DA    DA DA 
 
DA 1   DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 30.9.2009 
SEK(2009) 1212 endelig 
 
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Handlingsplan for bytrafikken 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
 
{KOM(2009) 490} 
{SEK(2009) 1211} 
 
DA 2   DA 1. I NDLEDNING  
Handlingsplan for bytrafikken følger op på  vedtagelsen af gr ønbogen om mobilitet i 
byer1 den 25. september 2007. Den indgår i Kommissionens arbe jdsprogram med 
referencen 2008/TREN/036. 
Grønbogen om mobilitet i byer pegede på fem vigtige problemstillinger for bytrafikken 
og igangsatte en debat om, hvordan EU kunne gøre en forskel ved at støtte lokale, 
regionale og nationale myndigheders indsats fo r at løse problemerne. Selvom ansvaret 
for at løse disse problemer først og frem mest ligger hos de lokale, regionale og 
nationale myndigheder, træffes beslutninger  om bytrafik også inden for rammerne af 
EU's lovregler og strategier og har omvendt også virkninger for det globale miljø og den 
frie bevægelighed for personer, varer og tjene steydelser i EU. Kons ekvensanalysen ser 
på, hvad merværdien ved en indsat s på EU-plan nærmere kunne være. 
Den er udarbejdet af Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Transport og Energi. 
En gruppe med repræsentanter for de fors kellige tjenestegrene i Kommissionen, der har 
interesse i handlingsplanen, har medvirket  under udarbejdelsen. Sagkyndig bistand er 
indhentet via en undersøge lseskontrakt. Konsekvensan alyseudvalget har afgivet 
udtalelser om udkast til konsekvensanalysen  den 23. juli 2008, de n 1. oktober 2008 og 
den 4. november 2008. 
Handlingsplanen for bytrafik lægger rammer for eventuelle kommende indgreb på EU-
plan og annoncerer en række ikke-lovgivni ngsmæssige tiltag med det formål at 
fremskaffe mere viden, fremme dialog og udve ksling af bedste praksis og tilvejebringe 
incitamenter for byerne. Disse foranstaltninger vil hjælpe besl utningstagerne til at træffe 
afgørelser på et bedre oplyst grundlag og fo rbedre udarbejdelsen og gennemførelsen af 
strategier med relevans for bytrafikken på al le niveauer. Både kvantitativt og kvalitativt 
er det vanskeligt at bedømme, hvorda n foranstaltningerne vil virke. 
2. H ØRING AF DE BERØRTE PARTER  
Høringen af de berørte parter foregik i to  faser. Første fase  var en høring som 
forberedelse til grønbogen om mobilitet i byer. Den fandt sted i første halvår 2007. 
Anden fase fulgte efter udsendelsen af  grønbogen og varede fra 25. september 2007 til 
15. marts 2008. 
Grønbogen om mobilitet i byer indeholdt  25 spørgsmål, som skulle styre 
høringsprocessen og fokusere pa rternes bidrag. Interesseparte rne blev også opfordret til 
at reagere på de generelle problemstilli nger, grønbogen tog op. I alt er der indkommet 
431 skriftlige bidrag. De indkomne høringssvar er blevet nøje gennemgået. Resultaterne af høringen er offentliggjort
2 og har leveret material e til konsekvensanalysen. 
                                                 
1 På vej mod en ny kultur for mobilitet i byer, KOM(2007) 551. 
2 Se også: http://ec.europa.eu/transport/urban /urban_mobility/green_paper/green_paper_en.htm 
 
DA 3   DA Dertil kommer, at Europa-Parlamentet den 9. juli 20083 vedtog en beslutning om 
grønbogen og den 23. april 20094 en initiativbetænkning om handlingsplanen for 
mobilitet i byer. Det Europæis ke Økonomiske og Sociale U dvalg vedtog en udtalelse 
om grønbogen den 29. maj 20085, og Regionsudvalget den 9. april 20086. 
Regionsudvalget vedtog en udtalelse om Eu ropa-Parlamentets betænkning den 21. april 
20097. Endelig har Rådet drøftet spørgsmålet uformelt8. 
Den overordnede konklusion fr a høringen er, at der er  bred enighed blandt 
interesseparterne om, at der tilkommer EU en rolle på bytrafikområdet, og at EU's indsats skal tage form af foranstaltninger til støtte for myndigheder, aktører og andre 
interessenter på lokalt, regionalt og nationa lt niveau. Selvom der var forskellige 
synspunkter på spørgsmålet om, hvilke konk rete foranstaltninger det kunne være 
nyttigt, at EU bidrog med, var høringen med til at vise, hvad man kunne mødes om. 
Høringen overholdt mindstenormern e for høring af berørte parter
9. 
3. P ROBLEMSTILLINGEN  
Hvorfor er der brug for en handlingsplan for bytrafik på EU-plan? Grunden er, at mange 
byer over hele EU har fælles problemer med at opretholde en bæredygtig mobilitet i byerne, f.eks. store trafikmængder og stor trængsel, skadelige em issioner og en skæv 
udvikling, der vender den tunge ende ne dad og skader den økonomiske vækst. 
Problemerne er væsentlige. I overensstemme lse med subsidiaritetsprincippet håndteres 
de på lokalt, regiona lt og nationalt plan. 
I de medlemsstater, der har tilsluttet sig EU i de senere år, står de politiske 
beslutningstagere over for særlige udfor dringer. Den økonomiske udvikling giver 
hurtigt mange flere mennesker råd til at have bil, og de bruger den. Manglen på velegnede værktøjer gør det svært at få forbed ringer i bytransporten ti l at leve op til de 
nødvendige mindstenormer for bæredygtig  udvikling og social balance. 
Ser man på de initiativer, der tages lokalt i fo rskellige dele af EU, fr emstår der et billede 
af en stor mangfoldighed af strategier , handlinger og finansieringsløsninger, som 
myndighederne benytter i forsøget på at løse bytrafikkens prob lemer. Og det er ikke kun 
ukoordinerede fremgangsmåder, men også mangl ende handling eller uhensigtsmæssige 
indgreb, der kan få virkninger på tværs af gr ænserne. Desuden koster det dyrt at gøre de 
samme erfaringer forfra flere steder. 
Forbrugerne må fægte sig vej gennem fr agmenterede informationssystemer og 
usammenhængende løsninger. De bevægelseshæmmede kan ikke altid benytte transportmidlerne i byerne på lige fod med andre. 
                                                
 
3 INI/2008/2041. 
4 INI/2008/2217. 
5 TEN/320 - CESE 982/2008. 
6 CdR 236/2007. 
7 CdR 417/2008. 
8 www.ue2008.fr/PFUE/lang/ en/accueil/PFUE-09_2008/PFUE-
01.09.2008/Informelle_Transports . 
9 KOM(2002) 704 endelig. 
 
DA 4   DA Endelig er bytransporten et kritisk led i he le transportkæden for både personer og gods 
(problemet med at komme det sidste stykke  vej frem og nødvendigheden af, at der er 
effektive knudepunkter for omstigning og omladning mellem transportformerne i eller nær byområderne). De bytrafikstrategier, der uda rbejdes på lokalt, re gionalt og nationalt 
plan, påvirker derfor det europæiske transp ortsystem som helhed, og det modsvares ikke 
altid af, at disse myndigheder har mulighed for eller interesse i at tage hensyn til denne 
dimension. 
Uden en passende udveksling og formidling af gennemprøvede løsninger, der svarer til 
bedste praksis, risikerer de politiske beslutningstagere at ende med unødigt dyre 
løsninger, at tilrettelægge strategier, der ikke i tilstrækkelig grad tager hensyn til 
erfaringer andre steder fra, e ller at foreslå løsninger, de r kan komme i konflikt med EU's 
principper eller lovgivning. 
4. EU'
S RET TIL AT HANDLE  
EU's handlingsbeføjelser afgrænses af traktaterne. Emnet mobilitet i byerne og 
bytransport hører under traktatens artike l 70, som giver hjem mel til en fælles 
transportpolitik10. Artikel 71, stk. 1, litra c) og d), er  relevante for bytrafikken. Her står 
der, at Rådet og Europa-Parlamentet me d henblik på gennemførelsen af artikel 70 
fastsætter foranstaltninger til forbedring af transportsikkerheden og alle andre 
formålstjenlige bestemmelser. Transporten er et kompetenceområde, som EU og medlemsstaterne deles om. Argumenterne i de t følgende viser, at problemet ikke kan 
løses optimalt af medlemsstaterne alene ( nødvendighedsprøven) og at målene bedre kan 
nås på EU-niveau (merværdiprøven). 
EU's ret til at handle på bytra fikområdet hidrører fra Kommi ssionens pligt til at arbejde 
hen imod og beskytte traktatens grundlæggende mål . EU's lovgivning og 
finansieringsinstrumenter har direkte virk ning for de lokale, re gionale og nationale 
myndigheders beslutninger på bytrafikområdet. Derfor har Kommissionen beføjelser til 
at sikre, at disse beslutninger er i ove rensstemmelse med EU-lovgivningen, og til at 
hjælpe myndighederne med at gennemføre EU's strategier og gøre bedst mulig brug af 
EU's finansieringsmidler. Dertil kommer, at  lokale, regionale og nationale bytrafikale 
foranstaltninger direkte påvirker godstr ansportvirksomheder og rejsende fra andre 
lande. Disse virkninger hen over grænserne berettiger en indsats fra EU's side for at 
sikre, at det indre marked fungerer problem frit, og at EU's stra tegier og lovgivning 
gennemføres korrekt, f.eks. på områderne miljø politik, statsstøtte, de sociale spørgsmål 
og forskning og udvikling. 
Markedet svigter på bytrafikområdet, og det gør offentlige indgreb nødvendige for at 
løse problemerne med trængsel, forurening og sk æv udvikling. EU har ret til at sikre, at 
disse offentlige indgreb er i overensstemmelse med EU's lo vgivning og ikke stride mod 
EU's strategier . EU's strategier på andre område r end transporten - f.eks. miljø, 
regionalpolitik eller energi - har allerede gi vet anledning til foransta ltninger, der berører 
bytrafikken. Men der har ikke været tils trækkelig opmærksomhed på, hvordan disse 
                                                 
10 Kommissionen kan også stille specifikke forslag på grundlag af andre artikler end artikel 70. For 
at løse bestemte problemer i forbindelse med bytrafik kunne den f.eks. basere sig på artiklerne 
om miljøpolitik (174 og 175) eller om økonomisk og social samhørighed (158). 
 
DA 5   DA strategier kunne påvirke mob iliteten og transporten i byerne. I nogle tilfælde er der ikke 
stillet formålstjenlige væ rktøjer og instrumenter til rådighed som støtte for 
myndighederne, eller de er ikke blevet tage t i anvendelse, eller ha r ikke i til strækkelig 
grad taget hensyn til bytrafikkens problemer. Derfor er det vigtigt i specifikke tilfælde at stille forslag om foranstaltninger, der kan styrke sammenhængen og støtte 
gennemførelsen af sådanne tidliger e og igangværende EU-initiativer. 
EU har også ret til at gribe ind over for problemer, hvor offentlige indgreb på EU-plan 
bidrager med merværdi.  EU kan øge værdien af den l okale indsats på forskellige 
måder11 uden at gøre indgreb i de kompetent e lokale, regionale eller nationale 
myndigheders beføjelser. EU kan tilbyde myndighederne en værktøjskasse med 
gennemprøvede løsninger for at imødegå  risikoen ved usamme nhængende lokale, 
regionale og nationale fremgangsmåder. EU kan hjælpe med at rette op på svigtende 
regulering, der f.eks. kan skyldes, at data  om markedet ikke indsamles og udveksles i 
tilstrækkelig grad, således at de relevante udviklingslinjer ikke kan følges som helhed. EU kan støtte udveksling af data og oply sninger, yde økonomiske tilskud og iværksætte 
FTU-aktiviteter på EU-plan. EU kan være med at til sikre, at skatteborgernes penge bruges effektivt, f.eks. ved at gøre det overf lødigt at genopfinde den dybe tallerken eller 
ved at gå sammen om fastsættelse af  referencepunkter, fælles indkøb eller 
tilvejebringelse af informationsmateriale. Og endelig kan EU være med til at fremme innovation og standardisering og til at skabe markeder for erhvervslivet. 
5. M
ÅL 
Handlingsplanen for bytrafik ha r to strategiske hovedmål: 
• At tilvejebringe incitamenter og støtte til byer og til regi onale og nationale 
myndigheder for at hjælpe dem med at udvikle og gennemf øre bytrafikstra-
tegier, der fører frem mod de fælles mål om at bekæmpe klimaændringerne, 
få det indre marked til at fungere effektivt til gavn for erhvervsliv og 
forbrugere samt fremme et effektivt europæisk transportsystem, social 
sammenhængskraft og velfærd. 
• At øge beslutningstagernes videngrundlag på alle niveauer, så de får bedre 
muligheder for at udarbejde og gennemfø re de innovative og videnmæssigt 
solidt baserede helhedsstrategier, so m der er behov for i dag, hvis bytrafik-
kens meget komplekse og flerdimensiona le spørgsmål skal finde en løsning. 
6. H ANDLEMULIGHEDER  
Der har været mange muligheder under overv ejelse for, hvordan man kan nærme sig 
disse to hovedmål. Udvælgelsen og bedømme lsen af handlemulighederne begyndte med 
en liste på 31 forslag fra forskellige kild er. Kilderne omfattede bl.a. bidragene til 
forberedelsen af og høringen om grønbogen om mobilitet i byer, arbejder, der er udført 
                                                 
11 Grundlaget for en EU-indsats i byområder styrkes af temastrategien for bymiljøet 
(KOM(2005) 718), som Rådet og Europa-Parlamentet i det sjette miljøhandlingsprogram gav 
Kommissionen til opgave at udarbejde.  
 
DA 6   DA som led i tidligere FTU-aktivite ter med EU-støtte, programmer for udveksling af bedste 
praksis, drøftelser om grønbogen i EU's institutioner og forslag, som Kommissionen 
tjenestegrene har fremsat. 
Med denne bredtfavnende fremgangsmåde blev det muligt at gennemgå mange 
forskellige handlemuligheder, lige fra overo rdnede strategier til mere praktiske 
anvisninger. Listen omfatter også mulighede r, der måske ikke umiddelbart virker 
sandsynlige eller ønskværdige, men som der var interessenter, der foreslog. Nogle af de 
politiske handlemuligheder kan således fore komme problematiske, fordi subsidiaritets-
princippet stiller sig i vejen, eller fordi de i kke synes effektive elle r virkningsfulde. Men 
af hensyn til processens åbenhed bl ev de ikke udelukket på forhånd. 
Der blev udpeget otte virkemidler, som EU  eventuelt kunne tage i brug for at gennem-
føre en handlemulighed, herunder overvåg ning af selvregulering, formidling af 
oplysninger, udarbejdels e af retningslinjer, tilvejebri ngelse af økonomiske incitamenter 
og iværksættelse af regulerende indgreb. 
Først blev hver af handlemulighederne sammen  med hvert af de virkemidler, der kunne 
tænkes brugt til at gennemføre den, kontrolle ret i forhold til nærhedsprincippet. 
Dumpede muligheden til denne prøve, faldt den bort og blev ikke analyseret yderligere. 
Med bestod den nærhedsprøven, blev den under søgt ud fra kriterier om effektivitet, 
effekt og sammenhæng. Disse prøver tilsamme n nedskar mulighedernes antal fra 31 til 
18. 
Næste skridt var at identificere de mulig e virkninger af de  18 tilbageværende 
handlemuligheder. Som indikatorer for denne  bedømmelse blev de r brugt mobilitet, 
trængsel, energi, miljø, økonomiske og social e forhold og strategitilrettelæggelse. 
Herefter fulgte udvælgelsen af det mest ve legnede virkemiddel til gennemførelse af 
hver af de 18 handlemuligheder. I denne analyse blev der set på omkostnings-
effektivitet, proportionalitet, sammenhæng me d andre initiativer og administrativ byrde. 
Til sidst blev der udarbejdet 20 forslag til mulige EU-foranstaltni nger. Herunder blev 
samspilsmulighederne mellem handlemuligheder og mellem virkemidler udnyttet. Dertil kom en finjustering af de mulige foranstaltningers identitet, synlighed og 
gennemførlighed. Der stilles ingen forslag om  en umiddelbar lovgivningsindsats. Men 
denne proces med udvælgelse og vurdering af de mulige foranstaltni nger foregriber ikke 
indholdet af handlingsplaner eller resultatet af konsekve nsanalyser for specifikke 
forslag. 
7. I
NDSATSOMRÅDER  
Under handlingsplanen er der mulighed for at  iværksætte følgende foranstaltninger: 
I 2009: 
• Undersøgelse af regler for adgang til miljøzoner 
• Internetvejledning om renere og me re energieffektive køretøjer 
• Webportal med bedre adgang til info rmationer om kollektiv trafik 
• Demonstrationsprojekt om renere køretøjer 
• Informationsudveksling om bytrafikafgifter 
 
DA 7   DA • Internetvejledning om lovgivning, fi nansiering og bedste praksis 
• Oprettelse af et observatorium for bytrafik 
• Hurtigere udbredelse af planer for bæredygtig bytrafik 
I 2010: 
• Dialog om passagerers rettighe der i den kollektive bytrafik 
• Forberedelse af fremtidige finansieringskilder 
• Oprettelse af et forum for bytrafik 
• Energieffektiv kørsel som led i køreundervisningen 
• Forbedring af data og statistik 
• Kampagne om bæredygtige transportvalg 
• Bidrag til den internationale dialog og informationsudveksling 
I 2011: 
• Vejledning om sikker færdsel til fods eller på cykel 
• Vejledning om bæredygtig byt rafik og regionalpolitik 
•  Undersøgelse om internalisering af bytrafikkens eksterne omkostninger 
I 2012: 
• Vejledning om intelligente transportsystemer (ITS) i bytrafikken 
• Vejledning om godstransport i byområder 
Disse forslag til mulige foranstaltninger da nnede grundlag for udarbejdelsen af hand-
lingsplanen for bytrafikken. Under udarbejdels en af handlingsplanen blev foranstaltnin-
gerne specificeret yderligere,  prioriteret og politisk valid eret, bl.a. under hensyntagen 
til, hvor mange ressourcer der var til rådighed. 
8. O VERVÅGNING OG EVALUERING  
Hvor virkningsfuld og vellykket handlingsplan en bliver, vil afhænge af, hvor aktivt 
trafikvirksomheder og andre interessenter og berørte loka le, regionale og nationale 
engagerer sig i den og br uger den. Kommissionen vil de rfor holde øje med, hvordan 
bytrafikken og transporten udvikl er sig i EU, og hvor effek tive EU-foranstaltningerne 
under handlingsplanen bliver. I 2012 v il den gøre status og vurdere, hvordan 
handlingsplanen har virket, og om der er behov for at revidere den e ller iværksætte flere 
foranstaltninger.