KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 14.07.1998 
KOM(1998) 446 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL EUROPA-PARLAMENTET OG MINISTERRÅDET 
'DEN AUDIOVISUELLE POLITIK - DEN VIDERE UDVIKLING" 

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL EUROPA-PARLAMENTET OG MINISTERRÅDET 
"DEN AUDIOVISUELLE POLITIK - DEN VIDERE UDVIKLING1 
1. INDLEDNING 
1.1. I det forløbne år har Kommissionen taget den audiovisuelle politik som 
helhed op til overvejelse. Dette er sket gennem en række tiltag, bl.a.: 
- Afholdelse - i forbindelse med det luxembourgske formandskab - af et 
seminar på højt plan om emnet "digital transmission"1; 
- Oprettelse af en gruppe på højt plan om den fremtidige av-politik, under 
forsæde af kommissær Marcelino Oreja2; 
- Afholdelse - i forbindelse med det britiske formandskab - af en europæisk 
audiovisuel konference med titlen "Udfordringer og muligheder i den 
digitale tidsalder"3. 
1.2. Sideløbende hermed blev der i den grønbog, Kommissionen vedtog den 3. 
december 1997, foretaget en analyse af konvergensen mellem 
telekommunikationssektoren, mediesektoren og informations­
teknologisektoren4. Derefter blev der foretaget omfattende høringer af 
repræsentanter for de pågældende sektorer og af medlemsstaterne. Svarene 
herpå og resultaterne er i øjeblikket til behandling med henblik på en 
opfølgning. Europa-Parlamentet forvenes at afgive sin udtalelse i oktober 
1998. 
Seminaret fandt sted den 17. og 18. november og referatet herafer offentliggjort. 
Gruppens endelige rapport, som vil blive stillet til rådighed for Europa-Parlamentet og Rådet, 
forventes godkendt i juli 1998. 
Konferencen blev afholdt i Birmingham den 6.-8. april 1998. Adskillige medlemmer af Europa-
Parlamentet deltog, og formanden for Udvalget om Medier og Kultur holdt en af de afsluttende taler. I 
Rådet havde ministrene den 28. maj 1998 en debat om resultater og opfølgning på grundlag af et 
dokument fra formandskabet, og der blev vedtaget en række konklusioner (se nedenfor). 
KOM(97)623af3.12.1997. 
4 
1.3. Et yderligere tiltag er midtvejsevalueringen af MEDIA Il-programmct 
(Foranstaltninger til udvikling af den europæiske audiovisuelle industri). 
Dette femårige program vil være halvvejs gennemført den 30. juni 1998. De 
beslutninger fra Europa-Parlamentet og Rådet, som programmet er baseret på, 
fastslår, at Kommissionen inden for seks måneder efter den nævnte dato skal 
forelægge en evalueringsrapport, der om nødvendigt er ledsaget af forslag.5 
1.4. Den 28. maj 1998 vedtog Rådet efter en debat om resultaterne af den 
audiovisuelle konference i Birmingham og om udsigterne for den fremtidige 
av-politik en række konklusioner, hvormed Kommissionen og det østrigske 
formandskab opfordres til at følge Birmingham-konferencen op og udnytte 
forskellige muligheder, bl.a.: 
• den planlagte midtvejsevaluering af MEDIA II, som skulle gøre 
det muligt at finde frem til, hvorledes man kan skabe en stærk og 
konkurrencedygtig programindustri med hensyntagen til 
kulturforskellene i Europa og til de særlige vilkår i områder med 
mindre udbredte sprog. (Rådet bemærkede også, at branchen 
havde udtrykt interesse for at få oprettet finansielle instrumenter, 
der kan tiltrække privat kapital, og for at fremme europæiske 
produktioners udbredelse på markeder i tredjelande); 
• høringen om Kommissionens grønbog om konvergens, som 
skulle sætte Kommissionen i stand til at opstille den annoncerede 
handlingsplan i slutningen af 1998, under hensyntagen til de 
eksisterende lovgivningsmæssige rammer og til behovene for 
udvikling af digitale tjenester, efterhånden som de opstår. 
1.5. Formålet med nærværende meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet er -
med henblik på en politisk debat i Parlamentet og Rådet - at forelægge 
Kommissionens foreløbige konklusioner om den ovenfor nævnte evaluering 
af av-politikken og om dens forventninger til den videre udvikling. 
Meddelelsen beskæftiger sig hovedsagelig med aspekterne vedrørende 
støttemekanismer, specielt det fremtidige MEDIA li-program, og med en ny 
udformning af Kommissionens forslag med henblik på at tiltrække mere 
privat kapital til den audiovisuelle produktion6. Det er relevant at fokusere 
herpå fordi: 
- Birmingham-konferencen bekræftede, at MEDIA li-programmet er godt i 
gang med at opfylde de formål, der blev fastsat i 1995, og at det har bevist, 
at det er et væsentligt element i Fællesskabets audiovisuelle strategi. Det 
kan imidlertid blive nødvendigt for Kommissionen at foreslå visse 
justeringer i lyset af evalueringsrapporten og af de løbende konsultationer, 
s Artikel 7, stk. 4, og artikel 6, stk. 4, i henholdsvis afgørelse 95/563/EF og 95/564/EF. 
ft Kommissionens forslag om en Europæisk Garantifond K()M(95) 546 er fortsat aktuelt, men har ikke 
opnået den krævede enstemmighed i Rådet. 
der finder sted, f.cks. i gruppen på højt plan, samt på baggrund af de 
politiske retningslinjer, der vil fremstå i Parlamentet og Rådet som et 
resultat af denne meddelelse (hovedafgørelsen om MEDIA II er baseret på 
artikel 130 i EF-traktaten og kræver derfor enstemmighed); 
- Birmingham-konferencen bekræftede, at der er behov for et specifikt EU-
finansieringsinstrument til at fremme investeringen i den audiovisuelle 
produktion (et område, der i øjeblikket ikke er omfattet af MEDIA II) og til 
at fremme andre projekter, f.eks. en tildeling af priser til europæisk film, 
som kunne få en tilsvarende formidlende betydning som uOscar"-
ceremonien i USA; 
- de fremtidige lovgivningsmæssige spørgsmål vil i vid udstrækning blive 
behandlet som led i processen omkring grønbogen om konvergens; 
nærværende meddelelse vil derfor kun tage disse aspekter op i det omfang, 
det er nødvendigt for at give et samlet billede af situationen. 
Der skal mindes om, at i kraft af resultaterne af forhandlingerne inden for 
Uruguay-runden, som førte til vedtagelsen af den almindelige overenskomst 
om handel med tjenesteydelser (GATS), står det Fællesskabet og dets 
medlemsstater frit for at gennemføre deres egne politikker for udvikling af av-
sektoren. Kommissionen har for nylig haft lejlighed til at bekræfte sin 
beslutning om at fastholde denne ret7. 
2. ØKONOMISKE TENDENSER 
2.1. Denne meddelelse har ikke til formål at give en udtømmende analyse af 
tendenserne inden for sektoren. De er i vid udstrækning blevet præsenteret og 
debatteret under evalueringsprocessen, specielt i rapporterne med henblik på 
Birmingham-konferencen og i konklusionerne fra de fire arbejdsgrupper. Et af 
de karakteristiske træk ved av-industrien er dens evne til hurtig ekspansion, 
specielt på baggrund af nye teknologier. Selve dens natur gor t\cn til en 
industri med en særlig stærk kulturel indvirkning. Det er desuden en industri 
med et betydeligt økonomisk potentiale. Dette potentiale fremgår klart af den 
bemærkelsesværdige stigning i antallet af tv-kanaler, som begyndte selv inden 
fremkomsten af digital transmission. En undersøgelse af de fremtidige 
audiovisuelle markeder, som blev gennemført for Kommissionen i 1997, 
anslog, at industriens samlede indtægter ville være steget med 70% ved år 
20058. 
2.2. Dette potentiale bekræftes af nylige undersøgelser om beskæftigelsen inden 
for av-industrien. I et dokument fra Kommissionen9 anslås antallet af direkte 
7 Se meddelelsen om det nye transatlantiske marked - KOM(98) 125, D.,10., (i). 
8 Norcontel : "Economic implications of New Comunication Technologies on the Audiovisual 
Markets". 
9 Arbejdsdokument fra Kommissionen - SI-K( 1998) 837 al" 14.5.1998. 
3 
beskæftigede inden for film- og tv-sektorerne i EU til 1 mio. I samme 
dokument understreges det, at arbejdspladserne inden for kræver højt 
kvalificeret arbejdskraft, og det konkluderes, at sektorens dynamik indadtil og 
udadtil, hvis den udnyttes fuldt ud, vil være en stadig mere betydelig kilde til 
jobskabelse. Potentialet inden for av-industrien er også blevet bekræftet i 
USA gennem en undersøgelse offentliggjort i april 1998 om 
"Underholdningsindustriens økonomiske betydning i Californien"10. 
Sådanne oplysninger er specielt vigtige på baggrund af den store betydning, 
jobskabelsen i EU tillægges på højeste niveau, hvilket også blev bekræftet på 
beskæftigelsestopmødet i Luxembourg. De er særlig relevante for de 
beslutninger, der blev truffet af dette ekstraordinære Europæiske Råd, specielt 
beslutningen om udvikling af faglig uddannelse, som er af afgørende 
betydning for den økonomiske vækst og for en forbedring af levestandarden. 
Disse oplysninger er også med til at bekræfte, at arbejdspladserne inden for 
sektoren må betragtes som stabile. I Kommissionens meddelelse om 
fællesskabspolitikker til støtte for beskæftigelsen", som blev udarbejdet med 
henblik på Det Europæiske Råds møde i Cardiff, understregede 
Kommissionen, hvor stor betydning det har at sikre, at de nye muligheder, 
som digitaliseringen skaber, udnyttes bedst muligt, med særlig henvisning til 
behovet for offentlig støtte for at kunne lette adgangen til finansiering og for 
at kunne forbedre de uddannelsesmæssige aspekter. 
2.3. Ifølge ovennævnte amerikanske undersøgelse skyldtes eksplosionen i 
efterspørgslen efter audiovisuelle programmer den drastiske forøgelse af 
afsætningsmulighederne, der er opstået gennem bl.a. de store 
biografkomplekser, de mange tv-kanaler samt videobåndoptageren. En 
tilsvarende vækst har fundet sted i Europa. F.eks. steg antallet af biografbesøg 
(748 mio.) med 6,6% og nåede det højeste niveau siden 1984 takket være 
både udviklingen inden for biografkomplekser og europæisk films stigende 
succes på visse af de vigtigste hjemmemarkeder12. Den seneste forskning 
viser, at antallet af besøg vil stige med yderligere 30% i løbet af de næste fem 
ar 13 
10 "State of the Industry: the Economic Impact of the Entertainment Industry on California", Motion 
Picture Association of America (M.P.A.), april 1998. Undersøgelsen viste, at beskæftigelsen inden for 
underholdningsindustrien fra 1992 til 1996 steg med 38% - dvs. syv gange hurtigere end den samlede 
californiske økonomi. Sektoren tegnede sig for over 450 000 arbejdspladser (226 000 direkte, resten 
indirekte). Det konkluderes, at "spørgsmålet nu er, om den fremtidige økonomiske aktivitet, som en 
sådan vækst medfører, vil komme til udtryk i Californien eller andetsteds. En fortsat offentlig indsats 
til fordel for ekspansion inden for underholdningsindustrien er vigtig for at sikre, at industrien fortsat 
kan generere arbejdspladser, lønninger, skatter og andre økonomiske fordele for Californien." 
Californiens guvernør har vist sig positivt indstillet over for undersøgelsens resultater. 
il KOM(1998) 354 af 3.6.1998. 
12 Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område, Årbog 1998. 
13 "Cinemagoing in Europe", Dodona Research, maj 1998. 
2.4. Dette viser betydningen af en produktionsstrategi, der er baseret på 
distribution. Den amerikanske industri har udviklet sig til at mestre både 
produktion og distribution. I Europa gælder det derimod, at medens 
produktionen er sund i kvantitativ henseende, så lader den europæiske 
filmindustris evne til at distribuere produkterne meget tilbage at ønske. I 1996 
blev der produceret 669 film (412 nationale produktioner, 242 
koproduktioner) i sammenligning med 421 i USA og 279 i Japan14. Men 
europæisk film har betydelige vanskeligheder med selve distributionen, 
specielt uden for hjemmemarkedet. Eksportraten inden for EU (dvs. antallet af 
tilskuere fra ikke-nationale markeder set i forhold til antallet af tilskuere fra 
EU som helhed, inklusive hjemmemarkedet) er ringe for Tyskland (8,8%), 
Frankrig (16,2%) og Italien (27,9%). Derimod opnåede britisk film to 
tredjedele af sine tilskuere gennem eksport til andre EU-lande15. Paradoksalt 
nok har britisk film meget større vanskeligheder med at distribuere inden for 
selve Det Forenede Kongerige, hvor amerikanske distributører dominerer 
markedet (i 1997 delte de fem største amerikanske distributører 78% af de 
samlede biografbesøg i Det Forenede Kongerige)16. Som helhed er EU's 
handelsunderskud over for USA i stadig hurtigere stigning, fra en stigning på 
11% i 1995 til 18% i 1996. Den negative handelsbalance for film, tv-
programmer og video udgjorde samlet 5,6 mia. $ i USA's favør i 199617. I 
1996 tjente den amerikanske filmindustri mere på udenrigsmarkedet (12 095 
mio. $) end på hjemmemarkedet (9 083 mio. $)18. Disse nyere tal viser, 
hvilket potentiale der er ved en velfungerende integreret audiovisuel 
produktions-Mistributionsindustri, et potentiale, der endnu ikke er 
udnyttet i Europa. Tallene kan kun understøtte den stærke opfordring, 
der blev fremsat på den audiovisuelle konference i Birmingham, om øget 
offentlig støtte til industrien i Europa, og de understreger, at det er 
nødvendigt at bevæge sig fra produktionsstyrede og opdelte strukturer til 
en distributionsstyret integreret strategi. 
3. RESULTATERNE AF DEN AUDIOVISUELLE KONFERENCE I BIRMINGHAM 
De fire arbejdsgrupper19 under konferencen fremkom hver især med vigtigt 
materiale til fastlæggelse af retningslinjer for den fremtidige av-politik, og dette 
14 EUROSTAT "Den audiovisuelle sektor i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde i 
1990'erne" - Statistics in Focus 98/2 af 10.2.1998. 
15 Kilde: Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område, tal for 1997. 
16 "A Bigger Picture: the Report of the Film Policy Review Group", Department of Culture, Media and 
Sports, marts 1998. 
17 Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område, Årbog 1998.. 
18 Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område, Årbog 1998. 
19 AGI "Beskæftigelse og jobskabelse inden for av-industrien" 
AG2 "Europæisk støtte til udvikling af av-industriens konkurrenceevne" 
5 
materiale studeres nøje af Kommissionens tjenestegrene. Arbejdsgruppernes 
konklusioner opsummeres i bilag I. 
I relation til nærværende meddelelse skal det imidlertid understreges, at 
arbejdsgruppe II anbefalede at styrke MEDIA 11-programmet, idet det vigtigste 
formål hermed skulle være at opnå de strukturelle ændringer, der er nødvendige for 
at sikre, at den europæiske av-industri bliver konkurrencedygtig på verdensplan, 
samtidig med at den kan bidrage til at bevare den kulturelle mangfoldighed i 
Europa. Det blev specielt anbefalet at fokusere på automatiske støtteordninger for 
distribution, at lægge vægt på udvikling og at fremme eksport. 
Arbejdsgruppe III fremkom med en række henstillinger, herunder at det er 
nødvendigt gradvis at ændre lovgivningen, samtidig med at man bevarer en 
sektorspecifik lovgivning, og at fastholde en sondring mellem infrastruktur og 
indhold. Andre vigtige henstillinger vedrørte public service-funktioner 
(medlemsstaterne burde definere deres public service-forpligtelser og sikre finansiel 
gennemsigtighed). Endvidere anførtes det, at det er nødvendigt at sikre åbne 
"gateways" specielt i relation til systemer til adgangsstyring, og at det vil være 
nyttigt med en selvregulering for så vidt angår online-tjenester. 
Ud over arbejdsgruppernes resultater blev der fremsat to andre forslag på 
konferencen: 
- Den europæiske audiovisuelle industri har brug for et "udstillingsvindue", som 
kan medvirke til at fremme dens udvikling. Det er denne funktion, "Oscar"- og 
"Emmy"-uddelingerne opfylder for henholdsvis film- og tv-produktionen i USA. 
Idéen, som Kommissionens formand Jacques Santer tilsluttede sig i sin 
åbningstale i Birmingham, har vakt betydelig interesse. Den blev drøftet på 
mødet i Rådet den 28. maj på grundlag af et papir forelagt af den italienske 
delegation. Kommissionen blev opfordret til at gå videre med tanken i tæt 
samarbejde med branchen. 
- Konferencen viste, at der var behov for - på mere regelmæssig basis end en bred 
konference hvert fjerde år - at rådføre sig med industrien og andre interesserede 
parter (som f.eks. seersammenslutninger) om udviklingen i politikken, om end 
ved arrangementer af et mindre omfang. Sådanne regelmæssige konsultationer 
kunne finde sted ved, at der blev oprettet en formel høringsmekanisme, som 
skulle fungere under Kommissionens auspicier, idet mødernes hyppighed skulle 
afhænge af, hvor tvingende spørgsmål der afventede behandling. 
Opfølgningsarbejdet bør går i to retninger: 
- etablering af støttemekanismer; 
- revision af de lovgivningsmæssige rammer. 
AG 3 "De rette lovgivningsmæssige rammer for en kreativ medieøkonomi" 
AG4 "Intellektuel ejendomsret". 
4. ETABLERING AF STØTTEMEKANISMER 
4.1. (ienncmgangen af den audiovisuelle politik har ført til en række klare 
konklusioner, når det gælder de fremtidige retningslinjer for europæiske 
støttemekanismer for industrien. Analyserne viser - og dette blev bekræftet på 
konferencen i Birmingham - at industrien i stigende grad er karakteriseret af 
en opsplitningen mellem et mindre antal virksomheder med rigelig kapital, 
som kontrollerer de elektroniske overførselssystemer, og som bevæger sig 
imod integration på europæisk plan, og på den anden side en europæisk 
produktions- og distributionssektor, som fortsat er opsplittet og uden den 
fornødne kapital. Denne situation skaber tvivl om, hvorvidt Europa er i stand 
til at leve op til den hastige udvikling i nye distributionsveje gennem en 
rigelig og varieret program forsyning. Behovet for at beskytte og fremme 
Europas kulturelle mangfoldighed er blevet understreget. Der er bred enighed 
om, at EU-politikkerne og de nationale politikker bedst kan supplere hinanden 
ved, at der på EU-plan lægges større vægt på industrielle og strukturelle 
målsætninger, og på nationalt plan på kulturelle målsætninger. Det er 
nødvendigt, at Fællesskabet fortsat tager hensyn til de specifikke behov i 
lande med en lav audiovisuel produktionskapacitet og/eller et begrænset 
geografisk og sprogligt område. Den almindelige holdning, som også blev 
bekræftet af den anerkendelse, som branchen gav MEDIA li-programmet i 
Birmingham, er, at programmet er godt på vej til at opfylde de målsætninger, 
der blev fastlagt i 1995. Branchefolkene understregede imidlertid, at hvis 
programmet skal have en betydelig langsigtet indvirkning på strukturerne 
inden for den europæiske av-industri, er det nødvendigt at styrke det 
betydeligt. 
4.2. Kommissionen er enig i den holdning, der kom til udtryk på konferencen i 
Birmingham, nemlig at det er vigtigt at styrke de automatiske ordninger, 
specielt for distribution (biograf, tv, video) af europæiske produktioner. 
Automatiske ordninger er tæt knyttet til succes på markedet og derfor mere 
effektive til at opnå strukturelle forbedringer end selektive ordninger20. Som 
omtalt ovenfor i afsnittet om økonomiske tendenser er det nødvendigt med 
strukturmæssige forbedringer, hvis Europa skal kunne opnå den 
markedssucces, dets produktionspotentiale giver mulighed for gennem en 
effektiv distribution af produkterne, især på andre markeder end 
hjemmemarkedet. Automatiske ordninger er også mere 
omkostningsbesparende at administrere. Ordninger for automatisk støtte 
findes på nationalt eller regionalt plan i 11 europæiske lande. F.eks. tegner de 
sig for 71% af den samlede støtte i Frankrig og for 47% i Spanien21 (det skal 
20 Automatiske ordninger er ordninger, hvor finansiel støtte (tilskud, lån mv.) automatisk tildeles en 
producent (eller distributør), enten for den enkelte film eller for en række af film (eller programmer), 
på grundlag af et antal objektive kriterier. Eksempel: når en film opnår en mio. tilskuere, udløser 
ordningen en støtte på f.eks. I ECU pr. tilskuer; derved vil produktions-/distributionsselskabet opnå I 
mio. ECU til at investere i produktion af en ny film. De automatiske ordninger belønner succes. 
!l "lin komparativ analyse af nationale støttemekanismer". Det Europæiske Observationsorgan for tiet 
Audiovisuelle Område/Centre National du Cinéma, maj 1998. 
bemærkes, at Kommissionen den 3.6.1998 godkendte den franske ordning 
under henvisning til EF-traktatcns artikel 92, stk. 3, litra d). 
4.3. MEDIA li-programmet (distributionsdelen) omfatter også en automatisk 
tilskudsordning. Da formålet er at fremme cirkulationen af europæiske film i 
Europa, ydes tilskuddet på grundlag af antal tilskuere til film uden for det 
nationale territorium. Ordningen omfatter en "positiv diskriminerings"-
mekanisme, som skal kompensere for den omstændighed, at mindre 
medlemsstater normalt producerer færre film. 
Ordningen blev indført for en prøveperiode af 2 år og har vist sig at være en 
succes22. Forlængelse af ordningen og interne omfordelinger af ressourcer 
mellem MEDIA'S selektive og automatiske ordning kan besluttes på grundlag 
af et forslag fra Kommissionen til det udvalg, der er oprettet i henhold til 
Rådets afgørelse 95/565/EF, artikel 5. Imidlertid kan ordningens rækkevidde 
kun udvides på grundlag af et forslag fra Kommissionen lil Europa-
Parlamentet og Rådet om en afgørelse, der ændrer afgørelse 95/563/EF (i 
øjeblikket finder den automatiske ordning kun anvendelse på biograffilm, men 
det vil være ønskeligt at udvide den til at omfatte andre former for 
indholdsdistribution, specielt video og tv). Desuden vil tildelingen af øgede 
bevillinger til ordningen afhænge af budgetmyndighedens holdning ved den 
årlige budgetprocedure. På baggrund af resultaterne af den omfattende høring, 
der hidtil er foretaget, mener Kommissionen, at et sådant forslag kan være 
nødvendigt for at sikre, at MEDIA li-programmet kan opfylde de strukturelle 
målsætninger, der er fastsat for det. Under alle omstændigheder bør den 
nødvendige forøgelse af støtten til distribution gennem MEDIA II ikke opnås 
på bekostning af støtten til udvikling23 og uddannelse, idet begge disse 
aspekter er af afgørende betydning for industriens kapacitet til at producere 
film og andre audiovisuelle værker med et potentiale for international succes. 
4.4. Branchefolkene gav på konferencen i Birmingham udtryk for stor interesse for 
oprettelsen af et finansieringsinstrument, der kan tiltrække privat kapital til 
europæisk audiovisuel produktion. Der henvises dermed til Kommissionens 
forslag til en europæisk garantifond24, som blev modtaget med entusiasme ai' 
22 For 1997 angav 123 distributører i alt 29,5 mio. biografbesøg for 245 film. De europæiske 
distributører genererede dermed en potentiel støtte på 8,6 mio. ECU, som kan geninvesteres i 
distribution eller produktion af nye film inden slutningen af 1998 (pr. 30. maj 1998 er der allerede 
investeret 4 mio. ECU). 
For 1998 angav distributørerne 54 mio. besøg, hvilket betegner en stigning på 86% i antallet af 
tilskuere til ikke-nationale europæiske film. Den potentielle støtte, som genereres til fordel for 
europæiske distributører anslås til 9,5 mio. ECU, som vil være til rådighed for geninvestering indtil 
udløbet af 1999. 
23 Inden for av-industrien betegner "udvikling" det stadium i et audiovisuelt værks livscyklus, som ligger 
inden den egentlige produktion. Det omfatter specielt den afgørende aktivitet manuskriptskrivning 
(herunder manuskriptbearbejdelse og omskrivning af udkast) såvel som udarbejdelse af arbejdsplaner, 
fremskaffelse af midler til finansiering af produktionen samt strategier for markedsføring. Alt dette er 
med til at bestemme produktionens potentiale (eller det modsatte) for international distribution. 
24 Se fodnote 6. 
av-industrien, Europa-Parlamentet og de fleste af medlemsstaterne, men som 
ikke har kunnet opnå den nødvendige enstemmighed i Rådet. Imidlertid 
mener Kommissionen, at selv de medlemsstater, som ikke kunne tilslutte sig 
det flertal, der var for dets forslag, gav udtryk for tilstrækkelig interesse i det 
principielle i forslaget (et fællesskabsinstrument, som skal tiltrække flere 
investeringer fra den private sektor til produktionen af europæiske værker 
med et internationalt salgspotentiale), således at tanken ikke uden videre bør 
afvises. Samtidig med, at forslaget om en europæisk garantifond opretholdes, 
bør der undersøges nye muligheder i forbindelse med revisionen af MEDIA 
II. En af de lovende muligheder er den såkaldte "securitisations"-ordning. I 
det væsentlige er dette en metode til at sikre finansiering af produktion 
gennem opnåelse af forskud fra finansieringsinstitutter på de kommende 
indtægter fra en række af film (se bilag II). 
Kommissionen vil fortsætte sin undersøgelse af, i hvilket omfang sådanne 
ordninger er gennemførlige, og af muligheden af at anvende de 
eksisterende mekanismer, såsom Den Europæiske Investeringsfond og 
garantifaciliteten for små og mellemstore virksomheder.25 
4.5. Et yderligere strategisk behov, som er fremgået afhøringerne, er behovet for 
en større indsats med henblik på at fremme europæiske film og audiovisuelle 
programmer på ikke-europæiske markeder. MEDIA li-programmet har 
allerede støttet den kollektive deltagelse af europæiske producenter ved nogle 
begivenheder på nogle af de vigtige ikke-europæiske markeder (Toronto, 
Hongkong, Los Angeles) og ved en række europæiske begivenheder rettet 
mod eksportmarkeder (f.eks. MIDIA i Madrid). Ud over behovet for støtte til 
sådanne traditionelle salgsfremmende foranstaltninger har konsultationerne 
vist, at der er behov for mere strukturelt orienterede foranstaltninger, såsom: 
- en eksportgarantiordning til dækning af risici i forbindelse med 
markedsføring af europæiske produktioner på markeder i tredjelande; 
- en forsikrings-/låneordning for oprettelse af salgs- og 
distributionskontorer på visse markeder af central betydning (f.eks. Nord-
og Sydamerika); 
- oprettelse af en database vedrørende de vigtigste eksterne markeder til 
brug for europæiske eksportører26. 
Kommissionen vil arbejde videre med disse idéer i forbindelse med 
revisionen af MEDIA II. 
4.6. Under ovenstående afsnit 3 omtales behovet for en prisuddeling, som kan 
fremme udviklingen inden for den europæiske av-industri. Kommissionen vil 
25 Se KOM(98) 222 af 7.4.1998 "Fremme af iværksætterånden i EU: prioriterede områder for det 
fremtidige arbejde", punkt 2.4 "Lettere adgang til kapital". 
26 Det er klart, at disse foranstaltninger skal være forenelige med Fællesskabets internationale 
forpligtelser (WTO/G ATS) 
gå videre med denne tanke i de kommende måneder og rapportere tilbage til 
Rådet. Det kan allerede fastslås, at et sådant arrangement bør være ledet, 
organiseret og finansieret af den pågældende industri. Fællesskabet ville 
imidlertid kunne spille en vigtig rolle som katalysator. Konkrete forslag hertil 
bør fremsættes i forbindelse med revisionen af MEDIA I I-programmet, og det 
samme gælder forslag til at indføre et fast juridisk grundlag for de 
eksisterende salgsfremmende aktiviteter (såsom støtte til filmfestivaler). 
4.7. Der er således et klart behov for at styrke Fællesskabets støtteordninger for 
udviklingen af av-industrien. De omfattende konsultationer har allerede anvist 
forskellige veje hertil. Formålet med at give et oversigt over disse i denne 
meddelelse er at skaber et grundlag for en politisk debat i Rådet og 
Parlamentet, inden Kommissionen fremkommer med konkrete forslag. Det 
vigtigste ved Kommissionens fremgangsmåde, set ud fra el institutionelt 
synspunkt, er, at der indgår både en styrkelse af de eksisterende ordninger og 
nye foranstaltninger i den revision af MEDIA 11-programmet, som vil blive 
forelagt i slutningen af 1998. Kommissionen vil også sikre, at der opnås størst 
muligt udbytte af komplementariteten mellem MEDIA II og de øvrige 
relevante fællesskabsprogrammer, såsom det femte rammeprogram for 
forskning og udvikling (teknologiprogrammet for informationssamfundet) og 
INFO 2000. 
5. DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE RAMME 
5.1. Selv om den lovgivningsmæssige ramme regelmæssigt bør revideres og 
eventuelt tilpasses, er det Kommissionens holdning, at behovet for juridiske 
rammer for av-industrien allerede som helhed er sikret på EU-plan gennem en 
række direktiver (og i et enkelt tilfælde en henstilling), som enten er vedtaget 
for nylig eller stadig befinder sig i lovgivningsprocessen og afventer 
fuldstændig gennemførelse. Det drejer sig om: 
- Det nye direktiv om "fjernsyn uden grænser", som trådte i kraft den 30. 
juli 1997, og som skal være gennemført i den nationale lovgivning senest 
den 30. december 199827; den første evalueringsrapport om direktivet skal 
foreligge i 2001; 
- Direktivet om samordning af visse bestemmelser vedrørende 
ophavsrettigheder og ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med 
radio- og tv-udsendelse via satellit og viderespredning pr. kabel, som 
skulle være gennemført i national lovgivning den 1. januar 1995; den første 
evalueringsrapport om direktivet skal foreligge senest den 1.1.200028; 
27 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/36/EF om ændring af Rådets direktiv 89/552/EOF om 
samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrorende udovelse af 
tv-spredningsvirksomhed - EFT L 202 af 30.7.1997, s. 60. 
28 Rådets direktiv 93/83/EØF - EFT L 248 af 6.10.1993, s. 15. 
10 
Iiiropa-Parlamcnlcls og Rådets direktiv om tredje ændring al direktiv 
K VI K'VI'.t )l om en inloimalionsproccduie [\\<\\ hensyn td tekniske 
standarder og forskrifter, som Mcv vedlaget den .V). juni P>W\ og son» 
udvider de mekanismer for lovgivningsmæssig gennemsigtighed, som blev 
indfort i 19X3, til også at omfatte "informationssamfundets tjenester"; 
- Forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om retlig beskyttelse 
af adgangsslyrede og adgangsstyrende tjenester, hvortil Rådet vedtog en 
tælles holdning den 29. juni 1998™; 
- Direktivet om standarder for transmission af tv-signaler31, som om kort tid 
vil blive behandlet i den første gennemførelsesrapport, hvor der vil blive 
lagt særlig vægt på den digitale udvikling. Spørgsmålet om eventuelle 
ændringer med hensyn til direktivets rækkevidde indgår allerede i 
konsultationerne omkring grønbogen om konvergens. 
- Forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om harmonisering af 
visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i 
informationssamfundet32. 
5.2. Denne række af direktiver og direktivforslag, som er baseret på veletablerede 
indre marked-prineipper, blev den 28. maj 1998 suppleret med Rådets 
henstilling "om forøgelse af konkurrenceevnen for europæiske audiovisuelle 
tjenestet og informationstjenester gennem fremme af nationale rammer, der har 
til formål at opnå en sammenlignelig og effektiv beskyttelse af mindreårige og 
den menneskelige værdighed"*1. Henstillingen betegner et vigtigt stadium i 
udviklingen, idel den er den første fællesskabsretsakt, som omhandler 
indholdet af onlinc-informationsljenester, specielt tjenester, der er tilgængelige 
via Internet, og fordi den er baseret på selvregulering. ^ 
J.J. Det fremgår af ovenstående, at der allerede findes en omfattende EU 
lovgivning for av-sektoren, som er baseret på det grundlæggende indre 
marked-princip om frihed til at levere tjenesteydelser over grænserne, og som 
tager højde for de krav, der må stilles til en aktivitet, som består i 
kommunikation til offentligheden. I forbindelse med grønbogen om 
konvergens foregår der overvejelser om, hvilke; fremtidige forslag der vil være 
nødvendige for at sikre, at den lovgivningsmæssige ramme er fremmende for 
:" KOM(%) 392. 
,0 KOM(97) 356. 
11 F.iiropa-ParlameiilclsoiAUiulelMliiekliv-OV-t?'!:!' ITT 1.2X1 af 23.1 I 1995, s. 51. 
v- KOM(97)628 al 10.12.1997. 
•*•' KOM(570) - d<:n af Kadet vedtagne tekst er endnu ikke offentliggjort. 
u Som supplement til henstillingen har Kommissionen fremlagt et forslag til Rådets beslutning om en 
flerårig EF-handlingsplan til fremme af sikker anvendelse af Internet. 
11 
markedsudviklingen, samtidig med at der tages hensyn til offentlighedens 
interesser, uden at dette berører hverken gennemførelsen ai' den eksisterende 
fællesskabslovgivning eller de initiativer, der er på vej35. Disse overvejelser 
vedrører også overgangen fra analog til fuldstændig digitaliseret transmission 
(af tv og radio) i Europa. Kommissionen har til hensigt i nær fremtid at 
udsende en rapport med en oversigt (»ver svarene på horingen om 
grønbogen samt endnu en meddelelse - i slutningen af 1998, dvs. efter at 
have modtaget Europa-Parlamentets udtalelse - med en fuldstændig 
analyse og eventuelle konkrete forslag til opfølgning af grønbogen. 
5.4. Som det blev bekræftet pa av-konferencen i Birmingham, kræver udviklingen 
af den audiovisuelle sektor ikke noget større lovgivningsmæssigt initiativ på 
kort sigt. De fremtidige rammer indgår i øjeblikket i den brede høring om 
grønbogen orn konvergens. Del er for tidligt al drage nogen konklusioner af 
denne proces, specielt med hensyn til om og hvordan denne ramme vil 
nødvendiggøre en tilpasning al de foranstaltninger, der er omhandlet i afsnit 
5.1. Foreløbig vil der blive lagt vægt på: 
at der sker en korrekt anvendelse af den eksisterende 
fællesskabslovgivning og af traktatbestemmelserne for at kunne sikre den 
forventede og stabile lovgivning, som er nødvendig af hensyn til av-
industriens udvikling, og 
- ved udvidelseslbrhandlingerne al sikre, at ansøgerlandenes lovgivninger 
tilpasses den gældende fællesskabsret på en tilfredsstillende måde. 
Denne proces kan fremmes gennem et øget samarbejde på europæisk plan 
mellem de nationale lovgivende myndigheder, som det blev anbefalet på 
konferencen i Birmingham. 
6. KONKLUSIONER OG OPFØLGNING 
6.1. Den generelle konklusion. Kommissionen drager på nuværende tidspunkt, er, 
al revisionen af den audiovisuelle politik, og specielt av-konferencen i 
Birmingham, har vist at der er behov for øget offentlig støtte, blandt andet på 
EU-plan, for at kunne øge den europæiske av-industris konkurrenceevne. På 
nuværende stadium bør der lægges vægt på støttemekanismer, som bør 
behandles i forbindelse med revisionen af MEDIA li-programmet. Vægten 
bor lægges på en styrkelse og udvidelse af anvendelsesområdet for MEDlA's 
automatiske støtteordning for distribution af ikke-nationale europæiske 
produktioner. Endvidere på at tiltrække mere privat kapital til produktion af 
europæiske audiovisuelle værker, som har et stort potentiale for international 
distribution, på at fremme europæiske audiovisuelle produktioner på 
tredjelandsmarkedcr og på at tilskynde branchen til at indføre en prisuddeling, 
der kan fungere som "udstillingsvindue". Kommissionen vil i slutningen af 
1998 forelægge de forslag, den Under nødvendige, sammen med en 
Se gronbogen, indledningen. 
12 
evalueringsrapport. Dette kunne medføre et forslag til visse tilpasninger af det 
nuvu rende MEDIA ll-program, herunder en forlængelse af dette ud over den 
nuvu reiule udløbsdato, dvs. ilen 1 I. december2000. 
6.2. Med hensyn til lovgivning vil væglen blive lagt. på gennemførelsen af den 
eksistetende lovgivning eller af den lovgivning, der står foran vedtagelse, og 
på en sammenhængende anvendelse af traktatbestemmelserne. Det vil være 
nødvendigt især at sikre, at der er de rette betingelser for lancering ai' digitalt 
tv i et konkurrencepræget miljø. De fremtidige behov med hensyn til 
lovgivning vil især blive drøftet som led i processen omkring grønbogen om 
konvergens. 1 denne forbindelse er to spørgsmål af afgørende betydning: 
adgangen til at opnå programrettigheder og åbenhed og gennemsigtighed i 
forbindelse med "gateways" (systemer til adgangsstyring, elektroniske 
programguider (EGP) og interlaces (API)). Kommissionen vil forelægge en 
rapport med en oversigt over resultaterne af konsultationsprocessen, og efter 
at have modlaget Europa-Parlamentets udtalelse om grønbogen, som 
forventes i oktober 1998, vil den udarbejde en fuldstændig analyse og 
eventuelt fremsætte konkrete forslag. 
6.3. I forbindelse med ovennævnte processer vil Kommissionen fortsat konsultere 
den audiovisuelle industri, bl.a. via en konsultationsmekanisme, den har i 
sinde at etablere for at fastholde det incitament, der er skabet gennem av-
konferencen i Birmingham. Konsultationsprocessen vil i høj grad blive 
fremmet af, at de organisationer, der repræsenterer av-sektoren på europæisk 
plan, bliver stadig bedre struktureret. 
13 
Bilag I 
SAMMENDRAG AF KONKLUSIONERNE FRA ARBEJDSGRUPPERNE UNDER 
"DEN EUROPÆISKE AUDIOVISUELLE KONFERENCE" I BIRMINGHAM " 
Arbejdsgruppe 1: "Beskæftigelse og jobskabelse i den audiovisuelle industri" 
Indførelsen af digital transmission indebærer store muligheder. Digitale 
transmissionsplatforme kan blive stærke "tiltrækningspoler" i Europa. De skaber i 
sig selv beskæftigelse, men genererer også mange specialiserede sideaktiviteter. 
Der opstår små virksomheder omkring disse "poler", og disse virksomheder skaber 
igen arbejdspladser. Hovedaktiviteterne for "polerne" er pakning og distribution af 
indhold og geninvestering i produktion. I den digitale tidsalder har Europa brug for 
stærke digitale distributionsplatforme, der kan etablere sig som vigtige elementer i 
det audiovisuelle landskab. Der er i øjeblikket et "vindue af muligheder" for 
etablering af levedygtige platforme i Europa. Undersøgelsen af beskæftigelsen 
bekræftede også, at det er nødvendigt at prioritere uddannelse i forbindelse med 
initiativer på EU-plan. Digitaliseringen skaber et større behov for fleksibilitet i 
arbejdskraften - og der er et stigende behov for løbende uddannelse. 
Uddannelsesinitiativerne bør tilpasses og styrkes. Fællesskabet kan bidrage til 
denne proces gennem specifikke merværdisinitiativer inden for rammerne af dets 
audiovisuelle politik, f.eks. ved at: 
- styrke og tilpasse de decentraliserede uddannelsesinitiativer, som støttes 
gennem MEDIA li-programmet; 
- overveje muligheden af at etablere et europæisk "videncenter". 
Arbejdsgruppe 2: "Europæisk støtte til udvikling af den audiovisuelle 
industris konkurrenceevne" 
Der var enighed om, at det nu var mere nødvendigt end nogensinde at fastholde den 
offentlige støtte til den audiovisuelle sektor. Nærmere betegnet blev der 
identificeret syv vigtige punkter. 
1. Styrkelse af M EDI A-programmet 
Gruppen konstaterede, at MEDIA II i vid udstrækning havde opnået de 
målsætninger, der var fastlagt i 1995, og at det havde vist sig at være et nyttigt og 
væsentligt element i EU's audiovisuelle strategi. Hvis ressourcerne fra MEDIA skal 
havde en indvirkning på langt sigt på strukturerne i den europæiske audiovisuelle 
sektor, bør disse ressourcer øges væsentligt og programmet videreføres løbende. 
Den generelle virkning af MEDIA kunne forbedres yderligere ved at: 
- etablere en række skræddersyede ordninger for økonomisk forvaltning af 
programmet; 
14 
- øge det personale, der er beskæftiget med programmet; 
- sikre, at de faktisk anvendte midler opfylder de målsætninger, der er fastsat på 
årsbasis. 
Arbejdsgruppen kunne konstatere, at hovedområderne i MEDIA (uddannelse, 
udvikling og distribution) principielt er fornuftige og fungerer godt. 
2. Strukturændringer af hensyn til den globale konkurrenceevne 
Tanken er at lede den offentlige indgriben i retning af ordninger, som kan supplere 
M EDI A-programmets strukturelle indvirkning på av-sektoren i Europa, specielt 
ved at gøre det muligt at etablere kommercielle sammenslutninger, som er i stand 
til at udvikle, finansiere og markedsføre store mængder af europæisk indhold. 
3. Bevarelse af den kulturelle mangfoldighed 
Støtte til udvikling på EU-plan blev anset som væsentlig, idet den gør det muligt at 
forbinde projekter stammende fra mindre lande med resten af Europa. Således 
bliver producenter fra forskellige medlemsstater på et tidligt stadium tilskyndet til 
samarbejde. 
4. Fokus på automatiske ordninger 
Branchefolkene viste sig at være yderst tilfredse med den måde, hvorpå MEDIA 
II's pilotordninger for automatisk støtte til biografdistribution havde fungeret. Der 
blev fremsat to hovedhenstillinger: 
-. den nuværende ordning for biografdistribution burde opretholdes og den 
burde tildeles flere ressourcer for at øge dens indvirkning på 
distributionsbranchen i Europa; 
- den automatiske mekanisme bør udvides til at omfatte distribution af andre 
former for indhold, såsom video- og tv-programmer. 
5. Prioritering af udvikling 
Der var klar enighed om, at finansiel støtte til udviklingsaktiviteter burde 
prioriteres i samme grad på nationalt plan og EU-plan. Endvidere var der en 
betydelig støtte til tanken om at skabe en forbindelse mellem MEDIA's udviklings-
og uddannelsesdel, specielt inden for områderne manuskriptbearbejdelse og 
manuskriptskrivning. 
6. F remme af eksporten 
Der var bred enighed i gruppen om, at det nu er på tide at tilskynde til eksport af 
audiovisuelle produkter fra EU til centrale markeder i tredjelande (Nord- og 
Sydamerika, Asien og Central- og Østeuropa). 
Initiativerne kunne bl.a. omfatte: 
15 
- en sammenhængende ordning for eksportkreditgaranti; 
- indsamling og formidling af oplysninger om markeder uden for EU til 
eksportører; 
- overtagelse af kommercielle risici i forbindelse med etableringen af 
distributions-/salgskontorer på centrale markeder uden for EU; 
- fælles markedsføringsinitiativer, såsom specialiserede markeder/begivenheder 
uden for EU. 
7. Tilskyndelse til nye tv-stationers produktion 
Medens de nye tv-stationers indtægter fordobledes i perioden 1990-96, har deres 
investeringer i nye europæiske produktioner ikke udvist en tilsvarende stigning. 
Holdningen var derfor generelt, at et aspekt af den fremtidige europæiske politik 
kunne være at tilskynde til, at disse nye tjenesteleverandører foretager større 
investeringer i europæiske audiovisuelle produktioner. Fortalerne for 
tilskyndelsesforanstaltninger var af den opfattelse, at de fleste tv-selskaber 
naturligt ville prioritere europæisk indhold frem for importeret materiale på grund 
af, at lokalt indhold normalt er populært hos det lokale publikum. 
Arbejdsgruppe 3: "De rette lovgivningsmæssige rammer for en kreativ 
medieøkonomi" 
Denne gruppe nåede frem til en række henstillinger, som kan opsummeres 
således: 
- under henvisning til de muligheder for etablering af fremtidige 
lovgivningsmæssige rammer, som er omhandlet i Kommissionens grønbog om 
konvergens, bør man, for så vidt angår den overskuelige fremtid, kombinere 
løsning 1 (udbyggelse af de eksisterende rammer) med løsning 2 (indførelse af 
nye lovgivningsformer. Den sektorspecifikke lovgivning bør opretholdes og 
udvides og lovgivningen bør skelne mellem infrastruktur og indhold; 
- geninvestering af indtægter i produktion af indhold bør være et prioriteret 
formål. En måde til at opnå dette kunne være fastsættelse af rimelige 
lovbestemte forpligtelser til investering i indhold produceret i EU. Der bør 
også træffes foranstaltninger for at lette adgangen til rettigheder; 
- alle medlemsstater bør definere deres public service-opgaver og sikre finansiel 
gennemsigtighed for så vidt angår kommercielle tjenester, der leveres af public 
service-stationer; 
- på de områder, hvor selvregulering eller teknologi ikke sikrer åbenhed og 
gennemsigtighed med hensyn til "gateways", specielt systemer til 
adgangsstyring, programnavigering og API-systemer (Application Programme 
Interfaces), bør anvendelse af lovgivning overvejes; 
- når det drejer sig om online-tjenester, er selvregulering sandsynligvis den 
bedste fremgangsmåde, selv om denne bør understøttes af lovgivning for at 
sikre, at den fungerer effektivt. Selvbeskyttelse fra brugernes side bør også 
16 
fremmes, og dette kunne omfatte mærkning af indhold og anvendelse af 
fi Itrcri ngsanordninger; 
- Europa-Kommissionen bør tilskynde medlemsstaterne til snarest muligt at 
vedtage en tidsplan for ophør af analog transmission (dvs. overgang til et 
fuldstændig digitalt transmissionsmiljø), og den bør fremme koordineringen på 
EU-plan af tildeling af frekvenser. Medlemsstaterne bør sikre, at de 
eksisterende analoge tjenester er i stand til at skifte til de nye digitale 
frekvenser35; 
- lovgiverne i EU bør bygge på de eksisterende strukturer for samarbejde med 
henblik på at fremme informationsudvekslingen, udarbejdelsen af regler for 
"bedst praksis" og for at sikre overensstemmelse mellem de regler, der 
udarbejdes af medlemsstaterne. 
Arbejdsgruppe 4 : "Intellektuel ejendomsret" 
Ophavsret og beslægtede rettigheder udgør den økonomiske substans i den 
audiovisuelle industri og hos dens ophavsmænd. Den intellektuelle ejendomsret er 
"informationsalderens valuta". Den er på ingen måde en blokerende faktor, men 
støtter derimod hele sektorens konkurrenceevne. Beskyttelsen af den intellektuelle 
ejendomsret spiller således en afgørende rolle for vækst, jobskabelse og kulturel 
mangfoldighed i EU. Beskyttelsen lettes af det indre marked, også når det gælder 
informationssamfundets nye tjenester. Gruppen erkendte betydningen af 
Kommissionens forslag til et direktiv om ophavsret og beslægtede rettigheder i 
informationssamfundet og af det løbende arbejde i Verdensorganisationen for 
Intellektuel Ejendomsret (WIPO). Der var enighed om, at det var nødvendigt at 
lægge særlig vægt på at styrke kunstnernes rettigheder og på den internationale 
beskyttelse af tv-udsendelser. Drøftelserne af ophavsrettens art og af 
forvaltningen af rettigheder gav anledning til en henstilling om, at man bør 
fremme og lette udviklingen af licensordninger og ordninger for forvaltning af 
rettigheder på både kollektiv og individuel basis. Spørgsmålene om den gældende 
lovgivnings gyldighedsområde og om ansvar i det digitale miljø blev også taget 
op. Det blev understreget, at den almindelige lovgivning normalt må finde 
anvendelse. Tendensen i retning af selvregulerende aftalebaserede ordninger bør 
fremmes. 
35 Dette spørgsmål er genstand for løbende overvejelser i forbindelse med grønbogen om konvergens. 
Det vil også blive taget op i Kommissionens kommende meddelelse om spektrumspolitik. 
17 
Bilag II 
DEN FORESLÅEDE "GARANTIORDNING" 
Forslaget blev først fremført i gruppen på højt plan og derefter drøftet i Birmingham. Det 
går ud på, at en gruppe, bestående af f.eks. fem europæiske produktions- og/eller 
distributionsselskaber (eller konsortier bestående af flere mindre selskaber) hver især 
over en treårig periode forelægger en liste over film, f.eks. 10, som har internationalt 
salgspotentiale. Fællesskabet skulle bidrage med 4% til en fond på 500 mio. ECU, 
hvilket skulle danne grundlag for at hente yderligere 475 mio. ECU fra banker, som 
dækkes af forsikringsselskaber, til finansiering af disse lister, idet der tages sikkerhed i de 
enkelte selskaber, og ikke i gruppen som helhed. Midlerne skulle fordeles på de fem 
selskaber eller konsortier, således at de hver fik 100 mio. ECU til at udarbejde, finansiere 
og distribuere film. De ville skulle garantere af egne midler at anvende 60% af deres 
omkostninger (dvs. af de faktiske produktionsomkostninger) til kopier og reklame. Det 
skulle være muligt at forsikre sig mod tab af en del af disse 60%, idet selskabet eller 
konsortiet ville kunne betale forsikringspræmien med de tildelte midler fra fonden. 
Finansieringen ville dels være forholdsvis billig og ikke figurere på selskabernes balance, 
hvilket er en stor regnskabsmæssig fordel (f.eks. undgår man unødig ængstelse hos 
aktionærerne). 
Ordningen ville kunne medføre, at yderligere 800 mio. ECU blev kanaliseret over i den 
europæiske produktion og distribution for et bidrag fra Fællesskabet på 20 mio. ECU. 
Denne type ordning har allerede vist sig at fungere for store selskaber, som er i stand til 
at tilbyde det nødvendige antal film. Universal har for nylig sikret sig 1,1 mia. $, Fox 1 
mia. og Polygram 690 mio. $ på denne måde. Det, der er afgørende for, om ordningen 
kan gennemføres i Europa, er, om der kan dannes konsortier, eventuelt bestående af 
selskaber fra flere medlemsstater, som kan tilbyde det nødvendige produktions- og 
distributionspotentiale. Hvis dette er tilfældet, mener Kommissionen, at den strukturelle 
virkning af en sådan ordning ville være betydelig, og at den ville være yderst rentabel, 
specielt hvis Fællesskabet selv var anden eller tredje i rækkefølgen af modtagere af 
overskuddet fra hver række af film, idet det derved ville være i stand til at rekonstruere 
sin oprindelige investering med henblik på at kunne forsikre sig mod tab eller på 
geninvestering. Da Fællesskabets bidrag vil være forholdsvis beskedent, er det ikke 
nødvendigt med et særskilt forslag, og de nødvendige bestemmelser kunne medtages i et 
samlet forslag til revision af MEDIA H-programmet. 
i% 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 446 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 16 
Katalognummcr : CB-CO-98-475-DA-C 
ISBN 92-78-38416-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg