MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Midlertidige kriserammebestemmelser for statsstøtteforanstaltninger til støtte for økonomien efter Ruslands aggression mod Ukraine

(2022/C 426/01)

1. RUSLANDS AGGRESSION MOD UKRAINE, INDVIRKNINGEN HERAF PÅ EU’s ØKONOMI OG BEHOVET FOR MIDLERTIDIGE STATSSTØTTEFORANSTALTNINGER

(1) Den 22. februar 2022 anerkendte Rusland ulovligt de ikkeregeringskontrollerede områder i regionerne Donetsk og Luhansk i Ukraine som uafhængige enheder. Den 24. februar 2022 indledte Rusland en uprovokeret og uberettiget militær aggression mod Ukraine. Den Europæiske Union (EU) og de internationale partnere reagerede omgående på den alvorlige krænkelse af Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed ved at træffe restriktive foranstaltninger (sanktioner). Der blev også indført restriktive foranstaltninger over for Belarus, der faciliterer Ruslands militære aggression. Der blev i løbet af de følgende uger vedtaget yderligere foranstaltninger, og andre kan blive vedtaget, efterhånden som situationen udvikler sig. Rusland har selv besluttet at træffe visse restriktive økonomiske modforanstaltninger ( 1 )

(2) Ruslands militære aggression mod Ukraine, de pålagte sanktioner og de modforanstaltninger, som f.eks. Rusland har truffet, vil få økonomiske konsekvenser for hele det indre marked. Virksomheder i EU kan blive påvirket på flere måder, både direkte og indirekte. Dette kan ske i form af faldende efterspørgsel, brud på gældende kontrakter og ophør af projekter med omsætningstab til følge, forstyrrelser i forsyningskæderne, navnlig med hensyn til råmaterialer og halvfabrikata, eller andre input, der ikke længere er tilgængelige eller ikke er økonomisk overkommelige.

(3) Ruslands militære aggression mod Ukraine har resulteret i en forstyrrelse af forsyningskæderne for EU’s import fra Ukraine af visse produkter, navnlig korn og vegetabilske olier, samt for EU’s eksport til Ukraine. Energimarkedet er i høj grad blevet påvirket af stigninger i el- og gaspriserne i EU. Sandsynligheden for en militær aggression fra Ruslands side mod Ukraine havde allerede haft indvirkning på energimarkedet i ugerne forud for den fysiske aggression. Høje energipriser påvirker flere økonomiske sektorer, herunder nogle af dem, der er særlig hårdt ramt af covid-19-pandemien, såsom transport- og turismesektoren. Virkningerne mærkes også på de finansielle markeder, hvor der navnlig er bekymring over likviditetsforholdene og markedsvolatilitet i råvarehandelen. Ruslands militære aggression mod Ukraine har også ført til en omfattende fordrivelse af ukrainske borgere både internt og i nabolandene med en flygtningestrøm uden fortilfælde til EU med store humanitære og økonomiske konsekvenser.

(4) Den geopolitiske krise som følge af Ruslands aggression mod Ukraine har også en særlig alvorlig indvirkning på landbrugs-, fødevareforarbejdnings-, fiskeri- og akvakultursektoren. Høje energipriser medfører høje gødningspriser. Gødningsforsyningen påvirkes også af disse restriktioner på import af gødning fra Rusland og Belarus. Krisen forventes at få alvorlige konsekvenser for forsyningen til EU af korn (navnlig majs og hvede) og olieafgrøder (solsikkeolie og rapsolie) eller stivelseholdige produkter fra Ukraine og Rusland, hvilket kan føre til en kraftig stigning i priserne på foder til husdyr. Husdyravlen rammes allerhårdest af den kombinerede virkning af disse omkostningsstigninger på energi, gødning, korn og olie ( 2 ) . Ukraine er også en vigtig producent og eksportør af vegetabilske olier (solsikkeolie i særdeleshed), og derfor påvirker prisstigningerne på disse produkter producenter i fødevareforarbejdningssektoren og tvinger dem til at søge alternativer.

(5) Et andet problem er, at det ikke længere er muligt at sende EU-produkter til Ukraine og potentielt heller ikke til Rusland og Belarus på grund af krigssituationen eller sanktionerne. Dette vil hovedsagelig berøre sektorerne for vin og spiritus, forarbejdede fødevarer (herunder forarbejdede frugter og grøntsager), chokolade, sukkervarer, modermælkserstatninger og foder til selskabsdyr for Ruslands vedkommende, frugt og grøntsager for Belarus’ vedkommende og de fleste landbrugsprodukter for Ukraines vedkommende.

(6) Situationen forværres af den kraftige stigning i produktionsomkostningerne, bl.a. på grund af stigningen i omkostningerne til kvælstofgødning som følge af de voldsomt stigende naturgaspriser, men også af den direkte anvendelse af energi i landbrugsproduktionsprocesserne. Da Rusland og Belarus er vigtige producenter og eksportører af de tre vigtigste gødningstyper (kvælstof, fosfor, kalium), vil sanktioner føre til endnu højere gødningspriser.

(7) Dette er også baggrunden for, at Kommissionen har besluttet at vedtage denne meddelelse for at præcisere kriterierne for vurderingen af foreneligheden med det indre marked af statsstøtteforanstaltninger, som medlemsstaterne kan træffe for at afhjælpe de økonomiske virkninger af Ruslands aggression mod Ukraine, og de følgende sanktioner, som EU og de internationale partnere har indført, og de modforanstaltninger, som eksempelvis Rusland har truffet ( 3 ) . En koordineret økonomisk reaktion fra medlemsstaternes og EU-institutionernes side er afgørende for at afbøde de umiddelbare sociale og økonomiske negative konsekvenser i EU, for at bibeholde økonomisk aktivitet og arbejdspladser og for at lette de strukturelle tilpasninger, der er nødvendige som reaktion på den nye økonomiske situation, der er opstået som følge af Ruslands militære aggression mod Ukraine.

1.1. Sanktioner fra Den Europæiske Union og internationale partnere

(8) Efter Ruslands uprovokerede og uberettigede aggression mod Ukraine er Rådet for Den Europæiske Union nået til enighed om en række restriktive foranstaltninger.

(9) Den 23. februar 2022 nåede Rådet til enighed om en pakke, der omfatter i) målrettede sanktioner mod de 351 medlemmer af den russiske Statsduma og yderligere 27 personer, ii) restriktioner for de økonomiske forbindelser med de ikkeregeringskontrollerede områder i Ukraines regioner Donetsk og Luhansk og iii) begrænsninger af Ruslands adgang til EU’s kapitalmarkeder og finansielle markeder og tjenesteydelser ( 4 )

(10) Den 25. februar 2022 nåede Rådet til enighed om yderligere sanktioner mod Rusland, der sigter mod: i) den finansielle sektor, ii) energi- og rum- og transportsektorerne (luftfartssektoren), iii) varer med dobbelt anvendelse, iv) eksportkontrol og eksportfinansiering, v) visumpolitik og vi) yderligere sanktioner mod russiske og andre (herunder belarusiske) personer ( 5 )

(11) Den 28. februar 2022 besluttede Rådet at lukke det europæiske luftrum for russiske luftfartøjer og vedtog forebyggende foranstaltninger for at sikre, at den russiske centralbank ikke kan anvende sine internationale reserver på måder, der underminerer virkningen af de trufne foranstaltninger ( 6 ) . Rådet vedtog også yderligere sanktioner mod russiske personer ( 7 )

(12) Den 1. marts 2022 vedtog Rådet yderligere foranstaltninger: i) fjernelse af udvalgte russiske banker fra meddelelsessystemet SWIFT ( 8 ) og ii) foranstaltninger mod desinformation, der spredes af de russiske statsejede medier Russia Today og Sputnik ( 9 )

(13) Den 2. marts 2022 besluttede Rådet som følge af Belarus’ rolle som facilitator af den militære aggression at indføre yderligere sanktioner mod Belarus i forbindelse med handel med varer, der anvendes til produktion eller fremstilling af tobaksvarer, mineralske produkter, kaliumchloridprodukter (»potaske«), træprodukter, cementprodukter, jern- og stålprodukter og gummiprodukter. Det forbød også eksport til Belarus eller udnyttelse i Belarus af produkter og teknologi med dobbelt anvendelse, eksport af produkter og teknologi, som kan bidrage til Belarus’ militære, teknologiske og forsvars- og sikkerhedsmæssige udvikling, og eksport af maskiner kombineret med restriktioner for levering af tjenester i tilknytning hertil ( 10 ) . Rådet vedtog også individuelle foranstaltninger mod 22 belarusiske personer ( 11 )

(14) Den 9. marts 2022 vedtog Rådet yderligere foranstaltninger rettet mod den belarusiske finanssektor, herunder et SWIFT-forbud for tre belarusiske banker, et forbud mod transaktioner med Belarus’ centralbank, begrænsning af tilstrømningen af finansielle midler fra Belarus til EU og et forbud mod at levere pengesedler i euro til Belarus ( 12 ) . Rådet har også indført yderligere restriktive foranstaltninger med hensyn til eksport af søfartsprodukter og radiokommunikationsteknologi til Rusland. Desuden har Rådet indført restriktive foranstaltninger over for yderligere 160 personer ( 13 ) . Den 15. marts 2022 ( 14 ) nåede Rådet til enighed om yderligere sektorspecifikke og individuelle foranstaltninger over for Rusland. Rådet besluttede navnlig at: i) forbyde alle transaktioner med visse statsejede virksomheder, ii) forbyde levering af alle former for kreditvurderingstjenester samt adgang til abonnementstjenester i forbindelse med kreditvurderingsaktiviteter til enhver russisk person eller enhed, iii) udvide listen over personer med tilknytning til Ruslands forsvars- og industrigrundlag, over for hvem der er indført strengere eksportrestriktioner for varer og teknologi med dobbelt anvendelse, som kan bidrage til den teknologiske forbedring af Ruslands forsvars- og sikkerhedssektor, iv) forbyde nye investeringer i den russiske energisektor og indføre en omfattende eksportrestriktion for udstyr, teknologi og tjenesteydelser til energiindustrien og v) indføre yderligere handelsrestriktioner for jern og stål samt luksusvarer ( 15 ) . Desuden besluttede Rådet at sanktionere centrale russiske oligarker, lobbyister og propagandister samt centrale virksomheder i sektorerne luftfart, militær og dobbelt anvendelse, skibsbygning og maskinbygning ( 16 )

(15) Den 3. juni 2022 vedtog Rådet en sjette pakke af sanktioner ( 17 ) set i lyset af Ruslands fortsatte aggressionskrig mod Ukraine, Belarus’ støtte til den og beretningerne om de grusomheder, som de russiske væbnede styrker har begået. Pakken omfatter: 1) et forbud mod import fra Rusland af råolie og raffinerede olieprodukter med begrænsede undtagelser, 2) en udelukkelse af yderligere tre russiske banker og en belarusisk bank fra SWIFT-systemet samt 3) en suspension af radio- og tv-virksomhed i Unionen for yderligere tre russiske statsejede foretagender. Unionen vedtog også sanktioner mod yderligere 65 personer og 18 enheder. De omfatter personer, der er ansvarlige for de grusomheder, der blev begået i Bucha og Mariupol.

(16) Den 21. juli 2022 vedtog Rådet en syvende pakke, også kaldet en »vedligeholdelses- og tilpasningspakke« ( 18 ) bestående af følgende yderligere foranstaltninger: 1) forbud mod import af guld, 2) skærpede rapporteringskrav for personer, der er omfattet af sanktioner, 3) målrettede eksportforbud, 4) forbud mod adgang til havne, 5) finansielle sanktioner, 6) fødevare- og energisikkerhed samt 7) undtagelser på det medicinske og farmaceutiske område. Unionen tilføjede også 54 personer og 10 enheder på listen vedrørende indefrysning af aktiver.

(17) Den 5. oktober 2022 vedtog Rådet en ottende pakke af sanktioner bestående af følgende yderligere foranstaltninger ( 19 ) : 1) opførelse af yderligere personer og enheder på sanktionslisten 2) udvidelse af restriktionerne til også at omfatte oblasterne Kherson og Zaporizjzja 3) nye import- og eksportrestriktioner 4) gennemførelse af G7-olieprisloftet 5) restriktioner over for statsejede virksomheder 6) restriktioner over for finansielle tjenesteydelser, IT-rådgivning og andre forretningstjenester samt 7) forhindring af omgåelse af sanktioner.

(18) I tæt samarbejde med EU blev der også indført sanktioner af internationale partnere, navnlig De Forenede Stater, Det Forenede Kongerige, Canada, Norge, Japan, Sydkorea, Schweiz og Australien.

1.2. Virksomheder og husholdninger, der påvirkes af høje gas- og elpriser eller af forstyrrelse i energiforsyningen

(20) Meget høje energipriser skader økonomien og europæernes købekraft, navnlig de mest sårbare. Den Europæiske Centralbank har anslået, at det reale BNP vil falde med 0,1 % i sidste kvartal 2022 og forblive uændret i første kvartal 2023, hovedsagelig på grund af virkningerne af forstyrrelser af energiforsyningen, højere inflation og det dermed forbundne fald i tilliden ( 30 ) . Fortsat høje energipriser må forventes at øge fattigdommen og påvirke virksomhedernes konkurrenceevne. Især har de energiintensive industrier haft højere produktionsomkostninger. Disse omkostningsstigninger kan i visse tilfælde sætte spørgsmålstegn ved den fortsatte aktivitet i EU i virksomheder, som ellers ville være rentable, med en sandsynlig indvirkning på beskæftigelsen efterfølgende.

(21) Den værktøjskasse, som Kommissionen præsenterede i oktober 2021, har vist sig at være effektiv og er i vid udstrækning blevet anvendt af mange medlemsstater, som har vedtaget en lang række foranstaltninger på nationalt plan. Værktøjskassen blev udvidet i foråret 2022 med meddelelsen om indgreb på markedet på kort sigt og forbedringer af elmarkedets udformning på længere sigt ( 31 )

(22) I REPowerEU-meddelelsen skitseredes der foranstaltninger til at imødegå stigende energipriser og genopfylde gaslagrene til vinteren, og REPowerEU-planen ( 32 ) indeholder foranstaltninger, der skal fremskynde udbredelsen af vedvarende energi, energibesparelser og energieffektivitet og diversificere energiforsyningen. Ved at fremskynde den grønne omstilling kan man reducere emissionerne, mindske afhængigheden af importerede fossile brændstoffer og beskytte sig mod prisstigninger. I forordningen om gasoplagring ( 33 ) blev der fastsat nye mindsteoplagringsforpligtelser for gas for at sikre forsyningen til den kommende vinter, idet medlemsstaterne blev pålagt at fylde gaslagrene til 80 % senest den 1. november 2022 og til 90 % inden samme dato i de følgende år.

(23) Efterhånden som krisen yderligere forstærkede risikoen for forsyningssikkerhed og forstyrrelser, begyndte Unionen at forberede sig på en langvarig og muligvis fuldstændig afbrydelse af gasleverancerne fra Rusland. Den nye europæiske plan for reduktion af gasefterspørgslen ( 34 ) fastsætter foranstaltninger, principper og kriterier for en koordineret reduktion af efterspørgslen og ledsages af forordning (EU) 2022/1369 om koordinerede foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen efter gas ( 35 ) , som fastsætter et frivilligt mål for reduktion af gasefterspørgslen på 15 % i alle medlemsstater og indfører en proces for udløsning af et bindende mål for reduktion af efterspørgslen, hvis det bliver nødvendigt.

(24) Den 6. oktober 2022 vedtog Rådet forordning (EU) 2022/1854 om et nødindgreb til afhjælpning af høje energipriser for at reducere de europæiske borgeres og virksomheders energiregning. Forordning (EU) 2022/1854 indeholder bl.a. foranstaltninger til at reducere efterspørgslen efter elektricitet, hvilket vil bidrage til at sænke forbrugernes elomkostninger og til at omfordele energisektorens ekstraordinære indtægter til slutkunderne.

1.3. Nødvendigheden af en tæt europæisk koordinering af nationale støtteforanstaltninger

(25) En målrettet og forholdsmæssig anvendelse af EU’s statsstøttekontrol har til formål at sikre, at de nationale støtteforanstaltninger er effektive med hensyn til at hjælpe virksomheder og mennesker, der er berørt af den nuværende krise. EU’s statsstøttekontrol skal sikre, at EU’s indre marked ikke splittes op, og fastholde lige konkurrencevilkår. Det indre markeds integritet er vigtig for at kunne modstå eksternt pres og undgå støttekapløb, hvor finansielt stærkere medlemsstater overbyder nabolandene til skade for samhørigheden i Unionen.

1.4. Passende statsstøtteforanstaltninger

(26) I denne meddelelse beskrives de muligheder, som medlemsstaterne har som led i den samlede indsats for at klare de udfordringer, der følger af den geopolitiske situation, for inden for rammerne af EU’s statsstøtteregler dels at sikre likviditet og adgang til finansiering for virksomheder, navnlig SMV’er, der står over for økonomiske udfordringer i den nuværende krise, dels at tilskynde til et reduceret energiforbrug.

(27) Som anført i meddelelsen fra oktober udgør foranstaltninger til fordel for ikkekommercielle energiforbrugere ikke statsstøtte, forudsat at de ikke indirekte gavner en bestemt sektor eller virksomhed. Medlemsstaterne kan eksempelvis udbetale specifikke sociale ydelser til de mest udsatte for at hjælpe dem med at betale deres energiregninger på kort sigt eller yde støtte til forbedringer af energieffektiviteten, samtidig med at der sikres et velfungerende marked.

(28) Foranstaltninger rettet mod kommercielle energiforbrugere udgør ikke statsstøtte, forudsat at sådanne foranstaltninger er af almen karakter. Sådanne ikkeselektive foranstaltninger kan f.eks. tage form af generelle skatte- eller afgiftslempelser, en nedsat sats for levering af naturgas, elektricitet eller fjernvarme eller reducerede netværksomkostninger. I det omfang nationale interventioner udgør støtte, kan de betragtes som forenelige med statsstøttereglerne, hvis de opfylder visse krav. F.eks. kan støtte i form af nedsættelser af harmoniserede miljøafgifter, der overholder minimumsafgiftssatserne og reglerne i energibeskatningsdirektivet ( 36 ) , og som er i overensstemmelse med bestemmelserne i en gruppefritagelsesforordning, gennemføres af medlemsstaterne uden forudgående anmeldelse til Kommissionen.

(29) Med hensyn til denne meddelelses afsnit 2.1 og 2.4 kan støtten ydes direkte til den endelige støttemodtager eller kanaliseres gennem en energileverandør. Hvis støtten kanaliseres gennem en energileverandør, skal medlemsstaten godtgøre, at den anvender en mekanisme, der bevarer konkurrencen mellem leverandørerne, og sikrer, at støtten videregives til den endelige støttemodtager.

(30) Kommissionen mener, at visse finansielle behov kan kræve andre værktøjer end dem, der er dækket af denne meddelelses afsnit 2.1, 2.2 og 2.3. Dette kan navnlig være tilfældet, hvis den nuværende krise ikke blot medfører likviditetsbehov, men også betydelige tab, der kan underminere modtagerens evne til at overholde sine gældsforpligtelser og antyde et solvensbehov. I tilfælde, hvor der ydes store støttebeløb til individuelle støttemodtagere, og hvor disses mulighed for at overholde deres gældsforpligtelser med udgangspunkt i vilkår, som er bestemt af den tidligere indtjeningsevne, synes under pres, kan medlemsstaterne overveje at anmode støttemodtagerne om oplysninger om deres forventede fremtidige indtjening og de heraf følgende muligheder for fortsat at servicere gælden med henblik på at vurdere, om anvendelsen af andre værktøjer såsom solvensstøtte kan være hensigtsmæssig eller blive mere hensigtsmæssig set i relation til deres finansielle behov.

(31) Under særlige omstændigheder ( 37 ) kan medlemsstaterne lægge til grund, at virksomheder, der er hårdt ramt af den nuværende krise, har behov for solvensstøtte, som ikke i tilstrækkelig grad kan ydes gennem private kilder alene. Hvis virksomheder ville indstille eller nedskalere driften uden en sådan solvensstøtte og en indstilling eller nedskalering af driften ville true energimarkederne eller andre markeder af systemisk vigtighed for økonomien (eller for det indre markeds sikkerhed og modstandsdygtighed), kan en sådan solvensstøtte betragtes som forenelig efter artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF.

(32) Kommissionen anser følgende generelle principper for særligt relevante i forbindelse med den påkrævede konkrete vurdering: a. støtten skal være nødvendig, egnet til at undgå, at sådanne virksomheder pludselig forlader markedet, være forholdsmæssig (38) og må under ingen omstændigheder overstige det minimum, der er nødvendigt for at sikre deres rentabilitet b. et selskab, der indgår i en koncern, eller som overtages af en større koncern, er kun berettiget til støtte, hvis det kan bevises, at selskabets vanskeligheder ikke er et resultat af en vilkårlig omkostningsfordeling inden for koncernen, og at selskabets vanskeligheder er for alvorlige til, at koncernen selv kan løse dem. I sådanne tilfælde vil der normalt kræves et betydeligt bidrag fra koncernen til omkostningerne ved solvensforanstaltningen c. statsstøtte skal ydes på vilkår, der giver staten et rimeligt afkast, f.eks. en passende andel af støttemodtagerens fremtidige indtjening, set i forhold til størrelsen af den af staten indskudte egenkapital sammenholdt med virksomhedens resterende egenkapital efter indregning af tab, herunder forventede tab uden støtteforanstaltningen d. når støtten ydes i form af ansvarlig lånekapital eller andre hybride kapitalinstrumenter, skal det samlede afkast af sådanne instrumenter i tilstrækkelig grad tage hensyn til det valgte instruments karakteristika, herunder dets rang og alle betalingsvilkår e. det vil være nødvendigt med passende konkurrenceforanstaltninger i overensstemmelse med principperne i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering fra 2014 (39). På grundlag af de særlige forhold, der gør sig gældende i hvert enkelt tilfælde, og de relevante konkurrenceforhold kan det også være nødvendigt at afhænde aktiver som en kompensationsforanstaltning. Desuden vil der være behov for adfærdsmæssige foranstaltninger, herunder forpligtelser, der sikrer et effektivt forbud mod bonusbetalinger eller andre variable betalinger, udbyttebetalinger og overtagelser f. for hver støttemodtager skal medlemsstaterne foretage en langsigtet rentabilitetsvurdering og, hvis Kommissionen finder det hensigtsmæssigt, inden for en nærmere angivet periode anmelde en omstruktureringsplan til Kommissionen med henblik på godkendelse i overensstemmelse med rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering.

(33) Medlemsstaterne opfordres til på en ikkediskriminerende måde at overveje at fastsætte krav vedrørende miljøbeskyttelse eller forsyningssikkerhed i forbindelse med ydelse af støtte i henhold til denne meddelelses afsnit 2.4. Dette kunne f.eks. antage følgende former ( 40 ) a. krav om, at støttemodtageren skal dække en del af vedvarende energikilders energiforbrug, f.eks. gennem elkøbsaftaler eller direkte investeringer i energiproduktion fra vedvarende energikilder b. krav om investeringer i energieffektivitet, reduktion af energiforbruget i forhold til den økonomiske produktion, f.eks. gennem reduceret forbrug til produktionsprocesser, opvarmning eller transport, navnlig ved hjælp af gennemførelsesforanstaltninger til anbefalinger fra energisyn udført i henhold til artikel 8, stk. 2, eller 4, og bilag VI til direktiv 2012/27/EU c. krav om investeringer for at reducere eller diversificere naturgasforbruget, f.eks. ved hjælp af elektrificeringsforanstaltninger ved hjælp af vedvarende energikilder eller cirkulære løsninger såsom genbrug af spildgasser d. krav om fleksible investeringer for at lette en bedre tilpasning af forretningsprocesserne til prissignaler på elmarkederne.

(34) Medlemsstaterne kan også yde støtte til at råde bod på skader, der er forårsaget af usædvanlige begivenheder, jf. artikel 107, stk. 2, litra b), i TEUF. En sådan statsstøtte, der har til formål at afbøde skader, der er direkte forårsaget af de nuværende og usædvanlige begivenheder i forbindelse med Ruslands aggression mod Ukraine, kan også omfatte visse direkte virkninger af de pålagte økonomiske sanktioner eller andre modforanstaltninger, der har negativ indvirkning på støttemodtagerens mulighed for at udøve sin økonomiske aktivitet eller en bestemt del af sin økonomiske aktivitet, som det er muligt at udskille.

(35) Tab, der er direkte forårsaget af tvungne reduktioner i naturgas- eller elforbruget, som medlemsstaterne eventuelt vil blive nødsaget til at indføre kan vurderes i henhold til artikel 107, stk. 2, litra b), i TEUF, forudsat at der ikke sker overkompensation.

(36) Medlemsstaterne skal anmelde sådanne støtteforanstaltninger, og Kommissionen vil vurdere dem umiddelbart i henhold til artikel 107, stk. 2, litra b), i TEUF. En sådan støtte kan ydes til kriseramte virksomheder.

(37) I overensstemmelse med forordning (EU) 2022/1369 om koordinerede foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen efter gas ( 41 ) kan medlemsstaterne overveje passende foranstaltninger i form af incitamenter til frivillig reduktion af naturgasefterspørgslen. Hvis medlemsstaterne har til hensigt at indføre sådanne incitamenter i forbindelse med den nuværende krise, vil Kommissionen vurdere sådanne foranstaltninger umiddelbart i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF. Selv om dette vil kræve en konkret vurdering, anser Kommissionen generelt følgende elementer for at være særligt relevante: a. anvendelse af en udbudsprocedure baseret på gennemsigtige kriterier til indgåelse af kontrakter om frivillig reduktion af efterspørgslen b. fravær af formelle restriktioner for handel eller strømme på tværs af grænserne c. begrænsningen af sådanne incitamenter til fremtidige efterspørgselsreduktioner, der er mere vidtgående end dem, som støttemodtageren ville have iværksat uanset foranstaltningen d. en øjeblikkelig reduktion af den samlede endelige gasefterspørgsel i den pågældende medlemsstat, samtidig med at man undgår et simpelt skift i naturgasefterspørgslen.

(38) Medlemsstaterne kan også træffe foranstaltninger i form af incitamenter til opfyldning af gaslagre, i det omfang markedet ikke giver passende incitamenter til at gøre det. I tilfælde hvor medlemsstaterne har til hensigt at give incitamenter til opfyldning af gaslagre i forbindelse med den nuværende krise, vil Kommissionen vurdere dem umiddelbart i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF ( 42 ) . Selv om dette vil kræve en konkret vurdering, anser Kommissionen generelt følgende elementer for særligt relevante: a. anvendelse af en udbudsprocedure baseret på gennemsigtige kriterier for at minimere støtten b. fravær af restriktioner for handel eller strømme på tværs af grænserne c. sikkerhedsforanstaltninger for at undgå overkompensation d. overholdelsen af de forpligtelser og betingelser vedrørende opfyldning af gaslagre og incitamenter til gaslagring, der er fastsat i artikel 6a-6d i forordning (EU) 2017/1938 (43), navnlig betingelserne for støtteforanstaltninger som fastsat i artikel 6b, stk. 2 og 3.

(39) Kommissionen vil fra sag til sag overveje eventuel nødvendig, forholdsmæssig og egnet støtte i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse »Spar på gassen til en sikker vinter« ( 44 ) og de nationale nødplaner for gasforsyningssikkerhed med henblik på at tilpasse anlæg, der i en begrænset periode vil bidrage til at erstatte gas med et andet mere forurenende kulstofbrændsel. Ethvert sådant alternativt kulstofbrændsel skal have det lavest mulige emissionsindhold, mens støtten bør være underlagt energieffektivitetsbestræbelser og undgå fastlåsningsvirkninger, der rækker ud over krisen, i overensstemmelse med EU’s klimamål. Sådanne foranstaltninger kan have til formål dels på forhånd at reducere gasforbruget, dels at reagere på en tvungen reduktion af efterspørgslen efter naturgas, hvis der ikke kompenseres på anden måde ( 45 )

(40) I betragtning af udfordringerne i forbindelse med transport af varer til og fra Ukraine vil Kommissionen fra sag til sag overveje eventuel støtte til forsikring eller genforsikring i forbindelse med transport af varer til og fra Ukraine. Medlemsstaterne skal bl.a. påvise, at forsikringen eller genforsikringen enten slet ikke er tilgængelig eller kun kan opnås til priser, der er væsentligt højere end før Ruslands invasion af Ukraine.

(41) Transport af flygtninge og humanitært materiale falder principielt ikke ind under EU’s statsstøtteregler, så længe staten handler i egenskab af udøver af offentlig myndighed (i modsætning til at udøve en økonomisk aktivitet), og så længe transporttjenesterne købes til markedspris.

(42) Støtte, som medlemsstaterne yder virksomheder på grundlag af denne meddelelse, og som kanaliseres gennem finansielle institutioner som finansielle formidlere, skal komme disse virksomheder direkte til gode. Den kan imidlertid give de finansielle formidlere en indirekte fordel. En sådan indirekte fordel som led i sikkerhedsforanstaltningerne i afsnit 2.2 og 2.3 har dog ikke til formål at bevare eller genskabe kreditinstitutters rentabilitet, likviditet eller solvens. Derfor vil en sådan støtte ikke blive betragtet som ekstraordinær finansiel støtte fra det offentlige, hverken i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU (direktiv om genopretning og afvikling — BRRD) ( 46 ) eller Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 806/2014 (den fælles afviklingsmekanisme — SRM-forordningen) ( 47 ) , og den vil ikke blive vurderet på grundlag af de statsstøtteregler, der gælder for banksektoren ( 48 )

(43) Støtte ydet af medlemsstaterne til kreditinstitutter i henhold til artikel 107, stk. 2, litra b), i TEUF for at kompensere for direkte tab lidt som følge af den nuværende krise, som ikke har til formål at bevare eller genoprette et instituts eller en enheds rentabilitet, likviditet eller solvens, vil ikke blive betragtet som ekstraordinær finansiel støtte fra det offentlige i medfør af BRRD eller SRM-forordningen og vil heller ikke blive vurderet på grundlag af de statsstøtteregler, der gælder for banksektoren ( 49 )

(44) Hvis kreditinstitutter som følge af den nuværende krise og de pålagte sanktioner i forbindelse med nævnte aggression skulle få behov for ekstraordinær finansiel støtte fra det offentlige (jf. artikel 2, stk. 1, nr. 28), i BRRD og artikel 3, stk. 1, nr. 29), i SRM-forordningen) i form af likviditet, rekapitalisering eller foranstaltninger vedrørende værdiforringede aktiver, skal det vurderes, om foranstaltningen opfylder betingelserne i artikel 32, stk. 4, litra d), nr. i), ii) eller iii), i BRRD og artikel 18, stk. 4, litra d), nr. i), ii) eller iii), i SRM-forordningen. Hvis sidstnævnte betingelser er opfyldt, vil det kreditinstitut, der modtager en sådan ekstraordinær finansiel støtte fra det offentlige, ikke blive betragtet som nødlidende eller forventeligt nødlidende.

(45) I det omfang sådanne foranstaltninger skal afhjælpe problemer, der er knyttet til Ruslands militære aggression mod Ukraine og de sanktioner, der er indført i forbindelse med angrebet, vil de blive anset for at falde ind under punkt 45 i bankmeddelelsen fra 2013 ( 50 ) , som indeholder en undtagelse fra kravet om, at aktionærer og efterstillede kreditorer skal være med til at dele byrden.

(46) Støtte ydet på grundlag af denne meddelelse må ikke være betinget af, at støttemodtageren flytter en produktionsaktivitet eller en anden aktivitet fra et andet land i EØS til området for den medlemsstat, der yder støtten. En sådan betingelse forekommer skadelig for det indre marked. Dette gælder uanset omfanget af arbejdspladser, der rent faktisk er gået tabt i støttemodtagerens oprindelige virksomhed i EØS.

(47) Støtte på grundlag af denne meddelelse må ikke ydes til virksomheder, der er omfattet af sanktioner vedtaget af EU, herunder, men ikke begrænset til: a. personer, enheder eller organer, der specifikt er nævnt i de retsakter, hvorved disse sanktioner pålægges b. virksomheder, der ejes eller kontrolleres af personer, enheder eller organer, som er omfattet af sanktioner vedtaget af EU, eller c. virksomheder, der er aktive i brancher, der er omfattet af sanktioner vedtaget af EU, for så vidt som støtten ville være i strid med målene med de relevante sanktioner.

1.5. Anvendelse af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF

(48) I henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF kan Kommissionen erklære støtte forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«. I den forbindelse har Unionens retsinstanser afgjort, at forstyrrelsen skal påvirke hele eller en vigtig del af den pågældende medlemsstats økonomi og ikke blot en af dens regioner eller en del af dens territorium. Dette er endvidere i overensstemmelse med behovet for at foretage en streng fortolkning af enhver undtagelsesbestemmelse såsom artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF ( 51 ) . Nævnte fortolkning er konsekvent blevet fulgt af Kommissionen i dennes beslutningspraksis ( 52 )

(49) Kommissionen mener, at Ruslands aggression mod Ukraine, de sanktioner, som EU eller de internationale partnere har truffet, og modforanstaltninger truffet f.eks. af Rusland har skabt betydelig økonomisk usikkerhed, forstyrret handelsstrømmene og forsyningskæderne og ført til usædvanligt store og uventede prisstigninger, navnlig på naturgas og elektricitet, men også på mange andre råstoffer og primærprodukter, herunder i landbrugsfødevaresektoren. Disse virkninger har samlet set medført en alvorlig forstyrrelse af økonomien i alle medlemsstater. Forstyrrelse af forsyningskæden og øget usikkerhed har direkte eller indirekte virkninger, der påvirker mange sektorer. Desuden påvirker stigende energipriser reelt al økonomisk aktivitet i alle medlemsstater. Kommissionen mener derfor, at en bred vifte af økonomiske sektorer i alle medlemsstater er ramt af en alvorlig økonomisk forstyrrelse. På dette grundlag finder Kommissionen, at der bør fastsættes kriterier for vurderingen af statsstøtteforanstaltninger, som medlemsstaterne kan anvende for at afhjælpe nævnte alvorlige forstyrrelse.

(50) Statsstøtte er navnlig berettiget og kan i en begrænset periode erklæres forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, hvis det kan at afhjælpe likviditetsmanglen i virksomheder, der direkte eller indirekte er berørt af den alvorlige forstyrrelse af økonomien som følge af Ruslands militære aggression mod Ukraine, de sanktioner, som EU eller de internationale partnere har vedtaget, eller de økonomiske modforanstaltninger, som f.eks. Rusland har truffet.

(51) Kommissionen skitserer i denne meddelelse de kriterier for forenelighedsvurderingen, som den i princippet vil anvende på den støtte, som medlemsstaterne yder i den forbindelse i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF. Medlemsstaterne skal derfor bevise, at de statsstøtteforanstaltninger, de anmelder til Kommissionen inden for anvendelsesområdet for denne meddelelse, er nødvendige og egnede til at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i den berørte medlemsstats økonomi og står i rimeligt forhold dertil, og at alle kravene i denne meddelelse er opfyldt.

(52) Statsstøtteforanstaltninger, der anmeldes og vurderes på grundlag af denne meddelelse, har til formål at støtte virksomheder, der er aktive i EU, og som er berørt af Ruslands militære aggression, og/eller konsekvenserne af de økonomiske sanktioner, der er truffet, og de modforanstaltninger, der er truffet af eksempelvis Rusland. Støtteforanstaltningerne må på ingen måde anvendes til at underminere de tilsigtede virkninger af sanktioner pålagt af EU eller de internationale partnere og skal være i fuld overensstemmelse med de gældende forordningers ( 53 ) antiomgåelsesregler. Det skal navnlig undgås, at fysiske personer eller enheder, der er omfattet af sanktionerne, direkte eller indirekte drager fordel af sådanne foranstaltninger ( 54 )

(53) Statsstøtteforanstaltninger, der falder inden for denne meddelelses anvendelsesområde, kan kumuleres med hinanden i overensstemmelse med kravene i de specifikke afsnit i meddelelsen. Statsstøtteforanstaltninger, der er omfattet af denne meddelelse, kan kumuleres med støtte i henhold til de minimis-forordningerne ( 55 ) eller med støtte i henhold til gruppefritagelsesforordningerne ( 56 ) , forudsat at bestemmelserne og kumulationsreglerne i disse forordninger overholdes. Statsstøtteforanstaltninger, der er omfattet af denne meddelelse, kan kumuleres med støtte efter de midlertidige covid-19-rammebestemmelser for statsstøtte ( 57 ) , forudsat at de respektive kumulationsregler overholdes. Når medlemsstaterne yder lån eller garantier til de samme modtagere på grundlag af de midlertidige covid-19-rammebestemmelser for statsstøtte og på grundlag af denne meddelelse, og når lånets samlede hovedstol beregnes på grundlag af støttemodtagerens selvangivne likviditetsbehov, skal medlemsstaterne sikre, at disse likviditetsbehov kun dækkes én gang med støtte. På samme måde kan støtte på grundlag af denne meddelelse kumuleres med støtte i henhold til artikel 107, stk. 2, litra b), i TEUF, men der må ikke være nogen overkompensation for den skade, om støttemodtageren har lidt.

2. MIDLERTIDIGE STATSSTØTTEFORANSTALTNINGER

2.1. Begrænsede støttebeløb

(54) Ud over de eksisterende muligheder, der er baseret på artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, kan midlertidig begrænset støtte til virksomheder, der er berørt af Ruslands militære aggression mod Ukraine og/eller de pålagte sanktioner eller de gengældelsesforanstaltninger, der træffes som reaktion herpå, være en passende, nødvendig og målrettet løsning under den nuværende krise.

(55) Kommissionen vil anse en sådan statsstøtte for forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, forudsat at alle følgende betingelser er opfyldt (de særlige bestemmelser for den primære landbrugssektor og fiskeri- og akvakultursektorerne er anført i punkt 56): a. den samlede støtte pr. virksomhed overstiger ikke på noget tidspunkt 2 mio. EUR (58). Støtten kan ydes i form af direkte tilskud, skatte- eller betalingsfordele eller andre former såsom tilbagebetalingspligtige forskud, garantier (59), lån (60) og egenkapital, forudsat at den samlede pålydende værdi af disse foranstaltninger ikke overstiger det samlede loft på 2 mio. EUR pr. virksomhed. Der er tale om bruttobeløb, dvs. før fradrag af skatter og afgifter o. lign. b. støtten ydes på grundlag af en støtteordning med et anslået budget c. støtten ydes senest den 31. december 2023 (61) d. støtten ydes til virksomheder, der er berørt af krisen. e. støtte, der ydes til virksomheder, som beskæftiger sig med forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter (62), er betinget af, at den ikke helt eller delvis kommer primærproducenter til gode, og den fastsættes ikke på grundlag af prisen på eller mængden af sådanne produkter, der udbydes på markedet af de pågældende virksomheder eller købes fra primærproducenter, medmindre produkterne i sidstnævnte tilfælde enten ikke er blevet udbudt på markedet eller har været anvendt af de pågældende virksomheder til nonfoodformål såsom destillation, methanisering eller kompostering.

(56) Uanset punkt 55, litra a), gælder foruden betingelserne i punkt 55, litra b)-d), følgende særlige betingelser for støtte, der ydes til virksomheder, som er aktive inden for primærproduktion af landbrugsprodukter samt i fiskeri og akvakultursektorerne: a. den samlede støtte overstiger ikke på noget tidspunkt 250 000 EUR pr. virksomhed, der beskæftiger sig med primærproduktion af landbrugsprodukter, og 300 000 EUR pr. virksomhed, der er aktiv inden for fiskeri- og akvakultursektoren (63) støtten kan ydes i form af direkte tilskud, skatte- eller betalingsfordele eller andre former, såsom tilbagebetalingspligtige forskud, garantier (64), lån (65) og egenkapital, forudsat at den samlede pålydende værdi af disse foranstaltninger ikke overstiger det samlede relevante loft på 250 000 EUR eller 300 000 EUR pr. virksomhed. Der er tale om bruttobeløb, dvs. før fradrag af skatter og afgifter o. lign. b. støtte til virksomheder, der er aktive inden for primærproduktion af landbrugsprodukter, fastsættes ikke på grundlag af prisen på eller mængden af produkter, der er bragt i omsætning c. støtte til virksomheder, der er aktive inden for fiskeri- og akvakultursektoren, vedrører ikke nogen af de støttekategorier, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a)-k), i forordning (EU) nr. 717/2014 (66).

(57) Hvis en virksomhed er aktiv inden for flere sektorer, for hvilke der i henhold til punkt 55, litra a), og punkt 56, litra a), gælder forskellige maksimumsbeløb, skal den berørte medlemsstat ved hjælp af egnede midler såsom adskillelse af regnskaber sikre, at det relevante loft overholdes for hver af disse aktiviteter, og at det samlede maksimumsbeløb på 2 mio. EUR ikke overskrides pr. virksomhed. Hvis en virksomhed udelukkende er aktiv inden for de sektorer, der er omfattet af punkt 56, litra a), må det samlede maksimumsbeløb på 300 000 EUR ikke overskrides pr. virksomhed.

(58) Foranstaltninger, der ydes i henhold til denne meddelelse i form af tilbagebetalingspligtige forskud, garantier, lån eller andre tilbagebetalingspligtige instrumenter, kan omlægges til andre former for støtte såsom tilskud, forudsat at omlægningen sker senest den 30. juni 2024 og betingelserne i dette afsnit er opfyldt.

2.2. Likviditetsstøtte i form af garantier

(59) For at sikre adgang til likviditet for virksomheder, der er berørt af den nuværende krise, kan offentlige lånegarantier i en begrænset periode og for begrænsede lånebeløb være en passende, nødvendig og målrettet løsning under de nuværende omstændigheder ( 67 )

(60) For den samme underliggende hovedstol må garantier, der ydes efter dette afsnit, ikke kumuleres med støtte ydet i henhold til denne meddelelses afsnit 2.3 og omvendt eller med støtte ydet i henhold til afsnit 3.2 eller 3.3 i de midlertidige covid-19-rammebestemmelser for statsstøtte. Garantier, der ydes efter dette afsnit, må kumuleres for forskellige lån, forudsat at det samlede lånebeløb pr. støttemodtager ikke overstiger lofterne i denne meddelelses punkt 61, litra e). En støttemodtager kan modtage støtte samtidigt fra flere foranstaltninger under dette afsnit, forudsat at det samlede lånebeløb pr. støttemodtager ikke overstiger lofterne i punkt 61, litra e).

(61) Kommissionen vil anse en sådan statsstøtte i form af offentlige garantier for at være forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, forudsat at: a. Offentlige garantier ydes i forbindelse med nye individuelle lån til virksomheder. b. Garantipræmien for det individuelle lån fastsættes på et mindsteniveau, der stiger progressivt med løbetiden på det garanterede lån, jf. tabellen: Type støttemodtager I det 1. år For 2.-3. år For 4.-6. år SMV'er 25 basispoint 50 basispoint 100 basispoint Store virksomheder 50 basispoint 100 basispoint 200 basispoint c. Alternativt kan medlemsstaterne anmelde ordninger med udgangspunkt i ovenstående tabel, men hvor garantiernes varighed, præmier og dækning kan tilpasses det individuelle låns hovedstol (eksempelvis kan en lavere garantidækning modsvares af en længere varighed eller give mulighed for lavere præmier). Der kan anvendes en fast præmie i hele garantiens varighed, hvis denne er højere end minimumspræmien i det 1. år som fastsat i tabellen ovenfor for hver type støttemodtager og tilpasset efter garantiens varighed og dækning, jf. dette punkt. d. Garantien ydes senest den 31. december 2023. e. Det samlede lånebeløb pr. støttemodtager, for hvilket der ydes en garanti efter dette afsnit, må ikke overstige: i. 15 % af støttemodtagerens gennemsnitlige samlede årsomsætning i de seneste tre afsluttede regnskabsperioder (68), ii. 50 % af energiomkostningerne i de seneste 12 måneder forud for den måned, hvor ansøgningen om støtte indgives (69), eller iii. hvis medlemsstaten forelægger Kommissionen en passende begrundelse til vurdering (f.eks. i forbindelse med de udfordringer, som modtageren står over for under den aktuelle krise) (70), kan lånebeløbet forhøjes — til at dække likviditetsbehovet fra bevillingstidspunktet for de følgende 12 måneder for SMV'er (71) og for de følgende 6 måneder for store virksomheder — for store virksomheder, der skal stille finansiel sikkerhed for handelsaktiviteter på energimarkederne, til at dække likviditetsbehovet som følge af disse aktiviteter fra bevillingstidspunktet for de næstfølgende 12 måneder. — Modtageren bør selv dokumentere sine likviditetsbehov (72). — De likviditetsbehov, der allerede er dækket af støtteforanstaltninger under de midlertidige covid-19-rammebestemmelser for statsstøtte, kan ikke dækkes af foranstaltninger, der vedtages i henhold til denne meddelelse. f. Garantiens varighed begrænses til højst seks år, medmindre den tilpasses i overensstemmelse med punkt 61, litra c), og garantien må ikke overstige: i. 90 % af hovedstolen, hvis tabene bæres proportionalt og på samme betingelser af kreditinstituttet og staten, eller ii. 35 % af hovedstolen, hvis tabene først tilskrives staten og først derefter kreditinstitutterne (dvs. en »first loss«-garanti), og iii. i begge ovennævnte tilfælde, når lånets størrelse efterhånden formindskes, f.eks. fordi lånet begynder at blive tilbagebetalt, skal det garanterede beløb nedsættes proportionalt. g. Efter passende begrundelse fra medlemsstaten og uanset punkt 61, litra a), e), f) og h), kan den offentlige garanti stilles som ufinansieret finansiel sikkerhed (73) til centrale modparter eller clearingmedlemmer til dækning af nye likviditetsbehov hos energiselskaber, der skal stille finansiel sikkerhed for clearede handelsaktiviteter på energimarkederne. Dækningen af disse ufinansierede garantier kan undtagelsesvis overstige 90 %. For disse ufinansierede garantier skal medlemsstaten: i. hvis garantien overstiger 90 %, på grundlag af solid og konkret dokumentation godtgøre behovet for en sådan højere dækning og forpligte sig til at fastslå og regelmæssigt overvåge, at de endelige støttemodtagere ikke er i stand til at opfylde disse likviditetsbehov gennem andre interne eller eksterne finansieringskilder, herunder anden støtte i henhold til denne meddelelse ii. begrunde størrelsen af garantierne, som under alle omstændigheder ikke må overstige det beløb, der skal dække likviditetsbehovet i de følgende 12 måneder til stillelse af finansiel sikkerhed for clearede handelsaktiviteter på energimarkederne. Medlemsstaterne skal regelmæssigt tage dette behov op til revurdering iii. begrunde den periode, for hvilken garantien ydes, og som skal begrænses til den 31. december 2023 og under ingen omstændigheder overstiger den periode, hvori sådanne garantier betragtes som højlikvid sikkerhedsstillelse i henhold til i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 153/2013 af 19. december 2012 om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for krav for centrale modparter (74) som ændret iv. godtgøre, at betingelserne for anvendelse af garantien i tilstrækkelig grad vil imødegå problemer med moral hazard i relation til modtageren og den finansielle formidler. Dette vedrører navnlig betingelsen om inddrivelse af de garanterede beløb hos den endelige støttemodtager, hvor rangordenen af medlemsstatens fordringer på den endelige støttemodtagers aktiver skal svare til eller være højere end den, som gælder for den endelige støttemodtagers øvrige udestående foranstillede gæld og lån v. angive de præmier, der vil blive anvendt for sådanne garantier, og som mindst skal være lig med de garantipræmier, der er omhandlet i tabellen i punkt 61, litra b), plus 200 basispoint, og hvis den centrale modpart eller clearingmedlemmet ikke opkræver nogen rente eller gebyrer i forbindelse med den ufinansierede sikkerhedsposition, skal basisrenten som defineret i punkt 64, litra b), tillægges vi. sikre, at punkt 61, litra d) og i), også overholdes. Muligheden i punkt 61, litra c), finder ikke anvendelse, og garantien skal kun vedrøre likviditetsbehov som defineret i punkt 61, litra g). h. Garantien skal dække investeringslån og/eller lån til driftskapital. i. Garantier kan stilles direkte til endelige støttemodtagere eller til kreditinstitutter og andre finansielle institutioner som finansielle formidlere. Kreditinstitutterne og de andre finansielle institutioner bør i videst muligt omfang videregive fordelene ved de offentlige garantier til de endelige støttemodtagere. Den finansielle formidler skal kunne dokumentere, at den anvender en mekanisme, som sikrer, at fordelene i størst muligt omfang videregives til de endelige støttemodtagere i form af større finansieringsvolumener, mere risikofyldte porteføljer, lavere krav til sikkerhedsstillelse, lavere garantipræmier eller lavere rentesatser sammenlignet med en situation uden offentlige garantier.

2.3. Likviditetsstøtte i form af lån med rentetilskud

(62) For at sikre adgang til likviditet for virksomheder, der er berørt af den nuværende krise, kan rentetilskud i en begrænset periode og for begrænsede lånebeløb være en passende, nødvendig og målrettet løsning under de nuværende omstændigheder.

(63) For den samme underliggende hovedstol må lån, der ydes efter dette afsnit, ikke kumuleres med støtte ydet i henhold til denne meddelelses afsnit 2.2 og omvendt. Lån og garantier, der ydes i henhold til denne meddelelse, må kumuleres for forskellige lån, forudsat at det samlede lånebeløb pr. støttemodtager ikke overstiger tærsklerne i punkt 61, litra e), eller punkt 64, litra e). En støttemodtager kan samtidigt modtage tilskud til flere lån efter dette afsnit, forudsat at det samlede lånebeløb pr. støttemodtager ikke overstiger lofterne i punkt 64, litra e).

(64) Kommissionen vil anse statsstøtte i form af lån med rentetilskud som reaktion på den nuværende krise for at være forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, forudsat at følgende betingelser er opfyldt: a. Lånene ydes ikke til kreditinstitutter eller andre finansielle institutioner. b. Lånene kan ydes til en nedsat rente, der mindst er lig med den basisrente (1-årig IBOR eller tilsvarende som offentliggjort af Kommissionen (75)), der gjaldt enten den 1. oktober 2022 (76) eller på bevillingstidspunktet for støtten, plus kreditrisikomargenerne som anført i nedenstående tabel (77): Type støttemodtager Kreditrisikomargen for 1. år Kreditrisikomargen for 2.-3. år Kreditrisikomargen for 4.-6. år SMV'er 25 basispoint (78) 50 basispoint (79) 100 basispoint Store virksomheder 50 basispoint 100 basispoint 200 basispoint c. Alternativt kan medlemsstaterne anmelde ordninger med udgangspunkt i ovenstående tabel, men hvor lånets løbetid og kreditrisikomargenen kan tilpasses, således at der f.eks. kan anvendes en fast kreditrisikomargen for hele lånets løbetid, hvis den er højere end minimumskreditrisikomargenen for det 1. år for hver type støttemodtager og tilpasset efter lånets løbetid, jf. dette punkt (80) (81). d. Låneaftalerne undertegnes senest den 31. december 2023 og er begrænset til højst seks år, medmindre de tilpasses, jf. punkt 64, litra c). e. Det samlede lånebeløb pr. støttemodtager må ikke overstige: i. 15 % af støttemodtagerens gennemsnitlige samlede årsomsætning i de seneste tre afsluttede regnskabsperioder (82) eller ii. 50 % af energiomkostningerne i de seneste 12 måneder forud for den måned, hvor ansøgningen om støtte indgives (83) iii. med en passende begrundelse fra medlemsstaten til Kommissionen (f.eks. i forbindelse med de udfordringer, som modtageren står over for under den nuværende krise) (84) kan lånebeløbet forhøjes: — for at dække likviditetsbehovet: fra bevillingstidspunktet for de følgende 12 måneder for SMV'er (85) og for de følgende 6 måneder for store virksomheder — for store virksomheder, der skal stille finansiel sikkerhed for handelsaktiviteter på energimarkederne, for at dække likviditetsbehovet som følge af disse aktiviteter fra bevillingstidspunktet for de næstfølgende 12 måneder. — Modtageren bør selv dokumentere sine likviditetsbehov (86). — De likviditetsbehov, der allerede er dækket af støtteforanstaltninger i henhold til de midlertidige covid-19-rammebestemmelser for statsstøtte, dækkes ikke af denne meddelelse. f. Lån skal dække investerings- og/eller driftskapitalbehov. g. Lån kan ydes direkte til endelige støttemodtagere eller gennem kreditinstitutter og andre finansielle institutioner som finansielle formidlere. Kreditinstitutterne og de andre finansielle institutioner bør i så fald i videst muligt omfang videregive fordelene ved rentetilskuddene til de endelige støttemodtagere. Den finansielle formidler skal kunne dokumentere, at den anvender en mekanisme, som sikrer, at fordelene i størst muligt omfang videregives til de endelige støttemodtagere, uden at ydelsen af lån med rentetilskud i henhold til dette afsnit betinges af refinansiering af eksisterende lån.

2.4. Støtte til ekstraomkostninger som følge af usædvanligt kraftige stigninger i naturgas- og elpriserne

(65) Ud over de eksisterende muligheder, der er til rådighed i overensstemmelse med artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, og de muligheder, der er fastsat i denne meddelelse, kan midlertidig støtte afbøde konsekvenserne af usædvanligt kraftige stigninger i prisen på naturgas og elektricitet som følge af Ruslands aggression mod Ukraine. En sådan støtte kan ydes til virksomheder på grundlag af enten deres nuværende eller historiske energiforbrug. I førstnævnte tilfælde vil støtten gøre det muligt for de mest berørte virksomheder at fortsætte deres økonomiske aktivitet, men ville i sagens natur indebære færre incitamenter til at spare energi. Henset til risikoen for knaphed i gasforsyningen i EU er det også vigtigt at bevare stærke incitamenter til at reducere efterspørgslen og en gradvis omstilling til et reduceret gasforbrug. Støtte baseret på historisk energiforbrug kan bevare markedsincitamenterne til at reducere energiforbruget intakte og hjælpe virksomhederne med at håndtere konsekvenserne af den nuværende krise, forudsat at støttemodtagerne ikke væsentligt reducerer produktionsaktiviteterne til under, hvad der er nødvendigt for at opnå de ønskede energibesparelser, og/eller blot flytter deres forbrug. Medlemsstaterne opfordres derfor til at kræve, at støttemodtagerne giver tilstrækkelige tilsagn herom. For enhver støtteberettiget periode kan medlemsstaterne indføre en støtteordning enten på grundlag af det nuværende eller det historiske energiforbrug.

(66) Kommissionen vil anse statsstøtte for at være forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, forudsat at følgende betingelser er opfyldt: a. Støtten ydes senest den 31. december 2023 (87) b. Støtten kan ydes i form af direkte tilskud, skatte- (88) eller betalingsfordele eller andre former såsom tilbagebetalingspligtige forskud, garantier (89), lån (90) og egenkapital, forudsat at den samlede pålydende værdi af disse foranstaltninger ikke overstiger den gældende støtteintensitet og de gældende støttelofter. Der er tale om bruttobeløb, dvs. før fradrag af skatter og afgifter o. lign. c. Støtte, der ydes i form af tilbagebetalingspligtige forskud, garantier, lån eller andre tilbagebetalingspligtige støtteformer, kan omlægges til andre former for støtte såsom tilskud, forudsat at omlægningen sker senest den 30. juni 2024. d. Støtten ydes på grundlag af en støtteordning med et anslået budget. Medlemsstaterne kan begrænse støtten til aktiviteter, der støtter specifikke økonomiske sektorer af særlig betydning for økonomien eller for det indre markeds sikkerhed og modstandsdygtighed, idet der f.eks. tages hensyn til kriterierne for prioritering af kritiske ikkebeskyttede kunder i meddelelsen »Spar på gassen til en sikker vinter« (91). En sådan begrænsning skal imidlertid udformes bredt og må ikke føre til en kunstig begrænsning af potentielle støttemodtagere. e. Ved anvendelsen af dette afsnit beregnes de støtteberettigede omkostninger på grundlag forbruget af naturgas (herunder som råmateriale) samt elektricitet, opvarmning og køling (92), der produceres direkte af naturgas, og elektricitet indkøbt af støttemodtageren (93). De maksimale støtteberettigede omkostninger beregnes efter følgende formel: (p(t) – p(ref) × 1,5) × q hvor: t er en given måned eller en periode bestående af flere på hinanden følgende måneder mellem den 1. februar 2022 og senest den 31. december 2023 (»støtteberettiget periode«) ref er perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2021 (»referenceperiode«) p(t) er den gennemsnitlige pris pr. enhed, der forbruges af støttemodtageren i den støtteberettigede periode (f.eks. i EUR/MWh) p(ref) er den gennemsnitlige pris pr. enhed, der forbruges af støttemodtageren i referenceperioden (f.eks. i EUR/MWh) q er den mængde, der er indkøbt hos eksterne leverandører og forbrugt af støttemodtageren som endelig forbruger (94). Den kan fastsættes af en medlemsstat som enten: — q(t), dvs. støttemodtagerens forbrug i den støtteberettigede periode, eller — q(ref), dvs. støttemodtagerens forbrug i referenceperioden. Fra den 1. september 2022 må q ikke overstige 70 % af støttemodtagerens forbrug i samme periode i 2021. f. Den samlede støtte pr. støttemodtager overstiger ikke på noget tidspunkt 50 % af de støtteberettigede omkostninger, og den samlede støtte pr. virksomhed overstiger ikke på noget tidspunkt 4 mio. EUR. g. Støtte, der ydes efter dette afsnit, kan kumuleres med støtte ydet i henhold til afsnit 2.1, forudsat at de gældende støttelofter pr. virksomhed efter dette afsnit ikke overskrides. For samme forbrugsvolumen må støtte, som ydes efter dette afsnit, og som beregnes på grundlag af det historiske forbrug (q(ref)) ikke kumuleres med støtte ydet i henhold til afsnit 2.7.

(67) I visse situationer kan det være nødvendigt at yde yderligere støtte til støttemodtagere, som oplever en nedgang i de økonomiske resultater under krisen. Medlemsstaterne kan yde støtte, som overstiger de værdier, der er beregnet i henhold til punkt 66, litra f), hvis — foruden betingelserne i punkt 66, litra a)-e) og g) — følgende betingelser er opfyldt: a. Den samlede støtte pr. støttemodtager overstiger ikke på noget tidspunkt 40 % af de støtteberettigede omkostninger, og den samlede støtte pr. virksomhed overstiger ikke på noget tidspunkt 100 mio. EUR. b. Hvis støttemodtageren opfylder betingelserne for at være en »energiintensiv virksomhed« (95), kan den samlede støtte pr. støttemodtager forhøjes til højst 65 % af de støtteberettigede omkostninger, og den samlede støtte pr. virksomhed må ikke på noget tidspunkt overstige 50 mio. EUR. Støttemodtageren skal desuden dokumentere, at vedkommende enten har en nedgang i EBITDA (96) (ekskl. støtten) på mindst 40 % i den støtteberettigede periode i forhold til referenceperioden eller et negativt EBITDA (ekskl. støtten) i den støtteberettigede periode. c. Hvis støttemodtagere opfylder betingelserne for at være »energiintensive virksomheder«, der er aktiv inden for en eller flere af de sektorer eller delsektorer, der er opregnet i bilag I (97), kan den samlede støtte pr. støttemodtager forhøjes til højst 80 % af de støtteberettigede omkostninger, og den samlede støtte pr. virksomhed må ikke på noget tidspunkt overtige 150 mio. EUR. Støttemodtageren skal desuden dokumentere, at vedkommende enten har en nedgang i EBITDA (ekskl. støtten) på mindst 40 % i den støtteberettigede periode i forhold til referenceperioden eller et negativt EBITDA (ekskl. støtten) i den støtteberettigede periode. d. For støtte ydet i henhold til punkt 67, litra a), b) og c), må støttemodtagerens EBITDA i den støtteberettigede periode, inklusive den samlede støtte, må ikke overstige 70 % af dennes EBITDA i referenceperioden. I tilfælde, hvor EBITDA var negativ i referenceperioden, må støtten ikke føre til en stigning i EBITDA i den støtteberettigede periode ud over 0.

(68) I henhold til bestemmelserne i dette afsnit kan den støtteydende myndighed udbetale et forskud til støttemodtageren. I den forbindelse kan den støtteydende myndighed basere sig på skøn over kriterierne for støtteberettigelse i dette afsnit, forudsat at støttelofterne i afsnittet overholdes. Den støtteydende myndighed indfører en procedure for efterfølgende kontrol af de relevante støtteberettigelseskrav og lofter på grundlag af faktiske data og tilbagesøger eventuelle støttebetalinger, der ikke er i overensstemmelse med kriterierne for støtteberettigelse eller overstiger lofterne, senest seks måneder efter den støtteberettigede periodes udløb.

2.5. Støtte til fremskyndelse af udbygningen af vedvarende energi, herunder til varmeproduktion, og lagring heraf af relevans for REPowerEU

(69) Ud over de eksisterende muligheder i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF er det i forbindelse med Ruslands militære aggression mod Ukraine og REPowerEU-planen ( 98 ) vigtigt at fremskynde og udvide tilgængeligheden af vedvarende energi på en omkostningseffektiv måde med henblik på hurtigt at mindske afhængigheden af import af russiske fossile brændstoffer og fremskynde energiomstillingen. Statsstøtte til at fremskynde udbredelsen af solenergi, vindkraft, geotermisk energi, el- og termisk energilagring, varme fra vedvarende energikilder samt produktion af vedvarende brint, biogas og biomethan fra affald og restprodukter er en del af en passende, nødvendig og målrettet løsning for at mindske afhængigheden af importerede fossile brændstoffer i den nuværende situation. Henset til det akutte behov for at sikre en hurtig gennemførelse af projekter, der fremskynder udbygningen af vedvarende energi, lagring og varme fra vedvarende energikilder, er visse forenklinger af gennemførelsen af støtteforanstaltninger midlertidigt berettigede.

(70) Kommissionen vil anse støtte til fremme af elektricitet og varme fra vedvarende energikilder, vedvarende brint, biogas og biomethan fra affald og restprodukter, el- og termisk energilagring for forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, forudsat at følgende betingelser er opfyldt: a. støtten ydes til et af følgende formål: i. produktion af solcelleenergi eller anden solenergi ii. produktion af elektricitet fra vindenergi iii. geotermisk energiproduktion iv. lagring af elektricitet eller termisk energi (også i kombination med en af de andre typer investeringer, der er omfattet af dette afsnit) v. produktion af varme fra vedvarende energikilder, herunder ved hjælp af varmepumper, der opfylder betingelserne i bilag VII til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (99) vi. produktion af vedvarende brint vii. produktion af biogas og biomethan fra affald og restprodukter i overensstemmelse med EU's bæredygtighedskriterier, jf. artikel 29 i direktiv (EU) 2018/2001, og med forordning (EU) 2018/841 (100) b. støtteordninger kan begrænses til en eller flere teknologier i henhold til punkt 70, litra a), men må ikke omfatte nogen kunstig begrænsning eller forskelsbehandling (herunder i forbindelse med tildeling af licenser, tilladelser eller koncessioner, når det er påkrævet), såsom begrænsninger med hensyn til projekternes størrelse, placering eller regionale aspekter eller meget specifikke (under)typer af teknologier inden for en af de teknologier, der er nævnt i punkt 70, litra a) c. støtten ydes i form af direkte tilskud, tilbagebetalingspligtige forskud, lån, garantier eller skattefordele d. støtten ydes på grundlag af en støtteordning med et anslået volumen og et anslået budget. e. støtten ydes senest den 31. december 2023, og anlæggene skal være færdiggjort og være i drift senest 30 måneder efter bevillingsdatoen eller 36 måneder efter bevillingsdatoen for støtte til offshorevindenergianlæg og anlæg til vedvarende brint. Hvis denne frist ikke overholdes, skal 5 % af det tildelte støttebeløb tilbagebetales eller nedsættes pr. måned efter de første 3 måneders forsinkelse, og derefter forhøjes satsen til 10 % pr. måneds forsinkelse efter den sjette måned, medmindre forsinkelsen skyldes forhold, som støttemodtageren ikke har indflydelse på, og som ikke med rimelighed kunne forudses (101) f. ydes støtten i form af kontrakter om løbende betalinger, må disse kontrakter ikke have en varighed på mere end 20 år, efter at det støttede anlæg er sat i drift g. støtten ydes efter en åben, klar, gennemsigtig og ikkediskriminerende udbudsprocedure baseret på objektive kriterier, der er fastlagt på forhånd, og som minimerer risikoen for strategiske bud. Mindst 70 % af de samlede udvælgelseskriterier, der anvendes til rangordning af bud, skal defineres i form af støtte pr. miljøbeskyttelsesenhed (102) eller støtte pr. enhed energioutput eller -kapacitet h. det er ikke et krav, at der afholdes en udbudsprocedure, når støtten ydes i form af skattefordele, for så vidt som den ydes på samme måde til alle støtteberettigede virksomheder, der opererer i samme erhvervssektor, og som befinder sig i samme eller en tilsvarende situation med hensyn til støtteforanstaltningens mål eller formål. Desuden er en udbudsprocedure ikke obligatorisk, når den støtte, der ydes pr. virksomhed pr. projekt, ikke overstiger 25 mio. EUR, og støttemodtagerne er små projekter defineret som følger: i. for elproduktion, el- eller termisk lagring — projekter med en installeret kapacitet på mindre end eller svarende til 1 MW ii. for varmeproduktions- og gasproduktionsteknologier — projekter med en installeret kapacitet på mindre end eller svarende til 1 MW iii. for produktion af vedvarende brint — projekter med en installeret kapacitet på mindre end eller svarende til 3 MW iv. for produktion af biogas og biomethan fra affald og restprodukter — projekter med en installeret kapacitet pr. år på mindre end eller svarende til 25 000 ton v. for projekter, der ejes 100 % af SMV'er, eller VE-fællesskaber — projekter med en installeret kapacitet på mindre end eller svarende til 6 MW vi. for projekter, der ejes 100 % af små virksomheder og mikrovirksomheder eller af VE-fællesskaber udelukkende til vindproduktion — projekter med en installeret kapacitet på mindre end eller svarende til 18 MW. Når støtte til små projekter ikke ydes efter en udbudsprocedure, må støtteintensiteten ikke overstige 45 % af de samlede investeringsomkostninger. Støtteintensiteten kan forhøjes med 20 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til små virksomheder, og med 10 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til mellemstore virksomheder i. de udbudte kapacitets- eller produktionsmængder skal fastsættes for at sikre, at udbudsproceduren er effektiv. Medlemsstaten skal godtgøre, at det er sandsynligt, at det volumen, der udbydes, svarer til det potentielle omfang af projekter. Dette kan gøres med henvisning til tidligere udbudsrunder, til teknologimål i den nationale energi- og klimaplan (103) eller ved at indføre en beskyttelsesmekanisme i tilfælde af risiko for underudnyttede udbud. I tilfælde af gentagen undertegning af udbudsprocedurer skal medlemsstaten indføre afhjælpende foranstaltninger i forbindelse med eventuelle fremtidige ordninger, som den anmelder til Kommissionen vedrørende den samme teknologi j. støtten skal udformes således, at den bevarer effektive driftsincitamenter og prissignaler. Støtten skal desuden udformes på en måde, der gør det muligt at håndtere uventede fortjenester, herunder i tider med ekstremt høje el- eller gaspriser, f.eks. ved at indføre en tilbagebetalingsmekanisme, der er fastlagt på forhånd, eller ved at yde støtten i form af tovejsdifferencekontrakter (104) k. ydes støtten til produktion af vedvarende brint, skal medlemsstaten sikre, at brinten produceres fra vedvarende energikilder i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i direktiv (EU) 2018/2001 for vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse l. støtte inden for rammerne af denne foranstaltning må ikke kombineres med anden støtte til de samme støtteberettigede omkostninger m. der kan ydes støtte til investeringer, hvor arbejdet er påbegyndt fra den 20. juli 2022. For projekter, der er påbegyndt inden den 20. juli 2022, kan der ydes støtte, hvis det er nødvendigt at fremskynde investeringen eller udvide dennes omfang betydeligt. I sådanne tilfælde er kun ekstraomkostningerne i forbindelse med fremskyndelsen eller udvidelsen støtteberettigede n. støtten skal tilskynde støttemodtageren til at foretage en investering, som vedkommende ellers ikke ville foretage, eller som ville blive foretaget på en begrænset eller anden måde, såfremt støtten ikke blev ydet. I betragtning af de ekstraordinære økonomiske udfordringer, som virksomhederne står over for som følge af den nuværende krise, lægger Kommissionen som udgangspunkt til grund, at støttemodtagerne uden støtten ville fortsætte deres aktiviteter uden ændringer, forudsat at fortsættelsen af deres aktiviteter uden ændringer ikke medfører en tilsidesættelse af EU-retten o. medlemsstaten skal sikre, at princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« overholdes.

(71) Kommissionen vil anse statsstøtte til forøgelse af eksisterende anlægs maksimale kapacitet, uden at der foretages yderligere investeringer, for være forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, forudsat at følgende betingelser er opfyldt: a. det eksisterende anlæg er tilsluttet nettet før den 1. oktober 2022 og har modtaget støtte, der er godkendt af Kommissionen i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, eller er fritaget fra anmeldelsespligten b. støtten er nødvendig for at forøge eksisterende anlægs maksimale kapacitet, således at deres kapacitet øges op til 1 MW pr. anlæg eller tilsvarende, uden at der foretages yderligere investeringer c. støtten ydes senest den 31. december 2023, og den støtteberettigede periode for støtte i henhold til foranstaltningen udløber den 31. december 2023 d. støtten opfylder kravene i punkt 70, litra a), b), c), d), j), og k) e. støtten inden for rammerne af denne foranstaltning må ikke kombineres med anden støtte til den samme kapacitetsforøgelse.

2.6. Støtte til dekarbonisering af industrielle produktionsprocesser ved hjælp af elektrificering og/eller anvendelse af vedvarende og elektricitetsbaseret brint, som opfylder visse betingelser, og til energieffektivitetsforanstaltninger

(72) Ud over de eksisterende muligheder i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF indgår statsstøtte til fremme af investeringer i dekarbonisering af industrielle aktiviteter, navnlig ved hjælp af elektrificering og teknologier, der anvender vedvarende og elektricitetsbaseret brint, som opfylder betingelserne i punkt 73, litra h), og i energieffektivitetsforanstaltninger i industrien i en passende, nødvendig og målrettet løsning for at mindske afhængigheden af importerede fossile brændstoffer i forbindelse med den russiske militære aggression mod Ukraine. I lyset af det akutte behov for at fremskynde denne proces med henblik på hurtig gennemførelse af sådanne investeringer er visse forenklinger berettigede.

(73) Kommissionen vil anse støtte til investeringer, der fører til i) en væsentlig reduktion af drivhusgasemissionerne fra industrielle aktiviteter, der i øjeblikket er afhængige af fossile brændstoffer som energikilde eller råmateriale, eller ii) en væsentlig reduktion af energiforbruget i industrielle aktiviteter og processer, for forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, forudsat at følgende betingelser er opfyldt: a. støtten ydes på grundlag af en støtteordning med et anslået budget b. det maksimale individuelle støttebeløb, der kan ydes pr. virksomhed, må i princippet ikke overstige 10 % af det samlede budget, der er til rådighed for en sådan ordning. Giver den berørte medlemsstat Kommissionen en rimelig begrundelse, kan Kommissionen acceptere ordninger, der giver mulighed for at yde individuel støtte, som overstiger 10 % af det samlede budget, der er til rådighed for ordningen c. støtten ydes i form af direkte tilskud, tilbagebetalingspligtige forskud, lån, garantier eller skattefordele d. investeringen (105) skal gøre det muligt for støttemodtageren at opnå mindst et af nedennævnte resultater: (i) reducere de direkte drivhusgasemissioner fra industrianlæg, der i øjeblikket er afhængige af fossile brændstoffer som energikilde eller råmateriale, med mindst 40 % i forhold til situationen, før støtten blev ydet, ved hjælp af elektrificering af produktionsprocesserne eller anvendelse af vedvarende og elektricitetsbaseret brint, som opfylder betingelserne i punkt 73, litra h), nedenfor, til erstatning for fossile brændstoffer. Med henblik på at kontrollere reduktionen af drivhusgasemissioner skal der også tages hensyn til de faktiske emissioner fra forbrænding af biomasse (106) (ii) reducere energiforbruget i industrianlæg i relation til de støttede aktiviteter med mindst 20 % i forhold til situationen, før støtten blev ydet (107) e. for så vidt angår investeringer i forbindelse med aktiviteter, der er omfattet af emissionshandelssystemet (ETS), fører støtten til en reduktion af det støttemodtagende anlægs drivhusgasemissioner, som ligger under de relevante benchmarks for gratistildeling, der er fastsat i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/447 (108) f. støtten må ikke anvendes til at finansiere en forøgelse af støttemodtagerens samlede produktionskapacitet g. ydes støtten til en investering i industriel dekarbonisering, der indebærer anvendelse af vedvarende brint, skal medlemsstaten sikre, at brinten hidrører fra vedvarende energikilder i overensstemmelse med de metoder, der er fastsat i direktiv (EU) 2018/2001 for vedvarende flydende eller gasformige transportbrændstoffer, der ikke er af biologisk oprindelse h. der kan også ydes støtte til en industriel dekarboniseringsinvestering, der indebærer anvendelse af brint produceret ved hjælp af elektricitet, i et af følgende tilfælde: (i) der produceres kun brint i timer, hvor den marginale produktionsenhed i det budområde, hvor elektrolysatoren befinder sig i de perioder for afregning af ubalancer, hvor elektriciteten forbruges, er et fossilfrit elproduktionsanlæg. Brint, som er produceret i timer, hvor den marginale produktionsenhed i det budområde, hvor elektrolysatoren befinder sig i de perioder for afregning af ubalancer, hvor elektriciteten forbruges, er et anlæg til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder, og som allerede er medregnet som vedvarende brint som omhandlet i punkt 73, litra g), kan ikke medregnes endnu en gang efter dette afsnit (ii) alternativt produceres brint af elektricitet fra nettet, og elektrolysatoren producerer brint i et antal fuldlasttimer svarende til eller lavere end det antal timer, hvor den marginale pris på elektricitet i budområdet blev fastsat af anlæg, der producerede fossilfri elektricitet. Brint produceret i et antal fuldlasttimer svarende til eller lavere end det antal timer, hvor den marginale pris på elektricitet i budområdet blev fastsat af anlæg, der producerer elektricitet fra vedvarende energikilder, og som allerede er medregnet som vedvarende brint som omhandlet i punkt 73, litra g), kan ikke medregnes endnu en gang efter dette afsnit (iii) alternativt skal medlemsstaten sikre, at den anvendte elektricitetsbaserede brint opnår besparelser i vugge-til-grav-emissionerne af drivhusgasser på mindst 70 % i forhold til en værdi for fossile brændstoffer på 94 g CO2eq/MJ, og at den stammer fra fossilfrie kilder. Metoden til beregning af de drivhusgasemissioner, der tildeles elektricitet, bør ikke føre til et øget forbrug af fossile brændstoffer i overensstemmelse med REPowerEU-målene. Kun den andel af den producerede brint, der svarer til den gennemsnitlige andel af elektricitet fra fossilfrie elproduktionsanlæg i produktionslandet, målt to år før det pågældende år, kan anvendes med henblik på dette afsnit. Den andel af brint, der produceres i overensstemmelse med dette punkt, og som svarer til den gennemsnitlige andel af elektricitet fra elproduktionsanlæg baseret på vedvarende energikilder i produktionslandet, målt to år før det pågældende år, kan ikke medregnes endnu en gang efter dette afsnit, i det omfang den allerede er medregnet som vedvarende brint som omhandlet i punkt 73, litra g) i. støtten ydes senest den 31. december 2023 og er betinget af, at det anlæg eller udstyr, der skal finansieres ved hjælp af investeringen, skal være færdiggjort og i fuld drift senest 30 måneder efter bevillingsdatoen eller 36 måneder efter bevillingsdatoen for støtte til investeringer, der involverer anvendelse af vedvarende og elektricitetsbaseret brint, som opfylder betingelserne i punkt 73, litra h). Hvis fristen for færdiggørelse og idriftsættelse ikke overholdes, skal 5 % af det tildelte støttebeløb tilbagebetales eller nedsættes pr. måned efter de første tre måneders forsinkelse, og derefter forhøjes satsen til 10 % pr. måneds forsinkelse efter den sjette måned, medmindre forsinkelsen skyldes forhold, som støttemodtageren ikke har indflydelse på, og som ikke med rimelighed kunne forudses (109). Hvis fristen for færdiggørelse og idriftsættelse overholdes, kan støtte i form af tilbagebetalingspligtige forskud omdannes til tilskud Overholdes den ikke, skal det tilbagebetalingspligtige forskud tilbagebetales i lige store årlige rater inden for fem år efter datoen for støttetildelingen j. der kan ydes støtte til investeringer, hvor arbejdet er påbegyndt fra den 20. juli 2022. For projekter, der er påbegyndt inden den 20. juli 2022, kan der ydes støtte, hvis det er nødvendigt at fremskynde investeringen eller udvide dennes omfang betydeligt. I sådanne tilfælde er kun ekstraomkostningerne i forbindelse med fremskyndelsen eller udvidelsen støtteberettigede k. støtten må ikke ydes for blot at opfylde gældende EU-standarder (110) l. støtten skal tilskynde støttemodtageren til at foretage en investering, som vedkommende ellers ikke ville foretage, eller som ville blive foretaget på en begrænset eller anden måde, såfremt støtten ikke blev ydet. I betragtning af de ekstraordinære økonomiske udfordringer, som virksomhederne står over for som følge af den nuværende krise, lægger Kommissionen som udgangspunkt til grund, at støttemodtagerne uden støtten ville fortsætte deres aktiviteter uden ændringer, forudsat at fortsættelsen af deres aktiviteter uden ændringer ikke medfører en tilsidesættelse af EU-retten m. de støtteberettigede omkostninger er differencen mellem omkostningerne ved det støttede projekt og omkostningsbesparelserne eller merindtægterne set i forhold til situationen uden støtte i investeringens levetid n. støtteintensiteten må ikke overstige 40 % af de støtteberettigede omkostninger. Støtteintensiteten kan forhøjes med 10 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til mellemstore virksomheder, og med 20 procentpoint, hvis det drejer sig om støtte til små virksomheder. Støtteintensiteten kan også forhøjes med 15 procentpoint for investeringer, der medfører en reduktion af de direkte drivhusgasemissioner på mindst 55 % eller af energiforbruget på mindst 25 % set i forhold til situationen før investeringen (111) o. som et alternativ til kravene i punkt 73, litra m) og n), kan støtten ydes efter en åben, klar, gennemsigtig og ikkediskriminerende udbudsprocedure baseret på objektive kriterier, der er fastlagt på forhånd, og som minimerer risikoen for strategiske bud. Mindst 70 % af de samlede udvælgelseskriterier, der anvendes til rangordning af bud, skal defineres i form af støtte pr. miljøbeskyttelsesenhed (såsom EUR pr. ton sparet CO2, eller EUR pr. sparet energienhed). Budgettet i forbindelse med udbudsproceduren skal være bindende, idet det kan forventes, at ikke alle tilbudsgivere vil modtage støtte p. ordningen skal udformes på en måde, der gør det muligt at imødegå uventede fortjenester, herunder i tider med ekstremt høje el- eller naturgaspriser ved at indføre en tilbagebetalingsmekanisme, der er fastlagt på forhånd q. støtte efter dette afsnit må ikke kombineres med anden støtte til de samme støtteberettigede omkostninger.

2.7. Støtte til yderligere reduktion af elforbruget

(74) Ud over de eksisterende muligheder i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF og de muligheder, der er fastsat i denne meddelelse, kan der være behov for midlertidig støtte for at opnå den reduktion af elforbruget, der er omfattet af artikel 3 og 4 i forordning (EU) 2022/1854 ( 112 ) . Denne støtte kan bidrage til at lette den ekstraordinære stigning i elpriserne ved at reducere det forbrug, der er knyttet til dyrere elproduktionsteknologier (i øjeblikket baseret på gas). Det er derfor lige så vigtigt at opretholde incitamenterne til at reducere det eksisterende elforbrug og sikre overensstemmelse med de reduktionsmål for gasefterspørgslen, der er fastsat i forordning (EU) 2022/1369 ( 113 ) . I betragtning af forskellene mellem medlemsstaterne er der behov for vejledning for at sikre, at fleksibiliteten er baseret på kriterier, der har til formål at sikre lige vilkår og bevare det indre markeds integritet.

(75) Kommissionen vil anse statsstøtte til reduktion af elforbruget for at være forenelig med det indre marked på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, forudsat at følgende kumulative betingelser er opfyldt: a. støtten må kun yde økonomisk kompensation, når en sådan kompensation udbetales for yderligere elektricitet, der ikke forbruges, sammenlignet med det forventede (»kontrafaktiske«) forbrug i den pågældende time uden den udbudsprocedure, der er omhandlet i punkt 75, litra e) (»yderligere forbrugsreduktion«). Der kan anvendes forskellige metoder til at bestemme den yderligere forbrugsreduktion. For at sikre, at der kun ydes støtte til yderligere efterspørgselsreduktion, bør medlemsstaterne generelt tage hensyn til incitamenter fra højere energipriser, incitamenter fra andre støttebetalinger og -ordninger, vejrforhold og risikoen for gaming b. støtten skal være udformet, så den primært bidrager til at nå et mål for reduktion af elforbruget, jf. artikel 3 og 4 i forordning (EU) 2022/1854 (114). Hvis støtten er udformet med henblik på at gå videre end målene, skal medlemsstaten påvise, at der er tale om yderligere fordele ved støtten (f.eks. lavere omkostninger til energisystemet eller et reduceret gasforbrug), som er nødvendige (115) og forholdsmæssige i henseende til at afhjælpe den alvorlige forstyrrelse i økonomien og samtidig bevare det indre marked c. støtten skal ydes på grundlag af en støtteordning med en anslået volumen og et anslået budget d. støtten kan ydes i forskellige former, herunder direkte tilskud, lån og garantier e. støtten skal ydes efter en åben, klar, gennemsigtig og ikkediskriminerende udbudsprocedure baseret på objektive kriterier, der er fastlagt på forhånd, og som minimerer risikoen for strategiske bud. Hvis der konstateres en risiko for overkompensation, skal støtten udformes på en måde, der gør det muligt at håndtere uventede fortjenester, f.eks. ved at indføre en på forhånd fastlagt tilbagebetalingsmekanisme f. udbudsproceduren (-procedurerne) bør i princippet være åben (åbne) for alle muligheder for at opnå en yderligere forbrugsreduktion, navnlig: i. forbrugere, der flytter eller undgår elforbrug ii. lagring »bag måleren« for at reducere forbruget i spidsbelastningstimer (medmindre støtten ikke fører til yderligere forbrugsreduktion) og iii. elproduktionsaktiver »bag måleren«, der ikke anvender gas som brændsel. Medlemsstaterne kan vælge at udelukke produktion baseret på andre fossile brændstoffer g. med hensyn til punkt 75, litra f), kan ordningerne begrænses til en eller flere kategorier af støttemodtagere under en af følgende omstændigheder: i. hvis forskellene i karakteristikaene (f.eks. varighed, aktiveringshyppighed) ved de tjenester, der kan tilbydes af mulige støttemodtagere, er af en sådan art, at tilbud pr. MWh ikke kan anses for at være sammenlignelige ii. hvis medlemsstaterne over for Kommissionen kan påvise, at konkurrencen ikke vil blive unødigt fordrejet eller iii. for at sikre rettidig gennemførelse (f.eks. ved at udvide eksisterende ordninger). Under alle omstændigheder må ordningerne ikke indeholde nogen kunstig begrænsning eller forskelsbehandling. I henhold til artikel 17 i direktiv (EU) 2019/944 (116) må ordninger ikke unødigt begrænses til specifikke kunder eller kundegrupper, herunder aggregatorer h. kriterierne for deltagelse i udbudsprocedurerne skal være gennemsigtige, objektive og ikkediskriminerende. Støttemodtagerne skal allerede have passende elmålersystemer (117) eller forpligte sig til at installere dem, således at det kan konstateres, at de opnår den yderligere forbrugsreduktion. Der kan af hensyn til den administrative forenkling gælde et mindstebudskrav for støttemodtagere; i så fald må mindstebuddet ikke være højere end 10 MW, og det skal være muligt at aggregere for at nå tærsklen i. for at gøre det muligt for støttemodtagerne at prissætte deres tilbud nøjagtigt skal der defineres klare og objektive kriterier, som skal beskrive, hvornår støttemodtagerens yderligere forbrugsreduktion vil blive aktiveret. Det kan imidlertid være nødvendigt at indføre tilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger — f.eks. en vis randomisering af aktiveringen — for at undgå at skabe incitamenter til gaming såsom en kunstig overvurdering af kontrafakta j. for at undgå negative konsekvenser for gasforbruget bør støttemodtagerne forpligte sig til, at deres yderligere reduktion af elforbruget ikke vil føre til en stigning i deres samlede gasforbrug. I forbindelse med støtte til at reducere elforbruget i spidsbelastningstimer bør støttemodtagerne af hensyn til opnåelsen af fordelene ved at flytte elektricitet fra spidsbelastningstimer til ikkespidsbelastningstimer (118) uden at hindre opfyldelsen af målet om at reducere det samlede elforbrug desuden forpligte sig til i ikkespidsbelastningstimer at begrænse forbruget til 150 % af den reduktion af elforbruget i spidsbelastningstimer, der kompenseres k. i forbindelse med udbudsproceduren skal støttemodtagerne udvælges på grundlag af de laveste enhedsomkostninger ved yderligere forbrugsreduktion (i EUR/MWh eller tilsvarende (119)). Medlemsstaterne kan indføre yderligere objektive, gennemsigtige og ikkediskriminerende rangordningskriterier for at fremme grønnere teknologier, der er nødvendige for at støtte opfyldelsen af Unionens miljøbeskyttelsesmål l. vederlaget skal ydes hver enkelt støttemodtager på grundlag af den faktiske yderligere reduktion af forbruget, der er opnået (i modsætning til den yderligere forbrugsreduktion, som støttemodtageren har forpligtet sig til at opnå) m. støtten må ikke fordreje et velfungerende indre marked for elektricitet uforholdsmæssigt. Medlemsstaterne kan åbne støtten for deltagelse på tværs af grænserne n. den yderligere reduktion af forbruget, der kompenseres for, skal finde sted inden for anvendelsesperioden for den eller de relevante artikler i forordning (EU) 2022/1854 (120) eller, hvis støtten går videre end disse mål, senest den 31. december 2023 o. kumulering med andre statsstøtteforanstaltninger er mulig, så længe overkompensation undgås ved f.eks. at sikre, at støtten ydes gennem en åben udbudsprocedure. Under alle omstændigheder kan der ikke ydes støtte, hvis den dækker støtteberettigede omkostninger, der allerede er dækket af andre statsstøtteforanstaltninger.

3. OVERVÅGNING OG RAPPORTERING

(76) Medlemsstaterne skal på det centrale statsstøttewebsted eller via Kommissionens IT-værktøj ( 121 ) offentliggøre relevante oplysninger om enhver individuel støtte over 100 000 EUR ( 122 ) , der tildeles efter denne meddelelse, og over 10 000 EUR ( 123 ) , der tildeles til den primære landbrugssektor og til fiskerisektoren, inden for 12 måneder fra bevillingstidspunktet.

(77) For støtteforanstaltninger i henhold til denne meddelelses afsnit 2.4 skal medlemsstaterne, når den samlede støtte pr. virksomhed overstiger 50 mio. EUR, i deres ordninger medtage et krav om, at støttemodtageren senest et år efter tildelingen af støtten skal forelægge den støtteydende myndighed en plan, der specificerer, hvordan støttemodtageren vil reducere sit energiforbrugs CO 2 -fodaftryk, eller hvordan vedkommende vil gennemføre et af de krav vedrørende miljøbeskyttelse eller forsyningssikkerhed, der er beskrevet i denne meddelelses punkt 33. Dette krav anvendes fra den 1. januar 2023.

(78) Medlemsstaterne skal indsende årlige rapporter til Kommissionen ( 124 )

(79) Medlemsstaterne skal sørge for, at der opbevares detaljeret dokumentation om ydelsen af støtte efter denne meddelelse. Denne dokumentation, som skal indeholde alle de oplysninger, der er nødvendige for at fastslå, at alle betingelserne er overholdt, skal opbevares i 10 år efter ydelsen af støtten og fremsendes til Kommissionen på dennes anmodning.

(80) Kommissionen kan anmode om yderligere oplysninger om den støtte, der er ydet, navnlig for at kontrollere, om betingelserne i Kommissionens godkendelsesafgørelse er overholdt.

(81) For at overvåge gennemførelsen af denne meddelelse kan Kommissionen anmode medlemsstaterne om at fremlægge samlede oplysninger om anvendelsen af statsstøtteforanstaltninger til at afhjælpe den alvorlige forstyrrelse af økonomien som følge af den nuværende krise og de dermed forbundne restriktive foranstaltninger.

4. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

(82) Kommissionen anvender denne meddelelse fra den 28. oktober 2022. Kommissionen anvender bestemmelserne i denne meddelelse på alle foranstaltninger, der anmeldes fra den 28. oktober 2022 samt på foranstaltninger, der blev anmeldt før denne dato.

(83) Denne meddelelse erstatter de midlertidige kriserammebestemmelser, der blev vedtaget den 23. marts 2022 ( 125 ) og ændret den 20. juli 2022 ( 126 ) (»tidligere midlertidige kriserammebestemmelser«). Disse tidligere midlertidige kriserammebestemmelser tilbagekaldes med virkning fra den 27. oktober 2022.

(84) Samlet set må støtte ydet i henhold til de tidligere midlertidige kriserammebestemmelsers afsnit 2.1-2.3 i og støtte ydet i henhold til de respektive afsnit i denne meddelelse ikke på noget tidspunkt overstige de støttelofter, der er fastsat i de respektive afsnit i denne meddelelse. Med hensyn til afsnit 2.4 må støtte ydet efter de tidligere midlertidige kriserammebestemmelser og støtte ydet efter denne meddelelse ikke overstige de støttelofter, der er fastsat i denne meddelelse for den samme støtteberettigede periode. Støtte ydet i henhold til de tidligere midlertidige kriserammebestemmelsers afsnit 2.5 og 2.6 må ikke kumuleres med støtte ydet i henhold til de respektive afsnit i denne meddelelse, hvis den dækker de samme støtteberettigede omkostninger.

(85) I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om fastsættelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte ( 127 ) anvender Kommissionen disse retningslinjer på ikkeanmeldt støtte, hvis støtten ydes fra den 28. oktober 2022.

(86) I alle andre tilfælde vil Kommissionen anvende reglerne i de midlertidige kriserammebestemmelser, der var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet.

(87) Kommissionen vil inden den 31. december 2023 gennemgå alle afsnit i denne meddelelse, hvis væsentlige hensyn til konkurrence, økonomi eller den internationale udvikling tilsiger det. Hvis det skønnes nyttigt, vil Kommissionen eventuelt også redegøre nærmere for sin tilgang til bestemte spørgsmål.

(88) Kommissionen sørger i nært samarbejde med de berørte medlemsstater for, at de foranstaltninger, som denne meddelelse omhandler, vurderes hurtigt, efter at den har modtaget en præcis og fuldstændig anmeldelse. Medlemsstaterne bør underrette Kommissionen om deres intentioner og planer om at indføre sådanne foranstaltninger så tidligt og så udførligt som muligt. Kommissionen vil yde vejledning og bistand til medlemsstaterne i denne proces.

(1) Den 6. marts 2022 vedtog Den Russiske Føderations regering eksempelvis dekret nr. 299 om ændring af stk. 2 i metoden til fastsættelse af størrelsen af den kompensation, der skal betales til patenthaveren, når der træffes afgørelse om udnyttelsen af opfindelsen, brugsmodellen, beslutningen om udnyttelse af opfindelsen uden dennes samtykke og proceduren for betaling heraf. Denne ændring omfatter »ingen kompensation for brug af en opfindelse, brugsmodel eller et industrielt design fra «patenthavere »fra udenlandske stater, der begår «uvenlige handlinger »«.

(2) Ukraine er EU's fjerdestørste eksterne fødevareleverandør og en vigtig leverandør af korn (52 % af EU's majsimport, 19 % af importen af blød hvede), vegetabilske olier (23 %) og oliefrø (22 %, især raps: 72 %). De globale fødevarepriser er allerede høje og kan stige yderligere situationen taget i betragtning.

(3) Eksempelvis var der ifølge WIPO Global Brand Database, WIPO Global Designs Database og PatentSight database i marts 2022 ca. 150 000 varemærker, 2 000 industrielle design og 44 000 patenter tilhørende EU's virksomheder i kraft i Rusland. EU-virksomheder, der er varemærkebeskyttet i Rusland, vedrører hovedsagelig følgende sektorer: Lægemidler, kosmetik, bilvarer, kemiske produkter og forbrugsvarer, mode- og luksusvarer. På baggrund af de vage begreber i ændringen af metoden til fastsættelse af kompensation til patenthaveren, jf. dekret nr. 299 af 6. marts 2022 (se fodnote 1), som den russiske regering har vedtaget, og den økonomiske eksponering af EU-virksomheder og deres immaterielle aktiver i Rusland kan en sådan modforanstaltning få en omfattende og skadelig indvirkning på EU's virksomheder.

(4) Rådets forordning (EU) 2022/259 af 23. februar 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 42 I af 23.2.2022, s 1), Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/260 og 2022/261 af 23. februar 2022 om gennemførelse af forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 42 I af 23.2.2022, s. 3, EUT L 42 I af 23.2.2022, s. 15), Rådets forordning (EU) 2022/262 af 23. februar 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 42 I af 23.2.2022, s. 74), Rådets forordning (EU) 2022/263 af 23. februar 2022 om restriktive foranstaltninger som reaktion på anerkendelsen af de ikkeregeringskontrollerede områder i Donetsk og Luhansk i Ukraine og ordren til at sende russiske væbnede styrker ind i disse områder (EUT L 42 I af 23.2.2022, s. 77), Rådets afgørelse (FUSP) 2022/264 af 23. februar 2022 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 42 I af 23.2.2022, s. 95), Rådets afgørelse (FUSP) 2022/265 og 2022/267 af 23. februar 2022 om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 42 I af 23.2.2022, s. 98, EUT L 42 I af 23.2.2022, s. 114), Rådets afgørelse (FUSP) 2022/266 af 23. februar 2022 om restriktive foranstaltninger som reaktion på anerkendelsen af de ikkeregeringskontrollerede områder i Donetsk oblast og Luhansk oblast i Ukraine og ordren til at sende russiske væbnede styrker ind i disse områder (EUT L 42 I af 23.2.2022, s. 109).

(5) Rådets afgørelse (FUSP) 2022/327 af 25. februar 2022 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 48 af 25.2.2022, s. 1), Rådets forordning (EU) 2022/328 af 25. februar 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 49 af 25.2.2022, s. 1), Rådets afgørelse (FUSP) 2022/329 af 25. februar 2022 om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 50 af 25.2.2022, s. 1), Rådets forordning (EU) 2022/330 af 25. februar 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 51 af 25.2.2022, s. 1), Rådets afgørelse (FUSP) 2022/331 af 25. februar 2022 om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 52 af 25.2.2022, s. 1), Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/332 af 25. februar 2022 om gennemførelse af forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 53 af 25.2.2022, s. 1), Rådets afgørelse (EU) 2022/333 af 25. februar 2022 om delvis suspension af anvendelsen af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Russiske Føderation om lettelse af udstedelsen af visa til statsborgere i Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation (EUT L 54 af 25.2.2022, s. 1).

(6) Rådets forordning (EU) 2022/334 af 28. februar 2022 om ændring af Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 57 af 28.2.2022, s. 1) og Rådets afgørelse (FUSP) 2022/335 af 28. februar 2022 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 57 af 28.2.2022, s. 4).

(7) Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2022/336 af 28. februar 2022 om gennemførelse af forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 58 af 28.2.2022, s. 1) og Rådets afgørelse (FUSP) 2022/337 af 28. februar 2022 om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 59 af 28.2.2022, s. 1).

(8) Rådets forordning (EU) 2022/345 af 1. marts 2022 om ændring af Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 63 af 2.3.2022, s. 1) og Rådets afgørelse (FUSP) 2022/346 af 1. marts 2022 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 63 af 2.3.2022, s. 5).

(9) Rådets forordning (EU) 2022/350 af 1. marts 2022 om ændring af Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 65 af 2.3.2022, s. 1) og Rådets afgørelse (FUSP) 2022/351 af 1. marts 2022 om ændring af afgørelse 2014/512/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 65 af 2.3.2022, s. 5).

(10) Rådets forordning (EU) 2022/355 af 2. marts 2022 om ændring af forordning (EF) nr. 765/2006 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Belarus (EUT L 67 af 2.3.2022, s. 1) og Rådets afgørelse (FUSP) 2022/356 af 2. marts 2022 om ændring af afgørelse 2012/642/FUSP om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Belarus (EUT L 67 af 2.3.2022, s. 103).

(11) Rådets forordning (EU) 2022/345 af 1. marts 2022 om ændring af Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (EUT L 63 af 2.3.2022, s. 1) og Rådets afgørelse (FUSP) 2022/354 af 2. marts 2022 om ændring af afgørelse 2014/145/FUSP om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines integritet, suverænitet og uafhængighed (EUT L 63 af 2.3.2022, s. 5).

(12) Rådets forordning (EU) 2022/398 af 9. marts 2022 om ændring af forordning (EU) nr. 765/2006 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Belarus og Belarus' involvering i den russiske aggression mod Ukraine (EUT L 82 af 9.3.2022, s. 1).

(13) Rådets forordn