A4-0289/97

Beslutning om de nye teknologiers indvirkning paa pressen i Europa

Europa-Parlamentet,

- der henviser til sin beslutning af 19. september 1996 om anbefalingerne til Det Europaeiske Raad: Europa og det globale informationssamfund og Kommissionens meddelelse til Raadet, Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Europa paa vej mod informationssamfundet: en handlingsplan ((EFT C 320 af 28.10.1996, s. 164.)),

- der henviser til sin beslutning af 16. februar 1995 om G7-moedet om informationssamfundet ((EFT C 56 af 06.03.1995, s. 97.)),

- der henviser til sin beslutning af 13. marts 1997 om informationssamfundet, kultur og uddannelse ((EFT C 115 af 14.04.1997, s. 151.)),

- der henviser til sin beslutning af 26. juni 1997 om Kommissionens meddelelse til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Om at laere i informationssamfundet - Handlingsplan for et europaeisk initiativ paa uddannelsesomraadet (1996-98)" ((Protokollen af denne dato, del II, punkt 5d).)),

- der henviser til sin beslutning af 26. juni 1997 om Kommissionens meddelelse til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om »Informationssamfundet: Fra Korfu til Dublin - De nye prioriteringsomraader og informationssamfundets betydning for EU-politikkerne - naeste skridt« og »Europa i spidsen for det globale informationssamfund: Rullende handlingsplan« ((Protokollen af denne dato, del II, punkt 5b).)),

- der henviser til Kommissionens hvidbog om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse - udfordringer og veje ind i det 21. aarhundrede (KOM(93)0700 - C3-0509/93),

- der henviser til interimsberetningen »Building the European Information Society for us all« (1996) fra Gruppen af Eksperter paa Hoejt Niveau,

- der henviser til den foerste aarsberetning til Kommissionen fra Information Society Forum: »Networks for People and their communities - Making the most of the Information Society in the European Union« (1996),

- der henviser til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv 97/36/EF af 30. juni 1997 om aendring af Raadets direktiv 89/552/EOEF om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedroerende udoevelse af tv- spredningsvirksomhed ((EFT L 202 af 30.07.1997, s. 60.)),

- der henviser til den undersoegelse, som Kommissionens GD XIII har foranlediget gennemfoert: »Electronic Publishing - Strategic Developments for the European publishing industry towards the year 2000" (1996),

- der henviser til sin beslutning af 21. januar 1993 om fremme af boeger og laesning i Europa ((EFT C 42 af 15.02.1993, s. 182.)),

- der henviser til sin beslutning af 10. juni 1997 om Kommissionens meddelelse til Raadet og Europa-Parlamentet om et faelles momssystem - Et program for det indre marked ((Protokollen af denne dato, del II, punkt 5d).)),

- der henviser til sin beslutning af 19. september 1996 om Kommissionens groenbog om ophavsret og ophavsretsbeslaegtede rettigheder i informationssamfundet ((EFT C 320 af 28.10.1996, s. 177.)),

- der henviser til sin beslutning af 19. september 1996 om offentligt tv i et multimediesamfund ((EFT C 320 af 28.10.1996, s. 180.)),

- der henviser til sin beslutning af 16. september 1992 om mediekoncentration og fri meningsdannelse ((EFT C 284 af 02.11.1992, s. 44.)),

- der henviser til sin beslutning af 20. januar 1994 om Kommissionens groenbog om pluralisme og mediekoncentration i det indre marked ((EFT C 44 af 14.02.1994, s. 177.)),

- der henviser til sin beslutning af 15. juni 1995 om pluralisme og mediekoncentration ((EFT C 166 af 03.07.1995, s. 133.)),

- der henviser til den offentlige hoering, som Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier den 4. juni 1996 afholdt om de nye teknologiers indvirkning paa omraadet udgivelse,

- der henviser til EF-traktatens artikel 128, stk. 1 og 4, hvori det hedder, at »Faellesskabet bidrager til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet det respekterer den nationale og regionale mangfoldighed og samtidig fremhaever den faelles kulturarv«, og at det »tager hensyn til de kulturelle aspekter i sin indsats i henhold til andre bestemmelser i denne traktat«,

- der henviser til forretningsordenens artikel 148,

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier (A4-0289/97),

A. der henviser til, at Europa hastigt er ved at udvikle sig til et informationssamfund, som uden tvivl vil blive fremtiden,

B. der henviser til, at dette nye europaeiske samfund paavirkes af og udvikler sig parallelt med markedet for ny teknologi, information og kommunikation,

C. der henviser til, at disse nye teknologier allerede har bevirket radikale aendringer af kommunikationsmiljoeet, som nu praeges af et teknologisk sammenfald mellem telekommunikationstjenester, informationsteknologi og den audiovisuelle sektor,

D. der henviser til, at det er naturligt, at der er kommet nye informationsteknologi- og telekommunikationsvirksomheder ind paa det europaeiske og internationale mediemarked, og at det ikke laengere udelukkende er den traditionelle trykte presse, nyhedsbureauerne og radio- og tv-selskaber, der konkurrerer om informationsformidlingen,

E. der henviser til den holdning, Europa-Parlamentet ofte har givet udtryk for, nemlig at viden, information og kultur ikke blot er produkter paa linje med alle andre kommercielle produkter,

F. der henviser til den ubestridelige rolle, som pressen har spillet og stadig spiller for demokratiet, friheden og menneskerettighederne,

G. der henviser til de nye teknologiers positive indvirkning paa informeringen af offentligheden, isaer den hurtigere og bredere adgang til flere informationskilder, tovejskommunikationen mellem modtager og informationskilde, globaliseringen af informationerne, borgernes hurtigere og mere demokratiske adgang til forslag og beslutninger fra europaeiske, nationale og regionale myndigheder og deres oegede muligheder for at deltage i beslutningstagningen,

H. der imidlertid henviser til, at Europa-Parlamentet tidligere har givet udtryk for bekymring med hensyn til det nye kommunikationssamfund, isaer for saa vidt angaar overfloden af informationer og nyheder, som ikke altid er tilstraekkeligt evaluerede eller forarbejdede, og hvis kilde ikke altid er kendt, faren for marginalisering - om end kun midlertidigt - af visse sociale grupper, der endnu ikke er fortrolige nok med de nye teknologier eller ikke har lige muligheder for at faa adgang til disse, den omstaendighed, at mere kommercielle produkter dominerer nettene paa bekostning af produkter, der er et udtryk for Europas sproglige mangfoldighed og flerdimensionale kulturelle identitet og arv, og endelig tendensen til, at mennesker isoleres,

I. der henviser til, at en komplementaer kombination af de forskellige nye og traditionelle kommunikationsmidler kan foere til omfattende og global information,

J. der henviser til den saerlige rolle, pressen kan og fortsat boer spille parallelt med de nye kommunikationsmuligheder, som de nye elektroniske medier og de nye teknologier tilbyder, isaer hvad angaar styrkelse og fremme af en offentlig debat, daglig og periodisk kontrol med politisk magtudoevelse, tilvejebringelse af (signerede) kritiske analyser af nyhedsdaekningen og af begivenheder og spoergsmaal vedroerende sociale og kulturelle mindretal, fremme af den sproglige mangfoldighed, etablering af laeserkredse og uddannelse af de unge og borgerne,

K. der henviser til, at laesning er noget saerdeles centralt i den europaeiske kultur og danner grundlag for bestraebelserne paa at uddanne Europas moderne samfundsborgere,

L. der henviser til den trykte presses faldende oplagstal og til det faldende antal presseudgivelser i de fleste europaeiske lande i de senere aar, undtagen for en raekke specialtidsskrifters vedkommende,

M. der paa den ene side henviser til de enorme omkostninger, som aviser og tidsskrifter fortsat maa afholde til trykning, distribution og personale, og paa den anden til de klart mindre omkostninger for online-informationstjenesterne som foelge af digitaliseringen af informationerne, de naesten forsvindende smaa udgifter til produktion og distribution af informationer samt de oegede muligheder for at tilbyde fleksible og »billigere« arbejdsformer (freelance-, deltids-, tele- og hjemmearbejde m.m.),

N. der henviser til, at den stoette, der paa nationalt plan og faellesskabsplan fortsat ydes for at fremme anvendelse af de nye elektroniske teknologier og udviklingen af informationsteknologier og multimedietjenester, i nogle tilfaelde kan goere konkurrencen endnu haardere for den traditionelle trykte presse og nyhedsbureauerne,

O. der henviser til, at det maa paaskoennes, at de traditionelle europaeiske forlag og de europaeiske nyhedsbureauer allerede har investeret i elektroniske udgivelser, eftersom disse er ideelle til at tilfoere nettene loedigt materiale,

P. der henviser til, at selv om der i 1996 fandtes omkring 500 europaeiske online-titler, har disse stadig ikke givet noget naevnevaerdigt udbytte eller noget udbytte overhovedet, og at det derfor maa haabes, at disse investeringer vil vise sig mere produktive fremover,

Q. der henviser til, at en del af pressen i de senere aar i et forsoeg paa at konkurrere med isaer de audiovisuelle medier har grebet til foto- og sensationsjournalistik, kraenkelse af privatlivets fred og oplagsfremmende metoder saasom anvendelse af kuponer, gratis eksemplarer og lignende, alt sammen paa bekostning af den kvalitetsbetonede information,

R. der henviser til pressens faldende reklameindtaegter siden 1980 i de fleste europaeiske lande, til den tilsvarende stigning i de audiovisuelle mediers reklameindtaegter og til, at online- informationstjenester nu ogsaa er ved at vinde indpas paa reklamemarkedet (hovedsageligt hvad angaar reklamer for biler og fast ejendom samt jobannoncer),

S. der henviser til, at reglerne for reklametider i radio og fjernsyn, som er fastsat i direktivet om fjernsyn uden graenser, ikke haandhaeves strengt i alle medlemsstater,

T. der henviser til, at journalisterne for at bevare deres arbejdspladser eller finde anden beskaeftigelse inden for de nye informationstjenester maa vaere i besiddelse af yderligere kvalifikationer og viden med hensyn til de nye teknologiers og online-tjenesters anvendelse, potentiel og metoder,

U. der henviser til, at journalisterne i deres arbejde fortsat vil vaere ansvarlige for tilvejebringelse af trovaerdig kvalitetsinformation, og at det i det moderne kommunikationssamfund er endnu vigtigere, at de foelger de gaeldende etiske regler,

V. der henviser til, at de mere fleksible ansaettelsesformer for journalister, isaer journalister, der arbejder i de nye informationstjenester (f.eks. deltids-, telearbejde- og freelancekontrakter osv.) adskiller sig fra de traditionelle ansaettelseskontrakter og de eksisterende beskaeftigelsesvilkaar, hovedsageligt hvad angaar arbejdsmiljoe, social sikring og arbejdstid m.m.,

W. der henviser til, at journalisterne i det nye kommunikationssamfund, i betragtning af de forskellige mediers gentagne brug af informationer, fortsat boer nyde godt af de oekonomiske og moralske forfatterrettigheder i henhold til de ophavsretlige bestemmelser, der nu gaelder i de fleste europaeiske stater,

X. der henviser til, at den europaeiske model for en lov om intellektuel ejendomsret er det eneste middel til sikring af princippet om, at journalisterne selv er ansvarlige for indholdet og kvaliteten af deres arbejde,

Y. der henviser til, at det er vigtigt for pressefriheden, at alle vaerker har fri adgang til distributionsnettene og behandles lige,

Z. der henviser til, at medlemsstaternes forskellige regler for moms paa den trykte presse og paa koeb af avispapir til trykning samt for lavere porto og lavere telekommunikations- og transportafgifter for pressen undertiden skaber problemer med illoyal konkurrence for saa vidt angaar den frie distribution af publikationer i det indre marked,

AA. der henviser til, at ovennaevnte afgiftslettelser oprindeligt indfoertes som en indirekte stoette til den trykte presse og er et udtryk for anerkendelse af dennes sociale, uddannelsesmaessige og kulturelle betydning,

AB. der henviser til den saerlige betydning, den regionale presse har i kraft af sin hurtigere og mere direkte behandling af de saerlige problemer i EU's randomraader, og som anerkender, at en af den regionale presses fornemste opgaver er at informere borgerne i EU's afsidesliggende omraader om europaeisk politik og arbejdet i EU's institutioner og organer,

AC. der henviser til den saerlige kulturelle betydning af ikke-kommercielle publikationer med et rent litteraert, videnskabeligt, uddannelsesmaessigt eller filosofisk indhold og af publikationer paa sprog med begraenset udbredelse i Den Europaeiske Union,

AD. der henviser til Europa-Parlamentets konsekvente holdning med hensyn til behovet for at bevare pluralismen og undgaa yderligere mediekoncentration og skabelse af mediemonopoler,

AE. der henviser til, at de, der har de bedste forudsaetninger for at droefte og foreslaa loesninger paa pressens problemer, er arbejdsmarkedets parter selv gennem dialog og selvregulering, og til, at ethvert initiativ fra nationale organers eller faellesskabsorganers side altid maa soege at fremme og lette dialogen og stoette pressefriheden,

1. mener, at Den Europaeiske Union maa anerkende, at pressen i det nye kommunikationssamfund, der skitseres i det europaeiske program for informationssamfundet, fortsat har en vigtig rolle at spille med hensyn til fremme af demokratiet, kulturen og menneskerettighederne, og at kombinationen af den trykte presse, de elektroniske medier, nyhedsbureauerne og multimedierne vil sikre en allround information af borgerne;

2. opfordrer Kommissionen til at udarbejde en meddelelse, hvor den undersoeger de problemer, som konkurrencen fra de nye kommunikationstjenester har skabt for pressen og nyhedsbureauerne, og redegoere for samtlige hidtidige faellesskabsforanstaltninger og -initiativer til fordel for pressen, samt for aktioner og stoette til fordel for de elektroniske medier og multimedier, der har en direkte indvirkning paa pressen;

3. opfordrer Kommissionen til at tilskynde til ekstern konsultation og til at skabe passende betingelser for en bredere dialog om pressens nye behov og problemer i informationssamfundet;

4. opfordrer Kommissionen til at sikre, at spoergsmaal vedroerende den trykte presse vil blive gjort til genstand for en saerlig behandling inden for rammerne af den nye struktur i GD X i samarbejde med arbejdsmarkedets parter og medlemsstaternes kompetente myndigheder;

5. opfordrer Kommissionen til fortsat at tilskynde europaeiske avis- og tidsskriftsforlag (navnlig smaa bladhuse) og europaeiske nyhedsbureauer til at investere i elektroniske udgivelser;

6. opfordrer Kommissionen, medlemsstaterne og mediebranchen til at fremme og aktivt deltage i udviklingen af projekter til fremme af anvendelsen af aviser i undervisningen af boern og unge i skolerne;

7. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilskynde forlag til at investere i uddannelsen af deres personale;

8. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe de rette betingelser for en dialog om passende retlige og institutionelle rammer for beskyttelse af journalisternes sociale og arbejdsmaessige rettigheder, isaer for mediejournalister med nye former for ansaettelseskontrakter som f.eks. telearbejde- og freelancekontrakter osv.;

9. opfordrer Kommissionen til som led i opfoelgningen af groenbogen om ophavsret og ophavsretsbeslaegtede rettigheder i informationssamfundet at sikre beskyttelsen af journalisternes oekonomiske og moralske rettigheder i overensstemmelse med de europaeiske ophavsretlige bestemmelser, der gaelder i de fleste medlemsstater, og at tage hensyn til den flerdoblede udnyttelse af deres vaerker i forskellige medier;

10. mener, at pressen boer traeffe selvregulerende foranstaltninger i forbindelse med de metoder til foroegelse af oplaget, som en del af pressen goer brug af, saasom foto- og sensationsjournalistik og kraenkelse af privatlivets fred, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe passende rammer for en dialog mellem fagfolk om de ovennaevnte spoergsmaal;

11. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre streng haandhaevelse af bestemmelserne i direktivet om fjernsyn uden graenser for saa vidt angaar reklametider i radio og tv og teleshopping;

12. opfordrer Kommissionen og medlemsstaternes kompetente myndigheder til sammen (i overensstemmelse med naerhedsprincippet) at undersoege muligheden for at harmonisere momsreglerne for aviser og tidsskrifter og goere dem faelles for hele Den Europaeiske Union med henblik paa (hvis en nulsats ikke er mulig) at fastsaette den lavest mulige afgiftssats og til ligeledes at undersoege muligheden for faelles regler for lavere porto samt lavere telekommunikations- og transportafgifter for pressen;

13. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at kontrollere pressens distributionssystemer i medlemsstaterne og til at traeffe passende foranstaltninger for at sikre, at alle aviser og tidsskrifter har lige adgang til distribution for at forhindre, at distributionen laegger hindringer i vejen for ytringsfrihed og oplag;

14. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme og stoette udgivelsen af publikationer paa sprog med begraenset udbredelse samt af saerlige publikationer med et udelukkende litteraert, filosofisk, uddannelsesmaessigt eller videnskabeligt indhold, som har meget begraensede eller slet ingen reklameindtaegter, og til at stoette nyhedsbureauer, der arbejder paa saadanne sprog og beskaeftiger sig med ovennaevnte emner;

15. opfordrer Kommissionen til at samarbejde med regionale og lokale pressesammenslutninger og -organisationer med henblik paa loebende at informere borgere i regionerne om EU-institutionernes politikker og programmer;

16. opfordrer Kommissionen til at forelaegge Europa-Parlamentet, medlemsstaterne og samtlige interesserede parter udkastet til direktiv om ejendomsforhold paa medieomraadet i det indre marked og fremfor alt til at sikre, at dens aktioner og forslag er baseret paa princippet om beskyttelse af pluralisme, forhindring af koncentration og fremme af dette markeds gnidningsloese funktion inden for EU;

17. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen, Regionsudvalget, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europaraadet, de europaeiske forlags erhvervssammenslutninger og de europaeiske journalistforbund.