K09VMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(92) 470 endelig udg. 
Bruxelles, den 13. januar 1993 
ERHVERVSDIMENS IONEN 
OG VÆKSTEN I EUROPA 
Fællesskabsforanstaltninger 
til sikring af kontinuiteten i og 
styrkelse af erhvervspolitikken for navnlig 
sma og mellemstore virksomheder i Fællesskabet 
FORSLAG TIL 
RÅDETS AFGØRELSE 
om det flerårige fællesskabshandlingsprogram (1993-1996) 
til styrkelse af de prioriterede områder af 
erhvervspolitikken for navnlig små og 
mellemstore virksomheder i Fællesskabet 
(forelagt af Kommissionen) 
FORSLAG TIL 
RÅDETS AFGØRELSE 
om det flerårige fællesskabshandlingsprogram (1994-1997) 
med henblik på at sikre kontinuiteten i 
erhvervspolitikken for navnlig sma og 
mellemstore virksomheder i Fællesskabet, 
(forelagt af Kommissionen) 

ERHVERVSDIMENS IONEN OG VÆKSTEN I EUROPA 
BEGRUNDELSE 
STYRKELSE AF DE PRIORITEREDE ERHVERVSPOLITISKE 
FORANSTALTNINGER FOR AT STIMULERE VÆKSTEN I FÆLLESSKABET 
I. PROGRAMMETS MÅLSÆTNINGER 
II. PRIORITEREDE OMRADER, DER SKAL STYRKES 
A) VIDEREUDVIKLING AF EF-RÅDGIVNINGSKONTORERNE MED HENBLIK PA AT LETTE 
ADGANGEN TIL FÆLLESSKABS INFORMAT ION 
B) UDVIKLING AF NETTENE TIL SØGNING EFTER PARTNERE - BCC OG BC-NET 
C) STYRKELSE AF DE DIREKTE FORBINDELSER MELLEM VIRKSOMHEDSLEDERE 
GENNEM EUROPARTNERSKAB- OG INTERPRISEPROGRAMMERNE OG FREMME AF 
TVÆRNATIONALE UNDERLEVERANCER 
D) FORBEDRING AF DE ADMINISTRATIVE OG RETLIGE BETINGELSER FOR 
VIRKSOMHEDERNE 
E) FREMME AF FÆLLESSKABSINSTRUMENTERNE 
III. KONKLUSION 
2) 
SIKRING AF KONTINUITETEN I ERHVERVSPOLITIKKEN FOR 
NAVNLIG SMA OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER I FÆLLESSKABET 
I. MÅLSÆTNINGER 
II. FORANSTALTNINGER, DER SKAL SIKRE KONTINUITETEN I ERHVERVSPOLITIKKEN 
A) FORANSTALTNINGER, DER ISÆR VEDRØRER OMRADER UNDER UDVIKLING 
Håndværksvirksomheder og små virksomheder 
Handels- og distributionsvirksomheder 
Andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde 
B) STIMULERING AF DE FINANSIELLE BETINGELSER 
C) OBSERVATION OG EVALUERING AF POLITIKKEN 
Den europæiske observationspost for SMV 
Forbedring af statistikker om SMV 
Evaluering af politikken 
III. KONKLUSION 
AFGØRELSESFORSLAG 
1. Forslag til Rådets afgørelse om det flerårige fællesskabshandlings-
program (1993-1996) til styrkelse af de prioriterede områder af 
erhvervspolitikken for navnlig små og mellemstore virksomheder i 
Fællesskabet 
2. Forslag til Rådets afgørelse om det flerårige fællesskabshandlings-
program (1994-1997) med henblik på at sikre kontinuiteten i erhvervs­
politikken for navnlig små og mellemstore virksomheder i Fællesskabet 
BEGRUNDELSE 
Det Europæiske Råd i Edinbourg den 11. og 12. december 1992 overtog de af 
Kommissionen foreslåede retningslinjer og enedes om en omfattende aktion til 
støtte for væksten i Fællesskabet. 
I erklæringen om fremme af det økonomiske opsving i Europa1) blev det 
fremhævet, at "Det Europæiske Råd erkendte, at små og mellemstore virk­
somheder spiller en vigtig rolle i indsatsen for at fremme beskæftigelse og 
vækst, og opfordrede Rådet og Kommissionen til at sikre, at de byrder, som 
fællesskabslovgivningen lægger på små og mellemstore virksomheder, mindskes 
(bl.a. ved brug af forenklede ordninger og visse fritagelser for så vidt 
angår indirekte skatter), og at små og mellemstore virksomheder får fuld 
information om fællesskabsstøtte. Det anmodede Kommissionen om at fremskynde 
aktionerne til fordel for de virksomheder, der har bevist deres værdi på 
fællesskabspIan". 
De små og mellemstore virksomheder yder nemlig et betydeligt bidrag til den 
europæiske økonomi på grund af deres fremtrædende betydning bl.a. med hensyn 
til BNP og arbejdspladser samt regional og lokal udvikling*). 
Den tilidskrise samt de økonomiske vanskeligheder, der i dag har ramt 
Fællesskabets akt ion3), styrker modsætningsvis rigtigheden af den analyse, 
der lå forud for igangsætningen af en erhvervspolitik, samt arten af de 
foranstaltninger, der siden da er blevet gennemført. Behovet for at sikre 
kontinuiteten i og styrke denne politik er nu blevet anerkendt, og en vigtig 
del af politikken er centreret om et opsving i og en udvikling af den 
europæiske økonomi. 
For at genoprette virksomhedsledernes tillid og hermed stimulere deres 
engagement i den økonomiske proces er det i den forbindelse nødvendigt at 
bevare enheden i erhvervspolitikken. Målsætningen om et fornyet opsving i 
væksten gør det berettiget at foregribe og øge Fællesskabets indsats 
vedrørende prioriterede foranstaltninger, der kan mobilisere virksomhederne 
med henblik på at realisere denne vækstmål sætning. 
1) Det Europæiske Råd, Edinbourg, 11.-12. december 1992, formandskabets 
konklusioner, bilag 4 til del A, punkt 8. 
2) Ifølge Kommissionens anden rapport "Enterprises in Europe" havde ud af 
de i 1988 registrerede 11,6 mio. virksomheder 96,3% under 20 ansatte, 
3,4% mellem 20 og 200 ansatte og under 0,2% mellem 200 og 500 ansatte, 
hvilket i alt udgør 70,2% af det samlede antal beskæftigede i Fælles­
skabet; denne procent varierer alt efter virksomhedernes geografiske 
for de I i ng, ISBN-92826-4609-2. 
3) De økonomiske udsigter på kort sigt er betydeligt forringet. Nedjuste­
ringen af vækstudsigterne i forhold til skønnene fra foråret 1992 
(sandsynligvis 1% i 1993 mod tidligere skønnet 1,7%) indvarsler en 
endnu større konjunkturnedgang end forventet (grænsen på 10% arbejds­
løse vil sandsynligvis blive overskredet) og en yderligere forsinkelse 
af opsvinget. Denne udsættelse skyldes en række faktorer, bl.a. ned­
gangen i konkurrenceevnen for visse produkter på markederne i tredje­
lande som følge af visse valutaers appréciering, men især den markante 
tillidskrise hos såvel forbrugere som virksomheder, hvilket fremgår af 
de periodiske undersøgelser, 
2 -
For på kort sigt at mobilisere virksomhederne er det nemlig nødvendigt at 
fremstille de mere langsigtede perspektiver, som Fællesskabet kan tilbyde 
som ledsagelse til virksomhedernes - især SMV's - løbende udvikling. Det er 
nødvendigheden af en fortsat aktion, som ligger til grund for forslaget til 
en afgørelse, der identificerer de støttepolitikker og -områder, der skal 
være garanter for kontinuiteten i erhvervspolitikken. 
Sameksistensen inden for rammerne af erhvervspolitikken af to afgørelses­
forslag, der hver har deres egen merværdi, skal gøre det muligt at optimere 
erhvervsdimens ionens mikro- og makroøkonomiske virkninger. 
En balance mellem disse to dimensioner i erhvervspolitikken er nødvendig for 
at sikre, at de løsninger, der skal genskabe virksomhedernes tillid under en 
konjunkturafmatning, ikke mindsker fællesskabsaktionens troværdighed ved at 
negligere bekymringerne over de langsigtede strukturændringer. 
Dette program til fordel for virksomhederne tager således sigte på allerede 
nu at styrke de prioriterede foranstaltninger, som øjeblikkelig vil kunne 
opfylde virksomhedernes Juster ingsbehov i en periode med usikkerhed. Det 
skal ydermere sikre kontinuiteten i ledsageforanstaltningerne, både generelt 
og til fordel for specifikke virksomhedskategorier, for at undgå en tids­
mæssig forskydning eller en forskydning fra en virksomhedskategori til en 
anden af tendensen til de negative forventninger, hvis virkning på konjunk­
turen ses klart i dag. 
Den generelle økonomiske situation nødvendiggør nemlig en særlig indsats til 
fordel for virksomhederne, som skal supplere den fortsatte grundlæggende 
aktion, der gennem flere år er blevet gennemført til fordel for dem, med 
henblik på at sikre at virksomhederne, især de små og mellemstore virk­
somheder, finder deres rette plads i en økonomi og i et europæisk samfund i 
fuld udvikling. 
- 3 -
STYRKELSE AF DE PRIORITEREDE ERHVERVSPOLITISKE FORANSTALTNINGER 
FOR AT STIMULERE VÆKSTEN I FÆLLESSKABET 
(1993-1996) 
4 -
STYRKELSE AF DE PRIORITEREDE ERHVERVSPOLITISKE FORANSTALTNINGER 
FOR AT STIMULERE VÆKSTEN I FÆLLESSKABET 
I. MÅLSÆTNINGER 
For at sikre, at Fællesskabets erhvervspolitik får en høj merværdi og kan 
bidrage til et økonomisk opsving, skal der ske en kraftig udvikling af de 
foranstaltninger, der berører virksomhedernes reelle forhold mest muligt, og 
interaktionen mellem instrumenterne skal øges. 
Det er en hovedmålsætning, at virksomhederne skal kunne udnytte de mulig­
heder, som det indre markeds nye dimension giver, på trods af de nødvendige 
strukturtilpasninger og den Øgede konkurrence. 
I forbindelse med virksomhedernes europæisering er den direkte virkning af 
instrumenternes styrkelse således en central vækstfaktor. Denne styrkelse 
skal bygge på såvel nyoprettede informations- og samarbejdsnet som på fremme 
af eksisterende fællesskabsinstrumenter, navnlig en styrkelse af det 
teknologiske potentiel, og ligeledes fremme den administrative og retlige 
konteksts tilpasning til udviklingen i erhvervsinitiati verne. 
Fra et virksomhedsstrategisk synspunkt samt i betragtning af partnerskabets 
stigende betydning i det industrielle og tekniske samarbejde, bør der som 
led i den øgede internationalisering tages fuldt hensyn til betydningen af 
de eksterne forbindelser med tredjelande, som følger af den hurtige åbning 
af markederne. 
Nettene og instrumenter bør derfor udvides til også at omfatte tredjelande 
under hensyntagen ti I de geografiske områder, som prioriteres i tredjelande-
og udviklingspolitikken. Det gælder om i gensidig interesse at skabe de 
bedste vilkår for kontakter mellem virksomhedsledere i Fællesskabet og 
virksomhedsledere i tredjelande med udgangspunkt i viden, der allerede er 
afprøvet på fællesskabsplan, for så vidt det ikke hæmmer instrumenternes 
funkt ionsmuligheder. 
I den forbindelse skal de instrumenter og foranstaltninger, der udvikles til 
fordel for SMV, først og fremmest tage sigte på det nye Europæiske Økono­
miske Samarbejdsområde, der knytter EFTA-landene meget nært til EF, men også 
landene i Central- og Østeuropa. Der vil blive udviklet foranstaltninger som 
supplement til dem, der er fastsat i Fællesskabets forskellige handels- og 
samarbejdsaftaler samt i andre bistandsprogrammer eller europæiske samar­
bejdsprogrammer. 
Udvælgelsen af de prioriterede erhvervspolitiske områder, der skal styrkes 
med henblik på et økonomisk opsving, skal ske under hensyntagen til resul­
taterne af evalueringen af programmet for 1990-1993, som blev gennemført i 
henhold til afgørelse 91/319/EØF4>. I denne evaluering er det blevet 
erkendt, at foranstaltningerne har været berettigede og har haft kapacitet 
til at opfylde de opgaver", de havde fået tildelt, bl.a. at finindstil le 
fæl IesskabsmåI sætningerne til virksomhederne. Det blev derfor antaget, at de 
prioriterede områder, der herved var fastlagt, bedst er i stand til at 
støtte erhvervsaktiver ingsprocessen, når de hertil afsatte midler Øges. 
4) Kommissionens bemærkninger til konsulentfirmaet Deloitte & Touche's 
rapport vedrørende evalueringen af EF's erhvervspolitik, SEK(92) 1999 
af 11. november 1992. 
- 5 -
II. PRIORITEREDE OMRADER. DER SKAL STYRKES 
A) VIDEREUDVIKLING AF EF-RADGIVNINGSKONTORERNE MED HENBLIK PA AT 
LETTE ADGANGEN TIL F/ELLESSKABS INFORMAT ION 
1. Informationen udgør en af grundpillerne for virksomhedernes udvikling 
og europæisering, og Kommissionen vil sikre et maksimalt samvirke mellem 
alle de informationsformidlende organer, der står til rådighed for virksom­
hederne. 
Der gives derfor førsteprioritet til EN STYRKELSE OG UDVIKLING AF NETTET AF 
EF-RADGIVNINGSKONTORER (EIC). 
EIC-nettet, der er målrettet efter virksomhedernes behov, har en dobbelt 
funktion i leddene inden og efter Kommissionens tjenesteydelser: 
inden - ved at sikre en meget bred udbredelse af fællesskabsinformat ion 
gennem et stort antal relæpunkter, der er etableret ud fra de 210 
brohoveder, som EF-rådgivningskontorerne udgør, og 
efter - ved at stimulere en yderst værdifuld tilbagemelding om virk­
somhedernes regionale økonomiske betingelser. 
Denne information står til rådighed for alle nettets medlemmer og vil få en 
stadig større betydning, efterhånden som de forskellige regioner deltager i 
de bevægelser, der skabes af gennemførelsen af det indre marked. 
Visse behørigt identificerede specialiseringer, der fremmes af nettets 
centrale struktur, bidrager til at øge nettets samlede merværdi gennem 
udbredelsen af stadigt mere operationelle oplysninger og integrerede 
informat ionspakker. 
Endelig opfylder EF-rådgivningskontorerne en opgave med at give praktisk 
information og bistand til de virksomheder, der ønsker at deltage direkte i 
de muligheder, som fællesskabsprogrammerne tilbyder, og i den stadig større 
åbning af de offentlige markeder. 
EIC-nettet er således et diversificeret fællesskabsinstrument - med en høj 
merværdi - med mange informationsfunktioner for virksomhederne gennem de 
decentrale, faglige organisationer for de små og mellemstore virksomheder, 
hvis europæiske funktioner nettet bidrager til at fremme. 
2. Det er i den forbindelse vigtigt at indrette såvel netstrukturen som 
arten af informationerne til en bred dialog, der skal gøre det muligt for 
virksomhedslederne hurtigt at opstille strategiske handlingsplaner alt 
efter, hvordan det store marked faktisk fungerer. 
- 6 -
I den forbindelse foreslås: 
en ændring af nettets sammensætning for at sikre en større hensyntagen 
til de eksisterende net, der leverer information til specialiserede 
virksomhedskategorier, f.eks. på grundlag af størrelse (håndværks­
virksomhed) eller på sektoralt eller fagligt grundlag; og hensyntagen 
til yderligere anmodninger om tilslutning til nettet, der bl.a. kommer 
fra decentrale erhvervsrelæorganer, der på nuværende tidspunkt fungerer 
som de I net, 
en oprettelse af nye korrespondancecentre (uden for Fællesskabet) for 
at tage hensyn til virksomhedernes internationaI iser ingsbehov, 
en fremskyndelse af den pålidelige målrettede information til virksom­
hederne om deres reelle behov i det indre marked, bl.a. i form af 
integrerede informationsprodukter af database-typen, 
en delvis afholdelse inden for rammerne af EIC-proJektets finansiering 
af de decentrale udgifter til markedsføring samt udgifterne til 
anvendelse af databaser for at øge neteffektiviteten; sidstnævnte 
finansieringsmetode vil erstatte den gratis adgang, som gradvis 
bortfalder, til EF-databaserne; Kommissionens finansielle bidrag vil 
herefter afhænge af, hvorvidt EF-rådgivningskontorerne gennemfører 
præcise målsætninger bl.a. med hensyn til evnen ti I at trænge ind i den 
lokale erhversstruktur. 
B) UDVIKLING AF NETTENE TIL IKKE-FORTROLIG OG FORTROLIG S0GNING EFTER 
PARTNERE - BCC OG BC-NET 
3. Den fælles udviklingsstrategi for de to instrumenter til søgning efter 
partnere, BCC og BC-NET, vil integrere de forskellige aspekter, der følger 
af den forbedring af den kvalitative metode, som Rådet har støttet siden 
1991 ved revisionen af afgørelse 89/490/EØF, samt elementer af nyere dato 
som følge af den interne og eksterne evaluering af de foranstaltninger, der 
gennemføres på dette område: 
bevidstgørelsen og uddannelsen af de erhvervskonsulenter, der er til­
sluttet disse to net, skal tage hensyn til den konstaterede udvikling 
hen imod en større interesse for samarbejde om teknologi, finansielle 
anliggender og markedsføring, 
et samarbejde mellem instrumenterne til søgning efter partnere (BCC og 
BC-NET) og andre decentrale net vil blive fremmet, således at service­
ydelserne så vidt muligt svarer til virksomhedernes behov: f.eks. vil 
BCC- og BC-nettene kunne fungere forinden og efter initiativer af 
Interpr ise-typen-, nettene vil ligeledes tilstræbe hensigtsmæssige 
samarbejdsformer med de faglige organisationer, handels- og indu-
strikamrene samt håndværkslavene, således at neteffekten forstærkes, og 
instrumenternes effektivitet øges. 
- 7 -
4. KONTORET FOR VIRKSOMHEDSSAMARBEJDE (BCC). der er specialiseret i ikke-
fortrolig søgning efter partnere, giver virksomhederne direkte adgang til 
nettet af de korrespondenter, der findes i alle EF-lande og i visse tredje­
lande. 
Udviklingen af BCC vil blive fortsat efter de seneste års retningslinjer, 
bl .a. gennem: 
en udvidelse af BCC's interventionsområde ved at øge antallet af 
korrespondenter både inden for og uden for Fællesskabet, 
en forbedring af kvaliteten af ydelserne ved en større professionalisme 
hos nettets korrespondenter, 
støtte ti I et Intensiveret samarbelde mellem nettets medlemmer. 
BCC-nettet skal endvidere bevare sin enkle og smidige karakter, der er af 
stor betydning for dets adgang til det størst mulige antal virksomheder, og 
som gør det værdsat af korrespondenterne og virksomhederne. 
Der skal endvidere indføres en række operationelle forbedringer, som: 
bedre kan vise samarbejdstyperne og målsætningen for søgningen efter 
partnere, bl.a. ved en gradvis sammenslutning af EIB-nettets konfe­
rencer med BCC, 
forbedrer selve instrumentet, bl.a. ved at nedsætte sagsbehandlings­
tiden i nettets centrale forvaltningsenhed. 
5. BUSINESS CORPORATION NETWORK (BC-NET). der er et stort net, som er 
specialiseret i fortrolig søgning efter partnere, vil øge kvaliteten og 
produktiviteten på følgende områder: 
en øget støtte til nettets medlemmer, bl.a. med hensyn til uddannelse 
og edb, for at erhvervskonsulenterne kan prioritere den forudgående 
informationsfase og lette kontakterne mellem de potentielle partnere 
ved at orientere virksomhedslederne om nye markeder. 
en intensivering af opføloningsforanstaltningerne Då grundlag af 
regelmæssige rapporter, således at resultaterne bedre kan vurderes 
udtrykt i indgåede aftaler, og de fornødne tilpasninger kan foretages, 
bl.a. hvad angår fortegnelser, edb-systemet og forvaltningen af de I net. 
en indførelse og gradvis tilpasning af prissystemet med henblik på at 
bidrage ikke blot til at mindske den offentlige byrde, men ligeledes 
til at fremme en kval itetsforøgel se ved at skabe en større homogenitet 
i nettet hvad angår forberedelses- og opfølgningskapaciteten. Efter en 
første etape baseret på en prisfastsættelse efter samarbejdsprofi I vil 
der blive afholdt en drøftelse med konsulenterne om overgangen til et 
system med en fast årlig afgift under hensyntagen til markedssitua-
t ionen. 
en udvikling af samvirket med andre fællesskabsforanstaltninger, bl.a. 
de allerede indledte foranstaltninger med henblik på at forbedre 
samarbejdet vedrørende menneskelige ressourcer samt forskning og 
udvikling - især en bedre anvendelse af forskningsresultaterne og i nær 
forbindelse med de andre fællesskabsprogrammer som f.eks. programmer 
vedrørende finansiering af SMV eller offentlige kontrakter. 
(3) 
- 8 -
C) STYRKELSE AF DE DIREKTE FORBINDELSER MELLEM VIRKSOMHEDSLEDERE 
GENNEM EUROPARTNERSKAB- OG INTERPRISE-PROGRAMMERNE OG FREMME AF 
TVÆRNATIONALE UNDERLEVERANCER 
6. EUROPARTNERSKABERNE skal fortsætte deres dobbelte målsætning med støtte 
til virksomhedsudvikling og regionaludvikling. 
Kommissionen vil på grundlag af resultaterne af den interne evaluering, den 
for øjebliket foretager, bestræbe sig på at fremme en bedre forberedelse af 
virksomhederne og en bedre opfølgning af resultaterne i forbindelse med de 
nationale instanser. Der vil blive sørget for en afbalanceret deltagelse af 
virksomheder fra Fællesskabet, fra de europæiske nabolande og de lande, der 
grænser op ti I Middelhavet. 
Struktureffekten vil blive styrket, idet der sørges for, at der i den 
berørte region findes organisationer ti I at varetage opfølgningen. 
Europartnerskaberne har hidtil hovedsagelig berørt regioner under mål nr. 1, 
og denne prioritet vil blive fastholdt. Der vil dog blive sørget for at 
udvide arrangementerne til virksomheder i regioner under mål nr. 2 og 
nr. 5b. 
7. I NTERPR I SE-programmet har ligeledes nydt godt af stor støtte fra såvel 
virksomheder som offentlige, faglige eller konsulære organisationer og 
organer. 
Støtten til sådanne sektorale eller mult i sektorale møder må fortsættes, især 
ved at støtte samarbejdsbestræbelserne såvel inden for som uden for Fælles­
skabet vedrørende de prioriterede emner, som f.eks. privatiseringsprocessen, 
hvori de små og mellemstore virksomheder skal have en Øget placering og 
rolle. 
Endvidere vil der inden for rammerne af programinteraktionen kunne afholdes 
INTERPRISE-møder i rimelig tid efter EUROPARTNERSKABERNE, således at det 
bliver muligt at drage nytte af alle de kontakter, der vil kunne indledes 
under hovedarrangementet i nær samordning med andre eksisterende instru­
menter (teknologioverførselsdage og invester ingsfora (SPRINT)). 
8. PARTNERSKABET UDEN FOR EF bygger på en tilsvarende fremgangsmåde som 
inden for EF. 
Idet målsætningen er et samarbejde mellem europæiske virksomhedsledere og 
virksomhedsledere i tredjelande, vil finansieringen i vidt omfang ske via 
programmer, der udvikles inden for rammerne af Fællesskabets forbindelser 
med tredjelande. 
En første standardaktion er foregået med Tunesien, og den har bekræftet 
berettigelsen af denne fremgangsmåde. På dette grundlag er der ved at blive 
færdiggjort et pilotprogram (MED INVEST) for Middelhavslandene med en 
flerårig ramme. 
I denne sammenhæng bør åbningen af INTERPRISE-programmet for virksomheds­
ledere i tredjelande udvides i forbindelse med såvel europæiserings- som 
internat ionaliser ingsmåI sætningerne. 
- 9 
9. Hvad angår tværnationale UNDERLEVERANCER, bør der tages hensyn til de 
voldsomme ændringer, der påvirker de forskellige berørte sektorer. 
Fremgangsmåden vedrørende "samlet kvalitet" er for fremtiden hovedelementet 
i konkurrenceevnen, og den hviler ikke blot på produktkvaliteten, men også 
på managementprincipper, der kan mindske funktionsvanskeligheder mellem 
virksomhederne. Det er imidlertid klart, at denne kvalitet skal gælde for 
alle kædens led. 
Derfor undertegner mange ordregivere efterhånden samarbejdsaftaler med 
underleverandører for at bringe dem op på samme kvalitetsniveau. Der vil 
fremover ud over lagernedskæring som følge af "Just in time"-leverancer 
blive taget hensyn til management som et instrument, der indgår i konkur­
renceevnen. 
Disse elementer fører på længere sigt til en stimulering af partnerskabet 
mellem de store virksomheder og SMV, som med tiden kan gøre det muligt at 
sikre kvaliteten af tjenesteydelser og produkter. 
I den forbindelse vil Fæl lerskabets aktion fortsat lette fremkomsten af et 
europæisk under leverandørmarked gennem: 
en forbedring af kendskabet til den Juridiske status for og den økono­
miske betydning af under leverandørvirksomhed, herunder for endnu for­
holdsvis lukkede sektorer, 
fremme af den indbyrdes tilnærmelse af cert ificeringskontroI procedurer 
for at nå frem til sammenlignelige kvalitetsstandarder, som muliggør 
aftaler om gensidig anerkendelse; generelt bør sådanne foranstaltninger 
give en fortrinsstilling til frivillige aftaler om gensidig aner­
kendelse. 
en oprettelse af et egentligt europæisk underleverandørnet, der vil 
fremme de tværnationale kontakter og udvekslingen af erfaringer mellem 
faglige organisationer; det drejer sig her om et særligt vigtigt 
element i den europæiske Økonomis konkurrenceevne, bl.a. for nøgle­
sektorer som automobil- og elektronikindustrierne, for hvilke der vil 
blive foreslået pilotprojekter for at fremskynde juster ingsprocessen. 
10. Stimulerings- og ledsageforanstaltningerne for virksomhedssamarbejdet 
vil ligeledes blive fortsat. Selv om et stor antal virksomheder allerede nu 
har en stor del af deres omsætning uden for deres nationale rammer, findes 
der nemlig betydelige forskelle mellem de enkelte sektorer og regioner i 
Fællesskabet. Det er derfor vigtigt at tage hensyn til disse sektorale og 
geografiske fakta for at kunne tilpasse og diversificere de foranstalt­
ninger, der skal stimulere de sektorer, som har mest behov herfor, og 
således bidrage til et nyt aktivitetsopsving. 
Det er ligeledes klart, at virksomhedens størrelse påvirker dens interesse 
for og kapacitet til at samarbejde på tværnationalt plan. Derfor må der være 
særlig opmærksomhed om den vanskelige situation for de små virksomheder og 
håndværksvirksomhederne, når der indtages globale holdninger inden for 
erhvervspolitikken. 
- 10 -
D) FORBEDRING AF DE ADMINISTRATIVE OG RETLIGE BETINGELSER 
FOR VIRKSOMHEDERNE 
11. For at fremskynde virkeliggørelsen af det indre marked er det i sti­
gende grad vigtigt at skabe et gunstigt erhvervsklima, især for SMV, hvilket 
gør det nødvendigt at styrke Fællesskabets aktion på dette område. 
Det nye erhvervsklima giver fællesskabsinstitutionerne og de nationale 
offentlige myndigheder nye ansvar med hensyn til gennemsigtighed, kontrol og 
partnerskab. For at evaluere disse spørgsmål gav Kommissionen i marts 1992 
en arbejdsgruppe til opgave at analysere problemerne og fremsætte forslag 
t i I Kommissionen. 
Kommissionen modtog den 27. oktober 1992 denne rapport5) og indtog et 
foreløbigt standpunkt med henblik på Det Europæiske Råd i Edinburgh6). Det 
er i den forbindelse, dens forslag om at gøre Fællesskabets erhvervsklima 
mere enkelt og gennemskueligt skal ses. 
12. Kommissionen har allerede engageret sig hermed ved offentliggørelsen af 
to på hinanden følgende rapporter om arbejdet med administrativ forenkling i 
Fællesskabet til fordel for virksomhederne, især små og mellemstore virk­
somheder7). Som følge af konklusionerne i den anden rapport har den til 
hensigt i samarbejde med medlemsstaterne fremover at intensivere dette 
arbejde gennem en større udbredelse af de indsamlede oplysninger og ved at 
fremme opfølgningsforanstaltninger i medlemsstaterne. Medlemsstaterne og 
Kommissionen skal i fællesskab forsøge at opnå fremskridt med forbedringen 
af de nuværende metoder til administrativ forenkling, f.eks. hvad angår 
metoderne til måling af omkostningseffektivitet. 
Det er ligeledes vigtigt at sikre større information til alle beslutnings­
tagere om forenkl ingsmåI sætninger og -metoder. Således bør medlemsstaterne 
arbejde i samme retning som Kommissionen, således som de opfordres til i 
Rådets resolution af 24. november 19928). 
13. En vigtig del af fællesskabsordningen for en forbedring af erhvervs­
klimaet vil fortsat være integration i Fællesskabets beslutningsproces af en 
fase med analyse af virkningen af de foreslåede foranstaltninger på virksom­
hederne. Dette system, der hviler på "konsekvensanalyser", skal ændres i den 
retning, der er angivet i den anden rapport om administrativ forenkling, som 
Kommissionen vedtog for nylig. 
Konsekvensanalysesystemet er af forholdsvis ny dato, og en væsentlig del af 
fællesskabslovgivningen er indført inden denne dato. Kommissionen har 
forpligtet sig til i betragtningerne til fremtidige forslag at begrunde 
initiativets principielle relevans og til på ny at gennemgå visse fælles­
skabsregler for at indrette dem efter subsidiaritetsprincippet. Medlems­
staterne vil selv kunne indtage en lignende holdning på nationalt, regionalt 
og lokalt plan. 
5) Det indre marked efter 1992 - Nye udfordringer, SEK(92) 2044 af 29. ok­
tober 1992. 
6) SEK(92) 2277 af 2. december 1992. 
7) SEK(89) 726 af 19. juni 1989 og SEK(92) 1867 af 27. oktober 1992. 
8) Rådets resolution om administrativ forenkling i Fællesskabet, EFT 
(undervejs). 
- 11 -
Denne opgave bør ikke blot omfatte fællesskabslovgivningen i snæver for­
stand, men ligeledes visse procedurer i tilknytning til fællesskabsforan­
staltninger, f.eks. de formaliteter, der skal opfyldes. Det gælder om at 
indsamle oplysninger om virkningerne for virksomhederne af den nuværende 
lovgivning i Fællesskabet i lyset af den erfaring, der blev opnået ved 
lovgivningens iværksættelse, og at fremsætte forslag, der om nødvendigt kan 
nedsætte de administrative byrder**). 
14. Samordningen af de aktiviteter, der falder under Fællesskabets er­
hvervspolitik, og de forskellige fællesskabsprogrammer, der kan gavne SMV, 
skal styrkes generelt, samtidig med at de enkelte berørte politikkers 
målsætninger respekteres. 
Den skal ledsages af en styrkelse af samarbejdet med medlemsstaterne om alle 
initiativer, der gennemføres som supplement til de eksisterende initiativer 
i visse medlemsstater, eller de initiativer, der vil kunne overtages af 
offentlige eller private formidlende organer. 
Ligeledes prioriteres en intensivering og forbedring af samrådet med de 
berørte faglige organisationer. Herefter vil der blive tilrettelagt regel­
mæssige møder, hvori så vidt muligt Kommissionens Øvrige tjenestegrene kan 
deltage; dette forum skal intensivere sin dialog- og samrådsfunktion for 
dels at videregive de af Kommissionen opstillede retningslinjer, dels at 
registrere tilbagemeldinger fra virksomhedslederne, som der kan tages hensyn 
ti I på fællesskabsplan. 
Til dette formål vil der kunne støttes visse operationelle initiativer med 
henblik på en øget europæisering af virksomhederne. Der kan f.eks. gives 
støtte til en forbedring af SMV-repræsentationen på europæisk plan for at 
lette forbindelserne ti I de europæiske standardiseringsorganer. 
15. Der skal for fremtiden henledes større opmærksomhed på de faktuel le 
hindr inger. som SMV står over for, for at få de bedste resultater af 
virkeliggørelsen af det indre marked. F.eks. vil mangedoblingen af den 
transnationale samhandel uundgåeligt føre til en mangedobling af tvister 
mellem statsborgere fra forskellige medlemsstater. I dette perspektiv vil 
der i overensstemmelse med retningslinjerne i rapporten "Det indre marked 
efter 1992 - Nye udfordringer"10) blive foretaget grundige overvejelser om 
hvilke midler, der kan anvendes til at forenkle de nødvendige formaliteter 
for anerkendelsen og gennemførelsen af voldgiftsafgørelser. 
E) FREMME AF FÆLLESSKABSINSTRUMENTERNE 
16. Virksomhederne står over for nye regler, der bl.a. er en følge af 
ændringen af deres lovgivningsmæssige rammer som følge af enhedsmarkedets 
virke Iiggørelse. 
9) SEK(92) 1867 af 27.10.1992 
10) Jf. note 5. 
- 12 -
For at fremme virksomhedernes udvikling i denne nye kontekst, har Fælles­
skabet allerede iværksat en række relevante fællesskabsprogrammer og 
-instrumenter. 
Det er herefter op ti I virksomhederne at tage initiativ til at benytte disse 
muligheder og således bidrage til et nyt akt i vitetsopsving. Imidlertid skal 
gennemførelsen af fællesskabsinstrumenter og -programmer suppleres med en 
ØGET INDSATS MED HENSYN TIL KOMMUNIKATION OG MARKEDSFØRING, samt specifikke 
foranstaltninger for at stimulere virksomhederne. 
Disse EF-kommunikationsforanstaltninger vil blive fortsat og styrket på 
grundlag af resultaterne af den markedsføringskampagne, der blev indledt i 
1992, og den mobilisering, der blev fremkaldt af Den Europæiske Virksomheds­
uge i marts 1992. 
17. En af prioriteterne i denne indsats vil være en styrkelse af SMV's 
tekniske potentiel. Det gælder om at udvide SMV-deltageisen i Fællesskabets 
forskningsprogrammer samt forbedre disse virksomheders adgang til fælles-
skabsforskningsresultaterne. Kommissionen vil med henblik herpå sikre en god 
samordning af initiativerne under overholdelse af de enkelte programmers 
målsætninger, hvad enten programmerne er horisontale eller rettet mod speci-
f ikke områder. 
Det er nemlig nødvendigt, at de selvstændige små og mellemstore virksomheder 
i større grad deltager i Fællesskabets programmer for forskning og teknolo­
gisk udvikling, for at de dels kan få en mere ligelig chance i forhold til 
de store virksomheder med hensyn til at forbedre deres internationale 
konkurrenceevne, dels for at de kan udbygge deres egen kapacitet til at 
integrere forskningsresultaterne og innovationen i deres vækststrategier. 
Der vil ske en nær samordning mellem de foranstaltninger, der skal iværksæt­
tes under det fjerde rammeprogram vedrørende forskning og teknologisk ud­
vikl ing11). 
En betydelig del af de midler, der anvendes til fremme af fællesskabsinstru­
menterne, vil blive anvendt til at overføre de gennemfør Iighedsti I skud, der 
med held har været afprøvet inden for rammerne af BRITE/EURAM (87/91), til 
andre specifikke forsknings- og udviklingsprogrammer. 
Der vil også blive finansieret en udvidelse af den nuværende CRAFT-pilot-
aktion til andre forskningsemner og teknologiske områder. 
De eksisterende foranstaltninger inden for rammerne af VALUE og SPRINT vil 
blive fortsat og fremmet. Specielt vil der kunne åbnes relæcentre i visse 
EF-rådgivningskontorer for at sikre et øget samvirke. Ligeledes bør BC-NET 
få gavn af en sådan målsætning. 
Det er endvidere nødvendigt at gøre en betydelig indsats, for at SMV kan 
drage fuld nytte af resultaterne fra de forskellige områder inden for 
forskning og teknologisk udvikling. Pilotaktionen vedrørende startkapital 
har reelt bidraget til at ud/iytte det teknologiske potentiel, idet knap tre 
fjerdedele af de allerede gennemførte investeringer har berørt innovation og 
teknologisk udvikling, og tendensen er, at denne procentsats øges yder­
ligere. Denne aktion vil blive styrket i perioden 1993-1996. 
11) K0M(92) 406 af 9. oktober 1992. 
- 13 -• 
Ud over de foranstaltninger, der er fastsat i henhold til det tredje og 
fjerde FTU-rammeprogram og i samordning med disse foranstaltninger, vil der 
ske en udvikling af følgende: 
- en mere hensigtsmæssig information til og bevidstgørelse af SMV 
- en forenkling af udbudsproceduren for forskningsprojekter 
en evaluering af de forskningsaktloner, som SMV deltager i 
- ledsagende foranstaltninger i.s forbinde ise med iværksættelse af forsk­
ningsprojekter i form af passende finansielle mekanismer. 
18. EURQMANAGEMENT.-metoden. der består i at udvælge en række specialiserede 
konsulenter fra hele Fællesskabet, der skal foretage en høring af og rådgive 
virksomhederne, har fundet sin første anvendelse på området vedrørende 
forskning og teknologisk udvikling. Der er ved at blive foretaget en eva­
luering, og skulle den vise sig positiv, vil Fællesskabet arbejde for, at 
denne foranstaltning optages i medlemsstaternes Uprogrammer, om nødvendigt 
ved at yde et finansielt bidrag til igangsætningen;. 
Denne metode kan i fremtiden overføres på andre områder, såfremt den skulle 
vise sig at være et godt relæ- og ledsage instrument for virksomhedernes 
anvendelse af fællesskabsprogrammer og -instrumentiez 
III. KONKLUSION 
I betragtning af den forringede økonomiske situation på kort sigt og de 
stadigt mere komplicerede mekanismer, som erhvervsklimaet består af» må 
Kommissionen være opmærksom på, at det er særlig vigtigt at støtte, ja endog 
genoprette virksomhedernes tillid, som er en væsentlig faktor til gen­
skabelse af den vækst, der er nødvendig, for at ; der kan ske en tilfreds­
stillende gennemførelse af det indre marked. 
Det er derfor ønskeligt, at alle foranstaltninger, der kan bremse eller 
ændre virksomhedsledernes negative forventninger, anskueliggøres klart og 
gennemføres hurtigst muligt. 
De foranstaltninger, der er redegjort for i nærværende dokument, har bevist 
deres informations- og ledsagerolie for virksomhederne ï adgangen til det 
indre marked og til udvidede markeder. Den her fores I aede styrkelse vil 
således ikke blot give vækstfremmende impulser, men også sikre den fornødne 
erhvervspolitiske kontinuitet. 
- 14 -
SIKRING AF KONTINUITETEN I ERHVERVSPOLITIKKEN FOR 
NAVNLIG SMV I FÆLLESSKABET 
(1994-1997) 
- 15 -
SIKRING AF KONTINUITETEN I ERHVERVSPOLITIKKEN FOR 
NAVNLIG SMV I FÆLLESSKABET 
I. MÅLSÆTNINGER 
Politikken til fordel for virksomhederne, især SMV, hvis permanente karakter 
i Fællesskabets aktion Rådet fremhævede i resolutionen af 17. juni 199212), 
kan være et nøgleelement i strategien for at genoprette fællesskabspoli­
tikkens troværdighed og virksomhedernes tillid. 
Det konstante behov for fællesskabsforanstaltninger skyldes, at en stadig 
stor del af virksomhederne, bl.a. SMV, endnu ikke fuldt ud er i stand til at 
deltage i et integreret marked og drage fordel af de muligheder, som gen­
nemførelsen af det indre marked giver på dette stadium, hvilket forstærker 
virksomhedernes usikkerhed og negative forventninger. Det må således sikres, 
at Fællesskabet i stadig større grad er nærværende for at give virksomhe­
derne tilliden tilbage. 
Blandt de virksomheder, der har et ønske om eller mulighed for at blive 
europæiseret eller internationaliseret, er det stadig en for lille andel af 
SMV'er, der har foregrebet processen og derfor iværksat strategier for at 
indrette sig efter den stadig større markedsglobalisering13). 
Deltagelsen i en markedsglobaliser ingsproces udgør nemlig en alternativ 
strategi, der kræver analyseredskaber og specifikke ledsagemidler, som den 
enkelte virksomhed i større eller mindre grad råder over alt efter dens 
størrelse, sektor, lokalisering eller eksistensen af tilknyttede tjeneste­
ydelser . 
Fællesskabet har således et vigtigt ansvar, for at virksomhederne får stil­
let redskaber til rådighed, for at de kan forstå og analysere de økonomiske 
og sociale realiteter, som er under forandring i Europa og i verden, samt 
konkrete ledsage instrumenter, der straks er ti I rådighed for virksomhederne, 
for at de kan få det størst mulige udbytte . 
Ved at tilføre de nuværende instrumenter på nationalt eller regionalt plan 
en merværdi, kan Fællesskabet yde et væsentligt bidrag til virksomhedernes 
europæiserings- og internationaliseringsproces, som vist i rapporten om 
evaluering af EF's erhvervspolitik14). Herved kan EF fremme konkurrence­
evnen ved at give aktørerne i medlemsstater (myndigheder og erhvervsliv) 
kapacitet ti I at analysere og forstå situationen på fællesskabsplan og endog 
på europæisk plan, støtte til samordningen af politikkerne samt kapacitet 
til at eksperimentere med specifikke midler og instrumenter, bl.a. til 
fordel for områder under udvikling såsom håndværksvirksomhed, handel og 
distribution eller andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og 
fonde. 
(4) 12) EFT nr. C 178 af 15.7.1992. 
13) Economie européenne et Europe sociale, Numéro spécial 1990, ISBN 92-
826-1819-6 (fås også på engelsk og tysk). 
14) Kommissionens bemærkninger til konsulentfirmaet Deloitte & Touche's 
rapport vedrørende evalueringen af EF's erhvervspolitik, SEK(92) 1999 
af 11. november 1992. 
16 -
II. FORANSTALTNINGER. DER SKAL SIKRE KONTINUITETEN I ERHVERVSPOLITIKKEN 
A) FORANSTALTNINGER. PER IS/ER VEDR0RER OMRADER UNDER UDVIKLING 
1. Virksomhedspolitikkens horisontale karakter indebærer, at alle former 
for virksomheder berøres - små og mellemstore virksomheder samt industri- og 
servicevirksomheder. Handlingsprogrammet for 1990-1993 omfattede udtryk­
keligt andelsselskaber, gensidige selskaber og foreninger. Det muliggjorde 
ligeledes finansieringen af en pilotforanstaltning til fordel for små og 
mellemstore handelsvirksomheder. 
Fællesskabet vil sikre kontinuiteten i disse særlige erhvervspolitiske 
ledsageforanstaltninger. 
HÅNDVÆRKSVIRKSOMHEDER OG SMA VIRKSOMHEDER 
2. De små virksomheder og håndværks- samt kunsthåndværksvirksomheder 
omfatter knap 5 millioner virksomheder og 20 millioner personer. De må på 
samme måde som større virksomheder kunne nyde godt af den positive virkning 
af gennemførelsen af det indre marked med hensyn til såvel udviklingen af 
arbejdsteknikker og godkendelsesprocedurer som afsætningen af deres pro­
dukter . 
Imidlertid er en række virksomheder af denne type stadig hjælpeløse over for 
det indre markeds realiteter og økonomiens internationalisering. Der er 
således en tendens til, at de frygter de nødvendige Justeringer i form af en 
modstand mod øget konkurrence frem for at iværksætte en global strategi som 
svar på det indre markeds udfordringer og muligheder. 
På baggrund af resultaterne af Avignon-konferencen15) samt efter en omfat­
tende debat med de berørte parter er der sket en gradvis iværksættelse af 
forskellige foranstaltninger for gradvis at tilnærme disse virksomheder til 
alle de af Fællesskabet gennemførte foranstaltninger, inden disse kan indgå 
tilfredsstillende i Fællesskabets ordninger. 
Denne retningslinje er fundet velbegrundet af Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg, der i en nylig vedtaget initiativudtalelse16) fremsætter en lang 
række yderligere krav. Kommissionen foreslår, at bl.a. følgende accepteres.-
en udvikling af små og mellemstore virksomheders viden om hinanden, 
bl.a. gennem en forbedring af informationsadgangen og samarbejdet 
mellem de organisationer, der repræsenterer de små virksomheder og 
håndværksv i rksomhederne, 
en forbedring af adgangen til ny teknologi gennem Øget deltagelse i 
forsknings- og udviklingsprogrammer og støtte til innovât ionsover-
førsel, 
15) Dokumenter fra den første . europæiske håndværkskonference, KEF, 
GD XXI I I. 
16) Offentliggørelsen i EFT er undervejs; den allerede nævnte 
evalueringsrapport fra firmaet D&T (Jf. note 14) understregede 
ligeledes betydningen af specifikke foranstaltninger på dette område. 
- 17 -
en styrkelse af støtten til grænseoverskridende samarbejde gennem 
hensyntagen til håndværksvirksomhedernes særlige situation i disse 
regioner og i politikkerne i tilknytning til under leverandørvirksomhed, 
miljø og adgangen til finansmarkeder. 
Disse nye udviklinger i fællesskabsaktionen til fordel for håndværksvirk­
somheder vil ligeledes gøre det muligt konkret at opfølge Avignon-konfe­
rencen og Rådets retningslinjer fra vedtagelsen af afgørelse 91/319/EØF af 
18. Juni 1991. 
HANDELS- OG DISTRIBUTIONSVIRKSOMHEDER 
3. For handels- og distributionsvirksomheder viser det indre markeds 
virkninger sig hovedsagelig på forsyningsniveauet, således at de allerede 
kraftige koncentrationstendenser forstærkes. De små og mellemstore handels­
virksomheder, der ønsker at opnå tilsvarende fordele for at forsvare sig mod 
disse tendenser, søger at operere gennem horisontale sammenslutninger, der 
stadig oftere går tværs over grænserne. Et af grundlagene for denne sammen-
slutningslogik og en af betingelserne for dens succes er integrationen af de 
nye teknologier i organiseringen af kommerciel virksomhed. Handelsvirksom­
hedens evne ti I at efterkomme forbrugernes ønsker vil i vidt omfang afhænge 
af tilpasningen til avancerede informations- og kommunikationssystemer. 
Som følge af den sammensatte forvaltningskultur i handelssektoren har de små 
og mellemstore handelsvirksomheder imidlertid store vanskeligheder med at 
anvende informationsteknologierne på en jævnbyrdig måde. 
Fællesskabet søger at løse dette gennem en begrænset pilotaktion, der er 
under evaluering. Alt efter resultaterne af denne evaluering vil der kunne 
påtænkes en ny række stimuleringsforanstaltninger med henblik på at skabe 
tværnationale forbindelser mellem handelsvirksomheder og indbyrdes mellem 
dem og deres leverandører ved indførelsen af ny teknologi. 
Disse foranstaltninger skal supplere de horisontale aktiviteter, der er 
fastsat i det af Kommissionen vedtagne arbejdsprogram, som Rådet har mod­
taget positivt17). 
ANDELSSELSKABER. GENSIDIGE SELSKABER. FORENINGER OG FONDE 
4. I sektoren for andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og 
fonde findes der enheder af meget forskellig størrelse, hvoraf en stor del 
er små og mellemstore virksomheder. De udskiller sig gennem deres målsæt­
ninger og organisationsformer og kræver særbehandling. 
Derfor vedtog Kommissionen den 18. december 1991 tre forslag til forordning 
om status for henholdsvis den europæiske forening, det europæiske andels­
selskab og det europæiske gensidige selskab18). 
17) "På vej mod et enhedsmarked inden for distribution", K0M(91) 41 af 
11.3.1991 og Rådets konklusioner af 26. Juni 1992. 
18) K0M(91) 273 af 5.3.1992. 
- 18 -
Som bebudet19) tager et arbejdsprogram med henblik på at støtte de er­
hvervsdrivende foreninger i de overgange, som gennemførelsen af et område 
uden indre grænser indebærer, sigte på at fremme mulighederne for trans­
nationalt samarbejde og at støtte eftersøgningen af nye aktiviteter mellem 
partnere inden for rammerne af det indre marked. 
B) STIMULERING AF DE FINANSIELLE BETINGELSER 
5. Den generelle indsats for at forbedre erhvervsklimaet har til formål at 
lette oprettelsen, den fortsatte beståen og udviklingen af virksomhederne. 
Således har Fællesskabet allerede spillet en vigtig impuIsskabende rolle på 
området vedrørende vlrksomhedsopret te I se. som det agter at intensivere i 
hver forbindelse med alle de berørte aktører på nationalt og EF-plan. 
På samme måde kan de transnationale vilkår for v i rksomhedsoverdrageI se føre 
til egnede initiativer alt efter resultaterne af en kommende europæisk 
konference, der er ved at blive tilrettelagt. 
6. Virksomheden er under alle etaper af sin udvikling afhængig af sine 
finansielle betingelser. Disse er for øjeblikket i Fællesskabet præget af en 
Iikviditetsforringeise og en nedsat selvfinansier ingsevne for virksomhederne 
samt af en underkapitalisering (bl.a. i forhold til virksomhederne i De 
Forenede Stater), særlig i SMV. 
De repræsentative SMV-organisationer fremhæver enstemmigt, at det er hen­
sigtsmæssigt at interessere sig for dette spørgsmål inden for rammerne af 
Fællesskabets erhvervspolitik. Endvidere blev Kommissionen i Rådets reso­
lution af 17. juni 1992 opfordret til at tage fat på de generelle finansie-
ringsaspekter inden for rammerne af de forslag, den finder nødvendigt at 
forelægge Rådet for at sikre erhvervspolitikkens kontinuitet. 
Fællesskabet har i sit initiativ til fremme af væksten fremsat ideen med en 
investeringsfond, hvoraf en del er forbeholdt SMV. Erhvervspolitikkens 
opgave i den forbindelse er først og fremmest at gennemgå de generelle 
finansieringsvilkår for disse virksomheder. 
7. Det er for mange virksomheder vanskeligt at foretage finansieringer ved 
lånoptagelse, da de ikke er i stand til at give de traditionelle, finan­
sielle organer tilstrækkelig garanti til, at disse vil yde lån (anlægs­
aktiver, personlig formue, anseelse osv.). 
Der kan i øvrigt findes en løsning på disse særlige SMV-vanskeligheder i de 
gensidige garantifonde20), for hvilke der netop er oprettet en europæisk 
sammenslutning med henblik på at fremme oprettelsen i Fællesskabet af 
sådanne fonde gennem direkte forbindelser mellem virksomhederne. 
19) SEK(89) 2187 af 18.12.1989. 
20) SEK(91) 1550 af 5.9.1991. 
- 19 -
For at løse dette garantiproblem på det teknologiske område tager aktionen 
"Technology Performance Financing" inden for rammerne af SPRI NT-programmet 
sigte på at lette SMV-adgangen til ny teknologi, bl.a. i de traditionelle 
industrier. 
I forbindelse med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) foretages der for 
øjeblikket en undersøgelse af betingelserne for at yde sikkerhedsstillelse 
og andele i risikokapital for SMV i støtteregionerne. 
8. Vanskelighederne for SMV med at få adgang til eksterne finansierings­
kilder får dem ofte til i vidt omfang at benytte selvf i nans i er ing for at 
sikre deres udvikling. Det er derfor vigtigt at undersøge, hvilke foran­
staltninger der kan styrke SMV's selvfinansieringsevne. 
Beskatningen kan spille en vigtig rolle i så henseende. Som eksempel kan 
muligheden for at vælge selskabsskattepligt for enkeltmandsvirksomheder, som 
foreslået af Ruding-udvalget og medtaget i Kommissionens meddelelse til 
Rådet og Europa-Parlamentet21), fremme selvfinansieringsevnen for virksom­
heder, der ikke er selskaber, idet selskabsbeskatningen i de fleste medlems­
stater ligger under marginal indkomstbeskatningen for fysiske personer. 
9. Blandt de allerede klart identificerede mangler ved SMV-finansieringen 
er vanskelighederne i forbindelse med egenkapitaludvidelsen for SMV. 
Den r isikoviI I i ae kapital kan i visse tilfælde være en løsning på dette 
problem. Dens udvikling på især tværnationalt plan er et vigtigt mål på 
fællesskabsplan, og der findes flere programmer med et sådant formål, såsom 
Venture Consort og Eurotech Capital, eller de tværnationale investerings-
fora, der organiseres under SPRINT, for hvilket program Rådet har bemyndiget 
Kommissionen til at indlede foranstaltninger, som skal styrke infrastruktur 
og finansieringsaktiviteter vedrørende innovation22). 
På området vedrørende startkapital bør det undersøges, hvorvidt de retlige 
og skattemæssige bestemmelser for risikokapitalselskaber er egnede til at 
fremme denne instrumenttypes tværnationale udvikling. 
Men et af hovedproblemerne med risikokapitalaktiviteterne og i endnu større 
grad med startkapitalaktiviteterne er fondenes videresalg af deres kapital­
andele, der har vist sig vanskelig i mangel af et tilstrækkeligt udviklet 
værdipapirmarked. Adgangen til børsmarkederne er nemlig fortsat i de fleste 
medlemsstater vanskelig for SMV som følge af de tunge og bekostelige proce­
durer . 
De sekundære børsmarkeder er fortsat kun ringe udviklet i Fællesskabet. Det 
bør derfor undersøges, om det er hensigtsmæssigt og gennemførligt at fremme 
udviklingen i Europa af et net af specialister på dette område. 
21) Kommissionens meddele i se til Rådet og Europa-Parlamentet i lyset af 
Ruding-udvalgets rapport om retningslinjer for selskabsbeskatningen 
under udbygningen af det indre marked, SEK(92) 1118 af 27. juni 1992. 
22) Rådets beslutning 89/286/EØF af 17. april 1989, EFT nr. L 112 af 
25.4.1989. 
- 20 -
10. Praksis med hensyn til betalingsfr ister i hånde Istransaktioner og 
offentlige kontrakter er en vigtig parameter for såvel det indre markeds 
funktion som for forbedringen af SMV's kortfristede finansieringsevne. Disse 
virksomheder har nemlig i vidt omfang en kreditorstilling i erhvervslivets 
interne kredit med de deraf følgende negative konsekvenser for deres 
finansielle situation. 
Derfor er Kommissionen ved at indlede en omfattende høring af de berørte 
kredse for at fastslå, i hvilken udstrækning denne vanskelighed kan 
afhjælpes23). Enhver udvikling på dette område inden for rammerne af det 
nye program skal tage hensyn til resultaterne af denne høring. 
11. Endvidere yder Fællesskabet et direkte bidrag til at løse SMV's finan­
sier i ngsvanske I i gheder i de støtteberettigede regioner gennem struktur­
fondene. 
Det må sikres, at de offentlige myndigheder så vidt muligt tilknytter 
arbejdsmarkedets parter, hvoriblandt der er repræsentanter for SMV, til 
forberedelsen og opfølgningen af planer og programmer, som samfinansieres af 
strukturfondene. 
12. Det erindres, at med hensyn til statsstøtte har Kommissionen hele tiden 
været mere positiv over for støtten til SMV end til den generelle støt­
te24), og den vil fortsat overvåge, at støtten til SMV ikke giver anled­
ning til forvridninger af konkurrencen mellem virksomhederne. 
I øvrigt vil Kommissionen fortsat give udtryk for sin holdning, der er 
meget positiv over for samarbejde mellem små og mellemstore virksomheder 
inden for rammerne af konkur renceooI i t i kken. Mange virksomheder ved nemlig 
ikke, hvad det er muligt at foretage i forhold til konkurrencereglerne. Det 
er derfor vigtigt at fremhæve de elementer af denne politik, der støtter 
udviklingen af aftaler om samarbejde, forskning og udvikling, patenter og 
knowhow, franchising, specialisering, for så vidt som de ikke påvirker 
konkurrencen på markedet. 
I den forbindelse vil alle midler blive anvendt til at udsende bedre 
informationer om denne politik. 
13. De nye overvejelser vedrørende hele fællesskabsaktionen til stimule­
ring af bedre finansielle betingelser er et svar på en anmodning fra Rådet 
i dens resolution af 17. juni 1992 om at de forslag fra Kommissionen, der 
tager sigte på at sikre kontinuiteten i erhvervspolitikken, bl.a. indehol­
der en gennemgang af de generelle aspekter vedrørende finansiering. 
23) SEK(92) 2214 af 18. november 1992. 
24) EFT nr. C 213 af 19.8.1992. 
- 21 -
C) OBSERVATION OG EVALUERING AF POLITIKKEN 
DEN EUROPÆISKE OBSERVATIONSPOST FOR SMV 
14. Midt i 1992 blev der med støtte fra Fællesskabet oprettet et europæisk 
net af specialiserede forskningscentre til observation for SMV. 
Det har nemlig vist sig nødvendigt at give Fællesskabet og virksomhederne 
midler til at observere SMV-udvikI ingen under helt ændrede betingelser som 
følge af markedsudvidelsen. Det er nødvendigt at foregribe ændringerne, for 
at virksomhederne kan foretage en justering og dermed forbedre deres kon­
kurrenceevne. Samtidig skal der foretages en analyse af midlerne til at 
forstå især de allermindste virksomheders situation under disse ændringer. 
Der vil således kunne ske en regelmæssig justering af politikken til fordel 
for disse virksomheder på fællesskabsplan og nationalt plan, hvilket kan 
bidrage ti I at opretholde tilliden hos disse virksomheder. 
På grundlag af årlige rapporter, som nettet udarbejder, vil det være muligt 
sammen med virksomhedernes repræsentanter og selve virksomhederne løbende at 
drøfte de små og mellemstore virksomheders situation og de Justeringsmidier, 
de råder over, eller som måtte vise sig nødvendige. 
Som følge af afgørelse 91/319/EØF er denne nyskabelse netop iværksat, og 
gennem de drøftelser, den vil medføre, vil det blive muligt at etablere et 
solidt grundlag for udviklingen i erhvervspolitikken. 
15. Inden for rammerne af den forbedrede information til virksomhederne vil 
Fællesskabet fortsætte sine bestræbelser på at yde en direkte information 
gennem publikationer og støtte til tilrettelæggelsen af seminarer eller 
konferencer, både generelt og vedrørende specifikke aspekter af fælles­
skabspolitikken, som berører virksomhederne. 
FORBEDRING AF STATISTIKKER OM SMV 
16. For de fleste påtænkte foranstaltninger vil der fortsat indgå en 
udvikling af de statistiske midler. 
Der vil især blive tilstræbt en større markedsgennemsigtighed gennem et mere 
fuldstændigt kendskab til parametrene for virksomhedernes struktur, akti­
viteter og resultater, især for SMV. 
Der gælder det samme med hensyn til at skabe en mere relevant viden om 
produktionerne såvel for industrielle ydelser som for aktiviteter i til­
knytning hert il. 
Endvidere søges der skabt en større kvalitet i erhvervsregistrene gennem en 
øget samkøring af offentlige og private registre. 
Endelig vil åbningen af myndighedernes registre til statistiske formål blive 
fremmet, især for at mindske visse byrder på virksomhederne. 
- 22 -
EVALUERING AF POLITIKKEN 
17. Hvad angår de iværksatte programmer, skal der fortsat løbende ske en 
intern evaluer ing og periodisk en ekstern evaluering til Justering af 
målsætningerne, afhængigt af situationens udvikling og midlernes effek-
t ivitet. 
Evalueringen vil fortsat gå ud på at gennemføre eller støtte gennemførelsen 
af ledsageforanstaltninger for at identificere og tage hensyn til SMV's 
hovedbehov, således at der kan drages fordel af fællesskabspolitikkerne og 
den nye markedsdimens ion. 
III. KONKLUSION 
V irksomhedsdimens ionen har nu fået sin basis på fællesskabsplan, hvilket gør 
det nødvendigt at sikre kontinuiteten i erhvervspolitikken for navnlig SMV. 
Dette er så meget desto mere vigtigt, som virksomhederne udgør en grund­
læggende realitet i det europæiske samfund. 
Ud fra denne virkelighed må Fællesskabet orientere sin aktion i retning af 
en større konvergens mellem de økonomiske støtteforanstaltninger og fast­
sætte de retningslinjer og tilsvarende foranstaltninger, der er mest 
hensigtsmæssige på fællesskabsplan. 
Denne politik skal bygge på et aktivt partnerskab mellem de forskellige 
berørte eller interesserede parter: repræsentative organisationer, med­
lemsstater og fællesskabsinstitutioner. Et sådant samvirke er af afgørende 
betydning, for at europæiserings- og internationaliseringsprocessen kan 
foregå med fuld styrke og effektivitet. 
Således vil hensigtsmæssige betingelser for en strategisk erhvervsudvikling 
muliggøre positive skridt hen imod en forbedring af den europæiske konkur­
renceevne til støtte for vækstbestræbelserne. 
- 23 -
AFGØRELSESFORSLAG 
(5) 
- 24 -
FORSLAG TIL 
RÅDETS AFGØRELSE 
af 
om det flerårige fællesskabshandlingsprogram (1993-1996) 
til styrkelse af de prioriterede områder af 
erhvervspolitikken for navnlig små og 
mellemstore virksomheder i Fællesskabet 
(.../.../EØF) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab, særlig artikel 235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen1), 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet2), 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg3), og 
ud fra følgende betragtninger: 
1. Rådet vedtog den 28. juli 1989 afgørelse 89/490/EØF om forbedring af 
erhvervsklimaet og fremme af udviklingen af virksomheder, især små og 
mellemstore virksomheder, i Fællesskabet4), der blev revideret ved Rådets 
afgørelse 91/319/EØF af 18. juni 19915); 
1) EFT nr 
2) EFT nr 
3) EFT nr 
4) EFT nr 
5) EFT nr C af , s. . 
C af , s. . 
C af , s. 
L 239 af 16.8.1989, S. 33. 
L 175 af 4.7.1991, s. 32. 
- 25 -
2. Rådet har i sin resolution af 17. Juni 1992 om fællesskabsforanstalt­
ninger til støtte for navnlig små og mellemstore virksomheder, herunder 
håndværksvirksomheder6), bekræftet sin forpligtelse til at styrke foran­
staltninger til fordel for virksomhederne; 
3. udviklingen i den økonomiske situation nødvendiggør et initiativ med 
henblik på at genskabe væksten, hvortil små og mellemstore virksomheder kan 
yde et væsentligt bidrag; 
4. denne situation indebærer, at der foreslås vedtaget et fællesskabs-
handlingsprogram til fordel for små og mellemstore virksomheder, der fuldt 
ud tager hensyn til denne nye prioritet; 
5. Kommissionen har forelagt Rådet en meddelelse om erhvervspolitikken for 
Fællesskabet med titlen "Erhvervsd imens ionen og væksten i Europa"7)-, 
6. denne afgørelse finder anvendelse på alle virksomheder, navnlig små og 
mellemstore virksomheder, herunder handels- og distributionsvirksomheder 
samt håndværksvirksomheder, andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger 
og fonde-, 
7. denne politik omfatter især intensivering og udvidelse af informationen 
til virksomheder, stimulering af samarbejdet og partnerskabet mellem virk­
somheder, forbedring af virksomhedernes administrative og retlige betingel­
ser samt fremme af fællesskabsinstrumenterne til fordel for virksomhederne; 
8. imidlertid foregår en betydelig del af foranstaltningerne til fordel 
for virksomhederne på medlemsstatsniveau, og fællesskabsforanstaltningerne 
skal tage sigte på at supplere disse-, 
6) EFT nr. C 178 af 15.7.1992, s. 8. 
7) EFT nr. C af , s. . 
- 26 -
9. det er derfor nødvendigt allerede nu at vedtage et nye fireårigt 
program med tilstrækkelige midler til, at målsætningen om at stimulere 
væksten i Fællesskabet kan nås; 
10. Traktaten indeholder ikke anden hjemmel for denne foranstaltning end 
artikel 235 -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Der vedtages for en fireårig periode med virkning fra 1. Januar 1993 et 
program, der skal styrke de prioriterede erhvervspolitiske foranstaltninger 
i navnlig små og mellemstore virksomheder for at stimulere væksten i Fælles­
skabet. 
Artikel 2 
Det i artikel 1 nævnte program tager sigte på at styrke de prioriterede 
erhvervspolitiske foranstaltninger med henblik på at skabe vækst. 
Hovedmålsætningerne er følgende: 
A - videreudvikling af EF-rådgivningskontorerne for at lette virksom­
hedernes adgang til fællesskabsinformat ion 
B - udvikling af nettene til søgning efter partnere - BCC og BC-NET 
C - styrkelse af de direkte forbindelser mellem virksomhedslederne gennem 
EUROPARTNERSKAB- og INTERPRISE-programmerne og fremme af transnationale 
UNDERLEVERANCER 
- 27 -
D - forbedring af virksomhedernes administrative og retlige betingelser 
E - fremme af fællesskabsinstrumenterne. 
Artikel 3 
1. Kommissionen iværksætter de foranstaltninger, der er nødvendige for at 
gennemføre de i artikel 2 nævnte målsætninger. 
2. Ifølge proceduren i artikel 4 fastsættes følgende foranstaltninger-. 
vedtagelse, forsøgsvis iværksættelse eller udvidelse af ethvert 
projekt, der er udformet med henblik på anvendelse af denne 
afgørelse 
fastsættelse af indhold, tidsplan og finansiel støtte vedrørende 
foranstaltningerne og indkaldelse af forslag 
regelmæssig evaluering efter fastsatte tidsplaner af de resultater, 
der er opnået inden for rammerne af de enkelte projekter. 
3. Det i artikel 4 nævnte udvalg kan behandle de øvrige programfastsatte 
sager. 
Artikel 4 
Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlems­
staterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. 
- 28 -
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstalt­
ninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast 
inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyntagen til det 
pågældende spørgsmåls hastende karakter. Det udtaler sig med det flertal, 
som er fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de 
afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Under afstem­
ninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne for 
medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden 
deltager ikke i afstemningen. 
Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis 
de ikke er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, under­
rettes Rådet dog straks om disse foranstaltninger. I så fald udsætter Kom­
missionen gennemførelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgørelse 
om, med to måneder regnet fra datoen for underretningen. 
Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det 
tidsrum, der er nævnt i ovenstående afsnit. 
Artikel 5 
Kommissionen forelægger senest i midten af 1996 Europa-Parlamentet, Rådet og 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg en evalueringsrapport om gennemførelsen af 
denne afgørelse. 
Artikel 6 
De bevillinger, der hvert år afsættes til foranstaltninger i medfør af denne 
afgørelse, fastsættes som led i den årlige budgetprocedure. 
Artikel 7 
Denne afgørelse erstatter Rådets afgørelse 89/490/EØF, der blev revideret 
ved afgørelse 91/319/EØF 
Udfærdiget i Bruxelles, den ... På Rådets vegne 
- 29 -
FORSLAG TIL 
RÅDETS AFGØRELSE 
af 
om det flerårige fællesskabshandlingsprogram (1994-1997) 
med henblik på at sikre kontinuiteten i 
erhvervspolitikken for navnlig små og 
mellemstore virksomheder i Fællesskabet, 
(.../.../EØF) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab, særlig artikel 235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen1), 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet2), 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg3), og 
ud fra følgende betragtninger: 
1. Rådet vedtog den 28. juli 1989 afgørelse 89/490/EØF om forbedring af 
erhvervsklimaet og fremme af udviklingen af virksomheder, især små og 
mellemstore virksomheder, i Fællesskabet4), der blev revideret ved Rådets 
afgørelse 91/319/EØF af 18. Juni 19915); 
C af , s. . 
C af , s. . 
C af , s. . 
L 239 af 16.8.1989, s. 33. 
EFT nr. L 175 af 4.7.1991, s. 32. 1) EFT nr 
2) EFT nr 
3) EFT nr 
4) EFT nr 
5) EFT nr 
- 30 -
2. Rådet har i sin resolution af 17. juni 1992 om fællesskabsforanstalt­
ninger til støtte for navnlig små og mellemstore virksomheder, herunder 
håndværksvirksomheder6), bekræftet sin forpligtelse til at styrke foran­
staltninger til fordel for virksomhederne; 
3. det henstillede i denne resolution til Kommissionen, at den under 
overholdelse af subsidiaritetsprincippet fortsætter de foranstaltninger, der 
er nødvendige for at skabe et erhvervsklima, der fremmer navnlig de små og 
mellemstore virksomheders konkurrenceevne, og for at underbygge disses 
integrering i enhedsmarkedet efter 1992; 
4. Rådet har ligeledes opfordret Kommissionen til inden udgangen af 1992, 
i lyset af de foretagne evalueringer, at forelægge Rådet de forslag, den 
anser for nødvendige for at sikre kontinuiteten i erhvervspolitikken; 
5. uafhængige eksperter har i henhold til artikel 3 i Rådets afgørelse 
91/319/EØF foretaget en evaluering af de resultater, der er opnået i for­
bindelse med alle det eksisterende programs aspekter; Kommissionen har 
forelagt Europa-Parlamentet og Rådet en rapport ledsaget af bemærkninger7); 
6. denne rapport har bekræftet, at Fællesskabets hidtidige erhvervspolitik 
har været velbegrundet, dog er der fremsat forslag om en Justering af visse 
foranstaltninger -, 
7. Kommissionen har forelagt Rådet en meddelelse om erhvervspolitikken for 
Fællesskabet med titlen "Erhvervsdimensionen og væksten i Europa"8); 
8. denne afgørelse finder anvendelse på alle virksomheder, især små og 
mellemstore virksomheder, herunder handels- og distributionsvirksomheder 
samt håndværksvirksomheder, andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger 
og fonde; 
6) EFT nr. C 178 af 15.7.1992, s. 8. 
7) SEK(92) 1999 af 11. november 1992. 
8) EFT nr. C af , s. . 
- 31 -
9. de små og mellemstore virksomheder indtager en vigtig plads i den øko­
nomiske aktivitet i almindelighed og i udviklingen af regionerne, og de 
spiller en central rolle med hensyn til dynamik, produktivitet, tilpasnings­
evne og innovation; 
10. udviklingen af en EF-erhvervspolitik baseret på princippet om effektiv 
konkurrence er af stor betydning for forbedringen af den europæiske økonomis 
konkurrenceevne, væksten i beskæftigelsen og den økonomiske og sociale 
samhørighed i Fællesskabet og markedets fortsatte udvidelse efter 1993; 
11. en betydelig del af foranstaltningerne til fordel for virksomhederne 
foregår på medlemsstatsniveau, og fællesskabsforanstaltningerne skal tage 
sigte på at supplere disse; 
12. det er derfor nødvendigt at vedtage et nyt fireårigt program med til­
strækkelige midler til, at målene heri kan nås; 
13. Traktaten indeholder ikke anden hjemmel til denne foranstaltning end 
art ikel 235 -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE 
Artikel 1 
Der vedtages for en fireårig periode med virkn-ing fra 1. januar 1994 et 
program, der skal sikre kontinuiteten i erhvervspolitikken for navnlig små 
og mellemstore virksomheder. 
32 -
Artikel 2 
Det i artikel 1 nævnte program tager sigte på at: 
fremme tilpasningen til strukturændringer for områder under udvikling, 
såsom håndværksvirksomheder, handels- og distributionsvirksomheder, 
andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde, 
stimulere de finansielle betingelser for virksomhederne, 
fremme en forbedring af observationen af den økonomiske udvikling for 
virksomhederne i den dynamiske reelle gennemførelse af det indre 
marked. 
Artikel 3 
1. Kommissionen iværksætter de foranstaltninger, der er nødvendige for at 
gennemføre de i artikel 2 nævnte målsætninger. 
2. Ifølge proceduren i artikel 4 fastsættes følgende foranstaltninger: 
vedtagelse, forsøgsvis iværksættelse eller udvidelse af ethvert 
projekt, der er udformet med henblik på anvendelse af denne af­
gørelse 
fastsættelse af indhold, tidsplan og finansiel støtte vedrørende 
foranstaltninger og indkaldelse af forslag 
regelmæssig evaluering efter fastsatte tidsplaner af de resultater, 
der er opnået inden for rammerne af de enkelte projekter. 
3. Det i artikel 4 nævnte udvalg kan behandle de øvrige programfastsatte 
sager. 
- 33 -
Artikel 4 
Kommissionen bistås af et udvalg, der består af repræsentanter for medlems­
staterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstalt­
ninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast 
inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyntagen til det 
pågældende spørgsmåls hastende karakter. Det udtaler sig med det flertal, 
som er fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de 
afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Under afstem­
ninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne for 
medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden 
deltager ikke i afstemningen. 
Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis 
de ikke er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, under­
rettes Rådet dog straks om disse foranstaltninger. I så fald udsætter 
Kommissionen gennemførelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgø­
relse om, med to måneder regnet fra datoen for underretningen. 
Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det 
tidsrum, der er nævnt i ovenstående afsnit. 
Artikel 5 
Kommissionen forelægger senest midt i 1997 Europa-Parlamentet, Rådet og Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg en evalueringsrapport om gennemførelsen af 
denne afgørelse. 
Endvidere forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økono­
miske og Sociale Udvalg en rapport om samordningen mellem de forskellige 
programmer, der udarbejdes uden for rammerne af denne afgørelse, og som helt 
klart er af interesse for små og mellemstore virksomheder og håndværksvirk­
somheder, samt om de initiativer, der træffes i medfør af denne afgørelse. 
- 34 -
Artikel 6 
De bevillinger, der hvert år afsættes til foranstaltninger i medfør af denne 
afgørelse, fastsætes som led i den årlige budgetprocedure. 
Artikel 7 
Denne afgørelse erstatter Rådets afgørelse 89/490/EØF, der blev revideret 
ved afgørelse 91/319/EØF. 
Udfærdiget i Bruxelles, den ... På Rådets vegne 
35-
FINANSIERINGSOVERSIGT 

FINANS IER INGSOVERSIGT 
1. AKTION 
"Erhvervsdimens ionen og væksten i Europa" 
Styrkelse af de prioriterede områder af erhvervspolitikken for at stimulere 
væksten i Fællesskabet. 
2. BUDGETPOSTER 
Artikel B5-320 
3. RETSGRUNDLAG 
Rådets afgørelse af 28. Juli 1989 (EFT L 239, s. 33) 
Rådets resolution af 14. november 1989 (EFT C 297, s. 2-3) 
Rådets afgørelse af 18. Juni 1991 (EFT L 175) 
Rådets resolution af 17. Juni 1992 (EFT C 178, s. 8) 
4. BESKRIVELSE AF AKTIONEN 
Det udkast til Rådets afgørelse, som denne finansieringsoversigt vedrører, 
er en følge af Rådets resolution af 17. juni 1992 (EFT C 178, s. 8), hvori 
Rådet henstillede til Kommissionen, at den under overholdelse af subsidia­
ritetsprincippet fortsætter arbejdet med at udvikle de foranstaltninger, der 
er nødvendige for at skabe et erhvervsklima, der fremmer navnlig de små og 
mellemstore virksomheders konkurrenceevne, og for at underbygge disses 
integrering i enhedsmarkedet efter 1992. Kommissionen har med dette forslags 
fremsættelse taget konsekvenserne af det første program, der blev vedtaget 
for perioden 1990-1993, samt den evalueringsrapport, den har forelagt 
Europa-Parlamentet og Rådet. Denne evalueringsrapport bekræfter globalt set, 
at Fællesskabets hidtidige erhvervspolitik har været velfunderet, dog 
fremsættes der forslag om justering af visse foranstaltninger. 
Det Europæiske Råd i Edinbourg den 11. og 12. december 1992 overtog de af 
Kommissionen foreslåede retningslinjer og enedes om en omfattende aktion til 
støtte for væksten i Fællesskabet. 
I erklæringen om fremme af det økonomiske opsving i Europa1) blev det 
fremhævet, at "Det Europæiske Råd erkendte, at små og mellemstore virk­
somheder spiller en vigtig rolle i indsatsen for at fremme beskæftigelse og 
vækst, og opfordrede Rådet og Kommissionen til at sikre, at de byrder, som 
fællesskabslovgivningen lægger på små og mellemstore virksomheder, mindskes 
(bl.a. ved brug af forenklede ordninger og visse fritagelser for så vidt 
angår indirekte skatter), og at små og mellemstore virksomheder får fuld 
information om fællesskabsstøtte. Det anmodede Kommissionen om at fremskynde 
aktionerne til fordel for de virksomheder, der har bevist deres værdi på 
fællesskabsplan". 
1) Det Europæiske Råd, Edinbourg, 11.-12. december 1992, formandskabets 
konklusioner, bilag 4 til del A, punkt 8. 
- 2 -
Beskrivelsen af denne aktion går derfor ud på en fortsættelse af de 
foranstaltninger, der er udviklet under det første program, samtidig med at 
der tages hensyn til de ændringer af konteksten og de forbedringer, der er 
nødvendige som følge af fremskyndelsen af denne del af erhvervspolitikken i 
per i oden 1993-1996. 
4.1. Aktionens specifikke formål 
* videreudvikling af EF-rådgivningskontorer for at lette adgangen til 
fællesskabsinformat ion, 
* udvikling af nettene til søgning efter partnere gennem udvikling af 
aktiviteterne i Kontoret for Virksomhedssamarbejde med henblik på 
ikke-fortroligt samarbejde og i Business Cooperation Network (BO­
NET) vedrørende fortroligt samarbejde, 
* styrkelse af de direkte forbindelser mellem virksomhedslederne 
gennem Europartnerskab- og Interprise-programmerne og fremme af 
tværnationale underleverancer, 
* forbedring af de administrative og retlige betingelser for 
virksomhederne2), 
* fremme af fællesskabsinstrumenterne og i den forbindelse en 
styrkelse af de små og mellemstore virksomheders teknologiske 
potentiel. 
4.2. Varighed 
1993-1996 
4.3. De af aktionen omfattede virksomheder 
I princippet vil ovennævnte foranstaltninger potentielt kunne interessere 
alle SMV i Fællesskabet. Imidlertid vil antallet af SMV, der nyder godt af 
tværnationale foranstaltninger, være betydeligt lavere som følge af 
v i rksomhedstypolog i en. 
I øvrigt tager foranstaltningerne sigte på alle faglige organisationer samt 
andre formidlende organer (f.eks. handels- og håndværkskamre) samt engros-
og detailhandelssektorerne. Da en stor del af foranstaltningerne iværksættes 
via formidlende net, kan det reelt berørte antal virksomheder ikke angives 
nøjagtigt. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTER/INDTÆGTER 
IOU; OB 
2) herunder høring af medlemsstater og de faglige organisationer (tidli­
gere konto B5-324). 
- 3 -
6. UDGIFTS/INDTÆGTSTYPE 
Tilskud til samfinansiering med andre kilder i den offentlige 
og/eller private sektor. 
Delvis tilbagebetaling ved genanvendelse for visse foranstaltninger 
(f.eks. for BC-NET en ekstern prisfastsættelse for industrialise­
rede lande og en benyttelsesafgift for fællesskabskonsulenterne for 
hele nettet fra 1.1.1993). 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1. Beregning af de samlede udgifter til aktionen 
På grundlag af erfaringen fra tidligere og indeværende regnskabsår er det 
muligt at konstatere, at der har været en betydelig stigning i behovene 
vedrørende politikken til fordel for SMV. Kommissionen har nemlig i mangel 
af bevillinger måttet forkaste en betydelig del af de projekter, den har 
fået forelagt efter forskellige indkaldelser af forslag. Selv om fælles­
skabsbidraget i visse tilfælde kan ændres efter aktionens nærmere retnings­
linjer, således at et større antal projekter kan finansieres, er det 
ligeledes klart, at Kommissionen risikerer ikke længere at kunne stimulere 
iværksættelsen af de foranstaltninger, den finder nødvendige, såfremt dens 
finansielle bidrag ikke længere er tilstrækkeligt til at udløse 
investeringer fra dens partnere (økonomiske beslutningstagere eller 
formidlere). Der bør endvidere sigtes på de kritiske beløb, hvor 
overfi nans i er ing undgås. 
Denne situation afspejles i alle de udbud, der iværksættes på grundlag af 
denne budgetpost. Derfor har der altid under denne post været en meget høj 
takt for indgåelse af forpligtelser og en høj udnyttelsesgrad. 
Størrelsen af de bevillinger, der ansøges om, skal ses i forbindelse med 
sammenlægningen af budgetposterne B5-320, B5-322 og B5-324, som Kommissionen 
har foreslået i det foreløbige forslag til budget for 1993. Så længe 1993-
budgettet ikke er endeligt vedtaget, gives tallene vedrørende dette regn­
skabsår kun som vejledning. 
PRIORITEREDE OMRADER, DER SKAL STYRKES 
1993-1996 
UDVIKLING AF EF-RADGIVNINGSKONTORER 
der ska I lette adgangen til fsllesskabs-
information 
UDVIKLINGEN AF NET TIL S0GNING EFTER PARTNERE: 
BCC OG BC-NET 
STYRKELSE AF DE DIREKTE FORBINDELSER MELLEM 
VIRKSOMHEDSLEDERNE GENNEM EUROPARTNERSKAB- OG 
INTERPRISE-PROGRAMMERNE OG FREMME AF 
TVyfRNATIONALE UNDERLEVERANCER 
FORBEDRING AF VIRKSOMHEDERNES ADMINISTRATIVE 
OG RETLIGE BETINGELSER (1) 
FREMME AF FJELLESSKABSINSTRUMENTERNE 
- STYRKELSE AF DET TEKNISKE POTENT I EL FOR SMV 1993 
7,00 
0,80 
6,70 
0,90 
2,90 
18,30 Eneste post, vejledende be 10b 
1994 
8,00 
0,90 
7,50 
1,20 
2,50 
20,10 1995 
9,00 
1,00 
7,80 
1,40 
3,10 
22,30 1996 
10,00 
1,30 
8,00 
1,50 
3,50 
24,30 I ALT 
1993-1996 
34,00 
4,00 
30,00 
5,00 
12.00 
85,00 1 
\ 
(1) Herunder samråd med medlemsstaterne og de faglige organisationer (tidligere konto B5-324) 
- 5 -
7.3. Vejledende tidàplan for forpligtelsesbevillinger (uden ml ni budget ) 
Budget 
1993 
18,30 Vejledende budgetplanlaegning 
1994 
20,10 1995 
22,30 1996 
24,30 1993-1996 
85,00 
8. BESTEMMELSER I AKT IONSFORSLAGET OM BEKÆMPELSE AF SVIG 
Tilskud eller modtagelse af ydelser og undersøgelser, der er bestilt og 
udført af Kommissionens tjenestegrene, skal kontrolleres inden udbetaling 
under hensyntagen til aftalemæssige forpligtelser og økonomiske principper 
samt en forsvarlig økonomisk eller global forvaltning. Der medtages bestem­
melser vedrørende bekæmpelse af svig (kontrol, rapporter osv.) i alle 
aftaler eller kontrakter, der indgås mellem Kommissionen og betalings-
modtagere. 
9. OMKOSTNINGSANALYSE 
9.1. Vurdering og analyse af formålene 
Kvantificering af formålene 
Der henvises til tabel 7.2, som indeholder tal om følgende (såvel det 
gamle program som det foreslåede): 
* En fremskyndelse af SMV-ti I pasningen til strukturændringer (infor­
mation af virksomheder, markedsføring, oplysning, tilskud): 50% 
* Samarbejde og partnerskab: 19,33% 
* Gunstige administrative, retlige og finansielle betingelser for 
virksomhederne: 3,72% 
Evaluering og udvikling af erhvervspolitikken: 6,78% 
- 6 -
9.2. Begrundelse for aktionen 
Det må med hensyn til subsidiaritetsprincippet fremhæves, at alle foran­
staltninger, der gennemføres på fællesskabsplan, skal ses i en sammenhæng, 
hvor det er muligt at sikre en afgørende merværdi som følge af specielt 
dimensionen af nettene og de udviklede foranstaltninger, objektiviteten og 
neutraliteten med hensyn til afgørelser, der træffes på centralt plan, samt 
hensynet til den regionale ligevægt. 
Denne konstatering fremgår klart af den eksterne evalueringsrapport og er 
medtaget i begrundelsen. 
Selv om medlemsstaterne konkret kan gennemføre en betydelig del af de 
erhvervsfremmende foranstaltninger, er det op til Fællesskabet at træffe 
foranstaltninger af tværnational karakter, at igangsætte net af fælles-
skabsdimensioner og internationale dimensioner med henblik på den nødvendige 
interaktion mellem europæiseringen og internationaliseringen. Der skal også 
tilrettelægges foranstaltninger, der tager sigte på at udveksle erfaringer 
og knowhow mellem finansielle organer, handels- og håndværkskamre samt andre 
formidlende organer og mellem de økonomiske beslutningstagere indbyrdes, når 
de søger et tværnationalt samarbejde. Det vil ikke blot være upraktisk og 
mindre effektivt at forbeholde sådanne aktiviteter for det nationale plan, 
men ligeledes en kilde til forvridninger af konkurrencen, for så vidt som de 
enkelte medlemsstaters støtteniveauer ville være meget forskellige. Således 
har f.eks. en række værtsstrukturer besluttet om at lukke deres EF-
rådgivningskontor, fordi de anså deres finansielle byrde for høj i forhold 
t i I Komm i ss i onens. 
Kommissionen overvåger imidlertid, at alle formidlere og alle virksomheder 
kan deltage i fællesskabsforanstaltninger på lige fod og på retfærdige, 
gennemskuelige vilkår (jf. det store antal indkaldelser af forslag, der 
offentliggøres i EFT). Den sørger ligeledes for, at den merværdi, der 
skyldes "netvirkningen", og den knowhow, der akkumuleres på fællesskabsplan, 
uddeles ti I og gøres tilgængelig for alle interesserede parter, også selv om 
disse befinder sig i Fællesskabets ugunstigt stillede regioner eller rand­
områder . 
9.2.1. Udgift 
Rådets afgørelse af 18. juni 1991 var en revision af programmet, der 
gjorde det muligt at anvende yderligere 25 mio. ECU ud over de 110 mio. 
ECU, der allerede var anslået nødvendige for perioden 1990-1993. 
Det Europæiske Råd i Edinburgh, der fandt sted den 11.-12. december 
1992, "anmodede Kommissionen om at fremskynde aktionerne til fordel for 
de virksomheder, der har bevist deres værdi på fællesskabsplan". 
Derfor er der foreslået en styrkelse af de prioriterede foranstalt­
ninger i erhvervspolitikken for at stimulere væksten i Europa for 
perioden 1993-1996. støttet på den erfaring, der er opnået fra det 
foregående program. Disse fremtidsaspekter er ligeledes rejst i 
evalueringsrapporten samt i de af Kommissionen fremsatte bemærkninger 
her ti I. 
- 7 -
Det er muligt at præcisere følgende punkter, da tallene for hver enkelt 
(tidligere og kommende) foranstaltning findes i tabel 7.2: 
* Information af virksomheder: 
1. Videreudvikling af EF-rådgivningskontorer for at lette adgangen 
til fællesskabsinformat ion (animering, uddannelse, tilskud, 
databaser) 
* Udvikling af nettene til søgning efter partnere: 
BCC og BC-NET: udvikling inden for og uden for Fællesskabet af 
de to net; for BC-NET, iværksættelse af en politik for 
udbygningen i erhvervssektorerne af bl.a. innovation og teknisk 
samarbejde samt kvaliteten af rådgivere (uddannelse) forud for 
de generelle takster pr. 1.1.1993. 
* Styrkelse af de direkte forbindelser mellem virksomhedsledere 
gennem Europartnerskab- og Interprise-programmerne samt fremme af 
tværnationale underleverancer: 
1. Partnerskabsforanstaltninger: udbygning af de direkte forbin­
delser mellem virksomhederne gennem Europartnerskaber, 
Interprise og internationale arrangementer. 
£. Underleverancer: det ajourførte program i Kommissionens medde­
lelse til Rådet fra Januar 1992 tager især sigte på den 
økonomiske markeds indfaldsvinkel samt foranstaltninger 
vedrørende kommunikation mellem økonomiske beslutningstagere, 
certificering og sektorforanstaltninger (elektronik). 
* Forbedring af virksomhedernes administrative og retlige 
betingelser: 
administrativ forenkling og faglige organisationer. 
Det drejer sig om høring og støtte til foranstaltninger vedrørende 
stimulering og udbredelse af organisationernes informationer til de 
8 millioner virksomheder, de repræsenterer. 
* Fremme af fællesskabsinstrumenterne og styrkelse af SMV's 
teknologiske potentiel. 
9.2.2. Afledte virkninger 
De aktioner, der følger af ovennævnte instrumenter og foranstaltninger, 
berører bl.a. såvel erhvervsklimaet og informationen som søgningen 
efter partnere og kontakterne inden for rammerne af partnerskabet med 
henblik på specielt at øge samarbejdsaftalerne på tværnationalt plan. 
Det drejer sig om et særlig vigtigt element inden for rammerne af det 
store indre markeds effektive funktion, over for hvilket virksomhederne 
i deres udviklingsstrategier må fastsætte målsætninger, der går ud over 
de nationale grænser. 
- 8 
Under denne post sigter de afledte virkninger gennem politikkens 
kontinuitet på virksomhedernes konkurrenceevne, bl.a. ud fra: 
en stigning i virksomhedernes muligheder for såvel at europæiseres 
som internationaliseres 
udviklingen af "netvirkningen" 
en nedgang i omkostningerne 
de positive virkninger på væksten og den økonomiske aktivitet i 
aim inde Iighed 
de positive virkninger på beskæftigelsen samt alle de foranstalt­
ninger, der gør det muligt for SMV at gribe nye muligheder som 
følge af gennemførelsen af det indre marked og forbindelserne med 
tredjelande. 
9.2.3. Mu11 ip11katorvi rkninaer 
De fastsatte foranstaltninger indebærer indførelsen af en europæisk 
dimension for de tjenesteydelser, der findes for de nationale partnere. 
Derfor vil de udgifter, der skal afholdes over fællesskabsbudgettet, 
fremkalde betydelige investeringer fra de offentlige og private part­
nere ved at spille en væsentlig stimulerende rolle samtidig med at tage 
sigte på de varige strukturskabende virkninger. 
Som eksempel er EF-rådgivningskontorerne således blevet oprettet i 
forbindelse med værtsstrukturer, såsom handelskamrene, der tilbyder 
informations- og rådgivningsydelser, hvortil EF-rådgivningskontorernes 
aktivitet bibringer en europæisk dimension. 
Det samme gælder for Europartnerskab, hvor foranstaltningerne specifikt 
tager sigte på udvikling af virksomhedssamarbejde ud fra regioner under 
mål nr. 1, 2 og 5b med virksomheder i andre fællesskabsregioner. Da den 
af arrangementet berørte medlemsstat afholder en tredjedel af budget­
tet, og de deltagende virksomheder gør det samme med hensyn til rejse-
og opholdsudgifter, kan multiplikatorvirkningen anslås til 300%. 
Selv om det er ønskeligt, at Kommissionen sikrer, at dens støtte får en 
høj multiplikatorvirkning, er dette ikke det eneste afgørende kriterium 
for valget af dens foranstaltninger. Dette er så meget desto mere 
rigtigt, som dens ringe finansielle intervention vedrørene EIC-nettet 
viser en sådan fremgangsmådes begrænsninger: en række "værtsstrukturer" 
har besluttet at lukke deres EF-rådgivningskontor, fordi de fandt deres 
finansielle byrde for stor i forhold til Kommissionens. 
_ 9 -
9.3. Evaluering 
* Udvalgte effekt ivitetsindikatorer : 
Evalueringsrapport på grundlag af kvantitative kriterier (f.eks. 
antallet af spørgsmål/svar, antallet af samarbejdsprofi 1er) og ved at 
bringe instrumentet i overensstemmelse med behovene (f.eks.: 
fortegnelsespræcisering, dokumentationskvalitet, målretning). 
Evalueringen af resultaterne foregår med en teknik med regelmæssig 
overvågning gennem såvel de fastsatte kontrolmidler som ved anvendelse 
af ekspertise, der om nødvendigt benytter sig af eksterne udtalelser. 
For en god del af de indledte foranstaltninger er udgifterne meget 
moderate i forhold til markedet, som det fremgår af visse punkter af 
evaluer ingen. 
Udviklingen af målrettede foranstaltninger på de forskellige markeder 
med hensyn til information, samarbejde og erhvervsstøtte. 
* Evalueringsregler og -hyppighed: 
Årlig evaluering på institutionelt plan (jf. den årlige rapport i 
henhold til artikel 6 i den foreslåede afgørelse). Nærværende forslag 
støtter sig på en evalueringsrapport, som eksterne eksperter har 
fremlagt, og som Kommissionen har fremsendt til Europa-Parlamentet og 
Rådet i henhold til artikel 3 i Rådets afgørelse af 18. juni 1991. 

FINANSI ER INGSOVERSIGT 
1. AKTION 
"Erhvervsdimens ionen og væksten i Europa" 
Sikring af kontinuiteten i erhvervspolitikken for navnlig SMV i Fælles­
skabet. 
2. BUDGETPOSTER 
Artikel B5-320 
3. RETSGRUNDLAG 
Rådets afgørelse af 28. juli 1989 (EFT L 239, s. 33) 
Rådets resolution af 14. november 1989 (EFT C 297, s. 2-3) 
Rådets afgørelse af 18. Juni 1991 (EFT L 175, s. 32) 
Rådets resolution af 17. juni 1992 (EFT C 178, s. 8) 
4. BESKRIVELSE AF AKTIONEN 
Det udkast til Rådets afgørelse, som denne finansieringsoversigt vedrører, 
er en følge af Rådets resolution af 17. Juni 1992 (EFT C 178, s. 8), hvori 
Rådet henstillede til Kommissionen, at den under overholdelse af subsidia­
ritetsprincippet fortsætter arbejdet med at udvikle de foranstaltninger, der 
er nødvendige for at skabe et erhvervsklima, der fremmer navnlig de små og 
mellemstore virksomheders konkurrenceevne, og for at underbygge disses 
integrering i enhedsmarkedet efter 1992. Kommissionen har med dette forslags 
fremsættelse taget konsekvenserne af det første program, der blev vedtaget 
for perioden 1990-1993, samt den evalueringsrapport, den har forelagt 
Europa-Parlamentet og Rådet. Denne evalueringsrapport bekræfter, at Fælles­
skabets hidtidige erhvervspolitik har været velfunderet, dog fremsættes der 
forslag om justering af visse foranstaltninger. 
Beskrivelsen af denne aktion indeholder dermed de fleste af de under første 
program udviklede foranstaltninger, samtidig med at der tages hensyn til de 
ændringer og forbedringer, der er nødvendige for at sikre kontinuiteten i 
erhvervspolitikken i Fællesskabet for navnlig SMV. 
4.1. Aktionens specifikke formål 
* en forbedring af erhvervsklimaet, en fjernelse af administrative, 
retlige, skattemæssige og finansielle hindringer, 
en forbedring af produktiviteten, konkurrenceevnen og 
virksomhedernes tilpasningsevne, herunder for handelsvirksomheder 
og SMV, foranstaltninger der sigter på en bedre virksomhedsover­
dragelse, 
2 -
* SMV-ti I pasningen til strukturændringerne med hensyn til såvel 
gennemførelsen af det store europæiske marked som de foranstalt­
ninger, der specielt vedrører områder under udvikling. Det drejer 
sig om foranstaltninger, der berører håndværksvirksomheder og små 
virksomheder samt handels- og distributionsvirksomheder, andels­
selskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde, 
* stimulering af de finansielle betingelser, 
* observation og evaluering af virksomhedspolitikken, bl.a. gennem 
Den Europæiske Observationspost for SMV, der udgør et net af 
specialiserede forskningsinstitutter vedrørende SMV, det nødvendige 
statistiske grundlag samt undersøgelser, publikationer, seminarer 
og konferencer, 
* ud over de løbende interne evalueringer vil der inden programmets 
afslutning blive foretaget en ekstern evaluering. 
4.2. Varighed 
1994-1997 
4.3. De af aktionen omfattede virksomheder 
I princippet vil ovennævnte foranstaltninger potentielt kunne interessere 
alle SMV i Fællesskabet. Imidlertid vil antallet af SMV, der nyder godt af 
tværnationale foranstaltninger, nødvendigvis være lavere som følge af den 
virksomhedstype, der er nævnt i begrundelsen. 
I øvrigt tager foranstaltningerne sigte på alle formidlende organer inden 
for håndværksvirksomhed, repræsentanter for engros- og detailhandelen samt 
andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde. Da en stor del af 
foranstaltningerne iværksættes via formidlende net, kan det reelt berørte 
antal virksomheder ikke angives nøjagtigt. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTER/INDTÆGTER 
I OU; OB 
- 3 -
6. UDGIFTS/INDTÆGTSTYPE 
Tilskud til samfinansiering med andre kilder i den offentlige 
og/eller private sektor. 
Tilskud til symposier, seminarer og rundbordssamtaler ydes med en 
vis procentdel afhængigt af organisatorernes behov og den betyd­
ning, som arrangementet har for den pågældende sektor (overholdelse 
af ovennævnte formål). 
Forberedende undersøgelser, gennemførligheds- eller evaluerings-
undersøgelser, konsulenter. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1. Beregning af de samlede udgifter til aktionen 
På grundlag af erfaringen fra tidligere og indeværende regnskabsår er det 
muligt at konstatere, at der har været en betydelig stigning i behovene 
vedrørende politikken til fordel for SMV. Kommissionen har nemlig måttet 
forkaste en betydelig del af de projekter, den har fået forelagt efter 
forskellige indkaldelser af forslag. Selv om en del af de forkastede 
projekter er blevet afvist på grund af en ringe udvikling af den tværnatio­
nale karakter, er det alligevel sikkert, at et stort antal meget relevante 
projekter har måttet afvises af mangel på bevillinger. Selv om fællesskabs­
bidraget i visse tilfælde kan nedsættes efter aktionens nærmere retnings­
linjer, således at et større antal projekter kan finansieres, er det lige­
ledes klart, at Kommissionen risikerer ikke længere at kunne stimulere 
iværksætteisen af de foranstaltninger, den finder nødvendige, såfremt dens 
finansielle bidrag ikke længere er tilstrækkeligt til at udløse investe­
ringer fra dens partnere (økonomiske beslutningstagere eller formidlere). 
Størrelsen af de bevillinger, der ansøges om, skal ses i forbindelse med 
sammenlægningen af budgetposterne B5-320, B5-322 og B5-324, som Kommissionen 
har foreslået i det foreløbige forslag til budget for 1993. Så længe 1993-
budgettet ikke er ende Iigt vedtaget, gives tallene vedrørende dette regn­
skabsår kun som vejledning. 
FORANSTALTNINGER, DER TAGER SI GTE PA AT SIKRE 
KONTINUITETEN 1 ERHVERVSPOLITIKKEN - 1994-1997 
A. FORANSTALTNINGER, DER SPECIELT TAGER SI GTE PA 
OMRADER UNDER UDVIKLING 
- Handvaerksvirksomheder og sma virksomheder 
- Handels- og distributionsvirksomheder 
- Andelsselskaber, gensidige selskaber, 
foreninger og fonde 
B. STIMULERING AF DE FINANSIELLE BETINGELSER 
C. OBSERVATION OG EVALUERING AF POL ITIKKEN 
- Den Europaeiske Observat ionspost for SMV 
- Forbedring af statistikker om SMV 
- Unders0gelser, pub Iikationer, seminarer, 
konferencer 
- Evaluering af politikken og eksisterende 
foranstaltninger FBF 
1993 
1 . 90 
2 .00 
0 , 00 
1 . 20 
0 .20 
1 . 60 
0 . 00 
6 . 90 1994 
1.30 
2 .00 
0 . 20 
0 . 20 
1 . 30 
0 .20 
1 . 90 
0 ,00 
6 . 70 1995 
2 . 00 
2 . 00 
0 . 20 
0.20 
1 . 40 
0 .20 
1 . 60 
0 . 00 
6 , 90 1996 
1 . 40 
2.10 
0.20 
0 , 20 
1 . 40 
0.00 
1 . 30 
0 . 90 
7.10 1997 
1.40 
2.10 
0 . 30 
0 . 30 
1 . 90 
0 . 30 
1 . 40 
0 . 00 
7 . 30 1 ALT 
1994-1997 
9.40 
B .20 
0 . 90 
0.90 
9 . 60 
0,70 
9 . 80 
0 . 90 
28.00 
- 5 -
7.3. Vejledende tidsplan for forpligtelsesbevillinger [uden minibudget) 
p.m. 
1993 
6,50 Ve j I edende budgetp I an I aegn I ng 
1994 
6,70 1995 
6,90 1996 
7,10 1997 
7,30 I ALT 
28,00 
8. BESTEMMELSER I AKTIONSFORSLAGET OM BEKÆMPELSE AF SVIG 
Tilskud eller modtagelsen af ydelser og undersøgelser, der er bestilt og 
udført af Kommissionens tjenestegrene, skal kontrolleres inden udbetaling 
under hensyntagen til aftalemæssige forpligtelser og økonomiske principper 
samt en forsvarlig økonomisk eller global forvaltning. Der medtages bestem­
melser vedrørende bekæmpelse af svig (kontrol, rapporter osv.) i alle 
aftaler eller kontrakter, der indgås mellem Kommissionen og betalings-
modtagere. 
9. OMKOSTNINGSANALYSE 
9.1. Vurdering og analyse af formålene 
Kvantificering af formålene 
Der henvises til tabel 7.2, som indeholder tal om følgende (såvel det 
gamle program som det foreslåede): 
Til vejledning var visse af fordelingerne i 1992 følgende: 
* Et gunstigt finansielt erhvervsklima; faglige organisationer: 1,9% 
* Evaluering og udvikling af erhvervspolitikken: 6,78% 
Hertil kommer udviklingerne på meget brede områder (håndværk og små 
virksomheder [5 millioner virksomheder] samt handel og distribution 
[4 millioner virksomheder]), som indgår i erhvervspolitikkens 
kontinuerlige struktur. 
- 6 -
9.2. Begrundelse for aktionen 
Det må med hensyn til subsidiaritetsprincippet fremhæves, at alle foran­
staltninger, der gennemføres på fællesskabsplan, skal ses i en sammenhæng, 
hvor det er muligt at sikre en afgørende merværdi som følge af specielt 
dimensionen af nettene og de udviklede foranstaltninger, objektiviteten og 
neutraliteten med hensyn til afgørelser, der træffes på centralt plan, samt 
hensynet til den regionale ligevægt. 
Denne konstatering fremgår klart af den eksterne evalueringsrapport. 
Selv om medlemsstaterne konkret kan gennemføre en betydelig del af de 
erhvervsfremmende foranstaltninger, er det op til Fællesskabet at træffe 
foranstaltninger af transnational karakter, at igangsætte net af fælles-
skabsdimens ioner, ja endog af internationale dimensioner, og at tilrette­
lægge foranstaltninger, der tager sigte på at udveksle erfaringer og knowhow 
mellem finansielle organer, handels- og håndværkskamre samt andre formid­
lende organer og mellem de økonomiske beslutningstagere indbyrdes, når de 
søger et tværnationalt samarbejde. Det vil ikke blot være upraktisk og 
mindre effektivt at forbeholde sådanne aktiviteter for det nationale plan, 
men ligeledes en kilde til forvridninger af konkurrencen, for så vidt som de 
enkelte medlemsstaters støtteniveauer ville være meget forskellige. 
Kommissionen overvåger imidlertid, at alle formidlere og alle virksomheder 
kan deltage i fællesskabsforanstaltninger på lige fod og på retfærdige, 
gennemskuelige vilkår (jf. det store antal indkaldeiser af forslag, der 
offentliggøres i EFT). Den sørger ligeledes for, at den merværdi, der 
skyldes "netvirkningen", og den knowhow, der akkumuleres på fællesskabsplan, 
uddeles ti I og gøres tilgængelig for alle interesserede parter, også selv om 
disse befinder sig i Fællesskabets ugunstigt stillede regioner eller rand­
områder . 
9.2.1. Udgift 
Det erindres, at Rådet den 28. juli 1989 på forslag fra Kommissionen 
vedtog det flerårige program for støtte til SMV. 
Rådets afgørelse af 18. juni 1991 var en revision af programmet, der 
gjorde det muligt at anvende yderligere 25 mio. ECU ud over de 110 mio. 
ECU, der allerede var anslået nødvendige for perioden 1990-1993. 
Det nye program, der tager sigte på at sikre kontinuiteten i erhvervs­
politikken i Fællesskabet for navnlig SMV, foreslås for perioden 1994-
1997 og støtter sig på den erfaring, der er opnået fra det foregående 
program. Disse fremtidsaspekter er ligeledes rejst i evaluerings­
rapporten samt i de af Kommissionen fremsatte bemærkninger hertil. 
- 7 -
Det er muligt at præcisere følgende punkter, da tallene for hver enkelt 
(tidligere og kommende) foranstaltning findes i tabel 7.2: 
* Foranstaltninger, der specielt tager sigte på områder under ud­
vikling: 
1. Håndværksvirksomheder og små virksomheder: 
- Støtte til håndværksvirksomhed: iværksættelse af opera­
tionelle foranstaltninger efter Rådets retningslinjer af 
18.6.1991, 
2. Handels- og distributionsvirksomheder: 
- Europæisering af handels- og distributionsstrukturerne samt 
stimulering af indførelsen af ny teknologi til fordel for 
SMV og handelen. 
3. Andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde 
* Stimulering af de finansielle betingelser 
* Observation og evaluering af politikken: 
1. Den Europæiske Observationspost for SMV er baseret på et net af 
specialiserede institutter vedrørende SMV og støttet af sta­
tistiske redskaber udviklet af De Europæiske Fællesskabers 
Statistiske Kontor med henblik på at forsyne virksomhederne med 
de nødvendige kvantitative og kvalitative data. Dette hviler på 
et forvaltningsgrundlag bestående af undersøgelser, publika­
tioner, seminarer og konferencer. 
2. Evaluering af politikken og eksisterende foranstaltninger. 
9.2.2. Afledte virkninger 
Under denne post sigter de afledte virkninger gennem politikkens 
kontinuitet på virksomhedernes konkurrenceevne, bl.a. ud fra: 
en stigning i virksomhedernes muligheder for såvel at europæiseres 
som internationaliseres 
udviklingen af "netvirkningen" 
en nedgang i omkostningerne, bl.a. for pilotaktionerne 
de positive virkninger på væksten og den økonomiske aktivitet i 
aim inde Iighed 
de positive virkninger på beskæftigelsen samt alle de foranstalt­
ninger, der gør det muligt for SMV at gribe nye muligheder som 
følge af gennemførelsen af det indre marked og forbindelserne med 
tredjelande. 
9.2.3. Mult iPlikatorvirkninger 
De fastsatte foranstaltninger indebærer indførelsen af en europæisk 
dimension for de tjenesteydelser, der findes for de nationale partnere. 
Derfor vil de udgifter, der skal afholdes over fællesskabsbudgettet, 
fremkalde betydelige investeringer fra de offentlige og private part­
nere ved at spille en væsentlig stimulerende rolle samtidig med at tage 
sigte på de varige strukturskabende virkninger. 
Hvad angår handels- og distributionssektoren, har erfaringen fra 
regnskabsåret 1991 vist, at et bidrag fra Kommissionen på ca. 25% er 
tilstrækkelig til, at erhvervet mobiliserer resten. Multiplikator­
virkningen når dermed nemt 400X. 
Selv om det er ønskeligt, at Kommissionen sikrer, at dens støtte får en 
høj multiplikatorvirkning, er dette ikke det eneste afgørende kriterium 
for valget af dens foranstaltninger. Dette er så meget desto mere 
rigtigt, som dens ringe finansielle intervention vedrørene EIC-nettet 
viser en sådan fremgangsmådes begrænsninger: en række "værtsstrukturer" 
har truffet beslutning om at lukke deres EF-rådgivningskontor, fordi de 
fandt deres finansielle byrde for stor i forhold til Kommissionens. 
9.3. Evaluering 
* Udvalgte effektivitetsindikatorer: 
Evalueringen af resultaterne foregår med en teknik med regelmæssig 
overvågning gennem såvel de fastsatte kontrolmidler som ved anvendelse 
af ekspertise, der om nødvendigt benytter sig af eksterne udtalelser. 
For en god del af de indledte foranstaltninger er udgifterne meget 
moderate i forhold til markedet, som det fremgår af visse punkter af 
evaluer ingen. 
* Evalueringsregler og -hyppighed: 
Årlig evaluering på institutionelt plan (jf. den årlige rapport i 
henhold til artikel 6 i den foreslåede afgørelse). Nærværende forslag 
støtter sig på en evalueringsrapport, som eksterne eksperter har 
fremlagt, og som Kommissionen har fremsendt til Europa-Parlamentet og 
Rådet i henhold til artikel 3 i Rådets afgørelse af 18. juni 1991. 

ISSN 0254-1459 
KOM(92) 470 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 10 
Katalognummer : CB-CO-92-585-DA-C 
ISBN 92-77-50841-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg