DA Den Europæiske Unions Tidende C 103/21

Meddelelse Offentliggørelse af en ansøgning i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2009/C 103/05

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006. Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) nr. 510/2006

»REDYKOŁKA«

EF NR.: PL-PDO-005-0588-22.01.2007

BGB ( ) BOB (X)

1. Navn

»Redykołka«

Navnet Redykołka, der opfylder betingelserne i artikel 2, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006, er den almindeligt brugte betegnelse for ost produceret i Podhale-regionen. Redykołka kommer af »redyk«, der anvendes i det i punkt 4 nævnte geografiske område om fårenes traditionelle rejse til græsningsarealerne i bjergene, deres ophold der og deres tilbagevenden.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Polen

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3. — Ost

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

En Redykołka er en lille ost, der har form som et dyr, en fugl, et hjerte eller en spindel. En Redykołka har en halvhård, halvfed konsistens. De mindste Redykołka-oste vejer mellem 30 og 60 gram og har form af en spindel. I andre udformninger må osten kun veje højst 300 gram.

Skorpen får sin glinsende gule stråfarve (eller lysebrune farve med et blødt skær) ved røgning. Et let dobbeltfarvet eller delvis affarvet udseende er tilladt. Skorpen er normalt glat og elastisk, men kan godt være en smule ru. Der kan også forekomme små ujævnheder og revner, der ikke har nogen betydning for selve osten. Ostemassen er elastisk og en smule hård. Osten har en let salt smag og er kendetegnet ved sin stærkt røgede smag. Tilsætning af indtil 40 % komælk har ingen indflydelse på redykołkaens specifikke egenskaber.

Ostens kemiske sammensætning afhænger af røgningens varighed og af årstiden: vandindholdet må højst være 44 %, tørstofindholdet må ikke være mindre end 56 %, og tørstoffets fedtindhold må ikke være mindre end 38 %.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Mælk:

Mælken, som er hovedbestanddelen i Redykołka-ost kommer fra får af racen polsk bjergfår (Polska Owca Górska). Der kan også til fremstillingen anvendes komælk fra køer af racen polsk rødkvæg (Polska Krowa Czerwona), der har græsset i det pågældende geografiske område. Andelen af komælk må dog ikke overstige 40 % af den samlede mængde mælk, der anvendes ved fremstillingen af Redykołka-oste. Redykołka-oste fremstilles af upasteuriseret mælk.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Fremstillingen af Redykołka-ost er sæsonbetinget, idet den er knyttet til fårenes græsningsperiode. I denne periode æder dyrene kun af den friske vegetation, der findes på engene i det pågældende geografiske område. Det bemærkes, at følgende plantesorter fra enge, sæter og andre græsningsarealer i Podhale udgør størstedelen af dyrenes kost: Arabis alpina (fjeld-kalkkarse), Cirsium erisithalis, Viola biflora, Clematis alpina (alpeskovranke), Senecio subalpinus, Soldanella carpatica, Doronicum austriacum, Aconitum napellus, Saxifraga montana, Ranunculus alpestris (alperanunkel), Silene acaulis (tue-limurt), Vaccinium macrocarpon (storfrugtet tranebær), Saxifraga aizoides (sol-stenbræk), Cicerbita alpina (fjeld-turt), Salix reticulata (net-pil), Saxifraga perdurans, Papaver rhaeticum (bjergvalmue), Potentilla aurea (gul potentil) og Anemone narcissiflora (bjerganemone). Det er værd at understrege, at der blandt disse arter er mange lægeplanter, der anvendes inden for folkemedicin.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Hele redykołkaens produktionscyklus skal med henblik på sikring af den bedst mulige kvalitet for produktet foregå i det pågældende geografiske område. Alle etaper af produktionen foregår i bjælkehytter på de bjergskråninger, hvor dyrene græsser. Redykołkaens endelige smag og dens kvalitet er bl.a. meget afhængig af hyrdernes fagkundskab og den viden, der overføres fra generation til generation, og som er en forudsætning for, at dette produkts traditionelle karakter og særlige smag kan fastholdes. De specifikke etaper af produktionen, som er resultatet af hyrdernes særlige fagkundskab, er følgende:

— Koldmodning (syrning) — mælken opbevares ved rumtemperatur for at øge syrningen.

— Varmmodning (syrning) — den syrnede mælk blandes med sødmælk. Dette finder sted i en kobberkedel (»kolik« eller »kotlick« på polsk).

— Tilsætning af osteløbe, stivningsproces — mælken tilsættes osteløbe og opbevares, indtil der er dannet koagel. Stivningsprocessen finder sted i et traditionelt anvendt kar (»puciera«).

— Sønderdeling af koagel — med traditionelle værktøjer, f.eks. »ferula« (en slags træspade med en eller to tråde i midten).

— Fjernelse af valle — op til 50 % af den samlede mængde.

— Udtagning af osten — masken presses, og osten tages ud.

— Knusning og presning — ostemassen knuses og presses i hånden og formes som en kugle, som lægges i et kar med valle.

— Formgivning — dernæst formes ostemassen ved hjælp af specialforme af hjerter, fugle, lam, spindler osv.

— Udblødning i saltlage — i op til 24 timer.

— Tørring — ostene tørres i 12-24 timer.

— Røgning — modning — røgningen, der udføres med kold røg, varer 3-7 dage. Ostene anbringes i røgekamre på specialfremstillede træriste (»komornik«), på bjælkehyttens loft på muren oven over eller ved siden af kaminen.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning, emballering osv.

Ikke relevant.

3.7. Særlige regler vedrørende mærkning

Ikke relevant.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Følgende områder i voivodskabet (adminstrativ enhed af størrelse som amt) Śląsk er omfattet: Kommuner i powiaten (administrtiv enhed mellem amts- og kommuneniveau) Cieszyński: Istebna Kommuner i powiaten Żywiec: Milówka, Węgierska Górka, Rajcza, Ujsoły, Jeleśnia og Koszarawa

Følgende områder i voivodskabet Małopolska er omfattet: Hele powiaten Nowy Targ og hele powiaten Tatrzański Kommuner i powiaten Sucha: Zawoja og Bystra Sidzina. Kommunerne i powiaten Limanowa: Niedźwiedź og en del af Kamienica kommune, der er beliggende inden for grænserne af nationalparken Gorczański eller syd for floden Kamienica og de følgende sołectwa (delkommuner) i Mszana Dolna kommune: Olszówka, Raba Niżna, Łostówka, Łętowe og Lubomierz. Kommuner i powiaten Nowy Sącz: Piwniczna, Muszyna og Krynica.

Det afgrænsede geografiske område omfatter den historisk-etnografiske region Podhale ved den nordlige udkant af Tatra-bjergene.

5. Tilknytning

5.1. Det geografiske områdes egenart

Nærmere beskrivelse af det område, hvor Redykołka-osten produceres:

Naturbestemte faktorer:

Den ekstensive og sæsonbetingede græsning, der er et naturligt træk ved fåreavlen i Podhale, og som resulterer i de råvarer (mælken), der er nødvendige for produktionen af Redykołka-ost, er en tradition, der er overtaget fra forfædre, som allerede i middelalderen begyndte at lade deres får græsse i denne region. Af denne lange tradition for fårehold og -græsning opstod fåreracen polsk bjergfår (Polska Owca Górska). Denne fårerace er en forædlet variant af det primitive cakiel-får, som findes i de østlige Karpater og på Balkan. Racen er en central del af Podhale-regionens og lokalbefolkningens historie og traditioner. Den er godt tilpasset klimaforholdene og de traditionelle avlsmetoder i bjergområderne.

Hvis der anvendes komælk til fremstillingen, må der kun anvendes mælk fra polsk rødkvæg (Polska Krowa Czerwona), den ældste polske kvægrace. Denne race har i århundreder været benyttet af slaverne, og frem til udgangen af det 18. århundrede var polsk rødkvæg den mest udbredte kvægrace i Polen. De første bestande af polsk rødkvæg blev etableret i 1876 i Stróża i powiaten Limanowa. I 1895 grundlagdes det polske forbund for avlere af polsk rødkvæg, og det blev tilknyttet Krakow landbrugsforening. Dette markerede begyndelsen på et systematisk avlsarbejde og førte efterfølgende til etableringen og forædlingen af racen i perioden 1884-1934. Kvægracen blev anerkendt som den eneste lokale kvægrace, som er opdrættet i Polen.

Kvaliteten af den mælk, der anvendes ved fremstillingen af Redykołka-ost, har stor betydning for ostens smag og aroma. Den særlige vegetation i det område, hvor Redykołka-osten fremstilles, har indflydelse på mælkens høje kvalitet og dens karakteristiske smag. De pågældende plantearter findes kun i Podhale-regionen i form af enge, græsningsarealer og sætere. I den periode, hvor Redykołka-osten produceres (maj-september), udgør disse planter den eneste føde for de dyr, mælken hentes fra.

De planter, der vokser her, har tilpasset sig de særlige klimatiske forhold i Podhale. De vigtigste faktorer er: en væsentligt kortere vegetationsperiode, lave årlige gennemsnitstemperaturer, store temperaturudsving i vegetationsperioden, stærkere solstråling end ved lavere højde (direkte sollys), hårde vinde og vind fra bjergene, tykt snedække, laviner og de særlige jordbundsforhold, der gør sig gældende i kalk- og granitholdige jorder.

Det område, hvor Redykołka-osten fremstilles, er et af de reneste områder i Polen. Det er beliggende mellem fire nationalparker. Mod nord ligger Gorczański Park Narodowy, mod syd Tatrzański Park Narodowy, mod vest Babiogórski Park Narodowy og mod øst Magurski Park Narodowy. Desuden ligger der en femte nationalpark, Pieniński-parken, ligesom Tatrzański Park Narodowy midt i det område, hvor Redykołka-osten fremstilles.

Den menneskelige faktor

»Redykołka« er et meget gammelt produkt, som blev fremstillet af fårehyrder fra Wallachien, der vogtede deres får på højtliggende enge. Osten blev bragt til Podhale-regionen med deres lokale kultur, deres græsningsmetoder, deres traditionelle bacówka-bjælkehytte og deres mælkeforarbejdningsmetoder. De første tegn på ostefremstilling i Podhale og de tilstødende områder findes i stiftelsesdokumentet for landsbyen Ochotnica i Gorce. I 1416 fik Dawid Wołoch (David Valachi) retten til at grundlægge denne by.

Navnet Redykołka skyldes den omstændighed, at osten blev uddelt gratis, når fårene vendte tilbage fra sæteren (på polsk: »redykania się«). Navnet refererede også til det fænomen, at oste blev givet som gave, f.eks. for at påkalde sig nogens opmærksomhed eller som tak for tjenester. Redykołka-ostens særlige status kan også tilskrives dens ceremonielle funktion: oste af form som duer eller haner blev anvendt som pynt på ris uddelt ved bryllupper eller på blomsterkranse ved høstfester.

Af talrige henvisninger i gamle dokumenter, bøger og andre værker, der stammer fra Podhale eller lignende områder, fremgår det, at Redykołka er en ost, der er karakteristisk for området. Den første nøjagtige beskrivelse af ostens fremstilling i bjælkehytterne stammer fra 1748 og findes i vejledningen fra Ślemieński-familien. Denne vejledning blev i 1773 revideret og gjort obligatorisk.

Maria Steczkowska giver i 1858 en deltaljeret beskrivelse af fårenes græsning og indretningen af de bjælkehytter, hvor der først og fremmest blev fremstillet ost (herunder Redykołka og Oscypek). Hun fortæller, at der af de osterester, der ikke rakte til produktionen af Oscypek-ost, blev fremstillet små oste af form som dyr og hjerter — Redykołka. Efter at de små oste var blevet formet som dyr, blev de ligesom Oscypek-ostene saltet og derefter tørret og røget. Dette var også den første detaljerede beskrivelse af, hvilke redskaber fårehyrderne i Tatra-bjergene benyttede til at lave oste. Den lokale viden om fremstilling af fåreost (herunder Redykołka og Oscypek) og de hermed forbundne skikke, traditioner og ritualer er ikke forandret. Herom vidner ikke alene den dengang anvendte metode til fremstilling af Redykołka-ost, men også de mange oplysninger, vi finder i litteraturen, f.eks. i ottebindsværket »Pasterstwo Tatr Polskich i Podhala« (Hyrdekultur i de polske Tatra-bjerge og Podhale) fra 1960, i bogen »Hodowla i Pasterstwo w Beskidzie Sądeckim« (Kreaturhold og hyrdekultur i Beskid Sądecki) (1980) og i mange andre etnografiske videnskabelige publikationer, herunder fra Instytut Historii Kultury Materialnej Polskiej Akademii Nauk (det polske videnskabsakademis materialehistoriske institut).

Den popularitet, disse produkter er genstand for, og deres rodfæstede forbindelse til regionen afspejles dog tydeligst i turisternes interesse og det faste salg af Redykołka-oste som en af de vigtigste souvenirs, man kan hjemtage fra sit ophold i Podhale.

5.2. Produktets egenart

Redykołka-osten er kendetegnet ved en særlig let saltet smag, der skyldes iblødlægningen i salt og anvendelsen af mælk fra kreaturer af specielle racer, der har græsset i det pågældende geografiske område, foruden den aromatiske eftersmag af røgning, som skyldes traditionelle produktionsmetoder. Redykołka-ostens faste og hårde konsistens og ostens rige aroma og smag giver den en særlig originalitet.

Det andet kendetegn, der understreger ostens specificitet, er dens særlige form. En Redykołka-ost formes som et lille dyr, en fugl, et hjerte eller en spindel. Den vejer 30-300 g.

Redykołkaens specificitet er også knyttet til dens særlige traditionelle anvendelse som gave, f.eks. for at påkalde sig nogens opmærksomhed eller som tak for tjenester. I overensstemmelse med traditionen fremstilles, sælges og bortgives de små figurer altid som par.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB).

Redykołkaens smag og aroma er resultatet af en gensidig påvirkning mellem naturlige og menneskelige faktorer. Ved fremstillingen af Redykołka-oste anvendes der udelukkende mælk fra kreaturracer, der er tilpasset de klimatiske forhold og de traditionelle metoder for husdyrbrug i Podhale. Smagen af en Redykołka bestemmes af den omstændighed, at disse kreaturer indtager føde i form af endemiske planter, der er særegne for det geografiske område, hvor osten fremstilles. Disse plantesorter består af bevoksningen på enge, græsmarker og sæter og udgør den eneste føde for fårene og køerne i løbet af fremstillingsperioden. Redykołkaens smag og lugt er bl.a. også meget afhængig af hyrdernes fagkundskab som beskrevet i punkt 3.5 og af den viden, der overføres fra generation til generation, som beskrevet i punkt 5.1, og som er en forudsætning for, at dette produkts traditionelle karakter og særlige smag kan fastholdes.

Fremstillingen af Redykołka var tæt forbundet med fårenes græsning i Podhale. Ostens særlige form (beskrevet i pkt. 3.2 og 5.2) skyldes den omstændighed, at den har opfyldt en rituel funktion (beskrevet i punkt 5.1) og blev brugt som gave — ofte til børn — af hyrderne, når de vendte tilbage fra adskillige måneder i bjergene. Dette viser også, at osten er typisk for Podhale-regionen, og at den er en uadskillelig del af dens kultur.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

http://www.bip.minrol.gov.pl/strona/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0