1.Fair og effektiv selskabsbeskatning: en hjørnesten i det indre marked

Det indre marked er en af Europas største bedrifter og gør det muligt for personer, varer, tjenesteydelser og kapital at bevæge sig frit. Det mindsker bureaukratiet for erhvervsdrivende og virksomheder, der opererer på tværs af landegrænserne. Det giver flere valgmuligheder og lavere priser for forbrugerne. Det giver borgerne mulighed for at rejse, bo, arbejde og studere, hvor de måtte ønske det. Kommissionen har derfor gjort det til en prioritet at virkeliggøre et dybere og mere fair indre marked, hvilket er afgørende for at kunne sikre en blomstrende økonomi til fordel for alle.

Som anført i handlingsplanen fra juni 2015 om et fair og effektivt system for selskabsbeskatning i Den Europæiske Union forudsætter et sundt indre marked et fair, effektivt og vækstfremmende system for selskabsbeskatning baseret på princippet om, at virksomhederne betaler skat i det land, hvor overskuddet skabes. Aggressiv skatteplanlægning underminerer dette princip. De fleste virksomheder engagerer sig ikke i aggressiv skatteplanlægning og udsættes for konkurrencemæssige ulemper sammenlignet med dem, der gør det. Disse virksomheders aggressive adfærd fordrejer prissignaler og muliggør lavere kapitalomkostninger, hvilket forstyrrer spillereglerne i det indre marked. Små og mellemstore virksomheder rammes særligt hårdt af dette fænomen.

I mellemtiden mister medlemsstater betydelige skatteindtægter på grund af visse virksomheders aggressive skatteplanlægning. Andre mindre aggressive og mindre mobile skattesubjekter skal så bære en tungere del af byrden. Europa er på vej ud af en vanskelig økonomisk krise, og det er forståeligt, at borgerne nærer modvilje mod at skulle bære en tungere skattebyrde, mens visse selskaber undgår at betale deres andel, undertiden med de nationale regeringers frivillige eller ufrivillige medvirken. Denne ulige byrdefordeling undergraver retfærdigheden i beskatningen, demoraliserer almindelige skattesubjekter og truer den sociale kontrakt mellem borgerne og deres regeringer. Europa-Parlamentet, der fungerer som talerør for de europæiske borgere, har krævet, at der sættes en stopper for denne praksis.

Medlemsstaterne accepterer og forstår, at hvis de ønsker et stærkere indre marked, kan der ikke ses bort fra spørgsmålet om beskatning. En koordineret tilgang til gennemførelsen af vækstfremmende skattesystemer og tackling af grænseoverskridende problemer er afgørende for et velfungerende indre marked og en vellykket kapitalmarkedsunion og for at tiltrække investeringer til EU. Medlemsstaterne anerkender nu dette og har opfordret til bekæmpelse af aggressiv skatteplanlægning . Dette kræver en fælles tilgang på EU-plan eller indførelse af generelle og specifikke midler til bekæmpelse af skatteundgåelse, der omfatter både interne foranstaltninger og fælles aktioner til bekæmpelse af de fælles trusler om udhuling af skattegrundlaget.

2.Aggressiv skatteplanlægning: et globalt problem, der kræver EU-interne og globale løsninger

Ensidige foranstaltninger fra medlemsstaternes side vil ikke i tilstrækkelig grad løse problemet med aggressiv skatteplanlægning og kan skabe problemer. I et indre marked, der bygger på fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital, kan ukoordinerede foranstaltninger mod overførsel af overskud gøre mere skade end gavn. Divergerende nationale tilgange til tackling af dette problem kan skabe smuthuller for personerne bag aggressiv skatteplanlægning. Regler i en medlemsstat kan underminere effektiviteten af andres regler. Desuden kan en ukoordineret tilgang medføre usikkerhed og administrative byrder for virksomhederne.

En ukoordineret tilgang kan yderligere tilskynde til suboptimale løsninger i medlemsstaterne. I nogle tilfælde er medlemsstarene tilbageholdende med at skride ind af frygt for den konkurrencemæssige ulempe, et indgreb kan medføre. Nogle medlemsstater reagerer i stedet på problemet ved at øge deres bestræbelser på at tiltrække eller fastholde multinationale selskabers overskud i deres egne områder — undertiden gennem skattebegunstigelser eller skatteafgørelser, der giver en selektiv fordel, hvilket er i strid med EU's statsstøtteregler. Skadelig skattekonkurrence har imidlertid tendens til at skabe større incitamenter for virksomheder til at flytte deres overskud og mindsker samtidig medlemsstaternes samlede skatteindtægter og fjerner deres fokus på vækstfremmende skattepolitikker. Der gøres i øjeblikket en målrettet indsats mod skattebegunstigelser og skatteafgørelser under statsstøttereglerne, men dette skal suppleres med lovgivningsmæssige foranstaltninger.

Aggressiv skatteplanlægning er et globalt problem, som kræver europæiske og internationale løsninger. Mange medlemsstater erkender nu, at en ensidig indsats er utilstrækkelig. Der er udbredt enighed om, at der er behov for en koordineret reaktion på problemet med aggressiv skatteplanlægning for at sikre konkurrence på lige vilkår på skatteområdet.

3.Tiden er ikke inde til "business as usual": Der er behov for politiske ambitioner og retssikkerhed

Kommissionens meddelelse af 17. juni 2015 om "et fair og effektivt system for selskabsbeskatning i Den Europæiske Union: 5 centrale indsatsområder" lagde grunden for indsatsen mod aggressiv skatteplanlægning. Det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag (FKSSG) er et centralt element i handlingsplanen, da det vil medføre en gennemgribende reform af selskabsbeskatningen og sikre en samlet løsning på problemet med overførsel af overskud i Europa. Det vil også skabe bedre skatteforhold for virksomhederne ved at reducere de skattemæssige byrder.

I afventning af vedtagelsen af det kommende reviderede FKSSG-forslag blev der foreløbig fastsat andre foranstaltninger i handlingsplanen fra juni måned, som skal sikre en effektiv beskatning dér, hvor overskuddet skabes, forbedre skatteforholdene for virksomhederne, øge gennemsigtigheden på skatteområdet og styrke EU's værktøjer til koordinering. Disse foranstaltninger er nøje forbundet med G20/OECD-projektet om udhuling af skattegrundlaget og overførsel af overskud (Base Erosion and Profit Shifting - BEPS), som stadig kørte, da handlingsplanen blev offentliggjort. Siden da er der gjort gode fremskridt med mange af disse foranstaltninger. På nogle områder af handlingsplanen afhang foranstaltningerne på EU-plan imidlertid af afslutningen af G20/OECD-øvelsen.

Der blev offentliggjort G20/OECD-rapporter i oktober 2015, og medlemsstaterne forventes nu at gennemføre mange af disse anbefalinger på en måde, der stemmer overens med EU-retten. Mange medlemsstater har oplyst, at de agter at gennemføre disse løsninger snarest muligt, men der er en risiko for, at de vil gøre det på uensartet vis eller med forskellige fortolkninger af OECD's BEPS-foranstaltninger.

Dette er ikke tilstrækkeligt. I EU skal foranstaltningerne til bekæmpelse af skatteundgåelse træffes på en klar og sammenhængende måde for at styrke medlemsstaternes fælles kamp mod skatteundgåelse, samtidig med at de traktatfæstede friheder og EU's konkurrenceevne fastholdes.

EU kan og skal gøre mere for at sikre, at medlemsstaterne udvikler en fælles standard. EU råder over redskaber, der kan sikre, at foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse gennemføres på koordineret vis i samtlige medlemsstater for derved at forstærke forsvaret mod misbrug og øge retssikkerheden for virksomhederne. EU kan navnlig sikre en fælles tilgang gennem vedtagelse af retsakter. Dette er hensigtsmæssigt i visse tilfælde, f.eks. når defensive foranstaltninger relaterer til national lovgivning. Lovgivning kan omfatte en vis fleksibilitet for at give medlemsstaterne mulighed for at tage hensyn til deres forskelligartede omstændigheder og kan i det mindste sikre, at der findes en minimumsstandard i hele Unionen. EU's lovgivning vil medvirke til at skabe fælles spilleregler på skatteområdet for medlemsstaterne og begrænse de fordrejninger, som undergraver det indre marked.

I andre tilfælde er lovgivning måske ikke hensigtsmæssig, for eksempel når det handler om beskatningsoverenskomster. I disse tilfælde kan en henstilling fra Kommissionen være en bedre måde at yde vejledning om en tilgang, der er kompatibel med EU-retten. På andre områder kan det være hensigtsmæssigt at anvende andre redskaber, som er til rådighed i EU, eksempelvis det fælles forum for interne afregningspriser, adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning eller platformen for god forvaltningspraksis på skatteområdet.

Der er nu behov for nu at udvikle skattemæssige rammebetingelser for selskaber i EU, der fremmer en konkurrencedygtig og vækstfremmende økonomi. Jo længere der ventes, jo større er risikoen for, at der opstår divergerende tilgange, der skaber administrative byrder og usikkerhed for virksomhederne og skader det indre marked. Der er ingen grund til forsinkelse. Medlemsstaterne har undersøgt disse spørgsmål i dybden og udførligt, både i EU og OECD. I løbet af denne proces er der blevet gennemført en omfattende høring af virksomheder, ngo'er og faggrupper, som har tilkendegivet deres synspunkter. Europa-Parlamentet har afgivet sine betænkninger om aggressiv skatteplanlægning. Alle elementer er på bordet. Det er tid til handling.

4.Effektiv beskatning: Skatten betales dér, hvor værdien skabes