Forudsat at de konstruktive bestræbelser på at stoppe de ulovlige aktiviteter over for Grækenland og Cypern fastholdes, er Det Europæiske Råd nået til enighed om at iværksætte en positiv politisk dagsorden mellem EU og Tyrkiet med specifikt fokus på moderniseringen af toldunionen og handelslettelse, mellemfolkelige kontakter, dialoger på højt plan og fortsat samarbejde om migrationsspørgsmål i overensstemmelse med erklæringen fra EU og Tyrkiet fra 2016. Det Europæiske Råd opfordrede sin formand til i samarbejde med formanden for Kommissionen og med støtte fra den højtstående repræsentant med henblik herpå at udarbejde et forslag til at puste nyt liv i dagsordenen mellem EU og Tyrkiet.

Det er bydende nødvendigt, at Tyrkiet opfylder sin forpligtelse til at sikre, at tillægsprotokollen til associeringsaftalen mellem EU og Tyrkiet gennemføres fuldt ud og uden diskrimination, og fjerner alle hindringerne for de frie varebevægelser, herunder hindringer for direkte transportforbindelser med Republikken Cypern. Der er ikke gjort fremskridt med normaliseringen af de bilaterale forbindelser med Republikken Cypern.

Tyrkiet forventes at give sin aktive støtte til forhandlinger om en fair, omfattende og holdbar løsning af Cypernspørgsmålet i FN-regi og i overensstemmelse med de relevante resolutioner truffet af FN's sikkerhedsråd og de principper, som ligger til grund for EU. Det er vigtigt at bevare de fremskridt, der hidtil er gjort, og at videreføre forberedelserne med henblik på en retfærdig, omfattende og levedygtig løsning, også hvad angår dens eksterne aspekter. Tyrkiets konkrete tilsagn om og bidrag til en sådan samlet løsning er stadig meget vigtige.

På baggrund af Tyrkiets ulovlige boreaktiviteter i det østlige Middelhavsområde vedtog Rådet i juli 2019 en række foranstaltninger. På baggrund af Tyrkiets ikketilladte boreaktiviteter vedtog EU endvidere en ramme for målrettede foranstaltninger mod Tyrkiet i november 2019 og besluttede i februar 2020 at tilføje to personer på listen under denne sanktionsramme. I december 2019 understregede Det Europæiske Råd, at det bilaterale aftalememorandum om afgrænsning af maritime jurisdiktioner mellem Tyrkiet og Libyens nationale samlingsregering krænker tredjelandes suveræne rettigheder, ikke er i overensstemmelse med FN's havretskonvention og ikke kan have retsvirkninger for tredjelande.

Spændingerne i det østlige Middelhavsområde, som underminerer den regionale stabilitet og sikkerhed, steg som følge af Tyrkiets handlinger og udtalelser, der sætter spørgsmålstegn ved Republikken Cyperns ret til at udnytte kulbrinteressourcerne i Cyperns eksklusive økonomiske zone, provokerende handlinger rettet mod Grækenland, herunder tyrkiske flyvninger over græske beboede områder, og undertegnelsen af de to aftalememoranda med Libyens nationale samlingsregering om sikkerhedssamarbejde og afgrænsning af den maritime jurisdiktion, der ikke tager hensyn til Grækenlands suveræne rettigheder i de pågældende områder. Disse tiltag er i modstrid med EU's interesser, overtræder folkeretten og underminerer bestræbelserne på at genoptage dialogen og forhandlingerne og nedtrappe konflikten. Kommissionen er fuldt ud solidarisk med Cypern og Grækenland og understreger, at der er behov for konkrete skridt med henblik på at skabe et gunstigt klima for dialog. Rådet gentog ved flere lejligheder, at Tyrkiet er nødt til at forpligte sig utvetydigt til at opretholde gode forbindelser til sine nabolande, overholde internationale aftaler og finde en fredelig løsning på tvister i overensstemmelse med De Forenede Nationers pagt, herunder om nødvendigt ved hjælp af Den Internationale Domstol.

Tyrkiet gjorde fortsat en betydelig indsats for at huse næsten 4 mio. flygtninge og imødekomme deres behov og for at forhindre ulovlig grænsepassage til EU. I hele 2019 havde Tyrkiet fokus på gennemførelsen af erklæringen fra EU og Tyrkiet fra marts 2016 og spillede en vigtig rolle med hensyn til at sikre en effektiv forvaltning af migrationsstrømmene langs den østlige Middelhavsrute, men siden slutningen af februar 2020 har Tyrkiet aktivt tilskyndet til indrejse til EU og ønsket en ny aftale, der erstatter erklæringen fra marts 2016. Selv om EU anerkendte den øgede migrationsbyrde og de risici, Tyrkiet står over for på sit område, og den betydelige indsats, Tyrkiet gør for at huse flygtninge, fordømte EU stærkt Tyrkiets brug af migrationspresset til politiske formål. Senere i marts arrangerede de tyrkiske myndigheder transport af migranter og flygtninge væk fra grænseområdet til Grækenland. På trods af stigningen i den irregulære migration i 2019 fra Tyrkiet til EU ligger tallene fortsat langt under de tal, der blev registreret inden erklæringen fra EU og Tyrkiet. EU-faciliteten for flygtninge i Tyrkiet mobiliserede fortsat både humanitær bistand og udviklingsbistand til flygtninge og værtssamfund i Tyrkiet. Der blev bl.a. ydet støtte til over 1,7 mio. sårbare flygtninge med henblik på at opfylde deres basale behov og til 600 000 flygtningebørns skolegang, og der blev bygget 180 skoler og gennemført over 8 000 000 konsultationer som led i den primære sundhedspleje. Facilitetens samlede driftsbudget blev mobiliseret i slutningen af 2019. EU besluttede at mobilisere yderligere 485 mio. EUR for at sikre videreførelsen af flagskibsprojekter, der opfylder flygtninges grundlæggende behov og giver dem adgang til uddannelse. På trods af denne betydelige støtte vil behovene hos flygtninge i Tyrkiet, som også påvirkes negativt af covid-19-pandemiens økonomiske virkninger, ikke forsvinde lige med det samme. Der vil fortsat være behov for at bistå flygtninge, som er påvirket af krisen i Syrien, og deres værtslande, og det bemærkes i den nylige meddelelse om en ny pagt om asyl og migration, at det vil være vigtigt, at EU fortsat og vedvarende yder finansiering i en eller anden form. Kommissionen fortsatte med at yde EU-støtte på en effektiv og hurtig måde. De hovedprincipper, der ligger til grund for facilitetens gennemførelse, er fortsat hurtighed og effektivitet og forsvarlig finansiel forvaltning. Det er også vigtigt, at interventionerne under faciliteten er bæredygtige, og at der er fælles ejerskab med de tyrkiske myndigheder.

Den tyrkiske økonomi er langt fremme, selv om der fortsat er alvorlige bekymringer over, hvordan den tyrkiske markedsøkonomi fungerer. Den kom på fode igen efter recessionen, men opsvinget var også skrøbeligt på grund af udbruddet af covid-19-pandemien. Tyrkiet er fortsat sårbar over for hurtige ændringer i investorernes forventninger, som forværres af den pandemiske og den geopolitiske udvikling. Den økonomiske styring mangler troværdighed og hæmmes af tilsynsmyndighedernes manglende uafhængighed, og afskedigelsen af centralbankchefen og myndighedernes stadige pres på de pengepolitiske beslutningstagere giver fortsat anledning til bekymring. Der er store problemer med kvaliteten af og adgangen til uddannelse, som skal løses. Udviklingen af stærke handelsforbindelser mellem EU og Tyrkiet har været en af de vigtigste resultater af toldunionen mellem EU og Tyrkiet. Det er derfor beklageligt, at Tyrkiets undtagelser fra sine forpligtelser i henhold til toldunionen er steget, og at der er indført et stort antal handelshindringer. Tyrkiet har fortsat med at tilpasse sin lovgivning til EU-retten, om end i et meget begrænset tempo og på en fragmenteret måde.

Tyrkiet har en legitim ret til at bekæmpe terrorisme, men er ansvarlig for at sikre, at dette sker i overensstemmelse med retsstatsprincippet, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder. Tyrkiet bør ophøre med at bruge den brede fortolkning af sin antiterrorlovgivning til at anholde og tilbageholde journalister, forfattere, advokater, politikere, akademikere, menneskerettighedsforkæmpere og kritiske røster. De tyrkiske myndigheder er nødt til at afhjælpe alvorlige mangler, især med hensyn til retten til en retfærdig rettergang og nøje overholdelse af princippet om uskyldsformodning. Civilsamfundet og dets organisationer arbejdede fortsat under pres i en stadig mere vanskelig situation.

Den vidtrækkende beslutning om at lade borgmestervalget i Istanbul gå om på baggrund af ekstraordinære appeller, der anfægtede det oprindeligt attesterede resultat, undergraver den valgproces, som et meget stort antal tyrkiske borgere har vist deres engagement i ved at afgive deres stemme. Selv om valget var professionelt organiseret, var betingelserne ikke objektivt set rimelige for alle politiske partier og kandidater. Tyrkiet bør sikre en fri, retfærdig og gennemsigtig valgproces.

16.Tyrkiet er fortsat en vigtig partner for Den Europæiske Union på afgørende områder af fælles interesse såsom migration, terrorbekæmpelse, økonomi, handel, energi og transport. I juni 2019 gentog Rådet, at Tyrkiet fortsætter med at bevæge sig længere væk fra Den Europæiske Union, og at Tyrkiets tiltrædelsesforhandlinger reelt er gået i stå, og at det ikke kan overvejes at åbne eller lukke yderligere kapitler. De underliggende kendsgerninger, der førte til denne vurdering, gør sig stadig gældende på trods af regeringens gentagne tilsagn om tiltrædelse af EU. Tyrkiet har ikke på troværdig vis adresseret EU's alvorlige betænkeligheder ved den fortsatte negative udvikling inden for retsstatsområdet, de grundlæggende rettigheder og retsvæsenet. Tyrkiet skal prioritere at vende denne negative tendens, begyndende med håndteringen af svækkelsen af de effektive kontrolmekanismer i det politiske system.

Trods solide BNP-væksttal siden 2015 på 4,1 % i gennemsnit i perioden 2015-2018 er vækstdynamikken stadig stærkt afhængig af eksporten af tjenesteydelser, faste bruttoinvesteringer og det private forbrug, som understøttes af pengeoverførsler fra udlandet, især løn- og kreditvækst. Som følge heraf vil den bebudede recession i EU få direkte indvirkning på Kosovos økonomi, hvor det reale BNP forventes at falde med 5 % i 2020. Kosovo bør etablere en effektiv og gennemsigtig mekanisme til støtte for den private sektor, der er berørt af covid-19-krisen. Kosovo bør også holde hånden under beskæftigelsen, herunder gennem ordninger med nedsat arbejdstid, og sikre en øget dækningsgrad af arbejdsløshedsunderstøttelse og behovsbaserede sociale ydelser til de mest sårbare grupper. Der bør frigøres et finanspolitisk råderum, bl.a. ved at begrænse udgifterne til overførsler til bestemte grupper, herunder pensioner til krigsveteraner. Gennemførelsen af kapitaludgifterne bør forbedres.

Hvad angår normaliseringen af forbindelserne med Serbien bakkede Kosovos op om og deltog i den genoptagne dialogproces. Serbien må gøre en yderligere betydelig indsats og bidrage til, at der skabes et gunstigt klima for indgåelsen af en juridisk bindende aftale med Serbien. Det er afgørende, at der hurtigst muligt indgås en sådan aftale, således at Kosovo og Serbien hver især kan gøre fremskridt på vejen mod EU. Kosovo bør også fortsat opretholde og gennemføre alle tidligere dialogaftaler.

15.I Kosovo var rapporteringsperioden præget af tidlige valg, regeringsændringer og også relativt lange perioder, hvor der kun var et forretningsministerium. I denne vanskelige situation blev der gjort begrænsede fremskridt med EU-relaterede reformer, bl.a. med gennemførelsen af den nyligt vedtagne lovgivning. I kølvandet på covid-19-pandemien erklærede regeringen i marts 2020 folkesundhedskrise og indførte strenge forebyggende foranstaltninger og indledende økonomiske støtteforanstaltninger for borgere og virksomheder. Myndighederne viste fortsat offentligt deres engagement i at komme videre mod et EU-medlemskab.

Der er behov for betydelige reformer for at sikre, at alle borgere kan udøve deres stemmeret og overvinde praksis med "to skoler under samme tag". Bosnien-Hercegovina skal garantere ytrings- og mediefriheden og beskyttelsen af journalister og sikre gunstige rammer for civilsamfundet, navnlig ved at stadfæste de europæiske standarder for foreningsfrihed og forsamlingsfrihed. Meningsfyldte og systematiske høringer af civilsamfundet skal sikres. De politiske ledere skal også tage konkrete skridt til at fremme rammer, der er befordrende for forsoning, idet revisionisme, benægtelse af folkedrab og forherligelse af krigsforbrydere er i strid med EU's værdier.

Landet skal sikre en professionel og afpolitiseret offentlig tjeneste og en koordineret landsdækkende tilgang til politikudformning. Det er særlig vigtigt, at Bosnien-Hercegovina sikrer en effektiv koordinering af forvaltningen af landegrænser og migrationsstyringen på alle niveauer og etablerer et effektivt asylsystem. Bosnien-Hercegovina befinder sig i en tidlig fase af forberedelserne med hensyn til bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet. Der blev ikke gjort fremskridt med hensyn til håndteringen af de centrale prioriteter i udtalelsen og konklusionerne i ekspertrapporten om retsstatsspørgsmål. Politisk obstruktion og modstand fra retsvæsenet selv mod integritetsreformer underminerer fortsat borgernes udøvelse af rettigheder og bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet. Der er behov for hasteforanstaltninger, i første omgang et troværdigt og stringent system til kontrol af aktiver tilhørende indehavere af et dommerembede og medlemmer af det øverste domstols- og anklageråd. Korruption er fortsat udbredt, og der er tegn på ubehørig politisk indflydelse på alle myndighedsniveauer, som påvirker borgernes hverdag direkte. Kriminelle organisationer udnytter juridiske og administrative smuthuller, og politiet er sårbart over for politisk indblanding. Der er behov for en betydelig indsats med hensyn til finansielle efterforskninger og beslaglæggelse af aktiver. Der er endnu ikke etableret et samarbejde med EU-agenturer (Frontex, Europol og Eurojust).

I en stor del af rapporteringsperioden havde lederne udelukkende fokus på partipolitik, og ved udgangen af denne periode med få fremskridt og et parlamentarisk efterslæb blev en ny regering udnævnt i slutningen af 2019, 14 måneder efter parlamentsvalget. I de seneste måneder har den politiske udvikling i Bosnien-Hercegovina været positiv, og der har været en positiv dynamik midt under covid-19-pandemien. I de seneste måneder er der taget skridt til at tage fat på nogle af de centrale prioriteter i udtalelsen. I oktober 2019 vedtog ministerrådet således en handlingsplan for gennemførelsen af henstillingerne i Kommissionens analyserapport fra 2019, selv om indholdet ikke var fuldt ud aftalt mellem alle myndighedsniveauer. Forfatningsdomstolen ophævede bestemmelsen om dødsstraf i Republika Srpskas forfatning og har således opfyldt en del af den centrale prioritet 10. Lovgivningsmæssige ændringer på baggrund af en politisk aftale i juni 2020 bør gøre det muligt at afholde lokalvalg i Mostar i december for første gang siden 2008 og dermed opfylde en del af den centrale prioritet 1. Der er behov for yderligere reformer for at sikre, at valg gennemføres i overensstemmelse med europæiske standarder. I juli 2020 vedtog alle myndighedsniveauer den strategiske ramme for reformen af den offentlige forvaltning og bidrog således til opfyldelse af den centrale prioritet 14. Alle myndighedsniveauer skal nu vedtage den tilknyttede handlingsplan. Bosnien-Hercegovina vedtog den reviderede nationale strategi for krigsforbrydelser i september 2020 og bidrog således til opfyldelse af den centrale prioritet 5. Der er også forberedelser i gang med henblik på afholdelse af et møde i det blandede parlamentariske udvalg. Bosnien-Hercegovina er nødt til at gøre fremskridt med de øvrige centrale prioriteter.

14.Bosnien-Hercegovina skal opfylde de 14 centrale prioriteter i Kommissionens udtalelse fra maj 2019 om landets ansøgning om EU-medlemskab i overensstemmelse med Rådets relevante konklusioner fra december 2019. Udtalelsen er en omfattende køreplan for gennemgribende reformer på områderne demokrati/funktionsmåde, retsstatsprincippet, grundlæggende rettigheder og reform af den offentlige forvaltning. Bosnien-Hercegovina skal forbedre sine lovgivningsmæssige og institutionelle rammer grundlæggende, herunder på forfatningsniveau, hvor det er nødvendigt, for at overholde kravene til EU-medlemskab. Når de 14 centrale prioriteter er opfyldt, kan der indledes tiltrædelsesforhandlinger med EU.

Før jordskælvet i november 2019 og det eksterne chok i 2020 som følge af covid-19-pandemien fortsatte arbejdsløsheden med at falde til et rekordlavt niveau, eksporten steg solidt, og den offentlige gældskvote var fortsat faldende, men var stadig høj. Bankerne fortsatte med at reducere antallet af misligholdte lån, og långivningen til den private sektor steg. Der er taget skridt til at udvikle det finansielle marked, men den finansielle formidling er fortsat lav.

Albanien gik videre med gennemførelsen af reformen af den offentlige forvaltning og gjorde konkrete fremskridt med lovgivningsmæssige konsekvensanalyser, udarbejdelsen af lovgivningspakken vedrørende den politiske planlægning, forøgelsen af antallet af e-tjenester og forbedringen af gennemsigtigheden i indsamlingen af data og forvaltningen af menneskelige ressourcer på centralt og lokalt plan. Det er nødvendigt at fortsætte indsatsen på dette område, bl.a. med henblik på at vedtage en lønpolitik for tjenestemænd.

Med hensyn til grundlæggende rettigheder arbejdes der på at gennemføre en omfattende jordreform og konsolidere ejendomsretten. Loven om gennemførelse af procedurer for overgang af ejerskab blev vedtaget under hensyntagen til Venedigkommissionens anbefalinger. Registrerings- og godtgørelsesprocedurerne fortsætter. Albanien skal hurtigt vedtage den resterende gennemførelseslovgivning vedrørende rammelovgivningen fra 2017 om beskyttelse af nationale mindretal. I december 2019 vedtog parlamentet en ny medielov, der er ved at blive revideret i lyset af Venedigkommissionens udtalelse.

Albanien fortsatte med at styrke bekæmpelsen af korruption og gjorde gode fremskridt ved at konsolidere den operationelle koordinerings- og overvågningskapacitet. Indsatsen for at skabe solide resultater inden for efterforskning, retsforfølgelse og domfældelse i korruptionssager er fortsat. Selv om antallet af igangværende efterforskninger fortsat er højt, er antallet af endelige domfældelser i sager, der involverer højtstående embedsmænd, fortsat begrænset. De nyligt oprettede specialiserede organer til bekæmpelse af korruption forventes at styrke den samlede kapacitet til at efterforske og retsforfølge korruption betydeligt. Der gøres også fortsat en indsats i bekæmpelsen af korruption. Politiets indsats for at optrævle kriminelle organisationer er blevet yderligere intensiveret, og der er fortsat gode fremskridt, bl.a. med hensyn til bekæmpelse af dyrkning af og handel med cannabis. Det internationale politisamarbejde, navnlig med EU's medlemsstater, er også blevet øget, hvilket har ført til en række vellykkede omfattende retshåndhævelsesoperationer. Der skal fortsat gøres en indsats, navnlig gennem en mere effektiv bekæmpelse af hvidvaskning af penge og yderligere gennemførelse af Den Finansielle Aktionsgruppes (FATF) handlingsplan.

Gennemførelsen af den omfattende reform af retsvæsenet er skredet støt frem. Alle nye institutioner, der skal sikre, at retsvæsenet styres uafhængigt, er fuldt funktionsdygtige og fungerer effektivt. Højesteret begyndte at varetage sine opgaver. Der er også gjort betydelige fremskridt med forfatningsdomstolens funktionsmåde. Den særlige struktur for bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet er fuldt etableret, herunder den særlige anklagemyndighed, som har varetaget sine vigtige efterforskningsfunktioner. Direktøren for det nationale efterforskningskontor blev udnævnt. Den midlertidige revurdering af alle dommere og anklagere (screening) er skredet støt fremad og gav fortsat konkrete resultater, idet 62 % af sagerne førte til afskedigelser, hovedsagelig på grund af spørgsmål om uberettigede aktiver — eller fratrædelser. Sager, hvor der er mistanke om en forbrydelse, er blevet indgivet til anklagemyndigheden, herunder vedrørende ti tidligere højtstående dommere ved højesteret og forfatningsdomstolen.

13.Albanien har nået sine strategiske mål med Rådets beslutning om at indlede tiltrædelsesforhandlinger med EU. Myndighederne viste fortsat offentligt deres engagement i at gøre fremskridt på vejen mod EU på grundlag af en stærk folkelig opbakning til EU-medlemskab. Albanien har fortsat fuldt ud tilpasset sig EU's udenrigspolitik. I lyset af udbruddet af covid-19-pandemien har Albanien forlænget undtagelsestilstanden for naturkatastrofer, der blev indført efter jordskælvet i november 2019, indtil juni 2020. På trods af undtagelsestilstanden har Albanien allerede gjort afgørende fremskridt og er tæt på at opfylde de betingelser, som Rådet fastsatte i forbindelse med den første regeringskonference. Den intense politiske polarisering blev mindre i januar 2020, da regeringsflertallet og oppositionen i og uden for parlamentet blev enige om at gå videre med valgreformen. Der blev indgået en endelig aftale den 5. juni 2020. Den 23. juli 2020 vedtog parlamentet en række ændringer af valgloven til gennemførelse af OSCE/ODIHR-anbefalingerne i overensstemmelse med aftalen af 5. juni 2020. Med disse ændringer indføres højere standarder for integritet og gennemsigtighed i valgprocessen forud for parlamentsvalget, der skulle afholdes i april 2021. Den 30. juli vedtog parlamentet desuden en række forfatningsændringer vedrørende valgsystemet. Gennemførelsen af disse ændringer, der ikke er knyttet til OSCE/ODIHR-anbefalingerne, krævede yderligere ændringer af valgloven, som partierne drøftede i det politiske råd uden at nå frem til et kompromis, inden parlamentet stemte om ændringerne den 5. oktober. På trods af det positive resultat af den aftale, der blev indgået den 5. juni 2020, er det nødvendigt at forbedre den politiske dialog i landet, navnlig om valgreformen og dens gennemførelse.

Før det eksterne chok i 2020 i forbindelse med covid-19 steg den økonomiske vækst til 3,6 % i 2019 som følge af stigningen i den indenlandske efterspørgsel, herunder investeringsopsvinget støttet af en finanspolitisk stimulans og en lempelig pengepolitik. Arbejdsløsheden faldt til 17,3 % i 2019, og beskæftigelsesfrekvensen var stigende. Andelen af personer i uformel beskæftigelse faldt en smule, men forblev betydelig i procent af BNP. I begyndelsen af foråret begyndte covid-19-krisen at få indvirkning på de økonomiske resultater og offentlige finanser. Covid-19-krisen nødvendiggjorde en massiv nedlukning af økonomien, og lignende foranstaltninger hos de vigtigste handelspartnere forstyrrede handelen. Disse følger vil sandsynligvis sende økonomien i recession i 2020 og vende den positive udvikling på arbejdsmarkedet. Myndighederne har truffet en række foranstaltninger til støtte for virksomheder og husholdninger for at afbøde krisens økonomiske og sociale virkninger. Myndighederne traf yderligere foranstaltninger for at forbedre den finanspolitiske gennemsigtighed. Vigtige finanspolitiske reformer af indkomstbeskatningen og pensionssystemet blev imidlertid tabt på gulvet.

I rapporteringsperioden har Nordmakedonien fortsat fremmet EU's reformdagsorden på en inklusiv måde med deltagelse af oppositionen, parlamentet, civilsamfundet og internationale partnere. Nordmakedonien har intensiveret sin indsats og leveret yderligere håndgribelige og holdbare resultater på de nøgleområder, der er udpeget i Rådets konklusioner fra juni 2018. Bæredygtigheden af disse strukturreformer er en langsigtet proces, der kræver et fortsat engagement fra både regeringens og oppositionens side. Efter valget i juli 2020 har den nye regering forpligtet sig til at opretholde og fremskynde gennemførelsen af EU-relaterede reformer, navnlig på retsstatsområdet, herunder bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption. Fokus skal være på at gennemføre eksisterende strategier og love og anvende de værktøjer, der allerede findes, i overensstemmelse med EU's standarder. Der er opnået vigtige resultater med hensyn til at styrke retsvæsenets uafhængighed. Vedtagelsen af loven om den offentlige anklagemyndighed var en vigtig milepæl. Resultaterne inden for efterforskning, retsforfølgelse og endelig domfældelse i sager om korruption og organiseret kriminalitet, herunder på højt plan, er blevet yderligere forbedret. Den tidligere særlige anklager blev dømt efter at være kendt skyldig i misbrug af officielle pligter og beføjelser i "afpresningssagen". Indsatsen for at bekæmpe korruption og organiseret kriminalitet skal fortsætte med uformindsket styrke og på en gennemsigtig måde uanset de mistænktes stilling eller politiske tilhørsforhold. Den statslige kommission for forebyggelse af korruption har haft særlig fokus på at bekæmpe korruption og har behandlet påstande om nepotisme eller ikkemeritbaserede udnævnelser. Det er vigtigt at sikre, at kommissionen har de nødvendige ressourcer og den nødvendige kapacitet til at udføre sit mandat. Alle statslige institutioner skal gøre mere for at følge op på kommissionens henstillinger. Der er taget skridt til at gøre den offentlige forvaltning mere gennemsigtig med vedtagelsen af en gennemsigtighedsstrategi og den øgede offentliggørelse af offentlige data. Landet har arbejdet tæt sammen med NATO og strategiske partnere om at reformere landets efterretnings- og sikkerhedstjenester. Kapaciteten til parlamentarisk kontrol med efterretningstjenesterne skal dog styrkes. Tilpasningen til EU's udenrigspolitik steg betydeligt.

12.Nordmakedonien har nået sine strategiske mål med beslutningen om at indlede tiltrædelsesforhandlinger med EU i marts 2020 og med tiltrædelsen af NATO. Myndighederne viste fortsat offentligt deres engagement i at komme videre mod et EU-medlemskab. Landet var i undtagelsestilstand i perioden marts-juni 2020 som følge af covid-19-udbruddet, som gjorde det muligt for den tekniske regering med deltagelse af ministre og viceministre fra det største oppositionsparti at træffe afgørelser ved dekret. Nordmakedonien traf foranstaltninger til at inddæmme pandemien, beskytte borgernes sundhed og afbøde krisens socioøkonomiske virkninger, herunder med hidtil uset støtte fra EU. På grund af den usikkerhed, der opstod som følge af pandemien, besluttede de politiske partier at udsætte det tidlige valg fra april til juli 2020. Ifølge OSCE/ODIHR var parlamentsvalget den 15. juli generelt godt tilrettelagt, og kandidaterne kunne frit føre valgkampagne, men den retlige stabilitet blev undermineret af omfattende ændringer af den retlige ramme og efterfølgende regeringsdekreter.

Serbien har endnu ikke reduceret det uforholdsmæssigt store antal midlertidige udnævnelser i ledende stillinger i den offentlige forvaltning. Manglende gennemsigtighed og overholdelse af den meritbaserede ansættelsesprocedure i forbindelse med ledende stillinger i den offentlige sektor giver anledning til stigende bekymring. Serbien intensiverede sit arbejde med at tilpasse lovgivningen til EU-retten i kapitlerne om økonomi og det indre marked. De økonomiske reformer skaber fortsat resultater, især hvad angår makroøkonomisk stabilisering. Situationen på arbejdsmarkedet er blevet yderligere forbedret. Der er gjort fremskridt med reformerne af skatteforvaltningen og privatiseringen af statsejede banker, mens andre vigtige reformer — navnlig af den offentlige forvaltning og statsejede virksomheder — kun skred langsomt fremad. Staten bevarer et stærkt fodfæste i økonomien. Covid-19-krisen forventes at forværre de økonomiske udsigter i 2020 kraftigt, navnlig med hensyn til BNP-vækst, offentlige finanser og beskæftigelse.

Serbiens politiske scene er fortsat præget af polarisering. Som svar på covid-19 erklærede regeringen undtagelsestilstand i marts 2020 og indførte omfattende midlertidige foranstaltninger. Parlamentet trådte først sammen lidt over seks uger efter undtagelsestilstanden, hvilket begrænsede parlamentets mulighed for at kontrollere den udøvende magt i denne periode. Parlamentsvalget, provinsvalget og kommunalvalget i Serbien (oprindeligt planlagt til april 2020) blev udsat til den 21. juni. Valgene blev afholdt effektivt, men regeringspartierne dominerede, herunder i medierne. En række oppositionspartier boykottede valgene på trods af Europa-Parlamentets bestræbelser på at skabe konsensus på tværs af partierne om valgreformer under henvisning til bekymring over demokratiet og uensartede spilleregler. I det nyvalgte serbiske parlament har regeringskoalitionen et overvældende flertal, og der er ingen effektiv opposition.

Hvad angår normaliseringen af forbindelserne med Kosovo bakkede Serbien op om og deltog i den genoptagne dialogproces. Serbien må gøre en yderligere betydelig indsats og bidrage til, at der skabes et gunstigt klima for indgåelsen af en juridisk bindende aftale med Kosovo. Det er afgørende, at der hurtigst muligt indgås en sådan aftale, således at Kosovo og Serbien hver især kan gøre fremskridt på vejen mod EU. Serbien bør også fortsat opretholde og gennemføre alle tidligere dialogaftaler.

Fremskridtene med hensyn til retsstaten er imidlertid ikke så hurtige og effektive, som det kunne forventes af et forhandlende land. Serbien er nødt til at fremskynde og uddybe reformerne, navnlig hvad angår retsvæsenets uafhængighed, bekæmpelsen af korruption, mediefriheden, den nationale håndtering af krigsforbrydelser og bekæmpelsen af organiseret kriminalitet. Serbien bør også tilstræbe at opfylde de foreløbige benchmarks for kapitel 23 og 24, herunder gennem en resultatorienteret gennemførelse af de reviderede handlingsplaner for kapitel 23 og 24.

Det er af afgørende betydning, at Serbien gør fremskridt med hensyn til retsstatsprincippet og normaliseringen af forbindelserne med Kosovo, og dette vil fortsat være afgørende for, hvor hurtigt tiltrædelsesforhandlingerne overordnet set vil skride fremad. I rapporteringsperioden har Serbien gjort meget begrænsede fremskridt på området retsvæsen og grundlæggende rettigheder (kapitel 23) og visse fremskridt på området retfærdighed, frihed og sikkerhed (kapitel 24). Forbindelserne mellem Pristina og Beograd er fortsat en udfordring, selv om genoptagelsen af den EU-støttede dialog i juli er et meget positivt skridt. Sammenfattende vurderer Kommissionen, at der i øjeblikket er en overordnet balance mellem fremskridt med hensyn til retsstaten og normalisering på den ene side og fremskridt i forhandlingerne på tværs af kapitler på den anden side.

I 2019 voksede økonomien med en robust vækst i BNP på 3,6 %, hvilket hovedsagelig skyldtes en rekordstor turistsæson, der satte skub i privatforbruget og eksporten af tjenesteydelser. De økonomiske resultater forventes dog at blive forværret i 2020 på grund af de negative virkninger af covid-19-udbruddet, da Montenegros økonomi er stærkt afhængig af turisme. De strukturelle svagheder er blevet forværret af covid-19, hvilket understreger, at der er et stort behov for reformer, navnlig inden for folkesundhed, beskæftigelse, social beskyttelse og erhvervsklima.

Der er fortsat gode fremskridt med politikken for og planlægningen og overvågningen af kvaliteten af strategiske politikdokumenter. Regeringens politik for statsstøttede lejligheder eller lån på gunstige vilkår til medlemmer af dommerstanden og uafhængige institutioner gav imidlertid anledning til bekymring over den nationale kontrolordnings effektivitet. Der bør gøres mere for at sikre en meningsfuld inddragelse af civilsamfundet i både tiltrædelses- og lovgivningsprocessen.

Spændingen og mistilliden blandt de politiske aktører var stor forud for valget. Det midlertidige parlamentariske udvalg kunne ikke afslutte sit arbejde på grund af manglende beslutningsdygtighed, og rammerne for afholdelse af parlamentsvalget den 30. august 2020 var derfor stort set uændrede. Ingen politiske partier boykottede valget. Ifølge OSCE/ODIHR's foreløbige vurdering var valget i Montenegro et reelt valg, der blev afholdt i et miljø præget af stærkt polariserede holdninger til kirke og national identitet. Valgkampagnen forløb fredeligt, selv om tonen ofte var konfronterende. Kandidaterne havde mulighed for at formidle deres budskaber, men regeringspartiet fik en uberettiget fordel gennem embedsmisbrug og en dominerende mediedækning. Den udfordrende covid-19-krise afholdt ikke vælgerne fra at stemme, og valgdeltagelsen var på et rekordhøjt niveau på 76,6 % af vælgerne. For at gøre fremskridt med tiltrædelsen af EU er det nyvalgte parlament og den nyvalgte regering nødt til at fastholde den brede konsensus om EU-relaterede politiske og økonomiske reformer med særlig fokus på at opfylde de foreløbige benchmarks for retsstatsprincippet.

Da covid-19-pandemien brød ud i Montenegro, traf landet en lang række foranstaltninger, herunder strenge udgangsforbud og restriktioner for bevægeligheden. Parlamentet deltog ikke i beslutningsprocessen vedrørende den første række af foranstaltninger, der blev truffet for at håndtere covid-19-pandemien, men blev efterfølgende underrettet om de foranstaltninger, der var truffet, og godkendte en række økonomiske hjælpepakker.

Montenegro er nået langt med at reformere sine retlige og institutionelle rammer på retsstatsområdet og har opnået yderligere resultater på de fleste områder. Når de afsluttende benchmarks er fastlagt, vil det give EU mulighed for klart at fastlægge de krav, som Montenegro skal opfylde, inden disse to kapitler kan lukkes. Montenegro vil først nå denne fase i tiltrædelsesprocessen, hvis landet lukker de resterende huller på de kritiske områder ytringsfrihed og mediefrihed og bekæmpelse af korruption og tager fat på problemerne med politisk indblanding og manglende udnævnelser i centrale uafhængige institutioner og retsvæsenet uden at tabe de tidligere resultater af reformen af retsvæsenet på gulvet. Montenegro har gjort stadige fremskridt med forhandlingskapitlerne på alle områder, men på nuværende tidspunkt opfylder ingen af kapitlerne alle kravene til lukning.

Det er Kommissionens vurdering, at der i overensstemmelse med forhandlingsrammen sikres en overordnet balance mellem fremskridt med kapitlerne om retsstaten på den ene side og fremskridt i tiltrædelsesforhandlingerne på tværs af kapitler på den anden side. I rapporteringsperioden har Montenegro gjort begrænsede fremskridt på området retsvæsen og grundlæggende rettigheder (kapitel 23) og visse fremskridt på området retfærdighed, frihed og sikkerhed (kapitel 24). Efter åbningen af det sidste kapitel i juni 2020 og inden den foreløbige lukning af andre kapitler er prioriteten for yderligere generelle fremskridt i tiltrædelsesforhandlingerne fortsat opfyldelsen af de foreløbige benchmarks for retsstatsprincippet fastsat kapitel 23 og 24.

8.2020 har også været præget af covid-19-pandemiens ødelæggende virkning. Myndighederne i alle udvidelseslandene har truffet strenge foranstaltninger for at begrænse pandemiens spredning og dens sundhedsvirkninger og for at afbøde de socioøkonomiske konsekvenser. De økonomiske virkninger af pandemien er ikke desto mindre væsentlige, hvilket efterlader et begrænset finanspolitisk råderum for regeringernes intervention. Enhver nødforanstaltning skal være forholdsmæssig, tidsbegrænset og respektere de grundlæggende frihedsrettigheder, herunder ytringsfriheden.

7.Tyrkiet er fortsat en vigtig partner for Den Europæiske Union på afgørende områder af fælles interesse såsom migration, terrorbekæmpelse, økonomi, handel, energi og transport. I juni 2019 gentog Rådet, at Tyrkiet fortsætter med at bevæge sig længere væk fra Den Europæiske Union, og at Tyrkiets tiltrædelsesforhandlinger reelt er gået i stå, og at det ikke kan overvejes at åbne eller lukke yderligere kapitler. De tilgrundliggende faktiske omstændigheder, der førte til denne vurdering, har ikke ændret sig.

6.Zagreberklæringen af 6. maj 2020 har endnu engang bekræftet den uforbeholdne støtte til det europæiske perspektiv for Vestbalkan. Lederne på Vestbalkan har bekræftet, at dette europæiske perspektiv og de nødvendige strategiske reformer er deres klare strategiske valg. Troværdigheden af dette tilsagn afhænger også af klar offentlig kommunikation og gennemførelsen af de nødvendige reformer. I Zagreberklæringen blev Europa-Kommissionen opfordret til at fremlægge en solid plan for økonomisk genopretning og investeringer for regionen, der har til formål at sætte skub i landenes økonomier.

2.Der er sket store fremskridt med EU's udvidelsesdagsorden som følge af Kommissionens nye dynamiske tilgang baseret på tre grundsøjler, nemlig forslaget om at styrke tiltrædelsesprocessen, Rådets beslutning om at indlede tiltrædelsesforhandlinger med Albanien og Nordmakedonien og forslaget om en plan for økonomisk genopretning og investeringer for Vestbalkan, der vedtages sideløbende med denne meddelelse.

Tyrkiets fortsatte konkrete engagement og bidrag til forhandlingerne om en retfærdig, samlet og holdbar løsning på Cypern-spørgsmålet inden for rammerne af FN og i overensstemmelse med de relevante resolutioner truffet af FN's Sikkerhedsråd vil være af afgørende betydning. Det er vigtigt at bevare de fremskridt, der hidtil er gjort i forbindelse med de FN-ledede forhandlinger om en løsning vedrørende Cypern, og at videreføre forberedelserne med henblik på en retfærdig, omfattende og levedygtig løsning, også hvad angår dens eksterne aspekter. Tyrkiet skal hurtigst muligt opfylde sin forpligtelse til at gennemføre tillægsprotokollen til associeringsaftalen mellem EU og Tyrkiet fuldt ud og gøre fremskridt med normaliseringen af forbindelserne med Republikken Cypern.

I sine konklusioner af 1. oktober 2020 fordømte Det Europæiske Råd kraftigt krænkelserne af Republikken Cyperns suveræne rettigheder, som skal stoppe. Det Europæiske Råd understregede, at EU har en strategisk interesse i stabile og sikre forhold i det østlige Middelhavsområde og i udviklingen af samarbejdsbaserede og gensidigt berigende forbindelser med Tyrkiet. Fortsættelse af dialogen i god tro og afståelse fra ensidige handlinger, der er i modstrid med EU's interesser og overtræder folkeretten og EU's medlemsstaters suveræne rettigheder, er et absolut krav i denne henseende. Alle uoverensstemmelser skal løses gennem fredelig dialog og i overensstemmelse med folkeretten. EU så med tilfredshed på såvel de tillidsskabende skridt fra Grækenland og Tyrkiet som meddelelsen om, at de vil genoptage deres direkte sonderende samtaler, som har til formål at afgrænse de to landes kontinentalsokkel og eksklusive økonomiske zone. Denne indsats skal fortsættes og styrkes.

Spændingerne i det østlige Middelhav og Det Ægæiske Hav underminerede fortsat den regionale stabilitet og sikkerhed. I lystet for de fortsatte uautoriserede tyrkiske kulbrinteudvindingsaktiviteter i Cyperns havområder, undertegnelsen af et aftalememorandum med den libyske nationale samlingsregering og en kraftig stigning i antallet af provokerende handlinger rettet mod Grækenland har Kommissionen gentagne gange opfordret Tyrkiet til at undgå enhver form for trussel, kilde til konflikt eller handling, som skader de gode naboskabsforbindelser og en mindelig løsning af tvister. Kommissionen har også gentagne gange understreget alle EU-medlemsstaternes suveræne rettigheder. Disse omfatter bl.a. retten til at indgå bilaterale aftaler og til at efterforske og udnytte naturlige ressourcer i overensstemmelse med EU-retten og international ret, inklusive FN's havretskonvention. Suverænitet og suveræne rettigheder over havområder i alle nabokyststater, herunder dem, som deres øer har ret til, skal respekteres, og afgrænsningen af eksklusive økonomiske zoner og af kontinentalsoklen bør ske i overensstemmelse med folkeretten gennem dialog i god tro og under hensyntagen til opretholdelsen af gode naboskabsforbindelser. På baggrund af Tyrkiets ikketilladte boreaktiviteter vedtog EU en ramme for målrettede foranstaltninger mod Tyrkiet i november 2019 og besluttede i februar 2020 at tilføje to personer på listen under denne sanktionsramme. Efter tilbagetrækningen af et tyrkisk undersøgelsesskib den 12. september 2020 kunne de sonderende drøftelser med Grækenland genoptages.

Et af de mest presserende spørgsmål i regionen er fortsat behovet for at normalisere forbindelserne mellem Serbien og Kosovo. Forbindelserne mellem Pristina og Beograd er fortsat en udfordring. Den 1. april 2020 ophævede forretningsministeriet i Kosovo hele toldsatsen på 100 % på import fra Serbien og Bosnien-Hercegovina, der havde været gældende siden november 2018, og den 6. juni blev alle gensidighedsforanstaltninger ophævet. Genoptagelsen af den EU-støttede dialog i juli 2020 og begge parters tilsagn om at genoptage dialogen er et positivt første skridt. Dette vil skulle følges op af yderligere håndgribelige fremskridt i retning af en omfattende, retligt bindende normaliseringsaftale.

Det er fortsat afgørende at løse historisk betingede problemer og tvister forbundet med konflikterne i 1990'erne. Vigtige udestående bilaterale spørgsmål er endnu ikke løst, herunder grænsespørgsmål og sikring af domstolsadgang for ofrene for krigsforbrydelser, identifikation af de resterende sager om forsvundne personer og udarbejdelse af en nøjagtig fortegnelse over fortidens grusomheder på regionalt plan. I EU er der ikke plads til opflammende retorik eller forherligelse af krigsforbrydere fra nogen side.

En erklæring om anerkendelse af kvalifikationer fra videregående uddannelser blev godkendt på topmødet mellem EU og Vestbalkan i juli 2019 i Poznań. Dette omfatter en automatisk anerkendelsesmodel for kvalifikationer fra videregående uddannelser og studieophold i udlandet og er en vigtig del af indsatsen for at styrke den regionale økonomiske integration. Der er behov for en større indsats for at gøre fremskridt med hensyn til gensidig anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer for at skabe et mere integreret arbejdsmarked og give unge i regionen meget tiltrængte muligheder.

Hurtig og sikker digital konnektivitet er et afgørende element i de reformer, der er nødvendige for at skabe markeds- og investeringsvenlige forhold i landene på Vestbalkan. Som en del af det regionale økonomiske område har den nye regionale roamingaftale, der blev undertegnet i april 2019, ført til en gradvis reduktion af roaminggebyrerne fra juli 2019 og vil føre til afskaffelse af roaminggebyrer fra juli 2021. Aftalen åbner også mulighed for at udarbejde en køreplan for nedbringelse af roamingomkostningerne mellem Vestbalkan og EU, således som det er fastsat i den digitale dagsorden for Vestbalkan.

Regional integration er en central faktor for at hæve levestandarden på Vestbalkan. Oprettelsen af et regionalt økonomisk område medfører øget konkurrence og giver mulighed for stordriftsfordele og produktivitetsgevinster. Et regionalt marked vil frigøre handelen inden for regionen og gøre Vestbalkan til en mere attraktiv investeringsdestination. Markedsintegration vil bidrage til at skabe muligheder for at udvikle nye værdikæder og gøre regionen mere attraktiv for udenlandske direkte investeringer. Bedre konnektivitet inden for transport og energi vil fremskynde integrationen i paneuropæiske netværk. Transportfællesskabet vil støtte og styrke gennemførelsen af dagsordenen for konnektivitet.

På topmødet mellem EU og Vestbalkan i Poznan i 2019 og topmødet i Zagreb mellem EU og Vestbalkan i maj 2020 nåede regionens ledere til enighed om at gennemføre en ambitiøs grøn og digital omstilling og fortsat styrke alle dimensioner af konnektivitet: transport, energi samt den digitale og mellemmenneskelige dimension. Lederne opfordrede til en grøn dagsorden for regionen, som ikke kun vil gavne borgernes sundhed og velfærd direkte, men også vil gøre regionen mere attraktiv for investeringer og turisme, samtidig med at man udnytter det betydelige økonomiske potentiale, der ligger i grøn vækst og den cirkulære økonomi. Denne grønne dagsorden ledsager planen for økonomisk genopretning og investeringer for regionen.

Det regionale samarbejde fortsatte med at give resultater. Dagsordenen for konnektivitet bidrog til udvikling af transport- og energinet. Der er dog behov for en yderligere betydelig indsats for at opfylde de udestående forpligtelser i forbindelse med regionale aftaler og tilsagn, bl.a. gennemførelsen af de konnektivitetsreformforanstaltninger, der blev aftalt i 2015. Landene i regionen skal tage fuldt ejerskab. Der bør ikke være hindringer for Vestbalkanpartnernes fulde og inkluderende deltagelse i regionale samarbejdsinitiativer og -arrangementer. Erasmus+-programmet har fortsat fremmet den interkulturelle dialog blandt unge.

Tyrkiet har fortsat med at tilpasse sin lovgivning til EU-retten, om end i et meget begrænset tempo og på en fragmenteret måde, hvilket tyder på, at der ikke er nogen overordnet tilpasningsstrategi. Der er fortsat tilbageskridt med hensyn til en række centrale aspekter inden for konkurrence, informationssamfundet og medier, økonomisk og monetær politik, toldunion, eksterne forbindelser og udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik. Tyrkiet er langt fremme inden for selskabsret, transeuropæiske net og videnskab og forskning og har opnået et godt niveau af forberedelse inden for fri bevægelighed for varer, intellektuel ejendomsret, finansielle tjenesteydelser, erhvervs- og industripolitik, forbruger- og sundhedsbeskyttelse, toldunion og finanskontrol.

Udvidelseslandene skal også fremskynde og opretholde deres tilpasning til EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), herunder med restriktive foranstaltninger. På Vestbalkan har Albanien og Montenegro fortsat fuldt ud tilsluttet sig alle FUSP-holdninger (erklæringer fra den højtstående repræsentant og næstformand på vegne af EU og Rådets afgørelser om restriktive foranstaltninger). Serbien fortsatte med at udvikle stærke forbindelser og strategiske partnerskaber med en række lande i hele verden, herunder Rusland, Kina og USA. Serbiens samarbejde med Kina voksede under covid-19-krisen og var præget af prokinesisk og EU-skeptisk retorik fra højtstående embedsmænd. Tyrkiets udenrigspolitik var i stigende grad i konflikt med EU's prioriteter under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, navnlig på grund af Tyrkiets militære operationer i det nordøstlige Syrien og de to aftalememoranda, der blev undertegnet med den libyske nationale samlingsregering, det ene om sikkerhedssamarbejde, der førte til større tyrkisk støtte til GNA, og det andet om afgrænsningen af den maritime jurisdiktion, der ikke tager hensyn til græske øers suveræne rettigheder.

Hvad angår ressourcer, landbrug og samhørighed er Nordmakedonien og Montenegro moderat forberedt med hensyn til landbrug og udvikling af landdistrikter, mens Albanien, Kosovo og Serbien har et vist niveau af forberedelse, og Bosnien-Hercegovina befinder sig i en tidlige fase. Nordmakedonien og Montenegro har også gjort gode fremskridt inden for fødevaresikkerhed og veterinær- og plantesundhedspolitik. Desuden har parterne inden for rammerne af den centraleuropæiske frihandelsaftale (CEFTA) vedtaget en beslutning om at lette handelen med frugt og grøntsager. Med hensyn til regionalpolitik og samordning af strukturinstrumenter er Vestbalkan moderat forberedt med undtagelse af Bosnien-Hercegovina, som er i en tidlig fase.

Grøn omstilling og bæredygtig konnektivitet er af afgørende betydning for den økonomiske integration i regionen og med Den Europæiske Union og letter den grænseoverskridende handel i regionen og skaber reelle fordele for virksomheder og borgere. Serbien og til dels Montenegro har et godt niveau af forberedelse med hensyn til transportpolitik. Nordmakedonien har gjort gode fremskridt på energiområdet og har et godt niveau af forberedelse på området transeuropæiske net, hvor Montenegro og Serbien er moderat forberedt. Albanien, Nordmakedonien, Montenegro og Serbien har opnået et vist niveau af forberedelse med hensyn til miljø og klimaændringer, Kosovo befinder sig i en tidlig fase af forberedelserne, og Bosnien-Hercegovina befinder sig i en tidlig fase af forberedelserne/har opnået et vist niveau af forberedelse. Alle lande skal optrappe deres indsats betydeligt på dette område.

De fleste lande på Vestbalkan er også moderat forberedt på områder knyttet til konkurrenceevne og inklusiv vækst, dvs. informationssamfundet og medier, beskatning, økonomisk og monetær politik, erhvervs- og industripolitik. Albanien, Montenegro, Nordmakedonien og Serbien er moderat forberedt med hensyn til informationssamfundet og audiovisuelle medier og har gjort fremskridt med strategier for den digitale dagsorden og e-forvaltningstjenester. Kosovo har opnået et vist niveau af forberedelse på disse områder, hvorimod Bosnien-Hercegovina befinder sig i en tidlig fase af forberedelserne. Montenegro har gjort gode fremskridt på beskatningsområdet og inden for videnskab og forskning. Montenegro og Serbien har et godt niveau af forberedelse inden for videnskab og forskning og inden for uddannelse og kultur. Med hensyn til toldunionen har Nordmakedonien gjort gode fremskridt, og Serbien har et godt niveau af forberedelse, mens Albanien, Kosovo og Montenegro er moderat forberedt. Bosnien-Hercegovina har opnået et vist niveau af forberedelse. Der skal dog gennemføres generelle socioøkonomiske reformer for at afhjælpe de nuværende strukturelle svagheder, den lave konkurrenceevne, den høje arbejdsløshed og virkningerne af covid-19-pandemien.

De fleste lande på Vestbalkan er allerede moderat forberedt på mange af områderne knyttet til det indre marked, dvs. fri bevægelighed for varer, tjenesteydelser og kapital, konkurrencepolitik, finansielle tjenesteydelser og forbruger- og sundhedsbeskyttelse. Montenegro og Serbien har et godt niveau af forberedelse inden for selskabsret og intellektuel ejendomsret. Serbien har gjort gode fremskridt inden for etableringsret og fri udveksling af tjenesteydelser, selskabsret, intellektuel ejendomsret, konkurrencepolitik og finansielle tjenesteydelser.

I Tyrkiet er der fortsat alvorlig bekymring over, hvordan landets markedsøkonomi fungerer. Recessionen og det hurtige fald i den indenlandske efterspørgsel indebar markante ændringer og lukkede underskuddet på de løbende poster, men Tyrkiets eksterne finansieringsbehov er stadig store, hvilket gør økonomien sårbar over for ændringer i investorernes forventninger og risikoen for sanktioner. Inflationen faldt fra et meget højt niveau, men forblev et godt stykke over målet. Økonomien voksede igen i anden halvdel af 2019, hjulpet på vej af ekspansive offentlige politikker og et stærkt bidrag fra nettoeksporten. Opsvinget er dog stadig skrøbeligt på grund af det svage arbejdsmarked, behovet for at rette op på virksomhedernes balancer og den vedvarende geopolitiske usikkerhed. Den uformelle sektor i Tyrkiet er fortsat stor. De statslige indgreb i prisfastsættelsesmekanismerne fortsatte, og der mangler fortsat regler vedrørende gennemførelsen, håndhævelsen og gennemsigtigheden af statsstøtte, og de institutionelle rammer er fortsat ikke helt på plads. Den økonomiske styring i Tyrkiet forværredes yderligere på grund af det tilbagevendende politisk pres, der underminerer de uafhængige institutioners troværdighed og funktion. Tyrkiet skal have vendt tendensen med tilbageskridt med hensyn til markedsreformer. Tyrkiet er fortsat godt integreret i EU-markedet både for så vidt angår både handels- og investeringsforbindelser, men EU's relative andel af Tyrkiets udenrigshandel faldt (EU's andel af den tyrkiske eksport faldt fra 50 % i 2018 til 48,5 % i 2019, og importen faldt fra 36,25 % til 34,2 %) som følge af Tyrkiets voksende liste over undtagelser fra forpligtelserne i henhold til toldunionen mellem EU og Tyrkiet. Der er fortsat problemer med kvaliteten af og adgangen til uddannelse. Kvinder har vanskeligt ved at få adgang til uddannelse af høj kvalitet og til arbejdsmarkedet.

EU's virksomheder er de største investorer i regionen, idet de tegner sig for 73 % af de direkte udenlandske investeringer. De er således den vigtigste eksterne drivkraft for vækst og beskæftigelse i regionen. Det er afgørende at styrke regionens modstandsdygtighed for at sikre, at enhver udenlandsk finansieret økonomisk aktivitet er i fuld overensstemmelse med EU's værdier, normer og standarder, navnlig på centrale områder som retsstaten, offentlige indkøb, miljø, energi, infrastruktur og konkurrence. Når tredjelande øger deres erhvervs- og investeringsaktiviteter på Vestbalkan, er hensynet til socioøkonomisk og finansiel bæredygtighed og EU's regler om offentlige indkøb ofte fraværende, hvilket kan resultere i stor gældsætning, udelukkelse fra EU-markedet af virksomheder, der ikke modstå konkurrencen, suboptimal anvendelse af offentlige midler og overførsel af kontrol med strategiske aktiver og ressourcer.

Sikring af en uhindret strøm af varer (vigtige fødevarer og medicinsk udstyr i første omgang) har været et hovedfokusområde under hele covid-19-krisen. EU og Vestbalkan etablerede i denne forbindelse hurtigt og på velkoordineret vis grønne korridorer ved kritiske grænseovergangssteder, og det samme gjorde Vestbalkan for handelen inden for regionen.

Landene på Vestbalkan står dog stadig over for store udfordringer, som ikke giver dem mulighed for at udnytte deres økonomiske potentiale fuldt ud og lukke hullet som led i konvergensen med EU. Trods tiltagende vækst, jobskabelse og indkomststigninger i de senere år halter landene stadig bagefter med hensyn til at reformere de økonomiske strukturer og forbedre konkurrenceevnen. De står stadig over for en høj arbejdsløshed, navnlig blandt unge, stort mismatch mellem udbudte og efterspurgte kompetencer, en vedvarende uformel økonomi, hjerneflugt, lav erhvervsfrekvens for kvinder og lav grad af innovationen. Det er afgørende at forbedre kvaliteten og relevansen af uddannelsessystemerne i regionen og styrke forbindelserne mellem arbejdsgivere og uddannelsesinstitutioner. Investeringsklimaet er stort set uændret og er kendetegnet ved svage retsstatsforhold, utilstrækkelig håndhævelse af statsstøtteregler, en rodfæstet grå økonomi, ringe adgang til finansiering for virksomheder og lav grad af regional integration og konnektivitet. Staten griber fortsat ind i økonomien. Der er stærkt behov for at opgradere infrastrukturen, og investeringer bør kanaliseres via samordnet projektplanlægning og være i overensstemmelse med de prioriteter, der er aftalt med EU. Beslutningerne om større investeringer bør være baseret på gennemsigtighed og konsekvent passende omhu, som det er tilfældet med de konnektivitetsprojekter, der finansieres via investeringsrammen for Vestbalkan.

Covid-19-pandemien har sat fokus på den høje grad af markedsintegration og indbyrdes afhængighed mellem EU's og Vestbalkans økonomier og internt i regionen. Vestbalkan er ved at tilnærme sine regler til EU's regler som led i den lovgivningsmæssige konvergens. Denne tilpasning vil gøre det muligt at uddybe det regionale økonomiske område og udvikle det til et fælles regionalt marked baseret på EU's regler og standarder. Disse to udviklingstendenser styrker hinanden og gør regionen til et attraktivt investeringsområde.

Vestbalkan har et stort uudnyttet økonomisk potentiale og et betydeligt potentiale for øget økonomisk samarbejde og handel inden for regionen. Med en befolkning på næsten 18 millioner mennesker er regionen et vigtigt marked for EU-varer. Før covid-19-pandemien lå de gennemsnitlige vækstrater i regionen over EU-gennemsnittet, men er stadig ikke tilstrækkelige til at sikre en reel konvergens med indkomstniveauet i EU. Covid-19-pandemien har ført til store udbuds- og efterspørgselschok med faldende produktion og stigende arbejdsløshed. Recessionens varighed og alvor vil variere fra land til land afhængigt af økonomiske strukturer og betydningen af globale forsyningskæder, turisme og pengeoverførsler eller i nogle tilfælde vareeksport. Partnerne i regionen har truffet øjeblikkelige og efterfølgende finanspolitiske foranstaltninger for at afbøde krisens virkninger, hvilket uundgåeligt har forøget den offentlig gæld og det offentlige underskud. Det vil være en central udfordring at sikre en målrettet, effektiv og gennemsigtig krisereaktion, samtidig med at den finanspolitiske bæredygtighed opretholdes på mellemlang sigt.

En forudsætning for tiltrædelse af EU er, at ansøgerne har en fungerende markedsøkonomi og kan modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen. Den økonomiske styring er blevet endnu mere central i udvidelsesprocessen i de seneste år. Kommissionens overvågning på dette område sker gennem det økonomiske reformprogram og vurderingen af overholdelsen af de økonomiske kriterier for tiltrædelse i udvidelsespakken. I rapporteringsperioden har Albanien, Montenegro og Serbien gjort visse fremskridt, både med hensyn til en fungerende markedsøkonomi og med hensyn til at kunne modstå konkurrencepresset. Tyrkiet gjorde ingen fremskridt, mens Bosnien-Hercegovina, Kosovo og Nordmakedonien gjorde begrænsede fremskridt hen imod en fungerende markedsøkonomi. Nordmakedonien gjorde også visse fremskridt med hensyn til at kunne modstå konkurrencepresset, mens Tyrkiet ikke gjorde nogen fremskridt, og Bosnien-Hercegovina og Kosovo gjorde begrænsede fremskridt på dette område. Kun Tyrkiet er en fungerende markedsøkonomi til trods for alvorlige problemer på dette område og har et godt niveau af forberedelse med hensyn til at kunne modstå konkurrencepres.

Reformer af nationale forvaltningssystemer med henblik på styrkelse af ledelsesansvaret, forsvarlig økonomisk forvaltning og ekstern revision af offentlige midler er af afgørende betydning. I Nordmakedonien er der gjort visse fremskridt med gennemførelsen af det nye politikpapir om intern kontrol af de offentlige finanser og den nationale strategi til bekæmpelse af svig, men den interne kontrol er endnu ikke blevet forbedret, og der er endnu ikke fulgt op på de eksterne revisionshenstillinger, og den finansielle kontrol er stadig ikke effektiv. I Montenegro er der behov for en yderligere indsats for at styrke ledelsesansvaret og den interne kontrol og den interne revision på alle niveauer. I krisetider bør myndighederne opretholde en række forskellige kontroller for at sikre, at budgetbeslutninger gennemføres som godkendt, og at ressourcer anvendes som planlagt for at undgå spild, svig og dårlig forvaltning. Det bør sikres, at disse foranstaltninger er gennemsigtige, og eksterne tilsynsorganer bør medvirke til at sikre ansvarlighed i regeringens tiltag. Der bør gøres en yderligere indsats for at bekæmpe svig, og partnerlandene opfordres til fortsat at styrke samarbejdet på dette område og gøre brug af støtte fra Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig for at mindske risikoen for svig.

Den administrative kapacitet og de faglige standarder i de organer, der har til opgave at gennemføre gældende EU-ret, skal styrkes, og reguleringsorganernes uafhængighed skal beskyttes. Det er fortsat væsentligt, at man styrker gennemsigtigheden og ansvarligheden, især for at sikre en effektiv og gennemskuelig funktionsmåde i systemet for offentlige indkøb og forvaltningen af de offentlige finanser. Selv om Serbien har tilpasset væsentlige dele af sin lovgivning om offentlige indkøb til gældende EU-ret, giver en lov om særlige procedurer for lineær infrastruktur, der blev vedtaget i februar 2020, mulighed for at fritage infrastrukturprojekter af "særlig betydning" for Serbien fra anvendelsen af reglerne for offentlige indkøb og gør det således muligt at omgå EU's regler og standarder. I Montenegro iværksatte regeringen i oktober 2019 et højt profileret udbud vedrørende koncessionen til drift af lufthavne i Montenegro. Processen udgør en test for regeringens vilje til at følge EU's standarder for fair og gennemsigtige offentlige indkøb. I Tyrkiet er der store mangler i tilpasningen til gældende EU-ret på dette område, idet anvendelsesområdet for reglerne for offentlige udbud er betydeligt begrænset på grund af forskellige undtagelser og diskriminerende indenlandske prisfordele og modregningspraksis. For at mindske risikoen for svig under covid-19-pandemien er det især vigtigt at bevare revisionsspor. Offentliggørelse af alle oplysninger om offentlige udbud vedrørende covid-19 på statslige portaler vil også bidrage til øget gennemsigtighed og tillid.

De regionale og lokale myndigheders rolle i forbindelse med tilpasningen til EU's regler og i sidste ende anvendelsen af disse regler skal tages i betragtning. Der skal findes en passende balance mellem centrale, regionale og lokale forvaltningsniveauer. De afgørelser og foranstaltninger, som de tyrkiske myndigheder har truffet over for kommuner med borgmestre fra oppositionspartier, giver fortsat anledning til dyb bekymring, navnlig når de synes at være politisk motiverede.

Ledelsesansvaret og professionaliseringen af den offentlige tjeneste er stadig ikke sikret i de fleste lande, og den overdrevne politisering skal imødegås. Gennemsigtige og meritbaserede procedurer for ansættelse, forfremmelse, degradering og afskedigelse skal forankres i de lovgivningsmæssige rammer og gennemføres konsekvent i alle offentlige tjenester. Statsforvaltningsstrukturen bør have effektive ansvarslinjer. De fleste lande har gjort en indsats for at forbedre tjenesterne til borgere og virksomheder, navnlig e-tjenesterne. Der er behov for en styrket samordning mellem institutionerne for at gennemføre reformer af den offentlige forvaltning.

Der er gjort visse fremskridt med at forbedre den politiske planlægning, men der er behov for en yderligere indsats for at sikre en stærk kvalitetskontrol fra centralregeringernes side. Montenegro styrkede og rationaliserede den politiske planlægning og reducerede antallet af strategiske dokumenter. Politikker, lovgivning og offentlige investeringer udformes stadig ofte uden konsekvensanalyser.

En reform af den offentlige forvaltning er væsentlig for at forbedre forvaltningen på alle niveauer. Dette omfatter større gennemsigtighed og ansvarlighed, forsvarlig offentlig økonomisk forvaltning og mere professionelle forvaltninger. Albanien, Nordmakedonien, Montenegro og Serbien er moderat forberedt med hensyn til reform af den offentlige forvaltning, og der er gjort generelle fremskridt i regionen. I Serbien blev der dog ikke gjort fremskridt, da det uforholdsmæssigt store antal midlertidige udnævnelser i ledende stillinger ikke blev væsentligt reduceret. Kosovo har opnået et vist niveau af forberedelse, hvorimod Bosnien-Hercegovina befinder sig i en tidlig fase. I Tyrkiet er der sket tilbageskridt med hensyn til politiudviklingen, ansvarligheden i forvaltningen og forvaltningen af menneskelige ressourcer, hvilket har haft en negativ indvirkning på landets overordnede niveau af forberedelse.

Præsidenten for Nordmakedonien erklærede undtagelsestilstand i marts, som blev forlænget flere gange indtil juni 2020. De politiske ledere besluttede ved konsensus at udsætte det tidlige valg, der oprindeligt var planlagt til den 12. april, til den 15. juli 2020. I denne periode var parlamentet fortsat opløst, og den tekniske regering med deltagelse af det største oppositionsparti udstedte dekreter. Myndighederne har truffet hidtil usete foranstaltninger til beskyttelse af borgerne såsom begrænsning af ikkevæsentlige bevægelser og forsamlinger, tvungen hjemmekarantæne, nedlukning af lufttrafik og lukning af grænser. Der er også truffet foranstaltninger til at afhjælpe de umiddelbare behov og afbøde krisens socioøkonomiske konsekvenser.

Der blev ikke erklæret undtagelsestilstand i Montenegro. Myndighederne traf foranstaltninger til at bekæmpe pandemien, beskytte borgerne og afbøde de socioøkonomiske konsekvenser af krisen ved at begrænse forsamlingsfriheden og borgernes frie bevægelighed. Parlamentets lovgivningsproces blev suspenderet i næsten 50 dage, og parlamentets rolle i tilsynet med regeringens reaktion på pandemien var begrænset. Myndighederne forventes at sikre den rette balance mellem beskyttelse af sundheden og respekt for fortroligheden af personlige helbredsoplysninger og borgernes ret til privatliv.

Kosovos regering erklærede folkesundhedskrise i marts 2020. Der blev indført foranstaltninger til beskyttelse af borgerne, herunder midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige bevægelser, karantæne i visse områder, forsamlingsforbud, nedlukning af den meste lufttrafik og lukning af grænser. Der er også truffet foranstaltninger til at afhjælpe de umiddelbare behov og afbøde krisens socioøkonomiske konsekvenser. Forsamlingen har fortsat arbejdet under krisen.

Selv i forbindelse med nødforanstaltningerne under covid-19-krisen bør parlamenterne fortsat have beføjelse til at kontrollere den udøvende magt og spille en rolle i tilsynet med undtagelsestilstanden, herunder i afgørelsen om, hvorvidt undtagelsestilstanden bør forlænges. Opløsningen eller suspensionen af parlamentet kan have en negativ indvirkning på denne beføjelse.

Regeringerne skal sikre, at oppositionen har passende betingelser for at udøve sin demokratiske kontrolfunktion. Samtidig skal oppositionen engagere sig i den demokratiske proces. Den overdrevne anvendelse af forkortede parlamentariske procedurer hæmmer oppositionens rolle og påvirker den kontrol, der kendetegner et velfungerende demokrati. Anvendelsen af hasteprocedurer varierede landene imellem, men var generelt overdreven og indebar en risiko misbrug.

I Tyrkiet fortsatte det præsidentielle system med at centralisere alt for mange beføjelser hos præsidenten uden at sikre en effektiv kontrolmekanisme. Parlamentets lovgivnings- og tilsynsfunktioner blev fortsat kraftigt indskrænket. Mange parlamentsmedlemmer fra oppositionspartiet det prokurdiske Folkets Demokratiske Parti (HDP) er fortsat tilbageholdt. Tre parlamentsmedlemmer blev frataget deres medlemskab af parlamentet i juni 2020. Lokalvalget i marts 2019 og borgmestervalget i Istanbul, der gik om i juni 2019, var præget af manglende mediepluralisme, og betingelserne var ikke objektivt set rimelige for alle politiske partier og kandidater i alle henseender. Tyrkiet skal forbedre de overordnede valgforhold og beskytte valgprocessens integritet. Det er fortsat en kilde til stor bekymring, at folkevalgte borgmestre i den sydøstlige del af landet afskediges og erstattes af regeringsudnævnte forvaltere, og at lokale repræsentanter fortsat anholdes, da det underminerer det lokale demokrati.

Det er nødvendigt med yderligere reformer af reglerne for offentlig og privat finansiering af politiske partier. I Serbien vedtog regeringen afgørelser om regulering af brugen af offentlige midler til valgformål. Der er fortsat mangler i de retlige rammer for politiske partier og deres finansiering i Montenegro, selv efter vedtagelsen af ny lovgivning i december 2019 og de efterfølgende ændringer heraf i april 2020. Der skal stadig gøres en betydelig indsats for at skabe større gennemsigtighed og ansvarlighed i finansieringen af politiske partier og valgkampagner i hele regionen.

En række oppositionspartier i Serbien fortsatte deres parlamentariske boykot til trods for den interparlamentariske dialog mellem regeringsflertallet og dele af oppositionen i og uden for parlamentet i 2019, som Europa-Parlamentet ledede. Flere oppositionspartier boykottede også parlamentsvalget i juni 2020. I det nye serbiske parlament har regeringskoalitionen et overvældende flertal, og der er ingen levedygtige oppositionspartier. Selv om kandidaterne i det serbiske parlamentsvalg den 21. juni havde mulighed for at føre kampagne, og de grundlæggende frihedsrettigheder blev respekteret, var vælgernes valg begrænset på grund af regeringspartiets overvældende fordele og de fleste store mediekanalers fremme af regeringens politikker ifølge internationale observatører fra Kontoret for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE/ODIHR). En række oppositionspartier boykottede valget.

I Montenegro var spændingen og mistilliden blandt de politiske aktører stor forud for valget. Det midlertidige parlamentariske udvalg kunne ikke afslutte sit arbejde på grund af manglende beslutningsdygtighed, og rammerne for afholdelse af parlamentsvalget den 30. august 2020 var derfor stort set uændrede. Ingen politiske partier boykottede valget. Ifølge OSCE/ODIHR's foreløbige vurdering var valget i Montenegro et reelt valg, der blev afholdt i et miljø præget af stærkt polariserede holdninger til kirke og national identitet. Valgkampagnen forløb fredeligt, selv om tonen ofte var konfronterende. Kandidaterne havde mulighed for at formidle deres budskaber, men regeringspartiet fik en uberettiget fordel gennem embedsmisbrug og misbrug af statsmidler og en dominerende mediedækning.

I Kosovo var parlamentsvalget i oktober 2019 for det meste en reel valgkamp, men det blev også understreget, at det er vigtigt at afhjælpe tilbagevendende mangler i overensstemmelse med EU-valgobservationsmissionens anbefalinger.

Styrkelse af de demokratiske institutioner og indførelse af åbne demokratiske processer er fortsat centrale prioriteter for udvidelseslandene. Det er en afgørende forudsætning for tiltrædelse af EU, at parlamenterne fungerer korrekt, herunder tilsynet med, at lovgivningen og gennemførelsen heraf er effektiv.

Ud over de 6 mia. EUR, der allerede er mobiliseret under faciliteten for flygtninge i Tyrkiet, sikrede EU i juli 2020 fortsat bistand til de mest sårbare flygtninge gennem en pakke på 485 mio. EUR til videreførelsen af to EU-flagskibsprojekter inden for humanitær bistand indtil udgangen af 2021 .

EU og Tyrkiet har været fokuseret på at gennemføre erklæringen fra EU og Tyrkiet fra marts 2016. Tyrkiet har efterfølgende spillet en vigtig rolle med hensyn til at sikre en effektiv forvaltning af migrationsstrømmene langs den østlige Middelhavsrute. Den irregulære migration fra Tyrkiet til EU steg i 2019, men tallene ligger fortsat væsentligt under de tal, der blev registreret forud for erklæringen. Dette afspejler også til dels stigningen i den irregulære migration til Tyrkiet i 2019 i forhold til tidligere år. I begyndelsen af marts 2020 opfordrede Tyrkiet imidlertid aktivt migranter og flygtninge til at tage landruten til Europa gennem Grækenland. Selv om EU anerkendte den øgede migrationsbyrde og de risici, Tyrkiet står over for på sit område, og den betydelige indsats, Tyrkiet gør for at huse flygtninge, fordømte EU stærkt Tyrkiets brug af migrationspresset til politiske formål. Senere i marts organiserede de tyrkiske myndigheder transport af migranter og flygtninge væk fra grænseområdet til Grækenland og lukkede grænserne til Grækenland og Bulgarien undtagen for kommerciel trafik på grund af udbruddet af covid-19-pandemien. Der blev også registreret betydelige stigninger i migrationsstrømmene fra Tyrkiet til Cypern i denne periode. Tyrkiet har fortsat gjort en bemærkelsesværdig indsats som vært for 3,6 millioner registrerede flygtninge fra Syrien og omkring 370 000 flygtninge fra andre lande. EU støtter fortsat landets bistand til flygtninge. Det samlede driftsbudget for EU-faciliteten for flygtninge i Tyrkiet på 6 mia. EUR var tildelt ved udgangen af 2019. Der er indgået kontrakter for 5,1 mia. EUR, hvoraf 3,8 mia. EUR er blevet udbetalt indtil videre. Udbetalingerne afhænger fortsat af de fremskridt, der er gjort med kontraktindgåelsen og projektgennemførelsen, og nåede i gennemsnit op på 60 mio. EUR om måneden i rapporteringsperioden. Der er indtil videre blevet undertegnet over 100 projekter, og de største projekter løber indtil senest 2025. Faciliteten håndterer fortsat de humanitære og udviklingsmæssige behov hos flygtningene og deres værtssamfund i Tyrkiet med konkrete og synlige resultater . Faciliteten er fortsat en flagskibskoordineringsmekanisme, hvilket gør det muligt at yde hurtig og effektiv EU-bistand.

Der er også afsluttet forhandlinger om statusaftaler med fem lande i regionen, og det vil gøre det muligt at udsende europæiske grænse- og kystvagthold (Frontex) med udøvende beføjelser i de områder, der grænser op til EU's ydre grænser, til støtte for de nationale grænsemyndigheder. For at styrke grænseforvaltningen og beskyttelsen af grænserne er det en central prioritet, at alle statusaftaler om den europæiske grænse- og kystvagt træder i kraft og gennemføres effektivt. Aftalen med Albanien er allerede trådt i kraft, og de første grænsevagter er blevet udsendt. Aftalen med Montenegro trådte også i kraft den 1. juli.

I den nyligt foreslåede nye europæiske pagt om migration og asyl understreges det, at migration inden for rammerne af omfattende partnerskaber bør indgå som et centralt spørgsmål baseret på en vurdering af EU's og partnerlandenes interesser. Hvad angår landene på Vestbalkan er der behov for en skræddersyet tilgang, både på grund af deres geografiske placering og deres fremtid som en integreret del af EU: Koordinering kan være med til at sikre, at de er vel rustede som fremtidige medlemsstater til at reagere konstruktivt på fælles udfordringer ved at udvikle deres kapaciteter og grænseprocedurer, så de med henblik på udvidelsesperspektivet kommer tættere på EU. Med hensyn til Tyrkiet understreger pagten bidraget fra faciliteten for flygtninge i Tyrkiet, og at det vil være vigtigt, at EU fortsat og vedvarende yder finansiering i en eller anden form.

Samarbejdet er blevet videreført gennem det fælles arbejde langs migrationsruterne i det østlige Middelhav og på Vestbalkan. Smugling af migranter, uledsagede mindreårige og menneskehandel, der især rammer kvinder og børn, giver fortsat anledning til bekymring. Der har været en markant stigning i antallet af migranter, der passerede gennem regionen i 2019, og der blev afsløret mere end 15 000 irregulære indrejser til EU-medlemsstaterne via Vestbalkanruten, hvilket var en stigning på 159 % i forhold til 2018. Navnlig Bosnien-Hercegovina modtog over 29 000 irregulære migranter og flygtninge i 2019. Selv om den nuværende situation ikke kan sammenlignes med antallet af irregulære migranter, da krisen toppede (750 000 alene i 2015), er der behov for mere EU-støtte, koordineret med medlemsstaterne og EU's agenturer, for at styrke partnernes kapacitet til at forvalte migrationen. Der er behov for yderligere støtte for at fremme den frivillige tilbagesendelse og samarbejdet om tilbagetagelse med oprindelseslande. EU og dets medlemsstater bør fortsat tilskynde til og støtte udveksling af regionale oplysninger.

Såkaldt hybride aktiviteter, navnlig fra tredjestatsaktører, herunder desinformation omkring covid-19, er blevet mere og mere udbredte på Vestbalkan og i Tyrkiet. Sådanne hændelser viser et samfunds sårbarhed over for cyberangreb, cyberkriminalitet og hybride trusler. Som anført i Zagreberklæringen bør samarbejdet om bekæmpelse af desinformation og andre hybride aktiviteter styrkes. Der er behov for et tættere samarbejde om opbygning af resiliens, cybersikkerhed og strategisk kommunikation.

Der er behov for, at Tyrkiet reviderer sin antiterrorlovgivning. Tyrkiet stadig står stadig over for trusler fra terrorgrupper, og Tyrkiets bestræbelser på at bekæmpe terrorisme har forbedret sikkerhedsklimaet. Tyrkiet fortsatte sine bestræbelser på at bekæmpe nationale og udenlandske terrorceller. Samarbejdet fortsatte med EU's medlemsstater om afsløring og hjemsendelse af udenlandske terrorkrigere, som er et af de centrale områder af fælles interesse. I sin trusselsopfattelse har Tyrkiet prioriteret bekæmpelsen af det kurdiske arbejderparti (PKK), som fortsat står på EU's liste over terrororganisationer, og opløsningen af Gülenbevægelsen. Selv om Tyrkiet har en legitim ret til at bekæmpe terrorisme, har landet ansvaret for at sikre, at dette sker i overensstemmelse med retsstatsprincippet, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder. Dette er ikke tilfældet i øjeblikket. Antiterrorforanstaltninger skal være forholdsmæssige og gennemføres i overensstemmelse med retsstatsprincippet, menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder.

Vestbalkan tager fortsat vigtige skridt til at modernisere de retlige og institutionelle rammer for bekæmpelse af terrorisme og voldelig ekstremisme. Det operationelle samarbejde med EU's medlemsstater og EU's agenturer er blevet yderligere forbedret og intensiveret. I 2018 blev der vedtaget en fælles handlingsplan om terrorbekæmpelse, og alle partnere på Vestbalkan har indgået bilaterale gennemførelsesordninger med Kommissionen i 2019. Vestbalkan skal fortsætte indsatsen for at forebygge radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme, herunder i fængsler, og løse problemet med hjemvendte fremmedkrigere. Det er nødvendigt at styrke udvekslingen af oplysninger og overvågnings- og beredskabskapaciteten. Vestbalkan skal intensivere indsatsen på stedet for at bekæmpe hvidvaskning af penge, finansiering af terrorisme og utilbørlig påvirkning udefra samt ulovlig finansiering, der bidrager til spredningen af voldelig ekstremisme.

Nordmakedonien har gjort visse fremskridt, bl.a. ved at oprette et kontor for inddrivelse af aktiver i overensstemmelse med gældende EU-ret.

Organiseret kriminalitet er fortsat et meget alvorligt problem på Vestbalkan og i Tyrkiet. En række stærke kriminelle netværk med international rækkevidde opererer fortsat fra og via disse lande, og der løber vigtige smuglerruter gennem disse lande. Balkanruten er fortsat den vigtigste korridor for indførsel af heroin og ulovlige våben i EU. Landene har taget fat på visse aspekter af dette fænomen, og i 2019 og 2020 er der igen blevet rapporteret om væsentlige anholdelser og beslaglæggelser af narkotika. Det operationelle samarbejde med bl.a. EU's agenturer er blevet intensiveret og har givet konkrete og synlige resultater. Generelt er resultaterne i form af endelige domfældelser i sager om organiseret kriminalitet dog ofte fortsat svage. Nogle lande kan kun fremvise en håndfuld (eller slet ingen) endelige domfældelser for organiseret kriminalitet eller enkeltstående tilfælde af hvidvaskning af penge i de seneste år, der ofte er tilståelsessager med milde domme. Sådanne dårlige resultater viser, at de strafferetlige procedurer ikke er effektive, giver stærke signaler om straffrihed og øger risikoen for kriminel infiltration af de politiske og økonomiske systemer. Landene skal sætte hårdere ind over for kriminelle grupper, sikre, at forbindelser mellem kriminalitet og politik ikke tolereres, og gøre langt mere brug af beslaglæggelse og konfiskation af aktiver i sager om organiseret kriminalitet og korruption.

Regeringerne skal også fremme og beskytte rettighederne for personer med handicap yderligere i overensstemmelse med FN's konvention om rettigheder for personer med handicap og bekæmpe diskrimination af minoriteter. Der er gjort begrænsede fremskridt med hensyn til at forbedre sårbare romaers socioøkonomiske situation. Eksisterende strukturelle problemer har ført til, at sårbare romaer rammes uforholdsmæssigt hårdt af covid-19-krisen og de dertil knyttede restriktive foranstaltninger. På topmødet mellem EU og Vestbalkan i juli 2019 i Poznań forpligtede Vestbalkans ledere sig til at opfylde konkrete målsætninger for romaernes integration inden tiltrædelsen på områderne uddannelse, beskæftigelse, sundhed, boligforhold, civil dokumentation og bekæmpelse af sigøjnerhad.

Der er behov for en større indsats for at fremme og beskytte børns rettigheder i udvidelseslandene, hvor der skal sættes hurtigt ind for at styrke beskyttelsen af børn og børneforsorgssystemerne. Der er også et presserende behov for at forbedre beskyttelses- og rådgivningstjenester for børn, navnlig når de er i kontakt med retssystemet og i forbindelse med tilbageholdelse af unge, herunder den for begrænsede anvendelse genoprettende retfærdighed.

Der er behov for en større indsats for at sikre ligestilling mellem kønnene og for at forebygge og bekæmpe forskelsbehandling, chikane og kønsbaseret vold. Antallet af rapporter om sager om vold i hjemmet er steget i hele regionen i den periode, hvor borgerne har været i isolation i hjemmet på grund af covid-19. Kvinder er stadig underrepræsenterede i beslutningsprocesser og på arbejdsmarkedet.

Trods ophævelsen af undtagelsestilstanden er der fortsat alvorlige tilbageskridt i Tyrkiet, hvor oppositionens udøvelse af retten til ytringsfrihed og formidling fortsat er stærkt begrænset som følge af den uforholdsmæssige gennemførelse af de restriktive foranstaltninger. Det stærke pres på ytringsfriheden og intimideringen af medierne fortsatte som i de foregående år med anholdelser, tilbageholdelser, retsforfølgelse, domfældelser og afskedigelser af mediemedarbejdere, hvilket førte til censur og selvcensur blandt mediefolk. Tyrkiet er nødt til at vedtage en handlingsplan for menneskerettigheder, der skal træde i stedet for handlingsplanen for forebyggelse af krænkelser af den europæiske menneskerettighedskonvention, for at sikre fuld respekt for menneskerettighederne.

I Kosovo er der kun gjort begrænsede fremskridt. Selv om der fortsat er et levende medielandskab og meningspluralisme, har medierne svært ved at klare sig økonomisk på et kommercielt grundlag, og det offentlige radio- og tv-selskab er fortsat sårbart over for politisk pres og indflydelse. Den manglende finansielle bæredygtighed gør medierne sårbare over for politiske og forretningsmæssige interesser.

Ytringsfrihed samt mediefrihed og -pluralisme er demokratiske søjler, da de er afgørende elementer i en åben og fri debat. Selv om de grundlæggende bestemmelser er på plads, er der behov for en hurtig indsats for at sikre ytringsfriheden og mediernes uafhængighed i hele regionen. Dette er det område, hvor der er gjort mindst fremskridt i det seneste år. Trusler, intimidering og vold mod journalister giver stadig anledning til alvorlig bekymring, og efterforskningen og retsforfølgelsen af sådanne angreb går langsomt i hele regionen. Det er nødvendigt at gøre en større indsats for at sikre public service radio- og tv-selskabernes uafhængighed, fremme gennemsigtigheden i den offentlige og private finansiering af medierne og gribe ind over for det fordrejede reklamemarked i alle landene i regionen.

Der er ikke gjort fremskridt i Tyrkiet. Den retlige ramme og den institutionelle struktur skal stadig forbedres for at undgå enhver form for ubehørig politisk indflydelse i efterforsknings- og retsforfølgelsesfaserne i korruptionssager.

I Serbien er der kun gjort begrænsede fremskridt. Antikorruptionsagenturets uafhængighed blev styrket via operationelle skridt, men der er behov for konkrete forbedringer med hensyn til gennemsigtighed og vurdering og afbødning af korruptionsrisici i sektorer, der er særligt sårbare over for korruption på disse områder.

På Vestbalkan og i Tyrkiet er der fortsat udbredt korruption. Det er nødvendigt at opnå solide resultater i bekæmpelsen af korruption for at imødegå de reelle trusler mod de demokratiske strukturer og sikre et stabilt og gennemsigtigt erhvervsklima. De fremskridt, der er gjort med hensyn til at bekæmpe korruption på højt og mellemhøjt niveau, varierer på tværs af regionen, selv om tempoet er aftaget generelt, og resultaterne i de fleste lande opfylder langt fra kravene til medlemskab. Korruption på højt niveau og politisk korruption skal bekæmpes på en klarere og mere konsekvent måde. Et positivt tegn på engagement er aftalen mellem Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kosovo, Montenegro og Nordmakedonien om at deltage i foranstaltningen under den prioriterede Sofiadagsorden vedrørende overvågning af retssager om korruption og organiseret kriminalitet på højt plan. Dette spørgsmål skal drøftes nærmere med Serbien. Offentlige udbud er fortsat særlig udsat for udbredt korruption. Kontrolmekanismerne under hele udbudsprocessen skal styrkes, og gennemsigtigheden skal øges betydeligt ved hjælp af solide og ambitiøse foranstaltninger.

I Tyrkiet fortsatte de alvorlige tilbageskridt siden kupforsøget i 2016. Det politiske pres og forflyttelserne af et stort antal dommere og anklagere mod deres vilje fortsatte, hvilket yderligere underminerer det tyrkiske retsvæsens uafhængighed, og der er fortsat alvorlige bekymringer, navnlig over retsvæsenets systemiske mangel på uafhængighed, herunder udnævnelsen af et parallelt system af fredsdommere. Der var bekymring for, at disse procedurer førte til selvcensur og intimidering i retsvæsenet. Muligheden for at tage fat på en række af de nødvendige grundlæggende reformer i forbindelse med vedtagelsen af strategien for reform af retsvæsenet blev forpasset.

I Serbien var der ingen fremskridt i rapporteringsperioden, da landet ikke gennemførte anbefalingerne i Kommissionens foregående rapport. Forfatningsændringer, der skal bringe forfatningen i overensstemmelse med europæiske standarder, er blevet sat i bero indtil efter parlamentsvalget. Denne forsinkelse har konsekvenser for vedtagelsen af den relevante lovgivning, der er nødvendig for at styrke garantierne for retsvæsenets uafhængighed.

Et uafhængigt og effektivt retsvæsen, hvor afgørelser håndhæves effektivt, er af afgørende betydning for retsstatsprincippet. Retskulturen på Vestbalkan ændrer sig fortsat langsomt, og der er ikke tilstrækkelig opbakning til princippet om retsvæsenets uafhængighed og respekt for retsafgørelser. De offentlige myndigheder bør navnlig afholde sig fra indblanding i igangværende sager og fra at kommentere sager offentligt, da det risikerer at underminere domstolsafgørelser.

Retsstatsprincippet er et centralt aspekt af den demokratiske omstilling og det vigtigste benchmark for EU's vurdering af udvidelseslandenes fremskridt hen imod medlemskab. Fremskridtene har varieret betydeligt i løbet af det seneste år. Et positivt element har været, at Vestbalkans operationelle samarbejde med EU's medlemsstater og EU's agenturer er blevet yderligere forbedret og intensiveret inden for bekæmpelse af terrorisme og radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme, samt migration og grænseforvaltning. Det er fortsat en betydelig udfordring at opnå troværdige fremskridt på retsstatsområdet, hvilket ofte hænger sammen med manglende politisk vilje, fortsat forekomst af visse elementer af statslig korruption, begrænsede fremskridt med retsvæsenets uafhængighed, institutionel modstand og stadig vanskeligere rammer for civilsamfundet. Europa-Kommissionen anbefalede, at de nødforanstaltninger, der træffes i forbindelse med covid-19-pandemien, respekterer de grundlæggende principper og værdier, er forholdsmæssige, begrænset til, hvad der er nødvendigt, tidsbegrænsede, gennemføres på en ikkediskriminerende måde, er genstand for retslig og demokratisk kontrol og overordnet set er i overensstemmelse med de europæiske standarder.

For at sikre samarbejde og solidaritet i forhold til covid-19-pandemien blev de første EU-finansierede foranstaltninger iværksat umiddelbart efter udbruddet. Der er blevet omfordelt EU-støtte for ca. 83 mio. EUR, og heraf blev 52 mio. EUR fra faciliteten for flygtninge i Tyrkiet hurtigt mobiliseret til de mest sårbare flygtninge. EU-civilbeskyttelsesmekanismen blev aktiveret i slutningen af maj 2020 for at støtte Tyrkiet i forbindelse med hjemtransporten af tyrkiske borgere, der var strandet i Peru og Colombia.

Den 1. oktober 2020 erklærede Det Europæiske Råd, at EU har en strategisk interesse i stabile og sikre forhold i det østlige Middelhavsområde og i udviklingen af samarbejdsbaserede og gensidigt berigende forbindelser med Tyrkiet. Forudsat at de konstruktive bestræbelser på at stoppe de ulovlige aktiviteter over for Grækenland og Cypern fastholdes, er Det Europæiske Råd nået til enighed om at iværksætte en positiv politisk dagsorden mellem EU og Tyrkiet med specifikt fokus på moderniseringen af Toldunionen og handelslettelse, mellemfolkelige kontakter, dialoger på højt plan og fortsat samarbejde om migrationsspørgsmål i overensstemmelse med erklæringen fra EU og Tyrkiet fra 2016. Det Europæiske Råd understregede også, at EU i tilfælde af nye ensidige handlinger eller provokationer i strid med folkeretten vil bruge alle de instrumenter og de muligheder, som det råder over, herunder i overensstemmelse med artikel 29 i TEU og artikel 215 i TEUF, med henblik på at forsvare sine og medlemsstaternes interesser.

Tyrkiet har imidlertid fortsat bevæget sig længere væk fra Den Europæiske Union med alvorlige tilbageskridt på områder som demokrati, retsstaten, grundlæggende rettigheder og retsvæsenets uafhængighed. De fortsatte anholdelser og varetægtsfængslinger i henhold til generel antiterrorlovgivning af oppositionsledere, menneskerettighedsaktivister, journalister, civilsamfundet og akademikere er dybt bekymrende. I juni 2019 noterede Rådet sig med henvisning til sine konklusioner af 26. juni 2018, at Tyrkiets tiltrædelsesforhandlinger reelt er gået i stå, og at det ikke kan overvejes at åbne eller lukke yderligere kapitler. Tyrkiets udenrigspolitik var i stigende grad i konflikt med EU's prioriteter under den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, navnlig på grund af Tyrkiets militære operationer i det nordøstlige Syrien og de to aftalememoranda, der blev undertegnet med den libyske nationale samlingsregering, det ene om sikkerhedssamarbejde, der førte til større tyrkisk indblanding i den libyske konflikt, og det andet om afgrænsningen af den maritime jurisdiktion, der ikke tager hensyn til græske øers suveræne rettigheder. I lyset af Tyrkiets uautoriserede boreaktiviteter i det østlige Middelhavsområde besluttede EU i juli 2019 at iværksætte en række foranstaltninger, herunder for ikke at afholde møde i Associeringsrådet EU-Tyrkiet og yderligere dialogmøder på højt plan mellem EU og Tyrkiet på nuværende tidspunkt. EU vedtog endvidere en ramme for målrettede foranstaltninger mod Tyrkiet i november 2019 og besluttede i februar 2020 at tilføje to personer på listen under denne sanktionsramme.

Tyrkiet er en vigtig partner for EU og et kandidatland. Dialogen og samarbejdet med Tyrkiet er blevet videreført, navnlig med hensyn til håndtering af migrationsudfordringerne, til trods for bekymringen over begivenhederne ved den græsk-tyrkiske grænse i marts 2020. Tyrkiet har videreført sine prisværdige bestræbelser på at huse omkring 4 millioner flygtninge fra Syrien og andre lande og er dermed værtsland for det største flygtningesamfund i verden. EU fortsatte med at yde betydelig støtte til flygtninge og værtssamfund i Tyrkiet, hvilket konkret viser EU's solidaritet. Faciliteten for flygtninge i Tyrkiet har mobiliseret 6 mia. EUR. Der er indgået kontrakter for i alt 5,1 mia. EUR, hvoraf 3,8 mia. EUR er blevet udbetalt. I juli 2020 besluttede EU at mobilisere yderligere 485 mio. EUR for at sikre videreførelsen af vigtige humanitære bistandsprojekter under faciliteten indtil udgangen af 2021. Udbetalingerne under faciliteten nåede i gennemsnit op på 60 mio. EUR om måneden i referenceperioden, hvilket tyder på en hurtigere gennemførelse. Der er fortsat syv kontrakter, som skal underskrives, ud af i alt ca. 115. Der vil fortsat være behov for at bistå flygtninge, der er påvirket af krisen i Syrien, og deres værtslande, og det bemærkes i den nylige meddelelse om en ny pagt om asyl og migration, at det vil være vigtigt, at EU fortsat og vedvarende yder finansiering i en eller anden form .

Gennemførelsen af den handlingsplan, der er knyttet til strategien for Vestbalkan for 2018, er fortsat i det forløbne år. Strategien fokuserede på områder, hvor der er behov for yderligere reformer og bestræbelser fra partnerne på Vestbalkan, og på EU's øgede støtte til regionen. En væsentlig del af disse foranstaltninger blev efterfølgende godkendt af EU-medlemsstaterne og partnerne på Vestbalkan via den prioriterede Sofiadagsorden, som blev vedtaget på topmødet i Sofia i maj 2018. Bilaget til denne meddelelse indeholder en opdatering af de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af de forskellige tiltag.

Siden den sidste udvidelsespakke har Rådet også vedtaget konklusioner , der støtter de 14 centrale prioriteter i Kommissionens udtalelse om Bosnien-Hercegovinas ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union . Kommissionens udtalelse, der blev offentliggjort i maj 2019, indeholder en omfattende køreplan for reformer, der skal vejlede og støtte landet på vejen mod EU-integration. For så vidt angår Kosovo * blev der gjort begrænsede fremskridt med EU-relaterede reformer, navnlig på grund af en langvarig valgperiode og to regeringsændringer. Det er vigtigt, at myndighederne i Kosovo bestræber sig endnu mere på at komme videre mod et EU-medlemskab, herunder ved gennemførelse af stabiliserings- og associeringsaftalen.

For første gang vurderer Kommissionen den overordnede balance i tiltrædelsesforhandlingerne med både Montenegro og Serbien og fremsætter forslag om vejen frem. På de regeringskonferencer, der efter planen skal afholdes efter offentliggørelsen af Kommissionens årlige pakke, kan der hermed føres politisk dialog om reformer og gøres status over den overordnede tiltrædelsesproces. Derudover kan planlægningen fastsættes for det kommende år, herunder åbning og lukning af kapitler og eventuelle korrigerende foranstaltninger.

Rapporteringen i dette års udvidelsespakke afspejler også forslagene i den styrkede tilgang til tiltrædelsesprocessen. Vurderingerne og henstillingerne til landene, navnlig de fremadskuende retningslinjer for specifikke reformprioriteter, er endnu klarere og mere præcise. Rapporterne skaber større gennemsigtighed bl.a. med hensyn til tiltrædelsesforhandlingernes status og omfanget af de grundlæggende reformers gennemførsel. De indeholder sammenligninger af de grundlæggende reformers resultater samt eksterne indekser som supplement til Kommissionens vurderinger. Der blev anmodet om større bidrag fra medlemsstaterne, som blev hørt under processen og har leveret input og ekspertise, herunder gennem deres ambassader. Rapporterne indeholder også vurderinger af myndighedernes offentlige politiske tilsagn vedrørende det strategiske mål om at tiltræde EU.

Efterfølgende godkendte Rådet (almindelige anliggender) i marts 2020 Kommissionens meddelelse, og det besluttede at indlede tiltrædelsesforhandlinger med Albanien og Nordmakedonien og opfordrede Kommissionen til at fremlægge udkast til forhandlingsrammer for de to lande.

Den 5. februar vedtog Europa-Kommissionen meddelelsen om styrkelse af tiltrædelsesprocessen — Et troværdigt EU-perspektiv for landene på Vestbalkan . Meddelelsen, der blev godkendt af Rådet i marts, indeholder konkrete forslag til at styrke tiltrædelsesprocessen ved at gøre den mere forudsigelig, mere troværdig, mere dynamisk og med en stærkere politisk styring. Det understreges, at tiltrædelsesprocessen er baseret på objektive og klare kriterier og streng konditionalitet og styrker reversibiliteten, således at EU mere effektivt og forholdsmæssigt kan sanktionere alvorlig stagnation eller tilbagegang med hensyn til gennemførelse af reformer. I Kommissionens forslag understreges betydningen af en meritbaseret tiltrædelsesproces, der bygger på tiltro, gensidig tillid og klare forpligtelser for Den Europæiske Union og Vestbalkan, med et endnu stærkere fokus på grundlæggende reformer. Den 2. marts fremlagde Kommissionen opdateringer vedrørende gennemførelsen af reformer i Albanien og Nordmakedonien . Opdateringerne viste, at begge lande havde intensiveret deres indsats og leveret yderligere håndgribelige og holdbare resultater på de nøgleområder, der er udpeget i Rådets konklusioner fra juni 2018.

I forhold til Tyrkiet har EU indtil videre omlagt 83 mio. EUR til støtte for bekæmpelsen af covid-19 og dem, der er mest berørt. I forbindelse med faciliteten for flygtninge i Tyrkiet iværksatte Kommissionen straks oplysningsaktiviteter for flygtningebefolkningen, som er blandt de mest sårbare mennesker. Der blev opnået enighed med den tyrkiske regering om at mobilisere opsparede midler og midler til uforudsete udgifter under faciliteten til støtte for nationale covid-19-foranstaltninger. Denne støtte vil fortsætte, og Tyrkiet gav således tilsagn om et bidrag på 75 mio. EUR til støtte for søgningen efter en vaccine på topmødet om den globale indsats mod covid-19 den 4. maj.

I meddelelsen fra april udstikkes rammerne for planen for økonomisk genopretning og investeringer for regionen, der vedtages sideløbende med denne meddelelse. Formålet med planen for økonomisk genopretning og investeringer er at sætte skub i den langsigtede økonomiske genopretning, fremme den økonomiske vækst og støtte de reformer, der er nødvendige for at komme videre mod et EU-medlemskab, herunder bringe Vestbalkan tættere på EU's indre marked. Den har til formål at frigøre regionens uudnyttede økonomiske potentiale og det betydelige potentiale for øget økonomisk samarbejde og handel inden for regionen.

Disse og andre foranstaltninger blev fastlagt i Kommissionens meddelelse om støtte til Vestbalkan til bekæmpelsen af covid-19 og genopretningen efter pandemien , der blev vedtaget den 29. april. I denne meddelelse blev der redegjort for den øjeblikkelige EU-støtte til Vestbalkan til bekæmpelsen af covid-19. Meget kort tid efter mødtes EU's og Vestbalkans ledere via videokonference den 6. maj på topmødet i Zagreb, hvor EU gentog sin stærke solidaritet med Vestbalkan og bekræftede det europæiske perspektiv for regionen.

Den aktuelle pandemi har tydeligt vist, hvordan EU og Vestbalkan sammen tackler fælles udfordringer. Der er bl.a. tale om fælles indkøb af medicinsk udstyr, inddragelse af regionen i arbejdet i EU's Udvalg for Sundhedssikkerhed, fritagelse af regionen for EU's ordning for udførselstilladelser for personlige værnemidler og levering fra EU af testudstyr, der er udviklet af Europa-Kommissionens Fælles Forskningscenter, for at sikre, at covid-19-test fungerer korrekt på Vestbalkan. Samarbejdet mellem EU og Vestbalkan og støtten fra EU går langt videre end, hvad nogen anden partner har tilbudt Vestbalkan, og det afspejler regionens strategiske forankring.

EU har mobiliseret en pakke på over 3,3 mia. EUR til gavn for borgerne og virksomheder på Vestbalkan . Pakken omfatter reallokeringer fra instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) på 38 mio. EUR til øjeblikkelig støtte til sundhedssektoren, navnlig i form af levering af væsentligt udstyr, der kan redde liv, såsom personlige værnemidler, masker og respiratorer, 389 mio. EUR til samfundsmæssig og økonomisk genopretning og yderligere 455 mio. EUR til den økonomiske genopretningspakke for regionen i tæt samarbejde med de internationale finansielle institutioner, og 8 mio. EUR fra instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred, til støtte for covid-19-foranstaltninger for migranter, flygtninge og asylansøgere på Vestbalkan samt et forslag om makrofinansiel bistand på 750 mio. EUR og en bistandspakke på 1,7 mia. EUR fra Den Europæiske Investeringsbank.

Siden den nye Kommission tiltrådte i slutningen af 2019, er der sket en store fremskridt med EU's udvidelsesdagsorden. I februar 2020 vedtog Kommissionen forslag om at styrke tiltrædelsesprocessen, og i marts godkendte medlemmerne af Det Europæiske Råd beslutningen truffet af Rådet (almindelige anliggender) om at indlede tiltrædelsesforhandlinger med Republikken Albanien og med Republikken Nordmakedonien. På topmødet mellem EU og Vestbalkan den 6. maj 2020 bekræftede EU's ledere på ny, at EU er fast besluttet på at intensivere sit engagement i regionen yderligere, og så med tilfredshed på Vestbalkanpartnernes tilsagn om at gennemføre de nødvendige reformer omhyggeligt og ihærdigt.

EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 6.10.2020 COM(2020) 660 final BILAG

til Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget Meddelelse om EU's udvidelsespolitik 2020 {SWD(2020) 350 final} - {SWD(2020) 351 final} - {SWD(2020) 352 final} - {SWD(2020) 353 final} - {SWD(2020) 354 final} - {SWD(2020) 355 final} - {SWD(2020) 356 final}