kjMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(91) 41 endelig udg. 
Bruxelles, den . marts 1991 
PÅ VEJ MOD ET ENHEDSMARKED 
INDEN FOR DISTRIBUTION 
Handelen inden for EF, handelssektoren 
og gennemførelsen af det indre marked 
(Meddelelse fra Kommissionen) 

PÀ VEJ MOD ET ENHEDSMARKED INDEN FOR DISTRIBUTION 
Handelen inden for EF, handelssektoren og gennemførelsen af det indre 
marked. 
IndhoIdsfor tegne I se 
Resumé 
Indledning - Distributionsleddet i Europa pi tærsklen til det 
indre marked 
I Formålet med meddelelsen 
II Handelens rolle i moderne økonomier og behovet for en 
afbalanceret udvikling inden for handel og industri 
III Den kommercielle revolution i Europa (1950-1990) 
IV På vej mod et europæisk marked, der drives af kommerciel 
innovât ion 
V Hindringer for en internationalisering i distributionssektoren 
VI EF's rolle 
Arbejdsprogrammet 
1. Arbejdsmetoder - høring og dialog 
1.1 Høring af hånde I serhvervene 
1.2 Samarbejde med medlemsstaterne 
1.3 Dialog mellem arbejdsmarkedets parter 
2. Gennemsigtighed og forståelse af handelsvirksomhed 
2.1 Det kvantitative grundlag for forståelse af distribution 
2.2 Forståelse af rammerne for lovgivningen 
2.3 Forståelse af den strukturelle udvikling inden for 
distr i but ion 
2.4 Større forståelse i handelsvirksomhederne 
3. De juridiske rammer for distribution på EF-plan 
3.1 Bedre betingelser for adgang til det europæiske marked 
3.2 Opstilling af et regelsæt for nye distributionsformer 
uden grænser 
3.3 Præcisering af de juridiske rammre for samarbejde mellem 
virksomheder 
4. Anvendelse af EF's politikker for økonomisk samhørighed og 
udvikling på distributionsleddet 
4.1 Erhvervsuddannelse 
4.2 Strukturfondene 
4.3 Teknologisk innovation i handelsvirksomheder 
Konklusion 
Statistisk bi lag 
RESUME 
PA VEJ MOD ET ENHEDSMARKED INDEN FOR DISTRIBUTION 
Indledning - Distributionsleddet i Europa på tærsklen til det indre marked. 
I Denne meddelelse er udarbejdet som svar på Rådets resolution af 14. 
november 1989. 
II Handel er af afgørende betydning for, at markedet fungerer effektivt. 
Vedvarende økonomisk fremgang afhænger af en afbalanceret udvikling i 
produktions- og handelsakti viteterne. 
III Overalt i EF sker der for øjeblikket stadig flere betydelige ændringer 
i de kommercielle metoder og i strukturen i handelssektoren (som tegner 
sig for ca. 17% af produktionen og beskæftigelsen). I de sidste 40 år 
er der for det første opstået en række meget store vertikalt inte­
grerede detailvirksomheder, navnlig i Nordeuropa, og der er sket store 
ændringer i engroshandelens struktur og rolle. Ændringerne er sket 
meget langsommere i Sydeuropa end i Nordeuropa, og der er store 
forskelle i den kommercielle struktur fra det ene land til det andet. 
IV I de moderne handelsmetoder, der er under hurtig udvikling som reaktion 
på de nye teknologier, lægges der lige så stor vægt på styring af 
informationer inden for forsyningskanalerne som på styring af varer. 
Det forestående indre marked har ført til en stigning i antallet af 
initiativer på tværs af grænserne fra de førende handelsvirksomheders 
side. 
V Den europæiske handel er ikke desto mindre stadig skarpt opdelt efter 
nationale grænser; kun få handelsvirksomheder har en betydelig markeds­
andel uden for deres hjemland, og mange af handelsvirksomhedernes 
internationale initiativer er slået fejl. Udviklingen af et enheds­
marked inden for distribution, hvor de handlende lærer at gøre forret­
ninger på tværs af grænserne, lige så nemt som de nu gør det inden for 
deres eget land, er af afgørende betydning for, at det indre marked 
bliver en succes. Navnlig de små og mellemstore virksomheder kan ikke 
trænge ind på nye markeder, når der ikke findes et virkeligt interna­
tionalt distributionssystem. Hindringerne for internationaliseringen er 
til en vis grad en naturlig følge af den lokale karakter af tjeneste­
ydelserne på salgsstedet. Der findes imidlertid andre hindringer som 
følge af forskelle i lovgivning, handelsstruktur og handelsmetoder, som 
må indkredses og ryddes af vejen. 
VI Det arbejdsprogram, der præsenteres i denne meddelelse, tager sigte på 
at forbedre forståelsen af og bevidstheden om disse hindringer og så 
vidt muligt fjerne dem. 
RESUME 
ARBEJDSPROGRAMMET 
1. Arbejdsmetoder - høring og dialog 
Udvalget for Handel og Distribution (CCD), som blev nedsat af Kommissionen 
i 1978 (foreløbigt - endeligt i 1981), anerkendes i stadig stigende grad 
som en værdifuld kilde til sagkyndig rådgivning om tekniske spørgsmål i 
forbindelse med udarbejdelse af forslag til EF-lovgivning på sådanne 
områder som miljø, forbrugerbeskyttelse, betalingsmidler og udenrigshandel. 
Med gennemførelsen af programmet i Hvidbogen for 1985 fokuseres der inden 
for EF mere på bredere sociale, økonomiske og miljømæssige målsætninger. 
Dette vil betyde en stadig større rolle for CCD og for erhvervssammen­
slutningerne, der udfører en stor del af det detaljerede arbejde, som 
ligger til grund for dets overvejelser. 
På grund af de nationale og regionale myndigheders fremtrædende rolle ved 
udformningen af erhvervsmiljøet for distributionsleddet er der behov for 
bedre ordninger for høring med og mellem medlemsstaterne. 
Kommissionen tilskynder til en social dialog mellem erhvervssammenslut­
ninger, der repræsenterer detail- og engroshandelen på den ene side og 
fagforeninger, der repræsenterer arbejdstagerne i disse sektorer på den 
anden side. Denne hør ingsmekanisme er særdeles værdifuld som et forum for 
undersøgelse af virkningerne af EF's socialpolitik på beskæftigelse, 
uddannelse og andre aspekter af distribution. 
2. Gennemsigtighed og forståelse af handelsvirksomhed 
Kommissionen planlægger en række foranstaltninger, som skal øge bevidst­
heden i hånde I serhvervene, i industrien og i regeringskredse omkring 
handelsakti viteternes betydning for økonomien som helhed. Der er bl.a. tale 
om følgende aktioner: 
Et handlingsprogram under ledelse af EF's Statistiske Kontor med 
henblik på for første gang at tilvejebringe en pålidelig og sammen­
lignelig serie af kvantitative data om handelssektoren i EF. 
Skabelse af pålidelige kilder til fremskaffelse af oplysninger om 
handelsrelaterede love og bestemmelser i de enkelte lande og på EF-
plan. 
Bedre forståelse og drøftelse af spørgsmål vedrørende distributions­
sektoren ved hjælp af Kommissionens egen forskning såvel som den 
forskning, der foregår på universiteter og andre forskningscentre, som 
er specialiseret i kommercielle emner. 
Forbedring af kvaliteten af de informationer, der leveres til 
erhvervslivet - både gennem Kommissionens informationsaktiviteter og 
via fagpressen - om virkningerne af EF's politikker på handelssektoren. 
RESUME 
3. De juridiske rammer for distribution på EF-plan 
Forskelle i de nationale systemer for handelslovgivning kan udgøre en 
potentiel hindring for internationaliseringen af handelssektoren. Sådanne 
vanskeligheder vil formentlig øges efterhånden som integrationsprocessen 
skrider frem. Det er Kommissionens mål at foregribe problemerne, inden de 
opstår, og tilskynde til, at de ordnes uden indgriben. Kun som en sidste 
udvej vil der blive udarbejdet formelle forslag til direktiver og 
forordninger med henblik på at fjerne sådanne vanskeligheder. 
Det nyopståede EF-marked inden for postordresalg og telemarketing vil 
formentlig kræve særlig opmærksomhed. 
Navnlig i forbindelse med aftaler mellem virksomheder kan konkurrencelov­
givningen være en hæmmende faktor i en situation, hvor arten af relatio­
nerne ændres af data-revolutionen og af væksten i videnbaserede erhvervs­
tjenester. Kommissionen anerkender betydningen af at sikre, at fælles­
skabslovgivningen på dette område er klar og klart forstået. 
4. Anvendelse af EF's politikker for økonomisk samhørighed og udvikling på 
d i str i but ions leddet 
Den kommercielle sektor er en vigtig arbejdsgiver, som beskæftiger mange 
ufaglærte og/eller deltidsansatte. De kommercielle ændringer stiller sammen 
med befolkningspresset nye krav til erhvervsuddannelserne. EF-programmerne 
giver handelsvirksomhederne mange nye muligheder. Samtidig er disse pro­
grammer stort set blevet udformet navnlig med produktionssektorens behov i 
tankerne, og visse ting tyder på, at handelssektoren ikke i tilstrækkelig 
grad forstår at udnytte de bestående muligheder. Kommissionen har beslut­
tet, at detailhandelen er den første sektor, der skal undersøges inden for 
dens nye program til styrkelse af efter- og videreuddannelse (FORCE), og 
det forberedende arbejde i forbindelse hermed vil ligge til grund for 
udviklingen af Fællesskabets fremtidige politik på dette område. 
Strukturfondene, som har til formål at fremme økonomisk og social samhørig­
hed, kan kun spille en begrænset rolle med hensyn til at bistå i den 
kommercielle udviklingsproces, navnlig i regioner, hvor udviklingen af 
produktionsgrundlaget hæmmes af mangelen på bestående distributionskanaler. 
Teknologien sætter gang i en radikal ændring i arten af relationer mellem 
virksomheder. Det er vigtigt, at denne revolution inden for kommercielle 
metoder breder sig så hurtigt som muligt fra store virksomheder til 
erhvervsmiljøet som helhed og fra de rige områder i Nordeuropa til landene 
i Sydeuropa, den østlige del af Tyskland og landområder. Forskelle i 
ledelsesstil og udviklingsniveau inden for EF giver anledning til særlige 
vanskeligheder med hensyn til at udvikle de nære forbindelser mellem 
virksomheder, som er karakteristiske for de mest avancerede kommercielle 
metoder. Kommissionen er atter i gang med at indkredse disse 
vanskeligheder, med særlig henblik på situationen i små og mellemstore 
virksomheder og forbindelserne på tværs af grænserne. 
- 1 -
*PÀ VEJ MOD ET ENHEDSMARKED INDEN FOR DISTRIBUTION* 
INDLEDNING - DISTRIBUTIONSLEDDET I EUROPA PÀ TÆRSKLEN TIL DET INDRE MARKED. 
I - Formålet med meddelelsen 
Denne meddeleise skal ses som et svar på Ministerrådets resolution af 
14. november 1989. 
I erkendelse af den vigtige rolle, som denne sektor vil komme til at spille 
i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked, opfordrede ministrene 
Kommissionen til at fremsætte forslag til en politik for distributions­
leddet, som skulle passe ind i de bestående EF-pol i t ikker og ikke måtte 
føre til, at der skabes nye institutionelle strukturer. 
Meddelelsen er opbygget efter de retningslinjer, der er fastlagt af Rådet. 
I denne indledning ses der på distributionsleddets rolle i økonomien som 
helhed, navnlig i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked. Denne 
analyse ligger til grund for et arbejdsprogram, der skal sikre, at 
distributionsleddets betydning afspejles korrekt i alle Fællesskabets 
politiske initiativer, dvs. information, undervisning og uddannelse, 
konkurrence, information, strukturfonde samt virksomhedspolitik. 
II - Handelens rolle i moderne økonom Ier og behovet for en afbalanceret 
udvikling inden for handel og industri 
Handel udgør en uundværlig del af den økonomiske aktivitet. Næsten alle 
varer, og mange tjenesteydelser, går fra producent til forbruger via en 
eller anden form for handels- og/eller distributionsproces. I EF's økonomi 
skabes ca. 17% af produktionen og beskæftigelsen i handels- og 
distributionssektoren (detail- og engroshandel samt tilknyttede erhverv), 
og disse handelsakti viteter udgør omkring halvdelen af servicesektoren i 
økonomien - (hvoraf en stor del også er beskæftiget med at fremme 
handelen). Bilag 1 indeholder en kortfattet statistisk oversigt over 
distr ibut ions leddet. 
- 2 -
Selve disse statistiske foranstaltninger tager ikke hensyn til 
produktionssektorens salgs-, marketings- og distributionsakti viteter. 
Handel skal betragtes ikke blot som en sektor, men som en proces eller 
funktion inden for økonomien. Hverken kommerciel aktivitet eller produktiv 
aktivitet er af økonomisk værdi i sig selv. Det er først, når produktionen 
knyttes sammen med handelen, at den samlede forsyn ingsproces skaber en 
værdi i hænderne på den endelige bruger. 
Vedvarende Økonomisk fremgang afhænger af en afbalanceret og samtidig 
udvikling i produktions- og hånde Isfunktionerne. Både den europæiske og 
amerikanske økonomis succes i det nittende århundrede og de fjernøstlige 
økonomiers relative succes i nyere tid illustrerer betydningen af denne 
balance. I modsætning hertil belyser de nylige ændringer i Østeuropa med 
slående tydelighed sammenbruddet i ethvert produktionssystem, der er 
adskilt fra markedsmekanismen, som alene sørger for, at produktionssektoren 
reagerer på kundernes behov. 
Handelssektorens rolle med hensyn til at fremme dette samarbejde mellem 
leverandører og handlende er særlig vigtig for den internationalisering af 
den europæiske økonomi, der sker som følge af gennemførelsen af det indre 
marked. Der lægges i denne meddelelse navnlig vægt på at fremme forbindel­
serne mellem virksomheder i velstående og mindre udviklede regioner, mellem 
større og mindre virksomheder samt på tværs af grænserne. 
III - Den kommercielle revolution i Europa (1950 - 1990) 
For fyrre år siden var handelssektoren i lighed med det meste af industrien 
stærkt opsplittet med meget få store virksomheder. Der var klare skille­
linjer mellem produktions- og distributionssektoren, og mellem engros- og 
detailhandelen. Under disse omstændigheder blev handel normalt betragtet 
som et "passivt" element i økonomien, som reagerede på beslutninger truffet 
af leverandører, og som havde meget begrænset indflydelse på den økonomiske 
udvikling. 
I de sidste fyrre år har handelsstrukturen og handelsmetoderne gennemgået 
en række dybtgående ændringer, som svarer til og supplerer masseproduk­
tionsindustriernes opståen. Denne proces fortsætter og foregår endog med 
endnu større fart. Den tydeligste udvikling var fremkomsten af store 
detailhandlere, som arbejder gennem butikskæder, der ofte er store 
(supermarkeder) og af og til meget store (hypermarkeder). Denne 
koncentrationsproces hænger ofte sammen med en vertikal integrationsproces, 
hvor det bliver sværere at skelne mellem fabrikanter, grossister og 
- 3 -
detailhandlere. Mange fabrikanter udviklede omfattende salgs- og distri­
butionsnet, som overtog de traditionelle grossisters plads og i visse 
tilfælde også omfattede deres eget detaiIsalgsnet. Visse detailhandlere har 
ligeledes købt eller opbygget deres egen produktionskapacitet; for det 
meste har de etableret meget nære vertikale forbindelser til leveran­
dørerne, som indebærer et nært samarbejde mellem leverandører og distribu­
tører, men uden en fuldstændig integration gennem fælles eje af hele 
forsyningskæden. 
Mønstret for den kommercielle udvikling varierer imidlertid stærkt fra den 
ene produktsektor til den anden og fra det ene EF-1 and til det andet. 
For så vidt angår detaiI hånde Ien. kan der skelnes mellem tre forskellige 
typer detaiIstruktur i forskellige områder af EF. 
Koncentrationen inden for detailhandelen, navnlig inden for føde­
varer og andre husholdningsartikler, er særlig udtalt i Tyskland, 
Frankrig og Det Forenede Kongerige, hvor detaiIstrukturen ligner 
strukturen i Nordamerika. 
I Danmark, Benelux og I ta I i en's industriområder kan de samme gene­
relle tendenser konstateres, men koncentrations- og organisations­
processen er for det meste sket i et tidligere led. I disse lande 
har udviklingen af meget store supermarkeder og hypermarkeder været 
forholdsvis begrænset, navnlig i non-food-sektoren, og de små 
firmaer har en forholdsvis stor markedsandel. 
I Spanien, Portugal, Grækenland, Irland og landområderne i Italien 
skete den kommercielle revolution senere. Først i slutningen af 
1980erne er der sket en hurtig udvikling i den storstilede detail­
handel i dele af disse lande, og der er tegn på fortsat modstand 
mod udvikling af supermarkeder og hypermarkeder. Selv om der har 
været en stadig vækst i de store og meget store detailforretningers 
markedsandel, navnlig i Spanien, er der visse ting i den kommer­
cielle udvikling i disse lande, der tyder på, at den snarere vil 
forme sig som i Nederlandene og Danmark end i UK eller Frankrig; 
dvs. at detailhandelen formentlig fortsat vil foregå gennem et 
stort antal små forretninger, og koncentrations- og organisations­
processen vil ske i et tidligere led. 
- 4 -
Engroshandelen viser det samme tydeligt ujævne udviklingsmønster. Specia­
liseringen og opdelingen inden for distributionssektoren før detailleddet 
er rent faktisk så kompleks, at det bliver stadig vanskeligere at anse 
engroshandelen for en enkelt undersektor. Sådanne traditionelle funktioner 
som oplagring og transport af varer i store partier er over alt overhalet 
af den kommercielle revolution, og det bliver stadig vanskeligere at skelne 
"grossister" fra sådanne beslægtede aktiviteter som: 
detaiI Iignende aktiviteter, såsom postordreforretninger, "cash-and-
carry "-gross ister og lavprisvarehuse 
store detailhandleres indkøb i tidligere led og logistik-aktivi­
teter 
fremstillingsvirksomheders markedsførings-, salgs- og distribu-
t ionsakt i vi teter 
leverandører af andre kommercielle tjenester, såsom fysisk distri­
bution, markedsføringstjenester, mæglere og handelsagenter, som 
fremmer og endog skaber handel, uden dog at få ejendomsret over de 
handlede varer. 
Der er også betydelige forskelle i strukturen i engrossektoren, afhængig af 
de varetyper, der forhandles: 
Geografiske forskelle i strukturen i detailhandelen inden for 
fødevarer og husholdningsartikler hænger tydeligt nært sammen med 
udviklingen i den ovenfor beskrevne detailsektor. Grossisternes 
traditionelle rolle som mellemled er alvorligt truet overalt, hvor 
storstilet detailhandel er blevet normen. I deres sted er der 
opstået nye typer grossist Iignende handelsfirmaer, herunder 
indkøbskoncerner, som ejes og drives i fællesskab af små detail­
handlere, grossistejede "frivillige kæder", andre typer 
"tilknyttede erhverv" - herunder franchising og eneforhandling - og 
forskellige former for handelsagentur. 
- Grossister inden for bulkràvarer og andre bulkvarer inden for 
industrien er kommet under et lignende pres, efterhånden som 
forbedringer inden for transport og kommunikation har tilskyndet 
virksomhederne til at handle direkte med hinanden frem for at gå 
gennem mellemhandlere. I mange tilfælde varetages de kommercielle 
aspekter af sådanne forbindelser af leverandør og kunde, men den 
fysiske håndtering af varerne gives i underentreprise til andre 
operatører. De distributører, der er beskæftiget med den sofisti­
kerede styring af oplagring, transport og logistik, vil derfor 
komme til at spille en vigtig rolle. 
- 5 
Der foreligger kun meget få oplysninger om distribution af varer 
fremstillet inden for industrien, som f.eks. maskiner. De fleste 
fabrikanter inden for disse produktkategorier er fortsat hoved­
sagelig afhængige af direkte salg til kunden, idet de enten benyt­
ter deres eget salgsapparat eller giver underentreprise til enefor­
handlere eller handelsagenter. Inden for distribution af produce­
rede kapitalgoder, navnlig goder, der rummer avanceret teknologi og 
kræver avanceret eftersalgsservice, synes de uafhængige handels-
firmaers rolle at være langt mindre betydningsfuld i Europa end i 
Nordamerika eller i Japan. 
Da detailhandelen er mere klart defineret og mere homogen end andre 
distributionsformer i tidligere led, er dens funktion tydeligere og mere 
almindeligt forstået. I forbindelse med aktiviteterne vedrørende høring, 
kommunikation og undersøgelse i nedenstående arbejdsprogram, vil der 
imidlertid blive lagt lige så meget vægt på udviklingen i de led, der 
ligger før salgsstedet for forbrugsvarers vedkommende, og på distributionen 
af mellemprodukter inden for industrien som på detailhandelen. 
IV - På ve i mod et europæisk marked, der drives af kommerciel innovation 
I de seneste år er handelen begyndt at udnytte teknologien til at sikre, at 
virksomhederne på ethvert trin i forsyningskæden arbejder sammen om at 
sikre, at produktionsprocessen reagerer hurtigt og fleksibelt på kundernes 
behov. En række førende detailhandlere er nu ved at nå en situation, hvor 
salget registreres automatisk ved elektroniske kasser (EPOS), salgsdataene 
analyseres og kommunikeres i realtid til centrale lagre og producenter, og 
der udarbejdes automatisk reviderede produktions- og leveringsplaner på 
hvert niveau i forsyningskæden. 
En af følgerne af automatiseringen af en stor del af den traditionelle 
forretningsgang i forbindelserne mellem leverandører og handlende er, at 
lederne anerkender, at et samarbejde mellem leverandører og distributører 
vil give mulighed for en bedre strøm af informationer om forbrugernes behov 
og af nye produkter til at opfylde disse behov. Den kommercielle aktivitet 
drejer sig i stadig stigende grad lige så meget om styring af informationer 
inden for forsyningskanaler som om styring af varer. Dette gælder såvel for 
design og marketing-knowhow som for informationsteknologi. Den hurtige 
vækst i "business format franchising", som måske er den mest vellykkede 
metode til at overføre kommerciel knowhow på tværs af grænserne, er et 
slående eksempel på den voksende betydning af virksomheder, som 
specialiserer sig i at samordne alle de aktiviteter, der er nødvendige for 
en vellykket handel - design, marketing, indkøb, fysisk distribution, 
uddannelse osv. - uden selv at give sig af med handel i traditionel 
forstand. 
- 6 -
I denne situation afhænger erhvervsmiljøet i stigende grad af de forbindel­
ser, der er etableret mellem hvert enkelt firma og dets leverandører og 
kunder. En effektiv udvikling af det indre marked forudsætter ligeledes, at 
sådanne forbindelser har en international karakter; 1992 har virkelig givet 
anledning til en stigende interesse i en internationalisering af 
distributionen, og følgende fremgangsmåder er alle værd at lægge mærke til: 
Grossistejede frivillige kæder omfatter nogle af de største og mest 
internationale handelsfirmaer i EF 
Mange større virksomheder, som er beskæftiget med distribution, har 
erhvervet aktieposter i, og i visse tilfælde kontrol over selskaber 
i andre lande 
En række førende detailhandlere har udviklet formelle eller 
uformelle alliancer med detailhandlere i andre lande med særlig 
henblik på at samle ekspertise inden for marketing og forsyning 
Distancesalg - postordresalg, markedsføring via fjernsyn og telefon 
samt salg i hjemmet - tegner sig i øjeblikket for en forholdsvis 
lille andel af markedet (måske 2% af det samlede detailsalg med 
store forskelle fra det ene land til det andet) - men det er det 
første aspekt af handelen, der er ved at udvikle sig til et ægte 
internationalt, grænseoverskridende marked hjulpet af flersprogede 
kataloger og radio- og tv-udsendelser samt andre teknologiske 
fremskr idt. 
Disse forskellige former for internationalisering inden for distributionen 
har det tilfælles, at de ikke er almindeligt tilgængelige for små og 
mellemstore handelsvirksomheder, hvis største engagement i grænseoverskri­
dende aktiviteter sker i forbindelse med den hurtige vækst i "business 
format franchising". Der kompenseres kun delvist herfor ved, at den fysiske 
distribution i stigende grad er adskilt fra handelsprocessen og varetages 
af særlige kontrahenter, der ikke selv beskæftiger sig med handel. 
- 7 -
V - Hindringer for en internationalisering i distributionssektoren 
Disse internationale initiativer inden for distribution repræsenterer endnu 
kun toppen inden for kommerciel innovation og er ikke repræsentative for 
distribution i Europa som helhed. Ikke blot består der store forskelle i 
den kommercielle struktur mellem medlemsstaterne, men distributionsleddet 
er også skarpt omdelt efter nationale grænser. Succes i den kommercielle 
sektor afhænger af et firmas evne til at yde pålidelig og fleksibel service 
på salgsstedet. Det er derfor ikke overraskende, at handelsvirksomheder 
ofte har fundet det vanskeligt at opnå en betydelig omsætning, både med 
hensyn til køb og salg, uden for deres eget land. Næsten alle førende 
handelsselskaber i Europa udfører det meste af deres aktivitet inden for en 
eller højst to medlemsstater; ingen handel virksomhed har vundet en større 
markedsandel i hele EF; en meget stor del af handelsfirmaernes interna­
tionale initiativer slår fejl. Der er adskillige eksempler på detailvirk­
somheder, som er kommet ind på et fremmed marked ved f.eks. at købe en 
forretningskæde, men som derefter har opdaget, at deres kommercielle 
metoder og/eller formater ikke har held med sig i et miljø, som på det 
strukturelle, kulturelle og retlige plan adskiller sig fra miljøet i 
hjemlandet. Forståelsen for gennemførelsen af det indre marked synes at 
være mindre i handelssektoren end i industrien, navnlig blandt små og 
mellemstore virksomheder. 
Udfordringen for de handlende i den europæiske økonomi i 1990'erne vil være 
at bevare deres lokale rødder, men samtidig udvikle nye marketings- og 
forsyningsfærdigheder, som vil sætte dem i stand til at række ud og gribe 
de muligheder, der ligger i det stadig større udvalg af varer til stadig 
mere konvergerende priser, som bliver til rådighed, efterhånden som det 
indre marked bliver fuldt udviklet. 
Det er derfor i første omgang nødvendigt at indkredse hindringerne for en 
internationalisering i distributionssektoren, når det skal overvejes, 
hvilke rolle EF kan spille med hensyn til at fjerne disse hindringer. 
Mange hindringer for den frie bevægelighed for varer og tjeneste­
ydelser, som skyldes forskelle i nationale love og andre bestem­
melser, er allerede ved at blive fjernet i forbindelse med program­
met for gennemførelsen af det indre marked. I det arbejdsprogram, 
der præsenteres nedenfor, foreslår Kommissionen en fremgangsmåde 
over for lignende hindringer, som stadig måtte findes i distribu-
t ionssektoren. 
- 8 -
De store forskelle i de kommercielle strukturer inden for EF kan 
ligeledes hindre internationaliseringen. Lande med en opsplittet 
detaiIstruktur er måske mindre udsat for indtrængen af importerede 
kommercielle formater og metoder end lande, hvor der er en mere 
koncentreret struktur. Strukturelle hindringer af denne art vil med 
tiden tage af, efterhånden som gennemførelsen af det indre marked 
sætter gang i en konvergens-proces. I mellemtiden kan leverandører 
og distributører imidlertid tilskyndes til at klare disse 
hindringer gennem bedre information og uddannelse med hensyn til de 
faktiske vilkår på det store europæiske marked. 
Forskelle i de kommercielle metoder i virksomheder i forskellige 
lande kan ligeledes skabe hindringer for en internationalisering, 
navnlig gennem skabelsen af nye forbindelser og net på tværs af 
grænserne, som må tage hensyn til en lang række kulturelle, 
kommercielle og sproglige traditioner. 
I denne forbindelse må opmærksomheden rettes mod den hurtige udvikling i de 
kommercielle metoder som følge af anvendelsen af de nye informations- og 
kommunikationsteknologier. På længere sigt vil disse teknikker kunne føre 
til en ændring i relationerne mellem leverandører og distributører og 
dermed også mellem produktionsøkonomien og forbrugeren. EPOS-systemerne 
(State of the art Electronic Point of Sale) opstiller punkt for punkt en 
liste over alle transaktioner og videresender disse data til leverandører, 
transportører og mellemdistributører på ethvert punkt i forsyningskæden. 
Dataene tolkes af ekspertsystemer og omsættes til anvendelige informa­
tioner, der kan danne grundlaget for ledelsesbeslutninger. Ordrer, 
fakturaer, adressekort og andet kommercielt papirarbejde kan produceres 
automatisk på computer og transmitteres via elektronisk dataudveksling 
(EDI). 
Selv om ændringerne sker stadig hurtigere blandt de detaiI handlende i 
Nordeuropa, er der imidlertid visse ting, der tyder på, at innovationen 
foregår ret langsomt i engrosleddet, i de små og mellemstore virksomheder 
og i den kommercielle sektor i Sydeuropa. På andre vigtige områder er den 
europæiske detailhandel måske den mest innovative og sofistikerede i 
verden; til sammenligning kan det nævnes, at detailhandelen i Nordamerika 
tilbyder et mindre produktudvalg og mindre fleksible servicestandarder. Den 
japanske detailhandel domineres stadig af uafhængige familieforetagender; 
de japanske myndigheder mener rent faktisk selv, at de store 
handelsvirksomheders struktur og optræden i Japan giver anledning til 
vanskeligheder for eksportører til Japan og medfører, at den japanske kunde 
fratages de valgmuligheder, som forbrugere i andre udviklede lande har. 
- 9 -
Inden for den tekniske innovation er der imidlertid tegn på, at den 
europæiske distribution ikke kan holde trit med udviklingen andre steder. I 
både USA og Japan er distributionen inden for industrien i stigende grad 
afpasset efter automatiseret logistik, der planlægges og drives på 
landsomfattende plan. Amerikanske fabrikanter og detailhandlere er forud 
for de europæiske konkurrenter med hensyn til udviklingen af "quick 
response"-systemer, der tilpasser produktionsplanerne på grundlag af 
realtidsdata vedrørende salget. Til trods for den umoderne struktur i 
detailhandelen er de Japanske detailhandlere, i små lokale forretninger, 
begyndt at opnå standarder for "Just in time"-logistik, som kan 
sammenlignes med dem, der i Europa er begrænset til store vertikalt 
integrerede massedetaiII ister. 
På dette begrænsede område styrker den tekniske udvikling derfor hjemme­
markederne hos vore vigtigste industrielle konkurrenter på en måde, som de 
europæiske bestræbelser endnu ikke har kunnet måle sig med. Dette problem 
synes ikke at hænge sammen med, hvorvidt der findes systemer eller 
software, eller med en manglende teknisk harmonisering inden for EF. EF har 
tværtimod spillet en nøglerolle i udviklingen af kommerciel teknologi på 
verdensplan, f.eks. ved at sikre global vedtagelse af EAN-standarden for 
computer-læsbar-stregkodning. Denne standard danner nu grundlaget for den 
internationale udvikling af elektronisk dataudveksling (EDI) inden for 
TED I S-programmet, som blev godkendt af Rådet i 1987. Vanskeligheder med 
hensyn til at udnytte systemer, som allerede er almindeligt tilgængelige, 
synes at hænge sammen med tilstedeværelsen af en række specifikt europæiske 
problemer vedrørende arten af relationerne mellem virksomhederne. 
Det er et paradoks i forbindelse med informationsrevolutionen, at man ved 
at automatisere rutinemæssige kommercielle meddelelser mellem virksomheder 
skaber en situation, hvor relationerne mellem virksomhederne bliver stadig 
mere følsomme over for forskelle i kultur og ledelsesstil. Ved at frigøre 
ledelsen fra rutinearbejdet indebærer disse metoder en konkurrencemæssig 
fordel for virksomheder med ønske om og evne til at udvikle forbindelser af 
synergetisk karakter mellem leverandør og kunde. Når amerikanske og 
Japanske virksomheder tilsyneladende har mere held på dette område end 
deres europæiske konkurrenter, kan det bl.a. forklares med den store 
forskel i ledelsesstil i det europæiske erhvervsliv som følge af sproglige 
og kulturelle forskelle og som følge af den klart ulige økonomiske 
udvikling i de forskellige regioner og lande i EF. 
De små og mellemstore virksomheder er endnu en gang forholdsvis ringe 
stillet til at klage sådanne forhindringer, og det kan blive nødvendigt at 
forsøge at overvinde dem inden for EF's programmer for innovation og 
uddannelse. 
- 10 -
VI - EF's rolle. 
Nedenstående arbejdsprogram tager sigte på at Øge bevidstheden om og 
forståelsen af distributionens rolle i den europæiske økonomi og den 
internationaliseringsproces, der hænger sammen med gennemførelsen af det 
indre marked, samt indkredse hindringer for denne proces og om muligt 
fremsætte forslag til, hvorledes disse kan fjernes. 
Hindringer, som skyldes forskelle i medlemsstaternes lovgivning, 
vil blive undersøgt i samråd med distributionssektoren og 
medlemsstaterne med henblik på at finde metoder til at fjerne dem. 
En vis konvergens i de kommercielle strukturer er en sandsynlig, 
naturlig følge af udviklingen af det indre marked. For at støtte 
denne proces gennemfører Kommissionen en række undersøgelser og 
forskellige informationsaktiviteter med henblik på at øge 
bevidstheden om de kommercielle strukturer og de vanskeligheder, 
der kan opstå, fordi de er så forskelligartede. 
Med hensyn til de kommercielle metoder rummer EF's politik og 
programmer for erhvervsuddannelse, strukturfonde, virksomheds­
politik og innovation allerede en ramme, inden for hvilken 
Kommissionen undersøger forskellige metoder til at sikre, at 
sektoren er ordentligt forberedt til udfordringen på det indre 
marked. 
EF's rolle i udviklingen af det kommercielle system begrænses af princippet 
om den subsidiære karakter af EF's aktioner. Den kommercielle udviklings-
og internationaliseringsproces vil i stort omfang ske naturligt, efter­
hånden som virksomhederne reagerer på gennemførelsen af det indre marked. 
EF har imidlertid en rolle at spille med hensyn til at forbedre kvaliteten 
af de informationer, som virksomhederne har til rådighed om internationale 
aspekter af distributionen, sikre, at lovgivningen - både på EF-plan og i 
de enkelte lande - ikke hæmmer processen samt tilskynde handelsvirksomhe­
derne til at deltage i initiativer, der tages i forbindelse med EF's 
politik for uddannelse, økonomisk samhørighed og innovation. 
- 11 -
ARBEJDSPROGRAMMET 
1. ARBEJDSMETODER - HØRING OG DIALOG 
Som følge af deres stærke engagement i aktiviteter på alle niveauer i 
økonomien - såvel produktion som handel - har de handlende en potentiel 
interesse i en lang række af EF's politikker, som ikke på nogen måde er 
begrænset til spørgsmål, der direkte påvirker selve hånde Isoperationen. EF-
regler inden for konkurrence, miljø, forbrugerbeskyttelse, transport, 
finansielle institutioner og beskatning er alle eksempler på politikker, 
som allerede har vakt betydelig interesse i handelsvirksomheder. Med hensyn 
til fremtiden vil sådanne spørgsmål som Den Økonomiske og Monetære Union, 
bankvirksomhed på EF-plan, nye betalingsmidler samt hurtige fremskridt 
inden for telekommunikation alle have betydelige konsekvenser for distri­
butionen. Kommissionen må sørge for, at handelens behov afspejles korrekt 
på alle områder af Kommissionens arbejde. 
1.1 Høring af hånde I serhvervene 
Udvalget for Handel og Distribution (CCD) blev nedsat af Kommissionen i 
1978 (foreløbigt - endeligt i 1981) som et middel til at sikre en bedre 
kontakt med de mange forskellige interesser, der er repræsenteret i 
handelssektoren. 
CCD omfatter repræsentanter for hotel-, catering-, reklame- og leasing­
sektorerne samt franchisegivere, postordrefirmaer, associerede handlende, 
grossister og detaillister. Det har i den seneste tid udarbejdet en række 
stadig mere fleksible og effektive arbejdsmetoder. Arbejdet i udvalget er 
organiseret i specialgrupper omfattende udenrigshandel, økonomi, betalings­
midler, forbrugeranliggender og miljøspørgsmål. Medlemmerne af CCD og deres 
sammenslutninger kan trække på en omfattende ekspertbistand inden for en 
lang række områder. 
På visse områder som f.eks. forbrugerbeskyttelse og miljøspørgsmål, og som 
reaktion på Rådets resolution af 14. november 1989, er der opstået en nær 
og konstruktiv forbindelse mellem CCD's specialgrupper og de ansvarlige 
tjenestegrene i Kommissionen, således at handelsvirksomheder nu er 
inddraget aktivt i høringer, som fører til politiske beslutninger -
miljøspørgsmål som f.eks. affaldsforvaltning og emballering er et særligt 
konstruktivt eksempel herpå. 
- 12 -
1.2 Samarbejde med medlemsstaterne 
Store områder af lovgivningen inden for handelssektoren falder fortsat helt 
eller delvis ind under de nationale eller regionale myndigheders 
kompetence. Efterhånden som internationaliseringen af EF's økonomi skrider 
frem i takt med gennemførelsen af det indre marked, vil disse forskelle i 
den lokale og nationale politik træde endnu stærkere frem. Dette viser, at 
der er behov for at styrke samarbejdet mellem EF-insti tut ionerne og 
medlemsstaterne samt mellem medlemsstaterne indbyrdes inden for rammerne 
af gruppen af administrative chefer for handel, som bør tilskyndes til -
med deres kolleger og Kommissionen - at drøfte eventuelle problemer som 
følge af forskellene i de nationale bestemmelser og forsøge at opnå en vis 
grad af koordinering. Disse rammer skal ligeledes anvendes til støtte for 
programmet for kvantitative og kvalitative undersøgelser, der er beskrevet 
nedenfor, herunder udveksling af oplysninger om undersøgelser, der er 
gennemført på nationalt plan. 
1«3 Dialog mellem arbejdsmarkedets parter 
I forbindelse med Kommissionens arbejde til fremme af den sociale dialog 
vedtog Confédération Européenne du Commerce de Detail (CECD) og European 
Regional Organisation of the International Federation of Commercial, 
Clerical, Professional and Technical Employees (EUROFIET) i 1988 et 
memorandum om erhvervsuddannelse. 
På baggrund af denne aftale og begge organisationers ønske om at fortsætte 
dialogen organiserede Kommissionen i 1990 et europæisk forum vedrørende 
sociale aspekter af detailhandelen. Blandt konklusionerne af dette forum 
skal nævnes skabelsen af en struktur for drøftelse af visse aspekter af den 
sociale dialog i industrisektoren. 
I denne forbindelse arbejdes der nu med erhvervsuddannelse, og arbejdet er 
udvidet til en generel undersøgelse af virkningerne for detailhandelen af 
den demografiske og beskæftigelsesmæssige udvikling. Der er nedsat en 
styringsgruppe, som skal spille en vigtig rådgivende rolle i forbindelse 
med Kommissionens forslag vedrørende beskæftigelse og arbejdsvilkår i 
detaiIsektoren. 
Der er taget et lignende initiativ med henblik på engroshandelen, og de 
faglige organisationer - Federation of European Wholesale and International 
Trade Associations (FEWITA) og EUROFIET - fokuserer ligeledes til at 
begynde med opmærksomheden på erhvervsuddanne IsesspørgsmåI. 
- 13 
GENNEMSIGTIGHED OG FORSTÅELSE AF HANDELSVIRKSOMHED 
2.1 Det kvantitative grundlag for forståelse af distribution 
En ordentlig forståelse af distributionens rolle i den europæiske økonomi 
hæmmes af den ringe kvalitet af de internationale statistikker om 
distribution. I øjeblikket indsamles økonomiske statistikker konstant med 
henvisning til produktsektor. Der findes imidlertid ingen statistikker på 
internationalt plan, som er indsamlet med henvisning til den type 
forsyningskanal, hvorigennem varerne distribueres; der findes heller ingen 
internationalt accepterede definitioner af de forskellige forretningstyper 
- ("hypermarked", "supermarked", "frivillig kæde"). Det vil være nødvendigt 
med en helt ny type data, indsamlet med henvisning til definitioner af 
forsyningskanaler - for hvilke der endnu ikke består nogen vedtagne 
internationale klassifikationer - før det bliver muligt at foretage 
pålidelige statistiske sammenligninger af distributionenssektoren i 
forskel Iige lande. 
Kommissionen har allerede vedtaget og tilsendt Rådet et program for 
udvikling af tjenesteydelsesstatistikker (K0M(90) 578 af 17. december 
1990); i den sammenhæng er den nu ved at iværksætte et arbejdsprogram 
vedrørende handelsstatistikker med det formål at etablere et integreret 
system for indsamling, behandling og distribution af statistikker svarende 
til EF's statistiske systemer på andre områder. Et sådant system forud­
sætter et nært samarbejde mellem De Europæiske Fællesskabers Statistiske 
Kontor (EUROSTAT) og nationale statistiske institutter, og desuden vil der 
være behov for ordninger, der kan involvere brugerne i udviklingen af 
systemet. 
Kommissionen forventer, at dette system, når det er færdigt - hvilket vil 
vare en række år - kan give et detaljeret billede af strukturen og 
tendenserne i distribution på et årligt grundlag, suppleret med nøgle­
indikatorer, der er relevante for en kortsigtet økonomisk analyse, og som 
indsamles måneds- eller kvartalsvis. Det er meningen, at indsamlingen af 
disse data skal omfatte forskningsdata baseret på prøvningsmetoder samt 
aggregerede data fra officielle kilder. Formålet er at forbedre forståelsen 
af kommerciel adfærd og strategi samt måle økonomiske aggregerede 
størrelser. Der vil i løbet af 1991 blive fremsat et forslag til Rådets 
direktiv om retsgrundlaget for første trin af dette program - de årlige 
serier. Der vil eventuelt følge flere forslag, efterhånden som systemet 
udvikler sig. 
- 14 -
2.2 Forståelse af rammerne for lovgivningen 
I sin resolution af 14. november 1989 opfordrede Rådet Kommissionen til at 
oprette og vedligeholde en database omfattende den store mængde national-
og fællesskabsretlige bestemmelser og andre foranstaltninger, der har 
betydning for handelsvirksomhed. Der er indgået en kontrakt med konsulenter 
om første trin af dette projekt, som udføres i samarbejde med de nationale 
myndigheder, og resultaterne vil blive offentliggjort i første halvdel af 
1991. Som ønsket af Rådet vil disse resultater stå til rådighed for alle 
brugere, navnlig nationale myndigheder og virksomheder, og de vil ligge til 
grund for drøftelserne i gruppen af administrative chefer. Næste trin 
bliver en undersøgelse af, i hvor høj grad forskelle i nationale 
bestemmelser har en forsinkende virkning på internationaliseringen i 
distr ibut ionssektoren. 
2.3 Forståelse af den strukturelle udvikling inden for distribution 
Kommissionen råder allerede over et program for undersøgelser, der tager 
sigte på at forbedre forståelsen af handelen og handelssektoren i Europa 
med særlig henblik på de emner, der er beskrevet i denne meddelelse. 
Følgende emner skal først og fremmest undersøges: 
engroshandelens ændrede rolle, navnlig i relation til distribution 
af varer mellem industrierne 
teknologiens betydning for kommercielle metoder, for management, 
for relationerne mellem distributører og producenter samt for 
udviklingen af det nye internationale marked inden for distancesalg 
"tilknyttede erhvervs" rolle og art (franchising, indkøbsgrupper og 
frivilige kæder) samt andre spørgsmål vedrørende små og mellemstore 
handelsvirksomheders situation 
på grundlag af en allerede afsluttet undersøgelse vedrørende 
detailhandelen i Østeuropa gennemføres der yderligere aktiviteter 
med det formål at fastslå, hvilke praktiske foranstaltninger, der 
kan træffes, tilskynde EF's handelsvirksomheder til at gå i gang 
med investering og uddannelse samt støtte nye virksomheder og net 
og sammenslutninger af virksomheder i Centraleuropa. (Der er 
allerede planlagt teknisk bistand til distribution i Polen og 
Ungarn inden for PHARE-programmet). 
- 15 -
Det må med tilfredshed bemærkes, at handel virksomheds stigende betydning 
for den europæiske økonomi som helhed allerede har resulteret i en række 
"centres of excellence" med ekspertviden inden for distributionssektoren på 
universiteter, handelsskoler og forskningscentre i hele EF. Der er taget en 
række initiativer til at forbedre kontakten mellem disse centre. Kommis­
sionen er i færd med at etablere kontakt med disse nye net og undersøger, 
hvorledes de kan styrkes inden for f.eks. ERASMUS-programmet. Kommissionen 
foreslår ligeledes, at man gør mest mulig brug af disse kontakter til at 
udvikle og gennemføre det planlagte arbejdsprogram. 
2.4 Større forståelse i handelsvirksomhederne 
Målet er at gøre handelssektoren mere bevidst om betydningen af det indre 
marked og det vigtige forhold mellem de stadig hurtigere omvæltninger inden 
for de kommercielle metoder og markedets internationalisering. 
Foruden Kommissionens kontorer og afdelinger i medlemsstaterne, som bl.a. 
giver generelle oplysninger om EF og dets politik, har Kommissionen etab­
leret et net af informationskontorer (EF-informationskontorer) i hele EF 
for at sikre, at virksomheder - navnlig små og mellemstore virksomheder -
får adgang til pålidelige informationer om EF og nationale markeder samt om 
gennemførelsen af det indre marked. I første fase af udviklingen af denne 
service har man først og fremmest ydet hjælp til fremstillingsvirksomheder. 
Erfaringerne viser, at distribution er et af de vigtigste problemer for de 
små og mellemstore fremstillingsvirksomheder, der søger vejledning hos EF-
informat ionskontorerne, og det er Kommissionens hensigt at øge den ekspert­
viden, som EF-informationskontorernes personale ligger inde med på dette 
område. 
Der er ligeledes behov for at gøre alle niveauer inden for distributions­
leddet mere bevidste om handelssektorens internationale dimension. Kommis­
sionen har udført en indledende undersøgelse af, hvorledes dette mål kan 
nås, og overvejer at etablere en informationstjeneste, som skal være i 
direkte kontakt med den omfattende erhvervspresse, der betjener distribu­
tionsleddet, således at den ikke-fagmand, der beskæftiger sig med distri­
bution, kan få regelmæssige oplysninger om udviklingen i EF. 
16 -
3. DE JURIDISKE RAMMER FOR DISTRIBUTION PÅ EF-PLAN 
3.1 Bedre betingelser for adgang til det europæiske marked 
Lovgivningsprogrammet i Hvidbogen om gennemførelsen af det indre marked er 
især rettet mod situationer, hvor lovgivningsmæssige forskelle på nationalt 
plan bevirker, at der skabes handelshindringer. Selv om de fleste af disse 
direkte vil påvirke handelsprocessen, omhandler kun to forslag (vedrørende 
betalingskort og adgang til elektroniske net) direkte spørgsmål i distribu­
tionssektoren, og ingen af disse er blevet videreført i den oprindelige 
form. De nationale og lokale bestemmelser for handelsvirksomhed er omfat­
tende og afspejler handelssektorens hovedsagelig nationale eller lokale 
karakter. 
Det følger heraf, at der ikke er nogen grund til EF-lovgivning undtagen i 
visse meget begrænsede tilfælde, hvor forskelle mellem de nationale regler 
truer med at hæmme internationaliseringen af sektoren - især, når 
afsætningsmetoden reelt er af tværnational karakter. 
Selv i de tilfælde mener Kommissionen, at handelsprocessen bør være under­
lagt færrest mulige lovgivningsmæssige begrænsninger. Den bedste fremgangs­
måde kan derfor være at benytte rådgivende mekanismer til at undersøge 
mulighederne for at opnå løsninger uden indgriben. Denne fremgangsmåde vil 
sandsynligvis være særlig velegnet, når det drejer sig om nye problemer, 
hvor hurtige ændringer i handelsmetoder og teknologi kan give anledning 
til, at der sker en regulering. 
Skal et sådant system uden indgriben lykkes på fællesskabsplan, kræver det, 
at alle parter accepterer en almindeligt vedtaget adfærdskodeks og en 
effektiv håndhæve Isesmekanisme; dette kræver til gengæld, at der etableres 
anerkendte beslutningsmyndigheder inden for de berørte nationale og inter­
nationale sammenslutninger samt passende appelmuligheder; det forudsætter 
ligeledes, at sådanne systemer er kompatible med EF-lovgivningen, herunder 
konkurrencelovgivningen. Der er imidlertid tale om en metode, der ikke 
udelukker, at de offentlige myndigheder griber ind i tilfælde, hvor der 
består en klar offentlig interesse i at sikre vedtagne adfærdsnormer. Der 
kan stadig være behov for indgriben, hvis og når de frivillige regler viser 
sig ude af stand ti I at løse problemerne. 
I Rådets resolution af 14. november 1989 henvistes der specifikt til to 
sådanne spørgsmål. Problemet med forundersøgelser før indgåelse af fran-
chiseaftaler er behandlet i en adfærdskodeks, der blev vedtaget af den 
europæiske franchisesammenslutning i 1990. En lignende metode er ved at 
- 17 
blive vedtaget i forbindelse med elektroniske betalinger; erhvervssammen­
slutninger, der repræsenterer finansielle institutioner og detaiI hand I ende, 
arbejder på adfærdsregler for relationerne mellem kortudstedere og kort­
ihændehavere på linje med Kommissionens henstillinger 87/598/EØF og 
88/590/EØF. 
3.2 Opstilling af et regelsat for nye distributionsformer uden grænser 
Et område, som har klar potentiel betydning, er det lille, men voksende 
multinationale marked for distancesalg, som er baseret på nye teknikker for 
flersprogede publikationer, radio- og tv-udsendelser samt reklame. Kommis­
sionens mål på dette område er at sikre, at de potentielle nye hindringer 
inden for det indre marked indkredses og afklares. På grund af markedets 
multinationale karakter kan subsidiaritetsprincippet føre til den konklu­
sion, at hvis der er behov for en eller anden form for lovgivningsmæssig 
ramme, så bør den lige fra starten ligge på EF-plan. Det kan diskuteres, om 
der er behov for en sådan lovgivning eller ej. Kommissionen har allerede i 
sin handlingsplan for forbrugerbeskyttelsespolitik (maj 1990) meddelt, at 
den er i færd med at undersøge, hvorvidt betingelserne i Rådets direktiv 
85/577 om aftaler indgået uden for fast forretningssted - det såkaldte 
"dørsalgsdirektiv" - bør udvides til at omfatte telemarketing som helhed. 
Når man ser længere frem, kan der være behov for at overveje forskellige 
muligheder for udstedelse af bevillinger og for at fastsætte adfærdsnormer 
for salg via telefon og fjernsyn. Sådanne normer findes allerede i 
frivillige adfærdsregler i visse medlemsstater, og der lægges navnlig vægt 
på beskyttelse af privatlivets fred. 
På samme måde giver betalinger på tværs af grænserne anledning til en række 
problemer, som naturligvis bør tages op på EF-plan. Kommissionen har i sit 
debatoplæg om betalinger på det indre marked anført en række problemer, som 
er af særlig betydning for små virksomheder, der foretager betalinger enten 
med uregelmæssige mellemrum eller af ringe størrelse eller begge dele. I 
sådanne tilfælde er omkostningerne ved at foretage og/eller modtage 
betalingen ofte så store, at fortjenesten ved transaktionen, reduceres 
eller helt forsvinder. Kommissionen vil i sine bestræbelser for at fremme 
integreringen af Europas betalingssystemer fortsat tage hensyn til 
sektorens interesser. 
18 -
3.3 Præcisering af de Juridiske rammer for samarbejde mellem virksom­
heder 
Handelsvirksomhed er den vigtigste mekanisme til at sikre, at leveran­
dørerne hurtigt og fleksibelt reagerer på udviklingen i kundernes efter­
spørgsel. På alle niveauer i forsyningskæden bliver konkurrenceevnen mere 
og mere afhængig af arten af forbindelserne mellem virksomhederne. Som 
følge af de nye teknologier afhænger disse forbindelser mellem virksomhe­
derne endvidere i stadig højere grad af en fælles adgang til detaljerede 
management-informat ioner. Denne forandring i de kommercielle relationer kan 
have betydning for anvendelsen af EF's konkurrenceregler. 
Det hedder i Traktatens artikel 85, at aftaler mellem virksomheder, som er 
beregnet til at begrænse konkurrencen, er forbudt, men adskillige aftaler, 
som ikke har en restriktiv målsætning eller virkning, falder uden for 
anvendelsesområdet for artikel 85, stk. 1; endvidere kan der tillades 
undtagelser fra det generelle princip i tilfælde af enhver aftale, "som 
bidrager til at forbedre produktionen eller fordelingen af varerne eller 
til at fremme den tekniske eller økonomiske udvikling, samtidig med at de 
sikrer forbrugerne en rimelig andel af fordelen herved", og som opfylder de 
øvrige betingelser i artikel 85, stk. 3. 
Efterhånden som der kommer gang i internationaliseringsprocessen inden for 
distribution som reaktion på gennemførelsen af det indre marked, vil et 
stigende antal virksomheder - navnlig små og mellemstore virksomheder -
inden for både handels- og produktionssektoren sandsynligvis opdage, at den 
mest effektive måde, hvorpå de kan tilpasse deres forsynings- og markeds­
føringsstrategier til det større marked, er ved at deltage i en eller anden 
form for fælles aktivitet med andre virksomheder. En række af sådanne 
fælles aktiviteter - f.eks. eneforhandling (Kommissionens forordning nr. 
1983/83) og franchising (forordning nr. 4087/88) - er omfattet af blokfri­
tagelser i henhold til betingelserne i artikel 85, stk. 3; andre er 
imidlertid ikke - f.eks. indkøbsgrupper, der drives af grossister eller på 
kooperativt grundlag for små uafhængige detaillister, normalt på lokalt 
plan, og som i mange henseender - navnlig deres anvendelse af varemærker -
ligner franchiseaftaler. 
Sådanne aftaler har naturligvis indvirkning på konkurrencen, men de kan 
samtidig være en vigtig forudsætning for udvikling af nye forsyn ingskana-
ler, som kan betragtes som en kilde til økonomisk fordel i den forstand, 
der henvises til i den ovenfor citerede artikel 85, stk. 3. Navnlig 
videreudviklingen af de tværnationale distributionsmuligheder er af 
afgørende betydning for skabelsen af et gunstigt økonomisk klima for SMV. 
En fremstillingsvirksomhed kan meget vel føle, at den ikke kan påtage sig 
den risiko at etablere multinationale distributionskanaler uden at være 
beskyttet af en eneforhandlingsaftale; en mindre forretningsdrivende kan 
måske ikke få adgang til potentielle nye forsyningskilder uden for sit 
- 19 -
hjemland, hvis han ikke udvikler management-ressourcer i samarbejde med 
andre handlende; mindre virksomheder er måske slet ikke i stand til at 
iværksætte salgsfremstød på nationalt eller internationalt plan undtagen i 
samarbejde med andre virksomheder. 
I betragtning af det større vareudvalg, der formentlig vil blive til 
rådighed inden for det indre marked, har de store handelsvirksomheder 
formentlig også interesse i at samle deres ekspertise inden for forsyning, 
marketing og på andre områder; der er i den seneste tid opstået forskellige 
former for forbindelser på tværs af grænserne, og nogle af de større 
grossist-organiserede "frivillige kæder" har været en stor succes på 
multinationalt plan. Selv om denne type samarbejde ligeledes kan føre til, 
at der åbnes nye forsyningskanaler, er der behov for større årvågenhed med 
hensyn til anvendelsen af konkurrencereglerne i tilfælde, hvor de 
pågældende virksomheder har en betydelig købekraft. 
For at sætte virksomhederne, navnlig de små og mellemstore virksomheder, i 
stand til at udvikle fornuftige strategier for udvidelse af deres aktivi­
teter inden for det større europæiske marked, er det vigtigt, at både EF's 
lovgivning er klar og almindeligt forstået, og at de nationale konkurrence­
myndigheder arbejder i overensstemmelse med principper, som er forenelige 
med dem, der er vedtaget på EF-plan. Dette problem får stadig større 
betydning. Kommissionen overvejer derfor en yderligere præcisering af sin 
stillingtagen til konkurrencereglernes forenelighed med ovennævnte 
ordninger. 
4. ANVENDELSE AF EF'S POLITIKKER FOR ØKONOMISK SAMHØRIGHED OG UDVIKLING PA 
DISTRIBUTIONSLEDDET 
Distribution indvirker på alle aspekter af den økonomiske aktivitet, og i 
distributionspolitikken må opmærksomheden derfor ikke alene rettes mod 
handelsvirksomhed, men snarere mod den måde, hvorpå distribution påvirker 
økonomien som helhed. Kommissionen mener, at distributionens betydning må 
anerkendes i forbindelse med EF's samlede politik for tilskyndelse til en 
harmonisk udvikling, innovation, vækst og reduktion af forskellene mellem 
regionerne i EF. 
4.1 Erhvervsuddannelse 
Den kommercielle revolution har haft store - og i visse henseender util­
fredsstillende - virkninger for beskæftigelsesstrukturen og -mønstret inden 
for distribution. På den ene side fritager automat iser ingsprocessen, der 
påvirker de grundlæggende regnskabs- og lageropgaver, i stadig større grad 
- 20 -
ledelsen, navnlig i større virksomheder, for udelukkende at skulle 
koncentrere sig om kortsigtede spørgsmål og øger udbyttet af innovative 
metoder inden for management, marketing, design og strategisk planlægning. 
Medens der er sket en stigning i videnniveauet på ledelsesplan, har 
automat iser ingsprocessen på den anden side også medført en reduktion af 
videnindholdet i jobs på startniveauet. Storstilet distribution afhænger i 
stigende grad af en arbejdsstyrke med forholdsvis få færdigheder, hvoraf en 
stor del er deltids- eller sæsonbeskæftiget. Navnlig i Nordeuropa er den 
demografiske udvikling allerede ved at skabe rekrutteringsvanskeIigheder på 
dette niveau. Samtidig er der et stadig større behov for uddannet personale 
i de lavere ledelsessti I Iinger. Større virksomheder har vanskeligt ved at 
tiltrække de rette ansøgere. 
I detailhandelen udgør kvinder en stor andel af arbejdsstyrken (70-80%), og 
kvinder avancerer i stigende grad fra startniveauet ti I de lavere ledelses­
niveauer, navnlig i afdelinger beskæftiget med indkøb, marketing og design. 
Det er imidlertid skuffende at konstatere, at kvinder generelt ikke er 
bedre repræsenteret på de højere ledelsesniveauer i distributionsleddet end 
i andre sektorer af økonomien. 
Tre separate faktorer - gennemførelsen af det indre marked, ovennævnte 
beskæftigelsesvilkår i distributionsleddet og den stadig hurtigere ændring 
i de kommercielle metoder som følge af den tekniske udvikling - gør det 
tilsammen muligt at konkludere, at distributionsleddet udgør et særlig 
vigtigt mål for udviklingen af EF's erhvervsuddanne Isespolitik. En hurtig 
forbedring af færdigheder, viden og management-teknikker inden for distri­
butionsleddet er en nødvendig betingelse for en tilstrækkelig reaktion på 
de nye muligheder, der opstår i forbindelse med 1992-programmet. 
Siden 1986, da Rådet vedtog COMETT-programmet med henblik på fremme af 
avanceret undervisning i forbindelse med den teknologiske udvikling, har 
der været en hurtig vækst i EF's bestræbelser på at fremme uddannelse som 
et vigtigt element i EF's økonomiske udviklingspolitik, navnlig i henseende 
til teknologi (COMETT, EUROTECNET), sprog (LINGUA), bedre forbindelser og 
udvekslinger mellem universiteter (ERASMUS), erhvervsforberedende uddan­
nelse og internationale erfaringer for unge arbejdstagere (PETRA) og 
uddannelse for kvinder (IRIS). I forbindelse med DELTA-programmet under­
søges anvendelsen af informations- og kommunikationsteknologi inden for 
undervisning samt de nødvendige betingelser for tilskyndelse til omskoling 
og ledelsesudvikling til støtte for den tekniske innovation. På det seneste 
har FORCE-progr ammet, som blev vedtaget af Rådet den 29. maj 1990, givet 
mulighed for udvikling af en systematisk politik for efter- og videreud­
dannelse i virksomheder. 
Alle disse programmer rummer betydelige muligheder for distributionsleddet, 
selv om de fleste blev udformet med især produktionssektorens behov i tan­
kerne. De har imidlertid ikke været i stand til at vække større interesse 
- 21 -
i distributionsleddet. I den forbindelse er det værd at lægge mærke til, at 
CECD og EUROFIET i september 1990 med Kommissionens velsignelse vedtog at 
gennemføre visse uddannelsesrelaterede aktiviteter i detailsektoren. Et af 
de vigtigste mål for de ovenfor foreslåede hørings- og informationsaktivi­
teter, må være at gøre virksomhederne, deres faglige uddanne Isesorganer og 
de offentlige myndigheder (som er nært knyttet til den detaljerede gennem­
førelse af nogle af EF's og de enkelte landes uddannelsesprogrammer) mere 
opmærksomme på betydningen af EF's indsats på dette område. De små og mel­
lemstore virksomheders særlige behov skal også vises særlig opmærksomhed, 
og dette emne blev gennemgået i Kommissionens meddelelse af januar 1990 om 
"forberedelse af de små og mellemstore virksomheder på 1992 - eksperimen­
telle uddanne Isesordn i nger". 
Kommissionen har under alle omstændigheder besluttet, at detailhandelen 
skal have særlig prioritet inden for FORCE-programmet. I første fase af 
arbejdet med FORCE gennemfører Kommissionen sammen med CEDEFOP en omfat­
tende kortlægning af færdigheder, behov for færdigheder samt videreuddan­
nelsesmuligheder i virksomheder på alle niveauer af detailhandelen. Dette 
arbejde, som vil blive afsluttet i løbet af 1991, vil give et solidt 
grundlag for at sikre, at der tages passende hensyn til situationen i 
distributionssektoren, når der udarbejdes uddannelsespolitikker og 
-programmer. 
4.2 Strukturfondene 
Formålet med EF's strukturfonde (Udviklings- og Garantifonden for Land­
bruget - Udviklingssektionen - Socialfonden og Regionaludviklingsfonden) er 
at fremme økonomisk og social samhørighed, navnlig gennem programmer, som 
defineres og vedtages i fællesskab af nationale myndigheder og EF, og som 
tager sigte på at yde støtte til ugunstigt stillede regioner eller grupper. 
Fondene kan spille en rolle ved moderniseringen af distribution, navnlig i 
regioner og sektorer, hvor produktionsgrundlaget hæmmes af mangelen på 
distributionskanaler. F.eks. yder fondene støtte til aktioner, der tager 
sigte på: 
at sikre kontinuiteten i de grundlæggende tjenesteydelser i 
fjerntliggende landområder 
at støtte en bedre integration af SMV i støttede områder i distri­
butions- og marketingsnettene, f.eks. gennem brug af avancerede 
telekommunikat ionstjenester 
at støtte erhvervsuddannelse. 
- 22 -
Blandt de seneste EF-initiativer, som har betydning for dette område, kan 
nævnes TELEMATIQUE inden for avancerede telekommunikationstjenester, LEADER 
vedrørende udvikling af landdistrikterne, NOW-initiati vet vedrørende 
kvinder og EUROFORM vedrørende tværnational uddannelse. 
I december 1990 godkendte Kommissionen et forslag fra den portugisiske 
regering om tildeling af midler inden for FEDER til modernisering af det 
portugisiske distributionssystem, med særlig vægt på investering i tekno­
logi og udvikling af rammer for sammenslutninger mellem små virksomheder. 
De eksisterende budgetrammer for strukturfondene løber til udgangen af 
1993, og Kommissionen er i øjeblikket ved at undersøge, hvorledes de 
fungerer. 
4.3. Teknologisk innovation i handelsvirksomheder 
De nye informations- og kommunikationsteknologier giver anledning til 
dybtgående ændringer i de kommercielle metoder, og for at sikre en afbalan­
ceret og harmonisk udvikling af det europæiske handelssystem, er det 
vigtigt, at denne innovâtionsproces er tilgængelig for både små og 
mellemstore virksomheder i såvel ugunstigt stillede regioner, som i de mere 
velstående dele af EF. 
Der er en række betydningsfulde elementer både inden for EF's ovenfor 
beskrevne programmer for erhvervsuddannelse og inden for programmerne for 
fremme af forskning, udvikling og innovation, som kolliderer med disse 
spørgsmål. På EF-plan er følgende initiativer af særlig interesse; 
Det strategiske program for innovation og teknologioverførsel 
(SPRINT) tager navnlig sigte på, at de tekniske muligheder skal 
blive til en kommerciel succes. Det er især rettet mod nødvendig­
heden af at udvikle nye produkter, processer, og tjenesteydelser, 
set ud fra et marketing-synspunkt, og derfor mod det generelle 
spørgsmål vedrørende virksomhedsrelationer. SPRINT finansierer i 
øjeblikket flere projekter vedrørende bruger-leverandørrelationer, 
just in time-logistik og management-udvikling. Der foregår en 
gennemførlighedsundersøgelse vedrørende et storstilet projekt for 
indførelse af nye teknologier til støtte for "hurtig reaktion" i 
skotøjssektoren. De samme spørgsmål undersøges inden for tekstil­
sektoren i forbindelse med en undersøgelse, der er iværksat på 
initiativ af Kommissionens generaldirektorat for industrien og det 
indre marked. 
Inden for IMPACT-programmet for informationsmarketing gennemføres 
der en række projekter vedrørende anvendelsen af avanceret tekno­
logi i forbindelse med logistiske aspekter af landevejstransport. 
- 23 -
Inden for rammerne af TED I S-programmet, som tjener til fremme af 
elektronisk dataoverførsel, er et juridisk rådgivende organ ved at 
undersøge de hindringer i erhvervsmæssige love og procedurer, som 
ville være nødvendige som følge af ændringen fra traditionelt 
kommercielt papirarbejde til elektronisk kommunikation, og i denne 
forbindelse arbejdes der med udvikling af en "standard EDI-aftale", 
som er en form for kontrakt, der eventuelt kan danne juridisk 
grundlag for de elektroniske relationer mellem virksomheder-, der er 
taget en række eksperimentelle initiativer vedrørende virkningen af 
EDI på relationerne mellem virksomheder. 
I beslutningen af 22. Januar 1990 gav Rådet Kommissionen til opgave 
at udarbejde forslag om udviklingen af transeuropæiske net, her­
under telekommunikations- og uddanne Isesnet, med særlig henvisning 
til interkommunikation og interoperabiI itet. I december 1990 vedtog 
Kommissionen en meddelelse til Rådet, hvori det understreges, hvor 
vigtigt det er for det indre marked, at der udarbejdes ægte tvær­
nationale net med særlig henvisning til transport, telekommunika­
tion, energi og erhvervsuddannelse. 
I forbindelse med udformningen af en politik for innovation i 
handelssektoren kan Kommissionen ligeledes trække på erfaringer i den 
private sektor og på nationalt plan. F.eks.: 
I handelsvirksomhederne er et af de største problemer ved udvikling 
af informationer inden for managementsystemer, hvorledes de meget 
store datamængder, der genereres ved point of sale-systemer, skal 
behandles og fortolkes, således at de giver nyttige oplysninger til 
støtte for beslutningsprocessen. Denne fortolkningsproces må 
naturligvis omfatte antagelser af subjektiv art; leverandører og 
distributører vil hver især være tilbøjelige til at fortolke 
dataene ud fra deres eget særlige synspunkt, og de deraf følgende 
forskelle i management-holdninger kan være særdeles vanskelige at 
styre, når leverandører og distributører arbejder på tværs af 
grænserne og på forskellige sprog. Et interessant eksempel er det 
system, der kendes som "Direct Product Profitability" (DPP), og som 
analyserer omsætning og fortjeneste for hver enkelt vare. Det er 
nødvendigt med en vis grad af konvergens i analyser af denne art 
for at skabe et gunstigt miljø for udviklingen af nye kommercielle 
relationer, navnlig på tværs af grænserne. Af denne årsag er det 
både i offentlighedens og EF's interesse, og ikke blot et privat 
kommercielt anliggende, at der udvikles en fælles politik for 
avancerede databehandlingssystemer af denne art. 
I de enkelte lande har erhvervssammenslutninger og offentligt 
støttede handelskamre taget initiativ til at bistå mindre virksom­
heder i handelssektoren - og de sammenslutninger, som de arbejder 
inden for - med at nå den samme udvikling inden for teknik og 
ledelse, som de store virksomheder har nået. Et særligt interessant 
- 24 -
eksempel er det program, der er udviklet af de italienske erhvervs­
sammenslutninger, Confcommercio, og som indeholder praktiske pro­
grammer for teknisk udvikling og ledeIsesuddanneIse (herunder 
fjernstudier) samt arrangementer for teknisk og finansiel 
assistance til de deltagende virksomheder. 
Det haster nu med at få samlet trådene og tage direkte fat på problemet. 
Kommissionen foreslår derfor, at der iværksættes en undersøgelse af disse 
og lignende tendenser ved hjælp af de ovenfor beskrevne høringsmekanismer 
for handelen og styringsudvalgene for de mest berørte EF-programmer 
(navnlig SPRINT og TEDIS). Formålet skal være at fastslå, hvilke hindringer 
der består for udbredelsen af den kommercielle teknologi. Opmærksomheden 
skal særlig rettes mod små og mellemstore handelsvirksomheders anvendelse 
af teknologi i de tekniske forbindelser mellem handelsvirksomheder og små 
fremstillingsvirksomheder samt i de kommercielle forbindelser mellem 
virksomheder på tværs af grænserne. Målet er at nå frem til konkrete 
forslag til aktioner, som f.eks.: 
offentlige initiativer, som tager sigte på at fremme investeringer 
i ledelsesudvikling i små og mellemstore handelsvirksomheder, der 
Ønsker at overvinde de psykologiske og andre hindringer for 
innovât ion 
offentlig støtte til virksomheder, som bestræber sig på at opnå 
konsekvens i de kommercielle procedurer, herunder tekniske 
standarder, på internationalt plan. 
Konklusion 
Denne meddelelse har givet et overblik over en række spørgsmål i distribu­
tionsleddet, som opstår i forbindelse med gennemførelsen af det indre 
marked, og over den udvikling, der foregår inden for en lang række af EF's 
politikker med henblik på at sikre, at distribution i 1990'erne får en 
stadig mere tværnational karakter. Der vil blive fremsat yderligere 
forslag, efterhånden som arbejdsprogrammet skrider frem, navnlig med hensyn 
ti I de Juridiske rammer, erhvervsuddannelse og teknologi. 
TOWARDS A SINGLE MARKET IN DISTRIBUTION" 
STATISTICAL ANNEXE 
The quality of statistical information on the Distributive Trades is not at present sufficient to 
provide more than a general overview of the situation of and trends in distribution. Statistical 
difficulties arise in particular because economic data is normally collected in accordance with 
product category definitions (NACE); reliable distribution statistics will require the collection of date 
according to supply channel definitions, for which no internationally recognised classifications exist. 
The picture is further complicated by the rapid changes in commercial structure and methods 
described in the Communication (Sections 1.2 and 1.3) which make it increasingly difficult to define 
clear frontiers (for example between wholesaling and retailing) within distribution, and between 
distribution and industry (for example between wholesaling and the commercial and distribution 
functions of manufacturing firms). 
The situation is still further confused by the existence of many small owner-managed firms, of 
self-employment, and of casual and seasonal employment. 
Table 1 provides an estimate of the importance of the distributive trades in the Economy as a 
whole. Tables 2 and 3 provides estimates of employment. Table 2 is limited to wage and salary 
earners only, and table 3, taken from a recent academic study, illustrates, for a few countries only, 
the relative importance of the self-employed, who are not included in table 2. 
Table 1 
Share of value-added for the distributive trades (1) in total output/ 
Part de la valeur ajoutée du commerce dans la production totale 
(%) 
Belgique 
Danmarke 
BR Deutschland 
Hellas 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
United 
Kingdom 
EC 
(1) At factor cost. Ê Wholesale and retail 
trade services (2)/ 
Commerce de gros et de détail 
1980 
15.02 
14.28 
12.18 
12.88 
14.72 
13.43 
10.87 
17.08 
15.51 
13.37 
18.00 
11.59 
13.54 
nsemble des facteurs 1986 
16.92 
15.31 
11.24 
13.73 
14.25 
13.34 
11.49 
17.19 
15.79 
13.21 
16.82 
13.32 
13.59 Lodging and 
catering services/ 
Cafés, hotels, restaurants 
1980 
3.03 
1.28 
1.52 
N/A 
4.15 
2.42 
2.33 
2.83 
2.55 
1.86 
3.16 
1.72 
2.59 1986 
3.28 
1.47 
1.63 
N/A 
6.68 
2.89 
2.32 
3.59 
1.99 
1.92 
3.61 
1.98 
2.57 Total 
1980 
18.05 
15.56 
13.70 
15.47 
18.87 
15.85 
13.20 
19.91 
18.06 
15.23 
21.16 
13.31 
16.13 1986 
20.20 
16.78 
12.87 
16.30 
20.93 
16.23 
13.81 
20.78 
17.78 
15.13 
20.43 
15.30 
16.16 
(2) Including recovery and repairs. Y compris la récupération et la réparation 
Source : Eurostat. 
25 
Table 2 
Number of wage and salary earners in the distributive trades, 1988 
Nombre de personnes occupées dans le commerce en 1988 
Wholesale/ 
Commerce 
de gros Scrap and 
waste 
materials/ 
Matériaux de 
récupération Agents/ 
Agents 
commerciaux Retail/ 
Commerce 
de détail Hotels and 
catering/ 
Cafés, hotels, 
restaurants Repairs/ 
Réparation Total 
distributive 
trades/ 
Total distribution Total economy 
employment/ 
Total des 
emplois dans 
l'économie Distribution 
as share of 
total/ 
Part de la 
distribution 
Belgique (1) 
Danmarke (1) 
BR Deutschland 
Hellas (1) 
Espana (1) 
France 
Ireland 
Italia (2) 
Luxembourg 
Portugal 
Nederland (1) 
United Kingdom (1) 
EC (12) 
Share of the Total 
Economy/Part dans 
toute l'économie 164 112 
152 675 
953 192 
89 362 
262 200 
837 000 
37 800 
673 412 
8600 
62 750 
276 700 
928 201 
4446 004 
3.96 4 045 
2004 
25 379 
1 564 
5400 
18 700 
0 
N/A 
0200 
1 000 
6500 
21 702 
100 494 
0.09 N/A 
(E) 3 123 
5 410 
188 508 
15 517 
141 600 
54 300 
0 700 
N/A 
0500 
1 000 
6500 
28 478 
485 636 
0.43 N/A 
(E) 164 992 
174 742 
1 757 340 
325 193 
527 400 
1 386 500 
67 100 
656 816 
14 200 
197 871 
361 100 
2 110 490 
7 743 744 
6.90 65 524 
52 587 
458 795 
160 143 
318 600 
460 700 
35 000 
N/A 
6400 
86 000 
85 200 
1 036 982 
3 365 431 
3.00 (E) 35 000 
15 050 
310 200 
69 557 
128 100 
123 000 
6600 
N/A 
0500 
167 812 
54 600 
244 235 
336 624 
1.19 (E) 436 796 
402 468 
3 693 414 
661 336 
1 256 200 
2 881 000 
147 200 
2 292 400 
30 400 
516 433 
790 700 
4 370 086 
17 478 433 
15.58 (E) 
(E) 3 046 797 
2 412 200 
23 348 000 
3 587 662 
7 896 699 
18 097 000 
823 600 
22 924 000 
154 100 
3 649 000 
4 631 500 
21 574 926 
112 145 484 
100 14.34 
16.68 
15.82 
18.43 
15.91 
15.92 
17.87 
10.00 
19.73 
14.15 
17.07 
20.26 
15.58 
Sources : Eurostat except for Haly/Eurostat à l'exception de l'Italie 
1) Data for 1987/Oonnées pour 1987 
2) Data prepared by Centra di Studi sul Commercio (CESCOM), Bocconi University, Italy 
E) Approximate estimate./Donnée approximative. 
Table 3 
Employees and self-employed In Distributive Trades/ 
Salariés et travailleurs indépendants dans la distribution 
1987 
Retail/Commerce de détail Wholesale/Commerce de gros 
Self-employed/ 
Indépendants Employees/ 
Salariés Total Self-employed 
Indépendants Employees 
Salariés Total 
Belgique 
France 
Italia 
Nederland 
UK(1) 93 935 
476 400 
1 614 714 
11 900 
2990 000 164 992 
1 149 900 
656 816 
381 402 
470 000 263 927 
1 626 300 
2 271 530 
493 302 
3460 000 28 807 
15 400 
478 958 
25 600 
N/A 164 112 
876 500 
673 412 
297 999 
N/A 192 819 
951 900 
1 152 370 
322 189 
N/A 
1) Figures for total of distributive trades only/Total distribution tous secteurs confondus. 
2) Source CESCOM (Milan, I), 1RS (Stirling, UK) and EIM (Zoetemeer, NL). 
The following tables illustrate some other important features of Distribution referred to in the Memorandum. 
Table 4 
RETAIL SALES VALUE AS A PERCENTAGE OF CONSUMER EXPENDITURE 
1982/1987 
% DES VENTES AU DETAIL DANS LA CONSOMMATION DES MENAGES 
1982 1987 
Hellas 
Portugal 
Italia 
Espana 
Belgique 
France 
BR Deutschland 
Nederland 
UK 
Danmarke 62.0 
59.0 
58.5 
55.0 
44.8 
44.6 
41.9 
44.4 
41.4 
40.0 62.0 
55.5 
53.5 
52.0 
44.0 
43.0 
41.6 
40.7 
40.5 
38.0 
Source : Euromonitor. 
Table 5 
NUMBER OF RETAIL OUTLETS AND SHOP DENSITY 1987/ 
NOMBRE DE POINTS DE VENTE ET DENSITE 
Espana 
Hellas 
Belgique 
Nederland 
France 
Danmarke 
Italia 
Ireland 
Portugal 
UK 
BR Deutschland 
Source : Euromonitor. YEAR/ANNEE 
1985 
1984 
1987 
1988 
1988 
1985 
1987 
1977 
1976 
1984 
1986 OUTLETS (000s)/ 
POINTS DE VENTE 
(en milliers) 
739.9 
185.0 
114.0 
158.0 
590.0 
48.7 
533.4 
31.3 
81.0 
343.2 
310.0 DENSITY 
19.2 
18.7 
11.5 
10.8 
10.5 
9.5 
9.3 
9.2 
9.0 
6.1 
5.1 
Notes: Density: outlets per thousand head of population. 
Densité: nombre de magasins pour 1000 habitants 
27 
Table 6 
FOOD RETAILING 1987/COMMERCE DE DETAIL ALIMENTAIRE 
Share of hypermarkets (%)/ Share of supermarkets (%)/ 
% des hypermarchés % des supermarchés 
Countries with high concentration 
in food retailing/ 
Pays à forte concentration dans le 
commerce de détait alimentaire 
France 39 41 
Belgique 18 58 
Nederlandss 4 54 
UK 24 31 
BR Deutschland 18 35 
Countries with low concentration 
In food retailing/ 
Pays à faible concentration dans le 
commerce de détail alimentaire 
Espana 16 20 
Italia 2 23 
Danmarke 0 N/A 
Portugal 3 N/A 
Hellas 0 N/A 
Ireland 0 N/A 
Source : AC Nielsen Company. 
Table 7 
RETAIL TRADE BY ORGANIZATION (INFORMES DE COMMERCE DE DETAIL 
Belgique 
Danmarke 
Espana 
France 
Ireland 
Nederland 
Portugal 
UK Year/Année 
1983 
1984 
1984 
1983 
1984 
1985 
1984 
1984 Cooperatives 
N/A 
16 
3 
3 
1 
N/A 
4 
5 Department 
and variety 
stores and 
mail order/ 
Grands 
magasins et 
magasins 
populaires et 
vente par 
correspondance 
7 
N/A 
5 
8 
8 
2 
40 
18 Multiples/ 
Commerces 
à 
succursales 
multiples 
15 
28 
10 
25 
34 
27 
40 
47 Affiliations/ 
Commerce 
affiliés 
9 
56 
8 
16 
7 
34 
4 
5 Independents/ 
Indépendants 
69 
56 
74 
48 
50 
37 
52 
25 Total 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
(1) Cooperatives - cooperative societies; multiples - including hypermarket chains; Affiliations • voluntary chains and buying group 
members; Independents - non-affiliated retailers. 
Source: Euromonitor. 
Coopératives - succursales multiples y compris les hypermarchés; commerces affiliés - chaînes volontaires et groupements d'achats; 
indépendants • commerces non-affiliés. 
28 
Table 8 
MAIL ORDER MARKET SHARE OF TOTAL RETAILING 1982 - 1987/ 
I PART DE LA VENTE PAR CORRESPONDANCE DANS LE TOTAL DU COMMERCE DE DETAIL 
% 1982 1987 
Belgique 1.3 1.4 
Danmarke 1.6 2.0 
France 2.4 2.7 
Italia 0.4 0.4 
Nederland 1.3 1.7 
Espana N/A 0.2 
UK 3.5 3.4 
BR Deutschland 5.7 5.7 
Source : Euromonitor. 
Table 9 
MARKET SHARE OF BUYING GROUPS AND VOLUNTARY CHAINS/ 
% DES GROUPEMENTS D'ACHATS ET DES CHAÎNES VOLONTAIRES 
1982 1988 
Belgique N/A 11 
Danmarke 33 33 
Finland N/A 40 
Nederland 33 32 
Norway 27 24 
Espana 2 4 
Sweden 35 36 
BR Deutschland 40 39 
Source: Euromonitor 
TABLE 10 
BUSINESS FORMAT FRANCHISING/ 
FRANCHISE 
Belgique 
Danmarke 
France 
Italia 
Nederland 
UK 
BR 
Deutschland Number of franchising/Nbre de 
franchiseurs 
1985 
72 
N/A 
456 
79 
216 
N/A 
N/A 1988 
77 
8 
675 
197 
248 
270 
180 Number of franchised 
outlets/Nbre de franchisés 
1985 
3035 
N/A 
19 687 
8024 
6747 
N/A 
N/A 1988 
4045 
25 
29.698 
11.500 
8332 
20 000 
9000 Value of sales (Billion ECU)/ 
Valeur des ventes (en millions 
d'ECUs) 
1985 
2.48 
N/A 
12.17 
2.11 
4.3 
N/A 
N/A 1988 
2.85 
N/A 
13.15 
2.93 
5.4 
5.63 
4.8 
Source :.European Franchising Federations. 
29 
Table 11 
MAJOR RETAIL-BASED ORGANIZATIONS IN EUROPE/ 
CLASSEMENT DES PLUS GRANDES ENTREPRISES DU COMMERCE DE DETAIL EN EUROPE 
Company Turnover 1988/89 
(million ECU) Domestic base 
Metro 
Tengelmann 
Leclerc 
Intermarché 
Carrefour 
J. Sainsbury 
Albrecht 
Rewe-Leibbrand 
Marks & Spencer 
Vendex International 
Tesco 
Asko-Massa Group 
Karstadt 
Migros 
Gateway 
Promodès 
Ahold 
Otto Versand 
ICA 
Co-op AG 
Au Printemps Groupe 
Schickedanz-Quelle 
Argyll 
Kesko 
KF Konsum 
Co-op Schweitz 
Auchan 
Casino 
Delhaize le Lion 
Euromarché Groupe 
Sears 
Boots 
ASDA 
Kingfisher 
Gus 
GIB 
C&A Brenninkmeyer 
FDB/Brugsen 
Co-op Italia 
Cora 
System U 17 108 
16 873 
10 159 
9522 
8900 
8885 
8 584(1) 
7 857 
7 714 
7 497 
7 105 
7039 
6 895 
6 875 
6 807 
6563 
6544 
6 411 
6 331 
6 026 
5 795 
5 708 
5566 
5 467 
5090 
5 021 
4 899(2) 
4854 
4854 
4 410 
4 075 
4 072 
4066 
4066 
3 955 
3 916 
3 836(2) 
3 748 (2) 
3 708 
3 553 (1) 
3 521 \2) Germany 
Germany 
France 
France 
France 
UK 
Germany 
Germany 
UK 
Netherlands 
UK 
Germany 
Germany 
Switzerland 
UK 
France 
Netherlands 
Germany 
Sweden 
Germany 
France 
Germany 
UK 
Finland 
Sweden 
Switzerland 
France 
France 
Belgium 
France 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
Belgium 
Germany 
Denmark 
Italy 
France 
France 
(1) Estimate/Donnée estimée. 
(2) 1987 
Source : Institute for Retail Studies, Stirling University. 
30 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. BUDGETPOSTER 
B 5-320 Erhvervsfremmende foranstaltninger (SMV)(Tidligere B 7770) 
B 5-322 Operationer vedrørende distributionsleddet (Tidligere B 7772) 
2. UDGIFTER SOM FØLGE AF BESLUTNINGER, DER ER FORELAGT KOMMISSIONEN 
(Vejledende tal afhængigt af de disponible budgetmidler) 
1991 1992 1993 
1 450 000 1 250 000 1 250 000 
Disse tal dækker alle aktiviteter, der er nævnt i afsnit 1, 2 og 3 i 
arbejdsprogrammet, herunder allerede igangværende arbejde med statistikker, 
men ikke ekstraudgifter, der kan blive nødvendige i forbindelse med det 
forestående forslag til Rådets direktiv angående handelsstatistikker 
(afsnit 2.1). De dækker ikke yderligere aktioner, der kan blive nødvendige 
som følge af udviklingen i arbejdsprogrammet, som om nødvendigt vil blive 
genstand for særskilte forslag. 
3. ANDRE FINANSIELLE VIRKNINGER 
Foranstaltninger med henblik på at tilskynde til erhvervsuddannelse, som 
allerede er bevilget inden for de pågældende budgetposter, navnlig F0RCE-
programmet. Eventuelle nødvendige ekstraudgifter vil blive genstand for 
særskilte forslag. Den indledende fase i arbejdet til støtte for innovation 
og teknisk forandring (afsnit 4.3) vil indebære startudgifter til under­
søgelser, hvis udgifter ikke forventes at overstige 500 000 ECU. Det er 
endnu ikke afgjort, hvorledes denne indledende fase skal finansieres, men 
det kan eventuelt ske inden for budgetposterne for virksomhedspolitik, der 
er nævnt under 1 ovenfor. Eventuelle ekstraudgifter, som måtte vise sig 
nødvendige, vil blive genstand for særskilte forslag. 
ISSN 0254-1459 
KOM(91) 41 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 02 
Katalognummer : CB-CO-91-U0-DA-C 
ISBN 92-77-70374-1 
SALGSPRIS til og med 30 sider: 3,50 ECU for hver 10 sider derudover: 1,25 ECU 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg