EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 14.7.2016 COM(2016) 472 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser – Bekæmpelse af svig

Årsrapport 2015



{SWD(2016) 234 final}

{SWD(2016) 235 final}

{SWD(2016) 236 final}

{SWD(2016) 237 final}

{SWD(2016) 238 final}

{SWD(2016) 239 final}



INDHOLDSFORTEGNELSE RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig – Årsrapport 2015 RESUMÉ 1.INDLEDNING 2.POLITIKKER FOR BEKÆMPELSE AF SVIG PÅ EU-PLAN 2.1.Kommissionens politiske initiativer til bekæmpelse af svig i 2015 2.1.1.Forslag til direktiv om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser 2.1.2.Forslag om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed 2.1.3.Evaluering af forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 2.1.4.Bekæmpelse af korruption i EU 2.1.5.Kommissionens strategi for bekæmpelse af svig (CAFS) 2.2.Foranstaltninger til bekæmpelse af svig – indtægter 2.2.1.Gensidig administrativ bistand (ændring af forordning (EF) nr. 515/97) 2.2.2.AFIS-systemet (Anti Fraud Information System) 2.2.3.Fælles toldaktioner (FTA'er) 2.2.4.Bekæmpelse af ulovlig handel med tobaksvarer 2.2.5.Bekæmpelse af momssvig 2.2.6.Bestemmelser om bekæmpelse af svig i internationale aftaler

2.2.7.Foranstaltninger til bekæmpelse af svig vedrørende afgiftsmærkning af gasolier og petroleum 2.3.Foranstaltninger til bekæmpelse af svig – udgifter 2.3.1.Ændring af finansforordningen (forordning (EU, EURATOM) nr. 966/2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget) 2.3.2.Indberetning af uregelmæssigheder – bestemmelser vedrørende udgiftsfeltet i den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 2.4.Andet 2.4.1.Gennemførelsen af Hercule-programmet 3.Opfølgning på Europa-Parlamentets beslutning om beskyttelse af EU's finansielle interesser – Bekæmpelse af svig – Årsrapport 2014 4.SAMARBEJDE MED MEDLEMSSTATERNE 4.1.Det Rådgivende Koordineringsudvalg for Bekæmpelse af Svig (Cocolaf) 4.2.Medlemsstaternes foranstaltninger til bekæmpelse af svig og andre ulovlige aktiviteter, der skader EU's finansielle interesser 4.3.Gennemførelse af henstillingerne fra 2014 5.SVIG OG ANDRE UREGELMÆSSIGHEDER 5.1.Indberettede uregelmæssigheder og den overordnede udvikling i 2011-2015 5.2.Uregelmæssigheder indberettet som svig 5.2.1.Indtægter 5.2.2.Udgifter 5.3.Andre uregelmæssigheder 5.3.1.Indtægter 5.3.2.Udgifter 5.4.Resultaterne af aktiviteter foretaget af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)

6.INDDRIVELSE OG ANDRE FOREBYGGENDE OG KORRIGERENDE FORANSTALTNINGER 7.KONKLUSIONER OG HENSTILLINGER 7.1.Indtægter 7.2.Udgifter BILAG 1 — Uregelmæssigheder indberettet som svig BILAG 2 – Andre uregelmæssigheder



RESUMÉ EU og medlemsstaterne har et fælles ansvar for at beskytte Unionens finansielle interesser og for at bekæmpe svig. De nationale myndigheder forvalter omtrent 80 % af EU's udgifter og opkræver traditionelle egne indtægter (TEI). Dette er den anden årsrapport om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser, der forelægges af den nuværende Kommission i samarbejde med medlemsstaterne. Den omfatter foranstaltninger til bekæmpelse af svig truffet af Kommissionen og medlemsstaterne og resultaterne af disse foranstaltninger. Dette arbejde udføres i overensstemmelse med traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), forordningerne og andre instrumenter om beskyttelse af EU's finansielle interesser og den relevante nationale lovgivning. Kommissionen og medlemsstaterne beskytter EU's budget mod unødige eller uregelmæssige udgifter eller unddragelse af told og andre afgifter, primært gennem: 1)forebyggende foranstaltninger 2)efterforskningsmæssige foranstaltninger 3)korrigerende mekanismer (primært finansielle korrektioner pålagt medlemsstaterne, men også tilbagebetalinger fra modtagere af EU-betalinger for udgiftssiden og opkrævning af unddragne toldafgifter og andre afgifter) 4)repressive foranstaltninger (navnlig af medlemsstaterne til fondene for delt forvaltning og traditionelle egne indtægter). Under delt forvaltning ligger det primære ansvar for at forebygge, afsløre, efterforske og korrigere uregelmæssigheder og mistanke om svig hos medlemsstaterne. Konklusionen og henstillingerne i rapporten for 2015 bygger på en analyse af de oplysninger, der er til rådighed for de forgangne fem år, og af de problemer og risici, der er blevet påpeget i denne periode. Foranstaltninger på EU-plan til beskyttelse af Unionens finansielle interesser, 2015 Alle foreslåede foranstaltninger i Kommissionens strategi for bekæmpelse af svig (CAFS) er nu enten afsluttet eller pågår stadig (tilbagevendende foranstaltninger som uddannelse og bevidstgørelse om svig). Gennemførelsen af foranstaltninger til bekæmpelse af svig i Kommissionen fortsætter baseret på Kommissionens tjenestegrenes strategier til bekæmpelse af svig, som er udviklet under CAFS. Disse gennemgås og ajourføres jævnligt. Som følge deraf har flere af Kommissionens tjenestegrene gennemgået deres strategi til bekæmpelse af svig, og tre har vedtaget en fælles strategi for bekæmpelse af svig. Kommissionen fortsætter med at støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at forebygge svig bilateralt og i Det Rådgivende Koordineringsudvalg for Bekæmpelse af Svig (Cocolaf). I 2015 lancerede Kommissionen endvidere et program for udveksling af erfaring til at forbedre koordinering og udveksling af bedste praksis for bekæmpelse af korruption. Som led i dette program blev der afholdt tre workshops med medlemsstaterne om temaer som formueangivelser, whistleblowerbeskyttelse og korruption i sundhedssektoren. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) deltog også på vegne af Kommissionen i flere europæiske og internationale møder om bekæmpelse af svig.

Eftersom medlemsstaterne forvalter ca. 80 % af EU's budget, er det yderst vigtigt, at Kommissionen fortsat hjælper dem med at udvikle deres egne nationale strategier for bekæmpelse af svig. De enkelte medlemsstaters koordineringstjeneste for bekæmpelse af svig spiller en vigtig rolle i denne forbindelse. Seks medlemsstater har vedtaget nationale strategier for bekæmpelse af svig. Tjekkiet rapporterede, at det planlagde at revidere sin strategi, mens Italien rapporterede, at dets koordineringstjeneste for bekæmpelse af svig har udarbejdet og udviklet strategiske retningslinjer og foranstaltninger, som ajourføres hvert år og er offentliggjort siden 2012 i dets årsberetninger til det italienske parlament. Fem medlemsstater rapporterede, at de stadig er i gang med at vedtage deres nationale strategier for bekæmpelse af svig. I 2015 fortsatte drøftelserne i Europa-Parlamentet og Rådet om to forslag om at styrke og øge effektiviteten af strafferetten i forbindelse med beskyttelsen af EU's finansielle interesser, nemlig: et udkast til direktiv om at styrke de eksisterende retsregler ved at harmonisere definitionen af lovovertrædelser, der skader Unionens finansielle interesser, og de sanktioner og tidsbegrænsninger, der anvendes i disse sager et forslag til forordning om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed, som blev fremsat i 2013, for at styrke og effektivisere retsforfølgelsen i EU af lovovertrædelser, der påvirker EU's finansielle interesser. Vedtagelsen i 2014 af de reviderede direktiver om offentlige udbud og forsyningsvirksomheder og vedtagelsen af et nyt koncessionsdirektiv har øget gennemsigtigheden og styrket bestemmelserne om bekæmpelse af svig og korruption ved at: definere "interessekonflikt" gøre offentlige e-udbud obligatoriske indføre overvågnings- og indberetningsforpligtelser til begrænsning af svig og andre alvorlige uregelmæssigheder i forbindelse med udbud. Flere medlemsstater har modtaget henstillinger fra Kommissionen om at træffe foranstaltninger for at forbedre gennemsigtigheden eller øge indsatsen for at bekæmpe korruption i den offentlige forvaltning, domstolene og offentlige udbud. For at gennemføre EU's direktiver i national lovgivning har de fleste medlemsstater udarbejdet nye nationale love. I syv medlemsstater trådte den nye lov i kraft den 18. april 2016. Fra den 1. januar 2016 efter vedtagelsen af forordning (EU) 2015/1929 om ændring af finansforordningen har Kommissionen indført et system for tidlig afsløring og udelukkelse (EDES) til beskyttelse af EU's finansielle interesser. På udgiftssiden af EU-budgettet vedtog Kommissionen i 2015 en pakke bestående af fire forordninger og fire gennemførelsesforordninger med bestemmelser om "indberetning af uregelmæssigheder" inden for delt forvaltning for den flerårige finansielle ramme 2014-2020. Målet er at forbedre kvaliteten og sammenhængen i de oplysninger, som medlemsstaterne indberetter om uregelmæssigheder og svig, og sikre, at medlemsstaternes administrative byrde som følge af indberetningsforpligtelserne holdes på et minimum. På indtægtssiden af budgettet blev der i 2015 gjort betydelige fremskridt, for så vidt angår den yderligere beskyttelse af Unionens finansielle interesser. Med den reviderede forordning 515/97 om gensidig administrativ bistand på toldområdet, som trådte i kraft i 2015, vil der blive oprettet en EU-database over varer, der indføres i, passerer igennem og udføres af EU. Den vil være et effektivt værktøj til at intensivere bekæmpelsen af toldsvig. Det viste sig i 2015, at meddelelser om gensidig bistand, der udstedes efter fælles toldaktioner (FTA'er) udført af OLAF, er en vigtig informationskilde til afsløring af uregelmæssigheder i forbindelse med transaktioner, der involverer visse former for varer. Kampen mod cigaretsmugling og andre former for ulovlig handel med tobaksvarer har fortsat høj prioritet for EU og for medlemsstaterne. I 2015 arbejdede Kommissionen fortsat aktivt på at gennemføre handlingsplanen i meddelelsen om intensivering af kampen mod cigaretsmugling og andre former for ulovlig handel med tobaksvarer i tæt samarbejde med medlemsstaterne. Finansieringsprogrammet Hercule III bidrager til at styrke driften og den administrative kapacitet i medlemsstaternes told- og politistyrker. Afsløring og indberetning af svig og andre uregelmæssigheder, der påvirker EU-budgettet I 2015 indberettede medlemsstaterne 22 349 uregelmæssigheder med hensyn til indtægter og udgifter med samlede EU-midler på ca. 3,21 mia. EUR. Sammenlignet med 2014 steg antallet af afslørede uregelmæssigheder med 36 %, og de tilhørende beløb faldt let med 1 %. Stigningen hænger sammen med visse særlige situationer inden for samhørighedspolitikken i to medlemsstater. 1 461 uregelmæssigheder blev indberettet som svig i 2015, et fald på 11 % sammenlignet med 2014, mens de pågældende beløb steg med 18 % til 637,6 mio. EUR.

På indtægtssiden faldt både antal og beløb. Derimod var der på udgiftssiden et fald på 10 % i antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig sammenlignet med 2014, og de involverede beløb steg med 55 %. Kommissionen og medlemsstaterne har fastholdt, at det er nødvendigt at planlægge og fokusere deres kontrolaktiviteter på grundlag af risikoanalyser og it-værktøjer. I denne henseende støtter Kommissionen brugen af risikoanalyseværktøjet Arachne i medlemsstaterne til at forbedre kontrollen med forvaltningen. Denne nye praksis kan have spillet en rolle i forbindelse med at forbedre sporingskapaciteten. Der er ikke observeret store skift i tendenserne på udgiftssiden. Med hensyn til traditionelle egne indtægter var solpaneler de varer, som var mest påvirket af svig og uregelmæssigheder. I 2015 blev 20 888 tilfælde af andre uregelmæssigheder (ca. 41 % mere end i 2014) indberettet til Kommissionen. Tallene: steg for de to områder for delt forvaltning var stabile for indtægtsområdet faldt for førtiltrædelse og direkte udgifter. Dette afspejler i høj grad den gradvise gennemførelse af de forskellige udgiftsprogrammer, men afhænger også som tidligere nævnt i vid udstrækning af den særlige situation i to medlemsstater. Oplysninger om inddrivelser, finansielle korrektioner og andre forebyggende og korrigerende foranstaltninger vil være en del af den årlige meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten om beskyttelsen af EU's budget. Foranstaltninger truffet af medlemsstaterne I 2015 traf medlemsstaterne en lang række foranstaltninger til bekæmpelse af svig på følgende områder: offentlige udbud økonomisk kriminalitet interessekonflikter korruption definitionen af svig whistleblowere. Især tog alle medlemsstater, der specifikt blev anbefalet at styrke deres systemer til afsløring og/eller indberetning af svig, vigtige skridt til at forbedre deres nationale system.

De fleste medlemsstater indberettede endvidere, at de havde truffet foranstaltninger til at styrke samarbejdet med andre medlemsstater for at sikre, at alle transaktioner og økonomiske operatører er inkluderet i populationerne i forbindelse med den efterfølgende kontrol, uanset om importøren befinder sig i den medlemsstat, hvortil den fysiske indførsel finder sted.

1.INDLEDNING I samarbejde med medlemsstaterne forelægger Kommissionen hvert år i henhold til artikel 325, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om de foranstaltninger, der er truffet for at bekæmpe svig og andre ulovlige aktiviteter, der skader Unionens finansielle interesser. EU og medlemsstaterne har et fælles ansvar for at beskytte Unionens finansielle interesser og for at bekæmpe svig. De nationale myndigheder forvalter omtrent 80 % af EU's udgifter og opkræver traditionelle egne indtægter (TEI). Kommissionen fører tilsyn med begge områder, fastsætter standarder og kontrollerer efterlevelsen. Det er vigtigt, at Kommissionen og medlemsstaterne arbejder tæt sammen for at sikre, at Unionens finansielle interesser beskyttes effektivt. Et af hovedformålene med denne rapport er at vurdere, hvor godt dette samarbejde er forløbet i 2015, og hvordan det kan forbedres. Denne rapport beskriver de foranstaltninger, der er truffet på EU-plan i 2015, og indeholder desuden et resumé og en evaluering af de foranstaltninger, EU og medlemsstaterne har truffet for at bekæmpe svig. Rapporten indeholder også en analyse af de vigtigste resultater, som nationale organer og EU-organer har opnået med at afsløre og indberette svig og uregelmæssigheder vedrørende EU's udgifter og indtægter. Indberetningssystemet har i høj grad bidraget til at beskytte EU's finansielle interesser og bekæmpe svig. Rapporten fremhæver især, hvordan bestemmelserne om indberetning af uregelmæssigheder anvendes i hver medlemsstat, idet den analytiske del af rapporten er baseret på oplysninger fra denne form for indberetning. Rapporten ledsages af seks arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene. 2.POLITIKKER FOR BEKÆMPELSE AF SVIG PÅ EU-PLAN 2.1.Kommissionens politiske initiativer til bekæmpelse af svig i 2015 2.1.1.Forslag til direktiv om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser Det foreslåede direktiv har til formål at styrke de eksisterende retsregler ved at harmonisere definitionen af lovovertrædelser, der skader EU's finansielle interesser, og de sanktioner og tidsbegrænsninger, der anvendes i disse sager. Forhandlingerne mellem Europa-Parlamentet og Rådet startede i 2014 og er stadig i gang. Den seneste trilog fandt sted i juni 2015 med det formål at drøfte udestående centrale spørgsmål som indarbejdelse af momssvig i direktivets anvendelsesområde og harmonisering af sanktioner og forældelsesfrister. Der pågår i øjeblikket yderligere drøftelser i Rådet om moms efter afgørelsen om "Taricco" af 8. september 2015, hvor Domstolen bekræftede, at momssvig er omfattet af svigskonventionen. 2.1.2.Forslag om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed Forhandlingerne om Kommissionens forslag til en forordning om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed fortsatte i Rådet i 2015 under ledelse af det lettiske og luxembourgske formandskab. De opnåede fremskridt gjorde det muligt midlertidigt at afslutte forhandlingerne om første halvdel af udkastet til forordning, som omhandlede aspekter som den europæiske anklagemyndigheds kompetence, struktur og efterforskningsmæssige beføjelser. 2.1.3. Evaluering af forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 I overensstemmelse med artikel 19 i forordning nr. 883/2013 skal Kommissionen senest den 2. oktober 2017 sende Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport om anvendelsen af forordningen for at vurdere, om det er nødvendigt at ændre forordningen. Til dette formål iværksætter Kommissionen en ekstern uafhængig undersøgelse for at undersøge, i hvilket omfang forordningens mål er blevet opfyldt og fortsat er relevante. Derudover vil evalueringen se på gennemførelsen af forordning 883/2013 i en større sammenhæng, hvor bekæmpelsen af svig er i stadig udvikling. Et centralt spørgsmål i denne forbindelse er den effekt, som oprettelsen af en europæisk anklagemyndighed vil få for OLAF's efterforskningsarbejde. 2.1.4.Bekæmpelse af korruption i EU I løbet af 2015 fortsatte Kommissionen sit arbejde med at følge op på EU's første rapport om korruptionsbekæmpelse. Rapporten: vurderer, hvordan de enkelte medlemsstater tackler korruption undersøger, hvordan lovgivning og politik fungerer i praksis giver forslag til, hvordan de enkelte lande kan øge deres indsats for bekæmpelse af korruption. Kommissionen holdt også et møde med medlemsstaternes nationale kontaktpunkter for bekæmpelse af korruption.

I 2015 var bekæmpelse af korruption fortsat en prioritet i det europæiske semesters økonomiske styring. Flere medlemsstater har modtaget henstillinger om at træffe foranstaltninger for at forbedre gennemsigtigheden eller øge indsatsen for at bekæmpe korruption i den offentlige forvaltning, domstolene og offentlige udbud. Kommissionen iværksatte også et program for "udveksling af erfaringer" for medlemsstaterne. Der blev afholdt tre workshops med medlemsstaterne i 2015 om temaer som formueangivelser, whistleblowerbeskyttelse og korruption i sundhedssektoren. OLAF deltog på vegne af Kommissionen i flere europæiske og internationale fora til bekæmpelse af korruption som f.eks. EPAC/EACN. Dette europæiske netværk til bekæmpelse af korruption, som OLAF's generaldirektør er formand for, udarbejdede "Pariserklæringen" af november 2015, hvori det opfordrede europæiske beslutningstagere til at styrke kampen mod korruption. 2.1.5.Kommissionens strategi for bekæmpelse af svig (CAFS) Gennemførelsen af Kommissionens strategi for bekæmpelse af svig (CAFS) fortsatte i 2015. Alle foreslåede foranstaltninger i CAFS er nu enten afsluttet eller pågår stadig (dvs. tilbagevendende foranstaltninger som uddannelse og bevidstgørelse om svig). I mellemtiden fortsætter gennemførelsen af nye foranstaltninger til bekæmpelse af svig i Kommissionen baseret på Kommissionens tjenestegrenes strategier til bekæmpelse af svig, som er udviklet under CAFS. Strategierne gennemgås og ajourføres regelmæssigt. Gennemførelsen af CAFS blev revideret af Kommissionens Interne Revisionstjeneste (IAS) i 2015. Revisionen undersøgte strategierne for bekæmpelse af svig i flere af Kommissionens tjenestegrene og OLAF's horisontale koordinerende rolle. IAS anerkendte de positive skridt, som OLAF og de udvalgte tjenestegrene havde taget, både i den overordnede forvaltning af og tilsyn med gennemførelsen af ​​CAFS og i udarbejdelsen eller revisionen af deres strategier til bekæmpelse af svig. Flere af Kommissionens tjenestegrene har revideret deres strategi for bekæmpelse af svig, og tre har vedtaget en fælles strategi for bekæmpelse af svig for 2015-2020, der omfatter syv fonde. Der er foretaget dedikerede risikoanalyser af svig i overensstemmelse med de ajourførte retningslinjer om udvikling af en strategi for bekæmpelse af svig i tjenestegrenene. En tendens, der kan udledes af disse analyser, er, at behandling af følsomme oplysninger i stigende grad bliver identificeret som en risiko for svig. På den ene side kan dette forklares ved, at der er større opmærksomhed på ikke-finansiel svig. På den anden side kan det også tyde på, at Kommissionen behandler flere og flere følsomme oplysninger. Disse tendenser vil blive overvejet som led i de igangværende drøftelser i netværket til forebyggelse og afsløring af svig. 2.2.Foranstaltninger til bekæmpelse af svig – indtægter 2.2.1.Gensidig administrativ bistand (ændring af forordning (EF) nr. 515/97) Forordning (EU) 2015/1525 blev vedtaget af medlovgiverne den 9. september 2015. Den nye forordning ændrer Rådets forordning (EF) nr. 515/97 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik på at sikre den rette anvendelse af told- og landbrugsbestemmelserne. Den nye forordning forbedrer den nuværende ramme for at afsløre og efterforske toldsvig på EU-plan og nationalt plan. Den giver navnlig mulighed for at skabe centrale databaser, der indeholder oplysninger om containeres bevægelser og om varer, der indføres i, passerer igennem og udføres af EU. Denne ændring ventes at styrke såvel OLAF's som de nationale toldmyndigheders analytiske evner betydeligt med hensyn til at afsløre svigagtige operationer. 2.2.2.AFIS-systemet (Anti Fraud Information System) AFIS (informationssystem til bekæmpelse af svig) er en samlebetegnelse for en række applikationer til bekæmpelse af svig, som OLAF styrer under en fælles teknisk infrastruktur, der er rettet mod: rettidig og sikker udveksling af svigrelaterede oplysninger mellem de kompetente nationale forvaltninger og EU-forvaltninger lagring og analyse af relevante data. AFIS-projektet omfatter to store områder: gensidig bistand i toldspørgsmål forvaltning af uregelmæssigheder. Ved udgangen af 2015 havde AFIS 8 050 registrerede slutbrugere på vegne af over 1 700 kompetente tjenester i medlemsstater, partnertredjelande, internationale organisationer, Kommissionens tjenestegrene og andre EU-institutioner. I 2015 udvekslede AFIS-brugere 14 800 MAB-mails. I alt 12 000 sager blev gjort tilgængelige i AFIS-databaser og moduler for gensidig bistand. Transitinformationssystemet vedrørende bekæmpelse af svig (ATIS) modtog oplysninger om 6,5 mio. nye transitforsendelser.

Systemet til indberetning af uregelmæssigheder (IMS) modtog 23 400 nye meddelelser om uregelmæssigheder fra medlemsstaterne og kandidatlandene. Der blev gennemført i alt syv fælles toldoperationer, herunder tre arrangeret af OLAF, i 2015 ved hjælp af enheden for koordinering af virtuelle operationer (VOCU) som et kommunikationsværktøj. AFIS-portalen er en enkel og fælles infrastruktur til levering af ovennævnte tjenester og giver betydelige stordriftsfordele og synergieffekter i udviklingen, vedligeholdelsen og driften af dette brede og mangfoldige sæt it-tjenester og -værktøjer. 2.2.3.Fælles toldaktioner (FTA'er) Fælles toldaktioner er koordinerede og målrettede operationelle foranstaltninger, der gennemføres af medlemsstaternes toldmyndigheder og tredjelande i en begrænset periode for at bekæmpe ulovlig varehandel på tværs af grænserne. I 2015 koordinerede og samarbejdede OLAF med medlemsstaterne om syv fælles toldaktioner. For at lette koordineringen af opgaverne i de fælles toldaktioner med en lang række deltagere leverede OLAF følgende: efterforskningsmæssig, teknisk og/eller finansiel støtte sikker adgang og udveksling af oplysninger via AFIS-platformen sit faste operationelle koordineringslokale. De nedenfor nævnte fælles toldaktioner, som medlemsstaternes toldmyndigheder arrangerede sammen med OLAF eller med støtte fra OLAF, var rettet mod forskellige trusler som smugling af cigaretter, narkotikaprækursorer og narkotika. Alene beslaglæggelsen af cigaretter beløb sig til over 16 mio. stk. • FTA JETSTREAM: Denne regionale maritime overvågningsaktion blev koordineret af de franske toldmyndigheder og var rettet mod afsløringen af ulovlig søhandel med følsomme varer i Atlanterhavsområdet. Den resulterede i beslaglæggelsen af 2 ton cannabisharpiks. • FTA JUPITER: Denne regionale maritime operationelle indsats blev koordineret af de spanske toldmyndigheder og havde til formål at bekæmpe den ulovlige handel med følsomme varer i Middelhavet. • FTA FRANKSTEAD: Denne regionale operationelle indsats blev arrangeret af de tyske og britiske toldmyndigheder og var rettet mod narkotika. • FTA SASHA: Denne operationelle indsats var rettet mod smugling af narkotikaprækursorer og havde til formål at forstyrre de organiserede kriminelle netværk bag sø- og lufttransporten af disse ulovlige kemikalier. Næsten alle medlemsstater deltog i denne aktion i efteråret 2015, som blev arrangeret sammen med og på initiativ af de franske toldmyndigheder med støtte fra Europol. Der blev bl.a. beslaglagt i alt 185 kg ulovlige varer. • FTA BALTICA: Denne operationelle indsats blev ledet af de polske toldmyndigheder og OLAF med deltagelse af seks medlemsstater og Europol. Operationen fokuserede på problemet med ulovlige tobaksvarer fra tredjelande som Hviderusland og Rusland. 13 mio. smuglercigaretter blev beslaglagt under operationen. • FTA HANSA: Denne operationelle indsats blev arrangeret af de britiske toldmyndigheder i samarbejde med Europol og var rettet mod intern transport af ulovlige punktafgiftspligtige varer, primært cigaretter. OLAF sørgede for systemet til sikker udveksling af oplysninger og var en af deltagerne i operationen. Den endelige evaluering er stadig i gang. • FTA ROMOLUK II: Denne regionale operationelle indsats blev arrangeret af OLAF sammen med de rumænske myndigheder og omfattede Rumænien, Ukraine og Moldova og var rettet mod smuglercigaretter gennem kontrol af forsendelser, der blev ført ind i EU ad vej og jernbane. I alt 3 878 460 cigaretter blev beslaglagt samt 107 liter alkohol. 2.2.4.Bekæmpelse af ulovlig handel med tobaksvarer Kommissionens meddelelse fra 2013 om intensivering af kampen mod cigaretsmugling og andre former for ulovlig handel med tobaksvarer var ledsaget af en omfattende handlingsplan. Siden da har Kommissionen i tæt samarbejde med medlemsstaterne fortsat arbejdet aktivt med at gennemføre handlingsplanen. Ved udgangen af 2016 skal Kommissionen vedtage en omfattende rapport om fremskridtene med gennemførelsen af ​​strategien. Kommissionen er stærk fortaler for en rettidig ratificering af WHO's protokol til udryddelse af den ulovlige handel med tobaksvarer ("FCTC-protokollen"). Den 4. maj 2015 foreslog Kommissionen formelt, at Rådet skulle ratificere protokollen på vegne af EU. FCTC-protokollen er det første multilaterale retlige instrument, som søger at tackle det verdensomspændende problem med cigaretsmugling på en omfattende måde.

I november-december 2015 blev der gennemført en Eurobarometer-undersøgelse om ulovlige tobaksvarer. En rapport forventes offentliggjort medio 2016. 2.2.5.Bekæmpelse af momssvig Den undersøgelse, der skal kvantificere og analysere momsgabet, som Kommissionen offentliggjorde den 19. september 2013, blev ajourført i 2015. Undersøgelsen indeholdt et skøn over momsgabet for 26 medlemsstater i 2013 og reviderede skøn for perioden 2009-2012. Den viste en mangel på betydelig forbedring i opkrævning af momsindtægter, eftersom det overordnede momsgab i EU-26 nåede op på EUR 168 mia., svarende til 15,2 % af de mistede momsindtægter. Medlemsstaterne arbejder sammen med Kommissionen om at udforske nye måder til at forbedre Eurofisc-netværket, så det kan afsløre organiseret svig langt hurtigere end normalt. Erfaringer i medlemsstaterne har vist, at organiseret momssvig ofte udnytter svagheder i den måde, som transaktionskæder kontrolleres på, som følge af inddragelse af modparter i tredjelande. Efter et mandat fra Rådet indledte Kommissionen i 2015 forhandlinger med Norge om en EU-aftale om et administrativt samarbejde om moms. Drøftelserne er i gang. De andre aktiviteter om samarbejde om told og punktafgifter samt om den digitale økonomi og rapporteringsforpligtelser vil indgå i næste års rapport med en beskrivelse af de aktioner, som er gennemført i 2016. 2.2.6.Bestemmelser om bekæmpelse af svig i internationale aftaler Mange internationale EU-aftaler indeholder bestemmelser om gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål. Endvidere indeholder præferenceaftaler om told også foranstaltninger om håndhævelse af præferencebehandling (bestemmelser om bekæmpelse af svig). I 2015 var der 50 gældende aftaler, herunder bestemmelser om gensidig administrativ bistand, der vedrørte 73 tredjelande, og der var forhandlinger i gang med andre lande, herunder vigtige handelspartnere såsom USA og Japan. Et vidtgående og bredt frihandelsområde med Ukraine er berammet til at træde foreløbig i kraft den 1. januar 2016. Denne aftale indeholder også bestemmelser om gensidig administrativ bistand og foranstaltninger om håndhævelsen af præferencebehandling. Partnerskabs- og samarbejdsaftalen (PSA) med Kasakhstan blev underskrevet i 2015. Den indeholder bestemmelser om gensidig administrativ bistand i toldspørgsmål. 2.2.7.Foranstaltninger til bekæmpelse af svig vedrørende afgiftsmærkning af gasolier og petroleum I henhold til EU's lovgivning skal medlemsstaterne anvende et bestemt stof (stof til afgiftsmærkning) til gasolier og petroleum, der beskattes med en lavere national punktafgiftssats end den, der gælder for motorbrændstoffer. Stoffet blev godkendt ved Kommissionens afgørelse, og efter indførelsen af reglen har der kun været ét stof i brug, nemlig Solvent Yellow 124. I den seneste revision blev Kommissionen informeret om en stigning i svigagtige aktiviteter, der omfatter ulovlig fjernelse af stoffet. Kommissionen iværksatte en indkaldelse af interessetilkendegivelser i september 2015 for at finde et nyt og bedre kemisk stof, som kunne erstatte det nuværende stof og bidrage til at mindske ulovlige aktiviteter, der involverede diesel. Projektet ventes at løbe i flere år, indtil der vælges et nyt stof ved en Kommissionsafgørelse. I 2016 vil der blive gennemført administrativ udvælgelse, tekniske analyser og kemiske forsøg. 2.3.Foranstaltninger til bekæmpelse af svig – udgifter 2.3.1.Ændring af finansforordningen (forordning (EU, EURATOM) nr. 966/2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget) Efter vedtagelsen af forordning (EU) 2015/1929 om ændring af finansforordningen har Kommissionen fra den 1. januar 2016 indført et system for tidlig afsløring og udelukkelse (EDES) til beskyttelse af EU's finansielle interesser. EDES sikrer: tidlig afsløring af økonomiske aktører, som udgør en risiko, der truer EU's finansielle interesser indførelse af administrative sanktioner, herunder udelukkelse fra at opnå EU-midler og/eller indførelse af en finansiel bod for upålidelige økonomiske operatører offentliggørelse, i de alvorligste tilfælde, på Kommissionens websted af oplysninger vedrørende udelukkelse og/eller den finansielle bod for at øge den afskrækkende virkning. Afgørelserne om at udelukke og/eller pålægge en finansiel bod træffes af den kompetente anvisningsberettigede, enten på grundlag af endelige retsafgørelser eller endelige administrative afgørelser. I mangel af sådanne betingelser træffes afgørelserne på grundlag af en henstilling fra et nyoprettet panel med en uafhængig formand på højt plan, som bl.a. sikrer den pågældende persons ret til at blive hørt. Fra og med rapporten for 2016 skal Kommissionen i denne rapport give de oplysninger, som fremgår af artikel 108, stk. 3, i finansforordningen.

2.3.2.Indberetning af uregelmæssigheder – bestemmelser vedrørende udgiftsfeltet i den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 I 2015 vedtog Kommissionen en pakke med fire delegerede forordninger og fire gennemførelsesforordninger om indberetning af uregelmæssigheder på området for delt forvaltning for den flerårige finansielle ramme for 2014-2020. Retsakterne trådte i kraft i november 2015. Målet er at forbedre kvaliteten og sammenhængen af de oplysninger om uregelmæssigheder og svig, som medlemsstaterne indberetter, og samtidig pålægge de nationale myndigheder en minimal administrativ byrde. De oplysninger, som medlemsstaterne indberetter, anvendes til at bekæmpe svig, og præsenteres hvert år i denne rapport. 2.4.Andet 2.4.1.Gennemførelsen af Hercule-programmet Hercule III-programmet (2014-2020) fremmer aktiviteter til bekæmpelse af svig, korruption og enhver anden ulovlig aktivitet, der skader EU's finansielle interesser. I 2015 havde programmet et budget på 14,1 mio. EUR til: finansiering af aktioner, der styrker told- og politimyndighedernes operationelle og administrative kapacitet i medlemsstaterne uddannelsesaktiviteter og konferencer it-støtte. Den 27. maj 2015 offentliggjorde Kommissionen en rapport om evaluering af det tidligere Hercule II-program (2007-2013). Rapporten bekræftede, at programmet havde den ønskede virkning til en rimelig pris, blev godt modtaget af interessenterne og tilførte merværdi. 3.Opfølgning på Europa-Parlamentets beslutning om beskyttelse af EU's finansielle interesser – Bekæmpelse af svig – Årsrapport 2014 Kommissionen anerkender, at de indberettede data stadig ikke er fuldt sammenlignelige mellem medlemsstaterne, og bemærker Parlamentets anmodninger om at forbedre situationen. I 2015 blev en pakke bestående af nye forordninger om indberetning af uregelmæssigheder godkendt (se 2.3.2). Kommissionen er i samarbejde med nationale eksperter gået i gang med at udarbejde nye retningslinjer om indberetning med det formål at reducere eventuelle forskelle og standardisere indberetningsprocessen og kvaliteten af oplysningerne og dermed gøre dem mere sammenlignelige. Endvidere blev der i 2016 søsat en ny udgave af systemet til indberetning af uregelmæssigheder (IMS). Som svar på Parlamentets bekymringer om uregelmæssigheder i offentlige udbud anerkender Kommissionen, at de fortsat er den vigtigste kilde til fejl i samhørighedspolitikken. Kommissionen har imidlertid truffet både forebyggende og korrigerende foranstaltninger for at tage hånd om disse uregelmæssigheder, som forekommer på mange offentlige udgiftsområder. Som følge af de korrigerende foranstaltninger er en væsentlig del af de anvendte finansielle korrektioner knyttet til sådanne overtrædelser. Kommissionen er fortsat yderst opmærksom på at afsløre og korrigere uregelmæssigheder i offentlige udbud. Den giver også løbende retningslinjer til nationale myndigheder om dette spørgsmål og har afholdt workshops, præsentationer og kurser. Den træffer endvidere bilaterale foranstaltninger for at bistå medlemsstaterne med hensyn til bestemte spørgsmål. Efter Revisionsrettens særberetning om offentlige udbud vil Kommissionen se på muligheden for at foretage tekniske forbedringer af IMS som svar på Rettens anmodninger. Muligheden for interoperabilitet med andre af Kommissionens databaser vil muligvis blive undersøgt. Hvad angår forslaget om at offentliggøre støttemodtagere, er dette allerede fastlagt i den nuværende lovgivning med liste over den type oplysninger, som skal offentliggøres. Whistleblowere kan, som påpeget af Parlamentet, spille en vigtig rolle i forhold til at forebygge og afsløre forseelser som f.eks. korruption. Kommissionen selv vedtog interne retningslinjer for indberetning af uregelmæssigheder den 6. december 2012, og disse kunne eventuelt anvendes som en model for de institutioner og organer, som endnu ikke har vedtaget deres egne regler. Med hensyn til spørgsmålet om opfølgning på OLAF's henstillinger på nationalt plan, som Parlamentet rejste i sin resolution, er Kommissionen enig med Parlamentet i, at den omfattende retsforfølgelse af kriminalitet, der indvirker på EU's finansielle interesser, er en afgørende forudsætning for EU og medlemsstaterne. Kommissionen minder dog om, at det er op til medlemsstaternes kompetente myndigheder at sikre, at OLAF's henstillinger vurderes, og at der følges op på dem, samt at OLAF på anmodning informeres om de trufne foranstaltninger. OLAF selv analyserer de afgørelser, som de nationale myndigheder bruger som grundlag for at beslutte, at de ikke vil forfølge sager efter OLAF's retlige henstillinger. Kommissionen har allerede udpeget grundene til, at OLAF's retlige henstillinger kun følges i begrænset omfang, i den konsekvensanalyse, som ledsagede lovforslaget vedrørende den europæiske anklagemyndighed i 2013. Den europæiske anklagemyndighed har til formål at tackle nogle af disse mangler som f.eks. de vanskeligheder, der opstår i forbindelse med indsamling af beviser i medlemsstaterne. Derudover har Kommissionen iværksat en evaluering af forordning 883/2013, der ligger til grund for OLAF's undersøgelser, som skal afsluttes i 2017. Dette vil også give mulighed for at se nærmere på dette spørgsmål. 4.SAMARBEJDE MED MEDLEMSSTATERNE 4.1.Det Rådgivende Koordineringsudvalg for Bekæmpelse af Svig (Cocolaf) Mødet i 2015 i Det Rådgivende Koordineringsudvalg for Bekæmpelse af Svig (Cocolaf) med eksperter fra medlemsstaterne gav mulighed for at drøfte den vigtigste udvikling inden for bekæmpelse af svig og udarbejdelsen af rapporten i henhold til artikel 325 i TEUF om "Beskyttelse af EU's finansielle interesser – Bekæmpelse af svig 2014". Cocolafs undergrupper mødtes i 2015 for at:

udarbejde bestemmelserne om indberetning af uregelmæssigheder og lanceringen af det nye IMS udarbejde dokumenter om forebyggelse af svig dele mediestrategier iværksætte kommunikationsaktiviteter om forebyggelse og afskrækkelse af svig. Der blev udarbejdet to vejledende dokumenter i undergruppen om forebyggelse af svig: "National Anti-fraud Strategy in practice: preparatory phase", som har til formål at hjælpe medlemsstaterne med at udarbejde deres nationale strategier "Identifying conflicts of interest in the agricultural sector – A practical guide for funds managers", som har til formål at hjælpe de nationale myndigheder, der forvalter EU-midler, med at håndtere situationer med interessekonflikter i landbrugssektoren bedre. Begge dokumenter blev udarbejdet i et samarbejde mellem medlemsstaternes eksperter og koordineret af OLAF. Undergruppen for koordineringstjenester for bekæmpelse af svig udvekslede også erfaringer og bedste praksis vedrørende aktiviteter til bekæmpelse af svig på mødet i oktober 2015. Derudover indledte undergruppen OLAF's Kommunikatornetværk om Bedrageribekæmpelse (OAFCN) kommunikationsaktiviteter om forebyggelse og afskrækkelse af svig ved at arrangere et seminar med titlen "How best to communicate to deter fraud". 4.2.Medlemsstaternes foranstaltninger til bekæmpelse af svig og andre ulovlige aktiviteter, der skader EU's finansielle interesser Medlemsstaterne berettede, at de i 2015 traf en betydelig række foranstaltninger vedrørende beskyttelsen af EU's finansielle interesser og bekæmpelsen af svig, der afspejler vedtagelsen af størstedelen af EU-lovgivningen for den nye programmeringsperiode 2014-2020. Medlemsstaterne traf foranstaltninger, der dækker hele cyklussen med bekæmpelse af svig. Størstedelen af foranstaltningerne var at finde på området for offentlige udbud, mens andre fandtes i forbindelse med interessekonflikter, økonomisk kriminalitet, korruption, koordineringstjenesten for bekæmpelse af svig og definitionen af svig og whistleblowere. I 2015 fokuserede ti medlemsstater på at vedtage foranstaltninger for at forbedre det nationale samarbejde i kampen mod svig. Derudover gennemførte Bulgarien, Luxembourg og Ungarn uddannelse af embedsmænd for at forbedre deres færdigheder i forbindelse med afsløring af svig, mens Estland og Malta fokuserede på at øge bevidstheden om svig. Estland gennemførte navnlig uddannelse i korruptionsoplysning, mens Maltas koordineringstjeneste for bekæmpelse af svig i samarbejde med ministeriet for uddannelse og beskæftigelse traf foranstaltninger for at øge bevidstheden om bekæmpelse af svig og korruption blandt studerende i maltesiske skoler. Desuden traf tre medlemsstater foranstaltninger for at styrke deres samarbejde med andre medlemsstater og tredjelande, nemlig følgende: Bulgarien rapporterede, at der var blevet holdt fire internationale seminarer med deltagelse af 160 repræsentanter for told- og skattemyndighederne i Bulgarien, Grækenland og Rumænien sammen med OLAF og koordineringstjenesten for bekæmpelse af svig for at udveksle erfaringer og drøfte casestudier fra kampen mod svig. Derudover er der taget skridt til at øge samspillet mellem forvaltningerne i medlemsstaterne i Balkanregionen. Tjekkiet vedtog den fælles erklæring fra toldadministrationen i Visegradgruppen (V4) om at indføre risikoprofiler for tekstilvarer og fodtøj fra asiatiske lande. Frankrig ratificerede protokollen om at udrydde ulovlig handel med tobaksvarer. Endvidere vedtog syv medlemsstater foranstaltninger til forebyggelse af svig eller procedurer vedrørende forvaltningen af EU-midler. Ud af disse syv medlemsstater valgte to at vedtage retningslinjer eller administrative procedurer for at forbedre forvaltningen af fondene, nemlig følgende: Bulgarien vedtog en handlingsplan for 2015-2016 om gennemførelse af den nationale strategi for bekæmpelse af svig.

Tjekkiet vedtog en offentlig resolution om grundlæggende retningslinjer om bekæmpelse af korruption på regeringsplan, som udstikker regeringens retning i kampen mod korruption. Danmark vedtog en national politik om bekæmpelse af svig for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Den Europæiske Socialfond (ESF). Politikken blev lanceret i 2015 på Erhvervsstyrelsens websted for at fremme en kultur, der ikke er befordrende for svig, og for at fremme forebyggelse og afsløring af svig. Tyskland vedtog en strategi for bekæmpelse af svig og korruption, herunder en risikovurdering af svig i alle EFRU-foranstaltninger. Endelig rapporterede ti medlemsstater, at de havde foretaget retlige ændringer for at øge beskyttelsen mod svig, og to af disse medlemsstater har truffet retlige foranstaltninger til bekæmpelse af toldsvig. Endvidere har tre medlemsstater foretaget forbedringer for at bekæmpe svig inden for beskatning. 4.3.Gennemførelse af henstillingerne fra 2014 I rapporten fra 2014 om beskyttelse af EU's finansielle interesser henstillede Kommissionen, at medlemsstaterne skulle: udnytte koordineringstjenesten for bekæmpelse af svig fuldt ud under udarbejdelsen af deres nationale strategier for bekæmpelse af svig omsætte direktiverne om offentlige udbud i deres nationale lovgivning med særlig vægt på definitionen af "interessekonflikt" og foranstaltninger til at tackle sådanne konflikter forbedre det lave indberetningsniveau styrke toldkontrollen, navnlig i lyset af det faldende antal toldkontroller på toldbehandlingstidspunktet. Som anført i den tidligere rapport havde alle medlemsstaterne en koordineringstjeneste for bekæmpelse af svig ved udgangen af 2014. Ikke desto mindre er der visse variationer i det ansvar, som tillægges medlemsstaternes koordineringstjeneste for bekæmpelse af svig: De fleste medlemsstater tillagde deres koordineringstjeneste for bekæmpelse af svig koordineringsansvar. Fire medlemsstater gav den administrative undersøgelsesbeføjelser. Det Forenede Kongerige gav den strafferetlige undersøgelsesbeføjelser. Fire andre medlemsstater har arrangeret et netværk af koordineringstjenester for bekæmpelse af svig, som omfatter samarbejde mellem forskellige parter. Alle de fire medlemsstater, der specifikt blev anmodet om at styrke deres systemer til afsløring af svig og/eller indberetning, har taget vigtige skridt til at forbedre deres nationale system. Frankrig og Spanien, som også blev citeret for deres indsats inden for samhørighedspolitikken, rapporterede om deres udvikling med hensyn til at forbedre indberetningen af uregelmæssigheder yderligere. Et betydeligt antal medlemsstater nævnte imidlertid ikke, at de havde truffet foranstaltninger på disse punkter, eftersom de antog, at de kun gjaldt de fire navngivne medlemsstater. De fleste medlemsstater indberettede, at de havde truffet foranstaltninger til at styrke samarbejdet med andre medlemsstater for at sikre, at alle transaktioner og økonomiske operatører er inkluderet i populationerne i forbindelse med den efterfølgende kontrol, uanset om importøren befinder sig i den medlemsstat, hvortil den fysiske indførsel finder sted. En af metoderne til at opnå dette var at underskrive aftalememoranda med de forskellige relevante tjenester. Endvidere rapporterede seks medlemsstater, at de ikke udelukker økonomiske operatører, som er registreret i andre medlemsstater, i deres undersøgelser for at afdække toldsvig.

5.SVIG OG ANDRE UREGELMÆSSIGHEDER Medlemsstaterne har det største ansvar for at forvalte omkring 80 % af udgiftsbudgettet og for at opkræve næsten alle indtægter. I henhold til sektorforordningerne skal medlemsstaterne indberette både tilfælde af svig og andre uregelmæssigheder, som de har afsløret. Oplysningerne i den første rapport om uregelmæssigheder skal ajourføres, når udviklingen opstår. I henhold til EU's lovgivning skal alle sager om uregelmæssigheder og mistanker om svig over 10 000 EUR på indtægts- og udgiftsområdet indberettes. For udgifter er det imidlertid ikke alle afslørede uregelmæssigheder, som skal indberettes. De afslørede og indberettede uregelmæssigheder ville medføre lavere indtægter eller en unødig udgiftspost, hvis de ikke blev opdaget. Efter disse afsløringer indledes en inddrivelsesprocedure. Mens uregelmæssigheder i forbindelse med traditionelle egne indtægter afsløres i eller før regnskabsåret, omhandler de uregelmæssigheder, som analyseres i dette dokument i forhold til udgifter, beløb, som forekom i tidligere regnskabsår (i gennemsnit omkring tre år tidligere). Eksempler på disse uregelmæssigheder kunne omfatte overtrædelse af reglerne om offentlige udbud eller ikke-støtteberettigede udgifter. På den ene side viser denne type uregelmæssigheder visse svagheder i de administrationer, der forvalter midlerne. På den anden side beviser det, at disse uregelmæssigheder afsløres og indberettes på et senere tidspunkt, at systemet generelt er i stand til at korrigere disse situationer i hele projekternes og programmernes livscyklus. Der er yderligere overvejelser, som skal gøres i forbindelse med svig. Svig er "bevidst bedrageri": Det bevidste i denne adfærd bevises som regel ved brug af falske eller forfalskede dokumenter, som inflatorisk øger de anmeldte omkostninger til EU's udgifter eller reducerer indtægterne (for toldafgifter). Det er klart, at det er langt mere vanskeligt at afsløre svig end en "simpel" uregelmæssighed, hvor der ikke gøres noget bevidst forsøg på at bedrage. Mens sidstnævnte som regel stammer fra en sårbarhed i det første kontrollag, er førstnævnte, selv ved udnyttelse af eksisterende svagheder, resultatet af en bestemt handling, som udføres af personer og/eller organisationer med ondsindet hensigt og med metoder, der varierer fra de mest enkle til de mest komplekse ordninger. Afsløring og indberetning af svig beviser, at det overordnede kontrolsystem på nationalt plan og EU-plan (herunder OLAF) fungerer og er i stand til at afsløre svig og uregelmæssigheder. Ansvaret for den endelige afgørelse om, hvorvidt en uregelmæssighed reelt udgør svig, ligger hos de relevante myndigheder i den involverede medlemsstat. Eftersom strafferetlige procedurer kan tage et par år, medmindre de specifikt beskrives som "konstateret svig", bør enhver henvisning i dette dokument til afsløring af svig fortolkes som henvisninger til sager om "mistanke om svig". 5.1.Indberettede uregelmæssigheder og den overordnede udvikling i 2011-2015 I 2015 blev der indberettet 22 349 uregelmæssigheder (svig og andre uregelmæssigheder) til Kommissionen vedrørende ca. 3,21 mia. EUR. Ca. 2,79 mia. EUR (en stigning fra 2,26 mia. EUR i 2014) vedrører udgiftsområdet i EU's budget. De afslørede uregelmæssigheder udgør 1,98 % af betalingerne på udgiftssiden og 1,71 % af de samlede traditionelle egne bruttoindtægter, der er opkrævet. Sammenlignet med 2014 steg antallet af afslørede uregelmæssigheder med 36 %, og de tilhørende beløb var stabile (-1 %). Fra 2011-2015 steg antallet af uregelmæssigheder med 98 %, mens de tilhørende beløb steg med 81 %, selv om denne stigning primært vedrører udgiftsbudgettet. Indtægts- og udgiftsområdet oplevede forskellige tendenser: faldende for indtægter og stigende for udgifter. Adskillige faktorer ligger til grund for stigningen på udgiftssiden: For det første skyldes den de disponible EU-budgetmidler, der i 2015 var mere end 14 % højere end i 2011. For det andet spillede konjunkturforhold ind såsom den nært forestående afslutning på programmeringsperioden 2007-2013.

For det tredje bliver kontrollen med de relevante institutioner (Kommissionen og Revisionsretten) og nationale tjenester, hvad angår deres forvaltning af EU-midler, hele tiden bedre. For det fjerde var der en række særlige omstændigheder i to medlemsstater, som indberettede et abnormt højt antal uregelmæssigheder (40 % af det samlede antal og 20 % af det samlede beløb). Inden for traditionelle egne indtægter faldt det samlede antal uregelmæssige sager, som blev registreret i OWNRES-databasen, til 5 104 (fra 5 538 i 2014). Det samlede skønnede og konstaterede beløb, som medlemsstaterne indberettede som uregelmæssigheder (svig og ikke svig) faldt i 2015 til 427 mio. EUR (fra 611 mio. EUR i 2014). Et betydeligt fald i beløbene i 2015 kan forklares af, at Det Forenede Kongerige i 2014 konstaterede store uregelmæssige beløb på grund af undervurderede tekstiler og fodtøj, hvilket ikke forekom i 2015 i samme omfang. Tværtimod blev visse oprindeligt konstaterede yderligere afgifter annulleret, antageligt på grund af manglende bevis for undervurdering. 5.2.Uregelmæssigheder indberettet som svig Antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig (såvel mistanke om svig som konstateret svig) og de tilhørende beløb siger umiddelbart ikke noget om niveauet af svig, der påvirker EU-budgettet. Uregelmæssigheder indberettet som svig har nærmere en tendens til at angive, hvor mange sager om potentiel svig, som medlemsstaterne og EU's organer afslører. I 2015 blev 1 461 uregelmæssigheder, der involverede 637,6 mio. EUR (såvel udgifter som indtægter), indberettet som svig. Der er konstateret store forskelle mellem de forskellige områder, jf. tabel 1. Sammenlignet med 2014 steg antallet af uregelmæssigheder, der i 2015 blev indberettet som svig, med 11 %, mens deres finansielle indvirkning steg med 18 %. Diagram 1 viser den generelle udvikling i de seneste fem år, der afslører et fald i antallet af indberettede sager. Årene efter det betydelige fald mellem 2010 og 2011 viser dog en stigende tendens med hensyn til antallet af uregelmæssigheder, der afsløres og indberettes som svig, indtil 2014, hvorimod de tilhørende beløb har svinget meget. Der kan dog udledes mere af variationen i antallet af sager end af variationen i de involverede beløb. Beløbene varierer meget fra år til år, da de kan blive påvirket af enkelte sager, der omfatter høje værdier. Diagram 1: Uregelmæssigheder indberettet som svig og tilhørende beløb, 2011-2015 Der er også forskel på tendensen for indtægter (hvor der i 2015 var et lille fald målt på antal og beløb) og tendensen for udgifter (hvor udsvingene ser ud til at hænge sammen med udviklingen for de flerårige programmeringscyklusser, og hvor der har været et lille fald i antallet af sager for andet år i træk).



Tabel 1: Uregelmæssigheder indberettet som svig i 2015 * Beregningen omfatter skønnede indberettede beløb. Bilag 1 indeholder en oversigt over alle uregelmæssigheder, der blev indberettet som svig i 2015, opdelt efter medlemsstat og budgetområde. 5.2.1.Indtægter Antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig er 26 % lavere for 2015 (612) end det femårige gennemsnit for årene 2011-2015 (822). Den samlede skønnede og konstaterede værdi af traditionelle egne indtægter (78 mio. EUR) er 34 % lavere i 2015 end det femårige gennemsnit (119 mio. EUR). I denne sammenhæng er det samlede antal sager indberettet som svig og andre uregelmæssigheder fortsat ret stabilt trods et fald i antallet af sager indberettet som svig. Toldkontrol foretaget i forbindelse med toldbehandling af varer og inspektioner foretaget af tjenester til bekæmpelse af svig var den mest vellykkede metode til at afsløre svig i 2015. Hvad angår beløb, var inspektioner foretaget af tjenester til bekæmpelse af svig og efterfølgende kontrol de mest indbringende.

Diagram 2 og 3: Metoder til afsløring af svig – efter antal sager og skønnede og konstaterede beløb Det er vanskeligt at sammenligne medlemsstaterne i forhold til de indberettede antal uregelmæssigheder og de dermed forbundne beløb, eftersom indberetningspraksis påvirkes af forskellige fortolkninger af de relevante bestemmelser. Fra et finansielt perspektiv kan udsvingene fra ét år til et andet tilskrives indberetninger af visse omfangsrige sager, der har betragtelig indvirkning på de årlige tal, især i medlemsstater, hvor der opkræves mindre beløb for traditionelle egne indtægter. Andre faktorer som typen af trafik, typen af handel, de økonomiske operatørers efterlevelse og placeringen af en medlemsstat kan påvirke tallene betydeligt. 5.2.2.Udgifter Hvad angår EU's udgifter, var der et fald på 10 % i antallet af indberettede uregelmæssigheder i forhold til 2014. Faldet blev set på tværs af alle budgetområder på nær samhørighedspolitik. Der er dog nogle væsentlige forskelle mellem de forskellige områder, der er værd at bemærke. Markedsstøtte, direkte betalinger og fiskeri viste alle stigninger, mens udvikling af landdistrikter fulgte den modsatte tendens: en stigning på 82 % mellem 2013 og 2014 blev efterfulgt af et fald på 31 % i 2015 (jf. punkt 5.2.2.1). Der er også konstateret et fald inden for politikområderne førtiltrædelse (6 %) og direkte udgifter (94 %). Derimod viste samhørighedspolitikken en betydelig stigning på 21 %, efter faldet i det foregående år. Som allerede nævnt kan der normalt ikke udledes det store af variationen i de tilhørende beløb. De tilhørende beløb er dog steget med 55 % sammenlignet med 2014. Eftersom Kommissionen og medlemsstaterne har fastholdt, at det er nødvendigt at planlægge og fokusere deres kontrolaktiviteter på grundlag af risikoanalyser og it-værktøjer, kan stigningen skyldes denne nye praksis. Diagram 4 og 5 viser antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig og de tilhørende beløb opdelt efter budgetområde. For tredje år i træk blev den største andel af uregelmæssigheder, der blev indberettet som svig (52 %), afsløret inden for landbrugssektoren. Men som i tidligere år og i endnu højere grad end tidligere kom størstedelen af de tilhørende finansielle beløb (85 %) fra samhørighedspolitikken. Diagram 4 og 5: Uregelmæssigheder indberettet som svig opdelt efter budgetområde (udgifter) – efter antal og beløb Brugen af falske eller forfalskede dokumenter eller erklæringer var fortsat den mest almindelige form for svig (34 %). 16 af de uregelmæssigheder, som blev indberettet som svig, vedrørte interessekonflikter, tre vedrørte korruptionssager, og yderligere 73 vedrørte andre uregelmæssigheder vedrørende etik og integritet. Ca. 23 % af de uregelmæssigheder, der blev indberettet som svig i 2015, blev afsløret af tjenester til bekæmpelse af svig eller i forbindelse med strafferetlige efterforskninger eller andre eksterne kontroller. 75 % blev afsløret af de administrative kontrolsystemer, der er indført ved de sektorspecifikke bestemmelser. Dette understreger betydningen af eksterne kontroller for bekæmpelsen af svig og behovet for tæt koordination med forvaltnings- og revisionsmyndigheder. Svigbekæmpelsesundersøgelser og strafferetlige undersøgelser afslører potentielle tilfælde af svig, der involverer store beløb, hvilket afspejler effektiviteten af undersøgelserne og de pågældende myndigheders vide efterforskningsbeføjelser. Medlemsstaterne har stadig ikke samme tilgang til afsløring, men forskellene er blevet mindre. I 2015 var der kun to medlemsstater, Irland og Luxembourg, der ikke klassificerede en eneste uregelmæssighed som svig. Belgien, Sverige, Malta, Finland, Danmark og Østrig indberettede meget få tilfælde af svig (mindre end tre for alle udgiftsområder). De medlemsstater, som afslørede og indberettede det største antal uregelmæssigheder som svig, var Rumænien, Polen, Slovakiet, Tyskland og Italien (mellem 199 og 53). De højeste beløb blev indberettet af Italien, Portugal, Slovakiet, Rumænien og Polen (mellem 213 mio. EUR og 40 mio. EUR). Disse forskelle skyldes flere faktorer og afspejler forskellige tilgange såvel medlemsstaterne imellem som mellem forskellige administrationer i samme medlemsstat. I perioden 2011-2015 udgjorde konstateret svig 7 % af de uregelmæssigheder, der blev indberettet som svig. Polen, Rumænien, Bulgarien og Tyskland indberettede flest afsluttede procedurer på dette område. 5.2.2.1.Naturressourcer (landbrug, udvikling af landdistrikterne og fiskeri) Trods et fald på over 30 % stod området for udvikling af landdistrikter for det største antal uregelmæssigheder indberettet som svig i 2015. De andre områder viste en stigning sammenlignet med det foregående år. I lighed med tidligere år udgjorde de uregelmæssigheder, der er indberettet af fire medlemsstater (Ungarn, Polen, Rumænien og Italien), ca. 74 % af det samlede antal uregelmæssigheder indberettet som svig. Rumænien, Polen, Litauen og Tjekkiet berettede om et stigende antal tilfælde af svig.

Stigningen i uregelmæssigheder indberettet som svig vedrører Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL). 3 % af de indberettede sager for 2015 vedrørte både EGFL og ELFUL. De mest tilbagevendende typer af uregelmæssigheder indberettet som svig er brugen af "falske eller forfalskede dokumenter", "falske eller forfalskede støtteanmodninger" og "erklæringer om fiktive produkter, arter og/eller jord" til EGFL. For ELFUL angav medlemsstaterne "andre uregelmæssigheder vedrørende etik og integritet", "falske eller forfalskede dokumenter" og "falske eller forfalskede støtteanmodninger". I 2015 udgjorde kontrolaktiviteter udført af administrative organer den mest vellykkede form for kontrol, der afslørede 50 % af det samlede antal uregelmæssigheder indberettet som svig. Af de uregelmæssigheder, der er indberettet som svig mellem 2009 og 2013, beskrives 10 % som konstateret svig. I samme periode blev 12 % af sagerne afvist. Bulgarien og Polen berettede, at de havde afsluttet det højeste antal procedurer om konstateret svig. 5.2.2.2.Samhørighedspolitikken: Programmeringsperioderne 2007-2013 og 2000-2006 For tredje år i træk var samhørighedspolitikken ikke det budgetudgiftsområde, hvor der blev indberettet flest uregelmæssigheder som svig. De tilhørende beløb tegnede sig dog for den største andel af det samlede beløb. I overensstemmelse med den tendens, der er set i de seneste år, stod EGFL for såvel den største andel af uregelmæssigheder indberettet som svig og de tilhørende finansielle beløb i 2015 (henholdsvis 60 % og 75 %). De fleste uregelmæssigheder indberettet som svig (64 %) blev afsløret ved hjælp af det kontrolsystem, der er indført ved EU-lovgivning. Derved fortsatte den tendens, der har skinnet igennem siden 2012, men den står i skarp kontrast til den tidligere programmeringsperiode (2000-2006), hvor uregelmæssigheder indberettet som svig næsten udelukkende blev afsløret i forbindelse med svigbekæmpelsesundersøgelser eller strafferetlige undersøgelser. Med hensyn til beløb blev de mest markante resultater dog opnået i forbindelse med administrative kontroller (44 %) og strafferetlige undersøgelser samt svigbekæmpelsesundersøgelser eller svigbekæmpelseskontrol (44 %). I gennemsnit indberettes tilfælde af svig senest ti måneder efter, at de er blevet afsløret. Afsløringerne sker i gennemsnit mindre end tre år efter, at den svigagtige praksis begyndte. Af de indberettede uregelmæssigheder i perioden 2009-2013 udgjorde konstateret svig 12 % af de uregelmæssigheder, der blev indberettet som svig (i 2013 var tallet 11 %). 4 % af sagerne blev afvist. Tyskland, Polen og Italien berettede, at de havde afsluttet det højeste antal procedurer om konstateret svig. 5.2.2.3.Førtiltrædelsespolitik: Førtiltrædelsesbistand og instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) Antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig inden for førtiltrædelsesbistand og de dertilhørende beløb faldt i 2015 i forhold til året før. Rumænien indberettede uregelmæssigheder som svig inden for førtiltrædelsesbistand vedrørende programmet for udvikling af landdistrikter. Antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig vedrørende instrumentet til førtiltrædelsesbistand og de tilhørende beløb steg i forhold til 2014. Tyrkiet indberettede flest uregelmæssigheder som svig. De største beløb i forbindelse med svig blev konstateret i forbindelse med grænseoverskridende samarbejde og udvikling af landdistrikter. 5.2.2.4.Udgifter, der forvaltes direkte af Kommissionen Udgifter, der forvaltes direkte af Kommissionen, analyseres på grundlag af data om indtægtsordrer fra Kommissionens tjenestegrene. Ifølge det periodiseringsbaserede regnskabssystem (ABAC) var fem af de inddrivelser, der fandt sted i 2015, klassificeret som uregelmæssigheder indberettet som svig (dvs. sager, hvor OLAF underrettes). De udgjorde 0,2 mio. EUR. 5.3.Andre uregelmæssigheder I 2015 blev der indberettet 20 888 uregelmæssigheder (ca. 41 % mere end i 2014) til Kommissionen. Tallene steg for de to områder med delt forvaltning, forblev stabile for indtægtsområdet og faldt for førtiltrædelse og udgifter. Den tilhørende finansielle indvirkning faldt ligeledes til ca. 2,58 mia. EUR (7 % mindre end i 2014, se punkt 5.3.2), jf. tabel 2. Tabel 2: Andre uregelmæssigheder i 2015

* Beregningen omfatter anslåede indberettede beløb. Bilag 2 indeholder en oversigt over alle andre uregelmæssigheder, der blev indberettet i 2015, opdelt efter medlemsstat og budgetområde. 5.3.1.Indtægter Antallet af andre uregelmæssigheder er 1 % lavere for 2015 (4 492) end det femårige gennemsnit (4 515 for årene 2011-2015). Den skønnede og konstaterede værdi (349 mio. EUR) er 1 % højere i 2015 end det femårige gennemsnit (347 mio. EUR). Andre uregelmæssigheder blev primært afsløret ved hjælp af efterfølgende kontrol (54 % af antallet af sager og 56 % af beløbene). Andre vigtige metoder til afsløring af andre uregelmæssigheder i 2015 var: frivillig anmeldelse (16 % af antal sager og 15 % af beløbene) toldkontrol i forbindelse med toldbehandlingen (13 % af antal sager og 12 % af beløbene). I 2015 var solpaneler de varer, som rent pengemæssigt var mest påvirket af svig og uregelmæssigheder. I mange tilfælde blev der afsløret uregelmæssigheder med solpaneler efter en bekendtgørelse om gensidig bistand fra OLAF. Dette understreger betydningen af de undersøgelser, OLAF foretager for at afsløre uregelmæssigheder ved transaktioner med visse typer varer (f.eks. forkerte KN-koder (kombineret nomenklatur) eller varernes oprindelse samt unddragelse af antidumpingtold). 5.3.2.Udgifter Stigningen i antallet af andre uregelmæssigheder vedrører de primære udgiftsområder i EU-budgettet (landbrug og samhørighedspolitik). Uregelmæssigheder vedrørende førtiltrædelse og direkte udgifter er faldet. Denne store stigning skyldes det store antal uregelmæssigheder indberettet af Spanien inden for samhørighedspolitik. De udgør 36 % af det samlede antal uregelmæssigheder indberettet i 2015. Denne stigning afspejles i en betydelig stigning i de tilhørende beløb. Irland indberettede også et usædvanligt højt antal uregelmæssigheder, idet størstedelen af disse vedrørte perioden 2000-2006. Alle uregelmæssigheder, der afsløres, bliver fulgt op af korrigerende foranstaltninger, der træffes af de nationale myndigheder for at beskytte EU's finansielle interesser. 5.4.Resultaterne af aktiviteter foretaget af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) I 2015 indledte OLAF 219 efterforskninger. I samme periode blev der afsluttet 304 efterforskninger og fremsat 364 henstillinger. OLAF sendte 98 henstillinger til de nationale myndigheder om at indlede retslige procedurer og henstillede, at der blev inddrevet ca. 888,1 mio. EUR, hvoraf omkring 97,9 mio. EUR vedrørte indtægter, og 790,2 mio. EUR vedrørte udgifter (se tabel 3). Tabel 3: Beløb, som henstilles inddrevet i 2015 efter OLAF-efterforskninger 6.INDDRIVELSE OG ANDRE FOREBYGGENDE OG KORRIGERENDE FORANSTALTNINGER Detaljerede oplysninger om inddrivelser, finansielle korrektioner og andre forebyggende og korrigerende foranstaltninger (afbrydelser og udsættelser af betalinger) offentliggøres i meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten om beskyttelsen af EU's budget. Der gives ingen yderligere oplysninger om dette spørgsmål i denne rapport.

7.KONKLUSIONER OG HENSTILLINGER Medlemsstaternes rolle er afgørende for at sikre, at EU's finansielle interesser i EU er tilstrækkeligt beskyttet. Eftersom medlemsstaterne opkræver eller forvalter og bruger den største del af EU's budgetmidler, har de også et specifikt ansvar for at sikre, at principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning anvendes og respekteres behørigt. Medlemsstaterne har pligt til at sikre, at svig og uregelmæssigheder, der påvirker EU's finansielle interesser, afsløres og korrigeres og i tilfælde af svig retsforfølges korrekt. 2015 har været et år med konsolidering af flere af de initiativer, som Kommissionen og medlemsstaterne har taget i de foregående år. Med hensyn til visse strategiske spørgsmål som den europæiske anklagemyndighed er forhandlingerne skredet frem, men har stadig ikke opnået afgørende resultater. På andre områder blev der i 2015 taget vigtige skridt til at øge beskyttelsen af EU's finansielle interesser, navnlig for indtægtssiden af budgettet. 7.1.Indtægter Vedtagelsen af forordning (EU) 2015/1525 har forbedret de nuværende rammer for at afsløre og efterforske toldsvig på EU-plan og nationalt plan og betydeligt styrket både OLAF's og de nationale toldmyndigheders analytiske evner med hensyn til at afsløre svigagtige operationer. På denne baggrund viser resultaterne af afsløringer inden for traditionelle egne indtægter en let nedadgående tendens, delvist som følge af den høje værdi af afsløringerne i 2014. Afsløringen af uregelmæssigheder og svig vedrørende solpaneler (hvoraf mange blev afsløret efter meddelelser om gensidig bistand fra OLAF) understreger: betydningen af OLAF's efterforskning i forbindelse med afsløring af uregelmæssigheder i transaktioner med visse typer varer og den merværdi, som koordinering og samarbejde på EU-plan kan generere i bekæmpelsen af svig. Toldkontrolstrategi er en kombination af forskellige typer af kontroller. Efterfølgende kontrol er den mest effektive afsløringsmetode, både hvad angår antallet af afslørede tilfælde og beløb. Kontrol i forbindelse med toldbehandlingen af varer og inspektioner foretaget af tjenester til bekæmpelse af svig er imidlertid uundværlige i forhold til at afsløre visse former for svig og nye mønstre inden for svig. I mange medlemsstater har budgetbegrænsninger ført til nedskæringer i kontrolpersonalet. Visse medlemsstater opererer med bemærkelsesværdigt få toldmedarbejdere. Mindre kontrol kan øge de indgående handelsstrømme, men dette kan ske på bekostning af en effektiv kontrol og beskyttelse af EU's finansielle interesser. Henstilling 1 I lyset af de nuværende budgetmæssige begrænsninger opfordres medlemsstaterne til at: finde den rette balance mellem at lette samhandelen og beskytte EU's finansielle interesser, som også er nationale interesser i betragtning af de nationale skatter, der opkræves af import, og i lyset af at medlemsstaterne godtgøres for at opkræve traditionelle egne indtægter udveksle erfaringer om tilfælde, hvor det i særlig grad lykkedes toldmyndighederne at afsløre svig eller uregelmæssigheder i forbindelse med toldbehandlingen indarbejde oplysninger fra andre medlemsstater eller Kommissionens tjenestegrene gennem CRMS-, AFIS- eller OWNRES-systemerne i deres risikostyring og supplere de nationale populationer, der anvendes til risikostyring arbejde tæt sammen og udveksle oplysninger på tværs af grænserne om efterfølgende kontroller/revisioner og til at forebygge svigrelateret omlægning af samhandelen fra én medlemsstat til en anden. Når det bestemmes, hvilke virksomheder der skal kontrolleres, bør opmærksomheden rettes mod de virksomheder, som er etableret i ét land, men som behandler al deres import på toldkontoret i andre medlemsstater. I 2015 blev "frivillige anmeldelser" en vigtigere kilde til afsløring af uregelmæssigheder. I lyset heraf skal der tages højde for resultaterne af de frivillige anmeldelser, når de fremtidige kontrolstrategier skal planlægges, navnlig den efterfølgende kontrol, men også i forbindelse med tilpasning af kontrolstrategier, således at det er muligt at føre tilsyn med selvevaluerede operatører i fremtiden. Frem for alt skal der tages grundigt højde for efterfølgende vurderinger af toldværdier. Henstilling 2 I lyset af det stigende antal tilfælde af frivillig anmeldelse og de tilhørende beløb mindes medlemsstaterne om, at de skal tilpasse deres toldkontrolstrategier under hensyntagen til resultaterne af de frivillige anmeldelser og opfordres derfor til at: tilpasse deres årlige planlægning af personale og ressourcer til efterfølgende kontrol af oplysninger modtaget gennem frivillige anmeldelser tage højde for toldrisikostyring og om nødvendigt i kontrolplanerne at tage højde for den type uregelmæssigheder, som afsløres i de frivillige anmeldelser udvide toldkontrollen til andre økonomiske operatører med forretninger eller operationer, som er identiske eller kan sammenlignes med dem, som har foretaget frivillige anmeldelser. 7.2.Udgifter På udgiftssiden er det vanskeligt at fortolke udsvinget i antallet af uregelmæssigheder, der er indberettet som svig i løbet af de seneste fem år. Mens antallet af afsløringer imidlertid har været ret stabilt i de seneste tre år, er de tilhørende beløb steget løbende. Der er en vigtig forskel på: a.udgiftsprogrammer, som er flerårige, og for hvilke afsløringerne følger deres cykliske natur, og b.direkte betalinger og markedsstøtte (landbrugspolitik), hvor betalinger og aktioner følger en årlig cyklus, og afsløringer af svig og uregelmæssigheder viser en vis konsistens og stabilitet over tid.

Praksis for afsløring af svig varierer stadig mellem medlemsstaterne. Antallet af medlemsstater, der afslører og indberetter et stort antal uregelmæssigheder som svig, er steget, hvilket viser, at de går ind i kampen mod svig, der påvirker EU's finansielle interesser. Kommissionen er fortsat bekymret over det lave antal uregelmæssigheder, som indberettes som potentiel svig af visse lande. Især gik den fremgang, som blev bemærket i 2014 i visse medlemsstater, i stå eller endda tilbage i 2015. Om end tilfredsstillende kan kvaliteten af indberetningerne om uregelmæssigheder forbedres yderligere for at give mulighed for at foretage mere tilbundsgående analyser af de underliggende fænomener. Henstilling 3 Medlemsstaterne anmodes om at forbedre kvalitetskontrollen af de oplysninger, der indsendes via systemet til indberetning af uregelmæssigheder (IMS) yderligere, navnlig oplysninger om: - beskrivelsen af de afslørede uregelmæssigheder - de relevante prioriterede områder - lokaliseringen af de projekter/aktioner, som påvirkes af svig og uregelmæssigheder. Da nogle medlemsstater indberetter et meget lavt antal uregelmæssigheder som svig, navnlig i forhold til de midler, som de tildeles, henstiller Kommissionen, at de styrker deres indsats for at afsløre og/eller indberette svig: • inden for landbrug: Finland, Østrig og Det Forenede Kongerige • inden for samhørighedspolitik: Spanien, Frankrig og Litauen. Forvaltnings- og betalingsmyndighedernes rolle i afsløringen af svig er vokset siden 2012 og bør i de kommende år udbygges yderligere i henhold til den nye lovgivningsmæssige ramme for perioden 2014-2020. Kommissionen mener, at denne rolle kan udbygges yderligere, hvis disse myndigheder gør systematisk brug af passende it-værktøjer. Henstilling 4 • I lyset af kompleksiteten af de forvaltede transaktioner og det store antal berørte modtagere opfordres medlemsstaterne (forvaltningsmyndigheder/betalingsmyndigheder og revisions-/kontrolmyndigheder) til at planlægge og fokusere deres revisions- og kontrolaktiviteter på grundlag af risikoanalyser og ved hjælp af it-værktøjer. • Kommissionen har udviklet og stillet systemer og værktøjer som Arachne, IMS og værktøjer til risikovurdering af svig til rådighed for medlemsstaterne. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at anvende disse systemer og værktøjer mere systematisk og effektivt, medmindre de allerede råder over andre sammenlignelige alternativer. BILAG 1 — Uregelmæssigheder indberettet som svig Antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig måler resultatet af den enkelte medlemsstats indsats for at bekæmpe svig og andre ulovlige aktiviteter, der skader Unionens finansielle interesser. Tallene skal derfor ikke fortolkes som niveauet af svig på medlemsstatens område. De samlede beløb adskiller sig fra tabel 1, da bilag 1 ikke omfatter tredjelande (førtiltrædelse) og direkte udgifter.