BERETNING FRA KOMMISSIONEN - EKSF - FINANSBERETNING 1999

Beretning

Den økonomiske baggrund og udviklingen i EKSF-sektoren

EKSF's långivnings- og garantivirksomhed

EKSF's lånoptagelse

EKSF's øvrige virksomhed

Gennemførelsen af EKSF's aktionsbudget

EKSF's regnskaber

Balance pr. 31. December 1999

Resultatopgørelse for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 1999

Fordeling af resultaterne for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. December 1999

Anmærkninger til regnskaberne pr. 31. December 1999

Beretning fra De Europæiske Fællesskabers Revisionsret om Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs regnskaber pr. 31. December 1999

Bilag

Opdeling af den løbende långivning efter sikkerhedsstillelsens art

Oversigt over den konsoliderede gæld pr. 31. december 1999

Vigtigste træk ved de løbende lån pr. 31. december 1999

Aktiviteter henhørende under EKSF's aktionsbudget

EKSF

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab blev oprettet ved en traktat, som blev undertegnet den 18. april 1951 i Paris af Belgien, Forbundsrepublikken Tyskland, Frankrig, Italien, Luxembourg og Nederlandene. Traktaten trådte i kraft i 1952 for en 50-årig periode og udløber den 23. juli 2002. Den 1. januar 1973 blev Danmark, Irland og Det Forenede Kongerige medlemmer af EKSF, mens Grækenland tiltrådte traktaten den 1. januar 1981. Den 1. januar 1986 indtrådte Spanien og Portugal i Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab. Østrig, Finland og Sverige blev medlemmer af EKSF den 1. januar 1995. De femten medlemslande benævnes i det følgende "medlemsstaterne".

Kommissionen // Europa-Kommissionen udøver i henhold til EKSF-traktaten de beføjelser, der tidligere var tillagt Den Høje Myndighed.

Kommissionen har siden 31. December 1999 haft følgende sammensætning:

Romano Prodi Formand

Neil Kinnock Næstformand

Loyola de Palacio Næstformand

Mario Monti Medlem

Franz Fischler Medlem

Erkki Liikanen Medlem

Frits Bolkestein Medlem

Philippe Busquin Medlem

Pedro Solbes Mira Medlem

Poul Nielson Medlem

Günter Verheugen Medlem

Chris Patten Medlem

Pascal Lamy Medlem

David Byrne Medlem

Michel Barnier Medlem

Viviane Reding Medlem

Michaele Schreyer Medlem

Margot Wallström Medlem

Antonio Vitorino Medlem

Anna Diamantopoulou Medlem

Låntagning og långivning samt EKSF-investeringer henhører under Pedro Solbes Mira's ansvarsområde.

Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender

Finanstjenesten under Generaldirektorat ECFIN administrerer EKSF's vigtigste finansielle aktiviteter under ledelse af Giovanni RAVASIO, generaldirektør for GD ECFIN, og Paul GOLDSCHMIDT, direktør for Finanstjenesten.

Adresse // Europa-Kommissionen

Generaldirektorat ECFIN - Finanstjenesten

Wagner-bygningen

Rue Alcide De Gasperi

L - 2920 LUXEMBOURG

Telefon: (352) 4301-1

Fax: (352) 43 63 22

Internet: registry@cec.eu.int

EURO // I henhold til artikel 121 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab begyndte tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union den 1. januar 1999. Stats- og regeringscheferne forsamlet i Rådet bekræftede den 3. maj 1998, at Belgien, Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Østrig, Portugal og Finland opfyldte de nødvendige betingelser for at kunne indføre den fælles valuta, euroen, fra 1. januar 1999. Rådet fastsatte den 31. December 1998 [1] de uigenkaldeligt fastlåste omregningskurser mellem euroen og valutaerne i de medlemsstater, der indførte euroen:

[1] Rådets forordning (EF) nr. 2866/98, EFT L 359 af 31.12.1998

>TABELPOSITION>

Kurserne til omregning af de forskellige fællesskabsvalutaer og tredjelandes valutaer til euro (EUR) er anført på side ...

Beretning

Den økonomiske baggrund og udviklingen i EKSF-sektoren

Den økonomiske situation i Den Europæiske Union i 1999

Hvad den økonomiske vækst angår, er 1999 sluttet bedre, end det begyndte. Første halvår var præget af følgerne af kriserne i de nye vækstøkonomier, som dæmpede EU's handel med tredjelande. Det påvirkede virksomhedsledernes tillid og medførte en stagnerende industriproduktion i denne periode, selv om husholdningernes forbrug forblev højt og gjorde det muligt at komme over disse midlertidige problemer. De private investeringer var stadig stigende. Væksten i anlægsinvesteringerne steg fra 6,4 % i 1998 til 7,0 % i 1999.

I andet halvår fik den økonomiske aktivitet fornyet styrke takket være en stærk intern efterspørgsel og en bedre ekstern efterspørgsel, som igen var begrundet i det globale opsving, bl.a. i Asien.

Som følge af det ugunstige første halvår lå BNP-væksten lidt over 2 % i 1999 mod 2,6 i 1998. De underliggende kvartalsoplysninger viste imidlertid en accelererende vækst i løbet af 1999.

Den endelige efterspørgsel blev i høj grad støttet af de monetære forhold i euroområdet. Inflationen i euroområdet har været ganske moderat (omkring 1 %) trods de to ugunstige faktorer i form af højere oliepriser (fordobling af prisen pr. tønde olie siden januar 1999) og euroens værdiforringelse i forhold til dollaren, som øger importpriserne. Stigningstakten for 1999 var kun i størrelsesordenen 1,7 % for hele EU og 1,6 % for de elleve lande i euroområdet.

Vækstafmatningen har ikke haft en væsentlig indvirkning på den faldende arbejdsløshed i løbet af de senere år. Det kan dels skyldes den større jobskabelse i de seneste år, dels den kendsgerning at det eksterne chok primært berørte fremstillingsindustrien, som i dag beskæftiger under 20 % af arbejdsstyrken, og endelig at vækstafmatningen fra starten af blev betragtet som forbigående, hvilket begrænsede jobnedskæringerne.

Væksten i beskæftigelsen er dog mindsket i 1999, idet den nu er på 0,9 %, og der er således tale om en justering i nedadgående retning på 0,2 % i forhold til året før. Arbejdsløsheden i EU er faldet fra et gennemsnit på 10 % i 1998 til 9,5 % i 1999.

Det offentlige underskud er også hele tiden blevet formindsket, fra 1,8 % af BNP i 1998 til 1,4 % i 1999.

Kulindustrien

Kul

Leverancer

Mængden af indenlandske leverancer af kul i medlemsstaterne udgjorde i 1999 248,8 mio. tons, dvs. ca. 14,6 mio. tons mindre (-5,6 %) end i 1998, hvor disse leverancer nåede op på 263,4 mio. tons. De galopperende oliepriser i det andet halvår medførte egentlig ikke en opbremsning i den nedadgående tendens, hvorimod den ringe økonomiske vækst i EU kom til udtryk i en nedgang i efterspørgslen efter energi.

En gennemgang af 1999-oplysningerne efter sektor viser, at leverancerne til kraftværkerne var på 173,8 mio. tons, dvs. 5,6 % mindre end i 1998, hvor de udgjorde 184,1 mio. tons. Størrelsen af leverancerne faldt i samtlige medlemsstater, undtagen i Spanien og Portugal, hvor de var på hhv. 27 og 5 mio. tons mod 24,9 og 4,2 mio. tons i 1998. Denne udvikling skyldes den tørkeperiode, der ramte Den Iberiske Halvø, og som medførte et fald i vandkraftværkernes energiproduktion. Den største nedgang, fra 48,3 til 40,3 mio. tons, noteredes i Det Forenede Kongerige, hvor en række langtidsleveringsaftaler med energiproducenter var udløbet og var blevet erstattet af aftaler om mindre leverancer.

Leverancerne til koksværkerne skulle efter de foreliggende oplysninger andrage 49 mio. tons i 1999, mod 51,9 mio. tons i 1998. Leverancerne til de øvrige industrigrene og til de private husstande (herunder gratis leverancer af kul til arbejdere) ser ud til at have udviklet sig efter samme mønster, idet de var på 25,5 mio. tons mod 27 mio. tons i 1998, hvilket svarer til en tilbagegang på 1,5 mio. tons, dvs. et fald på 5,5 %.

Ifølge prognoserne forventes de samlede leverancer inden for medlemsstaterne at ville andrage 239,3 mio. tons i år 2000, dvs. en tilbagegang på 10,5 mio. tons eller 3,8 % i forhold til 1999. Den tilbagegang skulle i især berøre kraftværkssektoren (-8,7 mio. tons), selv om man også forventer en tilbagegang i leverancerne til koksværkerne og til de øvrige industrier. Også i andre sektorer regnes der med en svag nedgang.

Produktion

Produktionen af stenkul i medlemsstaterne falder stadig som følge af de høje priser på indenlandsk producerede kul. De importerede kul kan købes til meget gunstige priser som følge af det meget svage marked. I 1999 skulle produktionen efter de foreliggende oplysninger have været på ca. 100 mio. tons mod 106,6 mio. tons i 1998, hvilket svarer til en nedgang på 6,6 mio. tons eller 6,2 % fra det ene år til det andet.

I år 2000 kan der ifølge de årlige prognoser regnes med en yderligere nedgang i produktionen i EU. Den samlede produktion skulle falde til 86 mio. tons, dvs. en tilbagegang på 14 %, som vil berøre alle producentlande.

Import

I 1999 blev importen fra tredjelande anslået til 152,9 mio. tons, hvilket ikke udgør en særlig stor ændring i forhold til 1998 og svarer til 60 % af det samlede udbud i medlemsstaterne. Kulimportørernes indkøbspolitik afspejler stadig udviklingen i forsyningskilderne. På grund af det store udbud af stenkul har køberne i de seneste år haft en tendens til at købe stenkul på basis af det løbende behov og har ikke benyttet sig af langtidskontrakter, især hvad angår kraftværkskul. Da kulpriserne fortsat faldt i 1999, var bestemte stenkulstyper ikke længere konkurrencedygtige (f.eks. kul fra USA, som der blev tyet til i perioder, hvor behovet var stort, og som også havde lidt under det store konkurrencetryk), og de blev ikke tilbudt på markedet, med undtagelse af langtidskontrakter med andre eksportlande. Sydafrika, som producerer billige kul, er stadig Europas vigtigste leverandør af stenkul. Dette lands eksport til EU beløb sig til mere end 30 mio. tons og var dermed større end Australiens, som eksporterede ca. 23 mio. tons til EU. Disse to lande leverede i 1999 over en tredjedel af EU's samlede kulimport.

Ifølge prognoserne forventes EU's import at andrage 154 mio. tons i 2000, dvs. ca. samme mængde som i 1999.

Koks

Den samlede produktion af koks i medlemsstaterne beløb sig til 37,7 mio. tons i 1999 mod 39,4 mio. tons i 1998.

Leverancerne inden for medlemsstaterne androg i 1999 45,3 mio. tons. Heraf leveredes 40,3 mio. tons eller 89 % til jern- og stålindustrien. I 1998 beløb leverancerne sig til 46,8 mio. tons. Importen af koks fra tredjelande var på 7,9 mio. tons i 1999, men skulle i år 2000 stige til 8,2 mio. tons.

Ifølge prognoserne skulle produktionen af koks i år 2000 stige til 38 mio. tons, men vil dog ikke nå op på det produktionsniveau, der blev registreret i 1998 (39,4 mio. tons). Leverancerne forventes at ville falde lidt til 44,9 mio. tons.

Statsstøtte

Statsstøtten til stenkulindustrien er reguleret af bestemmelserne i Kommissionens beslutning 3632/93/EKSF [2] af 28. december 1993, som fastsætter de fællesskabsbestemmelser, der gælder indtil EKSF-traktatens udløb i juli 2002. Disse foranstaltninger kan kun betragtes som forenelige med det fælles marked, hvis de bidrager til at virkeliggøre mindst et at følgende mål:

[2] EFT L 329 af 30.12.1993, s. 12

- i betragtning af verdensmarkedspriserne for stenkul i højere grad at fremme denne sektors økonomiske levedygtighed, så at en afvikling fjernelse af statsstøtten bliver mulig

- at løse de sociale og regionale problemer i forbindelse med en total eller delvis indstilling af aktiviteten i produktionsanlæggene

- at hjælpe stenkulindustrien med at tilpasse sig miljøbeskyttelsesnormerne.

De vigtigste begivenheder i 1999 var følgende:

1. Den 22. december 1998 gav Kommissionen Tyskland [3] tilladelse til at yde finansiel støtte til kulindustrien for budgetåret 1999 til et samlet beløb af 4 607,3 mio. EUR (9 195,3 mio. DEM), hvoraf 4 226,8 mio. (8 436 mio. DEM) gik til den løbende produktion, mens 380,4 mio. (759,3 mio. DEM) skulle gå til dækning af tidligere forpligtelser.

[3] Beslutning 99/299/EKSF, EFT L 117 af 5.5.1999, s. 44

2. Den 20. januar 1999 sendte Kommissionen en åbningsskrivelse [4] til Frankrig vedrørende de beløb, som var udbetalt til Charbonnages de France (CdF), og som Kommissionen havde givet tilladelse til som støtte til produktionen for budgetårene 1994 (beslutning 95/465/EKSF), 1995 (beslutning 95/579/EKSF) og 1996 (beslutning 96/458/EKSF). Skrivelsen vedrørte også årene 1997 og 1998, hvor der ikke var givet tilladelse til statsstøtte. Kommissionen udarbejdede denne skrivelse som svar på en klage fra fem franske virksomheder, som hævdede, at statsstøtte, som Frankrig yder på årsbasis til den offentlige virksomhed CdF, var blevet omdirigeret. Den viser, at gruppen CdF har solgt kul til en pris, som generelt er lavere en verdensmarkedsprisen, en praksis, som muliggjordes ved hjælp af statsstøtten.

[4] EFT C 99 af 10.4.1999, s. 9

3. Den 4. maj 1999 gav Kommissionen Spanien [5] tilladelse til at yde en finansiel støtte for budgetåret 1999 til et beløb af 1 071,3 mio. EUR (178 250 mio. ESP), hvoraf 727,4 mio. (121 030 mio. ESP) er beregnet til den løbende produktion, mens 343,9 mio. (57 220 mio. ESP) dækker tidligere forpligtelser.

[5] Beslutning 99/451/EKSF, EFT L 177 af 13.7.1999, s. 27

4. Den 9. juli 1999 sendte Kommissionen en åbningsskrivelse [6] til Frankrig vedrørende den produktionsstøtte, som blev udbetalt til Charbonnages de France (CdF) for budgetårene 1997, 1998 og 1999, selv om der ikke var givet tilladelse hertil af Kommissionen. Spørgsmålet er, om de lån, CdF optager på de finansielle markeder, som i henhold til Kommissionens finansielle analyse ser ud til udelukkende at have til formål at dække driftstab og rentebetalinger i forbindelse med tidligere lån, falder ind under definitionen af støtte i henhold til fællesskabsreglerne. Uanset CdF's kritiske økonomiske forhold, er CdF at finde blandt de bedst rangerede virksomheder på de internationale finansielle markeder for kort- og mellemfristede lån (Standard & Poor's AAA, bekræftet af Moody's). Da der ikke foreligger en formel garanti, mener Kommissionen, at den tillid, som de internationale finansielle markeder udviser over for CdF, kun kan tilskrives en form for stiltiende garanti fra den franske stat for långivning til CdF, og en sådan kan betragtes som uanmeldt statsstøtte.

[6] EFT C 280 af 2.10.1999, s. 3

5. Den 18. januar 1999 indbragte en britisk kulproducent (RJB Mining plc) et annullationssøgsmål for Førsteinstansretten [7] med hensyn til beslutningen om at yde statsstøtte til den tyske kulindustri [8] for budgetåret 1998. Annullationssøgsmålet er under behandling af Førsteinstansretten under referencenummer T-12/99.

[7] EFT C 86 af 27.3.1999, s. 25

[8] Beslutning 99/270/EF, EFT L 109 af 27.4.1999, s. 14

6. Den 3. marts 1999 indbragte samme producent et annullationssøgsmål for Førsteinstansretten [9] med hensyn til beslutningen om statsstøtte ydet til den tyske kulindustri [10] for budgetåret 1999. Annullationssøgsmålet er under behandling af Førsteinstansretten under referencenummer T-63/99.

[9] EFT C 160 af 5.6.1999, s. 26

[10] Beslutning 99/299/EKSF, EFT L 117 af 5.5.1999, s. 44

7. Ligeledes den 3. marts 1999 indbragte samme producent en klage ved Førsteinstansretten [11] over, at Kommissionen ikke havde vurderet, hvorvidt der var uanmeldt statsstøtte impliceret i Ruhrkohle AG's erhvervelse af Saarbergwerke GmbH og Preussag Anthrazit GmbH [12]. Annullationssøgsmålet er under behandling af Førsteinstansretten under referencenummer T-64/99.

[11] EFT C 160 af 5.6.1999, s. 27

[12] Ikke offentliggjort beslutning

8. Den 25. januar 1999 havde et tysk kraftværk (VASA Energy GmbH & Co.) for samme ret [13] indbragt en sag vedrørende Kommissionens påståede manglende indgriben efter den klage, det havde indgivet vedrørende de transaktioner, der er omtalt i punkt 7. Sagen, der har mange fælles træk med den i punkt 7 nævnte, er under behandling af Førsteinstansretten under referencenummer T-29/99.

[13] EFT C 86 af 27.3.1999, s. 32

9. Den 9. september 1999 gik Førsteinstansretten vedrørende to retsspørgsmål imod RJB Mining plc i sag T-110/98 [14] vedrørende annullering af Kommissionens beslutning om statsstøtte til den tyske kulindustri i budgetåret 1997 [15].

[14] EFT C 314 af 30.10.1999, s. 8

[15] Beslutning 98/687/EKSF, EFT L 324 af 2.12.1998, s. 30

Jern- og stålindustrien

EU's økonomi har rettet sig betydeligt siden sommeren 1999. Efter en periode med lagertilpasninger i begyndelsen af 1999 - bl.a. takket være en markant stigning i den eksterne efterspørgsel som følge af den øgede vækst på verdensplan, væksten i visse asiatiske lande og en fortsat øget tillid hos forbrugerne - har de vigtigste stålforbrugende sektorer og især de sektorer, der er særligt udsatte for den globale konkurrence, som f.eks. maskin- og elektroindustrierne, oplevet en mærkbar aktivitetsfremgang, særligt i løbet af andet halvår af 1999. I stålsektoren har denne udvikling bevirket en stadig mere markant efterspørgselsstigning og medfølgende prisstigninger, selv om tendenserne varierer afhængig af produktet.

Under nylige møder udtrykte EU's stålproducenter tilfredshed med den positive udvikling i efterspørgslen siden sommeren 1999 og med, at prisudviklingen vendte i årets løb. Producenterne frygtede imidlertid, at den forventede stigning i importen af visse produkter, som skævvrider markedet, hindrer, at EU-markedet genvinder det tabte terræn i løbet af 2000. Markedsvilkårene er stadig usikre, selv om de er klart bedre end i begyndelsen af 1999.

I hele første halvår af 1999 var EU's stålproduktion kraftigt faldende, men den stabiliserede sig efterhånden i løbet af tredje kvartal af 1999. Efter afslutningen af lagertilpasningsperioden, som medførte et markant fald i stålefterspørgslen i begyndelsen af 1999, og efter den kraftige tilbagegang i EU-importen af stålprodukter, forbedredes forskellige konjunkturmæssige faktorer, og der fulgte en forøgelse af EU's stålproduktion, således at man ved udgangen af 1999 nåede op på en samlet stålproduktion på 155 mio. tons, hvilket svarer til en nedgang på 2,9 % i forhold til den samlede produktion i 1998.

Samtidig stiger de maksimale produktionsmuligheder for råstål til 203,4 mio. tons frem til år 2002, efter et minimum på 198,5 mio. tons, hvilket svarer til en vækstrate på 1,8 mio. tons om året, hvoraf 40,5 % vil blive produceret som elektrostål.

Også de maksimale produktionsmuligheder for strengstøbning viser fortsat en stigende tendens frem til 2002, og denne teknik vil i stigende omfang erstatte blokstøbningsmetoden. Denne produktion ventes at nå op på 190 mio. tons, dvs. at over 93 % af stålet i EU vil blive strengstøbt i 2002.

Varmvalsningsanlæggenes maksimale produktionsmuligheder stiger fra 182,7 mio. tons i 1999 til 187,5 mio. tons i 2002, en stigning, der hovedsagelig skyldes produktionsmulighederne for lange varmvalsede produkter. Overslagene er følgelig blevet nedjusteret i forhold til 1998-beretningen.

Koldvalsningsanlæggenes kapacitet ventes fortsat at stige til omkring 61,5 mio. tons. Det samme gælder de maksimale produktionsmuligheder for overtrukne pladeprodukter, navnlig varmvalsede, som tenderer mod at erstatte de nøgne pladeprodukter.

Investeringerne i jern- og stålindustrien i 1999 faldet til 3,341 mia. EUR. Det skal dog bemærkes, at dette tal repræsenterer et minimum, eftersom kun ca. 90 % af selskaberne har besvaret spørgeskemaerne i år.

EKSF's långivnings- og garantivirksomhed

Den generelle udvikling i 1999

Med henblik på EKSF-traktatens udløb i juli 2002 gik Kommissionen i juni 1994 [16] i gang med omlægningen af sin låntagnings- og långivningspolitik i henhold til ovennævnte traktat. Ydelse af nye lån fra lånte midler er gradvist blevet reduceret og er praktisk taget ophørt i løbet af 1997 (undtagen i visse særlige tilfælde, som dækkes af en statsgaranti).

[16] EFT C 175 af 28.6.1994

Finansieringen af socialt boligbyggeri ophørte med det 12. program. Betalingen af tranchen for 1998 var den sidste under dette program. Der blev ikke foretaget udbetalinger i 1999.

De ydede lån på dette område stammer fra EKSF's egne midler. Lånene tildeles på lang sigt til en rente på 1 % p.a. og ydes som regel i modtagerlandets valuta.

Lån udbetalt siden EKSF's oprettelse fordelt på lande

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

(1) Lån til finansiering af industriinvesteringer

(2) Omstillingslån

Siden begyndelsen af sine finansielle aktiviteter har EKSF udbetalt 24,3 mia. EUR som lån, heraf 23,65 mia. EUR af lånte midler og 644 mio. EUR af egne midler (særlig reserve og gammel pensionsfond).

Hvis man tager hensyn til de garantier, der er stillet i samme periode (77,8 mio. EUR), beløber EKSF's finansielle støtte sig til i alt 24,4 mia. EUR.

Udestående beløb vedrørende EKSF-lån

Lån fra lånte midler

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

(1) Lån til finansiering af industriinvesteringer

(2) Omstillingslån

(3) Lån til finansiering af industriinvesteringer til fordel for de central- og østeuropæiske lande (CØEL) og lån til finansiering af socialt boligbyggeri

Lån fra egne midler

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

(1) Lån til finansiering af industriinvesteringer

(2) Omstillingslån

(3) Lån til finansiering af socialt boligbyggeri

EKSF's lånoptagelse

Med udsigten til EKSF-traktatens udløb foretog EKSF ikke nogen låneoptagelse i 1999.

Dets virksomhed begrænsedes til forvaltning af de eksisterende lån, som den 31. december 1999 udgjorde 2 432,2 mio. EUR (jf. tabellen nedenfor).

EKSF's samlede låneoptagelse pr. 31. december 1999

(mio. EUR / kursen pr. 31/12/99)

>TABELPOSITION>

(mio. EUR)

Tilbagebetaling i 1999: 509,7

Udestående beløb pr 31. december 1999: 2 432,2

EKSF's øvrige virksomhed

Støtte til omskoling

[EKSF-traktatens artikel 56, stk. 1, litra c), og stk. 2, litra b)]

Traditionel og supplerende støtte

Støtten til omskoling er det nødvendige sociale element i EU's industripolitik inden for EKSF's forskellige sektorer. Når en aktivitet definitivt ophører, begrænses eller ændres, eller når der - som det er tilfældet i kulindustrien - indføres nye teknikker og produktionsprocesser, og dette medfører tab af arbejdspladser, sørger EU for, navnlig gennem omskoling, at mindske de negative sociale virkninger for de berørte arbejdstagere. EU bidrager således til finansiering af støtte, der ydes med det formål at begrænse de pågældende arbejdstageres indtægtsnedgang.

Denne støtte ydes efter de retningslinjer, der er fastlagt i bilaterale aftaler, og under hensyntagen til den situation, de pågældende befinder sig i (førtidspensionering, arbejdsløshed, forflyttelse, omskoling, faglig videreuddannelse).

Den gennemsnitlige maksimumsstøtte pr. arbejdstager er på 3 000 EUR. Tildelingen af støtte er imidlertid betinget af, at den pågældende medlemsstat mindst betaler et tilsvarende beløb.

Ud over dette "traditionelle" system for tildeling af støtte, som ydes på grundlag af EKSF-traktatens artikel 56, stk. 1, litra c), og stk. 2, litra b), har EKSF også styrket sine aktiviteter inden for kulsektoren.

Den 25. juni 1997 vedtog Kommissionen en beslutning om for perioden 1998-2000 at igangsætte et program omfattende supplerende sociale foranstaltninger, som skal støtte omstillingen af kulsektoren ("Sociale foranstaltninger inden for kulsektoren"). Med gennemførelsen af denne beslutning har Kommissionen styrket Fællesskabets samfinansiering af de foranstaltninger i forbindelse med førtidspensionering, arbejdsløshed (herunder fratrædelsesgodtgørelse) eller omplacering (udligningsgodtgørelser for løntab, mobilitetstilskud osv.), som de minearbejdere, der er berørt af omstillingen, nyder godt af. Den supplerende støtte, der tildeles som led i disse sociale foranstaltninger, beløber sig til højest 4 000 EUR i gennemsnit pr. arbejdstager, når der er tale om førtidspensionerede arbejdstagere, og 2 000 EUR, når der er tale om arbejdsløse arbejdstagere eller arbejdstagere under omplacering.

I stålsektoren har Kommissionen, efter at suppleringsprogrammet (Sociale foranstaltninger inden for stålsektoren 1993-1995) er udløbet, ikke fastsat yderligere midler, men har udbetalt støtte, som der allerede var indgået forpligtelse om.

Tabellerne i bilaget viser fordelingen på de enkelte medlemsstater af antallet af støttemodtagere og de bevillinger, der i 1999 var afsat til "traditionel" støtte og til det supplerende program for støtte til kulsektoren samt, for alle programmers vedkommende (herunder det supplerende program for støtte til stålsektoren), den samlede bevillingssituation pr. 31. december de sidste to år.

Støtte til stålforskning (EKSF-traktatens artikel 55)

1. Forskning og teknologisk udvikling

EKSF's forskningsprogram vedrørende stål modtog i 1999 en bevilling på 56 mio. EUR til finansiering af forskningsprojekter og pilot- og demonstrationsprojekter som støtte til stålforskning i henhold til EKSF-traktatens artikel 55.

Kommissionen udvalgte og finansierede 72 forskningsprojekter blandt de 154 modtagne forslag samt 18 pilot- og demonstrationsprojekter blandt de 30 modtagne forslag, som kunne komme i betragtning med henblik på støtte.

Støtten til forskningsprojekter er på 44,53 mio. EUR, mens støtten til pilot- og demonstrationsprojekter er på 11,12 mio. EUR.

Støtten til de forskellige forskningsområder blev fordelt således:

- reduktion af malm: 12 %, stålværker: 17 %, valseværker: 34 %

- materialeegenskaber og brugsegenskaber: 30 %

- målinger og analyser: 7 %

Støtten til de forskellige områder af pilot- og demonstrationsprojekterne blev fordelt således:

- produktion af råjern og stål: 24 %

- valsning og færdigbehandling: 42 %, onlinekontrol: 31 %

- stålkonstruktioner: 3 %

De vigtigste mål for disse projekter er nedbringelse af fremstillingsomkostningerne, forbedring af produkternes kvalitet og driftsegenskaber, fremme af anvendelsen af stål, udvidelse af ståls anvendelsesområder, tilpasning af produktionsbetingelserne til de miljømæssige krav og udvikling af nye metoder samt afprøvning af nye innovative anvendelser.

EKSF's forskningsprogram vedrørende stål kan også finansiere projekter vedrørende effektive metoder inden for den tekniske bekæmpelse af gener på arbejdspladsen samt i og omkring stålværkerne. Med henblik på at opfylde disse behov har Kommissionen blandt de 90 projekter, der blev udvalgt, finansieret 5 forskningsprojekter og 3 pilot- og demonstrationsprojekter til et beløb af i alt 4,74 mio. EUR.

2. Ledsage- og støtteforanstaltninger

Disse foranstaltninger, som gør det muligt at supplere eller samordne forskningsaktiviteterne, har til formål at styrke effektiviteten af programmet.

Der er i år afsat et beløb på 0,35 mio. EUR hertil.

Der har været afholdt to tværfaglige møder. Det ene drejede sig om stålforskning og miljøspørgsmål, det andet om udvikling og validering af laserablationsteknik som led i aktiviteten "Måling og forsøg" under 5. rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling.

Kommissionen har også støttet arrangementer af international betydning. Et af disse arrangementer fandt sted i Italien, hvor emnet var rustfrit stål. De andre fandt sted i Tyskland og i Frankrig og drejede sig om de seneste fremskridt inden for jern- og stålteknologien.

Med henblik på hele tiden at forbedre og koordinere kontakten mellem forskerne og fremme udbredelsen af information om EKSF's forskningsprogram vedrørende stål er der nu oprettet en hjemmeside på Internet om EKSF-stålforskning (http://www.cordis.lu/ecsc-steel/home.html). Desuden er der siden juni 1998 blevet udgivet en informationsbulletin om forskning og teknologisk udvikling i stålsektoren ("Steel RTD Newsletter").

Støtte til kulforskning (EKSF-traktatens artikel 55)

Inden for den tekniske kulforskning blev der i henhold til EKSF-traktatens artikel 55 ydet finansiel støtte på i alt 27 593 694 EUR til 35 projekter, hvortil kom et beløb på 406 306 EUR til udbredelse af forskningsresultater og til dækning af de dermed forbundne udgifter.

Hovedformålet med disse støtteprojekter er at beskytte miljøet effektivt, bevidstgøre befolkningen om kuls rolle som energikilde, forbedre kuls konkurrenceevne og effektivt udnytte Fællesskabets ressourcer. Af den vedtagne støttebevilling på 27 593 694 EUR er et beløb på 12 363 440 EUR - dvs. 44,8 % af den samlede bevilling - afsat til forskningsprojekter af særlig betydning for miljøet, mens et beløb på 5 292 240 EUR - dvs. 19,2 % af den samlede bevilling - blev tildelt projekter vedrørende sundhed og sikkerhed i minerne.

Støtten til de forskellige forskningsområder blev fordelt således:

>TABELPOSITION>

Gennemførelsen af EKSF's aktionsbudget

EKSF's budget er i løbet af det seneste årti steget fra 457 mio. EUR i 1989 til et maksimum på 596 mio. EUR i 1993, hvorefter der er fulgt et fald, som vil fortsætte indtil EKSF-traktatens udløb i 2002.

En detaljeret opdeling af midler og udgifter følger nedenfor, for så vidt angår 1999-budgettet.

EKSF's indtægter

Den Høje Myndighed (Kommissionen) har bemyndigelse til ved hjælp af en afgift på produktionen af kul og stål at skaffe sig de midler, der er nødvendige for, at den kan udføre sine opgaver.

Kommissionen besluttede imidlertid at sætte afgiftssatsen til 0 % i 1999, fordi de henlæggelser, der var opført på EKSF's balance pr. 31.12.1998, blev vurderet som tilstrækkelige til at sikre opretholdelse af en budgetmæssig aktivitet på et passende niveau indtil traktatens udløb.

Indtægterne til finansiering af EKSF-budgettet i 1999 stammede fra:

- "nettosaldoen" for finansielle transaktioner, især renter stammende fra anbringelse af likvide midler, reserver og andre henlæggelser opført på EKSF's balance

- annullering af forpligtelser, som ikke kommer til indfrielse

- bøder

- diverse indtægter.

For 1999 var disse indtægter på hhv. 80 mio., 85 mio., 17 mio. og 3 mio. EUR.

Indtægterne på EKSF's aktionsbudget nåede således op på 185 mio. EUR.

EKSF's udgifter

Indtægterne på aktionsbudgettet skal dække de forskellige udgifter, som er omhandlet i EKSF-traktaten.

1. Social støtte

I medfør af EKSF-traktatens artikel 56, stk. 1, litra c), og stk. 2, litra b), blev der i 1999 anvendt 62 mio. EUR til støtte til sociale foranstaltninger for EKSF-arbejdstagere (traditionel omskoling og sociale foranstaltninger inden for kul- og stålsektoren).

Når en aktivitet definitivt ophører, begrænses eller ændres, og dette medfører tab af arbejdspladser, sørger EU i overensstemmelse med artikel 56 for, navnlig gennem omskoling, at mindske de negative sociale virkninger for de berørte arbejdstagere. EU bidrager således til finansiering af støtte, der ydes med det formål at begrænse de pågældende arbejdstageres indtægtsnedgang.

Tildelingen af dette bidrag til den sociale støtte er betinget af, at den pågældende medlemsstat mindst betaler et tilsvarende beløb.

Støtten ydes efter retningslinjer, som er fastlagt i bilaterale aftaler med medlemsstaterne (førtidspensionering, arbejdsløshed, forflyttelse, omskoling, faglig videreuddannelse).

2. Støtte til forskning

I medfør af EKSF-traktatens artikel 55 blev der i 1999 ydet en støtte på 84 mio. EUR til teknisk forskning inden for kul- og stålsektoren.

Hovedformålet med stålforskningsstøtten (56 mio. EUR) er at nedsætte fremstillingsomkostningerne, forbedre produkternes kvalitet og brugsegenskaber, fremme brugen af stål, udvide dets anvendelsesområde samt tilpasse produktionsbetingelserne til miljøkravene.

På kulforskningsområdet (28 mio. EUR) er hovedformålet at reducere kostprisen, at øge produktionen over og under jorden, at forbedre arbejdssikkerheden og arbejdsforholdene, at opretholde de nye markeder samt især at opnå en mere hensigtsmæssig anvendelse af kul og dermed også en bedre miljøbeskyttelse.

3. Henlæggelse til finansiering af aktionsbudgettet

De disponible midler, som ikke blev anvendt i 1999 (34 mio. EUR), vil blive henlagt med henblik på fra år 2000 at blive anvendt i takt med behovet som kompensation for nulstillingen af EKSF-afgiften.

Gennemførelsen af EKSF's aktionsbudget for regnskabsåret 1999

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

EKSF's regnskaber

EKSF's regnskaber

EKSF's balance, resultatopgørelsen og fordelingen af resultaterne for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 1999, blev forelagt Kommissionen til godkendelse ved skriftlig procedure nr. E/830/2000 af 9.6.2000 og er gengivet i nærværende finansberetning som godkendt af Kommissionen.

Balance pr. 31. december 1999

(Beløb udtrykt i euro) - Inden fordeling af resultaterne

Aktiver

>TABELPOSITION>

Balance pr. 31. december 1999

(Beløb udtrykt i euro) - Inden fordeling af resultaterne

Passiver

>TABELPOSITION>

Resultatopgørelse for det regnskabsår,

der afsluttedes pr. 31. december 1999

(Beløb udtrykt i euro)

Udgifter

>TABELPOSITION>

Resultatopgørelse for det regnskabsår,

der afsluttedes pr. 31. december 1999

(Beløb udtrykt i euro)

Indtægter

>TABELPOSITION>

Fordeling af resultaterne for det regnskabsår,

der afsluttedes pr. 31. december 1999

(beløb udtrykt i euro)

>TABELPOSITION>

ANMÆRKNINGER TIL REGNSKABERNE PR. 31. DECEMBER 1999

(Beløb udtrykt i euro)

1. Baggrunden for regnskaberne

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) blev oprettet i henhold til traktaten af 18. april 1951. Ifølge traktatens bestemmelser har Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab til opgave at bidrage til den økonomiske udvikling i medlemsstaterne ved oprettelse af et fælles kul- og stålmarked. Da EKSF-traktaten udløber den 23. juli 2002, blev EKSF-afgiften ophævet i 1998 (Kommissionens beslutning af 23. december 1997) og udlånene er praktisk talt ophørt fra juli 1997 (Kommissionens beslutning af 22. juni 1994). Den vigtigste indtægtskilde for EKSF er derfor nu overskuddet af forvaltningen af forskellige reserver og hensættelser.

EKSF's regnskaber pr. 31. december 1999 er opstillet i overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets direktiv 78/660/EØF og 86/635/EØF om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber. [17]

[17] EFT L 222 af 14.08.1978 og EFT L 372 af 31.12.1986

EKSF fører sine regnskabsbøger i de forskellige valutaer, der anvendes i forbindelse med dets finansielle aktiviteter. EKSF's regnskaber føres i euro.

Ved årets afslutning blev følgende kurser anvendt ved omregningen af balancekonti i fremmed valuta til EUR:

Euroområdet //

Belgiske og luxembourgske francs // 40,3399

Tyske mark // 1,95583

Portugisiske escudos // 200,482

Franske francs // 6,55957

Finske mark // 5,94573

Nederlandske gylden // 2,20371

Irske pund // 0,787564

Italienske lire // 1936,27

Østrigske schilling // 13,76030

Spanske pesetas // 166,386

>TABELPOSITION>

1.1. Pr. 31.12.1999 indgår de forskellige valutaer, der er nævnt ovenfor, samt euro med følgende beløb i EKSF's balance (EUR):

>TABELPOSITION>

Euroen indgår i EKSF's regnskaber med en noget større vægt, end det fremgår af ovenstående skema.

Dette skyldes forskellige regnskabstekniske justeringer og især udligning af tilgodehavender og gæld i forbindelse med valutatransaktioner ("currency swaps").

Formålet med denne udligning mellem poster på aktiv- og passivsiden er at undgå en kunstig oppustning af balancen.

Den regnskabstekniske justering sker i euro og beløb sig i 1999 til 193.464.564 EUR.

Euroens reelle vægt i EKSF's regnskaber fremgår således mere korrekt, hvis man lægger dette beløb til på passiv- og aktivsiden for euroen og på den samlede balance.

2. Regnskabsprincipper og -metoder

Regnskaberne udarbejdes i overensstemmelse med almindeligt anerkendte regnskabsprincipper.

Regnskabsårets udgifter og indtægter omregnes til euro til den månedlige regnskabskurs, der er gældende på transaktionsdatoen.

3. Tilgodehavender i centralbanker

Denne post udgøres af EKSF's tilgodehavender i centralbanker i visse medlemsstater.

4. Tilgodehavender i kreditinstitutter

4.1. Med aftalt løbetid eller på opsigelse

Disse transaktioners restløbetid fordeler sig således:

(EUR)

>TABELPOSITION>

4.2. Lån

Disse transaktioners restløbetid fordeler sig således:

(EUR)

>TABELPOSITION>

5. Tilgodehavender hos kunder

5.1. Lån

Lån til kreditinstitutter bogføres under posten "Tilgodehavender hos kreditinstitutter" (jf. anmærkning 4).

De øvrige lån fordeler sig som følger:

(EUR)

>TABELPOSITION>

NB. Lånene er sædvanligvis garanteret af medlemsstater, banker eller virksomheder eller gennem panterettigheder.

5.2. Afgifter

Afgiftssatsen for 1998 og 1999 er fastsat til 0%, og tilgodehavender pr. 31. december 1999 vedrører således de forudgående år.

Før værdireguleringer beløber denne post sig til 6.061.793 EUR pr. 31. december 1999 (7.488.192 EUR pr. 31. december 1998). Den omfatter bl.a. et beløb på 5.281.288 EUR vedrørende fordringer på debitorer under konkurs eller tilsvarende form for bobehandling (5.958.532 EUR pr. 31. december 1998) og et beløb på 40.833 EUR vedrørende midlertidig henstand i forbindelse med oplagring af stenkul (42.261 EUR pr. 31. december 1998).

Ifølge en generel beslutning fra 1972 er betalingen af afgifter i forbindelse med oplagret stenkul midlertidigt udskudt.

5.3. Bøder

I denne post er opført Kommissionens tilgodehavender hos virksomheder, som har fået pålagt en bøde i medfør af traktatens bestemmelser.

Efter værdiregulering beløber posten "Bøder" sig til 37.195.283 EUR (90.001.060 EUR pr. 31. december 1998).

Denne post dækker i det store og hele to procedurer:

Dels en samlet bøde på 104.364.350 EUR (Kommissionens beslutning 94/215/EKSF [18] af 16. februar 1994), som Kommissionen tildelte en række stålvirksomheder for ikke at have overholdt konkurrencereglerne ved markedsføring af stålbjælker. Ved sin dom af 11. marts 1999 nedsatte Retten i Første Instans den samlede bøde med 24.774.000 EUR til 79.590.350 EUR. Pr. 31.12.1999 var der blevet indbetalt 50.631.350 EUR. Syv virksomheder har appelleret Rettens afgørelse.

[18] EFT L 116 af 6.05.1994

Dels har Kommissionen pålagt en samlet bøde på 27.380.000 EUR (Kommissionens beslutning 98/247/EKSF [19] af 21. januar 1998) i medfør af traktatens artikel 65. Disse bøder er blevet pålagt producenter af rustfrit stål som følge af aftale om en beregningsformel for legeringstillæg. Der er blevet indbetalt et samlet beløb på 14.740.000 EUR, idet to tredjedele af de berørte virksomheder har appelleret sagen til Retten i Første Instans.

[19] EFT L 100 af 1.04.1998

5.4. Rentegodtgørelser at inddrive

I denne post opføres tilgodehavender hos virksomheder, som har fået tildelt et lån med rentegodtgørelse, og hvem Kommissionen har måttet anmode om at tilbagebetale hele eller dele af den allerede udbetalte rentegodtgørelse.

6. Værdipapirer

I henhold til EKSF's interne regler om forsigtighed skal investeringerne i værdipapirer begrænses til de mest sikre udstederobligationer. I 1998 erhvervede EKSF dog, som en undtagelse og i forbindelse med en omstruktureringsplan for en debitor, der ikke kunne opfylde sine forpligtelser, aktier og andre andele med variabelt afkast i en privat virksomhed.

6.1. Værdiansættelse

Beholdningen af obligationer og andre værdipapirer med fast afkast samt aktier og andre efterstillede værdipapirer værdiansættes til den gennemsnitlige anskaffelsespris eller til markedsværdien ved udgangen af regnskabsåret, afhængig af hvilken der er den laveste.

Der afviges fra denne regel for så vidt angår værdipapirer, der betragtes som finansielle anlægsaktiver (jf. anmærkning 6.5).

6.2. Sammensætning

Sammensætningen af beholdningen af obligationer og andre værdipapirer med fast afkast er følgende:

(EUR)

>TABELPOSITION>

(1) Disse aktier og efterstillede værdipapirer er blevet erhvervet af EKSF i forbindelse med underskrivelsen af en omstruktureringsplan for en misligholdende debitor.

6.3. Forfald 2000

Følgende del af værdipapirbeholdningen forfalder i løbet af 2000 (EUR):

- Udstedt af det offentlige: // 189.167.611

- Egne obligationer: // 14.076.656

- Udstedt af andre: // 167.500.363

I ALT : // 370.744.630

6.4. Notering

Værdipapirbeholdningen er sammensat af børsnoterede værdipapirer til et beløb af 1.690.290.303 EUR og ikke-børsnoterede værdipapirer for restbeløbet 77.938.790 EUR.

6.5. Finansielle anlægsaktiver

6.5.1. Ved finansielle anlægsaktiver forstås værdipapirer, der forbliver i beholdningen indtil deres endelige forfald.

Det drejer sig hovedsagelig om kortfristede værdipapirer og tilbagekøb af EKSF-obligationer med henblik på betaling af ydelser på lån.

6.5.2. Værdipapirer, der opbevares som finansielle anlægsaktiver, værdiansættes til den gennemsnitlige anskaffelsespris eller tilbagekøbsværdien, hvis denne er lavere.

Disse værdipapirers tilbagekøbsværdi ligger 1.651.618 EUR under den gennemsnitlige anskaffelsespris.

6.5.3. De finansielle anlægsaktiver er opdelt på følgende måde (EUR):

- Udstedt af det offentlige: // 50.068.146

- Egne obligationer: // 23.359.671

- Udstedt af andre: // 0

I ALT: // 73.427.817

7. Materielle og immaterielle aktiver

(EUR)

>TABELPOSITION>

De bygninger, som EKSF er ejer af, blev i sin tid mod betaling af leje stillet til rådighed for Det Europæiske Fællesskab, hvilket muliggjorde en forrentning af EKSF's investerede midler.

I overensstemmelse med denne rådighedsaftale har Kommissionen i 1994 og 1995 helt og fuldt tilbagebetalt de skyldige restbeløb til EKSF, således at ejendomsretten til bygningerne kan overdrages til Det Europæiske Fællesskab.

Den juridiske overdragelse af bygningen i Windhoek blev afsluttet i 1999.

Denne transaktion har indbragt EKSF en fortjeneste ved overdragelsen på 405.036 EUR svarende til differencen mellem afståelsessummen (659.832 EUR) og den bogførte nettoværdi (254.796 EUR) på tidspunktet for overdragelsen.

For de øvrige bygninger figurerer forud betalte beløb modtaget fra Det Europæiske Fællesskab på balancens passivside med i alt 2.531.228 EUR (anmærkning 12), indtil de retlige formaliteter vedrørende overdragelsen, der i øjeblikket behandles af de kompetente myndigheder, er tilendebragt.

8. Andre aktiver

(EUR)

>TABELPOSITION>

(1) anmærkning 12

9. Periodeafgrænsningsposter, aktiver

(EUR)

>TABELPOSITION>

10. Gæld til kreditinstitutter

Disse transaktioners restløbetid fordeler sig således:

(EUR)

>TABELPOSITION>

11. Gæld stiftet ved udstedelse af værdipapirer

Ingen lån forfalder i løbet af regnskabsåret 2000.

12. Andre passiver

(EUR)

>TABELPOSITION>

(1) anmærkning 8.

(2) I kraft af den mulighed, der blev åbnet ved beslutningen af 11. juni 1992, har Kommissionen i løbet af regnskabsårene 1994 og 1995 ydet forskud på de ejendomme, EKSF har stillet til Kommissionens disposition (anmærkning 7).

13. Periodeafgrænsningsposter, passiver

(EUR)

>TABELPOSITION>

14. Hensættelse til tab og omkostninger

(EUR)

>TABELPOSITION>

(1) Hvis en debitor ikke er i stand til at opfylde sine forpligtelser, vil de langfristede obligationer (forfald efter år 2002) med fast rente udstedt af EKSF ikke bidrage til aktiverne og et tilsvarende renteafkast. I henhold til princippet om forsigtighed og i betragtning af, at EKSF-traktaten udløber i år 2002, er der foretaget en hensættelse for at dække alle renterisici.

(2) Denne hensættelse er sket til dækning af juridisk bistand og andre uforudsete omkostninger. Risikoen findes navnlig på det retlige område, fordi EKSF i forbindelse med sine transaktioner i mindre grad henvender sig til nationale partnere, der påtager sig alle omkostninger i forbindelse med transaktionerne.

(3) Denne hensættelse er sket af hensyn til de bøder, der er indbetalt i medfør af beslutning 94/215/EKSF af 16. februar 1994, til dækning af eventuelle tilbagebetalingskrav, såfremt Retten i Første Instans giver de virksomheder medhold, som har anlagt sag til prøvelse af Rettens afgørelse af 11. marts 1999 (anmærkning 5.3).

(4) Denne hensættelse er sket af hensyn til de bøder, der er indbetalt i medfør af beslutning 98/247/EKSF af 21. januar 1998, til dækning af eventuelle tilbagebetalingskrav, såfremt Retten i Første Instans giver de virksomheder medhold, som har anlagt sag til prøvelse af afgørelsen (anmærkning 5.3).

15. Forpligtelser vedrørende EKSF's aktionsbudget

I 1999 udviklede forpligtelserne vedrørende aktionsbudgettet sig således:

(EUR)

>TABELPOSITION>

16. Hensættelse til finansiering af EKSF's aktionsbudget

(EUR)

>TABELPOSITION>

(1) Hensættelse til budgetmæssig margen til dækning af eventuelle forskelle mellem de udgifter, der er afholdt, og de indtægter, der er opnået i forbindelse med aktiviteterne i løbet af budgetåret.

(2) Denne hensættelse er indført af budgetmyndigheden i forbindelse med godkendelsen af EKSF's aktionsbudget for 1998. Det sker i forbindelse med bortfaldet af EKSF-afgiften i 1998 og nødvendigheden af at sikre en finansiering af aktionsbudgetterne indtil 2002.

(3) Bøder og rentegodtgørelser, som er krævet tilbagebetalt, betragtes først som EKSF-indtægter, når de rent faktisk er indkasseret. Således hensættes pålagte, endnu ikke indkasserede bøder samt rentegodtgørelser, som er krævet tilbagebetalt.

17. Hensættelse til dækning af større risici

I forbindelse med EKSF-traktatens udløb i 2002 og den gradvise reducering af udestående lån koncentreres risikoen i tiltagende omfang om visse større lån (disse større risici er defineret i henhold til Rådets direktiv 92/121/EØF af 21. december 1992 om overvågning af og kontrol med kreditinstitutters store engagementer).

Hensættelsen til dækning af større risici omfatter således lån, der ikke er sikret ved førsteklassesgarantier, og som andrager mere end 25% af EKSF's egne midler.

Den skal specifikt dække denne koncentrationsrisiko og beskytte EKSF mod eventuel misligholdelse.

Hensættelsen, der er beregnet på grundlag af større udeståender pr. 31. december 1999 under anvendelse af en metode anbefalet af en international ekspertgruppe, beløber sig til 18 mio. EUR.

18. Reserver

(EUR)

>TABELPOSITION>

Garantireserven skal tjene som sikkerhed i forbindelse med låne- og udlånstransaktioner. Efter hensættelse af 23 mio. EUR beløb garantireserven sig til 553 mio. EUR pr. 31. december 1999. Denne styrkelse af garantifonden sker, fordi EKSF-traktaten snart udløber.

Kommissionen bekræftede den 11. september 1996, at den havde til hensigt at opretholde reserver svarende til 100% af de udestående lån, der ikke er garanteret af en medlemsstat, efter 23.07.2002, hvilket gør det nødvendigt gradvist at øge reserverne (garantireserver og hensættelser) til ca. 720 mio. EUR.

Under hensyntagen til dels den regelmæssige nedgang i udestående lån indtil og efter den 23.07.2002, og dels forøgelsen af garantireserven, vil solvensgraden logisk bevæge sig væk fra det interval på 14 til 16%, der blev fastsat for normal drift, og bevæge sig mod de 100%.

Solvensgraden har således ændret sig fra 33 % pr. 31.12.1998 til 38% pr. 31.12.1999.

Den særlige reserve skal anvendes til ydelse af lån af EKSF's egne midler til finansiering af socialt boligbyggeri.

Den tidligere pensionsfond svarede oprindelig til alle de pensionsforpligtelser, EKSF indbetalte midler til indtil den 5. marts 1968. Fra og med denne dato har medlemsstaterne overtaget forpligtelserne til at betale tjenestemændenes pensioner. Fonden anvendes til finansiering af byggelån til tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber. Den er også blevet anvendt til ydelse af særlige lån i jern-, stål- og kulindustrien.

19. Analyse af regnskabsårets resultat

EKSF's samlede resultat påvirkes både af resultatet af dets ikke-budgetmæssige transaktioner (lån/udlån - kapitalanbringelser - svingninger i valutakurserne) og af resultatet af gennemførelsen af EKSF's aktionsbudget.

19.1. Ikke-budgetmæssige transaktioner

(EUR)

>TABELPOSITION>

(1) Anmærkning 14

(2) Anmærkning 17

(3) I regnskabsåret 1999 medførte udviklingen i valutakurserne en kursgevinst for danske kroner, pund sterling, svenske kroner og japanske yen på 16.946.242 EUR, der blev udlignet ved et beløb afsat til opskrivningshenlæggelserne.

(4) I overensstemmelse med den ændring af regnskabsmetoden, som blev gennemført pr. 31. december 1992, blev de i regnskabsåret 1999 oppebårne indtægter anvendt til finansiering af aktionsbudgettet 1999 (Nettosaldo, anmærkning 19.2).

19.2. Gennemførelse af EKSF's aktionsbudget

(EUR)

>TABELPOSITION>

19.3. Opgørelse af regnskabsårets resultat

(EUR)

>TABELPOSITION>

20. Renter og lignende udgifter

(EUR)

>TABELPOSITION>

21. Administrationsomkostninger

Der er overført 5 mio. EUR til administrationsbudgettet for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber til skønsmæssig dækning af EKSF's administrationsomkostninger.

22. Andre driftsomkostninger

(EUR)

>TABELPOSITION>

23. Renter og lignende indtægter

(EUR)

>TABELPOSITION>

24. Andre driftsindtægter

(EUR)

>TABELPOSITION>

25. Indtægter i forbindelse med aktionsbudgettet

(EUR)

>TABELPOSITION>

(1) I henhold til traktaten er EKSF bemyndiget til at lægge afgift på kul- og stålproduktionen i virksomheder i Fællesskabet. Som beregningsgrundlag anvendes den gennemsnitlige værdi i EF af de forskellige afgiftsbelastede varer. Afgiftssatsen var i perioden 1980-1990 på 0,31%, i 1991 på 0,29%, i 1992 på 0,27%, i 1993 på 0,25%, i 1994 på 0,23%, i 1995 på 0,21%, i 1996 på 0,19% og i 1997 på 0,17%. For 1998 og 1999 har Europa-Kommissionen besluttet at fastsætte afgiftssatsen til 0%.

(2) Denne post omfatter provenu af bøder, som Kommissionen har truffet beslutning om i henhold til EKSF-traktatens artikel 58 og 65, samt moratillæg.

(3) Denne post omfatter provenu af inddrevne rentegodtgørelser, som Kommissionen har måttet kræve tilbagebetalt.

26. Forpligtelser under stregen

26.1. Tilsagn

(EUR)

>TABELPOSITION>

26.2. Indgåede forpligtelser

(EUR)

>TABELPOSITION>

27. Oversigt over den økonomiske situation for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 1999

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

Beretning fra Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber

Bilag

Opdeling af den løbende långivning efter sikkerhedsstillelsens art

Långivning på grundlag af lånte midler

Fordeling efter land og sikkerhedsstillelse

Restgæld pr 31. december 1999

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

(1) For størstedelens vedkommende lån ydet til penge- og finansieringsinstitutter med henblik på overførsel til den endelige låntager.

Långivning på grundlag af egne midler

Fordeling efter land og sikkerhedsstillelse

Restgæld pr. 31. december 1999

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

(1) For størstedelens vedkommende lån ydet til penge- og finansieringsinstitutter med henblik på overførsel til den endelige låntager.

Oversigt over den konsoliderede gæld pr. 31. december 1999

(mio. EUR)

>TABELPOSITION>

Vigtigste træk ved de løbende lån pr. 31. december 1999

(euroens værdi pr. 31. december 1999) Instrument: EKSF

>TABELPOSITION>

1997 4,81 5 ATS 49 512 000 49 512 000

I alt ATS 49 512 000 49 512 000 3 598 177

1995 6,67 5 BEF 280 850 000 248 050 000

1996 5,67 5 238 630 000 238 630 000

1997 4,957 5 786 164 000 786 164 000

I alt BEF 1 305 644 000 1 272 844 000 31 552 979

1989 6,25 13 CHF 3 000 000 900 000

I alt CHF 3 000 000 900 000 560 713

1985 7,3 15 DEM 12 000 000 1 200 000

1985 7,43 15 9 540 000 1 060 000

1986 7 15 17 500 000 3 500 000

1987 6,6 15 7 700 000 2 310 000

1987 6,73 15 9 100 000 2 730 000

1987 6,55 15 11 000 000 3 300 000

1988 6,72 13 2 250 000 562 500

1988 6,85 14 8 200 000 2 460 000

1989 7,25 13 2 400 000 720 000

1989 7,4 12 5 800 000 1 160 000

1990 9,16 15 2 700 000 1 620 000

1990 9 15 1 200 000 720 000

1990 3,51 10 35 000 000 7 000 000

1990 2,91375 10 51 400 000 10 080 000

1991 3,09825 10 29 600 000 11 840 000

1991 8,25 10 98 000 000 98 000 000

1991 3,55188 10 35 700 000 14 280 000

1991 3,5025 10 54 000 000 21 600 000

1991 8,93 10 7 000 000 1 750 000

1991 3,46625 10 18 300 000 7 320 000

1992 8,14 8 33 000 000 8 148 507

1992 8,34 15 2 300 000 1 840 000

1992 7,75 10 100 000 000 100 000 000

1992 3,5025 15 11 000 000 8 800 000

1992 2,93813 10 39 600 000 23 760 000

1992 3,5025 10 70 900 000 40 800 000

>TABELPOSITION>

1992 3,06938 10 DEM 24 400 000 14 640 000

1992 3,4 10 57 400 000 14 940 000

1992 3,11875 15 11 900 000 9 520 000

1993 6,09 8 13 900 000 6 950 000

1993 3,55 10 18 200 000 14 560 000

1993 3,49625 8 14 550 000 6 514 235

1993 6,75 15 1 000 000 900 000

1993 7,08 15 1 750 000 1 575 000

1993 3,11 10 57 300 000 17 527 200

1993 6,64 15 1 185 000 1 066 500

1993 6,39 15 1 355 000 1 219 500

1993 3,45863 10 20 000 000 16 000 000

1994 3,45863 8 10 080 000 7 560 000

1994 3,54125 7 13 300 000 6 650 000

1994 3,48313 7 3 980 000 1 990 000

1995 7,42 7 79 700 000 47 820 000

1995 6,58 5 69 027 000 69 027 000

1995 5,4175 6 24 600 000 12 300 000

1995 5,22 6 8 000 000 4 000 000

1995 3,5025 7 15 600 000 11 700 000

1995 2,81375 7 14 000 000 10 500 000

1995 5,88 5 36 000 000 36 000 000

1995 5,78 6 20 100 000 10 050 000

1996 5,45 6 21 400 000 16 050 000

1996 5,02 5 18 210 000 18 210 000

1996 4,6 5 20 100 000 13 400 000

1996 5,75 5 27 721 000 27 721 000

1996 5,3 5 21 493 000 21 493 000

1996 5 5 16 500 000 11 000 000

1997 4,895 5 67 000 000 67 000 000

1997 4,83 5 80 597 000 80 597 000

1997 3,45563 5 21 270 000 21 270 000

1997 4,5775 5 75 000 000 75 000 000

1997 3,35 5 8 000 000 8 000 000

I alt DEM 1 569 808 000 1 059 311 442 541 617 340

>TABELPOSITION>

1992 12,9 10 ESP 350 000 000 131 250 000

1993 9,75 7 60 000 000 12 000 000

1994 3,06938 7 675 000 000 168 750 000

1995 2,96875 5 277 000 000 55 400 000

1995 2,84375 5 2 837 000 000 2 837 000 000

1996 3,469 5 110 000 000 33 000 000

1996 3,454 5 245 000 000 98 000 000

1996 8,12 5 2 000 000 000 2 000 000 000

1996 8,12 5 2 390 000 000 2 390 000 000

1997 3,453 5 485 000 000 404 175 000

I alt ESP 9 429 000 000 8 129 575 000 48 859 730

1992 9,7 10 23 600 000 14 160 000

1992 3,252 20 300 000 000 300 000 000

1993 7 10 1 500 000 000 1 500 000 000

1993 5,75 8 890 000 000 890 000 000

1995 6,79 5 30 200 000 30 200 000

1995 6,53 5 58 450 000 58 450 000

1996 5,637 5 19 880 000 19 880 000

1996 5,941 5 22 620 000 22 620 000

1997 4,9 5 151 315 000 151 315 000

I alt FRF 2 996 065 000 2 986 625 000 455 308 046

>TABELPOSITION>

1990 11,875 19 GBP 60 000 000 60 000 000

1992 9,875 25 50 000 000 17 220 000

1992 9,875 25 30 000 000 30 000 000

1993 7,565 8 9 088 750 3 794 688

1993 9,875 24 20 000 000 20 000 000

1994 8,98 8 2 668 000 2 001 000

1994 6,875 25 50 000 000 35 261 000

1994 8,9375 25 47 000 000 47 000 000

1994 8,84 6 600 000 600 000

1994 6,15 8 12 842 400 9 631 800

1994 8,68 8 7 893 500 5 920 125

1995 5,55719 5 20 500 000 20 500 000

1995 7,51 5 6 900 000 6 900 000

1995 5,62 6 16 000 000 16 000 000

1995 7,574 5 8 400 000 8 400 000

1995 6,28563 5 8 000 000 8 000 000

1995 8,035 5 10 700 000 10 700 000

1995 7,875 5 1 465 000 1 465 000

1995 8,9 5 11 400 000 11 400 000

1996 7,16 5 5 800 000 5 800 000

1996 5,45938 5 1 600 000 1 600 000

1996 7,86 5 5 400 000 5 400 000

1996 7,49 5 10 000 000 10 000 000

1996 5,54578 5 1 790 000 1 790 000

1996 6,13843 5 1 600 000 1 600 000

1996 7,47 5 8 000 000 8 000 000

1996 6,19719 5 3 000 000 3 000 000

1997 6,01375 5 4 180 000 4 180 000

1997 7,215 5 13 972 500 13 972 500

1997 5,57297 5 675 000 675 000

1997 7,54 5 32 536 290 32 536 290

I alt GBP 462 011 440 403 347 403 648 781 411

>TABELPOSITION>

1990 2,9375 10 ITL 24 600 000 000 4 745 000 000

1990 3,35 10 19 500 000 000 3 785 000 000

1990 3,5 10 15 600 000 000 3 120 000 000

1991 2,6 10 17 500 000 000 6 750 000 000

1991 3,4375 10 39 100 000 000 15 200 000 000

1991 3,5 10 23 250 000 000 7 433 000 000

1991 3,375 10 5 850 000 000 2 273 000 000

1992 2,875 10 18 500 000 000 11 100 000 000

1992 3,0625 15 9 000 000 000 7 200 000 000

1992 3,3125 10 34 800 000 000 6 180 000 000

1992 3 10 20 800 000 000 11 880 000 000

1992 3,504 10 45 950 000 000 26 070 000 000

1993 3,455 10 15 600 000 000 12 480 000 000

1993 3,55 10 19 700 000 000 11 210 000 000

1993 3,49625 8 11 600 000 000 5 050 000 000

1993 3,54125 8 12 840 000 000 6 420 000 000

1993 3,11 10 52 600 000 000 9 880 000 000

1994 3,455 8 9 930 000 000 7 447 500 000

1994 3,48313 7 4 000 000 000 2 000 000 000

1994 3,54125 7 13 090 000 000 6 545 000 000

1995 3,55688 6 21 000 000 000 10 500 000 000

1995 3,5025 7 14 800 000 000 11 100 000 000

1995 3,48375 6 42 540 000 000 21 270 000 000

1995 2,84375 7 16 440 000 000 12 330 000 000

1996 3,03813 5 12 500 000 000 12 500 000 000

1996 3,48313 5 23 700 000 000 15 800 000 000

1996 3,11875 6 31 520 000 000 23 640 000 000

1996 3,46563 5 23 280 000 000 15 520 000 000

1996 3,45863 5 10 000 000 000 6 666 666 667

1997 3,45563 5 44 370 000 000 44 370 000 000

I alt ITL 653 960 000 000 340 465 166 667 175 835 584

1994 0,1625 7 JPY 11 200 000 000 11 200 000 000

I alt JPY 11 200 000 000 11 200 000 000 109 023 654

>TABELPOSITION>

1995 6,3 5 LUF 363 000 000 175 000 000

1996 5,375 6 1 400 000 000 1 400 000 000

1997 4,75 5 275 000 000 275 000 000

1997 4,75 5 2 800 000 000 2 800 000 000

I alt LUF 4 838 000 000 4 650 000 000 115 270 489

1986 7,375 15 NLG 15 000 000 2 000 000

1986 7,375 15 3 000 000 400 000

1987 6,71 14 13 400 000 1 916 000

I alt NLG 31 400 000 4 316 000 1 958 515

1995 2,94125 7 PTE 2 000 000 000 2 000 000 000

1997 3,6018 5 16 300 000 000 16 300 000 000

1997 0 5 8 450 000 000 8 450 000 000

I alt PTE 26 750 000 000 26 750 000 000 133 428 437

1991 6,1225 10 USD 55 500 000 55 500 000

1993 6,375 15 100 000 000 100 000 000

1996 6,2 6 19 500 000 11 700 000

I alt USD 175 000 000 167 200 000 166 434 402

Samlet total i EUR 2 432 229 477

Aktiviteter henhørende under EKSF's aktionsbudget

Traditionel støtte til omskoling [artikel 56, stk. 1, litra c), og stk. 2, litra b)]

(beløb dækket af hensættelser)

>TABELPOSITION>

Traditionel støtte til omskoling [artikel 56, stk. 1, litra c), og stk. 2, litra b)]

(nye tildelinger og antal støttemodtagere i 1999)

>TABELPOSITION>

Støtte til omskoling - Sociale foranstaltninger i kulsektoren

(beløb dækket af hensættelser)

>TABELPOSITION>

Støtte til omskoling - RECHAR-programmet og supplerende program for sociale foranstaltninger i kulsektoren)

(beløb dækket af hensættelser)

>TABELPOSITION>

Støtte til omskoling - Sociale foranstaltninger i kulsektoren

(nye tildelinger og antal modtagere i 1999)

>TABELPOSITION>