16. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 174/9 
Kommissionen kan endvidere, efter en særlig procedure og på de nedennævnte vilkår, udvælge forslag, 
hvis de kan yde et særligt lovende og betydningsfuldt bidrag for så vidt angår emnets originalitet, den 
videnskabelige og tekniske fremgangsmådes nyhedsværdi eller den foreslåede gennemførelsesmetodologi, 
idet der samtidig tages hensyn til forslagsstillernes særlige karakteristika. 
En positiv teknisk vurdering af sådanne forslag er ikke i sig selv tilstrækkelig begrundelse til at udvælge 
et givet projekt; den særlige procedure kan således kun finde anvendelse, såfremt en vurdering af projektets 
karakter, som beskrevet ovenfor, ikke berettiger til anvendelse af den normale procedure med indkaldelse 
af forslag. 
Den særlige procedure skal afsluttes inden den generelle procedure, så det er muligt nøjagtigt at afgøre, 
hvor stort et beløb der er til rådighed for Fællesskabets finansielle deltagelse i de projekter, der udvælges 
på grundlag af den sædvanlige procedure. Afslutningsdatoen for den særlige procedure offentliggøres 
hvert år i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Beløbet for Fællesskabets finansielle deltagelse i det samlede antal projekter, der udvælges på grundlag af 
den særlige procedure, fastsættes hvert år under hensyntagen til de udvalgte projekter og ud fra meget 
strenge kvalitetskriterier. Beløbet må under ingen omstændigheder overskride 15 %; det kan hvert år tages 
op til revision i lyset af erfaringerne. 
For at sikre en fuldstændig gennemsigtig fremgangsmåde udarbejder Kommissionen en vejledning med 
en nærmere forklaring af samtlige de regler, der gælder for denne særlige procedure. 
5. I projekterne skal deltage mindst to indbyrdes uafhængige partnere, der er etableret i forskellige medlems­
stater. 
6. Kommissionen kan opfordre deltagerne til at oprette en europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG) eller 
indgå andre arrangementer med henblik på gennemførelse af projekter, såsom store projekter, der giver 
mulighed for decentraliseret forvaltning, som er tilpasset det pågældende projekts særlige behov. 
7. Formidlingen af den viden, der opnås under gennemførelsen af projekterne, sker dels inden for særprogram­
met og dels ved hjælp af en centraliseret aktion, der gennemføres i overensstemmelse med den i artikel 4, 
stk. 3, i afgørelse 90/221/Eura tom, EØF omhandlede afgørelse. 
Forslag til Rådets beslutning om et særprogram for forskning og teknologisk udvikling inden 
kommunikationsteknologi (1990-1994) 
KOM(90) 154 endelig udg. — SYN 259 
(Forelagt af Kommissionen den 3. maj 1990) 
(90/C 174/02) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESKABER HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig arti­
kel 130 Q, stk. 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
i samarbejde med Europa-Parlementet, 
under henvisning til udtalelse fra det Økonomiske og 
Sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Rådet har ved sin afgørelse 90/221 /Euratom, EØF(1) 
vedtaget det tredje rammeprogram for Fællesskabets 
(!) EFT nr. L 117 af 8. 5. 1990, s. 28. indsats inden for forskning og teknologisk udvikling 
(1990-1994), som bl.a. fastsætter, hvilke foranstaltnin­
ger der skal gennemføres inden for kommunikationstek­
nologi; nærværende beslutning skal træffes i lyset af 
den i præamblen til ovennævnte afgørelse anførte be­
grundelse; 
Ifølge Traktatens artikel 130 K iværksættes rammepro­
grammet ved hjælp af særprogrammer, der udarbejdes 
i forbindelse med hver enkelt foranstaltning; 
der bør foretages et skøn over de nødvendige EF-midler 
til gennemførelse af dette særprogram; det endelige 
beløb vedtages af Budgetmyndigheden i overensstem­
melse med de finansielle overslag for 1988 til 1992, 
der er vedlagt den interinstitutionelle aftale af 28. juni 
Nr. C 174/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 7. 90 
1988 (*), og i overensstemmelse med eventuelle finansiel­
le overslag for 1993 og 1994; 
I henhold til artikel 4 og bilag I i afgørelse 90/221/ 
Euratom, EØF omfatter det anslåede beløb til hele 
rammeprogrammet 57 mio. ECU til centraliseret for­
midling og udnyttelse af resultaterne; disse midler skal 
fordeles på de forskellige aktioner i forhold til de dertil 
afsatte beløb; som følge af dette særprograms størrelse 
i forhold til aktionen inden for informations- og kom­
munikationsteknologi bør det anslåede beløb for de 
til dette program nødvendige midler nedsættes med 
4,89 mio. ECU, der afsættes til nævnte centraliserede 
aktion under overholdelse af Traktatens artikel 130 P, 
stk. 2, andet punktum; 
Kommissionen bør stå for gennemførelsen af dette pro­
gram; for at lette Kommissionen gennemførelsen af sine 
opgaver er medlemsstaterne, i henhold til Traktatens 
artikel 5, forpligtede til at yde al den bistand, der er 
nødvendig for gennemførelsen, bl.a. inden for rammer­
ne af et udvalg; 
dette program bør hovedsagelig gennemføres på grund­
lag af udvalgte forsknings- og udviklingsprojekter, 
hvori Fællesskabet deltager; Kommissionen anvender 
den sædvanlige ordning med indkaldelser af projektfor­
slag, der offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende; der bør ligeledes anvendes en særlig procedu­
re, der tilsigter at bevare en vis fleksibilitet, som på 
baggrund af udviklingen og de stadig hurtigere teknolo­
giske fremskridt tillader Kommissionenen at tage hen­
syn til spontane forslag, forudsat at de er i overensstem­
melse med programmets mål; 
ved udvælgelsen af projekter, der skal gennemføres 
under programmet, bør der lægges særlig vægt på prin­
cippet om økonomisk og social samhørighed i Fælles­
skabet, projekternes tværnationale karakter og støtte 
til små og mellemstore virksomheder; 
kun i lyset af erfaringerne med gennemførelsen af dette 
program vil Kommissionen kunne foreslå og Rådet 
beslutte at supplere programmet med de i Traktatens 
artikel 130 L, 130 M og 130 O omhandlede midler, så­
fremt de bidrager til virkeliggørelsen af programmets 
målsætninger i overensstemmelse med den mulighed, 
der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, i afgørelse 90/221/ 
Euratom, EØF; 
de foranstaltninger, Fællesskabet gennemfører for at 
styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for 
den europæiske industri og for at fremme udviklingen 
af dens konkurrenceevne, omfatter i henhold til Trakta­
ts EFT nr. L 185 af 15. 7. 1988, s. 33. tens artikel 130 G fremme af FTU-samarbejdet med 
tredjelande og internationale organisationer; denne 
form for samarbejde kan vise sig at være særlig frugtbar 
for gennemførelsen af dette program; 
hovedområderne omfatter systemfunktioner til integre­
ret bredbåndskommunikation, intelligens i net, mobil­
kommunikation og personlig kommunikation, billed-
og datakommunikation, teknologi til integrerede tjene­
ster, avancerede kommunikationsforsøg, teknologi til 
informationssikkerhed, testinfrastruktur; arbejdet om­
fatter F&U vedrørende systemteknik, avanceret kom­
munikationsteknologi samt validering af standarder og 
fælles funktionsspecifikationer. 
Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning 
(CREST) er blevet hørt — 
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: 
Artikel 1 
Det Europæiske Økonomiske Fællesskab vedtager et 
særprogram for forskning og teknologisk udvikling 
inden for kommunikationsteknologi, jf. bilag I, for et 
tidsrum på fem år regnet fra den 1. januar 1990. 
Artikel 2 
1. Det anslås, at der til gennemførelse af den aktion, 
der omhandles i denne beslutning, er behov for 489 mio. 
ECU over EF-budgettet. Herfra trækkes 4,89 mio. ECU 
til centraliserede aktiviteter vedrørende formidling og 
udnyttelse af resultaterne. Det resterende beløb på 
484,11 mio. ECU omfatter udgifterne til personale, om 
højst kan andrage 4%. Den omtrentlige fordeling af 
midlerne er anført i bilag II. 
2. Træffer Rådet en afgørelse i henhold til arti­
kel 1, stk. 4, i afgørelse 90/221/Euratom, EØF, tilpasses 
nærværende beslutning under hensyn til den trufne 
afgørelse. 
3. Budgetmyndigheden afgør, hvor store bevillinger 
der kan rådes over i de enkelte regnskabsår. 
Artikel 3 
De nærmere bestemmelser for programmets gennemfø­
relse er anført i bilag III. 
Artikel 4 
Satsen for Fællesskabets økonomiske deltagelse fastsæt­
tes i overensstemmelse med bilag IV til afgørelse 
90/221/Euratom, EØF. 
16. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 174/11 
Artikel 5 
1. I 1992 tager Kommissionen programmet op til for­
nyet vurdering og meddeler Rådet og Europa-Parlamen­
tet resultaterne heraf i en rapport, der i givet fald 
ledsages af ændringsforslag. 
2. Ved programmets udløb foretager Kommissionen 
en evaluering af de opnåede resultater. Den sender 
Rådet og Europa-Parlamentet en rapport herom. 
3. Ved udarbejdelsen af rapporterne tages der hensyn 
til de målsætninger, der er opstillet i bilag I til denne 
beslutning, og til bestemmelserne i artikel 2, stk. 4, i 
afgørelse 90/221/Euratom, EØF. 
Artikel 6 
1. Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af 
programmet. Den bistås af et udvalg, der består af 
repræsentanter for medlemsstaterne, i det følgende be­
nævnt »udvalget«, og som har Kommissionens repræ­
sentant som formand. 
2. I de kontrakter, Kommissionen indgår, angives par­
ternes rettigheder og forpligtelser, herunder regler for 
formidling, beskyttelse og udnyttelse af forskningsresul­
taterne, i overensstemmelse med de i medfør af Trakta­
tens artikel 130 K, stk. 2, vedtagne bestemmelser. 
3. For hvert år opstilles et arbejdsprogram, som i givet 
fald ajourføres, med angivelse af målene og den type 
projekter, der skal gennemføres, samt de økonomiske 
bestemmelser, der skal vedtages i denne forbindelse. 
Kommissionen udarbejder indkaldelser af projektfor­
slag eller udbud på grundlag af de årlige arbejdspro­
grammer. 
Artikel 7 
1. I de i artikel 8, stk. 1, omhandlede tilfælde forelæg­
ger Kommissionens repræsentant udvalget et udkast til 
de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver 
en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som 
formanden kan fastsætte under hensyntagen til det på­
gældende spørgsmåls hastende karakter. Den udtaler 
sig med det flertal, som er fastsat i Traktatens artikel 
148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet 
skal træffe på forslag af Kommissionen. Under af­
stemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives 
af repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der 
er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i 
afstemningen. 
2. Kommissionen vedtager de påtænkte foran­
staltninger, når de er i overensstemmelse med udvalgets 
udtalelse. 
3. Er de påtænkte foranstaltninger ikke i overensstem­
melse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelægger Kommissionen straks Rådet 
et forslag til de foranstaltninger, der skal træffes. Rådet 
træffer afgørelse med kvalificeret flertal. 
4. Har Rådet efter udløbet af en måned fra forslagets 
forelæggelse for Rådet ikke truffet nogen afgørelse, 
vedtages de foreslåede foranstaltninger af Kommis­
sionen. 
Artikel 8 
1. Den i artikel 7 fastsatte procedure anvendes i for­
bindelse med: 
— opstilling og ajourføring af de i artikel 6, stk. 3, 
omhandlede arbejdsplaner 
— vurderingen af de i bilag III, punkt 2, omhandlede 
projekter samt af beløbet for Fællesskabets anslåede 
bidrag til disse projekter, når de henhører under 
den i bilag III, punkt 4, omhandlede generelle proce­
dure, og når beløbet overskrider 5 mio. ECU 
— vurderingen af alle projekter, der henhører under 
den i bilag III, punkt 4, omhandlede særlige proce­
dure, samt af Fællesskabets anslåede bidrag til disse 
projekter 
— de foranstaltninger, der skal træffes for at evaluere 
programmet. 
2. Kommissionen kan høre udvalget om alle spørgs­
mål, der falder ind under programmets anvendelsesom­
råde. 
3. Kommissionen underretter udvalget om: 
— udviklingen i programmet 
— udkast til indkaldelser af forslag efter artikel 6, 
stk. 3 
— de i bilag III, punkt 2, omhandlede projekter, som 
henhører under den generelle procedure, og hvortil 
Fællesskabets bidrag ikke overskrider 5 mio. ECU, 
samt om resultaterne af evalueringen af disse pro­
jekter 
— de i bilag III, punkt 2, omhandlede ledsageforan­
staltninger 
— de i bilag III, punkt 2, omhandlede samordnede 
aktioner. 
Artikel 9 
I forbindelse med gennemførelsen af dette program 
kan der ligeledes om fornødent træffes afgørelse om 
supplerende programmer i medfør af Traktatens artikel 
130 L, om deltagelse i medfør af artikel 130 M og om 
fællessforetagender eller enhver anden struktur i medfør 
af artikel 130 O. 
Nr. C 174/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 7. 90 
Artikel 10 
Hvis samarbejdet med tredjelande og internationale 
organisationer om målene for dette program indebærer 
juridiske forpligtelser mellem Fællesskabet og de berør­
te tredjeparter, er Kommissionen, i overensstemmelse 
med Traktatens artikel 130 N, bemyndiget til at for­
handle de internationale aftaler, hvori de nærmere be­
stemmelser for samarbejdet fastlægges. 
BILAG 1 
Forsknings- og teknisk mål og indhold 
Dette specifikke program konstituerer en integreret del af forslaget indeholdt i det tredie rammeprogram i 
form af de forsknings- og tekniske overordnede og underliggende mål som det tilstræber. 
Afsnit I1B i bilag II i rammeprogrammet konstituerer en integreret del af dette specifikke program. 
Det følgende giver en analytisk beskrivelse af programindholdet baseret på og med hensyntagen til de 
ovennævnte elementer. 
Indholdet fokuserer på otte prioriterede områder der omfatter tilvejebringelse af kontrolmetoder og 
-faciliter. Det vil være koncentreret om arbejdesområder, som kræver samarbejde mellem to eller flere af 
telekommunikations sektorens organisationer i fælles interesse for Fællesskaberne. Hovedområderne er 
følgende: 
område 1: IBC (Integrated Broadband Communications) forskning og udvikling 
område 2: intelligens i netværk/fleksibel styring af kommunikationsressourcer 
område 3: mobilkommunikation og personlig kommunikation 
område 4: billed- og datakommunikation 
område 5: teknologi til integrerede tjenester 
område 6: teknologi til informationssikkerhed 
område 7: avancerede kommunikationseksperimenter 
område 8: test infrastrukturer og samfunktion (tværgående FU til støtte for de prioriterede områder) 
Det specifikke program vil dække disse prioriterede områder, med skelnen til tre slags arbejde: udvikling af 
implementationsstrategier for IBC systemer, tjenester og applikationer; avancerede kommunikationsteknologi­
er; validering af standarder og fælles funktionelle specifikationer for IBC. Det vil indvolverer brugen af 
eksperimentalt udstyr og tjenester for at fokusere på generiske applikationer. 
Område 1: IBC (Integrated Broadband Communications) F&U 
Integreret bredbåndskommunikationsteknologi udgør »rygraden« for avancerede tjenester og bestemmer i 
høj grad deres pris. Nøgleteknologier, sytemer og applikationer er i fokus under denne overskrift ud fra en 
systembetragtning. Området koncentrerers om de følgende emner: 
Systemkonstruktion, arkitektur og drift 
Dette arbejde, baseret på et antal »åbne« standarder, der frembringer universal adgang til integrerede tjenester, 
vil gøre den integrerede bredbåndskommunikation rummelig nok til, at der bliver plads til nye fremdukkende 
tjenester. For at give de forskellige berørte organisationer mulighed for at formulere deres krav, klare reference 
modeller og fælles funktionelle specifikationer vil systematisk blive udviklet. Speciel vægt vil blive lagt på 
undersøgelser af kombinationen af forskellige tekniske løsninger, evaluering af efterspørgslen for basale og 
forbedrede tjenester og under særligt hensyn til indvirkningen af lovgivning. Indgåelse af sådanne aftaler vedtages efter fremgangs­
måden i Traktatens artikel 130 Q, stk. 2. 
Artikel 11 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. 
16. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 174/13 
Implementering og overgangsstrategier 
Dette vil dække det systemtekniske arbejde, som kræves til implementeringen af IBC-tjenester, herunder 
overgangen fra de nuværende systemer. Resultaterne vil forbedre teknikker til effektiv samfunktion mellem 
offentlige og private net og nye tjenester. Arbejdet er afgørende for brugernes accept og for en økonomisk 
effektiv brug af kommunikationsressourcerne. 
Forskning under denne overskrift vil indkludere den videre udvikling af de fælles funktionsspecifikationer og 
referencekonfigurationer under særlig opmærksomhed til den seneste udvikling. Opmærksomheden vil navnlig 
blive rettet mod den optiske kommunikations stigende betydning (under hensyntagen til den voksende 
interesse for »lysledere helt til boligen«), fremkomsten af synkrone/asynkrone transmissions- og koblingstek-
nikker, optimal integration af delsystemer for radio- og mobilkommunikation (navnlig på landet) og udvikling 
af intelligens i nettene. Der vil desuden blive arbejdet videre med lagdelt kommunikationsstyring og med nye 
værdiforøgende tillægstjenester, der modsvarer behovudviklingen. Særlige opgaver vil blive tilrettelagt til at 
dække billedkommunikation og integration heraf i tjenesterne; og inden for samfunktion mellem private net, 
lokal- og storbynet, for at fremme konnektiviteten og tjenesternes tilpasningsdygtighed. 
Fælles driftsmiljø 
Arbejdet med denne opgave vil være en støtte for standardiseringsindsatsen, ikke mindst arbejdet i The 
European Telecommunication Standardisation Institute (ETSI). Det vil omfatte formidling af resultater fra 
RACE-projekter og fremskaffelse af anden relevant information. Der vil blive sikret kontakter til andre 
organer, som står for avancerede kommunikationsprojekter uden for programmet. Fælles analyseredskaber 
vil blive udviklet og anvendt for tekno-økonomisk vurdering af implementering og overgangsstrategier. 
Teknik til grundlæggende systemfunktioner 
Dette arbejde vil omfatte koblingssystemer, integrerede optiske systemer og net, abonnentsystemer og 
programmelinfrastruktur. 
Koblingssystemer: Der vil blive tilvejebragt et bredere teknologisk grundlag for Asynchrone Transfer Mode 
(ATM) og udviklet teknik til samfunktion mellem ATM-net og eksisterende net. Arbejdet vil gøre det muligt 
for ATM-koblingsteknikken at klare forbindelsesløse tjenester og sammenkobling af lokalnet (Local Area 
Networks — LAN's) og storbynet (Metropolitan Area Networks — MAN's). 
Integrerede optiske systemer og net: Arbejdet med denne opgave vil tilvejebringe grundlaget for at give 
adgang til bredbåndsnet på lavprisvilkår og bidrage til indførelse og udvikling af integrerede lysledernet og 
fotonisk kobling. 
Abonnentsystemer til DJC: Arbejdet med denne opgave vil tilvejebringe den fornødne teknologi til IBC-
terminaler og abonnentplacerede net. Det omfatter undersøgelser vedrørende flertjenestegrænseflader og 
forskning i, hvilken virkning ATM får for terminalerne. På området abonnementplacerede net vil der blive 
lagt vægt på, hvilke virkninger databehandlingsbehovene får for kundeplacerede net i erhvervslivet, for 
kommunikationsprotokoller og for kundeplacerede lavprisnet i privatboliger på kort og mellemlangt sigt. 
Programmelinfrastruktur til IBC: Forskningen skal tilvejebringe grundlaget for en omkostningseffektiv udvik­
ling af højpålidelige telekommunikationsprogrammer og give fuld livscyklusservice. Dette vil indebære 
forskning i kvalitetsstyring for programmel og anvendelse af avanceret databehandling til udvikling af 
telekommunikationsprogrammel. Det vil endvidere omfatte undersøgelser af, hvordan videnbaserede systemer 
kan bruges til at tilvejebringe livscyklusservice. 
Integration af IBC-demonstratorer 
Integreringen og samfunktion af »teknologidemonstratorer«, vil blive præsenteret med brugerdeltagelse både 
for erhvervlivets kunder og for private kunder, i by- og landområder. Forskningsarbejdet vil validere 
brugbarheden af ny teknologi, støtte standardiseringsarbejdet og lægge et grundlag for evalueringen af 
systemers og tjenesters økonomiske præstationer. Det vil omfatte integration af adgangs-, transport- og 
koblingsfunktioner samt styrings-, forvaltnings- og signaleringsfunktioner. IBC-terminaldemonstratorer og 
terminaler, der er udviklet andetsteds, vil blive forbundet for at vise, at systemet effektivt kan bære mange 
forskellige tjenester og applikationer. 
Verifikation af tjenesteteknologi 
Arbejde i dette område vil omfatte udvikling af de nødvendige værktøjer til validering af funktionelle 
specificationer og samfunktion og sikring af, at verifikation er mulig i IBC-systemer og -udviklingskoncepter. 
Nr. C 174/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 7. 90 
Værktøjerne vil være formaliserede procedurer og faciliteter for fysisk verifikation. Arbejdet vil øge tilliden 
til de tidlige LBC-demonstratorers muligheder og reducere risikoen ved investering i IBC-udvikling og -
implementering for industrien, operatørerne, tjenesteudbydere og -brugere. 
Område 2: Intelligens i net/fleksibel styring af kommunikationsressourcer 
Forskningen på dette område bliver rettet mod udvikling og demonstration af teknikker, der muliggør 
indførelse af »programmerbare net«. Den vil omfatte udvikling af teknikker til forøgelse af intelligens og 
fleksibilitet, både for frembringelsen af tjenester på nettet og for netstyring og netoperationer; i det sidste 
tilfælde vil arbejdet dække aspekter af operationsstøttesystemer (OSS) og telekommunikationsstyringsnet 
(TMN — Telecommunications Management Networks). 
Område 3: Mobilkommunikation og personlig kommunikation 
På dette område vil forskningen bidrage til udviklingen af tredjegenerationssystemer inden for mobilkommuni­
kation med sigte på universel mobilkommunikation, mobiltjenester med bredbåndsteknik og universel 
personlig kommunikation med audio, data og billede. Omkostningseffektiv implementering af tredjegenera-
tionssystemerne forudsætter en fælles radiogrænseflade (common air-interface) med udnyttelse af mikrobølge­
frekvenser i 2 GHz-området; mobiel bredbåndstjenester forudsætter, at 60 GHz-området udnyttes. 
Der sigtes mod udvikling af avanceret funktionalitet til den forbedrede og integrerede anvendelse af IBC-net 
og radionet (f.eks. standarder for sammenkobling og mobilitetsforvaltning) og mod miniaturisering af 
terminalteknologi, med særlig vægt på lavt effektforbrug. Særskilt hensyn vil blive givet til forskellige 
brugergrupper. 
Område 4: Billed- og datakommunikation 
På dette område bliver hovedmålet at udvikle den teknologi, der skal til, for at det kan lykkes at indføre og 
udnytte avancerede og fleksible lavpristjenester for billed- og datakommunikation, der henvender sig til både 
private og erhvervsmæssige brugeres behov. Der vil blive bygget videre på det grundlag, RACE-programmet 
har lagt, og der vil navnlig blive arbejdet med virkningen af nye overførselsteknikker (transfer-modes) (f.eks. 
ATM) til højopløsningsbilledtjenester og pakketransmission af data ved hastigheder i megabithastigheder. 
Det vil inkludere kodnings- og præsentationsteknikker til faste, levende og tredimensionale billeder, ikke 
mindst højopløsnings-tv. Det vil omfatte samfunktion mellem IBC-systemet og andre interaktive og distributi­
ve net, som det skal sameksistere med. 
Område 5: Teknologi til integrerede tjenester 
Efterspørgslen efter forskellige tjenester vil udvikle sig i overensstemmelse med brugerpræferencer og -krav. 
Kommunikationssystemet må derfor være i stand til at udvikle sig med efterspørgslen og dynamisk efterkomme 
de specifikke tjenestekarakteristika, brugerne ønsker. De tilhørende teknikker, der optræder i dette område, 
vil fokusere på emnerne i det følgende. 
IBC-tjenesteinfrastrukturteknik/modulstandardisering 
Arbejdet med denne opgave vil bidrage til harmoniseringen af arkitekturer og specifikationer, af den 
fleksible integrering af telematiktjenester under brugerkontrol. Der vil blive taget behørigt hensyn til, at 
kommunikationsbehovene optræder i transnational skala og i et heterogent teknisk miljø. 
Det tjenestetekniske arbejde vil blive koncentreret om modulstandardisering på områderne arkitekturer, 
tjenestebrugerkomponenter, tjenesteleverandørkomponenter og tjenestekonstruktørkomponenter. Det vil end­
videre omfatte harmonisering og brugsmodellering. Der vil blive arbejdet med funktionsarkitekturen for et 
integreret tjenestemiljø og med specificering af komponenter og grundelementer til slutbrugerapplikationer. 
Forskningen i anvendelighed vil fokusere på grænsefladen mellem bruger og tjenester og omfatte udformning 
af generiske metaforer for adgang til integrerede tjenester. Arbejdet med tjenesteleverandørkomponenter vil 
omfatte specifikationer for tjenestestyring, mens arbejdet med tjenestekonstruktørkomponenter vil omfatte 
udvikling af specifikationer for fælles redskaber til tjenestekonstruktion. Harmoniseringsindsatsen vil omfarte 
samordning af specifikationsmetoderne for anvendelighed, tjenestekvalitet, tjenesteudvikling, sikkerhedskrav 
og mobiltjenester. 
Teknologi til integrerede tjenester 
Forskningen på dette område vil bygge på systemteknikaktiviteter, og resultaterne vil bidrage til specifikations-
og harmoniseringsarbejde. Det vil omfatte teknikker for arkitekturrealisering, bruger-komponentteknikker, 
metaforer og bruger-grænsefladeteknologier og tjenestestyringssystemer. 
16. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 174/15 
Verifikation af tjenesteteknologi 
Forskningen vil omfatte udviklingen af prototypefaciliteter til fleksibel integration af tjenester i overensstem­
melse med kravene til operatørerne, tjenesteleverandørerne og brugere. 
Område 6: Informationssikkerhed 
Nøjatigheden, sikkerheden og »den generelle pålidelighed« af elektronisk-kommunikeret information har 
overskyggende stor betydning for enkeltpersoner, offentlige myndigheder, såvel som handel og industri. 
Arbejde i dette område vil sikre, at spørgsmålene om tjenestekvalitet, sikkerhed og pålidelighed finder 
deres plads i udviklings- og implementeringsstrategierne for avanceret kommunikation. Det vil tilvejebringe 
validerede specifikationer, retningslinjer og teknologi for praktisk og effektiv informationssikkerhed på 
fælleseuropæisk plan. Området fokuserer på de følgende emner: 
Tjenestekvalitet, sikkerhed og pålidelighedsteknik 
Forskningen vil omfatte risikoforvaltning, sammenhængende sikkerhedløsninger og tilvejebringelse af et 
gunstigt miljø. 
Risikoforvaltning: Der vil blive udviklet en fælles strategi, som skal tillade en rationel forvaltning af risici. 
Der vil blive tilvejebragt et videnskabeligt grundlag for juridiske foranstaltninger til nedbringelse af risici. 
Sammenhængende sikkerhedsløsninger: Der vil blive udviklet samordnede strategier, som skal sikre samfunk­
tionen af særskilte sikkerhedsmekanismer og -procedurer. Disse strategier vil gøre det muligt at udvikle fælles 
scenerier for overgang og investering, ikke mindst hvad angår offentlig sikkerhedsinfrastruktur. Arbejdet vil 
tilvejebringe grundlaget for samarbejde mellem organisationer for at muliggøre ensartet sikkerhed for 
informationer, der udveksles mellem dem. 
Tilvejebringelse af et gunstigt miljø: Opgaven er at indkredse, hvilke muligheder der er for udbredelse af 
informationssikkerhedsteknikker. Den faktiske udbredelse af løsninger blandt brugere i sidste led ligger uden 
for rammerne af dette program. 
Sikkerhedsteknologi for information 
Der vil blive foretaget undersøgelser med henblik på teknologier til sikkerhedsmekanismer og teknologier, 
der skal bruges til integration af sikre systemer, navnlig når det drejer sig om distribuerede systemer. De vil 
blive behandlet under følgende hovedoverskrifter: 
Systemteknologi til informationssikkerhed: Herunder behandles anvendelighed, kontrolbarhed, applikations­
programmel, materiel og operativsystemer. 
Netteknologi til informationssikkerhed: Omfattende signallænker og centraler i telekommunikationssystemer, 
og desuden de egenskaber ved enkeltknudepunktsystemer, som sætter disse i stand til at indgå i net. 
Redskaber ril administration af informationssikkerhed: Som indebærer udvikling af programmelredskaber 
med formelle metoder til administrationen og informationssikkerhed. Analysen vil omfatte risikoanalyse, 
formulering og iværksættelse af sikkerhedspolitik og den løbende administration og kvalitetsstyring af 
sikkerhedssystemer. 
Verifikation af informationssikkerhed 
Sikkerheden af et hvilket som helst system kan kun blive så godt som det svageste led. De krævede systemer 
er komplekse og behøver at blive kontrolerede. Strategier, specifikationer og teknologier udviklet i det 
specifikke program vil derfor blive verificeret ved at bygge en serie af mindre demonstratorer. Arbejdet vil 
falde under de følgende overskrifter: 
Integration af informationssikkerhedsteknologien Omfatter anvendelse af en blanding af flere forskellige 
teknologier til opnåelse af optimal informationssikkerhed (rækkende fra elektronik, der undertrykker uønsket 
elektromagnetisk stråling af signaler, til protokoldesign). Disse teknologier dækker mange forskellige funktio­
ner og vihkun udgøre en del af de helhedssystemer, de bruges i. 
Verifikation af fælles redskaber til informationssikkerhed: Omfatter tre kategorier af redskaber: redskaber 
til risikoanalyse, til sikringskriterier og til frivillig regulering af sikkerhedsforhold. 
Etablering af fælles infrastruktur for informationssikkerhed: Omfatter fire områder: certificeringstjenester 
for sikkerhedsprodukter, godkendelsestjenester for sikre systemer, gateways for sikker international trafik, 
tredjepartssikkerhedstjenester. På alle områder vil arbejdet omfatte forsøgsimplementering af sikre systemer 
Nr. C 174/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 7. 90 
med ægte trafik. Systemerne skal tilpasses behovene i forskelliger typer af samfundsaktiviteter, herunder 
offentlig administration, og støttes direkte af dem, der andre steder har udviklet teknologien, både inden for 
og uden for F8cU-projekteme på området. 
Område 7: Avancerede kommunikationseksperimenter 
Arbejdet med denne opgave vil bane vejen for — og minimere risikoen ved — investeringer i avanceret 
kommunikation. Det vil identificere genanvendelige tjenestefunktionstyper, som kan sammenfatte forskellige 
brugerbehov, samtidig med at den universelle adgang og driftskompatibiliteten opretholdes. Forskningen vil 
gøre det lettere for brugerorganisationer at anvende ny teknologi og udnytte de muligheder, de repræsenterer. 
Ved at bidrage til skabelse af efterspørgsel for avanceret kommunikation, er arbejde i dette område også i 
fremstillingindustriernes og for netoperatørernes interesse. Arbejdet vil fokusere på følgende emner: 
IBC-strategier for generiske applikationer 
Forskningen vil tage sigte på identifikationen af dels »udløser«-applikationer for avanceret kommunikation, 
dels generiske applikationer, som vil danne grundlag for et spektrum af fremtidige universelle tjenester. Den 
vil omfatte udvikling af en brugsreferencemodel, udvikling af konsensusbaserede operationer, udvikling af 
konsensusbaserede operationsspecifikationer, fælles funktionsspecifikationer for tjenester, konsolidering af 
net og teknologiaspektet samt identifikationen af kriterier og retningslinjer for den vellykkede indførelse og 
anvendelse af avanceret kommunikation. Arbejdet med brugsreferencemodellen vil bygge på foreliggende 
principper, men derudover sigte mod indgangsstrategier, generiske applikationer og forholdet mellem applika­
tioner (bruger- eller efterspørgselssynspunktet) og tjenester (leverandør- eller udbudssynspunktet). Konsensus­
baserede operationsspecifikationer, hvor brugers synspunkter lægges til grund, og konsensusbaserede fælles 
funktionsspecifikationer for tjenester vil blive udviklet, når de er »markedsdannende«. Identifikationen af 
kriterier og retningslinjer for den vellykkede indførelse og anvendelse af avanceret kommunikation vil 
bygge på applikationsforsøg i sammenhæng med teknisk-økonomiske og organisatoriske spørgsmål. Der 
er forsøgsvis identificeret en række generiske applikationer, f.eks. distribueret sagsbehandling, personlig 
kommunikation og fjernlevering af sagkyndig rådgivning. 
Teknik til avancerede kommunikationsforsøg 
Arbejdet her vil omfatte teknologi og metoder til forsøg med avancerede applikationer. Der er opstillet tre 
hovedtemaer: Udvikling og indkredsning af teknologi til støtte for udviklingen af tjenesteinfrastrukturen, 
udvikling af ressourcepakker og udvikling af metoder til at »fremlokke« behov og respons fra brugere. Arbejdet 
vil omfatte identifikation af værtsmoduler til applikationer som f.eks. oversættelse/tolkning, integritet, 
multimediekonferencer, multimediedatabaser og distribution. Udviklingen af metoder til at »fremlokke« 
behov og respons fra brugere vil omfatte støtte til behovregistreringen. Desuden vil simuleringsteknikker 
supplere feltforsøg i stor skala. Som supplement til de detaljerede tekniske rapporter vil der blive anvendt 
særlige præsentationsteknikker som f.eks. tegnefilm og grafik. 
Applikationsforsøg 
De avancerede kommunikationsapplikationers tekniske og driftsmæssige gennemførlighed vil blive påvist i 
en serie strukturerede og koordinerede forsøg. Disse forsøg vil identificere, beskrive, modellere og definere 
generiske avancerede kommunikationsapplikationer, som efter deres natur går på tværs af aktivitetssektorer 
og/eller aktivitetsfunktioner. Telekommunikations operatører og brugere vil være i stand til at trække på 
resultaterne af disse og give mulighed for at lægge planer for markedsføring og udnyttelse. Der vil blive 
udviklet prækommercielle prototyper på ressourcepakker (herunder tjeneste- og produktelementer) med 
generiske applikationer, hvilket vil bane vej for sektorspecifikke applikationsforsøg. 
Der lægges særlig stor vægt på definering af de generiske applikationer, som om fornødent tilpasses til særlige 
omstændigheder hos de enkelte brugere. Arbejdet vil bekræfte de generiske applikationers identitet og afklare 
deres egenskaber i feltforsøg. De resulterende erfaringer vil danne grundlag for de relevante telekommunika­
tionssektororganisationer i planlægning af standardiseringen, implementering og drift af integreret bred­
bånds-kommunikation. 
Område 8: Forsøgsinfrastruktur & samfunktion 
Skal indførelsen af IBC-tjenester i Europa blive vellykket, må der først gøres en række forsøg. Det er derfor 
nødvendigt at etablere en forsøgsinfrastruktur, som sammenkobler dem, der deltager. Der er behov for at 
validere standarder og funktionsspecifkationer. Etablering og drift af forsøgsinfrastrukturen forventes baseret 
16.7.90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 174/17 
på aftalememorandumet (memorandum of understanding) med operatører om EBIT (European Broadband 
Interconnection Trial) og dettes fremtidige udvikling. Arbejdet under dette program vedrører udnyttelsen at 
EBIT, ikke dets udvikling eller drift. 
BILAG II 
Vejledende intern ressourceallokering i procent for perioden 1990 til 1994 
Område 1 — IBC (Integrated Broadband Communication) F&U 
Område 2 — Intelligens i netværk/fleksibel styring af kommunikationsressourser 
Område 3 — Mobilkommunikation og personlig kommunikation 
Område 4 — Billed- og datakommunikation 
Område 5 — Teknologi til integrerede tjenester 
Område 6 — Teknologi til informationssikkerhed 
Område 7 — Avancerede kommunikationseksperimenter 
Område 8 — Test infrastrukture og samfunktion (tværgående F&U-område til støtte for 
de andre prioriterede områder) 
Den vejledende allokering mellem de forskellige områder udelukker ikke muligheden for at projekter kan 
dække forskellige områder. 
BILAG III 
Nærmere bestemmelser om programmets gennemførelse og videreformidling og udnyttelse 
af resultaterne 
1. Kommissionen gennemfører programmet på grundlag af det videnskabelige og tekniske indhold, som 
defineret i bilag I. 
2. De i artikel 3 omhandlede bestemmelser for programmets gennemførelse omfatter: forskningsprojekter 
og projekter vedrørende teknologisk udvikling, ledsageforanstaltninger og samordnede aktioner. 
Ledsageforanstaltningerne består i iværksættelse af aktiviteter, der sikrer en forsvarlig teknisk gennemførel­
se af programmet samt forvaltning og evaluering heraf: endvidere en passende videreformidling af 
resultaterne samt adgang til disse, samordning, uddannelse og orientering af deltagerne i programmet. 
De samordnede aktioner er defineret i finansforordningen. 
3. Deltagelse i projekterne er åben for fysiske eller juridiske personer, der er etableret i Fællesskabet ('), 
såsom universiteter, forskningsorganisationer og industrivirksomheder, herunder små og mellemstore 
virksomheder, eller sammenslutninger heraf, bl.a. europæiske økonomiske firmagrupper (EØFG). (%) 
20-24 
6-8 
8-10 
11-16 
6-8 
6-8 
20-25 
1-3 
(') I forbindelse med dette program kan Den Europæiske Organisation for Atomkerneforskning (CERN), der har sæde I Geneve og 
hovedparten af sine anlæg liggende i Fællesskabets område, deltage som partner i kontrakterne. 
Nr. C 174/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 7. 90 
Fysiske eller juridiske personer, der er etableret i lande, der har indgået aftaler med Fællesskabet om 
teknisk-videnskabeligt samarbejde, kan, såfremt det indebærer gensidige fordele, deltage i de projekter, 
der iværksættes som led i dette program. Sådanne kontrahenter modtager ikke finansiel støtte fra 
Fællesskabet. De bidrager til de generelle administrationsomkostninger. 
4. Projekterne skal udvælges efter nedenstående prioriteringsrækkefølge, idet den førstnævnte metode er 
reglen og den sidstnævnte metode undtagelsen: 
Projektdeltagerne udvælges på grundlag af den i artikel 6, stk. 3, sædvanlige procedure for indkaldelse af 
forslag, som offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Kommissionen kan endvidere, efter en særlig procedure og på de nedennævnte vilkår, udvælge forslag, 
hvis de kan yde et særligt lovende og betydningsfuldt bidrag for så vidt angår emnets originalitet, den 
videnskabelige og tekniske fremgangsmådes nyhedsværdi eller den foreslåede gennemførelsesmetodologi, 
idet der samtidig tages hensyn til forslagsstillernes særlige karakteristika. 
En positiv teknisk vurdering af sådanne forslag er ikke i sig selv tilstrækkelig begrundelse til at udvælge 
et givet projekt; den særlige procedure kan således kun finde anvendelse, såfremt en vurdering af projektets 
karakter, som beskrevet ovenfor, ikke berettiger til anvendelse af den normale procedure med indkaldelse 
af forslag. 
Den særlige procedure skal afsluttes inden den generelle procedure, så det er muligt nøjagtigt at afgøre, 
hvor stort et beløb der er til rådighed for Fællesskabets finansielle deltagelse i de projekter, der udvælges 
på grundlag af den sædvanlige procedure. Afslutningsdatoen for den særlige procedure offentliggøres 
hvert år i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Beløbet for Fællesskabets finansielle deltagelse i det samlede antal projekter, der udvælges på grundlag af 
den særlige procedure, fastsættes hvert år under hensyntagen til de udvalgte projekter og ud fra meget 
strenge kvalitetskriterier. Beløbet må under ingen omstændigheder overskride 15%; det kan hvert år tages 
op til revision i lyset af erfaringerne. 
For at sikre en fuldstændig gennemsigtig fremgangsmåde udarbejder Kommissionen en vejledning med 
en nærmere forklaring af samtlige de regler, der gælder for denne særlige procedure. 
5. I projekterne skal deltage mindst to indbyrdes uafhængige partnere, der er etableret i forskellige medlems­
stater. 
6. Kommissionen kan opfordre deltagerne til at oprette en europæisk økonomisk firmagruppe (EØFG) eller 
indgå andre arrangementer med henblik på gennemførelse af projekter, såsom store projekter, der giver 
mulighed for decentraliseret forvaltning, som er tilpasset det pågældende projekts særlige behov. 
7. Formidlingen af den viden, der opnås under gennemførelsen af projekterne, sker dels inden for særprogram­
met og dels ved hjælp af en centraliseret aktion, der gennemføres i overensstemmelse med den i artikel 4, 
stk. 3, i afgørelse 90/221/Euratom, EØF omhandlede afgørelse.