DA Den Europæiske Unions Tidende C 44/105

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om ændringer og fremtidsudsigter i delsektoren for tekstiltjenesteydelser i Europa (initiativudtalelse)

2011/C 44/17

Ordfører: Antonello PEZZINI

Medordfører: Peter BOOTH

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 18. februar 2010 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at udarbejde en initiativudtalelse om:

Ændringer og fremtidsudsigter i delsektoren for tekstiltjenesteydelser i Europa.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringer (CCMI), som vedtog sin udtalelse den 1. juli 2010.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 464. plenarforsamling den 14. og 15. juli 2010, mødet den 14. juli 2010, følgende udtalelse med 138 stemmer for, 1 imod og 6 hverken for eller imod:

1. Konklusioner og anbefalinger (1)

1.1 Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) understreger betydningen af sektoren for tekstiltjenesteydelser i Europa, hvis fremtidsudsigter ser lovende ud både i økonomisk og teknologisk henseende, og fordi den har nær tilknytning til de lokale drifts- og beskæftigelsesforhold og dermed mulighed for fortsat at bidrage væsentligt til udviklingen af en europæisk økonomi, som kan sikre beskæftigelse og økonomisk og social samhørighed.

1.2 EØSU anmoder om, at Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene iværksætter et pilotprojekt med henblik på geografisk og dimensionel kortlægning af virksomhederne i sektoren og af livs- og arbejdsvilkårene samt af omfanget af den uformelle økonomi i sektoren. Samtidig anmoder EØSU om, at sektorens klassificering i NACE-nomenklaturen tages op til grundig overvejelse for at sikre en korrekt beskrivelse af dens økonomiske, sociale og beskæftigelsesmæssige udvikling.

1.3 I forbindelse med Europa 2020-initiativerne vedrørende bekæmpelse af den globale opvarmning opfordrer EØSU Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen til ved udformningen af de nye miljøbestemmelser at tage passende hensyn til bæredygtigheden og effektiviteten af sektoren for tekstiltjenesteydelser og dens muligheder for at skabe arbejdspladser og tiltrække investeringer.

1.4 Udvalget anser det for nødvendigt at udvikle en struktureret social dialog på europæisk og nationalt/regionalt plan og foreslår, at EU finansierer netværk for udveksling af bedste praksis med henblik på:

— at udvikle kvalifikationer og kompetencer samt de dertil svarende uddannelseskrav, der skal defineres specifikt af CEDEFOP;

— at fastlægge lige arbejds-, sikkerheds- og sundhedsvilkår med støtte fra Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao;

— at sektorens arbejdsmarkedsparter bliver passende repræsenteret i det europæiske udvalg for vedligeholdelsestjenester.

1.5 Udvalget understreger betydningen af, at EU-bestemmelserne om information og høring af arbejdstagerne bliver efterlevet, og at de europæiske samarbejdsudvalg bliver oprettet og forvaltet korrekt, således at der i sektoren udvikles et deltagelsesbaseret fremsyn på europæisk plan med støtte fra IPTS (Institut for Teknologiske Fremtidsstudier) i Sevilla.

1.6 Håndhævelse af EU's sociale og miljømæssige standarder for »grønne og socialt orienterede« offentlige indkøb med fuldstændig og gennemsigtig anvendelse af bestemmelserne på området er efter udvalgets mening en uomgængelig betingelse for en sund udvikling af sektoren og for dens overholdelse af tekniske og sociale kvalitetsstandarder; dette gælder især procedurerne for underentreprise samt erstatningsansvar, som omfatter hele den certificerede forsyningskæde.

1.7 Udvalget anmoder om, at der afsættes tilstrækkelig plads i:

— de årlige arbejdsprogrammer under det syvende FTUD-rammeprogram,

— det flerårige program for konkurrenceevne og innovation og

— strukturfondene

til projekter vedrørende teknologisk og organisatorisk innovation i sektoren med henblik på effektiv ressourceanvendelse og -besparelse, integreret logistik og sporbarheden af de leverede produkter bl.a. med anvendelse af Galileo-applikationer. EIB bør fremme investeringer, især til gavn for SMV.

1.8 Udvalget anmoder om, at de europæiske standardiseringsorganer arbejder videre på at udforme teknisk-normative standarder for samtlige virksomheder i sektoren, som til stadighed udvikles i miljømæssig, social og teknologisk henseende. Sådanne standarder bør også baseres på Kommissionens retningslinjer for at sikre kvaliteten af produkter, produktionsprocesser og tjenesteydelser og forbedre personalets arbejdsvilkår.

1.9 Det ville efter udvalgets mening være en god ide, at strukturfondene udnyttes på regionalt plan til at styrke sektorens europæiske distriktsnet innovativt og udvikle bilaterale organer, som man har positive erfaringer med i flere medlemslande, især med henblik på erhvervsuddannelse og efteruddannelse af personalet, herunder sprogundervisning.

1.10 Udvalget anser det for vigtigt, at der foregår en udbredelse og udveksling af god praksis f.eks. gennem oprettelse af bilaterale organer, som findes i flere lande og som har givet gode resultater mht. fremme af sektorens menneskelige ressourcer.

1.11 EØSU understreger betydningen af en europæisk oplysningskampagne om sikkerhed på arbejdspladsen, økonomisk, social og miljømæssig gennemsigtighed i sektoren for tekstiltjenesteydelser og hvad angår arbejdsvilkårene og beskæftigelsesudsigterne i sektoren under fuld overholdelse af charteret for grundlæggende rettigheder, især organisationsretten og retten til kollektive forhandlinger.

1.12 Udvalget opfordrer Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen til at udarbejde en strategisk ramme for sektoren for tekstiltjenesteydelser, hvor man drager fordel af, at dens økonomiske, produktions- og beskæftigelsesmæssige udvikling er fuldt ud forenelig med målene om bæredygtig vækst, der er fastsat i 20-20-20-målene for 2020.

2. Indledning

2.1 Sektoren for tekstiltjenesteydelser omfatter en bred og varieret vifte af industrielt organiserede virksomheder med aktiviteter på følgende områder:

— Industrivaskerier og –renserier samt udlejning af tekstilprodukter til produktions- og tjenesteydelsesvirksomheder samt private;

— udlejning, rensning og vedligeholdelse af arbejdstøj og overalls, uniformer samt beskyttelses- og sikkerhedsbeklædning;

— vask, udlejning, reparation og færdigbehandling af linned til hoteller, restauranter og caféer;

— vask, udlejning, sterilisering, reparation og færdigbehandling af beklædningsgenstande og linned til medicinsk og paramedicinsk personale, patienter på hospitaler, beboere på plejehjem samt til institutioner;

— udlejning og sterilisering af kirurgiske instrumenter og tekstiler samt pakning/levering af sterilt medicinsk udstyr;

— levering, udlejning og reparation af intelligente tekstilprodukter med integreret brugervenlig funktion og god komfort;

— industriel færdigbehandling, filtre, støvabsorberende udstyr og lignende tekstiltjenesteydelser til produktionsanlæg og sterile kamre;

— tekstiltjenesteydelser inden for sundhedshygiejne og vedrørende supplementer/alternativer til tekstilprodukter;

— færdigbehandling og specifikke tjenester i tilknytning til modesektoren.

2.2 Industrivaskeriernes tjenesteydelser er vigtige for en lang række aktiviteter inden for cateringvirksomhed og turisme såsom restauranter, hoteller, institutioner, krydstogtskibe osv., men også for levering af avancerede beskyttelsestekstiler inden for mange forskellige fremstillings- og handelssektorer, med en stærk forankring i lokalområdet og ringe risiko for udflytning af aktiviteter uden for EU.

2.3 Vaskerierne er også vigtige for tekstilindustrien, eftersom producenterne af beklædningsgenstande har brug for kontrol og vask af deres produkter, før de kan bringes på markedet. De vaskerier, der betjener tekstilindustrien, har på grund af den store arbejdsmængde og det absolutte krav om et perfekt resultat af den udførte vask brug for vaskerier udstyret med moderne maskiner og faguddannet personale med ordentlige arbejdsvilkår.

2.4 Industrielt vaskeri for hoteller består i pleje og vask af alt hotellinned, som kontinuerligt skal behandles og holdes rent. Denne meget hurtige udskiftning gør det nødvendigt, at vaskeriet – ved hjælp af en velorganiseret arbejdsgang og et dygtigt personale – kan holde trit hermed uden forsinkelser af nogen art.

2.5 I tilslutning til vaskeritjenesterne er der dukket aktiviteter op bestående i udlejning af sofistikerede produkter, som skal opfylde højere tekniske og funktionelle krav samt stadigt strengere miljønormer og tekniske forskrifter, især når det gælder beskyttelsesudstyr og avanceret militært udstyr.

2.6 I de seneste år har sektoren for tekstiltjenesteydelser som helhed udviklet meget højteknologiske systemer - såvel »B-to-B« som »B-to-C« (2) - både mht. kvalitet og de miljøtekniske normer for traditionelle tjenesteydelser – herunder inden for sundhedshygiejne – til hoteller og hospitaler og hvad angår levering af avancerede »intelligente« beskyttelsestekstiler (3).

2.7 Den traditionelle sektor har en omfattende aktivitet med en omsætning på ca. 9 mia. EUR (2007). Den er koncentreret geografisk og domineret af nogle få multinationale virksomheder (4), mens resten af markedet er meget fragmenteret i myriader af små virksomheder, der generelt opererer lokalt. Markedet er i kraftig vækst både mht. omsætning (ca. 10 mia. EUR om året) og beskæftigede (over 200 000).

2.8 Sektoren for højtydende sikkerhedsbeklædning er inde i en hastig udvikling i tilknytning til den nye generation af intelligente tekstiler, som er baseret på: intelligente materialer, avancerede produktionsprocesser, integrerede funktioner med stor komfort, forebyggelse og forvaltning af personlige risici. Størrelsen af det nuværende marked for personlige værnemidler (PPE – personal protective clothing and equipment), som er blandt de mest lovende »lead markeder« i EU (5), anslås til 9,5-10 mia. EUR; 200 000 arbejdspladser er direkte eller indirekte forbundet med PPE-produkter og –tjenesteydelser.

2.9 Markedets efterspørgsel efter disse produkter og tjenesteydelser afhænger af strengere normer for den personlige sikkerhed på arbejdspladsen, højere sikkerhedspræstationer og strengere sikkerhedskrav for hele personalet, bedre forvaltning af personlige risici, udbredelsen af en kultur, hvor driftssikkerhed sættes i højsædet, samt ønsket om at undgå eventuelle klager.

2.10 Særlig bemærkelsesværdig er den opmærksomhed, som sektoren udviser over for tekstilproduktionens og tekstiltjenesteydelsernes miljøpåvirkning. I sektoren for tekstiltjenesteydelser er der foretaget flere miljøkonsekvensanalyser i form af en livscyklusvurdering (6).

3. Målet med denne initiativudtalelse

3.1 Nærværende udtalelse skal undersøge betingelserne for en udvikling af sektoren for tekstiltjenesteydelser, som:

— tager hensyn til de menneskelige ressourcers leve- og arbejdsvilkår, især hvad angår sundhed og sikkerhed;

— er baseret på en struktureret sektordialog mellem arbejdsmarkedets parter på de forskellige niveauer;

— ledsages af en stadig forbedring af personalets kvalifikationer og professionalisme samt beskæftigelsesudsigter baseret på en forstærket uddannelsesindsats;

— er mere skånsom over for miljøet samt energi- og vandbesparende under hele produktets livs- og genanvendelsescyklus;

— investerer i teknologisk og logistisk-organisatorisk innovation i et åbent miljø, som forhindrer misbrug af dominerende stilling og sikrer gunstige vilkår for etablering og udvikling af små og mellemstore virksomheder;

— fremmer en konkurrence baseret på kvalitet og på udarbejdelse og håndhævelse af vidtgående teknisk-normative standarder;

— ledsages af gennemsigtige offentlige udbudsprocedurer med fuld overholdelse af miljøkravene og de sociale bestemmelser, især inden for underentreprisekæderne;

— er kendetegnet ved større synlighed og gennemsigtighed i sektoren, så den får et bedre image.

3.2 Den 11. maj 2010 afholdt EØSU en offentlig høring i Bruxelles om dette emne med deltagelse af repræsentanter for sektorens fagforeninger og arbejdsgivere på nationalt og europæisk plan, repræsentanter for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao og Kommissionen (GD ENTR), for bilaterale organer, som findes i flere medlemsstater, og for enkelte repræsentative virksomheder med en storskala-produktion af varer og tjenesteydelser.

4. Generelle bemærkninger

4.1 Det er efter EØSU's mening en forudsætning for at kunne udforme en strategi og en handlingsplan for sektoren, at der iværksættes en pilotforanstaltning på europæisk plan for at kortlægge og beskrive de højst forskelligartede brancher inden for den europæiske sektor for tekstiltjenesteydelser, deres geografiske spredning og størrelse i EU-27, idet det ikke må forglemmes, at sektoren har en markant kønsdimension og en udpræget uformel og ureguleret økonomi.

4.2 EØSU mener, at der bør tilstræbes en bedre definition af sektoren for at opnå en klarere identifikation i Eurostats NACE-nomenklatur, således at man kan følge den økonomiske udvikling, investeringer, innovation, beskæftigelse og faglige kvalifikationer.

4.3 Sektoren for tekstiltjenesteydelser er særligt dynamisk og i kraftig udvikling, og dens udviklingspotentiale hænger tæt sammen med forbedringen af den sociokulturelle kontekst og virksomhedernes økonomiske og tekniske kapacitet.

4.4 EØSU anser det for vigtigt, at de europæiske standardiseringsorganer udarbejder teknisk-normative standarder for samtlige virksomheder i sektoren, som til stadighed udvikles i miljømæssig, social og teknologisk henseende. Sådanne standarder bør også baseres på Kommissionens retningslinjer på området for at sikre kvaliteten af produkter, produktionsprocesser og tjenesteydelser samt personalets arbejdsvilkår og for at kunne klare sig i den globale konkurrence.

4.5 Sektorens udvikling bør baseres på en struktureret dialog på europæisk og nationalt/regionalt plan for at fastlægge retfærdige arbejdsvilkår, der kan udgøre et fælles fundament for sektoren i Europa gennem anvendelse af EU-direktiverne om ligestilling mellem mænd og kvinder, tilrettelæggelse af arbejdstiden samt information og høring af arbejdstagerne. EØSU mener, at sektoren bør skabe en bedre balance mellem principperne om kundetilfredshed og jobmotivation, således som det er tilfældet i visse højtudviklede produktionsvirksomheder.

4.6 EØSU anser det for afgørende for sektorens udvikling, at charteret om grundlæggende rettigheder bliver overholdt fuldt ud, især organisationsretten og retten til kollektive forhandlinger i hele sektorens produktions- og tjenesteydelseskæde i EU.

4.7 Udveksling af bedste praksis mellem de forskellige aktører i medlemsstaterne er efter udvalgets mening en mulighed, som EU bør tage i anvendelse gennem finansiering af europæiske transnationale projekter på området.

4.8 Miljøbeskyttelse bør have høj prioritet for denne industrisektor, og der bør således tilskyndes til øget anvendelse af EMAS-ordningen og miljømærkerne samt ISO 14000-standarderne.

4.8.1 Den undersøgelse af sektoren, der blev gennemført i 2006, er et fremragende udgangspunkt for diskussion og analyse med det mål at studere udviklingen i de forskellige sektorer (7), men dataene bør ajourføres mindst hvert andet år, og der bør også gennemføres miljøkonsekvensanalyser, som bør forelægges for Europa-Parlamentet og EØSU.

4.8.2 Sektorens bestræbelser på at udbrede EN 14065-certificeringen med arbejdsmarkedsparternes hjælp for at bekæmpe illoyal konkurrence bør gives fuld opbakning ved at regulere markedet og tilskynde - bl.a. skattemæssigt - til udbredelse af bedste praksis med kvalitetsmærkning.

4.8.3 Ved udvælgelsen af beklædning, som omfattes af fuldservice-løsninger, bør der tages hensyn til opretholdelsen og effektiviteten af disse kendetegn i hele tekstilproduktets livscyklus.

4.8.4 EØSU anser det for vigtigt, at sektoren medvirker aktivt til, at anvendelsen af opløsningsmidler og kemiske produkter sker under overholdelse af REACH-forordningen og EU's vandlovgivning.

4.9 Udvalget anmoder om, at der i de årlige arbejdsprogrammer under det syvende FTUD-rammeprogram og det flerårige program for konkurrenceevne og innovation samt i strukturfondenes aktiviteter afsættes tilstrækkelig plads til projekter vedrørende teknologisk og organisatorisk innovation i sektoren med henblik på effektiv ressourceanvendelse og -besparelse, integreret logistik og sporbarheden af de leverede produkter bl.a. med anvendelse af Galileo's logistiske applikationer. EIB bør fremme investeringer, især til gavn for SMV.

4.10 I de offentlige indkøb bør der sikres en fuldstændig og gennemsigtig anvendelse af bestemmelserne på området som en absolut forudsætning for en »grøn og socialt orienteret« udvikling af sektoren; dette gælder især procedurerne for underentreprise samt erstatningsansvar, som bør omfatte hele forsyningskæden.

4.11 Teknologisk og logistisk-organisatorisk innovation bør sikre et åbent miljø, som forhindrer misbrug af dominerende stilling og sikrer gunstige vilkår for etablering og udvikling af små og mellemstore virksomheder,

4.12 Personalets kvalifikationer/fagkundskaber og beskæftigelsesudsigter bør forbedres gennem en forstærket almen og faglig uddannelsesindsats, således at der i sektoren udvikles et deltagelsesbaseret fremsyn på europæisk plan med støtte fra Institut for Teknologiske Fremtidsstudier i Sevilla. Strukturfondenes indsats bør tage sigte på at udvikle bilaterale høringsorganer vedrørende erhvervsuddannelse og efteruddannelse af personalet, herunder sprogundervisning.

4.13 Sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen bør være et prioriteret mål for kvalitetsudviklingen i sektoren: De sektorielle arbejdsmarkedsparter bør på europæisk plan udvikle en struktureret dialog og repræsenteres behørigt i det europæiske udvalg vedrørende sikkerhed ved vedligeholdelse.

4.14 Udvalget anmoder Kommissionen om snarest at fremlægge en meddelelse om en mulig europæisk økonomisk og beskæftigelsesmæssig strategi for udviklingen af sektoren for tekstiltjenesteydelser med henblik på udarbejdelse af en EU-handlingsplan på området i tilslutning til »Lead market«-initiativet for Europa, hvori tekstiltjenesteydelser fremhæves for deres store udviklingspotentiale.

Bruxelles, den 14. juli 2010 Mario SEPI Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Supplerende oplysninger angående denne udtalelse såsom fremlæggelser på høringer, tekniske bilag eller resultater af statistiske undersøgelser er tilgængelige på Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs hjemmeside:

http://www.eesc.europa.eu/sections/ccmi/Hearingsandconferences/Textile_2010/index_en.asp

(2) Jf. »Udviklingen inden for forretningsservicesektoren i Europa« (sonderende udtalelse) – EUT C 27, 3.2.2009, s. 26-33.

(3) Jf. EUROPA INNOVA – INNOVATION WATCH. Sectorial Innovation Foresight: Textile and Clothing – INTERIM REPORT JUNE 2009 s. 3-4, 9-10.

(4) Elis, Rentokil, Johnson Service, Davis, Alsco, HTS, osv.

(5) Jf. Lead Market Initiative for Europe/Mid-term progress report. SEC (2009) 1198 final, 9.9.2009.

(6) Jf. bilag 1 - http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.fr.textile-services-sub-sector-in-europe

(7) Jf. fodnote 5.