DA Den Europæiske Unions Tidende C 272/36

Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Lovforslag om forordningen om indsatsfordeling og LULUCF forordningen

(2017/C 272/08)

Ordfører: Juri GOTMANS (EE/PES), Borgmester i Haanja Basisdokumenter: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissionerne fra medlemsstaterne fra 2021 til 2030 for en modstandsdygtig energiunion og for at opfylde forpligtelserne i henhold til Parisaftalen og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer, COM(2016) 482 final og Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om medtagelse af drivhusgasemissioner og optag fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030 og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og andre oplysninger vedrørende klimaændringer, COM(2016) 479 final

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

1. Det Europæiske Regionsudvalg bifalder Kommissionens lovforslag om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissionerne fra medlemsstaterne fra 2021 til 2030 i sektorer, der ikke er omfattet af emissionshandelssystemet (ETS) (COM(2016) 482 final) og om medtagelse af drivhusgasemissioner og optag fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) i klima- og energirammen for 2030 (COM(2016) 479 final);

2. anser det for vigtigt at reducere drivhusgasemissionerne fra sektorer uden for ETS inden 2030 i et omfang, som sikrer, at det langsigtede mål om en reduktion af drivhusgasemissionerne med 95 % inden 2050 kan opfyldes;

3. er af den opfattelse, at det med henblik på opfyldelsen af Parisaftalens forpligtelser vil være yderst innovativt og omkostningseffektivt, hvis potentialet til reduktion af CO2-emissioner fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) på integreret vis indarbejdes i EU's klimapolitik;

4. anser det for afgørende, at de lokale og regionale myndigheder anerkendes, inddrages som vigtige aktører i gennemførelsen af den nye klimapolitik og integreres på mere aktiv og omfattende vis i gennemførelsen af EU's energi- og klimabeskyttelsespolitik i overensstemmelse med princippet om flerniveaustyring;

5. fremhæver byer og regioners rolle og kompetencer i forbindelse med indsamlingen og bearbejdningen af det datamateriale, der er nødvendigt til opstilling af opgørelser over drivhusgasemissioner for sektorerne under henholdsvis LULUCF-forordningen og forordningen om indsatsfordeling. Udvalget anbefaler, at medlemsstaterne og Kommissionen konsekvent støtter de lokale og regionale myndigheder ved at styrke deres evne til at varetage de grundlæggende opgaver i forbindelse med udformningen og planlægningen af den lokale udvikling på områderne energiforvaltning, transport, affaldshåndtering, arealanvendelse og andre områder;

6. mener, at fleksibilitetsinstrumenterne er udtryk for, at markedsprincipper, praksis for arealanvendelse og metoder til opfyldelse af emissionsreduktionsmålene indgår i klimaforanstaltningerne, men at det er nødvendigt at foretage ændringer for at undgå en nedskrivning af de ambitiøse mål i EU's klimapolitik og inflation i handlen med kvoter. Dette kan ske ved at medregne de reelle emissioner eller deres lineære tendens til reduktion i 2020, reducere overdragelsen af kvoteoverskud i EU-ETS til sektorer uden for ETS og fastlægge mere ambitiøse mål, herunder for lande med et lavere BNP;

7. opfordrer til, at der hvert femte år gennemføres midtvejskontroller af overholdelsen som en effektiv metode til at sikre opfyldelsen af emissionsreduktionsmålene gennem en mere regelmæssig kontrol;

8. mener, at der, set i lyset af at der mangler specifikke emissionsreduktionsmål for enkelte af sektorerne i forordningen om indsatsfordeling, bør indarbejdes bestemmelser, således at der på EU-niveau, i medlemsstater, regioner og lokalområder kan udformes strategier og foranstaltninger, der kan garantere, at disse sektorer træffer foranstaltninger til at reducere omfanget af CO2-emissioner. Der skal udarbejdes sektorspecifikke målsætninger for at garantere, at alle sektorer, der er omfattet af forordningen om indsatsfordeling, lever op til det i forordningen foreslåede globale emissionsreduktionsmål, og derudover skal kontrollen af overholdelse styrkes ved hjælp af årlige kontroller og regnskaber;

9. fremhæver nødvendigheden af et højere ambitionsniveau og en fuld udnyttelse af mulighederne for at stille juridiske krav om sektorspecifikke foranstaltninger i sektorer, hvor der er en risiko for stigende emissioner (f.eks. vedrørende personbilers og varevognes ydeevne);

10. opfordrer Kommissionen til at se bidraget fra LULUCF i et helhedsperspektiv og anerkende, at denne sektor, navnlig skovene, har potentiale til på mange måder at bidrage positivt til modvirkningen af klimaændringer ved hjælp af binding, lagring og substitution af CO2-emissioner.

I. ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om bindende årlige reduktioner af drivhusgasemissionerne fra medlemsstaterne fra 2021 til 2030 for en modstandsdygtig energiunion og for at opfylde forpligtelserne i henhold til Parisaftalen og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer

COM(2016) 482 final

Anbefalet ændring 1

Betragtning 5

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Overgangen til ren energi kræver en ændret investeringsadfærd og incitamenter på tværs af det politiske spektrum. I forbindelse med medfinansiering, der supplerer EU's støtte, skal der iværksættes regionale og lokale investeringsprogrammer til støtte for sektorer uden for ETS.

Begrundelse

Med tilføjelsen af en ny betragtning skal det præciseres, at der må iværksættes investeringsprogrammer i regioner og byer. Det lokale og regionale niveau kan ikke agere optimalt uden anerkendelse i form af et mandat og en langsigtet finansiering. For de lokale og regionale myndigheders vedkommende er det hovedsageligt de nationale regeringer, der råder over de vigtigste finansieringskilder til gennemførelse af bæredygtige foranstaltninger på de lokale og regionale kompetenceområder. I begrænset omfang suppleres disse midler af EU-instrumenter. Denne finansiering må decentraliseres. Udover national og europæisk støtte i form af tilskud og medfinansiering kunne det overvejes at forbedre de lokale og regionale myndigheders muligheder for henholdsvis långivning og lånoptagelse i forbindelse med gennemførelsen af initiativer på miljøområdet.

Det handler om at etablere en europæisk finansieringsplatform med medfinansiering fra EU, hvor henholdsvis långivere og investorer og byer og regioner kan mødes med henblik på at indgå aftaler om relevante projekter. Ideelt set ville dette være forummet for de sektorer, der hører under forordningen om indsatsfordeling og LULUCF-forordningen, idet det først og fremmest er på disse områder, at de lokale og regionale myndigheder i høj grad kan udnytte deres territoriale kompetencer.

Anbefalet ændring 2

Betragtning 18

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Denne forordning berører ikke strengere nationale målsætninger. Denne forordning berører ikke strengere nationale målsætninger. Dette er nødvendigt for at opfylde de langsigtede mål for 2050.

Begrundelse

Ændringen er en redaktionel præcisering og skal tilskynde medlemsstaterne til at opstille ekstra mål, da målsætningerne for 2030 indebærer, at der i perioden 2031-2050 skal gøres meget mere for at nedbringe drivhusgasemissionerne.

Anbefalet ændring 3

Artikel 4, stk. 3

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag […] For så vidt gælder denne gennemførelsesretsakt skal Kommissionen foretage en omfattende gennemgang af de seneste nationale opgørelser for årene 2005 og 2016 til 2018, […] […] For så vidt gælder denne gennemførelsesretsakt skal Kommissionen foretage en vurdering af de seneste nationale opgørelser for årene 2005 og 2018 til 2020, […]

Begrundelse

Valget af referenceår har afgørende betydning og bør ideelt set være baseret på de seneste emissionsværdier (dvs. år 2020) eller et lineært reduktionsforløb i perioden 2018 til 2020, hvorved tilfældige udsving udlignes. Hvis perioden 2016 til 2018 bruges som grundlag vil det have en inflationsskabende effekt på kulstofregnskabet, eftersom der forventes en reduktion i de følgende år. I modstrid med instrumentets formål vil dette tendentielt støtte en manglende overholdelse af forpligtelserne i stedet for at bistå de lande, der overholder højere standarder.

Anbefalet ændring 4

Artikel 5, stk. 5

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag […] En modtagende medlemsstat kan anvende den pågældende mængde til at opfylde sine forpligtelser i henhold til artikel 9 for det pågældende år eller de efterfølgende år indtil 2030. […] En modtagende medlemsstat kan anvende den pågældende mængde til at opfylde sine forpligtelser i henhold til artikel 9 for det løbende år eller de efterfølgende år indtil 2030.

Begrundelse

En redaktionel præcisering for at undgå uklarhed. Der skelnes mellem regnskabsår og rapporteringsår.

Anbefalet ændring 5

Artikel 6, stk. 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag De medlemsstater, der kan få en begrænset annullering af op til maksimum 100 millioner EU ETS-kvoter, som defineret i artikel 3, litra a), i direktiv 2003/87/EF, taget samlet i betragtning med henblik på deres overholdelse i henhold til denne forordning, er opført i bilag II til denne forordning. De medlemsstater, der kan få en begrænset annullering af op til maksimum 50 millioner EU ETS-kvoter, som defineret i artikel 3, litra a), i direktiv 2003/87/EF, taget samlet i betragtning med henblik på deres overholdelse i henhold til denne forordning, er opført i bilag II til denne forordning.

Begrundelse

I emissionshandelssystemet er der for øjeblikket et overudbud af certifikater og en lav pris på CO2 (5 EUR/t i december 2016). På den baggrund er det foreslåede loft på 100 mio. enheder for emissionerne ingen hjælp med henblik på at opnå en betydelig reduktion af ETS-emissionerne, men kan tværtimod resultere i, at emissionerne i sektorer, der ikke er omfattet af ETS, stiger i forbindelse med udligningsprocessen. Ved anvendelsen af fleksibilitet på tværs af sektorerne bør der ved omregningen benyttes et omregningsforhold på 1:2, hvilket omfatter en strafpræmie. Dette forslag har til formål at slette 50 mio. enheder, hvorved værdien af et ton CO2 sænkes. Det skal fastholdes, at målet er at sikre klimabeskyttelse på et højt niveau i begge sektorer og i de foranstaltninger, der er målrettet mod disse områder.

Anbefalet ændring 6

Artikel 8, stk. 1 og 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag En medlemsstat, der […] vurderes ikke at gøre tilstrækkelige fremskridt, […] Det Europæiske Miljøagentur skal bistå Kommissionen i dens evalueringsarbejde […]. En medlemsstat, der […] anses for ikke at kunne opfylde sine forpligtelser […] Kommissionen samarbejder med Det Europæiske Miljøagentur om evalueringsarbejdet og benytter ligeledes uafhængige kilder […]

Begrundelse

Præcisering. »Fremskridt« er en for generel definition og »bistå« er udtryk for en tøvende tilgang. Når der er tale om et overskridelsesproblem, skal der nødvendigvis foretages en uafhængig evaluering af medlemsstatens handlingsplan.

Anbefalet ændring 7

Artikel 9, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag […], skal der være et fradrag fra denne medlemsstats årlige emissionstildelinger svarende til mængden i ton CO2-ækvivalenter for de overskydende drivhusgasemissioner i de pågældende år. […], skal der være et fradrag fra denne medlemsstats årlige emissionstildelinger svarende til mængden i ton CO2-ækvivalenter for de overskydende drivhusgasemissioner i de år, hvor overskridelsen har fundet sted.

Begrundelse

Redaktionel præcisering for tydeligt at nævne de år og de betingelser, som reduktionsklausulen vedrører.

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om medtagelse af drivhusgassemissioner og optag fra arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug i klima- og energirammen for 2030 og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 525/2013 om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og andre oplysninger vedrørende klimaændringer

COM(2016) 479 final

Anbefalet ændring 8

Betragtning 9

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Emissioner og optag fra skovarealer afhænger af en række naturlige omstændigheder, aldersstruktur samt nuværende og tidligere forvaltningspraksis. Anvendelsen af et basisår gør det ikke muligt at afspejle disse faktorer og heraf følgende cykliske virkninger på emissioner og optag eller variationer i disse mellem forskellige år. De relevante regnskabsregler bør i stedet indeholde referenceniveauer, således at der ses bort fra virkningerne af naturlige og landespecifikke karakteristika. Emissioner og optag fra skovarealer afhænger af talrige naturlige omstændigheder, aldersstruktur samt forvaltningspraksis. Valget af et basisår gør det ikke muligt at afspejle disse faktorer og heraf følgende cykliske virkninger på emissioner og optag eller tilfældige variationer i disse mellem forskellige år. De relevante regnskabsregler bør i stedet indeholde referenceniveauer, således at der ses bort fra virkningerne af naturlige, landespecifikke og regionale karakteristika.

Begrundelse

Det er ikke nødvendigt med en nuanceret analyse af forvaltningspraksis, idet der under alle omstændigheder skal tages højde for denne. Udover de cykliske fænomener bør der fokuseres på naturlige forandringer. Der findes en lang række naturlige begivenheder, der forekommer tilfældigt. Også i mindre lande kan der være tale om regionale forskelle, således at en landespecifik tilgang ikke i tilstrækkeligt omfang kan tage højde for den naturlige mangfoldighed i såvel store som små lande.

Anbefalet ændring 9

Betragtning 10

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag […] og udvælge et tilstrækkeligt antal eksperter fra medlemsstaterne. […] og udvælge et tilstrækkeligt antal eksperter fra medlemsstaterne, herunder fra det regionale og lokale niveau .

Begrundelse

En præcisering af metoderne er påkrævet med henblik på at sikre en inddragelse af de lokale og regionale eksperter, også set i lyset af, at der kan være en betydelig kløft mellem den viden der findes hos de centrale myndigheder i hovedstaden og den lokale indsigt. Europa har anerkendte universiteter uden for hovedstæderne, der beskæftiger sig med relevante videnskaber, og dette potentiale bør udnyttes på mere konsekvent og prioriteret vis. De centrale miljømyndigheder i hovedstæderne kan desuden have en tendens til at betragte problemerne i et nationalt, generelt og formelt perspektiv, dvs. deres tilgang er baseret på den politiske konjunktur og konventionelle tankemønstre, hvor lokale udviklingstendenser og uventede forandringer bliver overset.

Anbefalet ændring 10

Betragtning 16

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Det Europæiske Miljøagentur bør bistå Kommissionen efter behov i overensstemmelse med dets årlige arbejdsprogram med systemet for årlig rapportering af drivhusgasemissioner og optag, vurderingen af oplysninger om politikker og foranstaltninger samt nationale fremskrivninger, evaluering af planlagte supplerende politikker og foranstaltninger og kontrol af overholdelsen, der udføres af Kommissionen i henhold til denne forordning. Det Europæiske Miljøagentur bør bistå Kommissionen efter behov i overensstemmelse med dets årlige arbejdsprogram med systemet for årlig rapportering af drivhusgasemissioner og optag, vurderingen af oplysninger om politikker og foranstaltninger samt nationale fremskrivninger, evaluering af planlagte supplerende politikker og foranstaltninger og kontrol af overholdelsen, der udføres af Kommissionen i henhold til denne forordning. I den forbindelse bør der tages fuldt hensyn til uafhængig information fra analyser og til ekspertise på det nationale, regionale og lokale niveau.

Begrundelse

Kommissionen bør i sine synspunkter og vurdering af overholdelsen anerkende og tage hensyn til nationale og regionale erfaringer og synspunkter og på den måde bidrage til, at det egentlige formål ikke tabes af syne ved fastlæggelsen af et system, der omfatter hele EU.

Anbefalet ændring 11

Betragtning 17

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag […] Eksisterende EU- og medlemsstatsprogrammer og -undersøgelser […] til dataindsamling, bør udnyttes bedst muligt. […] De lokale og regionale myndigheders administrative rolle i forbindelse med dataindsamling og -forvaltning samt forbedring af dataenes kvalitet bør styrkes. Rapporteringen bør omfatte en kontrol af overholdelsen ved lokale eksperter. Derudover bør det metodiske grundlag og standarderne præciseres med udgangspunkt i de lokale forhold.

Begrundelse

De lokale og regionale myndigheders forvaltningskapacitet bør fremhæves, og deres rolle i politikken for arealanvendelse og i overvågningen af fastlæggelsen af beregningsenheder i arealanvendelsen bør styrkes. Samtidig bør byer og regioners kapacitet til overvågning af data i forbindelse med LULUCF og rapportering af disse data udbygges og de metodiske standarder inden for rammerne af deres procedurer og foranstaltninger forbedres (f.eks. i planlægningsprocessen). Dette garanterer overholdelse af de centrale principper i IPCC-proceduren, herunder konsistens, sammenlignelighed, fuldstændighed, nøjagtighed og gennemsigtighed.

Anbefalet ændring 12

Ny betragtning 21

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Med det formål at sikre en bedre dataindsamling og analyse i LULUCF-sektoren skal Kommissionen sikre, at der findes konsekvente metodologier og indikatorsæt for de relevante fonde.

Begrundelse

Tilføjelse af en ny betragtning, der vedrører behovet for EU-støtte til analyser af arealanvendelsen møntet på kontrol med forordningens overholdelse og baggrundsanalyser. De foranstaltninger i LULUCF-sektoren, der muligvis kan modtage supplerende midler inden for rammerne af EU's strukturfonde, bør præciseres.

Anbefalet ændring 13

Artikel 5, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne forhindrer enhver dobbelttælling af emissioner eller optag, navnlig ved kun at opgøre emissioner eller optag, der stammer fra mere end én arealopgørelseskategori, under én kategori . Medlemsstaterne forhindrer enhver dobbelttælling af emissioner eller optag i forskellige arealopgørelseskategorier .

Begrundelse

Redaktionel forenkling og præcisering ved hjælp af en letforståelig præsentation af fænomenet dobbelttælling. Det er vigtigt med en konkret beskrivelse af det grundlæggende princip: dobbelttælling skal forhindres.

Anbefalet ændring 14

Artikel 5, stk. 5

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne skal opretholde en fuldstændig og nøjagtig registrering af alle data, der anvendes i udarbejdelsen af deres regnskaber. Medlemsstaterne skal opretholde en fuldstændig, kontinuerlig og nøjagtig registrering af alle data, der anvendes i udarbejdelsen af deres regnskaber.

Begrundelse

Tilføjelse af kontinuitet som et vigtigt kvalitetselement. Over en længere periode opstår der først og fremmest fejl og problemer på grund af manglende kontinuitet eller indførelse af en ny metode.

Anbefalet ændring 15

Artikel 8, stk. 3

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Skovregnskabsoversigten skal offentliggøres og være genstand for offentlig høring. […] Skovregnskabsoversigten skal offentliggøres årligt og være genstand for offentlig høring under inddragelse af de regionale og lokale myndigheder samt interessenter.

Begrundelse

Fastlæggelse af de nærmere betingelser for offentliggørelse og høring.

Anbefalet ændring 16

Artikel 10, stk. 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag […] som følge af naturlige forstyrrelser, der overstiger de gennemsnitlige emissioner forårsaget af naturlige forstyrrelser i perioden 2001-2020 , […] […] som følge af naturlige forstyrrelser, der overstiger de gennemsnitlige emissioner forårsaget af naturlige forstyrrelser i perioden 2001-2019 , […]

Begrundelse

Det bør overvejes at indføre en længere bogføringsperiode. Det bør undgås, at der ikke tages højde for store naturlige forstyrrelser eller kumulative skovforringelser ved bogføringen, eller at disse tillægges for stor betydning ved regnskabsperiodens afslutning. Indrapporteringen af de gennemsnitlige emissioner skal ske med en vis forsinkelse.

Anbefalet ændring 17

Artikel 12, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Kommissionen foretager en omfattende gennemgang af rapporteringerne om overholdelse med henblik på at vurdere overholdelsen af artikel 4 Kommissionen vurderer overholdelsen af artikel 4 (nettooptag af drivhusgasemissioner og fleksibilitetsbetingelser) i rapporteringerne om overholdelse og bekræfter disse.

Begrundelse

Revisionsbetingelserne skal uddybes nærmere. Der er ikke kun brug for en vurdering, men ligeledes for en bekræftelse. Der kan her også tilføjes en kort henvisning til indholdet i artikel 4.

Anbefalet ændring 18

Artikel 16, stk. 1, litra a, og bilag IIIa, sidste punktum

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag […] fra 2023 […] Bilag IIIa, sidste punktum: Medlemsstaterne opfordres til at anvende niveau 3-metoden, idet der benyttes ikke-parametrisk modellering kalibreret til nationale forhold, der beskriver den fysiske interaktion af det biofysiske system, i overensstemmelse med IPCC-retningslinjerne for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006. […] fra 2021 […] Bilag IIIa, sidste punktum: Medlemsstaterne anvender niveau 3-metoden, idet der benyttes ikke-parametrisk modellering kalibreret til nationale forhold, der beskriver den fysiske interaktion af det biofysiske system, i overensstemmelse med IPCC-retningslinjerne for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006.

Begrundelse

Bogføringen bør begynde i 2021. Det bør være målet at anvende mere præcise metoder — en mere forpligtende formulering: de anvender metoden, og ikke: de opfordres til at anvende metoden.

II. POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

Generelle bemærkninger

1. Det Europæiske Regionsudvalg mener, at de lokale og regionale myndigheder i de sektorer, der er omfattet af forordningen om indsatsfordeling i reduktionen af drivhusgasemissioner og forordningen om arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug (LULUCF-forordningen), uden tvivl spiller en afgørende rolle, da disse forordninger kræver inddragelse af den territoriale dimension. Samtidig handler det om områder, hvor de lokale og regionale myndigheder i kraft af deres retlige kompetencer og beføjelser kan spille en aktiv rolle. Hvad angår politikgennemførelsen står der endvidere en bred vifte af relevante instrumenter til rådighed, f.eks. fysisk planlægning, SMV-støtte, politiske foranstaltninger, der tiltrækker og fremmer grønne investeringer, byggeri, bytransport og mobilitet samt byplanlægning;

2. understreger, at de foreslåede foranstaltninger bidrager til at nedbringe emissionerne i de sektorer, der ikke er omfattet af EU's emissionshandelssystem (ETS), og dermed tilfører en social, økonomisk og økologisk merværdi. Dette giver byerne og regionerne en endnu vigtigere rolle, da de er frontløbere og drivkræfter for dekarboniseringsinitiativer og sikrer hensyntagen til lokale økonomiske og sociale forhold i forbindelse med de enkelte foranstaltninger;

3. betoner, at et moderne og bæredygtigt skovbrug bidrager til en øget anvendelse af fornyelige ressourcer og bioenergi, som erstatter anvendelsen af fossile brændstoffer, samtidig med at det fungerer som et effektivt kulstofdræn. Udvalget understreger desuden, at det er vigtigt, at reducering af udslip inden for LULUCF-sektorerne også fremmes gennem EU's fælles landbrugspolitik;

4. konstaterer, at der er vigtige opgaver for de lokale og regionale myndigheder i form af direkte informering af borgerne og gennemførelse af kampagner om energispørgsmål. Kommissionens forslag støtter gennemførelsen af regionale klima- og energistrategier og fremmer dekarboniseringen af sektorerne og en nøje planlagt arealanvendelse inden for rammerne af regionaludvikling, byplanlægning og fysisk planlægning. Borgmesterpagtens reduktionsmål og konkrete eksempler danner rammen for de regionale og lokale processer;

5. mener, at de foreslåede forordninger ikke giver anledning til problemer med hensyn til overensstemmelsen med nærhedsprincippet, da tackling af klimaforandringerne og disses konsekvenser er et tydeligt grænseoverskridende problem, hvorfor disse forordningers målsætninger kun kan indfries gennem handling på EU-niveau. De foreslåede forordninger er endvidere hverken i form eller indhold mere vidtrækkende, end hvad der er nødvendigt for at opfylde målsætningen om at gennemføre EU's mål for 2030 om en omkostningseffektiv nedbringelse af drivhusgasemissionerne, og er derfor i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet.

De sektorspecifikke politikkers betydning og samspillet mellem dem

6. Det Europæiske Regionsudvalg anser det for nødvendigt, at der for at lette overgangen til en kulstoffattig økonomi og omstillingen til renere energikilder fortsat gennemføres bredt anlagte klimaforanstaltninger, også i sektorer, der ikke er omfattet af emissionshandelssystemet. I forbindelse med den foreslåede indsatsfordeling tilstræbes en generel ordning for sektorerne uden for ETS;

7. gør opmærksom på, at Kommissionen ikke har forelagt konkrete, juridisk bindende mål for disse sektorer, men tværtimod tager udgangspunkt i en samlet vurdering af deres bidrag, hvilket indebærer, at medlemsstaterne indrømmes forholdsvis stort råderum, med hensyn til hvilke foranstaltninger de konkret vil gennemføre for at opfylde deres mål for nedbringelse af drivhusgasemissionerne. Udsigterne for en reduktion af drivhusgasemissionerne er forskellige fra den ene sektor til den anden og kan på nationalt plan — ligesom f.eks. prognoserne for emissioner fra vejtransport — helt uafhængigt af gennemførelsen af foranstaltninger til højere brændstofeffektivitet endog føre til en stigning;

8. slår til lyd for en fleksibel, samlet gennemførelse af de generelle mål for alle sektorer, og at der i den forbindelse foretages en vurdering af og tages hensyn til de forskellige regionale og lokale kapaciteter. En opsplitning af mål på de enkelte sektorer er imidlertid ikke praktisk gennemførlig.

Hvor fleksible/rigide er fleksibilitetsmekanismerne?

9. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at alle medlemsstater og økonomiske sektorer bør bidrage til at nå CO2-reduktionsmålene, og at alle bør tilstræbe ovennævnte mål, under fuld hensyntagen til retfærdighed og solidaritet. De nationale mål for gruppen af medlemsstater med et BNP pr. indbygger over EU-gennemsnittet bør justeres forholdsmæssigt for at afspejle omkostningseffektivitet på en retfærdig og afbalanceret måde;

10. peger på, at opnåelse af disse emissionsreduktioner af drivhusgasser vil øge effektiviteten og innovationen i den europæiske økonomi og fungere som katalysator for forbedringer, især inden for byggesektoren, landbrug, affaldshåndtering og transport, for så vidt som de falder ind under anvendelsesområdet for denne forordning;

11. gør opmærksom på, at der i forordningen om indsatsfordeling foreslås mange muligheder for fleksibilitet og handel, der har til formål at hjælpe medlemsstaterne med at nå deres emissionsreduktionsmål inden 2030. Sådanne foranstaltninger begrænser omkostningerne ved nedbringelse af emissioner, selv om man må være realistisk og forsigtig og sørge for, at fleksibilitet ikke i nogle medlemsstater gennem manipulation fører til flere emissioner eller fastsættelse af mindre strenge mål, enten inden bestemmelserne træder i kraft eller under gennemførelsen af fleksibilitetsmekanismen, da uensartede fleksibilitetsmekanismer i sidste ende kan resultere i manglende evne til at nå emissionsreduktionsmålene. For at nå de ambitiøse mål gælder det om ikke blot at holde landenes aktuelle økonomiske og strukturelle problemer og deres levestandard for øje, men også at tage hensyn til regionale forskelle inden for det enkelte land;

12. opfordrer indtrængende Kommissionen til at foreslå konkrete løsninger på problemerne i de områder, der måtte være i særlige vanskeligheder eller tilbagegang i forbindelse med den nødvendige overgang til en kulstoffattig økonomi. Udvalget understreger, at der skal udvikles realistiske løsninger til regioner, som i udstrakt grad afhænger af fossile brændstoffer eller energiintensive industrier, eller som på anden vis rammes uforholdsmæssigt hårdt af anvendelsen af de foreslåede forordninger. Udvalget understreger det vigtige i at involvere lokale og regionale myndigheder i udviklingen af holdbare udviklingsforløb, som kunne stimulere økonomien i disse regioner;

13. peger på, at det fastsatte loft på 100 mio. enheder for emissionsmængden i betragtning af overforsyningen med ETS-kvoter og den lave pris på CO2 ikke bidrager til en kraftig nedbringelse af emissioner, men strider imod klimabeskyttelsesmålene og kan føre til, at emissionerne i sektorerne uden for ETS endog kan stige som følge af genskabelsen af balance;

14. opfordrer Kommissionen til i forbindelse med udmålingen af sanktioner at udvise en vis fleksibilitet ved at anvende lavere valuta- og vurderingskurser ved omfordelingen af emissionskvoter mellem sektorerne.

Regnskabsregler for LULUCF og fleksibilitetsmuligheder

15. Det Europæiske Regionsudvalg bifalder forslaget om at lade medlemsstaterne anvende i alt 280 mio. enheder fra LULUCF-regnskabet bogføring og anerkender, at denne sektor, navnlig skovene, har potentiale til at bidrage positivt til EU's klimaramme. Udvalget bemærker, at der også er problemer med nøjagtigheden af overvågningen af drivhusgasemissioner på LULUCF-området og med støtte til de lokale myndigheder ved indsamling af data;

16. understreger, at CO2-binding inden for rammerne af LULUCF bør være begrænset til de områder af forordningen om indsatsfordeling, hvor regnskabsreglerne er baseret på et videnskabeligt grundlag og er afprøvet i pilotprojekter. Herved kan spekulationer og begrænsning af de generelle principper til rene omkostningshensyn undgås. Ved overvågningen af foranstaltninger på LULUCF-området og udarbejdelsen af de relevante rapporter skal dobbelttælling efter bedste formåen og under anvendelse af de bedste metoder undgås. Dette gælder navnlig ændringer i arealanvendelseskategorier, men også bogføring af træprodukter og naturlige forstyrrelser;

17. foreslår, at nedsættelser hvert femte år skal være mulige, så der kan tages hensyn til det potentielle bidrag fra ryddede arealer, nyplantede arealer, forvaltede dyrkede arealer og forvaltede græsarealer. Herved kan der tages hensyn til naturens foranderlighed, og der kan kompenseres for virkningerne af tilfældige hændelser og cykliske processer;

18. anbefaler, at Kommissionen samarbejder med medlemsstaterne om at fastlægge klarere regler for de lokale og regionale myndigheders rolle i forvaltningen af data og tilsynet med LULUCF-regnskaber.

Bogføring og kontrol hermed

19. Det Europæiske Regionsudvalg anser det for vigtigt, at den effektive rapporterings- og overholdelsescyklus som defineret i beslutningen om indsatsfordeling opretholdes i forslaget. Medlemsstaterne har fortsat en forpligtelse til at overholde de årlige emissionsgrænser og et lineært forløb i perioden 2021-2030, selv om den faktiske kontrol af overholdelsen kun sker hvert 5. år;

20. understreger, at Kommissionen for at garantere, at kontrollen af overholdelse sker på grundlag af nøjagtige data, løbende og systematisk skal kontrollere og vurdere de opgørelser over drivhusgasser, der forelægges af medlemsstaterne, eventuelt ved hjælp af uafhængige eksperter;

21. mener, at Det Europæiske Miljøagentur fortsat skal koordinere kontrollen af de indsendte oplysningers gennemsigtighed, nøjagtighed, konsistens, sammenlignelighed og fuldstændighed. Det er afgørende, at de lokale og regionale myndigheder spiller en mere fremtrædende rolle i bogføringen og rapporteringen, så der kan tages bedre hensyn end hidtil til de særlige forhold, der gør sig gældende på lokalt og regionalt plan;

22. anser det for vigtigt, at der ikke pålægges de nationale, regionale og lokale forvaltninger eller virksomhederne, herunder SMV'er og mikrovirksomheder, nogen umiddelbar rapporteringspligt eller administrativ byrde.

Kvaliteten af oplysningerne på LULUCF-området

23. Det Europæiske Regionsudvalg peger på, at mangfoldigheden og variabiliteten af arealanvendelsen i Europa fører til en behandling som af natur er forskellig og uensartet, og som nødvendiggør en stærk og koordineret harmonisering og standardisering af kvaliteten af medlemsstaternes data. I den forbindelse skal der tages hensyn ikke kun til nationale, men også regionale og lokale forhold og vilkår, herunder deres dynamik. Udvalget foreslår i den forbindelse, at der gøres brug af erfaringer fra anvendelse af instrumenter såsom metoderne for emissionsopgørelse som led i Borgmesteraftaleinitiativet, og at det kobles sammen med den løbende indsats for at etablere fleksible, letanvendelige og pålidelige indikatorer for måling af lokale og regionale emissioner som led i Den Globale Borgmesteraftale;

24. er bekymret over, at Kyoto-protokollen udløber ved udgangen af 2020. Dermed skal styringen af LULUCF-sektoren udvikles yderligere inden for EU. Dette er på nuværende tidspunkt sikret i kraft af LULUCF-afgørelsen (529/2013/EU). Gennemførelsen af denne afgørelse er allerede indledt, hvilket skaber bedre regnskabs- og bogføringssystemer frem til 2020. Uden relevante retsregler, som konsoliderer denne implementering og fastlægger de gældende regler for perioden efter 2020, kunne den måde, hvorpå LULUCF vil indgå i den samlede ramme, være forskelligartet i hele EU. Forskelle i rapporterings- og regnskabsregler fra én medlemsstat til en anden vil have negativ betydning for det indre marked.

De lokale og regionale myndigheders betydning for LULUCF-opgørelserne

25. Det Europæiske Regionsudvalg erkender, at regnskabsreglerne for LULUCF-opgørelser på grundlag af IPCC-proceduren fra 2006 ikke hører til de mest moderne metoder. EU bør sørge for en væsentlig videreudvikling af opgørelsesproceduren for at gøre den nøjagtigere og hurtigere og samtidig bevare systemets enkelhed og gennemsigtighed. I den forbindelse spiller byerne og regionerne en vigtig, for ikke at sige afgørende, rolle i formidlingen af de oplysninger, der er nødvendige for LULUCF-opgørelserne både med henblik på efterfølgende evalueringer og udarbejdelse af prognoser;

26. understreger, at anvendelsen af støttestrukturer i proceduren, som skal fremme en gradvis forbedring, er tegn på en meget lovende udvikling. RU kan bidrage til at skabe et gunstigt miljø for i overensstemmelse med IPCC-procedurens centrale principper, herunder konsistens, sammenlignelighed, fuldstændighed, nøjagtighed og gennemsigtighed, at kunne videreudbygge byernes og regionernes kapacitet til at indsamle, analysere, sammenlægge og sammenligne data i LULUCF-sammenhæng;

27. mener, at Kommissionen i samarbejde med RU bør udvikle retningslinjer med henblik på at yde de lokale og regionale myndigheder proceduremæssig hjælp til dataindsamling og opstilling af fælles metodiske standarder for inddragelse og hensyntagen til lokale oplysninger og i den forbindelse være opmærksom på det nødvendige i kompromiser mellem nøjagtighed og omkostningseffektivitet og i begrænsning af de administrative byrder. Større nøjagtighed kan kun opnås gennem inddragelse af lokale og regionale eksperter.

Inddragelse af et bredt spektrum af interessenter

28. Det Europæiske Regionsudvalg konstaterer, at en tilgang, der inddrager en lang række interessenter, ikke kun kan anbefales for at opnå enighed om spørgsmål om klimaændringer og udformningen af LULUCF, men også bidrager til at øge gennemsigtigheden og rapporteringsforpligtelsen, til at sikre en bedre vurdering af de sociale og økonomiske virkninger på lokalt og regionalt plan, til lettere at finde optimale løsninger og til at få greb om den tiltagende kompleksitet på alle områder;

29. mener, at der i forbindelse med inddragelse af LULUCF i de klimapolitiske rammer i første række skal tages hensyn til landbrug og skovbrug, men også boligsektorens, affaldshåndteringens og småindustriens bidrag både ved indførelse af bedste praksis mht. gennemsigtighedskrav og sikring af kontrolmekanismernes effektivitet. En hurtig og konkret tilbagemelding fra de enkelte områder både under drøftelserne om forordningen og under gennemførelsen er udslagsgivende og afgørende.

Finansiering

30. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at finansieringsmulighederne fortløbende og mere resolut end hidtil må udvides til det lokale og regionale plan, hvor de kan fungere som et attraktivt supplement ved privat finansiering og for kreditinstitutter. Ud over nationale og europæiske finansieringsmidler i form af tilskud og medfinansiering bør det overvejes at forbedre de lokale og regionale myndigheders kreditværdighed og muligheder for långivning og lånoptagelse i forbindelse med gennemførelsen af initiativer på miljøområdet. Dette kan opnås gennem ændringer i lovgivningen eller ved at byer, der ikke selv er store nok, går sammen om f.eks. at købe obligationer.