[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 9.12.2010

KOM(2010) 739 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET

Opfølgning af Rådets afgørelse 2010/320/EU rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET

Opfølgning af Rådets afgørelse 2010/320/EU rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud

1. Indledning

Denne meddelelse indeholder en vurdering af de foranstaltninger, som Grækenland gennemførte mellem juli og midten af november 2010 for at efterleve Rådets afgørelse 2010/320/EU[1].De foranstaltninger, der blev truffet frem til juli måned, blev gennemgået i meddelelsen af 19.8.2010[2]. Sammen med den ledsagende rapport, som Kommissionens tjenestegrene har udarbejdet i samarbejde med ECB[3], bidrager den også til vurderingen af, om Grækenland har efterlevet memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik og aftalememorandummet[4], der blev indgået i forbindelse med lånefacilitetsaftalen mellem Grækenland og medlemsstaterne i euroområdet.

Denne vurdering tager udgangspunkt i rapporten fra Grækenland[5] til Rådet og Kommissionen og resultaterne af det kontrolbesøg, som repræsentanter for Europa-Kommissionen aflagde i Grækenland sammen med repræsentanter for IMF og ECB inden for rammerne af det økonomiske tilpasningsprogram, der finansieres gennem bilaterale lån ydet af medlemsstaterne i euroområdet og et standby-arrangement med IMF. Rapporten fra Grækenland gennemgår ikke blot de finanspolitiske foranstaltninger, der skal reducere underskudskvoten i 2010, men også de meget omfattende strukturreformer, der er ved at blive vedtaget og gennemført af den græske regering.

2. Rådets afgørelse af 10. maj 2010

Den 10. maj 2010 vedtog Rådet i henhold til artikel 126, stk. 9, og artikel 136 i TEUF afgørelse 2010/320/EU rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud senest i 2014.

Rådets afgørelse pålægger Grækenland at træffe en række foranstaltninger for at sikre, at det offentlige underskud ikke overstiger følgende øvre grænser:

- 18 508 mio. EUR (7,8 % af BNP på basis de seneste fremskrivninger af det nominelle BNP) i 2010

- 17 065 mio. EUR (7,5 % af BNP) i 2011

- 14 916 mio. EUR (6,4 % af BNP) i 2012

- 11 399 mio. EUR (4,8 % af BNP) i 2013 og

- 6 385 mio. EUR (2,6 % af BNP) i 2014[6].

Afgørelsen blev ændret den 7. september 2010 (afgørelse 2010/486/EF)[7]. Førnævnte øvre grænser for det offentlige underskud blev der dog ikke rørt ved.

3. Budgetgennemførelse

I henhold til den sidste meddelelse var budgetudviklingen frem til juni stort set på rette spor. Meddelelsen gjorde dog også opmærksom på, at statens indtægter voksede mindre end planlagt, at socialsikringens og de lokale myndigheders regnskaber udviklede sig mindre gunstigt end planlagt, og at der blev akkumuleret restancer.

I løbet af de sidste fire måneder er budgetgennemførelsen blevet mere vanskelig. Fra januar til oktober 2010 faldt statens kasseunderskud med 30,2 % (46 % frem til juni) sammenlignet med 2009. Skatteindtægterne var skuffende. Fra januar til september 2010 voksede statens samlede indtægter med 3,4 % (5,9 % frem til juni). Det officielle skøn i maj måned, hvor Rådets afgørelse blev vedtaget, og hvor det økonomiske tilpasningsprogram for Grækenland blev fastlagt, lød på indtægtsstigning i året som helhed på 15,6 %. Indtægterne forventes at begynde at vokse i november og december, efterhånden som den fulde effekt af de forhøjede moms- og punktafgiftssatser begynder at slå igennem, og ligeledes takket være den nyligt indførte skatteamnesti[8]. Målet for de offentlige indtægter vil imidlertid ikke blive nået. På nuværende tidspunkt skønner den græske revisionsmyndighed, at statens indtægter i året som helhed vil stige med 7,4 %.

Tabel 1: Gennemførelse af statens budget

2009 | 2010 | 2009 | 2010 |

På kontantbasis (mio. EUR) | Jan. – okt. | %-ændring | Resultat | Planer fra maj 2010 | %-ændring | Seneste officielle skøn | %-ændring |

På udgiftssiden af statens regnskaber faldt udbetalingerne i årets første ti måneder med 9,2 % (16,9 % til og med juni), hvilket skal sammenlignes med den (i maj 2010) planlagte reduktion på 7,6 % i statens udgifter i året som helhed. Oplysningerne om forpligtelser og restancer er imidlertid kun sporadiske, og det resulterer i et relativt utydeligt billede af det underliggende forbrug.

De månedlige data om socialsikringens og de lokale myndigheders budgetgennemførelse i løbet af året er ikke så detaljerede og ikke af samme kvalitet som dataene vedrørende gennemførelsen af statens budget. Oplysningerne er hentet fra bankstatistikker uden nærmere detaljer om udgifter og indtægter. De tyder på, at socialsikringen og de lokale myndigheder kan ende med en kombineret saldo opgjort på kontantbasis, der ligger ca. 1 mia. under tallet i henhold til planerne fra maj 2010.

I august gav regeringen tilsagn om at reducere de primære udgifter med 3,9 mia. EUR (ændret til 5,9 mia. EUR i september) i forhold til fremskrivningerne i programmet med det formål at kompensere for den mangelfulde skatteopkrævning og den mindre gunstige udvikling inden for socialsikringen og hos de lokale myndigheder. Meget tyder på, at regeringen kun til en vis grad vil være i stand til at overholde sit tilsagn om at reducere de offentlige udgifter i forhold til det planlagte, og det gælder navnlig investeringsudgifterne. Skønt det i årets sidste uger vil være muligt at forbruge mindre end planlagt af revisionsmyndigheden, må en eventuel indskrænkning af de offentlige udgifter frem til årets udgang ikke resultere i stigende restancer.

I henhold til Kommissionens efterårsprognose[9] vil ESA95-underskuddet i 2010 udgøre 22,3 mia. EUR (9½ % af BNP, dvs. 1¾ % af BNP over programmets oprindelige mål). Den manglende overholdelse af ESA-underskudsmålet i 2010 er i vid udstrækning udtryk for, at de risici, der tidligere er blevet identificeret, er blevet til virkelighed. Disse risici relaterer til i) en dybere recession og likviditetsbegrænsninger, der har konsekvenser for skatteprovenuet, ii) forsinkelser med forbedringen af overholdelsen af skattereglerne som følge af bl.a. en mangelfuld gennemførelse af reformerne inden for skatteforvaltningen og iii) visse problemer med at kontrollere de offentlige udgifter, især kapitaludgifterne og socialsikringens og de lokale myndigheders udgifter. Desuden kan iv) omkring en tredjedel af afvigelsen fra underskudsmålet tilskrives ELSTAT's korrektion af de græske budgetstatistikker[10], herunder især overflytningen af en række statsejede virksomheder til den offentlige sektor.

Den offentlige gæld forventes ultimo 2010 at andrage 328 mia. EUR eller 141 % af BNP; det svarer til en stigning på 29 mia. EUR. Dette tal skal sammenlignes med de 34 mia. EUR, der ifølge Rådets afgørelse udgjorde den øvre grænse for stigningen i den offentlige gæld.

3. 2011-budgettet og udsigterne for 2012-2014

Den græske regering har bekræftet sit tilsagn om at respektere det i Rådets afgørelse fastsatte mål for de offentlige finanser i 2011. Eftersom udgangspunktet vil være en situation med et større underskud, en større gæld og et lavere BNP end forventet, er der behov for en ekstra konsolideringsindsats. Den finanspolitiske strategi følger fortsat nøje den konsolideringskurs, der blev lagt i maj 2010. Den græske regering har derfor besluttet at indhente alt det terræn, den mistede i 2010, for hurtigt at genskabe en bæredygtig finanspolitisk stilling, holde finansieringsbehovet på linje med målsætningerne i programmet og styrke tilliden på markedet. Det budget for 2011, der blev præsenteret for det græske parlament den 18. november, indeholder nye foranstaltninger, der skal reducere underskuddet med 2½ % af BNP.

De fleste af disse foranstaltninger er af strukturel karakter og er direkte rettet mod at rette op på nogle af de endemiske finanspolitiske svagheder i Grækenland. Dermed vil det samlede omfang af konsolideringsforanstaltningerne i 2011, inkl. dem, der blev aftalt i maj 2010, vokse til 5¾ % af BNP. Omkring to tredjedele af de nye foranstaltninger, der blev aftalt i november, skal gennemføres på udgiftssiden, og de fleste af dem er af strukturel karakter. De midlertidige foranstaltninger repræsenterer 0,7 mia. EUR eller 0,3 % af BNP. Der skal bl.a. skæres ned på det uproduktive og ikke-målrettede forbrug, antallet af kortfristede kontrakter inden for den offentlige sektor skal begrænses, de generelle tilskud til private husholdninger (f.eks. varmetilskud og familieydelser) skal målrettes bedre, og der skal sikres en bedre forvaltning og udnyttelse af statens aktiver, især når det gælder inddrivelse af skatterestancer. Med 2011-budgettet begynder den græske regering også at tackle to centrale strukturelle problemer, nemlig de uforholdsmæssigt store sundhedsudgifter og tabene i statsejede virksomheder:

- Sundhedsudgifter. De offentlige sundhedsudgifter tegnede sig for 5,9 % af BNP i 2008, og i reale termer voksede de med i gennemsnit 5,4 % pr. indbygger i perioden 2004-08. De offentlige udgifter til lægemidler udgør 1,9 % af BNP i Grækenland, mens de i EU som helhed udgør i gennemsnit 1 % af BNP. Hvis den hidtidige udvikling fortsætter, vil sundhedsudgifternes andel af BNP vokse dramatisk i de kommende år. Regeringen indledte en række reformer i 2010, og de er begyndt at bære frugt. Der vil blive gennemført endnu andre foranstaltninger i første halvdel af 2011 for at reducere udgifterne til lægemidler, skærpe udgiftskontrollen og mindske hospitalernes driftsudgifter. Disse tiltag forventes at resultere i besparelser på omkring ½ % af BNP.

- Statsejede virksomheder Adskillige statsejede virksomheder har kørt med store tab i mange år. De største underskud stammer fra offentlige transportvirksomheder, hvis lønudgifter alene i visse tilfælde overstiger de samlede indtægter. Der er blevet gjort visse fremskridt i 2010, især gennem nedskæringer i driftsudgifter og antallet af beskæftigede og med offentliggørelse af de mest tabsgivende virksomheders regnskaber (attesteret af eksterne revisorer). I 2011 vil regeringen reducere lønningerne i statsejede virksomheder med yderligere 10 %[11], begrænse tillæggene til 10 % af grundlønnen og indføre et loft over bruttolønnen på 4 000 EUR om måneden (12 udbetalinger om året). For at tackle det specifikke problem forbundet med transportvirksomheder vil taksterne inden for bytransport blive forøget med mindst 30 %. Disse foranstaltninger forventes at indbringe omkring ½ procentpoint af BNP.

I henhold til 2011-budgettet forventes det offentlige underskud (ESA95) at blive på 16,8 mia. EUR (7,6 % af BNP) og dermed komme til at ligge en anelse under det i Rådets afgørelse fastsatte loft på 17 mia. EUR. Kommissionens prognose ligger meget tæt på budgettet. Faldet i den offentlige underskudskvote i 2011 bliver derfor reelt større end planlagt i det oprindelige program, nemlig 2,2 procentpoint i stedet for 0,4 procentpoint.

De foranstaltninger, der indgår i 2011-budgettet, er ikke tilstrækkelige til at reducere underskuddet varigt og til at nå underskudsmålene for 2012-2014. Den græske regering har forpligtet sig til at specificere de strukturelle finanspolitiske foranstaltninger, der vil være nødvendige for at nå målene for 2012-14. Disse foranstaltninger vil blive gennemgået i et strategidokument, der vil blive udarbejdet i første kvartal af 2011. De aktuelle beregninger tyder på, at der foruden de foranstaltninger, der blev bebudet i maj 2010, bliver behov for en ekstra strukturel indsats på mindst 5 % af BNP. Disse foranstaltninger skal fokusere på varige indtægts- og udgiftsjusteringer på adskillige områder: forbedring af skatteforvaltningen og skærpelse af kampen mod skattesvig; reduktion i antallet af offentligt ansatte gennem en streng håndhævelse af reglen om, at der inden for alle dele af den offentlige sektor kun må ansættes en person for hver fem, der ophører med at arbejde for det offentlige; reformer inden for sundheds- og uddannelsesvæsenet; strukturelle nedskæringer i de militære udgifter og en flerårig reform af statsejede virksomheder, inkl. fusionering og lukning af enheder af virksomheder.

6. Fremskridt med strukturreformer

Den græske strukturreformdagsorden er bred. Der er blevet gjort fremskridt med gennemførelsen af finanspolitiske strukturreformer, om end det i flere tilfælde er gået langsommere end planlagt. Skatteforvaltningen og skattekontrollen er blevet forbedret, og der er nu hurtigere adgang til troværdige finanspolitiske data, hvilket har styrket budgetinstitutionerne og den nye organiske lov om flerårig budgetlægning. Første fase af pensionsreformen blev vedtaget før sommerpausen, og reformen vil blive afsluttet i 2011. Der er taget de første skridt til gennemførelse af en omfattende reform på sundheds- og uddannelsesområdet. De funktionelle gennemgange af centralforvaltningen og det sociale program og det forenklede aflønningssystem for den offentlige sektor er blevet forsinket. Efter gennemførelsen af en første bølge af arbejdsmarkedsreformer før sommer har der været forsinkelser med den anden bølge vedrørende lønforhandlingsmekanismerne samt mæglings- og voldgiftssystemet.

Den privatiseringsplan, der blev bebudet i løbet af sommeren, er ikke tilstrækkeligt ambitiøs, da privatiseringerne planlægges gennemført gennem først og fremmest koncessionsaftaler og kun i mindre omfang gennem direkte salg. Regeringen har imidlertid givet tilsagn om at øge indtægterne fra privatiseringer (inkl. salg af fast ejendom) fra 1 mia. EUR i 2010 til 3 mia. EUR om året i 2012 og 2013. Regeringen har forpligtet sig til at anvende privatiseringsindtægterne til afvikling af gæld og ikke til at mindske den finanspolitiske konsolideringsindsats.

7. Fuldstændigheden af de krævede oplysninger

Rapporten fra de græske myndigheder og de data, som de græske myndigheder regelmæssigt indsender til Kommissionen, inkluderer de fleste af de oplysninger, der kræves i henhold til Rådets afgørelse. Den indeholder således detaljerede oplysninger om de foranstaltninger, der er blevet gennemført (og vil blive gennemført) for at efterleve afgørelsen, og om deres budgetmæssige konsekvenser. Revisionsmyndigheden har leveret oplysninger om den månedlige gennemførelse af budgettet til tiden.

Rapporten indeholder også de krævede oplysninger om udstedelse af gældspapirer og tilbagebetaling og om den finansielle situation i de største offentlige virksomheder. Imidlertid er de månedlige oplysninger om budgetgennemførelsen i socialsikringsfonde, de forskellige organer uden for budgettet og hos lokale myndigheder, oplysningerne om beskæftigelsen i den offentlige sektor og oplysningerne om ikke-afholdte udgifter (inkl. restancer) fortsat ufuldstændige. Rapporten indeholder endvidere en mængde oplysninger om gennemførelsen af strukturreformer som respons på Rådets henstilling af 16. februar 2010[12] og med det formål at overholde dels memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik, dels aftalememorandummet.

8. Konklusion

Den øvre grænse for det offentlige underskud i 2010 (ESA95-basis), der er fastsat i Rådets afgørelser, vil blive overskredet med omkring 4,2 mia. EUR, da underskuddet forventes at nå op 9½ % af BNP. Det svarer til et fald i underskudskvoten på næsten seks procentpoint sammenlignet med 2009. Den offentlige gældskvote forventes at stige fra 127 % af BNP ultimo 2009 til 141 % i 2010. Denne stigning i gælden ligger på linje med Rådets afgørelse.

Det budget for 2011, som regeringen har forelagt parlamentet, respekterer lofterne i Rådets afgørelse. Der bliver imidlertid behov for andre varige foranstaltninger for at reducere underskuddet yderligere i de efterfølgende år og bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2014.

Grækenland har truffet de specifikke foranstaltninger, der er angivet i Rådets afgørelse, om end der er indtruffet forsinkelser på flere områder, og reformtempoet synes at være aftaget efter parlamentets sommerferie.

Kommissionen kan derfor konkludere, at Grækenland på tilfredsstillende vis efterlever Rådets afgørelse af 10. maj 2010, har reageret på Rådets henstilling af 16. februar 2010 og er i færd med at gennemføre de foranstaltninger, der er beskrevet i den opdaterede version af memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik og af aftalememorandummet af 6. august 2010.

BILAG I: FORANSTALTNINGER, DER I HENHOLD TIL RÅDETS AFGØRELSE SKULLE VÆRE TRUFFET INDEN UDGANGEN AF SEPTEMBER 2010

Foranstaltninger (jf. artikel 2, stk. 2, i Rådets afgørelse) | Status |

"Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af september 2010: |

"a) i budgetforslaget for 2011 inkluderes der finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger, der beløber sig til mindst 3,2 % af BNP (4,3 % af BNP, hvis fremførsler fra foranstaltninger, der er gennemført i 2010, tages i betragtning): en reduktion af den samlede offentlige sektors mellemliggende forbrug på mindst 300 mio. EUR i forhold til 2010-niveauet (ud over besparelserne fra den i dette stykke nævnte reform af den offentlige forvaltning og de lokale forvaltninger), fastfrysning af indeksreguleringen af pensioner (med henblik på at spare 100 mio. EUR), en midlertidig kriseafgift på særdeles rentable virksomheder (der giver yderligere indtægter på mindst 600 mio. EUR pr. år i 2011, 2012 og 2013), skønsmæssig skatteansættelse ("presumptive taxation") af selvstændige (med et provenu på mindst 400 mio. EUR i 2011 og på mindst 100 mio. EUR mere i 2012 og 2013), udvidelse af momsgrundlaget til at omfatte visse tjenesteydelser, som i øjeblikket er fritaget, og flytte 30 % af varer og tjenesteydelser fra den nedsatte sats til den generelle sats (med et provenu på 1 mia. EUR), gradvis indførelse af en grøn afgift på CO2-emissioner (med et provenu på mindst 300 mio. EUR i 2011), den græske regerings gennemførelse af den lovgivningsmæssige reform af den offentlige forvaltning og reorganisering af de lokale forvaltninger (med henblik på at mindske omkostningerne med mindst 500 mio. EUR i 2011 og yderligere 500 mio. EUR i både 2012 og 2013), en reduktion af indenlandsk finansierede investeringer (på mindst 500 mio. EUR) ved at prioritere investeringsprojekter, som finansieres via EU's strukturfonde, incitamenter til at berigtige overtrædelser af bestemmelserne om arealanvendelse (med et provenu på mindst 1 500 mio. EUR fra 2011 til 2013, heraf mindst 500 mio. EUR i 2011), opkrævning af indtægter fra spillelicenser (mindst 500 mio. EUR fra salg af licenser og 200 mio. EUR i form af licensafgifter), udvidelse af grundlaget for beskatning af fast ejendom ved at opdatere værdien af aktiver (med henblik på at opnå yderligere indtægter på mindst 400 mio. EUR), højere beskatning af løn i naturalier, herunder beskatning af billeasingydelser (med mindst 150 mio. EUR), højere beskatning af luksusvarer (på mindst 100 mio. EUR), en særafgift på uautoriserede etablissementer (med henblik på et provenu på mindst 800 mio. EUR pr. år), erstatning af kun 20 % af det personale i den offentlige sektor, der går på pension (centralforvaltningen, lokale forvaltninger, socialsikringsfonde, offentlige selskaber, statsagenturer og andre offentlige institutioner). Andre foranstaltninger, der resulterer i tilsvarende budgetbesparelser, kan komme på tale i samråd med Kommissionen | Overholdt. 2011-budgettet blev forelagt parlamentet den 18. november. En del af foranstaltningerne (herunder incitamenterne til at sætte en stopper for overtrædelser af bestemmelserne om arealanvendelse, den grønne afgift, udvidelse af grundlaget for beskatning af fast ejendom, særafgiften på uautoriserede etablissementer samt skatterne på luksusvarer) forventes at resultere i lavere indtægter end oprindeligt beregnet. Udvidelsen af momsgrundlaget gennem overflytning af 30 % af varer og tjenesteydelser fra den nedsatte sats til den generelle sats vil ikke finde sted, men denne foranstaltning vil blive erstattet af en forhøjelse af den nedsatte momssats for næsten alle varer i denne kategori. Alle de foranstaltninger, der indgår i budgettet for 2001, forventes sammen med andre foranstaltninger, der blev bebudet før fremlæggelsen af budgettet, at indbringe 5¾ % af BNP og dermed mere end krævet i Rådets afgørelse. |

b) styrkelse af revisionsmyndigheden (general accounting office) og sikring mod eventuel politisk indblanding i datafremskrivning og regnskab | Overholdt. Styrkelsen af revisionsmyndigheden er led i den nye organiske budgetlov (lov nr. 3871/2010). Finansministeriet har bestilt en omfattende undersøgelse hos et privat konsulentfirma med henblik på reorganiseringen af revisionsmyndigheden. Resultaterne heraf forventes at foreligge i begyndelsen af 2011. Det foreløbige budget for 2011 (fra oktober måned) byggede på optimistiske makroøkonomiske fremskrivninger og indtægtsfremskrivninger, der ikke var tilstrækkeligt understøttet af konkrete foranstaltninger. Budgetudkastet for 2011 bygger på plausible antagelser svarende til Kommissionens og tager hensyn til den seneste finanspolitiske udvikling. |

c) udkast til en reform af lønlovgivningen i den offentlige sektor, herunder især oprettelsen af en enkelt betalingsmyndighed til betaling af lønninger, indførelse af ensartede principper og tidsplaner med henblik på at etablere en rationaliseret og ensartet lønramme for den offentlige sektor, der gælder for både den statslige sektor, de lokale myndigheder og andre agenturer | Delvist overholdt. Den fælles betalingsmyndighed er blevet oprettet, men er endnu ikke 100 % aktiv. |

d) lovgivning, der øger effektiviteten i skatteforvaltningen og -kontrollerne | Overholdt. Lov nr. 3842/2010 og 3888/2010 er blevet vedtaget. Der er blevet oprettet taskforcer, der skal udforme forslag til foranstaltninger og reformer til bekæmpelse af skattesvig. Regeringen vil gennemføre disse i januar 2011 og fastsætte kvantitative resultatindikatorer for at kunne holde skattemyndighederne til ansvar, f.eks. med hensyn til inddrivelse af skatterestancer, kontrol med store skatteydere, skatteerklæringer og betalinger. Parallelt hermed vil regeringen styrke de lovgivningsmæssige rammer for bekæmpelsen af skattesvig: De administrative og retslige procedurer for behandling af skattesager vil blive forenklet, hindringer for udførelsen af centrale opgaver i skatteforvaltningen (indirekte revisionsmetoder, behandling af skatteerklæringer) vil blive fjernet, og ansatte i skatteforvaltningen vil få ændret deres status for at kunne straffe pligtforsømmelser. |

e) lancering af uafhængige gennemgange af den centrale forvaltning og af eksisterende sociale programmer | Delvist overholdt. De tekniske møder med Kommissionen, IMF og ECB samt OECD (der vil stå for gennemgangen) er begyndt. Kontrakt endnu ikke undertegnet. |

f) offentliggørelse af månedlige statistikker (på kassebasis) over indtægter, udgifter, finansiering og udgiftsrestancer, som foreligger for den "tilgængelige offentlige forvaltning" og dens underordnede enheder | Delvist overholdt. I november blev der i alle dele af den offentlige sektor indført registre over betalingsforpligtelser, og regeringen offentliggjorde oplysninger om de forskellige enheders restancer. Samtidig er regnskabsførelsen på decentralt plan fortsat ikke tilfredsstillende, og det forhindrer en passende overvågning af budgetudviklingen i løbet af året. Mens situationen har forbedret sig noget inden for socialsikringssektoren og for så vidt angår omklassificerede statsejede virksomheder, foreligger der fortsat kun meget få oplysninger om de lokale myndigheder. |

g) en handlingsplan for at forbedre indsamlingen og behandlingen af offentlige data, særligt ved at styrke kontrolmekanismerne hos de statistiske myndigheder og revisionsmyndigheden (general accounting office) og ved at sikre effektivt personligt ansvar i tilfælde af fejlmeldinger, således at det sikres, at der sker en hurtig levering af offentlige data af høj kvalitet som krævet i forordning (EF) nr. 2223/96, (EF) nr. 264/2000, (EF) nr. 1221/2002, (EF) nr. 501/2004, (EF) nr. 1222/2004, (EF) nr. 1161/2005, (EF) nr. 223/2009 og (EF) nr. 479/2009 | Overholdt. Løbende samarbejde med Eurostat inden for rammerne af "Joint Statistical Action Plan". Der er blevet sikret en passende kontinuitet i leveringen af primære data om de offentlige finanser til ELSTAT. De kvartalsvise oplysninger om de offentlige finanser er for 2010's vedkommende hentet fra direkte datakilder. De finanspolitiske statistikker for 2006-2009 er blevet revideret af ELSTAT og valideret af Eurostat. |

h) regelmæssig offentliggørelse af informationer om den finansielle situation i offentlige virksomheder og andre offentlige enheder, som ikke er klassificeret som en del af den offentlige forvaltning (herunder detaljerede indkomstopgørelser, balancer og data vedrørende beskæftigelse og lønudgifter) | Overholdt. De første oplysninger om de elleve største offentlige virksomheder blev offentliggjort i oktober 2010. |

i) indretning af et samlet centralt register over offentlige virksomheder | Overholdt. Registret forventes at blive fuldt operationelt i løbet af første kvartal af 2011. |

j) en handlingsplan med en tidsplan for gennemførelse af konkrete foranstaltninger med henblik på at etablere en central indkøbsmyndighed | Overholdt. Der er blevet aftalt en handlingsplan med Kommissionens tjenestegrene. |

k) en lov om indførelse af en øvre grænse på 50 mio. EUR for den offentlige sektors årlige bidrag til jernbaneselskaber for udførelse af trafik som offentlig tjeneste i perioden 2011-2013 og indførelse af et princip om, at staten ikke yder supplerende eksplicit eller implicit støtte til jernbaneselskaber | Delvist overholdt. Den nye jernbanelov blev vedtaget den 26. oktober 2010. Forretningsplanen blev den 30. september 2010 afleveret til høring i Kommissionen/IMF/ECB. Den befinder sig på præciserings- og forhandlingsstadiet. Den påkrævede statsstøtteanmeldelse har endnu ikke fundet sted. |

l) en forretningsplan for de græske jernbaner. Heri angives, hvordan driften vil blive gjort rentabel, herunder hvordan afskrivningsomkostningerne vil blive dækket, fra og med 2011, herunder ved at nedlægge tabsgivende ruter, hæve billetpriserne og reducere lønninger og antallet af ansatte. Den skal indeholde en detaljeret følsomhedsanalyse af konsekvenserne for lønomkostningerne forbundet med forskellige scenarier for udfaldet af overenskomstforhandlinger og oplysninger om forskellige alternativer på personalefronten samt planerne for en omstrukturering af holdingselskabet, herunder salg af jordarealer og andre aktiver |

m) en lov med henblik på at reformere lønforhandlingssystemet i den private sektor, hvorunder betalingssatserne for overtidsarbejde bør nedskæres, forvaltningen af arbejdstid bør gøres mere fleksibel, og det i henhold til lokale aftaler bør være muligt at fastsætte en lønvækst, der er lavere end i de sektorspecifikke aftaler | Forsinket. Overtidsbetalingen er blevet reduceret ved lov nr. 3863/2010. Der blev sendt andre lovforslag til høring i Europa-Kommissionen den 14.11.2010. |

n) reform af lovgivningen om jobbeskyttelse med henblik på at forlænge prøvetiden for nye job til ét år og at fremme en mere udstrakt brug af midlertidige kontrakter og deltidsarbejde |

o) ændring af reguleringen af voldgiftssystemet med henblik på at gøre det muligt for alle parterne at anvende voldgift, hvis de er uenige i forligsmandens forslag |

p) reform af voldgiftsproceduren, så det sikres, at den fungerer i henhold til gennemsigtige objektive kriterier, med en uafhængig komité af voldgiftsmænd med kompetence til at træffe afgørelser uafhængigt af regeringsindflydelse." |

[1] EUT L 241 af 14.9.2010, s. 12.

[2] KOM(2010) 439 endelig

[3] "The Economic Adjustment Programme for Greece – Second Review", European Economy–Occasional Paper 72, november 2010. Dette dokument indeholder en mere detaljeret gennemgang af udviklingen med hensyn til de makroøkonomiske, finansielle, pengepolitiske og strukturelle reformer.

[4] "Memorandum of Economic and Financial Policies" og "Memorandum of Understanding of Specific Economic Policy Conditionality" af 3. maj, ajourført den 6. august 2010.

[5] The Economic Adjustment Programme for Greece – Report submitted in accordance with Council Decision – November 2010 . Den græske regering forelagde rapportens første del den 15. november 2010. Den komplette rapport blev forelagt den 24. november 2010.

[6] Beregningerne af underskuddets andel af BNP er vejledende. I Rådets afgørelse bygger underskudskvoterne på de tal for det nominelle BNP, der var tilgængelige i maj, dvs. henholdsvis 8,0, 7,6, 6,5, 4,9 og 2,6 % af BNP i årene 2010-2014. Tilpasningskursen i henhold til afgørelsen forudsætter, at den årlige stigning i den konsoliderede offentlige bruttogæld ikke overstiger: 34 058 mio. EUR i 2010, 17 365 mio. EUR i 2011, 15 016 mio. EUR i 2012, 11 599 mio. EUR i 2013 og 7 885 mio. EUR i 2014. Når der tages hensyn til de reviderede tal for den offentlige gæld ved udgangen af 2009 og de seneste fremskrivninger af det nominelle BNP, svarer dette til gældskvoter på henholdsvis 143, 153, 157, 158 og 156 % af BNP i årene 2010-2014.

[7] EUT L 145 af 11.6.2010, s. 6.

[8] De fleste skatteydere kan mod indbetaling af et beløb til skattevæsenet i 2010 (og en anden og sidste rate i 2011) slippe for kontrol af deres indkomstopgørelser frem til 2009 (lov nr. 3888/2010).

[9] European Economic Forecast - Autumn 2010, European Economy , 7. november.

[10] Der findes mere detaljerede oplysninger i Eurostats "Information Note on Greek Fiscal Data" (15. november 2010), som kan læses på Eurostats hjemmeside.

[11] Dette kommer oven i de lønnedgange, der blev besluttet i løbet af 2010, og som ramte både offentligt ansatte og ansatte i statsejede virksomheder.

[12] Rådets henstilling til Grækenland af 16. februar 2010 med henblik på at bringe den manglende overensstemmelse mellem den økonomiske politik i Grækenland og de overordnede retningslinjer til ophør og at fjerne risikoen for, at Den Økonomiske og Monetære Unions rette virkemåde bringes i fare (EUT L 83 af 30.3.2010, s. 63).