Nr. C 307/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 11. 84 
Udtalelse om Kommissionens meddelelse til Rådet vedrørende »Den teknologiske udvikling og 
dens samfundsmæssige konsekvenser« 
(84/C 307/03) 
A. UDTALELSENS JURIDISKE GRUNDLAG 
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber besluttede den 14. februar 1984 under 
henvisning til EØF-traktatens artikel 198 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs 
udtalelse om det nævnte emne. 
Procedure 
Det forberende arbejde henvistes til Udvalgets afdeling for sociale anliggender, som udpegede 
Herbert Nierhaus til ordfører. Afdelingen vedtog sin udtalelse den 12. juli 1984. 
B. DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS UDTALELSE 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 219. plenarforsamling den 26. september 
1984 enstemmigt følgende udtalelse: 
I. GENERELLE BEMÆRKNINGER 
1. Udvalget ser med glæde på Kommissionens initia­
tiv, hvis formål det er at foreslå »en fælles strategi over for 
den nye teknologi, som sammen med den politik, der 
allerede føres på områderne industri, forskning, udvik­
ling og innovation, skal ses som et svar på den udfordring, 
som den teknologiske udvikling medfører for samfundet 
som helhed«. 
Udvalget er ganske enigt med Kommissionen i føl­
gende: 
— når »den europæiske industris overlevelse og den 
absolut nødvendige styrkelse af dens konkurrence­
evne nødvendigvis forudsætter en tilpasning til de nye 
former for efterspørgsel og til de nye teknologier«, 
— da kræver det »en positiv reaktion på de sociale 
udfordringer, som følger med den teknologiske 
udvikling«. 
Det er uden tvivl rigtigt at udnytte de muligheder, den 
teknologiske innovation frembyder, til igangsættelse af 
økonomisk vækst. Men dette kan ikke begrænses til kun 
at gælde en fremskyndelse af tilpasningen til allerede 
opståede nye efterspørgselsformer (sådan som disse præ­
senterer sig i øjeblikket). Der må samtidig gennem 
ledsagende foranstaltninger tilskyndes til yderligere ny 
efterspørgsel og træffes målrettede foranstaltninger til 
fremme af den forskningsmæssige, teknologiske og 
industripolitiske aktivitet, således at der kan åbnes for 
nye vækstområder (f.eks. miljøbeskyttelsesteknik). 
I forbindelse med Kommissionens hidtidige aktiviteter 
har der ikke i særlig grad været tænkt på foranstaltninger 
til vurdering af følgerne af ny teknik og til afbødning af 
negative sociale følgevirkninger. Fællesskabet har ganske 
vist opfordret til, at der træffes social arbejdsmarkeds- og uddannelsespolitiske foranstaltninger til regulering og 
social uskadeliggørelse af innovationsprocesserne. Men 
sådanne foranstaltninger er ikke tilstrækkelige. Med 
desto større tilfredshed erfarer Udvalget, at Kommissio­
nen har erkendt, at de nye teknologiers innovations- og 
vækstpotentiale kan gives frit løb, hvis man samtidig er i 
stand til at administrere de sociale konsekvenser. Til et 
formål vil det være nødvendigt: 
— at gennemføre teknologivurderingsforanstaltninger 
til bestemmelse af, om nye teknologier er økonomisk 
interessante og socialt og økologisk acceptable; 
— at indlede foranstaltninger til sikring af, at, nye 
teknologier udformes og anvendes på en menneske­
venlig måde i produktion, administration og service, 
også således at er ikke opstår sundhedstrusler mod de 
pågældende grupper; 
— at etablere et samarbejde mellem arbejdsgivere og 
arbejdstagere samt deres repræsentanter om planlæg­
ningen og udformningen af brugen af ny teknik på 
virksomhedsplan. 
2. Udvalget er enigt med Kommissionen i, at Fælles­
skabets strategi på teknologiområdet skal støtte og 
supplere medlemsstaternes aktiviteter. Her er det for så 
vidt en vigtig forudsætning, at der sker en vurdering at 
teknologierne, og at der træffes foranstaltninger til 
afbødning af de sociale problemer, den teknologiske 
udvikling kan medføre, eftersom der hermed kan bidra­
ges til en styrkelse af den europæiske industris traditio­
nelle konkurrencemæssige fordele (kvalitetsstandarden, 
know-how og gennemsnitskvalifikationer på højt 
niveau). 
Når Fællesskabets strategi begrænses til støttende og 
supplerende foranstaltninger til fremme af innovations­
potentialer og til afbødning af negative sociale følger af 
19. 11. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 307/5 
den teknologiske udvikling tager man desuden hensyn til, 
at denne proces ikke blot påvirkes af medlemsstaternes 
institutioner, men også - og i visse henseender autonomt 
- er under indflydelse fra arbejdsmarkedsparternes side i 
medlemsstaterne. 
II. VURDERING AF KOMMISSIONENS FORSLAG 
1. De samfundsmæssige konsekvenser af den teknolo­
giske udvikling 
1.1. Brugen af ny teknologi - i produkter og produk­
tionsmetoder - medfører ændringer i arbejdskraftbeho­
vet og i beskæftigelsesstrukturen. Selv om vurderingerne 
er forskellige med hensyn til de beskæftigelsespolitiske 
følger, er der dog enighed om, at der - i medfør af 
konjunktursituationen og graden af de nye teknologiers 
udbredelse - i den øjeblikkelige situation sker større tab 
af arbejdspladser end der opstår nye som følge af den 
industrielle anvendelse af ny teknologi. Endvidere må der 
regnes med, at endnu flere arbejdspladser kan gå tabt, 
hvis man forsømmer at forbedre konkurrenceevnen gen­
nem ny teknik og ikke holder sig på højde med det 
internationale teknologiske niveau. 
1.2. Forandringerne i beskæftigelsesstrukturen vil 
gennem den fortsatte indførelse af nye teknologier finde 
sted med stigende kraft. Først og fremmest må det således 
forventes, at de nye informations- og kommunikations­
teknologier — i hvert fald i indeværende fase - i 
tertiærsektoren ikke blot vil medføre en betydelig 
ændring i jobprofilerne, men også på mange områder et 
tab af traditionelle beskæftigelsesmuligheder. Tertiær­
sektoren vil i fremtiden ikke længere i samme omfang 
kunne spille sin sædvanlige rolle som den, der kompen­
serer for tabet af arbejdspladser i den vareproducerende 
sektor. Derfor gælder det om i tiltagende omfang at skabe 
beskæftigelsesmuligheder på nye områder inden for en 
»kvartær« sektor. 
1.3. Den tekniske udvikling ledsages af betydelige 
ændringer i arbejdsopgaver og kvalifikationskrav for 
næsten alle grupper af ansatte. Mens der for teknisk­
videnskabeligt og andet specialuddannet personale som 
regel gør sig højere og ofte anderledes kvalifikationskrav 
gældende, trues de ansatte, som er beskæftiget på lavest 
- til dels også på mellemste - kvalifikationsniveau, med 
overflødiggørelse af deres kvalifikationer og større risiko 
for tab af job. Dette gælder med desto større alvor for de 
grupper, som i forvejen er svagt stillet med hensyn til 
uddannelse og jobsikkerhed, f.eks. grupper af kvinder og 
migrantarbejderne. 
1.4. Nye teknikker i produktion og administration er 
ofte forbundet med ændringer i de ansattes arbejdsbetin­
gelser og sundhedsforhold. Ganske vist kan det konsta­
teres, at der ved hjælp af ny teknologi kan ske en 
reduktion af den fysiske belastning ved arbejdet. Men samtidig opstår der ofte nye psykiske og nervemæssige 
belastninger (f.eks. på grund af stigende tempo, mono­
toni eller udmattelse, mere intensiv kontrol). 
1.5. De nye teknologier åbner på grund af deres større 
fleksibilitet muligheder for den decentralisering af drifts­
mæssige planlægnings- og beslutningsprocesser, af ledel­
sesmæssige opgaver og af selve arbejdspladserne, navnlig 
i store virksomheder, i mindre grad i de små og mellem­
store. Men indførelsen af ny teknologi kan også være 
forbundet med en centralisering af teknisk know-how, af 
planlægningsviden og af ledelsesmæssige beføjelser. Såle­
des kan der ofte opstå afhængighed på nye måder mellem 
koncernafhængige foretagender, f.eks. underleverandø­
rer, og moderselskaberne eller markedsdominerende 
virksomheder. 
1.6. Ligeledes giver anvendelsen af nye teknologier -
i højere grad end de konventionelle produktions- og 
kontorteknikker - mulighed for nye og navnlig mere 
fleksible former for arbejdsorganisation og jobudform­
ning med øgede krav til kvalifikationer og forbedringer i 
arbejdsbetingelserne. Den reelle udnyttelse af sådanne 
positive muligheder er imidlertid afhængig af, hvorledes 
man til enhver tid griber introduktionen af nye teknolo­
gier i produktions- og administrationsprocesserne an. 
1.7. Den produktivitetsforbedring og større fleksibili­
tet, som de nye teknologier indebærer, åbner i princippet 
nye muligheder i spørgsmålet om arbejdstiden. Men 
virkningerne på dette punkt bør dog ses fra flere sider. 
— Såvel i produktion som i administration kan nye 
teknologier - ud fra et forrentningsmæssigt syns­
punkt på udnyttelsen af kapitaltunge anlæg og af 
databehandlingskapacitet - føre til stærkt øget 
anvendelse af skifteholdsarbejde. 
— Den større fleksibilitet, som muliggøres af de nye 
teknologier, giver også muligheder for smidiggørelse 
af arbejdstiden. Om dette skal opfattes som ensbety­
dende med en forbedring af arbejdsvilkårene, vil være 
et spørgsmål som må afgøres på grundlag af objektive 
forhold sammenholdt med de subjektive forventnin­
ger hos de berørte persongrupper. 
— Den produktivitet og fleksibilitet, der ligger i de nye 
teknologier, giver som reel muligheder for en forkor­
telse og omlægning af arbejdstiden. Spørgsmålet om, 
hvorledes sådanne strukturændringer skal foretages, 
bør løses ved forhandling mellem arbejdsmarkedets 
parter. 
1.8. Gennem den industrielle anvendelse af nye tek­
nologier kan der ske ændringer, som berører anvendel­
sesmulighederne for de rettigheder, arbejdstagerne og 
deres interesserepræsentanter har med hensyn til infor­
mation, høring og medbestemmelse. Navnlig kan centra­
liseringen eller decentraliseringen af virksomhedspolitisk 
planlægning og beslutningstagning, anvendelsen af 
EDB-systemer med forgreninger ud over den enkelte 
virksomhed samt de nye teknologiers stigende kontrolpo-
Nr. C 307/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 11. 84 
tentiale bidrage til en undergravelse af det tradionelle 
styrkeforhold mellem arbejdsmarkedets parter. Inden for 
information, høring og medbestemmelse af medarbejder­
ne bør omfanget af og formen for samarbejdet mellem 
parterne derfor vælges under hensyntagen til betydningen 
af de teknologiske udviklinger, der er tale om, og til 
virksomhedens størrelse. 
2. Muligheder for at møde udfordringerne i forbindelse 
med den teknologiske udvikling 
2.1. Udvalget bifalder de forslag til foranstaltninger 
til forbedring af uddannelse og omskoling for teknikere 
og faglærte, som Kommissionen fremsætter som supple­
ment til allerede vedtagne uddannelsespolitiske foran­
staltninger og initiativer. 
Udvalget har flere gange tidligere taget stilling til de med 
den teknologiske udvikling forbundne udfordringer 
inden for skole- og erhvervsuddannelsespolitik og slår på 
ny til lyd for de krav, der blev rejst ved disse lejligheder, 
navnlig: 
— at der tages særligt hensyn til de svagtstillede person­
grupper (kvinder samt handicappede og ældre 
arbejdstagere) i forbindelse med bestræbelserne for 
indførelse af alternerende erhvervsuddannelse (*); 
— at der formidles en alsidig uddannelse, som lever op til 
kravet om fleksibilitet; at der sker en tilpasning af 
uddannelsesniveauet gennem uddannelses- og omsko-
lingsprogrammer for arbejdere og ledende funktionæ­
rer; at der gennem lovgivning og aftaler skabes 
sikkerhed for støtte til efteruddannelse og omskoling 
for dem, der rammes af udviklingen inden for den 
industrielle anvendelse af informationsteknolo­
gierne (2); 
— at der ydes umiddelbart effektiv støtte til tilpasninger 
inden for uddannelse og omskoling på virksomheds-
og sektorplan i forbindelse med den industrielle 
anvendelse af" informationsteknologierne (3); 
— at der stilles vedvarende videreuddannelse til rådighed 
for dem, der rammes af arbejdsløshed, navnlig lang­
tidsledige, herunder formidling af viden om de i 
mellemtiden indtrufne ændringer i arbejdsprocesser­
ne, således at de pågældende grupper kan gøres mere 
mobile (4); 
— at uddannelsen af unge forskere fremmes (5). 
Som supplement til sådanne foranstaltninger anbefaler 
Udvalget: 
— at der gennemføres uddannelsespolitisk forskning til 
belysning af, hvorledes man bedst formidler fagligt og 
i1) EFT nr. C 205 af 11. 8. 1980. 
;2) EFTnr. C 77 af 21. 3. 1983. 
;3) EFTnr. C 77 af 21. 3. 1983. 
4) EFT nr. C 286 af 24. 10. 1983. 
5) EFT nr. C 341 af 19. 12. 1983. socialt væsentlige kvalifikationer, som lever op til den 
teknologiske udvikling, idet de foreslåede modelpro­
jekter og foranstaltninger først får uddannelsespoli­
tisk vægt, når sådanne målrettede kvalifikationer kan 
tages som udgangspunkt; 
— at der igangsættes målrettede modelprojekter til fore­
byggende højnelse af kvalifikationsniveauet hos 
svagtstillede arbejdstagergrupper, for at give dem 
muligheder for beskæftigelse på flere områder, også 
på et arbejdsmarked, der er ændret på grund af de nye 
teknologier; 
— at man overvejer at lade virksomhederne, så vidt det 
er muligt under hensyntagen til de samlede omkost­
ninger ved de tekniske forandringer, deltage solida­
risk i finansieringen af uddannelsesforanstaltninger 
for dem, det har mistet deres arbejde som følge af 
tekniske omlægninger; 
— at man fremmer udviklingen af »arbejdskraft-pools« 
(bestående af arbejdssøgende med kvalifikationer på 
forskellige niveauer), hvor man udvikler, efterprøver 
og formidler kvalifikationer til nye, navnlig almennyt­
tige produkter (miljøbeskyttelsestekniker, alternativ 
energi og rational energianvendelse); 
— at man udvikler videreuddannelsen på fagskole og 
universitetsniveau til også at tjene de nye teknologiers 
tilpasning til mennesket såvel i deres udforming som i 
deres praktiske anvendelse og at udbrede de kvalifi­
kationer, som tjener innovationen. 
2.2. Udvalget støtter Kommissionen forslag vedrø­
rende tilrettelæggelse af arbejdstiden og af arbejds- og 
levevilkårene. Udvalget har allerede i tidligere udtalelser 
ytret sig om det centrale i disse forslag: 
— Udvalget er overbevist om, at en omlægning og 
forkortelse af arbejdstiden, ledsaget af information og 
høring af arbejdstagerne og deres repræsentanter, kan 
virke fremmende for introduktionen af ny teknologi 
og for den uddannelse og omskoling, som er en 
forudsætning for omstillingen til de nye produktions­
metoder. Ligeledes mener Udvalget, at man herigen­
nem på mere eftertrykkelig måde kan påvirke beskæf­
tigelsespolitikken, fordi det ville give større mulighed 
for forenelighed mellem kravet om forkortelse og 
omlægning af den effektive arbejdstid og kravet om 
opretholdelse af virksomhedernes konkurrence­
evne (6). 
— I talrige udtalelser har Udvalget fastslået nødvendig­
heden af i tide og som supplement til udviklingen og 
introduktionen af nye teknologier at træffe foranstalt­
ninger til vurdering af de beskæftigelsespolitiske, 
sociale og økologiske konsekvenser. 
— Allerede tidligere et det blevet foreslået, at man 
gennem en forebyggende sundhedsbeskyttelses- og 
arbejdssikkerhedspolitik bidrager til humaniseringen 
(6) EFT nr. C 23 af 30. 1. 1984. 
19. 11. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 307/7 
af arbejdsvilkårene og arbejdsmiljøet (*), samt paral­
lelt gennemfører undersøgelser over de nye informa­
tionsteknologiers psykosociale og psykosomatiske 
følgevirkninger for de beskæftigede på området (2). 
Som supplement hertil foreslår Udvalget: 
— at der ved gennemførelsen af en samordnet aktion til 
forbedring af arbejdsvilkårene tages stærkere hensyn 
til, at en nedbringelse af den psykiske belastning ved 
arbejdet først og fremmest kan ske gennem en udvi­
delse af jobindholdet, gennem en tilpasning til men­
nesket af job og teknik og en udvidelse af de ansattes 
handlingskompetence; 
— i forbindelse med foranstaltninger til forbedring af 
arbejds- og livskvaliteten at tage mere hensyn til de 
risici, der ligger i de muligheder, de nye teknologier 
rummer for stærkere kontrol med individet, både 
betragtet som arbejdstager og som medborger. Ud fra 
en sådan erkendelse bør udarbejdes retningslinjer for, 
hvorledes problemer af denne art kan imødegås, når 
der udformes regler for data- og personbeskyttelse. 
Desforuden anbefaler Udvalget som grundlag for videre 
drøftelser, at der fremstilles en dokumentation over 
arbejdstidsforkortelses og -omlægningsproblemerne, og 
at der indledes undersøgelser af de beskæftigelsespolitiske 
og sociale konsekvenser af de nye arbejdsformer og den 
nye arbejdstidsstruktur - også set fra de berørtes 
synspunkt. 
Da det ofte er de traditionelt svagtstillede arbejdstager-
grupper, der rammes af tekniske omlægninger, opfordrer 
Udvalget til, at det henstilles til medlemsstaterne at 
overveje muligheden af foranstaltninger til disse gruppers 
beskyttelse mod følgerne af rationaliseringer. 
2.3. Udvalget understreger Kommissionens erklæring 
om, at arbejdstagerne og deres repræsentanter til fordel 
for en økonomisk effektiv og socialt acceptabel introduk­
tion af nye teknologier inddrages i de beslutninger herom, 
som vedrører dem. 
Udvalget glæder sig over, at Kommissionen har til 
hensigt: 
— at intensivere forskningen og informationssprednin­
gen med hensyn til erfaring og praksis med arbejdsta­
gernes medbestemmelse ved introduktionen af ny 
teknologi i virksomhederne; 
— at fremme initiativer til højnelse af sagkundskaben 
hos arbejdsmarkedsparterne med hensyn til teknolo­
giske innovationer, således som det den 10. maj 1984 
blev besluttet i Det stående udvalg for Beskæfti­
gelse; 
(») EFTnr. C 205 af 11. 8. 1980. 
(2) EFT nr. C 77 af 21. 3. 1983. — at yde arbejdsmarkedsparterne støtte til udarbejdel­
sen af foranstaltninger til social beskyttelse af de 
berørte arbejdstagergrupper samt til en socialt accep­
tabel udformning af den teknologiske udvikling, 
hvorunder der skal tages hensyn til de i medlemslan­
dene gældende betingelser og aftaler. 
Udvalget henviser i den forbindelse til sin udredning i 
udtalelsen om »Det europæiske Fællesskab og de ny 
informationsteknologier - et svar fra Fællesskabet« af 
december 1980 (3). 
Efter Udvalgets opfattelse må det ved disse tiltag tages i 
betragtning, at navnlig introduktionen at nye teknologier 
kræver tidlig og dækkende information og høring af 
arbejdstagerne og deres repræsentanter. Arbejdsgiverne 
vil ikke have opfyldt deres forpligtelser over for arbejds­
tagerne, medmindre de træffer de nødvendige foranstalt­
ninger til inddragelse af arbejdstagerne i beslutningerne 
om introduktion af ny teknologi og til tilpasning af 
arbejdsprocesserne til mennesket. Effektiv beskyttelse af 
arbejdstagerne mod de eventuelle negative følger af 
brugen af ny teknologi og en socialt acceptabel udform­
ning af disse processer er kun mulig, hvis man på forhånd 
sikrer sig indflydelse på planlægningen og opbygningen af 
de teknologiske systemer, og hvis man i tide træffer 
overenskomstmæssige foranstaltninger til administration 
af de sociale og beskæftigelsespolitiske konsekvenser. I 
den sammenhæng må de problemer tages i betragtning, 
som opstår med de arbejdsformer (f.eks. hjemmearbejde 
ved terminal), som muliggøres af de nye teknologier. 
3. Den tekniske udvikling og ændringen af levevilkå­
rene 
3.1. Kommissionens meddelelse til Rådet koncentre­
rer sig om forslag til løsninger i forbindelse med de sociale 
følger af den teknologiske udvikling inden for arbejds­
livet. Hvor nødvendige de foreslåede foranstaltninger og 
aktiviteter end er, må man derfor ikke glemme, at 
introduktionen af nye teknologier også medfører betyd­
ningsfulde forandringer på andre områder af samfunds­
livet. 
3.2. Udvalget opfordrer derfor til: 
— at der forskes i følgerne af introduktionen af ny 
teknologi inden for landbruget, for at man med 
udgangspunkt i en bred teknologivurdering kan ind­
lede foranstaltninger til styring af de strukturelle 
forandringer i denne sektor, hvorunder der navnlig 
må tages hensyn til: 
a) de sociale virkninger af de biologiske teknologier 
for småbedrifternes vedkommende, navnlig de 
perifert beliggende i Fællesskabet; 
b) bioteknikkens virkning på landbrugets funktions­
struktur (kvægavlen, nye former for kornavl og 
(3) EFT nr. C 353 af 31. 12. 1980. 
Nr. C 307/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 11. 84 
skovbrug) samt virkningen af bioteknologiske 
landvindinger på næringsmiddelproduktionen og 
-forbruget i det hele taget; 
at der forskes i, hvilke forandringer introduktionen af 
nye teknologier, specielt de nye medier, medfører for 
de samfundsmæssige kommunikationsstrukturer og 
-processer, for at man tidligt kan vurdere, hvilke risici 
og fordele der kan opstå for samfunds- og kultur­
livet; 
og endelig at der ses på de problemer og fordele, den 
forstærkede introduktion af ny teknik kan medføre 
for forbrugerne, 
og ikke mindst for visse grupper af handicappede, hvis 
vanskeligheder skulle kunne afhjælpes. 
III. AFSLUTTENDE BEMÆRKINGER 
1. Endelig ønsker udvalget at påpege, at foranstalt­
ningerne til løsning af de sociale problemer, som kan følge 
af den teknologiske udvikling, skal ses i snæver sammen­
hæng med de ovenfor nævnte fælleseuropæiske social­
politiske grundsætninger. 2. Samtidig henviser Udvalget til, i overensstemmelse 
med, hvad Det stående udvalg for Beskæftigelse har 
fundet frem til, at det er nødvendigt på passende måde at 
bringe de fælles finansieringsinstrumenter i anvendelse 
med bidrag til en EF-innovationsstrategi, som kan sætte 
Fællesskabet i stand til at møde de sociale følger af den 
teknologiske udvilcling. 
3. Ud over alle de foranstaltninger, der træffes for at 
lette de aktuelle og kommende ændringer forårsaget af 
videnskabelige fremskridt og ny teknologi, opfordrer 
Udvalget eftertrykkeligt Rådet til at nedsætte en arbejds­
gruppe på højeste plan til vurdering af, hvilke konse­
kvenser udviklingen kan få for samfundsstrukturen i 
EF-landene på lang sigt. Det økonomiske og sociale 
Udvalg kan som repræsentant for erhvervslivet og sam­
fundsinteresserne rundt om i Fællesskabet yde et vigtigt 
og uundværligt bidrag til udformningen af fremtidige 
foranstaltninger og politiske retningslinjer på dette om­
råde - hvad enten det sker gennem afholdelse af 
offentlige konferencer som f.eks. konferencen »Europa 
og den teknologiske revolution« eller gennem videreførel­
se af behandlingen af disse problemer i Udvalgets 
udtalelser. 
Bruxelles, den 26. september 1984. 
Francois CEYRAC 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om forslag til Rådets tredje direktiv om bestemmelser vedrørende sommertid 
(84/C 307/04) 
Den tekst, som har været genstand for udtalelsen, er offentliggjort i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende nr. C 179 af 7. juli 1984, side 11. 
A. UDTALELSENS JURIDISKE GRUNDLAG 
Rådet for De europæiske Fællesskaber besluttede den 6. juli 1984 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 100 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om det 
nævnte emne. 
Procedure 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets afdeling for transport og kommunikation, der 
vedtog sin udtalelse efter forretningsordenens hasteprocedure (artikel 47). Ordfører var 
H. H. Binnenbruck.