FORKORTELSER OG ORDLISTE

EU : Den Europæiske Union

EuropeAid : Samarbejdskontoret EuropeAid (Europa-Kommissionen)

FAFA : Finansiel og administrativ rammeaftale mellem Europa-Kommissionen og De Forenede Nationer

FN : De Forenede Nationer

SMART : Specifikke, målelige, attraktive, realistiske og tidsbestemte

TEUF : Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

UNDP : De Forenede Nationers Udviklingsprogram

UNRWA : De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinensiske Flygtninge i Mellemøsten

Bæredygtighed : At resultaterne fastholdes, efter at EU-finansieringen er ophørt

Direkte omkostninger : Omkostninger, som direkte kan tilskrives en aktivitet

Effektivitet : At nå de opstillede specifikke mål og de forventede resultater

Fælles forvaltning : Gennemførelse af aktiviteter gennem internationale organisationer

Indirekte omkostninger : Omkostninger, som ikke direkte kan tilskrives en aktivitet, såsom generalomkostninger

Input : De ressourcer, der er nødvendige til at udføre en aktivitet, f.eks. gennemføre et projekt

Output : De produkter, kapitalgoder og tjenester, som er resultatet af en udviklingsintervention; kan også omfatte ændringer opstået som følge af interventionen, som er relevante for opnåelsen af det tilsigtede udfald

Produktivitet : At sikre et optimalt forhold mellem de anvendte ressourcer og de opnåede resultater

Trustfond : Finansieringsinstrument, igennem hvilket donorer samler deres ressourcer

Udfald : Effekten på længere sigt, normalt udtrykt i form af generelle socioøkonomiske konsekvenser

RESUMÉ

I. Europa-Kommissionen har intensiveret sit samarbejde med De Forenede Nationer som led i sin forpligtelse til at forbedre bistandskoordineringen. De EuropeAid-midler, der kanaliseres gennem De Forenede Nationers organisationer, er steget fra 144 millioner euro i 2001 til 935 millioner euro i 2009, og de var på deres højeste i 2006 med 1 milliard euro.

II. Dette er anden fase af en todelt revision. Det overordnede spørgsmål, som revisionen søgte at besvare, var, om Kommissionen sikrer det bedst mulige forhold mellem pris og kvalitet, når den kanaliserer midler gennem De Forenede Nationer. Første fase omhandlede beslutningstagning og overvågning. Konklusionen var, at beslutningen om at implementere bistanden gennem FN træffes, uden at det er påvist, at dette er den mest produktive og effektive løsning, og at overvågningssystemerne bør forbedres yderligere. Særberetning nr. 15/2009 om fase 1 blev offentliggjort i januar 2010.

III. I anden fase evalueres målopfyldelsen. Den kompletterer første fase, idet det her vurderes, om kanaliseringen af EU-bidrag gennem De Forenede Nationers organisationer er en effektiv, produktiv og bæredygtig måde at levere bistand på i konfliktramte lande. Retten undersøgte en stikprøve af projekter i Afghanistan, Irak og Sudan, der dækkede perioden 2006-2008.

IV. Retten konkluderede følgende:

a) Revisionen af en stikprøve af projekter bekræftede en af de centrale bemærkninger fra fase 1, nemlig at Kommissionen ikke i rette tid modtager tilstrækkelige oplysninger fra FN-rapporter. Det gælder stadig for en stor del af rapporterne, at de er forsinkede, ikke er tilstrækkeligt detaljerede og fokuserer på aktiviteter frem for på resultater.

b) Der blev konstateret hyppige mangler i projektudformningen, som indvirkede negativt på gennemførelsen og vurderingen af projekter.

c) Ved at kanalisere midler gennem FN har Kommissionen ydet bistand i områder, som ellers ville have været svære at nå ud til. I betragtning af den høje iboende risiko, der er i konfliktramte lande, havde de finansierede aktiviteter generelt en positiv effekt, idet 10 af de 19 projekter i stikprøven nåede alle målene eller i hvert fald de vigtigste af dem.

d) Den planlagte gennemførelsesperiode blev overskredet for de fleste interventioner i Afghanistan, Irak og Sudan, hvilket normalt skyldtes den urealistiske tidsplan i bidragsaftalerne, som undervurderede, hvor vanskelig situationen var i disse lande. Fire af de 19 projekter blev gennemført inden for den oprindelige tidsplan, og for flere projekters vedkommende blev gennemførelsesperioden mere end dobbelt så lang som oprindeligt planlagt.

e) Det er normalt vanskeligt at sikre bæredygtige resultater, når projekter gennemføres under så vanskelige forhold. De fleste af de opnåede resultater blev imidlertid vurderet til at have rimelige chancer for bæredygtighed.

f) Kommissionen har ikke i tilstrækkelig grad fokuseret på aspektet produktivitet, idet de omkostningsvurderinger, der blev gennemført, var begrænsede og ikke blev dokumenteret systematisk. Hertil kommer, at Retten på dette område konstaterede mangler i næsten halvdelen (ni ud af 19) af projekterne i stikprøven, mens der for syv projekter ikke forelå tilstrækkelige oplysninger.

V. På basis af sine bemærkninger fremsætter Retten følgende anbefalinger med henblik på yderligere at forbedre interventionernes effektivitet og produktivitet:

a) Bidragsaftalerne bør indeholde mål, som er tilpasset de specifikke omstændigheder, kvantificerede indikatorer til at måle opfyldelsen af disse mål, hvor det er muligt, og en realistisk tidsplan.

b) Rapporteringen af de finansierede aktiviteter bør forbedres yderligere for at gøre det muligt for Kommissionen rettidigt at vurdere effektiviteten og produktiviteten af de finansierede projekter. Kommissionen bør følge op på alle tilfælde, hvor rapporteringen vurderes at være utilfredsstillende.

c) Der bør foretages en systematisk vurdering af de finansierede projekters produktivitet, og der bør opstilles benchmarks for standardomkostninger, hvor det er muligt.

KORT, DER VISER DE LANDE, DER ER OMFATTET AF REVISIONEN

+++++ TIFF +++++

Kilde: Eurostat.

INDLEDNING

REVISIONSOMRÅDE

1. I de seneste 20 år er der gjort en indsats for at koordinere og harmonisere udviklingssamarbejdet med det formål gøre bistanden mere effektiv. Dette fokus på resultater ses mest tydeligt i millenniumudviklingsmålene fra 2000.

2. Kommissionen fortsatte denne politik i 2005, hvor den i Pariserklæringen om bistandseffektivitet samt i den europæiske konsensus om udvikling forpligtede sig til at koordinere bistand i tæt samarbejde med internationale organisationer som De Forenede Nationer.

3. Som følge af beslutningen om at intensivere samarbejdet med FN, men også på grund af de større kriser i Afghanistan, Irak og Sudan, steg den andel af Kommissionens bistand, der gennemføres gennem FN-organisationer, betydeligt. Alene for Kommissionens Samarbejdskontor EuropeAid (EuropeAid) steg de midler, der kanaliseres gennem FN, fra 144 millioner euro i 2001 til 935 millioner euro i 2009, og de nåede deres højdepunkt i 2006 med over 1 milliard euro (jf. figur 1).

FIGUR 1

EUROPEAIDS BIDRAG TIL FN-ORGANISATIONER, 2001-2009 (MILLIONER EURO)

+++++ TIFF +++++

Kilde: Europa-Kommissionen.

POLITIKRAMMER

4. Metoden med at implementere EU-budgettet gennem internationale organisationer som FN kaldes fælles forvaltning. Grundprincippet for fælles forvaltning [1] er, at Kommissionen overdrager visse gennemførelsesopgaver til internationale organisationer og forlader sig på deres kontrolsystemer. Det overordnede ansvar for budgetforvaltningen og for at sikre det bedst mulige forhold mellem pris og kvalitet ligger dog fortsat hos Kommissionen [2].

5. EU-midler, der kanaliseres gennem De Forenede Nationers organisationer, kan implementeres på følgende måder:

a) Bidrag til specifikke projekter enten som den eneste donor eller sammen med andre donorer.

b) Bidrag til multidonortrustfonde [3], som typisk bruges i forbindelse med krisesituationer (enten efter konflikter eller efter katastrofer). Grundidéen bag trustfonde er, at donorerne bidrager til fonden uden at afsætte pengene til specifikke aktiviteter eller mål (ingen "øremærkning"). Der fastsættes derefter generelle mål for fonden som helhed, og de kan yderligere specificeres i mål for de underliggende projekter eller aktiviteter. Ca. 26 % af bidragene til FN-organisationer ydes gennem multidonortrustfonde [4]. Som eksempler kan nævnes interventionerne i Afghanistan og navnlig i Irak, hvor Kommissionens finansiering indtil for nylig næsten udelukkende er blevet kanaliseret gennem multidonortrustfonde.

c) Bidrag til en FN-organisations almindelige budget. Denne specifikke tilgang anvendes i forbindelse med De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinensiske Flygtninge i Mellemøsten (UNRWA) i det besatte palæstinensiske område. Kommissionens årlige bidrag på 66 millioner euro udgør ca. en fjerdedel af UNRWA’s almindelige budget.

6. EU bidragene er underlagt følgende forordninger og aftaler:

a) Finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskaber fastsætter grundprincipperne for kanalisering af midler gennem internationale organisationer. Den fastsætter, i hvilke tilfælde der kan anvendes fælles forvaltning, og fastsætter som en betingelse for fælles forvaltning, at den internationale organisation anvender internationalt anerkendte standarder for regnskabsføring, revision, intern kontrol og indkøb.

b) Den finansielle og administrative rammeaftale (FAFA) fra 2003 mellem EU og FN søger sammen med de andre relaterede aftaler at omsætte kravene i finansforordningen til kontraktvilkår. FAFA gælder for alle finansieringsaftaler mellem Kommissionen og FN. Den fastsætter en ramme, som skal styrke samarbejdet ved at gøre det muligt for FN organisationer at forvalte bidragene i overensstemmelse med deres egne procedurer.

c) For hver FN aktion, som Kommissionen finansierer, underskrives der en bidragsaftale, som angiver finansieringens omfang, målene for aktionen, de aktiviteter, der skal udføres, deres tidsmæssige placering og rapporteringskravene.

REVISIONENS OMFANG OG REVISIONSMETODEN

7. Denne revision omhandler den del af Kommissionens bistand, der kanaliseres gennem De Forenede Nationers organisationer. Det er anden fase af en revision, der er inddelt i to faser [5].

8. Det overordnede revisionsspørgsmål for fase 1 og fase 2 var, om Kommissionen sikrer det bedst mulige forhold mellem pris og kvalitet, når den kanaliserer midler gennem De Forenede Nationer.

9. Første fase omhandlede beslutningstagning og overvågning. De vigtigste resultater af revisionen var:

a) Beslutningen om at implementere bistanden gennem FN træffes, uden at det er påvist, at dette er den mest produktive og effektive løsning.

b) Overvågningsordningerne giver ikke nok information om, hvorvidt de finansielle procedurer er robuste, og om målene nås.

10. I anden fase evalueres målopfyldelsen. Den kompletterer første fase, idet det her vurderes, om kanalisering af EU bidrag gennem De Forenede Nationers organisationer er en effektiv, produktiv og bæredygtig måde at levere bistand på i konfliktramte lande [6]. De aktioner, Kommissionen har iværksat for at tage fat på forhold påpeget i første fase, gennemgås ikke.

11. Af væsentlighedsårsager fokuserede revisionen primært på konfliktramte lande. Syv af de 10 lande, som modtog flest midler kanaliseret gennem FN i perioden 2006 2008, var konfliktramte: Irak, Palæstina, Afghanistan, Sudan, Côte d’Ivoire, Somalia og Sri Lanka. Disse syv lande modtog 39 % af de midler, EuropeAid i alt kanaliserede gennem FN, mens de resterende 61 % blev fordelt på mere end 80 lande (jf. figur 2).

12. Med henblik på at besvare revisionsspørgsmålet undersøgte revisorerne en stikprøve af projekter, der blev gennemført i Afghanistan, Irak og Sudan i perioden 2006 2008. Disse tre lande tegnede sig for omkring en fjerdedel af alle de EU midler, der blev kanaliseret gennem FN organisationer i denne periode. Projekterne blev udvalgt efter væsentlighed. De tegnede sig for ca. 80 % af de samlede bidrag til de tre berørte lande i perioden 2006 2008 (jf. figur 3).

13. De hyppigst forekommende aktiviteter i projekterne i stikprøven var minerydning, støtte til flygtninge, forberedelse af valg, rehabilitering og kapacitetsopbygning.

FIGUR 2

LANDE, DER MODTOG EU MIDLER KANALISERET GENNEM FN, 2006-2008 (MILLIONER EURO OG %)

+++++ TIFF +++++

Kilde: Europa Kommissionen.

14. Revisionsresultaterne var baseret på:

a) en analyse af den generelle dokumentation vedrørende midler, der kanaliseres gennem FN, herunder Kommissionens evaluering af samarbejdet med FN

b) dokumentgennemgang af en stikprøve på 23 bidrag til 19 projekter (herunder tre trustfonde) på basis af bidragsaftaler, finansielle rapporter samt situations og revisionsrapporter (jf. bilaget)

c) interview med ansatte i Kommissionen og FN

d) en stedlig revision i Sudan

e) møder med UNDP’s Multi Donor Trust Fund Office i New York.

FIGUR 3

SAMLEDE MIDLER 2006-2008 OG STIKPRØVESTØRRELSER

+++++ TIFF +++++

Kilde: Europa Kommissionen.

15. Beslutningen om at finansiere projekter i konfliktramte lande indebærer betydelige risici, som kun i et vist omfang kan afbødes. Spørgsmålet om, hvorvidt disse iboende risici er acceptable, er af politisk karakter og derfor ikke omfattet af denne revision.

16. Der kunne ikke gennemføres stedlig revision i to af de tre lande (Irak og Afghanistan), fordi disse lande befandt sig i en efterkonfliktsituation eller måske endda en konfliktsituation, da revisionen blev gennemført. Det begrænsede vurderingen af effektiviteten, produktiviteten og navnlig bæredygtigheden.

BEMÆRKNINGER

OVERVÅGNINGSSYSTEMER OG PROJEKTUDFORMNING ER NØGLEFAKTORER FOR EFFEKTIVITET OG PRODUKTIVITET

17. I denne del af beretningen gøres der rede for de revisionsresultater, der har relation til nøgleprincipperne produktivitet, effektivitet og bæredygtighed. For at sikre, at disse principper kan opfyldes, er det nødvendigt at etablere de nødvendige grundelementer, hvoraf to af de vigtigste er solid projektudformning og tilstrækkelig overvågning og rapportering. Disse grundelementer influerer på alle stadier i processen, fra iværksættelsen til sikringen af, at de finansierede foranstaltninger fortsætter i en overskuelig fremtid.

18. Emnet overvågning blev behandlet i revisionens fase 1, hvor Retten vurderede fordelene ved de eksisterende systemer. Fase 2 i revisionen komplementerer fase 1, som nævnt i punkt 10.

PROJEKTOVERVÅGNINGEN SKAL FORBEDRES

19. Kommissionens beslutning om at yde bistand i konfliktramte lande indebærer, at den accepterer et betydeligt niveau af iboende risici med hensyn til resultaterne. Endvidere kræver beslutningen om at intervenere i disse lande ofte, at der anvendes mellemled, som for eksempel FN, og der er ofte begrænsede muligheder for at overvåge de finansierede aktioner på stedet. Kommissionen er derfor i større udstrækning end ved andre EU finansierede aktiviteter afhængig af oplysninger fra tredjepart, og den har næsten ingen muligheder for at få disse bekræftet.

20. Under disse omstændigheder er Kommissionen i stor udstrækning nødt til at forlade sig på FN rapporter. I overensstemmelse med FAFA skal der mindst en gang om året udarbejdes en rapport for hver enkel bidragsaftale, og der skal forelægges en endelig rapport inden for seks måneder efter afslutningen af gennemførelsesperioden.

21. Det fremgår af de bidragsaftaler, der indgås for hver enkelt finansieret aktivitet, hvilke oplysninger disse rapporter skal indeholde [7]. I 2007 blev der indført retningslinjer for rapportering [8] for at forbedre kvaliteten af FN rapporterne. I henhold til disse retningslinjer skal projektrapporterne fokusere på resultater frem for på aktiviteter, og derved gøre det muligt at sammenholde målene i tilskudsaftalerne med de faktiske resultater.

22. Den stikprøve af projekter, der blev vurderet i revisionens anden fase, bekræftede de vigtigste resultater fra første fase, idet en stor del af rapporterne:

a) var væsentligt forsinkede

b) fokuserede på aktiviteter frem for på mellemliggende og endelige resultater

c) ikke var tilstrækkeligt detaljerede til at muliggøre en vurdering af effektiviteten og produktiviteten.

Foto 1 -Bygningsarbejde som led i projektet "Styrkelse af staten Khartoums kapacitet til at formulere og gennemføre byplanlægningspolitikker (Sudan)"

+++++ TIFF +++++

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

TEKSTBOKS 1

RAPPORTERINGSSVAGHEDER I PROJEKTERNE I STIKPRØVEN

Forsinkede rapporter

Støtte til den femte folketælling i Sudan:

Folketællingsprojektet i Sudan blev gennemført i perioden april 2006 til juni 2009. Da revisionen blev gennemført, forelå der kun en rapport fra 2007, hvilket betyder, at der hverken var udarbejdet en rapport for 2008 eller en endelig rapport, som ellers skulle have været forelagt i december 2009.

Nødinfrastrukturstøtte til ministeriet for retlige anliggender og forfatningsmæssig udvikling og til retsvæsenet i Sydsudan:

Den endelige rapport forelå endnu ikke, da revisionen blev gennemført, selv om den i følge planen skulle have været forelagt i september 2009.

Utilstrækkelige oplysninger

Det midlertidige program for afvæbning, demobilisering og reintegration (IDDRP):

Selv om den endelige rapport viser, at der skete væsentlige ændringer i arbejdets omfang (udgifterne blev reduceret med mere end 70 %, og flere aktiviteter blev ikke gennemført), er disse ændringer ikke anført i de tidligere rapporter, og der er heller ikke andre tegn på, at Kommissionen blev orienteret.

Kapacitetsopbygning til den nye administration i Sydsudan:

65 % af udgifterne i den endelige rapport blev anmeldt som "tidligere udgifter", uden at der blev givet yderligere forklaringer vedrørende arten eller indholdet af de pågældende omkostninger.

Yderligere støtte til valgene i Afghanistan:

Der var ingen særskilt rapport vedrørende dette projekt, selv om alle betalingerne var afholdt. De eneste tilgængelige dokumenter var i realiteten generelle rapporter om valget.

SVAGHEDER I PROJEKTUDFORMNINGEN FORRINGER EFFEKTIVITETEN OG PRODUKTIVITETEN SAMT VURDERINGEN AF DISSE ASPEKTER

23. En hensigtsmæssig projektudformning er grundlaget ikke blot for effektivitet men også for produktivitet. Retten undersøgte, om:

- de mål, der var fastsat i bidragsaftalen, var klare og realistiske

- der var opstillet indikatorer, hvor det var muligt

- tidshorisonten var godt tilpasset de specifikke omstændigheder, og om budgettet var tilstrækkeligt detaljeret til at muliggøre navnlig en vurdering af produktiviteten [9].

24. Langt de fleste bidragsaftaler i stikprøven (18 ud af 19) havde en eller flere af følgende svagheder:

a) Uspecifikke mål: Har den effekt, at resultaterne ikke kan måles, fordi det ikke er klart, hvad der skulle have været opnået. Dette gælder også mål, der er så vage, at de altid vil blive opfyldt (typisk karakteriseret ved formuleringer som "at støtte …"). Hertil kommer, at der er større sandsynlighed for, at resultaterne og navnlig effekten af et projekt vil være begrænset, hvis de mål, der skal nås, ikke er klare fra starten.

b) Manglende indikatorer: Hvis der ikke er opstillet indikatorer, kan hverken Kommissionen eller FN måle præstationer og spore resultater samt overvåge aktiviteter og mere generelle output tilstrækkeligt og dermed træffe korrigerende foranstaltninger i tide.

c) Ingen referencekriterier: Uden referencekriterier kan forbedringer ikke måles, fordi der ikke er oplysninger om, hvordan situationen var, inden interventionen startede, og dermed hvad resultaterne skal måles i forhold til.

d) Uklar logisk forbindelse mellem aktiviteter og mål: De midler, der anvendes til at finansiere projektets aktiviteter, bør sikre opfyldelse af projektets mål. Den logiske forbindelse mellem aktiviteterne og de overordnede mål, navnlig de langsigtede, er imidlertid ikke altid klar. Selv om aktiviteterne er blevet gennemført med et godt resultat, opnår projekterne således måske ikke den ønskede effekt.

e) En urealistisk tidsramme: Fører på et senere tidspunkt til en forlængelse af projektet, hvilket kræver yderligere arbejde og dermed ressourcer fra både Kommissionen og FN.

f) Undervurderede risici: Selv om risiciene er særlig høje og vanskelige at vurdere i konfliktramte områder, er det vigtigt, at der tages behørigt hensyn til dem i planlægningsfasen.

EFFEKTIVITETEN OG BÆREDYGTIGHEDEN AF DE FINANSIEREDE AKTIVITETER

DE AKTIVITETER, SOM KOMMISSIONEN FINANSIEREDE, OPNÅEDE GODE RESULTATER UNDER VANSKELIGE OMSTÆNDIGHEDER

25. I overensstemmelse med finansforordningen defineres effektivitet inden for rammerne af denne revision som opfyldelse af mål og opnåelse af resultater. Retten vurderede effektiviteten af en stikprøve på 19 projekter ved at sammenligne de forventede mål i bidragsaftalen med de faktiske resultater. Effektiviteten blev vurderet som:

God | Hvis alle målene i form af såvel output som udfald er blevet nået eller sandsynligvis vil blive nået |

Behæftet med mindre svagheder | Hvis det kun er sandsynligt, at de(t) vigtigste mål vil blive nået |

Behæftet med alvorlige svagheder | Hvis projektet kun delvis når de(t) vigtigste mål |

Utilfredsstillende | Hvis de vigtigste mål ikke blev eller ikke vil blive nået |

26. Samarbejdet med FN organisationer har gjort det muligt at yde bistand under meget vanskelige operationelle forhold. To projekter nåede deres mål fuldt ud og fik derfor vurderingen "god", mens otte var "behæftet med mindre svagheder", og fem var "behæftet med alvorlige svagheder". To projekter blev ikke gennemført fuldt ud grundet særlige omstændigheder. De nåede derfor ikke deres vigtigste mål og blev således vurderet som "utilfredsstillende". Tekstboks 2 indeholder eksempler på de konstaterede svagheder, og figur 4 og bilaget viser det samlede resultat.

27. Som følge af utilstrækkelige oplysninger kunne resultaterne ikke vurderes i følgende tilfælde:

a) I et tilfælde var der ikke udarbejdet en specifik rapport om det finansierede projekt, selv om alle betalinger var afholdt.

b) Et større projekt var en trustfond, for hvilken de mål, der var anført i bidragsaftalen, vedrørte fonden som helhed og derfor var ret generelle. Selv om der var defineret mere specifikke mål for de underliggende projekter, kan der ikke være en klar forbindelse mellem opfyldelsen af projektmålene og de generelle mål i bidragsaftalen. Det er derfor først muligt at vurdere effektiviteten, når selve fonden er afsluttet, hvilket endnu ikke var tilfældet, da revisionen blev gennemført.

FIGUR 4

EFFEKTIVITETEN AF PROJEKTERNE I STIKPRØVEN (EFTER BELØB OG ANTAL PROJEKTER)

+++++ TIFF +++++

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

TEKSTBOKS 2

EFFEKTIVITET - EKSEMPLER

Projekt, der sandsynligvis vil nå de forventede resultater

Støtte til hjemvenden og reintegration af repatrierede og internt fordrevne i Irak:

Projektet var stadig i gang, da revisionen blev gennemført. I henhold til rapporten fra september 2009 skred programmet imidlertid frem i overensstemmelse med planen. Flere aktiviteter var allerede gennemført, såsom etablering af nødboliger og forsyning af sikkert drikkevand, og andre havde givet resultater ud over de forventede.

Projekter, som ikke har nået de forventede resultater

Minerydning i Afghanistan:

Projektet har ikke nået de forventede resultater, idet kun 1,6 km2 af de 26,6 km2, der var anført i bidragsaftalen, reelt blev ryddet for miner.

Nødinfrastrukturstøtte til ministeriet for retlige anliggender og forfatningsmæssig udvikling og til retsvæsenet i Sydsudan:

Projektet sluttede i marts 2009 uden at have leveret det vigtigste output, nemlig at opføre bygninger til ministeriet for retlige anliggender og til retsvæsenet i Sydsudan. Efter flere forsinkelser og forlængelser af kontrakten blev det byggefirma, der havde projektet i underentreprise, erklæret insolvent, og de stillede bankgarantier viste sig at være falske. Da revisionen blev gennemført, var drøftelserne om det beløb, der skulle inddrives, endnu ikke afsluttet.

Projekt med uklar effekt

Faciliteten for Den Internationale Genopbygningsfond for Irak:

Ud over målsætningen om at halvere spædbørnsdødeligheden, hvor der blev fastsat mål, og hvor de tilgængelige oplysninger tyder på, at målet ikke blev nået, var det ikke muligt at vurdere, i hvilket omfang de øvrige langsigtede mål blev nået, eftersom der ikke var defineret indikatorer eller referencescenarier, og der ikke forelå pålidelige statistikker.

28. I den reviderede stikprøve konstaterede Retten ikke nogen forbindelse mellem projektets størrelse eller type og dets effektivitet.

29. De alvorlige svagheder, der blev noteret ved flere projekter, var normalt et resultat af mangler i projektudformningen og manglende overvågning på et senere stadie.

Foto 2 -Opførelse af kontorer som led i "Nødinfrastrukturstøtte til ministeriet for retlige anliggender og forfatningsmæssig udvikling og til retsvæsenet i Sydsudan"

+++++ TIFF +++++

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

OFTE NÅS RESULTATERNE IKKE INDEN FOR DEN PLANLAGTE GENNEMFØRELSESPERIODE

30. Tidsrammen for de enkelte projekter defineres i bidragsaftalen. Overholdelsen af denne tidsramme indvirker både på effektiviteten og produktiviteten, eftersom:

a) forsinkelser resulterer i, at projekterne forlænges, hvilket kræver yderligere arbejde af Kommissionens ansatte

b) forlængelser af tidsfrister resulterer i forøgelser af visse omkostningskategorier, såsom personaleomkostninger, som skal finansieres over Kommissionens faste bidrag. Der vil derefter være færre midler til at finansiere projektets kerneaktiviteter. Medmindre der er andre midler til rådighed, vil projektaktiviteterne således skulle indskrænkes

c) forsinkelser i gennemførelsen fører til manglende tillid blandt de berørte parter og kan forringe Kommissionens omdømme, hvilket Retten tydeligt observerede i forbindelse med to projekter i Sudan.

31. Den oprindelige gennemførelsesperiode blev overskredet betydeligt i langt de fleste projekter i stikprøven. Det skyldtes i stor udstrækning, at man i bidragsaftalerne havde undervurderet den tid, det tog at nå visse resultater, fordi der ikke var taget tilstrækkeligt hensyn til de vanskelige forhold i landene.

32. Fire af de 19 projekter blev gennemført inden for den oprindeligt fastsatte tidsfrist. I 12 tilfælde blev tidsfristen overskredet, og i fem af disse tilfælde blev gennemførelsesperioden dobbelt så lang eller mere end dobbelt så lang som oprindeligt fastsat. Det skal bemærkes, at to af de fire projekter, der blev gennemført inden for den oprindelige tidsfrist, var minerydningsprojekter. Yderligere oplysninger om de konstaterede forsinkelser findes i bilaget og figur 5.

33. For så vidt angår de tre resterende projekter har vurderingen af den rettidige gennemførelse begrænset betydning af følgende årsager:

a) I forbindelse med to af de tre trustfonde (i Sudan og Irak) havde de gennemførelsesperioder, der var fastsat i bidragsaftalerne selv om de var juridisk bindende ingen praktisk betydning, fordi de relevante tidsfrister var dem, der gjaldt for fondene som sådan

b) I forbindelse med et andet projekt er vurderingen af tidsplanen kun foreløbig, fordi projektet var i en tidlig gennemførelsesfase.

FIGUR 5

FORLÆNGELSE AF DEN OPRINDELIGE GENNEMFØRELSESPERIODE (PROJEKTER)

+++++ TIFF +++++

(1) Der var fastsat gennemførelsesperioder i juridisk bindende dokumenter for disse to trustfonde, men de havde næsten ingen praktisk betydning.

(2) Da revisionen blev gennemført, var dette projekt stadig i den tidlige gennemførelsesfase.

(3) Da revisionen blev gennemført, var der drøftelser om en forlængelse på 12 måneder, men den var stadig ikke godkendt.

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

DE FLESTE RESULTATER KAN FORVENTES AT VÆRE BÆREDYGTIGE

34. Inden for rammerne af denne revision defineres bæredygtighed som fastholdelse af resultaterne, efter at Kommissionens finansiering er opført.

35. Eftersom hovedparten af projekterne i stikprøven endnu ikke er blevet afsluttet, vurderede revisorerne, om det var sandsynligt, at projektresultaterne ville være bæredygtige. Revisorerne baserede deres vurdering på, i hvilket omfang de nødvendige betingelser for bæredygtighed var opfyldt med hensyn til modtagerens ejerskab, yderligere finansiering, den nødvendige ekspertise og den politiske situation i landet eller regionen. Bæredygtigheden blev vurderet som:

God | Hvis resultaterne er eller sandsynligvis vil være bæredygtige, eftersom alle betingelserne for bæredygtighed er opfyldt |

Behæftet med mindre svagheder | Hvis ikke alle betingelser for bæredygtighed er opfyldt, men det ikke desto mindre er sandsynligt, at de vigtigste resultater vil være bæredygtige |

Behæftet med alvorlige svagheder | Hvis flere eller meget vigtige betingelser for bæredygtighed ikke er opfyldt, og der derfor er begrundet tvivl om de vigtigste projektresultaters bæredygtighed |

Utilfredsstillende | Hvis der er bevis for, at resultaterne ikke vil blive fastholdt |

36. For fire projekter i stikprøven blev bæredygtigheden bedømt som "god". Fem projekter var "behæftet med mindre svagheder", to var "behæftet med alvorlige svagheder", og ét blev vurderet som "utilfredsstillende". I forbindelse med syv projekter kunne der ikke foretages en vurdering, enten fordi projekterne stadig var i en tidlig gennemførelsesfase (tre tilfælde), fordi de tilgængelige oplysninger var utilstrækkelige (to tilfælde), eller fordi projekterne ikke havde nået deres vigtigste mål, og der derfor ikke var nogen resultater at fastholde (to tilfælde). Bilaget og figur 6 giver et overblik over resultaterne, og tekstboks 3 indeholder en række eksempler.

37. Den reviderede stikprøve af projekter viste, at vigtigheden af de forskellige betingelser for bæredygtighed varierer. De projekter, som var kendetegnet ved stærkt ejerskab kombineret med politisk stabilitet, var dem, som havde størst sandsynlighed for at være bæredygtige.

FIGUR 6

RESULTATERNES BÆREDYGTIGHED (EFTER BELØB OG ANTAL PROJEKTER)

+++++ TIFF +++++

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

TEKSTBOKS 3

BÆREDYGTIGHED-EKSEMPLER

Projekter, der sandsynligvis vil være bæredygtige

Støtte til den femte folketælling i Sudan:

Selv om der ikke var nogen exitstrategi, var der tilstrækkeligt ejerskab fra modtagerens side, og der er opført midler til fremtidig finansiering i budgettet. Resultaterne var således i hvert fald blevet fastholdt til det tidspunkt, hvor revisionen blev gennemført, dvs. et år efter, at gennemførelsesperioden var afsluttet.

Styrkelse af staten Khartoums kapacitet til at levere erhvervsuddannelsestjenester, Sudan:

De uddannelsescentre, der finansieres under dette projekt, er endnu ikke operationelle. Det er imidlertid sandsynligt, at de vigtigste resultater vil være bæredygtige, navnlig som følge af det stærke ejerskab, som modtageren udviser.

Projekter med svagheder for så vidt angår bæredygtighed

Trustfonden for lov og orden i Afghanistan:

Hovedmålet med trustfonden for lov og orden er at betale løn til politimænd i Afghanistan. Som følge af Afghanistans begrænsede finansielle kapacitet vil fonden på mellemlang og lang sigt være afhængig af yderligere donorstøtte til at fortsætte sine aktiviteter.

Foto 3 -Udstyr til et uddannelsescenter, der finansieres under projektet "Styrkelse af staten Khartoums kapacitet til at levere erhvervsuddannelsestjenester, Sudan"

+++++ TIFF +++++

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

DE FINANSIEREDES AKTIVITETERS PRODUKTIVITET

38. Som fastsat i finansforordningen er produktivitet et af principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning [10]. Produktivitet er også et af de mål, der blev opnået enighed om i "den europæiske konsensus om udvikling" [11].

39. I overensstemmelse med finansforordningen defineres produktivitet inden for rammerne af denne revision som det optimale forhold mellem de anvendte ressourcer og de opnåede resultater.

40. Retten undersøgte i, hvilket omfang Kommissionens omkostningsvurderinger og overvågning sikrede, at de omkostninger, der var opført i budgetter og finansielle rapporter, var rimelige i forhold til de ydede tjenester. I denne forbindelse fandt Retten eksempler på projekter, hvor forholdet mellem omkostninger og resultater tilsyneladende ikke var optimalt, navnlig tilfælde, hvor der var høje administrationsomkostninger.

UTILSTRÆKKELIG VURDERING AF PROJEKTOMKOSTNINGER

41. Detaljeringsgraden i budgetterne, som angives i bidragsaftalerne, er ofte utilstrækkelig til at gøre det muligt reelt at vurdere, om omkostningerne er rimelige, og foretage en vurdering af produktiviteten.

42. Kommissionens omkostningsvurderinger i løbet af projektets levetid fokuserer på, om omkostningerne er støtteberettigede, mens der ikke ofres meget opmærksom på produktivitetsaspektet. Vurderingerne er normalt hverken systematiske eller behørigt dokumenterede.

43. Der gøres heller ikke systematisk brug af de tilgængelige mekanismer til sammenligning af omkostninger såsom:

a) Sammenligning af de samme omkostningskategorier i forskellige projekter (f.eks. personaleomkostninger til tilsvarende funktioner).

b) Beregning og sammenligning af omkostningsforhold (f.eks. omkostninger til internationalt personale som andel af de samlede personaleomkostninger, vedligeholdelse i forhold til udstyr).

c) Sammenligning med benchmarks (f.eks. gennemsnitsomkostninger til rydning af miner på et bestemt område og gennemsnitsomkostninger pr. indbygger ved en folketælling).

DER ER KONSTATERET MANGLER I PROJEKTERNE I STIKPRØVEN

44. I ni af de 19 projekter, Retten undersøgte, blev der konstateret høje omkostningsniveauer, uden at der var noget bevis for, at de ydede tjenester var blevet forbedret (tekstboks 4 indeholder en række eksempler). Der kunne ikke foretages en vurdering af syv af projekterne, fordi oplysningerne i de finansielle rapporter ikke var fyldestgørende. Bilaget og figur 7 indeholder en oversigt over resultaterne.

FIGUR 7

PRODUKTIVITETEN AF PROJEKTERNE I STIKPRØVEN (EFTER BELØB OG ANTAL PROJEKTER)

+++++ TIFF +++++

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

45. Revisorerne fandt navnlig eksempler på høje omkostninger inden for følgende områder:

a) Indirekte omkostninger: I overensstemmelse med FAFA yder Kommissionen et bidrag på op til 7 % af de direkte omkostninger til FN organisationernes indirekte omkostninger. Artikel 5, stk. 1, i FAFA fastsætter også, at uddelegering til underleverandører ikke må medføre, at omkostningerne øges. Under revisionen fandt Retten imidlertid projekter, hvor gennemførelsespartnere, ofte andre FN organisationer, havde opført indirekte omkostninger ud over de 7 % af de direkte omkostninger, som er fastsat i FAFA aftalen, og der blev anvendt underleverandører uden bevis for, at dette ikke førte til højere omkostninger.

b) Indskrænkning af aktiviteternes omfang, uden at det afspejles i omkostningerne: Der følges ikke tilstrækkeligt op på tilfælde, hvor der opstår problemer som følge af en begrænsning af aktivitetsniveauet, eller hvor der ikke er tilstrækkelige oplysninger i FN rapporterne. I to projekter havde en reduktion af arbejdets omfang ikke ført til en tilsvarende reduktion af EU bidraget.

Foto 4 -Kontor opført under "Programmet for genoprettelse af produktionskapaciteten i Sudan"

+++++ TIFF +++++

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

TEKSTBOKS 4

EKSEMPLER PÅ MANGLER MED HENSYN TIL PROJEKTOMKOSTNINGER

Indirekte omkostninger

Kapacitetsopbygning til den nye administration i Sydsudan:

Denne trustfond, som EU bidrog til med 1,9 millioner euro, blev gennemført af en FN organisation, som modtog et bidrag på 3 % til indirekte omkostninger. Den reelle (finansielle) forvaltning af projektet blev imidlertid givet i underentreprise til et privat firma, som opkrævede yderligere 10 % af de samlede omkostninger, hvilket førte til, at de samlede administrationsomkostninger kom op på mere end 13 %.

Programmet for genoprettelse af produktionskapaciteten i Sudan (SPCRP):

Ud over de 7 % til indirekte omkostninger blev der betalt et administrationsgebyr (187338 USD) til en anden FN organisation for tjenester, der blev ydet inden for rammerne af dette projekt (f.eks. opførelse af kontorer).

Indskrænkning af projektets omfang

Minerydning i Afghanistan:

Selv om gennemførelsesperioden blev reduceret fra tolv til tre måneder, og projektet reelt kun delvist har nået sine mål, blev det beløb, der skulle afholdes af Kommissionen, ikke reduceret.

Det midlertidige program for afvæbning, demobilisering og reintegration (IDDRP):

Af den endelige rapport fremgår det, at omfanget af arbejdet blev reduceret, og de samlede omkostninger som følge heraf blev reduceret med 70 %. Det har imidlertid ikke resulteret i en tilsvarende reduktion af Kommissionens bidrag, som kun er reduceret med 12 % og nu udgør 65 % af de samlede omkostninger i stedet for de planlagte 20 %.

Foto 5 -Et kommunikations og informationscenter for "Det lokalt baserede program for genoprettelse og rehabilitering i Sudan (RRP)"

+++++ TIFF +++++

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

46. FN’s tilstedeværelse og aktiviteter i konfliktramte områder giver Kommissionen mulighed for at kanalisere sin støtte under vanskelige forhold. At yde støtte i konfliktramte områder er imidlertid forbundet med særlige problemer, som det kun i et vist omfang er muligt at takle. Eftersom den kontrol, Kommissionen kan foretage på stedet, er yderst begrænset, må der sættes større lid til, at gennemførelsesorganisationens systemer kan opveje manglen på direkte kontrol fra Kommissionens side.

47. Retten konkluderer, at der under de givne omstændigheder er opnået en række gode resultater, og at der er rimelige muligheder for, at resultaterne af de pågældende projekter for størstedelens vedkommende kan fastholdes. Til gengæld har uhensigtsmæssig projektudformning og mangler ved overvågnings og rapporteringssystemerne medvirket til de svagheder, der er konstateret ved projekterne. Med hensyn til produktivitet fokuserer Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad på dette aspekt og på at sikre, at den får den fornødne feedback fra FN rapporterne.

PROJEKTUDFORMNING

48. Projektudformningen er generelt utilfredsstillende, idet 18 af de 19 vurderede projekter var behæftet med mangler i planlægningsprocessen. Som følge heraf fremstod det ikke klart, hvad der skulle opnås, eller hvordan det kunne vurderes, om projektaktiviteterne var gennemført med et tilfredsstillende resultat. Dårlig projektudformning var også en faktor, der medvirkede til de svagheder, der blev konstateret ved de undersøgte projekter.

ANBEFALING 1

Kommissionen bør sikre, at der opstilles klare, konkrete mål for de projekter, som dens midler afsættes til. Målene bør så vidt muligt kvantificeres, så det bliver lettere at gennemføre og overvåge projekterne og at give Kommissionen nyttig feedback. Sammenhængen mellem projektaktiviteterne, projektets mål og de mere overordnede målsætninger bør angives klart.

Den tidsramme, der fastsættes i bidragsaftalen, bør desuden i højere grad tilpasses de forhold, som de enkelte projekter gennemføres under, for at undgå tidskrævende og dyre forlængelser af gennemførelsesperioden på et senere stadie.

Da detaljeringsgraden i budgettet danner grundlag for de senere rapporter, bør budgettet indeholde alle de oplysninger, der er nødvendige for at vurdere især produktiviteten af de finansierede aktiviteter.

EFFEKTIVITET OG BÆREDYGTIGHED

49. Det fremgår af bilaget, at omkring halvdelen af projekterne nåede i hvert fald de vigtigste mål, og at der er en rimelig sandsynlighed for, at størsteparten af resultaterne vil være bæredygtige, forudsat at den sikkerhedsmæssige og politiske situation ikke forværres yderligere. Bilaget viser dog også, at der i visse projekter blev konstateret væsentlige svagheder. Resultaterne er bedst i Sudan, hvor Kommissionen takket være den forbedrede sikkerhedssituation er i stand til at spille en mere aktiv rolle i forbindelse med overvågningen af de projekter, den finansierer. Den planlagte gennemførelsesperiode blev dog overskredet betydeligt i de fleste af projekterne i stikprøven.

50. Eftersom Kommissionen generelt er afhængig af FN med hensyn til oplysninger om projekternes fremskridt og resultater, har den brug for rapporter, der foreligger til tiden, og som indeholder tilstrækkelige oplysninger, navnlig om resultatopnåelse. Det gælder imidlertid for mange af rapporterne om de undersøgte projekter, at de enten blev forelagt for sent eller ikke var dækkende.

ANBEFALING 2

Kommissionen bør insistere på at modtage de nødvendige rapporter til tiden og fortsætte sine bestræbelser på at sikre, at disse rapporter indeholder de oplysninger, som den har brug for til at vurdere fremskridt og resultater.

Kommissionens opfølgning bør være rettidig, systematisk, klart dokumenteret og dækkende under hele projektforløbet.

Efter hvert projekt bør Kommissionen identificere de erfaringer, der er opnået, og som kan anvendes i forbindelse med fremtidige interventioner, navnlig med hensyn til aspektet bæredygtighed.

PRODUKTIVITET

51. Der manglede oplysninger om syv af de 19 projekter, og det vanskeliggjorde i stor udstrækning Rettens vurdering af produktiviteten. I forbindelse med de fleste projekter var det ikke muligt at fastslå, hvad Kommissionen gjorde for at vurdere produktiviteten, eftersom dette arbejde hverken var systematisk eller tilstrækkeligt dokumenteret. Der blev lagt større vægt på, om omkostningerne var støtteberettigede, end på, om det var nødvendigt at afholde dem. Manglen på detaljer i de individuelle budgetter vedrørende bidragsaftalerne forringede muligheden for at vurdere og overvåge, om omkostningerne var rimelige. Der blev kun i meget ringe grad anvendt sammenlignende oplysninger i forbindelse med vurderingen af omkostninger.

52. I ni af de 19 projekter i stikprøven konstaterede Retten høje omkostninger, uden at der forelå bevis for, at det havde resulteret i en udvidelse eller forbedring af de ydede tjenester.

ANBEFALING 3

Der bør foretages en systematisk vurdering af omkostningerne, og resultaterne bør dokumenteres tilstrækkeligt. Der bør i højere grad fokuseres på produktivitet, og vurderingen af omkostninger bør ikke være begrænset til spørgsmålet om støtteberettigelse.

Hvis det er muligt, bør der opstilles benchmarks for fælles omkostningselementer for at gøre det nemmere at vurdere omkostningerne i projektforslag og finansielle rapporter.

Vedtaget af Afdeling III, der ledes af Jan KINŠT, medlem af Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 8. marts 2011.

På Revisionsrettens vegne

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Formand

[1] Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1). I henhold til artikel 163 i afsnit IV vedrørende foranstaltninger udadtil kan foranstaltninger gennemføres centralt af Kommissionen, decentralt af det eller de pågældende modtagertredjelande eller sammen med internationale organisationer.

[2] I henhold til artikel 317 TEUF gennemfører Kommissionen på eget ansvar budgettet i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning.

[3] I De Forenede Nationers Udviklingsprogram (UNDP) defineres multidonortrustfonde som finansieringsinstrumenter, igennem hvilke donorer kan samle ressourcer til at støtte nationale prioriteter og gøre det nemmere for FN-organer at arbejde og yde støtte i tæt koordinering og samarbejde, jf. http://www.undp.org/mdtf/trustfunds.shtml.

[4] Europa-Kommissionen: Information Note for the Committee on Budgetary Control of the European Parliament on Multi-Donor Trust Funds supported by the European Community General Budget since 2003 ( 10.2.2009).

[5] Første fase blev afsluttet med den særberetning, der blev offentliggjort i januar 2010 (Den Europæiske Revisionsret, særberetning nr. 15/2009 "EU-bistand ydet gennem De Forenede Nationers organisationer: beslutningstagning og overvågning").

[6] I finansforordningens artikel 27 hedder det: "Budgetbevillingerne skal anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, dvs. i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet."

[7] I henhold til artikel 2, stk.1, i FAFA skal det fremgå af de specifikke bidragsaftaler, hvilke oplysninger der skal anføres i de rapporter, De Forenede Nationer udarbejder til Kommissionen.

[8] Jf. "Joint Guidelines on reporting obligations under the FAFA". Formålet med disse retningslinjer er at give praktisk vejledning som supplement til de relevante artikler i FAFA.

[9] I henhold til artikel 1, stk. 1, i FAFA skal de forslag, som FN fremlægger, indeholde mål og resultatindikatorer, som der skal opnås enighed om i specifikke bidragsaftaler. Resultatmålene vil være baseret på mål, der er specifikke, målelige, attraktive, realistiske og tidsbestemte.

[10] I finansforordningens artikel 27 hedder det: "Budgetbevillingerne skal anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, dvs. i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet."

[11] I punkt 25 i "den europæiske konsensus om udvikling" (EUT C 46 af 24.2.2006) hedder det: "EU vil ikke blot yde mere, men også bedre bistand. Transaktionsomkostningerne i forbindelse med bistand vil blive reduceret og den samlede virkning forbedret."

--------------------------------------------------

BILAG

Nummer | Benævnelse | Effektivitet | Sandsynlig bæredygtighed | Overholdelse af tidsplanen | Produktivitet | Beløb (millioner euro) |

Afgh 1 | Destruktion af personelminer og ammunitionslagre | alvorlige svagheder | mindre svagheder | nej | mangler konstateret | 6 |

Afgh 2 | Støtte til god regeringsførelse i Den Islamiske Republik Afghanistan - Folketælling | utilfredsstillende | I/R (de vigtigste mål ikke nået) | nej | mangler konstateret | 15 |

Afgh 3 | Yderligere støtte til valgene i Afghanistan | utilstrækkeligt bevis | utilstrækkeligt bevis | nej | utilstrækkeligt bevis | 9 |

Afgh 4-6 | Trustfonden for lov og orden i Afghanistan (LOTFA) | alvorlige svagheder | utilfredsstillende | ja | utilstrækkeligt bevis | 100 |

Afgh 7 | Minerydning i Afghanistan | alvorlige svagheder | god | ja | mangler konstateret | 2 |

Afgh 8 | Regionalt program for støtte til afghanske flygtninge i Iran og Pakistan samt til repatrierede i Afghanistan | mindre svagheder | god | ja | utilstrækkeligt bevis | 4 |

Afgh 9 | Støtte til minerydningssektoren i Afghanistan | mindre svagheder | god | ja | utilstrækkeligt bevis | 20 |

Irak 1-3 | Faciliteten for Den Internationale Genopbygningsfond for Irak (IRRFI) | utilstrækkeligt bevis | mindre svagheder | I/R (fond) | utilstrækkeligt bevis | 198 |

Irak 4 | Støtte til hjemvenden og reintegration af repatrierede og internt fordrevne i Irak | god | I/R (projektet stadig i en tidlig fase) | I/R (projektet stadig i en tidlig fase) | utilstrækkeligt bevis | 6 |

Sudan 1 | Det midlertidige program for afvæbning, demobilisering og reintegration (IDDRP) | alvorlige svagheder | alvorlige svagheder | nej | mangler konstateret | 12 |

Sudan 2 | Kapacitetsopbygning til bistandsforvaltning og -koordinering | mindre svagheder | mindre svagheder | nej | ingen mangler konstateret | 2 |

Sudan 3 | Støtte til den femte folketælling i Sudan | god | god | nej | utilstrækkeligt bevis | 4 |

Sudan 4 | Styrkelse af staten Khartoums kapacitet til at formulere og gennemføre byplanlægningspolitikker | mindre svagheder | mindre svagheder | nej | ingen mangler konstateret | 2 |

Sudan 5 | Kapacitetsopbygning til den nye administration i Sydsudan | alvorlige svagheder | utilstrækkeligt bevis | I/R (fond) | mangler konstateret | 2 |

Sudan 6 | Styrkelse af staten Khartoums kapacitet til at levere erhvervsuddannelsestjenester | mindre svagheder | mindre svagheder | nej | ingen mangler konstateret | 11 |

Sudan 7 | Nødinfrastrukturstøtte til ministeriet for retlige anliggender og forfatningsmæssig udvikling og til retsvæsenet i Sydsudan | utilfredsstillende | I/R (de vigtigste mål ikke nået) | nej | mangler konstateret | 4 |

Sudan 8 | Minerydning i Sydsudan | mindre svagheder | alvorlige svagheder | nej | mangler konstateret | 5 |

Sudan 9 | Programmet for genoprettelse af produktionskapaciteten i Sudan (SPCRP) | mindre svagheder | I/R (projektet stadig i en tidlig fase) | nej | mangler konstateret | 39 |

Sudan 10 | Det lokalt baserede program for genoprettelse og rehabilitering (RRP) | mindre svagheder | I/R (projektet stadig i en tidlig fase) | nej | mangler konstateret | 51 |

--------------------------------------------------