der er tale om kvalitetstjenester, isaer gennem certificering af tjenesteyderne og adfaerdskodekser

- der maa findes nye metoder til at fremme udnyttelsen af stoettetjenesterne for erhvervslivet, bl.a. ved at lade det indgaa i uddannelsen for baade ivaerksaettere og tjenesteydere og gennem hensigtsmaessig brug af IT.

Samordnet aktion nr. 3 Boks 6

AAbenhed paa markeder for erhvervsstoetteordninger i Italien

Det italienske register over private virksomheder, der yder erhvervsstoette.

Unioncamere (den italienske sammenslutning af handelskamre) har sammen med en raekke partnere udarbejdet et register over godt 700 erhvervskonsulenter (fortrinsvist fra den private sektor) for at fremme ydelser inden for uddannelses- og konsulentvirksomhed. Registret er tilgaengeligt paa Internet [39]. Der kan i databasen soeges paa en bestemt tjenestekategori (14 muligheder) og en bestemt region eller hele landet, hvorved man faar en liste over eksperter og konsulenter, som har stillet oplysninger til raadighed. Der er angivet kontaktpunkt, arbejdsomraade, omsaetning, antal kunder og ansatte, bankoplysninger, eventuelle certifikater og medlemskab af nationale og internationale sammenslutninger, beskrivelse af tidligere og aktuelle arbejder og deltagelse i EU-programmer.

[39] www.repertorio.camcom.it

Unioncamere kan ikke give nogen garantier vedroerende dataene i databasen, men ordningen har oeget informationerne om markedet for disse ydelser markant og bidrager derved til at afhjaelpe en vaesentlig mangel ved markedet. Det bliver ikke kun lettere for virksomhederne at finde frem til, hvor de kan faa hjaelp, de kan ogsaa stole mere paa disse konsulentydelser.

At erhvervsfremmeprogrammernes synlighed og udnyttelse fortsat noed saerlig bevaagenhed, fremgaar af det arbejde, der blev lagt for dagen i den saerlige arbejdsgruppe, som styregruppen for de samordnede aktioner havde nedsat. Efter seminaret i Rom foreslog de italienske myndigheder, at man gennemfoerte en analyse af virksomheders og erhvervsorganisationers syn paa erhvervsstoetteordningernes art og kvalitet. Flere medlemsstater viste interesse for dette forslag, og efter at det var blevet droeftet i en arbejdsgruppe, ivaerksatte man en samordnet undersoegelse som led i et projekt finansieret af Kommissionen og de fem deltagende medlemsstater i faellesskab.

Endelig boer det naevnes, at flere af de punkter, man naaede frem til i Dublin, blev taget i betragtning ved udarbejdelsen af henstillingen om SMV'ernes adgang til erhvervsfremmeprogrammer [40], som Kommissionen har faaet forelagt til godkendelse. Der er tydeligvis flere overlapninger mellem erhvervsfremmeprogrammer og erhvervsstoette, om end programmer i reglen er mere detaljerede og f.eks. kraever formelle ansoegninger, ofte i konkurrence med andre ansoegere, mens der er fri adgang til stoetteaktioner. Det er derfor indlysende, at mange af de praktiske problemer, som virksomheder har haft i forbindelse med ansoegningsprocedurerne til EU's og de nationale erhvervsfremmeprogrammer, minder om vanskelighederne i forbindelse med den klart enklere procedure for erhvervsstoette. Informationen er ofte utilstraekkelig, programmerne udarbejdes ikke under hensyntagen til de forskellige vilkaar, der goer sig gaeldende for SMV'er, og SMV'er er ikke selv i stand til at udnytte tjenesterne.

[40] Kommissionens henstilling om forbedring af SMV'ers adgang til stoetteprogrammer.

4.2. Samlet vurdering af den samordnede aktion nr. 2 og 3

Det arbejde, der er gjort vedroerende begge aspekter af stoetten til erhvervslivet, er mundet ud i en raekke klare konklusioner. Selv om der uden tvivl er flere eksempler paa god praksis rundt om i Europa, og mange af dem, der beskaeftiger sig med at hjaelpe virksomheder, er meget engagerede, kan der bestemt foretages forbedringer paa flere punkter. Faktisk er det isaer dem, der arbejder paa omraadet, der taler varmest for forbedringer.

Konklusionerne kan sammenfattes som foelger:

- stoetten til virksomheder skal vaere kundeorienteret

- stoetten skal i stoerre udstraekning vaere tilgaengelig i alle dele af EU, og den skal vaere mere sammenhaengende og konsekvent; frem for alt boer det generelle kvalitetsniveau naerme sig det bedste niveau, der findes i EU

- forskellige ydelser for forskellige typer virksomheder: der maa i hoejere grad sondres mellem foranstaltninger for de enkelte udviklingsfaser (etablering, vaekst og generationsskifte)

- der boer for alle typer virksomheder fastlaegges et basisudbud af ydelser, der er lettilgaengelige for samtlige virksomheder, og som staar i direkte forhold til alle stoerre omraader, der indgaar i en erhvervsvirksomhed

- for at lette denne adgang boer man udnytte IT-loesninger paa passende vis

- der maa fastlaegges kvalitetsnormer for ydelserne; der maa opstilles sammenligningskriterier, som loebende maa revideres; desuden boer det vaere fast praksis, at foranstaltningerne evalueres

- det er meget vigtigt med en oeget professionalisering af de medarbejdere, der staar for stoetteaktionerne, hvad enten der er tale om den private eller den offentlige sektor; dette maa understoettes af passende uddannelse og relevante kvalifikationer, karrieremuligheder, veludviklede erhvervsorganisationer og anerkendelse fra offentlighedens side

- indsatsen for at forbedre kvaliteten og oege professionalismen boer bygge paa et aktivt program for fastlaeggelse og udveksling af bedste praksis.

Det vil med andre ord sige, at begge samordnede aktioner ganske vist omfatter en bred vifte af forskellige praksisser og angriber problemet fra forskellig vinkel, men at begge har foert frem til to centrale konklusioner, nemlig at de , der tilbydes erhvervslivet, maa goeres mere sammenhaengende, og at der overalt maa sikres en hoej kvalitet.

5. Konklusioner og udviklingen fremover

5.1. Sammendrag af fremskridtene

Programmet for de samordnede aktioner er ganske ambitioest. Det begyndte med nogle af de grundlaeggende erhvervspolitiske spoergsmaal, og man har droeftet mange vidt forgrenede spoergsmaal. Der var brug for et rigt maal af samordning, navnlig af de enkelte medlemsstaters bidrag til arbejdet, og det var noedvendigt at inddrage en lang raekke aktoerer og erhvervsorganisationer. Metoden til at finde frem til og udveksle bedste praksis og instrumenterne, der blev anvendt i dette oejemed, var forholdsvist ny og maatte i vidt omfang udvikles hen ad vejen. Da der ikke var noget lovbestemt krav ud over traktatens generelle bestemmelser, var det hovedsageligt god vilje, der drev vaerket. Desuden maatte man ikke overskride Kommissionens og medlemsstaternes eksisterende budgetrammer.

Paa den baggrund maa det konkluderes, at der er gjort store fremskridt takket vaere de samordnede aktioner. Et af maalene, som ogsaa naevnes i det integrerede program, gik ud paa at sikre en bedre maalretning og konvergens af de politiske foranstaltninger [41]. Det maal er naaet. Det fremgaar af resultaterne af de enkelte samordnede aktioner, at myndighederne i medlemsstaterne har laert meget af hinanden, og at de har afstemt deres lovgivning og praksis efter den nye viden.

[41] Kommissionens meddelelse "Det integrerede program for smaa og mellemstore virksomheder (SMV'er) og haandvaerksfagene", KOM(96) 329 endelig udg. af 10.7.1996, s. iv.

Man kan ogsaa pege paa konkrete forandringer, der er udsprunget af de samordnede aktioner. Desuden har de haft en vigtig funktion, idet de baade har bidraget til at indkredse, hvilke spoergsmaal der er enighed om, og har gjort det muligt at iagttage og overvaage, hvilke fremskridt der goeres for at forbedre situationen for virksomheder.

Erhvervsklimaet og stoetteaktionerne droeftes nu paa EU-plan, og der er en klar fremgang at spore i droeftelserne, naar det gaelder om at fastlaegge klare og sammenhaengende prioriteringer. Det er de samordnede aktioners fortjeneste. Der er saaledes sikret en bedre maalretning og en vis konvergens, og der er blevet udarbejdet metoder til at maale de kommende fremskridt.

Den stigende enighed om prioriteringerne vil kunne bygge videre paa de konkrete anbefalinger om forbedring af erhvervsklimaet og udvikling af erhvervstjenester kendetegnet ved alsidighed, kvalitet og fleksibilitet som beskrevet i punkt 2.1 og 4.2 ovenfor.

Der er ogsaa gjort fremskridt med hensyn til de praksisser og procedurer, der blev udarbejdet til foraene og seminarerne under de samordnede aktioner. Erfaringerne fra disse arrangementer har hjulpet Kommissionen og medlemsstaterne med at goere dem mere produktive.

At droeftelserne blev foert inden for naermere fastlagte rammer, har gjort dem mere maalrettede. Ved at lade arrangementerne indgaa i et fast program har man gjort klare fremskridt med de spoergsmaal, man har droeftet, og med de anvendte metoder. I visse tilfaelde har forarbejdet vaeret mere indgaaende, og arbejdet er tydeligvis i stoerre grad blevet fulgt op.

Dette er sket uden stoerre merudgifter for faellesskabsbudgettet og de nationale budgetter, som det fremgaar af evalueringsrapporten om det tredje fleraarige program for smaa og mellemstore virksomheder [42], hvori de samordnede aktioner vurderes meget positivt.

[42] Kommissionens meddelelse "Evalueringsrapport om det tredje fleraarige program for smaa og mellemstore virksomheder i Den Europaeiske Union (1997-2000)", KOM(1999) 319 endelig udg. af 29.6.1999.

Foerste del af programmet for de samordnede aktioner - som oprindeligt beskrevet i det integrerede program - er nu stort set fuldfoert. De sidste brikker vil falde paa plads i forbindelse med de arrangementer, der skal omhandle erhvervsfremmeordninger for virksomheder i vaekst, og som efter planen skal gennemfoeres ved udgangen af 1999 og i starten af 2000.

Det er klart, at konklusionerne i punkt 3.4 og 4.2 ovenfor er den vigtigste laere, der maa uddrages af de samordnede aktioner. Disse konklusioner er - tillige med henstillingen om forbedring og forenkling af erhvervsklimaet i forbindelse med virksomhedsetablering, meddelelsen om overdragelse af smaa og mellemstore virksomheder, BEST-taskforcens anbefalinger og BEST-handlingsplanen - bestemmende for, hvad der boer prioriteres i naeste fase af de samordnede aktioner.

5.2. Naeste fase af samordnede aktioner

Der er til naeste fase af de samordnede aktioner brug for et nyt initiativ, der kan aabne perspektiver svarende til dem, som det integrerede program aabnede. I naeste fase skal man ikke kun videreudvikle emnerne fra det foerste initiativ, men ogsaa sikre, at resultaterne af foerste fase fortsat foelges op, saa de samordnede aktioners effekt forstaerkes i anden fase. Det drejer sig om de faktiske og konkrete aendringer (som anbefalet i foerste fase) af den praksis, der anvendes i offentlige myndigheder og offentlige saavel som private organisationer, saa man faar udviklet en mere sammenhaengende og hensigtsmaessig metode til at haandtere de faktorer, der indvirker paa erhvervsklimaet, og som er underlagt den offentlige sektor.

En vigtig del af arbejdet vil bestaa i fortsat at fremme og foelge gennemfoerelsen af forslagene fra Kommissionens henstilling om forbedring af erhvervsklimaet, meddelelsen om overdragelse af SMV'er og BEST-rapporten. Den anden del vil sigte mod en effektiv formidling og en oeget udnyttelse af resultaterne af den samordnede aktion nr. 2 og 3.

I den forbindelse maa man fortsaette med at udvikle og forbedre de procedurer og metoder, der anvendes som led i de samordnede aktioner. Der er bred enighed om, at det loebende arbejdsprogram boer forlaenges med flere aar, og at erfaringerne fra det tidligere arbejde boer samles i en lille haandbog. De IT-instrumenter, der anvendes til de samordnede aktioner, skal videreudvikles - ikke kun rent teknisk, men ogsaa saa de kan anvendes effektivt til analyser og samarbejde med medlemsstaterne.

Det er desuden noedvendigt at inddrage en bredere maalgruppe end den, man hidtil systematisk har inddraget. Visse af de seneste arrangementer som led i de samordnede aktioner har ikke vaeret lige saa bredt anlagte som de indledende fora, men mere maalrettede mod bestemte emneomraader som uddannelse, finansiering og ivaerksaettercentre (incubators). Arrangementerne har navnlig givet personer, der arbejder paa det paagaeldende omraade, mulighed for at knytte kontakter og udveksle synspunkter om det videre arbejde. I konklusionerne fra seminarerne blev der givet udtryk for en raekke idéer om, hvordan man kan videreudvikle erhvervsfremmeydelserne. Senere hen er det dog blevet bekraeftet, at der er vilje til at foelge de indledende droeftelser op og bringe en loebende debat i stand med henblik paa at udveksle bedste praksis og fremme sammenhaengende kvalitetsydelser paa omraadet. Dette oenske har man imoedekommet ved at etablere diskussionsgrupper som led i internetstrategien for de samordnede aktioner. Det sker i forlaengelse af den udvikling, der finder sted i de beroerte organisationer, hvor spoergsmaalet om kvalitet allerede har stor bevaagenhed. At skabe forudsaetning for, at arbejdet med at fastlaegge bedste praksis naar ud til en stoerre maalgruppe, vil vaere et centralt indslag i programmet for de samordnede aktioner i naeste fase.

Denne udvikling maa ses paa baggrund af styregruppens loebende arbejdsprogram. I afsnit 2 blev der naevnt to arbejdsgrupper, der skal behandle hhv. metodespoergsmaal i forbindelse med bedste praksis og erhvervsprogrammernes synlighed og udnyttelse. Disse arbejdsgrupper angriber spoergsmaalet fra forskellig vinkel, men beskaeftiger sig begge med, hvordan man opstiller objektive kriterier til at afgoere, hvilken praksis der fungerer bedst. At fastlaegge, hvad der er bedste praksis, er en iterativ proces og indebaerer, at man udbreder kendskabet til "god praksis" og tilskynder dem, der arbejder paa omraadet, til at formidle bedre praksis. Denne metode vil blive anvendt i de droeftelser, der skal foeres paa webstedet. Samtidig maa det vaere muligt paa forhaand at opstille kriterier, hvorefter man kan fastlaegge bedste praksis, og at anvende disse til at opnaa et sammenligningsgrundlag til brug for flere forskellige erhvervsudviklingsprogrammer.

Arbejdsgrupperne gennemfoerer analyser, der peger den vej. Tanken er, at de to fremgangsmaader skal virke befordrende paa hinanden og foere til, at man hurtigt naar frem til et antal virksomhedsindikatorer. Disse indikatorer kan bruges som referencepunkter ved fastlaeggelse af kvalitetsnormer af enhver art, adfaerdskodekser for forskellige erhverv eller andre instrumenter, der kan bruges til at udvikle foersteklasses erhvervsstoetteprogrammer for erhvervslivet.

Samspillet mellem disse to fremgangsmaader til at fastlaegge bedste praksis er ikke kun vaesentligt i forbindelse med de anvendte metoder. Man har som led i de samordnede aktioner faaet udviklet en strategi, der er yderst velegnet til dette arbejde, hvor det ikke alene er et lovbestemt krav at anvende naerhedsprincippet, men en garant for effektivitet. De nationale myndigheders bidrag til arbejdet med at opstille grundlaeggende og objektive kriterier for den proces, der gaar ud paa at fastlaegge bedste praksis, vil vaere bestemmende for droeftelserne mellem dem, der arbejder paa omraadet. Det skulle sikre, at henstillingerne er umiddelbart anvendelige i hele Den Europaeiske Union, og at medlemsstaterne kan foere dem ud i livet.

Det vil foere os videre end den i bund og grund subjektive metode, man i de tidlige faser af de samordnede aktioner anvendte til at fastlaegge bedste praksis. Blot at fremlaegge interessante idéer og praktiske eksempler paa stoerre fora har givetvis sin berettigelse. Den inspirationsvaerdi, det kan have at se, hvordan kolleger andre steder haandterer velkendte problemer, er imidlertid en vigtig motivationsfaktor. Metoden har dog ogsaa sine begraensninger, og det staar nu klart, at det voksende oenske om professionalisme i leveringen af erhvervsstoetteprojekter indebaerer, at bedste praksis maa fastlaegges paa en mere systematisk maade.

Naar man taler om naeste fase af de samordnede aktioner, boer man naturligvis ikke glemme, at samarbejdet mellem medlemsstaterne ikke skrider stoet frem. Meget af arbejdet med at give samordnede aktioner et mere reelt grundlag er allerede indledt. Desuden gennemfoeres de samordnede aktioner ikke i et tomrum, og andre vigtige forhold i erhvervspolitikken og anden beslaegtet politik maa ogsaa tages i betragtning. BEST-handlingsplanen har f.eks. udstukket en vis kurs. Desuden skal der tages hensyn til de aarlige nationale handlingsplaner paa beskaeftigelsesomraadet, hvori der - med hensyn til ivaerksaetterkulturen - berettes om igangvaerende og planlagte aktiviteter til forbedring af betingelserne for ivaerksaettere.

De samordnede aktioner er nu naaet til et punkt, hvor de skal have en chance for at bidrage til disse andre vigtige europaeiske initiativer. Med BEST-handlingsplanen har man allerede fremlagt planer herom, og det er ikke svaert at faa skabt en forbindelse, eftersom den oprindelige - og stadig aktuelle - baggrund for de samordnede aktioner svarer til den, der laa til grund for baade BEST-handlingsplanen og det saerlige ivaerksaetteraspekt i retningslinjerne for beskaeftigelsen.

Hvordan det konkret skal ske, ligger uden for rammerne af denne rapport. Det maa fastlaegges sammen med de oevrige indslag i EU's erhvervspolitik, naar det igangvaerende fleraarige program er udloebet. Det er dog klart, at de samordnede aktioners styrke ligger i, at de kan tilvejebringe en saeregen og stadig mere raffineret indfaldsvinkel og metode. Paa baggrund af de vigtige forandringer, der er ved at ske rundt omkring i Europa paa centrale erhvervspolitiske omraader, skal arbejdet med de samordnede aktioner fortsat spille en fremtraedende rolle i Den Europaeiske Unions og medlemsstaternes indsats for at fastlaegge og gennemfoere en sammenhaengende strategi til fremme af vaekst og konkurrenceevne gennem staerke og dynamiske virksomheder.

Bilag:

Bilag 1: Arrangementerne under de samordnede aktioner

Bilag 2: Stoette til virksomheder i etableringsfasen - "Vejledning i god praksis" for erhvervsfremmeorganisationer

Bilag 1

ARRANGEMENTERNE UNDER DE SAMORDNEDE AKTIONER

>TABELPOSITION>

* Kommissionens henstilling 97/344/EF af 22. april 1997 om forbedring og forenkling af erhvervsklimaet i forbindelse med virksomhedsetablering

Kommissionens meddelelse af 28. marts 1998 om overdragelse af smaa og mellemstore virksomheder

Bilag 2

Europa-Kommissionen

Stoette til virksomheder i etableringsfasen

"Vejledning i god praksis" for erhvervsfremmeorganisationer

Indledning

Den mangfoldighed, der praeger Den Europaeiske Union, er paa mange omraader ogsaa en af dens stoerste styrker. Denne publikation skal vaere med til at saette fokus paa, hvordan man udnytter denne styrke til gavn for det voksende antal smaa og mellemstore virksomheder, der er drivkraften i europaeisk oekonomi.

De fleste virksomheder faar paa et tidspunkt brug for en eller anden form for stoette. Det gaelder isaer nyetablerede virksomheder. Der findes mange eksempler paa, at det rette miljoe og den rigtige information og raadgivning kan vaere med til baade at give en virksomhed en god start og sikre, at den overlever de foerste vanskelige aar.

I denne publikation kan De se resultatet af et hoeringsprogram vedroerende erhvervsfremmeforanstaltninger, der er blevet gennemfoert i form af "samordnede aktioner" mellem EU's medlemsstater. Man har fundet frem til tyve eksempler paa god praksis i forbindelse med hjaelp til virksomhedsetablering. Det drejer sig om god praksis paa omraaderne uddannelse og information, finansiering og direkte stoette gennem ivaerksaettercentre. Der gives en kort beskrivelse af hvert enkelt eksempel paa "god praksis", og det oplyses, hvor man kan soege yderligere oplysninger navnlig om de seminarer, hvor det paagaeldende eksempel blev praesenteret, og om de involverede organisationers websteder.

Jeg haaber, at disse eksempler paa god praksis vil vaere af interesse for alle, der arbejder med erhvervsfremmeforanstaltninger, og isaer for fagfolk, der har den direkte kontakt med virksomheder, og som hjaelper dem med at udvikle sig. Folk med praktisk erfaring kender naturligvis talrige andre eksempler paa god eller endog bedre praksis. Formaalet med denne publikation er bl.a. at fremme feedback om andre eksempler paa god praksis og en debat om fordelene ved de forskellige former for god praksis. Hvis De beskaeftiger Dem professionelt med erhvervsfremmeforanstaltninger, haaber jeg, at De vil tage aktivt del i denne debat, som De finder flere oplysninger om paa de naeste sider.

Ved at laere af hinanden og tilpasse sig til hinandens bedste praksis med henblik paa at forbedre eksisterende stoetteaktioner kan vi i Europa opbygge virkelig professionelle erhvervsstoetteforanstaltninger af den bedst mulige kvalitet. Denne publikation er et vigtigt bidrag til denne proces.

Stoette til virksomheder i etableringsfasen

"Vejledning i god praksis" for erhvervsfremmeorganisationer

Nye virksomheder tilfoerer den moderne oekonomi innovation og vitalitet. Nye produkter og tjenester kan hurtigt komme paa markedet, og det er blevet lettere at indfoere nye teknikker og processer. Nye virksomheder skaber beskaeftigelsesmuligheder for en voksende del af den arbejdende befolkning. Oprettelsen af nye virksomheder har hoej politisk prioritet i alle EU's medlemsstater.

Nye virksomheder har brug for de rette betingelser for at kunne blomstre. Ofte soeger de ekstern vejledning og stoette, som de saa i nogle tilfaelde faar fra venner og bekendte. Men hvis de vil have professionel hjaelp, henvender de sig ofte til en af de mange erhvervsfremmeorganisationer, der findes overalt i Europa, og hvoraf mange tilbyder serviceydelser, som er specielt rettet mod at hjaelpe virksomheder i etableringsfasen.

I mange tilfaelde kan denne hjaelp betyde forskellen mellem succes og fiasko. Under alle omstaendigheder forventer ivaerksaettere en service, der er lettilgaengelig, tilpasset deres behov og af en hoej kvalitet. Og det har de ogsaa krav paa.

Mange af de ydelser, der tilbydes, er yderst professionelle. Der findes megen god praksis. Men selv de bedste erhvervsfremmeorganisationer ved, at de kan laere af andres erfaringer og navnlig af tilsvarende organisationer andre steder i Europa.

Denne publikation er taenkt som en hjaelp til at forbedre de mange forskellige former for stoette til smaa og mellemstore virksomheder, der findes. Dette skal ske ved at fremme udbredelsen af god praksis.

Der hersker bred enighed om principperne. BEST-rapporten [43], som blev positivt modtaget af mange, kommer med en raekke anbefalinger vedroerende noedvendige forbedringer i erhvervsmiljoeet og i erhvervsfremmeorganisationerne. Denne pu