A4-0068/96

Beslutning med (i) udtalelse fra Europa-Parlamentet om indkaldelse af regeringskonferencen og (ii) evaluering af Refleksionsgruppens arbejde og praecisering af Europa-Parlamentets politiske prioriteringer i forbindelse med regeringskonferencen

Europa-Parlamentet,

- der henviser til sine beslutninger af 17. maj 1995 ((EFT C 151 af 19.06.1995, s. 56.)) om unionstraktatens funktion med henblik paa regeringskonferencen 1996 - gennemfoerelsen og udviklingen af Unionen, og af 14. december 1995 ((Protokol fra moedet den 14.12.1995, del II, punkt 1 c).)) om dagsordenen for regeringskonferencen 1996 med henblik paa Det Europaeiske Raad i Madrid, samt til Refleksionsgruppens rapport,

- der henviser til de offentlige hoeringer, som det afholdt i oktober 1995 og februar 1996,

- der henviser til Raadets skrivelse (C4-0026/96), som led i hoeringsproceduren i overensstemmelse med unionstraktatens artikel N, stk. 1, om indkaldelsen af regeringskonferencen om revision af de traktater, der danner grundlag for Den Europaeiske Union,

- der henviser til udtalelse fra Kommissionen af 29. februar 1996 om udbygning af den politiske union og optakten til udvidelsen (KOM(96)0090 - C4-0151/96),

- der henviser til betaenkningen fra Udvalget om Institutionelle spoergsmaal og til udtalelserne fra Udvalget om Udenrigs-, Sikkerheds- og Forsvarsanliggender, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Budgetudvalget, Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik, Udvalget om Forskning, Teknologisk Udvikling og Energi, Udvalget om Eksterne OEkonomiske Forbindelser, Udvalget om Retlige Anliggender og Borgernes Rettigheder, Udvalget om Sociale Anliggender og Beskaeftigelse, Udvalget om Regionalpolitik, Udvalget om Transport og Turisme, Udvalget om Miljoe- og Sundhedsanliggender og Forbrugerbeskyttelse, Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier, Udvalget om Udvikling og Samarbejde, Udvalget om Borgerlige Frihedsrettigheder og Indre Anliggender, Budgetkontroludvalget, Fiskeriudvalget, Udvalget for Forretningsordenen, Valgs Proevelse og Medlemmernes Immunitet og Udvalget om Kvinders Rettigheder (A4- 0068/96),

A. der henviser til, at Det Europaeiske Faellesskab og Den Europaeiske Union i perioden efter anden verdenskrig har vaeret et synonym for fred, politisk stabilitet og harmonisk oekonomisk og social udvikling i Europa, og at Unionen ogsaa i fremtiden skal have samme betydning for de lande, der oensker at tiltraede som medlemmer,

B. der henviser til, at udvidelsen udgoer en usaedvanlig lejlighed til en politisk samling af Europa, og at regeringskonferencen boer gennemfoere en reform af Unionen, saaledes at den forberedes paa den fremtidige udvidelse, og integrationsprocessen samtidig uddybes,

C. der henviser til, at det er absolut noedvendigt, at regeringskonferencen imoedekommer borgernes krav om et Europa med en stoerre ligevaegt mellem de faelles politikker, en omfattende definition af unionsborgerskabet, en effektiv indre sikkerhedspolitik, en synlig og fredsrettet udenrigspolitik, mere aabenhed og gennemskuelighed i Unionen, mere demokratiske og effektive procedurer og en gennemskuelig oekonomisk forvaltning, der beskytter mod svig,

D. der henviser til, at Unionens egne grundlaeggende principper kraever en reform af traktaterne med henblik paa at finde en mere rimelig balance mellem institutioner og politikker paa europaeisk plan, ved at understrege betydningen af koordinering og solidaritet i den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik, oege de europaeiske institutioners demokratiske legitimitet og sikre aabenhed og gennemskuelighed,

E. der henviser til, at »styrkelsen af den oekonomiske og sociale samhoerighed« og »indfoerelsen af et unionsborgerskab«, som er fastsat i artikel B i de faelles bestemmelser i traktaten om Den Europaeiske Union, ikke kan gennemfoeres, uden at Unionens kulturelle dimension styrkes; der henviser til, at kulturen er udviklingens drivkraft, og at enhver baeredygtig udvikling boer tage hensyn til samtlige politikkers indvirkning paa miljoeet og kulturarven,

F. der henviser til, at den noedvendige styrkelse af de eksisterende politikker kun er mulig, hvis der sker en sammensmeltning af de tre soejler inden for en faelles institutionel og retlig ramme under overholdelse af subsidiaritets- og solidaritetsprincipperne,

G. der henviser til, at dette i sig selv er grund nok til at foreslaa tilbundsgaaende reformer, samt til, at den kommende udvidelse af Unionen til ogsaa at omfatte Malta og Cypern samt de central- og oesteuropaeiske lande vil vaere endnu et staerkt argument for at tilpasse dens institutioner og dens virkemaade til en udvidet Unions behov,

H. der henviser til, at der ogsaa er fastsat et formelt krav om en evaluering og reform af traktaten om Den Europaeiske Union i traktatens artikel N, stk. 2, men at begraensningen af reformen til de i traktaten anfoerte punkter ikke er tilstraekkeligt til at forberede EU paa den kommende udvidelse,

I. der henviser til, at det er vigtigt, at Unionen med udgangspunkt i den etablerede faellesskabsret og -praksis, der skal bevares i fuldt omfang, definerer klare og praecise hensigter og maal, der deles af alle medlemsstaterne, og som under ingen omstaendigheder kan drages i tvivl,

J. der henviser til, at regeringskonferencen skal foelges op af afgoerende beslutninger i de kommende aar om en monetaer union, genforhandling af ordningen med egne indtaegter og de finansielle overslag samt tiltraedelsesforhandlinger, og at alle disse afgoerelser vil faa afgoerende betydning for udformningen af Den Europaeiske Union i aar 2000,

K. der henviser til, at Refleksionsgruppens rapport er et godt udgangspunkt for forhandlingerne paa regeringskonferencen, og til den omstaendighed, at rapporten indeholder en raekke positive valgmuligheder, men ogsaa har visse mangler og negative valgmuligheder og ikke frembyder nogen enstemmig opfattelse af regeringskonferencens store emner, og at det er af afgoerende betydning, at Parlamentet derfor goer sin holdning og prioriteringer helt klare, inden regeringskonferencen indledes,

L. der henviser til, at Europa-Parlamentet skal inddrages snaevert i regeringskonferencens forhandlinger og have mulighed for at afgive samstemmende udtalelse om det endelige resultat, foer de nationale parlamenter udtaler sig,

M. der henviser til, at de europaeiske borgere skal informeres fuldt ud om regeringskonferenceprocessen for at sikre, at regeringskonferencens beslutningstagere ikke mister kontakten med den offentlige mening, og at ratifikationen kan finde sted med bred stoette i offentligheden;

UDTALELSE FRA EUROPA-PARLAMENTET OM INDKALDELSE AF REGERINGSKONFERENCEN

1. stoetter, at der indkaldes til en regeringskonference med henblik paa at naa frem til de noedvendige forbedringer og aendringer af traktaterne og derved goere fremskridt i retning af en virkelig politisk union;

DE VIGTIGSTE PRIORITERINGER FOR EUROPAS FREMTID

2. bekraefter og gentager sin ovennaevnte beslutning af 17. maj 1995 som grundlaget for sin holdning til regeringskonferencen; mener, at der er en raekke vigtige prioriterede omraader, hvor regeringskonferencen maa opnaa positive resultater, hvis resultatet skal vaere vaerd at ratificere:

I. et bedre defineret unionsborgerskab og oeget respekt for menneskerettighederne for alle personer i Unionen gennem uddybning i traktaten af specifikke rettigheder for europaeiske borgere og personer med bopael i Europa, styrkelse af de grundlaeggende menneskerettigheder og principperne om ligebehandling og ikke-diskriminering og sammenfatning af disse borgerrettigheder, der i oejeblikket er spredt ud over hele traktaten, i et enkelt kapitel om unionsborgerskab, og endelig sikring af fuld retsbeskyttelse for EU-organer, medlemsstater og borgerne via Domstolen; styrkelse af og mulighederne for udveksling i Unionen vil i hoej grad styrke dens demokratiske legitimitet;

II. et mere effektivt svar paa borgernes bekymring vedroerende den indre sikkerhed;

- navnlig ved at indfoere en faellesskabsdimension i de eksterne aspekter af politikken for retlige og indre anliggender (visumpolitik, asylpolitik, indvandrerpolitik og regler for passage af de ydre graenser), samt foranstaltninger til bekaempelse af ulovlig narkotikahandel og fremme af civilretligt samarbejde;

- i hoejere grad at goere brug af faellesskabsinstitutionerne og faellesskabsprocedurerne i forbindelse med samarbejdet mellem politi-, kystvagt- og toldmyndigheder og i samarbejde mellem domstole paa det strafferetlige omraade;

III. udvikling af den sociale og miljoemaessige dimension og af beskaeftigelsespolitikken i det indre marked og styrkelse af den oekonomiske og sociale samhoerighed som grundlaeggende opgave for Unionen og en integrerende del af den etablerede faellesskabsret og -praksis ved hjaelp af hensigtsmaessige tilpasninger af traktaten og forbedring af definitionen paa og samordningen af de faellesskabspolitikker, der foeres paa disse omraader, samt demokratisering heraf;

IV. styrkelse af Den Europaeiske Unions rolle udadtil, isaer med det formaal at fremme fred og sikkerhed, gennem udvikling af en fuldt funktionsdygtig faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik, navnlig gennem oeget brug af afstemninger med kvalificeret flertal, oprettelse af en faelles analyse- og planlaegningsenhed under Kommissionens auspicier og en gradvis integration af WEU i EU- traktaten;

V. en positiv reaktion paa borgernes krav om stoerre aabenhed og gennemskuelighed gennem en begraensning af antallet af EU's beslutningsprocedurer, indfoejelse af det grundlaeggende princip om aabenhed i traktaten, garanti for adgang til EU-dokumenter og aabning af Raadets moeder om lovgivningsspoergsmaal samt sikring af offentliggoerelse af alle Raadets afgoerelser og dokumenter paa lovgivningsomraadet;

VI. afgoerende fremskridt hen imod et mere demokratisk og effektivt Europa, som er baseret paa princippet om staternes lovfaestede ligestilling, der sikrer, at alle medlemsstaterne er ligestillet med hensyn til deltagelse i Unionens institutioner; fremskridtene skal sikres, navnlig ved at indfoere anvendelse af afstemninger med kvalificeret flertal og en forenklet faelles beslutningsprocedure som den generelle EU-procedure for lovgivningsmaessige anliggender samt ved at styrke Parlamentets rolle;

VII. styrkelse af Den Europaeiske Unions trovaerdighed gennem effektiv bekaempelse af svig i anvendelsen af faellesskabsmidler paa alle niveauer, hvilket forudsaetter:

- en demokratisk procedure for fastlaeggelse af alle paakraevede faellesskabsbestemmelser til beskyttelse af De Europaeiske Faellesskabers finansielle interesser;

- styrkelse af Revisionsrettens kontrol;

- de bemaerkninger fra Parlamentet, der ledsager afgoerelsen om decharge faar bindende karakter;

VIII. en forenklet, kodificeret og mere forstaaelig traktat;

3. mener, at der senest i 1999 boer indfoeres en daekkende ordning for egne indtaegter i overensstemmelse med principperne for solidaritet mellem medlemsstaterne, subsidiaritet, medlemsstaternes relative velstand og oekonomisk og social samhoerighed med henblik paa at sikre Unionens uafhaengighed og dens foranstaltningers effektivitet; denne ordning maa ikke indebaere en yderligere oekonomisk byrde for borgerne;

EN STRATEGI, EN INSTITUTIONEL DYNAMIK OG INSTRUMENTER TIL GENNEMFOERELSE AF DE VIGTIGSTE PRIORITERINGER

4. Et bedre defineret unionsborgerskab og oeget respekt for menneskerettighederne

4.1. unionsborgerskabet boer have et praecist retligt indhold; alle rettigheder og forpligtelser, der har indflydelse paa unionsborgerskabet, boer fastlaegges i traktatens foerste afsnit under overskriften »Erklaering om grundlaeggende rettigheder og bestemmelser om udoevelse af rettigheder, der tilkommer unionsborgere og i Unionen bosatte borgere«, og dette boer ske paa grundlag af erklaeringen om grundlaeggende frihedsrettigheder, vedtaget af Europa-Parlamentet den 12. april 1989 ((EFT C 120 af 16.05.1989, s. 52.)); det boer klart fremgaa af det nye kapitel i traktaten, at unionsborgerskab giver borgeren nye rettigheder og forpligtelser over for Unionen og ikke erstatter nationalt statsborgerskab, men supplerer det;

4.2. Den Europaeiske Union boer tiltraede den europaeiske menneskerettighedskonvention, saaledes at de menneskerettigheder, der er fastsat i konventionen, ikke alene finder direkte retlig anvendelse paa EU-plan, men ogsaa kan indbringes for Den Europaeiske Menneskerettighedsdomstol;

4.3. medlemsstaterne boer via unionstraktaten forpligtes til at respektere de grundlaeggende rettigheder og menneskerettighederne;

4.4. traktaten boer indeholde et katalog over de grundlaeggende rettigheder, der vedroerer gennemfoerelse og anvendelse af lovgivningen paa unions- og faellesskabsplan; der skal i denne forbindelse tages hensyn til det graenseoverskridende aspekt af beskyttelsen af de grundlaeggende rettigheder (f.eks. beskyttelse af foreningsfriheden og beskyttelse af familien);

4.5. Den Europaeiske Union boer i dette saerlige kapitel indfoere princippet om ligebehandling og ikke-diskriminering uden hensyn til navnlig race, koen, seksuel orientering, alder, religion eller handicap;

4.6. dette saerlige kapitel skal indeholde en udtrykkelig henvisning til afskaffelse af doedsstraffen og til retsforfoelgning af enhver form for racistisk eller antisemitisk vold, chikane eller ytring;

4.7. ligebehandling af kvinder og maend skal anerkendes som en grundlaeggende rettighed i den reviderede traktat; artikel 119 boer fastholdes hvad indholdet angaar, men udvides til at omfatte alle aspekter af lige muligheder paa alle omraader, navnlig det oekonomiske, sociale og familiemaessige omraade, med en udtrykkelig henvisning til positive foranstaltninger;

4.8. oekonomiske og sociale rettigheder af overnational raekkevidde boer defineres klart i dette kapitel i traktaten, navnlig ansattes individuelle og kollektive rettigheder;

4.9. kataloget over de grundlaeggende rettigheder boer ogsaa indeholde et afsnit om europaeiske politiske rettigheder, der navnlig skal omfatte vedtagelse af en ensartet valgmaade med en frist for gennemfoerelsen, indfoerelse af en vedtaegt for medlemmer af Europa-Parlamentet og dannelse af politiske partier paa EU-plan;

4.10. samfundsmaessige gruppers traditionelle stilling i medlemsstaterne respekteres under hensyntagen til gaeldende faellesskabsret og -praksis og begraenses ikke af Faellesskabets lovgivning;

4.11. Unionen boer fremme udviklingen af faelles politikker paa ungdomsomraadet;

4.12. for at fremme tilhoersforholdet til Unionen og solidariteten mellem medlemsstaterne, navnlig blandt unge, boer der oprettes et frivilligt europaeisk fredskorps, f.eks. til humanitaere aktioner inden og uden for Den Europaeiske Union;

4.13. Den Europaeiske Union boer stoette anerkendelsen af den kulturelle og sproglige mangfoldighed og medlemsstaternes beskyttelse af traditionelle nationale mindretal og disses sprog, og inden for rammerne af menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincipperne udtrykkeligt anerkende, beskytte og stoette sine mindretalssprog og -kulturer;

4.14. der skal tages hensyn til den saerlige kulturelle dimension og behovet for at garantere pluralismen i alle de foranstaltninger og politikker, der ivaerksaettes inden for de forskellige sektorer; Unionen boer traeffe de noedvendige faelles foranstaltninger for at fremme kulturel og sproglig forstaaelse baade internt og eksternt, udvekslinger og netvaerk mellem institutioner og indsamling af erfaringer, bevarelsen af kulturgoderne, harmonisering af lovgivningerne med hensyn til ophavsret samt stoette til oversaettelse, udbredelse og formidling af kulturelle vaerker og informationer;

4.15. de europaeiske borgere kan under ingen omstaendigheder betragtes som udlaendinge inden for Den Europaeiske Union;

4.16. statsborgere fra tredjelande, der har lovlig bopael i Unionen, boer tilsikres respekt for menneskerettighederne, lige behandling og ikke-diskriminering hvad sociale, oekonomiske og kulturelle rettigheder angaar, og de boer gives stemmeret ved lokale valg i overensstemmelse med Europa-Raadets konvention;

4.17. inden for Den Europaeiske Union (inklusive Europol) boer de nationale domstole, Retten i Foerste Instans og De Europaeiske Faellesskabers Domstol sikre en omfattende retsbeskyttelse;

4.18. sportsomraadet boer integreres i traktaten set ud fra saavel et generelt uddannelses- og erhvervsuddannelses- som ud fra et kulturpolitisk synspunkt. Maalene for Unionens indsats boer navnlig vaere at fremme arrangementer af tvaernational karakter. I den forbindelse skal national identitet paa sportsomraadet respekteres.

5. Et mere effektivt svar paa borgernes bekymringer vedroerende den indre sikkerhed

5.1. spoergsmaal vedroerende foelgende omraader boer behandles inden for rammerne af faellesskabsprocedurerne og -institutionerne:

- asylpolitikken (artikel K.1, nr. 1),

- reglerne for passage af medlemsstaternes ydre graenser (artikel K.1, nr. 2),

- indvandringspolitikken og politikken over for tredjelandsstatsborgere (artikel K.1, nr. 3),

- foranstaltninger til bekaempelse af ulovlig narkotikahandel (artikel K.1, nr. 9) med en tilfoejelse i form af udtrykkelig henvisning i denne artikel til menneskehandel, navnlig handel med mindreaarige og kvinder,

- bekaempelse af svig paa internationalt plan og organiseret kriminalitet (artikel K.1, nr. 5),

- spoergsmaal vedroerende retsligt samarbejde paa det civile omraade (artikel K.1, nr. 6), naar de vedroerer udoevelsen af den frie bevaegelighed for personer;

5.2. ved behandlingen af de oevrige omraader under afsnit VI i traktaten om Den Europaeiske Union boer der i hoejere grad goeres brug af faellesskabsprocedurerne og -institutionerne, og de boer revideres med henblik paa at sikre:

- styrkelse af Kommissionens befoejelser (initiativret) og Parlamentets kompetence (faelles beslutningstagning) med henblik paa at hoejne niveauet for den demokratiske kontrol,

- anerkendelse af Domstolens befoejelse, navnlig dens domsmyndighed i tilfaelde af tvister om fortolkningen af konventioners ordlyd,

- udvidet beskyttelse af menneskerettighederne,

- oeget anvendelse af kvalificeret flertal,

- gennemskuelighed (navnlig offentliggoerelse i De Europaeiske Faelleskabers Tidende af Raadets forslag og afgoerelser),

- opgivelse af den hyppige anvendelse af juridiske instrumenter, som ikke er fastsat i TEU (resolutioner, henstillinger og konventioner), med henblik paa at goere den demokratiske kontrol mulig;

5.3. der boer opretholdes en »gangbro« for at give disse omraader en faellesskabsdimension, idet betingelserne for gennemfoerelse af traktatens artikel K.9 goeres smidigere gennem anvendelse af kvalificeret flertal i Raadet efterfulgt af medlemsstaternes ratifikation af saadanne afgoerelser under hensyntagen til deres respektive forfatningsmaessige bestemmelser;

5.4. der boer ske en styrkelse af en demokratisk stats forpligtelse til at bekaempe terrorisme; medlemsstaterne boer i henhold til en konkret traktatbestemmelse forpligte sig til at give afkald paa deres hidtidige forbehold i overensstemmelse med artikel 13 i den europaeiske konvention om bekaempelse af terrorisme;

6. Udvikling af den sociale og miljoemaessige dimension, beskaeftigelsespolitikken i det indre marked og af oekonomisk og social samhoerighed

6.1. det indre marked, en baeredygtig udvikling og den oekonomiske og sociale samhoerighed kraever evne til at vedtage faelles politikker paa foelgende omraader: sociale anliggender, beskaeftigelse, visse skatte- og afgiftsmaessige omraader og miljoeomraadet; paa disse omraader skal afstemninger med kvalificeret flertal og den faelles beslutningsprocedure generelt finde anvendelse;

6.2. gennemskueligheden og det demokratiske ansvar boer styrkes i forbindelse med afgoerelserne om Unionens oekonomiske politik og navnlig de afgoerelser, som omhandler fastlaeggelse af oekonomiske retningslinjer og proceduren for behandling af for store underskud;

7. En vidtgaaende social union

7.1. aftalen om socialpolitikken skal indfoejes i traktaten og forbedres;

7.2. de vaesentligste principper i faellesskabspagten om de grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder, navnlig vedroerende ligestilling af maend og kvinder samt tvaernational organisationsret, ret til kollektive forhandlinger og faglige aktioner (herunder strejkeret), skal indfoejes i selve traktaten;

7.3. traktaten skal indeholde en forpligtelse for Kommissionen til at forelaegge en raekke noedvendige foranstaltninger med angivelse af en tidsplan for gennemfoerelse af en social union;

7.4. traktaten skal klart forpligte Unionen til at udvikle en politik til at bekaempe social uretfaerdighed, udstoedelse, diskriminering og fattigdom; den skal udstyre Kommissionen med de noedvendige befoejelser til at gennemfoere denne forpligtelse;

8. En aktiv jobskabelsespolitik

8.1. beskaeftigelse skal vaere et centralt element i alle Unionens politikker, navnlig inden for rammerne af den oekonomiske politik; dette har paa ingen maade til formaal at skade grundlaget for OEMU, men derimod at sikre hensynet til de tre afgoerende krav om konkurrenceevne, vaekst og beskaeftigelse og at fremme dens gennemfoerelse ved at skabe grundlag for en baeredygtig udvikling;

8.2. der boer i traktaten indfoejes et nyt kapitel om »Unionen for beskaeftigelse«, der indeholder en beskrivelse af de faelles maal og procedurer paa dette omraade, samt angiver de kontraherende parters forpligtelser i henhold til visse grundlaeggende principper for beskaeftigelsespolitikken;

8.3. traktatens artikel 2 boer indeholde en naermere angivelse af Unionens socialpolitiske opgave, nemlig at »fremme et hoejt beskaeftigelsesniveau og et hoejt socialt beskyttelsesniveau for kvinder og maend«;

8.4. maalsaetningen om et hoejt beskaeftigelsesniveau boer indfoejes i traktatens artikel 3 A, stk. 3, blandt de principper, som medlemsstaterne og Unionen skal handle i overensstemmelse med i deres virke med henblik paa en oekonomisk og monetaer union; den boer ligeledes indfoejes i traktatens oevrige relevante artikler; traktaten boer endvidere paalaegge Det Europaeiske Raad at vedtage henstillinger om retningslinjerne for den brede oekonomiske politik og beskaeftigelsespolitikken, saa der sikres en afbalanceret og kontinuerlig indsats paa disse to naert beslaegtede politiske omraader;

8.5. der skal oprettes et beskaeftigelsesudvalg med samme status som Det Monetaere Udvalg for at fremme samordningen mellem medlemsstaternes og Faellesskabets beskaeftigelsespolitikker og for at bidrage til forberedelsen af Raadets arbejde med hensyn til oekonomi- og beskaeftigelsespolitik, og i denne forbindelse hoere arbejdsmarkedets parter;

8.6. regeringskonferencen boer i artikel 1 i aftalen om social- og arbejdsmarkedspolitikken i EF-regi indfoere det princip, der er anfoert i traktatens artikel 117, stk. 1, om »udjaevning ... paa et stadigt stigende niveau«;

9. Skatte- og afgiftspolitik og det indre marked

9.1. udbygningen af det indre marked og styrkelsen af den oekonomiske og sociale samhoerighed noedvendiggoer, at visse skatter og afgifter harmoniseres;

10. Information

10.1. Unionen boer tilskynde til udveksling af informationer under alle former og bidrage til at lette borgernes adgang til disse informationer, idet den fjerner alle hindringer. Den skal beskytte mangfoldigheden paa medie- og kulturomraadet;

10.2. Unionen boer fremme samarbejdet mellem radio- og tv-selskaber og udviklingen af multimediesektoren, saerlig gennem udarbejdelse af programmer paa europaeisk plan;

11. Forpligtelser inden for omraadet offentlige tjenester: en europaeisk union til fremme af almenvellet

11.1. Faellesskabets virksomhed er ikke begraenset til indfoerelse af en konkurrenceordning i det indre marked, men skal tjene almenvellet, hvorfor den indebaerer opgaver, der skal styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed og beskyttelsen af forbrugere og brugere;

11.2. der er grund til at aendre EU-traktatens artikel B og EF- traktatens artikel 90, stk. 3, og artikel 100 A og heri indfoeje en omtale af tjenester af almen interesse;

11.3. de grundlaeggende principper med hensyn til offentlig tjeneste, dvs. tilgaengelighed, almengyldighed, lighed, kontinuitet, kvalitet, gennemskuelighed og deltagelse inden for rammerne af det indre marked og under overholdelse af naerhedsprincippet boer indfoejes i traktaten;

12. Styrkelse af den oekonomiske og sociale samhoerighed som en grundlaeggende opgave for Unionen og en integrerende del af den etablerede faellesskabsret og -praksis

12.1. den oekonomiske og sociale samhoerighed er et udtryk for solidariteten mellem medlemsstaterne og regionerne og skal saa vidt muligt komme til udtryk i en afbalanceret og baeredygtig udvikling, udligning af de strukturelle forskelle mellem lande og regioner samt fremme af reelle lige muligheder for borgerne og regionerne i det indre marked;

12.2. fremskridt for Den Europaeiske Union som politisk projekt og udsigten til udvidelse med mindre udviklede lande forudsaetter, at princippet om oekonomisk og social samhoerighed spiller en central rolle og danner grundlag for alle Unionens aktioner og politikker;

12.3. traktaten skal ogsaa indeholde bestemmelser om en differentieret og specifik behandling af regionerne i den yderste periferi under hensyntagen til deres saerlige geografiske situation, opsplitningen af deres oemarkeder og deres knappe kapital- og naturressourcer;

13. Miljoe

13.1. med henblik paa i traktaten at indplacere miljoeet som en egentlig maalsaetning for Unionen, hvilket ogsaa Refleksionsgruppen finder oenskeligt, boer der i EU-traktatens praeambel indfoejes en saerskilt bestemmelse om baeredygtighed og miljoe, og miljoebeskyttelsen boer indfoejes i artikel 3;

13.2. der boer i traktaten udtrykkeligt tages hensyn til miljoebeskyttelsen i forbindelse med gennemfoerelsen af Unionens faelles politikker, isaer ved en tilpasning af artikel 130 U, stk. 1, 130 A og 130 B;

13.3. alle Faellesskabets politikker og foranstaltninger skal vaere forenelige med maalet om at yde den stoerst mulige miljoebeskyttelse. Derfor skal miljoepolitikken udgoere en integreret del af alle de af EU's politikker, der har virkning paa miljoeet, som industripolitik, landbrugs- og fiskeripolitik, transportpolitik, politikken vedroerende transeuropaeiske net, energi- og forskningspolitikken, regional- og strukturpolitikken og handelspolitikken og den oekonomiske politik. De paagaeldende artikler skal aendres hhv. suppleres med henblik herpaa;

13.4. medlemsstaterne skal, hvis de oensker det, kunne fastlaegge strengere miljoekrav end EU-normerne i henhold til artikel 100 A, stk. 4, i EF-traktaten;

13.5. vurdering af miljoeindvirkninger som middel til at styrke miljoeaspektet i traktaterne maa forbedres gennem aendring af artikel 130 R, stk. 2, i EF-traktaten;

13.6. dyrebeskyttelsesaspektet, som ogsaa finder meget stor genklang blandt de europaeiske borgere, boer styrkes og opfoeres som nyt afsnit XVI B / ny artikel 130 T i EF-traktaten;

14. Ungdom

14.1. Unionen boer fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne med henblik paa at fremme udviklingen af tvaergaaende politikker paa ungdomsomraadet;

15. Energi

15.1. for at sikre en baeredygtig udvikling er det absolut paakraevet, at Den Europaeiske Unions kompetence paa energiomraadet fastslaas ved indfoejelse af et kapitel om energi i traktaten, hvor EKSF- og Euratom-traktaternes energipolitiske aspekter og andre energipolitiske overvejelser boer integreres i en faelles energipolitisk ramme, saaledes at der bidrages til et overordnet samarbejde om forsyningssikkerhed og miljoebeskyttelse inden for rammerne af det indre marked;

16. Turisme

16.1. de faellesskabsrelaterede og internationale aspekter boer, som et vaesentligt maal for Den Europaeiske Union, indfoejes som et selvstaendigt og saerskilt omraade i den faelles politik inden for rammerne af det indre marked;

17. Fiskeri

17.1. der er behov for et saerskilt afsnit om fiskeri i traktaten;

17.2. proceduren med samstemmende udtalelse boer anvendes i forbindelse med alle internationale fiskeriaftaler;

18. Styrkelse af Unionens rolle udadtil gennem udformning af en effektiv faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik

18.1. den mest noedvendige styrkelse af Unionens handlekraft udadtil kan kun sikres, hvis Unionen og medlemsstaterne i hoejere grad end hidtil ogsaa ved eksterne udviklinger eller trusler og udfordringer ved de ydre graenser handler solidarisk, kohaerent og effektivt;

18.2. Parlamentet er enig med det flertal af Refleksionsgruppens medlemmer, der konstaterer, at EU's manglende retsevne skaber forvirring udadtil og desuden vanskeliggoer og svaekker Unionens eksterne rolle. Unionen boer tildeles retsevne som international juridisk person;

18.3. Unionen skal garantere sin territoriale integritet og sikkerheden ved de ydre graenser.

18.4. bestemmelserne om de forskellige aspekter af den eksterne politik skal, uanset om det er den faelles handelspolitik, udviklingspolitik - herunder EUF (Den Europaeiske Udviklingsfond) - humanitaer bistand, FUSP (den faelles udenrigs- og sikkerhedspolitik), herunder menneskerettighedspolitik, samt den fremtidige faelles forsvarspolitik, samles i et enkelt kapitel i EU-traktaten;

18.5. procedurerne for den eksterne oekonomiske politik boer forenkles, navnlig

- ved indfoerelse af en faelles beslutningsprocedure for artikel 113 (den faelles handelspolitik),

- ved at udvide anvendelsen af samstemmende udtalelse til alle internationale aftaler samt foranstaltninger i forbindelse med oekonomiske sanktioner (artikel 228 A);

18.6. EUF boer indgaa i den europaeiske politik for udviklingssamarbejde og have karakter af et faellesskabsanliggende;

18.7. Raadet og Kommissionen boer bistaas af en central enhed, der skal gennemfoere politiske undersoegelser og forelaegge forslag, samt klarlaegge Unionens og dens medlemsstaters faelles interesser og herunder lette ivaerksaettelsen af et aktivt forebyggende diplomati; den skal ledes af Kommissionen i naert samarbejde med Raadets generalsekretaer og sammensaettes af personale fra baade Kommissionen og Raadet;

18.8. i den eksterne politik som helhed, herunder FUSP, boer afgoerelserne traeffes med kvalificeret flertal; en medlemsstat, der ikke kan tilslutte sig en faelles holdning eller en faelles aktion af militaer karakter paa de omraader, der er omfattet af FUSP, skal have mulighed for dispensation, men ikke for at blokere en faelles holdning eller en faelles aktion;

18.9. kommissionsmedlemmet med ansvar for den eksterne politik boer repraesentere Unionen i FUSP i naert samarbejde med Raadets formandskab; dette medlem kunne udpeges efter den procedure, som finder anvendelse for Kommissionens formand; Parlamentet afviser derfor tanken hos nogle i Refleksionsgruppen om, at der boer udnaevnes en »hoejtstaaende repraesentant« for FUSP;

18.10. for at skabe en midlertidig loesning paa problemet med Unionens repraesentation i tredjelande boer der tages de noedvendige skridt til, at Unionen opretter en diplomatisk repraesentation i tredjelande, hvor faerre end fire medlemsstater har diplomatiske repraesentationer;

18.11. FUSP boer finansieres i faellesskabsregi; medlemsstater, som goer brug af dispensationsmuligheden, kan ikke unddrage sig at betale til den faelles finansiering;

18.12. den parlamentariske kontrol med FUSP varetages af Parlamentet, eventuelt i samarbejde med de nationale parlamenter (f.eks. i forbindelse med humanitaer bistand og fredsbevarende aktioner); finansieringen boer ske over Faellesskabets budget; Parlamentet skal hoeres om faelles holdninger og faelles aktioner;

19. Sikkerheds- og forsvarspolitik

19.1. under skyldig hensyntagen til dette spoergsmaals foelsomme karakter i visse medlemsstater, der traditionelt er neutrale og alliancefrie, integreres WEU gradvis i EU. Med henblik herpaa skal alle WEU-opgaver, herunder maalene i de saakaldte Petersberg- opgaver, men med undtagelse af artikel V i WEU-traktaten, overtages af og goeres bindende for alle EU-medlemsstaterne;

19.2. ved militaeraktioner (med undtagelse af artikel V i WEU- traktaten) kan en medlemsstat hverken forpligtes til at deltage i eller - uanset den noedvendige politiske og finansielle solidaritet - hindre et flertal af medlemsstaterne i, at gennemfoere saadanne aktioner;

19.3. et integreret WEU boer fungere som en europaeisk soejle af NATO, men de lande, der traditionelt er neutrale og alliancefrie, behoever ikke deltage i oprettelsen, selv om de deltager i beslutningsprocessen med saerstatus;

19.4. finansieringen af foranstaltninger som led i WEU skal ske i faellesskabsregi, saa snart integrationen i EU er fuldfoert;

19.5. EF-traktatens artikel 223, der er til hinder for kontrol med vaabensalg til tredjelande og udformning af en virkelig faelles politik paa vaabenomraadet for medlemsstaterne, boer udgaa;

20. En positiv reaktion paa borgernes krav om stoerre aabenhed og gennemskuelighed

20.1. Refleksionsgruppens rapport har vist betydelige mangler i spoergsmaal om aabenhed og gennemskuelighed;

20.2. princippet om EU-institutioners aabenhed boer indfoejes i EU- traktaten;

20.3. der boer i EU-traktaten indfoejes en generel bestemmelse om adgang til EU-dokumenter;

alle dokumenter og aendringer til dokumenter, som vedroerer lovgivning eller EU-afgoerelser, skal offentliggoeres og goeres tilgaengelige for Parlamentet, de nationale parlamenter og almindelige borgere saa tidligt som muligt og i hvert tilfaelde umiddelbart efter vedtagelsen i den paagaeldende institution;

Unionens dokumenter skal vaere laeselige. Traktaterne skal sammenfattes, nyopdeles, forenkles og redigeres, og den permanente kodificering af faellesskabsretten boer nedfaeldes i traktaten som faelles opgave for Kommissionen, Parlamentet og Raadet. Protokolerklaeringer i forbindelse med vedtagelse af retsakter kan ikke laengere accepteres;

20.4. der boer vaere offentlig adgang til Raadets moeder, naar det traeffer lovgivningsmaessige afgoerelser; referater af forhandlinger og afstemninger boer ligeledes vaere offentlig tilgaengelige;

saerlige bemaerkninger og forbehold fra medlemsstaternes side til Unionens lovgivning boer ligeledes offentliggoeres;

21. Afgoerende fremskridt hen imod et mere demokratisk og mere effektivt Europa

21.1. Udvidet anvendelse af afstemninger med kvalificeret flertal

afstemninger med kvalificeret flertal boer goeres til den generelle procedure inden for EU, og dette boer vaere et af regeringskonferencens centrale maal; regeringskonferencen boer koncentrere sig om at afgraense et meget begraenset antal veldefinerede undtagelser, hvor enstemmighed fortsat er paakraevet. I forbindelse med visse saerligt foelsomme omraader, dvs. traktataendringer og »forfatningsmaessige afgoerelser« (udvidelse, egne indtaegter og artikel 235), boer der altid stilles krav om enstemmighed;

21.2. Ny vaegtning af stemmer

- foer der traeffes afgoerelser om alternativer til den nuvaerende ordning, maa disse undersoeges meget mere dybtgaaende, end det har vaeret tilfaeldet i Refleksionsgruppen, da der er tale om yderst foelsomme politiske spoergsmaal om balancen mellem store og smaa medlemsstater; regeringskonferencen boer i det mindste fastlaegge de grundlaeggende regler for vaegtning af stemmer i forbindelse med fremtidige tiltraedelser;

- uden at tage stilling til de omraader, hvor de normale regler for kvalificeret flertal allerede anvendes, boer tanken om et nyt saerligt kvalificeret flertal med en hoejere taerskel end et normalt kvalificeret flertal overvejes grundigt under regeringskonferencen med henblik paa at lette overgangen bort fra enstemmighed for visse foelsomme spoergsmaal;

21.3. Sammensaetning og udnaevnelse af Kommissionen

- i den nuvaerende fase af Unionens udvikling er det afgoerende at princippet om at der skal vaere mindst ét kommissionsmedlem pr. medlemsstat fastholdes. Den valgmulighed, som Refleksionsgruppen har foreslaaet, om at goere antallet af Kommissionsmedlemmer mindre end antallet af medlemsstater, boer ikke foelges;

- Refleksionsgruppen har ikke beskaeftiget sig tilstraekkeligt med bestemmelserne om valg af Kommissionen; denne ordning maa aendres, saa Kommissionens formand vaelges direkte af Parlamentet paa grundlag af navne, som Det Europaeiske Raad forelaegger;

21.4. Kommissionens uafhaengighed og rolle

Kommissionens uafhaengighed skal bevares, dens initiativret bibeholdes og dens effektivitet oeges med henblik paa udvidelsen;

21.5. Regionsudvalget

Regionsudvalget boer indroemmes ret til at fastsaette sin egen forretningsorden og vaere uafhaengigt af Det OEkonomiske og Sociale Udvalg paa det administrative og budgetmaessige omraade;

21.6. Forbedrede lovgivningsprocedurer

- der er behov for, at regeringskonferencen reformerer EU's lovgivningsprocedurer baade ud fra hensynet til demokrati og ansvarlighed og for at forenkle og aendre lovgivningsprocessen;

- der boer kun findes én generel procedure paa lovgivningsomraadet: den faelles beslutningsprocedure;

- den faelles beslutningsprocedure boer udvides til at omfatte al lovgivning. Lovgivningen boer behandles med kvalificeret flertal i Raadet, og bilagene boer udtrykkeligt omfattes af den faelles beslutningsprocedure; den faelles beslutningsprocedure boer forenkles, navnlig ved at udelade fasen med hensigtserklaeringen om forkastelse og ved at afslutte proceduren, naar der enten er enighed mellem Raadet og Parlamentet (selv under foerstebehandlingen), eller naar der er uenighed mellem Raadet og Parlamentet i et forligsudvalg;

- samstemmende udtalelse fra Parlamentet boer vaere paakraevet om alle artikel 235-sager, afgoerelser om egne indtaegter og alle tilfaelde af reform af traktaten samt internationale aftaler;

- regeringskonferencen boer forenkle de nuvaerende forvirrende komitologiprocedurer ved at overdrage Kommissionen det generelle ansvar for gennemfoerelsesforanstaltningerne (Kommissionen kan inddrage et raadgivende udvalg, som skal bistaa den i udarbejdelsen af den paagaeldende foranstaltning, men ikke udvalg af type 2 eller 3, som afskaffes). Raadet og Parlamentet skal underrettes om de foreslaaede foranstaltninger og skal have mulighed for at forkaste Kommissionens forslag og anmode om nye gennemfoerelsesforanstaltninger eller ivaerksaettelse af en fuldstaendig lovgivningsprocedure;

- der boer skabes klarhed om retskilderne ved at opstille et hierarki for retsakterne;

21.7. Forbedrede budgetprocedurer

- som foelge af divergerende meninger i Refleksionsgruppen fokuserede den i sin endelige rapport ikke nok paa behovet for en reform af de gaeldende budgetprocedurer;

- sondringen mellem obligatoriske og ikke-obligatoriske udgifter boer fjernes, og budgettet boer samles, og budgetprocedurerne forenkles. Parlamentet boer have lige saa meget ansvar for de obligatoriske udgifter, som det i oejeblikket har med hensyn til de ikke-obligatoriske udgifter;

- konferencen opfordres til at gennemfoere en virkelig reform af ordningen med egne indtaegter, som senest boer vaere tilendebragt, naar de finansielle overslag ifoelge den interinstitutionelle aftale i dens aendrede form udloeber i 1999; i betragtning af hvor megen tid der er brug for til denne reform, boer konferencen paabegynde udformningen af forslag nu, saaledes at den reviderede ordning, som tager hoejde for Unionens udvikling, kan indfoeres ved udloebet af denne del af den interinstitutionelle aftale i 1999;

21.8. EU-udnaevnelser

- Parlamentets rolle ved de forskellige udnaevnelser er vigtige for spoergsmaalet om demokratisk kontrol inden for EU- institutionernes rammer, men det blev ikke indgaaende behandlet af Refleksionsgruppen;

- Parlamentets rolle boer styrkes med godkendelsesbefoejelser for saa vidt angaar udnaevnelser til Revisionsretten og til Domstolen;

22. Styrkelse af Den Europaeiske Unions trovaerdighed gennem effektiv bekaempelse af svig i anvendelsen af faellesskabsmidler paa alle niveauer

22.1. regeringskonferencen boer styrke Unionens trovaerdighed i borgernes oejne ved at give den midlerne til effektiv beskyttelse af sine oekonomiske interesser, herunder fastsaettelse paa faellesskabsplan af sanktioner efter en demokratisk procedure (faelles beslutningsprocedure, kvalificeret flertal);

22.2. traktatens artikel 209 A boer derfor revideres med henblik paa:

- at indfoere en forpligtelse for medlemsstaterne til at ivaerksaette effektive, proportionelle og afskraekkende sanktioner i tilfaelde af svig, der skader Faellesskabets finansielle interesser;

- at indfoere det noedvendige og tilstraekkelige retsgrundlag for fastlaeggelse af faellesskabsbestemmelser og harmonisering af medlemsstaternes lovgivning, bl.a. med henblik paa vedtagelse af ensartede strafferetlige sanktioner;

22.3. bestemmelserne vedroerende Revisionsrettens befoejelser boer revideres med henblik paa:

- at indfoere et obligatorisk samarbejde mellem de nationale administrationer og revisionsmyndigheder og Revisionsretten, navnlig i forbindelse med revisionserklaeringen;

- at udvide dens kontrolopgave til at omfatte EUF, som boer opfoeres paa budgettet, og samtlige organer, der forvalter midler for Faellesskabet, samt udgifter henhoerende under FUSP og politikken paa omraadet for retlige og indre anliggender;

- at give den retslige befoejelser, herunder initiativret, der skal kunne appelleres til Domstolen, med henblik paa at straffe medlemsstater og faellesskabsorganer, som er indblandet i overtraedelser af faellesskabslovgivningen til skade for Faellesskabets finansielle interesser;

22.4. traktatens artikel 206 boer aendres saaledes, at Kommissionen faar en udtrykkelig forpligtelse til at reagere paa bemaerkningerne, der ledsager afgoerelsen om decharge;

23. En forenklet og mere forstaaelig traktat

23.1. en saadan forenkling af traktaten kraever foelgende:

- omformulering af visse forfatningsmaessige bestemmelser for at goere disse klarere og mere motiverende for borgerne;

- afskaffelse af foraeldede eller ugyldige traktatbestemmelser;

- sammenlaegning af de tre faellesskabstraktater og de oevrige bestemmelser i traktaten om Den Europaeiske Union i en samlet traktat;

- omstrukturering af bestemmelserne i den samlede traktat gennem anbringelse af alle forfatningsmaessige bestemmelser i en del og af bestemmelserne vedroerende de specifikke politikker i en anden del;

23.2. en forenkling af traktaten maa paa ingen maade undergrave den etablerede faellesskabsret og -praksis;

23.3. der boer ivaerksaettes en revision af den samlede faellesskabslovgivning med det formaal at goere den lettere at forvalte og mere overskuelig;

GENNEMSKUELIGHED I FORBINDELSE MED TRAKTATAENDRINGER

Inddragelse af borgerne

24. finder, at det er af afgoerende betydning, at de europaeiske borgere og deres repraesentanter, der er valgt paa nationalt plan eller paa unionsplan, informeres direkte om regeringskonferencens fremskridt og indhold; anmoder Raadet om at skitsere, hvordan det har til hensigt at sikre dette maal under den kommende regeringskonference;

25. finder, at de offentlige hoeringer, som Parlamentet afholdt i oktober 1995 og februar 1996 var nyttige foerste skridt hen imod en inddragelse af de europaeiske borgere (og ikke blot EU-institutioner) i debatten om regeringskonferencen; et resumé fra disse to hoeringer vedfoejes udvalgets betaenkning og skal tjene som en foreloebig checkliste over de spoergsmaal, som Den Europaeiske Union maa tage fat paa, fordi de giver anledning til bekymring blandt borgerne; det forpligter sig til at viderefoere den dialog med borgerne, som blev paabegyndt med disse hoeringer;

26. finder, at europaeiske borgeres ret til at danne foreninger paa tvaers af nationale graenser udtrykkeligt boer anerkendes i traktaten; der boer skabes en hensigtsmaessig europaeisk lovramme til gennemfoerelse af dette maal, som boer goere det muligt for saadanne foreninger at blive informeret om og inddraget i EU-initiativer og -foranstaltninger;

27. henstiller indtraengende til alle medlemsstater at stimulere den offentlige debat om regeringskonferencespoergsmaal i deres lande (paa linje med initiativer, der allerede er taget i visse medlemsstater);

Inddragelse af Europa-Parlamentet

28. mener, at den egentlige regeringskonference ikke kan indledes, foer Raadet har fastlagt de naermere bestemmelser for inddragelse af Parlamentet i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europaeiske Raad i Madrid og den ovennaevnte beslutning af 14. december 1995, hvad angaar observatoerers deltagelse og tilrettelaeggelsen af den interinstitutionelle konference og Europa-Parlamentets rolle i forbindelse med ratifikationen af den nye traktat;

GRAENSER FOR FLEKSIBILITET

29. glaeder sig over, at Refleksionsgruppen stoetter de kriterier, som Europa-Parlamentet tidligere har skitseret vedroerende de graenser for fleksibilitet, som boer tillades med hensyn til eventuelle saerordninger vedtaget paa regeringskonferencen (herunder kravet om, at de ikke maa foere til et Europa »à la carte«, eller undergrave hovedprincipperne om opretholdelse af den etablerede faellesskabsret og -praksis og en faelles institutionel ramme, solidaritet, oekonomisk og social samhoerighed og lighed for traktaten for alle Unionens stater og borgere);

30. paalaegger sin formand at sende denne beslutning samt udvalgets betaenkning til Raadet, Kommissionen, de oevrige EU-institutioner og - organer samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.