Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om Det Europæiske Handicapår 2003

(2002/C 36/15)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 28. juni 2001 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Miguel Angel Cabra de Luna til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 3. oktober 2001.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 385. plenarforsamling af 17.-18. oktober 2001, mødet den 17. oktober 2001, enstemmigt følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Der er for øjeblikket 37 mio. handicappede i EU(1), som fortsat støder på miljømæssige, sociale, økonomiske og kulturelle hindringer i dagliglivet. Hertil kommer, at behovet for at arbejde for et Europa uden sådanne hindringer skærpes af befolkningens aldring; i 2020 vil mere end hver femte borger i EU være over 60 år.

1.2. Det Europæiske Handicapår 2003 giver gode chancer for at øge bevidstheden om handicapspørgsmål og om handicapbevægelsens mange facetter. Det er en mulighed for at gøre de handicappede og de hindringer, de står over for, mere synlige i samfundet(2). Det vil henlede offentlighedens opmærksomhed på de omfattende og vidt udbredte miljø-, procedure- og holdningsmæssige hindringer, som handicappede møder i deres dagligliv. Handicapåret kan føre til en holdningsændring i samfundet og kan styrke politikernes indsats for konkrete foranstaltninger til fremme af lige muligheder for handicappede i EU.

1.3. Skal handicappede virkelig integreres i samfundet, må alle europæiske aktører medvirke, herunder specielt arbejdsmarkedets parter, der kan gøre meget for at forbedre holdningerne i samfundet, ikke mindst på arbejdsmarkedet og i uddannelsessektoren.

Uddannelse er nøglen til social integration, herunder til integration på arbejdsmarkedet. Handicappede børn og unge diskrimineres hvad angår adgang til uddannelsessystemet på alle niveauer og får som følge heraf en ringere uddannelse. Det problem skal løses, og politikerne og de ansatte i uddannelsessektoren må gøre mere for at fremme handicappede børn og unges adgang til normal uddannelse. Det er til gavn både for handicappede og ikke-handicappede børn, at de går sammen, og det medvirker også til at nedbryde de holdningsmæssige barrierer i samfundet over for handicappede.

1.4. Året 2003 er en vigtig milepæl for de handicappede, idet det er 10-året for vedtagelsen af FN's standardregler om lige muligheder for handicappede(3), der førte til politisk anerkendelse og forsvar for et syn på handicappede, der fokuserer på menneskerettigheder og social integration, modsat det medicinske syn, der opfattede handicappede som passive støttemodtagere.

1.4.1. Dette handicapsyn, som fokuserer på menneskerettigheder og social integration, bekræftes i Rådets resolution(4) og Kommissionens meddelelse om lige muligheder for handicappede fra 1996(5) og støttes af ØSU's udtalelse fra november 1996(6).

1.4.2. FN's standardregler og de EU-tekster, der støtter dem, fastslår, at det er væsentligt at sikre, at repræsentanter for de handicappede og deres familier inddrages i alle beslutninger, der vedrører dem. Ingen beslutninger vedrørende handicappede bør træffes og ingen aktioner iværksættes, uden at de handicappede og deres familier involveres og konsulteres via deres repræsentative organisationer, herunder både lokale, regionale, nationale og europæiske ngo'er såvel som andre relevante repræsentative organer.

1.5. Kommissionen offentliggjorde for nylig en Eurobarometer-undersøgelse (april 2001)(7), hvoraf det fremgår, at seks europæere ud af ti kender en handicappet, og at 97 % af respondenterne mener, at der bør gøres mere for at sikre, at de handicappede integreres bedre i samfundet.

1.6. Målsætningerne i forslaget om Det Europæiske Handicapår 2003 stemmer også overens med EU's strategier for beskæftigelse og social integration, der søger at fremme foranstaltninger, der kan sætte skub i de handicappedes fulde og ligelige integration på arbejdsmarkedet og i samfundet.

1.7. EF-traktatens artikel 13 om bekæmpelse af forskelsbehandling indeholder et klart retsgrundlag for forslaget om Det Europæiske Handicapår 2003. Det hedder heri, at "Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen og efter høring af Europa-Parlamentet (kan) træffe hensigtsmæssige foranstaltninger til at bekæmpe forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering".

1.7.1. ØSU erkender, at Det Europæiske Handicapår 2003 vil fremme effektiv gennemførelse af direktiv 2000/78/EF(8) om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv, ligesom det kan supplere aktiviteterne under Fællesskabets handlingsprogram til bekæmpelse af forskelsbehandling, som blev vedtaget ved Rådets afgørelse 2000/750/EF(9).

1.7.2. Det Europæiske Handicapår 2003 vil fremme de principper, der er formuleret i EU-charteret om grundlæggende rettigheder(10). Charterets artikel 21 forbyder forskelsbehandling på grund af bl.a. handicap, og artikel 26 anerkender udtrykkeligt retten for mennesker med handicap til at nyde godt af foranstaltninger, der skal sikre deres autonomi, deres sociale og erhvervsmæssige integration og deres deltagelse i samfundslivet.

1.7.3. I meddelelsen "På vej mod et Europa uden barrierer for handicappede"(11) forpligter Kommissionen sig til at udforme og støtte en omfattende og samlet strategi med henblik på at overvinde hindringer af samfundsmæssig, arkitektonisk og designmæssig art, som skaber unødvendige begrænsninger for handicappedes muligheder for at deltage i samfunds- og arbejdslivet og i det økonomiske liv. I sin beslutning(12) om denne meddelelse opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at gøre mere for de handicappede på områder som lovgivningen om fri bevægelighed og adgangen til bygninger, varer og tjenesteydelser. Det Europæiske Handicapår 2003 er et godt middel til realisering af de forpligtelser, Kommissionen påtog sig i denne meddelelse.

2. Resumé af Kommissionens forslag

2.1. Kommissionens forslag fastslår, at formålet med Det Europæiske Handicapår 2003 er at skabe forståelse for de handicappedes problemer og styrke politikernes engagement i foranstaltninger til fremme af lige muligheder for handicappede i Europa.

2.1.1. Målsætningerne for Det Europæiske Handicapår 2003 er følgende:

- at skabe forståelse for de handicappedes ret til beskyttelse mod forskelsbehandling og til lige muligheder, som fastslået i EU-charteret om grundlæggende rettigheder;

- at tilskynde til ideer og initiativer, der kan fremme lige muligheder for handicappede i Europa;

- at styrke samarbejdet mellem alle berørte parter, dvs. myndighederne, den private sektor, samfundsgrupper, frivillige organisationer samt de handicappede selv og deres familier;

- at fremme udveksling af erfaringer om god praksis og effektive strategier på lokalt, nationalt og europæisk plan, der kan medvirke til fuldt ud og på lige fod at integrere handicappede i samfundet;

- at fremhæve de handicappedes positive bidrag til samfundet;

- at skabe bevidsthed om, at handicap er mange forskellige ting, og om de mange former for forskelsbehandling, de handicappede udsættes for.

2.2. Medlemsstaterne får ansvaret for koordineringen og gennemførelsen på nationalt plan af aktiviteterne som led i Det Europæiske Handicapår 2003 og skal udpege et nationalt koordineringsorgan til at stå for gennemførelsen af aktiviteterne på nationalt plan. Det nationale koordineringsorgan skal sikre, at det repræsenterer en række organisationer for handicappede og andre relevante aktører.

2.3. Kommissionen bistås i sin afvikling af Det Europæiske Handicapår 2003 af et rådgivende udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne og har Kommissionens repræsentant som formand. Det rådgivende udvalg vil med jævne mellemrum modtage information fra Kommissionens tjenestegrene om aktiviteternes forløb og vil evaluere fremskridtene.

2.4. EFTA/EØS-landene og ansøgerlandene kan deltage i Det Europæiske Handicapår 2003 i henhold til henholdsvis EØS-aftalen og Europaaftalerne.

2.5. Handicapåret bliver genstand for en endelig evaluering, hvis resultater forelægges senest den 31. december 2004. Evalueringen foretages af eksterne evalueringseksperter, der indleder deres arbejde i begyndelsen af 2003.

3. Generelle bemærkninger

3.1. ØSU hilser forslaget om Det Europæiske Handicapår 2003 velkommen som en god idé på rette tid som led i EU's arbejde for handicappede.

3.2. De handicappede og forældrene til handicappede, som ikke kan repræsentere sig selv, bør inddrages i handicapårets aktiviteter, ligesom deres repræsentative ngo'er bør inddrages i beslutningsprocesserne i forbindelse med årets arrangementer.

3.3. ØSU finder det vigtigt at understrege, at handicap er et mangesidet og heterogent fænomen, og at erkende de særlige problemer, der opstår i forbindelse med de mange forskellige former for diskrimination. Samfundet er ofte uvidende om, at de handicappede består af et antal grupper med forskellige svagheder, og at personer med sansemæssige funktionshæmninger ikke har de samme problemer som personer med fysiske og intellektuelle funktionshæmninger. Handicapåret skal bevidstgøre offentligheden herom og også øge bevidstheden om de mange former for diskrimination, som f.eks. handicappede, der tilhører etniske minoriteter, og handicappede kvinder udsættes for.

3.4. ØSU erkender, at indsatsen for at få handicappede i almindelig beskæftigelse gavner det samlede arbejdsmarkeds dynamik, reducerer efterspørgslen efter socialsikringsydelser og udvider rekrutteringsgrundlaget ved at udnytte en kapacitetsressource, der hidtil i høj grad er blevet overset. Når beskæftigelsesmulighederne forøges, forøges også de handicappedes købekraft og dermed forbrugernes samlede kapacitet.

3.5. Ansøgerlandene og deres repræsentative organisationer for handicappede må inddrages fuldt ud i handicapårets aktiviteter. Eftersom de indtræder i EU i den nærmeste fremtid, er deres deltagelse absolut nødvendig med henblik på at fremme integrationen, kapacitetsopbygningen, dialogen med civilsamfundet og de handicappedes politiske repræsentation i disse lande.

3.6. ØSU støtter stærkt, at Kommissionen lægger vægt på at opbygge partnerskaber, hvilket er absolut nødvendigt, hvis resultaterne af handicapårets aktiviteter skal få langsigtet effekt. ØSU erkender, at alle samfundets hovedaktører, nemlig EU-institutionerne, medlemsstaternes regeringer, de regionale og de lokale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og ngo'erne, må engagere sig i og arbejde sammen om gennemførelsen af årets aktiviteter, og det understreger det særlige behov for at involvere sektorer og aktører, herunder offentlige myndigheder, der ikke traditionelt beskæftiger sig med handicapspørgsmål.

En af hovedudfordringerne i forbindelse med handicapåret er at nå ud til alle borgerne, og i den forbindelse kan regionale og lokale netværk spille en afgørende rolle.

3.7. Efter ØSU's opfattelse må arbejdsmarkedets parter involveres fuldt ud i processen, hvis handicapåret skal blive en succes, og hvis det skal lykkes at fastholde dets positive resultater. Arbejdsmarkedets parter har en vigtig rolle at spille i forbindelse med holdningsdannelse og fremme af sårbare gruppers integration; derfor er det absolut nødvendigt, at arbejdsmarkedets parter engagerer sig i aktiviteter, der kan fremme handicappedes integration og positive holdninger til handicappede.

3.8. ØSU bifalder, at EU som led i handicapårets aktiviteter vil yde støtte til en ministerkonference arrangeret i samarbejde med Europarådet. Det er en vigtig metode til at engagere lande uden for EU i den fulde integration af handicappede i samfundet.

3.9. ØSU er bekendt med FN's menneskerettighedskommissions arbejde for at forbedre beskyttelsen af de handicappedes menneskerettigheder. ØSU mener, at EU bør debattere og overveje en FN-konvention om handicappedes rettigheder. En sådan FN-konvention kan få store politiske og praktiske konsekvenser til gavn for handicappede i hele verden, specielt i udviklingslandene, herunder de mindst udviklede lande.

3.10. ØSU tilslutter sig, at det er nødvendigt med forberedende aktioner i 2002 forud for handicapåret, og støtter ligeledes Kommissionens forslag om en evaluering af årets resultater og succes, som skal afsluttes i 2004.

3.11. ØSU finder, at handicapåret indebærer udmærkede muligheder for at udvikle nye konkrete initiativer til bekæmpelse af forskelsbehandling og sikring af lige muligheder for handicappede i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 13. Handicapåret bør betegne et vigtigt skridt fremad i den politiske udvikling, både i form af handicapspecifikke initiativer og i form af øget hensyntagen til handicappede i de generelle politikker. Det skal resultere i konkrete fordele og resultater for de handicappede, både på EU- og på nationalt plan, så det bliver indledningen til en dynamisk proces, der fortsætter længe efter, at året er forbi. I den forbindelse bifalder ØSU Kommissionens forslag om at gennemføre undersøgelser om fri bevægelighed og om perspektiver for handicappolitik og håber, de fører til vigtige nye politiske initiativer på området.

3.12. ØSU ønsker at sikre, at aktiviteterne i forbindelse med handicapåret fremmer de handicappedes interesser - og herunder også tager hensyn til forældre til handicappede, der ikke er i stand til at repræsentere sig selv - ved at integrere handicapspørgsmål på tværs af det politiske spektrum. ØSU konstaterer, at der er gjort gode fremskridt med at integrere handicappolitikken på nogle områder, som f.eks. EU's arbejde med informationssamfundet og transportspørgsmål, men at der ikke, eller kun i ringe omfang, er taget hensyn til de handicappedes interesser, når det gælder EU's arbejde med menneskerettigheder og udviklingssamarbejde.

3.13. Handicappedes adgang til informationssamfundet er et vigtigt eksempel på, at hensyntagen til handicappede i alle former for politik er af afgørende betydning for at sikre de handicappedes sociale og økonomiske integration. I det nye videns- og informationssamfund, hvor social og økonomisk integration i stigende grad afhænger af anvendelsen af ny informations- og kommunikationsteknologi, må de handicappede fuldt ud involveres i informationsalderens udvikling og ikke sejles agterud.

3.14. Adgang til kvalitetsuddannelse er helt afgørende, hvis de handicappede effektivt skal integreres i samfundet. Vellykket integration afhænger af, at de kulturelle og holdningsmæssige barrierer nedbrydes, og at adgangen til informationssamfundet såvel som til bygninger og transport forbedres. ØSU opfordrer til, at alle EU-initiativer på uddannelsesområdet betragter handicappede som en af de vigtigste målgrupper.

3.15. Under indtryk af det lave beskæftigelsesniveau for handicappede må der som led i handicapåret gøres en indsats for at fremhæve positive eksempler på, at handicappede bidrager til arbejdsmarkedet, til den europæiske økonomi og til samfundet som sådant. Rådets direktiv om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv(13) betegner et vigtigt skridt fremad i bekæmpelsen af forskelsbehandling af handicappede på arbejdsmarkedet. ØSU anmoder om, at medlemsstaterne fuldt ud gennemfører direktivet senest i 2003. Direktivet om generelle rammebestemmelser suppleres af tilskyndende foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling af handicappede som led i den europæiske beskæftigelsesstrategi. Topmødet om beskæftigelse i Luxembourg anerkendte sådanne foranstaltningers betydning og understregede behovet for at bekæmpe forskelsbehandling og fremme social integration og beskæftigelse; i retningslinjerne for beskæftigelsespolitikken nævnes handicappede udtrykkeligt i 7. retningslinje.

3.16. ØSU erkender, at det fremmer virksomhedernes sociale ansvarlighed, hvis der virkelig gøres noget ved hindringerne for handicappedes beskæftigelse og adgang til varer og tjenesteydelser. I Kommissionen grønbog om virksomhedernes sociale ansvar(14) anerkendes det, hvor betydningsfuld en sådan indsats er for samfundet og for erhvervslivet. I nært samarbejde med arbejdsgiverne og medlemsstaternes regeringer må der udvikles modeller for, hvorledes det kan gøres mere tillokkende for arbejdsgiverne at beskæftige handicappede.

3.17. Handicapåret giver også medlemsstaterne en tilskyndelse til at sikre, at deres nationale handlingsplaner som led i strategien for social integration i 2003 tager større hensyn til handicappedes situation.

4. Særlige bemærkninger

4.1. Blandt mulige konkrete initiativer under handicapåret opfordrer ØSU Kommissionen til at forelægge et forslag til direktiv om ligebehandling og ikke-diskriminering af handicappede, svarende til det nyligt vedtagne direktiv om race og etnisk oprindelse(15).

4.2. ØSU forstår, at hovedformålet med handicapåret er at sikre hensyntagen til handicappede i alle sektorer og på alle politiske områder, og at handicapåret kan tjene som middel til at iværksætte dataindsamling og kontinuerlig overvågning af mekanismer til integration af de handicappedes interesser på alle politiske områder og i alle programmer. Som led i en sådan proces kan handicapåret lancere en åben metode til politisk koordination og udveksling af god praksis mellem medlemsstaterne. Denne proces kan eventuelt få finansiel støtte fra EU via et særligt handicap-handlingsprogram til opfølgning af handicapårets aktiviteter som foreslået af Europa-Parlamentet i beslutningen om Kommissionens meddelelse "På vej mod et Europa uden barrierer for handicappede"(16).

4.3. ØSU's rolle som et organ, der repræsenterer de forskellige økonomiske og sociale grupper inden for civilsamfundet(17), pålægger det et stort ansvar for at sikre, at handicapåret bliver en succes. Det ville være af stor betydning, om de nationale organer, der spiller en lignende rolle som Det Økonomiske og Sociale Udvalg, hvor sådanne eksisterer, inddrages i de nationale komiteer.

4.4. ØSU bifalder forslagene om at inddrage arbejdsmarkedets parter i bredt baserede nationale fora, der skal øge bevidstheden om og iværksætte aktiviteter i forbindelse handicapåret; desuden skal de medvirke til på nationalt plan at skabe overblik over de handicappedes situation og til at opbygge forbindelser med repræsentative handicaporganisationer med henblik på at udvikle langsigtede strategier til fremme af handicappedes ligestilling.

4.5. ØSU anmoder om at få lejlighed til at deltage direkte i arbejdet i det rådgivende udvalg for Det Europæiske Handicapår 2003.

4.6. ØSU finder, at det som en del af sit eget bidrag til handicapåret bør lade foretage en uafhængig gennemgang af sine bygninger, af adgangen til information og aktiviteter og af sin ansættelsespraksis for at vurdere tilgængeligheden for handicappede, med henblik på gradvis at gennemføre nødvendige ændringer og ikke mindst at eliminere arkitektoniske hindringer i den nye bygning, ØSU flytter til. Desuden ser ØSU gerne, at de øvrige EU-institutioner gør noget tilsvarende for at vise et godt eksempel over for medlemsstaterne.

4.7. Det foreslås, at ØSU forelægger en initiativudtalelse om handicappede i 2002 for at evaluere, hvordan de handicappedes integration i samfundet udvikler sig, og hvordan den kan fremskyndes. Med en sådan rapport kan ØSU levere et væsentligt bidrag til handicapåret. Rapportens konklusioner bør bringes til offentlighedens kundskab ved et arrangement foranstaltet af ØSU.

Bruxelles, den 17. oktober 2001.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Se Kommissionens meddelelse "På vej mod et Europa uden barrierer for handicappede", KOM(2000) 284 endelig.

(2) I en rapport, der blev forelagt på Den Europæiske Handicapdag i 1995, hedder det, at de handicappede i EU har status af usynlige borgere.

(3) FN's resolution 48/96 af 20. december 1993.

(4) EFT C 12 af 13.1.1997.

(5) KOM(96) 406 endelig.

(6) EFT C 66 af 3.3.1997.

(7) Eurobarometer-rapport 54.2 (april 2001).

(8) EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(9) EFT L 303 af 2.12.2000, s. 23.

(10) EFT C 364 af 18.12.2000, s. 1-22.

(11) KOM(2000) 284 endelig.

(12) Beslutning om "På vej mod et Europa uden barrierer for handicappede", A5-0084/2001.

(13) EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(14) KOM(2001) 366 endelig.

(15) EFT L 180 af 19.7.2000, s. 13.

(16) A5-0084/2001.

(17) Nice-traktatens artikel 257.