DA Den Europæiske Unions Tidende C 194/52

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2017/C 194/13)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»BLEU D'AUVERGNE«

EU-nr.: PDO-FR-02214 — 4.1.2017

BOB ( X ) BGB ( )

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Syndicat Interprofessionnel Régional du »Bleu d'Auvergne«

Adresse: Mairie 15400 Riom-ès-Montagnes FRANKRIG Tlf. +33 471781198 Fax +33 471781198 E-mail: bleudauvergne@wanadoo.fr

Syndicat Interprofessionnel Régional du »Bleu d'Auvergne« er en sammenslutning af erhvervsdrivende vedrørende den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Bleu d'Auvergne« (producenter og indsamlings-, forarbejdnings- og modningsvirksomheder) og har dermed en legitim interesse i at indgive ansøgningen.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

— ☐ Produktets betegnelse — ☒ Beskrivelse af produktet — ☒ Geografisk område — ☒ Bevis for oprindelse — ☒ Produktionsmetode — ☐ Tilknytning — ☒ Mærkning — ☒ Andet: tilknytning, kontrol

4. Type ændring(er)

— ☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB. — ☐ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5. Ændring(er)

Beskrivelse af produktet

For at opnå en fuldstændig beskrivelse af produktet tilføjes, at »Bleu d'Auvergne« er »fremstillet udelukkende« af komælk »tilsat løbe«, og at ostemassen er »upresset, ukogt, fermenteret og saltet«.

Passagen:

»Der fremstilles to typer af denne ost: — den store type på ca. 20 cm i diameter, 8-10 cm i højden og en vægt på 2-3 kg — den lille type på ca. 10,5 cm i diameter og en vægt på enten 350 g, 500 g eller 1 kg«

erstattes af sætningen:

»Denne ost fremstilles i form af en flad cylinder på 19-23 cm i diameter, 8-11 cm i højden og en vægt på 2-3 kg«.

Således bevares kun den store ostetype (19-23 cm i diameter og 8-11 cm i højden) i betegnelsen, idet de små typer af osten ikke er blevet fremstillet i adskillige år. Ostens diameter afgrænses af et minimum på 19 cm og et maksimum på 23 cm, hvilket er mere præcist end udtrykket »ca. 20 cm«, der er anført i den gældende varespecifikation. Den maksimale højde øges med en centimeter for at afspejle praksis.

Produktets tørstofindhold fastsættes til minimum 51 % i stedet for 52 %, og det tilføjes, at denne værdi udtrykkes »efter fuldstændig tørring« med henblik på kontrol. Denne ændring afspejler produktets gradvise udvikling i retning af en mere cremet tekstur. En tilnærmelse mellem smagsnoterne og tørstofindholdet viser en positiv sammenhæng, idet oste af god smagskvalitet ofte har et lavere tørstofindhold.

Sætningen:

»Osten må først markedsføres under oprindelsesbetegnelsen »Bleu d'Auvergne« fra den 28. dag efter tilsætningen af løbe.«

tilføjes og erstatter sætningen:

»Modningstiden er mindst fire uger for oste på over 1 kg og mindst to uger for oste på under 1 kg«, der er anført i afsnittet »Fremstillingsmetode« i varespecifikationen.

Ostenes modningstid erstattes således med en minimumsfrist for markedsføring af tilsvarende varighed takket være indførelsen af muligheden for en opbevaringsfase efter den egentlige modningsfase. Denne frist udtrykkes i dage frem for uger, og det præciseres, at den regnes fra datoen for tilsætning af løbe i overensstemmelse med skik og brug og for at lette kontrollen.

Produktets skorpe beskrives mere præcist (i stedet for »naturlig skimmelskorpe« (croûte naturelle fleurie)) med sætningerne: »Skorpen på »Bleu d'Auvergne« er intakt, uden fugt eller væskeudsivning. Den er ikke ensfarvet. Skimmelen kan være hvid, grå, grøn, blå og sort.« Den organoleptiske beskrivelse af produktet suppleres med følgende oplysninger: »Den hvide til elfenbensfarvede ost har huller og en regelmæssig skimmeldannelse i blå og grønne nuancer. Skimmelen dannes i størrelsesordenen fra hvedekerner til majskorn. Teksturen er blød, cremet og fin. »Bleu d'Auvergne« har en intens, typisk og velafbalanceret smag med aroma af blåskimmel, underskov og endda af svamp. Den kan fremstå let salt og bitter. Den fremhæves, mere eller mindre tydeligt alt efter modningsgraden, af smagsnoter fra dannelsen af skimmelen Penicillium roqueforti.« Denne beskrivelse, der er resultatet af organoleptiske undersøgelser foretaget af fagfolkene bag »Bleu d'Auvergne«, gør det muligt at karakterisere produktet bedre og befordrer den organoleptiske undersøgelse af produktet i forbindelse med kontrol.

Det tilføjes, at »Bleu d'Auvergne«»kan markedsføres i alle portionsstørrelser«, idet produktet i vidt omfang sælges udskåret.

Geografisk område

Der er i beskrivelsen af modningsfasen blevet tilføjet, at der sondres mellem en lagermodningsfase ved 6-12 °C og eventuelt en kold opbevaringsfase ved 0-6 °C, hvoraf den første fase angiver de trin, der foregår i det geografiske område, og yderligere suppleres der med angivelsen af, at ostene opbevares indtil den 28. dag fra tilsætningen af løbe.

Afgrænsningen af det geografiske område ændres. Det geografiske område er reduceret fra 1 158 til 630 kommuner. Det koncentreres altså atter om det hercyniske grundfjeld og det vulkanske lag herover, idet de vidtstrakte sedimentarealer og de brede floddale er udeladt. Området bruges primært til græsmarksdrift, da græs gror nemt under de pågældende højde- og nedbørsforhold. Endelig indgår området i det traditionelle område for »Bleu d'Auvergne« og afspejler opretholdelsen af aktuelle metoder til afhentning og forarbejdning af mælken til »Bleu d'Auvergne«. I de områder, der er udeladt af det geografiske område, sker der i dag hverken afhentning af mælk til fremstilling af »Bleu d'Auvergne« eller fremstilling af »Bleu d'Auvergne«.

Bevis for oprindelse

Der er udformet en identifikationserklæring, som de erhvervsdrivende skal afgive, til erstatning for egnethedserklæringen. Identifikationen af de erhvervsdrivende er en forudsætning for den godkendelse, der viser, at de opfylder kravene i varespecifikationen for den betegnelse, de ønsker at anvende. Ligeledes er de fornødne erklæringer om kendskab til og opfølgning på de produkter, der skal markedsføres med oprindelsesbetegnelsen, udfærdiget.

Listen over registreringer, de erhvervsdrivende skal foretage, suppleres. De præciseringer, der er føjet til produktionsbetingelserne i varespecifikationen, nødvendiggør nemlig yderligere registreringsoplysninger af hensyn til kontrollen af dem.

Produktionsmetode

Mælkeproduktion:

Bestemmelser om betingelser for opdræt, pasning og fodring af malkekvægsbesætningen indføres for at registrere traditionel praksis.

Malkekvægsbesætningen defineres. Det drejer sig om »alle de malkekøer og kvier til fornyelse af besætningen, som findes på bedriften«, idet det forudsættes, at »malkekøer er produktionsdyr og goldkøer«, og »kvier er dyr mellem fravænningen og den første kælvning«. Denne definition skal for at undgå tvivl klart slå fast, hvilke dyr der henvises til med udtrykkene »malkekvægsbesætning«, »malkekøer« og »kvier« i resten af varespecifikationen.

Det tilføjes, at det er forbudt at tilføre malkekvægsbesætningen køer eller kvier, som er født og/eller opdrættet uden for det geografiske område. Historisk set har kvægavlerne i det geografiske område nemlig fornyet deres besætninger uafhængigt af omverden, idet kvier eller køer købt uden for det geografiske område kunne have vanskeligt ved at tilpasse sig såvel miljøet i højlandet som fodertypen, hvilket hurtigt medførte, at de måtte slagtes i stedet for. Forbuddet mod at tilføre malkekvægsbesætningen dyr født og/eller opdrættet uden for det geografiske område gør det således muligt bedre at tilpasse dyrene til miljøet og foderet, især da der ikke stilles krav om race.

Det er dog planlagt, at den kompetente nationale myndighed kan tillade en nøje begrundet og tidsbegrænset undtagelse fra denne bestemmelse af sundhedsmæssige årsager eller for så vidt angår racerne Abondance, Aubrac, Brune, Ferrandaise, fransk Simmental og Tarentaise, som kun findes i beskedne antal i det geografiske område. Disse racer er da også kendt for at være bedre egnede til bjergområder, hvilket gør, at de kan opfylde kravet om at tilpasse sig det geografiske miljø. I øvrigt er de underlagt de samme produktionsbetingelser som køer af andre racer, så snart de findes på en bedrift, hvor der leveres mælk til fremstilling af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Bleu d'Auvergne«.

Der tilføjes: »Igennem hele året består malkekvægsbesætningens grundfoder udelukkende af foder fra det geografiske område for betegnelsen.« Denne selvstændige foderproduktion i det geografiske område bidrager til at styrke tilknytningen til området.

Sammensætningen af grundfoderet forklares herefter: Det drejer sig om alle slags foder, herunder baller af tørret langstilket lucerne, undtagen af korsblomstfamilien, idet denne plante har en stærk indvirkning på mælkens organoleptiske egenskaber (lugt af kål).

Andelen af græs fra græsgang, vejret hø, forvejret hø eller ensilage i malkekøernes grundfoder er fastsat til mindst 70 % i gennemsnit om året, udtrykt i tørstof. Andelen er fastsat til mindst 30 % om dagen. Uden for græsningssæsonen får malkekøerne hø (skåret og tørret græs med et tørstofindhold på over 80 %) i en mængde svarende til mindst 3 kg tørstof pr. ko pr. dag. Fremstillingen af »Bleu d'Auvergne« er nemlig forankret i en bjergegn, hvor dyrkning af græs til fodring af malkekvæg er fremherskende. I bestemmelserne i varespecifikationen understreges græssets plads som fodergrundlag.

Der defineres en pligt til græsning mindst 150 dage om året for lakterende malkekøer og et areal på mindst 30 ar græsning pr. malkeko. Græsningen er da også et centralt element i de lakterende malkekøers foder i det geografiske område for oprindelsesbetegnelsen. Den supplerer den opfattelse, der udtrykkes i foregående afsnit om betydningen af græsset i malkekvægets foder.

Forbuddet mod opdræt udefra i malkekvægsbesætningen understreges for at garantere tilknytningen til området gennem dyrenes foder.

Bedriftens dyretæthed er begrænset til en malkeko pr. hektar foderareal, hvilket stemmer med de foregående forslag om prioritering af, at foderet kommer fra bedriftens egne foderressourcer og dermed har sin oprindelse i det geografiske område, og denne tæthed bidrager til opretholdelsen af bedrifternes forholdsvis ekstensive karakter.

Betingelserne for opbevaring af foderet til malkekøerne beskrives: Stakke og køresiloer etableres på betonunderlag eller et stabilt underlag, mens tørret grøntfoder opbevares under fast overdækning. Disse bestemmelser har til formål at sikre opretholdelsen af foderets kvalitet.

For malkekøernes vedkommende er anvendelsen af tilskudsfoder begrænset til 1 800 kg om året målt i tørstof pr. malkeko i gennemsnit for hele malkekvægsbesætningen, og for kviernes vedkommende må anvendelsen af tilskudsfoder ikke overstige 30 % af den samlede fodermængde udtrykt i tørstof i gennemsnit over et år. De drejer sig om at undgå, at disse tilskud optager for stor en plads i foderet, og således at fremme grundfoderet med oprindelse i det geografiske område. I øvrigt optræder de råvarer, der er tilladt i tilskudsfoder til malkekøer, og de tilladte tilsætningsstoffer på en positivliste, så man bedre kan styre, sikre og kontrollere foderet. Garvning af oliefrøkager med formaldehyd er forbudt, idet denne praksis ikke er i overensstemmelse med de traditionelle metoder.

Der tilføjes et forbud mod at anvende gmo i dyrenes foder og i bedriftens afgrøder, hvilket sker for at bevare foderets traditionelle karakter.

Bestemmelserne om spredning af organiske gødningsstoffer defineres for at beskytte køernes foder mod enhver risiko for forurening.

Anvendt mælk:

Det tilføjes, at mælken opbevares i køletanke efter malkningen, og at opbevaring på gården højst må vare 48 timer for at begrænse forringelsen og undgå udvikling af uønskede kim.

Det tilføjes, at »Tømningen af tankbiler over i faste tanke skal foregå i det geografiske område for betegnelsen.« Denne bestemmelse skal garantere den afhentede mælks sporbarhed og lette kontrollen.

Det tilføjes, at den anvendte mælk kan være rå, termiseret eller pasteuriseret, hvilket svarer til flere hundrede års praksis.

Forarbejdning:

Klargøringen af mælken før tilsætning af løbe beskrives for gårdproduktion og for mejeriproduktion i overensstemmelse med den faglige viden for at garantere opretholdelsen heraf.

— Ved gårdproduktion kan mælken fra højst to på hinanden følgende malkninger udskydes (idet den første holdes afkølet), og tilsætningen af løbe finder sted højst 16 timer efter tidspunktet for den første malkning.

— Ved mejerifremstilling foretages en formodning af mælken før tilsætning af løbe ved en temperatur på 6-14 °C i mindst fire timer. Opnåelsen af formodningstemperaturen kan ledsages af tilsætning af bakterier og finder sted inden 24 timer efter modtagelsen af mælken i produktionslokalet. Disse betingelser begunstiger udviklingen af de mælkesyrebakterier, der findes i eller tilsættes miljøet. De gør det således muligt at fremkalde en let syrning før tilsætningen af løbe og efterfølgende at opnå et koagel med laktisk dominans. Formodningen er en historisk fremgangsmåde i mejerifremstillingen af »Bleu d'Auvergne«.

— Ved begge typer produktion er homogenisering og standardisering af fedtstoffet tilladt. Homogenisering er en teknik, som fremmer udviklingen af ostens aroma, tillader en bedre fordeling af fedtet i koaglet og gør det muligt at opnå en hvid ostemasse, der fremhæver skimmelen bedre.

Temperaturen ved tilsætning af løbe afgrænses til mellem 30 og 34 °C. Den har nemlig stor indflydelse på løbens aktivitet i denne helt afgørende fase.

Penicillium roqueforti er udtrykkeligt nævnt i listen over ingredienser, tekniske hjælpestoffer og tilsætningsstoffer, som er tilladt i mælken og under fremstillingen af »Bleu d'Auvergne«, ud over råstoffet mælk. På denne liste erstattes »skadelige bakteriekulturer, gær og skimmel« af præcisionshensyn med en henvisning til »andre« bakteriekulturer (ud over Penicillium), gær og skimmel »hvis uskadelighed påvises ved brugen«. Tilsætning af Penicillium roqueforti understreges herefter, idet det er et ufravigeligt element i den teknologiske proces til fremstilling af »Bleu d'Auvergne«. Det skal bemærkes, at henvisningen til »Penicillium roqueforti« erstatter henvisningen til »Penicillium glaucum«, som nævnes i det sammendrag, der blev offentliggjort efter en udvikling i kendskabet til skimmel og klassificeringen heraf. I øvrigt præciseres det for at undgå enhver tvetydighed i forbindelse med kontroller, at de rekonstituerede næringssubstrater er tilladt som medium for dyrkning af bakterier.

Efter koaguleringen gøres der rede for faserne skæring og omrøring af koaglet samt adskillelse af størstedelen af koaglet og vallen før flytning til formene: »Efter koagulering skæres koaglet i tern i størrelsesordenen fra majskorner til hasselnødder. Omrøringen gør det muligt at opnå ostekorn med »belægning«. Før formningen skilles størstedelen af vallen fra koaglet. Koaglet placeres i forme efter skæring og omrøring.« Det drejer sig således om at beskrive fremstillingen ved hjælp af størrelsen på ostekornene efter skæring (fra majskorn til hasselnød) og nævne fremkaldelsen (som er ønsket) af ostekorn med belægning, som efterfølgende bevirker dannelsen af huller i ostemassen, idet ostekornene forbliver adskilt under formningen.

Afdrypningsfasen efter formningen af ostemassen beskrives nærmere. Der defineres en maksimal varighed af denne fase på 72 timer til erstatning for det upræcise adverbium »langsomt« i den gældende varespecifikation for at registrere den aktuelle praksis og kunne henvise til en værdi i forbindelse med kontrol. Det tilføjes, at afdrypningen foregår uden presning, ved hjælp af vending og ved en temperatur, der gør det muligt at opnå en pH-værdi på under 5 ved fasens afslutning. Denne pH-værdi er en nødvendig parameter for »Bleu d'Auvergne«, hvis afdrypningen skal være tilstrækkelig.

Sætningen: »Det er forbudt at opbevare råvarer, halvfabrikata, ostemasse eller frisk ost ved temperaturer under nul grader« erstattes af sætningen: »Det er forbudt at udskyde koaglet og ligeledes at opbevare råvarer, halvfabrikata, ostemasse eller frisk ost ved temperaturer under nul grader«. Det drejer sig om med alle midler at forbyde udskydelse af koaglet, idet dette aldrig har været historisk praksis.

De nærmere regler om saltning ændres, så de passer til udviklingen i produktionsredskaberne.

Passagen:

»Osten saltes efter afdrypningen ved rivning eller påstrøning af salt over hele overfladen i et lokale, hvor temperaturen kan variere fra 14 til 22 °C. Der kan forud for denne saltning være en fase, hvor osten ligger i saltlage«

erstatter sætningen:

»Osten drypper langsomt af, saltes i hånden ad to omgange med groft, tørt salt under flere vendinger«. Den manuelle teknik og de to omgange, som man stadig bruger, kan ikke længere udgøre den eneste saltningsmetode, da redskaberne har udviklet sig. Både groft og fint salt kan anvendes. Saltning ved rivning eller påstrøning af salt, manuelt eller maskinelt, tillader dannelsen af den skorpe, der er typisk for »Bleu d'Auvergne«. Forud for saltningen kan der eventuelt være en fase, hvor produktet ligger i saltlage, hvilket er en praksis, der har været brugt i nogle år som supplement til saltning ved rivning eller påstrøning af salt, uden at det påvirker produktets organoleptiske egenskaber, jævnfør smagningsresultaterne. Det præciseres, at saltningen foregår efter afdrypningen.

Prikningsfasen suppleres med angivelsen af, at der foregår en enkelt prikning, og der defineres en frist på højst 10 dage mellem tilsætning af løbe og prikning for at garantere produktkvaliteten.

Modning:

I stedet for sætningen: »Modningstiden er mindst fire uger for oste på over 1 kg og mindst to uger for oste på under 1 kg« angives følgende: »Ostene modnes uindpakkede fra datoen for prikningen i mindst 15 dage i kælder eller tørrerum ved en temperatur på 6-12 °C og en luftfugtighed på over 90 %. Ostene opbevares derefter alt efter omstændighederne i et lokale ved en temperatur på 0-6 °C, i det omfang fristen på 28 dage efter tilsætning af løbe ikke overskrides« i overensstemmelse med skik og brug. Modningsfasen med uindpakket overflade ved en temperatur på 6-12 °C og en luftfugtighed på over 90 % gør det muligt for Penicillium roqueforti at udvikle sig i ostemassen. Efter denne udvikling og mindst 15 dage regnet fra prikningen gemmes ostene i modningskælderen ved 6-12 °C indtil den 28. dag efter tilsætningen af løbe eller opbevares i et lokale ved en temperatur på 0-6 °C for at bremse udviklingen af Penicillium roqueforti indtil den 28. dag efter tilsætningen af løbe. Formålet er at styre væksten af blåskimmelen og fremkalde produktets vifte af aromaer.

Det tilføjes, at produktet ikke må udskæres, førend fristen på 28 dage fra tilsætningen af løbe er nået, med det formål at garantere at produktet forbliver intakt, indtil det har udviklet samtlige egenskaber, og for at undgå, at det forringes.

Mærkning

Der indføres en mindstestørrelse for bogstaverne i den registrerede betegnelse: »mindst to tredjedele af højden på de største typer, der forekommer på etiketten«, for at sikre, at betegnelsen er tilstrækkelig læsbar i forhold til andre angivelser på etiketten.

Produktet mærkes med Den Europæiske Unions logo for beskyttet oprindelsesbetegnelse (BOB).

Det tilføjes, at det er forbudt at anvende nogen form for benævnelse direkte hæftet på betegnelsens navn. Dette udgør en ajourføring i trit med udviklingen inden for mærkning af produkter med oprindelsesbetegnelse.

For at tage hensyn til de mange forskellige emballeringsmetoder fjernes sætningen om, at ostene skal sælges indpakket i aluminiumfolie, idet andre emballager også må bruges.

Andet

Afsnittet »Faktorer som bevis på tilknytningen til det geografiske miljø« omformuleres og opdeles i tre afsnit. Afsnittet »Det geografiske områdes egenart« omhandler de naturgivne faktorer ved at fremhæve produktionen af græs i det geografiske område og de menneskelige faktorer ved at sammenfatte den historiske del og understrege den specifikke viden hos producenterne af »Bleu d'Auvergne« (malkekøernes foder primært bestående af græs, omrøring af ostekornene i ostekarret, afdrypning uden presning, saltning, prikning og modning). Afsnittet »Produktets egenart« ajourføres med de oplysninger, der indføres i produktbeskrivelsen. Endelig forklares i afsnittet »Årsagssammenhæng« det samspil, der foregår mellem de naturgivne og de menneskelige faktorer og produktet.

I underafsnittet »Produktkontrol« tilføjes, at »undersøgelserne foregår ved stikprøver foretaget på oste, der er mindst 28 dage gamle regnet fra tidspunktet for tilsætning af løbe ifølge de procedurer, der er beskrevet i kontrolplanen«. Disse nærmere vilkår gentages derefter i kontrolplanen for oprindelsesbetegnelsen, som udarbejdes af et kontrolorgan.

I afsnittet »Henvisninger vedrørende kontrolorganet« ajourføres navn og kontaktoplysninger på de officielle organer.

Endelig tilføjes en oversigt over de vigtigste kontrolpunkter og evalueringsmetoden dertil.

ENHEDSDOKUMENT

»BLEU D'AUVERGNE«

EU-nr.: PDO-FR-02214 — 4.1.2017

BOB ( X ) BGB ( )

1. Betegnelse(r)

»Bleu d'Auvergne«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Bleu d'Auvergne« er en blåskimmelost, der udelukkende er fremstillet af komælk tilsat løbe, og som er upresset, ukogt, fermenteret og saltet.

Denne ost fremstilles i form af en flad cylinder på 19-23 cm i diameter, 8-11 cm i højden og en vægt på 2-3 kg.

Fedtindholdet er mindst 50 % efter fuldstændig tørring, og tørstofindholdet må ikke være under 51 %.

Osten må først markedsføres under oprindelsesbetegnelsen »Bleu d'Auvergne« fra den 28. dag efter tilsætningen af løbe.

Skorpen på »Bleu d'Auvergne« er intakt, uden fugt eller væskeudsivning. Den er ikke ensfarvet. Skimmelen kan være hvid, grå, grøn, blå og sort.

Den hvide til elfenbensfarvede ost har huller og en regelmæssig skimmeldannelse i blå og grønne nuancer.

Skimmelen dannes i størrelsesordenen fra hvedekerner til majskorn.

Teksturen er blød, cremet og fin.

»Bleu d'Auvergne« har en intens, typisk og velafbalanceret smag med aroma af blåskimmel, underskov og endda af svamp. Den kan fremstå let salt og bitter. Den fremhæves, mere eller mindre tydeligt alt efter modningsgraden, af smagsnoter fra dannelsen af skimmelen Penicillium roqueforti.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Igennem hele året består malkekvægsbesætningens grundfoder udelukkende af foder fra det geografiske område for betegnelsen. Hvad angår det tilskudsfoder, der gives til malkekvægsbesætningen, tillader det geografiske områdes terræn og højlandsklima ikke, at det rent teknisk kan produceres i det geografiske område. For malkekøernes vedkommende er denne anvendelse af tilskudsfoder begrænset til 1 800 kg om året målt i tørstof pr. malkeko i gennemsnit for hele malkekvægsbesætningen. For kviernes vedkommende må anvendelsen af tilskudsfoder ikke overstige 30 % af den samlede fodermængde udtrykt i tørstof i gennemsnit over et år. Således fremgår det af bestemmelserne, at mindst 70 % af tørstofindholdet i malkekvægsbesætningens samlede fodermængde produceres i det geografiske område.

Med undtagelse af korsblomstfamilien, som er forbudt i foder til samtlige dyr på bedriften, kan alle slags foder indgå i sammensætningen af malkekvægsbesætningens grundfoder. Også tørret langstilket lucerne i baller kan indgå.

Græs fra græsgang, vejret hø, forvejret hø eller ensilage udgør i gennemsnit 70 % af grundfoderet på årsbasis for malkekøerne, udtrykt i tørstof.

På dagsbasis udgør græs fra græsgang, vejret hø, forvejret hø eller ensilage mindst 30 % af grundfoderet på årsbasis for malkekøerne, udtrykt i tørstof.

Uden for perioder med græsning fodres malkekøerne med mindst 3 kg hø om dagen i gennemsnit. Ved hø forstås græs, der er skåret og tørret med et tørstofindhold på over 80 %.

Når der er græs på græsningsarealerne, og vejrforholdene tillader det, er det obligatorisk, at malkekøer skal på græs. Under alle omstændigheder køerne på græs mindst 150 dage om året.

Det er kun tilladt at anvende råvarer og tilsætningsstoffer, der er angivet på en positivliste, i det tilskudsfoder, der gives til malkekvægsbesætningen.

Dyrefoderet må kun bestå af planter, biprodukter og tilskudsfoder, som stammer fra ikkegenmodificerede produkter.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Mælkeproduktion og fremstilling, modning og opbevaring af osten indtil den 28. dag efter tilsætning af løbe skal finde sted inden for det geografiske område.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

»Bleu d'Auvergne« kan markedsføres i form af portioner i alle størrelser.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Mærkningen af osten skal indeholde oprindelsesbetegnelsens navn, som skal være skrevet med bogstaver, der er mindst to tredjedele af højden på de største bogstaver, der forekommer på etiketten.

Det er forbudt på etiketten, i reklamer, på fakturaer eller i handelspapirer at anvende nogen form for benævnelse direkte hæftet på betegnelsens navn med undtagelse af særlige vare- eller fabriksmærker.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område for »Bleu d'Auvergne« omfatter følgende landområde:

Departementet Aveyron:

Kommunerne Brommat, Lacroix-Barrez, Mur-de-Barrez, Murols, Taussac og Thérondels.

Departementet Cantal:

Kantonerne Arpajon-sur-Cère, Aurillac-1, Aurillac-2, Aurillac-3, Mauriac, Murat, Naucelles, Riom-ès-Montagnes, Saint-Flour-1, Saint-Flour-2, Saint-Paul-des-Landes, Vic-sur-Cère og Ydes.

Kommunerne Alleuze, Anglards-de-Saint-Flour, Boisset, Celoux, Chaliers, Chazelles, Clavières, Lavastrie, Leynhac, Lorcières, Marcolès, Maurs, Mourjou, Neuvéglise, Quézac, Rageade, Roannes-Saint-Mary, Rouziers, Ruynes-en-Margeride, Saint-Antoine, Saint-Constant-Fournoulès, Saint-Etienne-de-Maurs, Saint-Georges, Saint-Julien-de-Toursac, Saint-Mamet-la-Salvetat, Sansac-de-Marmiesse, Soulages, Vabres, Val d’Arcomie, Védrines-Saint-Loup og Vitrac.

Departementet Corrèze:

Kommunerne Altillac, Auriac, Bassignac-le-Bas, Bassignac-le-Haut, Bort-les-Orgues, Camps-Saint-Mathurin-Léobazel, La Chapelle-Saint-Géraud, Confolent-Port-Dieu, Darazac, Eygurande, Feyt, Goulles, Hautefage, Lafage-sur-Sombre, Lamazière-Basse, Lapleau, Laroche-près-Feyt, Latronche, Laval-sur-Luzège, Liginiac, Margerides, Mercœur, Merlines, Mestes, Monestier-Merlines, Monestier-Port-Dieu, Neuvic, Palisse, Reygade, Rilhac-Xaintrie, Saint-Bonnet-les-Tours-de-Merle, Saint-Bonnet-près-Bort, Saint-Cirgues-la-Loutre, Saint-Étienne-aux-Clos, Saint-Exupéry-les-Roches, Saint-Fréjoux, Saint-Geniez-ô-Merle, Saint-Hilaire-Foissac, Saint-Hilaire-Luc, Saint-Julien-aux-Bois, Saint-Julien-le-Pèlerin, Saint-Julien-près-Bort, Saint-Pantaléon-de-Lapleau, Saint-Privat, Saint-Victour, Sarroux, Sérandon, Servières-le-Château, Sexcles, Soursac, Thalamy, Ussel og Veyrières.

Departementet Haute-Loire:

Kommunerne Ally, Arlet, Autrac, Auvers, La Besseyre-Saint-Mary, Blesle, Bonneval, La Chaise-Dieu, La Chapelle-Geneste, Charraix, Chastel, Chazelles, Cistrières, Cronce, Desges, Espalem, Ferrussac, Grenier-Montgon, Lubilhac, Malvières, Mercœur, Pébrac, Pinols, Saint-Austremoine, Saint-Cirgues, Saint-Étienne-sur-Blesle, Sembadel og Tailhac.

Departementet Lot:

Kommunerne Anglars, Bannes, Bessonies, Le Bourg, Le Bouyssou, Cahus, Cardaillac, Cornac, Espeyroux, Frayssinhes, Gorses, Labastide-du-Haut-Mont, Labathude, Lacapelle-Marival, Latouille-Lentillac, Latronquière, Lauresses, Laval-de-Cère, Leyme, Molières, Montet-et-Bouxal, Prendeignes, Sabadel-Latronquière, Saint-Bressou, Saint-Cirgues, Saint-Hilaire, Saint-Maurice-en-Quercy, Saint-Médard-Nicourby, Saint-Perdoux, Saint-Vincent-du-Pendit, Sainte-Colombe, Sénaillac-Latronquière, Sousceyrac-en-Quercy, Terrou, Teyssieu og Viazac.

Departementet Lozère:

Kantonerne Langogne og Saint-Chély-d'Apcher.

Kommunerne Albaret-le-Comtal, Arzenc-d'Apcher, Aumont-Aubrac, Les Bessons, Brion, Chambon-le-Château, Chauchailles, Chaulhac, La Chaze-de-Peyre, Estables, La Fage-Montivernoux, La Fage-Saint-Julien, Fau-de-Peyre, Fontans, Fournels, Grandrieu, Javols, Julianges, Lachamp, Lajo, Les Laubies, Le Malzieu-Forain, Le Malzieu-Ville, Les Monts-Verts, Noalhac, La Panouse, Paulhac-en-Margeride, Ribennes, Rieutort-de-Randon, Saint-Alban-sur-Limagnole, Saint-Amans, Saint-Denis-en-Margeride, Saint-Gal, Saint-Juéry, Saint-Laurent-de-Veyrès, Saint-Léger-du-Malzieu, Saint-Paul-le-Froid, Saint-Privat-du-Fau, Saint-Sauveur-de-Peyre, Saint-Symphorien, Sainte-Colombe-de-Peyre, Sainte-Eulalie, Serverette, Servières, Termes og La Villedieu.

Departementet Puy-de-Dôme:

Kommunerne Aix-la-Fayette, Ambert, Les Ancizes-Comps, Anzat-le-Luguet, Apchat, Arlanc, Augerolles, Aurières, Auzelles, Avèze, Baffie, Bagnols, Bertignat, Besse-et-Saint-Anastaise, Beurières, Bongheat, Bort-l'Étang, La Bourboule, Bourg-Lastic, Briffons, Bromont-Lamothe, Brousse, Bulhon, La Celle, Ceilloux, Ceyssat, Chambon-sur-Dolore, Chambon-sur-Lac, Chaméane, Champagnat-le-Jeune, Champétières, Chapdes-Beaufort, La Chapelle-Agnon, La Chapelle-sur-Usson, Charbonnières-les-Vieilles, Charensat, Charnat, Chastreix, Chaumont-le-Bourg, Cisternes-la-Forêt, Combrailles, Compains, Condat-en-Combraille, Condat-lès-Montboissier, Courpière, Crevant-Laveine, Cros, Culhat, Cunlhat, Domaize, Doranges, Dorat, Dore-l'Église, Échandelys, Égliseneuve-d'Entraigues, Égliseneuve-des-Liards, Églisolles, Escoutoux, Espinchal, Estandeuil, Esteil, Fayet-le-Château, Fayet-Ronaye, Fernoël, La Forie, Fournols, Gelles, Giat, La Godivelle, La Goutelle, Grandrif, Grandval, Herment, Heume-l'Église, Isserteaux, Job, Jumeaux, Labessette, Landogne, Laqueuille, Larodde, Lastic, Lezoux, Limons, Luzillat, Manglieu, Manzat, Marat, Marsac-en-Livradois, Mauzun, Mayres, Mazaye, Mazoires, Medeyrolles, Messeix, Miremont, Le Monestier, Mons, Mont-Dore, Montel-de-Gelat, Montfermy, Montmorin, Murat-le-Quaire, Murol, Nébouzat, Néronde-sur-Dore, Neuville, Noalhat, Novacelles, Olby, Olliergues, Olmet, Orcival, Orléat, Paslières, Perpezat, Peschadoires, Peslières, Picherande, Pontaumur, Pontgibaud, Prondines, Pulvérières, Puy-Saint-Gulmier, Queuille, Roche-Charles-la-Mayrand, Rochefort-Montagne, Saillant, Saint-Alyre-d'Arlanc, Saint-Alyre-ès-Montagne, Saint-Amant-Roche-Savine, Saint-Anthème, Saint-Avit, Saint-Bonnet-le-Bourg, Saint-Bonnet-le-Chastel, Saint-Bonnet-près-Orcival, Saint-Clément-de-Valorgue, Saint-Dier-d'Auvergne, Saint-Donat, Saint-Éloy-la-Glacière, Saint-Étienne-des-Champs, Saint-Étienne-sur-Usson, Saint-Ferréol-des-Côtes, Saint-Flour, Saint-Genès-Champanelle, Saint-Genès-Champespe, Saint-Genès-la-Tourette, Saint-Georges-de-Mons, Saint-Germain-près-Herment, Saint-Germain-l'Herm, Saint-Gervais-sous-Meymont, Saint-Hilaire-les-Monges, Saint-Jacques-d'Ambur, Saint-Jean-d'Heurs, Saint-Jean-des-Ollières, Saint-Jean-en-Val, Saint-Jean-Saint-Gervais, Saint-Julien-Puy-Lavèze, Saint-Just, Saint-Martin-des-Olmes, Saint-Martin-d'Ollières, Saint-Nectaire, Saint-Ours, Saint-Pierre-Colamine, Saint-Pierre-le-Chastel, Saint-Pierre-Roche, Saint-Priest-des-Champs, Saint-Quentin-sur-Sauxillanges, Saint-Romain, Saint-Sauves-d'Auvergne, Saint-Sauveur-la-Sagne, Saint-Sulpice, Saint-Victor-la-Rivière, Sainte-Agathe, Sainte-Catherine, Sallèdes, Saulzet-le-Froid, Sauvagnat, Sauvessanges, Sauviat, Sauxillanges, Savennes, Sermentizon, Singles, Sugères, Tauves, Thiers, Thiolières, Tortebesse, La Tour-d'Auvergne, Tours-sur-Meymont, Tralaigues, Trémouille-Saint-Loup, Trézioux, Valbeleix, Valz-sous-Châteauneuf, Vernet-la-Varenne, Le Vernet-Sainte-Marguerite, Verneugheol, Vernines, Vertolaye, Villosanges, Vinzelles, Viverols og Voingt.

5. Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske område for »Bleu d'Auvergne« svarer til den centrale og nordlige del af Massif Central.

Under Massif Central ligger det hercyniske grundfjeld, som området stort set svarer til, og som består af metamorfe bjergarter og granit med et vulkansk lag over.

Dette er et højlandsområde, som ligger mindst 500 m over havet, og hvis højeste steder når over 1 000 m.

Området er kendetegnet ved et højlandsklima med flere nuancer, som påvirkes af atlanterhavsklimaet og fastlandsklimaet i modererede udgaver fra henholdsvis vest og øst. Midt i dette til tider komplekse klima er den mest afgørende parameter nedbørsmønstret, som i høj grad betinger produktionen af de rigelige mængder græs på områdets jorder. Det geografiske område svarer således til de sektorer, hvor nedbørsmængden overstiger 800 mm om året.

Med hensyn til de menneskelige faktorer er området Puy-de-Dôme, som er beliggende vest for Monts d'Auvergne med gunstige forhold for græsvækst og mælkeproduktion, det historiske oprindelsessted for fremstillingen af »Bleu d'Auvergne«, som opstod midt i det 19. århundrede. Denne sektor udgør betegnelsens primære centrum, hvorfra produktionen udvikler sig gradvist. Fremstillingen skete fra begyndelsen på gårdene, men bredte sig gradvist til mejerierne i anden halvdel af det 19. århundrede, især takket være de tekniske fornyelser, som blev foreslået af Antoine Roussel fra Auvergne, der indførte prikning af osten. Udbredelsen af denne metode fra slutningen af det 19. århundrede fører til fremvæksten af endnu et produktionscentrum i den sydvestlige del af Massif Central, og herefter breder fremstillingen af »Bleu d'Auvergne« sig gradvist til hele det geografiske område. En definition af »Bleu d'Auvergne« blev godkendt i 1934 af landbrugsministeren, og produktet fik anerkendt sin oprindelsesbetegnelse i marts 1975.

I dag skal malkekøernes foder fortsat primært bestå af græs, der produceres i det geografiske område og udgør to tredjedele af grundfoderet i gennemsnit pr. år. Græsning er obligatorisk mindst 150 dage om året.

I øvrigt kræver det en særlig viden at fremstille »Bleu d'Auvergne«. Ostekornene omrøres i ostekarret for at give dem en belægning, dvs. at de danner en tynd hinde, der forhindrer, at de klæber sig til hinanden under formningen. Derefter flyttes de over i formene. Siden følger en afdrypning uden presning, men med vending. Osten saltes efter afdrypningen ved rivning eller påstrøning af salt over hele overfladen, hvorefter den prikkes en enkelt gang for at tilføre ostemassen luft. Endelig følger modningen i en fugtig og ventileret modningskælder.

»Bleu d'Auvergne« er en komælksost på 2-3 kg, hvis ostemasse har en skimmeldannelse i størrelsesordenen fra hvedekerner til majskorn, som er regelmæssigt fordelt over hele overfladen, i blå og grønne nuancer.

Den har en intens, typisk og velafbalanceret smag med aroma af blåskimmel, underskov og endda af svamp. Den fremhæves af smagsnoter fra dannelsen af skimmelen Penicillium roqueforti.

Fremstillingen af »Bleu d'Auvergne« er forankret i et højlandsområde, hvor højden og klimaet, der kendetegnes ved store nedbørsmængder, begunstiger en betydelig produktion af græs, der bruges til foder til malkekøerne, især ved græsning.

Disse højtbeliggende vulkanske og granitholdige jorder i det centrale plateau med lange og strenge vintre har i øvrigt i lang tid været bestemmende for specifikke fremstillingsmetoder.

Fremstillingen af denne ost på 2-3 kg gjorde det muligt at opbevare den længe og udgjorde en løsning på problemerne med forarbejdning og udskydelse af produktionen, som klimaet og de menneskelige behov fordrede. I øvrigt var denne fremstilling længe et alternativ til fremstillingen af »Cantal« for de små producenter, som ikke havde tilstrækkeligt med mælk til at fremstille en stor »Fourme de Cantal«.

De organoleptiske egenskaber i »Bleu d'Auvergne« bestemmes bl.a. af anvendelsen af en særlig fremstillingsteknologi. Hindedannelsen på ostekornene takket være omrøringen i ostekarret og afdrypningen uden presning fremmer dannelsen af regelmæssigt fordelte huller i ostemassen. Prikningen skaber udluftningskanaler i ostemassen. Tilførslen af ilt gennem disse kanaler tillader udviklingen af Penicillium roqueforti i hullerne. Det forklarer den meget fine (i størrelsesordenen fra hvedekerner til majskorn) skimmeldannelse, som er regelmæssigt fordelt og fremstår i blå-grønne nuancer i en »Bleu d'Auvergne«. Penicillium roquefortis aktivitet bidrager ligeledes til produktets smag. Saltningen ved rivning eller påstrøning af salt over hele ostens overflade gør det muligt at perfektionere afdrypningen og spiller en vigtig rolle for opbygningen af den intense og typiske smag af »Bleu d'Auvergne«. Endelig fremmer modningen i fugtige og ventilerede modningskældre udviklingen af den karakteristiske aroma af blåskimmel, underskov og svamp i en »Bleu d'Auvergne«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-710d3e0c-449b-40f1-a1ee-bada81ef7a31/telechargement

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.