Tekst foreslået af Kommissionen Ændringer foreslået af ECB (9)

Ændringsforslag 1

Forslaget til forordningens præambel (ny henvisning)

»under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter den almindelige lovgivningsprocedure,« »under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank,, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter den almindelige lovgivningsprocedure,«

Begrundelse I overensstemmelse med traktatens artikel 296, der fastlægger, at retsakter skal henvise til alle udtalelser, som er påkrævet i henhold til traktaten, er den foreslåede ændring nødvendig for at afspejle, at EU-retsakten er vedtaget i overensstemmelse med traktatens artikel 127, stk. 4, og artikel 282, stk. 5, der indeholder en forpligtelse til at høre ECB om ethvert udkast til EU-retsakt, der er omfattet af dens kompetenceområde.

Ændringsforslag 2

Betragtning 16a til forslaget til forordning (ny)

Ingen tekst. »(16a) Rapporten udarbejdet af Højniveaugruppen vedrørende Finansielt Tilsyn i Den Europæiske Union under ledelse af Jacques de Larosière fastslog, at tilsynet på mikroplan ikke effektivt kan sikre den finansielle stabilitet uden at tage behørigt hensyn til udviklingen på makroplan, mens tilsynet på makroplan ikke giver mening, medmindre det på en måde har indvirkning på tilsynet på mikroplan. Et tæt samarbejde mellem EBA og ESRB er væsentligt for at gøre ESRB's virke og opfølgningen på dets advarsler og henstillinger så effektiv som muligt. Særlig bør EBA kunne videregive alle relevante oplysninger, der er indsamlet af de kompetente myndigheder i henhold til indberetningsforpligtelserne i nærværende forordning, til ESRB.«

Begrundelse Den foreslåede betragtning vedrører vigtigheden af makroovervågning i hele EU og præciserer, at de oplysninger, der er underlagt indberetningskrav, både har mikro- og makroprudentielle formål. En identisk betragtning kan indføres i direktivforslaget.

Ændringsforslag 3

Betragtning 56a til forslaget til forordning (ny)

Ingen tekst. »(56a) En vigtig erfaring at drage af krisen er, at der er behov for en væsentlig styrkelse af den lovpligtige kapitals tabsabsorberingskapacitet. Med henblik herpå kræver Basel III-aftalen vedrørende aktieselskaber, at »for at et instrument kan indgå som tier-1 kernekapital, skal det opfylde alle de kriterier, der er defineret i aftalen, og kriterierne kan alene opfyldes med ordinære aktier«. Forordningen gennemfører disse strenge kriterier for at »omfatte kapitalgrundlagsinstrumenter af højeste kvalitet for de internationale aktive banker, som er aktieselskaber«.«

Begrundelse Forslaget har til formål at understrege de relevante bestemmelser i Basel III-aftalen, som fastsætter kriterierne for, hvilke aktier der kan indgå som tier-1 kernekapitalinstrumenter (jf. også ændringsforslag 6, 7, 8 og 9).

Ændringsforslag 4

Betragtning 68 i forslaget til forordning

»(68) Gearingsgraden er et nyt værktøj til regulering og tilsyn for Unionen. I overensstemmelse med internationale aftaler bør den i første omgang indføres som et supplerende element, der kan anvendes på de enkelte institutter, når tilsynsmyndighederne ønsker det. Den rapporteringspligt, institutter er pålagt, skulle gøre det muligt a gennemføre en fornyet gennemgang og kalibrering med henblik på at gå over til et bindende tal for gearingsgraden i 2018.« »(68) Gearingsgraden er et nyt værktøj til regulering og tilsyn for Unionen,i overensstemmelse med Basel III-aftalen. Den bør i første omgang indføres som et supplerende element, der kan anvendes på de enkelte institutter, når tilsynsmyndighederne ønsker det. Den rapporteringspligt, institutter er pålagt, skulle gøre det muligt at gennemføre en fornyet gennemgang og kalibrering for at sikre en obligatorisk anvendelse af gearingsgraden fra 2018.«

Begrundelse Denne ændring præciserer, at gearingsgraden finder anvendelse fra 1. januar 2018.

Ændringsforslag 5

Artikel 4 i forslaget til forordning (nye definitioner)

Ingen tekst. » »eksternt kreditvurderingsinstitut (ECAI)«: et kreditvurderingsbureau, som er registreret eller godkendt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1060/2009, eller en centralbank, der udsteder kreditvurderinger, som er undtaget fra anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1060/2009« » »udpeget ECAI«: et ECAI, der er udpeget af en institution.«

Begrundelse Af hensyn til klarhed definerer den foreslåede ændring »ECAI« og »udpeget ECAI« og tilføjer disse til listen over definitioner i forslaget til forordning og direktivforslaget. Da forordning (EF) nr. 1060/2009 (10) definerer ECAI'er som alle kreditvurderingsbureauer, som er registreret eller godkendt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1060/2009, eller centralbanker, der udsteder kreditvurderinger, som er undtaget fra forordning (EF) nr.1060/2009, er der ikke behov for at definere »berettigede« og/eller »anerkendte« ECAI'er i forslaget til forordning og direktivforslaget. Af samme grund bør de øvrige bestemmelser, der henviser til disse udtryk, tilsvarende ændres. Af hensyn til konsekvens på tværs af sektorerne henstiller ECB også, at det sikres, at bestemmelserne svarer til de bestemmelser, som fremgår af forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/71/EF og direktiv 2009/138/EF for så vidt angår de beføjelser, der er tillagt Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger og Den Europæiske Værdipapirtilsynsmyndighed (11) , som er under behandling, og som vedrører ECAI'erne. Dette gælder også for reglerne, der knytter sig til konverteringen af ECAI'ernes kreditvurderinger og til muligheden for at inddrage Det Fælles Udvalg for ESA'erne (12).

Ændringsforslag 6

Artikel 24, stk. 4, i forslaget til forordning

»4. EBA opstiller, vedligeholder og offentliggør en liste over de former for kapitalinstrumenter i hver medlemsstat, som kan klassificeres som tier 1-kernekapitalinstrumenter. EBA opstiller og offentliggør denne liste senest den 1. januar 2013.« »4. De kompetente myndigheder underretter EBA om de aktietyper, som efter deres vurdering kan anvendes som tier 1-kernekapitalinstrumenter i henhold til national lovgivning. EBA evaluerer løbende disse aktietyper og udarbejder et udkast til en liste over aktietyper i hver medlemsstat, der kan anerkendes som tier 1-kernekapitalinstrumenter i henhold til stk. 5 o. På anmodning af en medlemsstat eller på eget initiativ kan EBA anmode om juridiske udtalelser som led i vurderingen af, hvorvidt de aktietyper, som medlemsstaterne har indberettet, kan anerkendes på grundlag af betingelserne i artikel 26.«

Begrundelse EBA bør have kompetence til at evaluere de aktietyper, der kan anvendes som tier-1 kernekapitalinstrumenter, på grundlag af de oplysninger, som de har modtaget fra de kompetente myndigheder og i overensstemmelse med reglerne, der er defineret i forslaget til forordning, særlig artikel 26, stk. 1. Med henblik herpå kan EBA også anmode om eksterne juridiske udtalelser for at vurdere, om visse af de af medlemsstaterne indberettede aktietyper kan anerkendes.

Ændringsforslag 7

Artikel 24, stk. 5 og 6, i forslaget til forordning (nye)

Ingen tekst. »5. EBA udarbejder udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, hvori opregnes de aktietyper, der opfylder betingelserne i artikel 26. EBA forelægger udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 1. januar 2013. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010. 6. Alene de aktietyper, der fremgår af gennemførelsesretsakten vedtaget af Kommissionen i henhold til stk. 5, kan anerkendes som tier 1-kernekapitalinstrumenter. De kompetente myndigheder fører løbende tilsyn med overholdelsen af de i kapitel 2 definerede betingelser for tier 1-kernekapital.«

Begrundelse EBA bør have kompetence til at evaluere de aktietyper, der kan anerkendes som tier-1 kernekapitalinstrumenter, på grundlag af de oplysninger, som de har modtaget fra de kompetente myndigheder og i overensstemmelse med reglerne, der er defineret i forslaget til forordning, særlig artikel 26, stk. 1. ECB foreslår, at EBA's udkast til en liste ændres til en gennemførelsesretsakt udstedt af Kommissionen.

Ændringsforslag 8

Artikel 26, stk. 1, i forslaget til forordning

»1. Kapitalinstrumenter kvalificerer kun som tier 1-kernekapitalinstrumenter, såfremt samtlige følgende betingelser er opfyldt: (…).« »1. Kapitalinstrumenter udstedt af andre institutter end de i artikel 27 omhandlede, består af de aktier i virksomheder, der optræder på listen i artikel 24, stk. 4, og kvalificerer kun som tier 1-kernekapitalinstrumenter, såfremt samtlige følgende betingelser er opfyldt: (…).«

Begrundelse Forslaget til forordning henviser til »kapitalinstrumenter« som komponenter i tier 1-kernekapitalposterne. Basel III-aftalen henviser til »ordinære aktier« som den fremherskende form for tier 1-kernekapital. ECB henstiller, at det præciseres, at tier 1-kernekapitalinstrumenter alene består af aktier, der opfylder kriterierne i artikel 26, stk. 1, i forslaget til forordning.

Ændringsforslag 9

Artikel 26, stk. 3, i forslaget til forordning

»3. EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere følgende: a) de relevante former for indirekte finansiering af kapitalinstrumenter b) betydningen af elementer, som kan udloddes, med henblik på at fastlægge det beløb, som kan udloddes til indehaverne af et instituts kapitalgrundlagsinstrumenter.« »3. EBA udarbejder udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere følgende: a) de relevante former for indirekte finansiering af kapitalinstrumenter b) betydningen af elementer, som kan udloddes, med henblik på at fastlægge det beløb, som kan udloddes til indehaverne af et instituts kapitalgrundlagsinstrumenter c) betydningen af præferenceudlodninger d) definitionen og virkningerne af »at dække den første og den forholdsmæssigt største andel af tab, efterhånden som de opstår« e) loftet eller andre restriktioner for udlodningernes maksimale størrelse.«

Begrundelse ECB mener, at EBA bør udarbejde udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder inden for ovennævnte områder for at forbedre den harmoniserede anvendelse af kriterierne for anerkendelse af aktier som tier 1-kernekapitalposter i alle medlemsstaterne.

Ændringsforslag 10

Artikel 46 i forslaget til forordning

»Artikel 46 Andre undtagelser fra og alternativer til fradrag, når konsolidering finder anvendelse 1. Som et alternativ til et instituts fradrag af besiddelser af tier 1-kernekapitalinstrumenter i forsikringsselskaber, genforsikringsselskaber og forsikringsholdingselskaber, hvori instituttet har en væsentlig kapitalandel, kan de kompetente myndigheder tillade, at instituttet anvender metode 1, 2 eller 3 i bilag I til direktiv 2002/87/EF. Instituttet anvender den valgte metode konsekvent over tid. Et institut kan kun anvende metode 1 (regnskabskonsolidering) med den kompetente myndigheds forudgående samtykke. Den kompetente myndighed giver kun sit samtykke, hvis den finder det godtgjort, at omfanget af integreret ledelse og intern kontrol for så vidt angår de enheder, som vil være omfattet af konsolideringen efter metode 1, er tilstrækkelig. (…) 3. De kompetente myndigheder kan tillade, at institutterne ikke fratrækker en besiddelse af en post i artikel 33, stk. 1, litra h) og i), i følgende tilfælde: a) hvis besiddelsen er i en relevant enhed, som er omfattet af samme supplerende tilsyn som instituttet i henhold til direktiv 2002/87/EF b) hvis et institut som omhandlet i artikel 25 har en besiddelse i en anden af disse institutter eller i dets centrale eller regionale kreditinstitut, og følgende betingelser er opfyldt: (…).« »Artikel 46 Andre undtagelser fra og alternativer til fradrag, når konsolidering finder anvendelse 1. Som et alternativ til et instituts fradrag af besiddelser af tier 1-kernekapitalinstrumenter i forsikringsselskaber, genforsikringsselskaber og forsikringsholdingselskaber, hvori instituttet har en væsentlig kapitalandel, kan de kompetente myndigheder tillade, at instituttet anvender metode 1, 2 eller 3 i bilag I til direktiv 2002/87/EF, såfremt anvendelsen af disse metoder ikke medfører et højere kapitalgrundlag set i forhold til metoden baseret på fradrag på det i artikel 16 anførte niveau for institutter og finansieringsinstitutter. Instituttet anvender den valgte metode konsekvent over tid. Et institut kan kun anvende metode 1 (regnskabskonsolidering) med den kompetente myndigheds forudgående samtykke. Den kompetente myndighed giver kun sit samtykke, hvis den finder det godtgjort, at omfanget af integreret ledelse og intern kontrol for så vidt angår de enheder, som vil være omfattet af konsolideringen efter metode 1, er tilstrækkelig. (…) 3. De kompetente myndigheder kan tillade, at institutterne ikke fratrækker en besiddelse af en post i artikel 33, stk. 1, litra h) og i), i følgende tilfælde: a) hvis besiddelsen er i en relevant enhed, som er omfattet af samme supplerende tilsyn som instituttet i henhold til direktiv 2002/87/EF b) hvis alternativet til at foretage et fradrag ikke medfører et højere kapitalgrundlag set i forhold til metoden baseret på fradrag på det i artikel 16 anførte niveau for institutter og finansieringsinstitutter c) hvis et institut som omhandlet i artikel 25 har en besiddelse i en anden af disse institutter eller i dets centrale eller regionale kreditinstitut, og følgende betingelser er opfyldt: (…).«

Begrundelse ECB forstår, at elimineringen af dobbeltanvendelsen af lovbestemte kapitalgrundlag på sektorplan (ved at fradrage væsentlige investeringer i forsikringsselskaber) og fastsættelsen af yderligere kapitalgrundlagskrav for finansielle konglomerater (ved at anvende en af de tre metoder fastlagt i bilag I til direktiv 2002/87/EF) ikke udelukker hinanden. Som følge heraf bør ethvert alternativ til fradragsmetoden, der er vedtaget af GHOS, ikke medføre et højere lovbestemt kapitalgrundlag for konsoliderede kreditinstitutter og finansieringsinstitutter, som omhandlet i artikel 16 i forslaget til forordning.

Ændringsforslag 11

Artikel 95 i forslaget til forordning

»Artikel 95 Indberetning af kapitalgrundlagskrav 1. Institutter, som beregner kapitalgrundlagskrav i relation til positionsrisikoen, indberetter disse kapitalgrundlagskrav mindst hver tredje måned. Indberetningen skal indeholde regnskabsdata, som er udarbejdet efter det regnskabssystem, instituttet er omfattet af i henhold til forordning (EF) nr. 1606/2002 og direktiv 86/635/EØF, såfremt det er nødvendigt at få et fyldestgørende billede af risikoprofilen for instituttets aktiviteter. Institutternes indberetning vedrørende de i artikel 87 fastsatte krav foretages mindst to gange om året. Institutterne skal meddele de kompetente myndigheder resultaterne af beregningen og oplyse om de nødvendige data for beregningen. 2. EBA udarbejder udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder med henblik på at fastsætte ensartede formater, hyppigheder og datoer for indberetning og de it-løsninger, der i Unionen skal anvendes til sådanne indberetninger. Indberetningsformaterne skal være rimelige i forhold til arten, omfanget og kompleksiteten af institutternes aktiviteter. EBA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 1. januar 2013. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige standarder efter proceduren i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.« »Artikel 95 Indberetning af kapitalgrundlagskrav og regnskabsdata 1. Institutterne foretager indberetning vedrørende de i artikel 87 fastsatte krav mindst en gang i kvartalet. 1a. Indberetningen skal også indeholde regnskabsdata, som er udarbejdet efter det regnskabssystem, instituttet er omfattet af i henhold til forordning (EF) nr. 1606/2002 og direktiv 86/635/EØF, såfremt : a) EBA finder, at disse data er nødvendige for at få et fyldestgørende billede af risikoprofilen for instituttets aktiviteter (b) EBA, i samarbejde med ESRB, finder, at disse data er nødvendige for at kunne udføre makrotilsynsopgaverne i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1092/2010 og forordning (EU) nr. 1093/2010. Institutterne skal rettidigt meddele de kompetente myndigheder resultaterne af beregningen og oplyse om de nødvendige data for beregningen. 2. EBA udarbejder udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder med henblik på at fastsætte definitioner, klassificeringskriterier, ensartede formater, hyppigheder og datoer for indberetning og de it-løsninger, der i Unionen skal anvendes til sådanne indberetninger. Indberetningsformaterne og hyppigheden skal være rimelige i forhold til arten, omfanget og kompleksiteten af institutternes aktiviteter. EBA hører ESRB om udarbejdelsen af udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der vedrører dataene omhandlet i stk. 1a, litra b). EBA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 1. januar 2013. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige standarder efter proceduren i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.«

Begrundelse Denne ændring præciserer det nuværende retsgrundlag for vedtagelsen af COREP-indberetningsformaterne og indfører et retsgrundlag for FINREP-indberetningsformaterne (13). Endvidere henstiller ECB, at indberetningen foretages kvartalsvis senest to måneder efter det pågældende kvartal for at sikre en bedre datastrøm. Det bør også præciseres, at data, der tilvejebringes til makrotilsynsformål, bør følge fælles definitioner og klassificeringskriterier. EBA og ESRB bør samarbejde om at definere omfanget af regnskabsdata, som er nødvendige til makrotilsynsformål. Det er vigtigt at sikre, at indberetningsformater og hyppighed tilpasses til institutternes størrelse. For at indsamle de oplysninger, som er nødvendige for at kunne udføre makrotilsynsopgaverne i forbindelse med de indberetningskrav, der er knyttet til store engagementer, likviditetsindberetning og gearingsgrad (14) , foreslår ECB også, at der indføres et krav om indberetning mindst hvert kvartal, og at ESRB inddrages i udarbejdelsen af udkast til de gennemførelsesmæssige tekniske standarder. Endelig kunne udkastene til de gennemførelsesmæssige tekniske standarder, i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, omfatte specifikke krav til indberetningshyppigheden afhængig af arten, omfanget og kompleksiteten af institutternes aktiviteter.

Ændringsforslag 12

Artikel 130 i forslaget til forordning

»Afdeling 3 Godkendelse og konvertering af kreditvurderinger Underafdeling 1 Godkendelse af ECAI'er Artikel 130 ECAI'er 1. En ekstern kreditvurdering kan kun benyttes til bestemmelse af en eksponerings risikovægt i henhold til dette kapitel, hvis vurderingen er blevet foretaget eller godkendt af et godkendt ECAI i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1060/2009. 2. Godkendte ECAI'er er alle kreditvurderingsbureauer, som er registreret eller godkendt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1060/2009, og centralbanker, som udsteder kreditvurderinger, som er undtaget fra forordning (EF) nr. 1060/2009. 3. EBA offentliggør en liste over godkendte ECAI'er.« »Afdeling 3 Anvendelse af kreditvurderinger og konvertering af kreditvurderinger Underafdeling 1 ECAI'er Artikel 130 ECAI'ers anvendelse af kreditvurderinger 1. En ekstern kreditvurdering kan kun benyttes til bestemmelse af en eksponerings risikovægt i henhold til dette kapitel, hvis vurderingen er blevet foretaget eller af et godkendt ECAI i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1060/2009. 2. EBA offentliggør listen over ECAI'er på sit websted i henhold til artikel 2, stk. 4, og artikel 18, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1060/2009.«

Begrundelse Den foreslåede ændring har til formål at bringe forslaget til forordning i overensstemmelse med den nuværende procedure i forordning (EF) nr. 1060/2009, hvor henholdsvis ESMA og Kommissionen fastsætter listen over kreditvurderingsbureauer og centralbanker, som er undtaget fra anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1060/2009 (jf. ændringsforslag 5, 14 og 15).

Ændringsforslag 13

Artikel 238, stk. 6, i forslaget til forordning

»6. De kompetente myndigheder holder EBA orienteret om de specifikke tilfælde, som er omhandlet i stk. 2, hvor den mulige reduktion i den risikovægtede værdi af eksponeringen, ikke er underbygget af en tilsvarende kreditrisikooverførsel til tredjeparter, og institutternes anvendelse af stk. 4. EBA overvåger de forskellige former for praksis på dette område og fastsætter retningslinjer i overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) nr. 1093/2010.« »6. De kompetente myndigheder holder EBA orienteret om de specifikke tilfælde, som er omhandlet i stk. 2, hvor den mulige reduktion i den risikovægtede værdi af eksponeringen, ikke er underbygget af en tilsvarende kreditrisikooverførsel til tredjeparter, og institutternes anvendelse af stk. 4. EBA overvåger de forskellige former for praksis på dette område og udarbejder i lyset af den observerede bedste praksis udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 1 i forordning (EU) nr. 1093/2010.«

Begrundelse For at sikre lige konkurrencevilkår og for at øge gennemsigtigheden og klarheden af de gældende regler mener ECB, at ECA bør udarbejde udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder og ikke retningslinjer med henblik på at anerkende væsentlige kreditrisikooverførsler, hvilket vil gøre det muligt at reducere størrelsen af risikovægtede eksponeringer. En forbedring af reglernes gennemsigtighed og klarhed på dette område vil ikke kun bidrage til at sikre lige konkurrencevilkår på tværs af grænser og markedsdeltagere, men også til at skabe grundlag for, at der kan pustes nyt liv i værdipapirmarkederne. Det foreslås, at artikel 239, stk. 6, i forslaget til forordning ændres tilsvarende.

Ændringsforslag 14

Artikel 262 i forslaget til forordning

»Artikel 262 Anerkendelse af ECAI'er 1. Institutter kan kun benytte ECAI-kreditvurderinger til at bestemme risikovægten af en securitiseringsposition, hvis kreditvurderingen er udstedt af et ECAI eller er godkendt af et anerkendt ECAI i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1060/2009. 2. Anerkendte ECAI'er er alle kreditvurderingsbureauer, som er registreret eller godkendt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1060/2009, og centralbanker, som udsteder kreditvurderinger, som er undtaget fra forordning (EF) nr. 1060/2009. 3. EBA offentliggør en liste over anerkendte ECAI'er.« »Artikel 262 ECAI'ers anvendelse af kreditvurderinger Institutter kan kun benytte -kreditvurderinger til at bestemme risikovægten af en securitiseringsposition, hvis kreditvurderingen er udstedt eller godkendt af et ECAI i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1060/2009. «

Begrundelse Jf. ændringsforslag 5, 12 og 15.

Ændringsforslag 15

Artikel 263 i forslaget til forordning

»Artikel 263 Krav, som skal opfyldes ved kreditvurderinger foretaget af ECAI'er Institutter kan kun anvende en kreditvurdering foretaget af et anerkendt ECAI til beregning af størrelsen af risikovægtede eksponeringer i henhold til afdeling 3, hvis følgende betingelser er opfyldt: (…) b) ECAI skal have offentliggjort kreditvurderingerne, procedurerne, metodeforudsætningerne og de centrale elementer, der ligger til grund for vurderingerne. ECAI'et skal endvidere offentliggøre tabs- og likviditetsanalyser samt vurderingers følsomhed over for ændringer i underliggende vurderingsforudsætninger,herunder puljeaktivers ydeevne. Oplysninger, der kun stilles til rådighed for et begrænset antal enheder, anses ikke for at være offentliggjort. Kreditvurderingerne skal medtages i ECAI'ets transitionsmatrice (…).« »Artikel 263 Krav, som skal opfyldes ved kreditvurderinger foretaget af ECAI'er Institutter kan kun anvende en kreditvurdering foretaget af et ECAI til beregning af størrelsen af risikovægtede eksponeringer i henhold til afdeling 3, hvis følgende betingelser er opfyldt: (…) b) ECAI'et skal offentliggøre tabs- og likviditetsanalyser samt vurderingers følsomhed over for ændringer i underliggende vurderingsforudsætninger,herunder puljeaktivers ydeevne, såvel som kreditvurderingerne, procedurerne, metoderne, forudsætningerne, og de centrale elementer, der ligger til grund for vurderingerne, i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1060/2009. Oplysninger, der kun stilles til rådighed for et begrænset antal enheder, anses ikke for at være offentliggjort. Kreditvurderingerne skal medtages i ECAI'ets transitionsmatrice (…).«

Begrundelse Ændringerne har til formål at præcisere, at kravene i forslaget til forordning er et supplement til de krav, der er fastlagt i forordning (EF) nr. 1060/2009.

Ændringsforslag 16

Artikel 295, stk. 2, litra b), i forslaget til forordning

»b) den kompetente myndighed for den CCP, der er omhandlet i litra a), har offentliggjort en meddelelse, som bekræfter, at nævnte CCP efterkommer alle de henstillinger for centrale modparter, som udvalget om clearing- og betalingssystemer og Den Internationale Børstilsynsorganisation har offentliggjort« »b) de kompetente myndigheder for tilsyn med og overvågning af den CCP, der er omhandlet i litra a), har offentliggjort en meddelelse, som bekræfter, at nævnte CCP efterkommer gældende internationale standarder for CCP'er, som udvalget om clearing- og betalingssystemer og Den Internationale Børstilsynsorganisation har offentliggjort«

Begrundelse Denne artikel fastsætter betingelserne, hvorunder den »kompetente myndighed« skal bekræfte, at den centrale modpart (CCP) efterkommer alle henstillingerne for CCP'er, der er offentliggjort af Komiteen for Betalings- og Afviklingssystemer og Den Internationale Organisation for Børstilsynsmyndigheder (CPPS-IOSCO). Betegnelsen »den kompetente myndighed« er ikke i sig selv tilstrækkeligt dækkende for værdipapirtilsynsmyndighedernes og overvågernes fælles kompetencer. Derfor bør der i stedet henvises til »de kompetente myndigheder for tilsyn med og overvågning af den CCP«, i overensstemmelse med udtalelse CON/2011/1 (15) . Dette vil også være i overensstemmelse med CPSS-IOSCO's udkast til principper for finansielle markedsinfrastrukturer (FMI'er), som fastslår, at »de relevante myndigheder, i overensstemmelse med deres respektive ansvar for lovgivning, tilsyn og overvågning af en FMI, forventes at udføre deres egne vurderinger af FMI'en« (16) . Endvidere vil henvisningen til CPSS-IOSCO-henstillingerne for CCP'er snart være forældet, da henstillingerne vil blive erstattet af principperne for FMI'er. Det vil derfor være mere hensigtsmæssigt at anvende et mere generelt udtryk for at undgå misforståelser og for at være på forkant med de kommende ændringer.

Ændringsforslag 17

Artikel 296, stk. 5, litra b), i forslaget til forordning

»b) relevante love, administrative bestemmelser og ved aftale indgåede arrangementer, som finder anvendelse på eller er bindende for nævnte institut eller CCP'en, sikrer i tilfælde af clearingmedlemmets misligholdelse eller insolvens, at instituttets positioner vedrørende nævnte kontrakter og transaktioner og den tilsvarende sikkerhedsstillelse overføres til et andet clearingmedlem inden for den relevante margenrisikoperiode« »b) relevante love, administrative bestemmelser og ved aftale indgåede arrangementer, som finder anvendelse på eller er bindende for nævnte institut eller CCP'en, danner i tilfælde af clearingmedlemmets misligholdelse eller insolvens grundlag for, at instituttets positioner vedrørende nævnte kontrakter og transaktioner og den tilsvarende sikkerhedsstillelse kan overføres til et andet clearingmedlem inden for den relevante margenrisikoperiode«

Begrundelse I henhold til forslaget til forordning vil det lavere kapitalgrundlagskrav for direkte deltagere kun gælde for kundeporteføljer, hvis disse både er helt adskilt fra de porteføljer, som tilhører kundens clearingmedlem, og det sikres, at positionerne kan overføres til et andet clearingmedlem i tilfælde af kundens clearingmedlems misligholdelse. Ellers ville kunderne skulle opfylde meget højere kapitalgrundlagskrav i forbindelse med rene bilaterale transaktioner. Mens den første betingelse kan opfyldes i praksis (og tilskyndes af det foreslåede CPSS/IOSCO-princip om adskillelse (17) ), kan det være vanskeligt og måske umuligt at opnå retlig sikkerhed for, at positionerne kan overføres under enhver omstændighed. Allerede nu forsøger CCP'erne dog ofte at sikre muligheden for at overføre aktiver og positioner, således som det vil være påkrævet i henhold til de foreslåede CPPS/IOSCO-principper. ECB foreslår derfor at erstatte udtrykket »sikre« med »danne grundlag for«, hvilket vil gøre det muligt at reducere kapitalgrundlagskravet, såfremt CCP'en har truffet foranstaltninger, der gør det muligt at foretage en overførsel, men som ikke »sikrer« den. I den sammenhæng bør det holdes for øje, at en sund adskillelse af positioner og sikkerhed i sig selv er gavnligt af hensyn til den finansielle stabilitet, da det beskytter kunden mod kreditrisici i forbindelse med et clearingmedlems misligholdelse. Da G20-forpligtelsen om at udvide central clearing til også at omfatte alle standardiserede »over-the-counter«-derivatprodukter (18) , og da mange mindre deltagere i praksis kun vil have indirekte adgang til sådanne clearinger, vil denne ændring være gavnlig for den effektive gennemførelse af G20-forpligtelsen og fremme den finansielle stabilitet.

Ændringsforslag 18

Artikel 299, stk. 7, i forslaget til forordning

»7. EBA udarbejder gennemførelsesmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere følgende: a) hyppigheden af og datoerne for de i stk. 1 omhandlede beregninger b) hyppigheden af og datoerne og det ensartede format for den i stk. 4 omhandlede underretning c) de situationer, hvor den kompetente myndighed for et institut, der fungerer som clearingmedlem, kan kræve hyppigere beregninger og underretninger end dem, der er beskrevet i litra a) og b). EBA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 1. januar 2014.« »7. EBA udarbejder, i tæt samarbejde med de kompetente myndigheder for tilsyn med og overvågning af CCP'erne, gennemførelsesmæssige tekniske standarder med henblik på at præcisere følgende: a) hyppigheden af og datoerne for de i stk. 1 omhandlede beregninger b) hyppigheden af og datoerne og det ensartede format for den i stk. 4 omhandlede underretning c) de situationer, hvor den kompetente myndighed for et institut, der fungerer som clearingmedlem, kan kræve hyppigere beregninger og underretninger end dem, der er beskrevet i litra a) og b). EBA forelægger, i tæt samarbejde med de kompetente myndigheder for tilsyn med og overvågning af CCP'erne, disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 1. januar 2014.«

Begrundelse Det er af afgørende vigtighed for den finansielle stabilitet, at der fastlægges et passende niveau for kapitalkravene. Et tæt samarbejde mellem værdipapirtilsynsmyndighederne, banktilsynsmyndighederne og centralbankerne i deres rolle som overvågere er nødvendigt for at undgå overlappende lovgivning, eller at der skabes smuthuller. I henhold til CPSS/IOSCO henstillingerne stilles lovgiverne, tilsynsmyndighederne og overvågerne ens. EU-myndighedernes udarbejdelse af udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder og krav for CCP'erne af bør derfor ske i samarbejde med ESCB-medlemmerne.

Ændringsforslag 19

Artikel 402 i forslaget til forordning

»Artikel 402 Overholdelse af likviditetskrav Hvis et institut ikke opfylder eller forventes ikke at opfylde kravet i artikel 401, stk. 1, skal det straks underrette de kompetente myndigheder og hurtigst muligt indgive en plan til den kompetente myndighed for snarlig tilbagevenden til opfyldelse af artikel 401. Indtil instituttet igen opfylder kravet, skal det foretage daglig indberetning af posterne ved hver arbejdsdags afslutning, medmindre de kompetente myndigheder tillader en mindre hyppig indberetning og en længere frist. De kompetente myndigheder giver kun sådanne tilladelser på grundlag af et instituts individuelle situation. De skal overvåge gennemførelsen af planen og om nødvendigt kræve, at gennemførelsen finder sted hurtigere.« »Artikel 402 Overholdelse af likviditetskrav Hvis et institut ikke opfylder eller forventes ikke at opfylde kravet i artikel 401, stk. 1, skal det straks underrette de kompetente myndigheder og hurtigst muligt indgive en plan til den kompetente myndighed for snarlig tilbagevenden til opfyldelse af artikel 401. Indtil instituttet igen opfylder kravet, skal det foretage daglig indberetning af posterne ved hver arbejdsdags afslutning, medmindre de kompetente myndigheder tillader en mindre hyppig indberetning og en længere frist. De kompetente myndigheder giver kun sådanne tilladelser på grundlag af et instituts individuelle situation. De skal overvåge gennemførelsen af planen og om nødvendigt kræve, at gennemførelsen finder sted hurtigere. EBA udsteder i samarbejde med ESRB en vejledning om overholdelse af likviditetskravene, herunder principperne for, hvordan beholdningen af likvide aktiver kan anvendes i et stressscenarie og for håndteringen af manglende overholdelse.«

Begrundelse En hensigtsmæssig ramme for overholdelse af likviditetsdækningskravet bør tillade, at institutterne anvender deres beholdning af likvide aktiver i et stressscenarie. En sådan ramme er ikke kun vigtig i forbindelse med tilsyn på mikroplan, men også ud fra et bredere markeds- og systemperspektiv. Hvis likviditetsdækningskravet bliver en konstant bindende begrænsning, kan kravet øge den konjunkturmedløbende virkning og forværre virkningen af likviditetsstød, da kreditinstitutterne ikke vil kunne anvende deres likvide aktiver til at reagere på stødene. Dette kunne medføre »brandudsalg«, hamstring af likviditet og kreditbegrænsninger. Artikel 402 i forslaget til forordning indfører en grundlæggende ramme for overholdelse af likviditetskravene, der giver de kompetente myndigheder en skønsbeføjelse til at sikre en hensigtsmæssig anvendelse og genopbygning af puljen af likvide aktiver. ECB finder, at EBA i samarbejde med ESRB bør inddrages i udarbejdelsen af vejledningen om, hvordan puljen af likvide aktiver kan udnyttes og genopbygges i stressperioder. I overensstemmelse med betragtning 74 og 75 i forslaget til forordning forstår ECB, at denne bestemmelse også bør gælde for investeringsselskaber og henstiller derfor, at henvisningen til »kreditinstitutter« erstattes med begrebet »institutter« i hele artiklen [denne ændring har ingen relevans for den danske version].

Ændringsforslag 20

Artikel 404, stk. 1, i forslaget til forordning

»1. Institutter skal indberette oplysninger om følgende som likvide aktiver, medmindre andet fremgår af stk. 2, og kun, hvis de likvide aktiver opfylder betingelserne i stk. 3: a) kontanter og indlån i centralbanker, i det omfang disse indlån kan hæves i stresssituationer b) overdragelige aktiver, der har særdeles stor likviditet og særdeles høj kreditkvalitet c) overdragelige aktiver, der udgør fordringer på, eller som er garanteret af en medlemsstats eller et tredjelands statslige forvaltning, hvis instituttet har en likviditetsrisiko i den pågældende medlemsstat eller det pågældende tredjeland, som det dækker ved at besidde de likvide aktiver d) overdragelige aktiver, der har stor likviditet og høj kreditkvalitet (…).« »1. Institutter skal indberette oplysninger om følgende som likvide aktiver, medmindre andet fremgår af stk. 2, og kun, hvis de likvide aktiver opfylder betingelserne i stk. 3: a) kontanter b) indlån i centralbanker, i det omfang disse indlån kan hæves i stresssituationer c) overdragelige aktiver, der har særdeles stor likviditet og særdeles høj kreditkvalitet d) overdragelige aktiver, der udgør fordringer på, eller som er garanteret af en medlemsstats eller et tredjelands statslige forvaltning, hvis instituttet har en likviditetsrisiko i den pågældende medlemsstat eller det pågældende tredjeland, som det dækker ved at besidde de likvide aktiver e) overdragelige aktiver, der har stor likviditet og høj kreditkvalitet. Hvad angår indskud i centralbankerne, som omhandlet i artikel 404, stk. 1, litra b), skal de kompetente myndigheder og centralbanken tilstræbe at nå frem til en fælles forståelse af, i hvilket omfang disse indskud kan hæves i stresssituationer. (…).«

Begrundelse Med ændringsforslaget præciseres det, at centralbankerne bør inddrages i fastsættelsen af, hvilke aktivtyper i centralbankerne der skal betragtes som likvide aktiver. Dette er i overensstemmelse med Basel III-aftalen, hvoraf det fremgår, at de kompetente tilsynsmyndigheder bør drøfte med den relevante centralbank og nå til enighed om, i hvilken grad centralbankreserver skal medregnes i beholdningen af likvide aktiver. De bør med andre ord fastsætte, i hvilket omfang centralbankreserver kan udnyttes i stresssituationer (19). Mens artikel 404 i forslaget til forordning henviser til »i hvilket omfang indskud i centralbank kan hæves i stresssituationer«, henviser bilag III til forslaget til forordning til »centralbankreserver, i det omfang der kan trækkes på disse reserver i stresssituationer«. Da disse begreber svarer til hinanden, bør terminologien harmoniseres (jf. også ændringsforslag 30). Med hensyn til indskud i Eurosystemet mener ECB, at dag-til-dag indskud, dvs. de indskud, der er foretaget i indlånsfaciliteten og kreditinstitutternes indskud på anfordringskonto fratrukket det gennemsnitlige reservekrav i 30-dages perioden, bør indgå som likvide aktiver.

Ændringsforslag 21

Artikel 404, stk. 5, i forslaget til forordning

»5. Aktier eller andele i CIU'er kan behandles som likvide aktiver op til et beløb på 250 mio. EUR, forudsat at kravene i artikel 127, stk. 3, er opfyldt, og at CIU'en, bortset fra derivater til reduktion af rente- eller kreditrisikoen, kun investerer i likvide aktiver.« »5. Aktier eller andele i CIU'er kan behandles som likvide aktiver op til et beløb på 250 mio. EUR, forudsat at deres andel i det samlede likviditetsdækningskrav ikke overskrider grænsen fastsat i overensstemmelse med stk. 5a, at kravene i artikel 127, stk. 3 er opfyldt, og at CIU'en, bortset fra derivater til reduktion af rente- eller kreditrisikoen, kun investerer i likvide aktiver.«

Begrundelse I forbindelse med behandlingen af aktier eller andele i CIU’er som likvide aktiver sætter ECB spørgsmålstegn ved hensigtsmæssigheden af kun at fastsætte en grænse på et beløb op til 250 mio. EUR, da dette vil gøre det muligt for mindre institutter at opfylde likviditetsdækningskravet alene med disse instrumenter. For at begrænse koncentrationsrisikoen kunne der i stedet indføres en grænse på f.eks. 10 pct. af det samlede likviditetsdækningskrav. ECB mener, at EBA yderligere bør vurdere og kalibrere denne grænse på hensigtsmæssig måde som en del af den samlede analyse af definitionen af likvide aktiver. Endvidere er behandlingen af aktier eller andele i CIU'er som likvide aktiver i forslaget til forordning, i hvert fald for så vidt angår Eurosystemet, ikke i overensstemmelse med kravet i artikel 404, stk. 3, litra b), i forslaget til forordning, hvorefter likvide aktiver under normale omstændigheder skal være anerkendt sikkerhedsstillelse for en medlemsstats centralbanks intradaylikviditetsbehov og dag-til-dag-likviditetsfaciliteter. Aktier og andele i CIU'erne er ikke godkendt sikkerhed for Eurosystemets pengepolitiske operationer, uanset hvilken type underliggende aktiver, CIU'erne investerer i. Endvidere indgår aktier eller andele i CIU'er ikke i den detaljerede liste over likvide aktiver i Basel III-aftalen.

Ændringsforslag 22

Artikel 404, stk. 5a, i forslaget til forordning (ny)

Ingen tekst. »5a. EBA udarbejder udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der præciserer grænseværdien i stk. 5. EBA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 1. januar 2014. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de i første afsnit omhandlede udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder efter proceduren i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1093/2010.«

Begrundelse ECB foreslår, at EBA i sine udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder fastsætter den i artikel 404, stk. 5, i forslaget til forordning omhandlede grænseværdi for, hvor stor en andel af den samlede LCR, aktier/andele i CIU'er må udgøre.

Ændringsforslag 23

Artikel 443 i forslaget til forordning

»Artikel 443 Reguleringskrav Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 445 med henblik på at pålægge strengere reguleringskrav i en begrænset periode for alle eksponeringer eller for eksponeringer i en eller flere sektorer, regioner eller medlemsstater, hvis dette er nødvendigt for at tage højde for ændringer i mikroprudentielle og makroprudentielle risici, der skyldes markedsudviklingen efter ikrafttrædelsen af denne forordning, særlig efter henstilling eller udtalelse fra ESRB, om: (…)«. »Artikel 443 Reguleringskrav 1. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 445 med henblik på at pålægge strengere reguleringskrav i en begrænset periode for alle eksponeringer eller for eksponeringer i en eller flere sektorer, regioner eller medlemsstater, hvis dette er nødvendigt for at tage højde for ændringer i mikroprudentielle og makroprudentielle risici, der skyldes markedsudviklingen efter ikrafttrædelsen af denne forordning, særlig efter henstilling eller udtalelse fra ESRB, om: (…) l) kravene ved store engagementer, jf. artikel 381 og 384-392 m) oplysningskravene, jf. artikel 419-420 og artikel 422-436 n) likviditetskravene og gearingsgraden [når disse er indført i EU-tilsynsrammerne]. Denne delegering af beføjelser er omfattet af den i artikel 446 omhandlede procedure. 2. ESRB kan henstille, at listen over reguleringskrav i stk. 1 udvides.«

Begrundelse Anvendelsesområdet for de delegerede retsakter, som Kommissionen kan vedtage, bør udvides til at omfatte reguleringskrav for store engagementer, oplysningskrav samt kravene til gearing og likviditet, når disse på et tidspunkt udgør en del af de gældende EU-tilsynsrammer. ECB foreslår også, at ESRB udsteder henstillinger til Kommissionen om en udvidelse af listen over reguleringskrav.

Ændringsforslag 24

Niende Del (a) i forslaget til forordning (ny)

Ingen tekst. »Del Ni a/Niende Del (a) NATIONALE MYNDIGHEDERS ANVENDELSE AF STRENGERE REGULERINGSKRAV Artikel 443a Nationale myndigheders anvendelse af strengere reguleringskrav 1. Nationale myndigheder kan, enten på eget initiativ eller på grundlag af en henstilling fra ESRB i henhold til forordning (EU) nr. 1092/2010, pålægge institutter strengere reguleringskrav, hvis det konstateres, at makroprudentielle risici udgør en trussel mod den finansielle stabilitet på nationalt plan inden for følgende områder: a) niveauet for kapitalgrundlaget, jf. artikel 87, stk. 1 b) kravene ved store engagementer, jf. artikel 381 og artikel 384-392 c) likviditetskravene og gearingsgraden [når disse er indført i EU-tilsynsrammerne] 2. De nationale myndigheder underretter ESRB om deres forslag om pålæggelse af strengere reguleringskrav i henhold til stk. 1, litra a)-c), senest to arbejdsdage fra datoen for deres forslag til imødegåelse af de identificerede makroprudentielle risici for den finansielle stabilitet. I overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1092/2010 og under hensyntagen til fortrolighedskravene spiller ESRB en koordinerende rolle ved, på anmodning af Kommissionen eller mindst tre medlemsstater, at vurdere risiciene for den finansielle stabilitet og de eventuelle utilsigtede følger og afsmittende virkninger på andre medlemsstater, som pålæggelsen af strengere reguleringskrav kan medføre. 3. De strengere reguleringskrav i stk. 1 må kun pålægges ved at stramme de kvantitative grader og grænseværdier i stk. 1, litra a), b) og c), og i fuld overensstemmelse med alle andre aspekter af bestemmelserne i nærværende forordning. 4. ESRB og EBA offentliggør de strengere reguleringskrav, som de nationale myndigheder har vedtaget, på deres respektive websteder. 5. Hvis ESRB fastslår, at hvis de makroprudentielle risici for den finansielle stabilitet, som ifølge vurderingen i henhold til stk. 2 medførte strengere reguleringskrav, ophører, skal de nationale myndigheder ophæve de strengere reguleringskrav og nærværende forordnings oprindelige bestemmelser finde anvendelse. Sker dette ikke, retter ESRB en henstilling til Kommissionen om at træffe foranstaltninger over for en medlemsstat, såfremt den pågældende medlemsstat ikke træffer hensigtsmæssige foranstaltninger set ud fra et systemisk risikoperspektiv. 6. I overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1092/2010 kan ESRB henstille, at listen over reguleringskrav i stk. 1 udvides.«

Begrundelse Ændringsforslaget har til formål at definere de procedurer og betingelser, under hvilke de nationale myndigheder kan anvende strengere reguleringskrav, hvis der opstår systemiske risici for den finansielle stabilitet i medlemsstaterne, og at præcisere ESRB's rolle i denne sammenhæng (jf. afsnit 5.4 til 5.6 i udtalelsen for flere detaljer vedrørende begrundelsen for denne bestemmelse). ECB foreslår også, at ESRB skal kunne rette henstilling til Kommissionen om en udvidelse af listen over krav.

Ændringsforslag 25

Artikel 444, stk. 3, i forslaget til forordning

»3. Kommissionen vedtager den første delegerede retsakt som omhandlet i stk. 1 senest den 31. december 2015. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til denne artikel finder dog ikke anvendelse før den 1. januar 2015.« »3. Kommissionen vedtager den første delegerede retsakt som omhandlet i stk. 1 senest den 31. december 2014. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til denne artikel finder dog ikke anvendelse før den 1. januar 2015.«

Begrundelse For at sikre overensstemmelse med Kommissionens forpligtelse til at indføre likviditetsdækningskravet senest den 1. januar 2015 bør den delegerede retsakt, som præciserer kravet nærmere, vedtages senest den 31. december 2014.

Ændringsforslag 26

Artikel 473, stk. 1, litra c), i forslaget til forordning (ny)

Ingen tekst. »c) de privilegerede andele kvalificerer som kvalitetstrin 1.«

Begrundelse I henhold til artikel 124 i forslaget til forordning kan visse kategorier af dækkede obligationer anerkendes til særbehandling, hvis de opfylder visse krav. En af kategorierne er dækkede obligationer med sikkerhed i privilegerede andele udstedt af franske »Fonds Communs de Créances« (FCC'er) eller tilsvarende securitiseringsenheder, der er reguleret af en medlemsstats lovgivning om securitisering af eksponeringer i beboelsesejendomme. I henhold til artikel 124 er et af kravene til denne kategori af dækkede obligationer, at privilegerede andele udstedt af FCC'er eller tilsvarende securitiseringsenheder ikke overstiger 10 % af den nominelle værdi af det udestående værdipapir. Artikel 473, stk. 1, i forslaget til forordning fastslår, at 10 %-grænsen for de privilegerede andele, der er udstedt af FCC'er eller tilsvarende securitiseringsenheder som specificeret i artikel 124, stk. 1, litra d) og e), under visse betingelser ikke finder anvendelse før den 31. december 2014. Indtil den 31. december 2014 er der således ingen øvre grænse for den procentuelle andel af privilegerede andele udstedt af FCC'er eller tilsvarende securitiseringsenheder, som specificeret i artikel 124, stk. 1, litra d) og e), i forslaget til forordning. Som det fremgår af udtalelse CON/2010/65 (20) , mener ECB, at målet for lovgiverne i den nære fremtid bør være at fjerne undtagelsen i form af 10 %-grænsen for FCC'er eller tilsvarende securitiseringsenheder, som angivet i artikel 124, stk. 1, litra d) og e), og at udarbejde et strengt sæt kriterier for de aktiver, der skal indgå i dækningspuljen af dækkede obligationer, som a) ikke er baseret på eksterne kreditvurderinger, b) er tilstrækkeligt stærke til at sikre markedets tillid til dækkede obligationer, og samtidig giver de finansielle institutioner tilstrækkelig tid til at tilpasse deres respektive forretningsmodeller, c) kun tillader securitisering inden for en koncern, og d) kræver, at tilsynsmyndighederne foretager en gennemgang af de aktiver, der ligger til grund for securitiseringen, på grundlag af »look-through«-metoden. ECB hilser de lovgivningsmæssige tiltag, som begrænser lovgivningens afhængighed af eksterne kreditvurderinger, velkommen. ECB foreslår dog ikke desto mindre, at henvisningen til den mest favorable kreditkvalitet, som kræves for disse andele, bibeholdes, så længe undtagelsen i artikel 473, stk. 1, finder anvendelse, for at sikre troværdighed og gennemsigtighed over for markedet for dækkede obligationer.

Ændringsforslag 27

Artikel 473, stk. 2, i forslaget til forordning

»2. Senest den 1. januar 2013 vurderer Kommissionen, om den i stk. 1 fastsatte undtagelse er hensigtsmæssig, og, hvor det er relevant, om det vil være hensigtsmæssigt at give en eventuel anden type af dækkede obligationer tilsvarende behandling. I lyset af denne vurdering kan Kommissionen, hvis det er hensigtsmæssigt, vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 445 for at gøre denne undtagelse permanent eller fremsætte forslag til retsakter for at udvide den til også at omfatte andre typer af dækkede obligationer.« »2. Senest den 1. januar 2013 vurderer Kommissionen, om den i stk. 1 fastsatte undtagelse er hensigtsmæssig, og, hvor det er relevant, om det vil være hensigtsmæssigt at give en eventuel anden type af dækkede obligationer tilsvarende behandling. I lyset af denne vurdering kan Kommissionen, hvis det er hensigtsmæssigt, vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 445 for at gøre denne undtagelse permanent eller ophæve den. «

Begrundelse Jf. begrundelsen for ændringsforslag 26.

Ændringsforslag 28

Artikel 481 i forslaget til forordning

»Artikel 481 Likviditetskrav 1. (…) EBA undersøger i forbindelse med rapporten særlig, om følgende bør kalibreres: (…) 2. EBA aflægger senest den 31. december 2013 rapport til Kommissionen om hensigtsmæssige ensartede definitioner af stor og særdeles stor likviditet og høj og særdeles høj kreditkvalitet vedrørende overdragelige aktiver, jf. artikel 404. (…). 3. Senest den 31. december 2015 aflægger EBA rapport til Kommissionen om, hvorvidt og hvordan det bør sikres, at institutter anvender stabile finansieringskilder (…). Senest den 31. december 2016 forelægger Kommissionen på grundlag af disse rapporter en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet og, hvis det er relevant, et forslag til retsakt.« »Artikel 481 Likviditetskrav 1. (…) EBA undersøger, efter høring af ECB, i forbindelse med rapporten særlig, om følgende bør kalibreres: (…) d) den passende grænse i procent af det samlede likviditetsdækningskrav for aktier eller andele i CIU'er som omhandlet i artikel 404, stk. 5. 2. EBA aflægger, efter høring af ECB, senest den 31. december 2013 rapport til Kommissionen om hensigtsmæssige ensartede definitioner af stor og særdeles stor likviditet og høj og særdeles høj kreditkvalitet vedrørende overdragelige aktiver, jf. artikel 404. (…). 3. Senest den 31. december 2015 aflægger EBA, efter høring af ECB, rapport til Kommissionen om, hvorvidt og hvordan det bør sikres, at institutter anvender stabile finansieringskilder (…). Senest den 31 .december 2016 forelægger Kommissionen på grundlag af disse rapporter en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet og et forslag til retsakt.«

Begrundelse Den foreslåede ændring vedrørende høring af ECB har til formål at præcisere, at ECB med sin kompetence og ekspertise bør bidrage til udarbejdelsen af rapporterne. Samspillet mellem likviditetsregulering og pengepolitiske operationer forventes at blive omfattende og af kompleks art, og det er derfor vigtigt at sikre, at lovgivningen ikke medfører utilsigtede følger med hensyn til adgangen til finansiering via centralbankerne og de tilknyttede finansielle markeder. Som det bemærkes i ændringsforslag 24, kunne EBA udarbejde udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, hvor grænsen for investeringer i aktier eller andele i CIU'er kalibreres som en procentdel af det samlede likviditetsdækningskrav. De foreslåede ændringer vedrørende gennemførelsen af NSFR har til formål at undgå eventuelle uklarheder med hensyn til gennemførelsen af dette krav, selv om det præcise indhold af NSFR endnu ikke er fastlagt. Ifølge Basel III-aftalen vil NSFR efter en observationsperiode, som omfatter en revisionsklausul, der skal tage højde for utilsigtede følger, udmønte sig i en minimumsstandard senest den 1. januar 2018.

Ændringsforslag 29

Artikel 482, stk. 1, i forslaget til forordning

»1. Kommissionen forelægger senest den 31. december 2016 en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om virkningen og effektiviteten af gearingsgraden. Hvis det er relevant, skal rapporten ledsages af et forslag til retsakt om indførelse af et eller flere niveauer for gearingsgraden, som institutter skal opfylde, og indeholdende forslag til en egnet kalibrering for disse niveauer og hensigtsmæssige justeringer af kapitalen og den samlede eksponering som defineret i artikel 416.« »1. Kommissionen forelægger senest den 31. december 2016 en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om virkningen og effektiviteten af gearingsgraden. Rapporten skal ledsages af et forslag til retsakt om indførelse af et eller flere niveauer for gearingsgraden, som institutter skal opfylde, og indeholdende forslag til en egnet kalibrering for disse niveauer og hensigtsmæssige justeringer af kapitalen og den samlede eksponering som defineret i artikel 416.«

Begrundelse Den foreslåede ændring har til formål at fjerne enhver tvivl med hensyn til forpligtelsen til at indføre en gearingsgrad, efter behørig kalibrering, efter observationsperioden.

Ændringsforslag 30

Bilag III i forslaget til forordning

»BILAG III Poster, der er omfattet af krav om supplerende indberetning af likvide aktiver (…).« »