EUROPA-KOMMISSIONEN Strasbourg, den 3.5.2022 COM(2022) 198 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Mennesket i centrum, sikring af bæredygtig og inklusiv vækst og udnyttelse af potentialet i EU's regioner i den yderste periferi {SWD(2022) 133 final} - {SWD(2022) 134 final}



Indledning Fem millioner EU-borgere bor i de mest afsidesliggende dele af Unionen, nemlig regionerne i den yderste periferi: Guadeloupe, Fransk Guyana, Martinique, Mayotte, Réunion og Saint-Martin (Frankrig), Azorerne og Madeira (Portugal) og De Kanariske Øer (Spanien). Disse er en integreret del af EU og er strategisk beliggende i Atlanterhavet, Caribien, Sydamerika og Det Indiske Ocean. Regionerne i den yderste periferi repræsenterer vigtige aktiver: en ung befolkning, omfattende maritime økonomiske zoner, unik biodiversitet, rige vedvarende energikilder, placering og klima, der egner sig til rumvidenskab, astrofysik samt vigtig ruminfrastruktur. Væksten i realt BNP pr. indbygger i nogle af disse regioner har overhalet EU-gennemsnittet. Med passende udvikling, strategier, reformer og investeringer kan kløften i forhold til resten af EU derfor mindskes i fremtiden. Desuden repræsenterer disse regioner Den Europæiske Unions forposter i hele verden med potentiale til at styrke samarbejdet og forbindelserne med deres omkringliggende lande og territorier. Samtidig står regionerne i den yderste periferi over for permanente begrænsninger for deres udvikling, jf. artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Traktaten indeholder bestemmelser om særlige foranstaltninger til støtte for regionerne i den yderste periferi, herunder skræddersyet anvendelse af EU-retten i disse regioner og adgang til EU-programmer. Selv om disse regioner er temmelig forskellige fra hinanden, har de visse særlige karakteristika, såsom afsides beliggenhed, status som øsamfund , hovedsagelig lille størrelse, sårbarhed over for klimaforandringerne, økonomier, der er afhængige af nogle få sektorer, med en høj arbejdsløshed og et bruttonationalprodukt (BNP), der er betydeligt lavere end EU-gennemsnittet og det nationale gennemsnit . Mayotte har EU's laveste BNP pr. indbygger (30 %) og den højeste arbejdsløshed (27,8 %). Flere af disse regioner har oplevet manglende konvergens med resten af EU i løbet af de seneste to årtier og er nu særligt udsat for kombinationen af høje energipriser og den truende fødevarekrise som følge af den russiske invasion af Ukraine. For at udnytte deres potentiale skal nogle af regionerne i den yderste periferi stadig opfylde grundlæggende behov, der er afgørende for livskvaliteten og for at opfylde verdensmålene for bæredygtig udvikling, såsom adgang til vand, uddannelse, sundhed og transport. Demografiske faktorer spiller også en central rolle: Da befolkningen forventes at blive tredoblet i Mayotte og fordoblet i Fransk Guyana inden 2100, vil sådanne behov nødvendigvis stige tilsvarende . Nogle regioner, såsom De Kanariske Øer, Fransk Guyana, Mayotte og Saint-Martin, er også under et betydeligt pres som følge af irregulær migration. På den anden side forventes befolkningen i samme periode at falde betydeligt i visse andre regioner i den yderste periferi på grund af unges udvandring i søgen efter muligheder. I denne meddelelse præsenteres prioriteterne for EU's indsats med og for disse regioner. I kølvandet på covid-19-krisen har den til formål at sætte mennesker i disse regioner i centrum på vejen mod bæredygtig genopretning og vækst. Disse skal forankres i den grønne og den digitale omstilling som vektorer for sammenhængende, modstandsdygtig og inklusiv samfundsmæssig omstilling, økonomisk diversificering og jobskabelse, der imødekommer folks behov. Meddelelsen bygger på gennemførelsen af det strategiske partnerskab med disse regioner fra 2017, som blev fremlagt i en rapport fra 2020 til Europa-Parlamentet og Rådet. Der tages hensyn til de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi i specifik EU-lovgivning, -fonde og -programmer. Kommissionen er fast besluttet på fortsat at integrere disse regioners særlige forhold på tværs af EU's lovgivning og politikker for at fremme deres udvikling gennem skræddersyede og stedbaserede tilgange. Denne meddelelse præsenterer Kommissionens foreslåede initiativer som supplement og støtte til regionale og nationale foranstaltninger. Kommissionen vil navnlig styrke dialogen med disse regioner, yde skræddersyet støtte og bidrage til at forbedre den administrative kapacitet, så de fuldt ud kan drage fordel af EU's politikker og udnytte deres potentiale. Selv om EU spiller en central rolle med hensyn til at bidrage til at frigøre regionerne i den yderste periferis vækstpotentiale, afhænger deres velfærd og udvikling grundlæggende af valg og tiltag fra regionerne selv og deres medlemsstater. Det er op til dem at udforme og gennemføre udviklingsstrategier, der er skræddersyet til hver enkelt region, fastsætte de rette prioriteter og fuldt ud udnytte de finansieringsmuligheder, som de europæiske instrumenter giver. Sådanne strategier skal foregribe og imødekomme borgernes behov, fjerne hindringer for vækst, udnytte aktiver, diversificere økonomien, øge selvforsyningen, udvide handelsforbindelserne, udvikle færdigheder og skabe job. Samtidig med at meddelelsen indeholder en række initiativer, der skal udvikles på EU-plan, tilskynder den derfor til handling fra disse regioners og deres medlemsstaters side, f.eks. for at tage hensyn til deres særlige forhold i tværgående politikker og instrumenter, herunder genopretnings- og resiliensfaciliteten og samhørighedspolitikkens fonde og i horisontale værktøjer såsom instrumentet for teknisk støtte (TSI). I meddelelsen foreslås det også, at der lægges særlig vægt på disse regioner i relevante foranstaltninger for at nå EU-dækkende mål, f.eks. under den europæiske søjle for sociale rettigheder og klimaindsatsen. I denne meddelelse tages der hensyn til input fra en offentlig høring, som blev afholdt fra juli til november 2021, fire målrettede møder med regionerne i den yderste periferi og deres medlemsstater, bilaterale møder med forvaltningerne i regionerne i den yderste periferi, erklæringen fra formandskonferencen for regionerne i den yderste periferi (CPRUP) fra november 2021, det fælles holdningsdokument fra medlemsstaterne og regionerne i den yderste periferi fra januar 2022, en beslutning fra Europa-Parlamentet, en undersøgelse af pandemiens konsekvenser i disse regioner samt udtalelserne fra Regionsudvalget (RU) og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU). Den bygger også på forslagene fra konferencen om Europas fremtid. 1. Covid-19-pandemi- og kriserespons Regionerne i den yderste periferi blev særlig hårdt ramt af covid-19-krisen. I De Kanariske Øer steg ungdomsarbejdsløsheden kraftigt fra 35,4 % i 2019 til 57,7 % i 2020. I Saint-Martin var antallet af jobsøgende steget med over 16 % ved udgangen af 2020 i forhold til året før. Mellem 2019 og 2020 faldt BNP med 11 % i De Kanariske Øer og med 7 % i Madeira sammenlignet med et fald på 7 % i Spanien og 3 % i Portugal. Regionerne i den yderste periferi blev også påvirket af forstyrrelser i forsyningskæden. I den forbindelse blev de relevante medlemsstater inden for rammerne af det europæiske semester 2020 opfordret til at gennemføre målrettede politikker i disse regioner for at mindske risikoen for voksende forskelle. Kommissionen har truffet foranstaltninger for at afbøde pandemiens virkninger. Investeringsinitiativerne CRII og CRII+ som reaktion på coronavirusset kanaliserede midler fra samhørighedspolitikken til støtte for sundhedssektoren, beskæftigelse, telearbejde og fjernundervisning. De midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte efter covid-19 gjorde det muligt at træffe foranstaltninger til at støtte virksomheder (navnlig små og mellemstore virksomheder) og opretholde beskæftigelsen i regionerne i den yderste periferi, hvoraf nogle blev medfinansieret af genopretningsbistanden til samhørighed (REACT-EU). Kommissionen godkendte f.eks. over 20 støtteordninger til beskyttelse af arbejdspladser og virksomheder på Azorerne og Madeira. Derudover yder REACT-EU et øremærket beløb til regionerne i den yderste periferi på 146 mio. EUR ud over en andel af deres medlemsstaters rammebeløb. For eksempel blev næsten en tredjedel af Frankrigs REACT-EU-finansieringsramme tildelt regionerne i den yderste periferi (1,2 mia. EUR ud af 3,9 mia. EUR) til støtte for den grønne og digitale omstilling (f.eks. Wi-fi i Guadeloupe) og infrastruktur (f.eks. nye skoler i Fransk Guyana). Genopretnings- og resiliensfaciliteten er kernen i NextGenerationEU og har til formål at øge medlemsstaternes modstandsdygtighed og støtte den grønne og den digitale omstilling. De relevante nationale genopretnings- og resiliensplaner omfatter investeringer i deres regioner i den yderste periferi i bredbånd, ren energi og transport, bygningsrenovering, adgang til arbejdsmarkedet, uddannelse, digitalisering, socialt boligbyggeri, tilpasning til klimaforandringerne og katastrofeforebyggelse og modstandsdygtighed. Den portugisiske plan øremærker specifikt finansiering til klimamæssig og digital omstilling i Azorerne og Madeira.



Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater og regionerne i den yderste periferi til at: -adressere behovene i regionerne i den yderste periferi og forbedre deres modstandsdygtighed på tværs af sektorer og forsyningskæder, navnlig i forbindelse med gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanerne og i samhørighedspolitikkens programmer, anvende REACT-EU fuldt ud for regionerne i den yderste periferi og fremskynde gennemførelsen. Kommissionen vil: -lægge særlig vægt på regionerne i den yderste periferi på tværs af forskellige politikker i de relevante landerapporter inden for rammerne af det europæiske semester -tage hensyn til forsyningskædens modstandsdygtighed i regionerne i den yderste periferi gennem passende kriseberedskab og -styring inden for rammerne af nødinstrumentet for det indre marked. 2. Bæredygtig og inklusiv genopretning og vækst For at fortsætte Europas genopretning og i lyset af den store usikkerhed som følge af den russiske invasion af Ukraine i begyndelsen af 2022, er det nødvendigt at tilpasse genopretnings- og vækststrategierne til hver af regionerne i den yderste periferi for at opfylde befolkningens specifikke behov (kapitel 2.1.), støtte de mest berørte sektorer, diversificere og modernisere økonomien ved at bygge på aktiver (kapitel 2.2.), understøttet af den grønne og den digitale omstilling (kapitel 2.3).

2.1. Mennesker i centrum: rimelige og lige muligheder for alle Regionerne i den yderste periferi har i gennemsnit EU's højeste niveau af fattigdom, analfabetisme, arbejdsløshed, unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er), og det laveste uddannelsesniveau. Mange mennesker i nogle af disse regioner mangler rent vand, anstændige boliger, elektricitet, uddannelse, sundhedspleje, offentlig transport og internet. Genopretningen skal sætte mennesker i centrum og bringe disse regioners livskvalitet tættere på EU-gennemsnittet og de nationale gennemsnit. Som sådan bør genopretningsindsatsen starte med at bidrage til at afhjælpe fattigdom, imødekomme befolkningens grundlæggende behov og navnlig skabe muligheder for børn og unge gennem en integreret tilgang, herunder nationale politikker og investeringer i grundlæggende infrastruktur, offentlige tjenester af høj kvalitet og administrativ kapacitet, suppleret af EU-politikker og -fonde. Det er i denne forbindelse vigtigt at støtte regionerne i den yderste periferi i at gennemføre den europæiske søjle for sociale rettigheder og nå målene fra topmødet i Porto for 2030 om beskæftigelse, færdigheder og fattigdomsbekæmpelse. Bekæmpelse af fattigdom, fremme af ligestilling og inklusion I 2019 var andelen af personer i risiko for fattigdom 28,5 % i De Kanariske Øer, 31,8 % i Azorerne og 27,8 % i Madeira, hvilket er et godt stykke over EU-gennemsnittet og det nationale gennemsnit. Fattigdomsraten i Guadeloupe (34 %) er mere end fordoblet i forhold til det franske fastland (14 %). I Réunions landdistrikter lever en ud af to mennesker under fattigdomsgrænsen. Børn og andre sårbare grupper såsom ældre er mere udsatte for fattigdom. For eksempel boede otte ud af 10 børn i Mayotte og seks ud af 10 i Fransk Guyana i 2017 i en husstand, der var truet af fattigdom. Desuden er forskellen i mænds og kvinders beskæftigelsesfrekvens meget højere i regionerne i den yderste periferi end EU-gennemsnittet og er særlig udtalt i Mayotte, hvor procentdelen af kvinder i beskæftigelse udgør ca. halvdelen af procentdelen for mænd (henholdsvis 23,9 % og 41,9 %). Arbejdsløsheden blandt kvinder er højere end arbejdsløsheden blandt mænd i alle regioner i den yderste periferi undtagen Réunion. Fremme af kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet kan øge beskæftigelsesfrekvensen og dermed bidrage til den europæiske søjles beskæftigelsesmål på 78 % inden 2030. Dette kræver passende foranstaltninger til opnåelse af balance mellem arbejdsliv og privatliv samt førskoleundervisning og langtidspleje af høj kvalitet. I denne forbindelse er foranstaltninger, der har til formål at udligne kønsskævhederne inden for beskæftigelse, pleje, løn og beslutningstagning og sætte en stopper for kønsbaseret vold, afgørende som identificeret i EU's strategi for ligestilling mellem kønnene. EU-strategien for børns rettigheder og den europæiske børnegaranti kan også tjene som køreplaner for initiativer, der har til formål at beskytte børn i regionerne i den yderste periferi og hjælpe dem med at opfylde deres rettigheder. EU's samhørighedspolitiske fonde — herunder Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) — bidrager til disse mål. I 2014-2020 ydede EFRU f.eks. 82 mio. EUR til støtte for børnepasningsfaciliteter og sociale faciliteter i Madeira og Azorerne. ESF+-investeringerne i regionerne i den yderste periferi kan bidrage til at bekæmpe fattigdom og social udstødelse og yde fødevarehjælp og materiel bistand til de socialt dårligst stillede. Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater og regionerne i den yderste periferi til at: -fastsætte mål for gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder i regionerne i den yderste periferi og bidrage til at nå dens overordnede mål, sikre, at foranstaltningerne i denne forbindelse tager hånd om disse regioners specifikke udfordringer, fuldt ud anvende EFRU og ESF+, herunder den specifikke yderligere tildeling til regionerne i den yderste periferi, til at adressere søjlens målsætninger, mål og aktioner -udvikle foranstaltninger til fattigdomsbekæmpelse i disse regioner inden for rammerne af de nationale politikker med fokus på sårbare grupper, herunder ældre, vurdere reformernes indvirkning på fattigdom og ulighed -være særligt opmærksomme på de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi i forbindelse med gennemførelsen af ungdoms- og børnegarantien i disse regioner, navnlig handlingsplanerne for den europæiske børnegaranti -anvende nationale midler og EU-midler, navnlig ESF+, til at støtte personer, der er i risiko for fattigdom eller social udstødelse, kønsbalanceret arbejdsmarkedsdeltagelse, adgang til beskæftigelse for personer med handicap for at fremme deres sociale inklusion, lige arbejdsvilkår og beskyttelse af voldsofre. Kommissionen vil: -støtte regionerne i den yderste periferi i gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, afspejle deres særlige karakteristika i initiativer i henhold til handlingsplanen, overvåge gennemførelsen gennem processen med semesteret, støtte drøftelser på højt plan om gennemførelsen i disse regioner -vurdere den dimension, som regionerne i den yderste periferi har i de nationale handlingsplaner til gennemførelse af den europæiske børnegaranti, med henblik på at sikre, at børn i disse regioner har de samme muligheder som andre steder i EU, og støtte udvekslingen af bedste praksis -overvåge disse regioners indsats for fattigdomsbekæmpelse, integration og ligestilling og for forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder -støtte gennem ESF+-foranstaltninger for at mindske social udstødelse, overvåge gennemførelsen af strategier for social inklusion (f.eks. adgang til væsentlige tjenester) -støtte deltagelsen af regionerne i den yderste periferi i netværket af europæiske socialøkonomiske regioner og den europæiske socialøkonomiske missionsordning. Adgang til passende boliger, vand, internet og billig transport og energi I nogle regioner i den yderste periferi mangler mange mennesker passende levevilkår og adgang til basale tjenester. 53 % af befolkningen i Fransk Guyana lever i overfyldte boliger (8 % på det franske fastland), og 56 % af boligerne i Mayotte er overfyldte. Adgangen til vand er utilstrækkelig i nogle regioner: I Mayotte har en tredjedel af husstandene ikke adgang til rindende vand, i Fransk Guyana har over 30 % af befolkningen ikke adgang til varmt vand, i Guadeloupe har folk ikke løbende adgang til vand på grund af lækager i forsyningsnettet. De høje energipriser, der forstærkes af Ruslands invasion af Ukraine, risikerer at gøre elektricitet uoverkommelig for mange. Manglen på offentlig transport påvirker adgangen til tjenesteydelser, uddannelse og jobmuligheder. Samhørighedspolitikkens fonde spiller en vigtig rolle med hensyn til at opfylde nogle af disse grundlæggende behov. I 2014-2020 støttede EFRU og Samhørighedsfonden f.eks. bæredygtig by-, vand- og energiinfrastruktur i Madeira og Azorerne med 116 mio. EUR. De portugisiske og franske genopretnings- og resiliensplaner omfatter investeringer i socialt boligbyggeri. Imødekommelse af borgernes grundlæggende behov kræver betydelige nationale investeringer i infrastruktur suppleret med EU-midler. Dette skal afspejles i programmeringen af EU-midler og i indsendelsen af midler under EU-programmer såsom Connecting Europe-faciliteten (CEF). Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater og regionerne i den yderste periferi til at: -sikre adgang til passende og økonomisk overkommelige boliger, vand, elektricitet, transport og internettet, udforske synergier mellem nationale budgetter og EU-midler og -redskaber, herunder midler fra samhørighedspolitikken, fastsætte mål på regionalt plan for at opfylde de grundlæggende behov. Kommissionen vil: -støtte regionerne i den yderste periferi og deres medlemsstater i at opnå synergier mellem nationale budgetter og forskellige EU-fonde og -programmer — såsom EFRU, ESF+, Samhørighedsfonden og CEF — for at imødekomme borgernes grundlæggende behov. Adgang til sundhedspleje Selv om sundhedssystemerne i regionerne i den yderste periferi varierer betydeligt, er de kendetegnet ved lavere kapacitet og færre sundhedsprofessionelle end det nationale gennemsnit og EU-gennemsnittet . Covid-19-pandemien har vist disse regioners akutte sårbarhed og isolation. Disse regioner lider også under lav forventet levetid, særlig høj børnedødelighed, udbrud af tropiske sygdomme og forurening. Det er vigtigt at styrke den medicinske kapacitet, forbedre adgangen til sundhedspleje, sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse og styrke pandemiberedskabet. Fondene under samhørighedspolitikken og genopretnings- og resiliensfaciliteten kan yde støtte til f.eks. infrastruktur, udstyr, medicinsk uddannelse og digitale sundhedsløsninger. Den franske genopretnings- og resiliensplan vil f.eks. investere i modernisering af hospitaler i regionerne i den yderste periferi. EU4Health-programmet kan støtte foranstaltninger til at mindske uligheder i adgangen til sundhedspleje og styrke kriseberedskabet, e-sundhed, sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse. Interreg, et centralt instrument for samarbejdet mellem EU's regioner og med nabolande uden for EU, kan yderligere støtte samarbejdet om sundhed. Programmet for et digitalt Europa støtter også digital infrastruktur for adgang til billed- og genomdata til diagnosticering og pleje. Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater og regionerne i den yderste periferi til at: -støtte udviklingen af sundhedssystemet og adgangen til sundhedspleje, udvikle e-sundhedsløsninger for at afhjælpe manglen på sundhedspersonale og digitaliseringen af sundhedssystemet -deltage i aktioner under EU4Health-programmet, navnlig vedrørende afhjælpning af uligheder på sundhedsområdet, kriseberedskab og -indsats, e-sundhed, sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse, adgang til sundhedspleje og tropiske sygdomme. Medlemsstaterne skal imødekomme de særlige behov i deres regioner i den yderste periferi i forbindelse med deres deltagelse i EU4Health-programmet -samarbejde med Kommissionens Myndighed for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet for at sikre levering af kritiske medicinske forsyninger under en krise og med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme om beredskab og indsats over for sundhedstrusler -anvende Interreg-programmer til samarbejde om sundhed i regionale områder. Kommissionen vil: -nå ud til interessenter i regionerne i den yderste periferi for at inddrage dem i det forberedende arbejde i forbindelse med de årlige arbejdsprogrammer for EU4Health og i efterfølgende informationsarrangementer for at lette deres deltagelse i specifikke aktioner, overveje målrettede aktioner for regionerne i den yderste periferi -inddrage regionerne i den yderste periferi i drøftelser om politiske initiativer af særlig interesse, såsom vaccination, kræft og mental sundhed -opfordre ikkestatslige organisationer (NGO'er) og andre interessenter i regionerne i den yderste periferi til at deltage i platformen for sundhedspolitiske interessenter -forbedre tilgængeligheden, kvaliteten og bæredygtigheden af sundhedsydelser gennem ESF+ og EFRU -afhjælpe regionerne i den yderste periferis særlige sårbarheder i arbejdsprogrammerne for Kommissionens Myndighed for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet -støtte gennemførelsen af foranstaltninger under den europæiske kræfthandlingsplan, som omhandler ulige adgang til forebyggelse, screening, diagnosticering, behandling og pleje. Muligheder for unge: almen uddannelse, erhvervsuddannelse, beskæftigelsesstøtte og iværksætteri Regionerne i den yderste periferi lider under høj ungdomsarbejdsløshed og hjerneflugt. Ungdomsarbejdsløsheden er over 50 % i De Kanariske Øer og Mayotte og ca. 40 % i Guadeloupe, Martinique og Réunion, hvilket er meget højere end EU-gennemsnittet på 16 %. Disse regioner har et særligt højt antal NEET'er (33,6 % i Fransk Guyana og 24,6 % i Réunion, henholdsvis tre gange og dobbelt så højt som gennemsnittet i Frankrig og EU) og unge, der forlader skolen tidligt (27 % i Azorerne, tre gange så højt som Portugals gennemsnit på 8,9 %). Uddannelsesniveauet er også lavere i disse regioner. Analfabetisme er udbredt i de franske regioner i den yderste periferi: Afhængigt af regionen har 30 % til 73 % af de 17-årige læsevanskeligheder (meget højere end det nationale gennemsnit på 9,6 %). I denne forbindelse er støtte til uddannelse, erhvervsuddannelse og livslang læring prioriteter for EU-støtte i overensstemmelse med resultaterne af den offentlige høring i 2021. Handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder sigter mod at sænke andelen af NEET'er fra 12,6 % (2019) til 9 % inden 2030, navnlig ved at forbedre deres beskæftigelsesudsigter. Under ungdomsgarantien har medlemsstaterne forpligtet sig til at sikre, at unge modtager et tilbud om beskæftigelse, uddannelse, lærlingeuddannelse eller praktikophold senest fire måneder efter, at de har forladt uddannelsessystemet eller arbejdet. I den forbindelse støtter EU kompetenceudvikling i regionerne i den yderste periferi gennem en række instrumenter. I 2021-2027 vil ESF+ støtte uddannelse, forebyggelse af skolefrafald og erhvervsvejledning, ungdomsbeskæftigelse, iværksætteri og virksomhedsetablering og afsætte mindst 12,5 % af programtildelingerne til støtte for unge. Genopretnings- og resiliensplanerne spiller også en vigtig rolle — den franske genopretnings- og resiliensplan støtter f.eks. videregående uddannelsesinstitutioner i Guadeloupe og Réunion. I 2014-2020 deltog næsten 25 000 personer fra Martinique i uddannelse og erhvervsuddannelse finansieret af ESF. Den nye supplerende tildeling fra ESF+ til regionerne i den yderste periferi vil støtte erhvervsuddannelse, lærlingeuddannelse, overgangen fra skole til arbejde, ungdomsbeskæftigelse og mobilitet. Indsatsområdet beskæftigelse og social innovation under ESF+ kan støtte sociale virksomheders adgang til finansiering og bedre arbejdskraftmobilitet og modernisering af beskæftigelsespolitikkerne. Det nye ALMA-initiativ (Aim, Learn, Master, Achieve), der støttes af denne fond, er et aktivt inklusionsinitiativ, der støtter dårligt stillede unge, som ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse, i at få erhvervserfaring i udlandet og erfaring med henblik på at komme ind på arbejdsmarkedet og deltage i samfundet. Initiativet har navnlig til formål at inddrage unge fra landdistrikter, perifere regioner og mindre udviklede regioner og give dem arbejdsrelateret erfaring i en anden medlemsstat. Det kan også støtte mobiliteten for unge i regionerne i den yderste periferi til nabolande uden for EU og til fastlandet.

Forskellige initiativer i løbet af det europæiske år for unge 2022 vil styrke de unge, herunder et nyt initiativ, der udelukkende er rettet mod unge fra regionerne i den yderste periferi. Erasmus+-programmet yder yderligere støtte til studerende fra disse regioner med henblik på at studere i udlandet, herunder samarbejde med nabolande uden for EU. I 2014-2020 deltog 28 500 personer fra alle regionerne i den yderste periferi i mobilitetsprojekter under Erasmus+. Gennem sin inklusions- og mangfoldighedsstrategi hjælper Kommissionen unge fra disse regioner med at deltage i Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps. Desuden er det vigtigt at fremme unge forskere fra disse regioner og støtte deres deltagelse i Horisont Europa, EU's forsknings- og innovationsprogram, og skabe attraktive beskæftigelsesmuligheder for unge i deres regioner. Kommissionen er også i færd med at udforme et initiativ, der skal afbøde de udfordringer, som er forbundet med hjerneflugt i berørte dele af EU, såsom regionerne i den yderste periferi, og finde potentielle løsninger. Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater og regionerne i den yderste periferi til at: -etablere lærlingeordninger, jobfastholdelses- og ansættelsesordninger for unge i regionerne i den yderste periferi inden for rammerne af ungdomsgarantien under anvendelse af EU-midler og under hensyntagen til kønsperspektivet, inddrage ALMA-initiativet i ESF+-programmerne, afprøve digitale uddannelsesmodeller -fastlægge kvalifikationsbehovene i regionerne i den yderste periferi, anvende ESF+, herunder den yderligere tildeling på 370 mio. EUR, til at forbedre ungdomsuddannelse, -mobilitet og -beskæftigelse -yde erhvervsvejledning til unge, tage hensyn til kønsperspektivet, oprette kvikskranker for at hjælpe med at sikre det første job -anvende Interreg til at videreudvikle regionale læringsmobilitetsordninger i synergi med Erasmus+. Kommissionen vil: -oprette en tilskudsordning på 1 mio. EUR, der sætter unge i stand til at udforme og gennemføre projekter på lokalt plan, med særlig vægt på ligestilling og inklusion, som led i det europæiske år for unge 2022 med teknisk bistand fra Kommissionen under EFRU -tage hensyn til disse regioners særlige forhold i de årlige arbejdsprogrammer under ESF+, støtte regionerne i at anvende den nye supplerende ESF+-bevilling og overvåge anvendelsen heraf -anerkende de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi og støtte deres deltagelse i Erasmus+-arbejdsprogrammerne, herunder udvekslinger med tredjelande, i flagskibsinitiativet for Europauniversiteter samt erhvervsekspertisecentrene -samarbejde med de nationale agenturer for yderligere at støtte unges deltagelse i Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps i regionerne i den yderste periferi -tilvejebringe skræddersyet information for at støtte unges deltagelse i Interreg Volunteer Youth, f.eks. i nabolande, i regioner i den yderste periferi -afspejle de særlige forhold, der gør sig gældende for regionerne i den yderste periferi, når det gælder om at opnå et vellykket skoleinitiativ for at mindske antallet af unge, der forlader uddannelsessystemet tidligt -tage hensyn til de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi i det kommende initiativ til afbødning af de udfordringer, der er forbundet med hjerneflugt. 2.2. Med udgangspunkt i aktiver håndtere begrænsninger med fokus på nøglesektorer Regionerne i den yderste periferi er meget forskellige. Hver region har sine egne begrænsninger og aktiver, lige fra landbrug eller turisme til den blå økonomi eller rummet. Den økonomiske udvikling varierer betydeligt fra Mayotte (30 % af EU's BNP) og Fransk Guyana (46 %) til Madeira (69 %) og Martinique (76 %). Denne stærke differentiering kræver skræddersyede regionale udviklingsstrategier. Diversificering af deres økonomier ved at fokusere på deres merværdi i overensstemmelse med deres strategier for intelligent specialisering er afgørende for genopretning og vækst. Covid-19-krisen og de nuværende energi- og fødevareprisstigninger som følge af den russiske invasion af Ukraine gjorde det nødvendigt for disse fjerntliggende regioner at udvikle en vis grad af autonomi inden for landbrug og energiforsyning og diversificere kilderne. Miljøvenlig fødevareproduktionskapacitet er en mulighed for at diversificere sektoren og gøre den mere miljøvenlig og skabe kvalitetsjob. På samme måde kan anvendelse af rene energianlæg, der f.eks. er baseret på sol- og vindenergi, bidrage til at afhjælpe mangler og dekarbonisere deres energimiks. Forskning, innovation og intelligent specialisering Regionerne i den yderste periferi ajourfører deres strategier for intelligent specialisering for at fremme innovation i de mest lovende sektorer, navnlig inden for landbrugsfødevarer, bioøkonomi, bæredygtig blå økonomi, uddannelse og forskning i tropisk medicin, turisme og kreative industrier. Fremme af forskning og innovation (FoI) kan hjælpe disse regioner med at udnytte deres aktiver og integrere sig i det europæiske forskningsrum (EFR). Kommissionen vil søge at forbedre adgangen til topkvalitet og bidrage til at overvinde innovationskløften. Det tidligere FoU-rammeprogram Horisont 2020 hjalp regionerne i den yderste periferi med at styrke deres forskningskapacitet gennem FORWARD-projektet. Horisont Europas indsatsområde "udvidelse af deltagerkredsen og udbredelse af topkvalitet" med henblik på at støtte lande, der halter bagefter inden for forskning, blev udvidet til at omfatte alle regioner i den yderste periferi. Nylige indkaldelser under Horisont Europa af projekter, f.eks. om marin biodiversitet eller genopretning af økosystemer, afspejler de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi. Synergier mellem EFRU og Horisont Europa, f.eks. kumulativ finansiering og støtte til projekter, som er blevet tildelt kvalitetsmærket "Seal of Excellence", bør udforskes. Horisont Europa fremmer yderligere samarbejdet mellem nationale FoI-programmer, hvilket giver staterne mulighed for at identificere fælles prioriteter for deres regioner i den yderste periferi og gennemføre fælles indkaldelser. Horisont Europas mission "Genopretning af vores oceaner og farvande inden 2030" giver yderligere muligheder for at fremme lokal forskning og innovation. EFRU vil støtte innovation gennem sine generelle programmer, Interreg-programmerne og det interregionale innovationsinvesteringsinitiativ, som optrapper interregionale projekter inden for intelligente specialiseringsområder. Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond (EHFAF) fremmer også udbredelsen af forskning, innovation og teknologi i den blå økonomi, og BlueInvest-platformen og fonden leverer investeringsparathedstjenester. Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater og regionerne i den yderste periferi til at: -deltage i mulighederne under indsatsområdet "udvidelse" af Horisont Europa-programmet og i indkaldelser af projekter om centrale temaer for regionerne i den yderste periferi -iværksætte en proces for at identificere fælles prioriteter med henblik på samarbejde på programniveau mellem forskningsbidragydere inden for rammerne af Horisont Europa -gennemgå og gennemføre strategier for intelligent specialisering, drage fordel af mulighederne i interregionale partnerskaber og værdikæder inden for intelligent specialisering. Kommissionen vil: -udforme en indkaldelse, der er skræddersyet til regionerne i den yderste periferi, i arbejdsprogrammet for 2023-2024 for det interregionale innovationsinitiativ -med forbehold af resultaterne af terminskontrakter-projektet foreslå en særlig koordinerings- og støtteaktion under den udvidede del af Horisont Europa-programmet, som foreslået af regionerne i den yderste periferi, for yderligere at aktivere de lokale forsknings- og innovationssamfund, f.eks. gennem lokale forskeres projekter om socioøkonomiske emner, der er specifikke for disse regioner -støtte regionerne i den yderste periferi i udformningen og gennemførelsen af strategier for intelligent specialisering og yde skræddersyet støtte gennem praksisfællesskabet og der skal lanceres inden udgangen af 2022 -sikre, at de næste Horisont Europa-arbejdsprogrammer omfatter emner, der er relevante for regionerne i den yderste periferi. Mobilitet, transport, turisme og kultur Regionerne i den yderste periferi er afhængige af luft- og søforbindelser til transport og levering af varer. Transportforbindelser inden for regionerne og til det europæiske fastland er afgørende for, at folk kan få adgang til uddannelse, erhvervsuddannelse og beskæftigelse, samt for virksomheder, handel og turisme. Turismen bidrager til en betydelig del af deres økonomi — 35 % af De Kanariske Øers og en fjerdedel af Madeiras BNP — og sektoren blev hårdt ramt af covid-19-krisen. På Madeira var der 61 % færre gæster i turistvirksomheder, og der var et tilsvarende indkomstfald på 64 % i 2020 i forhold til 2019. Forskellige EU-fonde kan støtte mobilitet, transport og turisme. CEF kan medfinansiere transportinfrastruktur, og dens arbejdsprogram støtter specifikt søhavne for at bidrage til at forbedre konnektiviteten i regionerne i den yderste periferi. Kommissionens forslag om at revidere forordningen om det transeuropæiske transportnet (TEN-T) afspejler behovene for konnektivitet i regionerne i den yderste periferi ved at tilføje deres havne, byknudepunkter og veje til TEN-T-netkortene og gøre dem berettigede til CEF-støtte. Disse regioner kan anvende EFRU og Samhørighedsfonden til lufthavnsinfrastruktur og til at støtte turismesektoren. Den spanske genopretnings- og resiliensplan støtter f.eks. turismens modstandsdygtighed over for investeringer i infrastruktur og markedsføring. I betragtning af deres store afhængighed af flyforbindelser er alle flyvninger fra regionerne i den yderste periferi til Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde fritaget fra emissionshandelssystemet (ETS) indtil udgangen af 2023. Kommissionen foreslog i 2021 at fritage flyvninger mellem disse regioner og deres medlemsstater indtil 2030 fra ETS. Omstillingsvejen for turisme vil være retningsgivende for den grønne og digitale omstilling og modstandsdygtighed i sektoren med forslag til foranstaltninger, som regionerne i den yderste periferi kan følge. Endelig støttede Kommissionen kultursektoren med et pilotprojekt om kultur rettet mod regionerne i den yderste periferi og de oversøiske lande og territorier (OLT'er) og andre initiativer som supplement til programmet Et Kreativt Europa. Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater og regionerne i den yderste periferi til at: -udnytte alle muligheder for finansiering af vigtig transportinfrastruktur, herunder alternative brændstoffer -investere i modstandsdygtig, digitalt tilpasset og bæredygtig turisme ved at gøre brug af EU's finansieringsmuligheder, navnlig i programmeringen af samhørighedspolitikkens fonde, og deltage i gennemførelsen af omstillingsvejen for turisme og dele turismerelaterede data -opkvalificering og omskoling af turismearbejdere inden for rammerne af pagten for turismepartnerskaber. Kommissionen vil: -tage hensyn til regionernes særlige forhold i forbindelse med revisionen af forordningen om lufttrafiktjenester -tilskynde til og lette udbredelsen af tilgængelige EU-værktøjer i regionerne i den yderste periferi for at forbedre konnektiviteten og mobiliteten -støtte investeringer i turistsektoren, sikre, at EU's fonde, f.eks. fondene under samhørighedspolitikken, støtter genopretningen af denne sektor og den bæredygtige udvikling -forsyne turistsektoren med oplysninger om finansieringsmuligheder og støtte deres anvendelse -afspejle regionernes særlige karakteristika i miljømærkekriterierne for turistindkvartering i EU, fremme udveksling af turismerelaterede data og udvikling af et dataområde for turisme -afspejle de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi i MEDIA-arbejdsprogrammerne under Et Kreativt Europa. Biodiversitet Regionerne i den yderste periferi har en usædvanlig høj biodiversitetsværdi. Dette anerkendes i EU's biodiversitetsstrategi for 2030, som specifikt fremhæver behovet for at beskytte og genoprette deres økosystemer. Mange sektorer, herunder turisme, fiskeri, skovbrug og landbrug, er afhængige af denne biodiversitet. Sunde økosystemer giver også ren luft og rent vand og afbøder de negative virkninger af klimaforandringerne. Deres beskyttelse og genopretning er derfor af afgørende betydning. Kommissionen vil gerne opfordre medlemsstaterne til at medtage alle deres regioner i den yderste periferi i EU's Natura 2000-net af beskyttede områder, hvor dette endnu ikke er tilfældet. Investeringer under EFRU vil bidrage til at bevare og genoprette beskyttede områder samt grøn infrastruktur. EHFAF støtter beskyttede havområder, marine levende ressourcer og økosystemer. Investeringer i biodiversitet kan også mobiliseres gennem InvestEU. Desuden afspejler programmet for miljø- og klimaindsatsen (Life) de særlige forhold, der gør sig gældende for regionerne i den yderste periferi i alle dets komponenter: biodiversitet, økosystemtjenester, cirkulær økonomi, klimaforandringer og energi og giver særlig opmærksomhed og bonuspoint til applikationer fra disse regioner. Life omfatter også en tilskudsordning for små projekter i regionerne i den yderste periferi, der medfinansieres med 95 %. Kommissionen har også oprettet "Green Assist", som er teknisk bistand til at støtte offentlige og private investeringer i naturkapital, biodiversitet, den cirkulære økonomi og i at gøre andre investeringer grønnere. Ud over at beskytte miljøet rummer sådanne investeringer også et stort potentiale for bæredygtig og miljøvenlig turisme samt for økonomisk diversificering, f.eks. inden for lægemiddelforskning og -udvikling. Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater og regionerne i den yderste periferi til at: -udnytte specifikke muligheder under Life-programmet, f.eks. tilskud til biodiversitetsprojekter, Horisont Europa-programmet, f.eks. forskning i havets biodiversitet, og det interregionale innovationsinvesteringsinitiativ til samarbejde om den grønne omstilling -gennemføre strategier, der integrerer biodiversitet på tværs af sektorer, udvikle foranstaltninger til beskyttelse og genopretning af økosystemer i regionerne i den yderste periferi i nationale genopretningsplaner -fremme grønne færdigheder og job i forbindelse med gennemførelsen af alle EU-programmer, kombinere midler med finansielle instrumenter ved hjælp af den tekniske bistand "Green Assist". Kommissionen vil: -øge støtten til projekter vedrørende vigtige eller nyligt opdagede arter i regionerne i den yderste periferi i Life-programmet for 2025-2027 med forbehold af en vurdering -vedtage et forslag til forordning om naturgenopretning, der afspejler de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi, overvåge gennemførelsen af naturgenopretningsforanstaltninger for disse regioner -fortsætte med at støtte økosystemvurderinger i regionerne i den yderste periferi, f.eks. gennem "Move-on"-projektet, stille dem til rådighed for videncentret for biodiversitet. Den blå økonomi Regionerne i den yderste periferi har et enestående potentiale i den blå økonomi takket være deres store eksklusive økonomiske zoner (EEZ), som tegner sig for over halvdelen af EU's eksklusive økonomiske zone, og takket være deres rige marine biodiversitet. Fiskeri og søtransport er fortsat en vigtig del af deres økonomier. Det er vigtigt, at regionerne i den yderste periferi udvikler deres strategier for den blå økonomi på en bæredygtig måde, herunder ved at beskytte deres marine biodiversitet.

EHFAF og samhørighedspolitikkens fonde støtter den maritime sektor i regionerne i den yderste periferi. Under EHFAF har disse regioner gavn af et øremærket budget på 315 mio. EUR til strukturinvesteringer og kompensation for meromkostninger og også af særlige bestemmelser om statsstøtte til fiskeri og akvakultur. Kommissionen foreslog at videreføre de særlige betingelser for disse regioner i forbindelse med den igangværende revision af disse regler. Investering i innovativ vedvarende havenergi, blå bioteknologi, akvakultur, forskning, beskyttelse og bæredygtig udforskning af dybhavsressourcer og uddannelse kan skabe nye forretningsmodeller og arbejdspladser. Horisont Europa-programmet giver også mulighed for at koordinere foranstaltninger med henblik på at opnå en klimaneutral blå økonomi og reducere forurening og drivhusgasemissioner i den maritime sektor gennem sin mission "Genopretning af vores oceaner og farvande inden 2030". Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater og regionerne i den yderste periferi til at: -gennemføre strategier for den blå økonomi ved at udnytte synergier i EU-støtten, herunder EHFAF til strukturelle investeringer, EFRU og CEF til infrastruktur, ESF+ til uddannelse, Life og EHFAF til klima- og biodiversitetsforanstaltninger og Horisont Europa til innovation -styrke indsatsen for at bekæmpe ulovligt fiskeri -deltage i bæredygtige værdikæder i den blå økonomi (f.eks. blå turisme, vedvarende havenergi, bæredygtigt fiskeri og bæredygtig akvakultur, forureningsforebyggelse, risikostyring) -gennemføre undersøgelser af dataindsamling og fiskebestande med støtte fra EHFAF i overensstemmelse med anbefalingerne i undersøgelsen fra 2022 om dataindsamling og videnskabelig rådgivning i regionerne i EU's yderste periferi, forbedre gennemførelsen af rapporteringsforpligtelserne -deltage i missionen "Genopretning af vores oceaner og farvande inden 2030". Kommissionen vil: -iværksætte en indkaldelse af forslag om strategier for den blå økonomi i regionerne i den yderste periferi i overensstemmelse med EHFAF's arbejdsprogram for 2022-2023, støtte den blå økonomi i regionerne i den yderste periferi under EHFAF som foreslået af Europa-Parlamentet, regionerne og deres medlemsstater -samarbejde med de berørte medlemsstater for at behandle spørgsmålet om indsamling af fiskerirelaterede data i regionerne i den yderste periferi som fastsat i den relevante EU-lovgivning under hensyntagen til de særlige forhold i disse regioner og baseret på resultaterne af undersøgelsen fra 2022 om dataindsamling og videnskabelig rådgivning i regionerne i EU's yderste periferi -fortsat støtte bæredygtige fiskeripartnerskabsaftaler, der er til gavn for økonomien i regionerne i den yderste periferi, navnlig med nabolandene til regionerne i den yderste periferi -tilrettelægge vidensudvekslinger om maritim fysisk planlægning og vedvarende energi, navnlig via projektet om fremme af maritim fysisk planlægning i regionerne i den yderste periferi for 2021-2024. Landbrug og udvikling af landdistrikter Landbruget er fortsat en nøglesektor i de fleste regioner i den yderste periferi og bidrager til en betydelig andel af værditilvæksten og beskæftigelsen. Innovation kan bidrage til at forbedre fødevarekvaliteten og ressourceeffektiviteten og mindske fødevareproduktionens fodaftryk. I overensstemmelse med fra jord til bord-strategien kan en forøgelse af det økologiske landbrug i disse regioner have både miljømæssige og økonomiske fordele. Udvikling og fremtidssikring af landbrug, som anvender færre kemiske pesticider og antibiotika og mere agroøkologiske tilgange, er afgørende for at forbedre konkurrenceevnen. EU vil fortsat kraftigt støtte landbruget i regionerne i den yderste periferi. De særlige programmer for bestemte regioner som følge af disses afsides beliggenhed og ø-karakter (POSEI) støtter den lokale produktion gennem direkte betalinger til landbrugere, markedsforanstaltninger og levering af vigtige landbrugsprodukter. Takket være et tæt interinstitutionelt samarbejde vil POSEI-budgettet i 2021-2027 bevare sin finansielle kapacitet. Desuden fastsætter Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne særlige betingelser for disse regioner, herunder at medlemsstaterne skal tilpasse deres strategiske planer under den fælles landbrugspolitik til de særlige forhold i deres regioner i den yderste periferi, hvilket også fremhæves i Kommissionens henstillinger, samtidig med at målet om øget økonomisk, miljømæssig og social bæredygtighed tilgodeses. Desuden giver statsstøtteinstrumenterne for støtte til landbrug, skovbrug og landdistrikter mulighed for højere maksimale støttesatser for investeringer i disse regioner og driftsstøtte. Kommissionen foreslog at fortsætte med at fastsætte særlige betingelser for regionerne i den yderste periferi i den igangværende revision af disse instrumenter. For at støtte udviklingen af landbrug og landdistrikter i regionerne i den yderste periferi vil Kommissionen i partnerskab med medlemsstaterne arbejde på at tilpasse og modernisere de eksisterende foranstaltninger, der finansieres af POSEI, med henblik på en mere afbalanceret udvikling mellem de forskellige landbrugssektorer (traditionelle eksportsektorer og sektorerne for diversificering af husdyrhold og afgrøder). I forbindelse med den russiske invasion af Ukraine vedtog Kommissionen foranstaltninger til støtte for de hårdest ramte landbrugsproducenter. I betragtning af den dermed forbundne stigning i fødevarepriserne og risikoen for forsyningsafbrydelser og for at garantere fødevaresikkerheden omfattede disse foranstaltninger forskud på betalinger til landbrugere, midlertidige regler, der tillader støtte til virksomheder, som er berørt af krisen, også i landbrugsfødevaresektoren, og fleksibilitet til at importere foder. Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater og regionerne i den yderste periferi til at: -lægge særlig vægt på sektoren for landbrug og udvikling af landdistrikter i regionerne i den yderste periferi for at fremme en grøn, digital og retfærdig omstilling, der bygger på aktiver og tackler begrænsninger -fremme diversificering, modernisering af landbruget og øget fødevareautonomi, investere i ressourceeffektive teknologier og opkvalificere/omskole landbrugsarbejdere. Kommissionen vil: -sikre, at medlemsstaternes strategiske planer under den fælles landbrugspolitik overholder kravene i forordningen om den fælles landbrugspolitik og tager hensyn til de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi, og at EU's prioriteter med hensyn til at fremme en grøn, digital og retfærdig omstilling afspejles i planerne -samarbejde med de relevante medlemsstater om at forbedre deres POSEI-programmering og årlige gennemførelsesrapporter og om at sikre, at POSEI-finansierede aktioner er i overensstemmelse med de strategiske planer under den fælles landbrugspolitik, f.eks. overholdelse af miljømæssige og sociale mål og diversificering -følge op på gennemførelsen af anbefalingerne i POSEI-rapporten fra 2021, navnlig behovet for en retfærdig fordeling af støtten, fremme af bæredygtige landbrugsmetoder, produktkvalitet, produktdifferentiering og udveksling af god praksis -i overensstemmelse med den langsigtede vision for landdistrikterne analysere landbruget i regionerne i den yderste periferi inden for rammerne af EU's observatorium for landdistrikterne og inden for rammerne af platformen for revitalisering af landdistrikterne, dele viden inden for EU's netværk for den fælles landbrugspolitik og undersøge samarbejdsmuligheder -som led i Leader yderligere fremme lokal udvikling og støtte udbredelsen af innovation og teknologi i landbruget, navnlig gennem det europæiske innovationspartnerskab om landbrugets produktivitet og bæredygtighed -fremme omstillingen til et øget niveau af fødevareautonomi i regionerne i den yderste periferi ved hjælp af de to instrumenter under den fælles landbrugspolitik og samtidig sikre fødevarer af høj kvalitet med bæredygtigt landbrug. 2.3. DEN RIGTIGE FREMGANGSMÅDE: FREMME AF DEN GRØNNE OG DIGITALE OMSTILLING 2.3.1. Grøn omstilling: mod en bæredygtig økonomi Den grønne omstilling har til formål at opnå en bæredygtig, miljøvenlig og klimaneutral omstilling af samfundet og økonomien på tværs af alle politikker. Kommissionen har i meddelelsen om den grønne pagt forpligtet sig til at lægge særlig vægt på regionerne i den yderste periferi under hensyntagen til deres sårbarhed over for naturkatastrofer og deres enestående biodiversitet og rige vedvarende energikilder. Disse regioner har gode forudsætninger for at blive rollemodeller for udvikling, respektere den cirkulære økonomi og klimaneutralitet samt investere og skabe arbejdspladser i grønne og blå løsninger i sektorer som turisme, landbrug og fiskeri. Respondenterne i den offentlige høring placerede klima, biodiversitet og miljø blandt de fem vigtigste temaer for EU's indsats i disse regioner. Klimaindsats EU er fast besluttet på at nå målene i Parisaftalen, herunder de tilpasningsmål, der har til formål at styrke modstandsdygtigheden. Regionerne i den yderste periferi er særligt udsatte for klimaforandringernes virkninger, herunder ekstreme vejrforhold, og har brug for skræddersyede klimatilpasningsforanstaltninger. I den forbindelse giver 2021-strategien for tilpasning til klimaet mulighed for udveksling mellem disse regioner og deres naboer om løsninger til tilpasning til klimaforandringerne. Kommissionens forslag om en social klimafond forudser, at medlemsstaternes sociale klimaplaner analyserer virkningerne af ETS på sårbare grupper under hensyntagen til de særlige forhold, der gør sig gældende for fjerntliggende regioner. Desuden kan den støtte billig lavemissionstransport i øområder og fjerntliggende områder. Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater og regionerne i den yderste periferi til at: -fremme forskning i klimaændringer, f.eks. udvikling af innovative værktøjer til at foregribe klimabegivenheder og øge viden om klimaforandringernes virkninger ved at udnytte mulighederne under samhørighedspolitikkens fonde og andre EU-programmer, f.eks. Life og Horisont Europa-programmet -styrke samarbejdet med nabolandene om klimaforandringerne, risikoforebyggelse og modstandsdygtighed, herunder gennem Interreg-programmerne -tage hensyn til de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi i de nationale planer under EU's sociale klimafond og ansøge om finansiering under Innovationsfonden -deltage i EU-missionen om tilpasning til klimaforandringerne og dens muligheder. Kommissionen vil: -fremme samarbejde og forskning i fælles udfordringer under Horisont Europa-programmet, og støtte klimaindsatsen under Life-programmet, fremme udvekslinger om klimatiltag mellem regionerne i den yderste periferi og deres naboer under EFRU -støtte foranstaltninger til risikoforebyggelse og modstandsdygtighed over for naturkatastrofer, fremme udveksling af viden mellem regionerne i den yderste periferi og deres naboer -bidrage til at finde tilpassede løsninger på "mobilitetsfattigdom" i forbindelse med stigninger i transportpriserne -også fremover tage behørigt hensyn til regionerne i den yderste periferi, når de gennemfører EU's Solidaritetsfond. Vedvarende energi og energieffektivitet Med deres rige kilder til vedvarende energi — sol-, vind-, hav- og geotermisk energi — kan regionerne i den yderste periferi være frontløbere i omstillingen til ren energi og bidrage til at nå EU's mål om klimaneutralitet senest i 2050. Disse regioner er dog stadig afhængige af import af fossile brændstoffer for at dække de fleste af deres energibehov, hvilket medfører høje emissioner og omkostninger. I betragtning af de høje energipriser, der er blevet forværret af de aktuelle geopolitiske spændinger, er risikoen for energifattigdom stigende. I direktivet om energieffektivitet opfordres medlemsstaterne til at afhjælpe energifattigdom og tage hensyn til regionale temperaturudsving, når de fastsætter mål for energibesparelser. Flere regioner i den yderste periferi (f.eks. De Kanariske Øer, Azorerne, Madeira og Réunion) er i færd med at gennemføre innovative løsninger til produktion af vedvarende energi, navnlig geotermisk energi, som i nogle regioner i den yderste periferi allerede opfylder en stor del af efterspørgslen efter elektricitet. Investeringer i produktion og lagring af vedvarende energi kan øge regionerne i den yderste periferis energiuafhængighed og bidrage til at opfylde EU's 2050-mål om klimaneutralitet og 2030-målene for reduktion af emissioner og vedvarende energi. EU's regelsæt stimulerer investeringer i ren energi og i små, decentraliserede vedvarende energisystemer, herunder i sektoren for opvarmning og køling. Strategien for offshore vedvarende energi fra 2020 fremhæver de ultraperifere regioners potentiale som pionerer inden for dekarbonisering. Fondene under samhørighedspolitikken, initiativet om ren energi til EU's øer, faciliteten "New Energy Solutions Optimised for Islands (NESOI)" og genopretnings- og resiliensfaciliteten kan støtte energiomstillingen i regionerne i den yderste periferi. Life-programmet kan finansiere udrulning af teknologi, nye forretningsmodeller og dertil knyttede færdigheder. I forbindelse med den russiske invasion af Ukraine foreslog Kommissionen planen REPowerEU til håndtering af energiafhængighed og midlertidige kriserammebestemmelser for statsstøtte, der giver mulighed for støtte til dækning af yderligere omkostninger som følge af stigninger i gas- og elpriserne . Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater og regionerne i den yderste periferi til at: -sikre, at den nationale/regionale lovgivning tilskynder til vedvarende energi og energieffektivitet, afspejle situationen i regionerne i den yderste periferi i de nationale energi- og klimaplaner -yde målrettet støtte til husholdninger, der er berørt af energifattigdom -investere i vedvarende energi og energieffektivitet og udforske naturlige aktiver, støtte regionerne i den yderste periferi i at anvende mindre vedvarende energiløsninger i fjerntliggende områder for at afhjælpe manglen på energiinfrastruktur -integrere udviklingen af offshore vedvarende energi i de fysiske planer for det maritime rum som planlagt i strategien for vedvarende offshoreenergi -sikre, at der tages hensyn til regionerne i den yderste periferi i REPowerEU's støtteforanstaltninger. Kommissionen vil: -fremme forskning i intelligente net, energilagring, havenergi og vedvarende energier -tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for regionerne i den yderste periferi, i EU's solenergistrategi -fremme udveksling af erfaringer om innovativ energistyring, f.eks. inden for Interreg -tilvejebringe en undersøgelse af omstillingen til ren energi på EU's øer, herunder regionerne i den yderste periferi, støtte deres energiomstilling via initiativet om ren energi til EU's øer og NESOI.

Cirkulær økonomi På grund af deres afhængighed af import af ressourcer, høj affaldsproduktion som følge af turisme og eksport af affald kan regionerne i den yderste periferi drage stor fordel af løsninger inden for den cirkulære økonomi. Det er i denne sammenhæng, at handlingsplanen for den cirkulære økonomi fra 2020 fremmer løsninger, der er skræddersyet til disse regioner. De fleste regioner i den yderste periferi har udarbejdet handlingsplaner for den cirkulære økonomi, der omfatter bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug samt affaldshåndtering. EU-midler kan hjælpe: EFRU og ESF+ kan støtte infrastruktur og uddannelse, Life-programmet kan finansiere forskellige projekter, f.eks. vedrørende affaldshåndtering, og EHFAF kan støtte indsamling og behandling af havaffald. I 2014-2020 støttede EFRU projekter, f.eks. i Azorerne, med henblik på at genvinde affald fra deponeringsanlæg, øge genanvendelsen af naturressourcer og dekontaminere jorden. Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater og regionerne i den yderste periferi til at: -øge indsatsen for affaldshåndtering, navnlig for at forbedre cirkulariteten inden for håndtering og behandling af bioaffald og for at reducere affald gennem genbrug eller reparation, blande og kombinere midler med finansielle instrumenter og anvende instrumentet "Green Assist" -udforme og gennemføre handlingsplaner for den cirkulære økonomi og anvende TAIEX-REGIO PEER 2 PEER til at fremme fælles læring med andre regionale myndigheder. Kommissionen vil: -tage hensyn til de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi, når de foreslår at harmonisere særskilte affaldsindsamlingssystemer som planlagt i handlingsplanen for den cirkulære økonomi -støtte ressourceeffektivitet og cirkularitet i disse regioner, fremme udvekslingen af god praksis gennem interessentplatformen for cirkulær økonomi.



2.3.2. Fremme af den digitale omstilling: skabelse af nye muligheder Digitalisering kan bringe mennesker, tjenester og virksomheder sammen, uanset hvor de befinder sig, og dermed hjælpe regionerne i den yderste periferi med at overvinde begrænsninger i den fjerne beliggenhed. Visionen for det digitale kompas 2030 for den digitale omstilling kan være retningsgivende for omstillingen, herunder udrulning af digital infrastruktur og udvikling af digitale færdigheder. Flere EU-fonde kan støtte investeringer i digital infrastruktur. Programmet for et digitalt Europa styrker EU's kritiske digitale kapacitet og søger at bygge bro over den digitale kløft mellem Europa og regionerne i den yderste periferi. Arbejdsprogrammet for de europæiske digitale innovationsknudepunkter for 2021-2023 tilskynder medlemsstaterne til at imødekomme deres digitale behov i regionerne i den yderste periferi. Desuden kan CEF-programmet støtte bæredygtig infrastruktur og netværksintegration: Dens digitale arbejdsprogram for 2021-2025 kan støtte undersøiske kabler og satellitforbindelser. EFRU vil bidrage yderligere til et inklusivt digitalt samfund i disse regioner. Med hensyn til digitale færdigheder sigter EU med handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder mod at udstyre mindst 80 % af EU's voksne med sådanne grundlæggende færdigheder. Meddelelsen om Europas digitale fremtid i støbeskeen og handlingsplanen for digital uddannelse har til formål at støtte digital uddannelse og digitale færdigheder. EFRU støtter kompetenceudvikling gennem uddannelsesinfrastruktur. Desuden indfører forslaget til et EU-program for sikker konnektivitet et rumbaseret konnektivitetssystem for at sikre adgang på verdensplan til sikre satellitkommunikationstjenester for statslige brugere, der forbinder forvaltninger. Desuden leverer EU's rumflagskibe Copernicus, Galileo og EGNOS meget højtydende data og tjenester, der kan muliggøre den digitale omstilling i hele sektorer i regionerne i den yderste periferi, herunder landbrug og transport. EU's rumdata er også nyttige for civilbeskyttelsestjenesterne og for overvågningen af miljøet. Regionerne i den yderste periferi kan drage fordel af EU-værktøjer og nationale værktøjer såsom struktur- og investeringsfondene og de nationale genopretnings- og resiliensplaner samt Horisont Europa-programmet, InvestEU eller Cassini Space Iværksætterinitiativet. Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater og regionerne i den yderste periferi til at: -tage hensyn til behovene i regionerne i den yderste periferi, når de udpeger kandidater til det oprindelige netværk af europæiske digitale innovationsknudepunkter i overensstemmelse med programmet for et digitalt Europa -udnytte mulighederne for at finansiere digital infrastruktur og konnektivitet under CEF-programmet (f.eks. undersøiske kabler og satellitforbindelser) og under programmet for et digitalt Europa -støtte digitale færdigheder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse ved hjælp af alle EU's finansieringsmuligheder, herunder ved at fremme færdighedspartnerskaber under pagten for færdigheder. Kommissionen vil: -analysere udbredelsen af digitale løsninger i regionerne i den yderste periferi og hjælpe dem med at udnytte mulighederne og støtten under EU-programmer som foreslået af regionerne i den yderste periferi, undersøge mulighederne for at støtte satellitnet til sikring af konnektivitet i alle områder -foreslå yderligere knudepunkter eller enheder til at dække behovet i regionerne i den yderste periferi i samarbejde med medlemsstaterne, hvis det oprindelige netværk af digitale innovationsknudepunkter ikke dækker deres digitale behov -fremme udvekslingen af oplysninger og god praksis, fortsat lette deltagelsen af regionerne i den yderste periferi i netværket af kompetencekontorer for bredbånd -fremme grundlæggende digitale færdigheder gennem EU's fonde og programmer såsom Erasmus+ og ESF+ samt højtudviklede IT-færdigheder gennem programmet for et digitalt Europa -fremme udbredelsen af EU's rumdata, -tjenester og -applikationer med henblik på at muliggøre digitaliseringen af økonomierne i regionerne i den yderste periferi. 3. Samarbejde med andre europæiske regioner, nabolande og andre lande Interreg og samarbejde med det globale Europa og de oversøiske landes og territoriers finansieringsinstrumenter I betragtning af regionerne i den yderste periferis beliggenhed er de et unikt aktiv for EU's eksterne forbindelser og for formidlingen af vores interesser og værdier. De gør EU til en virkelig global aktør. I overensstemmelse med EU's Global Gateway-strategi er samarbejde med nabolande og -territorier også afgørende for disse regioners økonomiske udvikling og regionale integration. Respondenterne i den offentlige høring valgte et sådant samarbejde som en af de fem vigtigste prioriteter. I partnerskabsaftalen mellem EU og Afrika, Caribien og Stillehavet (ACS), der blev indledt i 2021, tilskyndes ACS-landene til at samarbejde med OLT'erne og regionerne i den yderste periferi om f.eks. handel, energi, digitalisering, klimaforandringerne, miljø og turisme. Alle regioner i den yderste periferi deltager i Interreg-programmer for europæisk territorialt samarbejde, som støtter samarbejdet mellem regionerne i den yderste periferi og nabolande eller -territorier. Samarbejdet er dog fortsat begrænset på grund af lovgivningsmæssige, administrative, budgetmæssige og politiske spørgsmål. Kommissionen har forenklede procedurer for at lette samarbejdet: I 2021-2027 følger programmer, der finansieres i fællesskab af EFRU (regioner i den yderste periferi), et globalt Europa (tredjelande) eller afgørelsen om oversøisk associering (OLT'er), et fælles regelsæt.Ud over at støtte samarbejdet med andre EU-regioner, herunder gennem Interreg Europe-programmet, har EU afsat 281 mio. EUR under EFRU til at støtte samarbejdet mellem regionerne i den yderste periferi og deres naboer og 15 mio. EUR til at støtte samarbejdet mellem OLT'erne og andre partnere, fremme fælles projekter såsom universitetskurser, samarbejde mellem hospitaler eller finansielle faciliteter. Horisont Europa-programmet eller Life kan også støtte samarbejde. Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater og regionerne i den yderste periferi til at: -analysere muligheder og overvinde hindringer for regionalt samarbejde som led i den nye Interreg-specifikke målsætning om bedre forvaltning inden for deres Interreg-programmer -anvende EFRU til samarbejde med andre medlemsstater, lande uden for EU eller OLT'er. Kommissionen vil: -lette gennemførelsen af projekter, der finansieres i fællesskab af EFRU, et globalt Europa og afgørelsen om associeringen af oversøiske lande og territorier, i samarbejde med støttemodtagerne -kortlægge regionale samarbejdsmuligheder og udfordringer pr. område, udpege centrale samarbejdsområder, udvikle muligheder og støtte samarbejde, fremme udvekslinger pr. havområde -tage hensyn til den rolle, som regionerne i den yderste periferi spiller, og de særlige forhold, der gør sig gældende i forbindelse med revisionen af de geografiske strategier, inddrage disse regioner i høringsmekanismer som foreslået af regionerne i den yderste periferi. Handel Regionerne i den yderste periferis nærhed til lande uden for EU giver mulighed for handel og samarbejde. Disse regioner står imidlertid over for konkurrence fra de omkringliggende lande, som producerer lignende varer til lavere omkostninger med lavere sundheds-, sikkerheds- og miljøstandarder. Kommissionen vil fortsat tage hensyn til de følsomme produkter fra regionerne i den yderste periferi i forhandlingerne om frihandelsaftaler, vurdere deres virkning og træffe foranstaltninger i tilfælde af potentielle negative virkninger, herunder beskyttelsesklausuler. I de bæredygtighedsvurderinger, der understøttede forhandlingerne om frihandelsaftalen mellem EU og Indonesien og om den globale aftale med Mexico, analyseres interesserne for regionerne i den yderste periferi. Aftalen mellem EU og Mercosur fra 2019 indeholder bestemmelser, der skal forhindre forstyrrelser af disse regioners markeder som følge af import fra Mercosur. Parallelt hermed opfordres regionerne i den yderste periferi til at udnytte frihandelsaftalernes muligheder, navnlig med lande i deres geografiske område, med henblik på deres integration i globale og regionale værdikæder . Desuden foreslog Kommissionen at forlænge og forbedre EU-lovgivningen, der udelukkende indeholder specifikke skatte- og toldregler for regionerne i den yderste periferi, som blev vedtaget af Rådet. Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater til at: -inddrage regionerne i den yderste periferi i udformningen af deres holdning til handelsaftaler -identificere handelsmuligheder for regionerne i den yderste periferi og støtte deres handelskapacitet og integration i regionale og globale værdikæder. Kommissionen vil: -fortsat tage hensyn til bekymringer i regionerne i den yderste periferi i sine bæredygtighedsvurderinger i forbindelse med forhandlinger om handelsaftaler -yderligere øge gennemsigtigheden i forhandlingerne om og gennemførelsen af frihandelsaftaler i regionerne i den yderste periferi ved at sikre deres interessenters deltagelse i civilsamfundsdialoger, høringer og rådgivende grupper som foreslået af regionerne i den yderste periferi -informere og øge bevidstheden i regionerne i den yderste periferi om potentialet i den eksisterende handelsaftale mellem EU og tredjelande -fremme "Access2Markets", EU's nye helpdesk for handel i regionerne i den yderste periferi, for at hjælpe dem med at drage fordel af handelsaftaler og eksport til markeder uden for EU. Migration

Nogle regioner i den yderste periferi oplever et stort migrationspres fra nabolandene, navnlig De Kanariske Øer, Fransk Guyana, Mayotte og Saint-Martin. Alene i 2019 forsøgte over 27 000 mennesker at komme ind i Mayotte (svarende til 10 % af befolkningen), og i 2021 ankom over 23 000 mennesker til De Kanariske Øer. Det anslås, at 12 % af Fransk Guyanas befolkning er irregulære migranter. Der er behov for passende og skræddersyede foranstaltninger til at håndtere de specifikke migrationsudfordringer i regionerne i den yderste periferi med hensyn til f.eks. modtagelsesforhold og -procedurer for asylansøgere, grænseforvaltning og -kontrol samt integration af migranter. Der er behov for et særligt fokus på uledsagede mindreårige. EU-finansiering kan støtte og supplere regional og national finansiering på disse områder. I henhold til EU-forordningerne om oprettelse af Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (AMIF), instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (IGFV) og Fonden for Intern Sikkerhed (FIS) bør de berørte medlemsstater sikre, at deres nationale strategier og programmer under disse fonde imødegår de særlige udfordringer, som regionerne i den yderste periferi står over for i forbindelse med migrationsstyring. Desuden har den foreslåede pagt om migration og asyl til formål at forhindre irregulær migration og sikre asyl for dem, der har behov for det. Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater og regionerne i den yderste periferi til at: -sikre, at de nationale strategier og programmer under EU-fondene AMIF, IGFV og FIS tager hånd om særlige udfordringer i forbindelse med forvaltning af migration i regionerne i den yderste periferi som fastsat i forordningerne om oprettelse af disse fonde, sikre samarbejde om gennemførelsen af EU's, nationale og regionale strategier og programmer vedrørende migration i regionerne i den yderste periferi fastsætte tilstrækkelige betingelser for uledsagede mindreårige -opnå synergier i anvendelsen af EU-midler til at tackle de udfordringer, som regionerne i den yderste periferi står over for i forbindelse med migrationsstyring, og afsætte passende midler -inddrage regionale myndigheder og interessenter i udformningen og gennemførelsen af sådanne programmer. Kommissionen vil: -overvåge anvendelsen af partnerskabstilgangen i den nationale programmering og gennemførelse under delt forvaltning for at sikre, at de nationale programmer under AMIF, IGFV og FIS håndterer de specifikke udfordringer i forbindelse med migration i regionerne i den yderste periferi og de nye trusler, som regionerne i den yderste periferi står over for -støtte oplysningskampagner i regionerne i den yderste periferi og tilskynde de lokale og regionale myndigheder til at udnytte det potentiale, der ligger i EU-midler, til at afhjælpe lokale mangler og behov, fremme synergier mellem forskellige EU-fonde med henblik på at tackle migrations- og sikkerhedsudfordringer -overvåge migrationssituationen i regioner i den yderste periferi, der er særligt udsat for migrationsstrømme, og bistå medlemsstaterne med at udforme skræddersyede løsninger, hvor det er relevant -anvende arbejdsprogrammerne for tematiske faciliteter under AMIF, IGFV og FIS til at hjælpe med at tackle disse regioners migrationsudfordringer, herunder støtteforanstaltninger for uledsagede mindreårige. 4. Styrket partnerskab, dialog og støtte Integration af de særlige forhold i regionerne i den yderste periferi er fortsat en prioritet for Kommissionen for at sikre, at EU's politikker, lovgivning, fonde og programmer tilpasses disse regioner som fastsat i artikel 349 i TEUF. Kommissionen har systematisk taget hensyn til disse regioners bekymringer i sin politikudformning. Alene i 2021 afspejlede Kommissionen disse regioners særlige forhold i næsten 30 lovgivningsforslag, politiske initiativer og arbejdsprogrammer, f.eks. under Horisont Europa, CEF, LIFE, EHFAF, Erasmus+ og et digitalt Europa. Retningslinjerne for bedre regulering styrker yderligere territoriale konsekvensanalyser med henblik på at vurdere lovgivningsmæssige forslags indvirkning på specifikke regioner, herunder regionerne i den yderste periferi. Regionerne i den yderste periferi kan drage fordel af mange nye støttemuligheder under EU's politikker for at hjælpe dem med at udforme, gennemføre og finansiere deres skræddersyede regionale udviklingsstrategier. Kommissionen er fast besluttet på at hjælpe disse regioner med at gennemføre de nødvendige reformer og investeringer, udnytte muligheder og synergier i EU-programmer, forbedre den administrative kapacitet og udrulle et rådgivningsredskab til dette formål. Kommissionen afholder regelmæssige møder og arbejdsgruppemøder på højt plan med regionerne i den yderste periferi og deres medlemsstater og er fast besluttet på at styrke dialogen for bedre at forstå bekymringerne hos befolkningen i disse regioner og øge bevidstheden om EU's politikker. Den fremmede borgerdialoger og Europe Direct-centrene i disse regioner. Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater og regionerne i den yderste periferi til at: -i fællesskab udvikle regionale udviklingsplaner for hver region i den yderste periferi, som imødekommer de enkelte regioners behov, afdække flaskehalse og områder, der skal reformeres, udvikle og investere i specifikke aktiver og komparative fordele, fastsætte prioriteter og afsætte midler i overensstemmelse hermed -udnytte alle de særlige muligheder for regionerne i den yderste periferi under EU's politiske initiativer og lovgivning, programmer og fonde -udvikle den overordnede administrative kapacitet og deltage i Kommissionens initiativer til opbygning af administrativ kapacitet, anvende teknisk bistand til at forberede store projekter, anvende eksisterende EU-værktøjer, f.eks. Jaspers opbygge kapacitet til at deltage i konkurrenceprægede programmer -gøre brug af TSI'en til at anmode om støtte til vigtige reformer, navnlig på de områder, der er omfattet af denne meddelelse, applikationer i flere regioner er særligt velkomne, da de giver mulighed for stordriftsfordele og udveksling af bedste praksis -på lokalt plan formidle oplysninger fra Kommissionen om finansieringsmuligheder -udvide dataindsamlingen i regionerne i den yderste periferi for at afhjælpe de eksisterende huller i de regionale statistikker. Kommissionen vil: -indføre rådgivningsværktøjer for efter anmodning at hjælpe de enkelte regioner i den yderste periferi med at udforme regionale udviklingsplaner, reformer og investeringsdagsordener, muliggøre synergier mellem muligheder under EU's fonde og programmer -tilskynde regionerne i den yderste periferi til at anmode om TSI-støtte til skræddersyet teknisk ekspertise med henblik på udformning og gennemførelse af reformer på en lang række politikområder, nå ud til regionerne i den yderste periferi i forbindelse med den årlige nationale lancering af TSI'er med bistand fra de koordinerende myndigheder -opbygge en portal om regionerne i den yderste periferis muligheder for at drage fordel af EU-midler, -programmer og politiske initiativer, lancere en række informationsmøder for disse regioner om EU-programmer og flagskibsinitiativer, der henvender sig til små og mellemstore virksomheder, NGO'er og offentligheden -analysere og følge op på forslag fra regionerne i den yderste periferi og deres medlemsstater (CPRUP's erklæring fra 2021, det fælles holdningsdokument fra 2022) i arbejdsgruppen for regionerne i den yderste periferi -integrere de særlige forhold, der gør sig gældende i regionerne i den yderste periferi, i initiativer, lovgivningsforslag og programmer gennem skræddersyede og stedbaserede tilgange med territoriale konsekvensanalyser, hvor det er relevant