1.Indledning

EU går stærkt ind for at sikre, at dets handelsaftaler fremmer bæredygtighed, således at økonomisk vækst går hånd i hånd med beskyttelse af menneskerettighederne, anstændigt arbejde, klimaet og miljøet i fuld overensstemmelse med Unionens værdier og prioriteter. I den nuværende geopolitiske kontekst, der er præget af øget ustabilitet, skal EU øge sit engagement med tredjelande som en pålidelig partner. EU's handelspolitik udgør en solid ramme for samarbejde med handelspartnere om handelsrelaterede bæredygtighedsspørgsmål. Denne tilgang er baseret på internationale arbejds- og miljøregler gennem strukturerede og gennemsigtige processer med inddragelse af civilsamfundet.

I denne meddelelse redegøres der for, hvordan handelsaftalernes bidrag til bæredygtig udvikling kan styrkes yderligere. Alle moderne EU-handelsaftaler omfatter allerede kapitler om handel og bæredygtig udvikling (Trade and Sustainable Development ("TSD"). Siden 2018 har 15-punktshandlingsplanen været retningsgivende for deres øgede gennemførelse og håndhævelse . Kommissionen lancerede i juni 2021 en dybdegående undersøgelse med henblik på at styrke handelsaftalers evne generelt, og ikke kun deres TSD-kapitler, til at fremme bæredygtig handel i samarbejde med handelspartnere og i samråd med andre relevante EU-politiske instrumenter, herunder den europæiske grønne pagt.

Som led i undersøgelsen anmodede Kommissionen om en uafhængig sammenlignende undersøgelse af TSD-praksis i tredjelandes handelsaftaler, som bekræftede, at EU er en af pionererne og en af de vigtigste frontløbere med hensyn til at fremme bæredygtighed gennem sine handelsaftaler . For at indhente input fra den bredest mulige vifte af borgere og interessenter gennemførte Kommissionen desuden en åben offentlig høring, som samlede talrige bidrag fra erhvervslivet og fagforeninger til miljø- og menneskerettighedsgrupper og arbejdsmarkedets parter . Dette blev ledsaget af en omfattende udveksling af synspunkter med medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg.

På grundlag af input og anbefalinger, der er modtaget i forbindelse med TSD-undersøgelsen, har Kommissionen identificeret en række politiske prioriteter og centrale indsatsområder, som yderligere vil øge effektiviteten af den nuværende forpligtelsesbaserede tilgang til TSD, der er baseret på de internationale rammer og standarder, med strengere håndhævelsesregler. Den nye tilgang, der beskrives nedenfor, omfatter en fuldstændig overholdelsesfase og anvendelsen af handelssanktioner i specifikke og veldefinerede tilfælde.

2.Sådan bidrager EU's handelsaftaler til dagsordenen for bæredygtig udvikling

Handelsaftaler er en vigtig drivkraft for bæredygtig vækst både i EU og i partnerlandene. En aktiv handelsdagsorden er afgørende for Europas økonomiske velstand og konkurrenceevne. Handelsaftaler bidrager til at skabe arbejdspladser, udvide markederne og fremme økonomisk vækst og innovation. Ved at fjerne hindringer for markedsadgang sænker de også omkostningerne og letter indførelsen og udbredelsen af klimavenlige teknologier og dertil knyttede varer og tjenesteydelser, der bidrager til at reducere drivhusgasemissionerne på verdensplan og tilpasse sig et klima i forandring. Handelsaftaler bidrager også til at sikre forsyningen af de nødvendige råmaterialer, herunder dem, der anvendes i lavemissionsteknologier. Samtidig kan den globale handel også have en indvirkning på klimaet, biodiversiteten eller arbejdsvilkårene. For at sikre de positive virkninger af åben handel skal handelsliberalisering og fremme af internationale arbejdsstandarder samt en afgørende klima- og miljøindsats gå hånd i hånd. Som instrumenter for privilegerede partnerskaber udgør handelsaftaler en platform for politisk dialog og samarbejde om bæredygtighed med partnerlandene. Dette er afgørende, fordi globale udfordringer kun kan tackles med globalt samarbejde.

Gennemgangen af handelspolitikken har gjort støtten til den grønne og retfærdige omstilling til en af søjlerne i EU's handelspolitik sammen med åbenhed og gennemslagskraft . Dette er i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt og meddelelsen om anstændigt arbejde på verdensplan , som sætter bæredygtig udvikling i centrum for EU's politiske beslutningstagning og indsats. Prioriteter og målsætninger for bæredygtig udvikling er blevet integreret i alle EU-politikker i overensstemmelse med De Forenede Nationers 2030-dagsorden og dens 17 verdensmål for bæredygtig udvikling, Parisaftalen om klimaændringer og andre multilaterale aftaler om beskyttelse af miljø og arbejdsstandarder. Disse multilaterale aftaler og konventioner er blevet den globale ramme for internationalt samarbejde og tiltag vedrørende bæredygtig udvikling og fungerer også som rettesnor for forpligtelser vedrørende bæredygtig udvikling i EU's handelsaftaler.

EU's værdibaserede tilgang til TSD søger at opnå bredere forpligtelser fra partnerlande end forpligtelserne i andre internationale aktørers handelsaftaler. TSD-kapitlerne i EU's handelsaftaler kræver navnlig en effektiv gennemførelse af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) konventioner og de multilaterale miljøaftaler, som hver part har ratificeret, såsom Parisaftalen om klimaændringer og konventionen om den biologiske mangfoldighed. TSD-kapitlerne i EU's handelsaftaler kræver også overholdelse af ILO's centrale principper som fastsat i ILO's erklæring fra 1998 om grundlæggende principper og rettigheder på arbejdet. I denne forbindelse glæder Kommissionen sig over ILO's arbejde med og deltagelse i at styrke og udvide sådanne centrale principper, senest ved en beslutning om at medtage sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, og mener, at TSD-kapitlerne også bør afspejle denne udvikling på passende vis. TSD-kapitlerne fremmer også ratificeringen af de ikkeratificerede grundlæggende ILO-konventioner og indeholder en lang række af forpligtelser og samarbejdsbestemmelser om spørgsmål som arbejdstagerrettigheder, social dialog, anstændige arbejdsvilkår, herunder arbejdstilsyn, bæredygtig forvaltning af naturressourcer, skovbrug, fiskeri, akvakultur, havforvaltning og fremme af ansvarlig forretningsskik . EU's handelsaftaler fremmer nu også samarbejdet for at tilskynde til overgangen til en cirkulær og ressourceeffektiv økonomi eller skovrydningsfri forsyningskæder og fremme international miljøforvaltning. EU's seneste handelsaftaler indeholder også bestemmelser om de relevante FN-konventioner og ILO-konventioner om fremme af kvinders økonomiske indflydelse og ligestilling mellem kønnene, herunder fremme af samarbejde i internationale fora for at fremme disse mål, f.eks. i WTO.

Interaktion med andre politiske værktøjer

EU's handelsaftaler er ikke enkeltstående instrumenter til fremme og styrkelse af Unionens bæredygtighedsdagsorden med tredjelande. De deri indeholdte TSD-forpligtelser arbejder hånd i hånd med et bredere sæt politiske instrumenter, multilaterale bestræbelser og udviklingssamarbejdsværktøjer i en altomfattende tilgang. Sammen med EU's autonome instrumenter bidrager de til at få mest muligt ud af handelens positive virkninger på bæredygtig udvikling og omvendt sikre, at de negative virkninger begrænses.

Ved udløbet af den nuværende Kommissions mandat forventes EU at have et ambitiøst sæt yderligere autonome instrumenter til støtte for bæredygtig handel. I 2021 fremsatte Kommissionen et forslag om oprettelse af en CO2-grænsetilpasningsmekanisme for at forebygge kulstoflækage og styrke effektiviteten af den globale klimaindsats samt et forslag om skovrydningsfrie produkter for at styrke indsatsen for at bekæmpe skovrydning og skovforringelse . Samme år vedtog Kommissionen en strategi med en ambitiøs og omfattende pakke af foranstaltninger, der skal bidrage til at forbedre pengestrømmen til finansiering af omstillingen til en bæredygtig økonomi. I begyndelsen af 2022 fremsatte Kommissionen et forslag om due diligence for virksomheders bæredygtighed, der fremmer bæredygtig og ansvarlig forretningsskik i alle globale værdikæder . Den vedtog også et forslag til en ramme, der har til formål at gøre alle produkter, der bringes i omsætning på EU-markedet, mere miljømæssigt bæredygtige og cirkulære. Som bebudet i meddelelsen om anstændigt arbejde på verdensplan vil Kommissionen senere på året også fremlægge et nyt lovgivningsinitiativ for effektivt at forbyde markedsføring på EU-markedet af produkter fremstillet ved tvangsarbejde .

I sit forslag til en ny EU-forordning om et arrangement med generelle toldpræferencer har Kommissionen øget arrangementets bidrag til fremme af bæredygtig udvikling, bl.a. ved at tilføje en række internationale instrumenter på områderne menneskerettigheder, god regeringsførelse, arbejdstager- og miljøbeskyttelse. Disse tilføjelser omfatter Parisaftalen om klimaændringer, FN's konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og to nye ILO-konventioner, og de dækker også velordnet international migration, der bidrager til bæredygtig udvikling. Forslaget har også til formål at gøre eksporten af varer, der er fremstillet ved internationalt forbudt børnearbejde og tvangsarbejde, til et grundlag for en eventuel tilbagetrækning af handelspræferencer .

På den multilaterale front har EU for nylig været medforslagsstiller til tre plurilaterale WTO-initiativer om handel og miljømæssig bæredygtighed, plastforurening og bæredygtig handel med plast samt reformen af subsidier til fossile brændstoffer . På WTO's 12. ministerkonference spillede EU en central rolle med hensyn til at nå frem til den første multilaterale fiskeristøtteaftale, der griber ind overfor skadelige fiskerisubsidier på verdensplan, med miljømæssig bæredygtighed i centrum. EU vil inden den næste ministerkonference fortsat presse på for at udvide bestemmelserne vedrørende subsidier. EU har også aktivt støttet lanceringen af handelsministrenes koalition for klima for at give yderligere politisk drivkraft til at opbygge en positiv handels- og klimadagsorden, navnlig i WTO . Som led i reformen af WTO agter EU at fremme dialogen om samspillet mellem handel og anstændigt arbejde, herunder gennem WTO-ILO-samarbejdet. I OECD fremmer EU ændringer i regelsættet for officielle eksportkreditter for at fremme tilpasningen til klimamålene. EU opnåede også med succes et forbud mod uformindskede kulfyrede kraftværker .

Alle disse handelsrelaterede politiske instrumenter og initiativer indgår i en samlet reaktion på globale bæredygtighedsudfordringer og går hånd i hånd med handelsaftaler.

3.Nye politiske retningslinjer for bæredygtig udvikling i handelsaftaler

TSD-undersøgelsen har vist, at EU's TSD-model er forsvarlig, men har også identificeret muligheder for forbedring af seks politiske prioriteter, som kan sammenfattes således: 1) behovet for at være mere proaktiv i samarbejdet med partnerne, 2) styrkelse af den landespecifikke tilgang, 3) integration af bæredygtighed i handelsaftaler ud over TSD-kapitlet, 4) øget overvågning af gennemførelsen af TSD-forpligtelserne, 5) styrkelse af civilsamfundets rolle, og 6) styrkelse af håndhævelsen ved hjælp af handelssanktioner som en sidste udvej.