[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 08.09.2005

SEK (2005) 1083 endelig

FORELØBIGT FORSLAG TIL ÆNDRINGSBUDGET NR. 6 TIL BUDGETTET FOR 2005 ALMINDELIG OVERSIGT OVER INDTÆGTER

OVERSIGT OVER INDTÆGTER OG UDGIFTER EFTER SEKTION Sektion III - Kommissionen

(forelagt af Kommissionen)

FORELØBIGT FORSLAG TIL ÆNDRINGSBUDGET NR. 6 TIL BUDGETTET FOR 2005 ALMINDELIG OVERSIGT OVER INDTÆGTER

OVERSIGT OVER INDTÆGTER OG UDGIFTER EFTER SEKTION Sektion III - Kommissionen

Under henvisning til:

- traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 272,

- traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 177,

- Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget[1], særlig artikel 37,

forelægger Europa-Kommissionen hermed budgetmyndigheden det foreløbige forslag til ændringsbudget nr. 6 til 2005-budgettet på grundlag af nedenstående begrundelse.

***

INDHOLD

BEGRUNDELSE 4

SAMMENFATTENDE OVERSIGT EFTER UDGIFTSOMRÅDER I DE FINANSIELLE OVERSLAG 9

ALMINDELIG OVERSIGT OVER INDTÆGTER OG UDGIFTER EFTER SEKTION

Den almindelige oversigt over indtægter og oversigten over indtægter og udgifter efter sektion fremsendes separat via SEI-BUD-systemet. Som eksempel er en engelsk udgave heraf vedlagt som budgetbilag.

BEGRUNDELSE

Den 8. januar 2005 ramte en voldsom storm store dele af det nordlige Europa og forårsagede omfattende skader i en række lande. Inden for den frist på ti uger, der er fastsat i artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002[2], ansøgte Sverige, Estland, Letland og Litauen om finansiel bistand fra EU's Solidaritetsfond som følge af stormen.

Kommissionens tjenestegrene har foretaget en grundig gennemgang af ansøgningerne på grundlag af forordning (EF) nr. 2012/2002, særlig artikel 2, 3 og 4.

Vurderingerne kan sammenfattes således:

Sverige

1. Ansøgningen blev forelagt den 10. marts 2005 inden for fristen på 10 uger efter registreringen af den første skade den 8.1.2005. Efter anmodning fra Kommissionens tjenestegrene forelagde de svenske myndigheder yderligere information, som blev modtaget den 26.5.2005.

2. Der er tale om en naturkatastrofe. Sverige anslog den samlede direkte skade til 2,297 mia. EUR. Da dette beløb ligger over tærskelværdien på 0,6 % af Sveriges BNI (1,603 mia. EUR), kan katastrofen betragtes som "en større naturkatastrofe" og falder dermed inden for det vigtigste anvendelsesområde for forordning 2012/2002.

3. Stormen forårsagede omfattende skader på skove og infrastruktur, især i det sydlige Sverige. Det anslås, at stormen fældede 75 mio. m3 træ (svarende til den samlede mængde træ, der fældes i hele Sverige i løbet af et år). 450 000 boliger var uden elektricitet og 250 000 telefonabonnenter uden telekommunikation. Togdriften blev indstillet i hele det sydlige Sverige, og vejnettet var blokeret af enorme mængder af faldne træer og nedfaldne elkabler. Ni personer mistede livet som en direkte følge af begivenheden. De svenske myndigheder anslår, at skaderne er større end ved nogen anden naturkatastrofe i Sverige i nyere tid.

4. Sverige anslår, at omkostningerne til væsentlige nødhjælpstiltag udgør 85,858 mio. EUR, opdelt på forskellige kategorier af tiltag. Af dette beløb repræsenterer 1,177 mio. EUR forsikrede skader. Da udbetalingerne fra fonden i princippet skal finansiere foranstaltninger til udbedring af ikke forsikrede skader, udgør det samlede beløb for støtteberettigede tiltag i henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning 2012/2002 84,682 mio. EUR.

5. De svenske myndigheder har meddelt, at der ikke er planer om at foreslå nogen ændringer af mål 2-programmerne i de berørte områder på grund af stormen. Midlerne til Sveriges program for udvikling af landdistrikterne er i princippet fuldt ud udnyttet inden for den givne budgetramme. Lensstyrelserne har nogen fleksibilitet med hensyn til udvælgelse af foranstaltninger til fremme af en bæredygtig udvikling i landdistrikterne (f.eks. nye prioriteringer inden for uddannelse).

6. De svenske myndigheder har bekræftet, at forsikringsdækning ikke er medtaget i de støtteberettigede tiltag (til et beløb af 84,682 mio. EUR), der er omhandlet under punkt 4 ovenfor.

Af ovenstående grunde foreslås det, at det accepteres, at anmodningen fra Sverige vedrører en "større katastrofe", og at Solidaritetsfonden anvendes.

Estland

7. Ansøgningen blev forelagt den 14.3.2005 inden for fristen på 10 uger efter registreringen af den første skade den 8.1.2005. Efter anmodning fra Kommissionens tjenestegrene forelagde de estiske myndigheder yderligere information, som blev modtaget den 6.6.2005.

8. Der er tale om en naturkatastrofe. Estland anslog den samlede direkte skade til 47,868 mio. EUR. Da dette beløb ligger over tærskelværdien på 0,6 % af Estlands BNI (45,209 mio. EUR), kan katastrofen betragtes som "en større naturkatastrofe" og falder dermed inden for det vigtigste anvendelsesområde for forordning 2012/2002.

9. Stormen berørte ca. 39 % af Estlands territorium og ca. 18 % af Estlands samlede befolkning. Distrikterne ved vestkysten var ikke blot udsat for storm, men også for oversvømmelse. Stormen forårsagede omfattende skader på infrastruktur og skove (det anslås, at der blev fældet mere end 1,1 mio. m3 træ). Befolkningen led især under langvarige afbrydelser af elektricitet og telefon, forårsaget af faldne træer.

10. Omkostningerne til nødhjælpstiltag, som er støtteberettigede i henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning 2012/2002, er af Estland anslået til 19,644 mio. EUR og er fordelt på typer af tiltag. Beløbet omfatter 5,752 mio. EUR til fuldstændig genopbygning af Narva-Jõesuu-molen, hvilket går ud over, hvad der kan godtages som nødhjælpstiltag. Overslaget bør derfor korrigeres til at udgøre maksimalt 16,768 mio. EUR

11. Estland har oplyst, at der ikke blev anvendt andre fællesskabsmidler til at afhjælpe de umiddelbare følger af naturkatastrofen. Det planlægges at omfordele strukturfondsmidler inden for foranstaltning 4.2 "Udvikling af miljøinfrastrukturer (EFRU)" under mål 1-SPD til udbedring af skader forårsaget af stormen.

12. Ifølge de estiske myndigheder er forsikringsdækning ikke medtaget i de støtteberettigede tiltag, der er omhandlet under punkt 4 ovenfor.

Af ovenstående grunde foreslås det, at det accepteres, at anmodningen fra Estland vedrører en "større katastrofe", og at Solidaritetsfonden anvendes.

Letland

13. Ansøgningen blev forelagt den 10.3.2005 inden for fristen på 10 uger efter registreringen af den første skade den 8.1.2005. Efter anmodning fra Kommissionens tjenestegrene forelagde de lettiske myndigheder yderligere information, som blev modtaget den 20.6.2005.

14. Der er tale om en naturkatastrofe. Letland anslog den samlede direkte skade til 192,590 mio. EUR. Da dette beløb er tre gange højere end tærskelværdien på 0,6 % af Letlands BNI (59,092 mio. EUR), kan katastrofen betragtes som "en større naturkatastrofe" og falder dermed inden for det vigtigste anvendelsesområde for forordning 2012/2002.

15. Letland er det af de baltiske lande, der blev hårdest ramt af stormen, især i kystområdet, hvor der var yderligere skader på grund af oversvømmelse. Stormen forårsagede omfattende skader på landbrug, skovbrug, elektricitets- og andre infrastrukturnet, transport og kommunikation. Hvad angår skovbrug anslås det, at stormen fældede ca. 6,9 mio. m3 træ, hvilket har ført til en destabilisering af markedet for tømmer, som udgør ca. 40 % af Letlands eksport. Befolkningen led især under langvarige afbrydelser af elektricitet, telefon og vandforsyning/spildevandsbortledning. Stormen forventes at blive en hindrende faktor for landets skattepolitik, dvs. den får en negativ indvirkning på underskuddet på de offentlige finanser.

16. Omkostningerne til nødhjælpstiltag, som er støtteberettigede i henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning 2012/2002, er af Letland anslået til 57,191 mio. EUR og er fordelt på typer af tiltag.

17. Letland har oplyst, at der ikke er anvendt andre fællesskabsmidler til at afhjælpe de umiddelbare følger af naturkatastrofen. Strukturfondprogrammet er blevet ændret for at gøre det muligt at genetablere de skove, der er beskadiget af stormen.

18. Ifølge de lettiske myndigheder er forsikringsdækning ikke medtaget i de støtteberettigede tiltag, der er omhandlet under punkt 4 ovenfor.

Af ovenstående grunde foreslås det, at det accepteres, at anmodningen fra Letland vedrører en "større katastrofe", og at Solidaritetsfonden anvendes.

Litauen

19. Ansøgningen blev forelagt den 16.3.2005 inden for fristen på 10 uger efter registreringen af den første skade den 8.1.2005. Efter anmodning fra Kommissionens tjenestegrene forelagde de litauiske myndigheder yderligere information, som blev modtaget den 15.6.2005.

20. Der er tale om en naturkatastrofe. Litauen anslog den samlede direkte skade til 15,156 mio. EUR. Da dette beløb ligger under tærskelværdien på 0,6 % af Litauens BNI (94,261 mio. EUR), kan katastrofen ikke betragtes som en "større naturkatastrofe" i henhold til forordning 2012/2002. Litauen blev imidlertid også ramt af stormen natten mellem 8. og 9. januar 2005, som førte til katastrofen i Letland. Derfor blev det konstateret, at den betingelse, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, andet afsnit, i forordning 2012/2002, ifølge hvilken et naboland, som er ramt af "samme katastrofe", også kan modtage bistand fra fonden, var opfyldt.

21. De hårdest ramte områder er Klaipėda, Šiauliai, Telšiai, Panevėžys og Tauragė. Stormen forårsagede omfattende skader på boliger, offentlige bygninger, turistfaciliteter, sandhegn ved kysten, hospitaler og elektricitets- og transportnet. Hvad angår skovbrug anslås det, at over 1 mio. m3 træ blev fældet af stormen, hvilket har destabiliseret markedet og medført yderligere udgifter til beskyttelse af skove mod insekter og til rydning af skovveje. Stormen forårsagede også skader på kulturelle seværdigheder (især kirker og slotte).

22. Omkostningerne til nødhjælpstiltag, som er støtteberettigede i henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning 2012/2002, er af Litauen anslået til 9,296 mio. EUR og er fordelt på typer af tiltag.

23. Litauen har oplyst, at der ikke er anvendt andre fællesskabsmidler til at afhjælpe de umiddelbare følger af naturkatastrofen. Litauen planlægger ikke at anvende strukturfondsmidler til at dække følgerne af naturkatastrofen.

24. Ifølge de litauiske myndigheder er forsikringsdækning af statsejet ejendom ikke obligatorisk, og de støtteberettigede tiltag har derfor ikke været forsikret.

Af ovenstående grunde foreslås det at acceptere, at ansøgningen fra Litauen vedrører "samme katastrofe som i et naboland", og at Solidaritetsfonden anvendes.

Skovbrug

I alle fire lande opstod de største skader inden for skovbrug. Kommissionens tjenestegrene har undersøgt beregningerne af skaderne inden for skovbrug og noteret visse forskelle, når det gælder vurderingen af skaderne og de tilgrundliggende forudsætninger, der er valgt i de enkelte tilfælde. Det skal imidlertid bemærkes, at betingelserne for skovbrug i de pågældende lande ikke er fuldt ud sammenlignelige, og at der er forskelle på de respektive markeder for tømmer. Beregningen af de anslåede samlede skader er baseret på de oplysninger, der er forelagt af de ansøgende medlemsstater. Som helhed kan beregningen af den anslåede samlede skade i ansøgningen accepteres.

Finansiering

Det samlede årlige budget for Solidaritetsfonden er på 1 mia. EUR. For 2005 er et beløb på 5 667 578 EUR allerede øremærket til tidligere ansøgninger, således at der resterer 994 332 422 EUR.

Eftersom solidaritet var den helt afgørende begrundelse for at oprette fonden, mener Kommissionen, at støtten fra fonden bør være progressiv. Det betyder, at den del af skaderne, der ligger over tærskelværdien (0,6 % af BNI eller 3 mia. EUR i 2002-priser, idet det laveste af beløbene anvendes), ifølge tidligere praksis bør støttes med en højere sats end skader op til tærskelværdien. De satser, der hidtil er blevet anvendt til beregning af tildelingerne til større katastrofer, er 2,5 % for de samlede direkte skader under tærskelværdien og 6 % for skader over tærskelværdien. Det foreslås at anvende samme procentsatser i dette tilfælde.

Kommissionens foreslåede tildelinger fra fonden er baseret på de oplysninger, der er forelagt af ansøgerne.

Kommissionen foreslår at tildele følgende beløb:

(EUR) |

Direkte skader | Beløb baseret på 2,5 % | Beløb baseret på 6 % | Samlet foreslået støttebeløb |

Sverige | 2 297 313 252 | 40 081 300 | 41 643 675 | 81 724 975 |

Estland | 47 868 000 | 1 130 225 | 159 540 | 1 289 765 |

Letland | 192 590 000 | 1 477 300 | 8 009 880 | 9 487 180 |

Litauen | 15 156 395 | 378 910 | 378 910 |

I alt | 92 880 830 |

Disse erstatningsbeløb medfører, at mindst 25 % af midlerne under Den Europæiske Unions Solidaritetsfond er til rådighed til fordeling i årets sidste kvartal som krævet i artikel 4, stk. 2, i forordning 2012/2002.

SAMMENFATTENDE OVERSIGT EFTER UDGIFTSOMRÅDER I DE FINANSIELLE OVERSLAG

Udgiftsområde i de finansielle overslag | Finansielle overslag 2005 | Budget 2005 inkl. ÆB 1-2/2005, FFÆB 3-5/2005 | FFÆB 6/2005 | Budget 2005 inkl. ÆB 1-2/2005, FFÆB 3-6/2005 |

|FB |BB |FB |BB |FB |BB |FB |BB | |1. LANDBRUG | | | | | | | | | |- Landbrugsudgifter |44 598 000 000 | |42 835 450 000 |42 835 450 000 | | |42 835 450 000 |42 835 450 000 | |- Udvikling af landdistrikter og ledsageforanstaltninger |6 841 000 000 | |6 841 000 000 |6 279 400 000 | | |6 841 000 000 |6 279 400 000 | |I alt |51 439 000 000 | |49 676 450 000 |49 114 850 000 | | |49 676 450 000 |49 114 850 000 | | Margen | | |1 762 550 000 | | | |1 762 550 000 | | | 2. STRUKTURFORANSTALT-NINGER | | | | | | | | | |- Strukturfondene |37 247 000 000 | |37 291 564 455 |29 390 527 704 | | |37 291 564 455 |29 390 527 704 | |- Samhørighedsfonden |5 194 000 000 | |5 131 932 989 |3 005 500 000 | | |5 131 932 989 |3 005 500 000 | |I alt |42 441 000 000 | |42 423 497 444 |32 396 027 704 | | |42 423 497 444 |32 396 027 704 | | Margen | | |17 502 556 | | | |17 502 556 | | | 3. INTERNE POLITIKKER[3]

|9 012 000 000 | |9 057 667 578 |7 923 781 439 |92 880 830 |92 880 830 |9 150 548 408 |8 016 662 269 | | Margen | | |-40 000 000 | | | |-40 000 000 | | | 4. FORANSTALTNINGER UDADTIL |5 119 000 000 | |5 219 000 000 |5 476 162 603 | | |5 219 000 000 |5 476 162 603 | | Margen | | |-100 000 000 | | | |-100 000 000 | | | 5. ADMINISTRATION |6 360 000 000 | |6 292 367 368 |6 292 367 368 | | |6 292 367 368 |6 292 367 368 | | Margen | | |67 632 632 | | | | 67 632 632 | | | 6. RESERVER | | | | | | | | | |- Garantireserve |223 000 000 | |223 000 000 |223 000 000 | | |223 000 000 |223 000 000 | |- Reserve til nødhjælp[4]

|223 000 000 | |223 000 000 |223 000 000 | | |223 000 000 |223 000 000 | |I alt |446 000 000 | |446 000 000 |446 000 000 | | |446 000 000 |446 000 000 | | Margen | | |0 | | | |0 | | | 7. FØRTILTRÆDELSESSTØTTE |3 472 000 000 | |2 081 000 000 |3 286 990 000 | | |2 081 000 000 |3 286 990 000 | | Margen | | | 1 391 000 000 | | | | 1 391 000 000 | | |8. KOMPENSATION |1 305 000 000 | |1 304 988 996 |1 304 988 996 | | |1 304 988 996 |1 304 988 996 | | Margen | | | 11 004 | | | | 11 004 | | | I ALT | 119 594 000 000 |114 235 000 000 |116 500 971 386 | 106 241 168 110 | 92 880 830 | 92 880 830 | 116 593 852 216 | 106 334 048 940 | | Margen | | |3 098 696 192 | | | |3 098 696 192 | | |

[1] EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

[2] Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11.11.2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, EFT L 311 af 14.11.2002.

[3] Beløbet for EUSF opføres ud over de beløb, som er fastsat for de relevante udgiftsområder i den interinstitutionelle aftale af 7. november 2002 (EFT C 283 af 20.11.2002).<0}

[4] Inkl. 100 mio. EUR, som er blevet overført til budgetposten for nødhjælp. Yderligere 70 mio. EUR skal overføres som følge af den aftale, der blev indgået på samrådsmødet den 15. juli 2005 som led i drøftelserne om FFÆB 3/2005.