"Vi skal optrappe arbejdet med at skabe et fair, ægte transeuropæisk arbejdsmarked. Som led i indsatsen ønsker jeg at udvikle en europæisk søjle for sociale rettigheder, der tager hensyn til de skiftende vilkår i de europæiske samfund og i arbejdsverdenen. Den kan tjene som ledetråd for en fornyet konvergens i euroområdet. Denne europæiske søjle for sociale rettigheder skal supplere det, som vi allerede har opnået i fællesskab, når det kommer til beskyttelsen af arbejdstagere i EU. Jeg tror, at vi gør klogt i at lancere dette initiativ i euroområdet og give de øvrige EU-medlemsstater mulighed for at deltage, hvis de ønsker det."

Kommissionsformand Jean-Claude Juncker, tale om Unionens tilstand,

Europa-Parlamentet, 9. september 2015

1. Indledning

Opbygning af en mere inklusiv og mere retfærdig Union er en af denne Europa-Kommissions vigtigste prioriteter. Siden kommissionsformand Jean-Claude Juncker bebudede oprettelsen af en europæisk søjle for sociale rettigheder, har Kommissionen aktivt samarbejdet med alle relevante interessenter på alle niveauer. I marts 2016 fremlagde den en føreløbig skitse til den europæiske søjle for sociale rettigheder og lancerede en bred offentlig høring for at indsamle feedback. I januar 2017 blev der — på grundlag af arrangementer for interessenter og input fra hele Europa — afholdt en konference på højt plan som afslutning på høringen.

Kommissionen fremlægger i dag resultaterne af denne offentlige høring sammen med sit endelige forslag til den europæiske søjle for sociale rettigheder. Søjlen omfatter en række centrale principper og rettigheder til støtte for fair og velfungerende arbejdsmarkeder og velfærdssystemer. Som fremhævet i de fem formænds rapport om gennemførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union er dette også afgørende for at kunne opbygge mere robuste økonomiske strukturer. Det er grunden til, at søjlen er tænkt som en ledetråd for fornyet konvergens på vejen mod bedre arbejds- og levevilkår i de deltagende medlemsstater. Den tager primært sigte på euroområdet, men er åben for alle EU's medlemsstater.

At opfylde disse principper og rettigheder er et fælles ansvar. De fleste af de redskaber, der er nødvendige for at kunne opnå de ønskede resultater med søjlen, ligger hos de lokale, regionale og nationale myndigheder samt hos arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet generelt. Den Europæiske Union — og Europa-Kommissionen i særdeleshed — kan bidrage ved at fastlægge rammerne, udstikke kursen og skabe lige vilkår, i fuld respekt for de specifikke nationale forhold og institutionelle strukturer. Dette er meget vigtigt, men indsatsen på EU-plan vil nødvendigvis skulle understøttes og følges op på alle ansvarsniveauer.

Drøftelserne om Europas sociale dimension er en del af den bredere debat, der er indledt om fremtiden for EU27. Der er med Kommissionens hvidbog om Europas fremtid

indledt en bred debat om, hvilken fremtid vi ønsker for os selv, for vores børn og for Europa. I oplægget om Europas sociale dimension, som offentliggøres sammen med pakken om den europæiske søjle for sociale rettigheder, fokuseres der på de dybtgående forandringer, som de europæiske samfund og arbejdsverdenen vil gennemgå i det kommende årti, og der opstilles en række løsningsmodeller for, hvordan vi kan reagere i fællesskab ved at opbygge et Europa, der beskytter, styrker og forsvarer. I Romerklæringen, som EU's ledere vedtog den 25. marts 2017, understregedes betydningen af et socialt Europa. Det sociale topmøde om fair job og vækst, som vil blive afholdt i Göteborg den 17. november 2017, vil være endnu en lejlighed til at gå videre med disse idéer.

I denne meddelelse præsenteres den europæiske søjle for sociale rettigheder, ligesom det skitseres, hvordan den vil kunne gennemføres. Meddelelsen ledsages af en række lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige initiativer vedrørende balance mellem arbejdsliv og privatliv, information til arbejdstagerne, adgang til social beskyttelse og arbejdstid. I henhold til tanken med søjlen skal disse forslag, når de er vedtaget, opdatere og supplere gældende EU-ret. Selve søjlens tekst understøttes af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, som indeholder en mere detaljeret redegørelse for de enkelte principper og rettigheder. Der er desuden fastlagt en social resultattavle med det formål at overvåge de fremskridt, der gøres i praksis. Denne vil gøre det muligt at følge tendenser og resultater i de forskellige lande og sikre et informeret grundlag for politikvejledning i forbindelse med det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker. For EU som helhed vil resultattavlen tillige være et redskab til at vurdere fremskridtene i retning af en "social AAA-vurdering" for EU.

2. Rationalet bag den europæiske søjle for sociale rettigheder

Den europæiske søjle for sociale rettigheder præsenteres med såvel de nuværende som de fremtidige realiteter for øje. Trods den senere tids forbedringer i de økonomiske og sociale vilkår i Europa er virkningerne af det sidste årtis krise stadig vidtrækkende — fra langtidsledighed og ungdomsarbejdsløshed til fattigdomsrisici mange steder i Europa. Samtidig skal de enkelte medlemsstater forholde sig til de hastige forandringer, der finder sted i vore samfund og inden for arbejdsverdenen. Som det påpeges i oplægget om Europas sociale dimension, er der lige så mange udfordringer, som der er muligheder. EU er hjemsted for de højest udviklede velfærdssystemer i verden og masser af god praksis og social innovation, men det er nødvendigt for EU at imødegå og tilpasse sig hidtil usete samfundsmæssige udfordringer.

I denne sammenhæng handler det med den europæiske søjle for sociale rettigheder om at skabe nye og mere effektive rettigheder for borgerne. De 20 principper og rettigheder, der knæsættes i søjlen, er opstillet i overensstemmelse med tre kategorier: lige muligheder og adgang til arbejdsmarkedet, retfærdige arbejdsvilkår og social beskyttelse og inklusion. De sætter fokus på, hvordan man kan opfylde løftet i traktaterne vedrørende en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt. Principperne og rettighederne er fælles for alle, men det forventes ikke, at der vil blive anvendt en universalløsningsmodel for, hvordan de sikres: Det erkendes med søjlen, at der er mange forskellige situationer og mange forskellige midler til rådighed til at nå disse fælles mål.

Der er i forbindelse med den offentlige høring indhentet en lang række input til det endelige forslag til den europæiske søjle for sociale rettigheder, der fremlægges i dag (se tekstboks 1). Efter høringen finjusterede man en række parametre i forhold til den foreløbige skitse fra marts 2016.