BEGRUNDELSE

I henhold til artikel 395, stk. 1, i Rådets direktiv 2006/112/EF af 28. november 2006 om det fælles merværdiafgiftssystem ("momsdirektivet") kan Rådet med enstemmighed på forslag af Kommissionen give en medlemsstat tilladelse til at indføre særlige foranstaltninger, der fraviger bestemmelserne i nævnte direktiv, for at forenkle momsopkrævningen eller forhindre visse former for momsunddragelse eller momsundgåelse.

Ved brev registreret i Kommissionen den 14. januar 2019 anmodede Polen om en forlængelse af undtagelsen fra momsdirektivets artikel 26, stk. 1, litra a), og artikel 168 med henblik på fortsat a) at begrænse retten til at fradrage indgående moms på udgifter i forbindelse med visse motorkøretøjer til 50 % og b) at momsfritage afgiftspligtige personers brug af motorkøretøjer, der er omfattet af undtagelsen, til private formål eller til andre formål end erhvervsmæssig aktivitet. I henhold til momsdirektivets artikel 395, stk. 2, underrettede Kommissionen ved brev af 15. april 2019 de øvrige medlemsstater om Polens anmodning. Kommissionen meddelte ved brev af 16. april 2019 Polen, at den rådede over alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for at kunne vurdere anmodningen.

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

I henhold til momsdirektivets artikel 168 har en afgiftspligtig person ret til at fradrage moms på køb af varer eller ydelser, der anvendes i forbindelse med afgiftspligtige transaktioner, i den medlemsstat, hvor sådanne transaktioner finder sted. I henhold til artikel 26, stk. 1, litra a), i samme direktiv sidestilles anvendelse til privat brug af en vare, der indgår i en virksomheds aktiver, med levering af ydelser mod vederlag, hvis momsen af denne vare har kunnet fradrages.

Hvad angår personbiler, der indgår i en virksomheds aktiver, støder anvendelsen af ovennævnte bestemmelser ind i en række praktiske problemer, navnlig fordi det ikke er let at skelne mellem privat og erhvervsmæssig brug af et motorkøretøj. I de tilfælde, hvor der føres regnskab over brugen af sådanne biler, udgør dette desuden en ekstra byrde for både virksomheder og forvaltninger med hensyn til føring og kontrol. Disse problemer kan øge risikoen for forsøg på momsmisbrug eller momssvig.

Polen har i øjeblikket tilladelse til at fravige momsdirektivets artikel 168 ved at begrænse retten til at fradrage moms betalt ved erhvervelse, erhvervelse inden for Fællesskabet, indførsel, leasing eller udlejning af motorkøretøjer samt moms betalt af udgifter i forbindelse med disse køretøjer, forudsat at de ikke udelukkende anvendes i erhvervsøjemed, til 50 %. Undtagelsen omfatter ikke motorkøretøjer med en samlet totalvægt på over 3,5 ton og motorkøretøjer med mere end ni sæder, inklusive førerens. Den omfatter heller ikke udgifter, der udelukkende vedrører den afgiftspligtige persons virksomhed.

Desuden har Polen tilladelse til at fravige momsdirektivets artikel 26, stk. 1, litra a), ved at momsfritage privat brug af køretøjer, der er omfattet af ovennævnte undtagelse, for den afgiftspligtige person selv eller for dennes personale. Enhver brug til virksomheden uvedkommende formål anses for privat brug.

Tilladelsen til ovennævnte fravigelsesforanstaltninger blev først givet af Rådet ved gennemførelsesafgørelse 2013/805/EU af 17. december 2013 for perioden 1. januar 2014 til 31. december 2016. Polen indarbejdede derfor de tilladte foranstaltninger i den nationale momslovgivning med virkning fra 1. april 2014.

I 2016 anmodede Polen om en forlængelse af den periode, hvori de pågældende foranstaltninger kunne anvendes. Rådet gav ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1837 af 11. oktober 2016 tilladelse til en sådan forlængelse indtil den 31. december 2019.

Denne anmodning fra Polen om en yderligere forlængelse af fravigelsen indtil den 31. december 2022 hviler på samme grundlag som de tidligere anmodninger. Anmodningen ledsages af en rapport, der indeholder en vurdering af den anvendte procentuelle begrænsning af fradragsretten som krævet i henhold til artikel 3, stk. 2, i afgørelse 2013/805/EU.

Polen fastholder, at den nuværende sats på 50 % er berettiget og fortsat bør anvendes, da den har bidraget til at forenkle momsopkrævningen og har forhindret momsunddragelse. Ifølge oplysningerne fra Polen domineres den polske økonomi af små virksomheder med en beskeden omsætning (mikrovirksomheder) og få ansatte. Sådanne virksomheder er enten enkeltmands- eller familievirksomheder. I 2014-2017 tegnede de sig for næsten 96 % af det samlede antal virksomheder i landet. Polen anfører, at det er vanskeligt at foretage en afgrænsning mellem privat og erhvervsmæssig brug af erhvervskøretøjer, der ejes af sådanne mikrovirksomheder. Det samme gælder for store virksomheder, som ofte stiller deres køretøjer til rådighed for deres ansatte som et frynsegode. Det er korrekt, at fastsættelse af en sondring mellem privat og erhvervsmæssig brug af erhvervskøretøjer vil medføre byrdefulde og uforholdsmæssigt store omkostninger til passende regnskabsføring sammenlignet med de potentielle fordele, navnlig for så vidt angår enkeltmandsvirksomheder og mikrovirksomheder. Det kan også give anledning til retstvister mellem skattemyndighederne og afgiftspligtige personer med yderligere omkostninger til følge.

Det anføres, at procentsatsen på 50 % i tilstrækkelig grad afspejler den reelle erhvervsmæssige brug af sådanne køretøjer. Ifølge Polen ville anvendelsen af en højere eller en lavere sats føre til for store forskelle mellem den fastsatte sats og den faktiske brug af køretøjer til erhvervsmæssig aktivitet og private formål. Denne sats svarer til den procentsats, der anvendes i andre medlemsstater.

Afgiftspligtige personer har tilsyneladende givet udtryk for en overvejende positiv holdning til både fradragsbetingelserne og den fastsatte procentsats. De foranstaltninger, der blev vedtaget ved afgørelse 2013/805/EU, anses for et tilfredsstillende kompromis mellem de vedtagne regler og dyr, tidskrævende og i vid udstrækning ineffektiv regnskabsføring med henblik på at bekræfte, at et bestemt køretøj rent faktisk er blevet brugt til erhvervsmæssig aktivitet.

Fravigelsesforanstaltningerne forventes ikke i væsentlig grad at påvirke Polens samlede indtægter fra moms, der opkræves i det endelige forbrugsled. De forventes heller ikke at få negative virkninger for Unionens egne indtægter hidrørende fra moms.

I lyset af ovenstående, og idet EU's retlige ramme og den faktiske situation er uændret, synes den ønskede forlængelse af fravigelsesforanstaltningerne indtil den 31. december 2022 at være berettiget. Det foreslås derfor, at anmodningen imødekommes. Såfremt Polen ønsker at anmode om en yderligere forlængelse ud over 2022, skal landet senest den 1. april 2022 indgive en anmodning om forlængelse ledsaget af en rapport, der indeholder en vurdering af den anvendte procentuelle begrænsning.