om Danmarks nationale reformprogram for 2019 og med Rådets udtalelse om Danmarks konvergensprogram for 2019

(3)Den 15. marts 2019 fremlagde Danmark sit nationale reformprogram for 2019 og den 10. april 2019 sit konvergensprogram for 2019. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(1)Den 21. november 2018 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det europæiske semester 2019 om samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder som proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 21. marts 2019 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse. Den 21. november 2018 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Danmark ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

om Danmarks nationale reformprogram for 2019 og med Rådets udtalelse om Danmarks konvergensprogram for 2019

(4)De relevante landespecifikke henstillinger er taget i betragtning ved programmeringen af de europæiske struktur- og investeringsfonde ("ESI-fondene") for 2014-2020. I henhold til artikel 23 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 kan Kommissionen, hvor det er nødvendigt for at støtte gennemførelsen af relevante rådshenstillinger, anmode en medlemsstat om at evaluere og foreslå ændringer i sin partnerskabsaftale og sine relevante programmer. Kommissionen har redegjort nærmere for, hvordan den agter at anvende den nævnte bestemmelse, i retningslinjer for anvendelsen af foranstaltninger, der knytter ESI-fondenes effektivitet til forsvarlig økonomisk styring.

(5)Danmark er på nuværende tidspunkt underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Ifølge konvergensprogrammet for 2019 forventer regeringen et samlet underskud på 0,1 % af BNP i 2019 og 2020. På grundlag af den genberegnede strukturelle saldo er den mellemfristede budgetmålsætning — et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP — fortsat mere end nået i hele programperioden frem til 2025. Ifølge konvergensprogrammet for 2019 ventes den offentlige gældskvote at falde til 33,4 % i 2019 og forblive uændret i 2020, før den atter vil stige til 37,8 % af BNP frem mod 2025. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for disse budgetfremskrivninger, er realistisk i hele programperioden. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 forventes den strukturelle saldo at udvise et overskud på 0,9 % af BNP i 2019 og 1,0 % af BNP i 2020, hvilket er over den mellemfristede budgetmålsætning. Risiciene vedrører indtægtstab fra volatile komponenter, navnlig pensionsafkastskatten. Rådet er af den generelle opfattelse, at Danmark ventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i 2019 og 2020.

(6)Det danske forsknings- og innovationssystem er kendetegnet ved høje investeringer, et solidt fundament i form af menneskelige ressourcer og videnskabelig topkvalitet. Imidlertid er de danske forsknings- og innovationsaktiviteter koncentreret på forholdsvis få spillere såsom store virksomheder og fonde, hovedsagelig inden for medicinalindustrien og den bioteknologiske sektor, hvilket kan gøre forsknings- og innovationssystemet sårbart over for eksterne chok. Der synes således at være plads til forbedringer med hensyn til at investere i stærkt innovative virksomheders vækst.

(7)I tider med demografiske og teknologiske forandringer er det centralt for at skabe bæredygtig og inklusiv vækst i Danmark, at der sikres et udbud af arbejdskraft, og at manglen på arbejdskraft, herunder især faglært arbejdskraft og IKT-specialister, afhjælpes. Reformer og investeringer, som forbedrer erhvervsuddannelsernes attraktivitet og dermed øger deltagelsen, må forventes at have en positiv virkning på udbuddet af faglært arbejdskraft. Fortsatte investeringer i voksenuddannelse og livslang læring samt digitale færdigheder kan også bidrage til at håndtere denne udfordring. Det vil desuden være fordelagtigt at fokusere på bedre integration af marginaliserede og udsatte grupper på arbejdsmarkedet. Det gælder navnlig unge med et lavt uddannelsesniveau og personer med indvandrerbaggrund, nedsat arbejdsevne eller handicap. Desuden er det fortsat en udfordring, at børn med indvandrerbaggrund klarer sig dårligere i skolen.

(8)Vejene er af høj kvalitet, men trafiktætheden på vejene stigende, navnlig omkring de store byer. Det er endvidere nødvendigt at afkarbonisere transportsektoren, hvilket peger på investeringsmuligheder i bæredygtig transportinfrastruktur, herunder udrulning af alternativ brændstofinfrastruktur, med henblik på at afkarbonisere transportsektoren og afhjælpe trafiktætheden på vejene. Regeringen har fremlagt en plan for at mindske trafiktætheden omkring de større byer. Planen, hvori der forudsættes afsat 112 mia. DKK (næsten 6 % af BNP) i perioden 2020-2030, er endnu ikke vedtaget.

(9)Dansk økonomis produktivitet er stadig blandt de højeste i EU, men produktivitetsvæksten har været aftagende i årtier. Produktivitetsvæksten er højere i eksportvirksomheder end i virksomheder, som er afskærmet fra udenlandsk konkurrence. Danmark har truffet foranstaltninger for at understøtte produktivitetsvæksten i virksomheder i indenlandsk orienterede serviceerhverv, men produktivitetsvæksten og konkurrencen i disse sektorer halter fortsat bagefter. Danmark har gennemført foranstaltninger for at øge konkurrencen i den finansielle sektor og har fortsat gennemførelsen af forsyningsstrategien.

(10)Boligpriserne synes efter flere år med høj vækst overvurderede, især i de større byområder. Stigningen i boligpriserne var dog mere afdæmpet i 2018. Desuden er husholdningernes gæld i forhold til disponibel indkomst trods et fortsat fald stadig EU's højeste. Andelen af realkreditlån med variabel rente og afdragsfrihed er gradvis aftagende, men stadig høj. Nye makroprudentielle foranstaltninger synes at have standset stigningen i nye realkreditlån med en meget høj gæld i forhold til indkomst og en meget høj belåningsgrad. De danske myndigheder har i de senere år også aktiveret den kontracykliske kapitalbuffer, truffet foranstaltninger til at øge bankernes modstandsdygtighed og vedtaget en ejendomsskattereform (med virkning fra 2021), som skal gøre en ende på det procykliske ejendomsskattesystem. Ikke desto mindre udgør kombinationen af et meget højt forhold mellem gæld og indkomst, en stor gæld med høj rentefølsomhed og overvurderede boligpriser en risiko for den økonomiske og finansielle stabilitet, og fortsat overvågning er derfor berettiget.

(11)Bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering er blevet en prioritet i Danmark på baggrund af en stor skandale om hvidvask af penge, som involverede den største finansielle institution i Danmark. Folketinget er nået til politisk enighed om at styrke tilsynet og om en ny pakke til bekæmpelse af hvidvask, herunder en strategi til bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering. Strategien bygger på otte søjler, bl.a. en styrkelse af samarbejdet mellem tilsynsmyndigheder, den finansielle efterretningsenhed og andre relevante interessenter. Der er dog stadig udfordringer, og den finansielle tilsynsmyndighed mangler stadig at vedtage yderligere foranstaltninger og retningslinjer for, hvordan man kan styrke tilsynet på disse områder. Der bør lægges vægt på en effektiv gennemførelse af disse foranstaltninger, når de er vedtaget.

(12)Programmeringen af EU's midler for perioden 2021-2027 kan bidrage til at afhjælpe nogle af de mangler, der blev konstateret i henstillingerne, navnlig på de områder, der er omfattet af bilag D til landerapporten. Dette ville gøre det muligt for Danmark at optimere anvendelsen af disse midler i relation til de identificerede sektorer, idet der tages hensyn til regionale forskelle.

(13)Som led i det europæiske semester 2019 har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af den danske økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 2019. Den har også vurderet konvergensprogrammet for 2019 og det nationale reformprogram for 2019 samt de foranstaltninger, der er truffet som opfølgning på de henstillinger, der er blevet rettet til Danmark i de foregående år. Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Danmark, men også til deres overensstemmelse med Unionens regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Unionen ved på EU-plan at give input til de kommende nationale beslutninger.

(14)Rådet har på baggrund af denne vurdering gennemgået Danmarks konvergensprogram for 2019 og er af den opfattelse, at Danmark ventes at overholde stabilitets- og vækstpagten,

HENSTILLER, at Danmark i 2019 og 2020 træffer foranstaltninger med henblik på at:

1.målrette investeringstiltag inden for den økonomiske politik mod uddannelse og færdigheder, forskning og innovation for at udvide innovationsgrundlaget, så det omfatter flere virksomheder, samt mod bæredygtig transport for at afhjælpe trafiktætheden på vejene

2.sikre et effektivt tilsyn og håndhævelse af lovgivningen om bekæmpelse af hvidvask af penge.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].