DA    DA DA 
 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, 2.7.2008 
KOM(2008) 418 endelig 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TI L EUROPA-PARLAM ENTET, RÅDET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
"Et fornyet tilsagn til et socialt og arbejdsmar kedspolitisk Europa: styrkelse af den åbne 
koordinationsmetode for social sikring og social integration" 
{SEK(2008) 2153} 
{SEK(2008) 2169} {SEK(2008) 2170} {SEK(2008) 2179} 
 
DA 2   DA 1. INDLEDNING  
Denne meddelelse indgår i Kommissionens medde lelse om en "Den nye sociale dagsorden: 
muligheder, adgang og solidaritet i Europa i det 21. århundrede". Den indeholder forslag til 
styrkelse af et af de vigtigste redskaber til støtte for den sociale udvikling i EU og 
medlemsstaterne, nemlig den åbne koordinationsm etode inden for social sikring og social 
integration (i det følgende be nævnt "den åbne koordinationsme tode for sociale spørgsmål"). 
Metoden, der blev iværksat i 2000 som en fr ivillig selvevalueringsproces, bygger på fælles 
målsætninger og indgår i en omfattende kombinati on af lovgivning, finansielle instrumenter 
(herunder Den Europæiske Socialfond) og koord inationsprocesser (især Lissabonstrategien), 
som har støttet den sociale samhør ighed og solidaritet inden for EU. 
I de seneste otte år har medlemsstaterne an vendt den åbne koordinationsmetode for sociale 
spørgsmål til at koordinere deres indsats for at kunne håndtere gamle og nye sociale 
udfordringer og tilpasse deres sociale sikringssy stemer til nye sociale realia. De har fastsat 
fælles målsætninger og blevet enige om indikatore r, der skal styre dere s politikker vedrørende 
social integration og reformen af pens ionsordninger og inden for sundhedspleje og 
langtidspleje. I hele denne pe riode har den åbne koordinations metode for sociale spørgsmål 
vist sig at være effektiv ved at  fremme gensidig læring og et st ørre engagement fra aktørernes 
side, ved at sætte skub i moderniseringen af  de sociale sikringssystemer, skabe mere 
bevidsthed om de mange forskellige facetter af  fattigdom og social udstødelse, etablere en 
fælles fremgangsmåde over for fælles udfordrin ger og sætte fokus på nye fælles emner.  
Det er imidlertid fortsat en udfordring at opf ylde de fælles målsætninger, der handler om 
bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse,  sikring af pensionernes tilstrækkelighed og 
bæredygtighed samt retfærdig adgang til su ndheds- og langtidspleje. En åben koor-
dinationsproces, der bygger på frivilligt sama rbejde mellem en lang række forskellige 
medlemsstater, kan i sagens natur ikke give om fattende resultater i løbet af en begrænset 
tidsperiode. Der er dog bred eni ghed om, at der kan og bør gøres  mere for at få det fulde 
udbytte ud af den åbne koordinationsmetode for sociale spørgsmål, som illustreret ved en lang 
række skriftlige og mundtlige indlæg, der er fremkommet inden for Udvalget for Social Beskyttelse og fra alle relevante aktører
1. 
Denne meddelelse indeholder forslag om at st yrke den åbne koordinationsmetode for sociale 
spørgsmål ved at gøre metoden mere synlig og  forbedre arbejdsmetoderne, styrke interak-
tionen i forhold til andre politikker, fremme de  analytiske redskaber og evidensgrundlaget 
samt styrke medlemsstaternes ansvar gennem pe er review, gensidig læ ring og alle relevante 
aktørers inddragelse. Styrkels en vil især kunne opnås ved i sa marbejde med medlemsstaterne 
gradvist at vedtage nogle af de vellykkede me toder, der har været anvendt i forbindelse med 
Lissabonstrategien. Denne fremgangsmåde, der respekterer subsidia ritetsprincippet og 
frivilligheden, som kendetegner den åbne koor dinationsmetode, vil sætte nyt skub i udvik-
lingen af nationale politikanalyser og -definiti oner. Samtidig vil den gøre EU's sociale dimen-
sion, som er en integreret del af Lissabonstrat egien, mere effektiv og synlig og sikre bedre 
integration af økonomi-, beskæftigelses- og so cialpolitikkerne, sådan som Det Europæiske 
Råd i marts 2008 havde anmodet om.  
                                                 
1 Konsekvensanalysen indeholder nærmere oplysninger.  
 
DA 3   DA 2. DEN ÅBNE KOORDINATIONSMETODE FOR SOCIALE SPØRGSMÅL : UDVIKLING OG 
VIGTIGSTE RESULTATER  
Den overordnede evaluering af den åbne koordi nationsmetode for sociale spørgsmål blandt 
medlemsstater og aktører er overvejende positiv. Metoden anerkendes som et redskab til at fremme udviklingen på det sociale område og so m et innovativt instrument i forbindelse med 
europæisk regeringsførelse
2. Den har medvirket til at fremme en reformproces og fremkalde 
en vilje til at samarbejde og lære af hinanden me d henblik på at nå frem til de bedste løsninger 
og opnå social udvikling uden forplig telsen til at definere "en la veste fællesnævner". I samråd 
med aktører i civilsamfundet og arbejdsmarkedets  parter udarbejder Udvalget for Social 
Beskyttelse regelmæssigt undersøgelser af de n politiske indvirkning og effektiviteten af 
arbejdsmetoderne, ligesom dette emne også be handles i de uafhængige eksperters regel-
mæssige rapporter. 
Den åbne koordinationsmetode for sociale spørgs mål er blevet grundigt reformeret, siden den 
blev taget i brug i 2000. I 2005 blev de tre koordi neringsprocesser (social integration, sikring 
af tilstrækkelige og bæredygtige pensioner og passende sundheds- og la ngtidspleje af høj 
kvalitet) samlet i den åbne koordina tionsmetode for sociale spørgsmål3. Det Europæiske Råd 
fastsatte og opdaterede fælles målsætninger og be kræftede deres gyldighed på forårsmødet i 
2008 (jf. bilag 1). Udvalget for Social Besky ttelse vedtog indikatorer, der både var over-
ordnede og specifikke for de tre delområder, me d henblik på at føre tilsyn med de indbyrdes 
aftalte målsætninger (jf. bilag 2).  
Dertil kommer, at processen var struktureret som en treårig cyklus med forenklede rapporte-
ringsprocedurer. Medlemsstaterne forelægger nati onale strategirapporter i løbet af det første 
år, som sammenfattes i en fælle s rapport fra Rådet og Kommissi onen om social sikring og 
social integration. Denne "fælle s rapport" indeholder særskilte landeprofiler , som fokuserer på 
prioriterede emner og nationale udfordringer. De mellem liggende år uden rapporter skal 
anvendes til en grundig analyse og gensidig læring  i forbindelse med de prioriterede emner.  
Strømliningen af den åbne koordinationsmetode for sociale spørgsmål har ført til øget fokus 
på politikgennemførelse og posi tiv interaktion med den fornye de Lissabonstrategi for vækst 
og beskæftigelse. De nationale rapporter fra 2 006 var mere strategiske og fokuserede på et 
begrænset udvalg af prioriterede og kohærent e fremgangsmåder for at nå frem til de fælles 
målsætninger. I den fælles rapport fra 2007 konklude redes det, at overvejelser i fællesskab i 
forbindelse med samtlige fælles målsætninger på det sociale område har bidraget til at forbedre dette politikområdes kons istens og effektivitet. Desuden bidrog den nye cyklus til en 
grundigere analyse og styrkede i ndlæringsprocessen i forbindelse med centrale pr ioriteringer. 
Den fælles rapport fra 2008, som fo kuserer på børnefattigdom, adgang til sundhedspleje, nye 
behov for langtidspleje, længere arbejdsliv og pr ivatforvaltede pensione r, bekræfter den nye 
fremgangsmådes mange forskellige aspekter. 
                                                
 
2 Konsekvensanalysen beskæftiger sig indgående med den videnskabelige og offentlige debat om den 
åbne koordinationsmetode for sociale spørgsmål.  
3 Man arbejder bedre, når man samarbejder -  En ny ramme for den åbne koordinationsmetode for 
politikkerne vedrørende social sikring og social integration i EU, KOM(2005) 706 endelig.  
 
DA 4   DA 3. BEHOV FOR AT STYRKE DEN ÅBNE KOORDINATIONSMETODE FOR SOCIALE 
SPØRGSMÅL  
På trods af de positive resultater i forbinde lse med den åbne koordinationsmetode er det 
fortsat nødvendigt at styrke metoden, især med hensyn til at forbedre opfyldelsen af de fælles 
målsætninger og gøre bedre brug af de indbyrdes aftalte indikatorer. Til trods for at Det 
Europæiske Råd i 2000 forpligtede sig til at gøre "en markant indsats for at få udryddet 
fattigdommen", er der ingen tegn på en samlet  nedgang i tallene for fa ttigdom i EU. 16 % af 
EU-borgerne (78 mio.) risikerer at blive fattig e. Blandt dem er børn endnu mere udsat, med 
19 %. Pensionsreformer har ikke fjernet risi koen for, at de kommende generationer får 
utilstrækkelige pensioner, og der findes stadig væk uligheder inden for sundhedspleje (kortere 
levetid, forværret sundhedsstatus for dårligt stillede grupper).  
Det er i første række de nationa le myndigheders ansvar at finde løsninger på disse problemer i 
overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. So m det fremgår af resulta terne, har den åbne 
koordinationsmetode været en katalysator for reform i medlemsstaterne, men den kan blive 
endnu mere effektiv, hvis man følger nedennævnte fremgangsmåde.  
3.1. Forøgelse af det politiske engagement og forbedring af synligheden 
Lissabonstrategimodellen 
Den fornyede Lissabonstrategi for vækst og beskæftigelse  med sin fokus på gennemførelse 
og avancerede ledelsesformer, der involvere r medlemsstaterne, Kommissionen, Ministerrådet 
og Europa-Parlamentet i en partnerskabsstrategi , er både en model og en nøglereference med 
hensyn til at styrke den åbne koordinationsmet ode for sociale spørgsmål. Lissabonstrategiens 
succes i forbindelse med økonomiske og beskæftig elsesmæssige præstationer inden for de 
seneste få år viser, at et stærkt politisk engagement på  højeste niveau, koordinerede 
reformbestræbelser og peer review kan give konkrete og synlige resultater.  
En af de stærke sider ved strategien for vækst og beskæftigelse er, at den bygger på en 
partnerskabsstrategi og reguleres  af en politisk dagsorden, de r er vedtaget i fællesskab. 
Samtidig suppleres dens sofis tikerede metodologiske rammer af  en kombination af udvalgte 
indikatorer og kvantitative mål, hvilket gør  en nærmere undersøgelse af politikken mere 
effektiv, gennemsigtig og troværdig. På de n baggrund foretager Kommissionen en syste-
matisk evaluering af hvert lands udvikling og  kommer med landespecifikke henstillinger 
og/eller punkter, der skal føres tilsyn med. Disse forslag gør det muligt for medlemsstaterne i 
Det Europæiske Råd og i Ministerrådet at nå frem til enighed om de bedste politikker, der skal følges på europæisk og nationalt plan. Hvis man lægger vægt på let forståelige mål, fremmer 
det desuden forståelsen og offentlighedens  opmærksomhed med hensyn til processen.  
I Kommissionens meddelelse om den åbne koor dinationsmetode i 2005 blev betydningen af 
en positiv interaktion melle m den åbne koordinationsmet ode for sociale spørgsmål og 
Lissabonstrategien fremhævet: "den åbne koordinationsmetode bør således funge re parallelt 
og i et tæt samspil med den reviderede Lissabo n-strategi – og bidrage til gennemførelse af 
målene for vækst og beskæftigelse, mens pr ogrammerne i Lissabonstrategien bør bidrage til 
at fremme målene for social samhørighed".  Øget vækst og flere job ha r i sig selv ikke været 
tilstrækkeligt til at opnå de ønskede resultater med hensyn til fattigdomsbekæmpelse og forbedring af forholdene for de mest sårbare.  Af den grund bekræftede Det Europæiske Råd i 
marts 2008 på ny "betydningen af EU's sociale dimension som en integrerende del af 
 
DA 5   DA Lissabonstrategien" og understregede nødvendi gheden af yderligere at integrere de 
økonomiske, beskæftigelsesmæssige og sociale politikker4.  
Det forekommer derfor logisk gradvist at ve dtage nogle af de metoder og fremgangsmåder, 
der anvendes i henhold til den fornyede Li ssabonstrategi for vækst og beskæftigelse i 
forbindelse med den åbne koordinationsmetode  for sociale spørgsmål. Det vil styrke 
effektiviteten i forbindelse med den åbne koordi nationsmetode for sociale spørgsmål. Det vil 
styrke gennemførelsen af de nationale politikker i retning af opfyldelsen af fælles sociale 
målsætninger og øge engagementet og synlighede n. Det vil medføre et betydeligt input til 
Lissabonstrategien i tråd med Det Europæiske Råds konklus ioner og sikre en optimal 
interaktion mellem job, vækst og social- og ar bejdsmarkedspolitik. Samtidig vil denne 
fremgangsmåde være i fuld overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og den frivillig-
hed, som kendetegner den åbne koordinationsmetode. Det fremgår af andre områder, hvor den åbne koordinationsmetode anvendes (uddannelse og beskæftigelse), og hvor der er fastsat EU-
mål, som f.eks. for erhvervsfrekvens, unge, der forlader skolen tidligt , livslang læring, og som 
bidrager væsentligt til den dynami ske udvikling af Lissabonstrategien. 
Fastsættelse af mål 
Medlemsstaterne er allerede blevet enige om en  række indikatorer inde n for social sikring og 
social integration (jf. bilag 2) , og de er tilstrækkeligt på lidelige til at danne basis for 
indførelsen af kvantitative mål. Det kunne især  tages i betragtning, når det handler om "at 
gøre en markant indsats for at få udryddet fattigdommen ". Til trods for dette tilsagn, som 
Det Europæiske Råd afgav i 2000, er der stad ig lang vej tilbage. Indførelsen af mål vil 
medføre ny dynamik, idet målene kan anvendes til at bekæmpe fattigdom generelt set og på særlige former for fattigdom, f.eks. børnefatti gdom, der i øjeblikket ligge r tre point højere end 
fattigdomsprocenten for den samlede befolkning (19 i stedet for 16 %), og som vedrører hvert 
fjerde barn i nogle lande; fattigdom hos personer i beskæftigelse, som rammer 8 % af den erhvervsaktive befolkning og stadig stiger; vedv arende langvarig fattig dom, hvortil der snart 
kommer pålidelige indikatorer; og fattigdom bla ndt ældre (over 65 år), hvilket også er en 
indikator for spørgsmålet om, hvorvidt pensionerne er tilstrækkelige. 
Eftersom der er behov for nøje at føre tilsyn med, om fremtidens pensio ner er tilstrækkelige, 
kunne en målsætning for reformen af pensionsordningerne  relateres til et minimumsniveau 
for en indkomst, der tilvejebringes gennem pensioner, uanset om de er privat- eller offentligt finansieret. Opfyldelsen af målsætninger inden for sundhedspleje og langtidspleje  kan 
understøttes af målsætninger i forb indelse med adgang til og kvali teten af sundheds- og social 
pleje. Dertil kommer, at der vil kunne fastsæ ttes mål i relation til sundhedsstatus, f.eks. 
forøgelsen af den forventede le vetid (som varierer blandt medl emsstaterne med op til 13 år for 
mænd og 7 år for kvinder), og levetid med et godt helbred samt bekæmpelse af spædbarns-
dødelighed (i nogle medlemsstater stadigvæk på ca. 10 for hver 1000 levende fødte børn). 
Sundhedstilstanden er afgørende fo r aktiv deltagelse på arbejdsm arkedet, længere arbejdsliv 
og fattigdomsbekæmpelse.  
Indførelsen af disse kvantitative mål, støttet af de indbyrdes afta lte indikatorer, og baseret på 
solide analytiske redskaber vil hjælpe medlemss taterne med at opretholde et engagement og 
arbejde mere konkret med at opfylde de fæ lles målsætninger. Medlemsstaterne vil kunne 
                                                
 
4 I undersøgelsen af det indre marked (Single Market Review) fra november 2007 blev der også opfordret 
til en sådan integreret fremgangsmåde, og det blev fremhævet, at en åbning af markederne og sociale 
reformer kan og bør følges ad.  Jf.: Et indre marked for Europa i det 21. århundrede,  KOM(2007) 724 
endelig af 20.11.2007.  
 
DA 6   DA definere nationale mål  for dermed at tage højde for de res forskellighed, særlige nationale 
forhold og forskellige udgangspunkter.  
De nationale mål kunne være en del af en strategi om differentierede retninger,  således at 
en gruppe lande i en lignende situation elle r med lignende problemer kan samarbejde. Denne 
metode er allerede blevet anvendt i forbinde lse med flexicurity (fleksibilitet og sikkerhed) 
som led i Lissabonstrategien og bl ev i en vis udstrækning anve ndt i en tematisk analyse af 
børnefattigdom i 2007. Selv om erfaringen stadig er begrænset, tyder noget på, at den er et 
godt grundlag for en mere skræddersyet an alyse og rådgivning inden for det pågældende 
politikområde, og at det realistisk set kan skab e forbindelse mellem de enkelte medlemsstater 
og fælles målsætninger. Kommi ssionen vil i forbindelse med den åbne koordinationsmetode 
undersøge udarbejdelsen af re tninger og fælles principper i lighed med sine forslag om 
flexicurity, som blev vedtaget af  Det Europæiske Råd i december 2007. 
Kommissionens henstillinger 
Drøftelserne i Udvalget for Social Beskytte lse omfatter en lang række emner om social 
sikring og social integration. De emner, der indgår i den åbne koordinationsmetode, vil kunne 
konsolideres yderligere ved at formalisere et eventuelt sammenfald af synspunkter. Kommis-
sionen vil bidrage hertil ved, om nødvendigt, at anvende de henstillinger , der bygger på 
traktatens artikel 211, som fastsætter de fælles principper , der danner grundlag for tilsyn og 
peer review. Politisk accept fra de andre institutioner vil styrke sådanne fælles principper og gøre dem synlige. Kommissionen har til hensigt at udvikle denne fremgangsmåde gradvist ud 
fra erfaringen fra henstillingen om aktiv inddragelse, som Komm issionen agter at forelægge i 
oktober 2008 som grundlag for Rådets konklusione r og en beslutning fra Europa-Parlamentet.  
Bedre rapportering, kommunikation og formidling 
På baggrund af ovennævnte fremgangsmåde vil Kommissionen øge  sin kapacitet med 
hensyn til at evaluere og føre tilsyn med udviklingen  i EU og på nationalt plan. Det øgede 
tilsyn bør fremgå af den periodiske fælles rapport fra Rådet og Kommissionen om social sikring og social integration, som danner grundlag for bidrag et fra Rådet (beskæftigelse, 
socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) ti l Det Europæiske Råds forårsmøde. Europa-
Parlamentet vil blive orienteret regelmæssigt . Desuden vil Kommissionen anvende rapporten 
om den sociale og arbejdsmarkedsmæssige situ ation, der hvert år udarbejdes i henhold til 
traktatens artikel 143 med henblik på at fore lægge sin egen evaluering for de andre EU-
institutioner af aktuelle tendenser og udviklin gen i retning af de fælles målsætninger for at 
udvide omfanget af den politiske debat og berige  denne. Medlemsstaterne opfordres til at 
fortsætte rapporteringen på integr eret vis hvert tredje  år af det fremskri dt, der opnås inden for 
den åbne koordinationsmetode, under forbeh old af fremtidige drøftelser om Lissabon-
strategiens fremtid.  
Kommunikation og formidling  af resultater vil blive effektiviseret gennem den fortsatte 
udvikling af en proaktiv kommunikationsstrategi , der trækker på alle  muligheder i Progress-
programmet. Det er en fast bestanddel af de n åbne koordinationsmetode for sociale spørgsmål 
som en måde, hvorpå man udveksler viden, frem mer "positiv konkurrence" blandt ligestillede 
og bidrager til fortsat mobilisering og engagement. Kommissionen vil navnlig øge sine bestræbelser på at gøre informationer om resu ltaterne af den åbne koordinationsmetode for 
sociale spørgsmål bredt tilgængelige, forståelig e og nyttige. Den nyreviderede hjemmeside for 
social sikring og social integration
5 vil være et vigtigt reds kab i den forbindelse.  
                                                 
5 http://ec.europa.eu/employment_social/spsi/social_protection_en.htm.  
 
DA 7   DA 3.2. Styrkelse af den politiske interaktion i forhold til andre EU-politikker 
Mainstreaming  
Som det blev understreget i Kommissionens meddelelse om den tværgående og helhedsorien-
teret nye sociale dagsorden, anerkendes det generelt, at overvejelser i forbindelse med 
social- og arbejdsmarkedspolitikken også sk al indarbejdes i alle EU-politikker  (f.eks. 
konkurrence, indre marked, økonomisk politik, s undhed, immigration, handel, landbrug osv.). 
Kommissionen vil fortsætte sine e gne bestræbelser på at udarbej de solide konsekvensanalyser 
for hvert nyt politikinitiativ, og i den fo rbindelse være særlig opmærksom på sociale og 
arbejdsmarkedspolitiske indvirkninger . Udvalget for Social Beskyttelse har allerede været 
mere opmærksom på indarbejdelsen af de sociale og arbejdsmarkedspolitiske målsætninger og har også trukket på den sær lige erfaring, der alle rede er høstet i EU med hensyn til 
integrering af ligestillingsaspektet
6. Kommissionen samarbejder e ndvidere med Udvalget for 
Social Beskyttelse om at styrke den fælle s kapacitet inden for konsekvensanalyse.  
Horisontal koordination 
Den åbne koordinationsmetode for sociale spørgs mål er i stadig større omfang blevet til et 
referencepunkt for en lang række sociale og arbejdsmarkedspolitiske emner, der er højt 
prioriteret af medlemsstaterne, og som berører en lang række politikområder, som f.eks. den 
sociale og arbejdsmarkedspolitiske indvirkning af migration; social integration af etniske og 
dårligt stillede minorite ter, herunder romasamfund; fattigdom i landdistrikter; langtidspleje og 
social integration af handicappede; social e konsekvenser som følge af klimaændring, 
miljøforringelse og energiprisudvikling; uddannelsesmæssige skævheder og ulig adgang til efter- og videreuddannelse og  livslang uddannelse; finansie l uddannelse og adgang til 
grundlæggende finansielle tjeneste r; it-kløft og social udstødelse;  aktiv aldring og solidaritet 
mellem generationerne.  
Udbredelsen af den åbne koordina tionsmetode for sociale spørgsmål på emner af tværgående 
art har synligt øget dens relevans og indvirk ning og banet vejen for en bedre horisontal 
koordination. Der er etableret et nyttigt samarb ejde mellem Udvalget for Social Beskyttelse 
og andre relevante udvalg, her under Beskæftigelsesudvalget og Udvalget for Økonomisk 
Politik, hvilket bør styrkes yderligere. Det sa mme gør sig gældende for den igangværende 
proces om udvikling af synergier med politikområ der, der er nært beslægtet, som f.eks. den 
åbne koordinationsmetode for uddannelse og erhvervsuddannelse, EU's sundhedsstrategi
7 og 
den europæiske dagsorden for integrering af  migranter. Kommissi onen vil yderligere 
udforske, hvordan koordinationen mellem Udvalget fo r Social Beskyttelse og andre 
udvalg og grupper på højt plan kan st yrkes. Den vil også sikre si g, at dens egen interne 
stående arbejdsgruppe for indarbejdelse af so cial integration og social sikring arbejder 
effektivt. 
3.3. Styrke de analytiske redskaber  
Progress-programmet vil støtte en styrkelse af den statistiske kapacitet og dataindsamling , 
især på områder, hvor der mangler sammenligne lige data, eller de er utilstrækkelige. For 
eksempel skal de eksisterende undersøgelser  på EU-plan tages op ig en for bedre at kunne 
                                                 
6 I overensstemmelse med traktatens artik el 3, stk. 2, skal Fællesskabet i alle sine aktiviteter tilstræbe at 
fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder.  
7 Indikatoren i Lissabonstrategien for sunde leveår er et eksempel på, hvordan de sociale og 
arbejdsmarkedspolitiske og økonomiske dimensione r af bedre sundhed er blevet integreret.  
 
DA 8   DA håndtere materiel fattigdom (herunder udelukke lse fra informationssamfundet), husstandenes 
formue, migranternes situation, overgang fra arbejdsliv til pens ionering, indsamling af data 
om forventet levetid efter socioøkonomiske v ilkår og for at forbedre tilgængelighed og 
analyse i forbindelse med data opdelt efter køn.  
Progress-programmet vil også yde støtte til undersøgelsen om sundhed, aldring og pensione-
ring og den nye undersøgelse om  europæiske husstande såve l som en grundig analyse af 
specifikke emner, der hjælper medlemsstaterne med at forbedre deres politikker inden for 
særlige kritiske områder. Større engagement fra det videns kabelige samfund og tættere 
forbindelser til andre igangvæ rende forskningsaktiviteter  inden for Kommissionen og 
internationale organisationer vil yderligere bidrage til at udvikle viden- og evidensbaserede 
politikker. 
3.4. Bedre ejerskab gennem peer review, gensidig læring og alle relevante aktørers 
inddragelse  
Peer review Peer review  har vist sig at være nyttige og udbytterige  måder at styrke den gensidige læring 
på. De bør i højere grad anvende s i den åbne koordinationsmetode  for sociale spørgsmål og på 
mere strategisk vis. Bedre ba ggrundsoplysninger, et stærkere  analytisk grundlag og bedre 
resultatformidling vil bidrage til at udpege god praksis og lette overførslen af politikker. Det 
vil også være vigtigt at sikre en højere grad af  inddragelse i peer review af embedsmænd på 
lokalt og regionalt plan. Kommissionen und ersøger sammen med Udvalget for Social 
Beskyttelse, hvordan man kan forbedre beti ngelserne for peer review i 2009-runden.  
Nye redskaber til gensidig læring 
Progress-programmet yder støtte til at afprøve nye redskaber til gensidig læring  og udveksle 
bedste praksis, f.eks. gennem projekter til mi dlertidig samling og overf ørsel af viden mellem 
medlemsstaterne, uddannelse i stra tegisk planlægning, indarbejdels e af ligestillingsaspektet i 
andre politikker, koordinering, i nddragelse af aktører, tilsyn  og evaluering af processen i 
forbindelse med den åbne koordinationsmetode  for sociale spørgsmål. Progress kan også 
bidrage til udarbejdelse af eksperimenter på det sociale og arbejdsmarkedspolitiske område 
som en måde at afprøve innovative ideer på , inden man påbegynder omfattende sociale og 
arbejdsmarkedspolitiske programmer, f.eks. inden for mindsteindkomst, børneydelser eller 
langtidspleje; programmet yder støtte til un dersøgelsen, formidlingen og evalueringen i 
forbindelse med disse projekter vedr ørende sociale eksperimenter.  
Inddragelse af alle relevante aktører 
Regionale og lokale myndigheder  bør inddrages på bedre vis i EU-processen vedrørende 
social sikring og social integrat ion. For øjeblikket er deres inddr agelse begrænse t i de fleste 
medlemsstater. En række lande ha r gjort et betydeligt fremskri dt med hensyn til at inddrage 
civilsamfundet og andre relevante aktører i de n politiske planlægningsfase, men det fortsættes 
kun sjældent i gennemførelsesfasen . Erfaringen viser, at koordi neringen og deltagelsen af de 
relevante aktører i hele den pol itiske proces er afgørende fo r en effektiv gennemførelse. 
Kommissionen foreslår, at  disse ledelsesaspekter i højere grad skal indgå i bestræbelserne 
med hensyn til gensidig læring i forbindelse med den åbne koordinationsmetode for sociale 
spørgsmål. På den baggrund ud arbejder Kommissionen vejl edende retningslinjer for 
medlemsstaterne.  
 
DA 9   DA 4. SAMMENFATNING OG KONKLUSION  
For at få det fulde udbytte af den åbne koordi nationsmetode for sociale spørgsmål indeholder 
denne meddelelse en række områder, hvor metode n kan forbedres, styr kes eller yderligere 
udvikles. Disse foranstaltninger tager udgangs punkt i fire målsætninger: for det første 
forøgelse af det politiske enga gement og processens synlighed, for det andet styrkelse af den 
politiske interaktion i forhold til andre EU-politikker, for det tred je styrkelse af de analytiske 
redskaber, der støtter processen med henblik på at nå frem til definitionen på kvantitative mål og øge den evidensbaserede politiske beslutningstagning, for det fjerde styrkelse af medlemsstaternes ansvar ved at fremme ge nnemførelsen og øge den gensidige læring. 
For nogle af foranstaltningernes vedkommende er  der tale om en konsolidering af gældende 
praksis. For andre, især fast sættelsen af mål, indebærer de t mere grundlæggende ændringer og 
vil kræve enighed blandt medlemsstaterne og ak tørerne. Derfor planlægger Kommissionen en 
fremgangsmåde med en gradvis tilgang, hvor rækkefølgen og den nødvendige prioritering 
skal drøftes med medlemsstaterne  og andre centrale aktører. 
En styrket åben koordinationsmetode for social sikr ing og social integrati on vil være et vigtigt 
bidrag til gennemførelsen af de n nye sociale dagsorden og vil støtte det fornyede engagement 
til et socialt Europa. 
 
DA 10   DA BILAG 1 
MÅLSÆTNINGER FOR DEN ÅBNE KOO RDINATIONSMETODE FOR SOCIAL 
SIKRING OG SOCIAL INTEGRATION  
De overordnede mål for den åbne koordina tionsmetode for social sikring og social 
integration skal fremme: 
– a) social samhørighed, ligestilling mellem mænd og kvinder og lige muligheder for alle 
gennem passende, tilgængelige, finansielt bæ redygtige, fleksible og effektive sociale 
sikringsordninger og politikker ve drørende social integration 
– b) effektivt og gensidigt samspil med målene  fra Lissabon om højere økonomisk vækst, 
flere og bedre job og større social samhør ighed og med EU-strat egien for bæredygtig 
udvikling 
– c) god forvaltningsskik, åbenhed og inddragelse  af interesserede pa rter i udformningen, 
gennemførelsen og overvågningen af politikker. 
Følgende mål vedrører de forskellige delområder: 
Tiltag af afgørende betydning for udryddelse af  fattigdom og social udstødelse, der skal 
sikre: 
– d) adgang for alle til de re ssourcer, rettigheder og sociale tilbud, som er en forudsætning 
for at kunne deltage i samfundet,  samtidig med at man løser problemer med udstødelse og 
bekæmper alle former for forskels behandling, der føre r til udstødelse 
– e) at alle aktivt integreres socialt ved at fremme deltagelse på arbejdsmarkedet og ved at 
bekæmpe fattigdom og udstødelse 
– f) en effektiv koordinering af politikker vedrørende  social integration, og at alle niveauer af 
administrationen og relevante aktører inddrages , herunder de mennesker, der er ramt af 
fattigdom, endvidere at politikkerne er effekt ive og indgår i alle relevante offentlige 
politikker, herunder politikkerne vedrørende  økonomi og budget, almen og erhvervsfaglig 
uddannelse og strukturfondprogrammerne (bl.a. ESF). 
Sikring af tilstrækkelige og bæredygtige pensioner: 
– g) For at fremme solidaritet og retfærdighed mellem og inden for generationerne skal der 
være en garanti for tilstrækkelige pensionsindt ægter for alle og adgang til en pension, som 
giver folk mulighed for i en rimelig udstrækning at fastholde deres levestandard, efter at de 
har trukket sig tilbage fra arbejdsmarkedet. 
– h) Den finansielle bæredygtighed i offentlige og private pensionsordninger sikres, under 
hensyntagen til presset på de offentlige finanser og befolkningens aldring og som led i en trestrenget strategi med henb lik på de budgetmæssige komplik ationer, ved aldring, bl.a. 
ved at fremme et længere arbejdsliv og en  aktiv aldring, ved at  sikre en passende og 
rimelig balance mellem bidrag og ydelser, ve d at fremme betalbar e pensionsordninger og 
ved at sørge for sikkerheden i kapi taldækkede og private ordninger. 
– i) Pensionsordningerne skal være gennemskue lige og tilpasset behove ne og forventninger-
ne hos mænd og kvinder og skal være i overe nsstemmelse med kravene i moderne samfund 
i forbindelse med den demografis ke aldring og de strukturelle ændringer; folk skal have 
 
DA 11   DA den nødvendige information, så de kan planlægge deres tilbagetrækning fra arbejds-
markedet, og reformer skal gennemføres på grundlag af den bredest mulige enighed. 
Sikring af tilgængelig sundhedspleje og langtid spleje af høj kvalitet, som er bæredygtig: 
– j) Alle skal have adgang til passende sundhe dspleje og langtidspleje, og behovet for pleje 
må ikke medføre fattigdom og finansiel afhængighed; uligheder med hensyn til adgangen til pleje og sundhedstilstand skal fjernes. 
– k) Man skal sørge for kvalitetsforbedringe r i sundheds- og langtidsplejen og en tilpasning 
til samfundets og enkeltpersoners varierende be hov og præferencer, bl .a. ved at udarbejde 
kvalitetsstandarder, der afspejler den bedste internationale  praksis, og ved at give mere 
ansvar til ansatte i sundh edssektoren, patienter og  modtagere af pleje. 
– l) Man skal sørge for, at en passende sundheds - og langtidspleje af høj  kvalitet fortsat kan 
betales og er bæredygtig ved at fremme en rationel udnyttelse af ressourcer med passende 
incitamenter for brugere og udbydere, god fo rvaltningsskik samt koordinering mellem 
plejesystemerne og institutionerne. Bæredygtig hed på lang sigt og kvalitet kræver, at man 
fremmer en sund og aktiv livsstil og sikrer et velkvalificeret persona le i plejesektoren. 
 
DA 12   DA BILAG 2 
OVERORDNEDE INDIKATORER FOR TILSYN MED DEN ÅBNE 
KOORDINATIONSMETODE FOR SOCIALE SPØRGSMÅL  
 
1a – Lavindkomstprocent (samlet, børn og ældre) + eksempel på tærskelværdi - EU 
Andel af personer med en indkomst på unde r 60 % af den nationale medianindkomst8. 
1b – Relativ medianlavindkomstkløft - EU 
Forskellen mellem medianindkomsten for personer u nder lavindkomsttærsklen og selve lavindkomst-
tærsklen, udtrykt i procent af lavindkomsttærsklen.  
1c – Vedholdende lav indkomst (først tilgængelig fra 2010 ) - EU Personer med lav indkomst i indeværende år og mindst 2 af de forgangne 3 år. 
 
2 – Ulighed i indkomstfordeling (S80/S20) - EU 
Forholdet mellem de samlede indkomster, som de  20 % af landets befolkning med de højeste 
indkomster tegner sig for, og den indkomst, som de  20 % af landets befolkning med de laveste 
indkomster tegner sig for.  
3 - Forventet levetid med et godt helbred - NAT 
Antal år, som en person ved fødslen, ved 45 år og ve d 65 år kan forventes at leve med et godt helbred 
(dvs. ikke begrænset i sine daglige aktiviteter). Skal fortolkes sammen med forventet levealder.  
4 – Personer med kort skolegang - EU 
Andel af personer mellem 18 og 24 , som kun har bestået 10. klasse eller derunder, og som ikke har 
været i uddannelse eller erhvervsuddannelse i de  sidste 4 uger forud for undersøgelsen.  
5 – Personer i husstande uden erhvervsaktive - EU 
Andel af voksne (18-59 og ikke studerende) og bør n, som bor i husstande, hvor ingen arbejder.  
6 – Forventede offentlige samlede udgifter på de t sociale og arbejdsmarkedspolitiske område - 
NAT Aldersrelaterede budgetprognoser for de samlede offentlige udgifter på det sociale og arbejds-
markedspolitiske område (overfø rsler til pensioner, sundhedsplej e, langtidspleje, uddannelse og 
arbejdsløshed), nuværende niveau  og forventet ændring i BNP.
 
7a – Relativ medianindkomst for ældre - EU 
Medianindkomst for personer over 65 som et forhol d af medianindkomsten for personer mellem 0-64.  
7b – Samlet kompensationsgrad - EU 
Individuelle medianpensioner for de 65-74-årige i forhold til individuelle medianindtægter for de 50-
59-årige, med undtagelse af andre sociale ydelser.  
8 – Selvrapporteret uopfyldt behov for me dicinsk behandling – NAT + udnyttelse af 
sundhedsplejen - NAT  
Samlet selvrapporteret behov for me dicinsk behandling, der er uopfyldt som følge af "finansielle 
hindringer" eller "ventetider" eller "for stor afst and" fordelt på indkomstkvintil. Skal analyseres 
                                                 
8 Medmindre andet er anført, vedrører fattigdomsindikatorerne i denne liste husstandenes disponible 
ækvivalensindkomst, der defineres som husstandene s samlede disponible indkomst (under hensyntagen 
til sociale ydelser og skatter) tilpasset efter deres størrelse og sammensætning.  Jf. den samlede liste over 
indikatorer: http://ec.europa.eu/employment_social/spsi/common_indicators_en.htm . 
 
DA 13   DA sammen med antallet af besøg hos den alment prak tiserende læge eller speciallæge inden for de 
seneste 12 måneder.  
9 - Lavindkomstprocent på et givet tidspunkt - EU 
Andel af personer med en indkomst under la vindkomsttærsklen beregnet i indkomståret 2004 
korrigeret for inflation i løbet af årene.  
10 - Beskæftigelsesfrekvens for ældre arbejdstagere - EU 
Personer i beskæftigelse i aldersgrupperne 55–59 og  60–64 udtrykt som en andel af den samme 
aldersgruppe.  
11 – Risiko for fattigdom for personer i beskæftigelse - EU 
Personer, der er registreret som beskæftiget, og som risikerer at blive fattige.  
12 – Erhvervsfrekvens - EU Andel af beskæftigede og ledige ud af den samlede befolkning i den erhvervsaktive alder 15-64.
 
13 – Regionale forskelle – variationskoeffi cient for beskæftigelsesfrekvenser - NAT 
Standardafvigelse for regionale beskæftigelsesfrekve nser delt med det vægtede nationale gennemsnit.  
14 – Samlede udgifter på sundhedsområdet pr. indbygger - NAT 
Samlede udgifter på sundhedsområdet pr. indbygger i KKP.