GLOSSAR

Energieffektivitet : Energieffektivitet betyder brug af mindre energiindtag med bibeholdelse af det samme niveau for økonomisk aktivitet eller tjenesteydelser. Investering i energibesparelse og energieffektivitet giver et bedre økonomisk og samfundsmæssigt afkast end investering i energiforsyning. Energieffektivitet øger potentialet for økonomisk vækst, gør virksomhederne mere konkurrencedygtige, nedbringer husholdningernes energiregninger og resulterer i lavere energiimportafhængighed og reducerede emissioner.

Energisyn : Et standardenergisyn består af en omfattende energianalyse af en facilitets energisystemer. Det omfatter navnlig, at der fastlægges en basislinje for dens energiforbrug samt en evaluering af potentielle energibesparelser og omkostningseffektiviteten af hensigtsmæssigt udvalgte energibesparelsesforanstaltninger.

Enheder til måling af energi :

Ton olieækvivalent (toe) er den mængde energi, der frigives ved afbrænding af én ton råolie, ca. 42 GJ.

Gigajoule (GJ)

Giga-/mega-/kilowatt-time (G/M/kWh)

Forvaltningsmyndighed : Det nationale, regionale eller lokale organ udpeget af medlemsstaten, som forelægger det operationelle program for Kommissionen til godkendelse og er ansvarligt for dets senere forvaltning og gennemførelse.

Metode med omkostningsoptimering vedrørende bygninger : Metoden med omkostningsoptimering sigter mod at skabe et retsgrundlag for en skærpelse af de mindstekrav, medlemsstaterne stiller til bygningers energimæssige ydeevne, for at sikre, at alle økonomisk rationelle foranstaltninger bliver vedtaget.

National handlingsplan for energieffektivitet (NEEAP) : I NEEAP'erne skal medlemsstaterne forklare, hvordan de agter senest i 2016 at nå det vejledende energisparemål på 9 % som krævet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/32/EF om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester. NEEAP'erne skal indeholde en beskrivelse af de energieffektivitetsforanstaltninger, der var planlagt, og af de skridt, der vil blive taget med henblik på at efterleve bestemmelserne om den offentlige sektors rolle som forbillede og om information og rådgivning af slutbrugerne.

Omkostningseffektiv investering : Det alternativ, som med de laveste omkostninger når et bestemt resultatniveau, eller det alternativ, som når det højeste resultatniveau med et bestemt omkostningsniveau. "Omkostningseffektivitet" kan også bruges ved sammenligning og prioritering af alternative projekter under et program. (Kreith, F.; Goswami, Y.D.: Handbook of Energy Efficiency and Renewable Energy, Boca Raton, USA, Taylor & Francis, 2007). Det er et krav til EU's udgifter, at der sikres et optimalt forhold mellem de anvendte ressourcer og de opnåede resultater (jf. finansforordningens artikel 27, stk. 2).

Operationelt program (OP) :

Et dokument forelagt af en medlemsstat og godkendt af Kommissionen, der fastsætter en udviklingsstrategi baseret på et sammenhængende sæt prioriteter (i forordning 1083/2006 kaldt "prioriterede opgaver"), som skal gennemføres med støtte fra samhørighedsmidler.

Prioriterede opgaver omfatter en gruppe operationer, der er indbyrdes forbundne og har særlige målelige mål. De opdeles i foranstaltninger. Foranstaltninger (i beretningen også brugt i betydningen trin eller processer) består af et projekt eller en gruppe projekter, som udvælges af forvaltningsmyndigheden (ud fra kriterier, som overvågningsudvalget har fastlagt) og gennemføres af en eller flere støttemodtagere.

Samhørighedspolitik :

EU-politik, der sigter mod at styrke den økonomiske, territoriale og sociale samhørighed i EU ved at mindske de udviklingsmæssige skævheder mellem forskellige regioner. Revisionen omfattede navnlig følgende to fonde:

a) Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), som investerer i infrastruktur, skaber eller bevarer arbejdspladser og støtter små og mellemstore virksomheders lokale udviklingsaktiviteter

b) Samhørighedsfonden, som styrker den økonomiske og sociale samhørighed ved at finansiere miljø- og transportprojekter i medlemsstater med et BNP pr. indbygger på under 90 % af EU-gennemsnittet.

Simpel tilbagebetalingsperiode : Tilbagebetalingsperioden er en af metoderne til evaluering af omkostningseffektivitet. Den er et mål for den tid, der går fra tidspunktet for en oprindelig investering til det tidspunkt, hvor de kumulerede besparelser er tilstrækkelige til at tilbagebetale den oprindelige investering.

RESUMÉ

I. Omkostningerne til et øget energiforbrug, udtømningen af fossile brændstofreserver og de menneskelige aktiviteters effekt på globale klimaændringer er drivkraften for de nye energieffektivitetspolitikker. Siden 2000 har Den Europæiske Union over samhørighedsmidlerne stillet næsten 5 milliarder euro til rådighed til medfinansiering af energieffektivitetsforanstaltninger i medlemsstaterne. Europa-Kommissionen og de nationale og regionale myndigheder har ansvaret for at forvalte disse midler økonomisk forsvarligt i henhold til ordningen med "delt forvaltning".

II. Den Europæiske Revisionsret vurderede, om en række samhørighedsinvesteringer i energieffektivitet var omkostningseffektive. For at besvare dette spørgsmål undersøgte Retten, om

a) der var fastsat passende programmerings- og finansieringsbetingelser, der muliggjorde omkostningseffektive investeringer i energieffektivitet, og om

b) projekterne vedrørende energieffektivitet i offentlige bygninger var omkostningseffektive.

III. Revisionen blev gennemført i Den Tjekkiske Republik, Italien og Litauen – de lande, der havde modtaget de største bidrag til energieffektivitetsforanstaltninger fra Samhørighedsfonden og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling i programmeringsperioden 2007-2013, og som også havde tildelt de største beløb til projekter frem til 2009. Revisionen omfattede en undersøgelse af fire operationelle programmer og en stikprøve på 24 projekter om investeringer i energieffektivitet i offentlige bygninger.

IV. Retten konkluderede følgende:

a) Der var ikke fastsat passende programmerings- og finansieringsbetingelser, der muliggjorde omkostningseffektive investeringer i energieffektivitet, eftersom:

- de operationelle programmer, revisionen omfattede, ikke var baseret på rigtige behovsvurderinger, der gjorde det muligt at fastlægge de specifikke sektorer, hvor der kunne opnås energibesparelser, og mulighederne for at opnå disse besparelser på en omkostningseffektiv måde og dermed begrunde valget af foranstaltninger og omkostningerne hertil. De nationale myndigheder sikrede ikke, at de var integreret i de nationale handlingsplaner for energieffektivitet

- begrebet omkostningseffektivitet, eller det optimale forhold mellem de anvendte ressourcer og de opnåede resultater, ikke var en afgørende faktor for medlemsstaternes tildeling af finansiering til energieffektivitetsforanstaltninger og konkrete projekter. Dette begreb indgik heller ikke i Kommissionens vurdering forud for godkendelsen af de operationelle programmer

- resultatindikatorerne for energieffektivitetsforanstaltninger ikke var hensigtsmæssige til overvågning af programmerne. Kommissionens retningslinjer for overvågning fastsatte ikke indikatorer vedrørende energieffektivitet. Derfor er de resultater af energieffektivitetsforanstaltningerne, som de enkelte forvaltningsmyndigheder har rapporteret, ikke sammenlignelige i hele EU og kan ikke aggregeres.

b) De projekter vedrørende energieffektivitet i offentlige bygninger, som revisionen omfattede, var ikke omkostningseffektive af følgende årsager:

- Alle de projekter, revisionen omfattede, resulterede i de planlagte fysiske output, såsom udskiftede vinduer og døre eller isolerede mure og tage, men omkostningerne var høje i forhold til de potentielle energibesparelser. Behovet for modernisering af offentlige bygninger blev vægtet højere end hensynet til energieffektivitet. De projekter, revisionen omfattede, havde som mål at spare energi og forbedre bekvemmeligheden, men de resulterede ikke i et hensigtsmæssigt forhold mellem energibesparelserne og de tilsvarende investeringsomkostninger. Den gennemsnitlige planlagte tilbagebetalingsperiode for investeringerne var ca. 50 år, hvilket er alt for længe i betragtning af de moderniserede komponenters og endog selve bygningernes levetid

- Energisyn enten ikke var obligatoriske (Italien, Litauen), eller, hvor de var påkrævede (Den Tjekkiske Republik), var de investeringsløsninger, der blev foreslået i energisynsrapporterne, alt for omkostningskrævende. I 18 af de 24 projekter, revisionen omfattede, kunne de faktiske energibesparelser ikke verificeres, fordi de ikke var blevet målt pålideligt.

V. Retten anbefaler, at Kommissionen gør finansiering af energieffektivitetsforanstaltninger under samhørighedspolitikken afhængig af en rigtig behovsvurdering, regelmæssig overvågning og anvendelse af sammenlignelige resultatindikatorer samt brug af gennemsigtige projektudvælgelseskriterier og standardinvesteringsomkostninger pr. energienhed, der skal spares, kombineret med en maksimal acceptabel simpel tilbagebetalingsperiode.

INDLEDNING

ENERGIEFFEKTIVITET

1. Energieffektivisering betyder brug af mindre energiindtag med bibeholdelse af det samme niveau for økonomisk aktivitet eller tjenesteydelser. Energieffektivitetsforanstaltninger rummer stadig uudnyttede muligheder for at nedbringe energiforbruget, begrænse de skadelige virkninger af menneskets aktiviteter og fremme energisikkerheden [1]. Energieffektivisering er vigtig i forbindelse med beboelsesejendomme, offentlige bygninger og erhvervsejendomme, fremstillingsindustri, transport samt elektricitetsfremstilling og -distribution.

2. Typiske investeringer i energieffektivitet omfatter supplerende isolering af bygninger, energieffektive vinduer, termoregulering, opgradering af fjernvarmesystemer, industrimotorer, elektriske systemer og dampsystemer, kombineret kraftvarmeproduktion samt energiudnyttelse af ventilationsluft og affald og genanvendelse af materialer. Inden for transport kan der opnås en betydelig effekt ved omlægning af transporten fra vejtransport til andre transportmåder [2] og gennem forbedring af brændstofeffektiviteten.

3. Som vist i tabel 1 er potentialet for energieffektivitet langtfra fuldt udnyttet (Kommissionen vurderede de fremskridt, der var sket, ved at sammenligne de oprindelige fremskrivninger, der blev foretaget i 2007, og de nyeste fremskrivninger fra 2009). Der er mange faktorer, der vanskeliggør investeringer i energieffektivitet. De væsentligste er høje startomkostninger og manglende sikkerhed for fordelene. Beslutningerne om at investere påvirkes af energipriserne, lovgivningsmæssig usikkerhed, adgang til støtte og kreditmulighederne. Disse hindringer kan overvindes ved offentlige foranstaltninger til afhjælpning af markeds- og lovgivningsmæssige mangler.

EU'S POLITIKMÅL

4. Fremme af energieffektivitet er fastsat i artikel 194, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde i sammenhæng med det indre markeds oprettelse og funktion og kravet om at bevare og forbedre miljøet. I 2007 satte EU sig det ikke-bindende mål at reducere sit forventede primærenergiforbrug med 20 % i 2020 [3]. Men ifølge Kommissionens vurdering [4] af de gældende politikker (herunder dem, der stadig er i udformningsfasen) vil EU, hvis der ikke gøres en yderligere indsats, samlet kun have opnået 9 % energibesparelser i 2020 (jf. tabel 1). Hovedparten af den ekstra indsats for at nå målsætningen på 20 % skal ske i boligsektoren og den tertiære (erhvervsejendomme og offentlige bygninger) sektor [5]. En ny energistrategi for perioden 2011-2020 opfordrer til en styrkelse af den politiske forpligtelse gennem "en klar definition af det mål", der skal nås, og "nøje overvågning af overholdelsen" af EU-lovgivningen som vedtaget i den nationale lovgivning [6].

TABEL 1

FORVENTET UDVIKLING OG ENERGIBESPARELSESPOTENTIALE I 2020

Kilde:Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene: Impact Assessment, Accompanying the Directive of the European Parliament and of the Council on energy efficiency and amending and subsequently repealing Directives 2004/8/EC and 2006/32/EC, SEC(2011) 779 final.

| 2020 (basislinje 2007) (Mtoe) | 2020 (basislinje 2009) (Mtoe) | Forventet fremskridt i 2020 uden yderligere tiltag (%) | 2020 Økonomisk potentiale (%) |

| 1 | 2 | 3 [=(2-1)/1*100] | 4 |

Internt bruttoforbrug minus ikkeenergirelaterede anvendelser | 1842 | 1678 | -9 % | -20 % (EU-mål) |

Slutenergiforbrug, heraf: | 1348 | 1214 | -10 % | -19 % |

Industri | 368 | 327 | -11 % | -13 % |

Transport | 439 | 395 | -10 % | -21 % |

Beboelse | 336 | 310 | -8 % | -24 % |

Tertiær sektor | 205 | 181 | -12 % | -17 % |

Transformation, transmission og distribution af energi | 494 | 464 | -6 % | -35 % |

FINANSIEL STØTTE UNDER SAMHØRIGHEDSPOLITIKKEN

5. EU har en række udgiftsprogrammer [7] til fremme af energieffektivitetspolitikken. De væsentligste finansieringskilder er samhørighedsmidlerne (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden). I programmeringsperioden 2000-2006 støttede EFRU og Samhørighedsfonden projekter på energieffektivitetsområdet med 306 millioner euro [8]. I programmeringsperioden 2007-2013 er de samlede planlagte bevillinger til energieffektivitet indtil i dag steget fra 4192 millioner euro i 2008 til 5078 millioner euro i oktober 2012 (jf. bilag I, der viser fordelingen på medlemsstaterne i 2000-2013). Kommissionen har foreslået, at der i programmeringsperioden 2014-2020 skal tildeles over 17 milliarder euro [9] til energieffektivitet.

DELT FORVALTNING

6. Under samhørighedspolitikken udsender Kommissionen retningslinjer for udformningen af operationelle programmer. Ved begyndelsen af programmeringsperioden forhandler og godkender den de enkelte operationelle programmer, som medlemsstaterne har foreslået. Den har også til opgave at føre tilsyn med oprettelsen og driften af forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne. Senere er dens væsentligste funktion at overvåge gennemførelsen af det operationelle program, men den er ikke involveret i den daglige forvaltning af de enkelte projekter. Kommissionen modtager årlige gennemførelsesrapporter fra medlemsstaterne og deltager i overvågningsudvalgene [10]. Kommissionen har det endelige ansvar for gennemførelsen af budgettet [11].

7. Forvaltningsmyndighederne, de formidlende organer og attesteringsmyndighederne på nationalt, regionalt og lokalt plan forvalter og overvåger gennemførelsen af de operationelle programmer [12]. Forvaltningsmyndighederne eller de formidlende organer udvælger projekterne og overvåger gennemførelsen af dem. Projektfinansieringen er underlagt en række regler og betingelser, der er fastsat dels på EU- [13], dels på medlemsstatsniveau (kriterier for udvælgelse af projekter, vurdering af omkostninger og fordele ved og potentielle indtægter fra projekterne samt økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvensanalyser fastlægges sædvanligvis på medlemsstatsniveau, dog ikke vedrørende store projekter fra perioden 2007-2013, hvor Kommissionen træffer afgørelse om at medfinansiere projekterne).

REVISIONENS OMFANG OG REVISIONSMETODEN

8. Det vigtigste revisionsspørgsmål var, om investeringerne i energieffektivitet under samhørighedspolitikken var omkostningseffektive. For at besvare dette spørgsmål undersøgte Retten, om:

- der var fastsat passende betingelser for programmeringen og finansieringen, som muliggjorde omkostningseffektive investeringer i energieffektivitet

- de medfinansierede projekter vedrørende offentlige bygninger var omkostningseffektive.

9. Besvarelsen af spørgsmålet om programmeringen og finansieringen involverede en analyse af de relevante operationelle programmer og de forudgående evalueringer af dem samt fastsættelse af prioriteter inden for energieffektivitetspolitikken på nationalt plan og i de enkelte økonomiske sektorer. Den krævede også en analyse af opfyldelsen af de nationale mål for energieffektivitet og af den indvirkning, midlerne fra samhørighedspolitikken havde på denne opfyldelse, adgangen til national og privat medfinansiering samt en gennemgang af andre nationale mekanismer til finansiel støtte.

10. De resultater af revisionen, der vises i denne særberetning, er baseret på en undersøgelse af fire operationelle programmer, der er finansieret over Samhørighedsfonden eller Den Europæiske Fond for Regionaludvikling i Den Tjekkiske Republik, Italien og Litauen. Tre af de operationelle programmer, revisionen omfattede, er fra programmeringsperioden 2007-2013 [14], og ét stammer fra programmeringsperioden 2000-2006 [15]. Ved udgangen af 2011 havde disse lande i deres respektive operationelle programmer tildelt energieffektivitetsprojekter 1199,3 millioner euro (33 % af det samlede beløb til de på det tidspunkt udvalgte projekter, ud af de samhørighedsmidler, der var afsat til energieffektivitet i programmeringsperioden 2007-2013, jf. også bilag I).

11. For at kunne besvare spørgsmålet om, hvorvidt projekterne vedrørende offentlige bygninger var omkostningseffektive, gennemgik revisorerne 24 afsluttede investeringsprojekter i sektoren offentlige bygninger. Revisionen af projekterne omfattede en gennemgang af projektforslagene og en undersøgelse af projekternes output og resultater for at verificere deres omkostningseffektivitet.

BEMÆRKNINGER

PLANLÆGNING OG FINANSIERING

OPERATIONELLE PROGRAMMER VAR IKKE BASERET PÅ RIGTIGE BEHOVSVURDERINGER

12. Operationelle programmer bør baseres på behovsvurderinger, og energieffektivitetsforanstaltninger bør tage de nationale og regionale handlingsplaner for energieffektivitet i betragtning. Sådanne behovsvurderinger bør omfatte en vurdering af energiforbruget i slutanvendelserne i alle sektorer, identificere økonomiens energibesparelsespotentialer og fastlægge mål for og velegnede metoder til evaluering af planens succes i lighed med, hvad Det Internationale Energiagentur har fastlagt og støtter [16]. Energibesparelsespotentialerne bør udforskes, i det omfang de er omkostningseffektive.

13. Kommissionen tilskyndede også medlemsstaterne til at sikre, at relevante investeringer under samhørighedspolitikken blev integreret fuldt ud i de nationale energieffektivitetsstrategier, og til, hvor det var relevant, at rådføre sig med forvaltningsmyndighederne om relevante foranstaltninger, især på regionalt og lokalt plan, med henblik på indlemmelse i de nationale handlingsplaner for energieffektivitet [17].

14. De reviderede operationelle programmer omfattede en række aktioner, som var baseret på Fællesskabets strategiske retningslinjer, nationale strategiske referencerammer samt nationale strategiplaner og prioriteter. De prioriterede energieffektivitetsopgaver var i overensstemmelse med både Fællesskabets strategiske retningslinjer og de nationale strategiske referencerammer, men disse brede retningslinjer gjorde det ikke nemmere at omsætte de operationelle programmer i solide instrumenter for økonomisk udvikling som det ses i det følgende.

15. De nationale myndigheder havde ikke oprettet en forbindelse mellem de operationelle programmer og de nationale handlingsplaner for energieffektivitet. Ingen af de operationelle programmer, som revisionen omfattede, havde som optakt eller i sit indhold en rigtig behovsvurdering med en detaljeret beskrivelse og analyse af økonomiens samlede energibesparelsespotentiale pr. sektor og pr. region, en kortlægning af økonomiens energibesparelsespotentiale og en opstilling af mål og hensigtsmæssige metoder til overvågning af programmets målopfyldelse. Det var derfor ikke klart, hvorfor de forskellige sektorer burde finansieres, og i hvilken udstrækning energibesparelsespotentialet kunne opnås via eksisterende markedsinstrumenter og offentlige subsidier, herunder EFRU og Samhørighedsfonden. Som følge heraf pegede de operationelle programmer hverken på specifikke sektorer, hvor der kunne opnås energibesparelser, eller på mulighederne for at opnå disse besparelser som begrundelse for valget af foranstaltninger og for deres omkostninger.

16. Til illustration giver tabel 2 en oversigt over de operationelle programmers bidrag til opfyldelse af energibesparelsesmålene for de tre medlemsstater, revisionen omfattede. Energibesparelsesmålet for OP miljø (Den Tjekkiske Republik) er 21,7 % af det energibesparelsesmål, der er fastsat i den nationale handlingsplan for energieffektivitet i 2016. I de øvrige to lande forventedes de operationelle programmer kun at spille en mindre rolle. For OP Basilicata var der ikke fastsat noget energibesparelsesmål.

17. Da Kommissionen godkendte de operationelle programmer, krævede den ikke, at medlemsstaterne underbyggede deres tildeling af midler til energieffektivitetsforanstaltninger med resultater af behovsvurderinger.

TABEL 2

SAMHØRIGHEDSMIDLERNES PLANLAGTE BIDRAG TIL DE UDVALGTE MEDLEMSSTATERS ENERGIBESPARELSESMÅL

Kilde: Operationelle programmer, NEEAP’er (2007), Revisionsrettens beregninger.

MS | Operationelt program (tildelinger til energieffektivitet) | Medlemsstatens energibesparelsesmål for 2016 (i GJ) som fastsat i NEEAP (2007) | Energibesparelsesmål for det operationelle program (i GJ) | % |

Den Tjekkiske Republik | Miljø | 7143120 | 1550000 (i 2007 oprindelig 430000) | 21,7 (6) |

Italien | Basilicata | 45477720 | Ikke fastsat | I/R |

IOP Energi | 52500 | 0,1 |

Litauen | Fremme af samhørighed (renovation af offentlige bygninger) | 13669200 | 360000 | 2,6 |

OMKOSTNINGSEFFEKTIVITET VAR IKKE EN AFGØRENDE FAKTOR VED TILDELINGEN AF FINANSIERING TIL ENERGIEFFEKTIVITETSFORANSTALTNINGER

18. Ved en analyse af omkostningseffektivitet sammenholdes omkostningerne (til investeringer eller andre former for udgifter) og den effekt, der skal opnås. Overvejelser om omkostningseffektivitet bør være en vigtig faktor i forbindelse med beslutninger om offentlige udgifter [18]. Begrebet omkostningseffektivitet bør navnlig anvendes ved prioritering af energieffektivitetsprojekter. Kommissionen har understreget, at målet om at reducere EU's forventede energiforbrug med 20 % i 2020 kan nås ved at indføre omkostningseffektive foranstaltninger, hvilket betyder, at investeringerne via de lavere energiregninger vil blive betalt tilbage inden for energibesparelsesforanstaltningernes levetid eller i mange tilfælde meget tidligere [19].

19. Medlemsstaterne skal sikre, at den offentlige sektor træffer energieffektiviseringsforanstaltninger med fokus på omkostningseffektive foranstaltninger, der giver den største energibesparelse på den kortest mulige tid [20]. Eftersom opfyldelsesgraden for målet på 20 % forudses at blive lav (jf. punkt 4), bør tildelingen af finansiering og udvælgelsen af projekter sigte mod at opnå størst mulig omkostningseffektivitet (jf. tekstboksen, der giver eksempler på praksis i Belgien og Danmark).

TEKSTBOKS

EKSEMPLER PÅ, HVORDAN BEGREBET OMKOSTNINGSEFFEKTIVITET ANVENDES I TO MEDLEMSSTATER

I Belgien skal alle regionale investeringer med en tilbagebetalingsperiode på syv år eller mindre i henhold til regionen Flanderns handlingsplan "Energiforvaltning i flamske statslige bygninger" gennemføres inden for tre år. Den første fase skal vurderes inden for fem år, for at det kan besluttes, om — og i givet fald hvordan — en anden fase af investeringer med en tilbagebetalingsperiode på 10 år eller mindre kan gennemføres. I Danmark skal statslige institutioner gennemføre energibesparelsesforanstaltninger med tilbagebetalingstider på op til fem år [21].

20. Omkostningseffektivitet var ikke en afgørende faktor i forbindelse med tildelingen af midler til investeringer i energieffektivitet i nogen af de reviderede operationelle programmer. Forvaltningsmyndighederne forklarede, at beslutninger om tildeling af samhørighedsmidler til energieffektivitetsprojekter blev truffet på grundlag af regeringens skøn over energiforbruget og dens planer om reduktion af det og derudover, i en vis udstrækning, af mønstret i regionernes udnyttelse af midler i den forudgående programmeringsperiode. Men den medtog ikke fremskrivninger af omkostningerne til investering i sådanne reduktioner. De operationelle programmer, revisionen omfattede, indeholdt ikke nogen analyse, der forklarede, hvordan midlerne var blevet tildelt til den enkelte prioritet eller foranstaltning.

21. Da Kommissionen vurderede de operationelle programmer, krævede den ikke, at medlemsstaterne skulle begrunde deres tildeling af midler til energieffektivitetsforanstaltninger på basis af omkostningseffektivitet, og den overvejede heller ikke et sådant krav under samrådene mellem tjenestegrenene eller i sine kommentarer til de udkast til operationelle programmer, som forvaltningsmyndighederne havde indsendt til godkendelse.

22. Den oprindelige version af OP miljø (Den Tjekkiske Republik) forventedes at give en investeringsomkostning på 722 euro for hver sparet GJ, hvilket resulterede i en simpel tilbagebetalingstid på 61 år (med anden omfordeling af midler faldt omkostningen til 339 euro/GJ og tilbagebetalingstiden til 28 år) [22]. I Italien var resultatindikatorerne og deres værdier ikke pålidelige. For så vidt angår OP 2000-2006 Basilicata vedrørte energibesparelsesindikatoren kun beboelsesejendomme. For så vidt angår IOP energi var energibesparelsesmålet lavt, hvilket resulterede i en meget lang tilbagebetalingsperiode (fra 288 til 444 år afhængigt af energiprisen). For så vidt angår OP for fremme af samhørighed (Litauen) var omkostningerne pr. sparet GJ anslået til 861 euro med en tilbagebetalingsperiode på 72 til 96 år afhængigt af energiprisen (jf. tabel 3). Tilbagebetalingsperioderne er alt for lange i betragtning af de moderniserede bygningskomponenters og også bygningernes levetid.

SVAGHEDER VED PROJEKTUDVÆLGELSESKRITERIERNE

23. Forvaltningsmyndighedernes udvælgelseskriterier bør være transparente og sikre, at støtten går til omkostningseffektive energieffektivitetsprojekter. De bør fastsætte en standard eller en accepteret værdi for hver enkelt valgt parameter, f.eks. den (maksimale) simple tilbagebetalingsperiode for en investering eller omkostning pr. sparet energienhed, hvilket ville bidrage til at få midlerne rettet mod omkostningseffektive investeringer.

24. Forvaltningsmyndighederne søgte ikke at sikre, at de projekter, der blev valgt, gav det optimale forhold mellem reduktionen af energiforbruget og investeringen. Der var en række svagheder ved udvælgelseskriterierne som forklaret i de følgende punkter.

25. I OP miljø (Den Tjekkiske Republik) var udvælgelseskriterierne objektive og gennemsigtige og gav de potentielle støttemodtagere mulighed for på forhånd at vurdere, om de ville få succes. Hvert enkelt projektforslag blev sammenholdt med to økologiske kriterier (omkostning pr. sparet GJ og de årlige omkostninger til reduktion af CO2-udledning) og tre tekniske kriterier (energibesparelsen i procent i forhold til udgangssituationen, omkostning til ombygning og energistandard efter projektets afslutning). Hertil kommer, at energibesparelser, der var forventet i løbet af fem år, blev fratrukket de samlede støtteberettigede projektomkostninger. Men selv om projektudvælgelseskriterierne var objektive og medtog omkostningen pr. sparet GJ, var den acceptable værdi mellem 200 og 560 euro pr. GJ, hvad der gav en tilbagebetalingsperiode på 17 til 47 år, dvs. meget længere end i de statslige programmer (jf. fodnote 22).

TABEL 3

OMKOSTNING PR. SPARET GJ UNDER DE FIRE OPERATIONELLE PROGRAMMER, SOM REVISIONEN OMFATTEDE

Kilde: Operationelle programmer, Revisionsrettens beregninger.

Medlemsstat | Operationelt program (tildelinger til energieffektivitet) | Energibesparelsesmål for det operationelle program (i GJ) | Budget (i millioner euro) | Omkostning pr. sparet GJ (euro) | Tilbagebetaling (antal år) |

Den Tjekkiske Republik | Miljø | 1550000 (430000) [9999] | 525 (310) [9999] | 339 (722) [9999] | 28 (61) [9999] |

Italien | Basilicata | Ikke fastsat | 26 (17) [9999] | F/I | F/I |

IOP energi | 52500 | 764 | 14560 | 288–444 |

Litauen | Fremme af samhørighed | 360000 | 310 | 861 | 72–96 |

26. For så vidt angår OP Basilicata (Italien) vedtog forvaltningsmyndigheden som eneste evalueringskriterium forholdet mellem den anslåede mængde energi, der blev sparet i investeringens levetid, og de samlede støtteberettigede omkostninger. Den sparede energimængde blev beregnet af forvaltningsmyndigheden. Forvaltningsmyndigheden ville på grundlag af dette forholdstal udvælge projekter, som potentielt ville give det højeste afkast i forhold til de samlede projektomkostninger. Eftersom beregningerne ikke tog hensyn til de pågældende bygningers aktuelle tilstand (dvs. deres energiklasse eller faktiske energiforbrug) og derfor var baseret på skønnede energibesparelser i stedet for på pålidelige data fra energisyn, kan der vanskeligt drages konklusioner om, hvorvidt de udvalgte projekter bød på omkostningseffektive løsninger.

27. For så vidt angår IOP energi (Italien) krævede forvaltningsmyndigheden, at et projekt for at blive valgt skulle kunne tjene som eksempel og være i overensstemmelse med IOP'et og målene for de regionale energiplaner, være "parat" (til at arbejdet kunne gå i gang) samt innovativt for så vidt angår teknologi og materialer, mens den sparede energimængde og omkostningerne samt forholdet mellem disse ikke var en afgørende faktor ved udvælgelsen.

28. For så vidt angår OP for fremme af samhørighed (Litauen) blev der på regionalt og nationalt plan anvendt forskellige projektudvælgelseskriterier for ensartede projekter i sektoren offentlige bygninger. I to ud af tre foranstaltninger var der — selv om energiforbruget var det primære udvælgelseskriterium — ikke krævet energisyn. Derfor blev projekterne vedrørende de offentlige bygninger, der havde det højeste energiforbrug, udvalgt til finansiering. Sådanne kriterier, som ikke omfatter omkostningerne til energibesparelserne, kan imidlertid ikke bruges til at fastslå, hvilken bygning der kan skabe det bedste forhold mellem energibesparelser og omkostninger, og det er derfor helt tilfældigt, om de resulterer i omkostningseffektive projekter.

UEGNEDE RESULTATINDIKATORER OG OVERVÅGNING

29. Ved forvaltningen af ethvert udgiftsprogram eller udviklingsprojekt bør der fastsættes rimelige mål og udarbejdes objektivt verificerbare indikatorer for opfyldelsen af dem. I forbindelse med investeringer i energieffektivitet under samhørighedspolitikken bør forvaltningsmyndighederne udarbejde et system af relevante og målelige resultatindikatorer [23]. Med bistand fra Kommissionen bør de udsende relevante retningslinjer for at gøre det nemmere at overvåge resultaterne af projekterne, f.eks. sparede energimængder og omkostningerne forbundet med energibesparelser samt deres bidrag til opfyldelsen af de politiske energieffektivitetsmål. De indsamlede data bør være af tilstrækkelig god kvalitet for så vidt angår relevans, sammenlignelighed og pålidelighed [24].

30. Forvaltningsmyndighederne manglede basislinjedata om energibesparelsepotentialet i de sektorer, der var udvalgt til investering, da de udarbejdede deres operationelle programmer. Uden disse data havde de politiske beslutningstagere ikke tilstrækkelige oplysninger til at vurdere, i hvilket omfang et program kunne bidrage til opfyldelsen af et politikmål, og de kunne derfor ikke afgøre, om et program burde finansieres eller ikke.

31. Resultatindikatorerne for energieffektivitetsforanstaltninger var ikke velegnede med henblik på en effektiv overvågning af programmerne. Forvaltningsmyndighederne var forpligtede til at anvende resultatindikatorer, men det var ikke fastsat hvilken type indikatorer. Som følge heraf anvendte de forvaltningsmyndigheder, revisionen omfattede, forskellige målemetoder og -enheder. Derfor kan resultaterne af energieffektivitetsforanstaltningerne ikke sammenlignes for hele EU og heller ikke aggregeres.

32. For så vidt angår OP miljø (Den Tjekkiske Republik) var indikatoren for energieffektivitetsforanstaltningen foranstaltningens samlede energibesparelse målt i GJ. Dataene blev rapporteret på projektniveau og derefter aggregeret. Eftersom disse data var beregnet af autoriserede energisynsmænd, var de nøjagtige og pålidelige. Men kun målene for de tekniske output (udskiftning af vinduer og døre, isolering af mure og tage angivet i m2) var bindende for projekterne, mens energibesparelsesmålene ikke var det.

33. I Italien var der hverken blevet fastsat basislinjeværdier for energibesparelsespotentialet eller en målemetode. For så vidt angår OP Basilicata var indikatoren for det fysiske energibesparelsesoutput antallet af projekter, og resultatindikatoren (energibesparelse i GJ/år) var baseret på teoretiske skøn. For så vidt angår IOP energi forelå der ikke basislinjeoplysninger om energibesparelsespotentialet, og det afspejlede sig i upålidelige effektindikatorer. Der var ingen målemetode for resultatindikatorerne og indikatorerne for det fysiske output, og derfor var deres målværdier ikke begrundede.

34. For så vidt angår OP for fremme af samhørighed (Litauen) var der fastsat indikatorer for det operationelle program, dets prioriterede opgaver og dets foranstaltninger. En stigning eller et fald i den finansiering, der var til rådighed til energieffektivitet, bevirkede ikke altid en ændring i indikatorværdierne, som man normalt ville forvente det. Med hensyn til de prioriterede opgaver havde indikatorerne relation til faldet i energiintensitet, og på foranstaltningsniveau vedrørte indikatorerne antallet af projekter og mængden af sparet energi, men ikke omkostningerne til energibesparelserne.

35. Kommissionens retningslinjer for overvågning indeholdt hverken anbefalede eller bindende indikatorer vedrørende energieffektivitet [25]. Hertil kommer, at samhørighedsmidler fremmer forbedring af energieffektivitet under mange andre overskrifter end energieffektivitet (elektricitet, gas, olieprodukter og forskellige infrastrukturer). Kommissionen har ikke overvåget disse foranstaltningers bidrag til opfyldelsen af 2020-energibesparelsesmålene og har heller ikke overvejet at anvende sådanne resultatindikatorer i energieffektivitetssektoren [26].

GENNEMFØRELSE AF PROJEKTER VEDRØRENDE OFFENTLIGE BYGNINGER

ENERGIEFFEKTIVITET ER IKKE HOVEDMÅLET

36. Kommunerne og regionerne bør have planer, der er baseret på behovsvurderinger, og som bør omfatte oversigter over alle deres bygninger og deres energiomkostninger med en prioritering af dem, der har det største energibesparelsespotentiale. En sådan strategi ville opprioritere finansiering af energieffektivitetsforanstaltninger i de bygninger, der har det største energibesparelsespotentiale.

37. Kommunerne eller regionerne havde ikke planer, der var baseret på rigtige behovsvurderinger. Ifølge forvaltningsmyndighederne blev bygninger typisk anset for at være "parate" til finansiering, hvis de trængte til modernisering, og deres dokumentation opfyldte kravene.

38. De projekter, der blev udvalgt til finansiering, havde ikke rimelige omkostningseffektivitetsmål, dvs. omkostning pr. sparet energienhed. Målene for dem var at spare energi og forbedre bekvemmeligheden, men de blev ikke udvalgt til finansiering på grundlag af deres potentiale til at skabe finansielle fordele gennem energibesparelser og derved kompensere for omkostningerne (jf. bilag II vedrørende tilbagebetalingsperioderne for de projekter, revisionen omfattede).

39. Ingen af de lande, revisionen omfattede, havde godkendt omkostningsoptimale minimumskrav til bygningers og bygningskomponenters energimæssige ydeevne, og de indsamlede heller ikke systematisk data vedrørende eksisterende bygningers energiforbrugsprofiler. De nationale byggestandarder fastsætter termiske grænseværdier for bygninger og byggematerialer, men støttemodtagerne brugte fleksible metoder, teknologier og materialer for at nå forskellige energiklasser.

40. Forvaltningsmyndighederne gav ikke vejledning i gennemførelse af energieffektivitetsforanstaltninger, som f.eks. specifikationer for anlægsarbejde, de teknologier, der skulle anvendes, og de omkostnings- eller optimale cost-benefit-forhold, der skulle nås.

ENERGISYN IKKE ALTID OBLIGATORISKE ELLER IKKE AF GOD KVALITET

41. Et standardenergisyn indeholder fastlæggelse af en basislinje for en facilitets energiforbrug samt en evaluering af energibesparelserne og omkostningseffektiviteten af hensigtsmæssigt udvalgte energispareforanstaltninger. Der bør foretages standardenergisyn, før der træffes finansieringsafgørelse. Energisynsmanden bør kun foreslå løsninger, der sikrer, at eksisterende tekniske normer er overholdt. Kommissionen går ind for energisyn, da de kan være et hensigtsmæssigt værktøj til at give energibesparelser, navnlig i bygge- og erhvervssektoren. Derfor har en række medlemsstater indført energisyn i den offentlige sektor og gjort dem obligatoriske [27].

42. I Den Tjekkiske Republik var energisyn obligatoriske for offentlige bygninger med et energiforbrug på over 1500 GJ/år. Støttemodtagerne var fuldt ud afhængige af anbefalingerne fra disse energisyn. Energisynsmanden anbefalede normalt en meget omkostningskrævende investeringsløsning, fordi den så ud til at give større energibesparelser end de billigere alternativer. Der blev ikke foreslået en omkostningseffektiv løsning.

43. I Italien blev der ikke foretaget energisyn forud for projekterne. Projekternes støttemodtagere behøvede ikke at overvåge energiforbruget før projektets start og efter dets afslutning.

44. I Litauen var energisynene ikke tilstrækkelig detaljerede med hensyn til måledata for bygninger før renoveringen. Derfor kunne de faktiske fordele ved projekterne ikke verificeres [28]. Der konstateredes lignende problemer i rapporten om overvågningen af gennemførelsen af programmet for modernisering af beboelsesejendomme [29]. Dertil kommer, at der ikke var krav om en basislinjevurdering af den energimæssige ydeevne forud for projektgennemførelsen. Der var kun foretaget energisyn i forbindelse med to af de otte projekter, revisionen omfattede, før projekterne startede, og i de sidste seks blev der foretaget energisyn, efter at moderniseringsarbejdet var påbegyndt.

PROJEKTERNE RESULTEREDE I FYSISKE OUTPUT, MEN MED HØJE OMKOSTNINGER I FORHOLD TIL DEN POTENTIELLE ENERGIBESPARELSE

45. Alle de projekter, revisionen omfattede, resulterede i fysiske output (f.eks. udskiftede vinduer og døre samt isolerede mure og tage) af en passende standard og i den planlagte mængde. Alle de projekter, revisionen omfattede, gav fordele såsom bygningsvedligeholdelse og forbedret bekvemmelighed (f.eks. reduktion af støj og vand-/vindindtrængen) eller bedre overholdelse af gældende sikkerhedsmæssige lovkrav (f.eks. udgangsdøre).

46. For så vidt angår 18 af de 24 projekter, revisionen omfattede, kunne forvaltningsmyndighederne ikke fastslå, i hvor høj grad projekterne havde nået energibesparelsesmålene, fordi energibesparelserne ikke var blevet målt pålideligt. I forbindelse med de operationelle programmer i Italien og Litauen, som revisionen omfattede, foretog forvaltningsmyndigheden eller modtageren kun et skøn over de opnåede energibesparelser. Kun i Den Tjekkiske Republik blev målingerne foretaget af kvalificerede energisynsmænd. De endelige resultater af projekterne i Den Tjekkiske Republik og Litauen skulle evalueres tre år efter projektets afslutning. På det tidspunkt, hvor revisionen fandt sted, var overvågningssystemet imidlertid endnu ikke operationelt.

47. Ifølge energisynsmændenes foreløbige rapporter opfyldte alle de projekter i Den Tjekkiske Republik, som revisionen omfattede, bortset fra ét deres mål om reduktion af energiforbruget [30], idet de faktiske energibesparelser endog oversteg, hvad der var planlagt. Alle de projekter, revisionen omfattede, var imidlertid omkostningskrævende investeringer med tilbagebetalingsperioder, som var længere end de enkelte komponenters eller bygningers levetid. Tilbagebetalingsperioden for de projekter, revisionen omfattede, varierede fra 27 til 148 år med et gennemsnit på 52 år.

48. I Basilicata (Italien), kunne fordelene ved de projekter, revisionen omfattede, ikke vurderes pålideligt. Der var ikke foretaget energisyn, og der var ikke indsamlet energiforbrugsdata før og efter projekterne. Besparelse af 1 GJ skulle efter planerne koste 252 euro i gennemsnit i de seks projekter, revisionen omfattede. For fem af de seks projekters vedkommende gav støttemodtagerne revisorerne en række data vedrørende energiforbrug, som viste, at projekterne måske ville resultere i en gennemsnitlig tilbagebetalingsperiode på ca. 50 år.

49. Under IOP energi (Italien), var kun ét projekt blevet afsluttet ved udgangen af 2011 [31]. I projektansøgningen var fordelene anslået til én million euro/år, hvilket ville have resulteret i en simpel tilbagebetalingsperiode på ti år. Det skønnes, at projektet efter færdiggørelsen kun vil frembringe energibesparelser på ca. 500000 euro/år (støttemodtageren havde lavet en regnefejl i projektansøgningen), hvilket resulterer i en simpel tilbagebetalingsperiode på 19 år.

50. I Litauen (OP for fremme af samhørighed) var de faktiske investeringsomkostninger i de projekter, revisionen omfattede, på mellem 56 og 488 euro pr. m2 opvarmet areal, dvs. flere gange højere end de 31,85 euro pr. m2, der var forventet i den nationale handlingsplan for energieffektivitet for 2006-2010. Fem af de otte reviderede projekter anførte, at de havde opnået den planlagte energibesparelse [32], men denne blev ikke målt pålideligt. I tre tilfælde var resultaterne endnu ikke blevet målt [33]. Den planlagte simple tilbagebetalingsperiode for de projekter, revisionen omfattede, varierede fra 8 til 156 år, med et gennemsnit på 58 år (jf. bilag II for resultaterne af samtlige reviderede projekter).

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

51. I forbindelse med programmeringen og finansieringen var der ikke blevet fastsat passende betingelser, der gjorde det muligt at foretage omkostningseffektive investeringer i energieffektivitet under samhørighedspolitikken, fordi:

a) de operationelle programmer, som revisionen omfattede, ikke var baseret på rigtige behovsvurderinger, der gjorde det muligt at afdække de specifikke sektorer, hvor der kunne opnås energibesparelse, og mulighederne for at opnå disse besparelser på en omkostningseffektiv måde og dermed begrunde de valgte foranstaltninger og omkostningerne hertil. De nationale myndigheder sikrede ikke, at de var integreret i de nationale handlingsplaner for energieffektivitet (jf. punkt 12-17)

b) begrebet omkostningseffektivitet eller det optimale forhold mellem de anvendte ressourcer og de opnåede resultater ikke var en afgørende faktor for medlemsstaternes tildeling af finansiering til energieffektivitetsforanstaltninger og konkrete projekter. Dette begreb indgik heller ikke i Kommissionens vurdering forud for godkendelsen af de operationelle programmer (jf. punkt 18-22 og 23-28)

c) resultatindikatorerne for energieffektivitetsforanstaltninger ikke var velegnede med henblik på overvågningen af programmerne. Kommissionens retningslinjer for overvågning fastsatte ikke indikatorer vedrørende energieffektivitet. Derfor er de resultater af energieffektivitetsforanstaltningerne, som de enkelte forvaltningsmyndigheder har rapporteret, ikke sammenlignelige i hele EU og kan ikke aggregeres (jf. punkt 29-35).

52. De projekter for energieffektivitet i offentlige bygninger, revisionen omfattede, var ikke omkostningseffektive.

a) Alle de projekter, revisionen omfattede, resulterede i de planlagte fysiske output, såsom udskiftede vinduer og døre eller isolerede mure og tage, men omkostningerne var høje i forhold til de potentielle energibesparelser. Behovet for modernisering af offentlige bygninger blev vægtet højere end hensynet til energieffektivitet. De projekter, revisionen omfattede, havde som mål at spare energi og forbedre bekvemmeligheden, men de resulterede ikke i et hensigtsmæssigt forhold mellem energibesparelserne og de tilsvarende investeringsomkostninger. Den gennemsnitlige planlagte tilbagebetalingsperiode for investeringerne var ca. 50 år, hvilket er alt for længe i betragtning af de moderniserede komponenters og endog selve bygningernes levetid (jf. punkt 18-22, 23-28, 36-40 og 45-50)

b) Enten var energisyn ikke obligatoriske (Italien, Litauen), eller, hvor de var påkrævede (Den Tjekkiske Republik), var de investeringsløsninger, der blev foreslået i energisynsrapporterne, alt for omkostningskrævende. I 18 af de 24 projekter, revisionen omfattede, kunne de faktiske energibesparelser ikke verificeres, fordi de ikke var blevet målt pålideligt (jf. punkt 41-44).

ANBEFALINGER

Kommissionen bør tage de fornødne initiativer, herunder fremsætte yderligere forslag til bestemmelser vedrørende den næste programmeringsperiode, så finansiering af energieffektivitetsforanstaltninger under samhørighedspolitikken i den næste programmeringsperiode gøres afhængig af:

1) udarbejdelse af en rigtig behovsvurdering på programniveau. En sådan behovsvurdering bør vurdere energiforbruget i slutanvendelserne i alle sektorer, fastlægge økonomiens energisparepotentiale og opstille mål og hensigtsmæssige metoder til evaluering af energiplanens succes. Den bør pege på omkostningseffektive løsninger i hver enkelt sektor

2) regelmæssig overvågning og anvendelse af sammenlignelige resultatindikatorer. Ethvert operationelt program, der omfatter energieffektivitetsprojekter, bør overvåges regelmæssig med hensyn til udviklingen i omkostningerne pr. sparet energienhed og den tilbagebetalingsperiode, som er planlagt for og opnået med det operationelle program. Desuden bør de indsamlede data være af en acceptabel kvalitet med hensyn til relevans, sammenlignelighed og pålidelighed. Data om de energibesparelser, der er resultatet af foranstaltninger, der er finansieret med samhørighedsmidler, bør indsamles af de nationale myndigheder og aggregeres af Kommissionen. Samhørighedsmidlernes bidrag til målet om at reducere EU's forbrug af primærenergi med 20 % senest i 2020 bør klarlægges.

3) anvendelse af gennemsigtige projektudvælgelseskriterier og standardinvesteringsomkostninger pr. energienhed, der skal spares (med en ensartet måleenhed og metodologi). Kommissionen bør fastsætte en maksimalt acceptabel simpel tilbagebetalingsperiode på grundlag af de sædvanlige afskrivningsperioder for energieffektivitetsinvesteringerne. Dette kunne støttes med indførelse af omkostningsoptimale niveauer for referencebygninger i medlemsstaterne i overensstemmelse med direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne. Energisyn bør anvendes som det primære udvælgelseskrav i forbindelse med energieffektivitetsprojekter i de tilfælde, hvor omkostningsoptimale niveauer for referencebygninger endnu ikke er blevet fastsat på nationalt niveau.

Vedtaget af Afdeling II, der ledes af Harald NOACK, medlem af Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 14. november 2012.

På Revisionsrettens vegne

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Formand

[1] KOM(2006) 545 endelig af 19. oktober 2006 — Handlingsplan for energieffektivitet: udnyttelse af potentialet.

[2] Ibid.

[3] Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd den 8.- 9. marts 2007, dok. 7224/1/07 REV 1. Dette mål svarer til en besparelse på 368 millioner ton olieækvivalent (Mtoe) i primærenergi (internt bruttoforbrug minus ikke-energirelaterede anvendelser) i 2020 i forhold til det forventede forbrug i samme år på 1842 Mtoe, hvad der giver et forbrug på 1474 Mtoe. Dette mål blev bekræftet af Det Europæiske Råd i juni 2010 ( 17/6/2010 nr. EUCO 13/10), og det tages op i det nye energieffektivitetsdirektiv.

[4] SEC(2011) 277 final af 8. marts 2011.

[5] Beboelsesejendomme, erhvervsejendomme og offentlige bygninger tegner sig for næsten 40 % af energiforbruget, og de har det største energibesparelsespotentiale. Bygninger, der er offentligt ejede eller benyttes af det offentlige, udgør arealmæssigt ca. 12 % af bygningsmassen i EU, og energieffektivitetsplanen understreger vigtigheden af energieffektivitetsforanstaltninger i den offentlige sektor (kilde: KOM(2006) 545 endelig). Det bør noteres, at i denne sektor, modsat for eksempel i transportsektoren, er der allerede adgang til de teknologiske løsninger, der er nødvendige for et samfund med lav CO2-udledning.

[6] KOM(2010) 639 endelig af 10. november 2010 — Energi 2020 — En strategi for konkurrencedygtig, bæredygtig og sikker energi.

[7] Syvende forskningsrammeprogram (RP7), Intelligent Energi i Europa og finansieringsfaciliteten for energieffektivitet (EEFF).

[8] Europa-Kommissionen (2009) Ex-post Evaluation of Cohesion Policy Programmes 2000-2006 Co-financed by the ERDF (Objectives 1 and 2) —Work Package 5B: Environment and Climate Change, s. 43.

[9] I henhold til Kommissionens forslag skal mindst 80 % af EFRU-ressourcerne fokuseres på energieffektivitet og vedvarende energi, forskning og innovation samt SMV’ernes konkurrenceevne i mere udviklede regioner og overgangsregioner, og mindst 20 % heraf skal gå til energieffektivitet og vedvarende energi. I mindre udviklede regioner skal mindst 50 % af EFRU-ressourcerne fokuseres på disse tre områder, og mindst 6 % heraf skal bruges til energieffektivitet og vedvarende energi. (Kilde: KOM(2011) 614 endelig af 6. oktober 2011, s. 5-6).

[10] Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999 (EUT L 210 af 31.7.2010, s. 25).

[11] Artikel 17, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union (EUT C 326 af 26.10.2012, s. 13) og artikel 317 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT C 326 af 26.10.2012, s. 47).

[12] Et resumé af EU–lovgivningen om systemerne til forvaltning og kontrol af bistand, der er ydet over samhørighedsmidlerne, kan findes på: http://europa.eu/legislation_summaries/regional_policy/management/g24241_da.htm.

[13] Forordning (EF) nr. 1083/2006.

[14] OP miljø (Den Tjekkiske Republik), Interregionalt OP energi (Italien) og OP til fremme af samhørighed (Litauen).

[15] OP Basilicata (Italien).

[16] OECD/IEA (2008) Energy Efficiency Policy Recommendations, Paris.

[17] SEC(2009) 889 final af 23. juni 2009 — Synthesis of the complete assessment of all 27 National Energy Efficiency Action Plans as required by Directive 2006/32/EC on energy end-use efficiency and energy services, s. 47.

[18] Artikel 27, stk. 1 og 2, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1).

[19] SEC(2011) 277 final.

[20] Artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/32/EF af 5. april 2006 om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester samt om ophævelse af Rådets direktiv 93/76/EØF (EUT L 114 af 27.4.2006, s. 64).

[21] Flamsk handlingsplan for energieffektivitet (2007) og handlingsplan for en fornyet energispareindsats (2005), Danmark (www.ec.europa.eu/energy).

[22] Til sammenligning har den tjekkiske stats årlige program for støtte til energibesparelser og anvendelse af vedvarende energikilder, i dag EFEKT-programmet, været i gang siden 1991. Den simple tilbagebetalingsperiode for investeringerne varierede mellem fem år (erhvervssektoren), syv år (den tertiære sektor) og 21 år (husholdninger) med en gennemsnitlig omkostning på 74 euro pr. sparet GJ i perioden 2005-2007.

[9999] Efter omfordeling af midlerne.

[23] I henhold til artikel 27, stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 skal der opstilles specifikke, målelige, realiserbare, relevante og tidsbestemte målsætninger for alle de aktivitetsområder, som EU’s budget omfatter. Det skal ved hjælp af resultatindikatorer kontrolleres, om disse målsætninger er opfyldt.

[24] Revisionsrettens udtalelse nr. 7/2011 (EUT C 47 af 17.2.2012, s. 1).

[25] Arbejdsdokument fra Kommissionen "Commission working document No 2 The New Programming Period 2007-2013, Indicative Guidelines on Evaluation Methods: Monitoring and Evaluation Indicators", august 2006.

[26] Arbejdsdokument fra Kommissionen "Commission working document on Outcome indicators and targets, Towards a new system of monitoring and evaluation in EU Cohesion Policy", juni 2011, ikke offentliggjort.

[27] SEC(2009) 889 final, s. 36 og 59.

[28] Dette er ikke et krav i henhold til den metodologi for energisyn og gennemgang af energiressourcer og forbruget af koldt vand i offentlige bygninger, som økonomiministeriet godkendte ved ordre nr. 4-184 af 29. april 2008.

[29] Overvågning af programmet for sanering af beboelsesejendomme med flere lejligheder. Den offentlige institution "Kompetencijų centras", bestilt af HUDA, 2009.

[30] Kladno-projektet.

[31] Projekt for Cardarellihospitalet i Napoli.

[32] Projekterne Palanga, Gargzdai, Garliava, Alytus og Vilnius universitetsklinik.

[33] Projekterne Klaipeda, Kaunas onkologi og Vilnius Mykolas Marcinkevicius.

--------------------------------------------------

BILAG I

TILDELING AF SAMHØRIGHEDSMIDLER TIL ENERGIEFFEKTIVITET I PERIODEN 2000-2013 OG UDVALGTE PROJEKTER FRA PERIODEN 2007-2011

NB: En udvælgelsesgrad på over 100 % betyder, at der blev omfordelt midler fra andre prioriteter eller foranstaltninger under det samme operationelle program eller fra et andet operationelt program.

Kilde: GD for Regionalpolitiks database SF 2000-2006, SFC2007 og den årlige gennemførelsesrapport for 2011 vedrørende de udvalgte projekter.

Medlemsstat | Tildelt beløb 2000-2006 (euro) | Tildelt beløb 2007-2013 (euro) | Samlet tildeling i medlemsstaten 2000-2013 (euro) | Samlet tildeling i medlemsstaten/samlet tildeling (%) | Udvalgte projekter 2007-2011 (euro) | Udvalgte projekter 2007-2011 (%) |

Den Tjekkiske Republik [1] | 9225386 | 942214473 | 951439859 | 17,7 | 342658632 | 36,4 |

Italien | 35298133 | 838592232 | 873890365 | 16,2 | 417305116 | 49,8 |

Polen [1] | 11410880 | 499012133 | 510423013 | 9,5 | 389379855 | 78,0 |

Litauen [1] | 31815678 | 370508149 | 402323827 | 7,5 | 439300937 | 118,6 |

Tyskland | 11969823 | 373182646 | 385152469 | 7,1 | 307047003 | 82,3 |

Ungarn [1] | 7181475 | 328531227 | 335712702 | 6,2 | 163856263 | 49,9 |

Frankrig | 25596690 | 291167688 | 316764378 | 5,9 | 177008914 | 60,8 |

Bulgarien [2] | 0 | 258104621 | 258104621 | 4,8 | 74144427 | 28,7 |

Rumænien [2] | 0 | 253241727 | 253241727 | 4,7 | 60131969 | 23,7 |

Det Forenede Kongerige | 23362973 | 150657204 | 173420177 | 3,2 | 167360699 | 111,1 |

Spanien | 39941325 | 110048101 | 146803260 | 2,7 | 33326165 | 30,3 |

EU's grænse-overskridende samarbejde | 4029659 | 119642025 | 123671684 | 2,3 | 164027992 | 137,1 |

Grækenland | 42623511 | 71170000 | 113793511 | 2,1 | 492363482 | 691,8 |

Slovenien [1] | 0 | 105700000 | 105700000 | 2,0 | 73707906 | 69,7 |

Letland [1] | 21048774 | 60220000 | 81268774 | 1,5 | 106078878 | 176,2 |

Slovakiet [1] | 1334466 | 78584184 | 79918650 | 1,5 | 64760737 | 82,4 |

Portugal | 0 | 74200883 | 74200883 | 1,4 | 49599067 | 66,8 |

Irland | 22864270 | 19000000 | 41864270 | 0,8 | 22346186 | 117,6 |

Nederlandene | 793076 | 34250000 | 35043076 | 0,7 | 19917049 | 58,2 |

Estland [1] | 2568584 | 28760241 | 31328825 | 0,6 | 27844967 | 96,8 |

Finland | 190740 | 24243917 | 24434657 | 0,5 | 6926847 | 28,6 |

Belgien | 5271426 | 18976147 | 24247573 | 0,5 | 9375338 | 51,0 |

Malta [1] | 0 | 12550000 | 12550000 | 0,2 | 3096758 | 24,7 |

Sverige | 0 | 9173788 | 9173788 | 0,2 | 1057737 | 11,5 |

Østrig | 2864306 | 6156013 | 9020319 | 0,1 | 17383781 | 282,4 |

EU's interregionale samarbejde | 6891928 | 0 | 6891928 | 0,1 | 0 | 0 |

Luxembourg | 0 | 504873 | 504873 | 0,01 | 1744838 | 345,6 |

Cypern [1] | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Danmark | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

I alt | 306283104 | 5078392272 | 5384675376 | 100 % | 3632051543 | 71,5 |

[1] Tildelinger fra 2004.

[2] Tildelinger fra 2007.

--------------------------------------------------

BILAG II

TILBAGEBETALINGSPERIODE OG ENERGIBESPARELSER, DER ER OPNÅET MED PROJEKTER I DEN TJEKKISKE REPUBLIK, ITALIEN OG LITAUEN

Kilde: Energisyn og projekternes faktiske output, revisorernes beregning på grundlag af data fra energisyn, evalueringsperiode mellem 25 og 50 år.

Projekt | Formål | Status over energibesparelser efter ét år | Planlagt tilbagebetalingsperiode (år) | Tilbagebetalingsperiode faktisk/skønnet (år) |

Uherské Hradiště | Mur-, tagisolering, vinduesudskiftning i et kulturhus og på en skole | Nået | 42 | 35 |

Karviná | Mur-, tagisolering, vinduesudskiftning på et gymnasium | Nået | 93 | 78 |

Frýdek-Místek | Mur-, tagisolering, vinduesudskiftning på et gymnasium | Nået | 40 | 30 |

Sokolov | Mur-, tagisolering, vinduesudskiftning i to primærskoler, én børnehave og et fritidscenter | Nået | 86 | 81 |

Sokolov II | Mur-, tagisolering, vinduesudskiftning i tre primærskoler | Nået | 30 | 26 |

Volyně | Komplekst projekt med mur-, tagisolering, vinduesudskiftning, udskiftning af kulfyret kraftanlæg på kombineret gymnasium og højere fagskole, samt sovesale | Nået | 148 (46) [1] | 146 (26) [1] |

Kladno | Mur-, tagisolering, vinduesudskiftning i otte børnehaver | Ikke nået | 27 | 32 |

Plzeň | Mur-, tagisolering, vinduesudskiftning i én primærskole og på et gymnasium | Nået | 55 | 48 |

Melfi | Vinduesudskiftning i en sekundærskole | F/I | 20 | F/I |

Matera | Vinduesudskiftning i Materaprovinsens hovedsæde | Ikke målt pålideligt | 42 | 104 |

Grassano | Vinduesudskiftning i primærskolen | Ikke målt pålideligt | 28 | 56 |

Sant'Arcangelo | Vinduesudskiftning i Sant’Arcangelokommunens hovedbygning | Ikke målt pålideligt | 37 | 17 |

ENEA-Rotondella | Vinduesudskiftning i kantinebygningen ved ENEA-centret i Trisaia | Ikke målt pålideligt | 21 | 10 |

Policoro | Vinduesudskiftning i primærskolen i Policoro | Ikke målt pålideligt | 33 | 53 |

Napoli | Foranstaltninger på forsyningssiden med det mål at effektivisere produktion og distribution, f.eks. modernisering af varmekraftværk og udskiftning af tekniske anordninger, rør og forsyningssystemer til varmt og koldt vand samt luft, især til brug i hospitalets hovedbygning | Ikke målt pålideligt | 10 | 19 |

Palanga | Renovering af Palanga Vladas Jurgutis-sekundærskolen | Ikke målt pålideligt | 40 | 21 |

Gargždai | Renovering af Viliaus Gaigalaitis-plejehjemmet for ældre | Ikke målt pålideligt | 49 | 36 |

Klaipėda | Renovering af Klaipėda-turisterhvervsskolen | F/I | 156 | F/I |

Garliava | Effektivisering af energiforbruget i Kaunas-distriktshospitalet i Garliava | Ikke målt pålideligt | 57 | 31 |

Kaunas | Renovering af onkologicentret ved det medicinske universitet i Kaunas | F/I | 8 | F/I |

Vilnius | Delvis renovering af Mykolas Marcinkevičiushospitalet og tekniske systemer, til forbedring af deres energiegenskaber | Ikke målt pålideligt | 63 | 21 |

Alytus | Energieffektivisering af erhverhsuddannelsescentret i Alytus | Ikke målt pålideligt | 26 | 23 |

Vilnius | Tagisolering og renovering af varme- og ventilationssystemerne i operationsafdelingen på Vilnius University Hospital, Santariškių Clinic | F/I | 66 | F/I |

Gennemsnit | | | 51 | |

[1] Energisynsmanden brugte prisen på brunkul (85,45 CZK/GJ), som oprindelig blev afbrændt i det ombyggede kedelvarmeværk. Synsmanden sammenlignede med den gennemsnitlige energipris på 279 CZK/GJ, som skolen betalte for den samlede energitilførsel.

--------------------------------------------------