Ændret forslag til Rådets Beslutning om vedtagelse af et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration: «Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum» (2002-2006) (forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 250, stk. 2)

BEGRUNDELSE

Kommissionen fremsatte forslagene til sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling under EF og Euratom [1] den 21. februar 2001, og den 30. maj 2001 fremsatte den særprogramforslagene til gennemførelse af sjette rammeprogram [2]. Forslagene er udformet med det formål, at de skal bidrage til realiseringen af det europæiske forskningsrum.

[1] KOM (2001) 94.

[2] KOM (2001) 279.

En vigtig fase i forhandlingerne om rammeprogramafgørelserne er nu afsluttet med førstebehandlingen i Europa-Parlamentet (den 14. november 2001) og vedtagelsen af Rådet fælles holdning (28. Januar 2002).

Den stillingtagen til det nye rammeprogram, der er kommet til udtryk i Parlamentet og Rådet, vidner om holdninger, der i store træk er sammenfaldende, hvad angår det samlede budget og dets fordeling, programmets struktur, de videnskabelige og teknologiske hovedopgaver og gennemførelsesmidlerne

Kommissionen har fra sin side bestræbt sig på at fremme enigheden, især ved at ændre sine rammeprogramforslag for at indarbejde en væsentlig del af Parlaments ændringsforslag [3] Den noterer sig med tilfredshed den enighed, der gennem Rådets og Parlamentets bestræbelser i det væsentlige er opnået om de grundlæggende principper bag det nye rammeprogram, navnlig for så vidt angår den fremtrædende plads, brugen af nye stærkt virkende instrumenter får tildelt, de udvalgte forskningstemaers skarpe fokusering og indførelsen af større fleksibilitet i gennemførelsen af programmet.

[3] KOM (2001) 709.

Der er nu et tilstrækkelig stabilt grundlag, så Kommissionen kan fremsætte ændrede forslag til særprogrammerne. Disse forslag indarbejder de ændringer i rammeprogrammet, som førstebehandlingen har resulteret i, og fastlægger ændringernes nærmere følgevirkninger for, hvilken forskning der skal udføres, samt gennemførelsesmidlerne. Formålet er at hjælpe de andre institutioner i deres behandling af særprogrammerne og i de videre forhandlinger, således at der hurtigt kan opnås enighed om rammeprogrammet, deltagelsesreglerne og særprogrammerne.

De mest omfattende justeringer i forhold til Kommissionens tidligere forslag er foretaget i programmet "Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum", bl.a. følgende:

- Strukturen og det detaljerede forskningsindhold er justeret under forskningstema 1 (for at afspejle dets opdeling i to afsnit om henholdsvis avanceret genomforskning og anvendelse heraf på sundhedsområdet og bekæmpelse af de vigtigste sygdomme) og under forskningstema 6 (for at afspejle dets opdeling i tre dele om henholdsvis bæredygtige energisystemer, bæredygtig overfladetransport og globale miljøændringer og økosystemer). Mere begrænsede, men i visse tilfælde ikke desto mindre væsentlige ændringer er foretaget i forskningsindholdet under andre udvalgte forskningstemaer.

- Der er foretaget justeringer af de oprindelige politikorienterede forskningsopgaver under "Støtte til politikker og foregribelse af videnskabelige og teknologiske behov", og nogle af forskningsaktiviteterne under de udvalgte forskningstemaer er omfordelt (navnlig for så vidt angår forskning omkring landbrug og marine økosystemer). Der er her taget hensyn til de indholdsmæssige ændringer og den betydelige nedsættelse af budgettet efter førstebehandlingen.

- Beskrivelsen af instrumenterne (bilag III) er blevet forbedret og præciseret på baggrund af debatten op til førstebehandlingen. Dette afspejler ønsket om en glidende overgang fra "traditionelle" til "nye" instrumenter i forbindelse med gennemførelsen af de udvalgte temaer og tanken om et fjerde instrument med idéen om en "vej til topkvalitet".

Kommissionen foreslår at et udvalg af repræsentanter for medlemsstaterne bistår ved gennemførelsen af dette særprogram. Udvalget mødes i forskellige sammensætninger alt efter, hvilke udvalgte forskningstemaer der er på dagsordenen

De ændringer, der er foretaget i programmet "Strukturering af det europæiske forskningsrum" vedrører hovedsagelig mobilitets- og infrastrukturaktiviteter, hvor der er indføjet yderligere detaljer og større klarhed i de ordninger og instrumenter, der skal vedtages, samtidig med at der er taget højde for det mere begrænsede budget, der er til rådighed for disse aktiviteter. I Euratom-programmet for "Kerneenergi" vedrører de vigtigste ændringer fissionsdelen, hvor der er medtaget et nyt udvalgt forskningstema om strålingsbeskyttelse og aktiviteter vedrørende sikkerhed i nukleare anlæg. I begge programmerne er beskrivelsen af instrumenterne (bilag III) blevet ændret og bragt på linje med programmet "Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum".

I alle tilfælde er budgettildelingerne blevet revideret i overensstemmelse med Rådets fælles holdning.

2001/0122 (CNS)

Ændret forslag til Rådets Beslutning om vedtagelse af et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration: «Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum» (2002-2006)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 166,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [4]

[4] EFT C

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [5]

[5] EFT C

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg [6] og

[6] EFT C

ud fra følgende betragtninger:

(1) I henhold til traktatens artikel 166, stk. 3, iværksættes Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../../EF om Det Europæiske Fællesskabs sjette flerårige rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration som bidrag til realiseringen af det europæiske forskningsrum [7] (i det følgende benævnt "rammeprogrammet") ved hjælp af særprogrammer, hvori angives de nærmere bestemmelser for deres gennemførelse, deres varighed og de midler, der skønnes nødvendige.

[7] EFT C

(2) Rammeprogrammet er struktureret omkring tre aktivitetsblokke, "Koncentration og integration af EF's forskningsindsats", "Strukturering af det europæiske forskningsrum" og "Styrkelse af grundlaget for det europæiske forskningsrum"; den første og den tredje blok gennemføres for de indirekte aktioners vedkommende ved dette særprogram.

(3) De deltagelsesregler for virksomheder, forskningscentre og universiteter og regler for formidling af forskningsresultater gældende for rammeprogrammet, som Europa-Parlamentet og Rådet har vedtaget i afgørelse nr. .../../EF [8], (i det følgende benævnt "regler for deltagelse og formidling") bør også gælde for dette program.

[8] EFT L

(4) Det erkendes, at de nye instrumenter (integrerede projekter og ekspertisenetværk) har stor betydning som overordnet hovedmiddel til at nå målene om kritisk masse, forenkling af forvaltningen og europæisk nytteværdi af Fællesskabets forskning i forhold til det, der allerede iværksættes på nationalt plan, og til at nå målet om integration af forskningskapaciteten. De skulle bevirke, at udgifterne til personale og administration sænkes til højst 6,0% af det samlede anslåede bevillingsbehov til gennemførelse af programmet. I 2004 vil uafhængige eksperter evaluere, hvor effektivt hvert af disse instrumenter har været under gennemførelsen af rammeprogrammet.

(5) Lande, der har indgået de nødvendige aftaler kan deltage i programmet, jf. traktatens artikel 170; på projektplan og på grundlag af princippet om gensidig fordel kan også enheder fra tredjelande samt internationale organisationer for videnskabeligt samarbejde deltage.

(6) Ved gennemførelsen af dette program bør der i forlængelse af Kommissionens meddelelse "En mobilitetsstrategi for det europæiske forskningsrum" lægges vægt på at fremme forskernes mobilitet, på innovation , på små og mellemstore virksomheders behov og på at tilskynde dem til at deltage samt på internationalt samarbejde med tredjelande og internationale organisationer. Der bør rettes en særlig opmærksomhed mod kandidatlandene.

(7) Ved gennemførelsen af forskningsaktiviteter under dette program skal grundlæggende etiske principper overholdes, herunder sådanne som er anført i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; der vil ikke blive ydet tilskud til forskning med militære formål.

(8) I forlængelse af Kommissionens meddelelse "Kvinder og videnskab" [9], samt Rådets resolution [10] og Europa-Parlamentets beslutning [11] om samme emne er en handlingsplan under gennemførelse med det formål at give plads til, at kvinderne kan spille en større rolle inden for videnskab og forskning i Europa, og yderligere tiltag på området er påkrævet. Ved gennemførelsen af dette program vil der blive taget hensyn til kønsaspektet inden for forskning.

[9] KOM(1999)76.

[10] Resolution af 20. maj 1999, EFT C 201 af 16.7.1999.

[11] Beslutning af 3. februar 2000. PE 284.656.

(9) For at kunne udnytte det fulde potentiale i dette program bør alle relevante parter, især medlemsstaterne, de associerede kandidatlande og de andre associerede stater, tilskyndes til at engagere sig aktivt i en fælles bestræbelse på at øge koordineringen af den forskningsindsats, der gøres i Europa, bl.a. ved at åbne de nationale programmer og etablere netværk mellem dem og ved fri udveksling af oplysninger i forbindelse med den forskning, der foregår på alle niveauer.

(10) Programmet bør gennemføres på en fleksibel, effektiv og gennemskuelig måde, så relevante interesser især inden for forskerverdenen, erhvervslivet, blandt brugerne og i det politiske liv tilgodeses; forskningsindsatsen under dette program bør i givet fald tilpasses til fællesskabspolitikkernes behov og til den videnskabelige og teknologiske udvikling.

(11) Deltagelse i aktiviteterne under dette program vil blive fremmet gennem offentliggørelse af de fornødne oplysninger om indhold, vilkår og procedurer; oplysningerne vil blive stillet til rådighed for potentielle deltagere, også fra de associerede kandidatlande og andre associerede lande, i god tid og i en grundigt gennemarbejdet form. Der vil blive gennemført specifikke aktiviteter til støtte for deltagelse af forskere og institutioner fra udviklingslande, Middelhavslande, herunder det vestlige Balkan, samt Rusland og de nye uafhængige stater [12].

[12] NIS: Newly Independent States.

(12) Da gennemførelsesbestemmelserne til denne beslutning er forvaltningsforanstaltninger, jf. artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [13], bør de vedtages efter forvaltningsproceduren i artikel 4 i nævnte afgørelse.

[13] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(13) Kommissionen vil, når tiden er inde, sørge for, at der foretages en uafhængig vurdering af de tiltag, der gennemføres på de områder, som programmet dækker, hvilket vil blive gjort i åbenhed over for alle relevante aktører.

(15) Der bør indføres en særlig budgetpost for hvert udvalgt forskningstema i De Europæiske Fællesskabers almindelige budget -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1. I overensstemmelse med rammeprogrammet vedtages der for perioden fra [.....] til 31. december 2006 et særprogram om "Integration og styrkelse af det europæiske forskningsrum" (i det følgende benævnt "særprogrammet").

2. Særprogrammets mål og videnskabelige og teknologiske prioriteringer er anført i bilag I.

Artikel 2

I overensstemmelse med bilag II til rammeprogrammet skønnes bevillingsbehovet til gennemførelse af særprogrammet at være 12 855 millioner EUR, hvoraf højst 6,0% skal anvendes til Kommissionens administrative udgifter. Bilag II indeholder en vejledende fordeling af beløbet.

Artikel 3

Alle forskningsaktiviteter, der iværksættes under det sjette rammeprogram, skal gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper.

Artikel 4

1. De nærmere bestemmelser om Fællesskabets finansielle deltagelse i særprogrammet er de bestemmelser, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, i rammeprogrammet.

2. Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de instrumenter, der er fastsat i bilag I og III til rammeprogrammet og beskrevet i bilag III.

3. Reglerne for deltagelse og formidling finder anvendelse på særprogrammet.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram til gennemførelse af særprogrammet med en mere detaljeret beskrivelse af målene og de videnskabelige og teknologiske prioriteringer, der er fastsat i bilag I, samt tidsplanen for gennemførelsen.

2. I arbejdsprogrammet tages der hensyn til relevante forskningstiltag, som medlemsstaterne, associerede stater, europæiske og internationale organisationer gennemfører. Det ajourføres i givet fald.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af særprogrammet.

2. Den i artikel 7 fastsatte procedure finder anvendelse i forbindelse med vedtagelsen af følgende foranstaltninger:

- udarbejdelse og ajourføring af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, herunder fastlæggelse af, hvilke instrumenter der først og fremmest skal tages i brug, og eventuelle senere justeringer af deres anvendelse

- eventuelle justeringer af den vejledende fordeling af beløbet, der er anført i bilag II.

Artikel 7

1. Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand.

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes forvaltningsproceduren i artikel 4 i afgørelse 1999/468/EF [14] i overensstemmelse med samme afgørelses artikel 7, stk. 3.

[14] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

3. Det tidsrum, der nævnes i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til to måneder.

Artikel 8

1. I overensstemmelse med artikel 4 i rammeprogrammet offentliggør Kommissionen med jævne mellemrum en rapport om, hvor langt gennemførelsen af særprogrammet er nået; rapporten skal også indeholde oplysninger om finansieringsforhold.

2. Kommissionen sørger for, at der gennemføres en uafhængig overvågning og evaluering af aktiviteterne på de områder, som særprogrammet omfatter, jf. rammeprogrammets artikel 6.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

BILAG I

Videnskabelige og teknologiske mål og hovedlinjer for aktionerne

Programmet er struktureret således:

1. Koncentration og integration af EF's forskningsindsats

1.1. Udvalgte forskningstemaer

1.1.1. Genomforskning og bioteknologi i sundhedens tjeneste

i) Avanceret genomforskning og anvendelse heraf på sundhedsområdet

ii) Bekæmpelse af vigtige sygdomme

1.1.2. Informationssamfundsteknologi

1.1.3. Nanoteknologi og nanovidenskab, videnbaserede multifunktionelle materialer, nye produktionsprocesser og nyt udstyr

1.1.4. Luftfart og rumfart

1.1.5. Fødevarekvalitet og -sikkerhed

1.1.6. Bæredygtig udvikling, globale miljøændringer og økosystemer

i) Bæredygtige energisystemer

ii) Bæredygtig overfladetransport

iii) Globale miljøændringer og økosystemer

1.1.7. Borgere og styreformer i et videnbaseret samfund

1.2. Specifikke aktiviteter, der dækker et bredere forskningsfelt

1.2.1 Støtte til politikker og foregribelse af videnskabelige og teknologiske behov

1.2.2 Horisontale forskningsaktiviteter med deltagelse af små og mellemstore virksomheder

1.2.3. Særlige foranstaltninger til støtte for internationalt samarbejde

2. Styrkelse af grundlaget for det europæiske forskningsrum

2.1. Støtte til koordinering af aktiviteterne

2.2. Støtte til en sammenhængende politikudvikling

Indledning

Med dette program fremmes forskning i verdensklasse dels på centrale udvalgte områder af særlig interesse og nytteværdi for Europa og europæisk erhvervslivs konkurrenceevne, således som de er identificeret i det sjette rammeprogram, dels inden for emner, der identificeres som særlig betydningsfulde under gennemførelsen af rammeprogrammet på baggrund af behov i forbindelse med tilrettelæggelse eller gennemførelse af EU-politikker og muligheder, som opstår inden for nye frontforskningsområder.

Programmet vil tilstræbe en mere omfattende integration af forskningen i Europa gennem:

- En koncentreret indsats inden for udvalgte forskningstemaer ved hjælp af stærkt virkende finansieringsinstrumenter (integrerede projekter og ekspertisenetværk), som grupperer forskningens aktører i sammensætninger, der egner sig til de udvalgte forskningstemaers nye udfordringer, og i et omfang, der sikrer den kritiske masse.

- Systematisk og koordineret planlægning og udførelse af forskning til støtte for EF-politikker og til udforskning af nye og opdukkende videnskabelige og teknologiske arbejdsområder, idet der tages hensyn til de behov, som de relevante aktører i hele EU giver udtryk for.

- Fremme af netsamarbejde og en fælles indsats mellem nationale og europæiske rammer for forskning og innovation og åbning af nationale programmer inden for disse udvalgte områder, herunder, hvor det er relevant, ved hjælp af de i traktatens artikel 169 omhandlede programmer, samt inden for andre områder, hvor en sådan indsats ville være til gavn for det europæiske forskningsgrundlag.

Dette program står i et komplementært forhold til programmet "Strukturering af det europæiske forskningsrum" og til særprogrammet for Det Fælles Forskningscenter (FFC), og dets gennemførelse vil blive koordineret med disse to programmer.

Det internationale samarbejde er en vigtig dimension af rammeprogrammet. I dette særprogram udføres de internationale aktiviteter på to måder:

- Deltagelse af forskere, forskerhold og institutioner fra tredjelande i projekter inden for de forskellige udvalgte forskningstemaer, der har tilknytning til globale problemer, og som er genstand for en international indsats.

- Specifikke internationale samarbejdsaktiviteter med visse grupper af lande som støtte for Fællesskabets udenrigspolitik og udviklingspolitik.

Det internationale samarbejde inden for rammeprogrammet og målene hermed beskrives under "Specifikke aktiviteter, der dækker et bredere forskningsfelt".

Kandidatlandene vil blive tilskyndet til at deltage i programmet.

Små og mellemstore virksomheder vil blive tilskyndet til at deltage, og på et overordnet plan vil ligestilling mellem mænd og kvinder blive sikret under gennemførelsen af aktiviteterne.

De aktiviteter, der iværksættes under programmet, vil blive gennemført i integrerede helheder for at sikre sammenhæng og synergi mellem deres forskellige elementer og i relevante tilfælde med andre dele af rammeprogrammet.

1. Koncentration og integration af EF's forskningsindsats

1.1. Udvalgte forskningstemaer

De udvalgte forskningstemaer tegner sig for langt størsteparten af udgifterne under det sjette rammeprogram. Det er hensigten at skabe en betydelig løftestangsvirkning gennem en stærkt koncentreret forskningsindsats på fællesskabsplan, som sammen med aktioner inden for andre dele af rammeprogrammet og gennem åben koordinering med andre - regionale, nationale, europæiske og internationale - rammer vil resultere i en sammenhængende og højeffektiv fælles bestræbelse på at nå de overordnede mål.

For hvert aktivitetsområde beskrives derfor:

- hovedmål og forventede resultater inden for hvert af de udvalgte forskningstemaer

- de forskningsopgaver, der skal tages op i en EF-indsats.

De udvalgte forskningstemaer beskrives ved deres overordnede mål og de vigtigste fokusområder for forskningen. Det tilhørende arbejdsprogram vil beskrive forskningsindholdet i yderligere detaljer.

Inden for de udvalgte forskningstemaer erkendes det, at de nye instrumenter (integrerede projekter og ekspertisenetværk) har stor betydning som et overordnet hovedmiddel til at nå målene om kritisk masse, forenkling af forvaltningen og europæisk nytteværdi af Fællesskabets forskning i forhold til det, der allerede iværksættes på nationalt plan, og til at nå målet om integration af forskningskapaciteten.

Ekspertisenetværk og integrerede projekter vil blive benyttet fra programmets begyndelse inden for hvert enkelt udvalgt forskningstema, og, hvor det skønnes hensigtsmæssigt, som hovedmiddel, men samtidig anvendes der fortsat specifikke målrettede projekter og koordinerende aktioner. t Foruden forskning og teknologiudvikling kan de omfatte følgende aktiviteter, når disse er særlig relevante for de fastsatte mål: demonstration, formidling og udnyttelse; samarbejde med forskere og forskerhold fra tredjelande; udvikling af menneskelige ressourcer, herunder fremme af forskeruddannelse; udvikling af forskningsfaciliteter og -infrastruktur af specifik betydning for den forskning, der udføres; fremme af et bedre forhold mellem videnskab og samfund, herunder kvinder inden for videnskab.

Specifikke målrettede forskningsprojekter og koordinerende aktioner, der konkretiserer idéen om en "vej til topkvalitet" og integrationstanken, samt specifikke støtteaktioner kan også anvendes under arbejdet med de udvalgte forskningstemaer.

Innovation er en vigtig dimension, der skal tages i betragtning ved tilrettelæggelsen og gennemførelsen af FTU-aktiviteter. Ekspertisenetværk og integrerede projekter vil navnlig omfatte aktiviteter i tilknytning til formidling og udnyttelse af viden og, hvor det er relevant, aktiviteter, der kan sikre overførsel af teknologi og fremme udnyttelsen af resultaterne. Hvor det er hensigtsmæssigt, vil der blive langt særlig vægt på overførsel af teknologi til små og mellemstore virksomheder og på oprettelse af forskningsbaserede virksomheder som et middel til at udnytte forskningsresultaterne.

De udvalgte forskningstemaer omfatter i visse tilfælde forskning, der ligger på grænsen af de traditionelle områder, så fremskridt vil kræve en tværfaglig indsats. Når der er behov for det, vil der også under hvert udvalgt forskningstema blive udført sonderende frontforskning i emner, der er nært beslægtet med et eller flere af temaernes emner. Der vil i nødvendigt omfang også blive lagt vægt på måling og prøvning. I forbindelse med gennemførelsen af programmet vil der blive lagt særlig vægt på samordning mellem de forskellige udvalgte forskningstemaer og mellem disse temaer og tiltag under "Støtte til politikker og foregribelse af videnskabelige og teknologiske behov".

Der vil blive taget behørigt hensyn til principperne om bæredygtig udvikling og ligestilling mellem kønnene. Endvidere vil aktiviteterne på dette område, hvor det er relevant, omfatte forskningens etiske, sociale, juridiske og bredere kulturelle forhold, dens potentielle anvendelser, samfundsøkonomiske virkninger af den videnskabelige og teknologiske udvikling samt fremsyn. Forskning i etik i tilknytning til den videnskabelige og teknologiske udvikling vil blive gennemført under programmet "Strukturering af det europæiske forskningsrum".

Ved gennemførelsen af dette program og i de forskningsaktiviteter, det kommer til at omfatte, skal grundlæggende etiske principper overholdes. Disse omfatter principperne i EU's charter om grundlæggende rettigheder, herunder principperne på følgende områder: beskyttelse af menneskelig værdighed og menneskeliv, beskyttelse af persondata og privatlivets fred samt dyre- og miljøbeskyttelse i overensstemmelse med EF-retten og relevante internationale konventioner og adfærdskodekser som f.eks. Helsingfors-erklæringen i dens seneste udgave, Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin undertegnet i Oviedo den 4. april 1997 og tillægsprotokollen om forbud mod kloning af mennesker undertegnet i Paris den 12. januar 1998, FN's konvention om børns rettigheder, den universelle erklæring om det menneskelige genom og menneskerettighederne, som UNESCO har vedtaget, samt de relevante resolutioner fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO).

Der vil desuden blive taget hensyn til udtalelser fra Gruppen af Rådgivere vedrørende Etik inden for Bioteknologi (1991-1997) og fra Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi (1998 og fremefter).

Deltagerne i forskningsprojekter skal overholde gældende love og regler i de lande, hvor forskningen udføres. Hvor det er relevant, skal deltagerne i forskningsprojekter ansøge de relevante etiske råd om godkendelse, inden de påbegynder FTU-aktiviteterne. Der vil blive foretaget en systematisk etisk gennemgang af forslag, der vedrører følsomme spørgsmål. I særlige tilfælde kan en etisk gennemgang foretages, mens et projekt gennemføres.

Til følgende forskningsområder ydes der ikke støtte under dette særprogram:

- forskning i reproduktiv kloning af mennesker

- forskning, der sigter mod at ændre menneskers arvemasse på en måde, der gør ændringerne arvelige [15]

[15] Der kan ydes tilskud til forskning i behandling af kønskirtelkræft.

- forskning, der sigter mod at skabe menneskelige embryoner alene til forskningsformål eller for at fremskaffe stamceller, herunder ved kerneoverførsel mellem kropsceller.

I overensstemmelse med Amsterdam-protokollen om dyrebeskyttelse og dyrevelfærd skal dyreforsøg erstattes med alternative forsøgsmetoder i alle tilfælde, hvor det er muligt. Dyrs lidelse skal undgås eller holdes på et minimum. Dette gælder (jf. direktiv 86/609/EØF) især for dyreforsøg med arter, der er nært beslægtede med mennesker. Ændring af dyrs arvemasse og kloning af dyr kommer kun i betragtning, hvis formålene er etisk velbegrundede, vilkårene sikrer dyrevelfærden, og principperne om biologisk mangfoldighed overholdes.

1.1.1 Genomforskning og bioteknologi i sundhedens tjeneste [16]

[16] På dette og andre områder inden for rammeprogrammet ydes der ikke støtte til kloning af mennesker til reproduktive formål; der vil ikke blive gennemført forskning, der ændrer eller har til formål at ændre menneskers genetiske arveanlæg; der vil heller ikke blive gennemført forskning, der indebærer udvikling af et menneskefoster til forsknings- eller behandlingsformål. Dyreforsøg skal så vidt muligt erstattes af in vitro metoder eller alternative metoder. Det skal undgås at påføre lidelser, eller sådanne lidelser skal holdes på et minimum, og man bør i denne forbindelse være særlige opmærksomme på dyreforsøg med de arter, der er tættest på mennesket. (i overensstemmelse med direktiv 86/609/EØF). Ændring af dyrs genetiske arvemateriale og kloning af dyr tillades kun til etisk velbegrundede formål, og når de udføres under forhold, hvor der tages hensyn til dyrevelfærd og principperne om genetisk diversitet.

Kortlægningen af det menneskelige genom og mange andre genomer varsler en ny tidsalder inden for humanbiologi, som frembyder hidtil uanede muligheder for at forbedre menneskers sundhed og fremme industriel og økonomisk aktivitet. Arbejdet inden for dette forskningstema vil bidrage til at konkretisere disse fremskridt ved at integrere post-genomforskningen i de mere veletablerede biomedicinske og bioteknologiske metoder og lette integrationen af forskningskapacitet (både offentlig og privat) i Europa for at skabe bedre sammenhæng og opnå kritisk masse. Integreret tværfaglig forskning, der muliggør et tæt samspil mellem teknologi og biologi, er af afgørende betydning, når genomdata skal omsættes til praktiske anvendelser. Derudover vil et vigtigt element være at inddrage centrale aktører, som f.eks. erhvervslivet, personale inden for sundhedssektoren og læger, politiske beslutningstagere, lovgivende myndigheder, patientsammenslutninger og eksperter i etiske spørgsmål, i gennemførelsen af dette tema. Ligestilling mellem kønnene inden for forskning vil ligeledes blive sikret [17].

[17] Årsager, kliniske symptomer, følger og behandling af sygdomme og lidelser er ofte forskellige for kvinder og mænd. Derfor skal alle aktiviteter, der finansieres under dette udvalgte forskningstema, tage højde for muligheden for kønsforskelle i deres forskningsprotokoller, metoder og resultatanalyser.

Dette udvalgte forskningstema vil fremme og støtte tværfaglig grundforskning med det formål at udnytte genomdataenes fulde potentiale til at underbygge anvendelser i tilknytning til menneskers sundhed. Hovedvægten blive lagt på forskning, der sigter imod at bringe grundlæggende viden til anvendelse, for at muliggøre reelle og konsekvente fremskridt inden for lægevidenskaben og forbedre livskvaliteten. Denne forskning vil også have konsekvenser for forskning inden for f.eks. landbrug og miljø, som behandles under andre udvalgte forskningstemaer.

Den vil udgøre en integrerende del af Den Europæiske Unions indsats for at effektivisere den europæiske bioteknologiske industri i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Stockholm. Den vil blive brugt til at skabe stærke forbindelser mellem alle aktiviteter, der forbedrer rammebetingelserne for innovation i den sundhedsrelaterede del af den bioteknologiske industri, navnlig i små og mellemstore virksomheder, og herunder fremme iværksætterånd og investeringsmuligheder gennem venturekapital og inddragelse af Den Europæiske Investeringsbank. Der vil ligeledes blive lagt vægt på at identificere lovgivningsmæssige hindringer for udviklingen af nye anvendelser for genomforskningen, på i det tidligst mulige stadium at foregribe de etiske konsekvenser og på de mere generelle følger for samfundet og borgerne af udviklingen inden for genomforskningen.

Dette udvalgte forskningstema vil ligeledes fremme gennemførelsen og udviklingen af Det Europæiske Fællesskabs sundhedsstrategi.

Der vil inden for hele dette forskningstema blive tilskyndet til internationalt samarbejde. I givet fald vil der blive taget behørigt hensyn til Fællesskabets tilsagn om at bekæmpe fattigdommen i udviklingslandene og den betydning, som en forbedret sundhed vil have for processen - i overensstemmelse med artikel 177 i traktaten og med Det Europæiske Fællesskabs øgede indsats for at bekæmpe HIV/AIDS, malaria og tuberkulose.

Forskningsopgaver

i) Avanceret genomforskning og anvendelse heraf på sundhedsområdet

Grundviden og basisredskaber inden for funktionel genomforskning i alle organismer

Det strategiske mål er her at fremme den grundlæggende forståelse af genominformation ved at udvikle den videnbase, de redskaber og de ressourcer, som er nødvendige for at kortlægge funktionen af gener og genprodukter, der har betydning for menneskers sundhed og at undersøge deres indbyrdes samspil og deres samspil med miljøet. Forskningen vil omfatte følgende:

- Genekspression og proteomforskning: Målene er at sætte forskerne bedre i stand til at afkode genernes og genprodukternes funktion og til at kortlægge de komplekse regulerende netværk (biokompleksitet), der kontrollerer de grundlæggende biologiske processer.

Forskningen vil fokusere på: udvikling af højkapacitetredskaber og -metoder til overvågning af genekspression og proteinprofiler og til kortlægning af proteiners funktioner og vekselvirkninger mellem proteiner.

- Strukturel genomforskning: Målene er at sætte forskerne i stand til mere effektivt, og oftere end det i øjeblikket er muligt, at bestemme proteiners og andre makromolekylers tredimensionale struktur, hvilket er vigtigt for at kunne belyse proteinernes funktion og af stor betydning for udviklingen af lægemidler.

Forskningen vil fokusere på: udvikling af højkapacitetmetoder til bestemmelse af makromolekylestrukturer i tre dimensioner med høj opløsning.

- Komparativ genomforskning og populationsgenetik: Målene er at sætte forskerne i stand til at anvende velkarakteriserede modelorganismer til at forudsige og afprøve genfunktioner og til at drage fuld fordel af specifikke befolkningskohorter i Europa til at kortlægge forholdet mellem genfunktion og sundhed eller sygdom.

Forskningen vil fokusere på: udvikling af modelorganismer og transgenetiske redskaber; udvikling af genetiske, epidemiologiske redskaber og standardiserede protokoller til genotypebestemmelse.

- Bioinformatik: Målene er at give forskerne adgang til effektive redskaber til forvaltning og fortolkning af den til stadighed voksende mængde genomdata og at sætte dem i stand til at stille disse data til rådighed for forskersamfundet i en tilgængelig og anvendelig form.

Forskningen vil fokusere på: udvikling af bioinformatikredskaber og ressourcer til lagring, udnyttelse og behandling af data; udvikling af databiologiske metoder til "in silico"-forudsigelse af genfunktioner og til simulering af komplekse regulerende netværk.

- Tværfaglige metoder til funktionel genomforskning med henblik på undersøgelse af grundlæggende biologiske processer: Målene er sætte forskere i stand til at undersøge grundlæggende biologiske processer ved at integrere de ovennævnte innovative metoder.

Forskningen vil fokusere på: belysning af de underliggende mekanismer for grundlæggende cellulære processer, identifikation af de involverede gener og afkodning af deres biologiske funktioner i levende organismer.

Anvendelse af viden og teknologi inden for genomforskning og bioteknologi på sundhedsområdet

Det strategiske mål er her at fremme den europæiske bioteknologiindustris konkurrenceevne ved at udnytte den rigdom af biologiske data, som genomforskningen og fremskridtene inden for bioteknologi resulterer i. Forskningen vil omfatte følgende:

- Teknologiske platforme for udvikling inden for området nye diagnose-, forebyggelses- og behandlingredskaber: Målene er at fremme samarbejdet mellem højere læreanstalter og industrien ved hjælp af teknologiske platforme, hvor tværfaglige metoder, der anvender frontteknologier, som genomforskningen har resulteret i , kan bidrage til fremskridt inden for sundhedssektoren og til nedbringelse af omkostningerne gennem en mere præcis diagnose, en individuel behandling og mere effektive udviklingsveje for nye lægemidler og behandlingsformer og andre nye produkter, som den nye teknologi resulterer i.

Forskningen vil fokusere på: rationel og fremskyndet udvikling af nye, sikrere og mere effektive lægemidler, herunder farmakogenomiske metoder; udvikling af ny diagnostik; udvikling af nye in vitro tests til erstatning for dyreforsøg; udvikling og afprøvning af nye forebyggende og terapeutiske redskaber, såsom somatiske gen- og celleterapier ( især stamcellebehandling) og immunoterapi. innovativ forskning i post-genomforskning, der indebærer store anvendelsesmuligheder.

Med henblik på at sikre samfundsmæssigt ansvarlige valg, befolkningens accept og en effektiv udviklingsproces for disse nye teknologier, vil det være nødvendigt på et tidligt tidspunkt aktivt at inddrage lovgivere, eksperter i etiske spørgsmål, patienter og samfundet generelt i ovennævnte aktiviteter.

ii) Bekæmpelse af vigtige sygdomme

Anvendelsesorienterede genomforskningsmetoder til opnåelse af viden og teknologi inden for lægevidenskab Det strategiske mål er her at udvikle bedre strategier for forebyggelse og håndtering af sygdomme hos mennesker og for et sundt liv og en sund aldringsproces. Det vil udelukkende være koncentreret om ved hjælp af alle relevante organismer at integrere genomforskningsmetoden i de mere etablerede metoder til undersøgelse af sygdoms- og sundhedsdeterminanter. Indsatsen vil blive koncentreret om støtte til "translationel forskning" med det sigte at overføre grundlæggende viden til klinisk anvendelse. Forskningen vil fokusere på:

- Bekæmpelse af hjerte-kar-sygdomme, diabetes og sjældne sygdomme: Målene er at forbedre den forebyggende indsat mod og håndteringen af vigtige årsager til dødelighed og dårligt helbred i Europa og at samle Europas forskningsressourcer omkring håndtering af sjældne sygdomme.

Forskningen vil fokusere på: integration af klinisk ekspertise og ressourcer med relevante modelsystemer og avancerede redskaber i funktionel genomforskning for at nå frem til et gennembrud inden for behandling og håndtering af disse sygdomme.

- Bekæmpelse afresistens over for antibiotika og andre lægemidler: Målene er at tage kampen op med den største trussel mod folkesundheden, som skyldes lægemiddelresistente patogener.

Forskningen vil fokusere på: udnyttelse af den eksisterende viden om mikroorganismers genomer og om samspillet mellem vært og patogen til at udvikle vacciner og alternative behandlingsstrategier, der kan omgå problemet med resistens over for antimikrobielle og andre lægemidler; udvikling af strategier for optimal udnyttelse af antimikrobielle lægemidler; støtte til EF-nettet til epidemiologisk overvågning af og kontrol med overførbare sygdomme.

- Hjerneforskning og bekæmpelse af sygdomme i nervesystemet: Målene er at udnytte genominformation til at opnå en bedre forståelse af hjernens funktion og funktionsforstyrrelser for at få ny indsigt i mentale processer, til at bekæmpe neurologiske lidelser og sygdomme og til at forbedre regenerering efter hjerneskader.

Forskningen vil fokusere på: forståelse af det molekylære og cellulære grundlag for hjernefunktion, hjerneskader, hjernens plasticitet og regenereringsevne, indlæring, hukommelse og erkendelse; udvikling af strategier for forebyggelse og forvaltning af neurologiske og mentale lidelser og sygdomme.

- Forskning i menneskets udvikling og i aldringsprocessen: Målet er at opnå en bedre forståelse af menneskets udvikling med særlig vægt på aldringsprocessen for dermed at udvikle evidensgrundlaget for forbedring af folkesundhedsstrategier og således fremme en sund levevis og en sund aldringsproces.

Forskningen vil fokusere på: forståelse af den menneskelige udvikling fra undfangelse til pubertetsalder; undersøgelse af de molekylære og cellulære determinanter for en sund aldringsproces, herunder disse determinanters samspil med miljø-, adfærds- og kønsfaktorer.

Bekæmpelse af kræft

Målet er at udvikle bedre patientorienterede strategier til bekæmpelse af kræft, fra forebyggelse til diagnose og behandling. Forskningen vil derfor blive koncentreret om at omsætte den nye viden, der opnås ved genomforskning og på andre felter inden for grundforskning, til anvendelser, som kan forbedre klinisk praksis og folkesundheden.

Den patientorienterede metode vil omfatte tre indbyrdes forbundne elementer. Forskningen vil fokusere på:

- At etablere faciliteter til udnyttelse af kræftforskningen i Europa; at fremme udvikling af evidensbaserede retningslinjer for god klinisk praksis og forbedrede folkesundhedsstrategier ved hurtigere at omsætte eksisterende forskningsresultater til anvendelse i praksis.

- At støtte klinisk forskning, især kliniske forsøg med det sigte at validere nye og forbedrede indgreb.

- At støtte "translationel" forskning med det sigte at overføre grundlæggende viden til klinisk praksis og folkesundhedssektoren.

Bekæmpelse af de vigtigste fattigdomsrelaterede overførbare sygdomme

Det strategiske mål er her at sætte ind over for den globale nødsituation, som de tre vigtigste overførbare sygdomme - hiv/aids, malaria og tuberkulose - har skabt, og udvikle en effektiv sygdomsbekæmpelse, særlig til brug i udviklingslandene. Det forventes, at udviklingslandene vil blive vigtige partnere i gennemførelsen af denne opgave, og at de, hvor det er hensigtsmæssigt, vil deltage direkte i aktiviteterne, navnlig gennem programmet for kliniske forsøg.

Forskningen vil fokusere på: udvikling af lovende, potentielle metoder (vacciner, terapier og hiv-mikrobicider) til bekæmpelse af de pågældende sygdomme ved at støtte forskning over hele spektret lige fra grundlæggende molekyleforskning, der udnytter genomforskning i mikroorganismer, over præklinisk afprøvning og proof-of-principle; etablering af et program for kliniske forsøg for at samle og støtte Europas aktiviteter på området kliniske forsøg, der specifikt er rettet mod sygdomsbekæmpelse i udviklingslandene; etablering af et netværk for forsøg med aids-behandlingsmetoder i Europa for at forbedre sammenhængen og komplementariteten mellem kliniske forsøg med aids-behandlingsmetoder til brug i Europa.

Forskningsaktiviteter, der gennemføres inden for dette udvalgte forskningstema, vil omfatte sonderende frontforskning vedrørende emner, der er nært beslægtet med et eller flere af temaets emner. Der vil blive anvendt to komplementære metoder, en receptiv og åben metode og en proaktiv metode.

1.1.2 Informationssamfundsteknologi

Informationssamfundets teknologier (IST) er ved at ændre økonomien og samfundet radikalt. De skaber ikke blot nye arbejdsmetoder og nye virksomhedsformer, de fremkommer ligeledes med løsninger på store samfundsmæssige udfordringer såsom sundhedsvæsen, miljø, sikkerhed, mobilitet og beskæftigelse og har vidtrækkende indflydelse på vor dagligdag. IST-sektoren er nu en af de største økonomiske sektorer med en årlig omsætning på 2 000 mia. EUR og over 12 millioner ansatte i Europa.

Det udvalgte forskningstema "Informationssamfundsteknologi" vil bidrage direkte til realiseringen af de europæiske politikker for vidensamfundet, som det blev besluttet på Det Europæiske Råds møde i Lissabon i 2000 og i Stockholm i 2001, og som afspejles i eEurope-handlingsplanen. Det vil sikre europæisk førerskab inden for de generiske og anvendte teknologier, der er centrale for videnøkonomien. Det sigter mod at forbedre innovation og konkurrenceevne i europæiske virksomheder og inden for den europæiske industri og mod at øge udbyttet for alle europæiske borgere.

Europa vil ikke opleve succeshistorier som dem, det har opnået inden for mobilkommunikation eller forbrugerelektronik, medmindre der gøres en reel indsats for at opnå kritisk masse på centrale områder af IST-forskningen. Indsatsen vil derfor mobilisere forskersamfundet omkring mål på mellemlangt og langt sigt og fremme integrationen af den offentlige og den private indsats i europæisk skala med det formål at opbygge vigtige kompetencer og styrke innovationen. De vil omfatte højrisikobetonet og langsigtet FTU såsom udvikling af næste generation af mobile og trådløse systemer efter 3G .

Selv om der er gjort store fremskridt, har vi endnu langt fra udnyttet alle mulighederne i videnbaserede tjenester i den daglige tilværelse. Produkter og tjenester er stadig svære at bruge, og for mange mennesker helt utilgængelige. Den "digitale kløft" bliver bredere og bredere, både i Europa og på verdensplan. Forskningen vil fokusere på den kommende generation af teknologier, hvor computere og net indbygges i dagligdagens omgivelser og giver adgang til en mangfoldighed af tjenester og applikationer via let anvendelige grænsefladesystemer. Denne vision om "intelligente omgivelser" sætter brugeren, dvs. mennesket, i centrum for det fremtidige udviklingsarbejde for et videnbaseret samfund, der er åbent for alle.

Forskningstemaet informationssamfundets teknologier til støtte for eEurope-handlingsplanen vil bidrage til at opbygge et informations- og videnbaseret samfund i Europa, og de mindst udviklede regioner tilskyndes til at deltage. Det vil ligeledes omfatte aktiviteter, der knytter forbindelse mellem EU's indsats og den internationale indsats. Målet er at nå frem til global konsensus inden for dette forskningstema, hvor det er relevant, f.eks. via initiativet om intelligente fremstillingssystemer (IMS-initiativet) eller dialogen om driftsikkerhedsspørgsmål, for yderligere at integrere forskningen i de nye associerede stater i EU's forskningsindsats og for at lette samarbejdet med udviklingslandene.

I tillæg hertil vil der under dette udvalgte forskningstema blive ydet støtte til forskning, der går ud på at undersøge og gøre forsøg med fremtidsvisioner og opdukkende teknologi på videngrænsen inden for IST-området.

Som led i ovennævnte opgaver vil det udvalgte forskningstema også omfatte aktiviteter til videreudvikling af Gèant- og GRID-projekterne.

Forskningsopgaver

i) Anvendt IST-forskning, der tager store samfundsmæssige og økonomiske udfordringer op

Målet er at udvide rækkevidden og effektiviteten af IST-baserede løsninger, der tager store samfundsmæssige og økonomiske udfordringer op, og at gøre dem tilgængelige for borgere, virksomheder og organisationer på den mest pålidelige og naturlige måde, hvor som helst og når som helst.

- Tillids- og sikkerhedsskabende teknologi: Målet er at udvikle teknologier, der kan løse de centrale sikkerhedsudfordringer, der stilles af en "gennemdigitaliseret" verden og af behovet for at sikre den enkeltes og samfundenes rettigheder .

Forskningen vil fokusere på grundlæggende sikkerhedsmekanismer og deres interoperabilitet, dynamiske sikkerhedsprocesser, avanceret kryptografi, teknologier, der kan forbedre beskyttelsen af privatlivets fred, teknologier til håndtering af digitale aktiver og teknologier, der kan understøtte pålideligheden af virksomheders og andre organisationers funktioner i dynamiske og mobile systemer.

- Forskning, der tager samfundsmæssige udfordringer op: Der fokuseres på "intelligente omgivelser" for at inddrage borgerne yderligere i informationssamfundet, for at sikre mere effektive forvaltnings- og støttesystemer inden for sundhed, sikkerhed, mobilitet og miljø og for at bevare kulturarven; integration af mange funktionalitet på tværs af disse områder vil ligeledes blive støttet.

Forskning i "e-integration" vil fokusere på systemer, der muliggør adgang til informationssamfundet for alle, på teknologier, der er tilgængelige for alle, og som kan sikre en fuldstændig deltagelse i informationssamfundet, og på hjælpesystemer, der kan genoprette funktioner eller kompensere for handicap for dermed at sikre en større livskvalitet for borgere med særlige behov og for de personer, der tager sig af dem. På sundhedsområdet vil arbejdet fokusere på intelligente systemer, der sigter mod at støtte sundhedspersonale, mod at give patienter en personlig sundhedspleje og information og mod at forbedre sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse i den brede befolkning. Forskningen vil ligeledes omfatte intelligente systemer til forbedring af beskyttelsen af personer og ejendom og til sikring og beskyttelse af civil infrastruktur.

På mobilitetsområdet vil forskningen fokusere på infrastruktur til køretøjer og bærbare systemer, som kan føre til integreret sikkerhed, komfort og effektivitet og gøre det muligt at udvikle avanceret logistik, mobildatasystemer i trafikken ("infomobility") samt lokalitetsbaserede tjenester. Forskningen på miljøområdet vil fokusere på videnbaserede systemer til forvaltning af naturressourcer og til risikoforebyggelse og krisestyring, herunder humanitær minerydning. På fritidsområdet vil forskningen fokusere på intelligente og mobile systemer og anvendelser inden for underholdning og turisme. Med hensyn til kulturarven vil forskningen fokusere på intelligente systemer til dynamisk adgang til og beskyttelse af materielle og immaterielle kulturelle og videnskabelige ressourcer.

- Forskning, der tager udfordringerne på arbejdspladsen og inden for erhvervslivet op: Målet er at give virksomheder, enkeltpersoner, offentlige administrationer og andre organisationer mulighed for fuldt ud at bidrage til og drage fordel af udviklingen af en pålidelig videnbaseret økonomi samtidig med, at arbejdets og arbejdslivets kvalitet forbedres, og at støtte livslang, permanent læring for at forbedre de faglige kvalifikationer. Forskningen vil ligeledes sigte mod at opnå en bedre forståelse af de samfundsøkonomiske drivkræfter og virkningerne af udviklingen af teknologi til informationssamfundet.

Forskningen i elektronisk forretningsdrift og elektronisk forvaltning vil fokusere på at forsyne europæiske organisationer, private såvel som offentlige, og navnlig små og mellemstore virksomheder, med driftskompatible systemer og tjenester, der kan forbedre innovationskapaciteten, værdiskabelsen og konkurrencedygtigheden inden for videnøkonomien, og på at støtte nye "økosystemer" i erhvervslivet. Forskningen i organisatorisk videnforvaltning vil sigte mod at støtte organisatorisk innovation og fleksibilitet gennem udvikling, udveksling, omsætning og levering af viden. Forskningen i elektronisk og mobil handel vil fokusere på driftskompatible, multimodale applikationer og tjenester i heterogene net. Det vil omfatte handel, samarbejde, arbejdsflow og elektroniske tjenester dækkende hele værdiskabelsescyklussen for udvidede produkter og tjenesteydelser når som helst og hvor som helst.

Forskningen i systemer til e-arbejde vil fokusere på nye udformninger af arbejdspladsen, der omfatter innovative teknologier for at fremme kreativitet og samarbejde, på øget effektivitet i ressourceudnyttelsen og på at udvide arbejdsmulighederne til at omfatte alle borgere i lokalsamfundene. Forskningen i e-læring vil fokusere på en individualiseret adgang til og formidling af lærestof samt på avancerede læringsmiljøer på skoler, universiteter, arbejdspladser og inden for livslang læring i almindelighed, hvor der drages fordel af udviklingen af intelligente omgivelser.

- Løsning af komplekse problemer på områder som videnskab, teknik, erhvervsliv og samfund: Målet er at udvikle teknologier til udnyttelse af databehandlings- og lagringsressourcer, der er fordelt på geografisk spredte lokaliteter, og til på en problemfri måde at gøre dem tilgængelige i forbindelse med løsning af komplekse problemer inden for videnskaben, industrien, erhvervslivet og samfundet. Af anvendelsesområder kan nævnes miljø, energi, sundhed, transport, rationalisering i industrien, økonomi og nye medier.

Forskningen vil fokusere på nye edb-modeller, herunder GRID-baserede databehandlings- og informationssystemer, peer-to-peer teknologier og tilknyttet specialbrugerudviklet software til udnyttelse af decentrale databehandlings- og lagringsressourcer i stor skala og til udvikling af skalérbare, pålidelige og sikre platforme. Denne forskning vil omfatte nye samarbejdsredskaber og programmeringsmetoder, der støtter applikationernes driftskompatibilitet, og nye generationer af værktøjer til simulering, visualisering og datamining.

ii) Kommunikations-, databehandlings- og softwareteknologi

Målene er at befæste og yderligere udvikle europæisk styrke på områder såsom mobilkommunikation, forbrugerelektronik og indlejret software og indlejrede systemer samt at øge kommunikations- og informationsbehandlingsteknologiernes resultater, omkostningseffektivitet, funktionalitet og tilpasningsdygtighed. Arbejdet vil også føre frem mod næste generation af internetteknologi.

- Kommunikations- og netteknologi: Målet er at udvikle de nye generationer af systemer og net til trådløs kommunikation, der muliggør en optimal forbindelse hvor som helst, og fuldt optiske net, der kan øge nettenes transparens og kapacitet, løsninger, der kan forbedre nettenes driftskompatibilitet og tilpasningsevne, og teknologier til individualiseret adgang til audiovisuelle systemer samlet i net.

Arbejdet med jord- og satellitbaserede [18], mobile og trådløse systemer og net efter 3G vil fokusere på den næste generation af teknologier, som kan sikre samarbejde og problemfri forbindelse på tjeneste- og styringsniveau mellem mange forskellige trådløse teknologier over en fælles IP-platform (internetprotokol) samt nye protokoller, der kan sikre en effektiv udnyttelse af spektret, redskaber og teknologier med det formål at bygge trådløse, rekonfigurérbare IP-kompatible anordninger, systemer og net.

[18] Aktiviteter vedrørende satellitkommunikation samordnes med aktiviteterne under forskningstema 4 "Luftfart og rumfart".

Forskningen i fuldt optiske net vil fokusere på forvaltning af kanaler med optiske bølgelængder, som muliggør fleksibilitet og hastighed i udbredelsen af og forsyningen med tjenester og løsninger baseret på optiske fibre til lokalnet (LAN). Forskning i driftskompatible netværksløsninger, herunder end-to-end netstyring, vil støtte tilrådighedsstillelse af generiske tjenester og indbyrdes forbindelser mellem disse samt forbindelserne mellem heterogene net og platforme. Den vil omfatte programmérbare net, som kan give en tilpasningsdygtig og tidstro fordeling af netressourcerne og give kunderne bedre muligheder for at forvalte tjenesterne.

Der vil også blive forsket i teknologier, der muliggør individualiseret adgang til netforbundne audiovisuelle systemer og anvendelser samt tværmediale tjenesteplatforme og net, arkitekturer for tillidsvækkende digital-tv og apparater, der kan behandle, kode, lagre, registrere og vise hybride tredimensionale multimediesignaler og -objekter.

- Softwareteknologi, indlejrede systemer og distribuerede systemer. Målet er at udvikle ny softwareteknologi, miljøer for udvikling af multifunktionelle tjenester samt redskaber til kontrol med komplekse distribuerede systemer, der kan realisere intelligente omgivelser og klare den forventede vækst i og udbredelse af applikationer og tjenester.

Forskningen vil fokusere på nye softwareteknologier og -systemer , der omhandler spørgsmål som komponérbarhed, skalérbarhed, pålidelighed og robusthed samt autonom selvtilpasning. Den vil omfatte middleware til styring, kontrol og brug af fuldt distribuerede ressourcer. Inden for udvikling af multifunktionelle tjenester og nye komponentrammer vil arbejdet sigte mod at udvikle tjenesternes funktionalitet, herunder meta-information, semantik og byggestenenes taksonomi.

Nye strategier, algoritmer og redskaber til systematisk og præcis design, udformning af prototyper og kontrol med komplekse, distribuerede systemer vil blive behandlet. Arbejdet vil omfatte netforbundne indlejrede systemer, distribueret detektering, databehandling, lagerressourcer og dertil knyttet indbyrdes kommunikation mellem disse elementer. Dynamisk ressourceallokering vil figurere som et centralt emne, og det samme vil kognitive teknikker til objekt- og hændelsesgenkendelse. og .

iii) Komponenter og mikrosystemer

- Mikro- og nanoelektronik og optoelektronik. Målet er at nedbringe omkostningerne ved mikro-, nano- og optoelektroniske komponenter og chipsystemer, at øge deres ydeevne og forbedre deres rekonfigurérbarhed, skalérbarhed, tilpasningsevne og selvjusterende evner.

Forskningen vil fokusere på at udvide grænserne for CMOS proces- og udstyrsteknologier og på at forbedre anordningernes funktionalitet, ydeevne og integrationen af funktioner. Den vil beskæftige sig med alternative procesteknologier, typer af anordninger, materialer og arkitekturer for at imødekomme de krav, som kommunikation og informationsbehandling stiller. Der vil blive lagt særlig vægt på radiofrekvenser, blandede signaler og lavenergidesign. Arbejdet med optiske, optoelektroniske og fotoniske funktionskomponenter vil omfatte anordninger og systemer til informationsbehandling, kommunikation, omstilling, lagring, registrering og billeddannelse. Forskning i elektronbaserede nanoanordninger samt i molekylære elektroniske anordninger og teknologier vil fokusere på de teknologier, der indeholder løfter om en bred funktionalitet og har potentiale for integration og masseproduktion.

- Mikro- og nanoteknologier, mikrosystemer, skærme: Målet er at forbedre delsystemers og mikrosystemers omkostningseffektivitet, ydeevne og funktionalitet og at øge integrationsgraden og miniaturiseringen for at skabe bedre grænseflader til deres omgivelser og til netforbundne tjenester og systemer.

Forskningen vil fokusere på nye anvendelsesmuligheder og funktioner, som drager fordel af tværfagligt samspil (elektronik, mekanik, kemi, biologi osv.) kombineret med anvendelsen af mikro- og nanostrukturer og nye materialer. Målet er at udvikle innovative, omkostningseffektive og pålidelige mikrosystemer og rekonfigurérbare, miniaturiserede delsystemmoduler. Arbejdet vil ligeledes omfatte billige, informationsrige skærme med højere opløsning og avancerede sensorer, herunder billige billedsensorer, biometriske sensorer, samt haptiske anordninger. Arbejdet med nanoanordninger og nanosystemer vil omfatte udnyttelse af grundlæggende fænomener, processer og strukturer, der indebærer løfter om ny eller forbedret registrerings- eller aktiveringsfunktionalitet, samt integration og fremstilling af sådanne anordninger og systemer.

iv) Viden- og grænsefladeteknologi

Målet er at forbedre anvendeligheden af IST-applikationer og -tjenester og mulighederne for adgang til den viden, de indeholder, med sigte på at fremskynde ibrugtagningen af sådanne applikationer og tjenester og give dem større udbredelse.

- Videnteknologier og digitalt indhold: Målet er at udvikle automatiserede løsninger til etablering og organisering af virtuelle videnrum (f.eks. kollektive hukommelser) for at stimulere udviklingen af radikalt nye former for indhold, medietjenester og applikationer.

Arbejdet vil fokusere på teknologier til støtte for de processer, der går ud på at erhverve og modellere, navigere i og genfinde, gengive og visualisere, fortolke og udveksle viden. Disse funktioner vil blive integreret i nye semantikbaserede og kontekstfølsomme systemer, herunder kognitive og agentbaserede redskaber. For at lette interoperabiliteten mellem tjenester og bane vej for næste generation af applikationer til semantiske net vil der blive arbejdet med udvidelsesforberedte videnressourcer og ontologier. Forskningen vil ligeledes omfatte teknologier til støtte for design, udvikling, forvaltning og offentliggørelse af multimedialt indhold på tværs af faste og mobile net og anordninger og med evne til selv at tilpasse sig brugerens forventninger. Målet er at fremme tilvejebringelse af et rigt udbud af interaktivt indhold til individualiseret udsendelse og af avancerede, tillidsvækkende medie- og underholdningsapplikationer.

- Intelligente grænseflader og overflader: Målet er at udvikle mere effektive metoder til at få adgang til allestedsnærværende information samt lettere og mere naturlige former for samspil med intelligens i omgivelserne.

Forskningen vil fokusere på grænseflader og interaktive overflader, som er naturlige, adaptive og multisensoriske, for at skabe omgivelser, der registrerer vores tilstedeværelse, personlighed og behov, og som kan reagere intelligent på tale, gestikulation eller udtryk, der opfattes af andre sanser. Målet er at skjule teknologiens kompleksitet ved at understøtte en sømløs interaktion mellem mennesker og mellem mennesker og anordninger, virtuelle og fysiske objekter og den viden, der er indlejret i dagligdagens omgivelser. Området omfatter forskning i virtuel og udvidet ("augmented") virkelighed.

Arbejdet vil ligeledes omfatte teknologier til flersproget og flerkulturel adgang og kommunikation, der støtter rettidig og omkostningseffektiv forsyning med interaktive, informationsrige tjenester, der opfylder de personlige, faglige og erhvervsmæssige krav, som alle medlemmer af lingvistisk og kulturelt forskelligartede samfund har.

Fremtidige og opdukkende informationssamfundsteknologier: her er målet at fremhjælpe nye IST-relaterede videnskabs- og teknologiområder og aktører, hvoraf nogle vil få strategisk betydning for den kommende udvikling af økonomien og samfundet og indgå i de vigtigste IST-aktiviteter i fremtiden. For at sikre, at der vil være åbenhed over for uforudselige ideer og kritisk forskningsmasse, hvor der er behov for strategisk fokusering, og at grænserne for den eksisterende IST-viden er dækket fuldstændig ind, vil der blive anvendt to komplementære metoder, en receptiv og åben metode og en proaktiv metode.

1.1.3 Nanoteknologi og nanovidenskab, videnbaserede multifunktionelle materialer, nye produktionsprocesser og nyt produktionsudstyr

Den tosidede overgang til et videnbaseret samfund og bæredygtig udvikling kræver nye produktionsparadigmer og nye koncepter for produkter-tjenesteydelser. Den europæiske fremstillingsindustri må generelt bevæge sig fra ressourcebaserede metoder til videnbaserede, mere miljøvenlige metoder, fra kvantitet til kvalitet, fra masseproducerede, ensidigt anvendelige produkter til ordrefremstillede, mangesidigt anvendelige, opgradérbare produkter-tjenesteydelser; fra "materielle og håndgribelige" til "uhåndgribelige" værdiforøgede produkter, processer og tjenester.

Med disse ændringer følger radikale omlægninger af de industrielle strukturer med flere innovative virksomheder, som evner at arbejde i netværk og behersker nye, hybride teknologier, der kombinerer nanoteknologier, materialevidenskab, teknik, informationsteknologier, bio- og miljøvidenskaber. En sådan udvikling forudsætter et stærkt samarbejde på tværs af den traditionelle fagopdeling. Den førende industrielle udvikling indebærer ligeledes en stærk synergi mellem teknologi og organisation, idet begges ydeevne er meget afhængig af nye færdigheder.

Teknologiske løsninger skal søges tidligere og tidligere i udformnings- og produktionsprocesserne, hvis de skal blive vellykkede; nye materialer og nanoteknologier vil spille en afgørende rolle i denne henseende som drivkræfter for innovation. Dette kræver, at der i forbindelse med fællesskabsforskningen lægges større vægt på langsigtede end på kortsigtede aktiviteter, og at man i forbindelse med innovation må gå fra strategier, der går frem skridt for skridt, til strategier, der sigter mod gennembrud. Fællesskabsforskningen vil drage stor fordel af en international dimension.

Forskningsopgaver

i) Nanoteknologi og nanovidenskab:

Nanoteknologi repræsenterer en ny indfaldsvinkel til materialevidenskab og -teknik. Europa indtager en stærk stilling inden for nanovidenskab, som skal omsættes til en reel konkurrencefordel for europæisk industri. Der er to mål: at fremme oprettelsen af en FTU-intensiv europæisk nanoteknologiindustri og at fremme indførelsen af nanoteknologi i de eksisterende industrisektorer. Nok bliver forskningen langsigtet og stærkt risikobetonet, men den vil sigte mod industrielle anvendelser. Der vil blive ført en aktiv politik for at tilskynde industriselskaber og små og mellemstore virksomheder, også nystartede, til at engagere sig på området, bl.a. ved at fremme et tæt samspil mellem erhvervsliv og forskning i konsortier, der gennemfører projekter med kritisk masse.

- Langsigtet tværfaglig forskning med det formål at forstå fænomenerne, beherske processerne og udvikle forskningsredskaber: Målene er at udvide den bagvedliggende generiske videnbase om anvendelsesorienteret nanovidenskab og nanoteknologi og at udvikle redskaber og teknikker inden for frontforskning.

Forskningen vil fokusere på: fænomener i molekylær og mesoskopisk skala; selvsamlende materialer og strukturer; molekylære og biomolekylære mekanismer og motorer; tværfaglige og nye indfaldsvinkler til integration af udviklingen inden for uorganiske, organiske og biologiske materialer og processer.

- Nanobioteknologi: Målet er at støtte forskning i integration af biologiske og ikke-biologiske enheder, åbning af nye horisonter inden for mange anvendelser, såsom behandling og medicinske og miljøorienterede analysesystemer.

Forskningen vil fokusere på: "lab-on-a-chip", grænseflader til biologiske enheder, overflademodificerede nanopartikler, avanceret lægemiddelafgivelse (drug delivery) og andre områder, der integrerer nanosystemer eller nanoelektronik med biologiske enheder; forarbejdning, håndtering og sporing af biologiske molekyler eller komplekser, elektronisk sporing af biologiske enheder, mikrofluidik, fremme og kontrol af cellevækst på vækstmedier.

- Konstruktionsteknik i nanometerskala til materiale- og komponentfremstilling: Målet er at udvikle nye funktionelle og strukturelle materialer med stor ydeevne ved at kontrollere deres nanostruktur. Dette vil omfatte teknologier til produktion og forarbejdning.

Forskningen vil fokusere på: nanostrukturerede legeringer og kompositmaterialer, avancerede, funktionelle polymere materialer og nanostrukturerede funktionelle materialer.

- Udvikling af udstyr og instrumenter til manipulering og kontrol: Målet er at udvikle en ny generation af instrumenter til analyse og fremstilling i nanoskala. Et vejledende mål vil være en størrelse eller opløsning i størrelsesordenen 10 nm.

Forskningen vil fokusere på: en lang række avancerede teknikker til fremstilling i nanoskala (litografi- eller mikroskopibaserede teknikker); nyskabende teknologier, metoder eller instrumenter, der udnytter materialets selvsamlende egenskaber, og udvikling af maskiner i nanoskala.

- Anvendelser på områder som sundhed, kemi, energi, optik og miljø: Målet er at udvide nanoteknologiens potentiale inden for nyskabende anvendelser via integration af forskningsresultater i materialer og teknologisk udstyr i en industriel sammenhæng.

Forskningen vil fokusere på: datamodellering, avancerede produktionsteknologier; udvikling af innovative materialer med forbedrede egenskaber.

ii) Videnbaserede multifunktionelle materialer

Nye materialer med et højt videnindhold, der medfører ny funktionalitet og forbedret ydeevne, vil blive vigtige drivkræfter bag innovation inden for teknologi, udstyr og systemer til gavn for en bæredygtig udvikling og konkurrenceevne inden for sektorer som transport, energi, medicin, elektronik og byggeri. For at sikre Europas stærke stilling på opdukkende teknologimarkeder, der forventes at vokse med en til to størrelsesordener inden for det kommende tiår, må de forskellige aktører mobiliseres gennem FTU-partnerskaber på frontniveau, herunder stærkt risikobetonet forskning, og gennem integration mellem teoretisk materialelære og industrielle anvendelser.

- Tilvejebringelse af grundviden: Målet er at forstå komplekse fysisk-kemiske og biologiske fænomener, der er relevante for beherskelse og forarbejdning af intelligente materialer med hjælp fra eksperimentelle og teoretiske redskaber og modelleringsredskaber. Dette vil danne grundlaget for syntetisering af større komplekser eller selvsamlende strukturer med veldefinerede fysiske, kemiske eller biologiske egenskaber.

Forskningen vil fokusere på: langsigtede, tværfaglige aktiviteter med en høj industriel risiko med det formål at udforme og udvikle nye strukturer med veldefinerede egenskaber; udvikling af supramolekylær og makromolekylær teknik, der fokuserer på syntetisering, udnyttelse og potentiel anvendelse af nye, meget komplekse molekyler og deres forbindelser.

- Teknologi til fremstilling og omdannelse og forarbejdning af videnbaserede multifunktionelle materialer og biomaterialer: Målet er en bæredygtig produktion af nye "snilde" materialer med skræddersyede funktionaliteter til opbygning af makrostrukturer. Disse nye materialer med multisektorielle anvendelsesmuligheder bør omfatte indbyggede karakteristika, som kan udnyttes under forudbestemte omstændigheder, samt generelle iboende egenskaber eller barriere- og overfladekarakteristika for at opnå en højere ydeevne.

Forskningen vil fokusere på: nye materialer; tekniske og selvreparerende materialer; tværgående teknologier, herunder overfladevidenskab og -teknik.

- Teknik til støtte for materialeudvikling: Målet er at bygge bro over kløften mellem "videnfrembringelse" og "videnudnyttelse" for dermed at overvinde den europæiske industris svagheder inden for integration af materialer og fremstilling. Dette mål vil blive nået ved at udvikle nye redskaber, der muliggør fremstilling af nye materialer samtidig med, at en varig konkurrenceevne sikres.

Forskningen vil fokusere på: iboende aspekter af optimering af materialeudformning, forarbejdning og redskaber; prøvning, validering og opskalering; integration af livscyklusbaserede fremgangsmåder, forældelse, biokompatibilitet og miljøeffektivitet.

iii) Nye produktionsprocesser og nyt produktionsudstyr:

Udviklingen af nye produktionskoncepter, der er mere fleksible, integrerede, sikre og rene, vil afhænge af nyskabende organisatorisk og teknologisk udvikling, der understøtter nye produkter, processer og tjenester og samtidig nedbringer omkostningerne (interne og eksterne). Målet er at forsyne de fremtidige industrielle systemer med de redskaber, der er nødvendige for at sikre en effektiv livscyklusbaseret udformning, produktion, anvendelse og genvinding såvel som passende organisatoriske modeller og en forbedret videnforvaltning.

- Udvikling af nye processer og fleksible og intelligente fremstillingssystemer. Målet er at fremme industriens overgang til en mere videnbaseret produktion og mere videnbaserede systemer og at anlægge helhedsbetragtninger på produktionen, der ikke blot omfatter hardware og software, men også mennesker og den måde, hvorpå de lærer og udveksler viden.

Forskningen vil fokusere på: innovative, pålidelige, intelligente og omkostningseffektive fremstillingsprocesser og -systemer og deres integration i fremtidens fabrik: integration af hybride teknologier baseret på nye materialer og forarbejdning heraf, mikrosystemer og automatisering, højpræcisionsudstyr til produktion samt integration af informations- og kommunikationsteknologi (IKT), detekterings- og kontrolteknologier og innovativ robotteknologi.

- Systemforskning og risikostyring. Målet er at bidrage til en forbedring af de industrielle systemers bæredygtighed og til en betydelig og målelig nedbringelse af de miljø- og sundhedsmæssige virkninger ved hjælp af nye industrielle metoder og en forbedring af ressourceeffektiviteten og reduceret forbrug af primære ressourcer.

Forskningen vil fokusere på: udvikling af nyt udstyr og systemer til en ren og sikker produktion; ikke-forurenende, bæredygtig affaldshåndtering og risikonedbringelse inden for produktion og fremstilling, herunder bioprocesser; øget virksomhedsansvar for produkter, ressourceforbrug og håndtering af industriaffald; undersøgelse af samspillet "produktion-anvendelse-forbrug" og af samfundsøkonomiske virkninger.

- Optimering af industrielle systemers, produkters og tjenesters livscyklus. Produkter og produktion bør blive stadig mere livscyklus- og serviceorienteret, samtidig med at der stilles krav til indbygget intelligens, omkostningseffektivitet, sikkerhed og miljørigtighed. Den centrale udfordring ligger derfor i nye industrielle koncepter, der bygger på livscyklusbetragtninger, som skal bane vejen for nye produkter, organisatorisk innovation og en effektiv forvaltning af information og omdannelse af denne til brugbar viden inden for værdikæden.

Forskningen vil fokusere på: innovative produkt-tjeneste-systemer, der optimerer værdikæden "udformning-produktion-tjenesteydelse-bortskaffelse" gennem udvikling og anvendelse af hybride teknologier og nye organisatoriske strukturer.

Forskningsaktiviteter, der gennemføres inden for dette udvalgte forskningstema, vil omfatte sonderende frontforskning vedrørende emner, der er nært beslægtet med et eller flere af temaets emner. Der vil blive anvendt to komplementære metoder, en receptiv og åben metode og en proaktiv metode.

1.1.4 Luftfart og rumfart

I de seneste tiår har Europas fremragende teknologiske og industrielle kapacitet inden for luftfart og udforskningen af rummet ydet mange forskellige bidrag til de europæiske borgeres levestandard og den økonomiske udvikling og vækst i og uden for Europa. De økonomiske fordele kan aflæses i beskæftigelsen af meget højtkvalificeret personale og i overskuddet på handelsbalancen, og de kan få en stor positiv indvirkning på forbedringen af andre tilknyttede økonomiske sektorers konkurrenceevne.

Selv om luftfart og rumfart er adskilte sektorer, har de visse fællestræk, idet de begge er meget F&U-intensive sektorer med lange gennemløbstider og meget store investeringsbehov. Skarp konkurrence, strategisk betydning og stadig snævrere miljøbetingede begrænsninger gør det tilsammen nødvendigt hele tiden at tilstræbe en højere teknologisk kvalitet ved at konsolidere og koncentrere FTU-indsatsen omkring det ultimative mål, som går ud på at tjene samfundet bedre.

Forskningen inden for luftfart vil blive planlagt under hensyntagen til en strategisk forskningsdagsorden, som fastlægges i samarbejde mellem alle berørte aktører på europæisk plan i det nye Rådgivende Udvalg for Luftfartsforskning i Europa, som også vil udgøre grundlaget for planlægning af de nationale programmer. Resultatet vil blive en større grad af komplementaritet og samarbejde mellem den nationale indsats og fællesskabsindsatsen på dette område. Den europæiske rumstrategi vil tjene som referencegrundlag i forbindelse med planlægningen af rumforskning med det formål at samle centrale aktører omkring projekter af fælles interesse, og der vil blive sikret en tæt forbindelse til FTU-aktiviteter, som udføres af andre aktører, f.eks. rumforskningscentre, Eurocontrol og industrien. Endvidere vil mulighederne for at anvende relevante artikler i traktaten blive undersøgt for så vidt muligt at støtte disse initiativer.

Forskningsopgaver

i) Luftfart

De europæiske topledere understreger i deres rapport "Vision 2020" behovet for, at de europæiske og nationale forskningsbestræbelser optimeres og samles om en fælles vision og en strategisk forskningsdagsorden. I overensstemmelse hermed vil forskningen blive koncentreret om nedenstående 4 hovedretningslinjer. Forskningsindsatsen vil blive koncentreret om kommercielle transportfly, herunder deres systemer og komponenter, samt om elementer af systemerne til lufttrafikstyring i flyene og på jorden.

- Styrke konkurrenceevnen: Målet er at sætte de 3 sektorer inden for fremstillingsindustrien: flyskrog, motorer og udstyr, i stand til at forbedre deres konkurrenceevne ved på kort og langt sigt at nedbringe omkostningerne til udvikling af fly med henholdsvis 20% og 50% og flyenes direkte driftsomkostninger med henholdsvis 20% og 50% og ved at forbedre passagerernes komfort.

Forskningen vil fokusere på: integrerede konstruktionssystemer og -processer med det formål at realisere det udvidede virksomhedskoncept med mange produktionssteder og at indføre intelligente produktionsteknologier; nye flykonfigurationer, avanceret aerodynamik, avancerede materialer og strukturer, motorteknologi; mekaniske, elektriske og hydrauliske systemer; bedre kabineindretning og anvendelse af multimedietjenester til at forbedre passagerernes komfort.

- Improving environmental impact with regard to emissions and noise. Mindske miljøbelastningen som følge af emissioner og støj. Med hensyn til emissionerne er målsætningen at opfylde målene i Kyoto-aftalen og at kompensere for den fremtidige stigning i flytrafikken ved at nedbringe brændstofforbruget og emissionerne af CO2 med 50% på langt sigt, og af NOx med henholdsvis 20% på kort sigt og 80% på langt sigt. Concerning noise, to limit the noise nuisance outside the airport boundary, the target is to reduce noise levels by 4-5 dB in the short term and 10 dB in the long term. Med hensyn til støj er målet at nedbringe støjniveauet med 4-5dB på kort sigt og 10 dB på langt sigt for at begrænse støjgenerne uden for lufthavnen.

For emissionernes vedkommende vil forskningen fokusere på forbrændings- og fremdriftskoncepter med lave emissioner, motorteknologier og tilknyttede kontrolsystemer, aerodynamiske koncepter med lav luftmodstand, letvægtskonstruktioner til flyskrog og materialer, der kan tåle høje temperaturer, samt forbedrede flyveoperationelle procedurer; Støjforskningen vil fokusere på: teknologi til motorer og kraftaggregater, luftakustik for at nedbringe støjen fra flyskroget, avancerede støjreduktionssystemer samt nye flyveoperationelle procedurer i nærheden af lufthavne.

- Øge flyenes sikkerhed. Målet er at nå frem til en halvering af antallet af uheld på kort sigt og en femdobbelt reduktion på langt sigt for at kompensere for stigningen i flytrafikken.

I forbindelse med forebyggende sikkerhed vil forskningen fokusere på: undersøgelse af systemiske sikkerhedsmodeller, forbedrede fejltolerante systemer og cockpitkonstruktion, der er indrettet på piloterne, og som muliggør en kontrollerbar situationsiagttagelse for besætningen. Forskningen i reduktion af antallet af uheld vil fokusere på forbedrede materialer og strukturer samt på avancerede sikkerhedssystemer.

- Øge lufttransportsystemernes driftskapacitet og- sikkerhed. Målet er at optimere udnyttelsen af luftrummet og lufthavnene og dermed nedbringe forsinkelser via et fuldt integreret europæisk flytrafikstyringssystem, der kan fremme realiseringen af initiativet "et fælles europæisk luftrum".

Forskningen vil fokusere på hjælpemidler til automatisering, kommunikations-, navigations- og overvågningssystemer om bord og på jorden samt på flyveprocedurer, der vil muliggøre indførelse af nye koncepter, herunder free-flight, inden for det fremtidige europæiske flytrafikstyringssystem (ATM-system).

ii) Rumfart

Målet er at bidrage til gennemførelsen af den europæiske rumstrategi, navnlig ved at målrette og koordinere ESA's og medlemsstaternes indsats omkring et lille antal fælles tiltag af fælles interesse. Der vil blive lagt vægt på aktiviteter, der supplerer rumfartsorganisationernes aktiviteter (integration af jordbaserede og rumbaserede systemer/tjenester og demonstration af end-to-end tjenester). Dette vil omfatte følgende aktivitetsområder:

- Galileo: det europæiske navigationssatellitsystem, der er udviklet af fællesforetagendet i tæt samarbejde med Den Europæiske Rumorganisation vil være fuldt operationelt fra 2008. De tjenester, som denne infrastruktur kan tilbyde, vil kunne anvendes på en lang række af det europæiske samfunds aktiviteter. Tilgængeligheden af præcise navigations- og tidsbestemmelsestjenester vil få stor indflydelse på mange områder.

For at kunne udnytte denne nye teknologi på den mest effektive måde er det vigtigt at bygge på den nødvendige ekspertise og viden i Europa .

Forskningen vil fokusere på: udvikling af multisektorielle koncepter, systemer og redskaber brugerudstyr, herunder modtagere, der er afhængige af præcise navigations- og tidsbestemmelsestjenester; udbredelse af højtudviklede, sammenhængende tjenester af høj kvalitet i alle miljøer (byer, indendørs og udendørs, landjorden, havet, luften osv.) i synergi med andre tjenesteydelser (telekommunikation, overvågning, observation osv.).

- GMES: målet er at fremme gradvis udvikling af satellitbaserede informationstjenester ved at udvikle teknologier, der kan mindske kløften mellem udbud og efterspørgsel og opbygge en europæisk kapacitet til miljø- og sikkerhedsovervågning .

Forskningen vil fokusere på: sensorer, data og informationsmodeller udviklet i Europa eller andre steder samt udvikling af prototyper for operationelle tjenester, der opfylder specifikke former for efterspørgsel (f.eks. det globale miljø, arealanvendelse, ørkendannelse, katastrofehåndtering). Forskningen, herunder dataindsamling, samling og karakterisering af modeller, der kombinerer data fra rummet og fra jorden i et integreret operationelt informationssystem, vil gøre brug af eksisterende satellitdata, f.eks. data leveret af Envisat, fremtidige EarthWatch-projekter og andre systemer.

- Satellitbaseret telekommunikation: Satellitbaseret kommunikation bør integreres mere generelt i telekommunikationssystemerne, navnlig i de jordbaserede systemer [19].

[19] I betragtning af den snævre forbindelse mellem kommunikationssatellitter og jordbaserede teknologier er de tilknyttede forskningsopgaver omhandlet som led i de relevante aktioner under det udvalgte forskningstema "Informationssamfundsteknologi".

Forskningsaktiviteter, der gennemføres inden for dette udvalgte forskningstema, vil omfatte sonderende frontforskning vedrørende emner, der er nært beslægtet med et eller flere af temaets emner. Der vil blive anvendt to komplementære metoder, en receptiv og åben metode og en proaktiv metode.

1.1.5 Fødevarekvalitet og -sikkerhed

Dette udvalgte tema har som mål at sikre de europæiske borgeres sundhed og velfærd gennem en bedre forståelse af den betydning, som fødevarer og miljøfaktorer har for menneskers sundhed, og at forsyne dem med sikrere og sundhedsfremmende fødevarer af høj kvalitet, herunder fiskerivarer, hvor der er gjort brug af fuldt kontrollerede og integrerede produktionssystemer inden for landbrug, akvakultur og fiskeri. Ved at tage den klassiske fremgangsmåde "fra jord til bord" op igen sigter dette udvalgte forskningstema på at sikre, at forbrugerbeskyttelse er den vigtigste drivkraft bag udviklingen af nye og mere sikre fødevare- og foderproduktionskæder, dvs. "fra bord til jord", hvor der især gøres brug af bioteknologiske værktøjer, ved hvis udformning der er taget hensyn til de seneste resultater fra genomforskningen.

Denne fremgangsmåde, der fokuserer på slutbrugeren, afspejles i de syv specifikke forskningsmål. Integreret forskning på tværs af flere specifikke mål vil blive givet fortrinsstilling. Da størstedelen af fødevaresektoren består af små virksomheder, vil indsatsens succes stå og falde med, at viden og processer tilpasses disse virksomheders specifikke træk.

Forskningsopgaver

- Epidemiologi vedrørende fødevarerelaterede sygdomme og allergier. Målet er at undersøge det komplekse samspil mellem ernæring og stofskifte, immunsystemet, genetiske arveanlæg og miljøfaktorer for på denne måde at identificere de vigtigste risikofaktorer og udvikle fælles europæiske databaser.

Forskningen vil fokusere på: epidemiologiske undersøgelser af ernæringens, fødevaresammensætningens og livsstilsfaktorernes indvirkning på sundheden hos forbrugerne og specifikke befolkningsgrupper, f.eks. børn og på forebyggelse eller udvikling af specifikke sygdomme, allergier og lidelser; metoder til måling og analyse af fødevaresammensætningen og ernæringen, risikovurdering, epidemiologiske modeller og interventionsmodeller; genetiske variationers betydning, hvor der gøres brug af fremskridtene inden for funktionel genomforskning.

- Sundhedsvirkninger af fødevarer : Målet er at frembringe det videnskabelige grundlag for forbedring af sundheden via ernæring og at udvikle nye sundhedsfremmende fødevarer gennem en bedre forståelse af stofskiftet og ved at udnytte de muligheder, som proteomforskningen og bioteknologien frembyder; herunder kan f.eks. nye produkter, produkter fra økologisk landbrug, funktionelle fødevarer, produkter, der indeholder genetisk modificerede organismer, og produkter, der skyldes den senere tids bioteknologiske udvikling komme i betragtning..

Forskningen vil fokusere på: det generelle forhold mellem ernæring og sundhed; fødevarers sundhedsfremmende og sygdomsforebyggende egenskaber; den indvirkning, som fødevarekomponenter, patogener, forurenende kemikalier og nye agenser af priontypen har på sundheden ; ernæringsbehov og sundhedsfremmende interventionsstrategier; faktorer, der er bestemmende for forbrugernes holdninger til fødevarer og -produktion; metoder til risiko- og/eller nytteværdivurdering af næringsstoffer og bioaktive sammensætninger; forskellige befolkningsgruppers særlige karakteristika, navnlig ældre og børn.

- Fremgangsmåder, der sikrer "sporbarhed" i hele produktionskæden Målet er at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for, at der fra råstoffets oprindelse til de fødevarer, der købes, sikres en fuldstændig sporbarhed f.eks. for så vidt angår genetisk modificerede organismer, herunder dem, der baseret på den seneste bioteknologiske udvikling, for dermed at øge forbrugernes tillid til fødevareforsyningen.

Forskningen vil fokusere på: udvikling, validering og harmonisering af teknologier og metoder, der kan sikre fuldstændig sporbarhed i hele fødevarekæden; opskalering, implementering og validering af metoder i hele fødevarekæden; ægthedsgaranti; mærkningens gyldighed; anvendelse af HACCP i hele fødevarekæden.

- Metoder til analyse, detektering og kontrol: Målet er at bidrage til udvikling, forbedring, validering og harmonisering af pålidelige og omkostningseffektive prøveudtagnings- og målestrategier for forurenende kemikalier og allerede eksisterende eller nye sygdomsfremkaldende mikroorganismer som f.eks. (virus, bakterier, parasitter og nye agenser af priontypen) (idet der lægges vægt på udvikling af ante-mortem diagnosetest for BSE og scrapie) med det formål at kontrollere fødevare- og foderstofsikkerheden og sikre præcise data til brug ved risikoanalyser.

Forskningen vil fokusere på: metoder og standarder til analyse og påvisning af levnedsmiddelbårne patogener og forurenende kemikalier, herunder standardforberedende aspekter; opstilling af modeller for og udvikling af metoder til at forbedre de nuværende forebyggelses- ogkontrolstrategier; test til påvisning og geografisk kortlægning af prioner; overførsel af prioner og deres levetid .

- Metoder, der fører til sikrere og mere miljøvenlige produktionsmetoder og sundere fødevarer, Målet er at udvikle systemer (landbrug og akvakultur), der kræver færre tilførsler og er baseret på systemer som integreret produktion, metoder med lavere input, herunder økologisk landbrug, og anvendelse af plante- og dyrevidenskab samt bioteknologi, og bedre forarbejdningsprocesser, der sigter mod produktion af sikrere sundere, nærende, funktionelle og varierede fødevarer og foderstoffer, og at forbedre kvaliteten af fødevarer og foderstoffer ved hjælp af innovativ teknologi.

Forskningen vil fokusere på at forbedre integrerede produktionssystemer, landbrug med lavere input, herunder økologisk landbrug, og GMO-baseret produktion samt forarbejdnings- og distributionsmetoder og på innovativ teknologi til sikrere og nærende fødevarer og foderstoffer af høj kvalitet; <0} {0>individual and comparative assessment of safety, quality, environmental impact and competitiveness aspects of different production methods and foodstuffs;<}100{>på individuel og komparativ vurdering af sikkerheds-, kvalitets-, miljø- og konkurrenceaspekter i forbindelse med forskellige produktionsmetoder og foderstoffer;<0} {0>improvement of animal husbandry, waste-management and animal welfare from housing to slaughter;<}100{>på forbedring af husdyravl, affaldshåndtering og dyrevelfærd fra husdyrhold til slagteri;<0} {0>application of plant and animal sciences and biotechnologies, including the application of genomics, for the development of higher quality food raw materials and nutritious foods.<}100{>og på anvendelse af plante- og dyrevidenskab samt bioteknologi, herunder anvendelse af genomforskning, til udvikling af råvarer til fødevarer af høj kvalitet og nærende fødevarer.<0}

- Sundhedsvirkninger af foder for menneskers sundhed: Målet er at nå frem til en bedre forståelse af den rolle, som foder, herunder produkter med indhold af genetisk modificerede organismer, og brug af biprodukter af forskellig oprindelse til fremstilling af foder spiller for fødevaresikkerheden, at nedbringe anvendelsen af uønskede råvarer og at udvikle alternative nye kilder til foder.

Forskningen vil fokusere på: epidemiologiske undersøgelser af foderfremkaldte, levnedsmiddelbårne sygdomme; den indvirkning, som råvarerne, herunder affald og biprodukter af forskellig oprindelse, forarbejdningsmetoder, tilsætningsstoffer og veterinærlægemidler, der anvendes i foder, har på dyrs og menneskers sundhed; forbedret affaldshåndtering for at sikre, at bestemte materialer, der indebærer en høj risiko, og forbudte materialer ikke kommer ind i fødevarekæden; andre nye protein-, fedt- og energikilder end kød- og benmel for at sikre en optimal vækst hos dyrene, et optimalt reproduktionspotentiale og en optimal fødevarekvalitet.

- Miljøbetingede helbredsrisici: Målene er at identificere de miljøfaktorer, der er skadelige for sundheden, at forstå de mekanismer, der indgår heri, og at finde ud af, hvordan man kan forhindre eller minimere disse virkninger og risici.

a) Risici med tilknytning til fødevarekæden (kemiske, biologiske og fysiske)

b) Kombineret udsættelse for forskellige tilladte stoffer, herunder virkningerne af lokale miljøkatastrofer og forurening for fødevarers sikkerhed, hvor hovedvægten lægges på kumulative risici, transmissionsveje til mennesker, langtidsvirkninger, udsættelse for små doser og virkningerne for særlig følsomme grupper, især børn.

Forskningen vil fokusere på: identifikation af årsagsfaktorer, herunder forurenende stoffer, og af fysiologiske mekanismer, af miljørisici og fødevarerelaterede miljørisici; forståelse af eksponeringsveje, skøn over kumulativ, lavdosis- og kombineret eksponering ; langtidsvirkninger; definering og beskyttelse af modtagelige undergrupper; miljøfaktorer og mekanismer, der er ansvarlige for den voksende udbredelse af allergier; hormonforstyrrende stoffers betydning, kronisk kemisk forurening og kombinerede miljøeksponeringer, overførsel af sygdomme via vand (parasitter, vira, bakterier osv.).

Forskningsaktiviteter, der gennemføres inden for dette udvalgte forskningstema, vil omfatte sonderende frontforskning vedrørende emner, der er nært beslægtet med et eller flere af temaets emner. Der vil blive anvendt to komplementære metoder, en receptiv og åben metode og en proaktiv metode.

1.1.6 Bæredygtig udvikling, globale miljøændringer og økosystemer

Det fastslås i traktaten, at bæredygtig udvikling er et centralt mål for Det Europæiske Fællesskab. Dette blev understreget på Det Europæiske Råds møde i Gøteborg for nylig. I denne sammenhæng er det globale miljøændringer, energisikkerhed, bæredygtig transport, bæredygtig forvaltning af Europas naturressourcer og disse faktorers samspil med menneskets aktiviteter, som ligger til grund for dette udvalgte forskningstema. De aktiviteter, der udføres inden for dette udvalgte tema, sigter mod at styrke den videnskabelige og teknologiske kapacitet, der er nødvendig for, at Europa kan iværksætte en bæredygtig udviklingsmodel, hvori dets samfundsmæssige, økonomiske og miljømæssige dimensioner integreres, og yde et væsentligt bidrag til den internationale indsats for at forstå og kontrollere de globale miljøændringer og bevare økosystemernes ligevægt.

1.1.6.1 Bæredygtige energisystemer

De strategiske mål vedrører reduktion af drivhusgasser og forurenende emissioner, sikker energiforsyning, øget brug af vedvarende energikilder og sigter ligeledes mod at nå frem til en forbedring af den europæiske industris konkurrenceevne. Skal disse mål nås på kort sigt, kræves der en forskningsindsats i stor skala for at tilskynde til at tage teknologi, der allerede er under udvikling, i brug, og for at bidrage til at fremme ændringer i energiefterspørgselsmønstrene og forbrugsadfærd ved at øge energieffektiviteten og integrere vedvarende energikilder i energisystemerne Den langsigtede gennemførelse af bæredygtig udvikling kræver også en stor FTU-indsats for at sikre, at der står økonomisk attraktive energikilder til rådighed, og for at overvinde de potentielle hindringer for ibrugtagning af vedvarende energikilder og energibærere og teknologier som f.eks. brint og brændselsceller, som i alt væsentligt er rene .

Forskningsopgaver

i) Forskningsaktiviteter, der har indvirkning på kort og mellemlangt sigt

Fællesskabets FTU-indsats er et af de vigtigste instrumenter, der kan bidrage til at støtte gennemførelsen af ny lovgivning på energiområdet og til at opnå væsentlige ændringer af de nuværende ikke-bæredygtige udviklingsmønstre, der er karakteriseret ved voksende afhængighed af importeret fossilt brændsel, stødt voksende efterspørgsel efter energi, øget overbelastning af transportsystemerne og voksende CO2-emissioner, ved at udvikle nye teknologiske løsninger, der på kort og mellemlangt sigt vil kunne få en positiv indflydelse på forbrugernes/brugernes adfærd, især i byerne.

Målet er at bringe innovative og omkostningseffektive fteknologiske løsninger på markedet så hurtigt som muligt ved at gennemføre markedsorienterede demonstrationsaktiviteter og andre forskningsaktiviteter, der inddrager forbrugere/brugere i pilotmiljøer, og som ikke kun retter sig mod tekniske, men også mod organisatoriske, institutionelle, finansielle og sociale spørgsmål.

- Ren energi, navnlig vedvarende energikilder og disses integration i energisystemet, herunder lagring, distribution og anvendelse.

Målet er at bringe forbedret teknologi til vedvarende energikilder på markedet og integrere vedvarende energikilder i net og forsyningskæder, f.eks. ved at støtte aktører, der har engageret sig i at opbygge "bæredygtige lokalsamfund", hvor forsyningen med vedvarende energikilder udgør en høj procentdel. Sådanne vil gøre brug af innovative eller forbedrede tekniske og/eller samfundsøkonomiske tilgange til "grøn elektricitet", opvarmning eller biobrændsler og disses integration i energiforsyningsnet eller -kæder, herunder i kombination med konventionel energiforsyning i stor skala.

Forskningen vil fokusere på: forbedring af de vigtigste nye og vedvarende energikilders omkostningseffektivitet, ydeevne og pålidelighed ; integration af vedvarende energikilder og effektiv kombinering af decentraliserede energikilder med renere konventionel energiproduktion i stor skala; validering af nye koncepter til lagring, distribution og anvendelse af energi.

- Energibesparelser samt energieffektivitet, herunder gennem anvendelse af fornyelige råmaterialer.

Det overordnede mål er at reducere efterspørgslen efter energi med 18% inden 2010 for at bidrage til at opfylde EU's forpligtelser til at bekæmpe klimaændringerne og øge energiforsyningssikkerheden. Forskningen vil især fokusere på økologisk byggeri for at opnå energibesparelser og forbedret miljøkvalitet såvel som bedre livskvalitet for beboerne. Kombineret produktion af forskellige energiformer kan bidrage til at nå Fællesskabets mål, der går ud på at fordoble af den andel, som kraftvarmeproduktionen udgør inden for EU's elproduktion fra 9 til 18% inden 2010 og at øge effektiviteten af kombineret produktion af el, varme og kulde ved at gøre brug af nye teknologier, så som brændselsceller, og integrere vedvarende energikilder.

Forskningen vil fokusere på: at øge besparelserne og effektiviteten, først og fremmest i byerne, især i bygninger, gennem optimering og validering af nye koncepter og teknologier, herunder kraftvarmesystemer og fjernvarme-/fjernkølesystemer; muligheder for lokal produktion og brug af vedvarende energikilder til at forbedre energieffektiviteten i bygninger.

- Alternative motorbrændstoffer

Kommissionen har sat et ambitiøst mål, der går ud på senest i 2020 at erstatte 20% af diesel og benzin med alternative brændsler inden for vejtransportsektoren. Målet er at forbedre energiforsyningssikkerheden ved at opnå en mindre afhængighed af importerede flydende kulbrinter og derved gøre noget ved problemet med drivhusgasemissionerne fra transport. På linje med meddelelsen om alternative brændsler til vejtransport vil kortsigtet FTU være koncentreret om tre typer af alternative motorbrændstoffer, der vil kunne opnå en betydelig markedsandel: biobrændsel, naturgas og brint.

Forskningen vil fokusere på: integrering af alternative motorbrændstoffer i transportsystemet, især i ren bytransport; omkostningseffektiv og sikker produktion og lagring af samt forsyning med alternative motorbrændstoffer, (herunder infrastruktur til brændsler); optimal udnyttelse af alternative brændstoffer i nye koncepter for energieffektive køretøjer; strategier og værktøjer til at styre omlægningen af markedet til alternative motorbrændstoffer.

ii) Forskningsaktiviteter, der har indvirkning på kort og mellemlangt sigt

På mellemlangt og længere sigt er målet at udvikle nye og vedvarende energikilder, samt nye energibærere, f.eks. brint, der er både billige og rene, og som kan integreres problemfrit i en langsigtet, bæredygtig energiforsynings og efterspørgselsplanlægning for anvendelse i stationære anlæg og transport. Endvidere vil fortsat brug af fossile brændsler i nær fremtid kræve omkostningseffektive løsninger til bortskaffelse af CO2. Målet erat opnå en yderligere reduktion i emissionerne af drivhusgasser efter 2010 som fastsat i Kyoto-aftalen. En fremtidig udvikling i stor skala af disse teknologier vil afhænge af en betydelig forbedring af deres omkostningsniveau andre aspekter af konkurrencedygtigheden i forhold til traditionelle energikilder inden for den generelle samfundsøkonomiske og institutionelle kontekst, som de indgår i.

- Brændselsceller, herunder deres anvendelser: disse repræsenterer en opdukkende teknologi, der på længere sigt forventes at erstatte en stor del af de nuværende forbrændingssystemer inden for industrien, i bygninger og inden for vejtransport, da de er mere effektive, medfører mindre forurening og potentielt er billigere. Det langsigtede omkostningsmål er 50 EUR/kW ved vejtransport og 300 EUR/kW ved stationære anlæg med lang holdbarhed og ved elektrolysator-brændselscelle-anlæg.

Forskningen vil fokusere på: nedbringelse af omkostningerne ved brændselscelleproduktion og ved anvendelser i bygninger, til transport og til decentral elproduktion; avancerede materialer til høj- og lavtemperaturbrændselsceller til ovennævnte anvendelser.

- New technologies for energy carriers/transport and storage, in particular hydrogen:Ny teknologi til energibærere/-transport og -lagring, navnlig brintteknologi: The aim is to develop new concepts for long term sustainable energy supply where hydrogen and clean electricity are seen as major energy carriers. Målet er at udvikle nye koncepter for langsigtet bæredygtig energiforsyning, hvor brint og ren elektricitet opfattes som vigtige energibærere. For H2, the means must be developed to ensure its safe use at an equivalent cost to that of conventional fuels. For H2's vedkommende må midlerne hertil udvikles således, at anvendelsen bliver sikker til tilsvarende priser som for traditionelle brændstoffer. For elektricitets vedkommende må decentraliserede nye og navnlig vedvarende energikilder integreres bedst muligt i de indbyrdes forbundne europæiske, regionale og lokale forsyningsnet, for at der kan garanteres en sikker og pålidelig forsyning af høj kvalitet.

Forskningen vil fokusere på: ren, omkostningseffektiv produktion af brint; brintinfrastruktur, herunder transport, distribution, oplagring og anvendelse. For elektricitets vedkommende vil der blive fokuseret på nye koncepter til analyse, planlægning, styring og overvågning af elforsyning og -distribution og på teknologier, der muliggør lagring og interaktive transmissions- og distributionsnet.

- Nye og avancerede principper for vedvarende energiteknologi: Vedvarende energiteknologi har på langt sigt potentiale til at yde et stort bidrag til verdens og EU's energiforsyning.Der vil blive fokuseret på teknologier, der har et betydeligt fremtidigt energipotentiale og kræver langsigtet forskning gennem indsatser med høj europæisk nytteværdi for at overvinde de store hindringer, som udgøres af høje investeringsomkostninge og gøre disse teknologier konkurrencedygtige i forhold til konventionelt brændsel.

Forskningen vil, for så vidt angår solceller, fokusere på: : hele produktionskæden fra grundmaterialer til solcellesystemet, men også på integration af solcelleteknologi i boliger og store solcellesystemer i MW-skala til elproduktion. For biomasses vedkommende vil hindringer i biomassekæden forsyning-anvendelse blive taget op på følgende områder: produktion, forbrændingsteknologier, forgasningsteknologier til elektricitet og H2-/syntesegasproduktion og biobrændsel til transport. Inden for andre områder vil der blive fokuseret på at integrere specifikke aspekter af FTU-aktiviteterne på europæisk plan, når de kræver langsigtet forskning.

- Opsamling og udfældning af CO2 i forbindelse med renere anlæg, der anvender til fossile brændsler: Omkostningseffektiv opsamling og udfældning af CO2 er afgørende for, at man kan lade brug af fossile brændsler indgå i et scenario for udvikling frem mod bæredygtig energiforsyning med en reduktion af omkostningerne til omkring 30 EUR på mellemlangt sigt og på længere sigt 20 EUR eller mindre pr. ton ved opsamlingsprocenter på over 90.

Forskningen vil fokusere på: at udvikle helhedsorienterede metoder til realisering af energiomdannelsessystemer med næsten nuludslip til fossilt brændsel, billige systemer til udskillelse af CO2, både før og efter forbrændingen, samt oxyfuel og andre nye koncepter: udvikling af sikre, omkostningseffektive og miljøkompatible fremgangsmåder til bortskaffelse af CO2, især oplagring i geologiske formationer, og sonderende foranstaltninger til evaluering af muligheder for kemisk oplagring.

1