KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
Bruxelles, den27.9.2000
KOM(2000) 594 endelig
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN
Strukturelle indikatorer
iiMEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN
Strukturelle indikatorer
RESUMÉ
Formålet med denne
meddelelse er at
opstille et første sæt af
indikatorer til brug for
den sammenfattende
rapport.I denne meddelelse foreslås et sæt af indikatorer, der vil
blive anvendt i den sammenfattende rapport til Det
Europæiske Råds forårsmøde i 2001. Herved
imødekommes Det Europæiske Råds anmodning fra mødet
i Feira om, at Kommissionen inden udgangen af september
måned skulle udarbejde en rapport "om den foreslåede
fremgangsmåde for indikatorer og benchmarks både inden
for bestemte politikområder og i den sammenfattende
rapport til Det Europæiske Råds forårsmøde for at sikre
den nødvendige konsekvens og en ensartet præsentation."
De valgte indikatorer
skal gøre det muligt at
måle fremskridt i
gennemførelsen af
Lissabon-strategien...Valget af indikatorer afhænger af den sammenfattende
rapports formål, som er at evaluere resultaterne med
hensyn til gennemførelsen af Lissabon-strategien, hvis
s i g t ee ra to m s t i l l eE Ut i l "at blive den mest
konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i
verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk
vækst med flere og bedre job og større social
samhørighed." Lissabon-konklusionerne opfordrer til
udarbejdelse af en rapport og en række indikatorer på fire
politikområder, nemlig beskæftigelse, innovation,
økonomisk reform og social samhørighed, og understreger
også betydningen af at anvende et passende policy mix for
at nå dette strategiske mål.
De valgte indikatorer til brug for den sammenfattende
rapport har først og fremmest til formålat måle resultaterne
inden for disse fire politikområder. Yderligere er der
medtaget en række baggrundsindikatorer for at illustrere de
generelle økonomiske rammer for de igangværende
reformer. Selvomindikatorerne er klassificeret efter de fire
områder, er der tætte relationer mellem disse
politikområder og deoverordnede økonomiske resultater.
... men antallet bør
være begrænset.I meddelelsen opstilles 27 nøgleindikatorer, hvilket er
tilstrækkeligt få til at garantere håndterbarheden og
fastholde fokus i debatten, og samtidigt tilstrækkeligt
mange til at give et afbalanceret billede af hvordan
økonomien fungerer inden for de fire politikområder.
Listen er opstillet på grundlag af mange flere detaljerede
indikatorer, som anvendes i de forskellige processer og
handlingsplaner, hvor de respektive spørgsmål behandles
iiimere dybdegående.
Sigtet i udvælgelsen har været, at indikatorerne skal
imødekomme Lissabon-kravet, således at de effektivt kan
måle resultaterne på de fire områder. Flere andre faktorer
er taget i betragtning, navnlig oplysningernes
tilgængelighed og sammenlignelighed samt
nødvendigheden af ikke at lægge for stor en del af byrden
ved dataindsamlingenover på medlemsstaterne.
Udviklingen af
indikatorer er en
løbende proces.Dette er første år, hvor der skal skabes enighed om sættet
af indikatorer, og hvor der skal udarbejdes en
sammenfattende rapport. Anvendelsen af indikatorer og
benchmarks har inden for de forskellige områder bredt sig i
et ulige tempo og er på alle politikområderne et område i
udvikling. I meddelelsen lægges der derfor vægt på
behovet for fleksibilitet med hensyn til listens indikatorer,
så de kan forbedres. Meddelelsen indeholder også en liste
over indikatorer, der bør udvikles, hvilket afspejler behovet
for at forbedre oplysningerne ifremtiden.
Indikatorerne udgør
forskellige dele af det
samme billede...Opretholdelse af et passende policy mix, gennemførelsen
af strukturelle reformer for at forbedre
markedsfunktionerne og styrke økonomiens
innovationsevne samt udviklingen af strategier til støtte for
jobskabelsen og den sociale samhørighed er indbyrdes
supplerende og styrkende elementer på vejen hen imod en
konkurrencedygtig og dynamisk videnbaseret økonomi. De
valgte indikatorer bør derfor ikke ses isoleret, men snarere
som forskellige dele afdet samme billede.
..., der sammenstykkes i
den sammenfattende
rapportFordi den måler medlemsstaternes resultater i
overholdelsen af de økonomiske og socialpolitiske
nøglemål, gør den sammenfattende rapport os bedre i stand
til at kortlægge stærke og svage punkter og baner således
vejen for korrigerende foranstaltninger. De strukturelle
indikatorer er dog ingen erstatning for dybdegående
kvalitative vurderinger.
Rationalet bag valget
af indikatorer er ...Teksten indeholder en kort beskrivelse af hver af de valgte
indikatorersfortolkningogpolitiskerelevans.
... at illustrere den
overordnede økono-
miske ramme for de
igangværende
reformer...Indikatorerne for dengenerelle økonomiske baggrund giver
den overordnede økonomiske kontekst for de strukturelle
reformer af arbejds-, vare- og kapitalmarkederne.
Indikatorerne vedrører bæredygtig vækst og økonomisk
dynamik, da dette er det endelige mål for de strukturelle
reformer, men også makroøkonomisk stabilitet, fordi et
passende policy mix bør styrke de positive virkninger af
reformerne.
iv... at evaluere job-
skabelsen,Jobskabelse er nøglen til større økonomisk velfærd og
social samhørighed. Det Europæiske Råd understregede
derfor iLissabonbehovet for at styrke beskæftigelsen iEU
gennem udvikling af en aktiv beskæftigelsespolitik. Der er
fastlagt specifikke mål for ledigheden og kvindernes
beskæftigelsesgrad, og disse to elementer samt
beskæftigelsesgraden for ældre arbejdstagere indgår i
beskæftigelsesindikatorerne. Ledigheden og
langtidsledigheden kan påvise strukturelle problemer på
arbejdsmarkedet. Livslang uddannelse indgår som
nøgleelement i en aktiv beskæftigelsespolitik, mens
beskatningen af lavtlønnede er medtaget, fordi den kan
fremmeeller hæmme beskæftigelsen, navnligafufaglærte.
... EU's innovations-
evne,Et andet væsentligt element i Lissabon-strategien er at
forbedre EU's innovationsevne. Investeringer i uddannelse,
forskning og udvikling samt informations- og
kommunikationsteknologi indgår som indikatorer for
indsatsen på disse områder. Indsatsens effektivitet kan
måles i udbredelsen af Internet-adgangen, patenter på
højteknologiske områder og eksport af højteknologiske
produkter. Risikovillig kapital er også medtaget, idet
effektive markeder for risikovillig kapital spiller en vigtig
rolle for innovative, hurtigt-voksende SMV.
... reformerne af vare-
og kapitalmarkederne,
samtFor fuldt ud at drage fordel af de strukturelle reformer er
der behov for en helhedsorienteret tilgang, som tager højde
for relationerne mellem de forskellige markeder.
Arbejdsmarkeds- og innovationspolitikkerne bør derfor
ledsages af reformer af vare- og kapitalmarkederne.
Indikatorerne for økonomisk reform måler resultaterne med
at nå til mere effektive og velfungerende vare- og
kapitalmarkeder. Indikatorerne for handelsintegration og
relative prisniveauer skal måle resultaterne med hensyn til
at forbedre markedsintegrationen og -effektiviteten.
Priserne i netværksindustrierne måler resultaterne med
hensyn til liberaliseringen af disse sektorer, og indikatorer
for offentlige indkøbsaftaler og statsstøtte måler de
forvridninger i varemarkedernes funktionsmåde, der
forårsages af statslige indgreb. For så vidt angår
kapitalmarkederne måler indikatorerne for
grænseoverskridende bankvirksomhed og kapital rejst på
aktiemarkederne de finansielle markeders integration og
effektivitet.
... den sociale
samhørighed.Opbygningen af et videnbaseret samfund og indførelsen af
økonomiske reformer skalgå hånd i hånd med stærk social
samhørighed. Indikatorerne for den sociale samhørighed
omfatter indikatorer for fattigdom og indkomstspredning
samt den dermed forbundne risiko for social udstødelse.
vRegionale forskelle måles gennemen indikatorfor regional
samhørighed. Indikatoren for uddannelsesmæssige
resultater afspejler betydningen af lavt uddannelsesniveau
somen faktor, derbidrager tilsocialudstødelse. På især det
sociale område er arbejdet med indikatorerne dog stadig i
sin vorden, og det kan forventes, at arbejdet i Gruppen på
Højt Plan vedrørende Social Beskyttelse vil føre til mere
velegnede indikatorer.
6MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN
Strukturelle indikatorer
I. B AGGRUND
1. Det er i artikel 2 i traktaten fastlagt, at EU har som mål at fremme
økonomiske og sociale fremskridt og et højt beskæftigelsesniveau. EU satte sig på Det
Europæiske Råds ekstraordinære møde i Lissabon i marts 2000 et "nyt strategisk mål
for det næste tiår: at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede
økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere
og bedre job og større social samhørighed" (punkt 5 iFormandskabets konklusioner).
Det Europæiske Råd erkendte behovet for regelmæssigt at drøfte og vurdere
resultaterne med hensyn til at nå dette mål på grundlag af strukturelle indikatorer, der
vedtages i fællesskab. Med dette for øje opfordrede Det Europæiske Råd (punkt 36)"... Kommissionen til hvert år at udarbejde en sammenfattende rapport om
fremskridtene på grundlag af nærmere bestemte strukturelle indikatorer vedrørende
beskæftigelse, innovation, økonomiske reformer og social samhørighed."
2. Det Europæiske Råd anmodede på mødet i Feira i juni 2000 Kommissionen
om at påbegynde arbejdet ved "inden udgangen af september måned at forelægge en
rapport om den foreslåede fremgangsmåde for indikatorer og benchmarks både indenfor bestemte politikområder og i den sammenfattende rapport til Det Europæiske
Rådsforårsmøde for at sikre den nødvendige konsekvens og en ensartet præsentation"
(punkt 38,tredje led).
3. Nærværende meddelelse er Kommissionens svar på den anmodning, somDet
Europæiske Råd fremsatte på møderne i Lissabon og Feira. I meddelelsen opstilles et
sæt af nøgleindikatorer med henblik på anvendelse i den sammenfattende rapport iforåret 2001. Afsnit II indeholder en begrundelse for anvendelsen af de strukturelle
indikatorer, og der redegøres for de største fordele, men også ulemperne ved denne
fremgangsmåde. Afsnit III indeholder en analytisk ramme, der samlernøgleelementerne i Lissabon-strategien og illustrerer de mange indbyrdes forbindelser
mellem dem. I afsnit IV redegøres for de vigtigste principper, der ligger til grund for
udvælgelsen af indikatorerne. I afsnit V præsenteres selve nøgleindikatorerne. Dergives en kort beskrivelse af, hvordan den enkelte indikator skal fortolkes, og dens
politiske relevans. Da arbejdet med indikatorerne er en løbende proces, og da en del
særligt nyttige indikatorer ikke er tilgængelige for øjeblikket på grund afmetodeproblemer og statistiske vanskeligheder, kortlægges endvidere i afsnit VI de
hovedområder, hvor indikatorerne bør udbygges ifremtiden.
II. F
ORMÅLET MED ANVENDELSE AF INDIKATORER
4. Anvendelsen af strukturelle indikatorer og en regelmæssig evaluering af de
strukturelle resultater på grundlag af kvantitative indikatorer, der er vedtaget i
fællesskab, kan ial væsentlighed begrundes ito forhold:
7(i) overvågning af resultaterne med hensyn til både at nå de fastsatte mål og at
gennemføre politikkerne og
(ii) evaluering afpolitikkernes effektivitet.5. Målsætning (i) synes rimelig let at opfylde (om end det kan indebære et
betydeligt statistisk arbejde), hvorimod målsætning (ii) udgør en langt større
udfordring, da det kræver en forståelse af relationerne mellem de politiskeforanstaltninger og de målte resultater. Fremskridt med hensyn til at åbne offentlig
forsyningsvirksomhed for konkurrence kan f.eks. overvåges ved at undersøge
ændringerne i markedsstrukturen som følge af nytilkomne konkurrenter på markedet.Effektiviteten af denne liberaliseringsproces er imidlertid noget vanskeligere at måle.
En sådan evaluering kan under alle omstændigheder først finde sted efter
begivenheden, når de nødvendige oplysninger (eksempelvis priserne for disseoffentlige forsyningsopgaver) er blevet tilgængelige. En evaluering af tidligere
politiks effektivitet kan under alle omstændigheder være en vigtig lektie for
fremtiden.
6. Erfaringer med overvågningen af økonomiske politikker i de seneste år,
navnlig af økonomiske reformer, har vist, at der er behov for en kvantificering af de
økonomiske resultater og den politiske indsats. Der gøres mere og mere brug afbenchmarking og "gruppepres" i overvågningen og koordineringen af politikkerne.
Begge instrumenter bidrager til kortlægningen af strukturelle svagheder og styrker på
såvel EU-plan som medlemsstatsplan. For dog fuldt ud at kunne udnytte disseinstrumenter er der behov for pålidelige indikatorer, der er sammenlignelige over
grænserne og over tid for samtlige medlemsstater, for EU som helhed samt for de
lande, der bruges sombenchmarks.
7. EU's strategiske målom "at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske
videnbaserede økonomi i verden..." indebærer, at benchmarklandene i princippet bør
være dem, der frembyder de bedste resultater i verden. Det er imidlertid nødvendigtat være pragmatisk i valget af benchmarks. I praksis vil oplysningernes
tilgængelighed ofte begrænse valget af benchmarks til de bedste EU-medlemsstater
eller USA. Der vil også blive brug for indikatorer på EU-plan for f.eks. atsammenligne BNP pr. indbygger både mellem EU-landene indbyrdes og mellem EU
ogUSA.
8. Enkle og objektive, kvantitative politik- og resultatrelaterede indikatorer kan
spille en vigtig rolle med hensyn til at påvise vanskeligheder, måle resultaterne i
forhold til de fastsatte mål, vejlede beslutningstagerne i deres udformning af
politikker og henlede offentlighedens opmærksomhed på, hvad der står på spil.Mange indikatorer giver dog ikke mulighed for en stærk (normativ) fortolkning, dvs.
at høje eller lave værdier skulle være indikation for godt eller dårligt, og bør fortolkes
i sammenhæng med andre oplysninger eller kombineres med andre indikatorer.Arbejdsstyrkens produktivitet fungerer f.eks. godt som indikator for gode økonomiske
resultater, selv om tilstedeværelsen af en høj produktivitet i nogle lande kan være
udtryk for afskedigelser eller utilstrækkelig jobskabelse.
9. Endelig er det ofte vanskeligt at nå til en fuldstændig sammenlignelighed
mellem flere forskellige lande, fordi oplysningerne er begrænsede, fordi de kommer
8fra forskellige institutionelle kilder, eller fordi de afviger i deres strukturelle
opbygning. Hertil kommer, at en række indikatorer i forskellig grad påvirkes af
konjunktursvingninger. De strukturelle indikatorer er naturligvis ingen erstatning fordybdegående kvalitative vurderinger. Af samtlige ovenstående årsager bør de her
opstillede indikatorer for strukturelle resultater kun fortolkes i forbindelse med den
analytiskeramme idensammenfattenderapport.
III. A
NALYTISKRAMME
10. De her udvalgte indikatorer kommer til at danne grundlag for
Kommissionens årlige sammenfattende rapport. Valg af indikatorer afhænger
naturligvis af rapportens formål. Som fastlagt i Lissabon skal den sammenfattende
rapport fokusere på resultaterne inden for de fire politikområder (beskæftigelse,
innovation og forskning, økonomisk reform og social samhørighed) i lyset af det
strategiske mål, der blev fastlagt i Lissabon om, at EU skal blive den mest
konkurrencedygtige økonomi i verden. Dette skal også bidrage til at sikre en
overordnet sammenhæng i strukturpolitikkerne inden for de fire politikområder og en
effektiv overvågning af resultaterne inden for de fire områder. Dette kan om
nødvendigt føre tilentilpasning afpolitikkerne.
11. De valgte nøgleindikatorer til brug i den sammenfattende rapport bør derfor
muliggøre måling afresultaterne på de fire politikområder. Yderligere er der medtageten række baggrundsindikatorer for at illustrere den overordnede økonomiske kontekst,
som danner rammen for de igangværende reformer. Erfaringerne viser, at stabile og
sunde makroøkonomiske rammer er en forudsætning for vækst og beskæftigelse.Indikatorer for økonomiens overordnede resultater er også nødvendige for at måle
fremskridtene hen imod ovennævnte strategiske mål.
12. Indikatorerne bør ikke ses isoleret, men snarere som forskellige dele af det
samme billede. Det endelige mål for de strukturelle reformer (se rubrikken nedenfor)
er at forbedre EU-økonomiens dynamik og effektivitet som drivkraft for vækst og
jobskabelse, hvilket dernæst bidrager til at bekæmpe social udstødelse. Sundeøkonomiske perspektiver og gunstige vækstudsigter understøttet af et passende policy
mix skulle gøre det meget lettere at iværksætte de strukturelle reformer og optimere
resultaterne heraf. Udformningen af politikker til støtte for social samhørighed,gennemførelsen af strukturelle reformer for at forbedre markedsfunktionerne og
opretholdelse af et passende makroøkonomisk policy mix er således indbyrdes
supplerende og forstærkende elementer i opbygningen af en konkurrencedygtig ogdynamisk videnbaseret økonomi.
Rubrik: Værktøjer tildenstrukturellereform
Strukturpolitik fokuserer på økonomiens udbudsside. Deres sigte er at øge produktionspotentialet ved at
øge forsyningen af produktionsfaktorer (arbejdskraft eller kapital). Sigtet kan også være at forbedre
arbejds-, kapital- eller varemarkedernes funktion og dermed øge den indbyrdes faktoreffektivitet og den
fleksibilitet, hvormed økonomien reagerer over for økonomiske chok. Begge tilfælde bør resultere i enstigningi en økonomisholdbareøkonomiskevækst.
Der skelnes normalt mellem at øge kvantiteten og kvaliteten af arbejdskraftudbuddet (med flere og bedre
jobs til følge). Den udbudte mængde arbejdskraft afhænger af mange faktorer (herunder befolkningens
9vækst, ledigheden, arbejdstid), som i forskellig grad kan påvirkes med politiske tiltag. På lignende vis kan
arbejdskraftens kvalitet (eller "humankapital") øges gennem uddannelse, erhvervsuddannelse, livslanguddannelseeller foranstaltninger, der merespecifikt er rettet modat øgesamfundetssocialesamhørighed.
Investeringer i infrastruktur og maskiner, men også i innovation og forskning, øger økonomiens
kapitalmængde. Politisketiltag for at fremme sådanneinvesteringer kan enten virke ved at reducere prisen
for den nødvendige finansielle kapital (gennem bedre fungerende kapitalmarkeder f.eks.) eller ved at øge
detforventedeafkastpåinvesteringen.
Mere velfungerende og effektive markeder bidrager til lavere priser på arbejdskraft og kapital (fremmer
brugen af disse produktionsfaktorer) og til lavere prisniveauer (mulighed for en mere akkomoderendemakroøkonomisk politik). Mere fleksible markeder letter også tilpasningen til økonomiske chok, såøkonomien kan ydesit bedste, fordiressourceallokeringen bliver mereeffektiv.
13. Reformerne på de fire politikområder er indbyrdes forstærkende, da der er
mange forbindelser mellemdem og de overordnede økonomiske resultater. Omstilling
tilen videnbaseret økonomikan blive en kraftig motor for vækst, konkurrenceevne og
beskæftigelse. Motoren kan dog kun køre gnidningsløst, hvis den ikke generes afmakroøkonomiske forstyrrelser eller bremses af strukturelle flaskehalse. Dette
indebærer på den ene side, at der fastholdes en stabilitetsorienteret pengepolitik
understøttet af sunde finanspolitikker på basis af løntilbageholdenhed, og på denanden side, at de strukturelle reformer af EU's arbejds-, kapital- og varemarkeder
fremskyndes. Navnlig kan tempoet i de teknologiske forandringer kræve nye og mere
fleksible reguleringsmetoder. Motoren risikerer ligeledes at løbe tør, hvis ikkesamtlige borgere udstyres med de nødvendige færdigheder for at kunne leve og
arbejde idet nye informationssamfund.
14. Befolkningen er Europas vigtigste aktiv og bør være i centrum for EU's
politikker. Jobskabelse, investeringer ipersoner og udvikling af en aktiv og dynamisk
velfærdsstat er af afgørende betydning såvel for at sikre Europa en plads i den
videnbaserede økonomi som for at sikre, at omstillingen til denne nye økonomi ikkeøger de eksisterende sociale problemer som ledighed, social udstødelse og fattigdom.
Samtidig skal der gøres en indsats for at sikre, at Europa kan tilbyde attraktive
arbejdspladser til de bedste hjerner. Innovation og idérigdom bør belønneshensigtsmæssigt, og de lovgivningsmæssige rammer bør fremme investeringer,
innovation og iværksætterånd.
15. For fuldt ud at drage fordel af de strukturelle reformer er der behov for en
helhedsorienteret og sammenhængende tilgang, som tager hensyn til relationerne
mellem de forskellige markeder. Reformer af kapitalmarkedet, der fører til mere
tilgængelig risikovillig kapital, er eksempelvis et væsentligt element i bestræbelsernepå at stimulere innovation og forskning, som kan bidrage til at øge den europæiske
økonomiske konkurrenceevne. Disse reformer bør dog ledsages af en øget
reformindsats på arbejds- og varemarkederne for at resultere i arbejdspladser og øgetvelfærd. Uden mere velfungerende arbejdsmarkeder, der fremmer jobskabelsen og
letterjobskift tilandre virksomheder eller sektorer, vildet ikke være muligt at udnytte
de beskæftigelses- og vækstmuligheder, som reformen af kapitalmarkedet oginnovationen skaber. Tilsvarende vil en manglende evne til at liberalisere
varemarkederne og fuldføre det indre marked efterlade priserne på et fortsat højt
niveau med tab af konkurrenceevne og arbejdspladser til følge. En omfattendereformindsats kan også tjene til at øge den makroøkonomiske stabilitet. Ved at fjerne
10flaskehalse på udbudssiden kan de økonomiske reformer øge væksten i EU og
samtidig fastholde en lav inflation, hvilket vil kunne bidrage til at nedbringe den høje
strukturelle ledighed og øge densociale samhørighed.
16. Økonomiske reformer og social samhørighed er indbyrdes forstærkende. På
den ene side skaber bedre fungerende markeder arbejdspladser, forbedrer
produktiviteten og øger den sociale og økonomiske samhørighed. F.eks. har deøkonomiske reformer inden for telesektoren ført til større konkurrence og
produktivitet med lavere priser og større adgang til Internet og anden kommunikation
til følge. På den anden side er det lettere at indføre de nødvendige reformer for atforbedre markedsfunktionerne i et samfund med stærk social samhørighed. En
veludformet socialpolitik kan også direkte bidrage til bedre økonomiske resultater.
Den brede vifte afbestræbelser for at styrke samhørigheden iEU er derfor nøglen, dersætter os i stand til at holde gang i EU's omstilling til at blive den mest
konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi iverden.
IV. U
DVÆLGELSESPROCESSEN
17. Antallet af nøgleindikatorer, der skal bruges i den sammenfattende rapport,
skal være tilstrækkeligt lavt til at sikre håndterbarheden og fastholde fokus i den
politiske debat og samtidigt tilstrækkeligt stort til at give et afbalanceret billede af,
hvordan økonomien fungerer inden for de fire politikområder. I denne meddelelse
opstilles en liste på 27 indikatorer for de fire politikområder, hvilket er relativt få i
betragtning af den brede vifte af strukturpolitikker, der behandles, og de mange
mulige strukturelle indikatorer, der findes inden for de forskellige områder. Fordelen
ved at fokusere på et begrænset antal indikatorer er, at beslutningstagerne sættes i
stand til at udsende enkle og klare signaler. Det vil være vanskeligt at reducere
antallet yderligere uden at sætte en effektiv overvågning af forløbet hen imod
Lissabon-strategiens målover styr.
18. En stor del af de udvalgte indikatorer er for nylig blevet anvendt i
udarbejdelsen af De Overordnede Retningslinjer for de Økonomiske Politikker, som i
stadigt større grad fokuserer på de mellem- og langsigtede strukturpolitiske virkninger
og reformer for at fremme økonomisk vækst, beskæftigelse og social samhørighed
samt på omstillingen tilen videnbaseret økonomi. De forskellige indikatorer, der blev
anvendt i Luxembourg- og Cardiff-processerne samt i de forskellige handlingsplaner,
hvor de respektive spørgsmål behandles mere i dybden, indgik i betragtningerne.
Listen over indikatorer til brug for den sammenfattende rapport afspejler således på
bedste vis de vigtigste indikatorer, som har været anvendt i de forskellige andre
sammenhænge til at måle resultater og evaluere politikker. Analysen i den
sammenfattende rapport kan imidlertid føre til en kortlægning af nye behov og
dermed nye indikatorer, hvorefter listen bør revideres.
19. I disse forskellige andre sammenhænge arbejdes der til stadighed på nye
indikatorer eller på at forbedre de allerede brugte. Dette arbejde bør fortsætte, især
med henblik på valg af mulige indikatorer til fremtidig brug i den sammenfattende
rapport. Samtidig bør listen over indikatorer til den sammenfattende rapport være
tilstrækkelig fleksibel for at tage højde for nyudviklede eller forbedrede indikatorer
(f.eks. i forbindelse med det igangværende arbejde om social samhørighed i Gruppen
på Højt Plan vedrørende Social Beskyttelse). Arbejdet med indikatorerne er således et
11fortløbende arbejde, og listen skal kunne tilpasses og nyudviklede indikatorer
medtages som foreslået i afsnit VI. På lignende vis skal der sikres sammenhæng
mellemde indikatorer, der anvendes inden for de forskellige politikområder.
20. På en række områder er der opnået enighed om indikatorerne, og der er et
veludviklet grundlag for tilvejebringelse af statistikker, hvorimod arbejdet med at
opbygge sæt afrelevante indikatorerogindsamle de nødvendige oplysninger først lige
er startet på andre områder. Imidlertid er der så vidt muligt på alle områder fulgt de
samme grundlæggende principper i udvælgelsen og udviklingen af de indikatorer, der
skalanvendes idensammenfattende rapport.
21. Rækken af indikatorer bør være forholdsvis stabil over tid for at sikre
kontinuitet. Indikatorerne bør være: (i) lette at læse og forstå (ii) relevante for de
pågældende politikområder (iii) indbyrdes sammenhængende (iv) tilgængelige tilpas
hurtigt (v) sammenlignelige mellem medlemsstaterne og så vidt muligt med USA, og
(vi) tilvejebragt afpålidelige kilder, ligesom(vii) datakravene ikke bør lægge for store
byrder på medlemsstaterne og virksomhederne. Dette forklarer, hvorfor de udvalgte
indikatorer så vidt muligt er baseret på oplysninger fra Det Europæiske Statistiske
System. En række yderligere indikatorer, som synes væsentlige for vurderingen af
fremskridtene inden for de forskellige politikområder, men for hvilke der ikke for
øjeblikket kan tilvejebringes kvalitetsoplysninger, indgår i en særskilt liste. Endelig
bør der gøres opmærksompå, at indikatorerne bør opsplittes på køn, når det er muligt
ogrelevant.
22. Størstedelen af de valgte indikatorer er resultatindikatorer, der måler
medlemsstaternes resultater i overholdelsen af de økonomiske og socialpolitiskenøglemål, og bidrager til at kortlægge deres stærke og svage punkter ide overordnede
og strukturelle resultater. Bl.a. vil opbygningen af den europæiske sociale model
kunne måles ved statistikker vedrørende indkomstfordeling og fattigdomsprocenter.De politikrelaterede indikatorer, som direkte vedrører de politiske prioriteringer, der
er fastlagt i Lissabon-konklusionerne, anvendes dog også for at synliggøre
medlemsstaternes bestræbelser på specifikke områder. Dette er f.eks. tilfældet medvariabler, såsom udgifter til F&U og uddannelse. Det skal dog bemærkes, at der på
flere områder ikke skelnes klart mellem politik- og resultatrelaterede indikatorer.
Denne skelnen er derfor ikke medtaget iden foreslåede liste over indikatorer. Det kanogså være nyttigt at præcisere, hvor svært det er at måle politikkers effektivitet med et
så begrænset udvalg af indikatorer. Der går ofte en rum tid mellem tidspunktet for
iværksættelsen af nye politikker og tidspunktet, hvor de første resultater bliversynlige. De udvalgte indikatorer skal derfor først og fremmest ses som mål for de
fremskridt, der er gjort,og ikke så meget for politikkernes effektivitet.
V. V
ALGTENØGLEINDIKATORER
23. De valgte nøgleindikatorer til brug i den sammenfattende rapport kan
klassificeres under de fire politikområder, der blev fastlagt i Lissabon, nemligbeskæftigelse, innovation og forskning, økonomisk reform og social samhørighed. På
grund af de snævre forbindelser mellem disse forskellige politikområder er det ikke
altid tydeligt, hvorfor en indikator er klassificeret under det ene eller det andetpolitikområde. En indikator som f.eks. langtidsledighedsprocent kan afspejle såvel
strukturelle problemer på arbejdsmarkedet som social udstødelse. På lignende vis kan
12offentlige udgifter til uddannelse betragtes som en investering, der øger samfundets
innovationsevne, men det er ligeledes en faktor, der øger kvalifikationerne og
arbejdskvaliteten.
24. Yderligere er der foreslået en række baggrundsindikatorer for at illustrere
den overordnede økonomiske kontekst, som danner rammen for de igangværende
reformer. Disse indikatorer vedrører holdbar vækst, økonomisk dynamik og sunde,stabilitetsorienterede makroøkonomiske vilkår. BNP pr. indbygger (i PPS) og real
BNP-vækst er de mest almindelige mål for levestandard og økonomisk vækst og
dermed direkte forbundne med de vækstambitioner, der kom til udtryk i Lissabon.Væksten kan imidlertid kun opretholdes på længere sigt, hvis det lykkes at holde
økonomiens energiintensitet iav e.Arbejdskraftens produktivitet (pr. beskæftiget
person og pr. arbejdstime) er en indikator for det økonomiske systems overordnede
effektivitet og dynamik. Inflationen gør det muligt at vurdere, hvorvidt væksten sker
på et sundt, stabilitetsorienteret makroøkonomisk grundlag. Endelig er den
konjunkturkorrigerede budgetbalance af stor betydning for at vurdere de
underliggende budgetudviklinger.
25. Den fuldstændige liste over indikatorerne er opstillet i bilag 1 og 2 til denne
meddelelse med deres definitioner, kilder og tilgængelighed. Bilag 3 indeholder
illustrationer afde valgte indikatorer. Disse illustrationer viser i princippet årsdata for
hver af de femten medlemsstater, EU som helhed og USA. Sådanne illustrationer er
tydeligvis ikke tilstrækkelige til en dybdegående analyse af fremskridtene hen imod
Lissabon-målene, og selve analysen vil indgå idensammenfattende rapport.
V.1 Indikatorerforbeskæftigelsen
26. En af de centrale målsætninger under det strategiske mål, der blev fastlagt i
Lissabon, er en styrkelse af beskæftigelsen i EU som del af et videnbaseret samfund
med det endelige mål, at der skal være fuld beskæftigelse. I overensstemmelse med
denne prioritering af beskæftigelsen blev der fastsat et strategisk mål, nemlig at EU
skal nå til en gennemsnitlig beskæftigelsesgrad så tæt som muligt på 70% i 2010. Det
Europæiske Råd understregede også betydningen af lige muligheder for kvinder og
mænd samt kvindernes øgede deltagelse på arbejdsmarkedet og fastsatte et lignende
mål for kvindebeskæftigelsen - nemlig at nå en gennemsnitlig beskæftigelsesgrad for
kvinder på mere end 60% i2010.
27. Det Europæiske Råd ønsker at skabe de økonomiske betingelser for en stærk
vækst og varig jobskabelse, men lægger også vægt på betydningen af en "aktiv
beskæftigelsespolitik". Nøgleområderne idenne politik omfatterfølgende : forbedring
af beskæftigelsesegnetheden, mindskelse af kvalifikationsforskelle, fokusering på
livslang uddannelse, fremme af lige muligheder og forøgelse af beskæftigelsen inden
for de dele afservicesektoren, hvor der er alvorlige mangelsituationer.
28. Listen over indikatorer for beskæftigelse er først og fremmest beregnet på at
dække de to beskæftigelsesmål, som Det Europæiske Råd fastlagde. Beskæftigelse af
ældre arbejdstagere indgår også, da opmuntring til disse arbejdstagere om at søge
tilbage på arbejdsmarkedet er et nøgleelement i strategien om at øge
arbejdsmarkedsdeltagelsen. På baggrund afden aldrende befolkning er beskæftigelsen
af ældre arbejdstagere af stadig større betydning. I modsætning til
ungdomsbeskæftigelsen, har den generelle forbedring af de økonomiske vilkår haft
13lille virkning for beskæftigelsen af ældre arbejdstagere. Ledigheden og især
langtidsledigheden indgår ligeledes i listen for at synliggøre strukturelle problemer på
arbejdsmarkedet. Den gennemsnitlige skatteprocent for lavtlønnede indgår somet mål
for, hvorvidt de nationale skatte- og fradragssystemer fremmer beskæftigelsen eller ej.
Endelig indgår der en indikator for livslang uddannelse som et af nøgleelementerne
for en aktiv beskæftigelsespolitik.
Indikator1: Beskæftigelsesgrad
Indikator2: Beskæftigelsesgrad forkvinder
Disse to første indikatorer afspejler direkte de strategiske mål, som Det Europæiske
Råd fastlagde for beskæftigelsen. At beskæftigelsesprocenten for kvinder er medtaget
afspejler også den betydning, som Det Europæiske Råd tillægger lige muligheder,
samt den centrale rolle som kvindernes stigende deltagelse på arbejdsmarkedet og
beskæftigelse vil spille for at nå det overordnede beskæftigelsesmål.
Indikator3: Ældre arbejdstageres beskæftigelsesgrad
En lav beskæftigelsesgrad for ældre arbejdstagere i Europa er tegn på disse
arbejdstageres lave deltagelse på arbejdsmarkedet på grund af strukturelle problemer.
Hertil kommer, at ubeskæftigede ældre arbejdstagere risikerer for altid at blive
udstødt fra jobmarkedet og dermed at blive udsat for socialudstødelse.
Indikator4: Ledighedsprocent
Ligesom varig ledighed kan være en indikator for de overordnede økonomiske
resultater, kan den være udtryk for en række strukturelle faktorer, der hindrer de
jobsøgende i at finde beskæftigelse, f.eks. lave kvalifikationer, uhensigtsmæssig
vejledning til jobsøgere, overdrevent generøse understøttelsesordninger og høje
skatter påarbejdskraften.
Indikator5: Langtidsledighedsprocent
Langtidsledigheden er medtaget her, fordi den er et godt udtryk for strukturelle
problemer på arbejdsmarkedet. Hertil kommer, at langtidsledige risikerer at få deres
kvalifikationer undermineret, hvilket mindsker deres jobchancer yderligere og
medfører enstor risiko for socialudstødelse.
Indikator6: Skatteprocent for lavtlønnede
Det Europæiske Råd anmodede i Lissabon Kommissionen og Rådet om at vurdere,
om der er truffet hensigtsmæssige foranstaltninger for at lette skattetrykket på
arbejdskraft, særlig på den forholdsvis lavtkvalificerede og lavtlønnede arbejdskraft,
samt øge beskæftigelses- og uddannelsesincitamenterne i skatte- og
understøttelsessystemerne. Den gennemsnitlige skatteprocent er et mål for det
beskæftigelsesfremmende element i skatte- og understøttelsessystemerne. Indikatoren
måler den gennemsnitlige skatteprocent på lavtlønnede, som er arbejdstagere med en
løn lig med eller under en bestemt andel af den gennemsnitlige produktionsarbejders
løn.
14Indikator 7: Livslang uddannelse (voksnes deltagelse i uddannelse og
erhvervsuddannelse)
I konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon understreges betydningen
af en aktiv beskæftigelsespolitik, hvori livslang uddannelse indgår som et
nøgleelement. Fortsat uddannelse og erhvervsuddannelse er vigtig for at forbedre
arbejdskraftens kvalifikationer for at sikre tilpasningen til det nye videnbaserede
samfund og beskæftigelsesegnetheden. Indikatoren "voksnes deltagelse i uddannelse
og erhvervsuddannelse" bør videreudvikles, da der er problemer med
sammenligneligheden mellem nogle medlemsstater.
V.2 Indikatorerforinnovation og forskning
29. Teknologiske fremskridt og forbedringer i kvaliteten af den arbejdskraft og
kapital, der indgår i produktionsforløbet, tegner sig for mellem 25 og 50% af den
økonomiske vækst og er den største drivkraft for konkurrenceevnen ogbeskæftigelsen. Dette forklarer, hvorfor en forbedring af innovationsevnen er af
afgørende betydning for EU's Lissabon-strategiomat øge væksten og beskæftigelsen.
I Lissabon-konklusionerne bemærkes det endvidere, at omstillingen til envidenbaseret økonomi bør lettes gennem bedre politikker for F&U, uddannelse og
informationssamfundet.
30. Det Europæiske Råd opmuntrede i Lissabon EU til at arbejde hen imod de
målsætninger, der blev opstillet i Kommissionens meddelelse "Mod et europæisk
forskningsrum". Dette kræver flere investeringer i undervisning og uddannelse af
arbejdsstyrken og øgede udgifter til forskning og udvikling. Dette vil i sidste endebetyde et større antalregistrerede patenter og øget specialisering i industrier inden for
højteknologiske produkter og varer med stor værditilvækst. I Kommissionens
meddelelse "Innovation i den videnbaserede økonomi" blev der foreslåetbenchmarking afinnovationsresultater og-politikker somet middeltil at kortlægge og
sprede godpraksis på området.
31. Overgangen til informationssamfundet letter fremkomsten af et blomstrende
marked for innoverende produkter. Et sådant marked kan imidlertid kun vokse frem,
hvis grundinfrastrukturener på plads, så alle har let adgang til markedet. Der er derfor
behov for yderligere investeringer i informations- og kommunikationsteknologier.Mere generelt blev det i Lissabon-konklusionerne understreget, at hvis Europas e-
potentiale skal udnyttes fuldt ud, skal der skabes betingelser, som giver mulighed for
enoptimaludviklingafelektroniskhandelogInternettet.
32. Listen bør derfor indeholde indikatorer, der måler investeringer i uddannelse,
F&U, informations- og kommunikationsteknologier samt deres virkninger for den
europæiske økonomis evne til at innovere og øge sin internationale konkurrenceevneinden for højteknologiske produkter. Der er også medtaget en indikator for
udviklingen af investeringer med risikovillig kapital, fordi effektive markeder for
risikovillig kapitalspiller en vigtig rolle for innovative, hurtigt-voksende SMV.
Indikator1: Offentlige udgiftertiluddannelse
15Det Europæiske Råd anbefalede i Lissabon, at de offentlige udgifter bør omlægges
med henblik på opbygning af humankapital. I en videnbaseret økonomi i hastig
udvikling er befolkningens uddannelsesniveau en stadig større forudsætning for
økonomisk vækst og jobskabelse. Der kræves større fleksibilitet på arbejdssteder og i
markederne, hvorfor uddannelse bliver et livslangt forløb. Som nævnt i Lissabon-
konklusionerne kræver dette større investeringer i de nationale undervisnings- og
erhvervsuddannelsessystemer fra myndighedernes, virksomhedernes og borgernes
side. Offentlige udgifter til uddannelse er for øjeblikket det langt mest tilgængelige
mål for sådanne investeringer (der medtages en indikator for offentlige og private
udgifter tilmenneskelige ressourcer med henblik på yderligere udvikling).
Indikator2: UdgiftertilF&U
Investeringer i menneskelig kapital alene er ikke tilstrækkelig til at generere en strøm
af innoverende produkter. Udgifter til F&U giver en overordnet vurdering af
industriens og regeringernes forskningsindsats. Adgang til videnskabelig og
teknologisk viden, der fremkommer ved denne forskningsindsats, og evnen til at
udnytte denne viden er nøglen til bedre økonomiske resultater for lande og regioner i
den stadigt mere konkurrenceprægede globale økonomi. Det er på denne baggrund, at
Det Europæiske Råd i Lissabon-konklusionerne understreger behovet for, at Europa i
højere grad drager fordelafde kombinerede ressourcer tilF&U imedlemsstaterne.
Indikator3: Udgiftertilinformations- og kommunikationsteknologier
En af betingelserne for opbygningen af informationssamfundet er, at der findes
infrastrukturer, så der i erhvervslivet og i hjemmene findes hurtige tilslutninger til
Internet. Opbygningen af et sådant infrastrukturnet kræver betydelige investeringer i
informations- og kommunikationsteknologier. Virksomhedernes og husholdningernes
udgifter til informations- og kommunikationsteknologisk udstyr, software og
tjenesteydelser er et nødvendigt supplement til de investeringer, der foretages i
informations- og kommunikationsnetværk. Når disse to elementer kombineres, er
udgifter til informations- og kommunikationsteknologier et godt mål for indsatsen på
området.
Indikator4: AntalInternet-opkoblinger
Effektivitetenafindsatsen måles idenandelaf hele erhvervslivet ogalle husstandene,
som er tilsluttet Internet. Dette er i tråd med Lissabon-konklusionerne, som
understregede EU's behov for at indhente konkurrenterne, ved at langt flere
virksomheder og husstande kobles til Internettet via hurtigere forbindelser. Også
skolernes Internet-opkobling undersøges, efter at Det Europæiske Råd i Lissabon
anbefalede, at skolerne skulle have fuld opkobling indenudgangenaf2001.
Indikator5: Patenterpå højteknologiske områder
Det Europæiske Råd nævner også i konklusionerne, at innovation og nye idéer skal
belønnes på passende vis, især gennem patentbeskyttelse. Da ca. 65% af udgifterne til
F&U er koncentreret i fem eller seks mellem- eller højteknologiske erhverv i næsten
samtlige større industrialiserede lande, giver antallet af patenter inden for
højteknologiske områder et første fingerpeg om chancerne for økonomiske gevinster
fra F&U-investeringerne.
16Indikator6: Eksport afhøjteknologiske produkter
Registrering af et patent er tydeligt nok ikke endemålet for udnyttelsen af
forskningsindsatsen. Innovationerne skalkomme til udtryk i nye produktionsprocesser
eller endog i fuldstændigt nye produkter til afsætning på markedet. For et land som
helhed er eksporten af højteknologiske produkter et godt udtryk for de komparative
fordele inden for innovative industrier, og mere generelt for landets internationale
konkurrenceevne.
Indikator7: Risikovillig kapital
Adgang til risikovillig kapital er nøglen til udviklingen af innovative virksomheder.
Pengeinstitutterne kan være tilbageholdende med at finansiere sådanne virksomheder
på grund af den dermed forbundne risiko og manglende sikkerhedsstillelse.
Risikovillig kapital, der kombinerer finansiering, ledelse og pleje af risikable
projekter, er bedst egnet til dette formål. Som Kommissionen understregede i sin
meddelelse fra april 1998 om risikovillig kapital, som Det Europæiske Råd ved flere
lejligheder har tilsluttet sig, er opbygningen af betydelige tværeuropæiske markeder
for risikovillig kapital afgørende for at fremme innovation og understøtte økonomisk
vækst.
V.3 Indikatorerforøkonomiskreform
33. Med tilendebringelsen af programmet for det indre marked og indførelsen af
euroen er der taget vigtige skridt hen imod oprettelsen af en integreret og
konkurrencedygtig europæisk markedsplads. Strategien for EU's indre marked og
handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser er en videreførsel af bestræbelserne på
at skabe og udbygge integration. Teknologisk fremskridt og globalisering har
yderligere sat gang i disse integrationsprocesser med virkning for både vare- og
kapitalmarkederne. For fuldt ud at drage fordel af den hurtige teknologiske og
økonomiske udvikling skabt af den videnbaserede økonomi og globaliserings-
kræfterne bør deneuropæiske økonomis tilpasningsevne forbedres. Dette kræver mere
effektive og velfungerende arbejds-, kapital- og varemarkeder.
34. I dette afsnit om reformen af vare- og kapitalmarkederne skelnes der mellem
indikatorer for markedsintegration og markedseffektivitet. For varemarkedernes
vedkommende indeholder indikatorlisten en indikator for handelsintegration og en
indikator for de relative prisniveauer som udtryk for såvel markedsintegration som
markedseffektivitet. Hertil kommer, at prisudviklingen i netværksindustrierne anses
som en indikator for opnåede resultater med hensyn til liberaliseringen af disse
sektorer. Endelig foreslås to indikatorer, der måler mulige forvridninger på
varemarkederne som følge af offentlige indgreb. For kapitalmarkedernes
vedkommende består listen af to indikatorer for integrationen og effektiviteten af de
finansielle markeder.
Indikator1: Handelsintegration
Denne indikator måler handelsintegrationen for varer alene. Målsætningen for
programmet for det indre marked og den nye strategi for det indre marked er at
opbygge et egentligt integreret europæisk marked, hvor de nationale grænser ikke
mere påvirker handelsstrømmene på nogen måde. Vurderingen af, hvorvidt og i hvor
17høj grad målsætningen er opfyldt, kan ske på grundlag af en analyse af udviklingen i
disse handelsstrømme. For at tage højde for, at mindre økonomier ofte er mere
integrerede, bliver medlemsstaterne opdelt i store og mindre økonomier, og
sammenligningerne foretages mellem medlemsstaterne inden for samme gruppe.
Indikator2: Relative prisniveauerog priskonvergens
Hvis prisniveauerne i en medlemsstat er langt højere end i de øvrige, kan dette være
udtryk for utilstrækkelig konkurrence eller andre former for markedsineffektivitet,
selv under hensyntagen til andre faktorer, som kan skabe høje prisniveauer, såsom
indkomstniveau eller skattetryk. Store forskelle i prisniveauer mellem
medlemsstaterne kan endvidere indikere, at markederne endnu ikke er fuldt
integrerede. Udviklingen i EU's markedsintegration kan vurderes på grundlag af
priskonvergensen. Selv på integrerede markeder som det amerikanske findes der dog
fortsat store prisforskelle.
Indikator3: Priseri netværksindustrierne
Effektiviteten af den økonomiske reformproces kan bedst måles ved at spore
prisniveauerne i netværksindustrier såsom telekommunikation, energi og transport, da
disse sektorer for øjeblikket undergår liberalisering. Denne indikator omfatter data
vedrørende telekommunikations-, gas- og elpriser. Hvis egnede data viser sig
tilgængelige, vil også priser i transportsektoren indgå. Prisniveauerne inden for
telekommunikation vil få særlig opmærksomhed, da liberaliseringen af denne sektor
allerede er forholdsvis langt fremskreden, og tilstrækkelige data således foreligger.
Telesektoren spiller også en særlig vigtig rolle i økonomien, idet de pågældende
tjenester er stadigt vigtigere for produktionsprocessen i andre sektorer, navnlig i den
videnbaserede økonomi.
Indikator4: Offentlige indkøb
Dette er en indikator for gennemsigtigheden af offentlige indkøb, som er en
forudsætning for at fremme adgang til, konkurrence på samt undgå forskelsbehandling
på og national opsplitning af markederne for offentlige indkøb. Der fokuseres på
sådanne markeder, fordi den offentlige sektors indkøb af forsyninger, tjenester og
anlægsarbejder er betydningsfulde for EU's økonomi (anslås til ca. 14% af BNP). Det
er tillige et område, hvor opbygningen af det indre marked har været særlig langsom.
Det Europæiske Råd i Lissabon anmodede af denne årsag om, at arbejdet med
ajourføringen af EU's regler for offentlige indkøb afsluttes i god tid, navnlig for at
gøre demtilgængelige for SMV.
Indikator5: Sektorspecifikstatsstøtte og adhoc-støtte
Det Europæiske Råd understregede i konklusionerne fra Lissabon-mødet behovet for
yderligere bestræbelser for at fremme konkurrencen og reducere statsstøtteniveauerne
gennem en omstilling fra at støtte de enkelte virksomheder eller sektorer til snarere at
tackle horisontale målsætninger af fællesskabsinteresse. Sektorspecifik statsstøtte og
ad hoc-støtte foranlediger markedsfordrejninger med ineffektivitet til følge og som en
konsekvens heraf en dårligere europæisk konkurrenceevne og vækst. Statsstøtte er
særlig interessant, fordiden er direkte kontrolleret afregeringerne.
18Indikator6: Grænseoverskridende bankvirksomhed
Stats- og regeringscheferne anerkendte i Lissabon den centrale betydning som
effektive kapitalmarkeder har for den europæiske konkurrenceevne på lang sigt. Som
det blev understreget i handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser, er
markedsintegration nøglen til disse markeders effektivitet. Da banker spiller en stor
rolle i finansieringen af økonomien, vil en indikator for deres grænseoverskridende
aktiviteterværeetgodt udtryk fordenfinansiellemarkedsintegration.
Indikator7:Kapitalfremskaffelse på aktiemarkederne
Som allerede nævnt er adgang til finansiering en afgørende faktor for holdbar
økonomisk vækst. De europæiske aktiemarkeder er underudviklede sammenlignet
med USA på grund af en række hindringer. Hindringerne analyseres og behandles i
handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser og handlingsplanen for risikovillig
kapital. Overvågningen af deres udviklingsniveau og effektiviteten af de
foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med ovennævnte handlingsplaner, bør ske
gennem en analyse af den mængde kapital, der rejses på aktiemarkederne. I
fortolkningen af denne indikator skal der tages højde for virkningerne af
konjunkturerne, strukturelle faktorer, samt det faktum at tallene for mindre
kapitalmarkeder let kanvære forvrængede.
V.4 Indikatorerforsocialsamhørighed
35. Sideløbende med opbygningen af et nyt videnbaseret samfund gav Det
Europæiske Råd i Lissabon høj prioritet til social samhørighed. Med denne
prioritering erkendes det, at der med opbygningen af den videnbaserede økonomi
følger et potentiale, der kan forbedre den sociale samhørighed, hvis flest muligt
deltager. På den anden side er det også udtryk for bekymring over, at dette potentiale
måske kun kan virkeliggøres, hvis de eksisterende problemer med ledighed,
udstødelse og fattigdomløses. De bestræbelser inden for beskæftigelse og uddannelse,
som Det Europæiske Råd opfordrede til i Lissabon, forventes også at styrke den
sociale samhørighed - da det er almindeligt anerkendt, at den bedste sikring mod
udstødelse er et job.
36. En af de tre søjler i den strategi, der blev opstillet af Det Europæiske Råd i
Lissabon, opfordrer til en modernisering af den europæiske sociale model, til
investeringer i personer og til bekæmpelse af social udstødelse.
Socialsikringssystemerne bør moderniseres for at sikre deres finansielle
bæredygtighed på sigt ibetragtning afde forandrede befolkningssammensætninger og
for at fremme social integration og behandle fattigdomsproblemet. Investeringer i
personer ses også somet centralt element iindsatsenpå dette område. Det Europæiske
Råd lagde særlig vægt på, at uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne bør
tilpasses behovet i et videnbaseret samfund. Som en del af bestræbelserne på at
fremme og overvåge forbedringer af den sociale samhørighed sker der en nøje
evaluering af ulighederne for så vidt angår levestandarderne og livskvaliteten i et
samfund på tværs af alder, køn og befolkningsgrupper. Der arbejdes på at udvikle
instrumenter, der kan nedbringe disse uligheder og støtte den enkeltes deltagelse i og
bidrag tilsamfundslivet.
1937. Nøgleindikatorerne her har først og fremmest til formål at måle
fattigdomsprocenten og indkomstspredningen samt den dermed forbundne risiko for
social udstødelse. Der er også medtaget en indikator for regional samhørighed, da
regionale forskelle bidrager til dårlig social samhørighed. Endelig er der medtaget en
indikator for uddannelsesniveau, hvilket understreger den betydning, som Det
Europæiske Råd tillægger investeringer i personer, og afspejler et dårligt
uddannelsesniveaus rolle som medvirkende faktor til social udstødelse. Det skal dog
bemærkes, at arbejdet med indikatorer på det sociale område stadig er isin vorden, og
det kan forventes, at der fremkommer bedre egnede indikatorer i de kommende
måneder og år. Det Europæiske Råd anmodede især på mødet i Lissabon Gruppen på
Højt Plan vedrørende Social Beskyttelse om at arbejde på udviklingen af indikatorer,
og dette arbejde er endnu ikke tilendebragt. Data for de sociale indikatorer, som er
medtaget idet følgende, dækker endvidere ikke alle medlemsstater.
Indikator1: Indkomstfordeling (kvintilsatsen)
Kvintilsatsen for indkomsterne er et mål for graden af indkomstuligheder i et land.
Den sammenligner andelen af et lands indkomster, som de 20% med de højeste
indkomster af et lands befolkning tegner sig for, med den andel, som de 20% med de
laveste indkomster tegner sig for (S80/S20). Store indkomstforskelle mellem disse
grupper kan være udtryk for dårlig social samhørighed og øget risiko for social
udstødelse for folk iden lavere ende afindkomstfordelingen.
Indikator2: Fattigdomsprocent førog efteroverførselsindkomster
Fattigdomsprocenten måler den andel af befolkningen, der lever under en bestemt
fattigdomstærskel, og dermed fattigdommens udbredelse, risici for social udstødelse
ogvirkningenafsociale overførsler (bortset fra pensioner).
Indikator3: Vedholdende fattigdom
Indikatoren for fattigdommens vedholdenhed måler den andel af befolkningen, der til
stadighed over længere tid lever under lavindkomstgrænsen. Den giver en indikation
affattigdomsproblemets dybde og dynamik. Jo længere folk forbliver fattige, jo større
ersandsynlighedenforenpermanent socialudstødelse.
Indikator4: Jobløse husstande
Denne indikator måler, i hvor vidt omfang hele husstande er udsat for fattigdom og
social udstødelse på grund af manglende beskæftigelse. Jobløse husstande er
husstande, hvis medlemmer er i den arbejdsdygtige alder, men ingen er beskæftiget.
Husstande i den arbejdsdygtige alder defineres her som husstande, hvor mindst en
person er mellem 25 og 55 år. En sådan indikator bør fortolkes under hensyntagen til
indikatorens følsomhed over for erhvervskonjunkturer.
Indikator 5: Regional samhørighed (forskelle i BNP pr. indbygger i PPS mellem
regionerne)
Det har længe været et mål for EU's politikker at nedbringe de regionale forskelle.
Hertil kommer, at store regionale forskelle med hensyn til økonomisk aktivitet kan
være en faktor, derbidrager tiludstødelse afvisse samfundsgrupper inden for et land.
20Indikator 6: Personer med kort skolegang, som ikke deltager i videreuddannelse
og erhvervsuddannelse
Denne indikator, som måler andelen af de 18-24-årige med kun folkeskole bag sig og
uden videreuddannelse eller erhvervsuddannelse, er et udtryk for den betydning, som
Det Europæiske Råd tillægger investeringer i personer inden for rammerne af
Lissabon-strategien. Den understreger behovet for en god grunduddannelse for at
forbedre beskæftigelsesegnetheden og sikre social integration for de personer, der
tidligt forlader skolen. Det Europæiske Råd fastsatteogså det mål, at antallet af18-24-
årige, der kun har uddannelse på folkeskoleniveau, og som ikke er i gang med
videreuddannelse eller erhvervsuddannelse, bør være halveret senest i2010.
VI. I NDIKATORER ,DER BØR UDVIKLES
38. En delaf de indikatorer, som er nødvendige for at overvåge resultaterne på de
pågældende politikområder, er muligvis ikke tilgængelige af forskellige årsager.
Indikatorerne er måske ikke tilstrækkeligt præcist defineret eller måske ikke
harmoniseret på medlemsstatsplan, eller de nødvendige oplysninger til en
kvantificering er måske ikke fuldstændige eller er forældede.
39. For at løse dette problem er der opstillet en række indikatorer, som hurtigst
muligt bør undergå yderligere statistisk behandling. Listen er opført nedenfor. Listen
har til formål at kortlægge de mest presserende mangler og undgå at lægge for store
byrder over på medlemsstaterne. Hver af disse foreslåede indikatorer bør vurderes
med henblik på en eventuel fremtidig optagelse i det europæiske statistiske system.
Med dette for øje bør det også overvejes at oprette (og til stadighed ajourføre) en
database over resultat- og politikmålene, da sådan information udgør et vitalt
udgangspunkt for enhver formfor analyse. Databasenbør opbygges med henblik på at
samle den information, der skalbruges iden sammenfattende rapport, og bidrage til at
sikre sammenhængen i den igangværende proces. Databasen bør ikke indebære
unødigt dobbeltarbejde i forhold til eksisterende arbejde eller betyde mindre
fleksibilitet ividereudviklingenafindikatorerne.
VI.1 Indikatorerforden generelle økonomiske baggrundIndikatora: Potentielproduktion
Potentiel produktion er en sammensat resultatindikator, som giver en
oversigtsindikation af en økonomis overordnede tilstand på ukdbudssiden. Den kan
måles på flere forskellige måder. En metode er at anvende enkle
trendelimineringsmetoder til beregning af trend BNP-serier. En anden metode er en
produktionsfunktionstilgang i beregningen af den potentielle produktion (som
forudsætter, at der på det aggregerede plan findes tekniske relationer mellem output
og forskelligt faktorinput - multipliceret med deres respektive udnyttelsesgrad - og
niveauet for totalfaktorproduktiviteten).
Indikatorb: Totalfaktorproduktivitet
Totalfaktorproduktiviteten (TFP) er en samlet indikator for markedseffektivitet, som
afspejler udviklingen på arbejds-, kapital- og produktmarkederne. Såvel niveau som
21stigningsgrad af totalfaktorproduktiviteten fortjener at blive beregnet. Relative TFP-
niveauer måler residuale arbejdskraftproduktivitetsniveauer under hensyntagen til
effekten af forskelle i fast kapital mellem landene. TFP-stigningsgraden er udtryk for
kvalitetsændringer i arbejds- og kapitalinput og tekniske ændringer som følge af
proces- eller produktinnovationer eller organisatoriske ændringer. Hovedproblemet
med denne indikator er, at det er svært at nå frem til en metode til beregning af TFP,
somalle kantilslutte sig. Ganske få metodeforskelle kan føre tilresultater, derafviger
betydeligt.
VI.2 IndikatorerforbeskæftigelsenIndikator1: Langtidsledighedsstrømme
Strømme ind og ud af langtidsledighed vil være et nyttigt middel til at vurdere
karakteren af de langtidslediges problem samt de resultater, der opnås gennem mere
aktive og præventive politikker for de ledige. Sådanne data er for øjeblikket
tilgængelige for de fleste medlemsstater, men der er fortsat visse problemer med
sammenligneligheden.
Indikator2: Arbejdskvalitet
I konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde iLissabon nævnes behovet for "flere
og bedre" jobs. Det kan derfor være nyttigt at medtage en indikator for
arbejdskvaliteten i listen over nøgleindikatorer. Der findes dog endnu ikke en klar
definition på begrebet arbejdskvalitet, hvorfor der heller ikke er nogen konsensus om
nyttige indikatorer. Hertil kommer, at de eksisterende indikatorer på området er
præget af fragmentariske oplysninger.
Indikator3: Ledige job
Antallet afnyeog ubesattejobkanvære nyttig for at måle arbejdsmarkedets stramhed
og kortlægge mangel på kvalifikationer. For øjeblikket sammenstykkes sådanne
oplysninger fra flere forskellige nationale kilder, hvorfor dækningen ikke er
overensstemmende og sammenlignelighedenderfor vanskelig at vurdere.
Indikator4:Marginaleffektiv skatteprocent
Det vil være nyttigt at have et udtryk for den marginale effektive skatteprocent (som
tager højde for såvel beskatning som bortfald af indtægtsafhængige overførsler i takt
med en stigning i bruttoindkomsten) for at måle den kombinerede virkning af skatte-
ogunderstøttelsessystemerne, og navnlig omfanget affattigdomsfælderne.
VI.3 Indikatorerforinnovation og forskningIndikator5: Offentlige og private udgiftertilmenneskelige ressourcer
Offentlige og private udgifter til menneskelige ressourcer som en del af BNP kan
måle, hvor mange ressourcer, der i alt (i modsætning til kun offentlige) går til
uddannelse og erhvervsuddannelse i medlemsstaterne. Denne indikator er i tråd med
den prioritering, som investering i mennesker tildeles i konklusionerne fra Det
Europæiske Råds møde i Lissabon. Problemet er, at der for øjeblikket i nogle
22medlemsstater mangler oplysninger om private udgifter til uddannelse, og at de ikke
er helt sammenlignelige for de øvrige medlemsstaters vedkommende.
Indikator 6: Erhvervsdemografi
Et stort antal virksomhedsoprettelser eller -nedlæggelser er udtryk for en økonomis
dynamik og evnen til at skifte fra sektorer med langsom vækst til sektorer med hurtig
vækst. Få virksomhedsoprettelser kan på den anden side betyde hindringer i
markedsadgangen eller et utilstrækkeligt erhvervsklima. Antallet af virksomheds-
oprettelser bør ses i sammenhæng med overlevelsesgraden og virksomhedernes
ekspansionstempo for at få et mere fuldstændigt billede af virkningerne af
virksomhedsoprettelserne. Eurostat har iværksat et projekt med det formål at
tilvejebringe data om virksomhedsoprettelser, -overlevelse og -vækst for år 2002.
Andre demografiske oplysninger om erhvervslivet tilføjes senere. Det kan senere
drøftes, omsådanne indikatorer bør medtages på listenover nøgleindikatorer.
Indikator7: E-handel
Udviklingen af Internet har ført til opbygningen af en helt ny markedsplads, hvor
produkterne afsættes fra virksomhederne tilforbrugerne (business to consumer (B2C))
eller fra virksomheder til virksomheder (business to business (B2B)). Udviklingen af
dette nye marked, som påvirker hele forsyningskæden, herunder underleverancer,
ordretildeling, produktudvikling, marketing, logistik og distribution, er væsentlig for
den europæiske industris konkurrenceevne og vækst fremover. Øget deltagelse i
elektronisk handel skaber et potentiale for en mere dynamisk og produktiv europæisk
økonomi. Der er et presserende behov for pålidelige og sammenlignelige statistiske
data pådetteområde.
VI.4 Indikatorerforøkonomiskreform
Indikator8: Registrering afvirksomheder
Offentlig regulering kan til tider hindre erhvervsvirksomhedernes drift. I de seneste år
har regeringerne gjort en indsats for at fjerne forskrifter, som ikke tjener noget nyttigt
formål, og for at forenkle procedurerne. I Lissabon-konklusionerne nævnes det, at der
er brug for en yderligere indsats for at nedsætte erhvervslivets omkostninger og fjerne
unødvendigt bureaukrati. Det samlede antal procedurer i forbindelse med at etablere
en ny virksomhed og den gennemsnitlige tid, det tager at komme igennem processen,
kan være gode indikatorer for resultaterne med hensyn til regelreformen. Der er
gennemført en undersøgelse for at beregne sådanne indikatorer for 1996. En
ajourføring afdenne undersøgelse er yderst velkommen.
Indikator9: Lovgivningsmæssige rammer
Det Europæiske Råd anmodede iLissabon omen yderligere koordineret indsats for at
forenkle de lovgivningsmæssige rammer, herunder en effektivisering af den offentlige
forvaltning, både nationalt og på fællesskabsplan. Der findes ingen lette metoder til at
målekvalitetenafde lovgivningsmæssige rammer. OECD har gjort enstor indsats for
at indsamle og analysere sammenlignelige data om lovgivningsmæssige rammer for
varemarkedet i 1998, med fokus på økonomiske og administrative bestemmelser.
Resultatet af analysen blev fremlagt i form af oversigtsstatistikker, hvilket gav
23anledning til megen diskussion. Det kan dog være nyttigt at videreudbygge OECD's
a r b ej d ep åd e t teom r å d e .
Indikator10: Antaloperatøreri netværksindustrierne
En anden måde at måle fremskridt med hensyn til liberaliseringen af
netværksindustrierne, udover priserne, er ved at se på antallet af operatører inden for
hver industri. Denne indikator vil kunne yderligere opsplittes i antallet af operatører,
der betjener enten private eller industrielle brugere. Der bør foreligge data i hvert fald
for telekommunikation, el og gas, og om muligt også for transport. Der er imidlertid
behov for en yderligere indsats for at forbedre dækningen og sammenligneligheden
for disse data.
Indikator11:Kapitalomkostninger
En indikator for EU-virksomhedernes kapitalomkostninger med en sammenligning
medlemsstaterne imellem, samt mellem større virksomheder og SMV, vil være meget
nyttig inden for rammerne af erhvervspolitikken, da den muliggør en vurdering af
virksomhedernes finansieringsvilkår og investeringsevne. For øjeblikket findes der
imidlertid ikke nogen sådan indikator, da der ikke findes en fælles definition på
området og heller ikke tilstrækkelige data (især ikke for SMV).
VI.5 Indikatorerforsocialsamhørighed
Social udstødelse er et flerdimensionalt fænomen, og indikatorerne skal udvikles
under hensyntagen hertil. Ud over spørgsmål som lave indkomster, ledighed og
adgang tilarbejdsmarkedet drejer det sig også omsærlige vanskeligheder som adgang
tilressourcer, rettigheder, varer og tjenesteydelser inden for mange områder, herunder
uddannelse, erhvervsuddannelse, bolig, sundhed osv. Eurostat er begyndt at arbejde
på ikke-monetære indikatorer for tab af rettigheder og social udstødelse i forhold til
individets egne midler, opfattelser og tilfredsstillelse. Metoder til måling af, hvor
effektiv den sociale sikring er, er et andet aspekt, der bør udvikles under social
samhørighed. Der er behov for at styrke samarbejdet på EU-plan for at forbedre disse
forhold. Det er et område, hvor Udvalget vedrørende Social Beskyttelse (for
øjeblikket Gruppen på Højt Plan for Social Beskyttelse) forventes at yde et vigtigt
bidrag. Afdenne årsag er der her ikke medtaget nogendetaljeret liste over indikatorer,
der kanudvikles på området.
24BILAG 1 – UDVALGTE INDIKATORER
Indikatorer for den generelle økonomiske
baggrundIndikatorer for den generelle økonomiske
baggrund, sombørudvikles
a. BNP pr. indb. (iPPS)ogrealBNP-vækst
b. Økonomiensenergiintensitet
c. Arbejdskraftproduktiviteten (pr. beskæftiget
personogtime)
d. Inflation
e. Konjunkturkorrigeret budgetbalancea. Potentielproduktion
b. Totalfaktorproduktivitet
Liste over27 indikatorer Liste over11 indikatorer, derbørudvikles
I. Beskæftigelse
1. Beskæftigelsesgrad
2. Beskæftigelsesgrad for kvinder
3. Ældre arbejdstageres beskæftigelsesgrad
4. Ledighedsprocent
5. Langtidsledighedsprocent
6. Skatteprocent for lavtlønnede
7. Livslang uddannelse (voksnes deltagelse i
uddannelse og erhvervsuddannelse)I. Beskæftigelse
1. Langtidsledighedsstrømme
2. Arbejdskvalitet (såsom kvalifikationsniveau
samt sundhed og sikkerhed på
arbejdspladsen)
3. Ledige jobs
4. Marginaleffektivskatteprocent
II. Innovation
1. Offentlige udgifter tiluddannelse2. Udgifter tilF&U
3. Udgifter til informations- og
kommunikationsteknologier
4. AntalInternet-opkoblinger
5. Patenter på højteknologiske områder
6. Eksportafhøjteknologiskeprodukter
7. Risikovillig kapitalII. Innovation
5. Offentlige og private udgifter til
menneskelige ressourcer
6. Erhvervsdemografi
7. E-handel
III. Økonomisk reform1. Handelsintegration2. Relative prisniveauer og priskonvergens
3. Priser inetværksindustrierne
4. Offentlige indkøb5. Sektorspecifik statsstøtte og ad hoc-støtte
6. Grænseoverskridendebankvirksomhed
7. Kapitalfremskaffelse på aktiemarkederneIII. Økonomisk reform
8. Virksomhedsregistrering9. Lovgivningsmæssige rammer
10. Antaloperatørerinetværksindustrierne
11. Kapitalomkostninger
IV. Socialsamhørighed1. Indkomstfordeling (kvintilsatsen)2. Fattigdomsprocent
3. Vedholdende fattigdom
4. Jobløsehusstande
5. Regional samhørighed (forskelle i BNP pr.
indb. iPPSmellemregionerne)
6. Personer med kort skolegang, som ikke
deltager i videreuddannelse og
erhvervsuddannelseIV. Socialsamhørighed
Gruppen på Højt Plan vedrørende SocialBeskyttelse udvikler indikatorer
25BILAG 2 – Definition,kilde, tilgængelighed og politisk målsætning bag deudvalgte indikatorer
Indikatorerforden generelle økonomiske baggrund
Indikator Definition Kilde Tilgængelighed Overordnet
målsætning forpolitikken
a. BNP pr. indb. i
PPSogrealBNP-
vækstBNP pr. indb. i
købekraftsstandarder (KKS)
BNP-vækst ifaste priser
(base: år 1995)Eurostat;
nationalregnskaberneDækning: alle medlemsstater, USA,
Japan(for BNP-vækst)
Tidsserier: 1991-1999, EU-aggregater
for 1995-1999Vækstresultat,
levestandard
b. Økonomiens
energiintensitet(indenlandsk
bruttoenergiforbrug) / BNPEurostat Dækning: alle medlemsstater, USA
Tidsserier: 1985-98.Bæredygtig
udvikling
c. Arbejdskraft-
produktivitetPr.arbejdstimeeller pr.
beskæftiget personEurostat, nationalregn-
skaberne. OECD for data
pr. arbejdstime.Dækning: alle medlemsstater, USA,
Japan.
Tidsserier: 1991-1999, EU-aggregater
for 1995-1999Økonomiens
overordnede
effektivitet
d. Inflation Årlig procentuelændring af
forbrugerprisindekset (FPI)Eurostat, prisstatistikker. Dækning: FPI for alle medlemsstater,
EU-aggregater.
Tidsserier: månedlig, fra og med 1995.Sundt makro-
økonomisk klima
e. Konjunktur-
korrigeret
budgetbalanceBudgetbalancenkorrigeret
for konjunktur påvirkningerKommissionens
tjenestegrene. GDECFIN
Ameco-database.Dækning: alle medlemsstater, EU-
aggregater.
Tidsserier: 1960-1998/9.Vurdere de
offentlige
finanserssundhed
26(I) BESKÆFTIGELSE
Indikator Definition Kilde Tilgængelighed Overordnet
målsætning for
politikken
1. Beskæftigelses-
gradAntalbeskæftigede 15-64-årige
somandelafdensamlede
befolkning af15-64-årigeEurostat (Labour
Force Survey)Alle medlemsstater,EU-aggregater.
Ingensammenlignelige data for USA.
Tidsserier: 1983– 1999.Fuld beskæftigelse
2. Beskæftigelses-
grad for kvinderAntalbeskæftigede 15-64-årige
kvinder somandelafden
samlede kvindelige befolkning
af15-64-årigeEurostat (Labour
Force Survey)Alle medlemsstater,EU-aggregater.
Ingensammenlignelige data for USA.
Tidsserier: 1983– 1999.Fuld beskæftigelse
Lige muligheder
for alle
3. Ældre arbejds-
tageres beskæf-
tigelsesgradAntalbeskæftigede 55-64-årige
somandelafdensamlede
befolkning af55-64-årigeEurostat (Labour
Force Survey)Alle medlemsstater,EU-aggregater.
Ingensammenlignelige data for USA.
Tidsserier: 1983– 1999.Fuld beskæftigelse
Bekæmpelseaf
socialudstødelse
4. Ledigheds-
procentSamlet antalledige somandel
afdensamledeaktive
befolkning - Harmoniserede
serierEurostat
(Unemployment)Alle medlemsstater,EU-aggregater, USA
ogJapan.
Tidsserier: 1983– 1999.Fuld beskæftigelse
Bekæmpelseaf
socialudstødelse
5.Langtidsledig-
hedsprocentSamlet antallangtidsledige
(over 12måneder) somandel
afdensamledeaktive
befolkning - Harmoniserede
serierEurostat (Labour
Force Survey)Alle medlemsstater,EU-aggregater.
Ingensammenlignelige data for USA.
Tidsserier: 1983– 1999.Fuld beskæftigelse
Bekæmpelseaf
socialudstødelse
6. Skatteprocent Indkomstskat + sociale OECD, Taxing Wages Alle medlemsstater, sammenlignelige Måle skattetrykket
27for lavtlønnede arbejdstager- og
arbejdsgiverbidrag til
lavtlønnede (dvs. 67% afden
gennemsnitlige produktionsløn,
eller 100% for ægtepar med to
børn) somen delaf
lønomkostningerne.(Tabel5, 2000-udg) data for USAog Japan.
Tidsserier: 1995-98, estimater for 1999.på arbejdskraften,
særlig de
lavtlønnede og
ufaglærte
7. Livslang uddan-
nelse (voksnes
deltagelse iud-
dannelse og
erhvervsuddan-
nelse)Procent afde 25-64-årige, der
deltager ividereuddannelse og
erhvervsuddannelse (voksne
under uddannelse ide fire uger
forud for undersøgelsen)Eurostat (Labour
Force Survey)Alle medlemsstater,EU-aggregater. F,
NL, P bruger ikke-harmoniserede
metoder. Ingensammenlignelige data for
USA.
Tidsserier: 1992– 1999.Fuld beskæftigelse
Flere og bedre jobs
28(II) INNOVATION
Indikator Definition Kilde Tilgængelighed Overordnet
målsætning for
politikken
1. Offentlige udgifter
tiluddannelseSamlede offentlige udgifter til
uddannelse somprocent af
BNPFællesUnesco /OECD
/ Eurostat-spørgeskemaDækning: alle medlemsstater, EU-
aggregater, USAog Japan
Tidsserier: 1995/6/7 (1998
tilgængelig ved udgangenaf2000)De menneskelige
ressourcers kvalitet
2. Udgifter tilF&U Samlede udgifter tilF&U
fordelt på regeringer, industrier
eller andet. (Off. udgifter. til
F&U/BNP og priv. udgifter til
F&U/BNP)Eurostat F&U-
statistikker, OECD(de
vigtigste indikatorer for
videnskabog
teknologi).Dækning: alle medlemsstater(bortset
fra Luxembourg), USAog Japan.
Tidsserier: 1990-99 (1998og1999
for de fleste medlemsstater)F&U-indsatsen
3. Udgifter til
informations- og
kommunikations-
teknologierUdgiftertilinformations-og
kommunikationsteknologier
somprocent afBNPEuropeanInformation
Technology
Observatory(EITO)Dækning: alle medlemsstater, EU-
aggregater, USAog Japan.
Tidsserier: 1994-1999.Informationssam-
fundet
4. Internet-opkob-
lingerAktive on-line Internetkonti
(såvelprivate somerhvervs-
brugere) pr. 100 indbyggereEuropeanInformation
Technology
Observatory(EITO)Dækning: alle medlemsstater, USA
ogJapan.
Tidsserier: 1998.Informationssam-
fundet
5. Patenterpå high
tech-områderAndelpå verdensplanaf
europæiske og amerikanske
patenterpå hightech-områderDenEuropæiske
Patentmyndighed
(EPO)og USPatentDækning: alle medlemsstater, USA
ogJapan.Innovationsevne
29(EPO-og USPTO-patenter) Office(USPTO).Tidsserier: 1991 til1998.
6. Eksport af
højteknologiske
produkterHøjteknologiske
eksportproduktersandelafden
samlede eksport.Eurostat (Comext), FN
(Comtrade)Dækning: alle medlemsstater(BLØU
for B ogL), EU-aggregater, USAog
Japan.
Tidsserier: 1990- 99Virkningerne af
F&U og
innovationspolitik
7. Risikovillig kapital Investeringer med risikovillig
kapital(dvs. private
aktieandele minus buyouts) i
forhold til BNP
Fordelt på investeringsfaserEuropeanVenture
CapitalAssociation(for
EU), Price waterhouse
Coopers (for USA).Dækning: alle medlemsstater(ingen
data for Luxembourg), USA, men
ikke Japan.
Tidsserier: 1995-99.Adgang til
finansiering
30(III) ØKONOMISKREFORM
Indikator Definition Kilde Tilgængelighed Overordnet
målsætning for
politikken
1. Handelsintegration (Vareeksport inden forEU +
vareimport inden for EU) /(2*
BNP)
(Samlet vareeksport +samlet
vareimport)/ (2*BNP)Eurostat (Comext).
FN ComtradeDækning: alle medlemsstater,
(BLØU for BogL),EU-
aggregater, USAog Japan
Tidsserier: 1990-99.Varemarkedsinte-
gration
2. Relative pris-
niveauer og
priskonvergensRelative prisniveauer for privat
endeligt forbrug, inkl. indirekte
skatter(EU=100).Eurostat /OECD
(prisstatistikker: PPP
indikatorer)Dækning: alle medlemsstater,
USA
Tidsserier:
Medlemsstater: 1980, 1985, 1991-
98.
USA: 1993, 1996Varemarkedsinte-
gration
Markedseffektivitet
3. Priser inetværks-
industriernePrisniveau og -udvikling inden for
telekommunikations-, gas- og
elmarkederne.Eurostat GDINFSO
for data vedr.
telekommunikationDækning: alle medlemsstaterog
EU-aggregater. Nogle data for
telekommunikation iUSAog
Japan.
Tidsserier: 1998-2000.Markedseffektivitet
4. Offentlige indkøb (Værdiafoffentlige indkøbefter
offentligeudbud)/(samlet værdiafGD MARKT Dækning: alle medlemsstater.
Ingendækning for USAellerVaremarkedsinte-
gration
31offentlige indkøb) Japan.
Tidsserier: 1993-1998 (Pog S
ingendata for 1993)
5. Sektorspecifik
statsstøtteogad
hoc-støtteStatsstøtte(sektorspecifik og ad-
hoc) somprocent afBNPGD COMP Dækning: alle medlemsstater.
Ingendata for USAeller Japan.
Tidsserier: 1990-1998.Forvridninger idet
indre marked
6. Grænseoverskri-
dende bankvirk-
somhedAndelafindlån fra og udlåntilden
ikke residente private sektor(ekskl.
banker, inkl. husstande) af
kreditinstitutters samlede indlån fra
ogudlåntildenprivate sektor
(ekskl. banker, inkl. husstande).Eurostat, strukturelle
erhvervsstatistikker,
ECB, penge- og
bankstatistikkerDækning: alle medlemsstater fra
euroområdet +sandsynligvis
andre medlemsstater
Tidsserier: 1997-99.Integrationafde
finansielle
markeder
7.
Kapitalfremskaffels
ep å
aktiemarkederneKapitalrejst på aktiemarkederne
somprocent afBNPDen internationale
børs sammenslutning
(FIBV)Dækning: alle medlemsstater,
USA, Japan.
Tidsserier: 1998 og1999.Finansiering af
vækst
32(IV) SOCIAL SAMHØRIGHED
Indikator Definition Kilde Tilgængelighed Overordnet
målsætning for
politikken
1. Indkomstfordeling
(kvintilsatsen)Andelenafet lands indkomster,
somde 20% med de højeste
indkomster afet lands befolkning
tegnersig for,iforholdtilden
andelsomde 20% med de laveste
indkomstertegner sig for
(S80/S20).Eurostat, ECHP Alle medlemsstater bortset fra Sverige
ogFinland, EU-aggregater. Ingendata
for USA og Japan.
Tidsserier: 1993, 1994, 1995, (1996
foreligger ved udgangenaf2000, også
for Sverige)Bekæmpelseaf
fattigdomogsocial
udstødelse
2. Fattigdomsprocent
før ogefter over-
førselsindkomsterBefolkningsandelunder
fattigdomstærsklen.
Fattigdomstærsklendefineres som
(50% eller) 60% afdentil
rådighedværende median-
indkomstEurostat, ECHP Alle medlemsstater bortset fra Sverige
ogFinland, EU-aggregater. Ingendata
for USA og Japan.
Tidsserier: 1993, 1994, 1995, (1996
foreligger ved udgangenaf2000, også
for Sverige)Bekæmpelseaf
fattigdomogsocial
udstødelse
3. Vedholdende
fattigdomBefolkningsandelunder
fattigdomstærsklenpå
vedholdende vis gennemtre år.
Fattigdomstærsklendefineres som
(50% eller) 60% afdentil
rådighedværende median-
indkomstEurostat, ECHP Alle medlemsstater bortset fra Østrig
Sverige og Finland, EU-aggregater.
Ingendata for USAog Japan.
Tidsserier: 1993, 1994, 1995, (1996
foreligger ved udgangenaf2000, også
for Sverige)Bekæmpelseaf
fattigdomogsocial
udstødelse
4. Jobløsehusstande Jobløsehusstandeerhusstande,
hvis medlemmer er idenEurostat (Labour Alle medlemsstater bortset fra
Danmark, Sverige og Finland, EU-Bekæmpelseaf
fattigdomogsocial
33arbejdsdygtige alder, men hvoraf
ingener beskæftiget. Husstande i
denarbejdsdygtige alder defineres
her somhusstande, hvor mindst en
personer mellem25 og 55år.Force Survey) aggregater. Ingensammenlignelige data
for USA.
Tidsserier: 1985– 1999.udstødelse
5. Regional
samhørighedVariationskoefficient afBNPpr.
indb. iPPS på NUTS 3-niveau for
regionerEurostat,
regionale
statistikkerKun NUTS 2-niveau for Italien. Ingen
data for defranske oversøiske
departementer. 1995-1997iENS 95-
format (og 1991til1996 iENS 79-
format).Samhørighed
6. Personermedkort
skolegang, som
ikke deltager i
videreuddannelse
ogerhvervs-
uddannelseAndelaf18-24-årige med kun
folkeskoleniveau, somikke
deltager ividereuddannelse eller
erhvervsuddannelseEurostat (Labour
Force Survey)Alle medlemsstater,EU-aggregater.
Ingensammenlignelige data for USA.
Tidsserier: 1992- 1999.Investering i
personer
Bekæmpelseaf
socialudstødelse
34(V) INDIKATORER ,DERBØR UDVIKLES
Den generelle økonomiske baggrund
Indikator Definition Nuværende
kildeProblemforbundet med
indikatorenFormål
a. Potentiel
produktionMåle økonomiens
produktionspotentialeOECD, IMF
ogKommis-
sionens
tjenestegreneDer er ikke enighed oménenkelt
metodetilberegning afden
potentielle produktion, og
OECD's, IMF's og Kommis-
sionens målinger afviger fra
hinandenVurdere forandringer i
økonomiernes produktions-
potentiale
b.Totalfaktor-
produktivitetSamtlige faktorerssamlede
produktivitetAMECO-
database.Data foreligger iAMECO, men
d e re rp r ob l e m e rm e da tn åti l
e n i gh e dome nf æl l e sm e tod eVurdere økonomiens
overordnede effektivitet
Beskæftigelse
Indikator Definition Nuværende
kildeProblemforbundet med
indikatorenFormål
1.Langtidsledig-
hedsstrømmeS t r ø m m ei n dogu da f
langtidsledighedKun
nationale
kilderData foreligger for øjeblikket kun
forvisse medlemsstater.
Præsentationsformernegør
endvidere, at deikke kan
sammenlignesVurdere karakterenafde
langtidslediges problem
2. Arbejdskvalitet Bør fastlægges.-Der er kunbegrænset konsensus
omnyttige indikatorer på
området, ogdatadækningenerBehovet for "flere og bedre"
jobs
35fragmentarisk
3. Ledige jobs Nye og ubesatte jobs Kun
nationale
kilderData frembringes afmange
forskellige nationale kilder.
Dækningener forskellig, hvorfor
det er vanskeligt at vurdere
sammenlignelighedenMåle arbejdsmarkedets
stramhed og kortlægge mangel
på kvalifikationer.
4. Marginal
effektiv
skatteprocentAndelafenhver bruttolønstigning,
somarbejdstageren ikke (faktisk) får
delipå grund afhøjere
skattebetalingerogbortfaldaf
indtægtsafhængige overførsler,
fordelt på lønniveau og
familiesammensætningOECD
“Taxing
wages”OECD “Taxing wages” giver
marginale skattesatserunder
hensyntagen til kontante
overførselsbeløbsåsombørne-
penge. Andre overførselsbeløb,
såsomboligstøtte, indtægtssupple-
ringsstøtte osv. bør inkluderes.Vurderingafskatte-og
understøttelsessystemernes
tilskyndende eller hæmmende
virkninger, og navnlig
omfanget affattigdomsfælden
(V) INDIKATORER ,DERBØR UDVIKLES (FORTSAT)
Innovation
Indikator Definition Nuværende
kildeProblemforbundet med
indikatorenFormål
5. Offentlige og
private udgifter
tilmenneske-
lige ressourcerOffentlige og private udgifter til
menneskelige ressourcer (til
uddannelse) somdelafBNP-D e rm a n gl e rd a taf orn og l e
medlemsstateromprivateudgifter
tiluddannelse, og forde øvrige
medlemsstaters vedkommende er
de ikke helt sammenlignelige.Måle samtlige (og ikke de
offentlige) ressourcer, der går
tiluddannelse imedlems-
staterne.
6. Erhvervs-
demografiOprettelse, overlevelsesgrad og
nedlukning afvirksomhederEurostat
(erhvervs-
demografiskHarmoniserede data foreligger fra
ogmed 2002. Kun ikke-
harmoniserede data foreligger forMåle iværksætterånden
36projekt). øjeblikket
7. E-handel Indtægter fra E-handel Undersøgel-
ser. Eurostat
(pilotunder-
søgelser med
medlemssta-
terne i2001).D ef orel i g g en d ed a tae rf or
øjeblikket ufuldstændige.Informationssamfundet
(V) INDIKATORER ,DERBØR UDVIKLES (FORTSAT)
Økonomisk reform
Indikator Definition Nuværende
kildeProblemforbundet med
indikatorenFormål
8. Virksomheds-
registreringSamlet antalprocedureroguger
mellemansøgningog
tilendebringelse afregistrering afet
nyt selskabLogotech-
undersøgel-
sen1996.Seneste data erfra 1996. Måle hindringer for
iværksætterånden
9. Lovgivnings-
mæssige
rammer-OECD-
analyse i
1998Ingenlettemetodertilat måle
kvalitetenafde lovgivnings-
mæssige rammer. OECD har
fremlagt oversigtsstatistikker,
som, selv omder kan rejses tvivl
omdem, måske fortjenerat blive
videreudviklet.Forenkling afde administrative
byrder
10. Antalopera-
tøreri
netværks-Antalvirksomheder, der udbyder
tjenestertilennærmerebestemt
kategoriafbrugere (f.eks. privateSe næste
kolonneFuldstændige data for telesektoren
findes for øjeblikket kun ifjerde
ogfemterapportomMarkedseffektivitet,
markedsadgang
37industrierne eller industrielle) ien
netværksindustri.gennemførelsenafEU's lovpakke
for telesektoren
11. Kapital-
omkostningerEU-virksomhedernes
kapitalomkostninger(såvelstore
virksomheder somSMV)-Der er for øjeblikket ikke enighed
omdefinitionen, ogdermangler
data.Vurdere EU-virksomhedernes
adgang tilkapital
38BILAG 3
Source: EurostatGenerel økonomisk baggrund
Indikator a1: BNP pr.indbygger
0 50 100 150 200B
DK
D
EL
E
F
IRL
I
L
NL
A
P
FIN
S
UK
EUR-11
EU-15
US
BNP pr.indbygger i 1995PPS(EU-15=100)
Kilde:Eurostat1995
1998
39Source:EurostatGenereløkonomisk ba ggrund
Indikator a2: Real BNP-vækst
- 4 - 2024681 0JapanUSEU-15EUR-11UKSFINPANLLIIRLFEELDDKB
RealBNP-vækst,ændring iprocent iforholdtilforegående
årKilde:Eurostat1998
1999
40Source:EurostatGenereløkonomiskbaggrund
Indikator b: Økonomiensenergiintensitet
0 100 200 300 400 500USEUUKSFINPANLLIIRLFEELDDKB
Indenlandskbruttoenergiforbrug/BNP
(tons olieækvivalent / 1995 mio. EUR)
Kilde: Eurostat1990
1998
(US:1997)
41Genereløkonomiskbaggrund
Indikator c1: Arbejdskraftproduktivitet (pr. beskæftiget person)
0 50 100 150B
DK
D
EL
E
F
IRL
I
L
NL
A
P
FIN
S
UK
EUR-11
EU-15
US
Japan
BNP pr. beskæftigetperson (EU-15=100)
Kilde: Eurostat og OECD1992
1998
42Source:OECDGenerel økonomisk baggrund
Indikatorc2: Arbejdskraftproduktivitet (pr. arbejdstime)
0 20 40 60 80 100 120JapanUSEUR-11UKSFINPANLIIRLFEELDDKB
Produktivitetsniveau pr. arbejdstime
(US=100)
Kilde: OECD1992
1998
43Note: US dataarenot strictly
comparable with EU harmonised indices.Genereløkonomiskbaggrund
Indikatord: Inflation
012345B
DK
D
EL
E
F
IRL
I
L
NL
A
P
FIN
S
UK
EUR-11
EU-15
US
Årlig procentuel ændring i forbrugerprisindeks
(HICP for EU,CPIfor US )1998
1999
Kilde: Eurostat Note: US-data ikke fuldt udsammenlignelige
med EU's harmoniserede indekser.
44Generel økonomisk baggrund
Indikator e: Konjunkturkorrigerede budgetbalancer
- 4 - 2024B
DK
D
EL
E
F
IRL
I
L
NL
A
P
FIN
S
UK
EUR-11
EU-15
Konjunkturkorrigeretbudgetbalance* (i %af BNP)1998
1999
Kilde:Kommissionenstjenestegrene *Konjunkturkorrigeret offentlig nettolångivning(+)eller
nettolånoptagelse (-)(i procent af BNP)
45Kilde:OECDBeskæftigelse
Indikator I.1: Beskæftigelsesgrad
02 04 06 08 01 0 0B
DK
D
EL
E
F
IRL
I
L
NL
A
P
FIN
S
UK
EUR-11
EU-15
US1995
1999
Kilde: Eurostat somprocent af15-64-årigeDer foreligger ikke sammenlignelige data for US
46Beskæftigelse
Indikator I.2: Beskæftigelsesgrad for kvinder
02 04 06 08 0B
DK
D
EL
E
F
IRL
I
L
NL
A
P
FIN
S
UK
EUR-11
EU-15
US1995
1999
Kilde:Eurostat procent af kvinder mellem 15 og 64 årDer foreliggerikkesammenli gnelige data for US
47Beskæftigelse
IndikatorI.3: Ældrearbejdstageresbeskæftigelsesgrad
02 0 4 06 0 8 0B
DK
D
EL
E
F
IRL
I
L
NL
A
P
FIN
S
UK
EUR-11
EU-15
US1995
1999
Kilde:Eurostat procent af 55-64-åri geDer foreligger ikke sammenlignelige data for US
48Beskæftigelse
IndikatorI.4:Ledighedsprocent
0 5 10 15 20 25B
DK
D
EL *
E
F
IRL
I
L
NL
A
P
FIN
S
UK
EUR-11
EU-15
US1995
1999
Kilde: Eurostat ledige i procent af samlet erhvervsaktiv befolkning
* Der foreligger endnu ikke 1999-datafor Grækenland
49Beskæftigelse
IndikatorI.5Langtidsledighedsprocent
0 5 10 15B
DK
D
EL
E
F
IRL
I
L
NL
A
P
FIN
S
UK
EU-15
EUR-11
US1995
1999
Kilde: Eurostati procent af samlet erhvervsaktiv befolkningDer foreligger ikke sammenlignelige data for US
50Source: OECDBeskæftigelse
Indikator I.6Skatteprocent forlavtlønnede#
01 02 03 04 05 0B
DK
D
EL
E
F
IRL
I
L
NL
A
P
FIN
S
UK
US1997
1999
Indkomstskat + sociale arbejdsta ger- ogarbejdsgiverbidra g,i procent af
lønomkostningerne
# Familietypen er et ægtepar med to børn, hvor den ene ægtefælle tjener 100% af gennemsnitslønnen.
51Beskæftigelse
IndikatorI.7: Livslanguddannelse
0 5 10 15 20 25 30B
DK
D
EL
E
F$
IRL *
I
L
NL $
A*
P$
FIN
S
UK#
EU-15
US1995
1999
Indeksforde25-64-åri ges deltagelseiuddannelseo gerhvervsuddannelse.
Voksneunderuddannelseidefireugerforudforundersøgelsen.
$ Datafor F, NL, P ikkesammenlignelige på grund af metodeforskelle. * Der foreligger ikke 1999-data for IRL og A.
#DettidligeretalforUK gælder 1994.
52Innovation
Indikator II.1: Offentlige udgifter til uddannelse
0123456789B(fl* )
DK
D
EL
E
F
IRL
I
L
NL
A
P
FIN
S
UK
EUR-11
EU-15
US
Samledeoffentligeudgifter til uddannelse iprocentaf BNP1995
1997
*Data dækker kun det flamske fællesskab
Kilde:EurostatogOECD
53Innovation
Indikator II.2: Udgiftertil F&U
01234JapanUSEU-15EUR-11UKSFINPA*NLIIRLFEELDDKB
Udgiftertil F&U i procent afBNPErhvervs-
livets udgifter
tilF&U
(BERD)
Andre udgif-
ter til F&U
(offentligeudgifter
(GERD-
BERD)1995
1997
Kilde:Eurostat,OECD
*IngenopsplitningforGERDforØstrig
54Innovation
Indikator II.3:Udgifter til informations- og
kommunikationsteknologi
02468B
DK
D
EL
E
F
IRL
I
L
NL
A
P
FIN
S
UK
EUR-11
EU-15
US
Japan
Udgiftertilinformations-ogkommunikationsteknologii
procent af BNP1996
1999
Kilde:EITO2000
55Innovation og forskning
IndikatorII.4:Antalinternetopkoblinger
0 5 10 15 20 25 30B
DK
D
EL
E
F
IRL
I
L
NL
AP
FIN
S
UK
EUR-11
EU-15
US
Japan
Antalinternetbrugere pr.100 indbyggere
(såvelprivatesomerhvervsbru gere)1998
1999
Kilde:EITO 2000
56Innovation ogforskning
Indikator II.5a:Andelaf højteknologiske
patentansøgningerindgivettilDen
Europæiske Patentmyndighed(EPO),1998
EPC-stater
36%Øvrige
6%
Japan
22%
USA
36%
Kilde: EPOEPC-stater= EU15 plus Schweiz,
Cypern, Liechtenstein og Monaco
57Innovation og forskning
Indikator II.5b: Andel af højteknologiske patentansøgninger
indgivettil UnitedStates Patent Office(USPTO), 1998
EPC-stater
9%
USA
57%Japan
22%Øvrige
12%
Kilde: USPTOEPC-stater= EU15 plus Schweiz,
Cypern, Liechtenstein og Monaco
58Innovation og forskning
IndikatorII.5c: Patenterindenfor højteknologiske områder
01 02 03 04 05 06 07 0B
DK
D
EL
E
F
IRL
I
L
NL
A
P
FIN
S
UK
EU-11
EU-15
US
Japan
Antalhøjteknologiske patentansøgningerpr.mio.indbyggere.1997
1998
Kilde:EPO,JPO og USPTO
59Innovation og forskning
IndikatorII.6:Eksportafhøjteknologiskeprodukter
01 02 03 04 0BLØU
DK
D
EL
E
F
IRL
I
NL
A
P
FIN
S
UK
EUR-11
EU-15
US*
Japan
iprocent afsamleteksport1995
1999
Kilde:Eurostat, FN*1998forUS
60Innovation og forskning
Indikator II.7: Risikovilligkapital
0,0 0,1 0,2 0,3 0,4USUKSFIPANLIIRLFEELDDKB
Investeringer afrisikovilligkapital (fordelt på investeringsfaser)i
procent af BNPopstart
udvidelse
& buy-out1998
1999
Kilde: EVCA (for EU), NVCA (for US)
61Økonomiskreform
Indikator III.1a:Handelsinte gration(handel inden for EU )
01 02 03 04 05 06 0BLØU
DK
EL
IRL
NL
A
P
FIN
S
MindreMS
D
E
F
I
UK
StørreMS
EU-gen.snit
HandelindenforEUiforholdtilBNP(i%)1994
1998
Kilde:Eurostat
62Økonomiskreform
Indikator III.1b:Handelsintegration(samlethandel)
02 04 06 08 0BLØU
DK
EL
IRL
NL
A
P
FIN
S
MindreMS
D
E
F
I
UK
StørreMS
EU-15
US
Samlet EU-handeliforholdtilBNP(i%)1994
1998
Note:DataomfatterforhvermedlemsstathandelindenforEU,menkunhandeluden
forEUforEU-15. Kilde:Eurostat
63Økonomisk reform
Indikator III.2a: Relative prisniveauer
(inkl. indirekte skatter, EU-15=100)
0 50 100 150B
DK
D
EL
E
F
IRL
I
L
NL
A
P
FIN
S
UK
US*1994
1998
Kilde:Eurostat*US-datagælder1993og1996
64Økonomiskreform
Indikator III.2b: Spredning i prisniveauer i EU-15
0510152025
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998Variationskoefficient for prisniveauet for
privat endeligtforbrug
Kilde: EurostatData indtil 1992 gælder EU-12, derefter EU-15
65Økonomisk reform
Indikator III.3a: Priser i telesektoren, 1999
0 50 100 150 200 250B
DK
D
EL
E
F
IRL
I
L
NL
A
P
FIN
S
UK
Japan
USA
Pris iforhold tilEU-15 =100Lokaltakst
Udlandstakst
USA-takst
Kilde: Kommissionens tjenestegrene, GDINFSO
66IndikatorIII.3a: Priser i telesektoren, 1997
0 50 100 150 200 250JapanUKSFINPANLLIIRLEFELDDKB
Pris iforholdtil EU-15=100USA-takst
Udlandstakst
Lokaltakst
Kilde:Kommissionens tjenestegrene, GDINFSO
67Økonomiskreform
IndikatorIII.3b: Elpriser (virksomheder)
02468 1 0UKSFINPANLLIIRLFEELDDKB
Elpriser ieuro pr.kWh(ekskl. afgifter)Jan. 98
Jan. 00
Kilde:EurostatDatagælderbrugere medmellemstortforbrug: årligt forbrug
på2000MWh.
68Økonomiskreform
IndikatorIII.3b:Elpriser(husholdninger)
0 5 10 15 20UKSFINPANLLIIRLFEELDDKB
Elpriserieuro pr.100 kWh(ekskl.afgifter)Jan. 98
Jan. 00
Kilde:EurostatDatagælderbrugere medmellemstortforbrug:
årligt forbrugpå3500kWh
69Økonomisk reform
Indikator III.3c: Gaspriser (husholdninger)
02468 1 0UK*SFIN*ANLLIIRLFEDB
Gaspriser (ekskl. afgifter) i euro pr. GigajouleJan. 98
Jan. 00
Kilde: Eurostat*FIN-og UK-datagælderjan. 98 og jan. 99. Datagælder
forbrugeremedmellemstort forbrug: årligt forbrug på83,7GJ
70Økonomisk reform
Indikator III.3c: Gaspriser (virksomheder)
0246UKSFINANLLIIRLFEDDKB
Gaspriser (ekskl. afgifter) i euro pr. gigajouleJan. 98
Jan. 00
Kilde:EurostatDatagælderbrugere medmellemstortforbrug: årligt forbrug: 41600 GJ;
belastningsfaktor:200dage -1600timer.
71Økonomisk reform
Indikator III.4: Offentlige indkøb
01 02 03 04 05 0B
DK
D
EL
E
F
IRL
I
L
NL
A
P
FIN
S
UK
EUR-11
EU-15
Offentliggjorte udbud i De Europæiske Fælles-
skabers Tidende i procent afsamlede
offentligei n dk ø b1996
1998
Kilde: Kommissionenstjenestegrene,GD MARKT
72Økonomiskreform
Indikator III.5: Statsstøtte
0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5EU-15UKSFINPANLLIIRLFEELDDKB
Statsstøtte (fordelt på kategorier) iprocent afBNPsektorspecifik
ad hoc
andet1994-1996
1996-1998
Kilde:Kommissionenstjenestegrene,GDCOMP
73Økonomiskreform
IndikatorIII.6: Grænseoverskridende bankvirksomhed
0,0 0,2 0,4 0,6 0,8 1,0B
DK
D
EL
E
F
IRL
I
L
NL
A
P
FIN
S
UK
EUR-11
EU-15
Bankernesgrænseoverskridendeaktiver ogpassiver i
procent af deres samlede aktiver og passiver1997
1998Dataforeligger først
iefteråret 2000
Kilde:BIS
74Økonomiskreform
IndikatorIII.7 Kapitalfremskaffelse på aktiemarkedet
0 5 10 15 20 25 30B
D
DK
E
EL
F
IRE
I
NL
A
P
FIN
S
UK
EUR-11
EU-15
NYSE
NASDAQ
Japan
Mængdenykapitalrejstafindenlandskevirksomhederi procent
af BNP1998
1999
Kilde:FIBV
75Socialsamhørighed
IndikatorIV.1: Indkomstfordeling
02468B
DK
D
EL
E
F
IRL
I
L
NL
A
P
FIN
S
UK
EUR-11
EU-131994
1995
Kilde:EurostatS80/S20-forholdet(forholdetmellemde20%,dertegnersig forde
højesteindkomster, ogde20%, dertegnersig fordelaveste
indkomster)
*DerforeliggerikketalforFINogS.
76Social samhørighed
IndikatorIV.2: Fattigdomsprocentførogefter
overførselsindkomster, 1995
0 5 10 15 20 25 30 35B
D
E
IRL
L
A
FIN *
UKBefore
After
Kilde: EurostatBefolkningsandelunderfattigdomstærsklen. Fattigdomstærsklen
defineressom60%afmedianindkomsten.
* Der foreliggerikke tal for FIN og S.
77Kilde:Eurostat Befolkningsandelunderfattigdomstærsklen(føroverførselsindkomster).
Fattigdomstærsklendefineres som 60% af medianindkomsten
*DerforeliggerikketalforFINogS.Socialsamhørighed
IndikatorIV.3: Fattigdommensvedholdenhed(1995)
0 5 10 15B
DK
D
EL
E
F
IRL
I
L
NL
A*
P
FIN*
S*
UK
EU-12
Kilde: EurostatAndelafbefolknin gen,som til stadi ghedharværetunder
fattigdomstærskleni 3 år.
Fattigdomstærsklendefineres som 60% af medianindkomsten.
* Der foreligger ikke talfor Østrig,Finland og Sverige.
78Socialsamhørighed
IndikatorIV.4: Jobløse husstande
B
DK
D
EL
E
FR
IRL
I
L
NL
AP
FIN
S
UK
EUR-11
EU-15Der vilforeliggedataved åretsudgang
Kilde:Eurostat
79Social samhørighed
Indikator IV.5: Regional samhørighed
0% 10% 20% 30% 40% 50%B
DK
D
EL
E
F
IRL
I (NUTS2)
NL
AP
FIN
S
UK(1)
UK(2)1995
1997
Kilde:Eurostat VariationskoefficientforBNPpr.indbygger iPPS(NUTS3-niveau)
UK(1) gælder heleUK; UK(2) gælder ikke det indre London.
80Social samhørighed
IndikatorIV.6: Personermedkortskolegang, derikke deltager i
videreuddannelse ellererhvervsuddannelse
01 02 03 04 05 0B
DK
D*
EL
E
F
IRL *
I
L*
NL *
A*
P
FIN
S
UK *
EUR-11 *
EU-15*1998
1999
Kilde:Eurostat Andelen af 18-24-årige med folkeskoleniveau, som ikke deltager i
uddannelse eller erhvervsuddannelse
*I ngen1998-dataforIRL, L, NL,UK o gUE.
Ingen1999-data for D, IRL,A, UKog UE.
81