ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
41.

Regionsudvalget mener, at øget integration af finansielle og ikkefinansielle oplysninger kan bidrage til, at virksomhederne får et bedre overblik over deres økonomiske situation på længere sigt og dermed kan træffe bedre beslutninger, men at det i betragtning af det moderne livstempo og de muligheder, den digitale tidsalder byder på, ikke ville være fornuftigt at give afkald på kvartalsrapporteringen. Hertil kommer, at kvartalsrapportering gør det muligt at vurdere en ændret situation, inden problemerne hober sig op, og inden omkostningerne ved at afbøde konsekvenserne af den ændrede situation bliver for omfattende;
39.

Regionsudvalget understreger, at det haster med at fastsætte de nærmere bestemmelser for integration af grøn infrastruktur og dennes høje prioritet i partnerskabsaftalerne og de europæiske operationelle finansieringsprogrammer, som er ved at blive fastlagt for samhørigheds- og strukturfondene for 2014-2020, så de kompetente myndigheder kan påtage sig deres fulde ansvar for finansiering på området. Udvalget opfordrer de kompetente regionale og lokale myndigheder til at udnytte de muligheder for finansiering af lokalitetstilpassede grøn infrastruktur-løsninger, der foreslås i de operationelle programmer, og investere i den nødvendige kapacitetsopbygning på tværs af sektorer samt søge samfinansiering og netværkssamarbejde for at sikre effektiv gennemførelse;
47.

opfordrer til, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet implementeres omgående, og at der i initiativet indgår ungdomsgarantiordninger for unge under 30 år. Udvalget støtter Kommissionens henstilling om en ungdomsgaranti, som sigter mod tidlig indgriben over for unge, der risikerer at havne uden for såvel arbejde som uddannelse og erhvervsuddannelse. Udvalget understreger den centrale rolle, de lokale og regionale myndigheder spiller for, at ungdomsgarantien kan virkeliggøres. Udvalget er stærkt bekymret over manglen på tilstrækkelig finansiering for ungdomsgarantien for den kommende programperiode (6 mia. euro for hele perioden) og opfordrer indtrængende til, at der sker en betydelig fremrykning af ungdomsgarantimidler i de første år af den flerårige finansielle ramme. Udvælgelseskriterierne for NUTS II bør ikke blot tage udgangspunkt i kriteriet om en ungdomsarbejdsløshed på 25 %, men bør også tage højde for betragtelige regionale afvigelser fra den gennemsnitlige ungdomsarbejdsløshed på nationalt niveau;
50.

konstaterer, at den fragmenterede og begrænsede finansiering, der er til rådighed for rumforskningen, anses for at være en af de største barrierer for den videre udvikling af rumaktiviteter, og opfordrer derfor til en bedre koordinering af rumaktiviteter mellem EU, ESA og de respektive medlemsstater, således at Europa kan påtage sig et globalt lederskab i rumsektoren. Betydningen af EU's involvering i finansieringen af rumforskningsaktiviteter underbygges af den kendsgerning, at mange rumforskningsaktiviteter ikke ville blive gennemført uden EU-støtte. EU's indsats anses for at være uundværlig i den henseende;
20.

beder om en korrekt evaluering af det reelle potentiale for ukonventionel gas i Europa, da dette er et aspekt, som kan få afgørende betydning for enhver energiplanlægning og/eller energipolitik, der måtte blive gennemført, som en overgangsressource på vej hen imod en større procentandel af vedvarende energi i EU, hvilket der slås til lyd for i toneangivende dokumenter i EU om Europas energimæssige fremtid, f.eks. Energikøreplan 2050. Denne evaluering burde også gøre det muligt at undersøge perspektiverne i en mere systematisk anvendelse af lokale energikilder. Et af målene med denne planlægning og politikkerne bør være at sikre, at overgangen til fremtidige, økonomisk konkurrencedygtige energikilder med mindst muligt CO2-fodaftryk kommer til at foregå på en sådan måde, at EU bliver konkurrencedygtig i forhold til andre geopolitiske regioner. Ud over at indebære uforudsigelige risici for miljø, klima og folkesundhed kan skifergas også underminere udviklingen af vedvarende energikilder og fastlåse Europa i en endnu dybere afhængighed af fossile brændstoffer. Skifergas kan ligesom opsamling og lagring af CO2 ikke være et politisk mål i sig selv adskilt fra borgernes behov og bør ikke promoveres som et grønt alternativ i Europas energimæssige fremtid. I lyset af skifergassens høje CO2-intensitet samt den nødvendige investeringsudvidelses omfang og niveau skal det gøres klart, hvordan den kunne blive et "overgangsbrændstof". Indvirkningen af faldende gaspriser som følge af øget skifergasudvikling i USA kan true levedygtigheden af CO2-fattige alternativer og lægge pres på offentlige støtteordninger;
40.

henstiller til, at brugen af farlige stoffer i plastic gradvist udfases, såvel i nye som i genbrugte produkter, for at mindske risiciene i forbindelse med brug og forøge mulighederne for genanvendelse. Udvalget støtter forslaget i køreplanen til et ressourceeffektivt Europa om, at alle særligt problematiske stoffer i 2020 skal være blevet placeret på REACH's kandidatliste, således at det bliver muligt at gribe ind over for de relevante plasticadditiver. Det henstiller i den forbindelse til, at der især fokuseres på mikroplastic og nanopartikler, der udgør nye problemer, som der ikke nødvendigvis er taget højde for i REACH-forordningen;
44.

anser det for nødvendigt, at der på EU-plan tages specifikt fat på udformningen af retningslinjer for de forvaltnings- og kontrolmekanismer, som skal gælde for flerfondsprogrammer/-investeringer, for at undgå dobbeltadministration, som kan afskrække fra at anvende dem. Dette gælder især udpegelse af de enkelte kompetente myndigheder, generel indberetning og fuldstændig revision. I den forbindelse ser udvalget frem til at kommentere retningslinjerne for gennemførelse af de nye flerfondsprogrammer;
33.

er enig med Kommissionen i, at EU bør støtte det decentraliserede og grænseoverskridende samarbejde mellem lokale og regionale myndigheder i Europa og partnerlande, som bygger på et langsigtet og ligeværdigt institutionelt partnerskab. Fra et europæisk perspektiv bør koordinering af partnerskaber i større netværk eller inden for fælles programmer fremmes og lettes. Udvalget påpeger, at portalen for decentralt samarbejde om udvikling letter denne koordinering, da den indeholder oplysninger om eksisterende projekter og giver mulighed for at koordinere iværksættelsen af nye. Regionsudvalget er villig til fortsat at varetage sin rolle i denne henseende, f.eks. sammen med sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder. Da bedre koordinerede tilgange forventes at forbedre resultaterne, bør de fremmes ved at stille flere EU-midler til rådighed for sådanne tiltag;
49.

bemærker, at det for at øge Europas konkurrenceevne og livskvalitet i de kommende årtier er særdeles vigtigt, at virksomheder og økonomier tilskyndes til at styrke deres modstandsdygtighed over for klimaændringer. Det er dog nødvendigt snarest muligt at mangedoble de foranstaltninger, der sigter mod en væsentlig nedbringelse af udledningen af de skadelige gasser, der er ansvarlige for klimaændringerne;
41.

mener, at det er absolut nødvendigt at indsamle bedre oplysninger på niveauet for funktionelle områder. Det vil så være muligt at opbygge en database med solide oplysninger, hvilket vil forbedre den territoriale planlægning og som under alle omstændigheder kan begrunde størrelsen af tiltagene, dvs. nødvendigheden af, at planlægningen finder sted, der hvor problemerne eller ændringer faktisk opstår. For at styrke en bedre udnyttelse af de solide oplysninger om, hvordan partnerskaberne fungerer (eller ikke fungerer), er det nødvendigt at råde over konkrete eksempler, der kan vise merværdien og fordelen i partnerskabet for den bæredygtige økonomiske udvikling (3). I den henseende vil ESPON's analyser være yderst vigtige for politikere og projektledere;
19.

forventer, at den planlagte yderligere liberalisering af de europæiske landbrugsmarkeder vil give mere svingende landbrugspriser, hvilket primært er en trussel for små og mellemstore familiebrug. Udvalget henleder også opmærksomheden på, at liberaliseringen af mælkekvoterne kan føre til øget industrialisering og koncentration af mælkeproduktionen, hvilket yderligere vil accelerere klimaændringerne og affolkningen af landdistrikterne. Det mener, at det fortsat er vigtigt, at landbrugerne får godtgørelse for de offentlige goder, de bidrager med, bl.a. de natur- og kulturværdier, som græsarealer og åbne landskaber giver, hvilket der ikke et kommercielt marked for. Hvis det viser sig, at afskaffelsen af mælkekvotesystemet fører til uønskede former for dyreavl, er der brug for politiske foranstaltninger for at forbedre forbrugeroplysningen og styrke markedet generelt samt at sikre standarderne for dyrevelfærd i hele EU;
21.

En af de vigtigste konklusioner fra KPMG's undersøgelse (Internationaal onderzoek EPD, Utrecht, den 6. februar 2012), der sammenlignede med seks andre europæiske lande, var, at der er en tendens til, at landene bevæger sig fra større nationale programmer i retning af en mere udpræget regional forvaltning med henblik på at kunne håndtere kompleksiteten og øge den lokale deltagelse. Ifølge KPMG bevirker anvendelsen af ensartede standarder derudover, at der er en voksende forståelse for, at det ikke er nødvendigt med nationale databaser, men at en decentral lagring af data ved kilden kan forvaltes på hensigtsmæssig vis. Lokal inddragelse, decentral datalagring, god informationsformidling til borgere og patienter og en trinvis tilgang omfattende pilotprojekter, der aktivt inddrager sundhedspersonalet, lader til at være vigtige forudsætninger for en vellykket gradvis udvikling og indførelse af e-sundhed.
10.

bifalder Kommissionens langsigtede målsætning med SCC om inden 2020 at udvikle og udbrede mindst 20 banebrydende innovative løsninger, som kombinerer energi- og transportteknologier samt informations- og kommunikationsteknologier. I den forbindelse betoner udvalget, at det er særdeles vigtigt, at disse innovative løsninger får gode vilkår for at blive overført til, tilpasset til og anvendt i flere byer i EU. Udvalget påskønner, at Kommissionen understreger nødvendigheden af foranstaltninger på efterspørgselssiden, f.eks. udvikling af nye forretningsmodeller. For at opnå dette opfordres Kommissionen til som kriterium for udvælgelsen at kræve, at forslaget demonstrerer en tydelig kobling mellem den innovative, banebrydende løsning på den ene side og gennemførelsen og udbredelsen af resultaterne, så de kan anvendes i regioner og kommuner i hele Europa på den anden side. I projekterne bør der lægges vægt på frugtbare synergier, som bygger på koblinger mellem aktører og udviklings- og finansieringsinstrumenter. Samtidig bør man hjælpe byerne med at reducere deres miljøpåvirkning ved at udvikle løsninger, som gennem intensiv anvendelse af ikt kan forbedre energieffektiviteten i byerne, øge anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og fremme mobiliteten med en større nedbringelse af udledningen af CO2 og andre forurenende gasser til følge inden for rammerne af en bæredygtig bymodel;
57.

peger på behovet for i praksis at videreføre EU-dialogen og samarbejdet med vigtige partnere i kandidatlande og potentielle kandidatlande for at hjælpe dem med at udvikle eller tilpasse deres politikker, så de kan opfylde 2020-målene for biodiversitet. Lokale og regionale myndigheder i EU kan yde den støtte, som lokale og regionale myndigheder i lande uden for EU har behov for, hvis de skal kunne bidrage til opfyldelsen af EU's og internationale biodiversitetsmål, ved at dele ud af deres viden og bedste praksis og via Regionsudvalgets relevante blandede rådgivende udvalg og arbejdsgrupper samt ARLEM og CORLEAP. I den forbindelse opfordrer Regionsudvalget Kommissionen til at fremme decentraliseret udviklingssamarbejde mellem lokale og regionale myndigheder i EU og udviklingslande inden for rammerne af den nyetablerede facilitet for biodiversitet under Life (B4Life);
37.

noterer sig, at forlængelsen af reglen om automatisk frigørelse til N+3 år i den nye programperiode muligvis vil føre til et endnu større antal uindfriede forpligtelser. Dette bør dog ikke tolkes som en opfordring til Kommissionen om at frigøre endnu flere forpligtelser, men snarere som udtryk for, at der er behov for at forbedre kvaliteten af den finansielle planlægning på alle planer — lokalt, nationalt og på EU-niveau;
35.

Med indførelsen af netværk af lokale myndigheder på europæisk niveau imødekommer Kommissionen behovet for, at byer kan udveksle eksempler på god praksis inden for forskellige temaområder. Også Urbact-programmet for territorialt samarbejde, EU-programmet for en bæredygtig udvikling i byerne, tager højde for dette behov. Desuden fremmer konkurrenceprogrammet »Europa for Borgerne« tematisk netværksdannelse blandt kommunerne vedrørende emner af fælles interesse som et vigtigt middel til at lette udveksling af god praksis. Ud over de programmer, som samfinansieres af strukturfondene og EU's konkurrenceprogrammer, findes der også andre programmer for vidensudveksling mellem byer (f.eks. Civitas, borgmesteraftalen, Mayors Adapt, intelligente byer og samfund, referencerammen for bæredygtige byer, ManagEnergy). Udvalget konstaterer, at der iværksættes stadig flere og stadig mere forskelligartede initiativer til udveksling af viden og erfaringer. For at opnå en mere integreret tilgang opfordrer udvalget Kommissionen til at konsolidere EU's forskellige støtteprogrammer og støttenetværk, så lokalområderne får bedre mulighed for at forstå og udnytte dem mere effektivt, end det er tilfældet i dag.
39.

Repræsentanter for lokale og regionale myndigheder skal have mulighed for at udvikle strukturer for udveksling af viden og for at dele erfaringer med god praksis på områder som beskæftigelse, uddannelse og social inklusion med henblik på yderligere at synliggøre den lokale dimension i integrationspolitikken. Et forum for udveksling af viden er en forudsætning for gennemførelsen af en dynamisk integrationspolitik i EU, som garanterer indvandrernes rettigheder. På sigt vil et sådant forum formentlig føre til færre forskelle mellem medlemsstaterne også på integrationsområdet.
9.

Fremme af bæredygtige byer kræver en holistisk tilgang, der skaber mulighed for at finde svar på såvel miljømæssige som sociale og økonomiske problemer i byerne samt finde svar på, hvordan byer kan opbygge modstandsdygtighed over for katastrofer. Konceptet for en bæredygtig by må ikke begrænses til kun at omfatte miljøbeskyttelse. Udfordringen består i at sikre, at kriterierne baseres på passende informationsniveauer fra de forskellige emneområder, og at de er relevante for de forskellige bytyper i EU. Dette er afgørende for at sikre, at kriterierne er lette at anvende for alle byer, der ønsker at arbejde frem imod bæredygtighed, og for at give offentligheden ansvar for denne proces. En holistisk og bæredygtig tilgang vil være en forudsætning for den fremtidige byudvikling. Hvad angår yderligere forslag til politikker for byudvikling og modstandsdygtighed henviser Regionsudvalget til udtalelserne om henholdsvis en integreret dagsorden for byerne i EU og risikostyring med henblik på modstandsdygtighed (2).
40.

er fortaler for, at der gøres en indsats for at indføre lofter for prisstigningerne på energi med det formål at bekæmpe energifattigdom og holde prisen på varme under niveauet for de fossile energikilder, således at omstillingen af varmeforsyningen fra anlæg baseret på gas, olie eller kul til kraftvarmeproduktion, lokale biomasseanlæg eller højeffektive varmepumper, der alle kan anvende regionalt forekommende vedvarende energikilder, fremskyndes;
77.

Regionsudvalget beklager de meget beskedne fremskridt i Bosnien-Hercegovina for at få alle myndighedsniveauer til at fungere bedre og blive mere effektive. Udvalget er bange for, at processen mod EU-integration er gået i stå, og mener, at der udestår et meget stort arbejde for at opfylde betingelserne for, at en ansøgning om medlemskab bliver realistisk;
34.

er klar over, at der stadig er fare for afbrydelse af strømforsyningen. Følgelig kan Regionsudvalget ikke se bort fra, at der af hensyn til kontinuiteten i strømforsyningen bør tillades en vis offentlig støtte, først og fremmest til udvikling af intelligente energinet, som kan fremme fleksibilitet i den decentrale energiproduktion og det decentrale energiforbrug, dernæst til udvikling af energieffektiv lagring og endelig til opførelse af fleksible, miljø- og klimavenlige kraftværker med henblik på balancering af forsyningsnettet. Disse såkaldte »reservekraftværker«, hvor støtte i form af offentlige udligningsbetalinger kan være nødvendig, bør imidlertid ikke konkurrere med de vedvarende energiformer og skal anvende den nyeste teknologi, så deres CO2-produktion reduceres mest muligt. Derimod mener Regionsudvalget, at der ikke længere bør tildeles statsstøtte til opførelse af nye kulkraftværker. Regionsudvalget anbefaler at tilskynde forbrugerne yderligere til at bruge elektricitet uden for spidsbelastningsperioder, før man begynder at overveje reservekapacitet. Kommissionen anslår, at der her er et spillerum på 10 %;
15.

konstaterer, at lokalsamfundene er i direkte kontakt med skovene og er de første, som påvirkes af skovpolitikker. Det er dem, der påtager sig ansvaret og de umiddelbare omkostninger for beskyttelsen af skovene, og det er dem, der høster gavn af, at de eksisterer og bevares i en god stand. Men de er også de første, der rammes af følgerne, hvis de forringes. De lokale myndigheder har ofte også ansvaret for at indsamle data og har mulighed for direkte at vurdere følgerne af de gennemførte politikker. Det er således indlysende, at ligesom korrekt oplysning af lokalsamfundene skal prioriteres højt, så skal disse også tildeles de nødvendige midler til at opfylde deres forpligtelser. Det er vigtigt at indføre en decentral og holdbar dialog med de lokale aktører med henblik på at udvikle et skovkoncept, som sikrer, at multilaterale politikker for udvikling af skovene accepteres og gennemføres på lokalt niveau;
30.

påpeger, at offentlige sundhedsprogrammer til begrænsning af uligheder på sundhedsområdet godt kan være omkostningseffektive — f.eks. screening, sygdomspåvisning og -behandling i risikogrupper, hvor arvelige tilstande øger sandsynligheden for at udvikle visse sygdomme. Effektivitetselementet er et godt argument for at prioritere disse programmer (f.eks. ved at forbedre adgangen til screening for livmoderhalskræft for kvinder med lav indkomst);
24.

anbefaler derfor Kommissionen at videreudvikle den sociale resultattavle i samarbejde med lokale og regionale myndigheder med henblik på at inkludere de indikatorer, der allerede findes på lokalt, regionalt og nationalt niveau, og eventuelt supplere disse med indikatorer for fattigdom blandt børn, et indeks for anstændig beskæftigelse og et indeks for mindsteindkomst samt at præsentere tallene både i statistisk form og udtrykt i beløb (ved f.eks. at angive omkostningerne for personer, som hverken er i beskæftigelse eller under almen eller faglig uddannelse, udtrykt som en procentdel af BNP) for at give en mere præcis idé om de økonomiske konsekvenser af de sociale perspektiver og beskæftigelsessituationen og sende et stærkere og tydeligere signal til de politiske beslutningstagere;
7.

Regionsudvalget tvivler ikke på, at udviklingen i sig selv vil komme til at skabe en række nye tekniske muligheder, og at disse vil blive udnyttet af personer, som spontant og på et tidligt tidspunkt tager udviklingen til sig. Det er efter Regionsudvalgets opfattelse EU's, medlemslandenes og de regionale og lokale myndigheders opgave at sørge for, at der findes holdbare og sikre systemer, som slår igennem i uddannelsessystemet som helhed, og at bidrage til at opnå den bedst mulige nyttevirkning i uddannelsessituationen. Alle har ikke samme evne til at udnytte de teknologiske muligheder, og derfor bør man overveje at iværksætte særlige foranstaltninger for at undgå at øge afstanden mellem de forskellige befolkningsgrupper.
6.

understreger, at forslaget til forordning har til formål at skabe et fælles produktmærke, som forhåbentligt vil vække stor samfundsmæssig interesse, og som vil skabe grundlaget for et fælles, konkurrencepræget og omkostningseffektivt marked for ELTIF'er; mener derfor, at forslaget til forordning ikke går videre, end hvad der er nødvendigt for at nå frem til fælles retlige rammer for ELTIF'er;
49.

Regionsudvalget påpeger, at mange kommuner og byer i Europa har udarbejdet ambitiøse programmer og vedtaget praktiske foranstaltninger på eget initiativ for at dæmme op for klimaændringerne. Som internationale eksempler herpå kan nævnes Agenda 21 — der blev lanceret i 1992 på Riotopmødet og som gennem de seneste to tiår har givet omkring ti tusind lokale myndigheder mulighed for at udvikle politikker og foranstaltninger vedrørende bæredygtig udvikling og nærmere bestemt forbedring af miljøet, reduktion af drivhusgasemissioner og tilpasning til klimaændringerne — Climate Alliance og ICLEI's Cities for Climate Protection. Organisationen Energy Cities yder et værdifuldt bidrag på området. Programmet »European Energy Award« for energieffektive kommuner motiverer ved hjælp af en omfattende strategi kommuner til at arbejde for større energieffektivitet, klimabeskyttelse og anvendelse af vedvarende energikilder. Mere end 1.000 kommuner deltager allerede. CEMR har udarbejdet publikationen »Save energy, Save climate and Save money« til lokale beslutningstagere. Et godt eksempel på et af de mange lokale initiativer for kulstofneutralitet er den svenske kommune Växjös plan om at blive 100 % kulstofneutral i år 2030. Og i Finland samarbejder 14 såkaldte HINKU-kommuner (kulstofneutrale kommuner) med de lokale virksomheder, politikere og borgere. De stræber efter en emissionsreduktion på 80 % og fremmer samtidig grøn økonomi. 53 kommuner deltager i kommunernes klimakampagne (CCP Finland), og 115 kommuner har en klimastrategi. Borgmesteraftalen omfatter tusindvis af kommuner og byer, som har udarbejdet handlingsplaner for vedvarende energi og programmer for emissionsreduktion. Mange lokale og regionale energiagenturer, som er oprettet med støtte fra EU, er nu med til at yde energirådgivning;
28.

minder om, at i tilfældet med aktioner, investeringer og andre tiltag, som medfinansieres af fonde, der henhører under den fælles strategiske ramme, er det vigtigt også at tage hensyn til behovet for at styrke internationaliseringen af de videregående uddannelser, under hensyntagen til de højere læreanstalters behov og reelle muligheder;
2.

understreger med tilfredshed, at kommissæren for konkurrence den 7. november 2013 har afgivet et detaljeret skriftligt svar på Regionsudvalgets foregående udtalelse om rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (1), og glæder sig over, at nogle af Regionsudvalgets anbefalinger er medtaget i Kommissionens nye forslag til rammebestemmelser, herunder især: i. afvisning af at indskrænke rammebestemmelsernes anvendelsesområde til kun at omfatte virksomheder, der er under konkursbehandling (afsnit 2.2. i forslaget); ii. større inddragelse af adfærdsmæssige foranstaltninger såsom forbud mod at afholde udgifter til ekspansion og opkøb, forbud mod at reklamere med statsstøtten og mod udbetaling af udbytte (punkt 86 til 88 i forslaget); iii. strengere krav om gennemsigtighed, idet alle relevante oplysninger om tildelt støtte skal offentliggøres på internettet (punkt 101 i forslaget); iv. afklaring af samspillet mellem reglerne for statsstøtte til redning og omstrukturering på den ene side og statsstøttereglerne på området tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (SGEI) på den anden side. Navnlig præciseres det, at »ved beregningen af byrdefordelingen (...) vil Kommissionen se bort fra al kompensation for offentlige tjenester, der opfylder kravene om forenelighed i SGEI-rammebestemmelserne« (punkt 106);
45.

støtter Kommissionen i dens ønske om at gøre alt for at sikre fri adgang til markederne for råvarer og sekundære materialer, især til markederne for jernmalm, kokskul og genanvendelige materialer, og anser denne frie adgang som en nødvendig betingelse for at sikre EU's stålindustris internationale konkurrenceevne;