KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 20.11.1996 
KOM(96) 512 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
SAMHØRIGHEDSPOLITEK- OG KULTUR 
Et bidrag til beskæftigelsen 

I. INDLEDNING 
Den kulturelle mangfoldighed i EU er en af dens mest værdifulde aktiver og samtidig en 
væsentlig del af dens identitet. Potentialet i forbindelse med dette aktiv og de muligheder for 
fornyelse, som den frembyder, er langtfra blevet udnyttet fuldt ud. I hvidbogen om vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse blev det fremhævet, at kultur er en sektor med fremtidige 
beskæftigelsesmuligheder. I sin nylige meddelelse, "EU's strukturinterventioner og 
beskæftigelse"1, har Kommissionen foreslået en referenceramme for investeringer med stor 
beskæftigelseseffekt, der støttes af strukturfondene. 
Kulturens voksende betydning er snævert knyttet til den seneste økonomiske udvikling. 
Væksten i kulturelle aktiviteter er for det første en følge af samfundets udvikling, som er 
præget af tilbagegang i de traditionelle industrierhverv til fordel for serviceerhverv. Ændret 
levevis (herunder især større mobilitet) og øget fritid medfører for det andet en større 
efterspørgsel efter fritidsaktiviteter, bl.a. efter kultur. Disse to tendenser medvirker til at styrke 
rentabiliteten af kulturel virksomhed. 
Den kulturelle sektor er i stigende grad præget af snævre og skiftende forbindelser mellem 
kulturlivet (offentlige kulturelle og sociokulturelle institutioner: teatre, museer, kunstcentre, 
historiske kulturelle seværdigheder i byerne og uden for disse, kunstskoler, musikskoler osv.) 
og kulturel virksomhed (markeder for musik, kunst, litteratur, film, fjernsyn og video, foto, 
plastisk kunst og teater, arkitektur, kunsterhverv, beskyttelse af historiske monumenter og 
turisme). 
Kultur kan i denne sammenhæng yde et væsentligt bidrag til beskæftigelsen. Kulturprodukterne 
og kulturel virksomhed udgør et beskæftigelsespotentiale, der går langt ud over effekten af 
mere klassiske foranstaltninger som f eks. bevaring eller udnyttelse af kulturarven. Kultur er 
ikke kun et område, der er ensbetydende med udgifter for det offentlige; den er i stigende grad 
en erhvervsaktivitet med et stort vækstpotentiale - en aktivitet, der er præget af kreativitet, 
nyskabelse og produktion, som kommer de regionale og lokale økonomier til gode. Kultur 
bidrager f.eks. i høj grad til udvikling af edb-indhold og -applikationer, som er en af de 
væsentligste faktorer for konkurrenceevnen i informationssamfundet. 
I henhold til artikel 130 A i traktaten om Den Europæiske Union skal Fællesskabet fremme 
aktioner, der styrker den økonomiske og sociale samhørighed. De kulturelle aktioner er på 
grundlag af de betingelser, der defineres i det følgende, omfattet af denne bestemmelse. Det 
fremgår endvidere af traktatens artikel 128, at Fællesskabet i sin indsats skal tage hensyn til de 
kulturelle aspekter i forbindelse med sine øvrige politikker. 
KOM(96) 109 endelig udg. af 20. marts 1996. 
Det er meget vanskeligt at give en samlet definition af kultur, som beskriver dens 
mangfoldighed. I henhold til traktatens artikel 128, stk. 2, skal Fællesskabet spille en rolle (dvs. 
koordinere, støtte eller supplere medlemsstaternes indsats) med hensyn til forbedring af 
kendskabet til og formidling af de europæiske folkeslags kultur og historie, bevarelse og 
beskyttelse af væsentlig europæisk kulturarv, ikke-kommercielle kulturelle udvekslinger samt 
kunstnerisk og litterær produktion, herunder i den audiovisuelle sektor. 
Selv om strukturfondsforordningerne ikke udtrykkeligt omhandler kultur, frembyder de visse 
muligheder for at yde støtte til kulturelle aktioner i forbindelse med: 
a) produktive investeringer, der gør det muligt at oprette eller bevare varige 
arbejdspladser (art. 1 i EFRU-forordningen); 
b) infrastrukturinvesteringer (artikel 1, litra b), i EFRU-forordningen); 
c) udvikling af regionernes eget potentiale gennem foranstaltninger til fremme og støtte af 
lokaludviklingsinitiativer (artikel 1, litra c), i EFRU-forordningen); 
d) programmer vedrørende uddannelse og fremme af beskæftigelsen i den voksende 
sektor for turisme og fritid samt vedrørende kunst (artikel 1 i ESF-forordningen); 
e) fremme af turist- og håndværksmæssige investeringer, herunder forbedring af boliger 
på landbrugsbedrifter, og (under mål 1) istandsættelse af landsbyer og beskyttelse af 
landdistrikternes kulturværdier, hvis de ikke finansieres af EFRU (artikel 5 i EUGFL-
forordningen). 
Der er ligeledes mulighed for at yde støtte til nyskabende pilotprojekter, der fremmer 
udveksling af erfaringer og samarbejde mellem regioner eller lokale myndigheder (artikel 
10/EFRU-forordningen, artikel 6/ESF-forordningen og artikel 4/FIUF-forordningen). 
Denne meddelelse vedrører kun kultur i det omfang, den er knyttet til den økonomiske og 
sociale samhørighed og til foranstaltninger til regional udvikling, hvortil der ydes støtte fra 
strukturfondene. Den indgår i de generelle bestræbelser, der gøres i forbindelse med 
strukturfondene, for at afgrænse områder, hvis beskæftigelsespotentiale ikke er blevet udnyttet 
fuldt ud. Der er tale om et oplæg til diskussion om omfanget af den støtte, der efter de 
gældende bestemmelser kan ydes fra strukturfondene. 
II. KULTUR OG REGIONAL UDVIKLING 
Kultur er knyttet til den regionale udvikling og begrebet økonomisk og social samhørighed. 
Den kulturelle forskelligartethed er et udtryk for den regionale eller lokale identitet og 
regionernes eget potentiale. De kulturelle aktiviteter er i særlig grad et kendetegn for ELTs 
byer. Det er derfor vigtigt at integrere strukturfondenes kulturstøtte i den EF-politik for 
byeme, der er ved at blive fastlagt. Samtidigt hermed påvirkes de regionale eller lokale kulturer 
hele tiden udefra af andre regioner og andre lande. Dette forhold påpeges i Kommissionens 
indkaldelse af forslag vedrørende tværregionalt samarbejde fra regionale og lokale 
myndigheder (1995-1999)2. 
Efter de gældende regler kan kulturelle aktiviteter kun finansieres under strukturfondene, hvis 
de er relevante for regional eller lokal udvikling. De skal med andre ord være varigt 
beskæftigelsesfremmende og indgå i strategien for den lokale eller regionale udvikling. 
Der er tre årsager til, at kultur spiller en vigtig rolle for den regionale udvikling. Kultur er for 
det første en kilde til beskæftigelse; aktiviteter i forbindelse med kulturarven samt kulturelle 
produkter og kulturel virksomhed skaber beskæftigelse - både direkte og indirekte. Kultur er 
for det andet en stadigt mere afgørende faktor i forbindelse med placeringen af nye 
investeringer, idet den kan indvirke positivt på en given regions image og gøre den mere 
attraktiv. Endvidere kan kultur spille en vigtig rolle i forbindelse med renovering af ugunstigt 
stillede byområder eller landområde. For det tredje kan kultur spille en positiv rolle i 
forbindelse med fremme af den sociale integration og derigennem bidrage til at øge den sociale 
samhørighed. 
/. Kulturs beskæftigelsespotentiale 
Man mangler stadig oplysninger om forholdet mellem kultur og jobskabelse på regionalt plan, 
og der foreligger endnu ikke generelle undersøgelser eller oplysninger om EU som helhed. 
Dette skyldes for det første, at kultursektoren ikke er homogen, og at der fra den ene 
medlemsstat til den anden endvidere er meget store forskelle på den statistiske definition og 
klassificering af kultur. 
(C(95)253/l 1), EFT nr. C 253 af 29.9.1995. 
På trods af manglen på sammenlignelige statistikker aftegner der sig imidlertid visse generelle 
tendenser. I Kommissionens dokument om initiativer vedrørende lokal udvikling og 
beskæftigelse understregede man allerede kulturens betydning for den økonomiske udvikling 
og jobskabelsen3. Kulturprojekterne er ofte knyttet direkte eller indirekte til fremme af turisme. 
Uafhængigt af turismen bidrager kultur imidlertid også direkte eller indirekte til beskæftigelsen 
og til den regionale udvikling - blot på andre måder. 
For at øge beskæftigelseseffekten af den indsats, der gøres på det kulturelle område, skal der 
investeres i promovering af de pågældende lokaliteter og kulturelle projekter, der modtager 
støtte, og i forbedring af de tilhørende tjenesteydelser. Turisme og kultur er to områder, der 
styrker hinanden gensidigt, og de kan, hvis de modtager en passende støtte, øge effekten af den 
beskæftigelsesfremmende indsats, der gøres med strukturfondene. Hotelkapaciteten kan være 
en vigtig faktor. 
Udvikling af kultur ÙS turisme i landdistrikter 
For Vautra Sverige ydes 20% qf bevillingerne fra strukturfondene medprogrammet for 
I99^J999^^rmålSb^cifiktilområaetti4rimteoghfltt4r. 
Formålet hermeder bla* ai gennemføre en markedsundersøgelse! at foretage m opgørelse 
mer de tokale kulturelle ressourcer og at yde stolle til faciliteter somfeks^ museer og 
andre kulturelle institutioner, Det menes, at foranstaltningen direkte elkr inéreke til 
skah 109 nye arhejdsplaaser 
a) Direkte beskæftigelseseffekt 
Kultur bidrager direkte til beskæftigelsen gennem etablering af nye virksomheder, navnlig små 
og mellemstore virksomheder. Hertil kommer, at uddannelse på det kulturelle område øger 
regionernes beskæftigelsespotentiale. Ny kompetence og nye jobtyper i tilknytning til kultur 
giver yderligere muligheder for jobskabelse. Kooperativer, sammenslutninger og fonde, der 
ofte arbejder med sociale tabere eller arbejdsløse, spiller i den sammenhæng en afgørende rolle. 
Udviklingen inden for kulturelle produkter og kulturel virksomhed, der er resultatet af en ny 
livsstil, skaber øget beskæftigelse, især i sektorer, der har tilknytning til multimedier og 
informationssamfundet. 
SEK(95) 564, marts 1995. 
Støtte til kulturel virksomhed øg medier 
fDet Forenede Kongerige indgår der i flere programmer mider mal 2for perioden 1994* 
199$en specifik aktion vedrorende stolte til kulturel virksomhed Prioriteterne for disse 
programmer afhænger af de regionale karakteristika ("Kulturel servtee og 
proéètiomsemce\ "Turisme, kulturel virksomhed og uéiyttelse afbilledet*1 om). / visse 
store områder (Manchester, lancashire^ Cheshire, North East, London, Yorkshire og 
Humberside) er mellem 11 og 17% af de samlede strukturfondsbevillinger øremærket til 
kultur. 
I det samlede programmeringsdokument for den nordvestlige del af England (Manchester, 
Lancashire og Cheshire) indgår derf eks. slotte til kulturel virksomhed og medierne under 
prioriteten "Twisme og kulturd virksomhed og udnyttelse afbilledet1** Formålet med 
denne aktion er følgende: 
at stimulere væksten og fremme beskæftigelsen på langt sigt gennem en koordineret 
strategi for kulturel virksomhed (navnligfor små og mellemstore virksomheder); 
~. . at ttdttytfe vækst*- og beskæftigelsespotentialet i medievirksomheder (herunder også 
i informaiionssamftmdet); 
at forbedre miværk ogsamarbejde htaen for kulturelvirksomhed; . 
Det anslås, af omkring 700 virksomheder vil modtage støtte, hvilket vil skabe eller 
opretholde 2 000arbejdspladser. 
Det anslås, at der blev ydet en direkte kulturstøtte på omkring 400 mio. ECU under 
strukturfondsprogrammerne for perioden 1989-1993. Tallene for de enkelte programmer skal 
imidlertid tages med forbehold. Eftersom indsatsen på det kulturelle område ofte falder ind 
under foranstaltninger med forskellige benævnelser, råder man i realiteten ikke over præcise 
tal. De tilsyneladende begrænsede midler, strukturfondene bevilliger til kultur, bør vurderes på 
grundlag af den opnåede kvalitative effekt. Der er langt færre omkostninger forbundet med 
kulturstøtten end med de investeringer, der er nødvendige til andre infrastrukturer, men den 
kan i ligeså høj grad medvirke til at gøre en lokalitet mere attraktiv. 
Bevaring af historiske bvanlnver 
Mellem 19S6 og 1992 blev der med det integrerede middelhavsprogram (IMP) for Kreta, 
med bistand fra EFRUt ydet stolte til de historiske lokaliteter Chania og Rethinnon 
(Gwkentand), EFMdraget til finansiering af de samlede omkostninger (7 mio. ECU) 
beløb sig tit4f9 mio. EClt Foranstaltningerne omfattede stabilisering og restaurering af 
historiske mattumentersamtforbedringafdet omgivende miljo og af adgangsforholdene. 
Detteprogram er et eksempel på en kombination af bevaring af arkitektoniske værdier og 
fortearingafmiljøet, som medvirker til i højgrad al øge depågældenae steders være som 
EFRÙ bidrog under EF*støttemmmen for Italien for perioden 1989*199$ til restaurering 
aftagøpe&ole-sløttet i Avigliano (regionen Basilicataf Dette projekt er el godt eksempel 
på en kombif talion af bevaring af kulturværdier på den ene side og kommerciel udnyttelse, 
kulturelforskning og miljøbeskyttelse på den anden Slottet vil i første omgang blive 
benyttet effen institution, der er atmarligfor restaurering og genanvendelse af historiske 
monumenter i Syditalien og for overmgningafmiljoeU Derefter overtages slottet af det 
nationale center for skovovervågning. Herudover organisererslotskooperativet, der har 
hjemme i den istandsatte bygnings udflugter med guide, konferencer, udstillinger samt 
koncerter og teaterforestillinger; kooperativet driver endelig en restawxtntfor ae 
besøgende. 
b) Kulturs indirekte beskæftigelseseffekt og dens image-betydning - forbedring af 
lokaliteternes kvalitet 
Skillelinjen mellem de direkte og de indirekte effekter ligger ikke fast: på langt sigt suppleres de 
direkte effekter ofte af de indirekte effekter. Som eksempel kan nævnes støtte til igangsættelse 
af teatre, koncertsale eller museer. 
Effekten af kulturelle arrangementer kan ikke kun måles gennem en stigning i antallet af 
turister. Etableringen af små eller mellemstore virksomheder med tilknytning til kultursektoren 
(kulturelle serviceydelser, leverandører, byggevirksomheder, uddannelsescentre og 
reservationsservice) udgør således et stadigt større beskæftigelsespotentiale. 
Man undervurderer stadigvæk kulturens indirekte effekter og den betydning, den kan have med 
hensyn til at forbedre en regions eller en lokalitets image. Kulturlivet er i stadig højere grad en 
del af det miljø, der tiltrækker investeringer, navnlig i de moderne og nyskabende sektorer. I en 
verden, der er præget af voksende mobilitet, tager beslutningstagerne (som afgør placeringen 
af investeringer) hensyn til faktorer som det kulturelle og naturlige miljø, når der skal træffes et 
valg mellem konkurrerende lokaliteter (der er ofte en meget tæt sammenhæng mellem valg af 
levested og valg af arbejdssted). 
2. Kultur, lokaludviklingsinitiativer og varig udvikling 
De kulturelle foranstaltninger er særligt effektive, når de indgår i en strategi for bæredygtig 
udvikling. Den økonomiske udvikling, den sociale samhørighed, miljøbeskyttelse og indsatsen 
på det kulturelle område er tæt forbundet og ikke nødvendigvis i modstrid med hinanden. 
Kultur, bœredvsûs udvikHnsøsindustrielomlæenins 
»Zechwbuhn Ruhrgeftiet* (tyskland) er & godt eksempel på integrering af kultur i en 
strategiforbœreayg^guâviMing. Strukturfondene biarager underËEQffARÏÏ {19&4» 
1997) til istandsættelse af et ubenyttet jernbanenet mellem kul* og staJproduktionsankeg. 
En stor delafprojektet vedrøreristandsættelse af nettets garnie banegårde og tilhørende 
bygningen som er af industriarkitektonisk værdi for regionen Derme integreringqf 
industrielle værdier i et startprogram til fremme af turisme og byudvikling (som samtidig 
omfatter genanvendelse af ubenyttede inaustriomrâaer) viser, hvorledes hdtur kan 
inddragesifokaludviktingsstrategler* samtidigmedatregionensImageforbears, ogder 
tiltækkes turister og skëes arbejdspladser, 
Dette gælder især på lokalt plan, hvor ofte meget specifikke betingelser er afgørende for 
udviklingsstrategiernes succes (dvs. "det lokale programmer1: lokal nyskabelses- og 
virksomhedskultur, organisering af lokalsamfundet, teknisk kompetence og specifik 
arkitektur); dette er årsagen til, at lokaludviklingsinitiativerne er et vigtigt redskab til udnyttelse 
af de kulturelle aktiver. Kultur kan f.eks. i vid udstrækning indgå i byudviklingsstrategier, fordi 
de kulturelle infrastrukturer gør byerne mere attraktive, forbedrer deres livskvalitet og giver 
dem et bedre image, mens produktive investeringer i kulturel virksomhed skaber beskæftigelse 
på lang sigt. 
Kulturel uddannelse ou byfornyelse 
Et andet bemærkelsesværdigt eksempel på integrering af kultur i et byfornyelses-projekt er 
istandsættelsen af Marseille's gamle bydel med "Cité de la musique" i Betsunce-foartereL 
Projektet (hvis samlede omkostninger helober sig til W mux IX *U) har modtaget 4 mio, 
ECU fra EFHU, idet der er tale om et hyptlo/projekt, som er omfattet af artikel 10 i BFRU-
fororaningeti Projektet vedrører musikuddannelse for studerende, gymnasieelever, 
arbejdstagere og beboere i kvarteret Det bygger på en kulturpoliiik, hvori indgår 
multikulturel musik kreativitet, visuel fremstilling og koncerter, hvorigennem kvarterets 
dårligst stillede - unge, arbejdsløse indvandrere - tilbydes nogle faste holdepunkten Be tø 
herigennem hjælpes til at skabe sig en identitet og planlægge deres fremtid samt til at 
etablere en kommunihilion mellem kvarteret* beboere og dem, der lever anare steder i 
byen; der kan herved skabes større abet/hed og bedre social og kulturel integration* 
De kulturelle aktiviteter tilskynder ofte personer med utilstrækkelige kvalifikationer eller 
handicappede, som er truet af udstødelse fra arbejdsmarkedet, til at gøre en indsats for at opnå 
social og økonomisk reintegrering. 
Kultur, social integration, uddannelse os> turisme 
l Kolding har en gruppe unge arbejdsløse ombygget en tidligere russisk i^bådtil en 
turistattraktion. Projektet er blevet slottet cif de komnnmate myndigheder og£$F(4Q%) 
under mål 3, og man har under dets gennemforelse kunnet kombinere praktMe og 
teoretiske erfaringer Efter en grundliggende uddannelse (historie, sprog ag turistguide* 
kursus) kunne deltagerne vcelga mellem forskellige kurser (elektronik marketing og 
metalarbejde) og praktisk uddannelse (forlagsvirksomhed, kommunikation, oprettelse af et 
u~bådsmuseum osv.f 1 lobet af de første tre ar deltog 110 personer i projektet, og 69 af 
disse fandt et arbejde eller er under uddannelse. 
I landdistrikterne er produkterne og aktiviteterne ofte tæt knyttet til regionens kulturelle arv. 
Som eksempler på denne kulturelle arv kan nævnes fester i forbindelse med vinhøsten, lokale 
brødfremstillingstraditioner eller de særlige former for græsningsskifte i Alperne. Samtidigt 
med, at disse traditioner frembyder muligheder for at fremme regional udvikling og turisme, 
styrker de også befolkningernes identificering med deres region. Under LEADER-initiativet 
har mange projekter f.eks. tilknytning til kultur. De medvirker til at fremme den regionale 
identitet, til at udnytte kulturarven og etablere permanente kulturelle infrastrukturer 
(egnsmuseer, kulturcentre samt tilrettelæggelse af specifikke aktiviteter (festivaler og 
"rejsende" biografer). 
De kulturelle aktiviteter er særligt effektive, fordi de kan trække på regionernes eget potentiale; 
til gengæld bidrager støtten til kulturelle produkter og kulturel virksomhed til at styrke dette 
potentiale. Som oftest er virksomhederne på det kulturelle område afhængige af lokale eller 
regionale netværk af leverandører og kunder, og de er derfor mere snævert knyttet til deres 
region eller det sted, hvor de er beliggende, end hvor der er tale om andre former for produktiv 
investering. Hertil kommer, at kulturel virksomhed oftest er meget arbejdskraftintensiv og 
derfor også udgør et væsentligt bidrag på beskæftigelsesområdet. Kulturel investering 
(herunder i virksomheder, infrastmkturer og kulturarven) forbedrer regionernes 
konkurrenceevne og er af stor betydning for den regionale og lokale økonomiske trivsel. 
Kulturel virksomhed os kulturarv som en integrerende del af 
etløkaludviklinesinitiativ 
Temple bar-projektet i Dublin er et eksempel på byfornyelse i et forsømt boligkvarter 
gennem etablering af faciliteter til udvikling (tf små og mellemstore virksomheder på det 
kulturelle område. Projektet er et skoleeksempel på integrering af kultur i englobai 
strategi til lokaludvikling omfattende forskellige aspekter som f eks. boliger* miljø, 
forretninger, restauranter og hoteller samt marketing. 
Der er tale om et langsigtet projekt, som har omfattet etablering af forskellige kulturelle 
centre (centerfor irsk film, værksteder for kunstnere, kunstgallerier, udstillingslokaler, et 
vikingemuseum, et smykkeværksted, borneteater osv.f Der organiseres ofte festivaler. / 
løbet af fire år (indtil december 1995) blev der investeret 120 mio, ECU fra den offentlige 
sektor (Fællesskabet og Irland) og 70 mio. ECU fra den private sektor; der er blevet skabt 
1 200 job i kidtursektoren og i servicesektoren; 72 nye virksomheder har etableret sig i 
Temple Bar, og 150 personer er blevet uddannet på kultur- og miljøområdet Temple Bar 
betragtes nu som den tredjevigtigste turistattraktion i Dublin 
En hensigtsmæssig inddragelse af kultur i udviklingsstrategier for turisme og økonomi 
medvirker i højere grad til at skabe en bæredygtig lokal eller regional udvikling end isoleret 
skabelse af nye turistattraktioner. 
Kultur kan i en kombination med traditionelle former for masseturisme (f eks. i kystområder 
eller på vintersportssteder) medvirke til at fremme alternative former for turisme, der er mindre 
koncentrerede og samtidigt mere bæredygtige. Kultur kan endvidere medvirke til at skabe 
aflastning i højsæsonen og tiltrække turister i lavsæsonperioder og derigennem være til gavn 
for beskæftigelsen. 
Bevaring af arkæologiske fund oe turisme uden for sæsonen 
EPRUhar wider fterfotidsregionalprogranimet for Sicilien ydet støtte til udgrawiingeri 
byen Segesta i øens nordvestlige del Denne slotte, som beløber sig til S mia £CU. har 
gfortdetmuligt at finansiere en stor del af programmel, herunder afdækangm af Agora, 
\ åen gamle bymur^ samt af en gammel arabisk by og en senere normannisk bosættelse. 
Stedet tiltrækker mange turister hele året rundt og er et eksempelpå strukturfondenes 
; Udrug dl turisme udenfor sæsonen og varige job i tilbiyttùng dl kultur. Om foråret og 
mrnuerengetuiemføres der endvidere kulturelle arrangemetiter (teaterforestillinger og 
fømerter) idet antikke græske teater. 
3. Tværregionale og internationale kulturelle udvekslinger - en specifik rolle for 
Fællesskabet 
Ligesom inddragelsen af kulturelle projekter i strategierne for lokal eller regional udvikling er 
af afgørende betydning, så kan det af hensyn til nyskabelse også være nyttigt, at der udveksles 
erfaringer mellem regioner eller lokaliteter med forskellige kulturelle situationer. En sådan 
udveksling kan være et redskab, der gør det muligt for lokalsamfundene og regionerne selv at 
sikre den bedst mulige udnyttelse af deres kulturelle værdier (f.eks. i forbindelse med 
marketing), i stedet for at lade specialister uden for regionen varetage denne opgave. 
Kommissionen spiller en særlig rolle i denne forbindelse gennem sin støtte til etablering af 
nødvendige kontakter. I tidens løb er mange projekter vedrørende grænseoverskridende 
kultursamarbejde blevet finansieret under strukturfondsprogrammerne. Den seneste indkaldelse 
af forslag vedrørende tværregionalt kultursamarbejde, der blev foretaget i henhold til artikel 10 
i EFRU-forordningen, vedrører i særlig grad dette emne, og der tilskyndes til samarbejde fra nu 
af og frem til 1999 på følgende områder: 
historiske og arkitektoniske kulturværdier 
industrielle og teknologiske kulturværdier 
håndværkskulturværdier 
11 
Denne aktion har til formål at: 
fremme en integreret fremgangsmåde i forbindelse med udvikling ved at mobilisere de 
regionale og lokale aktører på det politiske og administrative område i den offentlige 
og den private sektor og ikke-udbyttegivende institutioner; 
fremme udveksling af erfaringer og knowhow på det kulturelle område mellem 
regionale og lokale myndigheder med henblik på at opnå større EF-samhørighed; 
fremme anvendelsen af ny informations- og kommunikationsteknologi; 
Ud af 228 støtteberettigede projekter har Kommissionen udvalgt 33, som lægger vægt på 
tværregionalt samarbejde og lokaludvikling. Projekterne vedrører navnlig nyskabende 
fremgangsmåder i de berørte områder. 
Sumtnmkt^tmnf uftværretdmuH $#mtobeîderkuïturoë m tekwtøé 
Megtoneræt%bpmiellkmMM ToscamffT)* Porto (POfy og 
Newcastle (Ug) vilanfm^Åniwerpen ØEL} via internet éxée et virtuelt museum før 
&m fâstor&t m# M& har tilfomàtatfiemw twismm WåUbiaragermedWø W 
ECU vgdz samlede projektomkostninger er på 1M& tnia ECU 
I forbindelse med lokale initiativer i landdistrikter er de kulturelle aspekter integreret i det 
tværregionale EF-net, der støttes under LEADER-initiativet. Netværket gør det muligt at 
etablere kontakter og diskussioner mellem lokale aktionsgrupper om emner som feks. regional 
identitet eller salgsfremme for regionale produkter. Der ydes også støtte til gennemførelse af 
tværnationale projekter som feks. Celtic Route, der er blevet til i samarbejde mellem 
LEADER-grupper i Frankrig og Det Forenede Kongerige. 
III. BEGRÆNSNINGER OG MULIGHEDER: FREMTIDSUDSIGTER 
Sammenholdt med anden støtte, som Fællesskabet specifikt yder til kultur, er strukturfondene 
allerede den største finansielle bidragsyder til projekter, der har direkte eller indirekte 
tilknytning til kultur. Der er stadigvæk ubenyttede muligheder for at støtte kulturen, selv inden 
for rammerne af de eksisterende forordninger. 
Eftersom der findes et stort kulturelt potentiale i Fællesskabets dårligst stillede regioner, er 
strukturfondenes støtte til kulturelt orienterede projekter velegnet til at styrke deres svage 
økonomi. Inddragelsen af den kulturelle dimension i strategier til fremme af turismen gør det 
muligt at skabe mere afbalancerede og bæredygtige former for turisme; herigennem kan kultur 
bidrage til at øge beskæftigelsen. 
12 
Da kulturlivet i stigende grad betragtes som en faktor, der er vigtig for en regions image og for 
dens evne til at tiltrække investorer, frembyder kultur nye måder, hvorpå man kan modvirke 
den industrielle tilbagegang. Den kulturelle virksomhed og de kulturelle produkter har et stort 
vækstpotentiale og er derfor på langt sigt beskæftigelsesfremmende. En virksomhed, der 
arbejder med kultur, og som er inddraget i byudvikling, kan bidrage med kreative og 
nyskabende elementer til byfornyelse. Udnyttelse af industrielle og teknologiske værdier i disse 
områder kan ligeledes bidrage til alternativ jobskabelse. 
I landdistrikter frembyder udnyttelsen af kulturarven samt kulturelle produkter og aktiviteter 
nye muligheder for at modvirke affolkningen, og den kan medvirke til at tiltrække nye 
erhvervsaktiviteter. Det er af afgørende betydning, at man inddrager kultur i strategier til 
udvikling af landdistrikter med henblik på at gøre traditionelle aktiviteter til aktiver for den 
regionale udvikling og turisme; kultur er endvidere vigtig for landbefolkningernes identificering 
med deres hjemegn. 
/. Støtte til kulturelle aktiviteter på medlemsstaternes initiativ 
Arten af den kulturstøtte, der ydes under EF-støtterammerne og EF-initiativerne, afhænger af 
medlemsstaternes strategier og ideer på området og dermed også af de berørte regioner og 
lokale myndigheder. Anvendelsen af en "bottom-up"-metode ved fastlæggelsen af de kulturelle 
aktiviteter er i overensstemmelse med den tætte sammenhæng mellem kultur og regionernes 
eget potentiale. 1 forbindelse med tværregional udveksling af erfaringer på kulturområdet bør 
alle aktioner tage sigte på at forny snarere end på at efterligne, samtidig med at de udnytter det 
potentiale, der findes i regionerne. 
Den øgede støtte til kultur bør i den forbindelse vurderes på baggrund af sit 
jobskabelsespotentiale, sin indflydelse på den regionale udvikling og sin integrering i regionale 
og lokale udviklingsinitiativer. Kultur er ikke kun en regional eller national arv, den er også et 
økonomisk aktiv. Man bør i fremtiden gøre mere brug af de stadigt større 
beskæftigelsesmuligheder, der ligger i kulturprodukter og nyskabende og kreativ kulturel 
virksomhed, navnlig i forbindelse med multimedier og informationssamfundet. Kommissionen 
opfordrer medlemsstaterne til at foreslå nyskabende og kommercielle foranstaltninger, der går 
langt ud over den traditionelle støtte til kulturarven eller til turisme. 
Man vil kunne styrke samspillet mellem strukturfondene og den kulturelle indsats gennem 
anvendelse af traktatens artikel 130 A og 128 samt nærhedsprincippet. I fremtiden vil det være 
nødvendigt at behandle støtteberettigelsen af kulturelt orienterede udviklingsprojekter med 
smidighed, således at der tages hensyn til de forskellige vilkår og behov i regionerne. Kriterier 
for støtteberettigelse - og eventuelt fastlæggelse af evalueringsmetoder - vil kunne bidrage til at 
skabe klarhed om strukturfondenes bidrag til kulturen. 
13 
Man bør endvidere søge at forbedre kendskabet til forholdet mellem kulturelle initiativer, 
image og regional udvikling, herunder især med hensyn til beskæftigelse (dvs. image-input og -
output), og der bor foretages en evaluering af jobskabelsespotentialet, som viser 
omkostningseffektiviteten. 
2. Pilotprojekter under EFRU-forordningens artikel 10 
EFRU-forordningens artikel 10 vil fortsat give Kommissionen mulighed for at yde støtte til 
projekter, der kræver særlige retningslinjer eller særlig koordinering på EF-plan. De erfaringer, 
der indhøstes gennem projekter vedrørende tværregionalt kultursamarbejde frem til 1999, kan 
efter en 2-årig forsøgsperiode anvendes til at fastlægge nye retningslinjer for deres anvendelse 
og videreformidling under EF-støtterammerne og -initiativerne. 
Artikel 10 i EFRU-forordningen er endvidere en bestemmelse, som fortsat skal anvendes til 
forsøgsforanstaltninger, der går ud over EF-støtterammemes og -initiativernes rækkevidde, 
som feks. udveksling af erfaringer eller nyskabelse på det kulturelle område. 
Det vil i de kommende år derfor blive forsøgt at skabe synergi mellem denne indsats til fremme 
af regional udvikling og regionalt samarbejde og den indsats, der gøres inden for rammerne af 
Fællesskabets kulturelle programmer. Det vil bl.a. blive nødvendigt at styrke den fælles 
kulturarv og fremme bevidstheden hos medlemsstaternes borgere om, at de også er EU-
borgere. 
IV KONKLUSION 
Kulturens voksende betydning for den regionale udvikling skal dels ses på baggrund af en 
omlægning af økonomien, dels som et resultat af en ny livsstil. Set i det perspektiv bør kultur 
udnyttes i højere grad for at styrke og diversificere det lokale og regionale udviklingspotentiale 
i både de dårligst stillede regioner og i regioner, hvor der sker strukturelle ændringer. 
Kultur betragtes ofte isoleret i forhold til andre udviklingsfaktorer eller i forbindelse med 
image; det er imidlertid vigtigt i højere grad at betragte den som en fuldgyldig del af de 
regionale og lokale beskæftigelsesstrategier. For at øge effekten på nyskabelse og 
beskæftigelse bør man styrke synergien mellem støtte til kultur inden for rammerne af 
strukturfondene og andre programmer, der vedrører dette område (feks. FoU-programmer 
vedrørende multimediestøttenetværk under ESPRIT, Media II og Info 2000). 
Strukturfondenes støtte til kultur gør det ikke kun muligt at bevare og udvikle kulturelle 
aktiver (dvs. kulturarven), men også at foretage produktiv investering i kulturel virksomhed og 
kulturelle produkter. Kulturel virksomhed og kulturelle produkter er et hurtigt voksende 
område i den private sektor med et betragteligt vækstpotentiale - ikke mindst når der er tale 
om aktiviteter, som har tilknytning til medierne. 
14 
Den rolle, strukturfondene kan spille i denne forbindelse, er endnu ikke blevet udnyttet fuldt 
ud. I kraft af programmernes udformning og den betydning, man tillægger udviklingsmodeller, 
der er baseret på det lokale potentiale, spiller medlemsstaterne og regionerne en central rolle 
med hensyn til at øge vægtningen af den kulturelle indsats under strukturfondene. 
15 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 512 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 16 04 
Katalognummer : CB-CO-96-599-DA-C 
ISBN 92-78-11735-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
/c