1.BAGGRUND

I medfør af artikel 395 i Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem (momsdirektivet) kan Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen give en medlemsstat tilladelse til at indføre særlige foranstaltninger, der fraviger bestemmelserne i dette direktiv, for at forenkle afgiftsopkrævningen eller for at forhindre visse former for momsunddragelse eller momsundgåelse. Da denne procedure indebærer fravigelse af de generelle momsprincipper, skal sådanne fravigelser i henhold til Den Europæiske Unions Domstols faste retspraksis stå i et rimeligt forhold til formålet og være begrænsede i omfang.

Ved brev registreret i Kommissionen den 19. november 2018 anmodede Litauen om tilladelse til at anvende en foranstaltning, der fraviger artikel 193 i momsdirektivet. I overensstemmelse med momsdirektivets artikel 395, stk. 2, underrettede Kommissionen ved brev af 2. april 2019 de øvrige medlemsstater om Litauens anmodning. Kommissionen meddelte ved brev af 3. april 2019 Litauen, at den rådede over alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for at kunne vurdere anmodningen.

I henhold til momsdirektivets artikel 193 påhviler den moms, der skal betales til skattemyndighederne, som hovedregel den afgiftspligtige person, som foretager leveringen af varerne. Formålet med den fravigelse, som Litauen har anmodet om, er at lægge momspligten over på den afgiftspligtige person, der modtager leveringen (den såkaldte ordning for omvendt betalingspligt), hvad angår olieprodukter og additiver. Målet med den fravigelse, der anmodes om, er bekæmpelse af svig.

2.OMVENDT BETALINGSPLIGT

I henhold til momsdirektivets artikel 193 påhviler momsen den person, der foretager den afgiftspligtige levering af varerne eller ydelserne. Formålet med ordningen for omvendt betalingspligt er at lægge afgiftspligten over på den afgiftspligtige person, som leveringen udføres til.

Svig i forbindelse med forsvundne forhandlere opstår, når forhandlere sælger varer eller ydelser og opkræver moms fra deres kunder for derefter at forsvinde uden at afregne den opkrævede moms fra deres kunder med skattemyndighederne. I de værste tilfælde af en sådan momsunddragelse leveres de samme varer eller ydelser flere gange via en såkaldt "karruselordning" (som omfatter varer og ydelser, der forhandles mellem medlemsstater), uden at der betales moms til skattemyndighederne, samtidig med at kunden fratrækker den moms, denne har betalt til leverandøren. Ved at udpege den person, der modtager varerne eller ydelserne, som betalingspligtig for momsen i sådanne tilfælde, kan den indenlandske ordning for omvendt betalingspligt fjerne muligheden for at indlade sig på denne form for skatteunddragelse.

3.ANMODNINGEN

Litauen anmoder i henhold til momsdirektivets artikel 395 om, at Rådet på forslag af Kommissionen giver Litauen tilladelse til at anvende en særlig foranstaltning, som fraviger momsdirektivets artikel 193, hvad angår anvendelsen af omvendt betalingspligt for indenlandske leveringer af olieprodukter (dieselolie og benzin) herunder additiver (fedtsyremethylestere (FAME) og bioethanol).

Ved at udpege den person, der modtager varerne eller ydelserne, som betalingspligtig for momsen, kan den indenlandske ordning for omvendt betalingspligt fjerne muligheden for at indlade sig på visse former for skatteunddragelse, som f.eks. "svig i forbindelse med forsvundne forhandlere".

Litauen har anført, at indførelsen af fravigelsen er nødvendig for at bekæmpe svig i sektoren for olieprodukter. Disse produkter købes fra afgiftspligtige personer i andre medlemsstater, og før de leveres til detailhandlende eller direkte til forbrugerne, gennemføres flere transaktioner i kæden mellem forsvundne forhandlere, som ikke indbetaler den skyldige moms til statsbudgettet. Ifølge Litauen handles omkring 5-6 % af benzin og dieselolie svigagtig på det litauiske marked, hvilket medfører svindel for ca. 20 mio. EUR om året, der unddrages det litauiske statsbudget.

4.KOMMISSIONENS HOLDNING

Når Kommissionen modtager anmodninger i henhold til artikel 395, undersøger den disse anmodninger for at forvisse sig om, at de grundlæggende betingelser for at imødekomme dem er opfyldt, dvs. at den foreslåede særlige foranstaltning forenkler procedurerne for afgiftspligtige personer og/eller skatteforvaltningen, eller at forslaget forhindrer visse typer af momsunddragelse eller momsundgåelse. I den forbindelse har Kommissionen altid anvendt en restriktiv og forsigtig tilgang for at sikre, at fravigelserne ikke underminerer det almindelige momssystem, og at de er af begrænset omfang, nødvendige og rimelige.

Enhver fravigelse af systemet med betalinger over flere omgange må være sidste udvej og en nødforanstaltning, og der skal stilles garantier for fravigelsens nødvendige og usædvanlige karakter.

På denne baggrund mindes der om, at det er Kommissionens politik kun at overveje fravigelser med hensyn til ordningen for omvendt betalingspligt, når de pågældende varer ikke kan nå frem til den endelige forbruger, en upålidelig betalingspligtig person erstattes med en mere pålidelig, og der ikke er risiko for, at svig flyttes til detailhandelen eller til andre medlemsstater, der ikke anvender ordningen.

For det første skal det bemærkes, at hvis der indføres omvendt betalingspligt, er der en tendens til, at svindelen bevæger sig længere ud i leverandørkæden (til detailniveauet). Det skyldes, at forhandleren køber produkterne uden moms og kan forsvinde med det momsbeløb, der opkrævet fra kunden for den efterfølgende leverance. På grund af det store antal forhandlere i detailleddet vil dette være endnu vanskeligere at kontrollere.

For det andet skal det bemærkes, at benzin og dieselolie er forbrugsvarer, som er særligt følsomme over for prisændringer hos forbrugere/købere, der er parate til at bevæge sig over grænsen for at opnå den bedste pris. På grund af prisfølsomheden i markedet, er der risiko for, at svig flyttes til nabomedlemsstaterne. Indførelsen af omvendt betalingspligt giver uærlige forhandlere fra nabomedlemsstater et incitament til at købe momsfri benzin i Litauen, som så ville kunne videresælges i de øvrige medlemsstater. Nabomedlemsstaterne vil ikke blive underrettet om, at uærlige forhandlere indfører momsfri benzin til deres område.

Desuden er en fravigelse af de almindelige bestemmelser under alle omstændigheder ikke en langsigtet løsning, og den kan heller ikke erstatte passende kontrolforanstaltninger for sektoren og afgiftspligtige personer. Litauen har indført en række kontrolforanstaltninger, og nogle af dem har syntes effektive. Reglerne for handel med olieprodukter er blevet strammet op, og forhandlere skal nu være i besiddelse af en licens. Det ser ud til, at der i 2017 var 71 virksomheder med en sådan engroslicens, så det burde være muligt for Litauen at kontrollere et så begrænset antal forhandlere.

Der kan stadig træffes andre foranstaltninger, som f.eks. en bedre kontrol med refusionskrav, herunder kontrol af forretningslokaliteter, lade den forsvundne forhandlers kunde hæfte solidarisk, hvis denne vidste eller burde have vidst, at han deltog i en transaktion i forbindelse med momssvig osv.