P6_TA(2006)0367

Temastrategi for bymiljøet

Europa-Parlamentets beslutning om en temastrategi for bymiljøet (2006/2061(INI))

Europa-Parlamentet,

- der henviser til sine beslutninger af 13. oktober 2005 om den urbane dimension i forbindelse med udvidelsen [1] og af 18. januar 2006 om miljøaspekter og bæredygtig udvikling [2],

- der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om en temastrategi for bymiljøet (KOM(2005)0718),

- der henviser til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget "På vej mod en temastrategi for bymiljøet" (KOM(2004)0060),

- der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002 om fastlæggelse af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram [3],

- der henviser til forretningsordenens artikel 45,

- der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed og udtalelser fra Transport- og Turismeudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A6-0233/2006),

A. der henviser til, at omkring 80 % af den europæiske befolkning lever i byer, og alligevel tages der ikke altid tilstrækkeligt hensyn til deres behov og interesser i EU's fonde, projekter, initiativer og strategier,

B. der henviser til, at målet med temastrategien for bymiljøet er at bidrage til de europæiske byers generelle miljøresultater ved at nedbringe bureaukratiet og øge effektiviteten af gennemførelsen af miljøpolitikken og ved at tilskynde til en langsigtet miljøplanlægning på lokalt plan,

C. der henviser til, at man bør overveje foranstaltninger, der kan standse et yderligere fald i anvendelsen af offentlig transport, da den offentlige transports andel i de nye medlemsstater, selv om den er faldende, stadig er højere end i de gamle medlemsstater,

D. der henviser til, at det sjette miljøhandlingsprogram især slog til lyd for behovet for at håndtere de stigende trafikmængder og nå frem til en betydelig adskillelse af væksten i transporten og væksten i BNP,

E. der henviser til, at EU's energiafhængighed også bør tackles på byplan, da den største stigning i energiforbruget ligger inden for transportsektoren, og til, at politikker for andre sektorer som bolig og valget af energikilder til opvarmning hovedsagelig vedtages på lokalt plan,

1. glæder sig over meddelelsen fra Kommissionen om en temastrategi for bymiljøet; mener dog ikke, at den er tilstrækkelig til at realisere de mål, der er fastsat i det sjette miljøhandlingsprogram;

2. støtter navnlig, at meddelelsen også anerkender byernes vigtige rolle som økonomisk drivkraft;

3. er enig i Kommissionens analyse, hvorefter miljøproblemer i byer er særlig komplekse, fordi årsagerne til dem er indbyrdes forbundne, og bekræfter Kommissionens advarsel om, at lokale initiativer til at løse et problem kan skabe nye problemer et andet sted;

4. beklager, at Kommissionen i modsætning til intentionerne i det sjette miljøhandlingsprogram ikke har foreslået nogen juridisk bindende foranstaltninger og frister med henblik på at realisere de mål, der er fastsat i det sjette miljøhandlingsprogram;

5. beklager ligeledes, at temastrategien for bymiljøet ikke forsøger at skabe balance mellem byområder og landdistrikter i de europæiske politikker såvel som mellem bycentre og forstæder;

6. opfordrer Kommissionen til at udstikke retningslinjer for anvendelsen af det kommende direktiv om luftkvaliteten og renere luft i Europa og til at sikre en korrekt håndhævelse af denne retsakt;

7. understreger, at Kommissionen i samarbejde med de nationale myndigheder skal tilskynde alle bymæssige bebyggelser med over 100000 indbyggere til at udarbejde en plan for bæredygtig byforvaltning og en plan for bæredygtig bytransport;

8. kræver, at Kommissionens vejledningsdokument medtager fælles kerneindikatorer på linje med forpligtelser og mål under relevant eksisterende EU-miljøpolitik (f.eks. luft-, støj-, vand- og affaldsdirektiver, energieffektivitet og klimapolitik) for at muliggøre sammenligninger og opstilling af standarder (benchmarks) mellem europæiske byer;

9. mener, at planen for bæredygtig byforvaltning bl.a. bør tage hensyn til følgende dokumenter:

- affaldsforvaltningsplan (direktiv 75/442/EØF om affald, som ændret [4])

- støjkort og handlingsplaner, hvis de findes (direktiv 2002/49/EF om vurdering og styring af ekstern støj [5])

- en plan eller et program for lokal luftforurening, hvis de findes (direktiv 96/62/EF om vurdering og styring af luftkvalitet [6])

- lokale miljøplaner og -programmer i henhold til direktiv 2001/42/EF om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet [7];

10. mener, at planerne for bæredygtig byforvaltning bør udformes således:

a) indsamling af data og relevant information om:

- de områder, der er nævnt i punkt 9 i denne beslutning

- forholdet mellem bebyggede områder og landlige områder og det landlige miljø

- fremtidsperspektiver ved befolkningsvækst og behov for nye boligområder i byerne

- kommunikationsveje, mobilitet, integration i byerne og adgang til tjenesteydelser

- lokale udledninger af drivhusgasser

- bystruktur og andelen af grønne områder og byudvidelsesområder

- lokal anvendelse af biocider

- miljørelaterede sundhedsproblemer

- muligheder for et miljø, der er fri for hindringer for handicappede, ældre og andre

- vurdering af den kulturelle arv, det bebyggede landskab og det naturlige miljø såvel som lokaliteter af økologisk interesse og truslerne mod disse

- vurdering af behovet for drikkevand i byområder og planlægning af vandrensnings- og vandbehandlingsforanstaltninger

b) mål vedrørende:

- forbedring af situationen på de områder, der er nævnt i punkt a)

- indarbejdelse af bæredygtighed i alle dele af bypolitikken

- harmonisering med planer for bæredygtig bytransport,

c) praktiske foranstaltninger og aktioner, der skal gennemføres for at nå de mål, der er opstillet i punkt b);

11. understreger, at borgere, ngo'er, erhvervsorganisationer og andre berørte parter bør involveres i forberedelsen af planer for bæredygtig byforvaltning, der bør stilles til rådighed for offentligheden; mener endvidere, at en regelmæssig evaluering af de fremskridt, der gøres, og formidling af resultaterne af sådanne evalueringer også er vigtige elementer;

12. opfordrer Kommissionen til at gennemføre en midtvejsevaluering af gennemførelsen af de tekniske retningslinjer i forbindelse med høringen i 2009 og støtter Kommissionens arbejde i forbindelse med oprettelsen af en tematisk internetportal for lokale myndigheder;

13. opfordrer Kommissionen til at fastsætte et mål for grønne områder pr. indbygger i forbindelse med ny byudvikling og mener, at målet bør medtages i planerne for bæredygtig byforvaltning for at forhindre enhver indskrænkning af de grønne områder i byområder, der ikke opfylder dette mål;

Bæredygtig byforvaltning

14. opfordrer medlemsstaterne til i deres nationale strategiske referencerammer og deres operationelle programmer at prioritere finansiering af projekter, der gennemfører bæredygtige byforvaltnings- og transportplaner, såvel som projekter, der begrænser byggeri på grønne områder og fremmer udvikling af forladte erhvervsområder, og til at fremme plantning af vejtræer og udlægning af flere grønne områder;

15. opfordrer medlemsstaterne til at fremme de lokale myndigheders brug af fællesskabsordningen for miljøstyring og miljørevision;

16. opfordrer bymyndighederne til konsekvent at henvise til bæredygtighedskriterier i deres offentlige udbud og til at optage forpligtelse hertil i bæredygtige byforvaltningsplaner;

17. støtter fremme af kompostering af vegetabilsk affald i stedet for afbrænding for at undgå lokal forurening;

18. mener ligeledes, at det er vigtigt at involvere borgerne mere i den lokale beslutningstagning både ved hjælp af politiske og tekniske midler;

19. mener, at der bør lægges større vægt på at forebygge og fjerne skidt, affald, graffiti, dyreekskrementer og overdreven støj fra private og mobile musikanlæg;

Bæredygtig bytransport

20. støtter idéen om planer for bæredygtig bytransport som et instrument til forbedring af bymiljøet, men understreger behovet for at anvende dette instrument på en fleksibel måde for i tilstrækkelig grad at kunne tage hensyn til hver medlemsstats og deres byområders særlige behov og til de særlige behov i regioner, der er berørt af særlige begrænsninger;

21. understreger, at planer for bæredygtig bytransport bør indeholde konkrete og målbare målsætninger, som kan fremlægges og kontrolleres ved hjælp af en resultattavle, hvilket ville øge udbredelsen af bedste praksis blandt medlemsstaterne; påpeger, at planer for bæredygtig bytransport bør være så fleksible, at de kan tilpasses nye udviklinger;

22. mener, at anvendelse af miljøvenlige transportformer og teknologier er en meget vigtig faktor til at opnå et renere bymiljø, og fremhæver i denne sammenhæng særligt anvendelse af biobrændstoffer, hybridbiler, cykler samt lastvogne og busser, der lever op til EU's standard "mere miljøvenligt køretøj (EEV)" [8]; vil følgelig med stor interesse studere Kommissionens forslag om at indføre rene offentlige transportmidler og foreslår, at de lokale energieffektivitetsmyndigheder tildeles et særligt aktivitetsområde vedrørende bytransport;

23. støtter udviklingen af offentlig transport, der anvender vedvarende energikilder, og opfordrer til, at der opnås en bedre balance mellem individuel og kollektiv transport i byområder;

24. påpeger behovet for at fremme anvendelsen af offentlig og kollektiv transport i byområder; mener tillige, at transportydelser i byerne skal opfylde både kravene i forbindelse med arealplanlægning (gamle byområder, yderområder, forbindelser til lufthavne, stationer, industriområder, butiksområder osv.) og befolkningens behov, bl.a. som følge af demografiske ændringer (ældre mennesker, handicappede osv.);

25. opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med de lokale myndigheder at gøre en indsats for at flytte mindst 5 % af den bymæssige trafikmængde fra individuel transport/biler til bæredygtige transportformer såsom offentlig transport og cykling i perioden 2002-2012;

26. understreger, at adgang til mobilitet for alle (også dem, der ikke har adgang til en privatbil) er en social faktor, der bør tages i betragtning;

27. henviser til, at tilgængelighed er afgørende for bæredygtig udvikling og skal indgå i en helhedsorienteret bypolitik, og opfordrer på baggrund heraf EU-institutionerne til at fremme udveksling af bedste praksis mellem de lokale og nationale myndigheder og opfordrer Kommissionen til at overvåge håndhævelsen af den eksisterende EU-lovgivning for at øge tilgængeligheden for personer med handicap, navnlig reglerne om Fællesskabets særlige udbudsprocedurer, der udtrykkeligt kræver, at udformningen skal være tilpasset alle brugere;

28. mener, at planer for bæredygtig bytransport bør omfatte de midler, de lokale myndigheder agter at tage i anvendelse for at:

- fremme ikke-motoriserede transportformer som cykling og spadseren ved at bygge et omfattende net af cykelstier og ved at anlægge sikre stier og kryds for fodgængere

- fremme offentlig transport og udvikling af offentlige transportinfrastrukturer og formidle information om gode eksempler som f.eks. indførelse af integrerede pris- og billetsystemer og udvikling af P+R-systemer (park and ride);

29. minder medlemsstaterne om, at de ved byplanlægning har pligt til at tage hensyn til de mest sårbare trafikanter, f.eks. ved at nedsætte den tilladte højeste hastighed eller ved at indføre bilfri zoner i bycentre eller boligkvarterer for at nedbringe antallet af trafikdrab med 50 % inden 2010, som det foreslås i hvidbogen om en europæisk transportpolitik;

30. foreslår, at der udarbejdes logistiske byplaner for at nedbringe og forbedre transporten af varer i byerne, i hvilken forbindelse man særlig bør koordinere distributionen af varer lokalt i byerne;

31. minder om, at luftforurening er en væsentlig årsag til helbredsproblemer i EU; understreger derfor, at byer med en høj luftforurening bør overveje at oprette områder med lave emissioner;

32. går ind for at bekæmpe emissioner ved kilden og at satse på innovative foranstaltninger til at løse miljøproblemerne i byerne; understreger, at undersøgelser har vist, at godstransport i bevægelse forårsager indtil 38 % mindre støvpartikelemission end godstransport, der holder stille, og at der derfor må overvejes innovative foranstaltninger for at fremme glidende trafik;

33. opfordrer indtrængende til bedre koordinering mellem lokale myndigheder for at sikre en vis grad af sammenhæng; gør opmærksom på, at dårlig koordinering mellem lokale myndigheder medfører højere leveringsomkostninger, mere trafik og dermed mere forurening;

Bæredygtig byplanlægning

34. bemærker, at Kommissionen har påvist problemerne og den aktuelle situation på dette område; den har dog ikke foreslået nogen aktioner for at løse den;

35. betoner betydningen af planlægning og udformning af boligbebyggelser og højhuse for forebyggelse af forbrydelser og også for offentlige områder som parkeringspladser og ruter til og fra jernbanestationer;

36. betoner ligeledes den sociale dimension ved bæredygtig by-planlægning og anbefaler en generel forbedring af livskvaliteten i indre byområder gennem en holistisk (navnlig social, kulturel og miljømæssig) tilgang;

37. kræver for at fastholde de respektive omgivelsers identitet og særpræg, at man ved nyt boligbyggeri i byer og udvidelse af byområder bestræber sig på at bevare områdets topografi og naturlige struktur;

38. foreslår, at der ved byplanlægning også tilvejebringes flere grønne områder, og at der ved udvidelse af byer og anlæg af nye boligområder bevares tilstrækkeligt med grønne områder, således at offentligheden kan få forbindelse til naturen;

39. kræver, at der til opretholdelse af historiske centre eller naturlige leveområder, floder, søer og vådområder som forebyggende foranstaltning anlægges beskyttelsesområder omkring disse, der kun må bebygges i ringe omfang, så der ikke opstår noget bebyggelsestryk;

40. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme undersøgelse af forholdet mellem forskellige bybebyggelsesmodeller og social adfærd, samt hvilke betingelser der fremmer social harmoni og sundhed;

41. understreger, at nogle historiske kvarterer i byerne — værdifulde dele af vores fælles arv — er blevet forladt for årtier siden; anbefaler, at der opstilles nationale, regionale eller lokale støtteprogrammer for at fremme en passende restaurering af disse områder, herunder arkitektur, åbne flader og pladser samt flodbredder, broer og andre offentlige bygningsværker;

42. er af den opfattelse, at forskning i byklima bør indgå i byplanlægningen for at undgå vindtunneleffekten i forbindelse med høje bygninger med det formål at løse problemet med klimaændringer i byerne, som mangel på naturlig ventilation, hvilket resulterer i perioder med meget høje temperaturer og høj luftforurening; understreger, at tabet af grønne områder nedbringer den naturlige ventilation;

43. opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fremme projekter inden for udvikling og modernisering af fjernvarme, der medfinansieres af EU, og til at støtte en mere omfattende opførelse af fjernvarmeværker og anvendelse af fjernvarme; understreger i denne forbindelse, at det i tilfælde af en energikrise er lettere at gå over til en anden energikilde, hvis der anvendes fjernvarme;

44. understreger, at der bør udvikles nye metoder til vandforvaltning i byerne, som sigter mod at bevare regnvandet i byerne i længere perioder i varme og tørre somre, forebygge pludselige oversvømmelser og undgå bebyggelse og anden udvikling på overløbsområder;

45. foreslår, at der indføres fællesskabsretningslinjer til fremme og gennemførelse af bæredygtig forvaltning af vandressourcer i byer for at tage højde for virkningerne af klimaændringerne, herunder krav om vandeffektivitet i nye bygninger, vandopsamling i våde perioder til brug i tørre og varme perioder, bevarelse af vandforekomster som kølesystemer i varme perioder og bæredygtig bykloakering for at mindske risikoen for afstrømning og oversvømmelse, begrænse forsegling af jordarealer og øge vandbesparelse;

46. mener, at der ved gennemførelsen af temastrategien ikke kun skal tages hensyn til vandkvantitet, men også vandkvalitet; opfordrer derfor Kommissionen til at fremme udbredelsen af bedste praksis på dette område og i den forbindelse søge tilslutning til net, der allerede er oprettet som led i gennemførelsen af vandrammedirektivet;

47. betoner vigtigheden af at renovere forældede vandledninger og kloakledninger i byerne;

Bæredygtigt byggeri

48. beklager, at selv om bæredygtigt byggeri blev identificeret som et af de fire fokusområder i "På vej mod en temastrategi for bymiljøet", mangler den foreslåede strategi enhver form for specifik aktion på dette område;

49. understreger betydningen af at øge bygningers miljøresultater med en energieffektiv udformning af huse (isolering, anvendelse af vedvarende energi, grønne tage, passive/aktive solanlæg, lavenergihuse osv.); støtter brugen af vedvarende energi samt eventuelt lokalt forekommende energikilder i bymiljøet, såvel som vandeffektiv bygningskonstruktion (opsamling og genbrug af regnvand, rationelt toiletskyl, vandeffektive vaske- og opvaskemaskiner); anbefaler desuden benchmarking og udveksling af bedste praksis på EU-plan inden for forbedring af energieffektivitet, indførelse af vedvarende energi og fremskridt inden for bæredygtigt byggeri generelt;

Finansiering, forskning og udveksling af bedste praksis

50. understreger nødvendigheden af, at EU yder tilstrækkelig økonomisk støtte til gennemførelse af sådanne initiativer, særligt gennem specifikke programmer og fonde som f.eks. CIVITAS [9], og støtter Kommissionens opfattelse af, at det er muligt at opnå økonomisk støtte til at behandle miljømæssige prioriteter i byområder under den foreslåede Life+ forordning, samhørighedsfonden, strukturfondene og rammeprogrammet for forskning og er således imod enhver nedskæring af deres budgetter; påpeger dog behovet for at finde yderligere finansieringskilder for at kunne imødegå de nye udfordringer i forbindelse med strategien for bymiljøet;

51. tilslutter sig Kommissionens henstilling om, at der skal benyttes en integreret tilgang for forvaltning af bymiljøet, og mener, at en sådan tilgang, hvis den benyttes på lokalt plan med støtte fra medlemsstaterne, skal udgøre et af kriterierne for at yde strukturfondsmidler og lån fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB);

52. opfordrer EIB til at forbedre sine udlånsinstrumenter for at støtte bæredygtig byudvikling effektivt og til i eksisterende programmer at prioritere byprojekter, der gennemfører bæredygtige byforvaltningsplaner, særlig inden for energieffektivitet, vedvarende energi og bæredygtig bytransportinfrastruktur; opfordrer endvidere EIB til at sikre, at investeringer, den finansierer, ikke er i modstrid med målet om bæredygtig byforvaltning;

53. understreger betydningen af forskning inden for bypolitik, herunder spørgsmål vedrørende elektricitets-, gas- og varmeforsyning, klimaanlæg og affaldshåndtering, og opfordrer Kommissionen til at genindføre særlige bestemmelser om dette spørgsmål i EU's syvende rammeprogram for forskning;

54. anser støtten til et netværk af nationale indsatsområder vedrørende byspørgsmål, som f.eks. det europæiske urbane vidensnetværk (European Urban Knowledge Network), for yderst vigtig og bifalder den fortsatte støtte til URBACT-programmet inden for rammerne af den foreslåede samhørighedspolitik for 2007-2013;

55. opfordrer desuden til at fremme udveksling af bedste praksis på EU-plan mellem bymyndigheder om gennemførelsen af strategien og bæredygtige byforvaltningsplaner og foreslår desuden, at der for at undgå fejl i forbindelse med byudvikling i fremtiden også tilskyndes til en ærlig og åben udveksling af negative erfaringer gennem kampagner — eventuelt tilrettelagt af kommuneforeninger — der henvender sig til både tjenestemænd og folkevalgte;

56. opfordrer indtrængende Kommissionen til at lægge større vægt på den betydning, som forholdet mellem byerne og deres omegn har for bæredygtig byudvikling og som bidrag til den generelle samhørighed i EU, og opfordrer i den forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme en sådan bæredygtig byudviklingsstrategi;

57. foreslår, at der afsættes EU-midler, som medlemsstaterne kan anvende til modernisering af bygninger og kvarterer;

Bedre lovgivning

58. opfordrer Kommissionen og Rådet til at indgå en interinstitutionel aftale med Parlamentet, hvori de tre institutioner udtrykker deres vilje til at gennemføre al eksisterende fællesskabslovgivning som nævnt i denne beslutning; er overbevist om, at en sådan aftale ville medvirke til at forbedre ansvarlighed og dermed til bedre lovgivning;

*

* *

59. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, Den Europæiske Investeringsbank og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

[1] "Vedtagne tekster", P6_TA(2005)0387.

[2] "Vedtagne tekster", P6_TA(2006)0020.

[3] EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1.

[4] EFT L 194 af 25.7.1975, s. 39. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

[5] EFT L 189 af 18.7.2002, s. 12.

[6] EFT L 296 af 21.11.1996, s. 55.

[7] EFT L 197 af 21.7.2001, s. 30.

[8] Direktiv 2005/55/EF om emission af forurenende luftarter og partikler (EUT L 275 af 20.10.2005, s. 1).

[9] CIVITAS: CIty-VITAlity-Sustainability, CIVITAS I (2002-2006) og CIVITAS II (2005-2009) har et overordnet budget på mere end 300 mio. EUR.

--------------------------------------------------