EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 3.11.2021 COM(2021) 661 final 2021/0345(NLE) Forslag til RÅDETS FORORDNING om fastsættelse for 2022 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende i EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Meningen med enhver forordning om fastsættelse af fiskerimuligheder er at begrænse udnyttelsen af fiskebestandene til niveauer, der er i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks overordnede målsætninger. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik ("grundforordningen") fastlægger målsætningerne for de årlige forslag om fangst- og fiskeriindsatsbegrænsninger for at sikre, at Unionens fiskeri er miljømæssigt, økonomisk og socialt bæredygtigt. Fiskerimulighederne fastsættes hvert år som led i en årlig forvaltningscyklus (eller hvert andet år for dybhavsbestande), hvilket dog ikke står i vejen for langsigtede forvaltningsstrategier. Europa-Parlamentet og Rådet har bl.a. vedtaget flerårige planer for Nordsøen og for de vestlige farvande. Nogle af de fiskerimuligheder, der foreslås her, skal fastsættes af Unionen alene, mens andre er fastsat efter aftale som følge af multilaterale eller bilaterale konsultationer. Resultaterne af disse konsultationer gennemføres ved at fastlægge en intern fordeling blandt medlemsstaterne efter princippet om relativ stabilitet. Dette forslag vedrører: –bestande, som Unionen træffer autonome afgørelser om, –fælles bestande i Nordsøen og de nordvestlige farvande, som skal forvaltes i fællesskab med Det Forenede Kongerige, bestande i Nordsøen og Skagerrak, som skal forvaltes sammen med Norge, eller som skal forvaltes på grundlag af samråd mellem de kyststater, der er medlemmer af Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEACF), og –fiskerimuligheder, der følger af aftaler, som er indgået inden for rammerne af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er). Nogle af fiskerimulighederne i dette forslag er anført som "pm" (pro memoria), enten –fordi den videnskabelige rådgivning for visse bestande ikke forelå på tidspunktet for forslagets vedtagelse, eller –fordi visse fangstbegrænsninger og andre henstillinger fra de relevante RFFO'er ikke foreligger endnu, eftersom deres årsmøder endnu ikke har fundet sted, eller –fordi tallene for visse bestande i grønlandske farvande, fælles bestande og fiskerimuligheder, der udveksles med tredjelande, ikke foreligger endnu, da resultaterne af konsultationerne med Grønland og de pågældende tredjelande heller ikke foreligger endnu, eller –fordi Kommissionen endnu ikke har ført konsultationer med Det Forenede Kongerige om samarbejdet i 2022 om fælles bestande, herunder fiskerimulighederne. Tilgang til fastsættelsen af fiskerimuligheder Kommissionen har som sædvanlig udarbejdet en årlig meddelelse, denne gang med titlen: "Mod et mere bæredygtigt fiskeri i EU: status og retningslinjer for 2022" (COM(2021) 279). Den årlige meddelelse indeholder en oversigt over bestandenes tilstand, som er udarbejdet på grundlag af den forelagte videnskabelige rådgivning, og den gør rede for proceduren for fastsættelse af fiskerimuligheder. Den 30. juni 2021 forelagde Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) efter anmodning fra Kommissionen sin årlige rådgivning vedrørende en række af de fiskebestande, der er omfattet af nærværende forslag. Den videnskabelige rådgivning fra ICES er i alt væsentligt afhængig af, at der indberettes data. Det er således kun muligt at foretage en dækkende vurdering af bestande, hvis der foreligger tilstrækkelige og pålidelige data, således at der kan udarbejdes overslag over bestandenes størrelse og prognoser for, hvordan de vil reagere på de forskellige udnyttelsesscenarier (dette kaldes "fangstscenarietabeller"). Når der foreligger tilstrækkelige data, kan de videnskabelige organer udarbejde overslag over de justeringer af fiskerimulighederne, der skal foretages for at få bestanden til at frembringe det maksimale bæredygtige udbytte (MSY). Denne form for rådgivning omtales som "MSY-rådgivning". I andre tilfælde baserer de videnskabelige organer sig på forsigtighedsprincippet, når de fremsætter anbefalinger om, hvilket niveau fiskerimulighederne bør fastsættes på. ICES gør rede for den metode, den anvender i denne forbindelse, i offentliggjort materiale om levering af rådgivning om bestande, som der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger om.

Alle de fiskerimuligheder, som Kommissionen foreslår i dette forslag, afspejler den videnskabelige rådgivning om bestandenes tilstand, som den har modtaget, og som den har anvendt som beskrevet i meddelelsen. Landingsforpligtelsen I henhold til artikel 15 i grundforordningen har alle bestande, der er underlagt fangstbegrænsninger, været omfattet af landingsforpligtelsen siden den 1. januar 2019. Grundforordningen indeholder dog visse undtagelser fra landingsforpligtelsen. Kommissionen har på grundlag af fælles henstillinger, der er forelagt af medlemsstaterne, vedtaget delegerede forordninger om fastsættelse af specifikke planer for udsmid, i henhold til hvilke begrænsede mængder af udsmid er tilladt på grundlag af de minimis-undtagelser og undtagelser begrundet i høj overlevelsesrate. Med indførelsen af landingsforpligtelsen skal de foreslåede fiskerimuligheder i henhold til artikel 16, stk. 2, i grundforordningen i stedet for at afspejle de mængder, der landes, nu afspejle de mængder, der fanges, eftersom udsmid ikke længere er tilladt. Dette skal foregå på grundlag af den videnskabelige rådgivning for fiskebestandene i de former for fiskeri, der er omhandlet i artikel 15, stk. 1, i grundforordningen. De foreslåede fiskerimuligheder fastsættes desuden i overensstemmelse med andre relevante bestemmelser, dvs. artikel 16, stk. 1, der omhandler princippet om relativ stabilitet, og artikel 16, stk. 4, (der omhandler den fælles fiskeripolitiks målsætninger og reglerne i de relevante flerårige planer). For at tage fuldt ud hensyn til anvendelsen af landingsforpligtelsen foreslår Kommissionen samlede tilladte fangstmængder (TAC'er) på grundlag af fangstrådgivningen snarere end landingsrådgivningen (som det tidligere var tilfældet). Der tages i forbindelse med de foreslåede EU-kvoter hensyn til det begrænsede udsmid, der finder sted i henhold til de fastsatte undtagelser. Disse mængder landes ikke og modregnes ikke i kvoterne, og er derfor trukket fra Unionens kvoter. Fleksibilitet fra år til år Der skal også tages højde for forbindelserne mellem grundforordningen og Rådets forordning (EF) nr. 847/96. Ved sidstnævnte forordning fastsættes der supplerende betingelser for forvaltningen af TAC'er fra år til år, herunder fleksibilitetsbestemmelser gældende for bestande, der er omfattet af henholdsvis en præventiv eller en analytisk TAC (forstås som bestande med henholdsvis forsigtighedsbaseret rådgivning eller MSY-rådgivning fra ICES) (artikel 3 og 4). I henhold til artikel 2 i forordning (EF) nr. 847/96 skal Rådet ved fastsættelsen af TAC'er navnlig på grundlag af bestandenes biologiske tilstand beslutte, hvilke bestande der ikke skal være omfattet af artikel 3 og 4. I artikel 15, stk. 9, i grundforordningen fastsættes der bestemmelser om endnu en mekanisme, der giver mulighed for fleksibilitet fra år til år. For at undgå en uforholdsmæssig høj grad af fleksibilitet, som ville underminere princippet om en fornuftig og ansvarlig udnyttelse af havets biologiske ressourcer og hindre opnåelsen af den fælles fiskeripolitiks målsætninger, bør det præciseres, at bestemmelserne i artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 og i artikel 15, stk. 9, i grundforordningen ikke må anvendes kumulativt. Den fleksibilitet fra år til år, der er fastsat i artikel 15, stk. 9, i grundforordningen, bør ikke anvendes, hvis den er til hinder for realiseringen af den fælles fiskeripolitiks målsætninger, navnlig hvis der er tale om bestande, hvis gydebiomasse (SSB) ligger under grænsereferencepunktet for biomassen (Blim). De foreslåede TAC'er og forklaringer Kommissionen har siden 2019 (i begrundelsen til den årlige forordning om fiskerimuligheder) opstillet en liste over de bestande, for hvilke den foreslåede TAC afviger mere end 20 % fra den gældende TAC. For 2022 er der tale om følgende bestande: TAC Havområde Foreslået TAC for 2022 Foreslået afvigelse i TAC'en i forhold til 2021* Forklaring Torsk i Kattegat Kattegat 97 t - 21 % Ifølge den forsigtighedsbaserede rådgivning bør den være på 0 t. Kommissionen foreslår i overensstemmelse med den tekniske rådgivning fra ICES en TAC til dækning af uundgåelige bifangster (i fiskeriet efter jomfruhummer). Jomfruhummer i 3a Skagerrak og Kattegat 8 501 t - 31 % Kommissionen foreslår en TAC, der er i overensstemmelse med MSY-rådgivningen og den laveste værdi i FMSY-intervallet (FMSY lower). Et FMSY-interval er et interval bestående af fiskeridødelighedsværdier, hvor alle værdierne i det pågældende interval resulterer i MSY på lang sigt og en reduktion i det langsigtede udbytte på højst 5 %, uden at det har en betydelig indvirkning på bestandens reproduktionsevne. TAC'en er i overensstemmelse med den nedre værdi i FMSY-intervallet (FMSY lower), ikke selve FMSY-værdien, eftersom torsk, der er omfattet af nulfangstrådgivning, tages som bifangst i dette fiskeri. FMSY-værdien er den fiskeridødelighedsværdi, der resulterer i MSY på lang sigt. Jomfruhummer i 8c, funktionel enhed (FE) 25 og 31 Den sydlige del af Biscayabugten 1,7 ton i FE 25 20 ton i FE 31 Videreførelse af TAC'en for FE 25 + 1 329 % for FE 31 For FE 25 lyder den forsigtighedsbaserede rådgivning på 0 t. Kommissionen foreslår, at der bibeholdes en TAC med henblik på videnskabeligt fiskeri til indsamling af data om fangst pr. indsatsenhed (CPUE). For FE 31 foreslår Kommissionen en TAC i overensstemmelse med MSY-rådgivningen og FMSY-værdien. Der er ved fastsættelsen af EU-kvoten anvendt en nedsættelse som følge af undtagelser fra landingsforpligtelsen. Rødspætte i Kattegat Kattegat 1 038 ton + 34 % Kommissionen foreslår en TAC i overensstemmelse med MSY-rådgivningen og den nedre værdi i FMSY-intervallet (FMSY lower). TAC'en er i overensstemmelse med den nedre værdi i FMSY-intervallet (FMSY lower), ikke selve FMSY-værdien, eftersom torsk, der er omfattet af nulfangstrådgivning, tages som bifangst i dette fiskeri. Denne TAC repræsenterer en andel (på 19,2 %) af TAC'en for det område, som rådgivningen dækker (Kattegat, Bælterne og Øresund). Der er ved fastsættelsen af EU-kvoten anvendt en nedsættelse som følge af undtagelser fra landingsforpligtelsen. Tunge i 7b og c Vest for Irland og Porcupine Bank 19 ton - 44 % Kommissionen foreslår en TAC i overensstemmelse med den forsigtighedsbaserede rådgivning. Tunge i 8a og b Biscayabugten (den nordlige del og den centrale del) 2 233 ton - 37 % Kommissionen foreslår en TAC i overensstemmelse med MSY-rådgivningen og FMSY-værdien. Biomassen ligger i øjeblikket under MSY Btrigger, men over Blim. MSY Btrigger er værdien for den gydebiomasse (SSB), under hvilken der skal træffes forvaltningsforanstaltninger for at gøre det muligt for en bestand at genoprette sig til over de niveauer, der kan give MSY på lang sigt, og Blim er den SSB, under hvilken der er risiko for, at bestandens reproduktionskapacitet er reduceret. Der tages i MSY-rådgivningen hensyn til den aktuelle lave biomasse. Der er ved fastsættelsen af EU-kvoten anvendt en nedsættelse som følge af undtagelser fra landingsforpligtelsen. * For TAC'er med nedsættelser som følge af undtagelser fra landingsforpligtelsen, foretages sammenligningen på grundlag af EU-kvoterne. •Sammenhæng med de gældende regler på samme område De foreslåede foranstaltninger er udarbejdet i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks målsætninger og regler. •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder De foreslåede foranstaltninger er i overensstemmelse med andre EU-politikker, navnlig hvad angår politikken på miljøområdet og bæredygtig udvikling. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Dette forslags retsgrundlag er artikel 43, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

Unionens forpligtelser med hensyn til bæredygtig udnyttelse af de levende akvatiske ressourcer følger af forpligtelserne i henhold til artikel 2 i grundforordningen. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Unionen har enekompetence på det område, som forslaget vedrører, jf. artikel 3, stk. 1, litra d), i TEUF. Nærhedsprincippet finder derfor ikke anvendelse. •Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende årsager: Eftersom den fælles fiskeripolitik er en fælles politik, påhviler det i henhold til artikel 43, stk. 3, i TEUF Rådet at vedtage de foranstaltninger, der tager sigte på at fastsætte og fordele fiskerimulighederne. Den foreslåede rådsforordning fordeler fiskerimulighederne mellem medlemsstaterne. Det står derefter medlemsstaterne frit for at tildele sådanne fiskerimuligheder til regioner eller operatører efter eget skøn, jf. artikel 16 og 17 i grundforordningen. Medlemsstaterne har således rige muligheder for selv at bestemme, hvilken social/økonomisk model de vil anvende i forbindelse med udnyttelsen af de tildelte fiskerimuligheder. Forslaget har ingen nye finansielle virkninger for medlemsstaterne. Rådet vedtager en lignende forordning hvert år, og de offentlige og private midler til gennemførelse heraf foreligger allerede. •Reguleringsmiddel/reguleringsform Den foreslåede retsakt er en rådsforordning, jf. artikel 43, stk. 3, i TEUF. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning Forordningen om fiskerimuligheder revideres flere gange i løbet af året for at afspejle den seneste videnskabelige rådgivning og andre tiltag. •Høringer af interesserede parter a)Høringsmetoder, hovedmålgrupper og respondenternes overordnede profil Kommissionen har hørt de interesserede parter, navnlig gennem de rådgivende råd, og medlemsstaterne om tilgangen til de forskellige forslag om fiskerimuligheder på grundlag af sin årlige meddelelse med titlen "Mod et mere bæredygtigt fiskeri i EU: status og retningslinjer for 2022". Kommissionen har fulgt den tilgang, der er beskrevet i retningslinjerne i dens meddelelse "Forbedret samråd om EF's fiskeriforvaltning" (KOM(2006) 246 endelig udg.) Denne tilgang består i, at de interesserede parter høres på et tidligere tidspunkt i processen, hvilket giver mulighed for en mere strategisk debat (den såkaldte "frontloading-proces"). b)Sammenfatning af svarene og af, hvordan der er taget hensyn til dem De interesserede parters svar på ovennævnte årlige meddelelse indeholder deres holdning til Kommissionens vurdering af ressourcernes tilstand og til, hvordan man kan sikre sig en passende forvaltning. Kommissionen har taget hensyn til svarene ved udarbejdelsen af dette forslag. •Indhentning og brug af ekspertbistand Som nævnt ovenfor har Kommissionen hørt ICES om den metode, der skal anvendes. Rådgivningen fra ICES udarbejdes på grundlag af rådgivningsrammer, der er udviklet af organisationens ekspertgrupper og beslutningsorganer, og forelægges i overensstemmelse med det aftalememorandum, der er indgået med Kommissionen. Det endelige mål er at genoprette bestandene til og opretholde dem på det niveau, der giver MSY. Dette mål er udtrykkeligt fastsat i grundforordningen, nemlig i artikel 2, stk. 2, som har følgende ordlyd: "[...] skal udnyttelsesgraden for det maksimale bæredygtige udbytte, hvor det er muligt, nås inden udgangen af 2015 og [...] senest inden udgangen af 2020 for alle bestande". Dette afspejler det tilsagn, som Unionen har afgivet i forbindelse med tiltrædelsen af konklusionerne af verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg i 2002 og den tilhørende gennemførelsesplan. Som nævnt ovenfor, foreligger der MSY-oplysninger for visse bestande, herunder bestande, der er vigtige, både når det gælder fangstmængde og handelsværdi (f.eks. kulmule, torsk, havtaske, tunge, glashvarre, kuller og jomfruhummer).

Fiskerimulighederne for målbestandene i Nordsøen og de vestlige farvande skal fastsættes på grundlag af de relevante flerårige planer, hvori der er fastlagt FMSY-intervaller for fiskeridødeligheden, hvilket giver en vis grad af fleksibilitet på visse betingelser. Kommissionen har anmodet ICES om rådgivning, som skal lægges til grund for en vurdering af behovet for denne fleksibilitet og gennemførelse heraf. Værdierne i det øvre FMSY-interval anvendes kun som grundlag for forslaget til TAC'er, hvis den videnskabelige rådgivning viser, at det er nødvendigt at fastsætte fiskerimulighederne i overensstemmelse med FMSY-intervallerne for at: –nå målene i den relevante flerårige plan, hvis der er tale om blandet fiskeri, eller –undgå at forårsage alvorlig skade på en bestand som følge af samspillet inden for en bestand eller mellem bestande, eller –begrænse store udsving fra år til år i fiskerimulighederne. Hvis en bestands biomasse ligger under de referencepunkter, der henvises til i den flerårige plan, bør fiskerimulighederne fastsættes på det niveau, der svarer til fiskeridødeligheden, reduceret proportionalt under hensyntagen til nedgangen i bestandens biomasse. For at opnå MSY kan det i nogle tilfælde være nødvendigt at reducere fiskeridødeligheden og/eller fangsterne Dette forslag bygger derfor på MSY-rådgivningen, i det omfang en sådan rådgivning foreligger. I de tilfælde, hvor TAC'erne er foreslået på grundlag af MSY-rådgivning, svarer de til det niveau, som ifølge nævnte rådgivning sikrer MSY i 2022, hvilket er i overensstemmelse målene i den fælles fiskeripolitik. Denne tilgang følger de principper, der er beskrevet i den årlige meddelelse "Mod et mere bæredygtigt fiskeri i EU: status og retningslinjer for 2022". Når det gælder de bestande, som der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger om, fremsætter de rådgivende videnskabelige organer anbefalinger om, hvorvidt fangsterne bør reduceres, stabiliseres eller forøges. Rådgivningen fra ICES indeholder kvantitative retningslinjer om sådanne udsving, og disse er lagt til grund for de foreslåede TAC'er. For nogle bestande (hovedsagelig vidt udbredte bestande, hajer og rokker) forelægges ICES-rådgivningen i efteråret. Nærværende forslag vil derfor eventuelt skulle ajourføres, når omtalte rådgivning er modtaget. •Konsekvensanalyse Anvendelsesområdet for forordningen om fiskerimuligheder er nøje afgrænset i artikel 43, stk. 3, i TEUF. Der tages med forslaget sigte på at undgå kortsigtede strategier til fordel for langsigtet bæredygtighed. Der tages derfor hensyn til de interesserede parters og de rådgivende råds initiativer, hvis ICES og/eller Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) har afgivet positiv udtalelse herom. Kommissionens forslag til en reform af den fælles fiskeripolitik blev baseret på en konsekvensanalyse (SEC(2011) 891), hvori det fremføres, at realiseringen af målet om MSY var en nødvendig betingelse for miljømæssig, økonomisk og social bæredygtighed. Når det gælder de regionale fiskeriforvaltningsorganisationers fiskerimuligheder og bestande, som deles med tredjelande, gennemfører dette forslag i alt væsentligt internationalt aftalte foranstaltninger. Eventuelle elementer af relevans for vurderingen af mulige konsekvenser for fiskerimulighederne er behandlet i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af internationale forhandlinger, inden for rammerne af hvilke Unionens fiskerimuligheder er aftalt med tredjeparter. •Målrettet regulering og forenkling Forslaget indebærer en forenkling af de administrative procedurer for de offentlige myndigheder i EU og medlemsstaterne, især hvad angår kravene vedrørende gennemførelsen af indsatsforvaltning. •Grundlæggende rettigheder Ikke relevant 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET De foreslåede foranstaltninger har ingen budgetmæssige konsekvenser. 5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering

Forordningens bestemmelser vil blive gennemført, og overholdelsen vil blive kontrolleret i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitik. 2021/0345 (NLE) Forslag til RÅDETS FORORDNING om fastsættelse for 2022 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende i EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 43, stk. 3, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1)Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013skal der vedtages bevarelsesforanstaltninger under hensyntagen til den foreliggende videnskabelige, tekniske og økonomiske rådgivning, herunder, hvis det er relevant, rapporter fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) og andre rådgivende organer, samt enhver rådgivning fra de rådgivende råd. (2)Det påhviler Rådet at vedtage foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder, herunder, hvis det er relevant, funktionelt tilknyttede betingelser. I henhold til artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 skal fiskerimulighederne fastsættes i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks målsætninger som fastsat i nævnte forordnings artikel 2, stk. 2. Desuden bør de samlede tilladte fangstmængder (TAC'erne) for bestande, der er omfattet af flerårige planer, fastsættes i overensstemmelse med målene og foranstaltningerne i disse planer. I henhold til nævnte forordnings artikel 16, stk. 1, skal fiskerimulighederne fordeles blandt medlemsstaterne på en sådan måde, at der sikres relativ stabilitet både med hensyn til den enkelte bestand og det enkelte fiskeri. (3)TAC'erne bør derfor i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsættes på grundlag af den foreliggende videnskabelige rådgivning og under hensyntagen til biologiske og socioøkonomiske aspekter, samtidig med at der sikres en retfærdig behandling af de forskellige fiskerisektorer, ligesom der skal tages hensyn til de holdninger, der er kommet til udtryk under høringen af interessenter, navnlig på møderne med de rådgivende råd. (4)I henhold til artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 har alle bestande, der er underlagt fangstbegrænsninger, været omfattet af landingsforpligtelsen siden den 1. januar 2019, selv om der kan gælde visse undtagelser. I nævnte forordnings artikel 16, stk. 2, fastsættes det, at når landingsforpligtelsen indføres for en fiskebestand, skal fiskerimulighederne afspejle fangsterne i stedet for landingerne. Kommissionen har på grundlag af fælles henstillinger, der er forelagt af medlemsstaterne, i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 vedtaget en række delegerede forordninger med nærmere bestemmelser for gennemførelsen af landingsforpligtelsen i form af specifikke planer for udsmid. (5)Ved fastsættelsen af fiskerimulighederne for bestande, der er omfattet af landingsforpligtelsen, bør der tages hensyn til, at udsmid i princippet ikke længere er tilladt. De bør derfor fastsættes på grundlag af det tal for samlede fangster, der er angivet i Det Internationale Havundersøgelsesråds (ICES) rådgivning (i stedet for tallet for ønskede fangster). De mængder, der som en undtagelse fra landingsforpligtelsen fortsat må smides ud, bør trækkes fra førnævnte tal for de samlede fangster. (6)ICES har for visse bestande anbefalet nulfangst. Hvis TAC'erne for disse bestande imidlertid fastsættes på det niveau, der er angivet i den videnskabelige rådgivning, vil forpligtelsen til at lande alle fangster, herunder bifangster af de pågældende bestande i blandet fiskeri, blive en hindring for fiskeriet som følge af "choke species-effekten". For at finde den rette balance mellem opretholdelsen af fiskeriet (i betragtning af de potentielt alvorlige socioøkonomiske konsekvenser af en afbrydelse) og behovet for at opnå en god biologisk status for de pågældende bestande, bør der under hensyntagen til de vanskeligheder, der er forbundet med at befiske alle bestande i et blandet fiskeri på det niveau, der giver det maksimale bæredygtige udbytte (MSY), fastsættes specifikke TAC'er for bifangster af disse bestande. Disse TAC'er bør fastsættes på niveauer, der sikrer en reduktion af dødeligheden for disse bestande, og tilskynder til at forbedre selektiviteten og undgå uønskede bifangster af disse bestande. For at reducere fangsterne af bestande, som der er fastsat bifangst-TAC'er for, bør fiskerimulighederne for de former for fiskeri, hvori fisk fra disse bestande fanges, fastsættes på et niveau, som bidrager til, at sårbare bestandes biomasse genoprettes til bæredygtige niveauer. Der bør ligeledes fastsættes tekniske foranstaltninger og kontrolforanstaltninger, der er uløseligt knyttet til fiskerimulighederne, for at hindre ulovligt udsmid. (7)For så vidt muligt at sikre udnyttelsen af fiskerimulighederne i det blandede fiskeri i overensstemmelse med artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 bør der etableres en pulje til kvoteudveksling for medlemsstater, der ikke har en kvote til dækning af deres uundgåelige bifangster. (8)Ifølge artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/472 om en flerårig plan for de vestlige farvande skal målet for fiskeridødeligheden for de bestande, der er opført i forordningens artikel 1, stk. 1, opretholdes inden for de fiskeridødelighedsintervaller, der giver MSY (FMSY-intervaller), som defineret i nævnte forordnings artikel 2. Den samlede fiskeridødelighed for havbars (Dicentrarchus labrax) i ICES-afsnit 8a og 8b bør derfor fastsættes i overensstemmelse med MSY-rådgivningen fra ICES og FMSY-værdien under hensyntagen til fangsterne i såvel det erhvervsmæssige som det rekreative fiskeri, herunder udsmid. FMSY-værdien er den fiskeridødelighedsværdi, der resulterer i MSY på lang sigt. De relevante medlemsstater (Frankrig og Spanien) bør træffe passende foranstaltninger for at sikre, at fiskeridødeligheden som følge af det fiskeri, der udøves af deres flåder og fritidsfiskere, ikke overstiger FMSY-værdien, jf. artikel 4, stk. 3, i forordning (EU) 2019/472. (9)Foranstaltningerne vedrørende det rekreative fiskeri efter havbars bør videreføres under hensyntagen til den betydelige indvirkning, som dette fiskeri har på de pågældende bestande. Kommissionen foreslår, at fangstbegrænsningerne opretholdes i overensstemmelse den videnskabelige rådgivning. Det bør være forbudt at anvende faststående garn, da disse redskaber ikke er tilstrækkeligt selektive og sandsynligvis fanger flere fisk, end det er tilladt i henhold til de fastsatte fangstbegrænsninger. Under hensyntagen til miljømæssige, sociale og økonomiske forhold, navnlig erhvervsfiskernes afhængighed af omtalte bestande i kystsamfundene, udgør foranstaltningerne for havbars en passende balance mellem erhvervsfiskernes og fritidsfiskernes interesser. Foranstaltningerne gør det navnlig muligt for fritidsfiskerne at fiske, fordi der tages højde for dette fiskeris indvirkning på bestandene. (10)Den videnskabelige rådgivning for bestandene af hajer og rokker (Elasmobranchii) lyder på nulfangst som følge af deres ringe bevaringsstatus. Desuden betyder høje overlevelsesrater, at udsmid ikke anses for at øge fiskeridødeligheden, men derimod vil være til gavn for deres bevaringsstatus. Det bør derfor være forbudt at fiske efter disse arter. I henhold til artikel 15, stk. 4, litra a), i forordning (EU) nr. 1380/2013 finder landingsforpligtelsen ikke anvendelse på arter, som det er forbudt at fiske efter. (11)Den flerårige plan for Nordsøen blev fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/973 og trådte i kraft i 2018. Den flerårige plan for de vestlige farvande blev fastlagt ved forordning (EU) 2019/472 og trådte i kraft i 2019. Fiskerimulighederne for de bestande, der er anført i disse planers artikel 1, stk. 1, bør fastsættes i overensstemmelse med målene (FMSY-intervallerne) og de beskyttelsesforanstaltninger, der er fastsat i de flerårige planer. FMSY-intervallerne er angivet i den relevante rådgivning fra ICES. Når der ikke foreligger tilstrækkelige videnskabelige oplysninger, bør fiskerimulighederne for bifangstbestande fastsættes i overensstemmelse med forsigtighedstilgangen som anført i disse flerårige planer.

(12)I henhold til artikel 7 i den flerårige plan for Nordsøen skal der — hvis den videnskabelige rådgivning viser, at gydebiomassen for en bestand, der er omhandlet i planens artikel 1, stk. 1, ligger under grænsereferencepunktet for biomasse (Blim) — træffes yderligere afhjælpende foranstaltninger for at sikre en hurtig genopretning af bestanden til over de niveauer, der kan give MSY. De afhjælpende foranstaltninger kan navnlig omfatte en indstilling af det målrettede fiskeri efter den pågældende bestand og en passende reduktion af fiskerimulighederne for disse eller andre bestande i fiskeriet. (13)TAC'erne for almindelig tun i den østlige del af Atlanterhavet og Middelhavet bør fastsættes i overensstemmelse med reglerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1627. (14)For bestande, som der mangler tilstrækkelige eller pålidelige data for med henblik på udarbejdelse af størrelsesoverslag, bør forvaltningsforanstaltningerne og TAC-niveauerne følge den forsigtighedstilgang i fiskeriforvaltningen, der er defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 8), i forordning (EU) nr. 1380/2013, samtidig med at der tages hensyn til bestandsspecifikke faktorer, navnlig de tilgængelige oplysninger om bestandenes udvikling og betragtninger vedrørende det blandede fiskeri. (15)Ved Rådets forordning (EF) nr. 847/96 fastsættes der supplerende betingelser for forvaltningen fra år til år af TAC'er, herunder fleksibilitetsbestemmelser gældende for bestande, der er omfattet af henholdsvis en præventiv eller en analytisk TAC (artikel 3 og 4). I henhold til nævnte forordnings artikel 2 skal Rådet, når det fastsætter TAC'erne, beslutte, hvilke bestande der ikke skal være omfattet af nævnte forordnings artikel 3 eller 4, navnlig på grundlag af bestandenes biologiske tilstand. I 2014 blev der ved artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 indført endnu en mekanisme for årsbaseret fleksibilitet for alle de bestande, der er omfattet af landingsforpligtelsen. For at undgå en uforholdsmæssig høj grad af fleksibilitet, som ville underminere princippet om en fornuftig og ansvarlig udnyttelse af havets biologiske ressourcer og hindre opnåelsen af den fælles fiskeripolitiks målsætninger og være til skade for bestandenes biologiske tilstand, bør artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 kun anvendes på analytiske TAC'er, hvis den årsbaserede fleksibilitet i artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 ikke anvendes. (16)Hvis en TAC kun tildeles én medlemsstat, bør den berørte medlemsstat i henhold til artikel 2, stk. 1, i TEUF bemyndiges til at fastlægge denne TAC. Det bør sikres, at medlemsstaten ved fastlæggelsen af TAC-niveauet handler i fuld overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks principper og regler. (17)Den maksimale tilladte fiskeriindsats for 2022 bør fastsættes i overensstemmelse med artikel 5, 6, 7 og 9 i og bilag I til forordning (EU) 2016/1627. (18)For at sikre fuld udnyttelse af fiskerimulighederne bør det være tilladt at benytte en vis fleksibilitet mellem visse af TAC-områderne for så vidt angår den samme biologiske bestand. (19)For visse arter, som f.eks. bestemte hajarter, vil selv et begrænset fiskeri kunne udgøre en alvorlig risiko for deres bevarelse. Fiskerimulighederne for sådanne arter bør derfor begrænses helt i form af et generelt forbud mod fiskeri efter dem. (20)På den 12. konference mellem parterne i konventionen om beskyttelse af migrerende arter af vilde dyr, som blev afholdt i Manila den 23.-28. oktober 2017, blev en række arter tilføjet til konventionens lister over beskyttede arter i konventionens tillæg I og II. Disse arter bør derfor beskyttes i forbindelse med EU-fiskerfartøjers fiskeri i alle farvande, og tredjelandsfiskerfartøjers fiskeri i EU-farvande. (21)De fiskerimuligheder for EU-fiskerfartøjer, der fastsættes ved nærværende forordning, skal udnyttes i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009, særlig nævnte forordnings artikel 33 og 34 om registrering af fangster og fiskeriindsats og om indberetning af data om opbrugte fiskerimuligheder. Det er derfor nødvendigt at fastsætte de koder, som medlemsstaterne skal benytte til at sende data til Kommissionen om landinger af bestande, der er omfattet af denne forordning. (22)Unionens TAC for hellefisk i internationale farvande i ICES-underområde 1 og 2 berører ikke Unionens holdning til den passende EU-andel af dette fiskeri. (23)[På årsmødet i 2020 vedtog Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) en bevarelsesforanstaltning for de to bestande af rødfisk i Irmingerhavet og de tilstødende farvande, ifølge hvilken direkte fiskeri efter disse bestande er forbudt. NEAFC har desuden udstedt forbud mod fiskeri i det område, hvor rødfisk samles, for at minimere bifangster. Disse foranstaltninger, som er baseret på ICES-rådgivningen om nulfangst, bør gennemføres i EU-lovgivningen. NEAFC var ikke i stand til at vedtage en henstilling om rødfisk i ICES-underområde 1 og 2. TAC'en for denne bestand bør fastsættes i overensstemmelse med den holdning, som Unionen har givet udtryk for i NEAFC.] [Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i NEAFC.] (24)[Grundet covid-19-pandemien blev årsmødet i 2020 i Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) erstattet af en procedure med vedtagelse af beslutninger ved brevveksling, der blev indledt i oktober 2020, og som forventedes afsluttet i begyndelsen af januar 2021. Et af de primære formål med denne procedure var at muliggøre en videreførelse af de eksisterende foranstaltninger, der ophører i 2020, med mindre tekniske tilpasninger om nødvendigt.] [Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i ICCAT.] (25)[I ICCAT-henstilling 19-04 om en forvaltningsplan for almindelig tun fastsættes der kun en TAC for 2019 og 2020. ICCAT mangler stadig at træffe beslutning om TAC-niveauet for 2021. I betragtning af den beslutningsprocedure, der blev anvendt i 2020, er det blevet foreslået at følge den videnskabelige rådgivning, der anbefaler, at TAC'en opretholdes på 36 000 ton. Selv om der tilsyneladende er konsensus om TAC-niveauet, er der risiko for, at ICCAT ikke kommer til at vedtage den formelt, før denne forordning vedtages. TAC'en bør derfor fastsættes på nævnte niveau, men revideres snarest muligt, hvis ICCAT vedtager en anden TAC.] [Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i ICCAT.] (26)[Under ICCAT's beslutningsprocedure i 2020 fremsatte Unionen forslag om en omfattende plan, der indeholdt en TAC, der havde til formål straks at standse overfiskningen af nordatlantisk makohaj, sammen med en række ledsageforanstaltninger, der tager sigte på at reducere dens dødelighed yderligere. I lyset af denne bestands yderst alvorlige situation og i betragtning af, at Unionen står for to tredjedele af fangsterne, bør Unionen i mangel af konsensus i ICCAT fastsætte en ensidig fangstbegrænsning for denne art svarende til Unionens andel af den samlede begrænsning, der kræves af ICCAT's videnskabelige komité.] [Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i ICCAT.] (27)[ICCAT-henstilling 17-04 om en fangstregel for nordatlantisk hvid tun fastsætter kun en TAC for perioden 2018-2020. ICCAT mangler stadig at træffe beslutning om TAC'en for 2021. I betragtning af den beslutningsprocedure, der blev anvendt i 2020, er det blevet foreslået at følge den videnskabelige rådgivning, der anbefaler, at den nye TAC fastsættes på grundlag af den nuværende midlertidige fangstregel, og at der kun anvendes en pro rata-forøgelse af fangsten og af andre begrænsninger i ét år. Selv om der tilsyneladende er konsensus om TAC'en, er der risiko for, at ICCAT ikke kommer til at vedtage den formelt, før denne forordning vedtages. TAC'en bør derfor fastsættes på nævnte niveau, men revideres snarest muligt, hvis ICCAT vedtager en anden TAC.] [Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i ICCAT.] (28)[Grundet den beslutningsprocedure, der blev anvendt i 2020, har ICCAT endnu ikke formelt vedtaget TAC'erne for storøjet tun, gulfinnet tun, blå marlin og hvid marlin. Selv om der tilsyneladende er konsensus om TAC'erne, er der risiko for, at ICCAT ikke kommer til at vedtage dem formelt, før denne forordning vedtages. TAC'erne bør derfor fastsættes på nævnte niveau, men revideres snarest muligt, hvis ICCAT vedtager andre TAC'er.] [Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i ICCAT.] (29)[På årsmødet i 2020 vedtog parterne i Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis (CCAMLR) fangstbegrænsninger for både mål- og bifangstarter for perioden den 1. december 2020-30. november 2021. Der bør ved fastsættelsen af fiskerimulighederne for 2021 tages hensyn til udnyttelsen af de tilsvarende kvoter i 2020.] [Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i CCAMLR.] (30)[På årsmødet i 2020 besluttede Tunkommissionen for Det Indiske Ocean (IOTC) at bibeholde de tidligere vedtagne bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger. Disse foranstaltninger bør fortsat gennemføres i EU-lovgivningen.] [Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i IOTC.] (31)[Årsmødet i Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO) finder sted den 21. januar-1. februar 2021. Indtil årsmødet har fundet sted, bør de gældende foranstaltninger i SPRFMO-konventionsområdet foreløbigt bibeholdes.] [Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i SPRFMO.]

(32)[Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk (IATTC) nåede på sit årsmøde i 2020 ikke til enighed om en forlængelse af den seneste foranstaltning for tropisk tunfisk, som udløb den 31. december 2020. Som følge heraf vil fiskeriet efter tropisk tunfisk i det østlige Stillehav fra den 1. januar 2021 ikke være reguleret. I lyset af forsigtighedsprincippet som fastsat i den fælles fiskeripolitik bør Unionen fortsat anvende de bestemmelser om tropisk tunfisk, der er fastsat i Rådets forordning (EU) 2020/123, indtil IATTC er nået til enighed om en ny foranstaltning.] [Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i IATTC.] (33)[På sit årsmøde i 2020 bekræftede Kommissionen for Bevarelse af Sydlig Tun (CCSBT), at den TAC, der skulle anvendes for sydlig tun i 2021, var den, der blev vedtaget på årsmødet i 2016. De relevante foranstaltninger bør gennemføres i EU-lovgivningen.] [Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i CCSBT.] (34)[På sit årsmøde i 2020 besluttede Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav (SEAFO) at bibeholde 2020-TAC'erne for de vigtigste arter under dens kompetenceområde indtil dens årsmøde i 2021. De relevante foranstaltninger bør gennemføres i EU-lovgivningen.] [Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i SEAFO.] (35)[På årsmødet i 2020 forlængede Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC) bevarelses- og forvaltningsforanstaltningerne for tropisk tunfisk. Den præciserede også fangstbegrænsningerne for EU-langlinefartøjer, der fisker efter storøjet tun. Nævnte foranstaltninger bør gennemføres i EU-lovgivningen.] [Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i WCPFC.] (36)[Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) vedtog på sit 42. årsmøde i 2020 en række fiskerimuligheder for 2021 for visse bestande i NAFO-konventionsområdets underområde 1-4. Nævnte foranstaltninger bør gennemføres i EU-lovgivningen.] [Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i NAFO.] (37)[På det 7. møde mellem parterne i fiskeriaftalen for det sydlige Indiske Ocean (SIOFA), der fandt sted i 2020, blev det besluttet at bibeholde de TAC'er, der blev vedtaget i 2019, for de bestande, der er omfattet af aftalen. Nævnte foranstaltninger bør gennemføres i EU-lovgivningen.] [Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i SIOFA.] (38)[Ved traktaten af 9. februar 1920 angående Spitzbergen (Svalbard) ("Paristraktaten af 1920") indrømmes alle parter i denne traktat lige og ikkediskriminerende adgang til ressourcerne i området omkring Svalbard, herunder også i fiskeriet. Unionens holdning til denne adgang, når der er tale om fiskeriet efter arktiske krabber på kontinentalsoklen omkring Svalbard, er anført i en række verbalnoter til Norge, idet de seneste er dateret henholdsvis den 26. februar 2021 og 28. juni 2021. For at sikre, at udnyttelsen af arktiske krabber i området omkring Svalbard bringes i overensstemmelse med de forvaltningsmæssige regler om ikkeforskelsbehandling, der måtte være fastsat af Norge, under hvis højhedsområde og jurisdiktion det område, der er omfattet af Paristraktatens anvendelsesområde, hører under, bør det fastsættes, hvor mange fartøjer der må få tilladelse til at udøve det pågældende fiskeri. Fordelingen af disse fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne er begrænset til 2022. Der mindes om, at hovedansvaret i Unionen for at sikre overholdelsen af gældende ret ligger hos flagmedlemsstaten.] (39)Der bør i overensstemmelse med Unionens erklæring til Den Bolivariske Republik Venezuela om tildeling af fiskerimuligheder i EU-farvande til fiskerfartøjer, der fører Venezuelas flag, i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst fastsættes fiskerimuligheder for snapperarter for Venezuela i EU-farvande. (40)Eftersom visse bestemmelser skal anvendes kontinuerligt, bør bestemmelserne i denne forordning vedrørende forbud og lukkede perioder — for at undgå retsusikkerhed i perioden mellem udgangen af 2022 og datoen for ikrafttrædelsen af forordningen om fastsættelse af fiskerimuligheder for 2023 — fortsat finde anvendelse i begyndelsen af 2023, indtil forordningen om fastsættelse af fiskerimuligheder for 2023 træder i kraft. (41)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår bemyndigelse af de enkelte medlemsstater til at benytte sig af ordningen med fiskeriindsatstildelinger i overensstemmelse med en kW-dage-ordning. Kommissionen bør udøve disse beføjelser i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. (42)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser både hvad angår tildelingen af ekstra havdage for endeligt ophør med fiskeri og bedre videnskabelig observatørdækning og hvad angår fastlæggelsen af formater for regneark til indsamling og videresendelse af information vedrørende overførsel af havdage mellem fiskerfartøjer, der fører en medlemsstats flag. Kommissionen bør udøve disse beføjelser i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011. (43)For at undgå afbrydelser i fiskeriet og sikre EU-fiskernes udkomme bør denne forordning finde anvendelse fra den 1. januar 2022 med undtagelse af bestemmelserne vedrørende fiskeriindsatsbegrænsninger, som bør anvendes fra den 1. februar 2022, og visse bestemmelser vedrørende specifikke områder, som bør anvendes fra en bestemt dato. Denne forordning bør på grund af sin hastende karakter træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen. (44)Visse internationale foranstaltninger, der skaber eller begrænser fiskerimuligheder for Unionen, vedtages af de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) ved årets udgang og finder anvendelse, før denne forordning træder i kraft. De bestemmelser, der gennemfører sådanne foranstaltninger i EU-lovgivningen, bør derfor finde anvendelse med tilbagevirkende kraft. Da fangståret i CCAMLR-konventionsområdet løber fra den 1. december til den 30. november, og visse fiskerimuligheder eller forbud i CCAMLR-konventionsområdet derfor fastsættes for den periode, der begynder den 1. december 2021, bør de relevante bestemmelser i denne forordning finde anvendelse fra denne dato. En sådan anvendelse med tilbagevirkende kraft berører ikke princippet om berettiget forventning, da det ikke er tilladt for CCAMLR-medlemmer at fiske i CCAMLR-konventionsområdet uden tilladelse. (45)[Den Blandede Komité har efter proceduren i aftalen og protokollen om fiskeriforbindelserne med Grønland fastsat niveauet for Unionens fiskerimuligheder i grønlandske farvande i 2022.] — [Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter de relevante konsultationer.] VEDTAGET DENNE FORORDNING: AFSNIT I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER Artikel 1

Genstand 1.Ved denne forordning fastsættes der fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande. 2.Fiskerimulighederne i stk. 1 omfatter: a)fangstbegrænsninger for 2022 og, hvor det er anført i denne forordning, for 2023

b)fiskeriindsatsbegrænsninger for 2022, undtagen fiskeriindsatsbegrænsningerne i bilag II, som finder anvendelse fra den 1. februar 2022 til den 31. januar 2023 c)fiskerimuligheder for perioden fra den 1. december 2021 til den 30. november 2022 for visse bestande i CCAMLR-konventionsområdet. Artikel 2

Anvendelsesområde 1.Denne forordning finder anvendelse på følgende fartøjer: a)EU-fiskerfartøjer b)tredjelandsfartøjer i EU-farvande. 2.Denne forordning finder også anvendelse på: a)visse former for rekreativt fiskeri, når dette udtrykkeligt er nævnt i de relevante bestemmelser i denne forordning b)erhvervsfiskeri, der udøves fra kysten. Artikel 3

Definitioner Med henblik på denne forordning finder definitionerne i artikel 4 i forordning (EU) nr. 1380/2013 anvendelse. Derudover forstås ved: a)"tredjelandsfartøj": et fiskerfartøj, der fører et tredjelands flag og er registreret i et tredjeland b)"rekreativt fiskeri": ikkekommercielt fiskeri, der udnytter havets biologiske ressourcer i forbindelse med rekreation, turisme eller sport c)"internationale farvande": farvande, der ikke er omfattet af nogen stats højhedsområde eller jurisdiktion d)"samlet tilladt fangstmængde" (TAC): i)i fiskerier, der er omfattet af den undtagelse fra landingsforpligtelsen, der er omhandlet i artikel 15, stk. 4-7, i forordning (EU) nr. 1380/2013, den mængde fisk, der hvert år kan landes af hver bestand ii)i alle andre fiskerier den mængde fisk, der hvert år må fanges af hver bestand e)"kvote": en andel af den TAC, som er tildelt Unionen, en medlemsstat eller et tredjeland f)"analytisk vurdering": kvantitativ evaluering af bestandsudviklingen på grundlag af data om en bestands biologi og udnyttelse, som ifølge videnskabelige undersøgelser er af den fornødne kvalitet til, at der kan forelægges videnskabelig rådgivning om fremtidige fangstmuligheder g)"maskestørrelse": maskestørrelsen i fiskenet som defineret i artikel 6, nr. 34), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1241

h)"EU-fiskerflåderegister": det register, der er oprettet af Kommissionen i henhold til artikel 24, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013 i)"fiskerilogbog": den logbog, der er omhandlet i artikel 14 i forordning (EF) nr. 1224/2009 j)"instrumenteret bøje": en bøje, der er tydeligt mærket med et unikt referencenummer, der gør det muligt at identificere dens ejer, og som er udstyret med et satellitovervågningssystem til overvågning af dens position k)"bøje i drift": enhver instrumenteret bøje, der i forvejen er aktiveret, tændt og sat ud på havet på en drivende anordning til tiltrækning af fisk (FAD) eller flydende genstand, som sender positioner og andre tilgængelige oplysninger såsom ekkolodsestimater l)"FMSY-værdi": værdien af den anslåede fiskeridødelighed, der med et givent fiskerimønster og under de aktuelle gennemsnitlige miljøforhold giver det maksimale bæredygtige udbytte på lang sigt. Artikel 4

Fiskeriområder I denne forordning forstås ved: a)"ICES-områder" (ICES: Det Internationale Havundersøgelsesråd): de geografiske områder, der er specificeret i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 218/2009 b)"Skagerrak": det geografiske område, der afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til Lindesnes fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst c)"Kattegat": det geografiske område, der afgrænses mod nord af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og derfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst og mod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gnibens Spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen d)"funktionel enhed 16 i ICES-underområde 7": det geografiske havområde, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter: –53°30'N 15°00'V –53°30'N 11°00'V –51°30'N 11°00'V –51°30'N 13°00'V –51°00'N 13°00'V –51°00'N 15°00'V e)"funktionel enhed 25 i ICES-afsnit 8c": det geografiske havområde, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter: –43°00'N 9°00'V –43°00'N 10°00'V

–43°30'N 10°00'V –43°30'N 9°00'V –44°00'N 9°00'V –44°00'N 8°00'V –43°30'N 8°00'V f)"funktionel enhed 26 i ICES-afsnit 9a": det geografiske havområde, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter: –43°00'N 8°00'V –43°00'N 10°00'V –42°00'N 10°00'V –42°00'N 8°00'V g)"funktionel enhed 27 i ICES-afsnit 9a": det geografiske havområde, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter: –42°00'N 8°00'V –42°00'N 10°00'V –38°30'N 10°00'V –38°30'N 9°00'V –40°00'N 9°00'V –40°00'N 8°00'V h)"funktionel enhed 30 i ICES-afsnit 9a": det geografiske havområde, der er omfattet af Spaniens jurisdiktion i Cadizbugten og i de tilstødende farvande i ICES-afsnit 9a i)"funktionel enhed 31 i ICES-afsnit 8c": det geografiske havområde, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter: –43°30'N 6°00'V

–44°00'N 6°00'V –44°00'N 2°00'V –43°30'N 2°00'V j)"Cadizbugten": den geografiske del af ICES-afsnit 9a, der ligger øst for længdegrad 7°23'48"V k)"CCAMLR-konventionsområdet" (CCAMLR: Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis): det geografiske område, der er defineret i artikel 2, litra a), i Rådets forordning (EF) nr. 601/2004 l)"CECAF-områder" (CECAF: Komitéen for Fiskeriet i Det Østlige Centrale Atlanterhav): de geografiske områder, der er specificeret i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2009 m)"IATTC-konventionsområdet" (IATTC: Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk): det geografiske område, der er defineret i konventionen om styrkelse af Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk, der blev oprettet ved konventionen af 1949 mellem Amerikas Forenede Stater og Republikken Costa Rica n)"ICCAT-konventionsområdet" (ICCAT: Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet): det geografiske område, der er defineret i den internationale konvention om bevarelse af tunfiskebestanden i Atlanterhavet o)"IOTC-kompetenceområdet" (IOTC: Tunkommissionen for Det Indiske Ocean): det geografiske område, der er defineret i aftalen om oprettelse af Tunkommissionen for Det Indiske Ocean p)"NAFO-områder" (NAFO: Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav): de geografiske områder, der er specificeret i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 217/2009 q)"SEAFO-konventionsområdet" (SEAFO: Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav): det geografiske område, der er defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i det sydøstlige Atlanterhav r)"SIOFA-aftaleområdet" (SIOFA: fiskeriaftale for det sydlige Indiske Ocean): det geografiske område, der er defineret i fiskeriaftalen for det sydlige Indiske Ocean s)"SPRFMO-konventionsområdet" (SPRFMO: Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav): det geografiske område, der er defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af højsøfiskeressourcer i det sydlige Stillehav t)"WCPFC-konventionsområdet" (WCPFC: Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav): det geografiske område, der er defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav u)"Beringshavets højsøområde": det geografiske højsøområde i Beringshavet uden for 200 sømil fra de basislinjer, hvorfra bredden af Beringshavskyststaternes territorialfarvande måles v)"overlapning mellem IATTC- og WCPFC-konventionsområderne": det geografiske område, der er afgrænset som følger: –længdegrad 150°V –længdegrad 130°V –breddegrad 4°S –breddegrad 50°S.

AFSNIT II

FISKERIMULIGHEDER

FOR EU-FISKERFARTØJER Kapitel I

Almindelige bestemmelser Artikel 5

TAC'er og tildelinger 1.I bilag I fastsættes TAC'erne for EU-fiskerfartøjer i EU-farvande og i visse andre farvande, fordelingen heraf blandt medlemsstaterne og de funktionelt tilknyttede betingelser, hvis det er relevant. 2.EU-fartøjer kan inden for de TAC'er, der er fastsat i bilag I til nærværende forordning, få tilladelse til at fiske i farvande henhørende under Færøernes, Grønlands og Norges fiskerijurisdiktioner og i fiskeriområdet omkring Jan Mayen på de betingelser, der er fastsat i artikel 16 og del A i bilag V til nærværende forordning og i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2403 samt de dertil hørende gennemførelsesbestemmelser. 3.EU-fartøjer kan inden for de TAC'er, der er fastsat i bilag I til nærværende forordning, få tilladelse til at fiske i farvande henhørende under Det Forenede Kongeriges fiskerijurisdiktion på de betingelser, der er fastsat i artikel 16 i nærværende forordning og i forordning (EU) 2017/2403 samt de dertil hørende gennemførelsesbestemmelser. Artikel 6

TAC'er, som skal fastsættes af medlemsstaterne 1.TAC'erne for visse fiskebestande som anført i bilag I fastsættes af den berørte medlemsstat. 2.De TAC'er, som en medlemsstat fastsætter, skal: a)være i overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik, navnlig princippet om bæredygtig udnyttelse af bestanden b)resultere i en udnyttelse af bestanden, der: i)med den størst mulige sandsynlighed er i overensstemmelse med MSY, hvis der foreligger en analytisk vurdering, eller ii)er i overensstemmelse med forsigtighedstilgangen i fiskeriforvaltningen, hvis der ikke foreligger en analytisk vurdering, eller denne er ufuldstændig. 3.Hver af de berørte medlemsstater indgiver senest den 15. marts 2022 følgende oplysninger til Kommissionen: a)de TAC'er, den har fastsat b)de data, den har indsamlet og vurderet, og som den har lagt til grund for TAC'erne c)nærmere oplysninger om, hvordan de fastsatte TAC'er opfylder kravene i stk. 2. Artikel 7

Betingelser for landing af fangster og bifangster 1.Fangster, der ikke er omfattet af landingsforpligtelsen i henhold til artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013, må kun opbevares om bord eller landes, hvis: a)de er taget af fartøjer, der fører en medlemsstats flag, og den pågældende medlemsstat har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt, eller

b)de udgør en del af en EU-kvote, der ikke er blevet fordelt på medlemsstaterne, og denne EU-kvote ikke er opbrugt. 2.De bestande af ikkemålarter, der er inden for sikre biologiske grænser som omhandlet i artikel 15, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013, er anført i bilag I til nærværende forordning med henblik på den undtagelse fra forpligtelsen til at modregne fangster i de relevante kvoter, der er fastsat i samme artikel. Artikel 8

Kvoteudvekslingsmekanisme for TAC'er for uundgåelige bifangster 1.For at tage hensyn til indførelsen af landingsforpligtelsen og stille kvoter til rådighed for visse bifangster for medlemsstater uden en kvote finder den kvoteudvekslingsmekanisme, der er fastsat i stk. 2-5, anvendelse på de TAC'er, der er angivet i bilag IA. 2.Seks procent af hver kvote, der tildeles en medlemsstat fra TAC'erne for torsk i Det Keltiske Hav, torsk i området vest for Skotland, hvilling i Det Irske Hav og rødspætte i ICES-afsnit 7h, 7j og 7k, og tre procent af hver kvote fra TAC'en for hvilling i området vest for Skotland stilles til rådighed for en pulje for kvoteudveksling, som åbner den 1. januar 2022. Medlemsstater uden kvote har eksklusiv adgang til puljen indtil den 31. marts 2022. 3.De mængder, der udtrækkes af puljen, må ikke udveksles eller overføres til det følgende år. Efter den 31. marts 2022 tilbageføres eventuelle uudnyttede mængder til den medlemsstat, der oprindeligt bidrog til puljen. 4.Medlemsstater uden kvote stiller til gengæld herfor kvoter for bestande, der er opført i tillægget til bilag IA, til rådighed, medmindre den medlemsstat, der ingen kvote har, og den medlemsstat, der bidrager til puljen, aftaler andet. 5.Det sikres ved anvendelsen af en markedskurs eller andre gensidigt acceptable udvekslingskurser, at de kvoter, der er omhandlet i stk. 4, har en tilsvarende handelsværdi. I mangel af alternativer bestemmes handelsværdien på grundlag af de gennemsnitlige EU-priser i det foregående år som oplyst af Det Europæiske Markedsobservatorium for Fiskevarer og Akvakulturprodukter. 6.Hvis den kvoteudvekslingsmekanisme, der er fastsat i stk. 2-5, ikke sætter medlemsstaterne i stand til at dække deres uundgåelige bifangster i et tilsvarende omfang, bestræber medlemsstaterne sig på at nå til enighed om kvoteudveksling i henhold til artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013, idet de sikrer sig, at de kvoter, der udveksles, har tilsvarende handelsværdi. Artikel 9

Fiskeriindsatsbegrænsninger i ICES-afsnit 7e 1.I bilag II er fastsat de tekniske aspekter af de rettigheder og forpligtelser, der vedrører forvaltningen af tungebestanden i ICES-afsnit 7e i den periode, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra b). 2.Kommissionen kan ved hjælp af gennemførelsesretsakter tildele en medlemsstat, der har anmodet herom i overensstemmelse med bilag II, punkt 7.4, et antal ekstra havdage ud over dem, der er omhandlet i bilag II, punkt 5, hvor den kan give et fartøj, der fører dens flag, tilladelse til at være til stede i ICES-afsnit 7e med regulerede redskaber om bord. Kommissionen vedtager disse gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren i artikel 52, stk. 2. 3.Kommissionen kan ved hjælp af gennemførelsesretsakter tildele en medlemsstat, der har anmodet herom, op til højst tre dage i perioden den 1. februar 2022-31. januar 2023 ud over dem, der er omhandlet i bilag II, punkt 5, hvor et fartøj må være til stede i ICES-afsnit 7e, på grundlag af et forbedret program for videnskabelig observatørdækning, jf. bilag II, punkt 8.1. Den foretager tildelingen på grundlag af den beskrivelse, som medlemsstaten forelægger i overensstemmelse med bilag II, punkt 8.3, og efter høring af STECF. Kommissionen vedtager disse gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren i artikel 52, stk. 2. Artikel 10

Foranstaltninger gældende for havbarsfiskeriet i ICES-afsnit 8a og 8b 1.Frankrig og Spanien sikrer, at fiskeridødeligheden for bestanden af havbars i ICES-afsnit 8a og 8b som følge af deres erhvervsfiskeri og rekreative fiskeri ikke overstiger FMSY-værdien, jf. artikel 4, stk. 3, i forordning (EU) 2019/472. 2.I rekreativt fiskeri, også fra kysten, i ICES-afsnit 8a og 8b må der højst fanges og beholdes to havbars pr. fisker pr. dag. Dette stykke finder ikke anvendelse på faststående net, der ikke må benyttes til hverken at fange eller beholde havbars. 3.Stk. 2 finder anvendelse, uden at dette berører strengere nationale foranstaltninger for det rekreative fiskeri. Artikel 11

Særlige bestemmelser om fordeling af fiskerimulighederne 1.Den fordeling af fiskerimulighederne mellem medlemsstaterne, der er fastsat ved denne forordning, er ikke til hinder for: a)udvekslinger i henhold til artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013

b)nedsættelser og omfordelinger i henhold til artikel 37 i forordning (EF) nr. 1224/2009 c)omfordelinger i henhold til artikel 12 og 47 i forordning (EU) 2017/2403 d)yderligere landinger i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 og artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 e)tilbageholdte mængder i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 og artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 f)nedsættelser i henhold til artikel 105, 106 og 107 i forordning (EF) nr. 1224/2009 g)kvoteoverførsler og ‑udvekslinger i henhold til artikel 17 i nærværende forordning. 2.De bestande, der er underlagt præventive eller analytiske TAC'er med henblik på forvaltningen fra år til år af TAC'er og kvoter som omhandlet i forordning (EF) nr. 847/96, er anført i bilag I til nærværende forordning. 3.Medmindre andet er fastsat i bilag I til nærværende forordning, finder artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendelse på bestande, der er underlagt en præventiv TAC, og artikel 3, stk. 2 og 3, samt artikel 4 i nævnte forordning finder anvendelse på bestande, der er underlagt en analytisk TAC. 4.Artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse, hvis en medlemsstat benytter sig af den fleksibilitet fra år til år, der er fastsat i artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013. [Artikel 12

Afhjælpende foranstaltninger for torsk i Nordsøen 1.De områder, der er lukket (for fiskeri), med undtagelse af fiskeri med pelagiske redskaber (not og trawl) og de perioder, hvor lukningen finder anvendelse, er fastsat i bilag IV. 2.Fartøjer, der fisker med bundtrawl og vod med en mindstemaskestørrelse på mindst 70 mm i ICES-afsnit 4a og 4b eller mindst 90 mm i ICES-afsnit 3a eller med langline, må ikke fiske i EU-farvande i ICES-afsnit 4a nord for breddegrad 58°30'00"N og syd for breddegrad 61°30'00"N og i EU-farvande i ICES-afsnit 3a.20 (Skagerrak), 4a og 4b nord for breddegrad 57°00'00"N og øst for længdegrad 5°00'00"Ø. 3.Uanset stk. 2 kan de fiskerfartøjer, der er omhandlet i nævnte stykke, fiske i de områder, der er omhandlet i nævnte stykke, forudsat at de opfylder mindst et af følgende kriterier: a)fangsterne af torsk udgør ikke mere end 5 % af deres samlede fangster pr. fangstrejse. Fartøjer, hvis torskefangster ikke har oversteget 5 % af deres samlede fangster i perioden 2017-2019, formodes at opfylde dette kriterium, forudsat at de fortsat anvender de samme redskaber, som de anvendte i den pågældende periode. Denne formodning kan afkræftes b)der anvendes et reguleret og meget selektivt bundtrawl eller vod, der ifølge en videnskabelig undersøgelse medfører en reduktion af torskefangsterne på mindst 30 % i forhold til fartøjer, der fisker med minimumsstandarden for maskestørrelse for trukne redskaber som angivet i del B, punkt 1.1, i bilag V til forordning (EU) 2019/1241. Sådanne undersøgelser kan vurderes af STECF, og hvis STECF's vurdering er negativ, anses redskaberne ikke længere for egnede til anvendelse i de områder, der er nævnt i denne artikels stk. 2 c)for fartøjer, der fisker med bundtrawl og vod med en maskestørrelse på 100 mm eller derover (TR1), anvendes følgende meget selektive redskaber: i)trawl, hvis krop har en mindstemaskestørrelse på 600 mm ii)hævet overtælle (0,6 m) iii)horisontalt selektionspanel med et stormasket sorteringsvindue d)for fartøjer, der fisker med bundtrawl og vod med en maskestørrelse på 70 mm eller derover i ICES-afsnit 4a og 90 mm eller derover i ICES-afsnit 3a, og under 100 mm (TR2), anvendes følgende meget selektive redskaber:

i)en horisontal sorteringsrist med højst 50 mm mellem tremmerne, der adskiller fladfisk og rundfisk, med en ublokeret åbning, hvor rundfisk kan slippe ud ii)et SELTRA-panel med en maskestørrelse på 300 mm (kvadratmasker) iii)en sorteringsrist med højst 35 mm mellem tremmerne med en ublokeret åbning, hvor fisk kan slippe ud e)fartøjerne er omfattet af en national torskeundgåelsesplan med henblik på ved hjælp af geografiske eller tekniske foranstaltninger eller en kombination heraf at holde torskefangsterne på de niveauer, der er i overensstemmelse med en fiskeridødelighed svarende til de fiskerimuligheder, der er fastsat på grundlag af videnskabelig rådgivning. Sådanne planer skal vurderes senest to måneder efter gennemførelsen heraf, enten af STECF, hvis der er tale om medlemsstater, eller af landets relevante nationale videnskabelige organ, hvis der er tale om tredjelande, og skal, hvis det skønnes nødvendigt, revideres igen, hvis vurderingerne viser, at målet for den nationale plan ikke vil blive nået. 4.Medlemsstaterne styrker tilsynet, kontrollen og overvågningen af de fartøjer, der er omhandlet i stk. 2, for at kontrollere overholdelsen af betingelserne i stk. 3. 5.Denne artikel finder ikke anvendelse på fiskeri, der udelukkende udøves med henblik på videnskabelige undersøgelser, forudsat at disse undersøgelser gennemføres i fuld overensstemmelse med artikel 25 i forordning (EU) 2019/1241.] Artikel 13

Afhjælpende foranstaltninger for torsk i Kattegat 1.EU-fartøjer, der fisker i Kattegat med bundtrawl med en mindstemaskestørrelse på 70 mm, skal anvende et af følgende selektive redskaber: a)en sorteringsrist med højst 35 mm mellem tremmerne med en ublokeret åbning, hvor fisk kan slippe ud b)en sorteringsrist med højst 50 mm mellem tremmerne, der adskiller fladfisk og rundfisk, med en ublokeret åbning, hvor rundfisk kan slippe ud c)et SELTRA-panel med en maskestørrelse på 300 mm (kvadratmasker) d)et reguleret, meget selektivt redskab, hvis tekniske specifikationer ifølge en videnskabelig undersøgelse vurderet af STECF medfører, at der fanges mindre end 1,5 % torsk, forudsat at det er det eneste redskab, fartøjet medfører om bord. 2.De EU-fartøjer, der deltager i et projekt, der gennemføres af en medlemsstat, og som råder over fungerende udstyr til fuldt dokumenteret fiskeri, kan anvende et redskab, der opfylder betingelserne i del B i bilag V til forordning (EU) 2019/1241. De pågældende medlemsstater meddeler Kommissionen en liste over disse fartøjer. 3.Denne artikel finder ikke anvendelse på fiskeri, der udelukkende udøves med henblik på videnskabelige undersøgelser, forudsat at disse undersøgelser gennemføres i fuld overensstemmelse med artikel 25 i forordning (EU) 2019/1241. Artikel 14

Forbudte arter 1.Det er forbudt for EU-fiskerfartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade eller lande følgende arter: a)tærbe (Raja radiata) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a, 3a og 7d og i ICES-underområde 4 b)pragtberyx (Beryx splendens) i NAFO-underområde 6 c)brun pighaj (Centrophorus squamosus) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og ICES-underområde 4 og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde 1 og 14 d)portugisisk fløjlshaj (Centroscymnus coelolepis) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og ICES-underområde 4 og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde 1 og 14

e)chokoladehaj (Dalatias licha) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og ICES-underområde 4 og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde 1 og 14 f)næbhaj (Deania calcea) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og ICES-underområde 4 og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde 1 og 14 g)skade (Dipturus batis)-artskomplekset (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og i ICES-underområde 3, 4, 6, 7, 8, 9 og 10 h)lyshaj (Etmopterus princeps) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og ICES- underområde 4 og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde 1 og 14 i)almindelig gråhaj (Galeorhinus galeus), der fanges med langliner i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og ICES-underområde 4 og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde 1, 5, 6, 7, 8, 12 og 14 j)sildehaj (Lamna nasus) i alle farvande k)sømrokke (Raja clavata) i EU-farvande i ICES-afsnit 3a l)broget rokke (Raja undulata) i EU-farvande i ICES-underområde 6 og 10 m)hvalhaj (Rhincodon typus) i alle farvande n)almindelig guitarfisk (Rhinobatos rhinobatos) i Middelhavet o)almindelig pighaj (Squalus acanthias) i EU-farvande i ICES-underområde 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 og 10, medmindre det foregår inden for rammerne af programmer, der tager sigte på at undgå fangst, jf. bilag IA. 2.Når individer af de arter, der er nævnt i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades og skal straks genudsættes. Artikel 15

Dataoverførsel Når medlemsstaterne i henhold til artikel 33 og 34 i forordning (EF) nr. 1224/2009 sender Kommissionen data om de landede mængder og fiskeriindsatsen, anvendes de bestandskoder, der er fastsat i bilag I til nærværende forordning. Kapitel II

Tilladelser til fiskeri i tredjelandes farvande Artikel 16

Fiskeritilladelser 1.Det maksimale antal fiskeritilladelser, der eventuelt tildeles EU-fiskerfartøjer, der fisker i tredjelandes farvande, er fastsat i bilag V, del A. 2.Hvis en medlemsstat i medfør af artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013 overfører kvoter til en anden medlemsstat som led i en bytteaftale ("swap") i de fiskeriområder, der er nævnt i del A i bilag V til nærværende forordning, ledsages overførslen af en overførsel af de relevante fiskeritilladelser, og Kommissionen underrettes herom. Det samlede antal fiskeritilladelser for hvert fiskeriområde, jf. del A i bilag V til nærværende forordning, må ikke overskrides. Kapitel III

Fiskerimuligheder i regionale

fiskeriforvaltningsorganisationers farvande Afdeling 1

Almindelige bestemmelser

Artikel 17

Kvoteoverførsler og ‑udvekslinger 1.Hvis det i henhold til en regional fiskeriforvaltningsorganisations (RFFO) regler er tilladt at foretage kvoteoverførsler eller -udvekslinger mellem kontraherende parter i RFFO'en, kan en medlemsstat ("den berørte medlemsstat") drøfte dette med en kontraherende part i RFFO'en og udarbejde et udkast til en påtænkt kvoteoverførsel eller -udveksling, hvis det er relevant. Den berørte medlemsstat sender udkastet til Kommissionen. 2.Kommissionen kan, efter at have fået meddelelse herom fra den berørte medlemsstat, godkende udkastet til den påtænkte kvoteoverførsel eller ‑udveksling. Hvis udkastet godkendes, meddeler Kommissionen uden unødigt ophold sit samtykke til at være bundet af en sådan kvoteoverførsel eller ‑udveksling. Den underretter RFFO'ens sekretariat om kvoteoverførslen eller ‑udvekslingen i overensstemmelse med den pågældende RFFO's regler. 3.Kommissionen underretter medlemsstaterne om den aftalte kvoteoverførsel eller ‑udveksling. 4.De fiskerimuligheder, der modtages fra eller overføres til den berørte medlemsstat i forbindelse med kvoteoverførslen eller ‑udvekslingen, anses for at være kvoter, der er tildelt eller fratrukket den berørte medlemsstats tildeling fra det tidspunkt, hvor kvoteoverførslen eller ‑udvekslingen får virkning i henhold til betingelserne i aftalen med den kontraherende part i RFFO'en eller i henhold til RFFO'en regler, alt efter hvad der er relevant. Dette må i overensstemmelse med princippet om relativ stabilitet i fiskeriet ikke ændre den bestående fordelingsnøgle for fordeling af fiskerimuligheder blandt medlemsstaterne. 5.Denne artikel finder anvendelse indtil den 31. januar 2023 på kvoteoverførsler fra en kontraherende part i en RFFO til Unionen og den efterfølgende fordeling mellem medlemsstaterne. [Afdeling 2-11 nedenfor vil blive ajourført efter de relevante årlige møder i RFFO'erne] Afdeling 2

NEAFC-konventionsområdet Artikel 18

Lukninger for rødfisk i Irmingerhavet Alt fiskeri er forbudt i det område, der afgrænses af følgende koordinater målt efter WGS84-systemet: Breddegrad Længdegrad 63°00' ‐30°00' 61°30' ‐27°35' 60°45' ‐28°45' 62°00' ‐31°35' 63°00' ‐30°00' Afdeling 3

ICCAT-konventionsområdet Artikel 19

Begrænsninger af fiskeri-, opdræts- og opfedningskapaciteten 1.Antallet af EU-stangfartøjer og EU-dørgefartøjer med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i det østlige Atlanterhav begrænses som fastsat i bilag VI, punkt 1. 2.Antallet af EU-fartøjer til kystnært ikkeindustrielt fiskeri med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Middelhavet begrænses som fastsat i bilag VI, punkt 2. 3.Antallet af EU-fiskerfartøjer med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Adriaterhavet til opdrætsformål begrænses som fastsat i bilag VI, punkt 3. 4.Antallet af fiskerfartøjer med tilladelse til at fiske efter, opbevare om bord, omlade, transportere eller lande almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i bilag VI, punkt 4. 5.Antallet af faststående tunfiskenet, der anvendes i fiskeriet efter almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, begrænses som fastsat i bilag VI, punkt 5. 6.Den samlede tunopdræts- og opfedningskapacitet og det maksimale input af fanget vild almindelig tun til akvakulturbrugene i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i bilag VI, punkt 6. 7.Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer, som må fiske efter nordlig hvid tun som målart, jf. artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 520/2007, begrænses som fastsat i nærværende forordnings bilag VI, punkt 7.

8.Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer med en længde på mindst 20 m, som fisker efter storøjet tun i ICCAT-konventionsområdet, begrænses som fastsat i bilag VI, punkt 8. Artikel 20

Rekreativt fiskeri Medlemsstaterne afsætter eventuelt en særlig andel af de kvoter, de har fået tildelt som fastsat i bilag ID, til rekreativt fiskeri. Artikel 21

Hajer 1.Det er forbudt at opbevare om bord, omlade eller lande dele af eller hele kroppe af arten storøjet rævehaj (Alopias superciliosus), der er fanget i enhver form for fiskeri. 2.Det er forbudt at drive direkte fiskeri efter rævehajarter af slægten Alopias. 3.Det er forbudt at opbevare om bord, omlade eller lande dele af eller hele kroppe af arten hammerhaj af familien Sphyrnidae (undtagen Sphyrna tiburo), der er fanget i ICCAT-konventionsområdet. 4.Det er forbudt at opbevare om bord, omlade eller lande dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus), der er fanget i enhver form for fiskeri. 5.Det er forbudt at opbevare om bord silkehaj (Carcharhinus falciformis), der er fanget i enhver form for fiskeri. Afdeling 4

CCAMLR-konventionsområdet Artikel 22

Underretninger om forsøgsfiskeri efter isfiskarter Medlemsstaterne kan i 2022 deltage i forsøgsfiskeri med langline efter isfiskarter (Dissostichus spp.) i FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i FAO-afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a uden for områder henhørende under national jurisdiktion. Medlemsstater, der agter at deltage i et sådant forsøgsfiskeri, skal senest den 1. juni 2022 underrette CCAMLR's sekretariat herom, jf. artikel 7 og 7a i forordning (EF) nr. 601/2004. Artikel 23

Begrænsninger af forsøgsfiskeri efter isfiskarter 1.Fiskeri efter isfiskarter i fangståret 2021-2022 begrænses til de medlemsstater, de underområder og det antal fartøjer, der er fastsat i bilag VII, tabel A, for de arter, TAC'er og bifangstbegrænsninger, der er fastsat i nævnte bilags tabel B. 2.Direkte fiskeri efter hajarter til andre formål end videnskabelig forskning er forbudt. Enhver bifangst af hajer, især ungfisk og drægtige hunner, der fanges utilsigtet i fiskeriet efter isfiskarter, genudsættes levende. 3.Hvis relevant indstilles fiskeriet i en lille forskningsenhed (SSRU), når den rapporterede fangst når op på den fastsatte TAC, og den pågældende SSRU lukkes for fiskeri i resten af fangståret. 4.Fiskeriet skal foregå over så stort et geografisk og batymetrisk område som muligt for at få de nødvendige oplysninger til bestemmelse af fiskeripotentialet og for at undgå en overkoncentration af fangst og fiskeriindsats. Hvis det i henhold til artikel 22 er tilladt at fiske i FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i FAO-afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a, er det dog forbudt at fiske på mindre end 550 meters dybde. Artikel 24

Fiskeri efter antarktisk lyskrebs i fangståret 2021-2022 1.Medlemsstater, der agter at fiske efter antarktisk lyskrebs (Euphausia superba) i CCAMLR-konventionsområdet i fangståret 2021-2022, underretter senest den 1. maj 2022 Kommissionen herom ved brug af formularen i bilag VII, tillægget, del B. På grundlag af oplysningerne fra medlemsstaterne forelægger Kommissionen underretningerne for CCAMLR's sekretariat senest den 30. maj 2022. 2.Medlemsstaternes underretninger som omhandlet i stk. 1 skal for hvert fartøj, som medlemsstaten giver tilladelse til at deltage i fiskeriet efter antarktisk lyskrebs, indeholde de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004.

3.En medlemsstat, der agter at fiske efter antarktisk lyskrebs i CCAMLR-konventionsområdet, meddeler kun sin hensigt herom for fartøjer med tilladelse, der opfylder en af følgende betingelser: a)fartøjet fører medlemsstatens flag på det tidspunkt, hvor den fremsender meddelelsen b)fartøjet fører en anden CCAMLR-medlemsstats flag og forventes at føre den pågældende medlemsstats flag på det tidspunkt, hvor fiskeriet finder sted. 4.Hvis et fartøj med tilladelse, der er anmeldt til CCAMLR's sekretariat i overensstemmelse med stk. 1, 2 og 3, er forhindret i at deltage i fiskeriet efter antarktisk lyskrebs af legitime driftsmæssige årsager eller som følge af force majeure, kan den berørte medlemsstat give tilladelse til, at fartøjet erstattes med et andet. I sådanne tilfælde skal de berørte medlemsstater straks underrette CCAMLR's sekretariat og Kommissionen herom og samtidig forelægge: a)alle oplysninger om det (de) påtænkte erstatningsfartøj(er), herunder de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004 b)en udførlig redegørelse for årsagerne til udskiftningen, herunder eventuel relevant dokumentation eller relevante henvisninger. 5.Medlemsstaterne må ikke give et fartøj, der er opført på en af CCAMLR's lister over fiskerfartøjer, der udøver ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU), tilladelse til at deltage i fiskeriet efter antarktisk lyskrebs. Afdeling 5

IOTC-kompetenceområdet Artikel 25

Begrænsning af fiskerikapaciteten for fartøjer, der fisker i IOTC-kompetenceområdet 1.Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer, der må fiske efter tropisk tunfisk i IOTC-kompetenceområdet og den tilsvarende bruttotonnagekapacitet, er fastsat i bilag VIII, punkt 1. 2.Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) og hvid tun (Thunnus alalunga) i IOTC-kompetenceområdet og den dertil svarende bruttotonnagekapacitet, er fastsat i bilag VIII, punkt 2. 3.Medlemsstaterne kan foretage en omfordeling af de fartøjer, der er udpeget til en af de to typer fiskeri, der er omhandlet i stk. 1 og 2, til den anden type fiskeri, forudsat at de over for Kommissionen kan godtgøre, at en sådan ændring ikke fører til en øget fiskeriindsats for de berørte fiskebestande. 4.Hvis der foreslås overførsel af kapacitet til deres flåde, sørger medlemsstaterne for, at de fartøjer, der skal overføres, er opført i IOTC's register over fartøjer med tilladelse eller i andre regionale tunforvaltningsorganisationers fartøjsregistre. Det er ikke tilladt at overføre fartøjer, der er opført på en RFFO's liste over fartøjer, der udøver IUU-fiskeri. 5.Medlemsstaterne må kun øge deres fiskerikapacitet ud over de i stk. 1 og 2 nævnte lofter inden for de grænser, der er fastsat i de udviklingsplaner, som er forelagt IOTC. Artikel 26

Drivende FAD'er og forsyningsfartøjer 1.Drivende FAD'er skal være udstyret med instrumenterede bøjer. Det er forbudt at anvende andre bøjer såsom radiobøjer. 2.Et notfartøj må højst følge 300 bøjer i drift ad gangen. 3.Der må højst anskaffes 500 instrumenterede bøjer om året til hvert enkelt notfartøj. Intet notfartøj må på noget tidspunkt have mere end 500 instrumenterede bøjer (bøjer på lager og bøjer i drift). 4.Der må højst være to forsyningsfartøjer til støtte for mindst fem notfartøjer, og de skal alle føre en medlemsstats flag. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på medlemsstater, der kun anvender ét forsyningsfartøj. 5.Et enkelt notfartøj må til enhver tid højst støttes af ét forsyningsfartøj, der fører en medlemsstats flag.

6.Unionen registrerer hverken nye eller supplerende forsyningsfartøjer i IOTC's liste over fartøjer med tilladelse. Artikel 27

Hajer 1.Det er forbudt at opbevare om bord, omlade eller lande dele af eller hele kroppe af rævehajer af alle arter af familien Alopiidae, der er fanget i enhver form for fiskeri. 2.Det er forbudt at opbevare om bord, omlade eller lande dele af eller hele kroppe af hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus), der er fanget i enhver form for fiskeri, undtagen for fartøjer med en længde overalt på under 24 m, der udelukkende fisker inden for flagmedlemsstatens eksklusive økonomiske zone (EEZ) og på den betingelse, at fangsten udelukkende er beregnet til lokalt forbrug. 3.Når individer af de arter, der er nævnt i stk. 1 og 2, fanges utilsigtet, må de ikke skades og skal straks genudsættes. Artikel 28

Djævlerokker 1.Det er forbudt for EU-fiskerfartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade, lande, lagre, udbyde til salg eller sælge dele af eller hele kroppe af djævlerokker (familien Mobulidae, herunder arterne Manta og Mobula), undtagen hvis de fangede fisk forbruges direkte af fiskernes familier ("subsistensfiskeri"). Uanset første afsnit må djævlerokker, der fanges utilsigtet i ikkeindustrielt fiskeri med not-, stang-og-line-, garn-, håndline- og dørgefartøjer, der er registreret i IOTC's liste over fartøjer med tilladelse, landes med henblik på lokalt forbrug. 2.Alle fiskerfartøjer, bortset fra fartøjer, der driver subsistensfiskeri, skal i det omfang, det er praktisk muligt, straks genudsætte djævlerokker levende og uskadte, så snart de ses i nettet, på krogen eller på dækket, på en sådan måde, at fiskene påføres mindst mulig skade. Afdeling 6

SPRFMO-konventionsområdet Artikel 29

Pelagisk fiskeri 1.Kun de medlemsstater, der aktivt har udøvet pelagisk fiskeri i SPRFMO-konventionsområdet i 2007, 2008 eller 2009, må fiske efter pelagiske bestande i nævnte område i overensstemmelse med de TAC'er, der er fastsat i bilag IH. 2.De i stk. 1 omtalte medlemsstater skal begrænse den samlede bruttotonnage for fartøjer, der fører deres flag, og som fisker efter pelagiske bestande i 2022, til den samlede bruttotonnage på EU-niveau på 78 600 ton i nævnte område. 3.De berørte medlemsstater må kun udnytte de fiskerimuligheder, der er fastsat i bilag IH, på betingelse af, at de senest den femte dag i den følgende måned sender Kommissionen følgende oplysninger, således at den kan videreformidle dem til SPRFMO-sekretariatet: (a)en liste over fartøjer, der fisker aktivt eller deltager i omladning i SPRFMO-konventionsområdet (b)oplysninger fra fartøjsovervågningssystemer (c)månedlige fangstrapporter (d)oplysninger om havneanløb, hvis de foreligger. Artikel 30

Bundfiskeri 1.Medlemsstaterne begrænser deres fangster af bundfisk eller bundfiskeriindsats i 2022 i SPRFMO-konventionsområdet til de dele af konventionsområdet, hvor bundfiskeri har fundet sted i perioden fra den 1. januar 2002 til den 31. december 2006, og til de årlige gennemsnitlige fangstmængder eller indsatsparametre i nævnte periode (dokumenterede fangster/dokumenteret indsats). Medlemsstaterne må kun overskride disse begrænsninger, hvis SPRFMO godkender deres planer om at fiske ud over de dokumenterede fangster eller den dokumenterede indsats.

2.Medlemsstater, der ikke kan dokumentere fangster af bundfisk eller en bundfiskeriindsats i SPRFMO-konventionsområdet i perioden fra den 1. januar 2002 til den 31. december 2006, må kun fiske der, hvis SPRFMO godkender deres plan om at fiske uden dokumenterede fangster eller dokumenteret indsats. Artikel 31

Forsøgsfiskeri 1.Medlemsstaterne må kun deltage i forsøgsfiskeri med langline efter isfiskarter (Dissostichus spp.) i SPRFMO-konventionsområdet i 2022, hvis SPRFMO har godkendt deres ansøgning om at deltage i et sådant fiskeri, som skal ledsages af en fiskeriplan og et tilsagn om at gennemføre en dataindsamlingsplan. 2.Fiskeriet må kun udøves i de forskningsblokke, der er specificeret af SPRFMO. Det er forbudt at fiske på mindre end 750 meters dybde og på mere 2 000 meters dybde. 3.TAC'en er fastsat i bilag IH. Fiskeriet begrænses til en fangstrejse af højst 21 på hinanden følgende dages varighed og til højst 5 000 kroge pr. sæt med højst 20 sæt pr. forskningsblok. Fiskeriet indstilles, enten når TAC'en er nået, eller når der er blevet sat og trukket 100 sæt, alt efter hvad der indtræffer først. Afdeling 7

IATTC-konventionsområdet Artikel 32

Fiskeri med notfartøjer 1.Det er i en af følgende lukningsperioder forbudt at fiske med notfartøjer efter gulfinnet tun (Thunnus albacares), storøjet tun (Thunnus obesus) og bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) i de definerede områder: a)fra kl. 00.00 den 29. juli 2022 til kl. 24.00 den 8. oktober 2022 eller fra kl. 00.00 den 9. november 2022 til kl. 24.00 den 19. januar 2023 i det område, der afgrænses af følgende: –de amerikanske stillehavskystlinjer –længdegrad 150°V –breddegrad 40°N –breddegrad 40°S b)fra kl. 00.00 den 9. oktober 2022 til kl. 24.00 den 8. november 2022 i det område, der afgrænses af følgende: –længdegrad 96°V –længdegrad 110°V –breddegrad 4°N –breddegrad 3°S. 2.Flagmedlemsstaten skal for hvert af de berørte fartøjer inden den 1. april 2022 meddele Kommissionen, hvilken af de i stk. 1, litra a), omhandlede lukningsperioder den har valgt. 3.Notfartøjer, der fisker efter tun i IATTC-konventionsområdet, skal opbevare om bord og lande eller omlade hele deres fangst af gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit.

4.Stk. 3 finder ikke anvendelse: a)hvis fiskene af andre årsager end størrelsesmæssige årsager anses for uegnede til konsum b)hvis der under det sidste træk på en fangstrejse eventuelt ikke er tilstrækkelig plads tilbage til at opbevare alle de tun, der er fanget i det pågældende sæt. Artikel 33

Drivende FAD'er 1.Et notfartøj må ikke på noget tidspunkt have mere end 450 aktive FAD'er i IATTC-konventionsområdet. En FAD anses for at være aktiv, når den sættes ud på havet, begynder at udsende information om, hvor den befinder sig, og spores af fartøjet, dets ejer eller operatøren. En FAD må kun aktiveres om bord på et notfartøj. 2.I de 15 dage frem til begyndelsen af den valgte lukningsperiode, jf. artikel 32, stk. 1, litra a), skal notfartøjer i IATTC-konventionsområdet: (a)afholde sig fra at sætte FAD'er ud (b)opsamle samme antal FAD'er, som de oprindeligt har sat ud. 3.Medlemsstaterne skal hver måned indberette de daglige oplysninger om alle aktive FAD'er til Kommissionen i overensstemmelse med IATTC's krav. Indberetningerne skal sendes tidligst inden for 60 dage og senest inden for 75 dage efter udgangen af den måned, indberetningerne vedrører. Kommissionen videresender uden ophold oplysningerne til IATTC's sekretariat Artikel 34

Fangstbegrænsninger for storøjet tun i langlinefiskeri I bilag IL fastsættes de samlede årlige fangster af storøjet tun, som hver medlemsstats langlinefartøjer må tage i IATTC-konventionsområdet. Artikel 35

Forbud mod fiskeri efter hvidtippet haj 1.Det er forbudt at fiske efter hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i IATTC-konventionsområdet og at opbevare om bord, omlade, lande, lagre, udbyde til salg eller sælge dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj, der er fanget i nævnte område. 2.Når individer af den art, der er nævnt i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades og skal straks genudsættes af fartøjets operatør. 3.Fartøjets operatør sørger for at: a)registrere antallet af genudsætninger med angivelse af status (død eller levende) b)rapportere oplysningerne i litra a) til den medlemsstat, hvor vedkommende er hjemmehørende. Medlemsstaterne sender senest den 31. januar Kommissionen de oplysninger, der er indsamlet i løbet af det foregående år. Artikel 36

Forbud mod fiskeri efter djævlerokker Det er i IATTC-konventionsområdet forbudt for EU-fiskerfartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade, lande, lagre, udbyde til salg eller sælge dele af eller hele kroppe af djævlerokker (familien Mobulidae, herunder arterne Manta og Mobula). Så snart de bemærker, at sådanne rokker er blevet fanget, genudsætter de dem straks, om muligt, levende og uskadte. Afdeling 8

SEAFO-konventionsområdet

Artikel 37

Forbud mod fiskeri efter dybvandshajer Direkte fiskeri efter følgende dybvandshajer i SEAFO-konventionsområdet er forbudt: a)spøgelseskattehaj (Apristurus manis) b)større glat lanternehaj (Etmopterus bigelowi) c)korthalet lanternehaj (Etmopterus brachyurus) d)lyshaj (Etmopterus princeps) e)glat lanternehaj (Etmopterus pusillus) f)rokker (Rajidae) g)fløjlshaj (Scymnodon squamulosus) h)dybvandshajer af overordenen Selachimorpha i)almindelig pighaj (Squalus acanthias). Afdeling 9

WCPFC-konventionsområdet Artikel 38

Betingelser for fiskeriet efter storøjet tun, gulfinnet tun, bugstribet bonit og sydlig hvid tun 1.Medlemsstaterne sikrer, at der højst tildeles 403 fiskedage til notfartøjer, der fisker efter storøjet tun (Thunnus obesus), gulfinnet tun (Thunnus albacares) og bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) i den del af WCPFC-konventionsområdet, der ligger i højsøområdet mellem 20°N og 20°S. 2.EU-fiskerfartøjer må ikke fiske efter sydlig hvid tun (Thunnus alalunga) i WCPFC-konventionsområdet syd for 20°S. 3.Medlemsstaterne sikrer, at fangsterne i 2022 af storøjet tun (Thunnus obesus) fra langlinefartøjer ikke overstiger de begrænsninger, der er fastsat i tabellen i bilag IG. Artikel 39

Forvaltning af fiskeri med FAD'er 1.I den del af WCPFC-konventionsområdet, der ligger mellem 20°N og 20°S, er det forbudt for notfartøjer at udsætte og efterse FAD'er og at sætte net i forbindelse med disse mellem kl. 00.00 den 1. juli 2022 og kl. 24.00 den 30. september 2022. 2.I tillæg til forbuddet i stk. 1 er det forbudt at sætte net i forbindelse med FAD'er i WCPFC-konventionsområdets højsøområde mellem 20°N og 20°S i yderligere to måneder: enten fra kl. 00.00 den 1. april 2022 til kl. 24.00 den 31. maj 2022 eller fra kl. 00.00 den 1. november 2022 til kl. 24.00 den 31. december 2022. 3.Stk. 2 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde:

a)under det sidste sæt på en fangstrejse, hvis fartøjet ikke har tilstrækkelig plads tilbage til at opbevare alle fiskene b)hvis fiskene af andre årsager end størrelsesmæssige årsager er uegnede til konsum c)hvis der opstår alvorlige driftsforstyrrelser i fryseanlægget. 4.Hver medlemsstat sikrer, at ingen af dets notfartøjer på noget givet tidspunkt har sat flere end 350 FAD'er med aktiverede instrumenterede bøjer ud på havet. Bøjerne aktiveres udelukkende om bord på et fartøj. 5.Alle notfartøjer, der fisker i den del af WCPFC-konventionsområdet, der er omhandlet i stk. 1, skal opbevare om bord og lande eller omlade hele deres fangst af storøjet tun, gulfinnet tun og bugstribet bonit. Artikel 40

Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer med tilladelse til at fiske efter sværdfisk Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) i WCPFC-konventionsområdet syd for 20°S, er fastsat i bilag IX. Artikel 41

Fangstbegrænsninger for sværdfisk i langlinefiskeriet syd for 20°S Medlemsstaterne sikrer, at fangsterne sværdfisk (Xiphias gladius), der er taget syd for 20°S med langlinefartøjer i 2022, ikke overstiger den begrænsning, der er fastsat i bilag IG. De sikrer også, at dette ikke resulterer i, at fiskeriindsatsen for sværdfisk flyttes til området nord for 20°S. Artikel 42

Silkehaj og hvidtippet haj 1.Det er forbudt at opbevare om bord, omlade, lande eller lagre dele af eller hele kroppe af følgende arter i WCPFC-konventionsområdet: a)silkehaj (Carcharhinus falciformis) b)hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus). 2.Når individer af de arter, der er nævnt i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades og skal straks genudsættes. Artikel 43

Overlapning mellem IATTC- og WCPFC-områderne 1.Fartøjer, der kun er opført i WCPFC's register, anvender foranstaltningerne i denne afdeling ved fiskeri i det område, hvor IATTC- og WCPFC-konventionsområderne overlapper hinanden. 2.Fartøjer, der er opført i både WCPFC's register og IATTC's register, og fartøjer, der kun er opført i IATTC's register, anvender foranstaltningerne i artikel 32, stk. 1, litra a), artikel 32, stk. 2, 3 og 4, og artikel 33, 34 og 35 ved fiskeri i det område, hvor IATTC- og WCPFC-konventionsområderne overlapper hinanden. Afdeling 10

Beringshavet Artikel 44

Forbud mod fiskeri i Beringshavets højsøområde Det er forbudt at fiske efter sej (Gadus chalcogrammus) i Beringshavets højsøområde.

Afdeling 11

SIOFA-AFTALEOMRÅDET Artikel 45

Begrænsning af bundfiskeri Medlemsstaterne sikrer, at fartøjer, der fører deres flag og fisker i SIOFA-aftaleområdet: a)begrænser deres årlige bundfiskeriindsats og fangster til deres årlige gennemsnit i en repræsentativ periode, hvor deres fartøjer har været aktive i nævnte område, og for hvilken der er indgivet oplysninger til Kommissionen b)ikke udvider den geografiske fordeling af deres bundfiskeriindsats, bortset fra fiskeri med langline og faststående tunfiskenet, til andre områder end dem, hvor der er fisket i de seneste år c)ikke får tilladelse til at fiske i de midlertidigt beskyttede områder Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What og Walter's Shoal som defineret i bilag IK, bortset fra fiskeri med langline og faststående tunfiskenet og på betingelse af, at de har en videnskabelig observatør om bord i al den tid, der fiskes i disse områder. AFSNIT III

FISKERIMULIGHEDER FOR TREDJELANDSFARTØJER, DER FISKER I EU-FARVANDE Artikel 46

Fiskerfartøjer, der fører norsk flag, og fiskerfartøjer, der er registreret på Færøerne Fiskerfartøjer, der fører norsk flag, og fiskerfartøjer, der er registreret på Færøerne, kan fiske i EU-farvande inden for de i bilag I til denne forordning fastsatte TAC'er og under overholdelse af betingelserne i denne forordning og i afsnit III i forordning (EU) 2017/2403. Artikel 47

Fiskerfartøjer, der fører Det Forenede Kongeriges flag, er registreret i Det Forenede Kongerige og har licens fra en fiskeriforvaltning i Det Forenede Kongerige Fiskerfartøjer, der fører Det Forenede Kongeriges flag, er registreret i Det Forenede Kongerige og har licens fra en fiskeriforvaltning i Det Forenede Kongerige, kan fiske i EU-farvande inden for de i bilag I til denne forordning fastsatte TAC'er og under overholdelse af betingelserne i denne forordning og i forordning (EU) 2017/2403. Artikel 47a Kvoteoverførsler og -udvekslinger med Det Forenede Kongerige (2)Eventuelle kvoteoverførsler eller ‑udvekslinger mellem Unionen og Det Forenede Kongerige finder sted i overensstemmelse med stk. 2-4. (3)En medlemsstat, der har til hensigt at overføre eller udveksle kvoter med Det Forenede Kongerige, kan drøfte et udkast til en sådan kvoteoverførsel eller ‑udveksling med Det Forenede Kongerige. Den berørte medlemsstat sender udkastet til Kommissionen. (4)Hvis Kommissionen godkender et udkast til en kvoteoverførsel eller ‑udveksling som omhandlet i stk. 2, som den berørte medlemsstat har meddelt, giver Kommissionen uden unødigt ophold sit samtykke til at være bundet af en sådan kvoteoverførsel eller ‑udveksling. Kommissionen underretter Det Forenede Kongerige og medlemsstaterne om den aftalte kvoteoverførsel eller ‑udveksling. (5)Den kvote, der modtages fra eller overføres til Det Forenede Kongerige i henhold til den aftale kvoteoverførsel eller ‑udveksling, anses for at være kvoter, der er tildelt eller fratrukket den berørte medlemsstats tildeling fra det tidspunkt, hvor der er givet meddelelse om kvoteoverførslen eller ‑udvekslingen i overensstemmelse med stk. 3. Sådanne udvekslinger må i overensstemmelse med princippet om relativ stabilitet i fiskeriet ikke ændre den bestående fordelingsnøgle for fordeling af fiskerimuligheder blandt medlemsstaterne. Artikel 48

Fiskerfartøjer, der fører Venezuelas flag Fiskerfartøjer, der fører Venezuelas flag, skal overholde betingelserne i denne forordning og i afsnit III i forordning (EU) 2017/2403. Artikel 49

Fiskeritilladelser

Det maksimale antal fiskeritilladelser, der må tildeles tredjelandsfartøjer, der fisker i EU-farvande, er fastsat i bilag V, del B. Artikel 50

Betingelser for landing af fangster og bifangster Betingelserne i artikel 7 gælder for fangster og bifangster taget af tredjelandsfartøjer, der fisker i henhold til de tilladelser, der er omhandlet i artikel 49. Artikel 51

Forbudte arter 1.Det er forbudt for tredjelandsfartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade eller lande følgende arter i EU-farvande: a)tærbe (Raja radiata) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a, 3a og 7d og i ICES-underområde 4 b)skade (Dipturus batis)-artskomplekset (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og i ICES-underområde 3, 4, 6, 7, 8, 9 og 10 c)almindelig gråhaj (Galeorhinus galeus), der fanges med langliner i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og i ICES-underområde 1, 4, 5, 6, 7, 8, 12 og 14 d)chokoladehaj (Dalatias licha), næbhaj (Deania calcea), brun pighaj (Centrophorus squamosus), lyshaj (Etmopterus princeps) og portugisisk fløjlshaj (Centroscymnus coelolepis) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og i ICES-underområde 1, 4 og 14 e)sildehaj (Lamna nasus) i EU-farvande f)sømrokke (Raja clavata) i EU-farvande i ICES-afsnit 3a g)broget rokke (Raja undulata) i EU-farvande i ICES-underområde 6, 9 og 10 h)almindelig guitarfisk (Rhinobatos rhinobatos) i Middelhavet i)hvalhaj (Rhincodon typus) i alle farvande j)almindelig pighaj (Squalus acanthias) i EU-farvande i ICES-underområde 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 og 10. 2.Når individer af de arter, der er nævnt i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades og skal straks genudsættes. AFSNIT IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 52

Udvalgsprocedure 1.Kommissionen bistås af Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, der er nedsat ved forordning (EU) nr. 1380/2013. Denne komité er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. 2.Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.