ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.3

Ud over at støtte allerede eksisterende virksomheder, herunder også små og mellemstore virksomheder, bør man efter EØSU's opfattelse også interessere sig særligt for at udvikle iværksætterånd og fremme virksomhedsetablering (9). Grundlaget for en sådan iværksætterånd kan allerede lægges under uddannelsen. I 2000 blev der i Europæisk Charter for Små Virksomheder fastlagt en række vigtige forudsætninger, der må tilvejebringes for at styrke små virksomheder (10). EØSU bifalder, at taskforcen beskæftiger sig intensivt med de forudsætninger, der er nødvendige for at lette etablering af virksomheder. Som rapporten med rette understreger, er det især nødvendigt at reducere den tid og de omkostninger, der er forbundet med at oprette en virksomhed. På det punkt eksisterer der store forskelle mellem medlemsstaterne, som bør afvikles. Rapporten påpeger også en række vigtige betingelser for udvikling af små og mellemstore virksomheder, som f.eks. adgang til finansiering. Desuden bør de små og mellemstore virksomheders store beskæftigelsesmæssige potentiale udnyttes og udvides. I den forbindelse bør man også interessere sig for at fremme beskæftigelsen i mikrovirksomheder. For at gøre det muligt for mennesker at starte selvstændig virksomhed og for at forberede dem herpå, bør interesserede personer have tilbud om relevant uddannelse og støtte, f.eks. i form af koncentreret information hos bestemte instanser. Unge iværksættere bør være opmærksomme på udviklingspotentialet i bestemte sektorer som »plejebranchen« eller »miljøbranchen«. EØSU har allerede påpeget det tiltagende beskæftigelsespotentiale i socialøkonomien (11). EØSU finder også rapportens krav til medlemsstaterne om at fremme iværksætteri og bekæmpe stigmatiseringen i tilfælde af fiasko vigtige.
5.7

I den forbindelse bør det anføres, hvilke investeringer, der er til gavn for væksten; der bør aftales fælles kriterier for samtlige europæiske lande, men naturligvis med skyldig hensyntagen til de forskellige forhold og de forskellige krav til vækst. Dette kunne også indebære, at der anstilles overvejelser om at tildele ECB en anden rolle, ikke blot som pengepolitikkens »vogter«, men som et strategisk instrument med sigte på vækst og økonomisk udvikling og som støtte for Kommissionen, hvis rolle med hensyn til ex ante- og ex post-overvågning og vurdering af strategiske investeringer bør styrkes.
3.4.2.1

I samme hvidbog foreslår Kommissionen at udvikle offentlige-private partnerskaber i forbindelse med gennemførelsen af projekter. I udtalelsen om »Revision af listen over projekter vedrørende transeuropæiske net (TEN) indtil 2004« (17) skriver EØSU om emnet: »Hvad angår offentlige-private partnerskaber, er EØSU enig i Kommissionens analyse af begrænsningerne ved en rent privat finansiering af store infrastrukturprojekter. En blandet offentlig-privat finansiering kan dog ikke være den eneste løsning, eftersom private investorer med rette kræver tilforladelige garantier og en sikker rentabilitet af deres investeringer. Som følge heraf stiger omkostningerne. Desuden bør andre aspekter tages med i betragtning: — For ethvert prioriteret TEN-projekt, der involverer flere lande i Europa, bør der oprettes en juridisk struktur, et «europæisk selskab», med henblik på at tilvejebringe den gennemsigtighed, der er nødvendig for det pågældende projekts finansieringsordninger. — Det er kun hensigtsmæssigt at indgå et offentligt-privat partnerskab, hvis der er balance mellem den offentlige sektors og den private sektors finansieringsbidrag. Det er svært at forestille sig et sådant partnerskab med en meget lille privat andel. Det er heller ikke realistisk at regne med, at den private sektor kan skaffe den nødvendige finansiering til gennemførelsen af de fleste projekter. — Der bør fastsættes tærskler for at undgå, at en gradvis opgivelse af den overhøjhed, som traditionelt hører til medlemsstaterne eller til den offentlige myndighed, der har ansvaret for fysisk planlægning og planlægning af vigtige kollektive infrastrukturer, får uforudsete følger. EØSU mener, at offentlige-private partnerskaber bestemt er en interessant mulighed i særlige tilfælde, men at det på ingen måde er et universalmiddel.«
7.3

Markedsstrukturerne for varme, elektricitet og brændstoffer til transport er grundlæggende forskellige. Med udvidelsen af fjernvarmenettene findes der kun et lokalt marked for varme. Der er stor konkurrence på markederne for brændstoffer til transport, som undertiden forvrides af den forskellige beskatning inden for EU. Elektricitetsmarkedet er ved at åbnes, men der findes stadig mange hindringer for grænseoverskridende handel. Adskillelse af infrastrukturer og garanti for tredjepartsadgang er nøglespørgsmål.
4.3.1

Den gradvise tilnærmelse mellem landbrugspolitikken i EU-15 og i tiltrædelseslandene skal sikre beskæftigelsen og indkomsten for såvel ansatte som selvstændige inden for landbruget. Modulation er et vigtigt instrument i den forbindelse. Den forøgede støtte til landdistrikterne med henblik på at skabe nye indkomstkilder for landbrugsbedrifterne må udbygges yderligere. — Støtten inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik bør gå i to retninger: for det første skal der ydes overgangsstøtte til bedrifter med nye iværksætterideer, og for det andet skal ydelser, der ikke kan markedsføres, men som er nødvendige og ønskelige for samfundet (f.eks. landskabspleje og –genopretning), have direkte finansiel støtte. — Leader-programmet bør i højere grad tage sigte på deltagelse af arbejdsmarkedsparterne på lokalt plan samt på beskæftigelse og bæredygtig udvikling. — Inden for rammerne af Leader-programmet bør der fortsat være mulighed for at yde støtte til beskæftigelses- og kvalificeringstiltag for landbrugere, som er nødsaget til eller ønsker at forlade deres bedrift, for at undgå, at de bliver arbejdsløse. Tilsvarende programrelaterede tilpasninger må iværksættes for tiltrædelseslandenes vedkommende.
5.3.1

Spørgsmålet om subventioner drøftes inden for Doha-runden og inden for OECD, hvis hovedmål det er at udarbejde en særskilt aftale om stålsubventioner. De kommende diskussioner inden for OECD er af største betydning. En international aftale om et generelt forbud mod alle former for (direkte eller indirekte) statsstøtte til stålindustrien med kun et meget begrænset antal godkendte undtagelser vil få stor positiv effekt på handelsforbindelserne mellem forskellige lande. Aftalen om subventioner bør frem for alt behandle de grundlæggende årsager til tvister om stålhandelen: subventioner til alt for stor og ineffektiv produktionskapacitet. Disse omstændigheder forværrer handelsproblemerne inden for industrien, eftersom produktionen er større end, hvad de internationale markeder kan absorbere frem for alt på de mest åbne markeder såsom EU's.
9.3

Den tidligere kroatiske regering udarbejde et lovforslag om etableringen af et »forum«, der skulle sætte civilsamfundets organisationer i stand til at drøfte emner og udarbejde udtalelser om spørgsmål af interesse for disse organisationer. Målet er at støtte den civile dialog. Den 16. oktober 2003 blev det »nationale institut til fremme af civilsamfundet« oprettet og realiserede dermed idéen med det planlagte forum. Repræsentanter for det organiserede civilsamfund har mulighed for at øve indflydelse i den kompetente bestyrelse. Denne foranstaltning, såvel som den finansielle støtte, er ifølge EØSU positiv for civilsamfundsorganisationernes arbejde. Det ser endvidere med tilfredshed på, at civilsamfundsorganisationerne får mulighed for at deltage i arbejdet i det økonomiske og sociale råds arbejdsgrupper og håber, at deres medindflydelse bliver øget.
2.3.2.8

Eksemplet Miroslawice (kommunen Trzebiatow ved Østersøen) viser, at EØSU's frygt for en gentagelse af fejlprojekteringer er reel, og at de af Revisionsretten fremlagte eksempler ikke er enkeltstående tilfælde. Dette kan resultere i alvorlige følger også for anvendelsen af tilpassede teknologier. I Trzebiatow blev der anvendt midler til et overdimensioneret spildevandsrensningsanlæg. I byen Miroslawice tilbød den tyske fond Deutsche Bundesstiftung Umwelt at støtte et demonstrationsprojekt til opførelse af et rensningsanlæg, hvis teknologi er specielt udviklet til mindre byer ved Østersøkysten. Til trods for at kommunen selv havde godkendt projektet, og at der var opnået en byggetilladelse, trådte kommunen efter to års projektforberedelse ud af projektet, fordi det blev konstateret, at det centralrensningsanlæg, som kort forinden var blevet opført i Trzebiatow, på grund af overdimensionering havde hårdt brug for tilslutning af andre byer for at kunne fungere mere effektivt. Projektet til anvendelse og demonstration af en decentral, tilpasset løsning til spildevandsbehandling blev herefter droppet.
3.4

Udvalget bifalder artikel 5, som åbner mulighed for positiv særbehandling. Denne bestemmelse bør imidlertid ikke bringe vigtige tjenester i fare, som leveres til mænd og kvinder af både den offentlige sektor og af ikke-statslige organisationer, f.eks. boliger for ugunstigt stillede personer af et bestemt køn og krisecentre for kvinder, som har været udsat for vold i eller uden for hjemmet.
7.4

Det er endnu ikke lykkedes Meda-programmet at indfri forventningerne. Det er tankevækkende, at man, selv om budgettet for Meda II regnes for mere end rigeligt, ikke engang har kunnet nå de mål, der blev sat, da programmet blev lanceret. Tilsvarende har Smap-programmet måske nok givet stødet til gennemførelsen af projekter for bæredygtig udvikling, men det har ikke kunnet holde fast og sikre, at tiltagene blev afsluttet. Selv om projekter under de nævnte programmer er svære at gennemføre, fordi det fornødne samarbejde mellem modtagerlandene ikke er på plads, bør EU's bestræbelser — ikke mindst Kommissionens — målrettes mod øget mobilisering af de aktører, der er berettiget til at deltage i programmerne. Efter EØSU's mening skal Kommissionen undersøge muligheden for at finansiere mere smidige mekanismer med deltagelse af både offentlige aktører (der kan sikre, at de lande, som er berettiget til at deltage i programmerne, indgår nationale forpligtelser) og private aktører (der kan påtage sig rollen som formidlere af knowhow til mållandene).
9.1

Det udvidede EU frembyder et meget dynamisk miljø på alle områder, og specielt turismeområdet, hvor der sker store omskiftninger, såvel hvad angår udbuds- som efterspørgselsstrukturen. Lissabon-topmødet tog den strategiske udfordring op, som går ud på i løbet af de kommende år at blive verdens mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi, hvis økonomiske udvikling sker på en bæredygtig måde, som skaber flere og bedre job og større social samhørighed. For at nå dette ambitiøse mål anses det for nødvendigt at etablere et bredt samarbejde såvel på det institutionelle plan som inden for den offentlige og private sektor, der er i stand til at samle bred støtte til at klare denne udfordring. Turismen har tidligere bevist, at den som industri skaber beskæftigelse og velstand, og det bør den fortsætte med både i EU-25 og efter den næste udvidelse. Med henblik på at etablere en konkret platform, hvorfra man kan udvikle samarbejdsprincippet på europæisk plan, opfordrer EØSU Kommissionen til at undersøge mulighederne for at skabe et Rådgivende Europæisk Turistråd.
3.1

Gennemførelsen af projekter for overgangszoner og aftaler om gensidige forpligtelser må baseres på kriterier fastlagt i en pagt mellem by og land og varetages af forvaltningsorganer under hensyntagen til mekanismer for inddragelse af borgerne i almindelighed og landmændene i særdeleshed. Disse pagter kræver opfyldelse af følgende mål: a) Mål 1: Der skal foreligge et regionalt bevarelses- og udviklingsprojekt for områder med bynært landbrug. De skal baseres på planer for regional- og byudvikling og arealanvendelse og særlig lovgivning til regulering af markedet for landbrugsjord. b) Mål 2: Landbrugsjord skal forblive landbrugsjord gennem instrumenter og mekanismer, som kan sikre dette og mindske presset fra byens vækst og anvendelsen af jord til andre formål end landbrug mest muligt samt lette udnyttelsen af jorden til landbrugsformål. c) Mål 3: Forvaltningen skal være integreret og varetages af et forvaltningsorgan, der kan skabe dynamik i bynære landbrugsområder og bevidstgøre borgerne om deres værdi. Dette indebærer garanti for en dynamisk og bæredygtig udvikling gennem en forpligtelse til at forvalte jorden på grundlag af projekter for overgangszoner og en aftalebaseret relation mellem offentligheden, forvaltningen og landmændene i form af en pagt om bæredygtig landbrugsforvaltning.
6.8

EØSU går under alle omstændigheder ind for, at Rådet (konkurrenceevne) bliver mere synligt. Det er et konkret punkt, hvor styringen kan forbedres. Dette Råd er ikke tjent med, at mødesalen befolkes af flere kommissionsmedlemmer sammen med en stadigt skiftende flok ministre med ansvar for forskellige sagsområder. For det første må Kommissionen sørge for, at koordinationen i Rådet (konkurrenceevne) er transparent og klart overskuelig for offentligheden. På grund af Lissabon-dagsordenens betydning ligger der her også en opgave for Kommissionens formand. For det andet bør bedre organisation i Rådet (konkurrenceevne) og strømlining på EU-plan også føre til et internationalt mere genkendeligt mønster i de nationale ministres ansvarsområder. Det vil øge overbevisningskraften over for offentligheden og fremme fælles ansvarlighed for den fælles politik.
3.2.3.1

Skønnes det, at genskabelse af balance i aldersstrukturen i de europæiske lande er et mål på lang sigt, følger heraf, at Den Europæiske Union bør stille sig selv den opgave at gøre en større indsats for at øge fødselstallene i EU-landene og med henblik herpå lægge mere vægt på familiepolitikken i EU-landene. Man kan ikke klandre EU for ikke at have vist familiespørgsmål interesse: Ministerrådet har ved flere lejligheder fremsat forslag om familiespørgsmål. Men retningslinjerne på EU-plan er stadig fragmenterede og har nogle målområder, som nok er berettigede og interessante, men som er særdeles begrænsede (5).
6.13

Generelt understreges muligheden for at vedtage foranstaltninger, tiltag og henstillinger i det flerårige europæisk program for en bæredygtig udvikling af turismen ved også at skabe en Agenda 21 for sport og for de destinationer, der er bedst egnede til at organisere begivenheder og være vært for dem.
5.6

For at få dybere indsigt i, hvordan havnene finansieres, er det nødvendigt med gennemsigtighed i deres regnskabsførelse, og i den forbindelse først og fremmest hvad angår pengestrømmene til og fra forskellige myndigheder (på lokalt, regionalt og nationalt niveau). EU bør udvikle effektive instrumenter til dette formål. I udtalelsen fra 2001 erklærer udvalget sig overbevist om (9), at det såkaldte gennemsigtighedsdirektiv — under forudsætning af, at dets anvendelsesområde udvides til at gælde for alle TEN-havne — og traktatens bestemmelser om konkurrence og om bistand og offentlig støtte samt Domstolens retspraksis på området giver Kommissionen tilstrækkelige midler til at intervenere effektivt. Midlerne er bare ikke blevet brugt i praksis.
6.3

EØSU slår til lyd for allerede nu at give det fremtidige europæiske center for sundhedsovervågning i Stockholm et bredt og styrket mandat til at udarbejde målrettede og regelmæssige rapporter på området for offentlig sundhed og sørge for, at EU-medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet.
5.2

Med den permanente studiegruppe råder EØSU over et informations- og kontaktsted for interesserede uden for og i udvalget. Information, formidling, koordinering af EØSU's aktiviteter og ansvarlig deltagelse i de overordnede koordinationsaktiviteter på europæisk plan er de centrale opgaver for den permanente studiegruppe, der i tretten år har medvirket til udvalgets prægning af den paneuropæiske transportpolitik.
3.42

Til gengæld for særlig støtte (i omstruktureringsperioden) forpligtede landene sig allerede i Europaaftalerne fra begyndelsen af 1990'erne til at gennemføre effektive omstruktureringsforanstaltninger og en vidtgående afvikling af overkapacitet samt til at bevise, at de støttemodtagende virksomheders konkurrencedygtighed forbedres. For at sikre en mere fri og retfærdig konkurrence på EU's stålmarked, selv efter EU's udvidelse, har de nye tiltrædelseslande gennem tiltrædelsestraktaterne forpligtet sig til at overholde EU-regelværket (herunder direktiver og rammebetingelser på områderne for konkurrence, statsstøtte, beskatning, miljø, socialpolitik osv.). Kommissionen skal holde nøje øje med, at de nationale regeringer i de central- og østeuropæiske lande med hensyn til deres offentlige støtte holder sig til den aftalte strenge europæiske støtteordning, og at den ineffektive kapacitet faktisk som planlagt afvikles under hensyntagen til den reelle efterspørgsel.
8.11

Siden igangsætningen af Leader-initiativet i 1989 har prioriteringen af at finde nye muligheder for at fremme udviklingen af landdistrikterne været en del af forklaringen på, at Kommissionen har haft succes med dette initiativ. Desuden har den nuværende programmeringsfase vist, at der opnås en multiplikatoreffekt gennem udvekslingen af erfaringer ved at fremme partnerskaber mellem forskellige landes lokale initiativgrupper. EØSU understreger, at Leader-initiativet fortsat bør bakke op om lokale initiativer til afprøvning af nye muligheder for udvikling af landdistrikterne, navnlig gennem en af retningslinjerne i politikken for udvikling af landdistrikterne: hvordan man skal foregribe uddannelsesbehovene i et bestemt område, finde nye afsætningsmuligheder for landbrugsprodukter og skabe synergi mellem de økonomiske aktører i et bestemt område er blot nogle af de emner, der kan give et nyt incitament til den fremtidige politik for udvikling af landdistrikterne. EØSU støtter derfor videreførelsen af Leader-initiativet inden for rammerne af udviklingspolitikken med sigte på at søge innovative muligheder for udvikling af landdistrikterne.
6.2

EØSU opfordrer Kommissionens formand og den nuværende formand for Rådet til at træffe passende politiske initiativer for at sikre, dels at medlemslandene i løbet af de kommende 24 måneder ratificerer konventionen, dels at EU også ratificerer konventionen, når det i henhold til forfatningstraktaten får mulighed for at undertegne internationale aftaler. For at fremme ratifikationen vil Kommissionen udarbejde en undersøgelse med en analyse af lovgivningen på EU- og nationalt plan i relation til konventionen. Desuden vil arbejdsmarkedets parter og andre civilsamfundsorganisationer sammen med EØSU og Kommissionen arbejde for en ratificering.
3.2

To citater fra den periode, som stadig nævnes den dag i dag, afspejler i høj grad denne overvejelse og karakteriserer det allerede tidligt anerkendte spændingsfelt mellem høje forventninger og alvorlige fysiske og tekniske problemer. På den ene side sagde H.J. Bhabha i sin åbningstale til den første Geneve-konference om fredelig udnyttelse af atomenergien i 1955: »I venture to predict that a method will be found for liberating fusion energy in a controlled manner within the next two decades« (19). På den anden side skrev R.F. Post 1956 i den første større artikel (20) om emnet fusion, der blev udgivet i USA: »However, the technical problems to be solved seem great indeed. When made aware of these, some physicists would not hesitate to pronounce the problem impossible of solution (21)«.
6.7

Det faktum, at kommunikationen mellem embedsmænd og erhvervsledere om økonomiske spørgsmål udvides, behøver ikke at betyde, at rundbordsdialogen skal indskrænke sine debatter på dette område, tværtimod. Den bør dog hellere se på de ikke-økonomiske, og især sociale virkninger frem for de rent økonomiske aspekter. Med hensyn til bæredygtig udvikling blev deltagerne i rundbordsdialogens møde i Srinagar enige om at overveje at inddrage ikke blot de økonomiske aspekter af en udviklingsstrategi, men også de sociale og miljømæssige aspekter. Outsourcing er et andet spørgsmål, som fortjener samme tilgang. De problemer, som er opstået i EU i kølvandet på outsourcing er meget forskellige fra dem, som er opstået i Indien, men én ting gør sig gældende begge steder: det er de sociale problemer, som er sværest at finde en løsning på. Ved at anlægge en helhedsorienteret tilgang vil rundbordsdialogen med andre ord være i stand til at sikre, at der lægges ligeså meget vægt på de ikke-økonomiske aspekter af det, der hovedsagligt anses for at være økonomiske spørgsmål.
Et videnbaseret samfund: Turismen kan bidrage meget positivt til opfyldelse af dette mål i Lissabon-strategien, da den netop bygger på kulturudveksling, rejser til andre steder, tilnærmelse til andre skikke og sociale og kulturelle forhold. De unges tilegnelse af viden styrkes på en meget betydningsfuld måde, når de rejser rundt som turister, lever med andre fra andre miljøer og bliver mere åbne, tolerante og solidariske. Erhvervelse af viden er ikke kun et spørgsmål om akademiske studier, men også om at høste erfaringer. Det kan man gøre under alle omstændigheder og i alle aldre, og turisme er en god mulighed for at komme videre.

Informations- og kommunikationsteknologier indgår som et nøgleelement i fremstillingen af turistprodukter og i forbruget heraf, og de er uden tvivl med til at gøre turismen til en konkurrencedygtig industri tilgængelig for alle.
4.2

Udvalget vil her pege på en række områder, som må undersøges nærmere og holdes in mente, så vi kan få bugt med problemet på en passende måde: — Incitamenterne til at selvangive lønindkomster bør forbedres. — Kvinder er mange gange i en udsat situation, når det gælder sort arbejde med lave lønninger. Det er derfor vigtigt med en nærmere kortlægning af deres situation for at kunne træffe særlige foranstaltninger. — Regelværket for virksomheder bør ændres for at mindske bureaukratiet, især ved etablering af nye virksomheder. Men også ejere af nystartede virksomheder bør have grundlæggende virksomhedsøkonomiske kundskaber. Det er vigtigt, at de ved, hvilke retlige krav samfundet stiller, når det gælder driften af virksomheder, f.eks. vedrørende arbejdsret og social tryghed for ansatte medarbejdere. — Brede oplysningstiltag for producenter og forbrugere bør gennemføres for at vise de negative konsekvenser af sort arbejde for dels statens indtægter og de sociale velfærds- og forsikringssystemer, dels for solidaritet og retfærdighed. — En effektiv overvågning fra de ansvarlige myndigheders side bør forbedres bl.a. gennem øget kapacitet til retlig forfølgelse samt gennem samarbejde mellem berørte myndigheder både nationalt og hen over grænserne. — Sort arbejde bør ikke betragtes som en gentlemanforseelse. Sanktionerne bør derfor være så tilpas effektive, at navnlig erhvervsmæssigt sort arbejde ikke kan betale sig. — Udvalget påpeger endelig, at visse tredjelande ikke overholder de alment accepterede sociale standarder, og henstiller, at EU-virksomheder, der opererer i sådanne lande, tager hensyn hertil.
1.18.3.1

Ordningen for statsstøtte med regionalt sigte tager hensyn til de begrænsninger, meget tyndtbefolkede områder lider under, og giver dem for øjeblikket mulighed for at opnå højere støtteniveauer og direkte transportstøtte. Den indeholder imidlertid ingen henvisning til øer (bortset fra en anekdotisk henvisning). Et minimumskrav er derfor, at ordningen for tyndtbefolkede områder udvides til at omfatte alle øer, dvs.: — sammenlignelige tærskler for nettostøtteækvivalenten, — berettigelse til driftsstøtte til dækning af meromkostningerne ved transport.