Regionsudvalgets udtalelse om "Meddelelse fra Kommissionen om Fremme af sprogindlæring og sproglig mangfoldighed: Handlingsplan 2004-2006"

(2004/C 73/06)

REGIONSUDVALGET HAR -

under henvisning til "Meddelelse fra Kommissionen om Fremme af sprogindlæring og sproglig mangfoldighed: Handlingsplan 2004-2006" (KOM(2003) 449 endelig),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 24. juli 2003 om i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom,

under henvisning til præsidiets beslutning af 1. juli 2003 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Kultur og Uddannelse,

under henvisning til Kommissionens arbejdsdokument "Høring om fremme af sprogindlæringen og den sproglige mangfoldighed" (SEK(2002) 1234),

under henvisning til Kommissionens rapport: "Uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål" (KOM(2001) 59 endelig) og arbejdsprogrammet om opfølgningsarbejdet vedrørende de europæiske uddannelsessystemers konkrete fremtidige mål,

under henvisning til sin udtalelse om "Rapport fra Kommissionen: Uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål" (CdR 89/2001 fin)(1),

under henvisning til sin udtalelse om "Fremme og beskyttelse af regionale sprog og mindretalssprog" (CdR 86/2001 fin)(2),

under henvisning til sin udtalelse om "Det Europæiske Sprogår 2001" (CdR 465/99 fin)(3),

under henvisning til resolutionen fra Rådet (uddannelse og ungdomsanliggender) af 14. februar 2002 om fremme af sproglig mangfoldighed og sprogundervisning i forbindelse med gennemførelsen af målene for Det Europæiske Sprogår 2001,

under henvisning til sit forslag til udtalelse (CdR 248/2003 rev.), som blev vedtaget af Underudvalget for Kultur og Uddannelse den 2. oktober 2003 med Annette McNamara, Cork County Council og South West Regional Authority (IE/AE), som ordfører,

og ud fra følgende betragtninger:

1) en ægte Europæisk Union af borgere og befolkninger begynder med gensidig forståelse i bred forstand, herunder evnen til at kommunikere med vores naboer,

2) medlemsstaterne har vedtaget fælles mål under deres arbejde med "Uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål" og har gjort forbedring af sprogfærdigheder til en prioritet,

3) kendskab til sprog er en forudsætning for arbejds- og uddannelsesmæssig samt kulturel og personlig mobilitet, og i en meget konkurrencepræget europæisk økonomi er der brug for en arbejdsstyrke, der behersker flere sprog,

4) forbedring og fremme af sprogindlæringen kræver en velunderbygget og innovativ undervisning af sproglærere samt nye pædagogiske metoder -

på den 52. plenarforsamling den 19. og 20. november 2003 (mødet den 20. november) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse.

1. Regionsudvalgets synspunkter

Generelle betragtninger

Regionsudvalget

1.1. hilser handlingsplanen velkommen, da den er et yderst positivt bidrag til fremme af sproglig mangfoldighed og sprogindlæring, og støtter dens mål om 1) fremme af livslang sprogindlæring for alle borgere fra en tidlig alder, 2) højere kvalitet i sprogundervisningen og 3) skabelse af et mere sprogvenligt miljø i EU,

1.2. ser positivt på Kommissionens fremgangsmåde i forbindelse med udarbejdelsen af denne handlingsplan, idet man har valgt at bygge på erfaringerne fra og vurderingerne af Det Europæiske Sprogår i 2001 samt foretage en omfattende høring i forbindelse med forberedelsen af denne plan,

1.3. anser handlingsplanens mål for ambitiøse, men nødvendige og finder, at det vil kræve en stor indsats fra alle parters side, især medlemsstaternes, hvis man skal gennemføre disse mål,

1.4. accepterer, at handlingsplanen supplerer medlemsstaternes og de lokale og regionale myndigheders foranstaltninger og vil blive gennemført med de midler, der er til rådighed under de nuværende EU-programmer. Udvalget mener dog ikke, at de forhåndenværende midler er tilstrækkelige for at opfylde et så vigtigt mål,

1.5. mener, at de engelske begreber "multilingualism" (flersprogethed) og "multiculturalism" (kulturel mangfoldighed), der anvendes gennem hele handlingsplanen, bør erstattes af "plurilingualism" og "pluriculturalism", da disse bedre afspejler handlingsplanens mål, eftersom de beskriver en akkumulering af kommunikative færdigheder, som al sprogkundskab og -erfaring bidrager til, og inden for hvilken der er en indbyrdes relation og samspil mellem de enkelte sprog,

1.6. er enig i, at man bør fremme indlæring af en bred vifte af sprog, og advarer mod, at man støtter udviklingen af et egentligt "lingua franca",

1.7. er tilfreds med handlingsplanens anerkendelse af, at der er yderligere fordele forbundet med sprogindlæring, herunder erkendelsesmæssige færdigheder og modersmålsfærdigheder. Man bør imidlertid også fremhæve overførbare færdigheder, som kan udvikles, f.eks. færdigheder inden for kommunikation, præsentation, referering, analyse og problemløsning. Disse færdigheder spiller en vigtig rolle i udviklingen af en iværksætterorienteret personlighed og bidrager derved til Lissabon-dagsordenens mål om, at EU skal blive den mest konkurrencedygtige videnbaserede økonomi i verden,

1.8. er glad for, at handlingsplanen betoner "effektive kommunikative evner" i modsætning til "kompetence i modersmålet", da dette er en mere fair afspejling af, hvordan sprogindlæring reelt foregår. Udvalget mener imidlertid, at synspunktet i handlingsplanen, at aktive færdigheder er bedre end passiv viden, ikke nødvendigvis altid er korrekt, og ser hellere, at handlingsplanen betoner "delvise kvalifikationer", som det var tilfældet i det oprindelige arbejdspapir fra Kommissionens tjenestegrene,

1.9. synes, at handlingsplanen lægger meget stor vægt på indlæring af fremmedsprog og tager mindre hensyn til de, som lærer et andetsprog. I betragtning af den øgede migration både til og inden for EU anser udvalget det for vigtigt, at alle aldersgrupper lærer et andetsprog, så man sikrer en effektiv integration af indvandrergrupperne i værtslandet.

Regionale forskelle i sprogfærdigheder

Regionsudvalget

1.10. bemærker, at Kommissionen i den foreslåede handlingsplan accepterer, at ikke alle planens målsætninger kan opfyldes i alle medlemsstater og inden for den fastlagte tidsramme. Udvalget mener, at dette muligvis vil uddybe forskellene i sprogfærdigheder mellem EU's regioner,

1.11. er derfor bekymret over, at handlingsplanen ikke kommer med nogen forslag til, hvordan man kan udjævne de klare regionale forskelle i sprogfærdigheder, der findes ifølge Eurobarometret i 2001, og mener, at handlingsplanen bør lægge større vægt på de regionale aspekter af sprogindlæring og sprogfærdigheder i betragtning af de regionale forskelle på disse områder,

1.12. støtter følgelig tanken om, at medlemsstaterne skal gøre status over sproglige kompetencer for at kortlægge behovene, formulere sprogundervisningspolitikker og udjævne forskellene i sprogfærdigheder.

Indsats for sprogindlæring

Regionsudvalget

1.13. finder, at "den europæiske sprogmappe" er et nyttigt redskab i sprogindlæringen, da den 1) tilskynder sprogstuderende til at angive og vurdere de sprog, de taler uanset færdighedsniveau, 2) tilskynder de studerende til angive, hvor lang tid de har studeret i udlandet, så man kan få en mere færdig profil, 3) tilskynder til udvikling af sprogindlæringsstrategier ved hjælp af tjeklister, 4) giver de studerende mulighed for at præsentere deres arbejde for arbejdsgivere og ansvarlige for studiekurser samt 5) gør det lettere at skræddersy kurser til de studerendes behov og mål. Udvalget mener derfor, at den europæiske sprogmappe har potentialet til at omforme sprogundervisningen inden for EU, og at den fortjener større betoning i handlingsplanen,

1.14. bifalder henstillingen om, at integreret læring af indhold og sprog (Content and Language Integrated Learning - CLIL) skal udvides, især til at omfatte tværfaglige uddannelser på universitetsniveau, som indeholder et fremmedsprogselement, men er også klar over, at dette kan stille yderligere krav til de studerende,

1.15. støtter Europarådets fælleseuropæiske referenceramme for sprog og finder, at denne bør gives større betoning i handlingsplanen, da den skaber en mulig ramme for nationale eksaminer og kvalifikationer. I den forbindelse bifalder udvalget den foreslåede arbejdskonference, der skal udforme mekanismer, som støtter anvendelsen af den fælleseuropæiske referenceramme for afprøvning af sprogfærdigheder og -certificering,

1.16. mener, at klasser med elever fra mange forskellige baggrunde er et godt grundlag for at udvikle tolerance, åbenhed og tværkulturelle egenskaber. For at sikre at dette sker, mener udvalget, at læreruddannelsen i alle medlemsstater bør indeholde tværkulturelle studier,

1.17. mener, at tidlig sprogindlæring er et solidt grundlag for fremtidig sprogkompetence og tilskynder til, at man støtter sprogundervisningsprogrammer, der er rettet mod det primære skoletrin, f.eks. "The Modern Languages in Primary School Initiative" i Irland. Sådanne programmer bør udvides til at omfatte et større antal skoler og sprog, herunder undervisning i de officielle nationale sprog som andetsprog.

Eksisterende EU-programmer

Regionsudvalget

1.18. finder, at SOCRATES- og LEONARDO DA VINCI-programmerne yder et enormt bidrag til at forbedre uddannelsen af lærere, øge sprogfærdighederne og fremme sprogindlæringen. Udvalget mener imidlertid, at det er nødvendigt at skabe større bevidsthed om disse programmers sprogindlæringselementer og forenkle ansøgningsprocedurerne i forbindelse med dem, hvilket vil øge deltagelsen i disse sprogindlæringsforanstaltninger, som hidtil har haft for få deltagere,

1.19. støtter en tættere kontakt mellem Erasmus-studerende og "lokale" studerende og vil også støtte foranstaltninger fra værtsinstitutionernes side for at få ERASMUS-studerende til at tilbyde timer i konversation og kulturelle forhold i de lokale skoler/medborgercentre eller på de institutioner, hvor de er optaget,

1.20. bifalder forslaget om, at man skal tilskynde ERASMUS-studerende til at deltage i kurser i mindre udbredte og sjældnere underviste sprog i de lande, som er med i SOCRATES,

1.21. er tilfreds med handlingsplanens anerkendelse af, at venskabsbyordninger kan være af betydning for forståelsen af andre kulturer og for fremme af sprogindlæring på lokalt niveau, ved at inkludere flersprogethed i fremtidige anmodninger om forslag under venskabsbyprogrammet.

Sproglig mangfoldighed

Regionsudvalget

1.22. accepterer, at sprogindlæring og sproglig mangfoldighed er spørgsmål, som kan behandles på meget forskellig vis på forskellige niveauer, og påpeger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en meget vigtig rolle i den forbindelse,

1.23. er glad for, at handlingsplanen tilskynder de nationale og subnationale myndigheder til at fremme den sproglige mangfoldighed ved aktivt at tilskynde til undervisning og indlæring af flest mulige sprog, herunder regionale sprog, mindretalssprog, indvandrersprog og tegnsprog,

1.24. bemærker, at selv om EU's største uddannelses- og kulturprogrammer er åbne for alle uanset sprog, er dette måske ikke tilstrækkeligt, hvad visse sprogkategorier angår. Udvalget mener, at man bør sætte særlig fokus på, hvordan man kan være med til at fremme regionale sprog og mindretalssprog i overensstemmelse med det europæiske charter om regionale sprog og mindretalssprog.

2. Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

2.1. opfordrer Kommissionen til at erstatte begreberne "multilingualism" (flersprogethed) og "multiculturalism" (kulturel mangfoldighed), der anvendes gennem hele handlingsplanen, med "plurilingualism" og "pluriculturalism", da disse begreber bedre afspejler handlingsplanens mål,

2.2. henstiller, at handlingsplanen bør gøre flere bevidst om, at overførbare færdigheder hænger sammen med sprogundervisning,

2.3. foreslår, at handlingsplanen i højere grad anerkender betydningen af "delvise kvalifikationer" i forbindelse med fremmedsprogsindlæring.

Regionale forskelle i sprogfærdigheder

Regionsudvalget

2.4. opfordrer medlemsstaterne til at efterkomme Europarådets henstilling til dets medlemsstater om at gøre status over sproglige kompetencer med henblik på at identificere sprogbehovene og formulere den bedste sprogundervisningspolitik,

2.5. opfordrer til, at man i handlingsplanen fastlægger kriterier, der sætter medlemsstaterne i stand til at foretage denne status over sproglige kompetencer med henblik på at udpege dårligt stillede regioner og gennemføre målrettede foranstaltninger til afhjælpning af sådanne skævheder i Den Europæiske Union.

Indsats for sprogindlæring

Regionsudvalget

2.6. anbefaler, at medlemsstaterne i samarbejde med de lokale og regionale myndigheder styrker og øger brugen af den europæiske sprogmappe på alle niveauer fra underskolen til voksenundervisningen,

2.7. mener, at hvis CLIL-tilgangen skal anvendes i højere grad, skal der ydes ekstra støtte til elever, f.eks. gennem undervisning i små grupper og hold i skolerne,

2.8. opfordrer den foreslåede arbejdskonference om anvendelsen af den fælles europæiske referenceramme for sprog (i henhold til Foranstaltning II.6.4) til at blive enige om en mekanisme, der sikrer konsekvent anvendelse af de fælles sprogrammer i alle medlemsstater, således at man bedre kan fastlægge normer for sprogfærdigheder og sprogkursusbeviser for at gøre færdighederne mere gennemskuelige og dermed øge arbejdstagernes og de studerendes mobilitet,

2.9. støtter, at vandrende arbejdstagere i alle aldre som fremmedsprog undervises i de nationale sprog og de regionale sprog, som har officiel status i medlemsstaten, for at sikre en bedre integration i værtslandene og opfordrer til, at handlingsplanen støtter uddannelse, fastlæggelse af bedste praksis og information på dette område samt andre tiltag for at sikre, at alle medlemsstater råder over den nødvendige kapacitet til at give en sådan undervisning,

2.10. opfordrer de ansvarlige for læreruddannelsen i alle medlemsstater til at medtage det tværkulturelle aspekt i læseplanerne og ikke kun med henblik på uddannelsen af sproglærere.

Eksisterende EU-programmer

Regionsudvalget

2.11. opfordrer Europa-Kommissionen til at forenkle procedurerne for ansøgning om støtte til sprogindlæring i henhold til SOCRATES- og LEONARDO DA VINCI-programmerne og opfordrer også de ansvarlige i medlemsstaterne til at profilere disse programmer bedre og øge bevidstheden herom, således at sprogindlæringselementerne i programmet udnyttes bedre,

2.12. opfordrer til, at man udbreder kendskabet til gode eksempler på, hvordan man kan forbedre integreringen af udvekslingsstudenter og skabelsen af kontakt mellem disse, de lokale studerende og samfundet,

2.13. opfordrer Kommissionen og de ansvarlige i medlemsstaterne til at arbejde snævert sammen med såvel lokale og regionale myndigheder som universiteter i områder, hvor der tales mindre udbredte og sjældnere underviste sprog, for at opfordre flere ERASMUS-studerende til at følge kurser i disse sprog, før de starter deres ERASMUS-udveksling,

2.14. anmoder om, at man som led i flersprogetheden i de fremtidige venskabsbyaktiviteter også anmoder om forslag, der lægger vægt på e-venskabsbyaktivteter mellem skoler for at bygge pædagogiske partnerskaber mellem skoler, fremme sprogindlæring og den tværkulturelle dialog samt øge bevidstheden om flersprogethed og den flerkulturelle mangfoldighed i samfundet.

Sproglig mangfoldighed

Regionsudvalget

2.15. opfordrer til, at man med udgangspunkt i succesen med Det Europæiske Sprogår i 2001 og erfaringerne med handlingsplanen udarbejder et flerårigt program for sprogindlæring og sproglig mangfoldighed. En rimelig andel af de til rådighed stående midler bør forbeholdes fremme af regionale sprog og mindretalssprog. Målet er at støtte foranstaltninger, der bidrager til at skabe et positivt miljø over for flersprogethed, udveksling af erfaringer og fremhæver fordelene ved sprogindlæring,

2.16. støtter de forslag, der er til behandling i Europa-Parlamentet om at skabe et europæisk kontor for sproglig mangfoldighed og sprogindlæring for at følge gennemførelsen af denne handlingsplan, tilskynde til et flersproget Europa samt et sprogvenligt miljø.

Opfølgningsforanstaltninger

Regionsudvalget

2.17. mener, at forslaget om at nedsætte en permanent gruppe på højt plan, som kan deltage i overvågningen af denne handlingsplan er god, så længe man ikke har et europæisk kontor for sproglig mangfoldighed og sprogindlæring. Regionsudvalget mener, at gruppen på højt plan også bør fungere som et debatforum om fremskridtene inden for sprogpolitikken og foreslår endvidere, at det bliver repræsenteret i denne gruppe på grund af det bidrag, som de lokale og regionale myndigheder kan yde til gennemførelsen af handlingsplanens målsætninger og fastlæggelsen af politikker på dette område.

Bruxelles, den 20. november 2003.

Albert Bore

Formand for

Regionsudvalget

(1) EFT C 19 af 22.1.2002, s. 23.

(2) EFT C 357 af 14.12.2001, s. 33.

(3) EFT C 156 af 6.6.2000, s. 33.