Rådets konklusioner

af 5. maj 2003

om referenceværdier for europæiske gennemsnitsresultater på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet (benchmarks)

(2003/C 134/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til

1. Bekræftelsen fra Det Europæiske Råd i Lissabon af, at Europas uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer skal tilpasses såvel kravene i det videnbaserede samfund som behovet for et bedre beskæftigelsesniveau og en bedre jobkvalitet

2. Mandatet fra Det Europæiske Råd i Lissabon til Rådet (uddannelse) om "- med henblik på at bidrage til Luxembourg-processen og Cardiff-processen og forelægge Det Europæiske Råd en generel rapport i foråret 2001 - mere overordnet at overveje de konkrete fremtidige mål for uddannelsessystemerne, idet der skal fokuseres på fælles problemer og prioriteter, samtidig med at den nationale mangfoldighed respekteres" (formandskabets konklusioner, punkt 27)

3. Rapporten om uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål(1), der omfatter tre konkrete strategiske mål tillige med 13 tilknyttede mål, samt det detaljerede arbejdsprogram(2), som blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Barcelona den 15. og 16. marts 2002

4. Det Europæiske Råd den 20. og 21. marts 2003, som opfordrede til "at fastsætte referenceværdier for bedste praksis og sikre effektive investeringer i menneskelige ressourcer"

5. Den åbne koordinationsmetode, som i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon beskrives som en metode til at "udbrede god praksis og opnå større konvergens hen imod EU's vigtigste mål". Den åbne koordinationsmetode gennemføres ved hjælp af værktøjer som indikatorer og benchmarks samt udveksling af erfaringer, peer reviews og formidling af god praksis

6. Kommissionens meddelelse med titlen "Europæiske benchmarks for uddannelsesområdet: opfølgning af Det Europæiske Råds møde i Lissabon" (KOM(2002) 629),

BEKRÆFTER PÅ NY,

at rapporten, der skal forelægges på Det Europæiske Råds forårsmøde i 2004, bør

- understrege behovet for en koordineret og fortsat indsats i opfølgningen af Lissabon-målene om at gøre Europa til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden

- anerkende, at indikatorer og benchmarks spiller en central rolle med hensyn til at udstikke retningslinjer og måle de fremskridt, der gøres i retning af de 13 mål i rapporten om de fremtidige mål

- foreslå en første liste over indikatorer og referenceværdier for europæiske gennemsnitsresultater, som skal anvendes til at overvåge de fremskridt, der gøres i retning af Lissabon-målene på uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet,

UNDERSTREGER,

at Rådet som led i Lissabon-strategien har besluttet at opstille en række referenceværdier for europæiske gennemsnitsresultater under hensyntagen til de enkelte medlemsstaters udgangspunkt, der vil blive anvendt som et af værktøjerne til overvågning af gennemførelsen af det detaljerede arbejdsprogram for opfølgning af uddannelsessystemernes mål i Europa. Referenceværdierne for europæiske(3) gennemsnitsresultater

- bør være baseret på sammenlignelige data

- definerer ikke nationale uddannelsesmål

- foregriber ikke de beslutninger, som de enkelte landes regeringer skal træffe, men nationale aktioner på grundlag af nationale prioriteter vil bidrage til opfyldelsen af referenceværdierne.

Elever, der går tidligt ud af skolen

Det er nødvendigt med et vist minimum af viden for at kunne deltage i vore dages videnbaserede samfund. Personer uden kvalifikationer vil derfor sandsynligvis ikke kunne deltage effektivt i livslang læring, og i vore dages stadigt mere konkurrencebetonede samfund risikerer de at sakke agterud. Derfor er det en afgørende forudsætning for fuld beskæftigelse og større social samhørighed, at antallet af elever, der går tidligt ud af skolen, bliver reduceret.

- Derfor bør EU-gennemsnittet af elever, der går tidligt ud af skolen(4), i 2010 ikke overstige 10 %.

Matematik, naturvidenskab og teknologi

En forudsætning for, at Europa kan blive den mest dynamiske og konkurrencedygtige økonomi i verden, er, at der uddannes tilstrækkeligt mange naturvidenskabelige specialister. Behovet for flere naturvidenskabelige specialister understreges af, at der på Det Europæiske Råd i Barcelona i 2002 var enighed om, at "de samlede udgifter til forskning og udvikling og innovation i EU bør øges, så de nærmer sig 3 % af BNP senest i 2010".

Kønsmæssig balance er en særlig vigtig udfordring inden for dette område. Forholdsvis færre kvinder end mænd vælger at gennemføre studier i matematik, naturvidenskab og teknologi, og endnu færre kvinder vælger at gøre karriere inden for forskning.

- Derfor bør det samlede antal færdiguddannede kandidater inden for matematik, naturvidenskab og teknologi(5) i Den Europæiske Union øges med mindst 15 % inden 2010, samtidig med at de kønsrelaterede skævheder mindskes.

Fuldført uddannelse på sekundærtrinnet

Det bliver stadigt vigtigere at have fuldført en uddannelse på sekundærtrinnet ikke blot for at komme problemfrit ind på arbejdsmarkedet, men også for at give de studerende adgang til de uddannelsesmæssige muligheder, som de videregående uddannelser tilbyder. Vellykket deltagelse i det videnbaserede samfund forudsætter, at man råder over de grundlæggende byggeklodser, som uddannelse på sekundærtrinnet giver.

- Derfor bør mindst 85 % af alle 22-årige i Den Europæiske Union i 2010 have fuldført en uddannelse på sekundærtrinnet(6).

Grundlæggende færdigheder

Alle mennesker har behov for et minimum af kundskaber, færdigheder og holdninger for at få beskæftigelse, blive inddraget i samfundet, kunne deltage i livslang læring og opnå personlig tilfredsstillelse og udvikling.

- Derfor bør andelen af 15-årige med ringe færdigheder i læsning i Den Europæiske Union i 2010 være faldet med mindst 20 % i forhold til 2000(7).

Livslang læring

I et vidensamfund må alle holde deres viden, kvalifikationer og færdigheder ajour livet igennem for at få de bedste muligheder for personlig udvikling og for at bevare og forbedre deres situation på arbejdsmarkedet.

- Derfor bør EU-gennemsnittet for deltagelse i livslang læring i 2010 mindst udgøre 12,5 % af voksne i den erhvervsaktive alder (25-64 år)(8).

Investering i menneskelige ressourcer

Investering i uddannelse giver bonus på lang sigt og har indirekte såvel som direkte fordele, og de fleste regeringer anser denne investering for at have en positiv indvirkning på en række centrale politiske udfordringer som social samhørighed, international konkurrenceevne og bæredygtig vækst.

Det Europæiske Råd i Lissabon ønskede, at "investeringerne pr. indbygger i menneskelige ressourcer øges betydeligt hvert år". I sin meddelelse med titlen "Effektiv investering i uddannelse og erhvervsuddannelse: en absolut nødvendighed for Europa" foreslår Kommissionen en række emner, som er relevante for effektiv investering i uddannelse og erhvervsuddannelse, og som bør undersøges indgående. Rådet ser frem til at få forelagt resultaterne af det igangværende arbejde, inden det træffer afgørelse om det videre forløb.

(1) Rapport fra Rådet (uddannelse) til Det Europæiske Råd, vedtaget af Rådet (uddannelse) den 12. februar 2001.

(2) "Detaljeret arbejdsprogram for opfølgning af uddannelsessystemernes mål i Europa", vedtaget af Rådet og Kommissionen den 14. februar 2002 (EFT C 142 af 14.6.2002).

(3) Baseret på EU-medlemsstater og tiltrædende lande.

(4) Andelen af 18-24-årige, der kun har uddannelse på folkeskoleniveau eller lavere, og som ikke er i gang med videreuddannelse eller erhvervsuddannelse (strukturel indikator) - kilde: Eurostat, Labour Force Survey.

(5) Samlet antal kandidater i matematik, naturvidenskab og teknologi (ISCED niveau 5 og 6) - kilde: fælles Unesco/OECD/Eurostat-spørgeskema.

(6) Procentdel af de 22-årige, som mindst har færdiggjort en uddannelse på sekundærtrinnet (ISCED 3) - kilde: Eurostat, Labour Force Survey.

(7) Læsefærdighed "niveau 1" og lavere - kilde: PISA (OECD 2000).

(8) Procentdel af de 25-64-årige, der deltager i uddannelse i de fire uger forud for undersøgelsen - kilde: Eurostat, Labour Force Survey. En Eurostat-taskforce arbejder for øjeblikket med en ny voksenundervisningsundersøgelse, som vil give en bedre vurdering af deltagelsen.