DA Den Europæiske Unions Tidende C 277/96

Regionsudvalgets udtalelse om »Forslag til forordning om europæisk territorialt samarbejde«

2012/C 277/10

REGIONSUDVALGET

— tager positivt imod ideen om en særskilt forordning om det europæiske territoriale samarbejde, da en sådan bidrager væsentligt til det territoriale samarbejdes mål, samt dens øgede budgetbevillinger; slår endvidere til lyd for, at bevillingen af EU-midler foregår gennem samarbejdsprogrammer og ikke gennem medlemsstaterne;

— påpeger, at det europæiske territoriale samarbejdes multilaterale karakter betyder, at det ikke kan styres ved hjælp af partnerskabsaftalen, og at det derfor bør fjernes fra dens anvendelsesområde;

— beklager, at den nye forordning ikke er tilpasset små projekter, og anmoder Kommissionen om at indrømme undtagelser for små grænseoverskridende programmer og foranstaltninger, især dem til under 35 000 euro;

— mener, at man ikke systematisk bør anvende den tematiske koncentration på det europæiske territoriale samarbejde, da udvalget frygter, at hvis det europæiske territoriale samarbejde blev nøje begrænset til de grundlæggende prioriteter for EU 2020-strategien, ville dette samarbejde ikke være i stand til at udfylde sin særlige og unikke rolle; anbefaler følgelig, at rækken af tematiske mål øges fra 4 til 5, og at listen over investeringsprioriteter udvides; opfordrer derfor til, at man udvider de tematiske mål til også at omfatte andre emner, såsom turisme, klimavenlig søtransport, kultur og konsekvenserne af de demografiske forandringer;

— finder, at Regionsudvalget bør spille en aktiv rolle med henblik på at fremme det europæiske territoriale samarbejde samt udpege og overvinde forhindringer på gennemførelsesplanet;

— anmoder om, at medfinansieringssatsen bliver fastsat til 85 % for mindre udviklede regioner som fastsat i den nuværende forordning nr. 1083/2006;

— er enigt i den undtagelse, der er indrømmet til regionerne i den yderste periferi, for så vidt angår medfinansieringssatser og budgetmidler, og anmoder om, at der fastsættes særlige vilkår for de områder, som indtil den 30. april 2004 eller den 31. december 2006 udgjorde Fællesskabets ydre grænser,

— slår til lyd for en styrkelse af koordineringsmekanismerne mellem samtlige fonde og de territoriale samarbejdsprogrammer; fremhæver behovet for en bedre koordinering af det europæiske territoriale samarbejde med EU's eksterne finansieringsprogrammer og for en præcisering af reglerne om tredjelandes deltagelse i ETS-programmerne;

— betoner EGTS'ens centrale rolle med hensyn til styrkelsen af det territoriale samarbejde og opfordrer medlemsstaterne til af fjerne de hindringer, der taler imod oprettelsen af en EGTS eller spænder ben for dens arbejde.

Ordfører Petr OSVALD (CZ/PSE), medlem af byrådet i Plzeň Basisdokument Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde COM(2011) 611 final – 2011/0273 (COD)

I. POLITISKE ANBEFALINGER

REGIONSUDVALGET

Generelle bemærkninger til forslaget til forordning

1. tager positivt imod ideen om en særskilt forordning om det europæiske territoriale samarbejde, som gør det muligt at tage hensyn til det territoriale samarbejdes specifikke formål, særlige aspekter og status som anden søjle i samhørighedspolitikken. Med dette separate forslag til forordning fremhæves det europæiske territoriale samarbejdes bidrag til styrkelsen af den nye traktats mål om territorial samhørighed generelt, og det europæiske territoriale samarbejdes betydning styrkes, for så vidt angår dets fokus på grænseoverskridende, tværnationalt og interregionalt samarbejde;

2. kan tilslutte sig ideen om, at det europæiske territoriale samarbejde spiller en særlig vigtig rolle, idet de problemer, som medlemsstaterne og deres regioner, er konfronteret med, stadig oftere rækker ud over medlemsstaternes og regionernes grænser og kræver fælles tiltag til samarbejde på det bedst egnede territoriale niveau. Det europæiske territoriale samarbejde kan således i kraft af sin egenart bidrage væsentligt til at støtte traktatens nye mål, nemlig territorial samhørighed;

3. støtter principielt Kommissionens forslag om at afstemme det territoriale samarbejde med Europa 2020-strategien, men påpeger, at der skal være tilstrækkelig fleksibilitet til at reagere hensigtsmæssigt på lokale behov. Udvalget bifalder derfor bibeholdelsen af de tre komponenter af det europæiske territoriale samarbejde (grænseoverskridende, tværnationalt og interregionalt samarbejde) i alle Europas regioner. Samarbejdet via projekter og strukturer på tværs af grænserne bidrager allerede nu til den europæiske integration. Udvalget ser positivt på den øgede inddragelse af tredjelande;

4. mener, at det grænseoverskridende samarbejde også fortsat bør spille en central rolle i det europæiske territoriale samarbejde, og går derfor i princippet ind for forslaget om at dele ressourcerne mellem de forskellige former for europæisk territorialt samarbejde;

5. bemærker, at forordningen – især når det gælder små grænseoverskridende samarbejdsprogrammer – er for tung, kompliceret og detaljeret, og at dette kan stille sig i vejen for gennemførelsen af aktioner, som er beskedne af omfang, men ofte meget effektive; opfordrer derfor Kommissionen til at undersøge, om det er absolut nødvendigt at lade alle den foreliggende forordnings bestemmelser gælde også for disse programmer. For at opnå størst mulig effektivitet, er det ikke muligt at stille de samme krav til små programmer og aktioner som til programmer og aktioner med stor rækkevidde;

6. går ind for den hidtil anvendte metode til at definere regioner med henblik på grænseoverskridende samarbejde og opfordrer til at udvide anvendelsesområdet for det grænseoverskridende samarbejde (komponent A), så der også kan tages hensyn til funktionelle grænseoverskridende faktorer i programmet. I denne forbindelse bør man heller ikke vente til programgodkendelsesproceduren med at træffe beslutninger om inddragelse af funktionelt korresponderende regioner, der har særlig betydning for opfyldelsen af målene; bifalder ligeledes den udvidede mulighed for at gennemføre multilaterale projekter i de områder, hvor der ikke iværksættes multilaterale samarbejdsprojekter;

7. understreger det europæiske territoriale samarbejdes vigtige rolle i udviklingen af det tværnationale samarbejde, navnlig med henblik på at fremme den integrerede territoriale udvikling inden for sammenhængende områder og støtte projekter for udvikling af makroregionale strategier. Udvalget bifalder, at de etablerede tværnationale samarbejdsområder (komponent B) i princippet bibeholdes, og at EU's makrostrategier ikke fører til nye samarbejdsområder eller til, at nogle områder udelukkes fra det tværnationale samarbejde. Desuden bifalder udvalget generelt, at man også støtter udviklingen og gennemførelsen af makroregionale strategier inden for rammerne af det tværnationale samarbejde;

8. understreger potentialet i interregionalt samarbejde, navnlig dets løftestangseffekt i forbindelse med anvendelsen af strukturfondene. Udvalget mener, at støtten til det interregionale samarbejde (komponent C) er et fremragende instrument til at styrke erfaringsudvekslingen og samarbejdet mellem de lokale og regionale myndigheder på området samhørighedspolitik og foreslår, at resultaterne af denne erfaringsudveksling i højere grad indarbejdes i de lokale og regionale udviklingsstrategier (kapitalisering).

REGIONSUDVALGET

Målet med europæisk territorialt samarbejde og tematisk koncentration

9. bemærker imidlertid, at det europæiske territoriale samarbejde først og fremmest har til formål at: — løse problemerne via samarbejde mellem samtlige berørte regioner — fungere som en effektiv mekanisme til udveksling af god praksis og opbygning af viden — sikre en mere effektiv løsning af et specifikt problem som følge af stordriftsfordele og opnåelse af en kritisk masse — forbedre styreformerne gennem koordinering af grænseoverskridende og tværnationale sektorspecifikke politikker, aktioner og investeringer — bidrage til sikkerhed, stabilitet og gensidigt fordelagtige relationer — fremme vækst, beskæftigelse og økosystembaseret forvaltning, hvor der er behov herfor, som anført i begrundelsen for det foreliggende forslag til forordning;

10. efter Regionsudvalgets mening skal det europæiske territoriale samarbejde således bidrage til opbygningen af en europæisk bevidsthed om et fælles tilhørsforhold og en gensidig afhængighed samt til overvindelsen af fordomme og de berørte regioners udvikling. Af denne grund mener Regionsudvalget, at det ikke er muligt systematisk at anvende den tematiske koncentration på det europæiske territoriale samarbejde, og at det er nødvendigt at tage hensyn til de forskellige regioners udviklingsniveau og potentiale. Derfor bør man efter Regionsudvalgets mening ikke partout følge princippet om »one size fits all«, dvs. med samme prioriteter for alle, men derimod anlægge en såkaldt »place based approach«. Regionsudvalget må med nogen bekymring konstatere, at hvis det europæiske territoriale samarbejde – og ikke mindst det grænseoverskridende samarbejde – blev nøje begrænset til de grundlæggende prioriteter for EU 2020-strategien og til de tematiske mål, så ville dette samarbejde ikke være i stand til at udfylde sin særlige og unikke rolle, og det ville blive reduceret til en variant af den basale samhørighedspolitik, blot med en anden form for støttefordeling;

11. kræver, at de demografiske forandringer og deres konsekvenser for tjenesteydelser af almen interesse samt en bæredygtig regionaludvikling inddrages som særskilte temaer for det europæiske territoriale samarbejde. Der bør gives prioritet til nye former for partnerskaber mellem land og by som grundlag for territorial samhørighed på regionalt niveau (i overensstemmelse med den territoriale dagsorden 2020). Desuden mangler der vigtige emner som turisme, klimavenlig søtransport og kultur;

12. med hensyn til det grænseoverskridende samarbejde er det vigtigt at fastslå hvert enkelt grænseområdes udviklingspotentiale, under hensyntagen til det niveau, som de pågældende regioner i dag befinder sig på. Det europæiske territoriale samarbejde, og navnlig det grænseoverskridende samarbejde, bør ikke først og fremmest fokusere på gennemførelsen af EU 2020-strategien, men frem for alt på at skabe forudsætningerne for dens gennemførelse i bredest mulig – dvs. paneuropæisk – forstand. Navnlig bør programmerne for grænseoverskridende samarbejde af denne grund have mulighed for at omfatte flere tematiske mål og ikke begrænses af nogle retningslinjer, der er fastlagt for dem på forhånd;

13. konstaterer, at man kun kan opnå bæredygtig territorial samhørighed, hvis det lykkes at inddrage og mobilisere borgerne i regionerne. Derfor bør man give programmerne under det europæiske territoriale samarbejde mulighed for fremover også at støtte foranstaltninger på områderne civilsamfund og kultur (f.eks. konkrete udvekslingsprojekter). De eksisterende programmer rummer allerede meget vellykkede fremgangsmåder. Udvalget opfordrer derfor til, at man udvider de tematiske mål tilsvarende;

14. glæder sig over Kommissionens forslag om at sikre kontinuitet i afsnittet om tværnationalt samarbejde. Udvalget kritiserer dog, at de supplerende investeringsprioriteringer i det tværnationale samarbejde begrænses til udvikling og gennemførelse af makroregionale strategier og strategier for havområder. I betragtning af de mange udfordringer, regionerne står over for lige nu, samt de eksisterende underskud, er der også andre regioner, delområder og funktionelle områder, der har behov for egnede investeringsprioriteringer;

15. er enigt i, at det interregionale samarbejde bør tage sigte på at styrke effektiviteten af samhørighedspolitikken ved at støtte erfaringsudvekslingen mellem regionerne og ved at udnytte resultaterne af denne udveksling inden for rammerne af målsætningen »Investeringer i vækst og beskæftigelse«. Mener, at denne erfaringsudveksling bør have et bredt grundlag og ikke kun bør optræde som et supplement til det syvende rammeprogram;

16. finder, at Regionsudvalget bør spille en aktiv rolle med henblik på at fremme det europæiske territoriale samarbejde og udpege og overvinde forhindringer på gennemførelsesplanet, således at synergien med de andre dele af samhørighedspolitikken optimeres.

REGIONSUDVALGET

Budgetramme og medfinansieringssats

17. bifalder forslaget om at øge bevillingerne til det europæiske grænseoverskridende samarbejde;

18. mener, at det ikke er effektivt, at den foreslåede medfinansieringssats på 75 % for de operationelle programmer inden for rammerne af målet om europæisk territorialt samarbejde, som er fastsat i den generelle forordning, kommer til at ligge under den medfinansieringssats, der gælder for mindre udviklede regioner inden for rammerne af målet om investering i vækst og beskæftigelse. Denne lavere medfinansieringssats kan betyde, at programmerne for europæisk territorialt samarbejde i disse mindre udviklede regioner ikke længere vil være attraktive. Regionsudvalget anser denne forskel for uberettiget og anmoder om, at medfinansieringssatsen bliver fastsat til 85 % for begge mål; ligeledes er det efter Regionsudvalgets mening urimeligt, at medfinansieringssatsen for den supplerende tildeling til tværregionalt samarbejde i regionerne i den yderste periferi fastsættes til 50 %, og det anmoder om, at den forhøjes til 85 %;

19. påpeger, at medfinansieringen ikke altid kommer fra programpartnerne, medlemsstaterne eller andre offentlige myndigheder, men også fra modtagerne. Derfor kan man ikke generelt forlange, at de deltagende medlemsstater forpligter sig til at tilvejebringe den medfinansiering, der er nødvendig for at gennemføre et samarbejdsprogram. Kommissionens forslag om et obligatorisk tilsagn bør derfor bortfalde;

20. anser det for nødvendigt at opretholde de nuværende bestemmelser om medfinansieringssatsen, som er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (den generelle forordning), artikel 53, stk. 3 og 4, hvori det hedder: “3. For operationelle programmer under målet om europæisk territorialt samarbejde, hvor mindst én deltager er blandt de medlemsstater, hvis gennemsnitlige BNP pr. indbygger i perioden 2001-2003 var under 85 % af gennemsnittet i EU-25 i den samme periode, må bidraget fra EFRU ikke overstige 85 % af de samlede støtteberettigede udgifter. For alle andre operationelle programmer må bidraget fra EFRU ikke overstige 75 % af de støtteberettigede udgifter, der medfinansieres af EFRU. (Artikel 53, stk. 4): Fondenes bidrag til prioriteter er ikke omfattet af lofterne i bilag III, punkt 3. De fastsættes dog sådan, at maksimumsbeløbet fra fonden og maksimumssatsen for bidrag fra den enkelte fond, som fastsat for det operationelle program, kan overholdes;

21. anser det ikke for hensigtsmæssigt at fastsætte en maksimal medfinansieringssats for hver enkelt prioriteret opgave, som det foreskrives i den generelle forordning. Det burde være muligt at differentiere det beløb, som medfinansieringssatsen finder anvendelse på, i forhold til de forskellige prioriterede opgaver for at motivere støttemodtagerne til at opstille visse strategiske prioriteringer. Hvert program bør fastsætte en medfinansieringssats for hver foranstaltning afhængigt af dens art, forstået således, at ikke alle foranstaltninger skal kunne modtage støtte efter den maksimale sats;

22. tilslutter sig ideen om, at samarbejdsprogrammer, der omfatter fjernområderne, skal modtage mindst 150 % af den EFRU-støtte, de fik i perioden 2007-2013, og at der derudover afsættes 50 millioner EUR af støttebeløbet til interregionalt samarbejde til samarbejdet med fjernområder;

23. anmoder om, at der fastsættes særlige vilkår for de områder, som indtil den 30. april 2004 eller den 31. december 2006 udgjorde Fællesskabets ydre grænser, men som efter disse datoer ikke længere udgør de ydre grænser, således som det har været tilfældet i den nuværende programmeringsperiode i henhold til artikel 52 i forordning (EF) nr. 1083/2006 (den generelle forordning). Syv års støtte kan ikke betragtes som en tilstrækkelig lang periode til at kunne løse disse områders problemer. Regionsudvalget henleder opmærksomheden på, at forhøjelsen af støtten til de områder, som ligger ved EU's gamle ydre grænser, ikke kun har til formål at højne de pågældende regioners økonomiske stade, men at de også har en betydelig indvirkning på opbygningen af en europæisk identitet og sammenhængskraft samt på overvindelsen af fordomme.

REGIONSUDVALGET

Programmering

24. kritiserer, at de krav, der er fastsat i artikel 7, stk. 2, litra a), skaber betydelige ekstra byrder i forbindelse med programmeringen sammenlignet med den nuværende støtteperiode, uden at give en synlig merværdi;

25. påpeger, at det europæiske territoriale samarbejdes multilaterale karakter betyder, at det ikke kan styres ved hjælp af partnerskabsaftalen og at det derfor bør fjernes fra dens anvendelsesområde;

26. mener, at det er meget vigtigt at udarbejde et direktiv om den konkrete anvendelse af bestemmelserne for statsstøtte til programmerne for europæisk territorialt samarbejde, og kræver, at også private aktører, især små og mellemstore virksomheder (SMV'er), skal kunne modtage støtte inden for rammerne af foranstaltningerne for grænseoverskridende og tværnationalt samarbejde, så længe alle de medlemsstater, der deltager i programmet, er enige herom;

27. opfordrer til, at der tages større hensyn til de meget forskellige forvaltningsstrukturer på lokalt og regionalt niveau i Europa, når det gælder definitionen af målgrupperne for programmerne inden for det europæiske territoriale samarbejde. Målet må være at tage større hensyn til de mange forskellige organisationsformer, der præger de offentlige aktører i medlemsstaternes regioner. Navnlig bør en privatretlig organisationsform ikke medføre, at offentlige aktører udelukkes fra at deltage.

REGIONSUDVALGET

Overvågning og evaluering

28. bemærker, at rapporteringspligten er blevet udvidet både i omfang og hyppighed, og kræver, at den begrænses til det nødvendige minimum. Udvalget afviser derfor forslaget om at fremrykke fristen for den årlige gennemførelsesrapport fra den 30. juni til den 30. april det efterfølgende år. Samordning med flere og flersprogede programpartnere giver ekstra byrder og er derfor mere tidskrævende;

29. bifalder fastsættelsen af fælles output- og resultatindikatorer for at vise en mere effektiv målopfyldelse og et større effektfokus samt for at kunne foretage en evaluering på tværs af programmerne. Ofte imødekommer de foreslåede indikatorer i bilaget til forordningen om det europæiske territoriale samarbejde dog ikke i tilstrækkelig grad de specifikke krav vedrørende det europæiske territoriale samarbejde, hvilket begrænser mulighederne for at beskrive eller måle kvaliteten af det europæiske territoriale samarbejde. Udvalget kræver derfor, at listen over indikatorer revideres, så de resultater, der er specifikke for det europæiske territoriale samarbejde, kan gengives hensigtsmæssigt;

30. bifalder principielt, at støtten til teknisk bistand begrænses til 6 % af det samlede beløb og at det skal udgøre mindst 1 500 000 EUR. Regionsudvalget mener dog, at en obligatorisk omstilling inden 31. december 2014 af hele informationsudvekslingen til elektronisk dataudveksling inden for rammerne af teknisk bistand er problematisk.

REGIONSUDVALGET

Forvaltning, kontrol og akkreditering

31. går ind for en principiel bibeholdelse af de etablerede forvaltningsstrukturer fra støtteperioden 2007-2013 til gennemførelse af de operationelle programmer, en vidtrækkende strukturel kontinuitet samt en tydeligere fordeling af opgaver og ansvar mellem de forskellige organer inden for rammerne af gennemførelsen af programmerne;

32. bifalder muligheden for at sammenlægge forvaltnings- og attesteringsmyndighedernes opgaver (jf. art. 113 i den generelle forordning), men går ikke ind for en obligatorisk sammenlægning inden for det europæiske territoriale samarbejde (jf. artikel 22 i forordningen om europæisk territorialt samarbejde). Regionsudvalget afviser derimod udtrykkeligt den planlagte akkreditering af forvaltnings- og kontrolmyndighederne.

REGIONSUDVALGET

Koordination af fondene

33. ser positivt på bestræbelserne på at forbedre koordinationen mellem de europæiske territoriale samarbejdsprogrammer og de øvrige samhørighedspolitiske instrumenter. I denne forbindelse bør forrentningen af EU's finansiering af samarbejdsprojekter øges gennem udbredelse af projekternes resultater, og man bør forsøge at mangedoble deres virkning og undgå overlapninger mellem tiltag, der allerede er blevet testet og efterprøvet;

34. bemærker dog, at etableringen af en mekanisme til varetagelse at koordinationen mellem fondene og andre instrumenter nødvendigvis forudsætter en koordination mellem disse fonde og disse instrumenter på EU-niveau og på det niveau, hvor de gennemføres i de forskellige medlemsstater. Det er nødvendigt at indføre identiske og koordinerede procedurer, og forvaltningen, den opfølgende kontrol, reglerne for fradrag af omkostninger, metoderne til fremlæggelse af indikatorer osv. skal være identiske. Det vil derfor være meget nyttigt at sørge for koordination mellem de forskellige lande, eftersom stadigt flere lande deltager i programmer for europæisk regionalt samarbejde. Der bør lægges særlig vægt på koordinationen med de eksterne finansieringsinstrumenter. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at udarbejde en metode til koordination af programmerne;

35. gør opmærksom på, at artikel 10 i forslaget til forordning om Den Europæiske Socialfond COM(2011) 607 final indeholder bestemmelser om tværnationalt samarbejde, som dækker samme periode som forordningen om europæisk territorialt samarbejde, men uden nogen sammenkædning med denne forordning. Regionsudvalget mener dog, at netop koordinationen mellem det EFRU-finansierede europæiske territoriale samarbejde og det ESF-finansierede ditto er yderst vigtig, for ved at kombinere disse to fondes aktiviteter på passende vis, kan der opbygges de nødvendige synergier. Der kan forventes et højt effektivitetsniveau af de aktiviteter, som gennemføres generelt inden for ESF's rammer, især på området grænseoverskridende samarbejde, for man kan konstatere, at forholdene på arbejdsmarkedet, de sociale problemer osv. i grænseområderne mellem nabolande ligner hinanden. De tematiske aktiviteter under ESF er et meget vigtigt element i alle europæiske territoriale samarbejdsprogrammer, og derfor anmoder Regionsudvalget Kommissionen om at vie koordinationen af disse aktiviteter behørig opmærksomhed. Hvis der ikke indføres en udvidet form for koordination, bør der i det mindste gives mulighed for finansiering over EFRU af aktiviteter inden for rammerne af det europæiske territoriale samarbejde, som tematisk henhører under ESF;

36. anser det for meget passende at koordinere det nye instrument for netforbindelser i Europa med de europæiske territoriale samarbejdsprogrammer, eftersom dette nye instrument skal tage hensyn til grænseoverskridende og internationale relationer.

REGIONSUDVALGET

Tredjelandes deltagelse

37. anser det for meget vigtigt at sikre koordination mellem de europæiske territoriale samarbejdsprogrammer og instrumenterne for finansiel støtte til tredjelande. Disse programmer bør udstyres direkte med et system, som giver mulighed for at koordinere de pågældende instrumenter med de forskellige europæiske territoriale samarbejdsprogrammer, således at der ikke vil være nogen hindring for, at enheder fra tredjelande kan deltage i fælles projekter. Et sådant system skulle blandt andet gøre det muligt at sikre overensstemmelse mht. procedurer, støtteberettigede omkostninger osv. mellem europæiske territoriale samarbejdsprogrammer i medlemslandene og førtiltrædelses- og naboskabsprogrammerne. Instrumentet skulle ligeledes gøre det muligt at sikre, at tredjelandene i forbindelse med europæiske territoriale samarbejdsprogrammer garanterer adgang til, forvaltning af og tildeling af tilstrækkelige midler fra førtiltrædelses- eller naboskabsprogrammer;

38. er enigt i, at de gældende bestemmelser om finansiel forvaltning, programmering, overvågning, evaluering og kontrol af tredjelandes deltagelse i tværnationale og interregionale samarbejdsprogrammer skal præciseres, og i at disse bestemmelser skal fastlægges i de pågældende samarbejdsprogrammer og/eller finansieringsaftaler mellem Kommissionen, hvert tredjeland og den medlemsstat, som er værtsland for forvaltningsmyndigheden for det pågældende samarbejdsprogram, når det er hensigtsmæssigt. Regionsudvalget henleder dog opmærksomheden på nødvendigheden af at sørge for, at tværnationale og interregionale programmer ikke bliver forsinkede i tilfælde af problemer eller passivitet i tredjelandet, så man ikke risikerer, at disse programmer slet ikke kan gennemføres.

REGIONSUDVALGET

EGTS'ens rolle

39. understreger EGTS'ens rolle som vigtigt instrument til styrkelse af det territoriale samarbejde; gentager derfor sit krav om, at den reviderede EGTS-forordning, som ikke har nogen særlig indvirkning på EU's budget, vedtages øjeblikkeligt uden at afvente vedtagelsen af hele lovpakken om samhørighedspolitikken efter 2013; opfordrer ligeledes medlemsstaterne til at fjerne alle hindringer af administrativ karakter, som enten taler imod oprettelsen af en EGTS eller stiller EGTS-modellen ringere i forhold til andre juridiske instrumenter, navnlig hvad angår beskatning og ansættelse af personale;

40. bemærker, at selv om medlemsstaterne bør tilskyndes til at overdrage EGTS'er rollen som forvaltningsmyndighed, bør Kommissionen bør foreslå en generel fremgangsmåde til afklaring af bestemmelsen i artikel 25, stk. 3, i forslaget til forordning, som pålægger medlemsstaten på hvis område, EGTS'en er registreret eller den ledende støttemodtager er etableret, at betale forvaltningsmyndigheden det beløb, der uretmæssigt er udbetalt til støttemodtagere i andre lande. Denne forpligtelse, der pålægges medlemsstater, på hvis område en EGTS er registreret eller en ledende støttemodtager etableret, kan afholde dem fra at uddelegere deres forvaltningsbeføjelser til EGTS'en, eftersom de kan blive ansvarlige for noget, som de reelt ikke har nogen indflydelse på. Regionsudvalget mener derfor, at det bør slås fast, at en myndighed i den medlemsstat, hvor en støttemodtager, som uretmæssigt har modtaget støtte, er etableret, kan bemyndiges af en myndighed i den medlemsstat, hvor EGTS'en er registreret, til at inddrive det pågældende beløb. I modsat fald bør man opretholde den gældende bestemmelse i indeværende programmeringsperiode, hvorefter ansvaret påhviler den medlemsstat, på hvis område en støttemodtager, som skal tilbagebetale uretmæssigt udbetalt støtte, er etableret.

REGIONSUDVALGET

Andre bemærkninger

41. tager vel imod indførelsen af et fast beløb til dækning af personaleomkostninger, da det er en vældig god foranstaltning, som indebærer en stor forenkling for støttemodtageren. De faste beløb til personaleomkostninger bør være identiske, uanset hvilket land der opereres i, eftersom det er det samme arbejde, der udføres. Der bør også være en harmoniseret fremgangsmåde for kontrol og mht. støtteberettigelsen af udgifterne. Udvalget afviser imidlertid at begrænse de faste beløb til personaleomkostninger til 15 % af alle udgifter, eftersom det territoriale samarbejde som udgangspunkt kræver mange medarbejdere, og 15 % af personaleomkostningerne ligger langt under det nuværende gennemsnit;

42. selv om Regionsudvalget lægger meget stor vægt på miljøbeskyttelse, ressourceeffektivitet, mindskelse af og tilpasning til klimaændringer, risikoforebyggelse og risikostyring, fremme af lige muligheder, forhindring af forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, fremme af lige muligheder for mænd og kvinder osv., finder udvalget det ikke ønskeligt, at hvert samarbejdsprogram skal indeholde en beskrivelse af de specifikke foranstaltninger, der skal træffes for at tage højde for disse mål. Disse bestemmelser vil i høj grad komplicere og lamme gennemførelsen af især små programmer for grænseoverskridende samarbejde. Derfor anbefaler Regionsudvalget, at disse bestemmelser ikke systematisk finder anvendelse, men kun når det er rimeligt og relevant i forhold til de konkrete prioriteter og aktioner. Det vil også være absurd og ulogisk at skulle anvende disse bestemmelser på aktioner, som ikke har noget at gøre med disse problematikker;

43. anser det for vigtigt, at støttemodtagerne samarbejder om udvikling, gennemførelse, personale og finansiering af foranstaltningerne. Dog kan opfyldelsen af de fire samarbejdskriterier, navnlig for så vidt angår mindre projekter, dvs. projekter, der modtager mindre end 35 000 euro i EFRU-støtte, vanskeliggøre iværksættelsen og realiseringen; mener derfor, at det ikke er passende at forlange, at disse projekter opfylder denne betingelse; foreslår, at disse mindre projekter som hidtil underlægges et krav om at opfylde mindst to af de fire kriterier.

REGIONSUDVALGET

Forslag

44. foreslår med henvisning til den vægt, der lægges på koordination, effektivitet, udligning af skævheder samt integration, at der med henblik på den nye programmeringsperiode lanceres nye initiativer for at fremme grænseoverskridende koordination af tematiske strategier og udviklingsstrategier (transport, energi, arbejdsmarked, miljøbeskyttelse, videnskab og forskning osv.) og indførelse af integrerede tilgange. Dermed vil man på det grænseoverskridende plan kunne indkredse lakuner, udviklingspotentiale og integrerede løsninger. Til løsning af de således klart identificerede problemer og for at udnytte det afdækkede udviklingspotentiale, bør man inddrage såvel offentlige som private organer samt finansieringsmidler fra forskellige kilder. For at dette instrument kan fungere godt, vil det være meget ønskværdigt at udnytte EGTS'ernes og euroregionernes muligheder. Et sådant initiativ bør inden for rammerne af det europæiske grænseoverskridende samarbejde tildeles tilstrækkelige budgetmidler for at sikre, at det kan fungere effektivt.

II. FORSLAG TIL ÆNDRINGER

Ændringsforslag 1

Artikel 3, stk. 1

Ændres således:

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Geografisk dækning Geografisk dækning 1. Unionens regioner på NUTS III-niveau langs alle de indre og ydre landegrænser og alle Unionens regioner på NUTS III-niveau langs søgrænserne, undtagen regioner omfattet af programmer under Unionens eksterne finansieringsinstrumenter, og alle Unionens regioner på NUTS III-niveau med højst 150 kilometers indbyrdes afstand er berettiget til støtte under målet om grænseoverskridende samarbejde, uanset eventuelle tilpasninger, der er nødvendige for at sikre sammenhæng og kontinuitet i de samarbejdsprogramområder, der er fastsat for programmeringsperioden 2007-2013. 1. Unionens regioner på NUTS III-niveau langs alle de indre og ydre landegrænser og alle Unionens regioner på NUTS III-niveau langs søgrænserne, undtagen regioner omfattet af programmer under Unionens eksterne finansieringsinstrumenter, og alle Unionens regioner på NUTS III-niveau med højst kilometers indbyrdes afstand er berettiget til støtte under målet om grænseoverskridende samarbejde, uanset eventuelle tilpasninger, der er nødvendige for at sikre sammenhæng og kontinuitet i de samarbejdsprogramområder, der er fastsat for programmeringsperioden 2007-2013. Kommissionen vedtager listen over støtteberettigede grænseområder, opdelt efter hvert samarbejdsprogram, ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 30, stk. 2. Kommissionen vedtager listen over støtteberettigede grænseområder, opdelt efter hvert samarbejdsprogram, ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 30, stk. 2. På denne liste angives ligeledes Unionens regioner på NUTS III-niveau, som tages med i overvejelserne ved tildelingen af støttebeløb fra EFRU til grænseoverskridende samarbejde ved alle indre grænser og de ydre grænser, som er omfattet af Unionens eksterne finansielle instrumenter, såsom ENI i henhold til forordning (EU) nr. […]/2012 [ENI-forordningen] og IPA i henhold til forordning (EU) nr. […]/2012 [IPA-forordningen]. På denne liste angives ligeledes Unionens regioner på NUTS III-niveau, som tages med i overvejelserne ved tildelingen af støttebeløb fra EFRU til grænseoverskridende samarbejde ved alle indre grænser og de ydre grænser, som er omfattet af Unionens eksterne finansielle instrumenter, såsom ENI i henhold til forordning (EU) nr. […]/2012 [ENI-forordningen] og IPA i henhold til forordning (EU) nr. […]/2012 [IPA-forordningen]. Ved forelæggelse af udkast til grænseoverskridende samarbejdsprogrammer kan medlemsstaterne fremsætte en begrundet anmodning om, at der til et bestemt grænseområde føjes flere regioner på NUTS III-niveau grænsende op til de regioner, der er opført på listen i afgørelsen som nævnt i andet afsnit. Ved forelæggelse af udkast til grænseoverskridende samarbejdsprogrammer kan medlemsstaterne om, at der til et bestemt grænseområde føjes flere regioner på NUTS III-niveau grænsende op til de regioner, der er opført på listen i afgørelsen som nævnt i andet afsnit, […] […]

Begrundelse

I praksis har det vist sig, at grundene til at indlede et maritimt grænseoverskridende samarbejde ikke hænger direkte sammen med korte afstande, men med de forbindelser, som de to lande har med hinanden. De moderne kommunikations- og transportforbindelser gør også afstande mindre relevant.

Hvad angår NUTS-niveauet er de franske regioner for eksempel stort set alle positivt indstillede over for opretholdelsen af de områder, der er med i den indeværende programmeringsperiode. Men under hensyntagen til de mange forskelligartede situationer, der gør sig gældende i de forskellige områder, finder de det nødvendigt at operere med en vis fleksibilitet i definitionen af projekternes geografiske anvendelsesområde. Det drejer sig navnlig om at fremme forstærket samarbejde i de tværnationale områder på NUTS II-niveau (uden at ændre deres grænser) og udvide visse grænseoverskridende områders geografiske territorium ud over NUTS III-niveauet (indtil NUTS II-niveau, hvis dette er begrundet, uden at røre ved koncentrationen af finansiering i de umiddelbart tilstødende områder). De franske regioner appellerer ligeledes til Kommissionen om at anskue euroregionerne som nye områder for forstærket samarbejde.

Ændringsforslag 2

Artikel 4, stk. 3

Ændres således:

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag 3. Kommissionen vedtager en enkelt afgørelse indeholdende en liste over samtlige samarbejdsprogrammer med angivelse af de samlede støttebeløb fra EFRU pr. program samt 2014-tildelingen pr. program ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 30, stk. 2. 3. Kommissionen vedtager en enkelt afgørelse indeholdende en liste over samtlige samarbejdsprogrammer med angivelse af de samlede støttebeløb fra EFRU pr. program samt 2014-tildelingen pr. program ved hjælp af gennemførelsesretsakter. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 30, stk. 2. Befolkningen i de områder, der er nævnt i artikel 3, stk. 1, tredje afsnit, og artikel 3, stk. 3, første afsnit, anvendes som kriterium for den årlige fordeling pr. medlemsstat. Befolkningen i de områder, der er nævnt i artikel 3, stk. 1, tredje afsnit, og artikel 3, stk. 3, første afsnit, anvendes som kriterium for fordeling pr. . . […] […]

Begrundelse

Der bør slås kraftigt til lyd for en tildeling af europæiske bevillinger pr. samarbejdsprogram. Videreførelsen af det nuværende system med en fordeling pr. medlemsstat (som så skal fordele samarbejdsbevillingen på de forskellige berørte områder) indebærer en dobbelt risiko: en risiko for uafbalancerede nationale tildelinger til et og samme område, og en risiko for at opretholde et »noget for noget-koncept«, hvor hver stat i forbindelse med et bestemt område uden at tage hensyn til samarbejdslogikken kan mene, at den skal have noget finansiering tilbage, der mindst svarer til den del af bevillingerne, den har tildelt til det pågældende område.

Ændringsforslag 3

Artikel 4, stk. 7

Ændres således:

Kommissionens forslag Ændringsforslag Midler til målet om europæisk territorialt samarbejde 7. I 2015 og 2016 tildeles de årlige EFRU-bidrag til programmerne under ENI og IPA, for hvilke Kommissionen ikke senest den 30. juni har fået forelagt et program i medfør af de grænseoverskridende programmer og havområdeprogrammerne under ENI og IPA, til de interne grænseoverskridende samarbejdsprogrammer som omhandlet i stk. 2, litra a), i hvilke den pågældende medlemsstat deltager. Midler til målet om europæisk territorialt samarbejde 7. I 2015 og 2016 tildeles de årlige EFRU-bidrag til programmerne under ENI og IPA, for hvilke Kommissionen ikke senest den 30. juni har fået forelagt et program i medfør af de grænseoverskridende programmer og havområdeprogrammerne under ENI og IPA, til de grænseoverskridende samarbejdsprogrammer som omhandlet i stk. 2, litra a), i hvilke den pågældende medlemsstat deltager.

Begrundelse

Med Kommissionens forslag vil de uudnyttede EFRU-midler, som ikke er blevet anvendt inden for den fastlagte frist for forelæggelse af programmer, i modsætning til den nuværende periode kun kunne tildeles de interne grænseoverskridende samarbejdsprogrammer, i hvilke den pågældende medlemsstat deltager. Da dette kan skade regioner, som ikke har kunnet overholde fristen – også selv om de ikke bærer ansvaret for forsinkelsen – foreslås det at opretholde den nuværende situation.

Ændringsforslag 4

Artikel 5

Ændres således:

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Tematisk koncentration De tematiske målsætninger i artikel 9 i forordning (EU) nr. […]/2012 [forordning om fælles bestemmelser] koncentreres som følger: a) Der udvælges op til 4 tematiske målsætninger for hvert grænseoverskridende samarbejdsprogram. b) Der udvælges op til 4 tematiske målsætninger for hvert tværnationalt samarbejdsprogram. c) Alle tematiske målsætninger kan indgå i interregionale samarbejdsprogrammer i henhold til artikel 2, stk. 3, litra a). Tematisk koncentration De tematiske målsætninger i artikel 9 i forordning (EU) nr. […]/2012 [forordning om fælles bestemmelser] koncentreres som følger: a) Der udvælges op til tematiske målsætninger for hvert grænseoverskridende samarbejdsprogram. b) Der udvælges op til tematiske målsætninger for hvert tværnationalt samarbejdsprogram. c) Alle tematiske målsætninger kan indgå i interregionale samarbejdsprogrammer i henhold til artikel 2, stk. 3, litra a).

Begrundelse

Formålet med det grænseoverskridende samarbejde er at afbøde ulemperne ved grænseregionernes perifere beliggenhed og at løse de deraf følgende problemer ved at iværksætte og støtte det grænseoverskridende samarbejde på alle menneskelivets områder (integration af grænseområder). Der ydes støtte såvel til samarbejde, der har til formål at overvinde problemer gennem en fælles indsats, som til samarbejde, der skal fremme integration på forskellige områder. For grænseområderne er det således vigtigt så vidt muligt at bevare en bred vifte af støtteberettigede aktiviteter inden for det brede spektrum af grænseoverskridende samarbejdsområder.

Samme begrundelse som for det grænseoverskridende samarbejde. For enhver type samarbejde er det afgørende, at samarbejdsområderne bliver så brede som muligt.

Ændringsforslag 5

Artikel 6, litra a)

Ændres således:

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Investeringsprioriteringer Investeringsprioriteringer […] […] a) inden for rammerne af det grænseoverskridende samarbejde: a) inden for rammerne af det grænseoverskridende samarbejde: i) integration af grænseoverskridende arbejdsmarkeder, herunder bevægelighed over grænserne, fælles lokale beskæftigelsesinitiativer og fælles uddannelse (inden for rammerne af den tematiske målsætning om at fremme beskæftigelsen og støtte arbejdskraftens mobilitet) i) integration af grænseoverskridende arbejdsmarkeder, herunder bevægelighed over grænserne, fælles lokale beskæftigelsesinitiativer og fælles uddannelse (inden for rammerne af den tematiske målsætning om at fremme beskæftigelsen og støtte arbejdskraftens mobilitet) ii) fremme af ligestillingen mellem kvinder og mænd på tværs af grænserne samt fremme af social integration på tværs af grænserne (inden for rammerne af den tematiske målsætning om fremme af social integration og bekæmpelse af fattigdom) ii) fremme af ligestillingen mellem kvinder og mænd på tværs af grænserne samt fremme af social integration på tværs af grænserne (inden for rammerne af den tematiske målsætning om fremme af social integration og bekæmpelse af fattigdom) iii) udvikling og gennemførelse af fælles uddannelsesordninger (inden for rammerne af den tematiske målsætning om investering i uddannelse, kompetencer og livslang læring) iii) udvikling og gennemførelse af fælles uddannelsesordninger (inden for rammerne af den tematiske målsætning om investering i uddannelse, kompetencer og livslang læring) iv) fremme af det administrative og retslige samarbejde og samarbejdet mellem borgere og institutioner (inden for den tematiske målsætning om forbedring af den institutionelle kapacitet og en effektiv offentlig administration) iv) fremme af det administrative og retslige samarbejde og samarbejde mellem borgere og institutioner (inden for den tematiske målsætning om forbedring af den institutionelle kapacitet og en effektiv offentlig administration) vi) vii) viii)

Begrundelse

Se punkt 9 i »Politiske anbefalinger«.

Ændringsforslag 6

Artikel 6, litra b)

Ændres således:

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag b) inden for rammerne af det tværnationale samarbejde: udvikling og gennemførelse af makroregionale strategier og havområdestrategier (inden for den tematiske målsætning om forbedring af den institutionelle kapacitet og en effektiv offentlig administration). b) inden for rammerne af det tværnationale samarbejde: udvikling og gennemførelse af makroregionale strategier og havområdestrategier (inden for den tematiske målsætning om forbedring af den institutionelle kapacitet og en effektiv offentlig administration).

Begrundelse

Se punkt 14 i »Politiske anbefalinger«.

Ændringsforslag 7

Artikel 6, litra c)

Ændres således:

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag

Begrundelse

Se punkt 11 i »Politiske anbefalinger«.

Ændringsforslag 8

Artikel 7, litra c)

Ændres således:

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Samarbejdsprogrammernes indhold Samarbejdsprogrammernes indhold […] […] c) bidraget til den integrerede strategi for territorial udvikling som omhandlet i partnerskabskontrakten, bl.a. c) bidraget til den integrerede strategi for territorial udvikling som omhandlet i partnerskabskontrakten, bl.a. i) mekanismerne til sikring af koordineringen mellem fondene, ELFUL, EMFF og andre EU- finansieringsinstrumenter og nationale finansieringsinstrumenter og med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) i) mekanismerne til sikring af koordineringen mellem fondene, ELFUL, EMFF og andre EU- finansieringsinstrumenter og nationale finansieringsinstrumenter og med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) ii) om nødvendigt en planlagt integreret tilgang til den territoriale udvikling af byområder, landdistrikter, kystområder og områder med særlige territoriale karakteristika, navnlig gennemførelsesbetingelserne for artikel 28 og 29 i forordning (EU) nr. /2012 [forordning om fælles bestemmelser] ii) om nødvendigt en planlagt integreret tilgang til den territoriale udvikling af byområder, landdistrikter, kystområder og områder med særlige territoriale karakteristika, navnlig gennemførelsesbetingelserne for artikel 28 og 29 i forordning (EU) nr. /2012 [forordning om fælles bestemmelser] iii) om nødvendigt listen over byer, hvor der skal gennemføres integrerede foranstaltninger til fremme af en bæredygtig udvikling af byområder, og den vejledende årlige tildeling af EFRU-støtten til disse foranstaltninger iii) om nødvendigt listen over byer, hvor der skal gennemføres integrerede foranstaltninger til fremme af en bæredygtig udvikling af byområder, og den vejledende årlige tildeling af EFRU-støtten til disse foranstaltninger iv) identificering af de områder, hvor der gennemføres samfundsstyrede lokale udviklingsaktiviteter iv) identificering af de områder, hvor der gennemføres samfundsstyrede lokale udviklingsaktiviteter v) om nødvendigt bidraget fra de planlagte interventioner hen imod makroregionale strategier og havområdestrategier v) om nødvendigt bidraget fra de planlagte interventioner hen imod makroregionale strategier og havområdestrategier

Begrundelse

Hvad angår bestemmelsen om, at det i programmeringsdokumentet skal angives, hvorledes programmet specifikt bidrager til den territoriale udvikling, som beskrevet i artikel 7, litra c), mener Regionsudvalget, at dette kun er relevant og påkrævet, hvis disse mekanismer reelt tages i anvendelse i forbindelse med et operationelt program, eller hvis der er en anden grund til at angive dette i programmeringsdokumentet. Derfor bør det kun i de tilfælde, hvor det er relevant og hensigtsmæssigt, være et obligatorisk krav, at ETS-programmerne skal indeholde disse oplysninger, hvilket er i tråd med bestemmelserne i det danske formandskabs kompromisforslag om den generelle forordning (artikel 87, stk. 2) om mål 1-programmer.

Ændringsforslag 9

Artikel 7, stk. 2, litra g) iv)

Ændres således:

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag proceduren for oprettelse af det fælles sekretariat proceduren for oprettelse af det fælles sekretariat ;

Begrundelse

Oprettelsen af formidlende organer har vist sig meget effektiv i en lang række programmer. Derfor beder Regionsudvalget om, at denne mulighed bibeholdes, der hvor den har stået sin prøve.

Ændringsforslag 10

Artikel 11, stk. 2

Ændres således:

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Udvælgelse af aktioner Udvælgelse af aktioner […] […] 2. Foranstaltninger, som udvælges i forbindelse med grænseoverskridende og tværnationalt samarbejde, omfatter støttemodtagere fra mindst to deltagende lande, heraf mindst et medlemsland. En foranstaltning kan gennemføres i et enkelt land, hvis det er til gavn for programområdet. 2. Foranstaltninger, som udvælges i forbindelse med grænseoverskridende samarbejde, omfatter støttemodtagere fra mindst to deltagende lande, heraf mindst et medlemsland. En foranstaltning kan gennemføres i et enkelt land, hvis det er til gavn for programområdet. Foranstaltninger vedrørende interregionalt samarbejde i henhold til artikel 2, stk. 3, litra a) og b), omfatter støttemodtagere fra mindst tre lande, heraf mindst to medlemsstater. Foranstaltninger vedrørende interregionalt samarbejde i henhold til artikel 2, stk. 3, litra a) og b), omfatter støttemodtagere fra mindst tre lande, heraf mindst to medlemsstater.

Begrundelse

Det tværnationale samarbejde fungerer ifølge Kommissionens forslag efter nogenlunde samme regler som det grænseoverskridende samarbejde, dvs. at støttemodtagerne kan komme fra blot to lande og at en foranstaltning kan gennemføres i et enkelt land. Vi er af den opfattelse, at en sådan udformning af samarbejdet ikke lever op til dets tværnationale dimension, og at det er reglerne for interregionalt samarbejde, som er omhandlet i dette stk., der i så fald bør finde anvendelse.

Desuden er nogle af de nuværende tværnationale samarbejdsprogrammer beregnet på regionerne i den yderste periferi. Det ville være yderst kompliceret, hvis man skulle inddrage modtagere fra tre lande i disse programmer.

Ændringsforslag 11

Artikel 11, stk. 4

Ændres således:

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Støttemodtagerne samarbejder om udvikling, gennemførelse, personale og finansiering af foranstaltningerne. Støttemodtagerne samarbejder om udvikling, gennemførelse, personale og finansiering af foranstaltningerne. .

Begrundelse

Det er nødvendigt at begrænse de stramme kriterier til bestemmelse af den grænseoverskridende karakter, navnlig for mindre projekter, der gør det muligt at gennemføre et stort antal kvalitetsprojekter, der utvivlsomt bidrager til udviklingen af grænseoverskridende forbindelser, men som ikke desto mindre har svært ved at opfylde alle fire kriterier.

Ændringsforslag 12

Artikel 15

Ændres således:

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Indikatorer for målet om europæisk territorialt samarbejde Indikatorer for målet om europæisk territorialt samarbejde De fælles indikatorer, som nævnt i bilaget til denne forordning, anvendes i givet fald i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i forordning (EU) nr. /2012 [forordning om fælles bestemmelser]. Deres referenceniveau fastsættes til nul, og der fastsættes kumulative mål for 2022. e fælles indikatorer, som nævnt i bilaget til denne forordning, anvendes i givet fald i overensstemmelse med artikel 24, stk. 3, i forordning (EU) nr. /2012 [forordning om fælles bestemmelser]. Deres referenceniveau fastsættes til nul, og der fastsættes kumulative mål for 2022. […] […]

Begrundelse

De fælles indikatorer, som er opført i bilaget, bør kun være at betragte som eksempler. Det bør i hvert enkelt tilfælde afgøres, om disse indikatorer er relevante i forhold til programmet, målet og den tematiske prioritet. Hvis man lader spørgsmålet om indikatorer afhænge af en så generel bestemmelse, kan man ikke sikre hverken programmets eller aktionernes effektivitet. Desuden vedrører indikatorerne i bilaget prioriteter og typer af aktiviteter, som gælder for alle programmer.

Ændringsforslag 13

Artikel 16

Ændres således:

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Teknisk bistand Den del af støtten fra EFRU, der er afsat til teknisk bistand, begrænses til 6 % af det samlede beløb afsat til samarbejdsprogrammer, men udgør mindst 1 500 000 EUR. Teknisk bistand Den del af støtten fra EFRU, der er afsat til teknisk bistand, begrænses til 6 % af det samlede beløb afsat til samarbejdsprogrammer men udgør mindst 1 500 000 EUR.

Begrundelse

De fire territoriale paneuropæiske samarbejdsprojekter ((ESPON, INTERACT, INTERREG IV C et URBACT) har ganske vist lavere omkostninger end investeringsprojekter, men andelen af administrative udgifter er i kraft af aktiviteternes karakter højere (research, ekspertise, udveksling af bedste praksis).

Ændringsforslag 14

Artikel 18

Ændres således:

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Personaleomkostningerne ved en foranstaltning kan beregnes som et fast beløb på op til 15 % af de direkte omkostninger (uden personaleomkostninger). Personaleomkostningerne ved en foranstaltning kan beregnes som et fast beløb på op til af de direkte omkostninger (uden personaleomkostninger).

Begrundelse

Se punkt 41 i »Politiske anbefalinger«.

Ændringsforslag 15

Artikel 19, nyt stk. 4

Ændres således:

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Lokaliseringens betydning for aktioners støtteberettigelse i samarbejdsprogrammer Lokaliseringens betydning for aktioners støtteberettigelse i samarbejdsprogrammer

Begrundelse

Skønt de gældende forordninger tillader benyttelsen af »fleksibilitetsbestemmelser« i forbindelse med grænseoverskridende samarbejdsprogrammer, har medlemsstaterne (eller forvaltningsmyndighederne eller de nationale myndigheder) ofte ikke udnyttet denne mulighed i forbindelse med udformningen af programmerne. Dette vanskeliggør gennemførelsen af projekter i en regional multilateral ramme som f.eks. euroregionerne.

Ændringsforslag 16

Artikel 26

Ændres således:

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Anvendelse af euroen Anvendelse af euroen Uanset artikel 123 i forordning (EU) nr. […]/2012 [forordning om fælles bestemmelser] skal udgifter udtrykt i en anden valuta end euro omregnes til euro af støttemodtagerne i den måned, hvor udgifterne blev afholdt. Uanset artikel 123 i forordning (EU) nr. […]/2012 [forordning om fælles bestemmelser] skal udgifter udtrykt i en anden valuta end euro omregnes til euro af støttemodtagerne i den måned, hvor udgifterne blev Omregningen kontrolleres af forvaltningsmyndigheden eller den tilsynsførende i det medlemsland eller tredjeland, hvor støttemodtageren er lokaliseret. Omregningen kontrolleres af forvaltningsmyndigheden eller den tilsynsførende i det medlemsland eller tredjeland, hvor støttemodtageren er lokaliseret.

Begrundelse

Regionsudvalget mener, at omregningen af nationale valutaer til euro bør finde sted på det tidspunkt (medmindre man vælger at anvende den gældende vekselkurs i den pågældende måned), hvor udgifterne anmeldes med henblik på efterprøvning i henhold til artikel 114, stk. 4, litra a), i den generelle forordning. Selv om det er et teknisk spørgsmål, mener vi, at den nuværende bestemmelse, hvorefter omregningen finder sted efter den gældende kurs i den måned, hvor udgifterne blev afholdt, er uheldig og kan skabe komplikationer (og dermed øge risikoen for fejl), især når det tages i betragtning, at de udgifter, der anmeldes, normalt er afholdt på forskellige tidspunkter. Når der anmeldes en hel »pakke« af udgifter, skal der således anvendes forskellige omregningskurser. Den teknisk set enkleste og mindst risikable løsning må være at omregne alle de anmeldte udgifter efter samme vekselkurs, nemlig den, der gælder i den måned, hvor udgiftsanmeldelsen finder sted. Desuden vil den foreslåede ændring give støttemodtagerne større sikkerhed for, hvor mange midler de vil modtage, eftersom ændringen gør det muligt at afkorte den tid, der går mellem omregningen af de nationale valutaer til euro og udbetalingen af støtten.