[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 18.2.2008

KOM(2008) 87 endelig

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om ophævelse af antidumpingtolden på importen af urinstof med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96

( forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET |

Begrundelse og formål Forslaget vedrører anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005 af 21. december 2005 ("grundforordningen"), i proceduren vedrørende importen af urinstof med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine. |

Generel baggrund Forslaget fremsættes som led i gennemførelsen af grundforordningen og som resultat af en undersøgelse, der blev foretaget i overensstemmelse med de indholdsmæssige og proceduremæssige krav i grundforordningen. |

Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører Rådets forordning (EF) nr. 92/2002 om indførelse af en endelig antidumpingtold på mellem 7,81 EUR og 16,84 EUR pr. ton på importen af urinstof henhørende under KN-kode 3102 10 10 og 3102 10 90 med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine. |

Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål Ikke relevant. |

HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE |

Høring af interesserede parter |

Parter, der er berørt af proceduren, har allerede haft mulighed for at forsvare deres interesser i forbindelse med undersøgelsen i overensstemmelse med grundforordningen. |

Ekspertbistand |

Der har ikke været behov for ekstern ekspertbistand. |

Konsekvensanalyse Forslaget er et resultat af gennemførelsen af grundforordningen. Grundforordningen foreskriver ikke en evaluering af de generelle konsekvenser, men indeholder en udtømmende liste over de forhold, der bør evalueres. |

FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER |

Resumé af forslaget Kommissionen indledte den 22. december 2006 en udløbsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af urinstof med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine. Formålet med undersøgelsen var at fastslå, om der forekommer fortsat eller fornyet dumping i forbindelse med importen af urinstof med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine, som forvolder EF-erhvervsgrenen fortsat eller fornyet skade. Undersøgelsen viste, at der fandt dumpingimport sted af urinstof med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine, og at der var en sandsynlighed for fortsat dumping. Der blev imidlertid ikke fastslået nogen sandsynlighed for fornyet skade. Det konkluderes derfor, at antidumpingforanstaltningerne skal ophæves, for så vidt angår importen fra Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine. Det foreslås derfor, at Rådet vedtager vedlagte forslag til forordning, som bør offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende senest den 21. marts 2008. |

Retsgrundlag Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005. |

Subsidiaritetsprincippet Forslaget henhører under Fællesskabets enekompetence. Subsidiaritetsprincippet finder derfor ikke anvendelse. |

Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende årsager: |

Foranstaltningen er beskrevet i ovennævnte grundforordning og giver ikke mulighed for nationale beslutninger. |

Det er ikke relevant at forklare, hvordan byrder af finansiel eller administrativ art, der pålægges Fællesskabet, nationale regeringer, regionale og lokale myndigheder, erhvervsdrivende og borgere, begrænses mest muligt og står i rimeligt forhold til forslagets mål. |

Reguleringsmiddel/reguleringsform |

Foreslået instrument: forordning. |

Grundforordningen foreskriver ikke alternative muligheder. |

BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER |

Forslaget har ingen konsekvenser for EU's budget. |

1. Forslag til

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. .../2007

af…

om ophævelse af antidumpingtolden på importen af urinstof med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab[1] ("grundforordningen"), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2,

under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

1. Gældende foranstaltninger

2. I januar 2002 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 92/2002[2] en endelig antidumpingtold på mellem 7,81 EUR og 16,84 EUR pr. ton på importen af urinstof, også i vandig opløsning, med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine. Ved samme forordning blev der indført endelig antidumpingtold på mellem 6,18 EUR og 21,43 EUR pr. ton på importen af urinstof med oprindelse i Estland, Litauen, Bulgarien og Rumænien, som automatisk blev ophævet henholdsvis 1. maj 2004 og 1. januar 2007 på datoen for disse landes tiltrædelse af Det Europæiske Fællesskab.

2. Anmodning om en genoptagelse af en undersøgelse

3. I april 2006 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om det forestående udløb af de gældende foranstaltninger[3]. Den 17. oktober 2006 modtog Kommissionen en anmodning om en genoptagelse af en undersøgelse af disse foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.

4. Denne anmodning blev indgivet af European Fertiliser Manufactures Association (EFMA - "ansøgeren") på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EF-produktion af urinstof.

5. Ansøgeren hævdede og forelagde tilstrækkelige umiddelbare beviser for, at udløbet af foranstaltningerne i forbindelse med importen af urinstof med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine ("de pågældende lande") sandsynligvis ville føre til fortsat eller fornyet dumping og medføre skade for EF-erhvervsgrenen.

6. Efter høring af det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der var tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, og offentliggjorde en meddelelse om indledningen af en sådan undersøgelse i Den Europæiske Unions Tidende[4].

3. Undersøgelser vedrørende andre lande

7. I maj 2006 indledte Kommissionen en fornyet undersøgelse[5] af den endelige antidumpingtold, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 901/2001[6] på importen af urinstof med oprindelse i Rusland, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 og 3. Denne fornyede undersøgelse førte til, at Rådet ved forordning (EF) nr. 907/2007[7] ophævede antidumpingtolden på importen af urinstof med oprindelse i Rusland. Det konkluderedes, at der ikke fortsat blev forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at der ikke var nogen sandsynlighed for, at den blev forvoldt fornyet skade, hvis foranstaltningerne bortfaldt.

4. Den nuværende undersøgelse

4.1. Undersøgelsesperiode

8. Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2005 til 30. september 2006 ("fornyet undersøgelsesperiode" ("FUP")). Undersøgelsen af de tendenser, der var relevante for en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 2002 til udløbet af FUP ("den betragtede periode").

4.2. Parter berørt af undersøgelsen

9. Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, EF-producenterne, de eksporterende producenter i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine ("de pågældende eksportører"), importørerne, forhandlerne, brugerne og deres sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt de eksporterende landes regeringsrepræsentanter om indledningen af den fornyede undersøgelse.

10. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle disse parter og til dem, der gav sig til kende inden for fristen i indledningsmeddelelsen.

11. Kommissionen gav også de direkte berørte parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

12. Alle berørte parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

13. I betragtning af det tilsyneladende store antal EF-producenter, importører i Fællesskabet og eksporterende producenter i Ukraine forekom det relevant at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og indberette de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, til Kommissionen.

14. Med hensyn til importører i Fællesskabet var samarbejdsniveauet meget lavt, eftersom kun en importør gav udtryk for, at virksomheden var rede til at samarbejde. Følgelig blev det besluttet, at der ikke var behov for stikprøveudtagning blandt importørerne.

15. Tolv EF-producenter besvarede stikprøveskemaet korrekt og indvilgede formelt i at samarbejde yderligere i forbindelse med undersøgelsen. Fire ud af disse tolv virksomheder blev udtaget til stikprøven, da det konstateredes, at de var repræsentative for EF-erhvervsgrenen med hensyn til produktions- og salgsmængde af urinstof i Fællesskabet. De fire EF-producenter, som indgik i stikprøven, tegnede sig for ca. 60 % af den samlede produktion i EF-erhvervsgrenen i FUP, mens ovennævnte tolv EF-producenter tegnede sig for ca. 80 % af produktionen i Fællesskabet. Denne stikprøve udgjorde den største repræsentative produktions- og salgsmængde af urinstof i Fællesskabet, som med rimelighed kunne undersøges inden for den fastsatte frist.

16. Fire eksporterende producenter i Ukraine besvarede stikprøveskemaet korrekt inden for den fastsatte frist og indvilgede formelt i at samarbejde yderligere i forbindelse med undersøgelsen. Disse fire eksporterende producenter tegnede sig for næsten 100 % af den samlede eksport fra Ukraine til Fællesskabet i FUP. På grund af det lave antal samarbejdende virksomheder i Ukraine blev det besluttet ikke at anvende stikprøver, og alle virksomheder blev anmodet om at indsende et spørgeskema.

17. Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaerne fra fire EF-producenter, en importør, to brugere, fire eksporterende producenter i Ukraine og en i henholdsvis Belarus, Kroatien og Libyen. Desuden indsendte en række importører og brugere og deres sammenslutninger kommentarer uden at besvare spørgeskemaet.

18. Kommissionen indhentede og undersøgte alle de oplysninger, den anså for nødvendige for at afgøre, hvorvidt der var sandsynlighed for fortsat dumping og skade, og for at fastlægge Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

a) EF-producenter i stikprøven:

- Fertiberia S.A., Madrid, Spanien

- SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Tyskland

- Yara Group (Yara Spa Ferrara, Italien, og Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Nederlandene)

- Zaklady Azotowe Pulawy S.A., Pulawy, Polen

b) Eksporterende producenter:

- Ukraine:

- Joint Stock Company Concern Stirol, Gorlovka

- Close Joint Stock Company Severodonetsk, Severodonetsk

- Joint Stock Company Dnipro Azot, Dneprodzerzhinsk

- Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Cherkassy

- Kroatien:

- Petrokemija D.D., Kutina

c) EF-importører:

- Dynea Austria GmbH , Krems, Østrig

d) Brugere i Fællesskabet:

- Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Cremona, Italien

- Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madrid, Spanien.

B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1. Den pågældende vare

19. Den pågældende vare er den samme som fastslået i den oprindelige undersøgelse, dvs. urinstof, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 3102 10 10 og 3102 10 90 ("den pågældende vare"), med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine.

20. Urinstof fremstilles hovedsageligt af ammoniak, der igen fremstilles af naturgas. Varen kan have flydende eller fast form. Urinstof i fast form kan benyttes til landbrugsmæssige og industrielle formål. Urinstof af landbrugskvalitet kan benyttes enten som gødningsstof, der spredes på jorden, eller som tilsætningsstof i dyrefoder. Urinstof af industriel kvalitet er et råmateriale til fremstilling af visse former for lim og plastik. Urinstof i flydende form kan benyttes både som gødningsstof og til industrielle formål. Selv om urinstof findes i de forskellige former, der er nævnt ovenfor, er de kemiske egenskaber grundlæggende de samme og kan i forbindelse med denne procedure anses for at være én og samme vare.

2. Samme vare

21. Denne fornyede undersøgelse har som fastslået i den oprindelige undersøgelse bekræftet, at de varer, som blev fremstillet og eksporteret af de eksporterende producenter i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine, de varer, som blev fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i disse lande, samt de varer, som blev fremstillet og solgt af EF-producenterne på fællesskabsmarkedet, alle har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og i alt væsentligt samme anvendelsesformål. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

22. I betragtning af de konklusioner, man nåede frem til, for så vidt angår sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, videreudvikles kun hovedargumenterne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping nedenfor.

1. Dumpingimport i den fornyede undersøgelsesperiode

1.1 Generelle principper

23. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der fandt dumping sted i FUP, og i bekræftende fald, om foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville føre til fortsat dumping.

24. I forbindelse med de tre eksporterende lande, som har markedsøkonomisk status, nemlig Kroatien, Libyen og Ukraine, blev den normale værdi fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1, 2 og 3. For Belarus' vedkommende blev den normale værdi blev fastlagt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.

1.2 Kroatien

25. Dumpingmargenen for den eneste eksporterende producent i Kroatien blev fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5, 11 og 12.

26. Kroatien eksporterede over 200 000 ton urinstof til Fællesskabet i FUP, svarende til 2,3 % af fællesskabsmarkedet. Den eneste kendte og samarbejdende eksporterende producent eksporterede stadig til dumpingpriser til Fællesskabet, for så vidt FUP angår. Der konstateredes en dumpingmargin på over 20 %.

27. Der var alvorlig tvivl om, hvorvidt omkostningerne til gas, som er den altdominerende faktor i produktionen af urinstof, i rimeligt omfang var afspejlet i den eksporterende producents regnskab. Det blev faktisk konstateret, at gassen blev leveret på særlige vilkår, hvilket skyldes, at den kroatiske stat har aktiemajoriteten i både den eksporterende producents virksomhed og gasleverandørens, og at gaspriserne var unormalt lave. Da der ikke var tale om normale gaspriser på det kroatiske hjemmemarked, var det nødvendigt at fastsætte gaspriserne ud fra ethvert andet rimeligt grundlag, herunder oplysninger fra andre repræsentative markeder, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 5. Da størstedelen af den gas, der anvendes til fremstilling af den pågældende vare, er af Russisk oprindelse, kunne den justerede pris baseres på gennemsnitsprisen for russisk gas, når den blev solgt til eksport ved den tysk/tjekkiske grænse (Waidhaus) efter fradrag af transportomkostninger, eftersom Waidhaus er midtpunktet for det russiske salg af gas til EU. Dette ville øge dumpingmargenen væsentligt. I betragtning af, at dumping finder sted selv uden denne justering, og af nedenstående konklusioner vedrørende sandsynligheden for fornyet skade, blev sagen ikke forfulgt yderligere.

1.3 Belarus, Libyen og Ukraine

28. Som det fremgår af betragtning 29, 38 og 45 nedenfor, var de mængder, der blev eksporteret fra de tre andre pågældende eksporterende lande, så små, at de pågældende eksportpriser ikke isoleret set ville være tilstrækkeligt pålidelige til at kunne fastslå et resultat vedrørende fortsat dumping.

2. Sandsynligheden for fornyet dumping

2.1 Belarus

29. Da Belarus ikke betragtes som et land med markedsøkonomi, blev den normale værdi fastsat på grundlag af oplysninger fra en producent i et tredjeland med markedsøkonomi. I indledningsmeddelelsen blev det påtænkt at vælge USA som relevant referenceland, da det allerede blev anvendt i den oprindelige undersøgelse. Ingen berørte parter fremsatte bemærkninger i den forbindelse. Den producent fra USA, der allerede samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, indsendte en besvarelse af spørgeskemaet, som blev benyttet til at fastsætte den normale værdi.

30. Den eneste kendte producent fra Belarus indsendte en besvarelse af spørgeskemaet. Belarus eksporterede i alt omkring 25 000 ton urinstof, hvilket svarer til en fællesskabsmarkedsandel på 0,3 %. I betragtning af den lave markedsandel koncentrerer analysen vedrørende Belarus sig om sandsynligheden for fornyet dumping.

31. Belarus' eksportadfærd over for alle tredjelande blev analyseret. Eksport til alle egne af verden skete til priser, som lå væsentligt under den normale værdi, som man fandt på referencemarkedet, hvilket viste, at der var tale om dumpingpriser til andre eksportmarkeder.

32. Endvidere blev det undersøgt, om Belarus' eksportpriser, hvis de blev fastsat på niveauer svarende til de nuværende prisniveauer i Fællesskabet, ville være dumpingpriser. For et råmateriale som urinstof ville det nemlig være usandsynligt at sælge til priser over de nuværende markedspriser. Resultatet af denne analyse førte også til betydelige dumpingmargener.

33. Samtidig konstateredes det, at eksportpriser på eksport til andre eksportmarkeder var en smule højere end priserne til Det Europæiske Fællesskab. Derfor er det tvivlsomt, om Fællesskabet prismæssigt ville være et mere attraktivt marked end markeder i andre tredjelande.

34. I lyset af ovenstående kendsgerninger og betragtninger tyder det på, at fornyet dumping sandsynligvis vil finde sted, hvis foranstaltningerne bortfalder.

2.2 Kroatien

35. Det blev fastslået i betragtning 25, at der finder dumpingeksport sted til Fællesskabet. Kroatiens eksportadfærd over for alle tredjelande blev også analyseret. Eksport til alle egne af verden skete til priser, som lå under den normale værdi, hvilket viste, at der fandt dumping sted selv uden ovennævnte justering.

36. Endvidere blev det undersøgt, om Kroatiens eksportpriser, hvis de blev fastsat på niveauer svarende til de nuværende prisniveauer i Fællesskabet, ville være dumpingpriser. For et råmateriale som urinstof ville det nemlig være usandsynligt at sælge til priser over de nuværende markedspriser. Resultatet af denne analyse førte også til betydelige dumpingmargener.

37. Samtidig konstateredes det, at eksportpriser på eksport til andre eksportmarkeder var en smule højere end priserne til Det Europæiske Fællesskab. Derfor er det tvivlsomt, om Fællesskabet prismæssigt ville være et mere attraktivt marked end markeder i andre tredjelande.

38. Det tyder derfor på, at fornyet dumping sandsynligvis vil finde sted, hvis foranstaltningerne bortfalder.

2.3 Libyen

39. Den eneste kendte eksporterende producent indsendte en ufuldstændig besvarelse af spørgeskemaet. Eftersom landet undlod at indsende en række af de manglende oplysninger, måtte grundforordningens artikel 18 finde anvendelse. De tilgængelige oplysninger viste, at Libyen eksporterede i alt omkring 70 000 ton urinstof til Fællesskabet i FUP, hvilket svarer til en fællesskabsmarkedsandel på 0,8 %. I betragtning af denne lave markedsandel koncentrerer analysen vedrørende Libyen sig om sandsynligheden for fornyet dumping. Analysen af dumping og sandsynligheden for fornyet dumping skete på grundlag af de tilgængelige oplysninger.

40. Da der ikke findes noget repræsentativt hjemmemarkedssalg på det libyske marked, blev den normale værdi fastsat på grundlag af produktionsomkostningen i oprindelseslandet plus et rimeligt beløb til salgs-, administrations- og andre generalomkostninger og til fortjeneste, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3. En fortjenstmargen på 8 % blev i dette tilfælde fundet rimelig.

41. En analyse af det spørgeskema, som den samarbejdende virksomhed i Libyen indsendte, viste, at dens hovedaktivitet bestod i at eksportere til andre tredjelandsmarkeder. I FUP blev der eksporteret omkring 570 000 ton til tredjelandsmarkeder, svarende til over otte gange den samlede eksport til fællesskabsmarkedet. En sammenligning af eksportpriserne på denne eksport med den normale værdi, der blev fastsat som beskrevet ovenfor, viste, at der var tale om et betydeligt dumpingniveau.

42. Der var alvorlig tvivl om, hvorvidt omkostningerne til gas, som er den altdominerende faktor i produktionen af urinstof, i rimeligt omfang var afspejlet i den eksporterende producents regnskab. På grundlag af de tilgængelige oplysninger konstateres det, at gassen blev leveret på særlige vilkår, hvilket skyldes, at den libyske stat har aktiemajoriteten i både den eksporterende producents virksomhed og gasleverandørens, og at gaspriserne var unormalt lave. En justering ville øge dumpingmargenen væsentligt. I betragtning af, at dumping finder sted selv uden denne justering, og af nedenstående konklusioner vedrørende sandsynligheden for fornyet skade, blev det ikke fundet nødvendigt at anvende en sådan justering, skønt det var berettiget.

43. Endvidere blev det undersøgt, om Libyens eksportpriser, hvis de blev fastsat på niveauer svarende til de nuværende prisniveauer i Fællesskabet, ville være dumpingpriser. For et råmateriale som urinstof ville det nemlig være usandsynligt at sælge til priser over de nuværende markedspriser. Resultatet af denne analyse førte også til betydelige dumpingmargener.

44. Samtidig konstateredes det, at eksportpriser på eksport til andre eksportmarkeder var en smule højere end priserne til Det Europæiske Fællesskab. Derfor er det tvivlsomt, om Fællesskabet prismæssigt ville være et mere attraktivt marked end markeder i andre tredjelande.

45. I lyset af ovenstående tyder det på, at fornyet dumping sandsynligvis vil finde sted, hvis foranstaltningerne bortfalder.

2.4 Ukraine

46. Fire producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Kun to af dem havde eksportsalg til Fællesskabet i FUP. Ukraine eksporterede i alt kun omkring 20 000 ton urinstof, hvilket svarer til en fællesskabsmarkedsandel på 0,2 %. I betragtning af denne lave markedsandel koncentrerer analysen vedrørende Ukraine sig om sandsynligheden for fornyet dumping.

47. For så vidt angår omkostninger til gas, konstateredes det, at Ukraine importerer hovedparten af den gas, der anvendes til fremstilling af urinstof, fra Rusland. I den forbindelse tyder alle tilgængelige oplysninger på, at Ukraine importerer naturgas fra Rusland til priser, der ligger langt under markedspriserne på uregulerede markeder for naturgas. Undersøgelsen afslørede, at prisen på naturgas fra Rusland, når den blev eksporteret til Det Europæiske Fællesskab, var næsten dobbelt så høj som hjemmemarkedsprisen på gas i Ukraine. Som fastlagt i grundforordningens artikel 2, stk. 5, blev de udgifter til gas, som blev afholdt af ansøgeren, derfor justeret ud fra oplysningerne fra andre repræsentative markeder. Den justerede pris var baseret på gennemsnitsprisen for russisk gas, når den blev solgt til eksport ved den tysk/tjekkiske grænse (Waidhaus) efter fradrag af transportomkostninger. Waidhaus, der er midtpunktet for det russiske salg af gas til EU, som er både det største marked for russisk gas, og hvis priser i rimeligt omfang afspejler omkostningerne, kan anses for at være et repræsentativt marked, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5.

48. Justeringen førte til hjemmemarkedspriser, der lå under kostprisen for tre af de involverede virksomheder, og derfor blev produktionsomkostningen samt en rimelig fortjenstmargen på 8 % anvendt som normal værdi. For den fjerde virksomheds vedkommende blev der anvendt behørigt justerede hjemmemarkedspriser til dette formål.

49. De ukrainske eksporterende producenters eksportadfærd over for alle tredjelande blev derefter analyseret. Eksport til alle egne af verden skete til priser, som konsekvent lå betydeligt under den fastsatte normale værdi.

50. Endvidere blev det undersøgt, om Ukraines eksportpriser, hvis de blev fastsat på niveauer svarende til de nuværende prisniveauer i Fællesskabet, ville være dumpingpriser. For et råmateriale som urinstof ville det nemlig være usandsynligt at sælge til priser over de nuværende markedspriser. Resultatet af denne analyse førte også til betydelige dumpingmargener. Samtidig konstateredes det, at eksportpriser på eksport til andre eksportmarkeder var på et niveau, som var sammenligneligt med priserne til Det Europæiske Fællesskab. Derfor er det tvivlsomt, om Fællesskabet prismæssigt ville være et mere attraktivt marked end markeder i andre tredjelande. I lyset af ovenstående kendsgerninger og betragtninger tyder det på, at fornyet dumping sandsynligvis vil finde sted, hvis foranstaltningerne bortfalder.

3. Udviklingen i importen, hvis foranstaltningerne ophæves

3.1 Belarus

51. Ifølge de tilgængelige oplysninger havde Belarus højst en uudnyttet kapacitet på ca. 150 000 ton i FUP. Endvidere tegnede eksport til andre tredjelande sig for ca. 225 000 ton.

52. Det kan ikke udelukkes, at en del af den uudnyttede kapacitet vil blive ledt til Fællesskabet, når foranstaltningerne er ophævet. Den eneste eksportør i Belarus har veludviklede distributionskanaler i Fællesskabet, og fællesskabsmarkedets størrelse er normalt attraktivt især for lande, der ligger geografisk tæt på.

53. Det kan imidlertid ikke udelukkes, at en del af disse mængder også vil blive eksporteret til andre tredjelande, eftersom de sandsynlige ab fabrik-priser i de egne svarer til (eller er højere end) dem, som kunne opnås ved eksport til Fællesskabet. Endvidere kan det ikke udelukkes, at urinstofforbruget vil vokse i andre egne af verden i betragtning af de nuværende tendenser til større landbrugsproduktion. Alt i alt forventes eksporten ikke at nå op på mængder svarende til hele den uudnyttede kapacitet, hvis foranstaltningerne udløber, men den ville sandsynligvis nå op over ubetydelighedsgrænsen.

54. For så vidt angår en mulig omdirigering af eksport fra tredjelande til Fællesskabet, finder lignende argumenter anvendelse, hvilket gør det usandsynligt, at væsentligt øgede mængder ville blive eksporteret til fællesskabsmarkedet i en overskuelig fremtid, hvis foranstaltningerne udløb.

3.2 Kroatien

55. Ifølge de tilgængelige oplysninger havde Kroatien højst en uudnyttet kapacitet på ca. 120 000 ton i FUP. Endvidere tegnede eksport til andre tredjelande sig for ca. 60 000 ton. Det kan ikke udelukkes, at en del af den uudnyttede kapacitet ledes til Fællesskabet, når foranstaltningerne ophæves. Den eneste eksportør i Kroatien har veludviklede distributionskanaler i Fællesskabet, og fællesskabsmarkedets størrelse er normalt attraktivt især for lande, der ligger geografisk tæt på.

56. Antidumpingforanstaltninger har imidlertid ikke afholdt Kroatien fra at eksportere betydelige mængder til Fællesskabet. Der er intet, der tyder på, at de ville have været en hindring for eksport af yderligere mængder til Fællesskabet. Eftersom det ikke har været tilfældet, er det ikke sandsynligt, at der ville ske en betydelig forøgelse af eksporten til Fællesskabet, hvis denne kapacitet blev udnyttet. Endvidere kan det ikke udelukkes, at en del af disse mængder også kunne blive eksporteret til andre tredjelande, eftersom de sandsynlige ab fabrik-priser i de egne svarer til (eller er en smule højere end) dem, som kunne opnås ved eksport til Fællesskabet.

57. Endvidere kan det ikke udelukkes, at urinstofforbruget vil vokse i andre egne af verden i betragtning af de nuværende tendenser til større landbrugsproduktion. Alt i alt forventes det ikke, at en væsentlig del af den uudnyttede kapacitet i Kroatien ville blive anvendt til yderligere eksport til Fællesskabet, men i betragtning af de nuværende eksportniveauer, forventes eksportmængden til Fællesskabet at forblive over ubetydelighedsgrænsen.

58. For så vidt angår en mulig omdirigering af eksport fra tredjelande til Fællesskabet, finder lignende argumenter anvendelse, hvilket gør det usandsynligt, at væsentligt øgede mængder ville blive eksporteret til fællesskabsmarkedet i en overskuelig fremtid, hvis foranstaltningerne udløb.

3.3 Libyen

59. Ifølge de tilgængelige oplysninger havde Libyen højst en uudnyttet kapacitet på ca. 140 000 ton i FUP. Endvidere tegnede eksport til andre tredjelande sig for ca. 570 000 ton. Det kan ikke udelukkes, at en del af den uudnyttede kapacitet ledes til Fællesskabet, når foranstaltningerne ophæves. Den eneste eksportør i Libyen har veludviklede distributionskanaler i Fællesskabet, og fællesskabsmarkedets størrelse er normalt attraktiv, især for lande, der ligger geografisk tæt på.

60. Det kan imidlertid ikke udelukkes, at en del af disse mængder også vil blive eksporteret til andre tredjelande, eftersom de sandsynlige ab fabrik-priser i de egne svarer til (eller er højere end) dem, som kunne opnås ved eksport til Fællesskabet. Endvidere kan det ikke udelukkes, at urinstofforbruget vil vokse i andre egne af verden i betragtning af de nuværende tendenser til større landbrugsproduktion. Alt i alt forventes eksporten ikke at nå op på mængder svarende til hele den uudnyttede kapacitet, hvis foranstaltningerne udløber, men den ville sandsynligvis nå op over ubetydelighedsgrænsen.

61. For så vidt angår en mulig omdirigering af eksport fra tredjelande til Fællesskabet, finder lignende argumenter anvendelse, hvilket gør det usandsynligt, at væsentligt øgede mængder ville blive eksporteret til fællesskabsmarkedet i en overskuelig fremtid, hvis foranstaltningerne udløb.

3.4 Ukraine

62. Ifølge de tilgængelige oplysninger havde Ukraine højst en uudnyttet kapacitet på ca. 375 000 ton i FUP. Endvidere tegnede eksport til andre tredjelande sig for ca. 3 500 000 ton. Det kan ikke udelukkes, at en del af den uudnyttede kapacitet vil blive ledt til Fællesskabet, når foranstaltningerne er ophævet. De ukrainske eksportører har veludviklede distributionskanaler i Fællesskabet, og fællesskabsmarkedets størrelse er normalt attraktiv, især for lande, der ligger geografisk tæt på. Det kan imidlertid ikke udelukkes, at en del af disse mængder også vil blive eksporteret til andre tredjelande, eftersom de sandsynlige ab fabrik-priser i de egne svarer til dem, som kunne opnås ved eksport til Fællesskabet. Endvidere kan det ikke udelukkes, at urinstofforbruget vil vokse i andre egne af verden i betragtning af de nuværende tendenser til større landbrugsproduktion. Alt i alt forventes eksporten ikke at nå op på mængder svarende til hele den uudnyttede kapacitet, hvis foranstaltningerne udløber, men den ville sandsynligvis nå op over ubetydelighedsgrænsen.

63. For så vidt angår en mulig omdirigering af eksporten fra tredjelande til Fællesskabet, har ansøgeren fremført det argument, at den forventede øgede kapacitet i andre egne (navnlig i Mellemøsten) ville erstatte Ukraines eksport, især i Asien, men også i Afrika og Latinamerika, med en mængde på over 3 000 000 ton, som så ville blive omdirigeret til Fællesskabet. Ud fra de tilgængelige oplysninger er det imidlertid ikke muligt at konkludere, at en sådan omdirigering ville finde sted, fordi øget globalt forbrug meget vel kunne absorbere disse øgede mængder, hvis de kom på markedet. Endvidere er det ikke udelukket, at kapacitetsforøgelser ville finde sted over en længere tidsperiode, end ansøgeren anførte. Alt i alt er det ikke muligt at bekræfte, at betydeligt øgede mængder sandsynligvis ville blive omdirigeret til fællesskabsmarkedet i en overskuelig fremtid, hvis foranstaltningerne udløb.

4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping

64. Ud fra ovenstående analyse konkluderes det, at fortsat dumping af betydelige mængder af urinstof sandsynligvis ikke ville finde sted i Kroatiens tilfælde, ej heller ville fornyet dumping finde sted i de andre tre berørte landes tilfælde, hvis foranstaltningerne blev ophævet.

D. DEFINITION AF ERHVERVSGREN I FÆLLESSKABET

1. Definition af EF-produktion

65. I Fællesskabet fremstilles samme vare af 16 producenter, hvis produktion anses for at udgøre den samlede produktion i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Otte af dem blev EF-producenter efter udvidelsen af Den Europæiske Union ("EU") i maj 2004.

66. Ud af de seksten EF-producenter indvilgede tolv i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, og tre indsendte de oplysninger, der blev anmodet om med henblik på stikprøveudtagningen, men tilbød ikke yderligere samarbejde. Ingen EF-producent modsatte sig anmodningen om en fornyet undersøgelse.

67. Følgelig indvilgede følgende tolv producenter i at samarbejde:

68. Achema AB (Litauen)

69. Adubos de Portugal (Portugal)

70. AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Østrig)

71. Duslo AS (Slovakiet)

72. Fertiberia S.A. (Spanien)

73. AS Nitrofert (Estland)

74. Nitrogénmüvek Zrt (Ungarn)

75. SKW Stickstoffwerke Piesteritz (Tyskland)

76. Yara Group (koncern bestående af Yara France SA (Frankrig), Yara Italia Spa (Italien), Yara Brunsbuttel GmbH (Tyskland) og Yara Sluiskil BV (Nederlandene)

77. Zaklady Azotowe Pulawy (Polen)

78. ZAK SA (Polen)

79. BASF GmbH (Tyskland).

80. Eftersom disse tolv EF-producenter tegnede sig for ca. 80 % af den samlede fællesskabsproduktion i FUP, blev det fastslået, at de tegner sig for en betydelig del af den samlede EF-produktion af samme vare. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet ("EF-erhvervsgrenen"), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De fire EF-producenter, der ikke samarbejdede, vil blive omtalt som "de øvrige EF-producenter".

81. Som anført ovenfor blev fire virksomheder udtaget til en stikprøve. Alle de udvalgte EF-producenter samarbejdede og besvarede spørgeskemaerne inden for de fastsatte frister. Desuden fremlagde de resterende otte samarbejdende producenter visse generelle oplysninger til analysen af spørgsmålet om skade.

E. SITUATIONEN PÅ FÆLLESSKABSMARKEDET

1. Forbruget på EF-markedet

82. Det sandsynlige forbrug i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-erhvervsgrenens salg på fællesskabsmarkedet, de øvrige EF-producenters salg på fællesskabsmarkedet og Eurostat-oplysninger om al import til EU. Som følge af udvidelsen af Den Europæiske Union i 2004 og af hensyn til analysens klarhed og sammenhæng blev forbruget fastsat ud fra markedet for EU-25 i den betragtede periode. Da denne undersøgelse blev iværksat inden den yderligere udvidelse af Den Europæiske Union med Bulgarien og Rumænien, er analysen begrænset til situationen for EU-25.

83. Mellem 2002 og 2003 voksede fællesskabsforbruget med 3 % og forblev stabilt indtil FUP.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | FUP |

Samlet EF-forbrug (ton) | 8 650 000 | 8 945 000 | 8 955 000 | 8 875 000 | 8 950 000 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 103 | 104 | 103 | 103 |

2. Import fra de pågældende lande

2.1. Importens mængde, markedsandel og priser

84. For Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine var udviklingen i importens mængde, markedsandele og gennemsnitspriser som anført nedenfor. Oplysningerne er baseret på Eurostats statistikker.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | FUP |

Belarus - Importmængde (ton) | 134 931 | 167 981 | 62 546 | 62 044 | 25 193 |

Markedsandel | 1,6 % | 1,9 % | 0,7 % | 0,7 % | 0,3 % |

Importpriser (EUR/ton) | 107,5 | 126,6 | 148,5 | 165,7 | 190,5 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 118 | 138 | 154 | 177 |

Ukraine - Importmængde (ton) | 44 945 | 36 304 | 77 270 | 84 338 | 52 553 |

Markedsandel | 0,5 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,9 % | 0,5 % |

Importpriser (EUR/ton) | 117,4 | 134,5 | 139,6 | 192,7 | 194,0 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 115 | 119 | 164 | 165 |

Kroatien - Importmængde (ton) | 126 400 | 179 325 | 205 921 | 187 765 | 208 050 |

Markedsandel | 1,5 % | 2,0 % | 2,3 % | 2,1 % | 2,3 % |

Importpriser (EUR/ton) | 125,1 | 135,0 | 145,0 | 171,7 | 185,0 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 108 | 116 | 137 | 148 |

Libyen - Importmængde (ton) | 142 644 | 227 793 | 153 390 | 124 515 | 73 361 |

Markedsandel | 1,6 % | 2,5 % | 1,7 % | 1,4 % | 0,8 % |

Importpriser (EUR/ton) | 114,1 | 134,9 | 147,2 | 193,8 | 201,6 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 118 | 129 | 170 | 177 |

85. For så vidt angår Belarus , voksede importmængden en smule mellem 2002 og 2003 for derefter at dale støt i løbet af den betragtede periode (-81 % for perioden som helhed). Ligeledes voksede landets markedsandel en smule mellem 2002 og 2003 for derefter støt at dale og ende på 0,3 % i FUP. Importmængden var ubetydelig fra 2004 og fremefter. Der var en positiv udvikling i priserne, idet de steg fra 107 til 190 EUR pr. ton i den betragtede periode.

86. For så vidt angår Ukraine , lå importniveauet konstant under ubetydelighedsgrænsen, mens importpriserne voksede med 65 % mellem 2002 og FUP.

87. Importen fra Kroatien var relativt stabil i hele perioden og havde en markedsandel på 2 % af fællesskabsmarkedet, mens importpriserne voksede med 48 %.

88. Importen fra Libyen voksede i 2003, men dalede derefter støt indtil udgangen af FUP. I hele perioden dalede den med 49 %, og dens markedsandel gik fra 1,6 % i 2002 til 0,8 % i FUP. Som det var tilfældet med de andre berørte lande, voksede importpriserne på varer fra Libyen - med 77 % mellem 2002 og FUP.

89. De fire landes prisudvikling er forholdsmæssigt større end eller sammenlignelig med stigningen i EF-erhvervsgrenens salgspris.

90. Med henblik på beregning af prisunderbuddet i FUP for Kroatien blev EF-erhvervsgrenens priser ab fabrik til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med cif-importpriserne, Fællesskabets grænse, for den eneste samarbejdende eksporterende producent i Kroatien, behørigt justeret for at afspejle hjemtagelsesprisen. Sammenligningen viste, at importen underbød EF-erhvervsgrenens priser med 4,7 %. Disse priser svarede imidlertid til den ikke-skadevoldende pris, der blev fastsat for EF-erhvervsgrenen.

91. I betragtning af, at tre ud af fire berørte landes markedsandele lå under ubetydelighedsgrænsen, såvel enkeltvis som samlet, konkluderedes det, at deres eksport til Fællesskabet ikke forvoldte skade, og at deres underbudsmargener derfor ikke var relevante som en del af undersøgelsen af fortsat skade.

3. Importen fra andre lande

92. Importmængden fra andre tredjelande i den betragtede periode fremgår af tabellen nedenfor. Tendenserne med hensyn til mængder og pris er også baseret på oplysninger fra Eurostat.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | FUP |

Importmængde fra Rusland (ton) | 1 360 025 | 1 429 543 | 1 783 742 | 1 404 863 | 1 488 367 |

Markedsandel | 15,7 % | 16,0 % | 19,9 % | 15,8 % | 16,6 % |

Priser på import fra Rusland (EUR/ton) | 119 | 133 | 154 | 180 | 196 |

Importmængde fra Egypten (ton) | 579 830 | 629 801 | 422 892 | 385 855 | 624 718 |

Markedsandel | 6,7 % | 7,0 % | 4,7 % | 4,3 % | 7,0 % |

Priser på import fra Egypten (EUR/ton) | 149 | 163 | 178 | 220 | 222 |

Importmængde fra Rumænien (ton) | 260 298 | 398 606 | 235 417 | 309 195 | 248 377 |

Markedsandel | 3,0 % | 4,5 % | 2,6 % | 3,5 % | 2,8 % |

Priser på import fra Rumænien (EUR/ton) | 123 | 142 | 175 | 197 | 210 |

Importmængder fra alle andre lande (ton) | 373 732 | 291 620 | 254 311 | 336 110 | 326 579 |

Markedsandel | 4,3 % | 3,3 % | 2,8 % | 3,8 % | 3,6 % |

Priser på import fra alle andre lande (EUR/ton) | 141 | 170 | 194 | 221 | 224 |

Markedsandel for alle tredjelande | 29,7 % | 30,8 % | 30,0 % | 27,4 % | 30,0 % |

93. Det bør bemærkes, at den samlede import fra tredjelande voksede med 4,4 % i hele perioden. Dette resultat skyldes især den voksende import fra Rusland (+9,4 %), som er langt den største eksportør. Det bør også bemærkes, at import fra Rusland var underlagt foranstaltninger i form af en mindsteimportpris i hele perioden, som blev ophævet ved Rådets forordning (EF) nr. 907/2007[8], jf. betragtning 6 ovenfor. Mellem 2002 og FUP voksede importen fra Egypten med 7,7 %, mens importen fra andre tredjelande dalede i samme omfang, og Rumænien tegnede sig for over 40 % af denne import. For så vidt angår eksportpriserne, eksporterede alle ovennævnte lande til Fællesskabet til priser, som ikke underbyder EF-erhvervsgrenens priser i FUP og/eller ligger over EF-erhvervsgrenens ikke-skadevoldende pris.

4. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation

94. I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation.

4.1. Indledende bemærkninger

95. De fleste samarbejdende producenter fra EF-erhvervsgrenen anvender samme vare i blandede eller syntetiske gødningsstoffer, der afsættes som nitrogenholdige gødningsstoffer, der ud over nitrogen indeholder andre stoffer, som f.eks. vandopløseligt phosphor og/eller vandopløselig kalium.

96. Sådanne interne overførsler af urinstofproduktion kommer ikke ud på det åbne marked og konkurrerer ikke med importen af den pågældende vare. Undersøgelsen viste, at denne interne anvendelse tegner sig for en stabil andel på omkring 20 % af EF-erhvervsgrenens samlede produktion. Derfor anses den ikke for væsentligt at kunne påvirke EF-erhvervsgrenens skadessituation.

97. I tilfælde, hvor der anvendes stikprøver, foretages der i overensstemmelse med fast praksis en analyse af visse skadesindikatorer (produktion, produktionskapacitet, lagerbeholdninger, salg, markedsandel, vækst og beskæftigelse) for EF-erhvervsgrenen som helhed, mens de skadesindikatorer, som vedrører hver enkelt virksomheds resultater, dvs. priser, produktionsomkostninger, rentabilitet, lønninger, investeringer, investeringsafkast, likviditet og evne til at rejse kapital, undersøges på grundlag af oplysninger indhentet hos EF-producenter, der indgår i stikprøven.

4.2. Oplysninger vedrørende EF-erhvervsgrenen som helhed

a) Produktion

98. EF-erhvervsgrenens produktion, inkl. til eget brug, forblev stort set stabil mellem 2002 og FUP, idet den voksede med 5 % i 2003 og faldt med samme procentsats i 2004. I 2005 og i løbet af FUP blev der registreret en lille stigning på henholdsvis 2 % og 1 %, hvorved niveauet nåede op på 4,45 mio. ton.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | FUP |

EF-erhvervsgrenens produktion (ton) | 4 300 000 | 4 500 000 | 4 300 000 | 4 400 000 | 4 450 000 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 105 | 100 | 102 | 103 |

EF-erhvervsgrenens produktion til eget forbrug | 800 000 | 800 000 | 800 000 | 900 000 | 900 000 |

I % af den samlede produktion | 19,3 % | 18,5 % | 19,5 % | 20,6 % | 20,2 % |

Kilde: Klagende parter, besvarelser af spørgeskemaer og bekræftede besvarelser af spørgeskemaer

b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad

99. Produktionskapaciteten voksede lidt (5 %) mellem 2002 og FUP. På baggrund af den stabile produktionsmængde faldt kapacitetsudnyttelsen lidt som følge heraf fra 84 % i 2002 til 81 % i FUP. Kapacitetsudnyttelsen for denne type produktion og denne erhvervsgren kan imidlertid påvirkes af produktionen af andre varer, som kan fremstilles på det samme produktionsudstyr, hvorfor den er mindre relevant som skadesindikator.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | FUP |

EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet (ton) | 5 100 000 | 5 200 000 | 5 200 000 | 5 400 000 | 5 360 000 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 101 | 101 | 106 | 105 |

EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse | 84 % | 88 % | 84 % | 81 % | 81 % |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 104 | 100 | 96 | 96 |

c) Lagerbeholdninger

100. EF-erhvervsgrenens slutlagre var forholdsvis stabile mellem 2002 og 2004, hvorefter de voksede drastisk (med 24 % i 2005 og med yderligere 13 % ved udgangen af FUP). Da urinstof til intern brug imidlertid lagres sammen med de varer, som sælges på det frie marked, betragtes lagerbeholdningerne som en mindre relevant skadesindikator. Det bør også bemærkes, at slutningen af FUP falder sammen med begyndelsen af det sæsonbestemte udsalg.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | FUP |

EF-erhvervsgrenens slutlagre (ton) | 250 000 | 240 000 | 260 000 | 320 000 | 350 000 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 94 | 103 | 127 | 140 |

d) Salgsmængde

101. EF-erhvervsgrenens salg på fællesskabsmarkedet faldt lidt (med 3 %) mellem 2002 og FUP.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | FUP |

EF-erhvervsgrenens salgsmængde (ton) | 3 150 000 | 3 240 000 | 3 050 000 | 3 000 000 | 3 070 000 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 103 | 97 | 95 | 97 |

e) Markedsandel

102. EF-erhvervsgrenens markedsandel dalede også en smule mellem 2002 og FUP, hvor den gik fra 36,5 % til 34,3 %.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | FUP |

EF-erhvervsgrenens markedsandel | 36,5 % | 36,3 % | 34,1 % | 33,8 % | 34,3 % |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 99 | 93 | 93 | 94 |

f) Vækst

103. EF-erhvervsgrenen mistede en lille del af sin markedsandel på et stabilt marked i løbet af den betragtede periode. Den markedsandel, EF-erhvervsgrenen mistede, blev ikke overtaget af import fra de fire pågældende lande, der mellem 2002 og FUP registrerede et fald i deres markedsandel på fra 5,8 % til 4,4 %.

g) Beskæftigelse

104. Beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen faldt med 6 % mellem 2002 og FUP, mens produktionen voksede en smule, hvilket viser, at EF-erhvervsgrenen fokuserede på fortsat at øge sin produktivitet og konkurrenceevne.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | FUP |

EF-erhvervsgrenens beskæftigelse for den pågældende vare | 1 235 | 1 230 | 1 155 | 1 160 | 1 165 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 100 | 94 | 94 | 94 |

h) Produktivitet

105. Den årlige produktion pr. ansat i EF-erhvervsgrenen voksede med 6 % mellem 2002 og 2003 og forblev konstant indtil FUP, hvilket viser den samlede positive betydning af faldet i antallet af ansatte og stigningen i EF-erhvervsgrenens produktion.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | FUP |

EF-erhvervsgrenens produktivitet (ton pr. ansat) | 3 500 | 3 700 | 3 745 | 3 765 | 3 735 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 106 | 107 | 108 | 107 |

i) Dumpingmargenens omfang

106. I betragtning af, i) at importmængden fra Belarus, Ukraine og Libyen lå under ubetydelighedsgrænsen, ii) at importen fra Kroatien var stabil til priser, der var steget på linje med EU-salgspriserne, og iii) at EF-erhvervsgrenens finansielle situation som helhed var meget positiv, anses indvirkningen på EF-erhvervsgrenen af den faktiske dumpingmargens omfang i FUP ikke for at være betydelig og indikatoren derfor ikke for at være relevant.

j) Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping

107. De indikatorer, der blev undersøgt ovenfor, og som behandles i det følgende, viser en klar forbedring i EF-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation.

4.3. Oplysninger vedrørende EF-producenterne i stikprøven

a) Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne

108. Den gennemsnitlige nettosalgspris hos de producenter i EF-erhvervsgrenen, der indgik i stikprøven, steg betydeligt fra 2004 til FUP og afspejlede således den konsekvente og vedvarende stigning i omkostningerne på råmaterialer og de fremherskende gunstige internationale markedsvilkår for urinstof i samme periode.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | FUP |

Enhedspris på fællesskabsmarkedet (EUR/ton) hos EF-producenter, der indgår i stikprøven | 138 | 149 | 164 | 189 | 207 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 108 | 120 | 138 | 151 |

b) Lønninger

109. Mellem 2002 og FUP steg gennemsnitslønnen pr. ansat med 13 %, som vist i nedenstående tabel. På baggrund af inflationsraten og det overordnede fald i beskæftigelsen betragtes denne lønstigning som moderat.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | FUP |

Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR) hos EF-producenter, der indgår i stikprøven | 44,2 | 47,2 | 47,1 | 48,6 | 49,9 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 107 | 107 | 110 | 113 |

c) Investeringer

110. De fire udtagne producenters årlige investeringer i samme vare udviklede sig positivt i den betragtede periode, dvs. at der var en stigning på 74 %, skønt der var udsving. Disse investeringer vedrørte hovedsageligt modernisering af maskiner og miljøkrav. Dette bekræfter EF-erhvervsgrenens bestræbelser på fortsat at forbedre sin produktivitet og konkurrenceevne. Resultaterne fremgår af udviklingen i produktiviteten, som blev forbedret betydeligt (jf. betragtning 92 ovenfor) i samme periode.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | FUP |

Nettoinvesteringer (000 EUR) hos EF-producenter, der indgår i stikprøven | 20 493 | 11 095 | 31 559 | 40 001 | 35 565 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 54 | 154 | 195 | 174 |

d) Rentabilitet og investeringsafkast

111. Rentabiliteten hos de EF-producenter, der indgår i stikprøven, viser en betydelig forbedring mellem 2002 og 2005, hvor den nåede op på 19 % af omsætningen. En støt voksende gaspris fra 2006 bringer resultatet ned på 10,7 % i FUP. I denne sammenhæng skal det bemærkes, at det i forbindelse med den oprindelige undersøgelse var blevet fastslået, at der kunne opnås en fortjenstmargen på 8 % uden skadevoldende dumping. Afkastet af investeringerne, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i store træk udviklingen i rentabiliteten i hele den betragtede periode.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | FUP |

Rentabiliteten ved EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg) hos EF-producenter, der indgår i stikprøven | 4,6 % | 11,1 % | 18,4 % | 19,3 % | 10,7 % |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 241 | 400 | 419 | 233 |

Investeringsafkast (fortjeneste i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne) hos EF-producenter, der indgik i stikprøven | 10,7 % | 31,0 % | 48,8 % | 51,1 % | 29,4 % |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 290 | 456 | 477 | 275 |

e) Likviditet og evne til at rejse kapital

112. Likviditeten voksede betydeligt mellem 2002 og 2005 og faldt støt i FUP. Denne udvikling stemmer overens med udviklingen i den overordnede rentabilitet i den betragtede periode.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | FUP |

Likviditet (000 EUR) hos EF-producenter, der indgik i stikprøven | 38 534 | 60 289 | 92 671 | 111 722 | 58 912 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 156 | 240 | 290 | 153 |

113. Undersøgelsen afslørede ingen vanskeligheder hos de udvalgte EF-producenter med hensyn til at rejse kapital.

5. Konklusion

114. Mellem 2002 og FUP faldt EF-erhvervsgrenens markedsandel lidt tillige med salgsmængden på fællesskabsmarkedet. EF-erhvervsgrenens situation forbedredes imidlertid som helhed i den betragtede periode.

115. Næsten alle andre skadesindikatorer, med undtagelse af voksende lagerbeholdninger, udviklede sig positivt: EF-erhvervsgrenens produktionsmængde voksede, enhedssalgspriserne steg, og rentabiliteten lå efter 2002 væsentligt over niveauet for den målfortjeneste, der blev fastsat i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.

116. Investeringsafkastet og likviditeten udviklede sig også positivt. Lønudviklingen var moderat, og EF-erhvervsgrenen fortsatte med at investere. Produktiviteten steg også betydeligt og afspejler den positive udvikling i produktionen og EF-erhvervsgrenens indsats for at forbedre den ved hjælp af investeringer.

117. Ansøgeren fremførte, at kravene om rentabilitet på lang sigt målt som fortjeneste ved salg bør ligge på 25 % efter skat for urinstofindustrien. Det vil betyde en fortjeneste på ca. 36 % af omsætningen før skat. Ansøgeren fremførte, at dette er berettiget som følge af omkostningerne ved at etablere et nyt ammonium/urinstofanlæg, som ville kræve et investeringsafkast på 11 % (angiveligt svarende til en fortjeneste af omsætningen på 36 % før skat). I den forbindelse bemærkes det, at ansøgeren aldrig har krævet en så høj fortjeneste som målsætning i forbindelse med denne procedure, og i den oprindelige undersøgelse blev der fastsat en fortjenstmargen på 8 %, som ville kunne nås uden skadelig dumping. Endvidere har Retten i Første Instans i sin dom i sag T-210/95 bekræftet at "…den fortjenstmargen, Rådet skal lægge til grund ved beregningen af den indikativpris, der kan afhjælpe skaden, skal begrænses til den fortjenstmargen, fællesskabsindustrien med rimelighed kan påregne under normale konkurrencevilkår uden dumpingimport"[9]. I samme sag blev det bekræftet, at "… (et) argument, hvorefter den fortjenstmargen, som fællesskabsinstitutionerne skal lægge til grund, er den, som er nødvendig for at sikre fællesskabsindustriens overlevelse og/eller et rimeligt afkast af industriens kapital, finder ingen støtte i grundforordningen".

118. Ansøgeren hævdede endvidere, at fortjeneste ved salg for gødningsindustriens vedkommende ikke er en relevant skadesindikator, for så vidt angår fortjenester, og at afkast af investeret kapital og/eller investeringsafkast er kvalitetsmæssigt mere relevant for en sådan vurdering. Endvidere blev det fremført, at med udgangspunkt i sidstnævnte indikatorer blev EF-erhvervsgrenen forvoldt skade.

119. I betragtning af de særlige forhold ved gødningsindustrien (f.eks. dens kapitalintensitet) og gødningsmarkedets art (de svingende priser på råmaterialer og færdigvaren) er der enighed om, at fortjeneste ved salg i sig selv ikke nødvendigvis er den bedste indikator, for så vidt angår rentabilitet, og at den skulle suppleres med indikatorer som f.eks. afkast af investeret kapital og investeringsafkast. Ansøgeren har imidlertid i den konkrete sag ikke forelagt beviser for, at EF-erhvervsgrenen uden dumpingimport ville være i stand til at opnå sådanne afkast. Ansøgeren har heller ikke godtgjort, hvilken fortjenstmargen EF-erhvervsgrenen ville være i stand til at opnå uden dumpingimport. Derfor blev denne påstand afvist.

120. Det konkluderes derfor, at der ikke fortsat blev forårsaget væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen.

F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE

1. Generelt

121. Da der ikke er tale om fortsat væsentlig skade på grund af importen fra det pågældende land, fokuseredes der i analysen på sandsynligheden for fornyet skade, hvis de gældende foranstaltninger ophæves. I den forbindelse blev to hovedparametre analyseret: i) de pågældende landes mulige eksportmængder og -priser og ii) indvirkningen på EF-erhvervsgrenen af de pågældende landes planlagte mængder og priser.

122. Analysen foretages i en generel markedssammenhæng med konstant høje priser og fortjenester, ikke blot i Fællesskabet, men verden over. Dette skyldes i vidt omfang, at efterspørgslen er større end udbuddet. Der er intet, der tyder på, at en sådan generel sammenhæng vil ændre sig væsentligt på kort til mellemlangt sigt.

2. De pågældende landes mulige eksportmængder og -priser

123. Som fastslået ovenfor, ville de eksporterende producenter i Ukraine sandsynligvis højst eksportere ca. 375 000 ton ekstra urinstof til Fællesskabet, hvis foranstaltningerne udløb. Tallene for Libyen og Belarus er henholdsvis højst 140 000 og 150 000 ton. Ligeledes ville tallene for Kroatien sandsynligvis ikke vokse væsentligt fra deres nuværende niveau.

124. Eksportpriserne til Fællesskabet og til tredjelande er blevet analyseret ovenfor. Sammen med de nedenfor beskrevne markedsvilkår og den sandsynlige udvikling i centrale omkostningsfaktorer som f.eks. gas peger denne analyse på sandsynligheden for, at eksportpriserne fortsat ville være høje. Derfor kan det ikke konkluderes, at priserne sandsynligvis væsentligt ville underbyde EF-erhvervsgrenens priser og omkostninger.

3. Indvirkning på EF-erhvervsgrenen af de planlagte eksportmængder og prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves

125. Urinstofmarkedet forventes at vokse betydeligt i de kommende år både i Fællesskabet[10] og på verdensplan, navnlig på grund af øget landbrugsproduktion (til biobrændstofanvendelser) og udvidet industriel anvendelse af AdBlue[11]. Eksempelvis bekræftes det i "Prospects for agricultural markets and income 2007-2014", der blev offentliggjort af Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling i Landdistrikter i juli 2007, at kornproduktionen sandsynligvis vil vokse med op til 20 % i denne periode. Ansøgerens egen vurdering er en vækst på 10 %. Endvidere blev der i slutningen af september 2007 fastsat undtagelser for udtaget land for året 2008, jf. Rådets forordning (EF) nr. 1107/2007[12]. Den forventede vækst på fællesskabsmarkedet (yderligere omkring 1 mio. ton) vil sandsynligvis overstige de maksimumsmængder, som de eksporterende lande kunne eksportere til Fællesskabet. Derfor medfører denne yderligere eksport sandsynligvis ingen mængdemæssig ubalance, ikke mindst fordi forskellen mellem Fællesskabets maksimale potentielle produktion og forbrug ligger på omkring 2 mio. ton, og der er intet, som tyder på, at andre eksportører (dvs. med oprindelse i Rusland, jf. Rådets forordning (EF) nr. 907/2007) ville gå ind og udfylde dette hul med overudbud og trykkede markedspriser til følge.

126. I betragtning af ovenstående er det ikke sandsynligt, at EF-erhvervsgrenen ville blive nødsaget til at mindske sit salg, sin produktion eller sine priser i et omfang, som væsentligt ville skade dens fortjeneste og position som helhed. Derfor ville fortjenesterne sandsynligvis forblive på deres nuværende niveau og afspejle de gunstige markedsvilkår, der herskede navnlig fra 2004 til FUP.

4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet skade

127. Ud fra ovenstående kan det ikke konkluderes, at der er sandsynlighed for fornyet skade for EF-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger ophæves.

G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

128. Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger ophæves. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger, som kunne ændre ovennævnte konklusioner.

129. Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af urinstof med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine bør ophæves, og proceduren afsluttes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.

130. I betragtning af ovenfor beskrevne omstændigheder, dvs. at alle fire berørte landes eksportørers omkostningsstruktur og/eller eksport er kraftigt forvredet, anses det for nødvendigt nøje at følge udviklingen i importen af urinstof med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine med henblik på at lette en hurtig og hensigtsmæssig indsats, hvis situationen kræver det -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Antidumpingtolden på importen af urinstof, også i vandig opløsning, henhørende under KN-kode 3102 10 10 og 3102 10 90, med oprindelse i Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine ophæves hermed, og proceduren vedrørende denne import afsluttes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

[…]

Formand

[1] EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005 s. 17).

[2] EFT L 17 af 19.1.2002, s. 1.

[3] EUT C 93 af 21.4.2006, s. 6.

[4] EUT C 316 af 22.12.2006, s. 13.

[5] EUT C 105 af 4.5.2006, s. 12.

[6] EFT L 127 af 9.5.2001, s. 11.

[7] EUT L 198 af 31.7.2007, s. 4.

[8] EUT L 198 af 31.7.2007, s. 4.

[9] Sag T-210/95, EFMA mod Rådet, Sml. 1999 II, s. 3291, præmis 60.

[10] Kilde: "Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005-2009", A05/71b, juni 2005, International Fertiliser Industry Association 'IFA'.

[11] AdBlue er et registreret varemærke for en vandig ureaopløsning (32,5 %) og anvendes i en proces kaldet selektiv katalytisk reduktion (SCR - Selective Catalytic Reduction) til at reducere de kvælstofholdige gasser i dieselkøretøjers udstødning.

[12] EUT L 253 af 28.9.2007, s. 1.