Meddelelse fra Kommissionen til Europa-parlamentet og Rådet - Årlig politikstrategi for 2004

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning

2. Unionens tilstand i 2004 - udløbet af Prodi-Kommissionens embedsperiode

3. De politiske prioriteringer for 2004: udvidelsen bliver en realitet

3.1. Optagelsen af ti nye medlemsstater

3.2. Stabilitet

3.3. Bæredygtig udvikling

4. Flerårige perspektiver og bidrag til flerårige programmer for Den Europæiske Union

5. Udvælgelse af initiativer til udvidet konsekvensanalyse i den årlige politikstrategi for 2004

6. Menneskelige og finansielle ressourcer i et udvidet EU: De overordnede rammer i henhold til politikstrategien for 2004

6.1. De generelle rammer for menneskelige ressourcer

6.1.1. Optagelsen af ti nye medlemsstater

6.1.2. Bidrag til en central pulje i forbindelse med prioritering 2 og 3

6.1.3. Samlede tilgængelige menneskelige ressourcer for de tre prioriteringer

6.1.4. Behov, der er relateret til gennemførelsen af reformen

6.1.5. Situationen for udgiftsområde 5

6.1.6. Omfordeling af ressourcer, som frigøres gennem eksternalisering af aktiviteter

6.1.7. Situationen for generaldirektoraterne for så vidt angår eksterne forbindelser

6.2. Finansielle ressourcer: en udfordring for 2004

6.2.1. De politiske prioriteringers finansielle implikationer: Tiltrædelsen

6.2.2. De politiske prioriteringers finansielle implikationer: Stabilitet

6.2.3. De politiske prioriteringers finansielle implikationer: Bæredygtig vækst

1. Indledning

Den årlige politikstrategi, som Kommissionen har vedtaget, er første led i den strategi- og planlægningsproces, som blev indledt i 2001. I strategien gøres der et forsøg på at definere Kommissionens politiske prioriteringer og på at sikre, at der er overensstemmelse mellem opgaver og ressourcer, således at de prioriterede mål for 2004 kan nås.

Den årlige politikstrategi (APS) for 2004 har følgende mål:

- at fastlægge de politiske prioriteringer for 2004

- at identificere de vigtigste initiativer, der bidrager til realiseringen af de fastsatte prioriteringer

- at træffe beslutning om de budgetmæssige retningslinjer for det pågældende år under hensyntagen dels til behovet for at sikre, at der er afsat tilstrækkelige ressourcer til de prioriterede initiativer, dels til ressourcebehovet til igangværende opgaver og større ændringer i målsætningerne, idet der tages højde for de finansielle overslag

- at udarbejde retningslinjer for den økonomiske planlægning

- at afgøre, hvilke udvidede konsekvensanalyser der skal gennemføres i forbindelse med forslag, der vil blive fremlagt i 2004

- at bidrage til udarbejdelsen af en flerårig planlægning for EU i perioden 2004/2006.

Den årlige planlægningsstrategi afstikker rammerne for den budgetmæssige og lovgivningsmæssige proces. Dens endelige udvikling vil falde sammen med dels vedtagelsen af budgettet, dels med fremlægningen af Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram.

De næste skridt efter vedtagelsen af den årlige strategipolitik er udarbejdelsen af det foreløbige budgetudkast og den interinstitutionelle dialog på baggrund af de retningslinjer, som fastlægges i den årlige politikstrategi. Kommissionen forelægger sin årlige politikstrategi for Europa-Parlamentet og Rådet hurtigst muligt efter dennes vedtagelse i februar. Derefter indleder Kommissionens formand en debat om den årlige politikstrategi i Rådet (almindelige anliggender) og på Europa-Parlamentets plenarmøde.

I de følgende tre måneder vil Kommissionen gennemføre en dialog med Parlamentet og Rådet om dens årlige politikstrategi. Med henblik herpå vil kommissærerne indlede bilaterale dialoger med de af Europa-Parlamentets udvalg, der beskæftiger sig med gennemførelsen af prioriteringerne i den årlige politikstrategi. Kommissionen vil indlede en tilsvarende dialog med Rådet og med de to medlemsstater, der har formandskabet i Rådet i den periode, der er omfattet af den årlige politikstrategi. I år vil Kommissionen for første gang forsøge at udvide denne dialog til at omfatte fremtidsudsigterne for EU i perioden 2004-2006 for at bidrage til EU's første flerårige politiske planlægning. Inden for rammerne af de igangværende drøftelser vedrørende den interinstitutionelle aftale er Kommissionen sammen med de andre institutioner i gang med at undersøge, hvordan denne nye form for langtidsplanlægning kan gennemføres til alle de involverede parters tilfredshed.

I september vil Kommissionen udarbejde et statuspapir til Europa-Parlamentet og Rådet, hvori resultaterne af ovenstående dialog gennemgås. Papiret vil indeholde en fortegnelse over de vigtigste lovforslag, som Kommissionen agter at medtage i sit lovgivnings- og arbejdsprogram, og - hvis det er relevant - en ajourføring af de politiske prioriteringer for det efterfølgende år samt en gennemgang af eventuelle ressourcemæssige konsekvenser. Denne cyklus fuldendes med vedtagelsen af lovgivnings- og arbejdsprogrammet, hvormed Kommissionen på grundlag af budgetproceduren og resultaterne af den interinstitutionelle dialog meddeler, hvilke foranstaltninger den agter at gennemføre i det kommende år. Hele denne proces danner grundlag for den operationelle programmering, som foretages af generaldirektoraterne og tjenestegrenene, hvorved de politiske prioriteringer udmøntes i årlige forvaltningsplaner. I de årlige aktivitetsrapporter berettes om gennemførelsen af disse årlige forvaltningsplaner. Kommissionen vedtager en sammenfatning af disse rapporter og orienterer Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten herom.

2. Unionens tilstand i 2004 - udløbet af Prodi-Kommissionens embedsperiode

a) 2004 er et historisk vigtigt år for EU. Det vil være præget af 3 store begivenheder:

* Under forudsætning af, at processen med at ratificere tiltrædelsestraktaten gennemføres, vil Cypern, Estland, Letland, Litauen, Malta, Polen, Slovakiet, Slovenien, Tjekkiet og Ungarn blive medlem af EU den 1. maj 2004. Det er et vendepunkt i Europas historie, idet Øst- og Vesteuropa forenes. Med 25 medlemsstater og 455 mio. indbyggere vil EU begynde at påtage sig et nyt kontinentalt ansvar og et politisk lederskab.

* I juni 2004 skal borgerne vælge op til 732 medlemmer til Europa-Parlamentet. Europa-Parlamentet skal derefter godkende en nyudnævnt Kommission, bestående af én kommissær fra hver medlemsstat. Det bliver afgørende, at indbyggerne i et udvidet Europa føler, at EU opfylder deres behov på dette vigtige tidspunkt. Derfor er der brug for den hidtil største kommunikationindsats over for indbyggerne.

* Efter konventets afslutning og afholdelsen af en regeringskonference er der mulighed for, at der i 2004 vil foreligge en ny forfatning vedrørende EU's nye struktur og indhold, som er klar til at blive ratificeret af medlemsstaterne.

b) 2004 er også det sidste år i denne Kommissions embedsperiode: Den nuværende Kommission har givet udvidelsen højeste prioritet og betragter optagelsen af nye medlemsstater i dette sidste år som bevis på, at målet er nået. En af de første opgaver bliver at byde velkommen til hver af disse nye medlemslandes kommissærer, som vil støtte denne Kommissions arbejde i en kort mellemliggende periode, samt til nye funktionærer. Den nye Kommissions embedsperiode begynder 1. november 2004.

Derfor lægger den nuværende Kommission vægt på at kunne videregive et godt grundlag for en vellykket EU-udvidelse. I den forbindelse gør Kommissionen opmærksom på, at de mål, som den satte sig i begyndelsen af sin embedsperiode, vil blive gennemført i 2004:

* Nye styreformer: Når hvidbogen om reformen af Kommissionen er blevet fuldt gennemført, kan Kommissionen videregive en administration, som har en moderniseret og sammenhængende tilgang til forvaltning, og som står godt rustet til at takle de kommende udfordringer. En forbedring af styreformerne i EU vil også begynde at give resultater. Kommissionen vil udarbejde det nye finansielle overslag, som skal være retningsgivende for EU's politik og budgetter i perioden efter 2006.

* En stabilisering af vort kontinent: En vellykket udvidelse er et væsentligt bidrag til vort kontinents stabilitet. Forberedelserne til Bulgariens og Rumæniens optagelse i EU i 2007 vil fortsætte. I 2004 vil Kommissionen fremlægge sin vurdering af, hvorvidt Tyrkiet opfylder de politiske kriterier for at opnå medlemskab af EU. For så vidt angår eksterne forhold, ventes Doha-dagsordenen for udvikling gennemført inden udgangen af 2004. I 2004 vil Kommissionen tage de første skridt til en generel revision af Cotonou-aftalen i 2005.

* Mod en ny økonomisk og social- og arbejdsmarkedspolitisk dagsorden: I begyndelsen af sin embedsperiode (2000) vedtog Kommissionen og Rådet Lissabon-strategien, som vil være vidt fremskreden i 2004. Blandt resultaterne er den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden fra Nice, vedtægten for det europæiske selskab, eEurope, det europæiske forskningsrum og handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser. I 2002 blev euroen fælles valuta i de fleste medlemslande. I 2004 bliver det fælles europæiske luftrum en realitet.

* Bedre livskvalitet: 2004 er sidste år af det mandat, som blev opnået ved Det Europæiske Råd i Tammerfors til at skabe et europæisk område for frihed, sikkerhed og retfærdighed. Kommissionen har fremlagt alle de lovforslag, som kræves i henhold til traktaterne i forbindelse med dette områdes første fase, og er nået langt med nye mål i forbindelse med håndteringen af indvandring, især med forvaltningen af EU's ydre grænser, integration af indvandrere og samarbejde med tredjelande. Som reaktion på borgernes bekymringer på fødevareområdet har denne Kommission etableret en europæisk fødevaresikkerhedsautoritet.

Kort og godt har denne Kommission skabt grundlaget for et velfungerende udvidet EU, som står godt rustet til at takle de kommende udfordringer. I den forbindelse er det afgørende, at Europa-Parlamentet og Rådet i 2004 træffer afgørelse om alle de af Kommissionens forslag, som endnu ikke er vedtaget.

3. De politiske prioriteringer for 2004: udvidelsen bliver en realitet

For det første skal det bemærkes, at Kommissionen i 2004 vil være nødt til at opstille sine politiske prioriteringer på grundlag af 25 medlemsstater.

Kommissærkollegiet besluttede under sin debat om retningslinjerne for de politiske prioriteringer for 2004 at videreføre og uddybe prioriteringerne for 2003, som skal tilpasses til det udvidede EU og til de tidligere nævnte særlige omstændigheder, der gælder for 2004. Derfor opretholdes overordnet de tre politiske prioriteringer, som blev opstillet for 2003, under hensyntagen til, at de nu vedrører 25 medlemsstater, og at de skal styrkes, udbygges og opdateres.

Det er fortsat udvidelsen, som er det vigtigste prioriterede område, herunder især optagelsen af ti nye medlemsstater: fra dag 1 efter den største EU-udvidelse nogen sinde skal Fællesskabet med sine 25 medlemsstater kunne fungere. Det er en enorm udfordring, eftersom alle aktiviteter skal udvikles og tilpasses for at sikre en vellykket udvidelse.

De to sammenhængende prioriteringer er stabilitet og bæredygtig vækst, som bygger på stabilitet og sikkerhed og på målet om en vidtfavnende og bæredygtig økonomi i 2003.

3.1. Optagelsen af ti nye medlemsstater

Denne prioritering, som har været gennemgående i hele Kommissionens embedsperiode, vil kulminere i 2004, når EU formelt optager de ti nye medlemsstater. Derudover vil Kommissionen føre optagelsesforhandlinger med Bulgarien og Rumænien og udarbejde den rapport om Tyrkiet, som Det Europæiske Råd har bestilt. Der er to hovedelementer i denne prioritering:

* EU's og de nye medlemsstaters retlige forpligtelser i forbindelse med den gældende fællesskabsret skal opfyldes fra dag 1 efter tiltrædelsen. De vigtigste mål, som skal nås, er gennemførelse af lovgivning, udvidelse af eksisterende programmer, instrumenter og procedurer til at omfatte de nye medlemsstater samt udvikling af en økonomisk konvergensstrategi. Dette indebærer særlig fokus på at sikre en velfungerende fælles landbrugspolitik, velfungerende strukturfonde (beskæftigelse, social- og regionalpolitik) og på håndhævelse af gældende fællesskabsret på de områder, der udgør en særlig udfordring, dvs. det indre marked (offentlige indkøb og finansielt tilsyn), miljø og fødevaresikkerhed.

* Kommissionen skal som institution være parat til at samarbejde med de nye medlemsstater og byde nye funktionærer fra tiltrædelseslandene velkommen. Dette kræver, at der holdes "orden i eget hus", og at gennemførelsen af den administrative reform og en fortsat forbedring af styreformerne prioriteres højt. For at opnå dette skal den nye personalevedtægt vedtages af Rådet i juni 2003 for at sikre en effektiv integration af nyt personale. Dette vil også kraftigt mindske de administrative udgifter i forbindelse med udvidelsen.

Optagelsen af ti nye medlemsstater: nøgleinitiativer for 2004

For at nå disse mål har Kommissionen udvalgt følgende nøgleinitiativer:

* at tilpasse alle eksisterende programmer på alle politiske områder til de nye medlemsstaters fulde medlemskab, især for så vidt angår strukturfondene og gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik.

* at anvende Schengen-evalueringsmekanismen på de nye medlemsstater for at sikre, at visse bestemmelser i Schengen-aftalen anvendes korrekt i disse stater, og for at tage skridt til at kontrollere, i hvilket omfang betingelserne for ophævelse af den indre grænsekontrol for personer i disse stater opfyldes; at støtte gennemførelsen af den nye ordning med dokumenter, der letter transitten, for så vidt angår Kaliningrad samt at sikre, at det nukleare sikkerhedsniveau i de nye medlemsstater er lige så højt som i de nuværende medlemsstater.

* at styrke håndhævelsen af gældende fællesskabsret, især på områder som fødevaresikkerhed, miljø, det indre marked, beskæftigelse og socialpolitik.

* at ajourføre, kodificere og forenkle den gældende fællesskabsret i overensstemmelse med initiativet om bedre lovgivning.

* at føre forhandlinger i WTO om de følger, som vedtagelsen af toldtariffer over for tredjelande får for de nye medlemsstater.

* at sikre, at alle nødvendige administrative forberedelser i forbindelse med tiltrædelsen er fuldt gennemført, herunder forberedelserne til gennemførelsen af en ny personalevedtægt, at personalet fra de nye medlemsstater er rekrutteret og budt velkommen, at de sproglige mindstekrav til 9 (eller 10) nye officielle EU-arbejdssprog inden for oversættelse og tolkning er opfyldt, og at der er åbnet repræsentationer i de nye medlemsstater.

* at støtte de fortsatte forberedelser for optagelse af Bulgarien og Rumænien og at analysere Tyrkiets overholdelse af de politiske og økonomiske optagelseskriterier.

3.2. Stabilitet

Den spændte situation i verden, som også smitter af internt i de europæiske samfund, har fået Kommissionen til at gøre sikkerhed og stabilitet til et at de højest prioriterede områder i 2003. Det er afgørende, at reaktionerne på borgernes bekymringer vedrørende illegal invandring står i et rimelig forhold til behovet for at beskytte den enkeltes frihed og for at sikre retfærdighed for alle. Det er også nødvendigt at understrege stabilitetsmålet i en konstruktiv og positiv sammenhæng såvel inden som uden for EU.

I forbindelse med dette mål sættes der fokus på to tilgange:

* når udvidelsen er gennemført, dvs. når de nye medlemslande er optaget, vil Kommissionen foreslå stabile og vidtrækkende politiske rammer for vore nabolande. Disse fælles politiske rammer (naboinitiativet/en "kreds af venner") bør udformes således, at der tilbydes alternative politiske rammer til de af vore nabolande, som ikke er medlem af EU, eller ikke antages at blive det. Dette blev anerkendt på Det Europæiske Råds møde i København i december 2002 med en opfordring til EU om at benytte udvidelsen som en anledning til at skabe bedre forhold til nabolandene, som bunder i et fælles værdigrundlag. Unionen bør undgå at trække nye skillelinjer i Europa og bør fremme stabilitet og velstand på begge sider af de nye grænser. I takt med, at det udvidede EU skaber en zone med stabilitet og velstand ved at optage de nye medlemmer, vil det opnå styrke til og have interesse i at sikre stabilitet og velstand for sine nærmeste naboer. Derfor sætter udvidelsen fornyet gang i bestræbelserne på at nærme sig de 385 mio. indbyggere i Rusland, Ukraine, Belarus og Moldova samt landene i det sydlige Middelhavsområde: Algeriet, Egypten, Israel, Jordan, Libanon, Libyen, Marokko, Den Palæstinensiske Myndighed, Syrien og Tunesien. Demokrati, pluralisme, overholdelse af menneskerettighederne og retssikkerhed er alle vigtige forudsætninger for stabilitet og for en bæredygtig social og økonomisk udvikling, og EU skal bestræbe sig på at skabe et dybere, mere vidtfavnende og konsekvent forhold til sine østlige og sydlige naboer. Målet er at udvikle en velstandszone og et godt naboskab - en kreds af venner. Mod at fremvise fremskridt, for så vidt angår fælles værdier og gennemførelse af politiske, sociale og økonomiske reformer, og ved at tage udgangspunkt i de nuværende kontraktmæssige forhold, bør EU's naboer nyde godt af præferencebehandlinger og få andel i det indre marked.

* inden for EU skal bestræbelserne på at sikre en effektiv forvaltning af de fælles grænser øges. Der vil blive sat særlig fokus på foranstaltninger, der støtter forebyggelsen af kriminalitet og øger sikkerheden. Derudover vil det være nødvendigt at betone en velafbalanceret indvandringspolitik, som bl.a. i højere grad afspejler arbejdsmarkedets nuværende og kommende specifikke behov for arbejdskraft: dette kræver særlige foranstaltninger, som forbedrer lovlige indvandreres adgang til arbejdsmarkedet, men som også fremmer de øvrige aspekter i integrationen samt en retfærdig behandling af lovlige indvandrere. Mere generelt vil målet være at gennemføre alle de foranstaltninger, som blev aftalt i Tammerfors for at skabe et område med sikkerhed og retfærdighed, og indlede overvejelserne om, hvilke skridt der derefter skal tages.

Stabilitet: nøgleinitiativer for 2004

For at nå disse mål har Kommissionen udvalgt følgende nøgleinitiativer:

* at samarbejde med Rådet om at sikre størst mulig vedtagelse af forslag, som skaber et europæisk område for frihed, sikkerhed og retfærdighed inden fristen udløber den 1. maj 2004; at fortsætte udviklingen af det europæiske område for frihed, sikkerhed og retfærdighed, at støtte oplysningsaktiviteter for at gøre mennesker bevidste om deres rettigheder og at udvikle EU-borgernes ret til frit at flytte og opholde sig inden for EU; at drøfte et nyt "Tammerfors II"-program og at foreslå lovgivningsforanstaltninger, som angiver rammerne for visainformationssystemet (VIS); at lancere en undersøgelse om udvidelsens betydning for forvaltningen af de ydre grænser og at forbedre de oplysninger, der gives til visumudstedende myndigheder som næste fase i udviklingen af et fælles grænsesystem.

* at videreudvikle den politiske dialog og det makroøkonomiske samarbejde med "kredsen af venner" samt udvide det indre marked og anvendelsen af fælles lovgivningsmæssige strukturer, at støtte integrationen i et globalt handelssystem, handelsbegunstigelse og markedsåbninger, integrering i transport-, energi- og telekommunikationsnetværk, øget inddragelse af EU i konfliktforebyggelse og kriser, øget kultursamarbejde og bestræbelser på at forbedre den fælles forståelse.

* at videreføre stabiliserings- og associeringsaftalerne og udvide det fælleseuropæiske system for oprindelseskumulation med Balkanlandene, støtte kapacitetsudviklingen i forbindelse med en politik vedrørende en udvidet "kreds af venner".

* at forbedre gennemførelsen af partnerskabs- og samarbejdsaftalerne med Rusland og Ukraine på området for retlige og indre anliggender. Dette vedrører især handlingsplanen for bekæmpelse af organiseret kriminalitet med Rusland, handlingsplanen om retlige og indre anliggender med Ukraine og et tættere samarbejde i taskforcen vedrørende organiseret kriminalitet i Østersøområdet.

* at gennemføre nye samarbejdsprogrammer med tredjelande på indvandrerområdet, tage skridt til at udvikle en ny afbalanceret tilgang til indvandring, især som et middel til at sikre, at der i de næste årtier kan opretholdes et højt beskæftigelsesniveau og en høj produktivitet. Dette indebærer, at der skal træffes foranstaltninger, der fremmer integrationen af lovlige invandrere og den interkulturelle dialog især med vore nabolande.

* at udvikle en sikkerhedspolitik i forbindelse med kommunikations- og informationsnetværk.

* at fortsætte indsatsen mod bioterrorisme og forbedre EU's sikkerhedsforanstaltninger til støtte for Petersberg-opgaverne, herunder forskning [1].

[1] Med forbehold for de budgetmæssige konsekvenser.

3.3. Bæredygtig udvikling

Dette prioriterede mål har til formål at konsolidere Europa, således at der sikres velstand, økonomisk konvergens, social samhørighed, miljøbeskyttelse og en bedre livskvalitet for både de nuværende og kommende generationer. Det er en meget omfattende dagsorden, og for 2004 er det nødvendigt at fokusere på de politiske områder, hvor en øget indsats er særlig påkrævet for at nå det ønskede niveau, og med særligt henblik på de nye medlemsstater. Dette vedrører vigtige tværgående elementer for gennemførslen af Lissabon-dagsordenen samt for de konklusioner, der blev vedtaget på Göteborg-topmødet. Ligeledes er bæredygtighed blevet et vigtigt spørgsmål på internationalt plan. Desuden skal det bemærkes, at forhandlingerne om Doha-udviklingsdagsordenen vil gå ind i den sidste fase. Også her ses to tendenser:

* På den ene side er det nødvendigt at styrke en økonomisk bæredygtig udvikling i et EU med 25 lande for at understøtte væksten og sikre en global balance. Det drejer sig om at forbedre den menneskelige kapital og teknologien ved at lægge øget vægt på aktiviteter, der vedrører skabelse og tilegnelse af viden og uddannelse, informationsformidling, beskæftigelse og social sikring. Samtidig skal det europæiske virksomhedsklima prioriteres højt, hvilket især vedrører den grundliggende infrastruktur og de lovgivningsmæssige rammer samt koordineringen af skatte- og økonomipolitikkerne, som skal styrkes.

* På den anden side er der behov for at sikre, at der tages behørigt hensyn til de øvrige elementer i en bæredygtig udvikling, især gennem udvikling af nye teknologier og gennem bedre integrering af miljøhensynet i andre politikker.

Bæredygtig udvikling: nøgleinitiativer for 2004

For at nå disse mål har Kommissionen udvalgt følgende nøgleinitiativer:

* at forbedre den økonomiske og budgetmæssige koordination mellem medlemsstaterne.

* at iværksætte en undersøgelse af strategien for bæredygtig udvikling.

* at gennemføre en strategi for industripolitik.

* at forberede gennemførelsen af den nye kemikaliestrategi via foranstaltninger som f.eks. oprettelse af et kemikalieagentur, som skal forvalte det nye REACH-system (Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals).

* via programmet "Intelligent energi i Europa" at fremme og udvikle nye systemer og nyt udstyr, som letter overgangen fra demonstration til egentlig markedsføring af nye og effektive teknologier.

* at udvikle det europæiske forskningsrum yderligere, navnlig gennem anvendelse af den åbne koordinationsmetode og europæiske teknologiplatforme, at gennemføre en handlingsplan, som skal øge investeringerne i forskning og udvikling i overensstemmelse med målet på 3 % og at sikre tilstrækkelige menneskelige ressourcer inden for forskning.

* gennem det sjette rammeprogram for forskning at støtte nyskabende, bæredygtige energibesparende teknologier samt bestræbelser på at sikre tilgængeligheden af de mest hensigtsmæssige energikilder og -bærere på lang sigt.

* at revidere trafik- og registreringsafgifter for personbiler for at gøre dem CO2-effektive og udarbejde en meddelelse om energibeskatning i det udvidede EU.

* at udvikle en politik for rumforskning og fremskynde forberedelserne i forbindelse med Galileo-satellitten, som kan forbedre trafikreguleringen og mindske trafiktætheden samt forbedre overvågningen af infrastrukturen.

* at gennemføre det nye Erasmus World-program.

* at forbedre den internationale administration af internettet.

* at foreslå foranstaltninger, der giver borgerne bedre klageadgangsordninger over for domstole og myndigheder i andre medlemsstater i civilretlige sager. I den forbindelse er målet at fremskynde behandlingen af og at forenkle tvister om mindre krav samt at skabe adgang til pålidelige og effektive alternative tvistbilæggelsesordninger for alle civile tvister.

* gennem Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur at udvikle EU's kapacitet til at reagere på olieforureningskatastrofer, især gennem anskaffelse eller chartring af specielle fartøjer eller ved at træffe andre foranstaltninger, som sætter EU i stand til at bekæmpe forurening.

* at udvikle flere tematiske miljøstrategier (jord, hav, pesticider, affald) inden for rammerne af det sjette miljøhandlingsprogram og afslutte det vigtige arbejde vedrørende en reform af den fælles fiskeri- og landbrugspolitik.

* at følge op på Johannesburg-mødet gennem EU's vand- og energiinitiativ.

* at arbejde for en vellykket afslutning af Doha-forhandlingerne inden udgangen af 2004 og af de igangværende handelsforhandlinger med Mercosur, Canada og ASEAN.

* at gennemføre en europæisk strategi for fremme af virksomhedernes sociale ansvar.

* at fortsætte med at forbedre EU's indbyggeres almindelige livskvalitet, ved især at fokusere på initiativer inden for sundhed og forbrugerbeskyttelse, sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, færdselssikkerhed og nye transeuropæiske energinetværk samt nye initiativer vedrørende de unges uddannelse.

* at forenkle de eksisterende koordineringsprocesser på området for social sikring.

* at gennemføre Cotonou-aftalen og forberede en midtvejsevaluering og de første overvejelser om en revidering heraf samt en ny finansprotokol; at gennemføre gældsinitiativet, den globale sundhedsfond og handlingsplanen om smitsomme sygdomme og reproduktiv sundhed.

4. Flerårige perspektiver og bidrag til flerårige programmer for Den Europæiske Union

I december fremlagde Kommissionen et vigtigt bidrag til konventets arbejde. I meddelelsen [2] blev der fokuseret på tre grundlæggende opgaver for fremtidens EU: det skal konsolidere sin økonomiske og sociale udviklingsmodel med henblik på at sikre unionens indbyggere velstand og solidaritet; det skal udvikle et europæisk område for frihed, sikkerhed og retfærdighed, så begrebet unionsborgerskab får et reelt indhold, og det skal påtage sig sit ansvar som verdensmagt.

[2] KOM(2002) 728 endelig udg. af 5. december 2002.

Disse opgaver kan opsummeres i tre hovedidéer: Fred, frihed og solidaritet.

Tiden er nu inde til, at EU skal begynde at overveje, hvordan det agter at konsolidere og udvikle den europæiske integration på disse tre områder i 2004-2006 - en periode, hvor vi vil opleve et udvidet og reformeret EU.

I december 2003 vil Det Europæiske Råd vedtage et flerårigt strategiprogram for de næste tre år, som baseres på et fælles forslag, der er udarbejdet af de pågældende formandskaber [3] i samråd med Kommissionen.

[3] Irland, Nederlandene, Luxembourg, Det Forenede Kongerige, Østrig og Finland.

På den baggrund har Kommissionen besluttet at udvide den årlige politikstrategis periode, således at der ikke blot fokuseres på 2004, men også på perioden 2004-2006. Dermed vil der være lagt op til en bred interinstitutionel dialog med såvel Rådet som Europa-Parlamentet om de udfordringer, som Unionen står over for i 2004-2006, hvilket kan bidrage til udarbejdelsen af det flerårige strategiprogram senere på året. Kommissionen vil revidere resultaterne af den interinstitutionelle dialog i sit politiske statusdokument i sommeren 2003. Kommissionen foreslår, at denne øvelse gentages næste år, således at det flerårige strategiprogram opdateres og videreføres fra år til år. Europa-Parlamentsvalgene og udnævnelsen af en ny Kommission besværliggør derfor ikke udarbejdelsen af et bidrag til Rådets flerårige programmering.

På den baggrund foreslår Kommissionen følgende overordnede omdrejningspunkter for udviklingen af et flerårigt strategiprogram for EU i 2004-2006:

Fred: EU har nu et kontinentalt ansvar, som indebærer, at det skal forsvare demokrati, fred og stabilitet på sit område, i nabolandene og i resten af verden.

EU bør forsøge at afslutte optagelsesforhandlingerne med Rumænien og Bulgarien, således at de kan optages i 2007.

Det Europæiske Råd vil i december 2004 på baggrund af en rapport fra Kommissionen beslutte, hvorvidt Tyrkiet opfylder de politiske kriterier fra København. I bekræftende fald vil optagelsesforhandlingerne straks blive indledt.

EU vil konsolidere stabiliserings- og associeringsprocessen for det vestlige Balkanområde, som, når tiden er moden, kan betegnes som potentielle fremtidige medlemmer.

EU skal udvikle en naboskabspolitik i det større Europa og skabe en "kreds af venner", som går fra Moskva til Marrakesh. Det er nødvendigt at puste nyt liv i Barcelona-processen med landene i Middelhavsregionen og bidrage aktivt til fred i Mellemøsten.

EU skal spille en mere aktiv rolle i opretholdelsen af den globale sikkerhed. Dette indebærer, at der skal ske en gradvis udvikling af EU's politikker, for så vidt angår eksterne anliggender og forsvaret, og at unionen skal være i stand til at påtage sig ansvaret for EU-ledede civile/militære operationer i de kommende år.

Unionen må også påtage sig en ledende rolle, når det drejer sig om at takle globale problemer, promovere sin økonomiske og sociale model og sikre en mere retfærdig deling af velstanden i hele verden. En bæredygtig udvikling og bedre globale økonomiske styreformer bliver afgørende faktorer, når det drejer sig om at sikre global solidaritet, i lighed med opnåelse af globalt retfærdige resultater i Doha-udviklingsdagsordenen.

For så vidt angår udviklingssamarbejdet, vil gennemførelsen af Cotonou-aftalen og midtvejsevalueringen heraf udgøre en vigtig udfordring i 2004. Desuden skal der i 2004 forhandles en ny finansprotokol for Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), da den nuværende protokol udløber i 2005. Det er Kommissionens holdning, at EUF bør inkorporeres i EU-budgettet. Den vil forelægge en meddelelse for de andre EU-institutioner vedrørende fordele og ulemper ved en sådan inkorporering i budgettet.

Frihed: EU bør fortsat konsolidere de klassiske "grundlæggende friheder", som er indskrevet i traktaterne, nemlig økonomisk, social og borgerlig frihed, som er helt centrale begreber i det europæiske projekt, og danner grundlag for velstand og bæredygtig vækst. EU skal samtidig sikre sig, at den reelle gennemførelse af de grundlæggende rettigheder er ajourført.

Resultaterne af Tammerfors-dagsordenen om første fase i oprettelsen af et europæisk område for frihed, sikkerhed og retfærdighed vil blive undersøgt i 2004, og det vil blive nødvendigt at overveje de næste skridt, som skal tages, for at udvikle og opretholde dette område.

Stabilitets- og vækstorienterede makroøkonomiske politikker og en forbedret koordination af den økonomiske politik vil fortsat være vigtige prioriterede områder i lighed med ØMU'en og euroen - ikke mindst set i lyset af, at et stort antal medlemsstater endnu ikke vil være en del af eurozonen. Stabilitets- og vækstpagten og ECB's mål for den monetære politik skal danne et stabilt grundlag for EU's velstand.

I 2005 vil vi være midtvejs i Lissabon-strategien (2000-2010). Det vil give anledning til at gennemføre en række større status- og fremskridtsanalyser og til at justere strategiens økonomiske, sociale og miljømæssige elementer i det omfang, det er nødvendigt. En sådan statusopgørelse vil bygge på resultaterne af en undersøgelse af EU's strategi for bæredygtig udvikling, som vil finde sted i 2004.

EU bør fortsætte sit arbejde vedrørende en grundlæggende og langsigtet rationalisering af Europas transport- og energimarkeder, således at de fungerer på en mere økonomisk, miljømæssigt og socialt bæredygtig måde. Helt konkret vil søfarts-, luftfarts- og jernbaneagenturerne blive fuldt operationelle i denne periode; programmet "Intelligent energi i Europa" vil være vidt fremskreden, og der forventes betydelige fremskridt i Galileo-programmet. Det vil blive nødvendigt at udarbejde fremtidige retningslinjer for de transeuropæiske net inden for transport, energi og telekommunikation for perioden efter 2006.

Det bliver afgørende, at den europæiske landbrugsmodel konsolideres. Dette er vort mål med det reformforslag, som Kommissionen lagde frem den 22 januar 2003. Desuden skal den fælles fiskeripolitik implementeres. Det vil også blive nødvendigt at føre resultaterne af forhandlingerne om Doha-dagsordenen for udvikling, som ventes gennemført inden udgangen af 2004, ud i livet.

Solidaritet: EU har ansvaret for at styrke den økonomiske og sociale samhørighed ved at mindste forskellene mellem de enkelte regioners udviklingsniveau og derved fremme en bæredygtig økonomisk og social udvikling (dvs. geografisk solidaritet) samt for at fremme en afbalanceret og bæredygtig udvikling (dvs. solidaritet mellem de nuværende og de kommende generationer).

Senere i år vil Kommissionen fremlægge den tredje treårige rapport om økonomisk og social samhørighed. Den vil danne grundlag for fremtidige programmer og retningslinjer vedrørende samhørighedspolitikken i perioden efter 2006.

Kommissionen vil evaluere de eksisterende strukturfonde og fremsætte forslag for perioden efter 2006. Det drejer sig bl.a. om forslag vedrørende Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling.

Investering i viden vil fortsat være et vigtigt prioriteret område i perioden 2004-2006. Kommissionen vil fremsætte forslag for at fremme EU's forskningspolitik, hvilket især vil ske ved at gennemføre det europæiske forskningsrum, fortsætte rammeprogrammet og støtte en øget investering i forskning.

Den nuværende social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden udløber i 2005. Resultaterne heraf, som bygger på midtvejsevalueringen fra 2003, vil danne grundlag for indkredsning af nye indsatsområder og for udarbejdelse af de nødvendige politiske foranstaltninger, især med hensyn til beskæftigelsespolitik, social sikring og lige muligheder. Det indebærer, at der skal findes en optimal kombination af de tilgængelige instrumenter: lovgivning, den åbne koordinationsmetode, Den Europæiske Socialfond, den sociale dialog og handlingsprogrammer. Den revision af den europæiske beskæftigelsesstrategi, som skal gennemføres i 2006, kan også bidrage til at finde frem til, hvordan målene for Lissabon-strategien bedst kan nås inden 2010.

Det sjette miljøhandlingsprogram vil blive revideret i 2006. Ved denne revision gennemføres en midtvejsevaluering af de fremskridt, der er gjort i retning af at opfylde politikkerne og målene i det 10-årige miljøprogram, og i den forbindelse kan der fremkomme yderligere forslag på baggrund af konklusionerne fra evalueringen af strategien for bæredygtig udvikling.

Folkesundhedsprogrammet for 2003-2008 vil blive fuldt operationelt i 2004. Sundhedssystemer og sundhedspolitikker bliver i stigende grad indbyrdes forbundne på tværs af EU takket være faktorer som patient- og personalemobilitet samt udbredelse af ny medicinalteknologi og nye behandlingsformer. Dette giver anledning til mange sundhedspolitiske spørgsmål, som der skal tages stilling til, samtidig med, at det nationale ansvar for sundhedssystemerne skal respekteres. Der vil blive gennemført en midtvejsevaluering af folkesundhedsprogrammet efter programmets første tre år.

5. Udvælgelse af initiativer til udvidet konsekvensanalyse i den årlige politikstrategi for 2004

I juni 2002 [4] indførte Kommissionen en ny integreret procedure for konsekvensanalyse af alle dens større initiativer med henblik på at forbedre kvaliteten af og sammenhængen i processen til udvikling af politikker. Den nye procedure integrerer, forenkler og erstatter alle eksisterende særskilte konsekvensanalyser, som tidligere har været anvendt til at analysere Kommissionens forslag.

[4] KOM(2002) 276 af 5. juni 2002.

Konsekvensanalyse gælder for alle væsentlige forslag, dvs. forslag, der fremlægges af Kommissionen i den årlige politikstrategi eller i lovgivnings- og arbejdsprogrammet. Derfor er udvælgelsen af initiativer, som skal være genstand for en udvidet konsekvensanalyse, integreret i Kommissionens strategiske programmerings- og planlægningsproces. Kommissionen beslutter på grundlag af foreløbige vurderinger af nøgleinitiativerne i den årlige politikstrategi eller senest i Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram, hvilke forslag der skal gøres til genstand for en udvidet konsekvensanalyse. Det er vigtigt, at politiske initiativer, som vil få betydelige konsekvenser, indkredses tidligt i processen, så der bliver tilstrækkelig tid til at udarbejde den udvidede konsekvensanalyse. I den udvidede konsekvensanalyse fokuseres på forslagets økonomiske, sociale, miljømæssige og lovgivningsmæssige konsekvenser. Den omfatter også en subsidiaritets- og proportionalitetsanalyse. Endelig omfatter proceduren for udvidede konsekvensanalyser normalt høring af de involverede parter og relevante eksperter i overensstemmelse med Kommissionens mindstekrav til høring.

Proceduren gennemføres gradvist. I forbindelse med vedtagelsen af lovgivnings- og arbejdsprogrammet for 2003 blev der udarbejdet en første liste med 42 forslag, som skal gøres til genstand for udvidede konsekvensanalyser. Proceduren vil nu blive fuldt operationel med vedtagelsen af den årlige politikstrategi og Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2004.

I alt er 31 forslag blevet opført på den foreløbige liste over forslag, som skal gøres til genstand for den udvidede konsekvensanalyse i 2004. Disse forslag, som vedrører initiativer fra en lang række sektorer inden for de tre prioriterede områder, er blevet udvalgt gennem anvendelse af de kriterier, som er angivet i Kommissionens meddelelse om konsekvensanalyse. I forbindelse med sin beslutning om denne foreløbige liste over udvidede konsekvensanalyser har Kommissionen bl.a. taget følgende kriterier i betragtning:

- Vil forslaget medføre væsentlige økonomiske, miljømæssige, sociale og/eller arbejdsmarkedsmæssige virkninger for en eller flere specifikke sektorer, og vil forslaget have en væsentlig virkning på de mest fremtrædende berørte parter?

- Udgør forslaget en væsentlig politikreform i en eller flere sektorer?

Den endelige liste over forslag, der er udvalgt til udvidet konsekvensanalyse, findes i bilaget til lovgivnings- og arbejdsprogrammet for 2004. Heri udtrykkes forventninger om, at Kommissionen vil identificere yderligere forslag vedrørende den lovgivningsmæssige opfølgning på de omfattende reformer af henholdsvis den fælles fiskeri- og landbrugspolitik og på området for informationsteknologi. Andre forslag, som vedrører alle de politiske nøglesektorer, der er omfattet af de prioriterede mål, vil også figurere på den endelige liste, når der foreligger nærmere oplysninger om de konkrete forslag.

6. Menneskelige og finansielle ressourcer i et udvidet EU: De overordnede rammer i henhold til politikstrategien for 2004

6.1. De generelle rammer for menneskelige ressourcer

I 2004 agter Kommissionen at opfylde de behov for menneskelige ressourcer, som tjenestegrenene har givet udtryk for, på følgende måde:

* For så vidt angår prioritering 1, ventes det i overensstemmelse med meddelelsen "Kommissionens aktiviteter og personalebehov i et udvidet EU" [5], at det vil blive nødvendigt at ansøge budgetmyndigheden om 1280 stillinger (eksklusiv forskningspersonale) for 2004 (inklusive en forhåndstildeling på 500 hjælpeansatte for 2003). Der er tale om nettotal, idet der er taget højde for interne omrokeringer og for vægtningen af tjenestegrenenes behov i forhold til prioriteringen af de pågældende politikområder (jf. afsnit 6.1.1).

[5] Meddelelse af 5.6.2002, KOM(2002)311 endelig udg.

* Med hensyn til prioritering 2 og 3 vil der ikke blive fremsat yderligere anmodning om stillinger. Det vil derfor blive nødvendigt at dække de behov, som tjenestegrenene har givet udtryk for, via interne omrokeringer (jf. 6.1.2).

* Behov, der opstår i forbindelse med gennemførslen af den administrative reform, vil blive opfyldt via en omfordeling af de stillinger, som frigøres gennem ordningen om førtidspensionering i årene 2002, 2003 og 2004 (jf. 6.1.4).

For at sikre et stabilt grundlag for den fremtidige tildeling og omfordeling af menneskelige ressourcer har Kommissionen fastsat antallet af stillinger i hver tjenestegren (jobkvoter), hvilket giver mulighed for en bedre forvaltning og overvågning af ressourcerne.

Systemet indeholder faciliteter til løbende overvågning af stillinger, som permanent eller midlertidigt er tilgængelige i hver tjenestegren, og giver aktuelt overblik over tildelinger eller omfordelinger af ressourcerne.

6.1.1. Optagelsen af ti nye medlemsstater

Kommissionens højst prioriterede mål for 2004 er at sikre en vellykket udvidelse. Hvis EU skal kunne styrke sin rolle som drivkraft for demokrati, stabilitet og velstand på vort kontinent, skal Kommissionen sørge for, at integreringen af de ti nye medlemsstater forløber glat, samtidig med at det udvidede EU kan fungere effektivt.

Kommissionen foretog i meddelelsen om "Kommissionens aktiviteter og personalebehov i et udvidet EU" en nøje vurdering af sit personalebehov på mellemlang sigt efter optagelsen af de ti nye medlemsstater. Resultatet heraf var, at Kommissionen, for at sikre udførelsen af sine vedtægtsbestemte opgaver, skal tilføres 3900 yderligere stillinger [6]. Denne stigning skal iflg. meddelelsen ske fra 2004-2008 og stemmer overens med det justerede finansielle perspektiv, der frem til 2006 er opstillet for et udvidet EU.

[6] Stigningen er fordelt på 3960 stillinger, som finansieres under udgiftsområde 5 i det finansielle overslag (tidligere del A), (3400 vedtægtsomfattede stillinger og 560 eksternt ansatte), 150 stillinger finansieret over forskningsbudgettet og en reduktion på 210 eksternt ansatte finansieret over driftsbudgettet.

På grundlag af erfaringerne fra tidligere udvidelser indskærpes det i meddelelsen, at det er af afgørende betydning for bestræbelserne på at sikre virkningsfulde EU-politikker fra dag 1 efter udvidelsen, at ca. 32 % af de samlede ekstra menneskelige ressourcer er på plads i 2004. For så vidt angår Kommissionens administrative udgifter under udgiftsområde 5 i det finansielle overslag (det tidligere budgetafsnit A), svarer dette til omkring 1280 yderligere stillinger (eksklusive forskning).

I forbindelse med politikstrategien og det foreløbige budgetudkast for 2003 opstillede Kommissionen de øjeblikkelige behov for yderligere ressourcer til forberedelserne til udvidelsen. Som reaktion herpå bevilgede budgetmyndigheden, hvad der svarer til 500 yderligere eksterne stillinger i 2003 som en første tildeling af de ressourcer, der er nødvendige i perioden frem til 2008. Idet der tages højde for disse 500 eksterne stillinger, som fortsat ville være til rådighed for Kommissionens tjenestegrene i 2004, vil Kommissionen anmode om yderligere 780 vedtægtsomfattede stillinger, hvorved det samlede antal på 1280 ekstra stillinger (eksklusive forskning), som er planlagt for 2004, nås.

Ved angivelse af skønnene i meddelelsen er der taget højde for omrokeringer efter udfasningen eller nedtoningen af forberedelsesaktiviteterne forud for udvidelsen. I 2004 vil ca. 300 stillinger/eksterne stillinger kunne omrokeres mellem tjenestegrenene pga. nedsat aktivitet på visse områder:

- Der vil ske en gradvis udfasning af delegationerne i 2004. Som overgangsforanstaltning kan et hensigtsmæssigt antal stillinger blive opretholdt for at følge op på gennemførelsen af Phare-bevillingerne. Der skal også tilrettelægges en glidende overgang fra delegationerne til presserepræsentationerne for at undgå overlap.

- Afslutning af overvågningsaktiviteter og gradvis nedtoning af Phare-administrationen i hovedkvarteret. Det forventes, at det personale, som er involveret i udvidelsesforberedelserne i alle Kommissionens tjenestegrene, vil blive omrokeret med nye prioriterede opgaver.

Ligeledes er mulighederne for omrokering i forbindelse med nedtoningen af udvidelsesaktiviteterne inden for tjenestegrenene blevet klarlagt (det drejer sig om det personale, som for tiden er beskæftiget med udvidelsesforberedelserne, og koordinering og overvågning af den gældende fællesskabsret). Ved hjælp af ovenstående omrokeringer kan behovet for 506 stillinger dækkes.

I overensstemmelse med omfanget af aktiviteterne i det første år efter udvidelsen er der fastlagt tre prioriterede kategorier: de politiske områder, som vedrører nye opgaver i forbindelse med tiltrædelsestraktaten og prioriterede emner, som blev fastlagt på Københavns-topmødet, hører under den første kategori (retlige og indre anliggender, transport og energi samt regionalpolitik); de politiske områder, som vedrører strukturstøtte og gennemførelsen af vigtige dele af den gældende fællesskabsret hører under anden kategori (de øvrige strukturfonde, miljø og sundhed og forbrugerbeskyttelse), mens de resterende politiske områder hører under den tredje kategori.

En særskilt gruppe (sprogtjenesterne) vil få tilført tilstrækkeligt personale til at sikre acceptable kvalitetsstandarder for de nye sprog fra dag et efter udvidelsen.

Den 11. februar 2003 vedtog Kommissionen en meddelelse, som indeholdt rammerne for ajourføring og forenkling af den gældende fællesskabsret. Mens der er ubestridte langsigtede fordele ved en sådan forenkling, vil bestræbelserne for at opnå forbedringer på kort sigt afhænge af, om der er tilstrækkelige menneskelige ressourcer. I forbindelse med budgethøringerne vil der blive foretaget en detaljeret undersøgelse af de tilsvarende menneskelige ressourcebehov for de tjenestegrene, som er involveret i handlingsplanen: på den baggrund kan der efterfølgende i fornødent omfang oprettes stillinger inden for de overordnede rammer for tildeling af menneskelige ressourcer.

6.1.2. Bidrag til en central pulje i forbindelse med prioritering 2 og 3

De overordnede rammer for 2004 indebærer, at budgetmyndigheden ikke vil blive anmodet om nye stillinger ud over de stillinger, som er nødvendige for at opfylde prioriteringen "tiltrædelse". Imidlertid foreslår Kommissionen mange vigtige initiativer under de to andre prioriteringer "stabilitet" og "bæredygtig vækst". Derfor er det nødvendigt at tilgodese disse prioriteringer ved interne omrokeringer.

I betragtning af, at Kommissionens tjenestegrene i de senere år allerede har reageret positivt og massivt i forbindelse med omfattende omrokeringer, vil de ønskede bidrag til en central pulje vedrørende prioritering 2 og 3 blive begrænset til en meget lille procentdel, som nedskrives for de tjenestegrene, som allerede har foreslået specifikke og kvantificerede omrokeringer i forbindelse med de to prioriteringer i 2004. Desuden har tjenestegrenene undersøgt mulighederne for interne omlægninger og for at nedtone aktiviteter, som ikke relaterer sig til udvidelsen, for at bidrage til disse to prioriteringer.

På grundlag af de nøgleinitiativer, som er angivet i afsnit 3.2 og 3.3, vil der hovedsageligt blive foretaget personaleomrokeringer inden for følgende politikområder:

* For så vidt angår "stabilitet": retlige og indre anliggender, folkesundhed, eksterne anliggender, beskæftigelse og arbejdsmarkedsforhold.

* For så vidt angår en bæredygtig økonomi: miljø, udvikling og handelspolitik, transport og energi, informationssamfundet, økonomi- og pengepolitik, skatte- og toldpolitik.

6.1.3. Samlede tilgængelige menneskelige ressourcer for de tre prioriteringer

Nedenstående skema indeholder en oversigt over de menneskelige ressourcer (fordelt på aktivitet og prioritering), der er behov for til iværksættelse af nye initiativer eller styrkelse af de igangværende aktiviteter.

>TABELPOSITION>

Den vejledende tildeling pr. politikområde og fordelingen mellem vedtægtsomfattede stillinger og eksternt personale vil blive fastlagt i forbindelse med udarbejdelsen af det foreløbige budgetforslag for 2004.

6.1.4. Behov, der er relateret til gennemførelsen af reformen

Den administrative reform blev påbegyndt i år 2000 og er nu i gennemførelsesfasens 3. år. Den er således godt i gang, og der er allerede taget højde for de vigtigste ressourcebehov i forbindelse med den gennemførte ressourcetildeling. Imidlertid lider gennemførelsen af en række vigtige elementer i reformen under udtalt personalemangel. Dette forhold er blevet påpeget af generaldirektørerne i adskillige erklæringer og aktivitetsrapporter for 2001, ligesom Kommissionen gjorde opmærksom herpå, da den vedtog en sammenfatning af de årlige rapporter.

Som anført i aktion 5 i sammenfatningen [7] udgør den årlige politikstrategi rammerne for supplerende, velbegrundede anmodninger om menneskelige ressourcer til håndtering af øget arbejdspres i forbindelse med gennemførelse af reformen. Kommissionen agter dog ikke at anmode budgetmyndigheden om nye stillinger til andre prioriterede områder end udvidelsen. Den eneste måde at opfylde i det mindste de mest presserende og bedst begrundede behov i forbindelse med reformens gennemførelse er derfor at besætte de stillinger, som frigøres gennem førtidspensionsordningen for årene 2002, 2003 og 2004. Ud af de højst 600 stillinger, som er omfattet af ordningen, vil der kunne frigøres op til 258 stillinger. Alle disse stillinger bør anvendes til gennemførelsen af reformen. I overensstemmelse med Kommissionens afgørelse i den årlige politikstrategi for 2003 bekræftes det, at to tredjedele af de stillinger, der frigøres ved de kommende runder af førtidspensionering, vil blive givet tilbage til de pågældende tjenestegrene, hvor de vil blive anvendt til understøttelse af reformrelaterede aktiviteter, som tjenestegrenene har identificeret. Den resterende tredjedel af stillingerne vil blive omfordelt, således at de tjener til at opfylde de behov, som ifølge Kommissionen er mest presserende i de centrale tjenestegrene (Generalsekretariatet, GD for Budget og GD for Personale og Administration). Det drejer sig hovedsagelig om følgende prioriteringer:

[7] Sammenfatning af de årlige aktivitetsrapporter (KOM(2002)426 endelig udg.).

- Det nye regnskabssystem (24 stillinger)

- handlingsplanen om etablerering af et fælles, elektronisk arkiveringssystem i Kommissionen (19 stillinger)

- den nye personalepolitik og interoperabilitet i IT-systemerne (33 stillinger)

- Den interne revisionstjeneste (10)

6.1.5. Situationen for udgiftsområde 5

Den finansielle margen for 2004 vil udgøre 13 mio. EUR, når der tages højde for de kreditter, der er angivet i det finansielle overslag over administrative udgifter i forbindelse med udvidelsen, og de forskellige overslag i den anden rapport fra institutionernes generalsekretærer om udviklingen i udgiftsområde 5 (maj 2002), og overslagene over de andre institutioners udgifter, samt udgifter til pensionerne og endelig Kommissionens udgifter, herunder finansiering af 780 yderligere stillinger i forbindelse med udvidelsen.

Imidlertid skal margenen for 2004 udgøre mindst 20 mio. EUR, eftersom de nye ressourcer i forbindelse med udvidelsen ikke vil blive finansieret for et helt år i 2004. Konsekvenserne af disse nye ressourcetildelinger i 2005 og 2006 vil blive forholdsmæssigt større end væksten i loftet for udgiftsområde 5. I generalsekretærernes anden rapport forudsås således en negativ margen på 5 mio. EUR for udgiftsområde 5 i 2006. Det skal dog bemærkes, at disse beregninger er baseret på de administrative udgifter i forbindelse med den foreslåede personalevedtægt. Såfremt personalevedtægten ikke gennemføres, vil margenen reduceres med henholdsvis 26 mio., 56 mio. og 81 mio. EUR i 2004, 2005 og 2006.

En grundig analyse af forslagene i den årlige politikstrategi (APS) fører til en fastsættelse af udgiftsområde 5 (Kommissionen) for 2004 på 3 037 mio. EUR, svarende til det beløb, som er angivet i generalsekretærernes rapport fra maj 2002. Ved ansættelse af beløbet er der taget højde for:

* En nedgang i besparelserne efter delegationernes omdannelse til pressekontorer, idet tilskud ifølge vedtægtens bilag X eventuelt kan opretholdes i en periode på 15 måneder efter tiltrædelsen. I den forbindelse er det vigtigt at begrænse antallet af tjenestemænd, som er omfattet af denne overgangsforanstaltning. Desuden skal GD for Presse og Kommunikation og GD for Eksterne Forbindelser i 2004 samarbejde om at undgå udgifterne til samtidige lejemål af delegationernes gamle bygninger og pressekontorernes nye bygninger.

* Et behov for at justere visse udgifter i forbindelse med udvidelsen i forhold til den indledende planlægning, især for så vidt angår udvalgenes udgifter.

* Et behov for at justere visse udgifter afhængigt af byggepolitikken både i Bruxelles og Luxembourg.

Den nuværende planlægning omfatter også udgifterne til at sende 117 tjenestemænd fra hovedkvartererne til delegationerne i forbindelse med dekoncentrationen og de sociale udgifter, som forventes inden for rammerne af reformen. Endelig bør de seneste justeringer af omkostningerne til reformering af vedtægten resultere i en margen på 20 mio. EUR.

6.1.6. Omfordeling af ressourcer, som frigøres gennem eksternalisering af aktiviteter

Det fremgår af hvidbogen om reform [8], at eksternalisering er et af midlerne til gennemførelse af strategien om at recentrere Kommissionen om dens kerneopgaver og politiske mål. At opnå den rette balance mellem anvendelsen af interne og eksterne ressourcer vil være specielt vigtigt i et system, hvor beslutningerne om ressourceallokering er integreret med beslutningerne om fastlæggelse af prioriteringer og programmering. Et af målene med eksternalisering er at omrokere de ressourcer, som frigives ved dekoncentration/eksternalisering af aktiviteter, således at de understøtter de mål, Kommissionen har fastlagt [9].

[8] KOM(2000) 200.

[9] Se afsnit 1 og 7 i Report of the planning and co-ordination Group on Externalisation "Externalisation of the programmes management" af 15.05.2000 - SEC(2000)823/2 og afsnit 3 i formandens notat "Matching the Commission's activities with its human resources - The means to achieve our objectives" af 25.07.2000 - SEK(2000)2000/2.

I Rådets forordning om forvaltningsorganer [10] hedder det, at stillinger for EU-ansatte, som er udstationeret af Kommissionen og tilknyttet forvaltningsorganet som midlertidigt ansatte, ikke skal besættes under udstationeringen, og at Kommissionens budget skal beregnes under hensyntagen til sådanne ledige stillinger. Imidlertid bekræftes det også i forordningen, at Kommissionen har mulighed for at omfordele de administrative ressourcer, som er frigivet ved overførsel af opgaver til forvaltningsorganerne. Kommissionen skal informere budgetmyndigheden under budgetproceduren og begrunde omfordelingen af disse ressourcer. Det forventes, at de ressourcer, som frigøres ved overførslen, anvendes til Kommissionens prioriteringer i overensstemmelse med APS-beslutningen.

[10] Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 af 19.12.2002 - EFT L 11 af 16.01.2003, s. 1.

Retningslinjerne vedrørende omfordeling af ressourcer, som frigøres ved dekoncentration/eksternalisering, skal angives i APS-beslutningen, som udgør de integrerede rammer for opstilling af prioriterede mål og tildeling af ressourcer fra Kommissionen. Derfor skal tjenestegrenenes forslag om at etablere en struktur for eksternalisering af opgaver og aktiviteter, der muliggør en omfordeling af fastansat personale, i første omgang behandles i APS-beslutningen.

For 2004 fremsatte Kommissionen forslag om et agentur for informations- og netværkssikkerhed (INFSO). Derudover undersøges det, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at oprette agenturer på andre områder.

Hvis Kommissionen på grundlag af den i forordningen krævede cost-benefit-analyse beslutter at oprette disse agenturer, vil ovennævnte princip finde anvendelse på eventuelle frigjorte ressourcer. Princippet vil blive revideret i nødvendigt omfang i løbet af processen, idet der fuldt ud tages højde for de prioriterede behov, som er defineret i APS-beslutningen, og for de procedurer, der gælder for agenturerne, afhængigt af deres art (forvaltningsorgan eller andre).

6.1.7. Situationen for generaldirektoraterne for så vidt angår eksterne forbindelser

Kommissionen, som ved flere lejligheder har bekræftet, at der, i overensstemmelse med intentionen i starten af Kommissionens embedsperiode, skal gennemføres en reform af Relex-generaldirektoraterne, gør opmærksom på, at det er nødvendigt at undersøge mulighederne for en bedre synergieffekt mellem de pågældende tjenestegrene. Dette emne er blevet grundigt undersøgt og drøftet af de kommissærer, som er ansvarlige for de pågældende tjenestegrene.

Samtidig skal det bemærkes, at en eventuel organisationsændring i alt væsentligt bør være gennemført ved indsættelsen af den ny Kommission, idet det vil blive nødvendigt at tage højde for konventets resultater, når der skal gennemføres en revidering af strukturen i de generaldirektorater, som beskæftiger sig med eksterne forbindelser. Det bør også bemærkes, at kortlægningen af synergier og frigørelsen af ressourcer afhænger af den organisatoriske opbygning af Relex-tjenestegrenene og af de stordriftsfordele, som skal omfordeles.

Set i lyset af ovenstående vil der på formandens foranledning blive udarbejdet en rapport om den mest effektive organisering af de tjenestegrene, som er ansvarlige for eksterne forbindelser. Denne rapport vil bygge på erfaringer og på de retningslinjer, som konventet har udsendt.

6.2. Finansielle ressourcer: en udfordring for 2004

Fastsættelsen af den 1. maj 2004 som optagelsesdato for de 10 nye medlemsstater får omfattende konsekvenser for budgetproceduren. Det medfører, at der skal udarbejdes et budget for de nuværende 15 medlemsstater for perioden 1. januar til 30. april 2004, og at konsekvenserne af udvidelsen skal beregnes for at muliggøre udarbejdelse af et budget for 25 medlemsstater, som træder i kraft 1. maj 2004. Således skal APS-beslutningen sætte fokus på de forventede ændringer, som opstår som følge af optagelsen af 10 nye medlemsstater.

I den forbindelse hænger den finansielle ramme for udvidelsen, som er opstillet i dette dokument, sammen med de justeringer i det finansielle overslag, som Kommissionen har foreslået i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren, for at tage højde for de dertil knyttede udgiftsbehov. Disse udgiftsbehov, som opstår som følge af de 10 landes tiltrædelse og er fastsat i overensstemmelse med optagelsesforhandlingernes resultat, blev aftalt på Det Europæiske Råds møde i København den 12.-13. december 2002.

I dette dokument angives derfor hævede udgiftslofter i det finansielle overslag for EU-15 for udgiftsområderne landbrug, strukturelle foranstaltninger, interne politikker og administration.

For så vidt angår udgiftsområde 1 "Landbrug" er den forventede udgiftsstigning i forbindelse med udvidelsen ca. 2 100 mio. EUR, hvilket medfører en forventet margen på knap 1 100 mio. EUR for EU-25.

De samlede forpligtelsesbevillinger til struktur- og samhørighedsfondene, som skal tilføjes under udgiftsområde 2, skal i alt beløbe sig til 24,6 mia. EUR i løbende priser for perioden (2004-2006) i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i København. Heraf udgør stigningen i forpligtelsesbevillingerne i 2004 et beløb på 6,71 mia. EUR.

Med hensyn til interne politikker forventes en stigning i udgifterne til udvidelsen på næsten 1 600 mio. EUR, hvilket medfører en margen på omkring 70 mio. EUR under loftet for EU-25.

Udgiftsområde 4 "Eksterne foranstaltninger" påvirkes ikke direkte af udvidelsen, men den foreslåede overførsel af et beløb vedrørende Tyrkiet (134 mio. EUR) til udgiftsområde 7 "Førtiltrædelsesstøtte" og frigørelsen af 25 mio. EUR på grund af Cyperns og Maltas kommende medlemskab øger margenen betydeligt og giver mulighed for at øge beløbene til naboerne i et udvidet EU, selv om der afsættes en betragtelig margen til uforudsete hændelser (85 mio. EUR).

For så vidt angår udgiftsområde 5 "Administration", forventes udgiftsbehovet i forbindelse med et udvidet EU at foreligge fra 1. januar 2004. Det tilbagevendende mønster, der gælder for de administrative udgifter, bør ikke blot skabe opmærksomhed om overholdelse af loftet i 2004, men også i de efterfølgende år.

Med hensyn til førtiltrædelsesstøtten vil Kommissionen gennemføre de beslutninger, som blev truffet i København vedrørende Bulgarien, Rumænien og Tyrkiet, samtidig med at loftet forbliver uændret, hvorved der fremkommer en margen på 1,8 mia. EUR. Dette er under forudsætning af, at budgetmyndigheden, som Kommissionen har foreslået, træffer afgørelse om den omtalte justering af det finansielle overslag.

I nedenstående tabel gives et overblik over de nævnte tal og de overordnede resultater af retningslinjerne for den årlige politikstrategi (APS). Tallene udgør rammerne for udarbejdelsen af det foreløbige budgetudkast for 2004, dog uden at foregribe de endelige tal.

>TABELPOSITION>

De udvalgte initiativers finansielle konsekvenser opsummeres i de følgende tabeller. De tal, der er angivet for hvert af de politiske områder, og som bidrager til de tre prioriteringer, vedrører ændringer i den eksisterende finansielle programmering for EU-15 og effekten af nye initiativer for EU-10 og afspejler således de yderligere finansielle ressourcer, som skønnes nødvendige for at nå de opstillede mål.

De vigtigste ændringer, som fremgår af nedenstående tabeller, omfatter interne politikker (herunder forskning), eksterne foranstaltninger og førtiltrædelsesstøtte.

6.2.1. De politiske prioriteringers finansielle implikationer: Tiltrædelsen

>TABELPOSITION>

Denne første tabel vedrørende prioriteringen "Tiltrædelse" omfatter de beløb, som skønnes nødvendige for udvidelsen af eksisterende programmer til de ti tiltrædende lande.

Ud over den nævnte udvidelse af de eksisterende programmer er der enkelte særlige overgangsforanstaltninger, som i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i København falder ind under interne politikker.

Således er der på området transport og energi for 2004 ud over tildelingerne til udvidelsen af de eksisterende programmer medtaget i alt 138 mio. EUR til nukleare sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med nedlukningen af kernereaktorerne Ignalina (Litauen) og Bohunice (Slovakiet).

Under området "Udvidelse" er der for 2004 medtaget et beløb på 221 mio. EUR til vejledning og øget finansiel støtte med henblik på at understøtte de tiltrædende landes bestræbelser på at styrke deres administrative og retlige kapacitet. Denne institutionsopbyggende facilitet repræsenterer en udvidelse af de foranstaltninger, som er påbegyndt under Phare, og som vil blive forvaltet i tæt samarbejde med de andre involverede tjenestegrene.

Med hensyn til retlige og indre anliggender afsættes et beløb på 317 mio. EUR i 2004 for at finansiere gennemførelsen af den Schengen-overgangsfacilitet, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i København i december 2002 for at hjælpe de nye medlemsstater med at beskytte EU's nye ydre grænser. Overgangsfaciliteten for Kaliningrad falder også under dette politiske område og udgør et beløb på 13 mio. EUR for 2004.

På området for økonomiske og finansielle anliggender er der angivet et årligt beløb på 25 mio. EUR over en 4-årig periode til opfyldelse af Kommissionens andel af en foreslået forhøjelse af Den Europæiske Investeringsfonds (EIF) kapital for at sikre kontinuitet i fondens aktiviteter i et udvidet EU. Et yderligere beløb på 13 mio. EUR afsættes til en venturekapitalfacilitet i det flerårige program til fremme af initiativ og iværksætterånd [11].

[11] Fælles initiativ af GD ENTR og GD ECFIN.

Såfremt der kan indgås en aftale om den nordlige del af Cypern, vil der i tilfælde af en genforening af øen blive afsat yderligere beløb til hver af de pågældende udgiftsområder (udgiftsområde 1, 2 og 3) . Skulle dette ske, vil de berørte beløb blive medregnet i de relevante lofter i det finansielle overslag, hvorved margenerne vil forblive uændrede.

Tiltrædelsesprioriteringen omfatter også førtiltrædelsesstøtte til Bulgarien, Rumænien og Tyrkiet. Kommissionen foreslår, at de beløb, som er angivet i køreplanen for Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse i 2007, anvendes. Dette medfører en stigning i de nuværende beløb på 20 %, 30 % og 40 % over de næste 3 år, som skal suppleres af et endnu ikke fastsat beløb til nedlukning af kernekraftværker. Den andel, som udgøres af førtiltrædelsesstøttens instrumenter, følger det mønster, som blev aftalt i Berlin, men vil i de kommende måneder blive justeret, og der vil blive truffet afgørelse herom inden for rammerne af de 3 respektive rådsforordninger, idet der tages højde for landenes behov og absorptionskapacitet. For så vidt angår Tyrkiet, ventes en betydelig stigning til et beløb på 1 050 mio. EUR for perioden, hvilket er en fordobling af gennemsnittet for de nuværende beløb. For 2004 bør der budgetteres med 250 mio. EUR.

På det politiske område for sundhed og forbrugerbeskyttelse er der taget skridt til en udvidelse af programmerne for afskaffelse af veterinær- og plantesygdomme under udgiftsområde 1a samt til kampagner vedrørende vaccination mod rabies i de nye medlemsstater.

6.2.2. De politiske prioriteringers finansielle implikationer: Stabilitet

>TABELPOSITION>

De initiativer, som kræver yderligere finansiering, og som er foreslået under denne prioritering, kan opdeles i to hovedgrupper: initiativer, som bidrager til stabilitet uden for EU, og initiativer, der retter sig mod interne forhold.

Med hensyn til eksterne forbindelser foreslås det for at sikre stabiliteten og udjævne forskellene over for nabostaterne i et udvidet EU, at støtten til det vestlige Balkanområdede øges til 675 mio. EUR i absolutte tal (inklusive makrofinansiel støtte) for at modvirke det fald, der fulgte i kølvandet på de første års omfattende forhåndstildelinger. For Middelhavsregionen giver overførslen af Tyrkiet til udgiftsområde 7 plads til andre lande, og der foreslås en stigning til 859 mio. EUR i 2004. Demokratiet og menneskerettighederne styrkes også, med en tildeling på niveau med 2003-budgettet (+ 17,5 mio. EUR) i overensstemmelse med budgetmyndighedens ønsker.

Bevillingerne til humanitær bistand øges til 485 mio. EUR for 2004 (+ 10 mio. EUR i 2004) for at yde støtte overalt, hvor stabiliteten trues af humanitære kriser, især i Afrika og Asien. Eftersom humanitære kriser ofte forårsager flygtningestrømme, vil en formindskelse af sådanne kriser bidrage til stabiliteten i EU og dets nabolande.

I overensstemmelse med budskabet i Kommissionens meddelelse af 3. december 2002 (KOM(2002)703 endelig) bør stabilitetsprioriteringen også omfatte behovet for en bedre integration af indvandringsspørgsmål i EU's eksterne forbindelser. Denne aktion eksisterede som forberedende foranstaltning under ledelse af GD for retlige og indre anliggender i 2001, 2002 og 2003. I forbindelse med en sådan aktion stilles forslag om et særligt retsgrundlag med en årlig bevilling på 30 mio. EUR (+13 mio. EUR i 2004). Dette nye flerårige program vil indgå i politikområdet "eksterne forbindelser" og vil blive administreret i overensstemmelse med principperne i reformen af den eksterne støtte, idet der tages hensyn til den overordnede sammenhæng i EU's eksterne foranstaltninger. Programmet vil fungere sideløbende med de andre EU-instrumenter for samarbejde og udvikling. Det bør supplere sidstnævnte programmer og give en merværdi, især på en sådan måde, at det bliver muligt for Kommissionen at gennemføre de målsætninger og prioriteringer, som er opstillet i asyl- og indvandringspolitikken for dette program og på en hurtig, målrettet og fleksibel facon tage stilling til de bekymringer og ønsker, som medlemsstaterne giver udtryk for på området retlige og indre anliggender.

Bevillingerne til forbedring af grænsekontrollen vedrører hovedsageligt etableringen af et integreret IT-system om visainformation (VIS) for politikområdet retlige og indre anliggender. Dette er en væsentlig forudsætning for den frie bevægelighed for personer i et område uden indre grænser; den eksisterende finansielle programmering øges med 10 mio. EUR.

Med hensyn til forbedring af individuelle rettigheder er der brug for yderligere ressourcer til Daphne II-programmet vedrørende bekæmpelse af vold mod børn, unge og kvinder (+ 1,3 mio. EUR) og til ekspertnettet vedrørende grundlæggende rettigheder (+ 1 mio. EUR), mens der frigøres 2 mio. EUR til integration af statsborgere fra tredjelande.

Der bevilges en mindre forhøjelse til evaluering af Tammerfors-programmet og til forberedelse af udviklingen af næste fase i det europæiske område for frihed, sikkerhed og retfærdighed samt til konsekvensanalyse og de horisontale behov i forbindelse med omfattende IT-projekter.

På politikområdet informationssamfundet skal der udvikles en politik for sikkerhed i kommunikationsnetværk og oprettes et agentur for sikkerhed i informationsnetværk (+ 3,5 mio. EUR i 2004). Dette er en vigtig forudsætning for den interne sikkerhed og for grænsekontrollen. Selve agenturet skal undersøge bedste praksis og samle ekspertise med henblik på fastlæggelse af en europæisk politik på dette område.

6.2.3. De politiske prioriteringers finansielle implikationer: Bæredygtig vækst

>TABELPOSITION>

De fleste af de nøgleinitiativer, som bidrager til prioriteringen om en bæredygtig vækst, har ingen konsekvenser for de finansielle ressourcer. Nogle af dem kræver dog yderligere finansiering i 2004.

Formålet med den nye kemikaliestrategi er at omlægge EU's komplekse kemikalielovgivning og udarbejde en ny ordning for kemikalier. Strategien indebærer oprettelse af et nyt agentur med en forventet bevilling på omkring 3,0 mio. EUR i 2004, som fordeles på politikområderne "Miljø" (1,5 mio. EUR) og "Erhvervspolitik" (1,5 mio. EUR).

På politikområdet beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold er der i forbindelse med den europæiske strategi for fremme af virksomhedernes sociale ansvar behov for en styrkelse på 1,5 mio. EUR af aktiviteten "arbejdstilrettelæggelse og arbejdsvilkår", til oprettelse af interessentnetværker, udveksling af erfaring og bedste praksis mellem medlemsstaterne, analyse af kriterier samt formidling af instrumenter i forbindelse med det sociale ansvar.

På politikområdet fiskeri er der behov for en ekstrabevilling på 0,6 mio. EUR til oprettelse af regionale rådgivende råd. Omlægningen af EU's konkurrencebestemmelser vil føre til oprettelse af et netværk af konkurrencemyndigheder, som koordineres af Kommissionen, hvortil der skal bevilges 0,8 mio. EUR i 2004.

Til politikområdet direkte forskning foreslås afsat et samlet beløb på 16 mio. EUR for 2004 (+ 3,8 mio. EUR) for at fortsætte programmet vedrørende nedlukning og affaldshåndtering.

Under politikområdet energi og transport kræver udviklingen af EU's kapacitet til at reagere på oliekatastrofer en styrkelse af Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur med 20 mio. EUR.

Derudover styrkes det europæiske observationssystem for det indre markeds funktionsduelighed vedrørende konventionelle energikilder med 5 mio. EUR.

Som planlagt vil en større stigning (255 mio. EUR) i det sjette rammeprogram for forskning understøtte udviklingen af europæisk forskning, hvortil kommer en planlagt stigning (480 mio. EUR i 2004) til udvidelsen af forskningsaktiviteter til at omfatte de nye medlemsstater.

For så vidt angår eksterne foranstaltninger, er der hovedsagelig to initiativer, som kræver yderligere finansiering:

Støtten til sundhedsindsatsen (AIDS, malaria, tuberkulose, reproduktiv sundhed og smitsomme sygdomme i udviklingslandene) styrkes med 17 mio. EUR under "udviklingssamarbejdspolitik og sektorstrategier", samtidigt med at der sker en omfordeling af ressourcerne til foranstaltningen. Efter disse styrkelser vil niveauet stemme overens med de beløb, som blev fastlagt i 2003-budgettet.

For så vidt angår fremme af en bæredygtig vækst i udviklingslandene og den globale opvarmning, bør beskyttelsen af tropiske skove styrkes med 6 mio. EUR for at kompensere for de senere års forsinkelser.

Endvidere er der på det miljø- og udviklingspolitiske område behov for yderligere finansiering i forbindelse med opfølgningen på forpligtelserne, som blev indgået på verdenskonferencen om bæredygtig udvikling i Johannesburg

En styrkelse af det handelspolitiske område afspejler en øget støtte til udviklingslandene inden for rammerne af Doha-dagsordenen.