[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 13.2.2007

SEK(2007) 188 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Portugals opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2010

(forelagt af Kommissionen )

BEGRUNDELSE

GENEREL BAGGRUND

Stabilitets- og vækstpagten, der trådte i kraft den 1. juli 1998, er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at forbedre betingelserne for prisstabilitet og en stærk og holdbar vækst, der bidrager til jobskabelse. I forbindelse med reformen af pagten i 2005 blev det anerkendt, at den er et nyttigt middel til at cementere finanspolitisk disciplin, men reformens hovedsigte var at gøre pagten mere virkningsfuld, styrke dens økonomiske fundament og sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som indgår i stabilitets- og vækstpagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer heraf for Rådet og Kommissionen (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer). Portugals første stabilitetsprogram blev forelagt i december 1998. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet en udtalelse herom den 8. februar 1999 på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. I overensstemmelse med samme procedure bliver de opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer vurderet af Kommissionen og undersøgt af ovennævnte udvalg, mens Rådet kan undersøge dem.

BAGGRUNDEN FOR VURDERINGEN AF DET OPDATEREDE PROGRAM

Kommissionen har undersøgt den seneste opdatering af Portugals stabilitetsprogram, der blev forelagt den 15. december 2006, og har vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse herom (se boksen vedrørende hovedpunkterne i vurderingen).

Udgangspunktet for vurderingen af budgetstrategien i det opdaterede stabilitetsprogram er kort beskrevet i afsnittene om:

1. de økonomiske og budgetmæssige resultater de seneste ti år

2. landets stilling under den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten (proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud)

3. den seneste vurdering af landets stilling under den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten (sammenfatning af Rådets udtalelse om den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet) og

4. Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra oktober 2006.

De seneste økonomiske og budgetmæssige resultater

Efter en fase med kraftig økonomisk vækst takket være en dynamisk indenlandsk efterspørgsel og stigende produktivitet i anden halvdel af 1990'erne som optakt til indførelsen af euroen gik konvergensprocessen i stå som følge af den lave vækst efter 2000. Dette var en følge af den utilstrækkelige forbedring af centrale dele af økonomien. For det første synes tilpasningen på udbudssiden ikke at have været tilstrækkelig til at understøtte indhentningsprocessen mere substantielt. Samtidig forsøger en række vigtige brancher stadig at indrette sig på globaliseringens vilkår. Og eftersom de offentlige indtægter er vokset langsommere end udgifterne, har landet for det andet en stor offentlig gæld, og underskuddet over for udlandet har været betydeligt, primært drevet af et handelsunderskud. For det tredje har de offentlige finanser være skrøbelige, dels fordi chancen for at konsolidere i gode tider ikke er blevet udnyttet, dels på grund af den betydelige stigning i underskuddet under den økonomiske krise.

Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud indledt over for Portugal

Den 20. september 2005 vedtog Rådet en beslutning i henhold til artikel 104, stk. 6, hvori det fastslog, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal. Samtidig rettede Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 7, en henstilling til landet om at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2008. Portugal blev opfordret til at begrænse forværringen af landets finanspolitiske stilling i 2005 og til at sikre en korrektion af det strukturelle underskud med omkring 1,5 % af BNP i 2006 efterfulgt af en yderligere korrektion på mindst ¾ % af BNP i både 2007 og 2008.

Efter udløbet af den frist på seks måneder, som Rådet havde givet den portugisiske regering til at tage effektive skridt til at nå målet for underskuddet i 2006, tog Kommissionen de portugisiske myndigheders bestræbelser op til vurdering. I en meddelelse af 22. juni 2006 konkluderede Kommissionen, at det med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger lod til, at Portugal havde taget passende skridt til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud inden for den af Rådet fastsatte frist, og at der ikke var behov for at træffe yderligere foranstaltninger som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. På sit møde den 11. juli 2006 tilsluttede Rådet sig denne vurdering.

Vurderingen i Rådets udtalelse om det forrige program

Den 14. marts 2006 afgav Rådet udtalelse om den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet, der dækkede perioden 2005-2009. Rådet var af den opfattelse, "at programmet i det store og hele er foreneligt med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2008, hvis de foranstaltninger, der bekendtgøres i programmet, og som skal styrkes for 2007 og årene derefter under hensyn til de nedadgående risici for budgetmålene, gennemføres fuldt ud". Rådet opfordrede Portugal til:

i) "at vedtage og konsekvent gennemføre de strukturelle foranstaltninger, der er skitseret i programmet for at sikre en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2008 på en troværdig og holdbar måde, at sikre en fortsat tilpasning i retning af den mellemfristede målsætning, når det uforholdsmæssigt store underskud er blevet korrigeret, i overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten, og at skabe sikkerhedsmargener for at klare de budgetmæssige virkninger af en eventuel uventet lav økonomisk vækst

ii) konsekvent at gennemføre de planlagte foranstaltninger for at kontrollere udgifterne, at forbedre budgetproceduren på alle planer i den statslige administration, eventuelt ved at gøre mere udbredt brug af bindende udgiftslofter og, som skitseret i programmet, ved at styrke mekanismerne til overvågning og kontrol af udgifter og indtægter og rapportering herom

iii) at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, især ved at gennemføre de foranstaltninger, der allerede er skitseret i programmet, og ved at foretage yderligere reformer på pensions- og sundhedsområdet

iv) at sørge for, at den offentlige gældskvote falder støt, ved at sikre, at den afspejler både udviklingen i nedbringelsen af det offentlige underskud og indtægterne fra de påtænkte privatiseringer, og ved nøje at overveje større offentlige investeringsprojekters betydning for gælden, blandt andet projekter i partnerskab med den private sektor."

Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra oktober 2006

Rapporten om udmøntning af Portugals nationale reformprogram blev forelagt den 20. oktober 2006 inden for rammerne af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse. I Portugals nationale reformprogram peges der på følgende hovedudfordringer/prioriterede områder: styrke budgetkonsolideringen, gennemføre en reform af den offentlige forvaltning, fremme den videnskabelige og teknologiske udvikling og højne befolkningens uddannelsesniveau.

Kommissionens vurdering af dette program (vedtaget som led i den årlige situationsrapport fra december 2006 [2] ) viste, at Portugal gør store fremskridt med gennemførelsen af sit nationale reformprogram, navnlig på det makro- og mikroøkonomiske område. Der er også gjort fremskridt på beskæftigelsesområdet, navnlig via en reform af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemet, men det vigtige spørgsmål om tilpasning af arbejdsmarkedet og om flexicurity er endnu ikke helt afklaret. Der vil være behov for en betydelig indsats på tværs af alle politikområder for til fulde at realisere programmets målsætninger, når henses til deres ambitiøse karakter og udgangspunktet for Portugal.

Med henvisning til de påviste stærke og svage punkter blev Portugal opfordret til at træffe foranstaltninger på følgende områder: konsolidering af de offentlige finanser, forbedring af den offentlige forvaltning, beskyttelse af arbejdspladser og fragmenteringen af arbejdsmarkedet.

Boks: Hovedpunkterne i vurderingen Ved vurderingen af stabilitetsprogrammerne og konvergensprogrammerne skal følgende undersøges, jf. henholdsvis artikel 5, stk. 1, og artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97: om de økonomiske antagelser, som programmet er baseret på, er realistiske den mellemfristede budgetmålsætning, som medlemsstaten fremlægger, og om den tilsigtede tilpasning i retning af den er hensigtsmæssig om de foranstaltninger, der træffes og/eller foreslås for at overholde den tilsigtede tilpasning, er tilstrækkelige til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbet ved vurderingen af den tilsigtede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning undersøges det, om der gøres en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider, og for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, undersøges det, om den pågældende medlemsstat sikrer en årlig forbedring i sin konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,5 % af BNP som benchmark for at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning når kursen for tilpasning af den mellemfristede budgetmålsætning fastlægges (for medlemsstater, der endnu ikke har nået den), eller når der tillades en midlertidig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning (for medlemsstater, der har nået den), undersøges gennemførelsen af større strukturreformer, som har direkte langsigtede omkostningsbesparende virkninger (bl.a. ved at øge den potentielle vækst) og derfor har en konstaterbar indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt (på den betingelse, at der bevares en passende sikkerhedsmargen med hensyn til referenceværdien på 3 % af BNP, og at budgetstillingen i programperioden forventes at vende tilbage til den mellemfristede budgetmålsætning), idet man bør være særlig opmærksom på pensionsreformer, som indfører et flersøjlesystem, der omfatter en obligatorisk, fuldt finansieret søjle om medlemsstaternes økonomiske politik er i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik. Når det vurderes, om programmets makroøkonomiske antagelser er realistiske, sker det med henvisning til prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2006, idet der også tages hensyn til den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi. Vurderingen af overensstemmelsen med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik sker på baggrund af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik med hensyn til de offentlige finanser, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Vurderingen skal desuden omfatte en undersøgelse af: udviklingen i gældskvoten og udsigterne for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, som der bør lægges "tilstrækkelig vægt på i forbindelse med overvågningen af budgetstillingerne" ifølge Rådets rapport af 20. marts 2005 om "en bedre gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten". I en meddelelse fra Kommissionen af 12. oktober 2006 beskrives fremgangsmåden for vurderingen af den langsigtede holdbarhed[3] graden af integration med det nationale reformprogram, som medlemsstaterne har fremlagt i forbindelse med Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse. I sin følgeskrivelse af 7. juni 2005 til Det Europæiske Råd om de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for perioden 2005-2008 anførte Økofin-Rådet, at de nationale reformprogrammer skal være i overensstemmelse med stabilitets- og konvergensprogrammerne overensstemmelsen med adfærdskodeksen[4], hvori der bl.a. fastlægges en fælles struktur og et fælles sæt datatabeller for stabilitets- og konvergensprogrammerne. |

- Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Portugals opdaterede stabilitetsprogram, 2006-2010

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

5. Den [27. februar 2007] gennemgik Rådet Portugals opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2006-2010 .

6. I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i BNP i faste priser at stige fra 1,4 % i 2006 til 1,8 % i 2007 og 2,4 % i 2008 og derefter til 3 % om året i resten af programperioden. Vurderet med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på optimistiske vækstantagelser, navnlig i programperiodens sidste år, hvor der forventes en hurtig lukning af outputgabet. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer realistiske.

7. I 2006 forventes det offentlige underskud at udgøre 4,6 % af BNP i henhold til Kommissionens prognoser fra efteråret 2006 og den nye opdatering, hvilket vil svare til det mål, der blev sat i den forrige opdatering af stabilitetsprogrammet. Ifølge den nye opdatering har man i det store og hele nået målet for både de samlede offentlige indtægter og de samlede offentlige udgifter. Opgjort i procent af BNP er begge kvoter dog noget lavere end kvoterne i Kommissionens prognoser fra efteråret 2006.

8. Programmets mellemfristede budgetstrategi tager først og fremmest sigte på at tilvejebringe en varig korrektion af de store uligevægte på de offentlige finanser, herunder især mindske det offentlige underskud til under referenceværdien på 3 % af BNP i 2008 og gennemføre en yderligere budgetkonsolidering i årene derefter. Der er planer om at tage store skridt i retning af en konsolidering af de offentlige finanser i hele programperioden: det offentlige underskud skal gradvist reduceres fra 4,6 % af BNP i 2006 til 0,4 % i 2010, og den primære saldo skal tilsvarende forbedres fra et underskud på 1,7 % af BNP i 2006 til et overskud på 2,5 % i 2010. Den planlagte reduktion af det offentlige underskud skal især tilvejebringes ved at mindske de primære udgifter, der samlet set og opgjort i faste priser skal reduceres over programperioden gennem korrigerende foranstaltninger af strukturel karakter centreret omkring dels en omstrukturering af centraladministrationen, dens personale og offentlige tjenesteydelser, dels en bedre styring af socialsikrings- og sundhedsudgifterne. I de første år af programperioden vil den finanspolitiske konsolidering også bygge på højere skatteindtægter takket være især en forhøjelse af visse skatteprocenter og en sænkning af visse skattefradrag. I programmet bekræftes den planlagte tilpasningskurs, der blev skitseret i december 2005-opdateringen af stabilitetsprogrammet, inden for rammerne af et stort set uændret makroøkonomisk scenario.

9. Den strukturelle saldo (dvs. det konjunkturkorrigerede underskud ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode forventes at blive forbedret fra et underskud på omkring 3½ % af BNP i 2006 til ½ % i 2010. Over programperioden forventes den strukturelle saldo at blive reduceret med i gennemsnit næsten ¾ % af BNP om året. Programmets mellemfristede målsætning (MTO) for budgetstillingen lyder på et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP i 2010, dvs. et år tidligere, end hvad der implicit blev satset på i det foregående program. Eftersom denne MTO er mere krævende end minimumsbenchmarken (et underskud på omkring 1½ % af BNP), skulle overholdelsen heraf bidrage til at sikre en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargin mod et uforholdsmæssigt stort underskud. MTO ligger inden for de grænser, der er angivet for deltagerne i euroområdet og ERM II i stabilitets- og vækstpagten og i adfærdskodeksen, og den afspejler på korrekt vis gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.

10. Budgetresultatet kan blive dårligere end forventet, navnlig som følge af konsekvenserne af de foranstaltninger, der skal begrænse de offentlige udgifter. På baggrund af et vanskeligt makroøkonomisk klima har regeringen for nylig gennemført en række skrappe foranstaltninger med det formål at bremse stigningen i de offentlige udgifter, særlig inden for den offentlige forvaltning og sundhedssektoren og på socialsikringsområdet, og den har ligeledes fastlagt nye lovgivningsmæssige rammer for udviklingen i de offentlige finanser på regionalt og lokalt plan. Også andre foranstaltninger rettet mod den offentlige forvaltning er under udformning. Det er imidlertid meget usikkert, hvilke positive følger disse foranstaltninger vil få for budgettet, navnlig i 2008 og derefter. Eftersom konsolideringen af de offentlige finanser i høj grad står og falder med en nedskæring af udgifterne, vil yderligere fremskridt med den igangværende forbedring af budgetrammerne og indførelsen af mekanismer til vurdering af og kontrol med gennemførelsen af budgettet også bidrage til at nå budgetmålene. Som nævnt ovenfor indebærer det optimistiske makroøkonomiske scenario en risiko for, at opsvinget i den økonomiske aktivitet bliver mindre markant, og at presset på de offentlige finanser dermed kun lettes i moderat omfang. Hypoteserne vedrørende skatteelasticiteten med hensyn til den økonomiske aktivitet forekommer noget optimistiske i 2007 og er betinget af en yderligere forbedring af skatteopkrævningen, men for resten af programperioden forekommer de plausible. Endelig udgør de offentlige virksomheders resultater en budgetrisiko på mellemlang sigt.

11. På baggrund af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet i det store og hele at være forenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2008 i overensstemmelse med Rådets henstilling, forudsat at de foranstaltninger, der bebudes i programmet, gennemføres på effektiv vis i deres helhed og skærpes i tilfælde af, at den økonomiske vækst bliver lavere end forventet. Efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud satses der ifølge programmet på en tilpasning, der er i overensstemmelse med pagten. Når henses til risikoen for, at budgetmålene ikke nås, synes budgetstillingen i programmet ikke at garantere en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale konjunkturforhold indtil udgangen af programperioden. Det betyder, at MTO ikke vil blive opfyldt i 2010 som forventet i programmet. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud kan tilpasningen i retning af programmets MTO derfor nødvendiggøre, at foranstaltningerne skærpes og bringes på linje med stabilitets- og vækstpagten, der præciserer, at medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, skal sikre en årlig forbedring i deres strukturelle saldo på 0,5 % af BNP som benchmark, og at de skal gøre en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider.

12. Den offentlige bruttogæld skønnes at være steget til 67½ % af BNP i 2006, hvilket ligger over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten at stige i 2007 for derefter at falde med tæt ved 6 procentpoint over resten af programperioden. Udviklingen i gældskvoten er genstand for ovennævnte risici med hensyn til opfyldelsen af budgetmålene og den fortsatte usikkerhed om den hidtil store og gældsforøgende stock-flow-tilpasning. På baggrund af denne risikovurdering vil gældskvoten ikke falde tilstrækkeligt i retning af referenceværdien før i slutningen af programperioden.

13. Portugal har for nylig gennemført pensionsreformer med det formål at styrke holdbarheden i de offentlige finanser. Beregningerne i programmet tyder på, at den samlede vækst i udgifterne forbundet med befolkningens aldring i de kommende årtier vil blive væsentligt mindre takket være reformen, men der bliver ikke desto mindre tale om en stor vækst. Selv om den indledende budgetstilling er blevet forbedret sammenlignet med 2005, udgør den fortsat en risiko for de offentlige finansers holdbarhed, selv før der tages hensyn til de langsigtede budgetkonsekvenser af befolkningens aldring. Desuden overskrider den aktuelle bruttogældskvote traktatens referenceværdi. Alt i alt synes Portugal at stå over for en stor risiko med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed. Den planlagte budgetkonsolidering kombineret med en yderligere begrænsning af de aldersbetingede udgifter kan bidrage til at mindske disse risici.

14. Stabilitetsprogrammet indeholder en kvalitativ vurdering af den samlede virkning af rapporten fra oktober 2006 om udmøntningen af det nationale reformprogram inden for rammerne af den overordnede mellemfristede strategi. Det indeholder endvidere systematiske oplysninger om de direkte budgetomkostninger eller besparelser forbundet med de væsentligste dele af det nationale reformprogram, og programmets budgetfremskrivninger tager eksplicit hensyn til alle de følger, som foranstaltningerne i reformprogrammet vil få for de offentlige finanser. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der lægges op til i stabilitetsprogrammet, synes at være i overensstemmelse med foranstaltningerne i det nationale reformprogram. I begge programmer gennemgås forbindelserne mellem reformen af den offentlige forvaltning og den finanspolitiske konsolideringsstrategi, og de indeholder supplerende oplysninger om foranstaltningerne på forskellige politikområder.

15. Budgetstrategien i programmet er i det store og hele i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.

16. Hvad angår de oplysninger, der kræves i henhold til adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammer, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data[6]. På visse centrale punkter afviger det imidlertid fra den model, der er angivet i adfærdskodeksen[7].

Den overordnede konklusion er, at programmet i det store og hele er foreneligt med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2008, forudsat at de foranstaltninger, der bebudes i programmet, gennemføres på effektiv vis i deres helhed og skærpes i tilfælde af, at den økonomiske vækst bliver lavere end forventet. Efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud forventes det ifølge programmet, at der vil blive gjort passende fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning, men at der er risiko for, at budgetmålene ikke vil blive nået. Med henvisning til dels ovenstående vurdering, dels henstillingen af 20. september 2005 i henhold til artikel 104, stk. 7, opfordres Portugal til:

(i) nøje at gennemføre programmets strukturelle foranstaltninger med det formål at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2008 og være rede til at skærpe disse foranstaltninger for at klare de budgetmæssige virkninger af en eventuel uventet lav økonomisk vækst

(ii) efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud at gennemføre den påtænkte justering i retning af den mellemfristede målsætning for budgetstillingen og om nødvendigt bakke den op med mere vidtgående foranstaltninger og sikre, at gældskvoten mindskes tilsvarende

(iii) at gå videre med den igangværende reform af den offentlige forvaltning og fortsætte med at styrke de budgetmæssige rammer, herunder vurderingen af og kontrollen med gennemførelsen af budgettet på alle niveauer af det offentlige, særlig med henblik på at sikre den planlagte begrænsning af de offentlige udgifter

(iv) i betragtning af størrelsen af den offentlige gæld og den forventede stigning i udgifterne forbundet med befolkningens aldring at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at opfylde den mellemfristede målsætning og sikre og eventuelt forøge fordelene ved de gennemførte pensionsreformer.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Realt BNP (% ændring) | SP dec. 2006 | 0,4 | 1,4 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | 3,0 |

KOM nov. 2006 | 0,4 | 1,2 | 1,5 | 1,7 | - | - |

SP dec. 2005 | 0,5 | 1,1 | 1,8 | 2,4 | 3,0 | - |

HICP-inflation (%) | SP dec. 20066 | 2,5 | 3,2 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | 2,1 |

KOM nov. 2006 | 2,1 | 2,9 | 2,2 | 2,1 | - | - |

SP dec. 20056 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,1 | - |

Outputgab (% af potentielt BNP) | SP dec. 20061 | -2,5 | -2,6 | -2,4 | -1,8 | -0,7 | 0,2 |

KOM nov. 20065 | -2,0 | -2,0 | -1,8 | -1,5 | - | - |

SP dec. 20051 | -2,3 | -2,7 | -2,5 | -1,8 | -0,7 | - |

Offentlig saldo (% af BNP) | SP dec. 2006 | -6,0 | -4,6 | -3,7 | -2,6 | -1,5 | -0,4 |

KOM nov. 2006 | -6,0 | -4,6 | -4,0 | -3,9 | - | - |

SP dec. 2005 | -6,0 | -4,6 | -3,7 | -2,6 | -1,5 | - |

Primær saldo (% af BNP) | SP dec. 2006 | -3,3 | -1,7 | -0,7 | 0,4 | 1,5 | 2,5 |

KOM nov. 2006 | -3,3 | -1,7 | -1,0 | -0,7 | - | - |

SP dec. 2005 | -3,2 | -1,7 | -0,6 | 0,6 | 1,5 | - |

Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | SP dec. 20061 | -4,9 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | -0,5 |

KOM nov. 2006 | -5,1 | -3,7 | -3,2 | -3,2 | - | - |

SP dec. 20051 | -5,0 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | - |

Strukturel saldo2 (% af BNP) | SP dec. 20063 | -4,9 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | -0,5 |

KOM nov. 20064 | -5,1 | -3,7 | -3,2 | -3,2 | - | - |

SP dec. 2005 | -5,0 | -3,4 | -2,6 | -1,8 | -1,2 | - |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | SP dec. 2006 | 64,0 | 67,4 | 68,0 | 67,3 | 65,2 | 62,2 |

KOM nov. 2006 | 64,0 | 67,4 | 69,4 | 70,7 | - | - |

SP dec. 2005 | 65,5 | 68,7 | 69,3 | 68,4 | 66,2 | - |

Anm.: |

1 Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet. |

2 Konjunkturkorrigeret saldo (som i rækkerne ovenover), ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. |

3 Programmet indeholder ingen engangsforanstaltninger eller andre midlertidige foranstaltninger. |

4 Kommissionens prognoser fra efteråret 2006 indeholder ingen engangsforanstaltninger eller andre midlertidige foranstaltninger. |

5 Baseret på en skønnet potentiel vækst på 1,2 % i årene 2005-2007 og 1,4 % i 2008. |

6 Privatforbrugsdeflator. |

Kilde: |

Stabilitetsprogrammet (SP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd i foråret: "Gennemførelse af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse – Resultaternes år", 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, "De offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU", 12.10.2006, KOM(2006) 574 endelig, og Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, "The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy No 4/2006.

[4] "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober 2005.

[5] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Der mangler især oplysninger om HICP-inflationen og om lønningerne inden for den offentlige sektor.

[7] Programmet består af fem dele: resumé, den makroøkonomiske og budgetmæssige situation, makroøkonomiske og budgetmæssige prognoser, langfristet holdbarhed i de offentlige finanser og institutioner, procedurer og budgetregler.