ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 128 
 
 
 
Vol. 1983/ 0038 
  
 
Disclaimer  
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlement. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic 
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(83) 128 endelig udg.  
Bruxelles 16 marts 1983
E N E R G I S I T U A T I O N E N  I F Æ L L E S S K A B E T
Situationen 1 9 8 2  - Udsigterne for 1 9 8 3  
(Beretning fra K o m m issio n en  til R ådet)
KOM(83) 128 endelig udg.

INDHOLDSFORTEGNELSE
Side
Indledning.................................................... 5
Energipriser .......................................     9
Na
turgas.....................................................  12
Olie.......................................................... 16
Kul........................................................... 25
Elektricitet ...........................................   25
Nu
kleart brandsel............................................ 28

I N D L E D N I N G
Foreløbige data viser, at Fællesskabets indenlandske bruttoforbrug 
af energi (ekskl. bunkers) i  1 9 8 2  dalede m e d  2 %  o g  derved nåede 
ned p å  ca. 8 9 1  millioner tons olieækvivalenter (toe).
D e t er tredje år i  træk, at Fællesskabets energiforbrug er faldet, 
o g  det repræsenterer det laveste efterspørgselsniveau siden 1975.
D e n n e  tendens m e d  faldende forbrug m å  ses i  økonom isk s a m m e n h æ n g  
m e d  praktisk taget nulvækst i  Fællesskabets B N P  i  faste priser i  
1 9 8 2  o g  et fald i  indekset for industriproduktion sa m t i  skyggen 
af e n  arbejdsløshedsprocent p å  om kring 1 0 %  af d en  sam lede 
arbejdsstyrke* Endvidere viser figur 1  vedholdenheden i  1 9 8 2  af e n  
tendens, der har væ ret b em æ rk et siden 1979, nem lig e n  "afkobling" 
m ellem  energiforbrug o g  økonom isk vækst. H v is m a n  for eksem pel 
sætter forholdet m ellem  energiforbrug o g  B N P  til værdien 1 0 0  for 
1979, falder det således til 9 4  i  1980, 9 1  i  1 9 8 1  o g  8 9  i  1982.
D e t tilsvarende indeks for olieforbrug pr. enhed af B N P  (1 979 =  1 0 0 ) 
falder til 9 1  i 1980, 8 3  i 1 9 8 1  o g  8 0  i  1982, en  m eg et hurtigere 
nedgang end for d en  sam lede energi, o g  bevis for en  vigtig 
strukturændring p å markedet. Således var oliens andel i det 
indenlandske bruttoforbrug af energi (tabel 1, bilag 1 ) i  1979 5 4 ,5 %  
m e n  faldt i 1 9 8 2  til 48,7% .
Forbruget af andet brændsel i  perioden 1979-1982 (figur 1 ) viser en  
stagnation i efterspørgselen efter kul, et ubetydeligt fald i  
naturgasforbruget o g  en  stigning p å 7 0 %  i produktionen af 
kerneenergi. Kerneenergien dæ kker imidlertid stadig k u n  7 X  af 
Fællesskabets sam lede forbrug i 1982.
D e  m akroøkonom iske prognoser, der refereres til i denne rapport, 
er identiske m e d  d em , s o m  blev etableret af K om m issionens tjeneste­
grene i oktober 1982.
5

Graph.1
EU R -10*· Energy Consumption and Gross Domestic Product* 
Consommation d'énergie et produit intérieur brut *
# at 1975 prices and exchange rates 
aux prix et taux de change de 1975
Comparison between :  
G ross Domestic Product  
Energy ConsumptionOQOOOOO
100 =i
|  ^goO O CjSO O O O O O O O O ©0005^1_____ y______ _________________J
i !^ 7<
Al. J-?** 
X  “ ' J  Jrp'
Jr « iri 1 i 1 1 i  1
f  Index 1975=1Qoj 1980Comparaison entre · .
' o o o o o o o  Produit intérieur brut  
_Consommation d'éner
En
ergy Consum ption by type o f Fuel  
Consommation d'énergie p a r source
lO O O M io lo e lm io te p -------
80
0
600
4 0 0 -
SolGidl fuefls - Com bustibles solides

Energiforsyningen i  Fællesskabet fulgte i  1 9 8 2  tendenserne i  d e  
foregående to år, det vil sige stigende indenlandsk produktion o g  
m indsket nettoimport (se fig. 2). I  1 9 8 2  producerede Fællesskabet 
4 9 3  millioner toe (M to e) energi (svarende til 5 4 %  af det sam lede 
indenlandske forbrug) m e d  deraf følgende nettoimport p å  4 1 9  M to e  
- e n  afhæ ngighed af eksterne forsyningskilder p å  4 6 % . Nettoimporten 
af olie faldt atter til 3 3 1  M to e  (ca. 2 6 5  M to e  m indre en d  i  
topåret 1973), et niveau svarende til ca. 3 7 %  af det sam lede 
energiforbrug. E n  nedgang i  lagrene p å  5  M to e  klarede resten af 
forsyningen i  1 9 8 2  (et lidt lavere fald en d  i  det foregående år).
I  1 9 8 3  antyder prognoser fra K om m issionens tjenestegrene e n  beskeden 
stigning p å  1 ,1 %  i  Fællesskabets bruttonationalprodukt, s o m  vil 
give anledning til e n  stigning p å  1 ,3 %  i  det indenlandske 
bruttoforbrug af energi (tabel 2, bilag 1). Forholdet m ellem  energi 
o g  B N P  vil holde sig uæ ndret p å  8 9  (1 9 7 5  =  100), m ed en s forbruget 
af fast brændsel o g  naturgas forventes at stige m e d  henholdsvis 
0 ,9 %  o g  2 ,4 % .
Olieforbruget forventes at falde marginalt, m ed en s kernekraft vil 
stige o g  tegne sig for 8 ,1 %  af det forventede 9 0 3  M to e  indenlandske 
bruttoforbrug af energi i  1982. Forsyningsprofilen for 1 9 8 3  er 
projekteret til at vise e n  stadig større absolut kløft m ellem  
stigende fællesskabsproduktion (5 0 8  M to e ) o g  nettoimportbehovet p å  
4 2 2  M toe, hvilket i  1 9 8 3  giver e n  samlet afhængighed af eksterne 
forsyningskilder n æ r 1982-niveauet p å  4 6 % .
Imidlertid er prognoserne for 1 9 8 3  behæftet m e d  en  usædvanlig grad af 
usikkerhed, p.gr.a. d en  aktuelle situation p å  oliemarkedet. Faldende 
råoliepriser k a n  have betydelige indvirkninger p å  såvel oliemarkedet 
s o m  andre energimarkeder i  Fællesskabet. D e n  sam lede virkning afhænger 
af m a n g e  faktorer såso m  varigheden o g  størrelsen af prisfaldet, veksel­
kurserne for dollaren, ændringer i  d e  økonom iske vækstrater, bevæ gelsen 
i  forbrugerpriserne o g  forventningerne til d e fremtidige tendenser.
7

Graph. 2
\
EUR-10= Gross Consumption of Energy 
Sources of Supply
Consommation brute d ’ énergie  
Approvisionnements
1000-Mio toe/tep
800-
600-
400-
200 -Gross consumption 
Consommation brute
A)
'Jet imports - Importations nettes
Primary production 
Production primaire .
Variations of/des stocks
X lncrease/Mise Dècrease/Reprise
1973 4 5 6 7 8 9 1980 1  2 3
Note:(A) = (B) +  (C)+(D)

E N E R G I P R I S E R
D e r er sket betydelige ændringer i  prisstrukturen p å  Fællesskabets 
energimarkeder i  perioden 1979-1982. "D et andet olieprischok",, s o m  
fulgte efter revolutionen i  Iran i  1979, faldende efterspørgsel 
efter energiprodukter o g  erstatning af olie i  s a m m e n h æ n g  m e d  e n  
økonom isk afmatning har m edført løbende tilpasning af relative 
priser til hurtigt skiftende begivenheder. S o m  eksem pel herpå 
illustrerer f i  g.  3  i  sum m arisk fo rm  den skiftende prisstruktur for 
det industrielle brændselsmarked. (D ata til kurverne er stærkt 
sam m entræ ngte, o g  resultaterne bør derfor tolkes m e d  n o g en  
forsigtighed).
S o m  det frem går af diagram m et k a n  året 1 9 7 9  tolkes s o m  et kritisk 
år for bestem m elsen af d en  nuvæ rende prisstruktur. I  d e  seks 
foregående år fulgte priserne p å  olie, kul o g  gas trods "det første 
olieprischok" i  1 9 7 3  e n  lignende opadgående tendens. I  perioden 
1980/81 var stigningen i  oliepriserne imidlertid dobbelt så stejl 
s o m  for kul. Faktisk synes det stadig m ere sandsynligt, at k u l 
k a n  bevare deres prisfordel i  forhold til olie. M e d  hensyn til 
naturgas viser diagram m et, at priserne for dette brændsel ikke 
fulgte 1973- o g  1979-bølgen i  oliepriserne o g  derfor i  lange 
perioder har haft et kendeligt fortrin i  forhold til olie. Imidler­
tid antyder nylige tendenser, at efterhånden s o m  Fællesskabet øger 
sin nettoimport af naturgas, e n  nettoimport, hvis priser hyppigere 
o g  hyppigere kobles s a m m e n  m e d  råoliepriserne, k u n n e denne 
langvarige prisfordel k o m m e  til ophør. I m a n g e  medlemsstater ser 
det n u  u d  til, at realpriserne for residualbrændselsolie er m indre 
en d  priserne for naturgas (især for kontrakt leverancer), selv under 
hensyntagen til d en  afvigende energimæssige nyttevirkning af d e  
brændsler, der anvendes til industriel brug. Realpriserne for 
elektricitet (ikke vist i  diagram m et) steg m e d  e n  takt, der k a n
9

sam m enlignes m e d  d e  tilsvarende for kul i  perioden 1978-1982, m e n  
i  e n  lavere takt en d  for alle andre form er for energi i  perioden 
1973-1978.
10

' ·· 1  Graph:3
Ruling Prices Industrial Market excluding VAT
1S73 74 75 76 77 78 79 1980 '81 '82 '83
*
(1) Assuming 7.39 Barrels/tonne at 42.2 29 GJ
(2) 1973-1976, Commissions best estimates·, 1977- 1979,based on quarterly returns, January 1980'.onwards based  
on monthly registration of crude oil imports
11

N A T U R G A S
i)  Forbrug
Foreløbige sk ø n  for 1 9 8 2  viser, at naturgasforbruget for tredje år 
i  træ k gik tilbage o g  derved nåede 1 6 3  M to e. F o r Fællesskabet s o m  
helhed var faldet i  forbruget om kring 2 % , selv o m  billedet varierer 
m ellem  medlemsstaterne. Siden det toppunkt, der blev nået i  1 9 7 9 ., 
er naturgasforbruget i  Fællesskabet faldet m e d  om kring 5 % .
Belgien viste det bratteste fald i  forbruget i  1 9 8 2  m e d  e n  
mindskelse i  forhold til det foregående år p å  om kring 1 9 % . D ette 
fald skete hovedsagelig p å  det industrielle m ark ed  o g  afspejler 
til dels forandringer i  d en  nuvæ rende relative pris for naturgas.
I  Nederlandene, hvor naturgassen d æ k k er halvdelen af landets 
energibehov, var der et fald i  forbruget p å  næ sten 3 % , m e d e n s 
L u x em b o u rg , e n  relativt lille forbruger af naturgas, viste et fald 
i  forbruget p å  om kring 1 5 %  o v en  i  faldet p å  2 0 %  det foregående år. 
Forbundsrepublikken Tyskland o g  D e t forenede K ongerige noterede 
ligeledes fald i  forbruget i  1 9 8 2  m e d  henholdsvis ca. 5 %  o g  3 % .
Disse fald i  forbruget blev til dels opvejet v ed  øget efterspørgsel 
i  andre medlemsstater, baseret p å  øgede forsyninger, hidrørende 
enten fra importprojekter eller indenrigsk produktion. I  Frankrig 
steg forbruget e n  sm ule, til dels s o m  resultat af nyligt aftalte 
kontrakter o m  im port af naturgas fra Algeriet. F o r Italiens 
v e d k o m m e n d e  var det ø g ed e forbrug, s o m  for størstedelen skyldes e n  
stigning i  brugen af naturgas til el-produktionsformål, baseret 
båd e p å  øget im port o g  en  1 1 %  stigning i  produktionen. Irland viste 
e n  stigning p å  om kring 4 0 %  - fra et forholdsvis lavt niveau - 
efterhånden s o m  det udvikler sit off shore-felt Kinsale. D a n m a rk  
blev naturgasforbruger i  oktober 1 9 8 2  m e d  d e  første forsyninger via
12

en  n y  rørledningsforbindelse til Forbundsrepublikken Tyskland. 
N aturgas vil blive importeret fra Tyskland i  henhold til e n  treårig 
aftale; derefter vil forsyningerne blive hentet fra d e felter i  d en  
danske sektor af N ordsøen, s o m  for tiden er under klargøring.
G ræ kenland er også begyndt at producere relativt m eg et s m å  m æ n g d e r 
naturgas, s o m  bruges til fremstilling af gødningsstoffer. D e t 
sam lede billede af faldet i  naturgasforbruget skyldes d en  
vedvarende økonom iske afmatning tillige m e d  en  vis grad af 
erstatning m e d  alternative energier o g  virkningen af 
besparelsesforanstaltninger. Disse sidste to tendenser er blevet 
frem skyndet henholdsvis v ed  betydelige stigninger i  prisniveauet 
for naturgas o g  d e  almindelige energipriser i  løbet af det sidste 
par år.
D e  vigtigste forbrugssektorers andele i  det sam lede naturgasforbrug 
vedbliver imidlertid at æ n d re sig langsom t. D e n  andel af naturgas, 
s o m  bruges af boligsektoren, viser igen e n  svag stigning i  1 9 8 2  
for Fællesskabet s o m  helhed o g  afspejler hovedsagelig det bratte 
fald i  naturgasforbruget i  industrisektoren. D e r har ligeledes væ ret 
e n  v e lk o m m e n  tilbagegang i  brug af naturgas til el-produktion i  
nogle medlemsstater, selv o m  der i  andre bruges m ere gas til dette 
form ål s o m  e n  kortsigtet udvej. Generelt er der et svagt fald i  
brugen af gas til el-produktion i  1982.
Prognoser for 1 9 8 3  antyder, at der k a n  k o m m e  e n  svag stigning i  
naturgasforbruget, hovedsagelig s o m  følge af stigninger i  Frankrig 
o g  Italien, efterhånden s o m  ny e leverancer udvikler sig o p  til d e  
fulde kontraktm ængder, s a m m e n  m e d  forudsagte stigninger i  forbruget 
i  Nederlandene o g  Forbundsrepublikken Tyskland, baseret p å  
tilsvarende stigninger i  d en  indenlandske produktion. Forbruget i  
D a n m a rk  o g  Irland forudsiges også at stige, efterhånden s o m  disse 
lande yderligere udbygger deres brug af naturgas. I  D e t forenede
1 3

K ongerige forudsiges forbruget at holde sig p å  om trent det s a m m e  
niveau, m ed en s situationen i  Belgien er m indre klar; m e g e t afhæ nger 
af udviklingen i  d e  relative priser p å  energimarkedet.
i  i)  Forsyning
Produktionen af naturgas i  Fællesskabet faldt i  1 9 8 2  i  henseende 
til det foregående år. Faldet var p å  6 %  for Fællesskabet s o m  helhed, 
hovedsagelig p å grund af et fald p å  1 3 %  i  Nederlandene, s o m  ikke 
desto m indre stadig tegner sig for om kring halvdelen af d e n  sam lede 
fællesskabsproduktion. D e n  anden store producent i  Fællesskabet,
D e t forenede Kongerige, s o m  tegner sig for lige over e n  fjerdedel 
af fællesskabsproduktionen, rapporterede praktisk taget ingen 
forandring fra det foregående års produktionsniveauer.
Faldet i  Nederlandenes produktion afspejledes hovedsagelig i  e n  
nedgang p å  ca. 1 8 %  i  leverancerne til andre medlemsstater i  
Fællesskabet, m e d  m indskelsen p å  over dette gennemsnitstal i  
leverancer til Frankrig, Italien o g  Belgien, hvilke kom penseredes 
af et fald p å  7 %  i  leverancen til Forbundsrepublikken Tyskland.
I 1 9 8 2  lå im porten af naturgas fra tredjelande ubetydeligt over 
im porten for det foregående år. Stigningen i  Italiens o g  Frankrigs 
im port blev i  vidt o m fan g  opvejet af et fald i  im porten til 
Forbundsrepublikken Tyskland, D e t forenede Kongerige, N ederlandene 
o g  Belgien. D e n  andel af d e  sam lede forsyninger, s o m  im porten fra 
lande u d en  for Fællesskabet tegner sig for, holder sig om kring 2 7 % .
N o rg e er fortsat d en  vigtigste kilde for im port til Fællesskabet o g  
leverer naturgas til alle betydelige gasforbrugende medlemsstater 
m e d  undtagelse af Italien. F o r tiden er U S S R  d en  næststørste 
tredjelandsleverandør af naturgas til Fællesskabet m e d  eksport til 
Forbundsrepublikken Tyskland, Italien o g  Frankrig. D e n  tredje store
1 4

Leverandør til Fællesskabet er Algeriet, s o m  har kontrakter p å  
leverancer af naturgas til Frankrig, Italien o g  Belgien 
(sidstnævnte via LN G -term inalen i  M ontoir, Frankrig, afventende 
færdiggørelsen af L N G -term ina len i  Zeebrugge, Belgien). Kontrakten 
o m  algeriske forsyninger til D e t forenede K ongerige blev imidlertid 
ikke fornyet. D e r eksisterer også e n  kontrakt o m  leverancer fra 
L ibyen til Italien, selv o m  m æ n g d ern e er forholdsvis sm å .
I  1 9 8 3  forventes produktionen at blive marginalt lavere en d  i  1982, 
m e d e n s im porten fra tredjelande forventes at stige fra 4 6  M to e  i  
1 9 8 2  til 5 3  M to e  i  1 9 8 3  (se tabel 1, bilag 2).
1 5

O L I E
i)  Forbrug
U d  fra d e foreliggende data bekræfter olieforbruget i  1 9 8 2  d e n  
tendens, der har væ ret åbenbar i  d e  sidste tre år, i  retning af e n  
betydelig nedgang i  olieforbruget (se fig. 1). D e t indenlandske ^ 
bruttoforbrug af råolie o g  ækvivalenter (ekskl. bunkers) var i  
1 9 7 9  5 3 7  M to e. Foreløbige data for 1 9 8 2  antyder, at forbruget vil 
ligge om kring 4 3 4  M to e  - et fald p å  ca. 1 0 0  M to e  (eller 1 9 % )  i  
løbet af tre år o g  ca. 4 %  m indre en d  i  1 9 8 1  (se tabel 2, bilag 2). 
Takten i  nedgangen i  olieforbruget i  1 9 8 2  (- 4 % )  er imidlertid 
m indre en d  i  d e foregående to år, hvor der noteredes nedgangstakter 
p å  ca. (- 8 % )  for 1980/79 o g  1981/80).
D e n  største reduktion i  efterspørgselen vedrører bræ ndsel til bolig- 
o g  industribrug. F o r eksem pel var leveringerne af residualbrændsels- 
olie 1 0 %  lavere i  perioden januar-september 1 9 8 2  en d  i  1 9 8 1  o g  m e d  
lavere forbrug p å  kraftværker i  1 9 8 2  en d  i  1 9 8 1 . Forbruget af 
m otorbenzin holder sig næ sten uændret, m e d e n s der er e n  let stigning 
i  efterspørgselen efter dieselolie. D e t generelle fald i  
olieefterspørgselen skyldes m a n g e  faktorer, blandt andet afm atningen 
i  d en  økonom iske aktivitet, erstatningen af olie m e d  andre form er 
for energi, at slutforbrugerne har opnået væsentlige energibesparel­
ser sam t m uligheden af, at forbrugerne har opretholdt lagre p å  
tem m elig lave niveauer i  håbet o m , at priserne p å  olieprodukter 
ville fa Ide.
H v is d en  økonom iske aktivitet fortsat er så svag i  1 9 8 3  s o m  i  
øjeblikket, o g  hvis indsatsen m e d  henblik p å  energibesparelser 
fortsætter, k u n n e tendensen i  retning af faldende olieefterspørgsel 
blive fastere. Imidlertid vil det aftagende besparelses- o g  
erstatningspotentiel k u n n e gøre det vanskeligt at opretholde
1 6

nedgangstakten i  forbruget. Motorbenzinforbruget vil forblive m ere 
eller m indre det s a m m e  s o m  i  1982. Energibesparelser i  
husholdningssektoren er hovedsagelig resultatet af ændringer i  
forbrugeradfærd. D e r er helt klart grænser, hvis overskridelse vil 
betyde e n  uacceptabel nedgang i  komfortniveauet. Allerede trufne 
foranstaltninger inden for industrien har allerede ført til 
betydelige besparelser, m e n  det er vanskeligt at forudsige 
tilbøjeligheden til yderligere energibesparelser i  denne sektor.
N å r disse punkter tages i  betragtning, anslås det derfor, at 
Fællesskabets indenlandske bruttoforbrug af olie i  1 9 8 3  k u n n e blive 
om kring 1 %  lavere en d  i  1982.
i  i)  Udenrigshandel m e d  olieprodukter
Fællesskabets handelsbalance over for udlandet m e d  hensyn til 
olieprodukter forværredes i  1982. I  d e  første sy v  m åneder af året 
steg im porten af olieprodukter m e d  næsten 2 0 % , m e d e n s eksporten 
m e re  eller m indre holdt sig uændret. Nettoimporten af olieprodukter 
for hele året 1 9 8 2  vil sandsynligvis blive om kring 3 0  M t  
sam m enlignet m e d  17,7 M t  i  1981.
D e n n e  forværring skyldes e n  større stigning i  m æ n g d e n  af billige 
produkter, s o m  importeredes fra statshande Is tande o g  Nordafrika. 
D e n n e  im port bevirkede e n  betydelig forstyrrelse af markedsvilkårene 
o g  var e n  faktor i  d e  vanskeligheder, s o m  raffinaderiindustri e n  k o m  
u d  for v ed  dæ kningen af udviklingsomkostninger (se 
raffinaderiproduktion). D e t er ikke sandsynligt, at denne 
udenrigshandelsbalance vil forbedre sig i  1983.
i  i)  Raffinaderiprodukt i  o n
I  d e  første tre kvartaler af 1 9 8 2  faldt raffinaderiproduktionen, 
m e d  5 %  fra allerede trykkede niveauer i  1981. Stigningen i
1 7

nettoimporten af produkter o g  træk p å  produktlagre resulterede i  et 
fald i  den m arkedsandel,, s o m  leveres af Fællesskabets 
raffinaderier, til 8 8 %  sam m enlignet m e d  9 5 %  i  1981. Faldet i  
indenrigsproduktionen var m est m arkant i  Frankrig ( 1 2 % )  o g  Belgien 
(1 0 % ), hvis nettoimport steg brat; Nederlandene var d en  eneste 
medlemsstat, der k u n n e opretholde e n  produktion p å  om kring 
1981-niveauet.
Produktionen i  Fællesskabets raffinaderier i  1 9 8 3  ventes k u n  at 
vise ringe forandring i  forhold til 1982, m e n  k u n n e stige e n  sm u le 
efterhånden s o m  reduktionen af produkt lagrene ophører.
iv) Raffinerings kapacitet
P rim æ r destillationskapacitet blev kraftig reduceret i  d e  fleste 
medlemsstater i  1982. D e n  bydende nødvendighed af at nedbringe 
om kostningerne p å  et vigende m arked, hvor d e  fleste k u n  ser ringe 
udsigter til v æ kst eller fortjeneste, har fået selskaber til at 
beslutte perm anent lukning af 1 6  raffinaderier i  løbet af 1 9 8 2  o g  
1983, svarende til i  alt næ sten 1 0 0  M t  o m  året, eller 1 2 % . E n  
gennemsnitsberegning af kapaciteten skønnet i  drift pr. 1.1.1982 
o g  31.12.1982 antyder, at udnyttelsesgraden året ig en n em  lå p å  
6 0 %  sam m enlignet m e d  5 5 %  i  1981. G rad en  var særlig lav v ed  k n a p  
5 0 %  i  Italien o g  Nederlandene, der s o m  Fællesskabets betydeligste 
eksportører er blevet hårdt ram t af faldet i  efterspørgselen fra 
deres traditionelle kunder. D e  fleste andre medlemsstater h av d e e n  
udnyttelsesgrad m ellem  6 5 %  o g  7 5 % .
I 1 9 8 3  er der planlagt yderligere lukninger, o g  d en  gennemsnitlige 
udnyttelse af anlæ ggene skulle stige kendeligt.
Udvidelsen af Fællesskabets omdannelseskapacitet, s o m  er påkræ vet 
for at tilpasse raffinaderiydelsen til d en  stigende relative
1 8

efterspørgsel efter destillationsprodukter, fortsatte i 1 9 8 2  m e d  
ibrugtagningen af flere større projekter, især i  D e t forenede 
Kongerige. Imidlertid gik der e n  del forædlingskapacitet tabt s o m  
resultat af raffinaderilukninger i  Tyskland o g  D e t forenede 
K ongerige.
v ) Råolieproduktion
Fællesskabets produktion af råolie o g  kondensat forventes at v æ re 
om kring 1 1 4  M to e  i  1982, ca. 1 2 %  højere en d  i  1981. D e t forenede 
K ongerige, d en  dom inerende producent m e d  ca. 9 0 %  af d en  sam lede 
fællesskabsproduktion, påregnes at hav e øget sin produktion i  1 9 8 2  
m e d  en  lignende procentsats. Produktionen er i  løbet af året vokset 
gradvis i  D a n m a rk  o g  G ræ kenland, m e n  faldt m e d  henholdsvis 3 %  o g  2 %  
i  Forbundsrepublikken Tyskland o g  Frankrig. I 1 9 8 3  forudsiges 
Fællesskabets produktion at n å  o p  p å  1 2 5  M toe, ca. 1 0 %  m ere end i  
1982.
Udtrykt globalt vil verdensproduktionen af olie i  1 9 8 2  v æ re ca. 7 %  
lavere en d  sidste år inden for produktionsintervallet 41-42,5 m io  
tønder pr. d ø g n  i  sam m enligning m e d  44,5 m io  tønder pr. d ø g n  i  
1981. Dette fald skyldes dels e n  nedgang i  verdens oliebehov, dels 
d en  om stæ ndighed, at olieselskaber trak p å deres lagre for at 
begræ nse overskudsforsyningers virkning p å selskabernes indtægter. 
O P E C 's produktionstakt er faldet kraftigt, o g  s o m  følge heraf er 
O P E C -andelen af verdensmarkedet gået tilbage fra 6 5 %  i  1 9 7 4  til 
m indre end 4 5 %  af behovene i  1982. Produktionen i  U S A  er k u n  øget 
lidt, m e n  der er noteret en  betydelig stigning i  den  m exikanske 
produktion.
Produktionen i  lande u d en  for O P E C , særlig i  Fællesskabet, vil 
vedblive at stige i  1983, m e d e n s olieudvindingen i  O P E C -o m råd ern e 
vil v æ re af et o m fan g  svarende til 1982.
1 9

vi) Råolieimport
P å  grund af faldet i  forbrug, stigningen i  Fællesskabets 
produktion o g  reduktionen af lagre anslås det, at Fællesskabets 
nettoimport af olie (råolie o g  produkter) i  1 9 8 2  var 7 %  lavere e n d  
i  1981. D e n  større nedgang i  nettoimporten af råolie o g  
fødeprodukter opvejes til dels af øget nettoimport af mineralolie- 
produkter.
S o m  bekendt er der sket store ændringer i  d en  betydning s o m  
forskellige forsyningskilder af råolie har for Fællesskabet:
- d en  interne fællesskabshandel navnlig leverancer fra D e t 
forenede K ongerige, steg for eksem pel m e d  1 5 %  i  årets tre første 
kvartaler;
- im port fra lande u d en  for Fællesskabet aftog m e d  m e re  en d  1 2 % . 
N avnlig var der et fald p å  2 0 %  i  im port fra O P E C -la n d e 
sam m enlignet m e d  1981. Bortset fra forsyninger fra Iran har der 
væ ret e n  betydelig nedgang i  leverancer af olie udvundet i  
M ellem østen. Im porten fra Afrika synes at ligge p å  s a m m e  
niveauer s o m  i  1981.
vi i)  01iepri ser
S o m  i  1 9 8 1  vedbliver balancen m ellem  verdensproduktionen o g  
-forbruget af olie at forårsage e n  ræ k k e problem er i  1982. Selv o m  
O P E C  k u n n e opretholde sine officielle priser p å  råolie, h av d e 
organisationen ikke desto m indre vanskeligheder m e d  at h æ v d e  sin 
evne til at styre m arkedet o g  pålæ gge organisationens m e d le m m e r 
streng pris- o g  produktionskvotadisciplin. Olieproducenterne fandt 
det vanskeligt at regularisere forskellene m ellem  produktion o g  
forbrug.
I 1 9 8 1  var der flere p å  hinanden følgende stigninger o g  fald i  d e  
officielle priser p å  råolie i  forskellige producent lande. I
20

begyndelsen af 1 9 8 2  var der fald, særlig for råolier o g  denne 
tendens bredte sig til lette kvaliteter, i  det m indste i  nogle 
områder, så so m  Iran o g  N ordsøen. I  juni øgede nogle, særlig 
producenterne i  N ordsøen o g  i  U S S R , deres priser. O verskuddet af 
råolie tvang nogle producent lande til at sæ lge deres ladninger p å  
spot-markedet til priser, der lå under d e  officielle niveauer, for 
at få balance i  deres budgetter.
D isse bevægelser berørte Fællesskabet. Gennemsnitsprisen p å  
importeret råolie, der lå p å  U S D  35,62 pr. tønde i  fjerde kvartal 
af 1981, faldt i  andet kvartal af 1 9 8 2  til U S D  32,97 o g  steg 
derefter igen e n  sm ule i  tredje kvartal. F o r hele året 1 9 8 2  vil 
gennemsnitsprisen for importeret råolie, udtrykt i  dollars, v æ re 
om kring U S D  3  pr. tønde lavere en d  i  1 9 8 1  (se tabel 3, bilag 2). I  
løbet af s a m m e  periode faldt Fællesskabets valutaer i  v æ rdi over 
for dollaren (* ) m e d  m ere en d  faldet i  prisen for importeret 
råolie. Befolkningen o g  forhandlerne led under følgerne i  d e  
priser, d e  betalte, o g  d e  fortjenester, d e  havde.
Faldet i  prisen for nogle råolier resulterede i  m ere konkurrence i  
markedsføringen af olieprodukter p å  Fællesskabets markeder, hvor 
im porten af billige raffinerede produkter, især fra 
statshandelslande, allerede h av d e tvunget raffinaderier til at 
give store rabatter for at sikre, at så m eg et s o m  muligt af deres 
kapacitet blev brugt. B ekym ringen for at begræ nse tabene i  
raffineringsstadiet forklarer, hvorfor der blev trukket p å  lagrene 
i  et sådant om fang, at d e nåede det laveste niveau siden 1969.
(* ) Svingninger i  fællesskabsvalutaer over for dollaren: 
15. decem ber 1 9 8 1  - slutningen af n o v em b er 1982.
B F R  - 2 6 % ; D M  - 1 1 % ; F F  - 2 3 % ; L IT  - 2 0 % ; H F L  - 1 0 % ; 
U K L  - 1 7 % .
21

I  første kvartal af 1 9 8 2  faldt priserne p å  olieprodukter, udtrykt 
i  nationale valutaer, i  alle medlemsstater, navnlig i  d e m , h v o r der 
ikke findes regler for prisfastsættelse.
I andet o g  tredje kvartal steg priserne p å  olieprodukter generelt, 
m e n  faldt i  fjerde kvartal af 1 9 8 2  o g  fulgte d erm ed  d e n  nedadgående 
tendens p å  verdensm arkederne for råolie o g  olieprodukter.
D e t er vanskeligt at forudsige oliepristendenser for 1983. P å  
baggrund af tøvende forandringer i  d en  økonom iske aktivitet øges 
den  virkning, s o m  uligheden m ellem  olieudbud o g  -efterspørgsel har 
p å  priserne af usikkerheden m e d  hensyn til vekselkurserne m ellem  
Fællesskabets valutaer o g  dollaren. Selv o m  det lykkes O P E C  at 
opretholde sine officielle referencepriser p å  råolier vil d e  priser 
der forlanges p å  d e  frie m arkeder, k u n n e  svinge, o m e n d  d e  vil h av e 
tendens til at falde, hvis visse producent lande finder, at d e  har 
k naphed p å  udenlandsk valuta.
D e r er m ulighed for, at oliepriserne, udtrykt i  dollars (o g  m å sk e  
også i  nationale valutaer) vil stagnere, eller falde, p å  
Fællesskabets m arkeder i  1983. Olieselskaberne vil m å sk e  derfor 
igen lide under følgerne af indtægter, der er for lave til at k u n n e  
d æ k k e  d e  stigende om kostninger v ed  deres transportkapacitet o g  
overskydende raffinaderi kapacitet.
22

K U L
i)  Forbrug
I 1 9 8 2  anslås kulforbruget i  Fællesskabet at h av e andraget 3 0 3  M t  
(1 8 3  M toe), o g  det forventes i  1 9 8 3  at stige til om kring 3 0 5  M t  
(se tabel 1, bilag 3).
H erudover nåede forbruget af brunkul o g  tørv i  1 9 8 2  o p  p å  1 6 9  M t  
(33,5 M toe), det s a m m e  s o m  i  1981.
Forbruget af kul i  kraftværker steg p å n y  i  1 9 8 2  til 1 8 2  M t  eller 
6 0 %  af d en  sam lede efterspørgsel. H ovedårsagen til denne stigning 
var d en  tørre s o m m e r i  1982.
I  1 9 8 3  skulle kulforbruget p å  dette m ark ed  k u n n e opretholdes p å  
om trent s a m m e  niveau s o m  i  1982.
Koksforbruget i  jern- o g  stålindustrien noterede et stort fald s o m  
følge af virkningerne af afm atningen i  stålindustrien. I  1 9 8 1  var 
forbruget af k o k s i  denne sektor 5 3  M t, m e n  det ventes at v æ re 
faldet til 4 5  M t  i  1 9 8 2  o g  forudsiges at blive 4 3  M t  i  1983.
I andre forbrugssektorer har der væ ret e n  svag opgang i  
efterspørgselen - resultatet af bestræbelserne p å  at stille o m  til 
kul i  forskellige industrier o g  efterspørgselen til 
fjernvarmeformå l.
i  i)  Forsyning
I  1 9 8 2  var Fællesskabets kulproduktion (inkl. genvundne produkter) 
p å  2 4 8  M t, ca. 2 %  m indre en d  i  1981. D e t procentvise fald i  
produktionen forventes at blive højere i  1983. Im porten af kul fra 
tredjelande androg i  1 9 8 2  7 0  M t  sam m enlignet m e d  7 1  M t  i  1981.
2 3

D e n n e  im port forventes at holde sig stabil i  1983.
Koksproduktionen, der er hårdt ra m t af afm atningen i  stålindustrien, 
nåede i  1 9 8 2  o p  p å  6 0  M t. D ette udgør et fald p å  7 %  (4,6 M t)  i  
forhold til 1981. I 1 9 8 3  vil produktionen af k o k s blive om kring 
5 7  M t. Igen er det v æ rd  at læ g g e  m æ rk e  til, at selv m e d  faldet i  
produktionen i  1 9 8 2  er lagrene igen steget i  årets løb ( m e d  3  M t  i  
1982), o g  prognosen regner m e d  e n  lagerbevægelse af om trent s a m m e  
størrelse i  1983.
Fællesskabets lagre af kul o g  k o k s vil svare til 1 3 2  M t  kul v e d  
udgangen af 1982, sam m enlignet m e d  1 1 8  M t  v e d  årets begyndelse. 
L agrene forventes øget igen i  1983, den n e g an g  m e d  6  M t, undtagen 
hvis der indtræffer et opsving i  stålindustrien.
i  i  i)  Importpriser
Tabel 2  i  bilag 3  viser tendensen i  priserne p å  importeret k u l fra 
tredjelande, s o m  er a n k o m m e t til h av n e i  Fællesskabet i  1 9 8 1  o g  
1982.
Srsgennemsnitspriserne i  1 9 8 2  for kokskul o g  d am p k u l (henholdsvis 
7 6  o g  7 0  U SD /tske) afspejler stabile, o m e n d  relativt høje 
kvartalspriser. D isse priser var ikke desto m indre e n  sm u le lavere 
en d  de,rekord-kvartaLspri ser, der noteredes i  1 9 8 1  (henholdsvis 
U S D  8 2  o g  73). Ekstraudgifter hidrørende fra forsinkelse af skibe i  
havnene er n u  næ sten forsvundet. V e d  d e  prisniveauer, der hersker 
for tiden, bevarer importerede k u l trods d e n  am erikanske dollars 
stigning p å  det udenlandske valutam arked e n  væsentlig prisfordel i  
forhold til indenrigsk producerede fællesskabskul.
M e d  hensyn til 1 9 8 3  antyder sam m enholdelsen af projektionen af m e re  
eller m indre stabil efterspørgsel m e d  overforsyning et svagt fald 
i  importpriserne i  det k o m m e n d e  år.
2 4

E L E K T R I C I T E T
i)  El-forbrug
I  1 9 8 2  forventes el-efterspørgselen i  Fællesskabet k u n  at v æ re 
faldet marginalt i  forhold til 1981, hvilket afspejler økonom iens 
træghed. Nettoforbruget af el anslås til ca. 1  2 1 0  T W h , et fald p å  
0 ,6 %  i  forhold til året forud (se tabel 1, bilag 4).
Generelt var der et fald i  el-forbruget inden for industrisektoren 
m e d e n s forbruget i  servicesektoren o g  boligsektoren holdt sig.
D ette m ønster ligner det foregående års.
I  tilfælde af, at d e  økonom iske betingelser s o m  spået viser n o g en  
bedring i  1983, er der forventning o m , at dette vil afspejles i  
forbedrede vækstrater i  alle lande o g  resultere i  en  stigning p å  
ca. 1 ,5 %  i  Fællesskabets nettoforbrug af el.
i  i)  El-produktion
Nettoproduktionen af el i  Fællesskabet ventes i  1 9 8 2  at v æ re aftaget 
m e d  ca. 0 ,4 %  i  forhold til 1981. D e r var, ligesom  i  1981, kendelige 
ændringer i  d e  forskellige energikilders bidrag til el-produktionen. 
D isse omfatter e n  forventet stigning i  kerneenergiens bidrag p å  ca. 
1 2 % , et fald p å  ca. 9 %  i  olieprodukternes bidrag o g  e n  svag 
stigning for kuls v e d k o m m en d e .
F o r 1 9 8 2  ventes virkningen af ovennæ vnte forandringer at blive, at 
ca. 1 9 %  af el-produktionen var baseret p å  kerneenergi, 4 3 %  p å  fast 
brændsel, 7 %  p å  naturgas o g  1 2 %  p å  vandkraft (se tabel 2, bilag 4).
I  1 9 8 3  forventes yderligere e n  kendelig forøgelse af kerneenergiens 
bidrag til el-produktionen. H v is el-produktionsbehovet stiger s o m
2 5

forventet, skulle bidraget fra kul i  1 9 8 3  stige e n  sm ule, m e d e n s 
bidraget fra olieprodukter skulle falde.
i  i  i)  K erneenergi
I  1 9 8 2  blev fire trykvandsreaktorer ( P W R )  tilsluttet nettet i  
Fællesskabet. D e t var to i  Belgien: D O E L  3  (9 0 0  M W e )  o g  T I H A N G E  2  
(9 0 0  M W e )  sam t to i  Frankrig: L E  B L A Y A I S  2  (9 2 0  M W e )  o g  C H I N 0 N  B 1  
(8 8 0  M W e ) . Dette bragte d en  sam lede installerede nettoeffekt i  
kernekraftværker i  Fællesskabet o p  fra 41,3 G W e  (* ) v ed  udgangen 
af 1 9 8 1  til 44,9 G W e  v ed  udgangen af 1982.
Efter d e  nuvæ rende planer vil i  alt 1 3  nukleare enheder i  L ø b e t af 
1 9 8 3  blive koblet p å  nettet, nem lig:
- fe m  P W R  i  Frankrig: C H I N 0 N  2  (8 8 0  M W e ) , L E  B L A Y A I S  3  (9 2 0  M W e ) ,
L E  B L A Y A I S  4  (9 2 0  M W e ) , P A L U E L  1  ( 1  2 8 5  M W e )  o g  P A L U E L  2
(  1  2 8 5  M W e )
- to kogevandsreaktorer ( B W R )  i  Tyskland: G U N D R E M M I N G E N  B  
( 1  2 4 4  M W e )  o g  K R U M M E L  ( 1  2 6 0  M W e )
- seks avancerede gaskølede reaktorer ( A G R )  i  D e t forenede 
K ongerige: D U N G E N E S S  B 1  o g  B 2  ( 1  1 7 3  M W e ) , H A R T L E P 0 0 L  1  o g  2  
( 1  2 5 0  M W e )  sam t H E Y S H A M  A 1  o g  A 2  ( 1  2 4 4  M W e ) .
H erved vil d en  sam lede installerede nettoeffekt i  kernekraftværker 
i  1 9 8 3  stige m e d  11,5 G W e  for at n å  o p  p å  56,4 G W e  v ed  årets udgang.
Produktionen af et fra kernekraftværker i  1 9 8 2  androg i  alt 2 2 5  T W h ,  
e n  stigning p å  1 1 ,5 %  i  forhold til sidste år. D ette bringer 
kerneenergiens andel af d en  sam lede el-produktion o p  p å  1 9 ,0 % . D a  
væ ksten i  d en  sam lede el-produktion har væ ret lavere en d  væ ksten i  
el-produktion p å  basis af kerneenergi, har d en n e øk o n o m isk  kunnet 
udkonkurrere en  del oliefyret el-produktion.
(* ) 1  G W e  =  1  0 0 0  M W e .
2 6

M e d  hensyn til 1 9 8 3  ventes denne tendens at fortsætte. N uklear 
el-produktion vil k u n n e  stige m e d  1 5 %  o g  n å  o p  p å  2 5 9  T W h  o g  derved 
bringe kerneenergiens andel af den  sam lede el-produktion o p  p å  
2 1 ,3 % . H v is væ ksten i  el-efterspørgselen vedbliver at v æ re lav, vil 
nuklear kapacitet fortsætte m e d  at erstatte en  del olie- (o g  
gasfyret) el-produktion.
2 7

N U K L E A R T  B R Æ N D S E L
a) D e  tendenser, s o m  allerede er b em æ rk et i  d e forudgående år, er 
p å  n y  blevet bekræftet: m e d  hensyn til disponibiliteten af 
nukleart brændsel gør vilkårene p å  m arkedet for naturligt uran 
o g  let beriget uran (herunder berigningsydelser) det m uligt - i  
det m indste i  øjeblikket - at sikre tilstrækkelige forsyninger 
o g  at sprede kilderne.
b ) N å r der tages hensyn til d e kontraktlige forpligtelser vedrørende 
berigning, s o m  brugere i  Fællesskabet har indgået, vil 
efterspørgselen efter naturligt uran i  Fællesskabet v æ re rigeligt 
dæ k k et af kontrakter indtil m idten af tiåret, hvorved brugerne 
alt i  alt har betydelige reserver af naturligt o g  beriget uran 
til deres disposition.
Leverancer af naturligt uran, s o m  er foretaget under opfyldelse 
af købekontrakter, hvortil A genturet har kendskab, o g  p å  v eg n e 
af selskaber, der er oprettet inden for Fællesskabet, beløb 
sig i  1 9 8 1  til ca. 1 3  0 0 0  tons, m e d e n s leverancer i  henhold til 
spot-kontrakter udgjorde m indre en d  1 0 %  af d en  sam lede m æ n g d e .
Eftersom  udbudet fortsat overstiger efterspørgselen, skulle d e n  
gennemsnitspris, der betales for naturligt uran i  henhold til 
terminskontrakter - U S D  33,25 pr. p o u n d  U ^ O g  i  1 9 8 1  - i  
betragtning af rutinemæssige årlige forhandlinger, blive e n  sm u le 
lavere i  1982. S o m  det k u n n e forventes, viste spot-markedspriserne 
e n  m eg et m ere m arkant nedadgående tendens, m e d  et fald fra 
U S D  23,5 til U S D  1 7  pr. p o u n d  U ^ O g  m ellem  decem ber 1 9 8 1  o g  
oktober 1982.
c ) Overskudskapacitet kendetegner ligeledes berigningsmarkedet.  D e r · 
eksisterer derfor ikke noget problem  m e d  hen sy n  til
2 8

forsyningssikkerheden, især d a  industridrivende i  Fællesskabet 
s o m  besidder teknologien, er i  e n  position, hvor d e  k a n  sætte d e  
kapaciteter, der vil blive nødvendige i  fremtiden, i  drift i  
g o d  tid. D e n  kapacitet, der er installeret i  Fællesskabet, har 
allerede gjort det muligt for Fællesskabet at blive 
nettoeksportør af berigningsydelser.
B eh o v en e for lavt beriget uran opfyldes i  stigende grad fra 
Fællesskabets isotopseparationsanlæg (Eurodif o g  Urenco). Pi 
d en  an d en  side opfyldes Fællesskabets behov for det højt berigede 
uran, der bruges i  forskningsreaktoren, fortsat af leverancer 
fra U S A , s o m  derved har et d e  facto-m onopol.
D e t plutonium, s o m  behøves til hurtige formeringsreaktorer, 
produceres under oparbejdning af brændselselementer inden for 
Fællesskabet.
2 9

Tabel 1
Indenlandsk bruttoforbrug af energi i  Fællesskabet
1980 1981 1982^  ' 1983
(Eurostat) (Eurostat) S k ø n Prognoser
M toe%M toe%M toe M toe%
Stenkul o g  ækvivalenter 1 8 9 ,8 2 0 ,1 186,i f20,5 18320,5 181* 2 0,1+
B runkul o g  ækvivalenter 32,9 3,533,5 3,7 33 3,7 3^ 3,8
Råolie o g  ækvivalenter **•93,8 52,31*51,7 ^9,7 1+31+^8 ,7 1*50 V?,6
N aturgas 169,3 1 8 ,0 1 6 5 ,8 1 8 ,2 163 18,3 167 18,5
Kerneenergi^2,7 \5 5 6 ,6 6 ,2 63 7,1 73 8 ,1
V andkraft o g  øvrige15, ^ 1 ,6 1 5 ,8 1,7 15 1,7 15 1 ,6
I alt V  ' 9^3,9 1 0 0 ,0909,8 1 0 0 ,0 891 1 0 0 ,0 905 1 0 0 ,0
(*) foreløbige data 
(**) inkl. andet brændsel

Tabel 2
Procentvis forandring i  B N P  o g  i  energiforbrug
198 1-1 9801982-1981
(skøn)'1 9 8 3 -1 9 8 2
(proanoser)
Bruttonat iona lp  rodukt-0 ,6 +0,3 + 1 ,1
Indenlandsk energiforbrug, heraf:
-olie
- fast brændsel
- naturgas
- kerneenergi
vandkraft, geotermisk energi o g  andre-3,6
-8 ,5
-1.3
-2,1
+3 2 ,3
+2,6-2,1 
-3,9 
-1,8 
-1.7 
+ 11,3 
-5,1+ 1 ,3
-0,9
+0,9 
+2,** 
+ 13,9
T abel 3
Energiforsyningen i  Fællesskabet
1980 (1) 1981 (1) 1982 ï 2)v.nioe )
19Ö3 (3)
Produk- t i  o nNetto-^ * ) i  m p o rtProduk­tionNetto-im portProduk- 
t i  o n' Netto- (*) 
i  m p o rtProduk­tionNetto-(*) 
im port
Fast brændsel 185,1 V?,3 186,5 *+2 ,2 18* + *+ 1 181 *+2
Olie91,1 ^37,9 1 0 1 ,6 357,8 11* + 331 125 325
Naturgas1 2 9 ,2 *+0 ,6 125,2 *+2 ,6 118 ^5 1H6 53
Primærelektricitet m .v .56,7 1,*+ 70,5 1,9 77 2 86 2
I alt*+6 2 ,1 527,2 **8 3 ,8 Wt,5 *+93 *+19 508 *+22
^ Foreløbige data O )  Prognoser

B i L a g  2
Tabel 1
D e  T i - Naturgasforbrug, -produktion o g -import
(M toe)
1981 ^1982/81
%1982
skøn1983/82
%1983
prognoser
Produkt i o n 125 -5,6 118 - 1,7 116
Im port fra tredjelande b$ +2 ,2 b6 +15,2 53
Forbrug C * ) 166 -1,8 163 +  2, b 167
(1 ) Eurostat
(* ) Svarer ikke altid til su m m e n  af produktion o g import på grund af lagerændringer 
og eksport af gas til tredjelande.
Tabel 2
D e  T i - Olieforbrug, -produktion o g -import
(Mt)
1 9 8 1 ^1982/81
%1982
skøn1983/82
%1983
prognoser
Forbrug
- indenlandsk
- bunkers 
I  alt^ 9 ,9
26,7
^76,6- \ 0  
- 2,6 
- 3,9* ♦3 2
26
* ♦5 8-0,9
-0,9*♦28
26
b $ b
Produktion (*) 100,8 +  12,1 113 +9,7 12b
Lagerforandring (**) +18,0 +  1 * f +5
Nettoimport 357,8 - 7,5 331 -1,8 325
(1) Eurostat
(*) Inkl. genvundne o g  regenerede produkter
(**) (+) reduktion af lagre; (-) forøgelse af lagre
32

B i lag 2  fortsat
Tabel 3
Gennemsnitlige EF-forbrugerpriser (før afgifter) o g  råoliepriser (1)
U S D /t1 2 /8 0 6 /8 1 1 2 /8 1 6 /8 2 1 2 /8 2
Superbenzi n 450 427 475 410 418
Normalbenzin 442 424 465 383 403
Fyringsgasolie355 327 373 342 352
S væ r fuelolie 1 %  S 212 209 204 183 182
Gennemsnits- U S D /m t 330 313 341 303 309
udbytte (2) Indeks 100 95 103 92 9V
Råolie Indeks 100 103 102 95 9^
C IF  pris U S D /m t 260 268 265 246 245
(1) Priserne er udledt af data, meddelt af medlemsstaterne i henhold til 
Fællesskabets informations- og konsultationsprocedure (Rådets direktiv 
76/491/EØF).
(2) "Gennemsnitsudbytte": de enkelte produktpriser vægtes i overensstemmelse 
m e d  1981-forbruget af hvert enkelt hovedprodukt.

B i L a g  3
Tabel 1
Forsyningssituation for fast brændsel - D e  T i
(M t)
Produkt i o n  
(1)Import EksportLagerforan­
dring (2)Inden landsk 
bruttoforbrug
1981
K u l
K o k s
Brunkul +  tørv
1982 (3)
K u l
K o k s
Brunkul +  tørv
1983 (4)
K u l
K o k s
Brunkul +  tørv (3)252
65
167
248
60
167
241
57
17171
3
70
1
2
70
1
2.4
.4
•3
■3
-3
•3-1 6
+2
-1
-12
-4
-3
-3303
63
169
303
54
169
305
52
173
(1) Inkl. genvundne produkter
(2) (+) reducerede lagre; (-) øgede lagre
(3) foreløhige data
(4) anslået
Tabel 2
C IF  priser for F æ l l esskabet s  kuli m port
Sr KvartalKokskul D am p k u lForholdet 
m ellem  
(a) o g  (b) 
i %Standard- 
kval i tet 
U S D /1  (1)tske (2) tske (2)
% USD/tske
(a)%U SD /tske 
(b)
1981 I 76 100 72100 69 104
II 80 104 75 106 73 103
III 84 110 79 101 70 113
IV 87 114 82104 72 114
1982 I 82 107 77 105 71 108
II 82 107 77 105 71 108
III 81 106 76 100 69 110
IV 80 105 75's
(1) Standardkvalitet: A  =  6 %
M  =  5 %
W M  =  2 4 %  brændværdi: 31,1 kJ/kg
(2) ton ske (brændværdi =  29,3 kJ/kg).
3 4

E L E K T R IC IT E T
Tabel 1
Nettoforbrug - D e  T i
ar T W h Variation
1981
1982
1983‘  1217.1  
1210  
1228198 2/8 1 j -0.6# 
1 9 8 3 /8 2 : + 1 .5 #taH ·
( Bn
Tabel 2
V > 4  Nettoproduktion - D e  T iV i -----------------------------------
Tota lheraf, opdelt efter enerqi kiIde
V and­
kraftGeotermi sk 
energiKerne­
energiK onvent ionel 
termisk energiK u l BrunkulOlie­
produkterNaturgas A ndre
Nettoproduktion1204.8 201.8 851.1 408.8 26.8 1981 149.4 2.6 102.6 222.5 90.3
T W h  1982 1200 142.3 2.7 225.0 830.0 419.0 100.0 202.0 88.0 21.0
1983 1218.0 135.9 2.7 259.1 820.3 424.0 100.5 190.8 86.0 19.0
Variation
y 1982/81 -0.4 -**.7 +3.8 +11.5 -2.5 +2.5 -2.5 -9.2 -2.5 -21.6
1983/82 +1.5 -*+.5 0 +15.2 -1.2 +  1.2 +0.5 -5.5 -2.3 -9.5
Andel af total
1981 100 12.4 0.2 16.8 70.6 33.9 8.5 18.5 7.5 2.2
% 1982 100 11.9 0.2 18.7 69.2 34.9 8.3 16.8 7.4 1.8
1983 100 11.2 0.2 21.3 67.3 34.8 8.2 15.7 7.1 1.6