IKOVMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLES SKABER 
KOM(93) 282 endelig udg. 
Bruxelles, den 16. juni 1993 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
KF-initiativernes fremtid under 
strukturfondene 
-.- 2 -
EF-initiativernes fremtid under 
strukturfondene 
I INDLEDNING 
1. Der blev indført en vigtig nyskabelse ved strukturfondsreformen i 
1988, som gav Kommissionen mulighed for på eget initiativ "at 
foreslå medlemsstaterne at forelægge støtteansøgninger vedrørende 
aktioner, der er af særlig interesse for Fællesskabet", og som ikke 
er omfattet af medlemsstaternes udviklingsplanert1). "Aktioner, 
der er af særlig interesse for Fællesskabet" blev først nærmere 
defineret i regionalfondsforordningen(2), som leder Kommissionens 
initiativer under EFRU hen mod problemer, der er forbundet med 
iværksætttelsen af andre EF-politikker, gennemførelsen af EF-
politikkerne på regionalt plan og problemer, som er fælles for visse 
kategorier af regioner. 
2. Der blev ikke sat tal på ressourcerne, der kunne afsættes til EF-
initiativer, men det stod i det mindste EFRU klart, at de ikke 
kunne overstige 15% af de samlede ressourcer(3), og at 
størsteparten af midlerne skulle udbetales gennem 
fællesskabsstøtterammer, som forhandles på grundlag af 
medlemsstaternes planer. 
3. Det er først og fremmest gennem strukturfondene, at EF kan udtrykke 
sin solidaritet med de svagere stillede samfundsgrupper og regioner 
og dem, der har behov for særlig bistand. De virker mest effektivt, 
når de finansierede foranstaltninger tager sigte på at virkeliggøre 
ideer, som er opstået på lokalt plan, og bliver til supplerende 
konkrete aktioner i praksis, som bringer EF tættere på borgerne. EF-
initiativerne dækker ikke kun denne type aktioner, men det er især 
gennem disse initiativer, at EF's indsats for økonomisk og social 
samhørighed har opnået større påskønnelse og forståelse på lokalt 
plan. Ved at give EF mulighed for at reagere specifikt og målrettet 
på problemer, som truer borgernes eksistens eller forringer deres 
mulighed for at få del i den stigende velstand, der følger af det 
indre marked, giver EF-initiativerne EF substans og relevans i 
borgernes øjne. 
4. Mere specifikt skaber EF-inititativerne fleksiblitet og frembyder 
særlige muligheder for samarbejde og innovation: 
- For det første kan EF-initiativerne omfatte foranstaltninger, som 
rækker ud over de nationale grænser. Fællesskabsstøtterammerne 
omfatter normalt kun foranstaltninger inden for en enkelt 
medlemsstat eller region. EF-initiativerne skaber således et 
grundlag for at tilskynde til tværnationalt samarbejde og samling 
af knowhow inden for fælles interesseområder. 
(1) Artikel 11 i forordning (EØF) nr. 4253/88 (samordning). 
(2) Artikel 3, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 4254/88 (EFRU). 
(3) idem. 
- 3 -
- For det andet er EF-initiativerne et væsentligt element i 
strukturpolitikker med en ægte EF-dimension i modsætning til de 
finansielle instrumenter i EF, der blot støtter de nationale 
politikker. De er et specifikt middel, hvorigennem EF-interesser 
og -prioriteter kan afspejles i fordelingen af EF's ressourcer, 
idet de supplerer piroriteterne i fællesskabsstøtterammerne, som 
i alt væsentligt er medlemsstaternes egne prioriteter, og 
yderligere bidrager til opfyldelsen af EF's mål. 
- For det tredje vil der under det nye system med flerårig 
budgettering og programmering opstå behov i løbet af 
programperioden, som det ikke er muligt at forudse i 
planlægningsfasen, og som kræver en særlig indsats fra EF's side. 
Det er nødvendigt at kunne gennemføre en sådan indsats meget 
målrettet og relativt hurtigt. De er af særlig stor betydning, 
når det gælder supplerende bistand til områder og arbejdstagere, 
der er hårdt ramt af den industrielle omstilling. 
- For det fjerde bidrager EF-initiativerne til innovationen i form 
af forsøg med nye metoder. Hvis resultaterne bliver gode, kan de 
senere blive lagt ind under FSR. 
5. Kommissionens og medlemsstaternes iværksættelse af EF-initiativerne 
i planlægningsperioden 1989-1993 er beskrevet og analyseret i del II 
i denne grønbog. Der er almindelig enighed mellem institutionerne 
(se del III) om, at EF-initiativerne fortsat bør tegne sig for en 
del af strukturfondsinterventionerne i perioden, der er omfattet af 
det nye finansielle perspektiv, som blev vedtaget i Edinburgh for 
1994-1999. 
6. En af erfaringerne fra den første periode var, at medlemsstaterne på 
et tidligere stadium må vide, hvilke emner og prioriteter 
Kommissionen har til hensigt at inddrage under EF-initiativerne. 
Derfor meddelte Kommissionen, da den fremlagde forslagene om 
ændringer af strukturfondsforordningerne, at den havde til hensigt 
at offentliggøre en grønbog eller et debatoplæg om EF-initiativernes 
fremtid. 
7. Den foreliggende grønbog har derfor til formål at tilskynde til en 
bred debat om de prioriteter, som det er påkrævet at tage fat på ved 
hjælp af EF-initiativer i den kommende periode. Der fremlægges en 
række valgmuligheder og eventuelle prioriteter i denne grønbog som 
Kommissionens bidrag til debatten. Som det imidlertid fremgår af det 
efterfølgende, er Kommissionen selv stadig i gang med det indledende 
arbejde på at udforme den strategi, der skal følges. 
Debatten bør baseres på den lære, der kan drages af erfaringerne i 
den første fase, samtidig med, at der tages hensyn til de 
udfordringer, EF nu står overfor. Det er helt klart, at 
omstændighederne langt fra er de samme som i 1989: 
- 4 -
- det indre marked er blevet gennemført; der må gøres en indsats 
for at sikre, at dette helt og fuldt bliver til gavn for 
industrien 
- der er nu en alvorlig recession med 17 millioner arbejdsløse og 
en krise i de offentlige finanser, som især sætter grænser for de 
offentlige investeringer 
- det er ikke blot de svagere regioner og de traditionelle sektorer 
der føler presset fra konkurrencen og de økonomiske og sociale 
ændringer; de stærkere regioner og EF-industriens centrale 
områder føler sig også mere og mere sårbare 
- det politiske landskab i Europa har forandret sig fundamentalt 
med udviklingen i Central- og Østeuropa og med EF's forberedelse 
af optagelsen af nye medlemmer. 
Behovene er kort sagt endnu større og endnu mere forskelligartede 
end før. EF-initiativerne kan selvfølgelig ikke tilgodese dem alle. 
Der må træffes et valg, hvis EF-initiativerne skal være 
tilstrækkeligt koncentrerede og skabe ægte værditilvækst, når det 
gælder fremhjælpning af udviklingen. Medmindre der opnås et vist mål 
af enighed om disse valg og om begrundelsen for dem, kan fremtidige 
aktioner blive for spredte til, at de kan virke effektivt. 
Da Kommissionen søger at opnå en bred debat, opfordrer den ikke blot 
medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg til at deltage, men i lige så høj grad de lokale og regionale 
myndigheder, udviklingskontorerne, de økonomiske partnere og 
arbejdsmarkedets parter og andre interesserede. Kommissionen har 
derfor til hensigt at lade denne grønbog cirkulere i en stor kreds. 
Kommissionen vil gerne have kommentarer til grønbogen inden udgangen 
af september 1993. Forhåbentlig vil den tidsplan også give 
Regionsudvalget mulighed for at udtale sig. Kommissionen vil 
derefter evaluere udfaldet af konsultationerne og fremlægge et 
udkast til retningslinjer for EF-initiativer så betids, at der kan 
tages hensyn til disse forslag ved fastlæggelsen af 
fællesskabsstøtterammerne for EF*s strukturinterventioner fra 1994 
og fremefter. 
- 5 -
II EF-INITIATIVERNE 1989-1993: EN FØRSTE POSITIV ERFARING 
De indledende finansielle afgørelser 
9. Kommissionens første afgørelse om specifikke EF-initiativer blev 
truffet den 22. november 1989, dvs. efter vedtagelsen af alle 
fællesskabsstøtterammerne (FSR) for mål nr. 1 bortset fra 
fællesskabsstøtterammen for Grækenland. Da der tidligere blev 
truffet afgørelse om ressourcerne med henblik på FSR-
forhandlingerne, var det nødvendigt at fastlægge det samlede beløb, 
der skulle afsættes til EF-initiativer. 
10. Kommissionen lagde sig fast på, at et beløb på 1,7 mia. ECU, der 
allerede var afsat til EF-programmer, nemlig STAR 
(telekommunikation), VALOREN (fornyelig energi), RESIDER (omstilling 
i jern- og stålområder) og RENAVAL (omstilling i 
8kibsbygning8områder), skulle betragtes som en del af midlerne til 
EF-initiativerne. Kommissionen besluttede at afsætte endnu et beløb 
på 3,8 mia. ECU til nye EF-initiativer, og dette beløb blev senere 
forhøjet med yderligere 0,3 mia. ECU. De i alt 5,8 mia. ECU udgjorde 
næsten 10% af det samlede beløb på 60,3 mia. ECU, der var afsat til 
fondene (i 1989-priser). 
Principafgørelser om iværksættelse af initiativer 
11. Kommissionen traf principafgørelse om størstedelen af EF-
initiativerne i to omgange. 
Der blev truffet afgørelse om den første pakke den 22. november 
1989, og den omfattede: 
Mio. ECU 
(1989-priser) 
BNVIREG 500 miljøet i regionerne 
INTERREG 700 samarbejde på tværs af grænserne 
RECHAR 300 omstilling i kulmineområderne 
REGIS 200 de meget perifere regioner 
STRIDE 400 regional forskning og udvikling 
2 100 
- 6 
Der blev truffet afgørelse om den anden pakke den 2. maj 1990: 
Mio. ECU 
(1989-priser) 
REGEN 300 energinet 
TELEMATIQUE 200 avancerede telekommunikationstjenester 
PRISMA 100 serviceydelser for erhvervslivet i tilknytning 
til det indre marked 
INTERREG 100 samarbejde på tværs af grænserne 
EUROFORM 300 nye kvalifikationer 
NOW 120 lige muligheder for mænd og kvinder på 
arbej dsmarkedet 
HORIZON 180 adgang til arbejdsmarkedet for handicappede og 
dårligt stillede befokninggrupper 
LEADER 400 udvikling af landdistrikterne 
1 700 
De 0,3 mia. ECU, der yderligere var til rådighed for EF-initiativer, 
gik til RETEX, KONVER og en forhøjelse af beløbet til initiativerne 
NOW og HORIZON. 
Efter disse første afgørelser blev der på det tidspunkt, hvor de af 
medlemsstaterne forelagte programmer blev vedtaget, foretaget nogle 
justeringer af de ovennævnte beløb. Tallene i bilaget afspejler 
disse justeringer og er i 1993-priser. 
Iværksættelsesmetode 
12. Principafgørelsen blev i hvert enkelt tilfælde efterfulgt af udkast 
til retningslinjer, som blev vedtaget af Kommissionen. Disse 
retningslinjer var derefter genstand for konsultationer, herunder en 
udtalelse fra det eller de relevante rådgivende udvalg, der består 
af repræsentanter for medlemsstaterne og blev oprettet under 
forordningerne, og en udtalelse fra Europa-Parlamentet og fra Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg. Kommissionen vedtog derpå endelige 
retningslinjer og offentliggjorde dem i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende. Der gik mellem 6 og 10 måneder, fra principafgørelsen blev 
truffet, indtil offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende fandt sted. Medlemsstaterne blev opfordret til at forelægge 
programmer inden for en frist på 6 måneder efter offentliggørelsen 
i de De Europæiske Fællesskabers Tidende. Programmerne blev godkendt 
af Kommissionen indenfor en periode på gennemsnitlig 6 måneder. 
Beskrivelse af eksisterende initiativer 
13. Der gives en kort beskrivelse af de enkelte initiativer i bilaget 
til denne grønbog. Det er hensigten, at der i nær fremtid skal 
offentliggøres et supplement, der for hvert enkelt initiativ 
opridser aktionerne i hovedtræk. 
- 7 -
Positive elementer, der skal konsolideres i næste fase 
14. Programmerne under de fleste initiativer kom først i gang midt i 
planlægningsperioden, og det er for tidligt at drage holdbare 
konklusioner af efterfølgende evalueringer af deres virkning. 
Evalueringen er under gennemførelse, og resultaterne vil være til 
hjælp ved forberedelsen af fremtidige programmer. Der kan dog 
allerede drages en lære. 
15. Selv om mange af programmerne for iværksættelse af EF-initiativer 
ikke er særligt store, er de et af de elementer i EF's 
strukturinterventioner, der er blevet mest værdsat på lokalt plan. 
Dette gælder navnlig INTERREG, LEADER, NOW og HORIZON. EF-
initiativerne har vakt interesse, kaldt ideer frem og dannet 
grundlag for samarbejde i et omfang, der slet ikke står i forhold 
til ressourcerne. Dette skyldes en kombination af faktorer: 
initiativets (INTERREG, PRISMA) innovative karakter, medvirken af 
personer f.eks. i lokalsamfundene (LEADER), bestemte målgrupper 
(NOW, HORIZON), sammenkædning med udvikling og politik på andre 
områder (ENVIREG, STRIDE) osv. Det skaber også forøget interesse, at 
EF-initiativerne resulterer i programmer, som virkelig 
komplementerer medlemsstaternes egen indsats. 
16. Måden, hvorpå EF's strukturpolitikker opfattes, er af stor 
betydning: i de vigtigste af de støtteberettigede regioner er de det 
ydre tegn på EF's indsats for samhørigheden. Andre steder medvirker 
fondene til at vise EF's interesse for de særlige udvikling- og 
omstillingsproblemer, som også kan opstå der. Anvendelsen af 
partnerskabsprincippet indebærer direkte medvirken af regionale og 
lokale interesser og bringer EF tættere på borgerne. 
17. I det store og hele har EF-initiativerne levet op til 
additionalitetsprincippet til trods for nogle medlemsstaters 
vanskelighed ved at fastslå deres bidrag. Endvidere har 
initiativerne givet mulighed for at afprøve innovative strategier. 
Som eksempel kan nævnes innovative projekter inden for 
erhvervsuddannelse (EUROFORM) og serviceydelser for virksomheder i 
forbindelse med industrielle kvalitetsstandarder (PRISMA). 
18. Erfaringen med samarbejde på tværs af grænserne, som karakteriserer 
flere EF-initiativer, er særligt værdifuld, når det gælder øget 
udveksling af erfaringer og knowhow, som har været til virkelig 
gavn, især for de tilbagestående regioner. Endvidere har 
etableringen af net for internationalt samarbejde i LEADER, 
INTERREG, EUROFORM, NOW og HORIZON givet særdeles gode resultater 
til trods for vanskelighederne ved at fremme denne form for 
samarbejde inden for strukturfondene. Ved at fremme samarbejde og 
udveksling af knowhow mellem dem i de forskellige medlemsstater, der 
står over for samme problemer, opnås der en mere effektiv 
beslutningstagningsstrategi. 
s -
Etableringen af net og tværnationalt samarbejde, som er en af EF-
initiativernes vigtigste former for værditilvækst, skulle gå igen i 
flere af de emner, der identificeres senere i dette dokument som 
mulige emner for fremtidige intiativer. 
19. Et af hovedmålene for nogle af initiativerne i den nuværende fase, 
f.eks. PRISMA, er helt klart at styrke det indre marked. Støtte til 
foranstaltninger for gennemførelse af det indre marked bør fortsat 
indgå i fremtidige initiativers målsætning. Dette bør navnlig være 
tilfældet for initiativer til gavn for mål nr. 1-regioner. 
20. Hvis virkningen af et eksisterende initiativ navnlig skyldes 
foranstaltningernes innovative karakter, kan det på baggrund af 
erfaringerne fra indeværende periode være nødvendigt at undersøge, 
om det i alle tilfælde er hensigtsmæssigt at videreføre disse 
aktioner som led i EF-initiativer. Nogle af disse aktioner kan 
integreres i fællesskabsstøtterammer, efterhånden som deres 
praktiske gennemførelse bliver mere ligetil (eksempler: STAR, 
TELEMATIQUE, ENVIREG). Andre mere komplekse aktioner, især dem, der 
indebærer interregionalt eller tværnationalt samarbejde, vil nok 
kræve en fortsat indsats, især i mål nr. 1-regionerne. Innovative 
aktioner vil naturligvis fortsat spille en vigtig rolle i EF-
initiativerne. 
Faktorer, der skal tages i betragtning i næste fase 
21. Erfaringerne med gennemførelsen af EF-initiativer i perioden 1989-
1993 har afdækket nogle problemer, som har mindsket deres 
effektivitet. I forslagene om finansiering af strukturfondene efter 
1993 (KOM(92)2000) og i midtvejsevalueringen (KOM(92)84) erkendte 
Kommissionen, at der havde været for mange individuelle EF-
initiativer i perioden 1989-1993 i betragtning af de disponible 
ressourcer, og at det havde resulteret i for mange meget små 
operationelle programmer. Den hermed forbundne administration var 
for stor i forhold til resultaterne i praksis. Kommissionen er 
således allerede forpligtet til at indføre færre initiativer end 
tidligere. 
22. Som anført i indledningen var det et problem for medlemsstaterne, at 
EF-initiativerne blev iværksat, efter at de havde afsluttet deres 
egen planlægningsproces. Nogle medlemsstater fandt, at en senere 
tilføjelse af programmer under EF-initiativerne fordrejede 
prioriteringen af ressourceindsatsen. Kommissionen finder det 
berettiget og endog nødvendigt at justere prioriteter, især hvis 
forholdene ændrer sig eller hvis et bestemt hovedfelt op- eller 
nedprioriteres på nationalt plan og på EF-plan. Det erkendes dog, at 
der må ske en prioritering af opgaverne i EF-initiativerne og lægges 
en ramme for ressourcefordelingen parallelt med FSR-processen, hvis 
der skal skabes sammenhæng i planlægnings- og programmerings-
- 9 -
processen. Dette er baggrunden for offentliggørelsen af denne 
grønbog og for tidsplanen for konsultationerne, der er nævnt i 
indledningen. 
23. Den egentlige gennemførelse af EF-initiativerne blev i praksis 
indledt midt i den indeværende programmeringsperiode. Dette skyldes 
først og fremmest, at principbeslutningerne blev truffet på et 
senere tidspunkt end principbeslutningerne om FSR, hvorpå der fulgte 
yderligere forsinkelser, efterhånden som programmerne blev 
udarbejdet. 
Denne sene start resulterede i, at gennemførelsesperioden blev 
begrænset til to eller tre år, og det var naturligvis en stor 
udfordring, især når det gjaldt innovative aktioner. Der vil derfor 
være meget vundet ved at igangsætte størstedelen af initiativerne, 
så snart næste programmeringsperiode starter i 1994. 
24. Fordelingen af ressourcerne til EF-initiativerne i 1990 var 
ensbetydende med, at der kun var en meget lille margen til 
problemer, som dukkede op på et senere stadium, nemlig det stigende 
konkurrencemæssige pres på EF'8 tekstil- og beklædningsindustri og 
den velkomne men uventede indskrænkning af forsvarsudgifterne, der 
fulgte på begivenhederne i Østeuropa og Sovjetunionen. Der var kun 
begrænsede muligheder for at tage højde for disse problemer i 1993. 
Disse erfaringer viser, at nogle ressourcer til EF-initiativer må 
holdes i reserve. 
25. EF'8 mulighed for at anvende strukturfondsbistand er begrænset af de 
geografiske regler for støtteberettigelse. F.eks. henhører mange af 
de områder, der er mest afhængige af forsvarsrelateret industri 
eller militære anlæg, ikke under de regioner, der er 
støtteberettigede under mål nr. 1, 2 og 5b. Efter de nuværende 
regler er udgifter uden for støtteberettigede områder næsten helt 
udelukket for EFRU-aktionernes vedkommende, medens ESF-aktionerne 
uden for de regioner, der modtager bistand, er begrænset til 
aktioner, der støtter unge som søger ind på arbejdsmarkedet, og 
langtidsledige eller personer, der er truet af langtidsledighed. 
Disse regler har også gjort det vanskeligt at opstille afbalancerede 
programmer for samarbejde på tværs af grænserne under INTERREG i de 
tilfælde, hvor nogle af grænseområderne var støtteberettigede og 
andre naboområder ikke var det. 
Princippet om en koncentreret indsats er blevet bekræftet på alle 
planer, herunder af Det Europæiske Råd i Edinburgh, men det er 
samtidig på sin plads at øge fleksibiliteten. Derfor har 
Kommissionen i ændringen af fondsforordningerne foreslået, at der ud 
over det, der kan sættes ind under mål nr. 3 og 4, bør være mulighed 
for at bruge en begrænset del af ressourcerne til EF-initiativer 
uden for støtteberettigede områder. 
III PRINCIPPERNE FOR FREMTIDIGE EF-INITIATIVER 
Politisk sammenhæng 
26. Konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Edinburgh indeholder 
følgende retningslinje for den fremtidige politik for EF-
initiativer: 
"Midlerne til EF-initiativer bør være mellem 5 og 10% af de samlede 
midler, der er til rådighed under strukturfondene. De bør 
hovedsagelig fremme grænseoverskridende, tværnationalt og 
interregionalt samarbejde samt bistand til regionerne i den yderste 
periferi i overensstemmelse med nærhedsprincippet." 
Fondenes samlede ressourcer i perioden 1994-1999 som fastsat i 
Edinburgh er på 141 mia. ECU (1992-priser), hvilket er ensbetydende 
med en beløbsramme på mellem 7 og 14 mia. ECU til EF-initiativer. 
Inden for fondenes samlede ressourcer afsatte Det Europæiske Råd i 
Edinburgh også et beløb til mål nr. 1-regionerne som helhed og heraf 
et beløb til de fire lande, der er støtteberettigede under 
Samhørighedsfonden. Det fastslog også, at forpligtelserne under mål 
nr. 2, 3/4 og 5b stort set skulle bevare deres nuværende indbyrdes 
forhold. Ved gennemførelsen af fremtidige EF-initiativer må der 
tages hensyn til disse finansielle parametre. 
27. Som led i forslagene om ændring af strukturfondsforordningerne har 
Kommissionen nu formelt foreslået, at 10% af alle 
strukturfondsmidler afsættes til EF-initiativer, og bekræftet sit 
ønske om at indføre en begrænset geografisk fleksibilitet for disse 
initiativer i næste fase. 
28. Europa-Parlamentet har for nylig givet udtryk for sin opfattelse af 
EF-initiativerne i sin reaktion på midtvejsevalueringen. På grundlag 
af David-betænkningen vedtog Parlamentet den 22. januar 1993(^) en 
beslutning, hvori det gav følgende retningslinjer for fremtiden: 
- hensyntagen til de nye problemer, der følger af den 
internationale udvikling, især i Central- og Østeuropa 
- prioritering af udviklingen af menneskelige ressourcer og kampen 
mod arbejdsløshed og social udelukkelse 
- erkendelse af nødvendigheden af at foregribe den industrielle 
omstilling og udviklingen af produktionssystemer 
- solidaritet over for øerne og regionerne i den yderste periferi 
(1) EFT C 42 af 15.1.1993, s. 211. 
- 11 -
- en indsats for at tage hensyn til miljømæssige aspekter med 
henblik på at opnå fortsat økonomisk udvikling 
- udvidelse af det interregionale samarbejde. 
I beslutning nr. 11/93 af 10. marts om det foreløbige budgetforslag 
for 1994 erklærede Parlamentet, at 10% af fondsmidlerne til EF-
initiativer var et "absolut minimum". 
Generelle principper 
29. Med udgangspunkt i grundlaget for EF-initiativerne, der er omtalt i 
indledningen, og på baggrund af de hidtidige erfaringer bør følgende 
generelle principper anvendes ved udarbejdelsen af EF-initiativer: 
a) Det er klart, at principperne for strukturpolitikkerne 
(koncentration, programmering, additionalitet og partnerskab), 
som blev bekræftet af Det Europæiske Råd i Edinburgh, gælder for 
EF-initiativerne. 
b) Der bør være en sammehæng mellem EF-initiativerne og andre EF-
politikker. Strukturfondsstøtten bør hjælpe støtteberettigede 
regioner, så de kan drage fordel af det indre marked. 
c) For at skabe større sammenhæng i planlægningsprocessen bør 
prioriteterne fastlægges i store træk, og der bør træffes 
principbeslutning om de EF-initiativer, der er påkrævet for at 
opfylde disse prioriteter, og om vejledende bevillinger, måske 
på tre fjerdedele af de samlede disponible ressourcer, før nogen 
af fællesskabsrammerne vedtages. 
d) Det resterende beløb bør holdes i reserve til senere fordeling 
med henblik på uforudsete problemer eller øgede behov. 
e) På grund af de begrænsede ressourcer bør EF-initiativer ligesom 
strukturpolitikkerne i almindelighed koncentreres om et begrænset 
antal prioriteter. Det er vigtigt, at prioriteterne indgår i en 
større sammenhæng, således at det begrænsede antal emner svarer 
til generelle EF-prioriteter og til strukturfondenes mål. Der 
lægges vægt på aktiviteter, som skaber værditilvækst, hvis de 
gennemføres på EF-niveau, i overensstemmelse med 
nærhedsprincippet. 
f) Hvis de svarer til de indkredsede emner og for at begrænse 
administrationen til et minimum, bør nogle eksisterende 
initiativer forlænges, selv om forlængelsen ikke bør omfatte en 
fuld periode på seks år i alle tilfælde. Endvidere bør 
forvaltningen af initiativerne forenkles. 
- 12 -
g) Initiativer, der iværksættes af Kommissionen, og de nærmere 
retningslinjer for deres gennemførelse bør fortsat være genstand 
for udtalelser fra de relevante rådgivende udvalg bestående af 
repræsentanter for medlemsstaterne, fra Europa-Parlamentet, Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, men procedurerne 
bør give mulighed for hurtig vedtagelse og gennemførelse. 
h) Der bør i givet fald anvendes en samlet strategi omfattende de 
forskellige strukturfonde. For EF-initiativer med komplementære 
målsætninger bør dette afspejles i en sammenhængende strategi. 
i) Tværnationalt og interregionalt samarbejde er en arbejdsmetode, 
som bør indgå i mange af initiativerne i den næste fase. 
- 13 -
IV EN STRATEGI FOR FREMTIDIGE EF-INITIATIVER 
30. Som nævnt ovenfor er der mange problemer og prioriteter, som kan 
begrunde EF-initiativer, men det er nødvendigt at træffe et valg og 
indføre en målrettet strategi. Kommissionen ønsker ikke at foregribe 
debatten om den rette strategi, men vil gerne indlede denne debat 
ved at forslå følgende struktur, som samler en række konkrete 
prioriteter. Følgende emner kan derfor danne grundlag for de 
forskellige initiativer: 
i. samarbejde på tværs af grænserne, tværnationalt og 
interregionalt samarbejde og net 
ii. udvikling af landdistrikterne 
iii. de fjerntliggende regioner 
iv. beskæftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer 
v. forvaltning af den industrielle omstilling. 
i. Samarbejde på tværs af grænserne og tværnationalt og 
internationalt samarbejde og net 
31. Der er almindelig enighed om, at den type aktiviteter, som INTERREG 
tager sigte på, skal videreføres. Mange grænseområder i EF har for 
længe måttet leve med ringe økonomisk og social integration. Det 
første INTERREG-initiativ har medvirket til at udvikle fælles 
udviklingsstrategier for grænseområder. Dette er blevet endnu mere 
påtrængende i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked og 
forud for en fuldstændig økonomisk og monetær union. INTERREG vil 
ikke i sig selv medføre en komplet integration. Forskelle i skatte-
og retssystemer og i sociale bestemmelser vil fortsat påvirke 
forbindelserne mellem grænseområderne. Men INTERREG kan tilnærme 
regionerne og deres befolkninger til hinanden. INTERREG-initiativet 
sikrer også en høj grad af additional it et, når det gælder EF-
udgifter og nationale udgifter. 
32. Hvad angår samarbejde ved de indre grænser er det Kommissionens 
opfattelse, at dette samarbejde ikke fremmes gennem en række 
usammenhængende projekter på hver side af grænsen, og at der fortsat 
bør lægges vægt på foranstaltninger, som skaber og udvikler varige 
samarbejdsstrukturer, som støtter den økonomiske udvikling. 
Deltagelse fra regionale og lokale myndigheder og andre lokale 
partnere, herunder dem, der repræsenterer SMV, i udformningen og 
gennemførelsen af sådanne foranstaltninger er helt klart af stor 
betydning for resultaterne. 
33. Under INTERREG var det muligt at dække en lang række investeringer, 
herunder infrastruktur og andre typer samarbejdsfremmende 
foranstaltninger. Kommissionen lagde især vægt på at fremme 
sidstnævnte kategori. Infrastrukturer på tværs af grænserne er dog 
stadig højt prioriteret. Der vil blive ydet støtte til 
transportinfrastrukturer fra Samhørighedsfonden (til de fire 
medlemsstater, den tager sigte på) via den særlige budgetkontro for 
transeuropæiske net og gennem den EFTA-finansierede mekanisme og 
sidst men ikke mindst fra strukturfondene gennem FSR. De er også 
prioriteret af Den Europæiske Investeringsbank efter den beslut­
ning, der blev truffet som led i vækst initiativet i Edinburgh. Der 
er imidlertid transportforbindelser på tværs af grænserne, såsom 
forbindelser med manglende led eller flaskehalse, der er vigtige 
for udviklingen af de pågældende grænseregioner. De bør være 
berettiget til støtte fra INTERREG. 
Tilsvarende bør telekommunikations-, telematik- og 
energiinfrastrukturer i princippet også være støtteberettiget. 
Kommunikation og samarbejde på tværs af grænserne spiller en 
afgørende rolle for, at det indre marked kan fungere effektivt, og 
for, at der kan skabes forbindelse mellem øerne og de isolerede 
regioner og den øvrige del af EF. 
Endelig er der problemet med støtte til omstilling i forbindelse med 
de ændrede økonomiske aktiviteter i grænseområderne, herunder på 
toldområdet, som følge af gennemførelsen af det indre marked. Under 
det første INTERREG-initiativ var det skuffende at se, hvor lavt 
toldklarerernes og speditionsfirmaernes problemer var prioriteret 
til trods for, at Kommissionen havde tilskyndet medlemsstaterne til 
at medtage sådanne foranstaltninger i deres programmer. I 
betragtning af at disse problemer vil vare ved, bør sådanne aktioner 
støttes. 
34. Grænserne for støtteberettigelse som fastlagt under fondenes mål 
eller specifikt for INTERREG eller EF's interne grænser kan lægge 
hindringer i vejen for støtten til investeringer i fysiske 
infrastrukturer. EF må bevare den nødvendige fleksibilitet uden en 
generel udvidelse af de støtteberettigede områder og uden at 
fordreje den rimelige generelle ressourcefordeling, således at det 
undgås, at der indføres kunstige begrænsninger for finansieringen. 
35. Hvad angår definitionen af områderne, der er berettiget til støtte 
under INTERREG-programmerne for samarbejde på tværs af de interne 
grænser, mener Kommissionen som allerede nævnt, at denne definition 
bør omfatte alle grænseområder, uanset om de pågældende områder 
(undersøgt på NUTS III-niveau) er støtteberettigede under mål nr. 1, 
2 eller 5b. Den har indbygget den nødvendige fleksibilitet i 
forslaget til ændringer af artikel 11 i forordningen om samordning 
af fondene^1), som er under drøftelse i Parlamentet og Rådet. 
(1) Forordning (EØF) nr. 4253/88. 
- 15 -
36. Det er blevet foreslået, at der også bør kunne ydes støtte fra 
INTERREG til interne grænseområder, der er adskilt af havet. Hidtil 
er der kun indrømmet støtteberettigelse for samarbejdet, mellem Kent 
og Nord-Pas de Caiais og mellem Korsika og Sardinien. Der er 
indlysende vanskeligheder forbundet med at gøre disse undtagelser 
til reglen. Det ville være svært at fastsætte klare kriterier for, 
hvilke tilfælde der bør medtages eller udelukkes, og hvis for mange 
af disse områder medtages, vil det uundgåeligt resultere i en 
spredning af indsatsen. Kommissionen foretrækker at bevare den 
almindelige regel om, at maritime grænser ikke kan medtages, og 
samtidig undersøge specifikke tilfælde, især hvis dette vil være til 
gavn for mål nr. 1-regioner, for at fastslå, om der foreligger 
reelle muligheder for samarbejde på tværs af grænserne. 
37. Ved de eksterne grænser opstår der specielle problemer, når de 
støtteberettigede områder er øer, og det gælder især øerne i Det 
Ægæiske Hav. Disse områder bør fortsat have støtte gennem INTERREG, 
og der bør tages hensyn til de specifikke vanskeligheder, som 
Kommissionen har peget på i sin rapport af december 1992 om de 
græske øer i Det Ægæiske Hav^1). 
Ved de eksterne grænser er der også retlige problemer forbundet med 
at bruge strukturfondsmidlerne uden for EF's område, selv om dette 
ville være forbundet med direkte økonomiske fordele for den 
tilstødende EF-region. En samordning mellem INTERREG og eksterne 
finansielle instrumenter som f.eks. PHARE, når samarbejde på tværs 
af grænserne er af fælles interesse, ville være en løsning på dette 
problem, men det har hidtil været vanskeligt at opnå en sådan 
løsning. Parlamentet har øremærket 15 mio. ECU af PHARE-midlerne til 
sådanne projekter i 1993. Der vil forhåbentlig kunne drages en 
positiv lære heraf. Det synes dog at stå fast, at effektiviteten af 
samarbejdet på tværs af grænserne ved EF's eksterne grænser vil være 
begrænset, hvis der ikke sker en yderligere forbedring af 
samordningen af INTERREG og de eksterne finansielle instrumenter som 
f.eks. PHARE. I de tilfælde, hvor der foregår et samarbejde på tværs 
af de eksterne grænser, bør et sådant samarbejde naturligvis ikke 
udelukkende være begrænset til infrastrukturer. 
38. Det er blevet foreslået, at INTERREG's anvendelsesområde udvides til 
mere generelt interregionalt samarbejde mellem områder, som ikke 
støder op til hinanden. Kommissionen bragte selv dette spørgsmål op 
på den konference, den afholdt om interregionalt samarbejde i 
december 1992, og udtrykket "interregionalt samarbejde" er 
udtrykkelig nævnt i konklusionerne fra Edinburgh. Kommissionen er 
stor tilhænger af samarbejde mellem regioner, som har fælles 
problemer eller fælles interesser, eller som har andre grunde til at 
gøre en fælles indsat og udveksle erfaringer. Den giver finansiel 
støtte til et sådant samarbejde i henhold til artikel 10 i EFRU-
forordningen(2). 
39. Medens Kommissionen generelt går ind for interregionalt samarbejde 
mellem regionale og lokale myndigheder, er den ikke helt overbevist 
om, at et sådant samarbejde bør være en prioritet for INTERREG. Et 
sådant samarbejde omfatter sjældent fysiske projekter. Det tager 
hovedsagelig sigte på overførsel af ideer og erfaringer. De hermed 
forbundne beløb er ikke store sammenlignet med medfinansieringen af 
fysiske investeringsprojekter. 
(1) KOM(92)569 af 23. december 1992 
(2) Forordning (EØF) nr. 4254/88. 
Det er svært at fastlægge ensartede kriterier for udvælgelsen af 
samarbejdsnet og for ressourcefordelingen. Man kan prioritere 
etableringen af net mellem dårligere stillede regioner og mere 
velstillede regioner inden for EF og af net mellem EF-regioner og 
regioner uden for EF ved f.eks. fortsat at finansiere OUVERTURE- og 
ECOS-nettene for samarbejde med regionale og lokale modparter i 
Central- og Østeuropa. 
For lettere at opnå en fuldstændig integration af erhvervslivet og 
især de små og mellemstore virksomheder i det indre marked bør der 
ydes støtte, således at samarbejdet mellem organisationer, der 
repræsenterer SMV i grænseregionerne, og mellem de dårligere 
stillede og de mere velstillede regioner, som ønsker at udvikle en 
strategi gennem overførsel af knowhow eller net såsom De Europæiske 
Økonomiske Firmagrupper (EØFG), f.eks. inden for markedsføring, 
produktion, underentrepriser, forskning og teknologisk udvikling og 
telekommunikat ion. 
40. Det eksisterende REGEN-initiativ tager sigte på et andet aspekt af 
samarbejdet på tværs af grænserne ved at yde bistand til oprettelse 
af energinet. De spiller en vigtig rolle i udviklingen af det 
interne energimarked og diversificeringen af energiforsyningen i mål 
nr. 1-regioner. En videreførelse af REGEN-initiativet vil gøre det 
muligt at fuldføre de allerede udvalgte projekter, som det ville 
være ulogisk at ophøre med at finansiere midtvejs. Når det gælder 
andre energiprojekter, må dette overvejes på baggrund af, hvad der 
kan gøres via de ressourcer, der er til rådighed under FSR og de 
transeuropæiske net. 
ii. Udvikling af landdistrikterne 
41. Det må først og fremmest understreges, at et EF-initiativ, der 
specielt tager sigt på udvikling af landdistrikterne, i dag er 
særlig nødvendigt. Den konkrete iværksættelse af reformen af den 
fælles landbrugspolitik, som blev besluttet i 1992, men som først 
begynder i år, og de fortsatte problemer i EF"s sårbare 
landdistrikter er forhold, der taler til fordel for en ny indsats på 
dette område. 
42. De ansvarlige institutioner og deltagerne i udviklingen af 
landdistrikterne er enige om, at landdistrikterne gennemgår en 
væsentlig ændring, og at der må opstilles nye retningslinjer og 
findes nye former for udvikling og indsats, der inddrager de 
forskellige parter. Der er ligeledes enighed om, at disse nye 
retningslinjer stadig ikke er klart afstukket, og at europæisk 
samarbejde på dette område ville kunne fungere som en løftestang 
herfor og for udbredelse af erfaringer til hele EF. 
I denne sammenhæng må følgende emner prioriteres højt: 
- 17 -
- innovation som svar på problemerne i forbindelse med udviklingen 
af landdistrikterne 
- udarbejdelse af tværnationale samarbejdsprojekter, hvortil 
initiativet tages i landdistrikterne, og som er et konkret 
udtryk for solidariteten mellem disse 
- udveksling af resultater, erfaringer og viden mellem alle berørte 
parter i EF ved hjælp af et europæisk net for udvikling af land­
distrikterne . 
43. LEADER har allerede gjort det muligt at betræde denne vej. 
Erfaringen har imidlertid vist, at de aktioner, der støttes i denne 
forbindelse, kan forbedre, og at et betydeligt antal af disse med 
fordel ville kunne forvaltes decentralt. Disse aktioner bør omfatte 
styrkelse af den faglige bistand til en geografisk baseret 
fremgangsmåde, innoverende investeringsprogrammer med 
demonstrationsværdi, der ikke kun står åbne for lokale 
udviklingsgrupper, men også for andre kollektive instanser i 
landdistrikterne, og endelig de tværnationale samarbejdsprojekter 
for landdistrikterne. 
44. LEADER har bevist den store værdi af et europæisk net af grupper, 
der beskæftiger sig med udvikling af landdistrikterne, omkring 
hvilke alle foranstaltningerne kan tilrettelægges. Det allerede 
eksisterende net vil med fordel kunne udvides til at omfatte alle, 
der beskæftiger sig med udvikling af landdistrikterne: de nationale 
regeringer, de regionale og lokale myndigheder, de lokale 
udviklingsgrupper, arbejdsmarkedets parter osv. Hovedformålet hermed 
skulle være udveksling af erfaring og knowhow, især som følge af 
investeringsprojekter, hvortil der ydes støtte. Nettets nuværende 
aktiviteter kan styrkes yderligere, bl.a. ved at oprette et 
europæisk observatorium for innovation i landdistrikterne. 
45. Størstedelen af midlerne under dette initiativ ventes at gå til 
områder under mål nr. 1 og 5b. En begrænset del af de disponible 
midler kan imidlertid bruges uden for disse områder på nærmere 
fastlagte betingelser. Specielt vil det europæiske net kunne støtte 
udveksling af erfaring og knowhow vedrørende udvikling af 
landdistrikterne i hele EF, idet behovet for innovation findes 
overalt. 
46. Andre aspekter må drøftes, navnlig gennemførelsesmetoderne (ud fra 
den forudsætning, at de fleste beslutninger vedrørende 
gennemførelsen og udvælgelsen af projekterne træffes decentralt) 
samt typen af lokale udviklingsgrupper, der vil kunne støttes. 
iii. De fjerntliggende regioner 
47. På Det Europæiske Råds møde i Edinburgh og i Europa-Parlamentet er 
fjerntliggende områder allerede blevet udpeget som en prioritet for 
fremtidige EF-initaitiver. Kommissionen deler denne opfattelse. 
Disse områders fjerne beliggenhed, deres ringe størrelse og 
opsplittede område og for De Vestindiske Øers vedkommende den 
relativt svage og ensidige økonomi i de omkringliggende områder 
berettiger til en særlig solidaritetsindsats fra EF's side. Det er 
- 18 -
Kommissionens opfattelse, at det højest prioriterede emne i det 
nugældende REGIS-program, nemlig udpegning af produkter og 
tjenesteydelser med kommercielle muligheder på mellemlang sigt, 
stadig står fast. Det er vitalt ikke kun at styrke områdernes eget 
økonomiske grundlag, men også at forbedre deres forbindelser med det 
europæiske fastland, hvis deres integration på længere sigt i det 
indre marked skal krones med succes. Samtidig må enhver mulighed for 
økonomisk samarbejde med de omkringliggende områder udnyttes. EF-
initiativet, der supplerer fællesskabsstøtterammen, gør det muligt 
at eksperimentere med nye metoder til selvhjælp, som har til formål 
at bryde det traditionelle afhængighedsmønster. 
iv. Beskæftigelse og udvikling af menneskelige ressourcer 
48. Opretholdelse og skabelse af arbejdspladser er nogen af de største 
udfordringer, som EF står overfor i et stadig mere konkurrencepræget 
internationalt miljø på vejen mod det 21. århundrede. De 
menneskelige ressourcer er EF's største aktiv til imødegåelse af 
denne udfordring, som antager to former: Dels er der et påtrængende 
behov for at udvikle og opretholde EF's konkurrenceevne, samtidig 
med at man undgår forværring af arbejdsløshedsproblemet ved at 
sikre, at den eksisterende arbejdsstyrke er i stand til at tilpasse 
sig et produktionsmønster i konstant udvikling ved hjælp af 
uddannelse og omskoling; dels er der nødvendigheden af at imødegå 
arbejdsløshedsproblemet ved at oprette nye arbejdspladser, navnlig 
ved hjælp af omhyggeligt målrettede uddannelsesforanstaltninger og 
beskæftigelsesstøtte. I denne sammenhæng må der lægges særlig vægt 
på at tilskynde til bedre integration af kvinder i arbejdsstyrken. 
Der må også gøres en særlig indsats for at hjælpe personer, som 
trues af udelukkelse fra arbejdsmarkedet, således at de kan finde 
stabil og sikker beskæftigelse. Endvidere må der tilskyndes til 
fremme af overførsel af innovation og udvikling af anvendt 
forskning. 
49. Den udfordring, EF står overfor med hensyn til beskæftigelsen, må 
imødegås ved hjælp af en meget bredere række af foranstaltninger. 
Hovedansvaret ligger fortsat hos medlemsstaterne selv. Socialfondens 
indsats spiller en afgørende rolle, bl.a. ved hjælp af de 
foregribende foranstaltninger, der planlægges under mål nr. 4. 
50. Kommissionen har for nylig iværksat en EF-omfattende strategi for 
beskæftigelse, som bygger på det princip, at vækst alene ikke vil 
skaffe de arbejdspladser, som er nødvendige for at mindske 
arbejdsløsheden i det næste tiår. Samtidig med at EF gennemfører en 
systematisk analyse af de underliggende strukturproblemer, som gør, 
at Europa skaber færre arbejdspladser pr. procentpoint vækst end de 
vigtigste konkurrenter, kan et EF-initiativ spille en vigtig rolle 
som støtte for de eksperimenter og den innovation, der er nødvendige 
for at afprøve nye politiske prioriteter. 
- 19 -
51. Den værditilvækst, som et EF-initiativ kan medføre på dette område, 
er betydelig og generelt accepteret. Dette fremgår klart af de 
fremskridt, der er gjort i forbindelse med den første række af EF-
initiativer (EUROFORM, NOW og HORIZON). Den værditilvækst, som EF's 
indsats giver anledning til, kommer delvis fra det tværnationale 
komparative element kombineret med en eksplicit søgen efter den 
underliggende politiske lære, der kan drages, og de mekanismer, som 
er nødvendige for at sikre, at denne lære ikke alene udbredes, men 
også anvendes i praksis. Med hensyn til de andre initiativer vil 
værditilvæksten som følge af det foreslåede initiativ også blive 
forårsaget af tilskyndelsen til at gennemføre innovation, evnen til 
at sikre, at lokalbefolkningen inddrages, og målrettetheden mod 
bestemte grupper. Der må nu bygges på erfaringerne fra de 
eksisterende initiativer vedrørende menneskelige ressourcer, og 
disse må videreføres på en mere integreret og politisk betonet måde 
med henblik på at sikre, at EF-initiativernes innoverende og 
tværnationale karakter kan udnyttes fuldt ud. 
52. Indførelse af et initiativ vedrørende menneskelige ressourcer inden 
for fælles rammer vil være et væsentligt bidrag til at imødegå de 
udfordringer, EF står over for. Det vil som følge af den 
forskellige praksis i medlemsstaterne kunne udgøre en platform på 
EF-plan for støtte til innovation og søgning af nye løsninger. 
Initiativet skal omfatte fem adskilte, men klart indbyrdes forbundne 
delområder: 
- støtte til innoverende fremgangsmåder med henblik på at forøge 
antallet af arbejdspladser, der skabes som følge af vækst 
(herunder f.eks. udvikling af indsats til bekæmpelse af 
arbejdsløshed på lokalt niveau med særligt henblik på små og 
mellemstore virksomheder) 
lettelse af den eksisterende arbejdsstyrkes tilpasning til 
industrielle og teknologiske ændringer med særligt henblik på 
det nye mål nr. 4 
fremme af lige muligheder for mænd og kvinder på arbejdsmarkedet 
- støtte til personer, der af den ene eller den anden grund trues 
af udelukkelse fra arbejdsmarkedet (hvilket afspejler den nye 
prioritet, der specielt er opstillet under det nye mål nr. 3) 
- fremme af overførsel af innovation og udvikling af anvendt 
forskning, navnlig i mål nr. 1-områder, herunder udvikling af nye 
kvalifikationer og færdigheder. 
53. Fordelen ved at kombinere disse fem delområder i et enkelt initiativ 
ligger hovedsagelig i, at det sikres, at alle delområderne, som har 
meget til fælles, kan drage fordel af en aktiv udveksling af idéer 
og erfaring. En sådan fremgangsmåde vil også lette en effektiv 
administration af de menneskelige ressourcer på alle niveauer, 
herunder en mere rationel anvendelse af transeuropæiske net. Den vil 
ligeledes sikre en bedre anvendelse af fælles faciliteter til 
teknisk bistand, hvorved de samlede omkostninger vil blive 
reduceret. Endelig vil den muliggøre en sammenhængende og samordnet 
overvågning, evaluering og udbredelse af resultater. 
54. Hovedmålet skal være at tilskynde til transeuropæiske innoverende 
aktioner på alle delområderne, som skal bygge på erfaringerne fra 
ikke kun de tidligere initiativer vedrørende menneskelige 
ressourcer, men også på Fællesskabets programmer for almen og faglig 
uddannelse, de menneskelige ressourcer i forbindelse med 
rammeprogrammer for forskning og udvikling, EF's sociale 
handlingsprogrammer og udvikling af fælles politiske analyser i 
forbindelse med EF-rammerne for beskæftigelse. 
55. Et vigtigt element bliver behovet for at bygge broer mellem pilot­
aktionerne, der skal finansieres af initiativet, og medlemsstaternes 
og EF's politik vedrørende menneskelige ressourcer i øvrigt. Dette 
er navnlig af betydning i forbindelse med den henstilling, Rådet for 
nylig har vedtaget vedrørende adgang til uddannelse i firmaer. 
Inddragelse af erhvervslivet, lokale beskæftigelsespartnerskaber, 
fagforeningerne, firmaer, der tilbyder uddannelse, og de mange 
frivillige grupper, som allerede er aktive på dette område, vil være 
af afgørende betydning. Det er vigtigt at bygge på det samarbejde, 
der er udviklet af arbejdsmarkedets parter gennem deres fælles 
udtalelser i forbindelse med deres dialog. Initiativet vil også være 
et godt middel til at udvikle en fremgangsmåde, der inddrager basis, 
og som udnytter den erfaring, det engagement og den indsigt, der 
eksisterer på lokalt og regionalt niveau. 
56. Fremgangsmåden skal være horisontal og ikke geografisk målrettet, 
skønt det er klart, at der som følge af de finansielle begrænsninger 
i forbindelse med EF-initiativerne vil blive lagt særlig vægt på 
behovet i de mindst velstillede områder. Det er også klart, at mange 
af pilotaktiviteterne i praksis vil blive udviklet på og rettet mod 
lokale eller regionale niveauer. 
57. Som tidligere anført bliver en af prioriteterne at fremme en bedre 
integration af kvinder i den aktive arbejdsstyrke. Kommissionen 
udelukker imidlertid ikke muligheden for et separat og specifikt 
initiativ, der er rettet mod denne prioritet, men er af den 
opfattelse, at problemerne kan løses mere effektivt som et særskilt 
delområde inden for en sammenhængende politik for menneskelige 
ressourcer og arbejdsmarkedet snarere end som et emne, der er helt 
adskilt fra beskæftigelsespolitikken i øvrigt. 
- 21 -
v. Forvaltningen af den industrielle omstilling 
58. EF*s industrisektor er fortsat præget af en relativt betydelig 
forekomst af traditionelle sektorer, som til dels er omstruktureret, 
men som stadig kan forventes at blive udsat for tab af mange 
arbejdspladser i forbindelse med yderligere omstrukturering. Disse 
industrier er som oftest koncentreret regionalt. Mere moderne 
sektorer, hvor det er afgørende, at EF opretholder sin 
konkurrencedygtighed og dermed sin andel af verdensmarkedet, må også 
tilpasse sig som følge af den øgede konkurrence i en stadig mere 
global økonomi. Teknologiske ændringer, som påvirker disse 
industriers produkter, forarbejdningsprocesser og tilrettelæggelse 
af arbejdet, sker stadig hurtigere. Hertil kommer, at behovet for at 
tage hensyn til miljøet stiller yderligere krav. 
59. EF's strukturpolitik må støtte diversifikationen i de regioner, der 
er stærkt afhængige af sektorer, hvor mange arbejdspladser vil gå 
tabt, og må støtte den industrielle tilpasning, især arbejdsstyrkens 
tilpasning. Disse opgaver indgår navnlig i strukturfondenes mål nr. 
2 og 4 og i aktioner svarende til disse mål i mål nr. 1-regioner. 
Her kan EF-initiativerne spille en rolle. Det er oplagt, at et 
initiativ vedrørende menneskelige ressourcer (se ovenfor afsnit iv) 
vil kunne yde et betydeligt bidrag. 
60. Fællesskabets indsats til afhjælpning af de økonomiske og sociale 
følger af kriser i traditionelle industrisektorer (hidtil stål, 
skibsbygning, kul og tekstiler) har været en del af en generel pakke 
af foranstaltninger og politikker, som Fællesskabet bidrager til 
som følge af dets kompetence i henhold til traktaterne. Inden for 
kul- og stålsektorerne, som stadig omfattes af EKSF-Traktaten, har 
EF endnu mere langtrækkende kompetence. Med henvisningen til 
"problemer, der har direkte tilknytning til gennemførelsen af 
Fællesskabets politik på andre områder, og som påvirker den 
socioøkonomiske situation i en eller flere regioner" i EFRU-
forordningens artikel 3, stk. 2, blev der tænkt på aktioner svarende 
til RESIDER og RENAVAL, som gik forud for reformen. I marts i år 
blev problemet vedrørende en særlig indsats til fordel for regioner, 
der påvirkes af krisen i stålindustrien, rejst på 
industriministrenes møde, og Kommissionen har allerede erklæret, at 
den er villig til at foreslå et nyt RESIDER-program. 
61. På denne baggrund kan det være berettiget at udarbejde programmer 
til fordel for regioner, som er afhængige af kul-, stål-, tekstil-
og forsvarssektorerne, og/eller som kan imødese tab af 
arbejdspladser i disse sektorer. På indeværende tidspunkt er det 
berettiget at indføre nye programmer til afløsning af RECHAR og 
RESIDER, selv om disse nye programmer ikke nødvendigvis skal løbe 
over hele den næste finansieringsperiode. Det er allerede planlagt 
at videreføre RETEX indtil 1997. Da KONVER blev iværksat, gjorde 
Parlamentet det klart, at det ønskede, at dette program skulle blive 
et flerårigt EF-initiativ, og at det i første omgang kunne dække 
perioden indtil udgangen af 1997. Fokuseringen på problemer i 
forbindelse med krisen i industrisektorerne skal ikke nødvendigvis 
udelukke en indsats på andre områder. Specielt vil omstrukturering 
af den kriseramte fiskerisektor kunne give anledning til problemer, 
- 22 -
som kan berettige til målrettede regionale omstillingsforan­
staltninger som supplement til den støtte, der allerede vil være til 
rådighed gennem fællesskabsstøtterammerne. 
62. De begivenheder, der har påvirket forsvarssektoren, og som gav 
anledning til KONVER-initiativet, illustrerer behovet for 
fleksibilitet i den geografiske dækning af regionale programmer, der 
skal imødegå sektorkriser. Disse overvejelser lå delvis til grund 
for Kommissionens forslag om ændring af artikel 11 i 
samordningsforordningen(l). Det ønskelige i at begrænse den 
geografiske fleksibilitet og undgå en generel udvidelse af 
støtteberettigelsen i forbindelse med fællesskabsstøtterammerne er 
yderligere et argument for at indføre EF-initiativer af denne type. 
63. De foregående afsnit vedrører problemer, der allerede er opstået. I 
det omfang, det er muligt, er det bedre at foregribe problemer, før 
de opstår, og være i stand til at gøre en indsats for at lette 
industriel omstilling på en måde, der i videst muligt omfang 
begrænser den regionale og sociale virkning, og at udnytte 
mulighederne i forbindelse med indførelsen af enhedsmarkedet. 
Sådanne overvejelser indgik i dokument KOM 2000 og vil være et 
hovedelement i forvaltningen af den industrielle omstilling. 
64. Det er af særlig betydning at støtte uddannelse og omskoling i 
forbindelse med industriel omstilling i moderne, højtydende 
sektorer. Dette kan f.eks. gøres ved at indføre nye ordninger, som 
skal fremme samarbejde mellem store firmaer og deres 
underkontrahenter. Det kan også gøres ved hjælp af en ekstra indsats 
for at fremskynde diversifikationen af den lokale økonomi i områder, 
hvor der beviseligt er fare for tab af arbejdspladser i større 
omfang. En sådan støtte skal ikke nødvendigvis begrænses til de 
støtteberettigede områder, idet der også kan gøres brug af den 
begrænsede geografiske fleksibilitet til at støtte denne proces i 
ikke-støtteberettigede områder. Endnu en gang vil Kommissionen være 
meget interesseret i at høre arbejdsmarkedets parters synspunkter 
med hensyn til, hvilken type aktioner der med fordel kan støttes, og 
hvilke kriterier der skal lægges til grund for udvælgelsen af de 
områder, som har størst behov for en sådan supplerende støtte. 
65. I mål nr. 1-regionerne, navnlig i de fire mindst velstillede 
medlemsstater, kan det være relevant at supplere støtten via 
fællesskabsstøtterammerne og initiativet vedrørende menneskelige 
ressourcer med støtte fra et initiativ, der skal hjælpe industrien 
til at imødegå udfordringerne som følge af indførelsen af 
enhedsmarkedet. Firmaerne i disse regioner mangler ofte kapacitet 
til selv at udvikle afsætningsmuligheder, og de har måske ikke 
adgang til lokale tjenesteydelser af en kvalitet, som er 
sammenlignelig med tjenesteydelserne i mere udviklede områder. 
Muligheden for at yde bistand til f.eks. at forbedre produkternes 
kvalitet og design, lette teknologioverførsel og udvikle finansielle 
tjenesteydelser bør overvejes. Mange af de foranstaltninger, der for 
øjeblikket finansieres under STRIDE, PRISMA og TELEMATIQUE, kan 
integreres i en sådan fremgangsmåde. Et specielt træk ved en sådan 
aktion ville være at hjælpe disse regioner til at udnytte 
erfaringerne fra mere udviklede regioner ved hjælp af samarbejdsnet. 
(1) Forordning 4253/88. 
- 23 -
Der skal lægges særlig vægt på problemerne for små og mellemstore 
virksomheder og organisationer, der tilbyder forretningsmæssige 
tjenesteydelser til dem. 
Aktioner, som kan overføres til fællesskabsstøtterammerne i den næste 
periode 
66. Det fremgår, at ovennævnte rammer ikke i sig selv omfatter fornyelse 
af de EF-initiativer på området, der for øjeblikket dækkes af 
ENVIREG, STRIDE, PRISMA og TELEMATIQUE, skønt en række af de 
foranstaltninger, der for øjeblikket dækkes af disse initiativer, 
som nævnt vil kunne videreføres under initiativerne vedrørende 
menneskelige ressourcer eller industriel omstilling. 
67. Med hensyn til ENVIREG vil Samhørighedsfonden indebære nye (og meget 
større) ressourcer til miljøbeskyttelse og -forbedring. Kun fire 
medlemsstater er berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden, men 
de har været hovedmodtagere af støtte fra ENVIREG. Områder under mål 
nr. 1, 2 og 5b, som ikke er omfattet af Samhørighedsfonden, vil 
kunne søge støtte til lignende foranstaltninger gennem 
fællesskabsstøtterammerne. Det er derfor rimeligt at antage, at 
størstedelen af de aktioner, der er blevet finansieret af ENVIREG, 
navnlig infrastrukturer, nu kan finansieres ved hjælp af 
fællesskabsstøtterammerne eller Samhørighedsfonden. Transnationale 
net og samarbejde på miljøområdet kan videreføres separat. 
68. PRISMA og TELEMATIQUE har givet anledning til værdifulde nye 
aktioner inden for de områder, de hver for sig dækker, men 
programmerne var ofte meget små, navnlig målt efter mål nr. 1-
standarder. Da disse typer aktioner nu er iværksat, er det rimeligt 
at forvente, at i det mindste en del af foranstaltningerne vil komme 
til at indgå i fællesskabsstøtterammerne eller vil modtage støtte i 
forbindelse med initiativerne vedrørende menneskelige ressourcer 
eller industriel omstilling. Det samme gælder sandsynligvis for 
mange af de aktioner, der gennemføres under STRIDE. Kommissionen 
lægger imidlertid særlig vægt på, at der i større grad tages hensyn 
til forskning og teknologisk udvikling i forbindelse med 
strukturaktionerne i mål nr. 1-områder, og den ønsker på ingen måde 
på nuværende tidspunkt at udelukke, at STRIDE udvides som et 
særskilt initiativ i det mindste for en del af den nye planlægnings­
periode. 
Finansielle og forvaltningsmæssige spørgsmål 
69. Kommissionen mener, det er for tidligt at sige noget om tildeling af 
ressourcer til forskellige emner og initiativer, før der er truffet 
afgørelse om den samlede finansiering. Hvis man går ud fra et samlet 
beløb på 14 mia. ECU, vil 10,5 mia. ECU (op til 75%) imidlertid 
kunne gives til de initiativer, der er skitseret ovenfor, og de 
resterende 3,5-4 mia. ECU vil kunne holdes i reserve til senere 
tildeling. 
- 24 -
70. I forbindelse med de ressourcer, der skal tildeles udvidede eller 
fornyede initiativer under alle emner, skal der i givet fald tages 
hensyn til behovene i de nye tyske delstater, som hidtil ikke har 
modtaget støtte under EF-initiativer (undtagen KONVER i 1993). 
Finansieringen af alle initiativer skal afspejle den generelle 
forøgelse af fondenes ressourcer, og reduktionen i antallet af 
initiativer skulle generelt medføre større initiativer og færre små 
programmer på operationelt niveau. 
71. Drøftelserne om forenkling af programmeringsprocessen foregår for 
øjeblikket i forbindelse med gennemgangen af forordningerne om 
fondene. Kommissionen ønsker at gennemføre øget forenkling og 
decentralisering samtidig med forbedring af evalueringen, tilsynet 
og den finansielle kontrol. Med hensyn til den finansielle kontrol 
må det huskes, at budgetmyndigheden har oprettet særskilte 
budgetposter for EF-initiativerne, som gør det nødvendigt fortsat at 
foretage separat programmering af disse midler. Med hensyn til 
forvaltningen vil flere programmer end for øjeblikket under EF-
initiativerne kunne behandles i de samme udvalgsstrukturer som 
programmerne under fællesskabsstøtterammerne. 
V KONKLUSION 
72. Denne grønbog fremlægges med henblik på konsultation og ikke som et 
sæt af formelle forslag. Kommissionen har allerede gjort rede for 
sin holdning i forbindelse med sin tidligere stillingtagen, navnlig 
i dokument KOM 2000 og forslagene til ændring af 
strukturfondsforordningerne. Den har imidlertid ikke truffet nogen 
endelige beslutninger og imødeser med glæde bidrag fra en lang række 
interesserede parter vedrørende prioriteringen og indholdet af 
fremtidige EF-initiativer. Valget af initiativer skal afspejle bred 
enighed om prioriteterne, navnlig fordi medlemsstaterne og 
regionerne skal yde en tilsvarende finansiering. 
- 25 -
BILAG 
EKSISTERNDE EP-INITIATIVER 
De eksisterende EF-initiativer kan inddeles 1 syv grupper: 
i. De mest tilbagestående regioners integration i det indre marked 
Denne gruppe initiativer henvendte sig udelukkende eller først og 
fremmest til mål nr. 1-regioner, og formålet var at tilføre 
yderligere midler for på specifikke områder at afhjælpe mangelen på 
knowhow, der hindrede udviklingen. De støttede foranstaltninger 
modtog i mange tilfælde kun begrænset støtte under FSR. 
STRIDE1) 460 mio. ECU fra EFRU og ESF (1990-1993)2> 
STRIDE har til formål at øge forsknings-, teknologi- og innovations­
kapaciteten i mål nr. 1-regioner, hvor der er alvorlig mangel på 
faciliteter og investeringer sammenlignet med EF-gennemsnittet, og 
at få forskningscentre og -institutter og firmaer i sådanne regioner 
til i højere grad at deltage i EF's egne og i internationale 
forskningsprogrammer og net. Desuden fremmer det etableringen af 
forbindelser mellem forskningen og industrien såvel i mål nr. 1-
regioner som i mål nr. 2-regioner. 80% af STRIDE'S midler går til 
mål nr. 1-regioner. 
TELEMATIQUE3) 233 mio. ECU fra EFRU (1991-1993) 
Formålet med TELEMATIQUE er at fremme anvendelsen af avancerede 
telekommunikationstjenester i mål nr. 1-regioner, navnlig gennem 
forbedret adgang til avancerede, der er til rådighed i andre dele af 
EF. Initiativet styrker den proces, der blev indledt med STAR-
programmet, nemlig at tilskynde små og mellemstore virksomheder til 
at anvende avancerede telekommunikationstjenester, og hjælper dem 
med at etablere og udvikle sådanne tjenester selv. 
1) EFT nr. C 196 af 4.8.1990, s. 18. 
2) Det anførte beløb er i hvert enkelt tilfælde bidraget fra 
strukturfondene, eller eventuelt fra andre bidragsydende EF-
instrumenter, for hvilke der er fastsat interventionslofter. EIB-lån 
og i visse tilfælde EKSF-lån kan kombineres med tilskud, hvis der er 
tale om fysiske investeringer. 
3) EFT nr. C 33 af 8.2.1991, s. 7. 
- ^o 
PRISMA1) 114 mio. ECU fra EFRU (1991-1993) 
PRISMA nedvirker til at forbedre infrastrukturerne og virksomheds-
tjenesteydelserne i mål nr. 1-regioner, så virksomhederne i sådanne 
regioner kan deltage i og undytte fordelene ved det indre markeds 
gennemførelse. 
Der ydes støtte til følgende foranstaltninger: 
- etablering og udbygning af kalibrerings- og metrologifaciliteter 
og -tjenesteydelser for virksomheder med henblik på at støtte 
sådanne virksomheders kvalitetspolitik 
- faglig bistand til SMV for at forberede dem på en liberalisering 
af offentlige indkøb og på ophævelse af foranstaltningerne efter 
artikel 115 i EØF-Traktaten. 
ii. Beskyttelse af miljøet og fremme af en bæredygtig udvikling 
ENVIREG2) 580 mio. ECU fra alle tre strukturfonde (1990-1993) 
Formålet med ENVIREG er at forbedre og beskytte miljøet og at fremme 
den økonomiske udvikling, navnlig i mål nr. 1-regioner. Initiativet 
fokuserer på kystområder og mere specifikt på miljøproblemer, der 
påvirker turismen, og foranstaltninger, som skaber mere og bedre 
knowhow prioriteres højt. 
Følgende foranstaltninger kan medfinansieres: 
a) Nedbringelse af forureningen i kystområder, herunder: 
- behandling og genanvendelse af spildevand og fast affald 
- anvendelse af kompost og kloakslam fra byerne i landbruget 
- behandling af ballast-, spule- og bundvand, der indeholder 
olie og andre forurenende stoffer 
b) fysisk planlægning i kystområder (beskyttelse af naturskønhed og 
biotoper) 
c) bedre forvaltning af giftigt og farligt industriaffald 
(infrastrukturer og undersøgelser) 
d) styrkelse af knowhow og uddannelse vedrørende disse foranstalt­
ninger. 
Kystzoner i Middelhavsområdet, der er støtteberettiget under andre 
mål, kan også komme i betragtning til foranstaltningerne under a), 
b) og d). 
1) EFT nr. C 33 af 8.2.1991, s. 9. 
2) EFT nr. C 115 af 9.5.1990, s. 3. 
- 27 -
ill. Bistand til meget perifert beliggende områder 
REGIS1) 234 mio. ECU fra alle tre strukturfonde (1990-
1993) 
Formålet med dette initiativ er at forbedre den socioøkonomiske 
integration af de meget perifert beliggende EF-regioner: Guadeloupe, 
Fransk Guyana, Martinique, Réunion, De Kanariske øer, Acorerne og 
Madeira. 
Initiativet gør det muligt for disse områder at diversificere 
aktiviteterne gennem udvikling af produkter og tjenesteydelser til 
det lokale marked, markederne i nabotredjelande og EF-markedet. Der 
lægges særlig vægt på de former for turisme, som ikke bringer 
miljøet i fare. Initiativet omfatter også 
uddannelsesforanstaltninger, navnlig med henblik på udnyttelse af 
nye erhvervsmuligheder, der er afpasset efter de enkelte regioners 
potentiale, og som kan blive rentable på mellemlang sigt. 
Initiativet bidrager også til at forbedre de pågældende områders 
transportforbindelser, især til EF. 
iv. Samarbejde og netværk på tværs af grænserne 
INTERREG er det største af de nuværende initiativer, hvad angår mid­
ler, og det råder desuden over en yderligere bevilling, der tages 
fra de midler, der efter artikel 10 i EFRU-forordningen er afsat til 
begrænset støtte til foranstaltninger i områder, der ikke er støtte­
berettiget under mål nr. 1, 2 og 5b, men som støder op til sådanne 
områder på den anden side af en grænse. Formålet med REGEN er helt 
specifikt, nemlig at etablere energiinfrastrukturforbindelser, og 
initiativet består kun et mindre antal større projekter, der skal 
fuldende det tværeuropæiske netværk i denne sektor. 
INTERREG2) 914 mio. ECU fra alle tre strukturfonde (1990-
1993) plus 100 mio. ECU under artikel 10 i EFRU 
Dette initiativ skulle hjælpe grænseområder med at forberede sig på 
det indre marked, navnlig ved udvidelse af samarbejdet mellem 
regioner på tværs af de indre grænser, men også gennem bistand til 
fremme af den økonomiske vækst i områder langs EF's eksterne 
grænser. 
1) EFT nr. C 196 af 4.8.1990, s. 15. 
2) EFT nr. C 215 af 30.8.1990, s. 4. 
Der kan under INTERREG ydes støtte til en lang række 
foranstaltninger. Det karakteristiske ved dem er, at de bidrager til 
at etablere en permanent samarbejdsramme for aktiviteter i områder, 
hvor bestræbelserne tidligere ikke gav det ønskede resultat, fordi 
der var en national grænse i vejen. Hvis INTERREG skal blive en 
succes, er det en forudsætning, at de regionale og lokale 
myndigheder medvirker. Kommissionen tilskynder til, at programmer 
fremlægges og gennemføres i fællesskab. 
REGEN1) 347 mio. ECU fra EFRU (1990-1993) 
REGEN medvirker til at udvikle netværk til transmission af naturgas 
og elektricitet til mål nr. 1-regioner og er således med til at 
udvide det interne energimarked og diversificere de berørte 
regioners energiforsyningskilder, så de ikke er så afhængige af 
olie. 
Støtteberettigede projekter: 
a) etablering af naturgasnet i Portugal og Grækenland 
b) etablering af en forbindelse mellem naturgasnettet i Irland og 
naturgasnettet i Det Forenede Kongerige 
c) etablering af et naturgasnet, der skal omfatte Korsika og 
Sardinien 
d) etablering af en forbindelse mellem naturgasnettet i Spanien og 
naturgasnettet i Portugal 
e) etablering af en forbindelse mellem elnettet i Italien og 
elnettet i Grækenland. 
v. Aktivitetsspredning i industriområder, der er stærkt afhængige af 
kriseramte sektorer 
RESIDER-programmet og RENAVAL-programmet blev allerede iværksat 
under forordninger fra før reformen. Gennem disse programmer blev 
der ydet ca. 565 mio. ECU til områder med stål- og 
skibsbygningsindustri. Kommissionen supplerede disse programmer med 
RECHAR-initiativet og RETEX-initiativet, hvoraf sidstnævnte først 
fik midler stillet til rådighed i 1993, og det er derfor i 
princippet allerede afgjort, at det skal fortsætte ind i den næste 
planlægningsperiode (1994-1997). KONVER, der skal hjælpe områder, 
som er ramt af nedskæringerne i forsvaret, kan også komme i 
betragtning i denne kategori. 
1) EFT nr. C 326 af 28.12.1990, s. 7. 
- 29 -
RECHAR1) - 369 mio. ECU fra EFRU og ESF (1989-1993) 
op til 120 mio. ECU i form af 
rentegodtgørelser fra EKSF 
- 40 mio. ECU i yderligere omstillingsstøtte i 
1990 efter EKSF-Traktatens artikel 56 
Gennem RECHAR ydes der yderligere EF-støtte til økonomisk og social 
omstilling i 28 udvalgte kulmineområder, idet der især satses på at 
skabe nye erhvervsaktiviteter, at udbygge allerede eksisterende 
erhvervsaktiviteter, at genoprette miljøet, at fremme turismen og at 
støtte erhvervsuddannelse. 
Under EKSF findes der endvidere nogle supplerende socialforanstalt­
ninger, nemlig ydelse af støtte til programmer for erhvervsmæssig 
integrering af mindre kvalificerede arbejdstagere, ydelse af over-
gangsstøtte til arbejdstagere i nye job og førtidspensionering af 
arbejdstagere. 
RBTEZ2) 100 mio. ECU fra EFRU og ESF (1993) (forventet 
bevilling på 400 mio. ECU for 1994-1997) 
RETEX tager sigte på at fremme diversificeringen af erhvervsakti­
viteterne i områder, der er stærkt afhængige af tekstil- og 
beklædningindustrien, og at lette tilpasningen af bæredygtige 
virksomheder inden for alle industrigrene. 
Blandt de foranstaltninger, der kan medfinansieres, kan nævnes 
forbedring af knowhow, tilskyndelse til innovation gennem 
konsulenttjenester, specialiseret teknisk input og 
samarbejdsordninger, erhvervsuddannelse, sanering af jord og 
bygninger og forbedret adgang til risikokapital og lån. 
KONVER 130 mio. ECU fra EFRU og ESF (1993) (i 
bemærkningerne til 1993-budgettet forudses det, at 
initiativet fortsætter i 1994 og derefter) 
Dette initiativ skal hjælpe områder, der berøres af afviklingen af 
forsvarsrelaterede industrier og militæranlæg. For at sikre at der 
indgås forpligtelser for de midler, der er afsat på 1993-budgettet, 
gennemføres initiativet i år på ad hoc-basls, og medlemsstaterne er 
blevet anmodet om at indsende deres programmer. De nye tyske 
delstater er støtteberettigede, hvilket ikke er tilfældet med andre 
eksisterende initiativer. Initiativet består af en klassisk blanding 
af foranstaltninger vedrørende uddannelse, innovation og 
genopretning af miljøet, hvilket er typisk for 
omstillingsprogrammer. 
1) EFT nr. C 20 af 27.1.1990, s. 3, og EFT nr. C 185 af 26.6.1990, s. 
18. 
2) EFT nr. C 142 af 4.6.1992, s. 5. 
vi. Forbindelsesled mellem ordningerne for erhvervsmæssig udvikling af 
landdistrikter 
LEADER1) 450 mio. ECU fra alle tre strukturfonde (1991-
1993) 
Formålet med LEADER er at fremme udviklingen af landdistriker via 
programmer, der støttes af lokale udviklingsstrukturer i mål nr. 1-
og mål nr. 5b-regioner. EF medfinansierer initiativet i form af 
globaltilskud. 
Gennem LEADER ydes der støtte til integrerede programmer, der 
omfatter en lang række støtteberettigede foranstaltninger vedrørende 
udvikling af landdistrikter, erhvervsuddannelse og 
ansættelsesstøtte, turisme i landdistrikter, små og mellemstore 
virksomheder, håndværk og lokale tjenesteydelser, forædling af 
lokale land- og skovbrugsprodukter samt faciliteter for lokale 
aktionsgrupper for udvikling af landdistrikter, herunder 
telekommunikation. 
Et vigtigt aspekt ved LEADER er etableringen af et net, der 
forbinder alle lokale udviklingsgrupper, der er involveret i 
initiativet. Dette net skal give mulighed for udveksling af 
erfaringer og overførsel af knowhow. 
vii. Større fællesskabsdimension inden for erhvervsuddannelse og 
erhvervsmæssig integration 
Det vigtigste formål med fællesskabsinitiativerne vedrørende menne­
skelige ressourcer, EUROFORM, NOW og HORIZON, er at give erhvervs­
uddannelse og beskæftigelsesfremme en fællesskabsdimension. Derved 
kan initiativerne styrke den økonomiske og sociale samhørighed i EF, 
udbygge aktioner, der allerede er iværksat under andre EF-programmer 
vedrørende uddannelse og samfunds- og uddannelsesmæssig rehabilite­
ring, og supplere beskæftigelsesfremmende foranstaltninger, der 
finansieres af strukturfondene, navnlig af Den Europæiske 
Socialfond. Initiativerne fremmer udviklingen af fælles idégrundlag 
og metoder blandt institutioner og fagfolk inden for 
erhvervsuddannelse og beskæftigelsesfremme. Initiativerne letter 
udvekslingen af innovâtionserfaringer, og fremmer dermed 
overførslen af knowhow til de tilbagestående regioner i EF. 
EUROFORM2) 302 mio. ECU fra ESF og EFRU (1990-1993) 
Hovedformålet med EUROFORM er at etablere tværnationale 
partnerskaber inden for erhvervsuddannelse og beskæftigelses-fremme. 
Initiativet vedrører nye uddannelseskvalifikationer, ny kompetence 
og de beskæftigelsesmuligheder, som indførelsen af ny teknologi og 
gennemførelsen af det indre marked åbner. 
1) EFT nr. C 73 af 19.3.1991, s. 33. 
2) EFT nr. C 327 af 29.12.1990, s. 3 
- 31 -
Endvidere skal initiativet styrke beslægtede EF-programmer, der 
vedrører tværnationalt samarbejde inden for uddannelse og 
beskæftigelse, nemlig FORCE, EUROTECNET, LEDA og ERGO. 
NOW1) 153 mio. ECU fra ESF og EFRU (1990-1993) 
Formålet med NOW-initiativet er at fremme lige muligheder for 
kvinder inden for beskæftigelse og erhvervsuddannelse. Det skal give 
kvinder bedre beskæftigelsesmuligheder, bl.a. ved at fokusere på 
sektorer med potentiel jobtilvækst, ved at tilskynde til grundig 
uddannelse og rådgivning af kvinder, der starter deres egen 
virksomhed, samt ved at tilvejebringe børnepasningsmuligheder. 
NOW er en integrerende del af det tredje handlingsprogram på 
mellemlang sigt om lige muligheder for mænd og kvinder og har til 
formål at styrke beslægtede EF-programmer og -net såsom IRIS, LEI og 
CHILDCARE. 
HORIZON2) 305 mio. ECU fra ESF og EFRU (1990-1993) 
HORIZON-initiativet henvender sig til handicappede og visse dårligt 
stillede befolkningsgrupper og har til formål at lette disses 
sociale og erhvervsmæssige integration. 
HORIZON skal gennem erhvervsuddannelse inden for ny teknologi og 
tilpasning af infrastrukturerne forbedre handicappedes adgang til 
arbejdsmarkedet. Initiativet sigter på gennem fremme af 
tværnationale pilotprojekter at forbedre kendskabet til problemet 
omkring langtidsledighed og forværringen i visse 
befolkningsgruppers socioøkonomiske situation. Endvidere skal 
initiativet fremme socioøkonomisk integrering af mennesker, der 
pludselig står i en ny socioøkonomisk situation. 
HORIZON har til formål at styrke HELIOS, HANDYNET og POVERTY III. 
1) EFT nr. C 327 af 29.12.1990, s. 5. 
2) BFT nr. C 327 af 29.12.1990, s. 7. 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 282 endelig ud g. 
DOKUMENTER 
DA 01 
Katalognummer : CB-CO-93-325-DA-C 
ISBN 92-77-57001-6 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg