Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 88/08)

Denne meddelelse offentliggøres i henhold til artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Var«

PGI-FR-A1145-AM01

Meddelelsesdato: 25-11-2019

BESKRIVELSE OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1. Organoleptisk beskrivelse af produkterne

Varespecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Var« er blevet suppleret i kapitel I, punkt 3.3, med henblik på at præcisere de organoleptiske egenskaber for hver vinkategori og hver enkelt farve.

Disse præciseringer er ligeledes blevet indført i enhedsdokumentet i punktet "Beskrivelse af vinen/vinene.

2. Geografisk område

I kapitel I, punkt 4.1, i varespecifikationen er beskrivelsen af det geografiske område blevet ajourført.

Henvisningen til årstallet for den geografiske kode, det nationale referenceværk, der indeholder en liste over de kommuner pr. departement, der indgår i sammensætningen af hver enkelt supplerende geografiske betegnelse, er blevet præciseret. Der er tale om den geografiske kode for 2018. Nogle af kommunernes navne er blevet korrigeret, men der er ikke tale om en ændring af sammensætningen af det geografiske område.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3. Vinstoksorter

I kapitel I, punkt 5, i varespecifikationen suppleres vinstoksorterne til fremstilling af vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Var« med følgende ni sorter:

»artaban N, floreal B, monarch N, muscaris B, prior N, solaris B, soreli B, souvignier gris B, vidoc N og voltis B«.

Der er tale om sorter, som menes at være resistente over for tørke og skimmelsygdomme. Disse sorter gør det muligt at anvende færre plantebeskyttelsesmidler, samtidig med at de svarer til de sorter, der anvendes til fremstilling af den beskyttede geografiske betegnelse. De ændrer ikke egenskaberne for vine med den beskyttede geografiske betegnelse.

Indførelsen af disse vinstoksorter berører enhedsdokumentet.

4. Sammenhæng med det geografiske område - produktets egenart

I kapitel I, punkt 7.2, i varespecifikationen udgår følgende sætning i niende afsnit:

»På lovgivningens nuværende stadie kan disse »perlende« produkter ikke markedsføres med en geografisk betegnelse, hvilket ubestrideligt skader udbredelsen af dem, navnlig på det lokale marked, hvor vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Var« hovedsageligt afsættes«.

Denne sætning udgår, fordi den ikke længere er aktuel efter anerkendelsen af mousserende kvalitetsvine med den beskyttede geografiske betegnelse »Var«.

Enhedsdokumentet berøres ikke af, at denne sætning udgår af varespecifikationen.

5. Oplysninger om den kompetente tilsynsmyndighed

I kapitel II i varespecifikationen er oplysningerne om INAO (Institut National de l’Origine et de la Qualité), som er den kompetente tilsynsmyndighed, blevet rettet, men det medfører ingen ændringer.

Rettelsen af adressen er ligeledes blevet foretaget i enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1. Produktets betegnelse

Var

2. Type geografisk betegnelse

BGB – beskyttet geografisk betegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

5. Mousserende kvalitetsvin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

Stille rød-, rosé- og hvidvine

Den beskyttede geografiske betegnelse »Var« er forbeholdt stille og mousserende kvalitetsrød-, rosé- og hvidvin.

Vinene, der har et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose) på 45 g/l eller derover, har undtagelsesvis et indhold af flygtige syrer, der er fastsat ved fælles bekendtgørelse udstedt af ministeren for forbrugeranliggender og landbrugsministeren.

For de stille vine svarer det virkelige alkoholindhold (tærskel eller grænse) (kun for mousserende vine), det totale alkoholindhold, det totale syreindhold, indholdet af flygtige syrer, svovldioxid og kuldioxid (kun for mousserende vine) til det, der er fastsat i EU-reglerne.

Rosévinen (70 % af produktionen) har generelt en lys farve. Den er hovedsageligt kendetegnet ved sin friskhed og smag af friske druer, der naturligvis varierer afhængigt af druesort og de anvendte vinfremstillingsteknikker.

Rødvinen er generelt fyldig med en god struktur, nogle gange kraftig, når der er tale om mere koncentrerede vine. Den har en dyb rubinrød til granatrød farve med et violet skær.

Hvidvinen kombinerer finesse, frugt og friskhed. Den har en lys gul farve med et grønt eller et skinnende gyldent og klart skær.

Generelle analytiske karakteristika Samlet maksimalt alkoholindhold (% vol.) Minimumsalkoholindhold (% vol.) 9 Samlet minimumssyreindhold Maksimalt indhold af flygtig syre (i mEq/l) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i mg/l)

Mousserende kvalitetsrød-, rosé- og hvidvine

De perlende vine har de samme farver og de samme organoleptiske egenskaber som de stille vine, men med mere friskhed, finesse og en vedvarende duft, der fremhæves af en fin og elegant boble.

For de mousserende kvalitetsvine svarer det virkelige alkoholindhold (tærskel eller grænse), det totale alkoholindhold, det totale syreindhold, indholdet af flygtige syrer, svovldioxid og kuldioxid (kun for mousserende vine) til det, der er fastsat i EU-reglerne.

Generelle analytiske karakteristika Samlet maksimalt alkoholindhold (% vol.) Minimumsalkoholindhold (% vol.) Samlet minimumssyreindhold Maksimalt indhold af flygtig syre (i mEq/l) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i mg/l)

5. Vinfremstillingspraksis

a. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Vinene skal hvad angår ønologisk fremgangsmåde opfylde de krav, der er fastsat på EU-niveau og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»code rural et de la pêche maritime«).

b. Maksimumsudbytte

120 hektoliter pr. hektar.

6. Afgrænset geografisk område

Høsten af druerne, vinfremstillingen og forarbejdningen af vin med den beskyttede geografiske betegnelse »Var« finder sted i alle kommunerne i departementet Var.

7. Primære druesorter

Gewurztraminer Rs

Goldriesling B

Gouget N

Sciaccarello N

Segalin N

Seinoir N

Select B

Semebat N

Semillon B

Servanin N

Sylvaner B

Syrah N - Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Téoulier N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Tressot N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Varousset N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdesse B

Vermentino B - Rolle

Villard blanc B

Villard noir N

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Mérille N

Merlot blanc B

Merlot N

Meslier Saint-François B - Gros Meslier

Meunier N

Milgranet N

Molette B

Mollard N

Mondeuse blanche B

Mondeuse N

Monerac N

Montils B

Morrastel N - Minustellu, Graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N - Monastrell

Mouyssaguès

Müller-Thurgau B

Muresconu N - Morescono

Muscadelle B

Muscardin N

Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato

Muscat à petits grains rouges Rg - Muscat, Moscato

Muscat à petits grains roses Rs - Muscat, Moscato

Muscat cendré B - Muscat, Moscato

Viognier B

Artaban N

Floreal B

Monarch N

Muscaris B

Prior N

Solaris B

Souvignier gris Rs

Vidoc N

Voltis B

Portugais bleu N

Précoce Bousquet B

Précoce de Malingre B

Prunelard N

Raffiat de Moncade B

Riesling B

Riminèse B

Rivairenc blanc B - Aspiran blanc

Rivairenc gris G - Aspiran gris

Rivairenc N - Aspiran noir

Rosé du Var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d’Ayze B

Sacy B

Saint Côme B

Saint-Macaire N

Saint-Pierre doré B

Sauvignon B - Sauvignon blanc

Sauvignon gris G - Fié gris

Carignan blanc B

Carignan N

Carmenère N

Castets N

César N

Chardonnay B

Chasan B

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N - Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Claverie B

Codivarta B

Colombard B

Corbeau N - Douce noire

Cot N - Malbec

Couderc noir N

Counoise N

Courbu B - Gros Courbu

Courbu noir N

Couston N

Crouchen B - Cruchen

Duras N

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Alphonse Lavallée N

Altesse B

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aramon N

Aranel B

Arbane B

Arinarnoa N

Arriloba B

Arrouya N

Aubin B

Aubin vert B

Graisse B

Gramon N

Grassen N - Grassenc

Grenache blanc B

Grenache gris G

Grenache N

Gringet B

Grolleau gris G

Grolleau N

Gros Manseng B

Gros vert B

Joubertin

Jurançon blanc B

Jurançon noir N - Dame noire

Knipperlé B

Lauzet B

Liliorila B

Listan B - Palomino

Lledoner pelut N

Macabeu B - Macabeo

Mancin N

Manseng noir N

Maréchal Foch N

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Aubun N - Murescola

Auxerrois B

Bachet N

Barbaroux Rs

Baroque B

Béclan N - Petit Béclan

Béquignol N

Biancu Gentile B

Blanc Dame B

Bouchalès N

Bouillet N

Bouquettraube B

Bourboulenc B - Doucillon blanc

Brachet N - Braquet

Brun argenté N - Vaccarèse

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Camaralet B

Carcajolo blanc B

Carcajolo N

Muscat d’Alexandrie B - Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato

Muscat Ottonel B - Muscat, Moscato

Négret de Banhars N

Négrette N

Nielluccio N - Nielluciu

Noir Fleurien N

Oberlin noir N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit Courbu B

Petit Manseng B

Petit Meslier B

Petit Verdot N

Picardan B - Araignan

Pineau d’Aunis N

Pinot gris G

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant de Brunel N

Plant droit N - Espanenc

Portan N

Durif N

Egiodola N

Ekigaïna N

Elbling B

Etraire de la Dui N

Fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

Feunate N

Folignan B

Folle blanche B

Fuella nera N

Furmint B

Gamaret

Gamay de Bouze N

Pinot blanc B

Soreli B

Gamay N

Gascon N

Genovèse B

8. Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske områdes egenart

Var er et af departementerne i regionen Provence-Alpes-Côte d’Azur i det sydøstlige Frankrig. Det har fået sit navn fra kystfloden Var, der tidligere udgjorde dets grænse mod øst. Det afgrænses mod vest af departementet Bouches-du-Rhône, mod nord af departementet Alpes de Haute Provence og mod øst af departementet Alpes-Maritimes og endelig mod syd af Middelhavet.

Det geografiske område har et varieret terræn med to geologisk forskellige dele: en kalkholdig del vest for aksen Toulon-Draguignan og en krystallinsk del øst for denne akse.

Disse to særskilte geologiske områder er forbundet med to typer af vegetation, der er kendetegnende for Middelhavsområdet, nemlig: kratbevoksning på kalkjorden og maki og skov (fyr og eg) på den mere krystallinske jordbund. Disse to vegetationstyper skaber kun lidt humus. Jordbunden i Var er generelt næringsfattig, veldrænet, men følsom over for erosion. Dette terræn er velegnet til vindyrkning. Romerne tog ikke fejl, da de for 2 600 år siden indførte vinstokke i Provincia Romana (Provence).

Et af de vigtigste kendetegn ved klimaet i Var er solmængden. Departementet Var har et middelhavsklima, der er kendetegnet ved varme og tørre somre og milde vintre med to regnperioder om efteråret og foråret. Disse betingelser er gunstige for vindyrkning, og de meget ofte store temperaturudsving medvirker til udpegning af de parceller, der skal helliges fremstilling af rødvin og rosévin.

Den fremherskende vind i regionen er Mistralen (nord). Den er iskold om vinteren, efter at den har blæst hen over sneen i Alperne, men om sommeren er den garant for lidt kølighed. Den er ganske vist nogle gange kraftig, men vindyrkerne sætter navnlig pris på dens vigtigste egenskab: Den beskytter vinmarkerne mod et alt for fugtigt klima, og de deraf følgende skadelige skimmelsygdomme (meldug).

Produktets egenart

Siden indførelsen af den beskyttede geografiske betegnelse »Var« (Vin de pays du Var) er produktion steget stødt, idet den i starten af det 21. århundrede stabiliserede sig omkring 250 000 hl.

Produktionen fokuserer navnlig på rosévin (gennemsnitligt 70 %), der hovedsageligt fremstilles ved sammenstikning.

De lokale druesorter såsom grenache N, cinsault N, carignan N, syrah N og mourvèdre N til farvede vine og vermentino B og ugni blanc B til hvidvine er fortsat meget udbredt. Det må dog erkendes, at døren takket være omstruktureringsstøtte fra EU er blevet åbnet for tilsvarende druesorter fra andre vinområder i Frankrig såsom cabernet-sauvignon N, merlot N, chardonnay B og i mindre grad viognier B. Denne palet af druesorter har gjort det muligt at diversificere vinenes udtryk og navnlig bidrage til at stabilisere eller endog udvikle produktionen af kvalitetsrosévine.

Et af de kendetegn, der er særegne for størstedelen af rosévinene, nemlig den meget lyse rosa farve, opnås gennem en reel beherskelse af den direkte presning, der består i en direkte presning af de hele eller afstilkede klaser ofte ved hjælp af en pneumatisk presse, hvorefter den klare most straks sættes til gæring ved lav temperatur. De fremstillede vine er friske, frugtagtige og har en lys rosa farve.

Der anvendes andre teknikker såsom tømning af karret efter kort tids udblødning, udblødning med presserester eller udblødning forud for gæringen (høsten opbevares ved lav temperatur i 8-24 timer før presning), som giver rosévine med en kraftigere farve og en mere ensartet struktur.

Rødvinene (udgør omkring 20 % af det oplyste volumen) er ofte kraftige, fyldige og med en god tanninstruktur, og fremstilles ofte af de tre druesorter grenache N, syrah N og cabernet-Sauvignon N, ret ofte kombineret med merlot N og cinsault N.

Hvidvinene med deres mere skjulte produktion (10 % af det oplyste volumen) begejstrer både elskere af sortsvine (rolle B eller vermentino B og chardonnay B) og andre med sammenstukne vine med finesse og friskhed.

Der fremstilles også mousserende kvalitetsvine i det pågældende produktionsområde. Fremstillingen af perlende vine er ikke noget nyt i Provence. Der er tale om en traditionel produktion på omkring en mio. flasker om året, som varetages af omkring 50 aktører (producenter, forarbejdningsvirksomheder, markedsføringsvirksomheder). Allerede i starten af det 20. århundrede forsøgte nogle kooperativer eller forarbejdningsvirksomheder såsom »Tête Noire« at udbrede mousserende kvalitetsvin fra Provence.

En af de vigtigste egenskaber ved perlende vin med den beskyttede geografiske betegnelse Var er, at den fremstilles af lokale druesorter og i langt overvejende grad er en rosévin, der udgør størstedelen af produktionen af stille vin i regionen.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Var« identificerer således stille vine, der forbindes med mousserende vine med nogenlunde de samme organoleptiske egenskaber. Disse perlende rosévine er rent smagsmæssigt meget frugtrige og runde, hvilket minder om de stille rosévine.

Det er netop disse organoleptiske egenskaber (blomster- og frugtsmag kombineret med rundhed), der gør det muligt at skelne perlende vine fremstillet i Var fra vine fremstillet i andre franske regioner.

Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets egenskaber

Departementet Var har et ubestrideligt potentiale inden for turisme på grund af dets klima, dets varierede landskab, havet, dets righoldige historiske og kulturelle arv samt dets kunsthåndværk og traditioner. Med alle disse fordele har departementet opbygget en stærk økonomisk aktivitet omkring turismen.

Denne bemærkelsesværdige tiltrækningskraft resulterer i over 14 mio. turister om året. Disse turister, som ofte er trofaste, har lært, lærer og vil lære at sætte pris på det provencalske køkken og de provencalske produkter, herunder vin fra Var, uanset om de er forsynet med en kontrolleret oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse.

Produktionen af den beskyttede geografiske betegnelse »Var« har siden oprettelsen under den tidligere lovregulerede status »Vin de Pays« i høj grad bygget sit omdømme på turismen i regionen, hvilket den store lokale efterspørgsel efter rosévinene er et udtryk for. Forbrugerne værdsætter og genkender kvaliteten af den række vine, der udbydes.

Det er dog bemærkelsesværdigt, at producenterne har fulgt med tiden, og konstant har udviklet deres Vins de Pays, så de altid stemmer overens med forbrugernes smag (f.eks.: rosévinenes farve).

Dette kom således fint til udtryk i begyndelsen af 00’erne, hvor de erhvervsdrivende i Var deltog i oprettelsen af et nationalt center for forskning og udvikling helliget rosévinen (beliggende i Vidauban – Var). Siden da er de første arbejder blevet offentliggjort (arbejde vedrørende f.eks. rosévinens nuancer), hvilket bidrager til at forbedre rosévinens kvalitet i praksis. Desuden har sektoren investeret stort i det nødvendige udstyr til fremstillingen af rosévin. Denne specialiserede teknologi, der er helliget rosévinen, og producenternes knowhow er naturligvis til gavn for fremstillingen af vin med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, men har en ubestridelig afsmittende virkning på fremstillingsprocessen for vin med den beskyttede geografiske betegnelse.

Det skal også nævnes, at vinområdet i Var ligger tæt på de store byer eller badesteder i regionen, hvilket er en stor fordel for producenterne, som kan øge værdien af deres udbud og derfor vælger at aftappe vinen på ejendommen. Det direkte salg (flasker eller »bag in box«) tegner sig nu for omkring 50 % af det fremstillede volumen, og det direkte salg på ejendommene kan alene tegne sig for 30 % af det fremstillede volumen.

Var er beliggende i den berømte Provence-region. Og billedet af Provence som en et vindyrkningsområde, der er stærkt forankret i fremstillingen af kvalitetsrosévin – verdens førende inden for fremstilling af »rosévin« – er veletableret og understøttes af undersøgelser af spontan genkendelse (kilde: Wine Intelligence Vinitrac - november 2009).

Denne genkendelse, denne knowhow, der er i høj grad er baseret på fremstilling af rosévine, smitter naturligvis af på rødvinene, hvidvinene og de mousserende vine, der fremstilles af de samme mennesker i dette vindyrkningsdepartement i det samme geografiske område.

Rosévinenes succes smitter således ubestrideligt af på kvaliteten af de øvrige vine, der fremstilles i departementet, og deres omdømme.

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Den beskyttede geografiske betegnelse »Var« kan suppleres:

med navnet på en eller flere druesorter,

med betegnelserne »primeur« eller »nouveau«. Betegnelserne »primeur« eller »nouveau« er forbeholdt de stille vine.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Var« kan suppleres med navnet på nedenstående mindre enheder i overensstemmelse med de krav, der er opstillet i varespecifikationen:

»Argens«,

»Coteaux du Verdon«,

»Sainte Baume«.

EU’s BGB-logo skal fremgå af etiketten, når betegnelsen »beskyttet geografisk betegnelse« erstattes af den traditionelle betegnelse »Vin de Pays«.

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, der har dispensation til at fremstille og forarbejde vin med den beskyttede geografiske betegnelse »Var«, som måske, måske ikke suppleres med navnet på den mindste geografiske enhed »Argens«, »Coteaux du Verdon« eller »Sainte Baume«, består af de tilgrænsende distrikter i det geografiske område, nemlig

mod øst på grænsen til departementet Alpes-Maritimes: distriktet Grasse

mod vest på grænsen til departementet Bouches-du-Rhône: distrikterne Aix-en-Provence og Marseille

mod vest/nordvest på grænsen til departementet Vaucluse: distriktet Apt

mod nord på grænsen til departementet Alpes de Haute-Provence: distrikterne Forcalquier, Digne, Castellane.

Link til varespecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-055c5a5e-f7b9-40dc-ab3a-c1ccb2400c4c

(1) EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.