BEGRUNDELSE

1.Forslagets genstand

Dette forslag vedrører en afgørelse om fastlæggelse af den holdning, som Kommissionen skal indtage på Den Europæiske Unions vegne i forbindelse med revisionen af sektoraftalen om projekter vedrørende kulfyret elproduktion, også kaldet sektoraftalen vedrørende kulfyret elproduktion ("sektoraftalen"), som findes i bilag VI til arrangementet vedrørende offentligt støttede eksportkreditter ("arrangementet").

Deltagerne i arrangementet drøfter i øjeblikket en ajourføring af sektoraftalen på grundlag af et forslag fra Den Europæiske Union, som blev fremsat den 21. april 2021 ("forslaget"). I forslaget opfordres deltagerne til at tilpasse arrangementet til deres fælles klimamål — idet alle deltagere har undertegnet Parisaftalen — ved at ændre reglerne i sektoraftalen, så enhver mulighed for støtte i form af offentligt støttede eksportkreditter og bunden bistand i henhold til arrangementets regler for eksport af kulfyrede kraftværker og tilknyttede projekter ophører.

Da der er fokus på klimarelaterede spørgsmål — og mere specifikt spørgsmålet om udfasning af kul til elproduktion — vil deltagerne kunne nå til enighed om dette spørgsmål forud for COP26 i november 2021. Navnlig opfordrer formanden for COP26 indtrængende landene til at bevæge sig væk fra kulfyrede kraftværker, og den 21. maj 2021 forpligtede G7-landene sig til at sætte en stopper for ny direkte statsstøtte til uformindsket international kulfyret kraftvarmeproduktion inden udgangen af 2021, herunder gennem officiel udviklingsbistand, eksportfinansiering, investeringer og finansiel og handelsfremmende støtte. For at Den Europæiske Union fortsat kan vise sine stærke ambitioner, er det afgørende, at Unionen er rede til at tage stilling til en eventuel aftale om dette spørgsmål i god tid inden COP26, der finder sted fra den 1. til den 12. november 2021.

2.Baggrund for forslaget

2.1.Arrangementet vedrørende offentligt støttede eksportkreditter

Arrangementet er en gentlemanaftale mellem Unionen, USA, Canada, Japan, Korea, Norge, Schweiz, Australien, New Zealand, Tyrkiet og Det Forenede Kongerige, som har til formål at fastlægge en ramme for en ordnet anvendelse af offentligt støttede eksportkreditter. I praksis vil det sige, at der skabes lige vilkår (hvorved konkurrencen er baseret på de eksporterede varers og tjenesteydelsers pris og kvalitet og ikke på de finansielle betingelser, der stilles), samtidig med at der ydes en indsats for at fjerne subsidier og handelsforvridninger i forbindelse med offentligt støttede eksportkreditter. Arrangementet, der trådte i kraft i april 1978, er af ubegrænset varighed, og er, selv om OECD's sekretariat yder administrativ bistand hertil, ikke et OECD-dokument.

Arrangementet ajourføres regelmæssigt for at tage hensyn til udviklinger på finansmarkedet og inden for politikområder, der berører ydelsen af offentligt støttede eksportkreditter. Arrangementet er blevet gennemført ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1233/2011og dermed gjort juridisk bindende i Unionen. Revisioner af vilkår og betingelser i arrangementet indarbejdes i EU-retten ved delegerede retsakter i henhold til artikel 2 i denne forordning.

2.2.Deltagerne i arrangementet vedrørende offentligt støttede eksportkreditter

Europa-Kommissionen repræsenterer Unionen på møderne med arrangementets deltagere samt i deltagernes skriftlige beslutningsprocedurer. Beslutninger om ændringer af arrangementet træffes ved konsensus. Unionens holdning vedtages af Rådet og drøftes af medlemsstaterne i Rådets arbejdsgruppe om eksportkreditter.

2.3.Den påtænkte retsakt, som skal vedtages af deltagerne i sektoraftalen

Deltagerne blev oprindeligt enige om sektoraftalen i 2016 for at tilskynde eksportører og købere til at bevæge sig væk fra laveffektive kulfyrede kraftværker. Sektoraftalen består af sektorspecifikke regler ud over arrangementets horisontale vilkår og betingelser. Den giver kun mulighed for at finansiere store kraftværker (over 500 MW) med "ultra-superkritisk teknologi" eller med en lav emissionsintensitet (under 750 g CO2/kWh af den producerede elektricitet) og begrænser finansieringen af mindre kraftværker, der ikke opfylder standarderne for høj effektivitet, til de lande, der er berettiget til midler fra Den Internationale Udviklingssammenslutning.

Sektoraftalen indeholder en revisionsklausul med det formål at styrke dens vilkår og betingelser yderligere. I artikel 6, litra a), hedder det, at "Denne sektoraftale revideres senest den 30. juni 2020 med det formål yderligere at styrke dens vilkår og betingelser i en anden fase, der indledes senest den 1. januar 2021, med henblik på at bidrage til det fælles mål om at imødegå klimaændringer og fortsætte udfasningen af offentlig støtte til kulfyrede kraftværker, herunder med henblik på at reducere brugen af mindre effektive kulfyrede kraftværker". Navnlig hedder det i artikel 6, litra b), at "Revisionen skal tage hensyn til: 1) de seneste rapporter om klimaforskning og konsekvenserne for globale beslutninger om investeringer i infrastruktur med hensyn til at holde fast i bestræbelserne på at begrænse den globale opvarmning til mindre end 2 grader celsius over det førindustrielle niveau".

Siden vedtagelsen af sektoraftalen i 2016 har gennemgribende analyser vist, at der hurtigt og i vidt omfang er brug for en udfasning af kulfyret kraftvarmeproduktion for at holde opvarmningen på under 2° C. Scenarierne er stort set konsekvente med hensyn til behovet for at lukke næsten alle kulfyrede kraftværker inden 2040. I henhold til sektoraftalens regler, der blev vedtaget i 2016, er det imidlertid stadig muligt at yde direkte og indirekte støtte til kulfyrede kraftværker. Der er derfor opstået et spørgsmål om konsekvens. Rådets arbejdsgruppe om eksportkreditter har siden 2020 arbejdet på et forslag til revision af sektoraftalen for at løse problemet.

3.Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne

Den 21. april 2021 forelagde Europa-Kommissionen på Unionens vegne deltagerne i arrangementet et forslag til revision af sektoraftalen, som oprindeligt blev drøftet og vedtaget i Rådets arbejdsgruppe om eksportkreditter. Forslaget lægger op til en global udfasning af eksportfinansiering af kulfyrede kraftværker. Mere specifikt opfordres der i forslaget til øjeblikkelig indstilling af offentligt støttede eksportkreditter og bunden bistand til:

–eksport af nye uformindskede kulfyrede kraftværker og dele heraf

–levering af udstyr til eksisterende uformindskede kulfyrede kraftværker til elproduktion, medmindre formålet med det leverede udstyr er forureningsbekæmpelse og hverken medfører en forlængelse af kraftværkets brugstid eller en kapacitetsforøgelse, og