P6_TA(2006)0239

Transatlantiske økonomiske forbindelser

Europa-Parlamentets beslutning om de transatlantiske økonomiske forbindelser mellem EU og USA (2005/2082(INI))

Europa-Parlamentet,

- der henviser til den transatlantiske erklæring om forbindelserne mellem Fællesskabet og USA fra 1990, den nye transatlantiske dagsorden af 3. december 1995 [1] samt det transatlantiske økonomiske partnerskab af 18. maj 1998 [2],

- der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 1998 om det nye transatlantiske marked (KOM(1998)0125),

- der henviser til Bonn-erklæringen af 21. juni 1999 [3] og navnlig afsnittene om fremme af velstanden og udviklingen i en verden i hastig forandring og forbedring af de tidlige varslingssystemer,

- der henviser til "Positive Economic Agenda" af 2. maj 2002 [4],

- der henviser til sin beslutning af 9. juni 2005 om transatlantiske forbindelser [5] og sine tidligere beslutninger af 17. maj 2001 [6], 13. december 2001 [7], 15. maj 2002 [8] og 19. juni 2003 [9] og sine beslutninger af 22. april 2004 [10] og 13. januar 2005 [11],

- der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. marts 2001"Styrkelse af de transatlantiske forbindelser: fokus på strategi og resultater" (KOM(2001)0154),

- der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. maj 2005"Et stærkere partnerskab mellem EU og USA og et mere åbent marked i det 21. århundrede" (KOM(2005)0196),

- der henviser til erklæringen fra 2004 "Styrkelse af det økonomiske partnerskab" [12],

- der henviser til resultatet af topmødet mellem EU og USA den 20. juni 2005 i Washington DC, og navnlig til det økonomiske initiativ "The European Union and the United States Initiative to enhance Transatlantic Economic Integration and Growth",

- der henviser til det fælles arbejdsprogram om gennemførelsen af ovennævnte økonomiske initiativ, der blev vedtaget på det uformelle møde mellem EU's og USA's økonomiministre den 30. november 2005,

- der henviser til forslag til den amerikanske Kongres' resolution 77 af 9. februar 2005 om transatlantiske forbindelser,

- der henviser til OECD's undersøgelse om fordelene ved at liberalisere produktmarkederne og reducere hindringerne for den internationale handel og internationale investeringer (""Preferential Trading Arrangements in Agricultural and Food Markets — The Case of the European Union and the United States", offentliggjort i marts 2005),

- der henviser til sin beslutning af 1. december 2005 om forberedelserne til den sjette WTO-ministerkonference i Hong Kong [13],

- der henviser til sin høring i Udvalget om International Handel den 26. maj 2005 om transatlantiske økonomiske forbindelser,

- der henviser til arbejdsdokumentet fra Udvalget om International Handel,

- der henviser til sin beslutning af 1. juni 2006 om forbedring af forbindelserne mellem EU og USA inden for rammerne af en transatlantisk partnerskabsaftale [14],

- der henviser til forretningsordenens artikel 45,

- der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget, Udvalget om Industri, Forskning og Energi, Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, Transport- og Turismeudvalget og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A6-0131/2006),

A. der henviser til, at denne beslutning primært omhandler de transatlantiske økonomiske forbindelser mellem EU og USA, og at det bør anerkendes, at de transatlantiske forbindelser omfatter alle europæiske og amerikanske stater,

B. der henviser til, at bedre integration er det naturlige mål for to økonomier, der har samme baggrund, samme ressourcer og samme økonomiske struktur, men som af historiske, kulturelle og økonomiske årsager aldrig vil være identiske,

C. der henviser til, at de økonomiske forbindelser mellem EU og USA er en vigtig stabiliseringsfaktor for det transatlantiske forhold generelt og er blevet udviklet så meget i løbet af de seneste årtier, at begge parter har en stadig større indflydelse på hinandens økonomiske udvikling,

D. der henviser til, at solide politiske og økonomiske forbindelser mellem og udviklingen af fælles standarder i EU og USA automatisk smitter positivt af på de lande, der deltager i den nordamerikanske frihandelsaftale,

E. der henviser til, at Den Europæiske Union og USA inden for rammerne af deres partnerskab og en bredere international styring bør forpligte sig til at fremme internationale og multilaterale normer på handelsområdet (WTO), det sociale område (ILO) og miljøområdet (IPCC og UNEP);

F. der henviser til, at de vigtigste handelshindringer mellem EU og USA findes i landbrugssektoren, herunder toldsatser, kvoter, produktion, eksport, skattemæssig statsstøtte og tekniske hindringer, og at beskyttelsesniveauet for handel med tjenesteydelser stadig er højt, mens afgifter på færdigvarer gradvis er blevet afskaffet med undtagelse af afgifter på produkter i følsomme sektorer,

G. der henviser til, at der er behov for bedre politisk ledelse og større visioner med henblik på at opdatere den nye transatlantiske dagsorden fra 1995 og det transatlantiske økonomiske partnerskab fra 1998, således at der tages højde for den nye virkelighed og de gamle konflikter, og for at fortsætte med at intensivere de transatlantiske forbindelser,

H. der henviser til, at Europa og USA skal gå fremtiden i møde i overbevisningen om, at et stærkere transatlantisk bånd vil have verdensomspændende konsekvenser, og at der derfor bør tages højde for interesserne hos andre økonomiske aktører, andre lande og andre befolkninger med henblik på at dele velstanden mere ligeligt og håndtere de globale udfordringer på de indbyrdes forbundne områder sikkerhed, styring af verdensøkonomien, miljø og fattigdomslempelse,

I. der henviser til, at det bilaterale økonomiske forhold mellem EU og USA og den multilaterale dagsorden bør ses i lyset af en komplementær og gensidigt styrkende positiv proces, og der henviser til, at fordelene ved et endnu mere integreret marked vil smitte af på Europas økonomiske forbindelser med Nord- og Sydamerika, hvis de regionale interesser tages i betragtning i regionale forhandlinger om markedsintegration,

J. der henviser til, at anvendelsen af forskellige økonomiske og retlige instrumenter og procedurer til at løse de samme situationer bør styres på hensigtsmæssig vis inden for det transatlantiske økonomiske partnerskab for at forebygge en opløsning af det transatlantiske marked,

K. der henviser til, at harmoniserede lovgivningsrammer i EU og USA vil komme alle lande til gode generelt og navnlig tilgrænsende handelspartere og udviklingslande,

L. der henviser til, at handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser, der blev støttet med et vellykket resultat af Parlamentet, har spillet en vigtig rolle i forøgelsen af konkurrencen på kapitalmarkederne i EU, hvilket har styrket EU's konkurrenceevne,

M. der henviser til, at de stadigt hurtigere ændringer i vores teknologi- og informationssamfund bør foranledige EU til at gøre en større kvalitativ og kvantitativ indsats inden for sektoren for videnskabelig og teknologisk forskning med henblik på at udjævne den teknologiske kløft, som adskiller denne sektor fra den amerikanske, og dermed sikre ligeværdige betingelser for den bilaterale handel,

N. der henviser til, at en styrkelse af de transatlantiske økonomiske forbindelser kan bidrage væsentligt til, at Lissabon-målene nås,

Et transatlantisk marked i praksis

1. fremhæver, at selv om det i de senere år har vist sig, at presset på forbindelserne mellem EU og USA på det politiske område af og til har haft indvirkning på det økonomiske område, og selv om det også kan have tydet på, at tiltrækningen ved globaliseringen og nye markeder såsom Kina, Indien og Brasilien har reduceret betydningen af de økonomiske forbindelser mellem EU og USA, er det modsatte faktisk tilfældet i henhold til nyligt udgivet litteratur [15]:

a) handlen mellem de to store markeder har nået et rekordniveau, hvor samhandlen alene løber op i 1mia. EUR om dagen

b) handelen med tjenesteydelser er blevet ved med at stige voldsomt, idet EU eksporterer for næsten 120mia. EUR til USA, hvilket er ca. en tredjedel af den samlede handel med tjenesteydelser uden for EU og medfører et overskud på 15 mia. EUR i handelen med tjenesteydelser med USA

c) de gensidige udenlandske direkte investeringer (den mest dybtgående form for grænseoverskridende integration) på tværs af Atlanten er nu nået op på over 1500 mia. EUR og er vokset betydeligt

d) europæiske og amerikanske udenlandske datterselskabers overskud på de respektive markeder er steget voldsomt til det højeste niveau siden 2003;

2. understreger i denne forbindelse, at sådanne økonomiske forbindelser mellem EU og USA er særdeles vigtige for beskæftigelsen, eftersom den transatlantiske økonomi allerede skaber næsten 7 millioner arbejdspladser, som derfor er afhængige af, at forbindelserne fungerer og intensiveres;

3. bemærker, at selv om EU's og USA's økonomier er blevet så sammenflettede og integrerede, at de udgør et egentlig transatlantisk marked, er der stadig et stort uudnyttet potentiale for vækst og beskæftigelse som følge af de tilbageværende handelshindringer;

4. slår fast, at forholdet mellem EU og USA i høj grad overskygges af politiske konflikter, og at det ofte er karakteriseret ved retorik og handelstvister; bemærker, at der på begge sider af Atlanten er manglende forståelse for, hvor dyb og integreret den transatlantiske økonomi er blevet; advarer derfor mod risiciene ved at tage dette unikke forhold for givet og behandle det med ligegyldighed i stedet for at udvise det nødvendige politiske engagement og den nødvendige opmærksomhed;

5. frygter, at den nuværende ramme for transatlantiske forbindelser ikke i tilstrækkelig høj grad afspejler ovennævnte virkelighed; opfordrer derfor til en mere visionær og strategisk tilgangsvinkel for på hensigtsmæssig vis at håndtere presserende økonomiske problemer, der vedrører EU's og USA's økonomi, f.eks. konkurrencepolitik, standardiseret selskabsstyring, forenelige eller fælles standarder og mere effektivt lovgivningssamarbejde;

Vejen frem: et stærkere transatlantisk økonomisk partnerskab

6. bemærker, at ovennævnte meddelelse fra Kommissionen af 18. maj 2005 udgør et godt grundlag for en væsentlig styrkelse af de transatlantiske økonomiske forbindelser; fremhæver, at der er brug for flere bestræbelser for at omsætte realiteten ved det transatlantiske marked til et operationelt og strategisk koncept, som kan samle tilstrækkelig støtte i offentligheden og blandt politikerne;

7. anbefaler, at EU og USA inden det næste topmøde i 2006 aftaler både at opdatere den nye transatlantiske dagsorden fra 1995 og det transatlantiske økonomiske partnerskab fra 1998 og udarbejde en ny transatlantisk partnerskabsaftale, som omfatter begge disse og munder ud i et "transatlantisk marked uden hindringer" inden 2015 med en tidligere måldato i 2010 for finansielle tjenesteydelser og kapitalmarkeder; mener, at dette initiativ skal baseres på det økonomiske initiativ, der blev vedtaget på topmødet mellem EU og USA i juni 2005, og det fælles arbejdsprogram fra november 2005 og fastsætte specifikke mål for de enkelte sektorer med henblik på at gøre status over den fremgang, der er gjort i perioden 2005-2006, og præcisere, hvilke foranstaltninger der vil blive truffet fremover;

8. fremhæver, at det økonomiske kapitel i den foreslåede partnerskabsaftale bør have en ny struktur, som omfatter 1) lovgivningssamarbejde, 2) en række horisontale operationelle værktøjer (herunder et effektivt tidligt varslingssystem og en tredjegenerationsaftale om anvendelse af konkurrencelovgivningen), 3) økonomiske samarbejdsaftaler for sektorer, som bygger på ovennævnte fælles arbejdsprogram for EU og USA;

9. understreger, at styrkelsen af det transatlantiske økonomiske samarbejde ikke bør føre til en harmonisering i nedadgående retning af lovgivningen, hvilket ville svække forbrugernes tillid, hvad angår sundhed og sikkerhed; opfordrer derfor til, at den transatlantiske forbrugerdialog og den transatlantiske miljødialog genoplives for at udvikle en "bedste praksis", som fremmer sundhed og sikkerhed for forbrugerne samt miljøbeskyttelse, hvilket vil bidrage til at skabe et mere bæredygtigt transatlantisk marked;

10. bekræfter, at visionen om et sådant fælles økonomisk område i det nuværende miljø med voksende internationalt konkurrencepres er afgørende for at styrke den politiske vilje til at gennemføre en mere omfattende økonomisk dagsorden, som forbedrer begge parters videnbaserede økonomiers konkurrencestilling, fremmer vækst og innovation og dermed skaber nye arbejdspladser og øger velstanden;

11. bemærker, at opsplittede internationale lovgivningsrammer hindrer muligheden for vækst i den internationale handel, og understreger, at et tættere lovgivningssamarbejde mellem EU og USA er af afgørende betydning for at kunne fremme mere harmoniserede lovgivningsrammer, hvor økonomiske aktører i alle lande generelt og navnlig i udviklingslandene kan operere med lavere omkostninger og større frihed;

12. bemærker, at den positive udvikling i EU's og USA's økonomier og styrkelsen af deres økonomiske forbindelser, navnlig gennem institutionaliserede instrumenter, i væsentlig grad bidrager til vækst og udvikling af verdensøkonomien som helhed på grund af de to områders betydning;

13. opfordrer det transatlantiske partnerskab, der står for ca. 57% af verdens bruttonationalprodukt og stadig er primus motor for verdensøkonomien, til at udnytte det globale lederskab på et område, der er præget af en stigende indbyrdes afhængighed, nye økonomiske stormagter og en stigende mængde globale udfordringer på tværs af landegrænser; anbefaler i denne henseende, at der gennemføres flere grundige og systematiske konsultationer om fælles økonomiske problemer med andre økonomiske aktører (herunder Indien, Japan, Brasilien, Mexico, Chile, Rusland og Kina);

14. mener, at der — af hensyn til den internationale økonomi som helhed — ud over disse specifikke økonomiske områder og af hensyn til større kommerciel sikkerhed og stabilitet — er behov for at finde passende og snævrere former for bedre koordinering af monetære udsving;

Doha-udviklingsdagsordenen

15. fremhæver, at både EU og USA har et særligt ansvar og fælles målsætninger og derfor har al mulig interesse i at samarbejde konstruktivt i de igangværende multilaterale WTO-forhandlinger; opfordrer begge parter til at respektere det ambitiøse og brede program for Doha-udviklingsdagsordenen, hvor der tages fuldt hensyn til udviklingsdelen med henblik på at bane vejen for en vellykket gennemførelse af Doharunden i 2006;

16. henstiller til EU og USA fortsat i fuldt omfang at forpligte sig på de multilaterale forhandlinger inden for WTO og ikke gå ind i en konkurrence om bilaterale eller regionale handelsaftaler; gentager sit krav til Kommissionen om ikke at træffe afgørelse om, hvorvidt det er ønskeligt eller muligt at indgå nye bilaterale eller regionale handelsaftaler uden først på forhånd at høre Europa-Parlamentet på en fornuftig måde;

17. håber, at der vil ske en væsentlig nedskæring af EU's og USA's toldsatser og andre vigtige toldafgifter, uanset om Doha-runden afsluttes på vellykket vis eller ej;

18. glæder sig over aftalen inden for WTO's rammer om definitivt inden 2013 at afskaffe alle former for landbrugseksportstøtte, herunder støtte i form af fødevarehjælp og andre eksportrestitutionsordninger, og understreger, at der bør finde en lignende udvikling sted, hvad angår national støtte og markedsadgang;

19. opfordrer USA til at fjerne toldmæssige hindringer såsom toldmæssige brugerafgifter og urimeligt høje faktureringskrav til importører; beklager, at USA's Bureau of Customs and Border Protection ikke anerkender EU som toldunion og oprindelsesland; opfordrer USA's regering til at ændre den negative holdning over for EU's medlemskab af Verdenstoldorganisationen (WCO);

Opfølgning på det økonomiske initiativ og det uformelle møde mellem EU's og USA's økonomiministre den 30. november 2005

20. støtter vedtagelsen på mødet mellem EU's og USA's økonomiministre af det fælles arbejdsprogram for gennemførelsen af den økonomiske erklæring, som indeholder konkrete aktiviteter på 11 områder, som skal fremskynde den transatlantiske økonomiske integration; opfordrer imidlertid begge parter til at iværksætte en reel gennemførelse og videreudvikling af dette fælles arbejdsprogram med et bedre og mere ambitiøst fokus, langsigtede strategiske mål og en detaljeret tidsplan for gennemførelsen af fælles aktioner og projekter, som tager højde for de uafhængige reguleringsagenturers specifikke rolle; bemærker i denne forbindelse, at aktørerne fra de allerede etablerede transatlantiske dialoger, herunder forbrugersammenslutninger, fagforeninger og miljøgrupper, bør deltage mere aktivt i processen for overvågning og vurdering af det økonomiske initiativ og arbejdsprogrammet;

21. mener, at den økonomiske del af den foreslåede partnerskabsaftale i tråd med det økonomiske initiativ bør indebære specifikke forslag til fjernelse af ikke-toldmæssige hindringer i vigtige sektorer gennem en gradvis justering af lovgivningen på området og en gensidig anerkendelse af bestemmelser og standarder;

Fremme af samarbejdet om lovgivning og standarder

22. glæder sig over, at planen om at oprette et forum på højt niveau for forskrifter, hvilket var et af hovedelementerne i erklæringen fra topmødet i juni 2005, endelig er blevet iværksat med forslaget om mindst to møder i 2006; anbefaler en hurtig og fuld gennemførelse af køreplanen for et lovgivningssamarbejde mellem EU og USA fra 2005; advarer om, at, hvis det ikke lykkedes at sikre de forskellige aktørers og agenturers fulde og hurtige deltagelse og støtte, vil lovgivningssamarbejdet ikke føre til de forventede resultater;

23. gentager, at der stadig er et betydeligt antal hindringer for handel og investering, der skal fjernes både i EU og i USA, og bemærker med bekymring det stigende pres, der udøves for at reagere på udenlandsk konkurrence gennem foranstaltninger, der indebærer protektionistiske eller illoyale handelforanstaltninger; understreger, at en ny forpligtelse til overholdelse af åbenheds-, gennemsigtigheds- og retsstatsprincippet, der afspejles i det økonomiske initiativ og forslaget til en ny transatlantisk partnerskabsaftale, bør afhjælpe de fleste af disse problemer;

24. understreger, at lovgivningsmæssige hindringer er blevet et af de største problemer for handelen og investeringerne mellem EU og USA, og advarer navnlig mod vedtagelse af uberettigede yderligere regler på nationalt plan, manglende anvendelse af de relevante internationale standarder som grundlag for tekniske bestemmelser og for stor afhængighed af certificering fra en tredje instans i USA;

25. udtrykker stor bekymring over manglen på en klar definition af "national sikkerhed" i USA og den alt for hyppige anvendelse af denne betegnelse med henblik på at begrænse handel og investeringer; beklager navnlig den såkaldte "Berry Amendment", der blev anvendt af USA's forsvarsministerium, og "Exon-Florio Amendment" fra 1998 samt de efterfølgende bestemmelser om en begrænsning af udenlandsk investering i eller ejerskab af virksomheder, der bare tilnærmelsesvis har noget med national sikkerhed at gøre;

26. bemærker, at uoverensstemmelser mellem retsregler og anerkendelse af retsafgørelser i EU-lande og i USA har en væsentlig indflydelse på retlige tvister om transatlantiske transaktioner; anmoder EU og USA om at undersøge, om det er muligt at gennemføre en aftale om kompetence, anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser vedrørende civilretlige og erhvervsmæssige spørgsmål;

27. bemærker, at det transatlantiske telekommunikationsmarked stadig er hæmmet af lovgivningsmæssige hindringer og uforenelige standarder, hvilket medfører en situation, hvor der, til trods for at ni ud af de ti største telekommunikationsvirksomheder i verden har hjemsted i EU eller USA, ikke er nogen amerikanske eller europæiske virksomheder, der opererer på begge kontinenter i større omfang;

Stimulering af åbne og konkurrencedygtige kapitalmarkeder

28. opfordrer til, at der sker en gensidig anerkendelse og efterfølgende konvergens af regnskabsstandarder på grundlag af pålidelig, forskriftmæssig overvågning, således at selskaber kan anvende én enkelt standard på begge markeder, og med henblik på at reducere børsnoteringsomkostningerne; anmoder imidlertid Kommissionen om at overvåge den samlede køreplan for ækvivalens, der følges af International Accounting Standards Board/Financial Accounting Standards Board, med henblik på at undgå, at der tages parti for USA;

29. opfordrer til, at dialogen om regulering af de finansielle markeder styrkes gennem halvårlige revideringer af politikker vedrørende transatlantiske finansielle tjenesteydelser, der skal gennemføres af Europa-Parlamentet, Kommissionen, de relevante amerikanske myndigheder og de økonomiske udvalg i den amerikanske Kongres, og som skal finde sted før og efter det årlige topmøde mellem EU og USA; roser den indsats, der hidtil er blevet gjort af sektoren selv, som f.eks. Futures and Options Association;

30. er stærkt imod den amerikanske udsættelse af gennemførelsen af Basel II-aftalen om kapitalkrav og kræver, at USA lever op til sine forpligtelser med henblik på at skabe lige vilkår for banker i hele verden; er af den opfattelse, at forskellige tilgange kan afholde banker i EU med aktiviteter i USA fra at etablere integrerede risikostyringssystemer;

31. er utilfreds med, at europæiske genforsikringsselskaber i USA bliver nødt til at inddække alle risici, idet de er genstand for stærkt diskriminerende amerikanske regler, som kræver, at de overfinansierer deres forpligtelser ved at inddække deres risici i overdreven grad (disse krav til sikkerhedsmæssig inddækning gælder ikke for amerikanske genforsikringsselskaber); opfordrer de kompetente amerikanske myndigheder til at tilstræbe en større transatlantisk gensidig anerkendelse og ens solvens- og rapporteringskrav;

32. insisterer på en hurtig konvergens af afnoteringsreglerne på de amerikanske aktiemarkeder, idet de krav, der for indeværende stilles til europæiske selskaber, der ønsker at afnotere, er meget omkostningskrævende; glæder sig over de seneste forslag fra det amerikanske børstilsyn, US Securities and Exchange Commission, om at gøre transaktionsmængden og ikke antallet af aktieejere til hovedkriterium; anmoder Kommissionen om at overvåge denne nye udvikling med henblik på at sikre EU's interesser;

33. tror på en mere sammenhængende dialog om virksomhedsledelse og på en harmonisering af kravene til virksomhedsledelse og overvågning for at undgå eksterritorialretshændelser som f.eks. "Sarbanes-Oxley" ved at forbedre den transatlantiske dialog om virksomhedsledelse; opfordrer EU og USA til i fællesskab at undersøge globale hedge funds;

34. anmoder Kommissionen om en opdatering med hensyn til anvendelsen af EU's direktiv om beskatning af opsparing i forhold til USA;

Samarbejde vedrørende bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme

35. bemærker, at åbne markeder i høj grad er afhængige af sikre og pålidelige strukturer, og at det er af afgørende betydning for globale handelsforbindelser, at der er gensidig tillid; støtter et tæt samarbejde mellem EU og USA med henblik på fortsat bekæmpelse af svig i selskaber og finansiel svig, hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme, uden at normale erhvervsmæssige og private transaktioner forstyrres unødigt;

Fremme af innovation og teknologiske udvikling

36. glæder sig over målet om at øge synergieffekten på tværs af Atlanten på en lang række områder, som er vigtige for udviklingen af stærkere videnbaserede økonomier;

37. opfordrer til oprettelse af et transatlantisk forskningspartnerskab, der inddrager de små og mellemstore virksomheder i fælles forskningsprojekter, og vedtagelse af foranstaltninger til fremme af repatriering af europæiske forskere til Europa;

38. påpeger, at det er fordelagtigt for begge parter at fremme samarbejdet inden for forskning og udvikling og iværksætte investeringsprogrammer, f.eks. på følgende områder:

a) teknologier bestemt til landtransport ved høj hastighed og især nye typer af særdeles effektive massetransitsystemer med henblik på byudvikling

b) udvikling af syntetisk brændsel og elektriske fremdriftsmekanismer til biler, lastvogne og busser og anvendelse af brændselsceller, osv.

c) udvikling af nye teknologier med henblik på mindskelse af emissioner af drivhusgasser;

39. minder i denne forbindelse medlemsstaterne og USA om de tilsagn, som begge parter gav i fælleserklæringen fra 2003 om fremme af hydrogenøkonomien, og glæder sig over de fremskridt, der er sket, men mener dog, at det er nødvendigt med et yderligere samarbejde;

40. mener, at informations- og kommunikationsteknologier (ikt'er) er yderst relevante for begge økonomier; anbefaler derfor en række fælles foranstaltninger med henblik på at:

a) fremme udviklingen af vigtige teknologier såsom bredbånd, identifikationsudstyr baseret på radiofrekvenser og andre innovative teknologier, idet der tages højde for interoperabilitet

b) sikre netværk og forbedre informationsstrømmen samtidig med, at der rettes særlig opmærksomhed mod spam

c) sikre et tæt samarbejde mellem cyber-sikkerhedstjenester

d) begrænse den høje pris på roaming;

41. mener, at det syvende rammeprogram for forskning og udvikling vil være en unik mulighed for en fælles indsats for at:

a) fastsætte de højest prioriterede områder for forskningssamarbejdet med henblik på at udvikle nye transatlantiske markeder (f.eks. hydrogenbrændstofcelleteknologier og nanoteknologi)

b) gennemføre fælles forskning på områder, der er relevante for den civile sikkerhed og pålideligheden af komplekse netværkssystemer og informationsstrukturer, der understøtter informationssamfundsteknologier

c) fremme et snævert samarbejde mellem Det Europæiske Forskningsråd (ERC) og National Science Foundation (NSF);

42. mener, at nye og eksisterende rumforskningsprogrammer til en vis grad åbner muligheder for samarbejde om udforskningen af det ydre rum ved at:

a) fremme samarbejde om nøgleområder som jordobservation, satellitnavigation (Galileo og GPS), elektronisk kommunikation, rumvidenskab og udforskning af rummet

b) fjerne lovgivningsmæssige hindringer for etablering af et velfungerende transatlantisk marked for rumfartsindustrien

c) fjerne unødvendig kontrol i henhold til de amerikanske bestemmelser om international våbenhandel og liberalisering af det internationale marked for løfteraketter;

43. anmoder Kommissionen om at foreslå et forskningsprogram om malaria ud over den igangværende fælles forskning i pandemiske sygdomme;

44. støtter tiltag, der styrker iværksætterånd og risikovillighed i EU på grundlag af relevante eksempler på den amerikanske styrke på dette område;

Styrkelse af handel, rejser og sikkerhed

45. bemærker, at visumpolitik nu er et politikområde, hvor Fællesskabet har enekompetence; anmoder Kommissionen om at indlede forhandlinger med den amerikanske regering snarest muligt, således at programmet for visumfrihed kommer til at omfatte alle europæiske borgere, og de nuværende forskelsbehandlinger, navnlig af borgere fra de nye medlemsstater fjernes;

46. understreger, at de omstændelige procedurer for opnåelse af visa har medført øgede udgifter for virksomheder og borgere; glæder sig over initiativet om betroede personer, som bør baseres på gensidigt udviklede normer for at gøre det lettere at foretage forretnings- eller turistrejser;

47. beklager, at flertallet af EU-borgerne stadig er underlagt strenge visumkontroller, hvilket virker som en bremse på den frie bevægelighed, udvekslingen af arbejdskraft og alle dem, der skal rejse til eller opholde sig i USA i forretningsanliggender; opfordrer USA til at udvise større fleksibilitet i denne henseende, navnlig hvad angår europæiske borgere, der regelmæssigt tager på forretningsrejse til USA;

Fremme af energieffektivitet

48. anbefaler, da energipolitik er afgørende for den økonomiske udvikling og ikke kan holdes adskilt fra de vigtige geopolitiske spørgsmål og udenrigspolitikken, at en mere reel og åben drøftelse kan finde sted om, hvordan man kan skabe øget åbenhed om energihandlen på verdensplan, fremme vedvarende energi på verdensplan, udvikle et tættere samarbejde med leverandører og fastlægge en fælles strategi for energisikkerhed og andre politikker for at fremme geopolitisk og økonomisk stabilitet i leverandør- og transitlande;

49. beklager, at det kun er EU, som indtager en førerposition i den internationale klimapolitik, og at USA er verdens største udleder af drivhusgasser, og at der derfor stadig er et behov for på alle politiske niveauer indtrængende at opfordre landet til at påtage sig sit ansvar for klimaændringer; beklager derfor, at USA's regering fortsat er så uvillig til at indgå i et fornuftigt internationalt partnerskab om klimaændringer, men bemærker, at den har taget et beskedent skridt i den rigtige retning, idet den nu, som aftalt på konferencen om FN's rammekonvention om klimaændringer i december 2005 i Montreal, er villig til at indgå i en grundig fremadrettet dialog; glæder sig over, at en voksende koalition af interesser i USA, herunder medlemmer af Kongressen fra begge kamre og begge partier, delstatslovgivere, lokale myndigheder, ngo'er og repræsentanter for erhvervslivet skubber på for at få en mere ambitiøs dagsorden for at begrænse drivhusgasemissionerne;

50. mener, at energisektoren vil give EU og USA en række fælles udfordringer, og at sektoren, selv om begge parter uafhængigt af hinanden har truffet vigtige foranstaltninger, nødvendiggør en tilgangsvinkel, der er fordelagtig for begge parter, og som sigter mod at:

a) udtænke en fælles strategi med henblik på at begrænse den store afhængighed af fossile energikilder gennem indførelsen af konkrete foranstaltninger vedrørende energieffektivitet, vedvarende energi og garanti for forsyninger både med hensyn til energi, men også inden for transportsektoren

b) udvikle ren kombineret varme- og elproduktion (CHP) og vedvarende teknologier (f.eks. kulstofbinding og -lagring og andre teknologier med et lavt kulstofindhold)

c) tilskynde USA og økonomisk opadstræbende tærskellande, som f.eks. Kina og Indien, til efter Kyotoprotokollens udløb sammen med EU at udarbejde foranstaltninger til at opnå en langsigtet og økonomisk bæredygtig mindskelse af emissioner og træffe saglige, økonomiske og miljøvenlige foranstaltninger som reaktion på de skader, der allerede er opstået som følge af klimaændringer

d) erkende den vigtige rolle, som atomkraft spiller, ved at give mulighed for CO2-fri energi og fortsætte den fælles forskning i udviklingen af denne livsvigtige teknologi og finde frem til måder, hvorpå den kan fremme hydrogenøkonomien

e) udvikle — i samarbejde med Det Internationale Atomenergiagentur — et fælles forslag til en multilateral ramme for en global nuklear politik, der øger sikkerheden og forebygger misbrug af nukleart materiale til militære formål;

f) herefter udvikle en fælles strategi både med hensyn til andre lande med hhv. stor eller stærkt stigende energiefterspørgsel og med hensyn til producentlandene;

51. understreger behovet for at intensivere det videnskabelige samarbejde mellem EU og USA om biobrændstoffer og anbefaler, at det fælles arbejdsprogram for biobrændstoffer, der fokuserer specifikt på anden generation af bioethanol og biodiesel, gennemføres snarest muligt;

Intellektuelle ejendomsrettigheder

52. glæder sig over aftalen fra mødet mellem EU's og USA's økonomiministre om inden topmødet i 2006 at udarbejde en samarbejdsstrategi for håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, som vil løse problemet med misbrug af intellektuelle ejendomsrettigheder, manglen på en effektiv håndhævelse i tredjelande, herunder især Kina og Rusland, og som vil forbedre samarbejdet om told og grænsekontrol, fremme offentligt-private partnerskaber og koordineret teknisk bistand til tredjelande;

53. beklager manglen på en konsensus om geografiske betegnelser; beklager, at den parallelle eksistens af grundlæggende forskellige patentsystemer (USA's system med "første opfinder"(first-to-invent), til trods for at systemet med "første ansøger" (first-to-file) anvendes i resten af verden), fortsat skaber betydelige problemer for virksomhederne i EU; opfordrer den amerikanske Kongres til at gennemføre reformen af patentsystemet ved at gå over til et "first-to file"-system;

54. opfordrer EU og USA til at samarbejde ved at gøre brug af relevante kanaler til at bekæmpe misbrug af intellektuelle ejendomsrettigheder i tredjelande, herunder især Kina og Rusland;

Investeringer

55. anbefaler, at topmødet i 2006 formelt vedtager en omfattende oversigt over de resterende hindringer for gensidige investeringer sammen med en liste over de specifikke aktioner, der er nødvendige for at reducere eller fjerne sådanne hindringer helt i overensstemmelse med det indre markeds regler, herunder bestemmelserne om forsyningspligtydelser og forsigtighedsprincippet;

56. støtter foranstaltninger, der gør det nemmere at investere, og den gradvise fjernelse af alle transatlantiske investeringshindringer gennem konvergens i regnskabsstandarder, lige vilkår på finansielle markeder, en gensidig retfærdig konkurrencepolitik og afvikling af de protektionistiske foranstaltninger, der fastholdes i visse sektorer; sætter spørgsmålstegn ved de vedvarende begrænsninger i ejerskab i USA, navnlig i forsvarsog luftfartssektoren, og støtter den reform, der er blevet fremlagt af den amerikanske Committee on Foreign Investments; opfordrer Kommissionen til at undersøge hindringerne for virksomhedsovertagelser på det indre marked, der stiller opkøbere fra EU ringere i forhold til amerikanske opkøbere; opfordrer Kommissionen til at sikre, at begrænsninger i ejerskab i EU ikke kan anvendes som argument for at opretholde begrænsninger i USA;

Konkurrencepolitik og håndhævelse

57. kræver, at der bliver etableret en fælles transatlantisk ramme for konkurrencepolitik, der øger koordineringen af håndhævelsesaktiviteter og gør det nemmere at udveksle fortrolige oplysninger; insisterer på, at det er afgørende at anvende de samme konkurrenceregler på begge sider af Atlanten, uanset i hvilket land virksomheden er etableret, med henblik på at skabe et konkurrencebaseret og samlet transatlantisk marked;

58. støtter målet om at indgå en yderligere konkurrenceaftale med USA, som giver mulighed for udveksling af fortrolige oplysninger i efterforskninger i forbindelser med EU's og USA's konkurrencelovgivninger;

Indkøb

59. anbefaler, at topmødet i 2006 formelt vedtager en omfattende oversigt over eventuelle retlige, praktiske og tekniske hindringer for grænseoverskridende indkøb mellem de to parter samt en liste over foranstaltninger herfor, der tager specielt hensyn til forsyningspligtydelser; tilskynder begge parter til at gå videre end de eksisterende og fremtidige forpligtelser i aftalen om offentlige indkøb for at gøre det muligt på den ene side at øge mulighederne for begge parter og på den anden side at forbedre Europas konkurrenceevne og skabe nye markeder for virksomheder i EU, navnlig SMV'er;

60. støtter en styrkelse af samarbejdet mellem EU og USA, når det drejer sig om åbningen af markedet for offentlige indkøb; understreger, at vedtagelsen af hensigtsmæssige betingelser for konkurrence i denne sektor vil skabe nye muligheder for virksomheder i EU, herunder navnlig SMV'er;

61. beklager, at USA stadig anvender en lang række diskriminerende bestemmelser om at købe amerikansk, som også er blevet ledsaget af andre infrastrukturprogrammer, som finansieres føderalt; beklager mere specifikt, at det stadig er vanskeligt for europæiske forsvarsvirksomheder at gøre forretninger på det amerikanske forsvarsmarked og erhverve amerikansk, forsvarsrelateret teknologi på grund af manglen på en egentlig transatlantisk "tovejskommunikation" i forbindelse med forsvarskontrakter og inden for forsvarssektoren generelt; opfordrer den amerikanske Kongres også på de sikkerhedsrelaterede markeder til at acceptere realiteten i den transatlantiske økonomi;

Tjenesteydelser/gensidig anerkendelse af kvalifikationer

62. bemærker, at det kun er arkitekterhvervet, som har opfordret begge parters kompetente myndigheder til at undersøge muligheden for gensidig anerkendelse af kvalifikationer som en del af arbejdsprogrammet; er klar over, at andre erhverv lader til at foretrække at behandle spørgsmålet om anerkendelsesprocedurer i andre partnersammenslutninger i EU og USA; opfordrer Kommissionen til at rapportere til Europa-Parlamentets relevante udvalg om de eksisterende hindringer for gensidig anerkendelse af kvalifikationer hos begge parter;

63. bemærker, at der stadig eksisterer store forskelle mellem USA's delstater med hensyn til horisontal anerkendelse af eksamensbeviser og faglige kvalifikationer, som bremser for en yderligere udvikling i det transatlantiske marked, navnlig på serviceområdet; opfordrer indtrængende Kommissionen til at indlede forhandlinger på de enkelte områder, som f.eks. pilotcertifikater med henblik på at indgå aftaler, og opfordrer indtrængende USA til at indføre en ordning, som bygger på den europæiske model, hvorved næsten alle eksamensbeviser og faglige kvalifikationer gensidigt anerkendes, således som det er tilfældet med EU's indre marked;

Tjenesteydelser/lufttransport

64. glæder sig over de nylige fremskridt i forhandlingerne om liberaliseringen af EU's og USA's lufttrafik; fremhæver behovet for så hurtigt som muligt at indgå en fuld aftale, som er baseret på gensidighed, og som løser problemet med begrænset ejerskab i de amerikanske luftfartsselskaber;

65. fastholder, at eftersom handel og turisme er af afgørende betydning for begge parter, må den transatlantiske partnerskabsaftale, der påtænkes indgået i 2007, nødvendigvis også indeholde et selvstændigt kapitel om det transportpolitiske område, som skal suppleres af topmøder, møder mellem medlemmer af de udvalg i USA's Kongres, der er ansvarlige for transport, og medlemmer af Europa-Parlamentet, møder mellem USA's transportminister og det kommissionsmedlem, der har ansvaret for transport, og embedsmænd fra Europa-Kommissionen og samarbejde mellem agenturer, især agenturerne for flysikkerhed og de tilsvarende amerikanske organisationer;

WTO-tvistbilæggelse mellem EU og USA

66. fastholder, at selv om WTO's paneler kan skabe betydelige politiske gnidninger, er handelstvister eller økonomiske tvister en naturlig del af et transatlantisk økonomisk partnerskab;

67. anbefaler en fælles trepunktsstrategi, som skal have til formål at reducere antallet af tvister mellem de største handelsmagter i verden, som smitter af på resten af WTO:

a) et formelt løfte på højeste plan om at respektere de aftalte regler om den multilaterale handel samt at sikre hurtig og fuld gennemførelse af afgørelserne fra WTO-panelet

b) et øget politisk engagement for at gøre brug af alle bilaterale diplomatiske muligheder, før WTO's tvistbilæggelsesmekanisme bringes i anvendelse, for at tage hensyn til behovet for at beskytte aktørernes og de handlendes legitime interesser

c) begge parters anerkendelse af, at lovgiverne og regeringerne har en legitim ret til at beskytte deres borgeres sundhed og miljø, idet EU og USA sikrer, at deres lovgivning på disse områder ikke diskriminerer, er rimeligt afstemt og baseret på et videnskabeligt grundlag med henblik på at forhindre protektionistisk misbrug og stadig i overensstemmelse med interne bestemmelser og forsigtighedsprincippet;

68. opfordrer Kommissionen til at forelægge Europa-Parlamentet en rapport med en vurdering af fordelene og ulemperne ved en mere formel tvistbilæggelsesmekanisme for bilateral handel under hensyntagen til de eksisterende ordninger mellem EU og andre tredjelande;

69. bemærker, at den metode, som de amerikanske myndigheder anvender i forsvarsrelaterede handelsspørgsmål i nogle tilfælde er en ulovlig handelshindring, og understreger, at den umiddelbart protektionistiske anvendelse af USA's instrumenter til beskyttelse af handel allerede, som det er tilfældet med den såkaldte "Byrd-ændring" eller USA's beskyttelsesforanstaltninger på stålområdet, er blevet anfægtet med succes — og ikke kun af EU — inden for rammerne af WTO's tvistbilæggelsesmekanisme;

70. glæder sig over, at den amerikanske Kongres har vedtaget loven om reduktion af underskud af 2005, som ophæver "Byrd-ændringen", men beklager, at ophævelsen som følge af en overgangsbestemmelse ikke vil træde i kraft med det samme; opfordrer derfor den amerikanske Kongres til øjeblikkeligt at fjerne overgangsbestemmelsen, for at udbetalingen af opkrævet antidumping- og antisubsidietold ikke fortsat i en årrække forvrider konkurrencen på det amerikanske marked på bekostning af importerede varer;

71. gentager sin bekymring over den betydelige direkte og indirekte statsstøtte, som ydes til USA's industri, i form af direkte subsidier, protektionistisk lovgivning og skattepolitikker; understreger navnlig, at det i alle rapporter fra WTO's Panel og Appelorgan om ordningen for Foreign Sales Corporations (FSC) konkluderes, at USA til trods for et par væsentlige ændringer af landets lovgivning stadig mangler at efterkomme de tidligere WTO-afgørelser og WTO tvistbilæggelsesorgans henstillinger; opfordrer derfor den amerikanske Kongres til at sørge for, at den amerikanske lov om jobskabelse ("Jobs Act"), som indeholder en bestemmelse om gældende lovgivning, bringes i fuld overensstemmelse med WTO's tidligere afgørelser og tvistbilæggelsesorganets henstillinger;

72. glæder sig over, at den langvarige "Foreign Sales Corporations (FSC)"-strid er afsluttet med, at USA's Kongres har trukket de WTO-stridige selskabsskattelettelser for amerikanske virksomheder i henhold til den amerikanske "Jobs Creation Act" tilbage;

73. beklager, hvad angår Airbus-Boeing-sagen, at USA og EU uden grund formodentlig er midt den største, mest komplicerede og dyre retlige tvist i WTO's historie; opfordrer begge parter til at øge deres konsultationer på højeste niveau for at undersøge mulighederne for, hvordan man kan nå frem til en fornuftig løsning, som vil gøre det unødvendigt at inddrage WTO;

74. understreger, at WTO-sagen om gmo'er ikke på nogen måde sætter spørgsmålstegn ved EU's lovgivning om markedsadgang for bioteknologiske produkter, men vedrører forældede biotekniske vurderingsprocedurer, som allerede er blevet revideret, efter at panelet har indledt proceduren;

75. glæder sig over EU's afgørelse om at overholde WTO's afgørelse ved at ændre sin lovgivning om hormoner fra 2003; håber, at den fortsatte uenighed mellem USA (og Canada) og EU om den fortsatte anvendelse af modforanstaltninger bringes til ophør, og opfordrer indtrængende USA til at ophæve de handelssanktioner, som man siden 1999 har anvendt mod europæiske varer;

76. beklager, at USA endnu ikke er holdt op med at anvende sin antidumpningsmetode, der er kendt som "nulstilling" til trods for, at WTO utvetydigt fordømte denne praksis i sagen om sengelinned;

77. understreger, at WTO's tvistbilæggelsesordning er et centralt element for at opnå sikkerhed og forudsigelighed i det multilaterale handelssystem; er bekymret over, at USA i nogle tilfælde har valgt en strategi, som ikke er i overensstemmelse med landets internationale forpligtelser ved at anvende eller nægte at ophæve lovgivning, som er strid med WTO's krav og medfører alvorlig skade for EU's og tredjelandenes industrier; opfordrer derfor den amerikanske Kongres til i højere grad at overholde WTO-tvistbilæggelsesorganets afgørelser;

Andre globale spørgsmål

78. beklager, at samarbejde om pengepolitiske og makroøkonomiske spørgsmål ikke er en del af det økonomiske initiativ og arbejdsprogrammet; gentager sin bekymring over de potentielt farlige følger for verdensøkonomien af det store amerikanske dobbelte underskud i form af det føderale budgetunderskud og betalingsbalanceunderskuddet; opfordrer derfor Den Europæiske Centralbank og den amerikanske centralbank til at samarbejde mere indgående om globale pengepolitiske spørgsmål og spørgsmål vedrørende finansiel stabilitet;

79. gentager sit krav om, at de transatlantiske partnere i fællesskab revurderer deres strategier for og instrumenter til udviklingsbistand og humanitær bistand, herunder deres koordinering med Bretton Woods-institutionerne for at øge effektiviteten, sammenhængen og komplementariteten af EU's og USA's reaktion på globale udfordringer, navnlig mindskelse af fattigdom, overførbare sygdomme og forringelse af miljøet;

80. opfordrer Kommissionen til at vurdere de eksisterende finansierings- og programmeringsmekanismer til at finansiere EU's og USA's fælles programmer i tredjelande med henblik på at indføre en mere effektiv og produktiv procedure;

81. mener, at den "kulturelle faktor" kan medvirke til at styrke de transatlantiske forbindelser og til at fremme partnerskabet og den gensidige forståelse mellem europæere og amerikanere;

82. opfordrer EU og USA til i deres økonomiske forbindelser at tage hensyn til kultur- og uddannelsesområdets rolle og særlige karakteristika;

83. anbefaler snarest muligt at indlede en transatlantisk dialog om kultur (især på det audiovisuelle område) og uddannelse, der kan fremme løbende udveksling af god praksis og erfaring, særlig vedrørende:

a) bekæmpelse af piratvirksomhed og forfalskninger

b) forbedring af de retssystemer, der regulerer distribution af lydindhold og audiovisuelt indhold via internettet og deres forenelighed med ophavsrettighederne og ophavsmændenes vederlag

c) kendskab til USA's og EU's filmarv — navnlig kendskab til den europæiske filmproduktion i Amerika på grund af dens ringere udbredelse — for at fremme gensidig forståelse

d) tilskyndelse til mere ensartede vilkår inden for filmdistribution, der vil muliggøre forebyggelse af eventuel illoyal konkurrence eller misbrug af dominerende stilling på visse markeder i EU samt fjernelse af eventuelle juridiske eller materielle hindringer for distribution af europæiske audiovisuelle produkter i USA

e) etablering af mekanismer, der kan udvikle og styrke den kulturelle turisme mellem de to kontinenter;

84. opfordrer vedrørende uddannelse til, at denne dialog særlig koncentreres om:

a) styrkelse af gensidig anerkendelse af erhvervskvalifikationer, især i de musiske fag, for at fremme "kulturaktørernes" mobilitet og udveksling af kunstnere

b) fremme af forskning og udveksling af universitetslærere, forskere og studerende vedrørende emner, der bidrager til at styrke de økonomiske og videnskabelige forbindelser mellem EU og USA, idet der især tages hensyn til samarbejdsprogrammet inden for højere uddannelse og erhvervsuddannelse [16]

c) bevidstgørelse om betydningen af vidensamfundet og styrkelsen af livslang læring;

85. mener under henvisning til EF-traktatens artikel 133 og 151, at den audiovisuelle sektors særlige karakter forudsætter, at den transatlantiske samhandel foregår på grundlag af respekt for EU's kulturelle og sproglige diversitet; opfordrer i den forbindelse til gennemførelse af passende foranstaltninger til fremme af den kulturelle diversitet og intensivering af den kulturelle udveksling;

86. opfordrer EU-institutionerne til at skabe forståelse hos deres amerikanske partner for EU's indsats til fordel for UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af mangfoldigheden i kulturelle udtryksformer;

87. understreger nødvendigheden af at være særlig opmærksom på databeskyttelse i forbindelse med de transatlantiske forbindelser; mener, at det på grund af den manglende databeskyttelse inden for visse områder af den transatlantiske udveksling er hensigtsmæssigt at undersøge, på hvilke områder udvekslingen af oplysninger med tredjelande fungerer godt (som f.eks. safe harbor-principperne til beskyttelse af personoplysninger) med henblik på at udbrede de gode løsninger til flere områder;

88. glæder sig over en nylig undersøgelse, som Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) har gennemført af de makroøkonomiske fordele ved at fremme en yderligere økonomisk integration mellem EU og USA, og hvori genvinsten i BNP pr. indbygger som følge af betydelige reduktioner i hindringerne for markedsadgang, direkte udenlandske investeringer og handel i EU og USA anslås til henholdsvis mellem 2-3,5% og 1-3 %;

89. anmoder om, at EU gennemfører en mere detaljeret og omfattende undersøgelse som, a) identificerer følgerne af at fjerne de resterende told- og ikke-toldmæssige hindringer for handel og investeringer mellem EU og USA, b) generelt undersøger muligheden for en eventuel forudgående eller efterfølgende tilpasning af lovgivningerne, c) evaluerer virkningen af en tilpasning eller konvergens af lovgivningen i EU og USA for tredjelande og d) undersøger muligheden for en "lovgivningsbro" ifølge hvilken en godkendt vare eller en tjenesteydelse accepteres overalt på det transatlantiske marked;

Transatlantiske dialoger

90. understreger betydningen af de transatlantiske dialoger for at fremme forbindelser mellem EU og USA; bemærker, at dialogerne ved at tage fat på vigtige spørgsmål inden for deres respektive områder og ved at yde et betydeligt bidrag til udformningen af det transatlantiske partnerskab, dets målsætninger og aktiviteter, er tæt integreret i den transatlantiske beslutningstagning og bidrager til at sikre, at indsatsen på de enkelte områder faktisk svarer til borgerne reelle behov;

91. bemærker, at den transatlantiske dialog mellem de lovgivende myndigheder (TLD) har bidraget til at styrke de interparlamentariske forbindelser mellem EU og USA; gentager behovet for at skabe synergier mellem TLD og andre dialoger om den nye transatlantiske dagsorden, bl.a. ved at iværksætte nye fælles finansierede programmer for udveksling mellem lovgivningsmæssige ansatte og ved at oprette et lille TLD-sekretariat;

92. understreger, at det 61. møde i den transatlantiske lovgivningsdialog, der afholdtes i Wien den 18.- 21. april 2006, bekræftede de enorme fordele for vælgerne af en fjernelse af hindringerne for de transatlantiske økonomiske forbindelser, og bemærkede, at forbindelserne mellem USA og EU bør fornys ved at erstatte de aktuelle strukturer med en partnerskabsaftale mellem EU og USA;

93. bemærker, at den transatlantiske dialog inden for erhvervslivet (TABD) med succes er blevet ændret for at komme med et mere effektivt input fra erhvervslivet med henblik på at styrke det økonomiske partnerskab;

94. understreger, at begge parter i den transatlantiske arbejdsmarkedsdialog bør være mere proaktive og synlige ved at udarbejde svar og henstillinger til spørgsmål af fælles interesse; anbefaler, at den transatlantiske arbejdsmarkedsdialog bør fokusere på kritiske samarbejdsområder via en mere sektororienteret tilgang;

95. bemærker, at aftalen om videnskab og teknologi mellem EU og USA er et vigtigt instrument for at gøre fremskridt i de videnskabelige forbindelser mellem EU og USA; opfordrer til, at der iværksættes en officiel transatlantisk forskningsdialog for at fremme og koordinere forskningssamarbejdet og nye initiativer på udvalgte videnskabelige områder, som går videre end de eksisterende strukturer;

96. bemærker, at andre transatlantiske dialoger uden for de officielle aftaler bidrager til at fremme forbindelserne mellem EU og USA; anbefaler, at de transatlantiske dialogers nuværende struktur revideres, og at der undersøges nye lovende områder for øget samarbejde;

Europa-Parlamentets rolle

97. fremhæver, at selv om de opgaver, der er fastlagt i det økonomiske initiativ, først og fremmest vedrører de regulerende myndigheder, kræver opnåelsen af et fuldt integreret transatlantisk marked begge parters lovgivende myndigheders aktive deltagelse; fremhæver, at topmøderne mellem EU og USA bør omfatte relevant parlamentarisk deltagelse for at sikre et parlamentarisk bidrag til denne administrative proces, som styres af de to udøvende magter;

98. kræver, at der afholdes et møde mellem TLD og gruppen på højt plan før hvert topmøde, hvor de kan drøfte relevante økonomiske spørgsmål og navnlig arbejdsprogrammets udvikling;

99. henstiller til, at mindst Parlamentets formand og formandskabet for den amerikanske Kongres bør deltage i det næste topmøde mellem EU og USA, og at Parlamentet og den amerikanske Kongres generelt inddrages i forberedelsen og den faktiske afholdelse af alle kommende topmøder mellem EU og USA;

100. glæder sig over indsatsen for at styrke den transatlantiske lovgivningsdialog mellem Europa-Parlamentet og den amerikanske Kongres, navnlig gennemførelsen af en effektiv "tidlig varslingsmekanisme" og et rapporteringssystem mellem de parlamentariske udvalg på begge sider af Atlanten;

101. anmoder Repræsentanternes Hus om at overveje at nedsætte en permanent delegation for at sikre TLD's kontinuitet; mener endvidere, at der også bør indledes en regelmæssig dialog mellem Parlamentet og det amerikanske Senat;

102. opfordrer sit relevante udvalg til at bruge budgettet for 2007 til at tilvejebringe de nødvendige midler til oprettelse af en permanent stilling for en repræsentant for Parlamentet i Washington DC, som skal sikre korrekt institutionalisering af Parlamentets egne aktiviteter og give mulighed for forbedret kontakt mellem Parlamentet og USA's Kongres;

*

* *

103. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt USA's præsident og Kongres.

[1] Undertegnet på topmødet mellem EU og USA i Madrid.

[2] Fælleserklæring vedtaget på topmødet mellem EU og USA i London.

[3] Undertegnet på topmødet mellem EU og USA i Bonn.

[4] Vedtaget på topmødet mellem EU og USA i Washington.

[5] EUT C 124 E af 25.5.2006, s. 556.

[6] EFT C 34 E af 7.2.2002, s. 359.

[7] EFT C 177 E af 25.7.2002, s. 288.

[8] EFT C 180 E af 31.7.2003, s. 392.

[9] EUT C 69 E af 19.3.2004, s. 124.

[10] EUT C 104 E af 30.4.2004, s. 1043.

[11] EUT C 247 E af 6.10.2005, s. 151.

[12] Undertegnet på topmødet mellem EU og USA i Shannon den 25.- 26. juni 2004.

[13] "Vedtagne tekster", P6_TA(2005)0461.

[14] "Vedtagne tekster", P6_TA(2006)0238.

[15] Daniel S. HAMILTON/Joseph P. QUINLAN (eds.) Deep Integration: How Transatlantic Markets are Leading Globalization Juni 2005; Francisco CABRILLO, Jaime GARCÍA-LEGAZ and Pedro SCHWARTZ, A case for an open Atlantic Prosperity Area, FAES, 2006.

[16] EFT L 71 af 13.3.2001, s. 8.

--------------------------------------------------