«Si*-
iSBfc 
Si 1 
5 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 27.02.1998 
KOM(1998) 104 endelig udg. 
sæfe-' 
IB 
jS8fc{Jsf; 
iJrlSnurarøaGt' BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET 
OM HARMONISERING AF FORBRUGERPRISINDEKSER 
i DEN EUROPÆISKE UNION 

Indholdsfortegnelse 
INDHOLDSFORTEGNELSE 2 
FORKORTELSER ANVENDT I TEKSTEN 4 
TABELLER 6 
SAMMENDRAG 7 
1. INDLEDNING 8 
2. OMKOSTNINGER 9 
3. BAGGRUND 10 
4. SAMMENLIGNELIGHED OG HOVEDFORSKELLE 10 
5. METODE TIL FASTSÆTTELSE AF REGLER I KOMMISSIONSFORORDNINGER 11 
6. GENNEMFØRELSE AF RÅDETS FORORDNING 12 
6.1 Etape 1 i harmoniseringsprocessen: januar 1996 12 
6.2 Etape 2 i harmoniseringsprocessen: januar 1997 13 
6.2.1 Oprindeligt dækningsområde 14 
6.2.2 Varer og tjenesteydelser, som har fået økonomisk betydning - 14 
6.2.3 Minimumsnormer for kvalitetsjusteringer 15 
6.2.4 Minimumsnormer for priser 16 
6.2.5 Prisindekser for basisaggregater 17 
6.2.6 Minimumsnormer for stikprøveudtagning 17 
6.2.7 Indsendelse og formidling af delindekser under HCPI 18 
6.2.8 Fælles referenceperioder 19 
6.3 ECPI og MUCPI . 19 
6.4 HCPI-data, som Kommissionen (Eurostat) formidler 20 
7. DISPENSATION FRA BESTEMMELSERNE I RÅDETS FORORDNING OM HCPI 21 
8. YDERLIGERE TILTAG MOD EN HARMONISERING 21 
8.1 Udvidet dækningsområde 22 
8.2 Minimumsnormer for kvaliteten af HCPI-vægte 24 
8.3 Geografisk og populationsmæssigt dækningsområde 24 
8.4 Omfattende definition af HCPI'er 25 
9. UDVIDELSE AF EU 26 
10. HCPI - EN SAMMENLIGNELIG INDIKATOR FOR 
FORBRUGERPRISINFLATIONEN 27 
10.1 Forbedret sammenlignelighed 27 
10.2 Sammenlignelighed og dækningsområde 28 
10.3 Forskelle mellem forbrugerprisindekser og HCPI'er 29 
11. REAKTIONER FRA BRUGERE, MEDIER OG MEDLEMSSTATER 30 
11.1 Udtalelse fra Det Europæiske Monetære Institut (EMI) 30 
side 2/63 
11.2 Udtalelse fra Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Økonomiske 
og Finansielle Anliggender (GDII) 31 
11.3 Sammendrag af medlemsstaternes udtalelser 31 
12. OVERHOLDELSE OG KVALITETSKONTROL 32 
12.1 Specifikke ændringer, som er foretaget af medlemsstaterne 33 
12.2 Dækningsområde 34 
12.2.1 Midlertidige indekser introduceret den 29. februar 1996 34 
12.2.2 HCPI'er introduceret den 7. marts 1997 36 
2.2.3 Sammenligning mellem dækningsområdet for HCPI og det nationale 
forbrugerindeks 37 
12.3 Vægtning 40 
12.3.1 Vægtenes kvalitet 40 
12.3.2 Vægtreferenceperiode 40 
12.4 Vægte for delindekser 41 
12.5 Varer og tjenesteydelser, som har fået økonomisk betydning " 42 
12.6 Formel til beregning af basisaggregater 43 
12.7 Kvalitetsjusteringer 46 
12.8 Stikprøveplan og -vedligeholdelse 48 
12.8.1 Udvælgelse og sammenlignelighed 48 
12.8.2 Beskrivelse af målstikprøven og vedligeholdelse 52 
13. PROCEDUREN I HENHOLD TIL ARTIKEL 14 I RÅDETS FORORDNING 
(EF) NR. 2494/95 ("UDVALGSPROCEDURE") 55 
BILAG 57 
side 3/63 
Forkortelser anvendt i teksten 
A Østrig 
B Belgien 
BG Bulgarien 
COICOP Klassifikation af individuelt forbrug efter formål 
COICOP/HCPI COICOP afpasset efter behovene i forbindelse med HCPI'er 
CS Den Tjekkiske Republik 
CY..... Cypern 
D Tyskland 
DK. Danmark 
E Spanien 
ECPI Europæisk Forbrugerprisindeks 
ECU Europæisk valutaenhed 
EF Det Europæiske Fællesskab 
EFT.. De Europæiske Fællesskabers Tidende 
EL Grækenland 
EMI Det Europæiske Monetære Institut 
ENS 1995 Det Europæiske Nationalregnskabssystem 1995 
EST Estland 
EU Den Europæiske Union 
F Frankrig 
FIN Finland 
GDII Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Økonomiske og Finansielle 
Anliggender 
H Ungarn 
HCPI Harmoniseret forbrugerprisindeks 
HCPI'er Harmoniserede forbrugerprisindekser 
I Italien 
IRL Irland 
IS Island 
L Luxembourg 
LT Litauen 
LV Letland 
Medlemsstater refererer i denne rapport til EU-medlemsstaterne (B, DK, D, EL, E, F, 
IRL, I, L, NL, A, P, FIN, S, UK) samt N og IS 
MU Den Monetære Union 
MUCPI Den Monetære Unions Forbrugerprisindeks 
N Norge 
side 4/63 
NL........... Nederlandene 
OECD Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling 
P Portugal 
PL. Polen 
RO Rumænien 
S Sverige 
SK Den Slovakiske Republik 
SLO Slovenien 
TEU Traktaten om Den Europæiske Union 
UK Det Forenede Kongerige 
UNECE De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa 
side 5/63 
Tabeller 
Tabel 1: Oversigt over foreliggende HCPI-data 
Tabel 2: Vurdering af ansøgerlandenes opfyldelse af HCPI-kravene: Oprindeligt 
dækningsområde 
Tabel 3: Udgifter, som ikke blev omfattet af de nationale forbrugerprisindekser ved 
beregningen af de midlertidige indekser - omtrentlige vægte pr. 1000 (januar 1996) 
Tabel 4: Kategorier, som blev tilføjet de nationale forbrugerprisindekser ved beregningen af de 
midlertidige indekser 
Tabel 5: Kategorier, som ikke blev omfattet af de nationale forbrugerprisindekser ved 
beregningen af de midlertidige indekser 
Tabel 6: Delindekser, der blev indført til udarbejdelsen af HCPI'erne - omtrentlige vægte pr. 
1000 (referenceår 1996) 
Tabel 7: Husholdningernes pengeudgifter til konsum omfattet af HCPI i sammenligning med 
dækningsområdet for det nationale forbrugerprisindeks - omtrentlige vægte pr. 1000 
(referenceår 1996) 
Tabel 8: HCPI'ernes vægtreferenceperioder og opdateringshyppigheder i 1997 
Tabel 9: Varer og tjenesteydelser, som har faet økonomisk betydning - fra januar 1997 
Tabel 10: Beregning af basisaggregater i HCPI 
Tabel 11; Udvælgelse af geografiske områder og forretninger i medlemsstaterne 
Tabel 12: Udvælgelse af poster og varianter i "medlemsstaterne 
Tabel 13: Månedlig og mindre hyppig prisobservation til HCPI som fastsat i medlemsstaternes 
målstikprøver 
Tabel 14: Samlet antal poster og prisobservationer til udarbejdelsen af HCPI som fastsat i 
medlemsstaternes målstikprøver 
Tabel 15: Vægte for delindekser under HCPI som tusindedele (referenceår 1996) 
side 6/63 
Sammendrag 
Som fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 og i samarbejde med medlemsstaterne 
udarbejdes og offentliggøres der nu hver måned "harmoniserede forbrugerprisindekser" (HCPI'er) 
for hver medlemsstat sammen med et aggregeret indeks 'Europæisk Forbrugerprisindeks" 
(ECPI). Disse indekser anser såvel Kommissionen som Det Europæiske Monetære Institut for at 
være et tilfredsstillende grundlag til konvergensvurderingen. Selv om udarbejdelsen af dem stadig 
opviser visse forskelle, som skal harmoniseres fuldt ud, er der gjort betydelige fremskridt med 
hensyn til at eliminere forskelle i forbindelse med de begreber, metoder og fremgangsmåder, som 
medlemsstaterne anvender ved udarbejdelsen af deres nationale forbrugerprisindekser. Disse 
indekser offentliggøres fortsat i de fleste tilfælde og anvendes i national sammenhæng. 
Udarbejdelsen af dem vil være præget af forbedrede fremgangsmåder, som er udviklet som led i 
harmoniseringsprocessen, men deres anvendelse til internationale sammenligninger er begrænset. 
Kommissionen og Det Europæiske Monetære Institut ser frem til yderligere forbedringer af 
HCPI'ernes kvalitet og sammenlignelighed, således at de kan anvendes i forbindelse med den 
monetære politik og overvågningen af inflationen i Den Økonomiske og Monetære Union. 
HCPI'erne har et fælles referenceår 1996, fælles dækningsområde for varer og tjenesteydelser og 
en fælles klassifikation, således at inflationen nu kan sammenlignes for ca. 100 udgiftskategorier. 
De nye indekser skal tage højde for inflationen i forbindelse med nye varer og tjenesteydelser, 
navnlig på området teknologisk innovation. Vigtige årsager til forskelle i de grundlæggende 
beregningsmetoder er blevet elimineret. Disse vedrører repræsentativiteten i forbindelse med den 
månedlige prisindsamling, behandlingen af manglende observationer, mulighed for ændringer af 
kvaliteten af produkter, der skal observeres, og den formel, der anvendes til at kombinere de 
observerede priser med henblik på at udarbejde en generel indikator. 
Kvalitetsjusteringer anses blandt eksperter generelt for at være et af de mest - hvis ikke det mest -
indviklede problemer ved udarbejdelsen af forbrugerprisindekser. Problemet er ikke generelt 
erkendt, og mange iagttagere har det fejlagtige indtryk, at der ikke tages hensyn til forbedringer af 
produktkvaliteten, hvilket således resulterer i, at inflationen angives for højt. I praksis er der 
blevet foretaget mange forskellige justeringer,* da de, der står for udarbejdelsen af indeksene, har 
forsøgt at løse problemerne på forskellige måder, og disse kan, hvilket er lige så sandsynligt, have 
medført en overkompensering af sådanne forbedringer. Som følge heraf er • dette fortsat den 
vigtigste årsag til HCPI'ernes manglende sammenlignelighed. På " kort sigt er deres 
sammenlignelighed blevet forbedret, ved at man har elimineret en hyppigt anvendt, men 
uhensigtsmæssig fremgangsmåde i forbindelse med ændringer af produktkvaliteten. Yderligere 
forbedringer kan forventes på baggrund af et koordineret arbejdsprogram medlemsstaterne 
imellem. Dette har allerede i vidt omfang kastet lys over specifikke operationelle spørgsmål, som 
skal løses, inden man kan nå frem til sammenlignelige fremgangsmåder. 
De prisstikprøver, der anvendes ved udarbejdelsen af HCPI'erne, varierer meget med hensyn til 
udformning og de metoder og fremgangsmåder, der følges. Dette giver anledning til spørgsmålet 
om, hvorvidt indeksene er sammenlignelige på dette punkt. Det er imidlertid ikke muligt at sige, at 
et bestemt HCPI er utilfredsstillende, da der ikke findes nogen målestok, som man kan foretage en 
sådan vurdering på grundlag af. Kommissionen (Eurostat) arbejder sammen med medlemsstaterne 
på et forskningsprogram, som skal give en empirisk vurdering af forskellige udvælgelsesmetoder 
og udvikle indikatorer for HCPFernes pålidelighed. Forskningsarbejdet skrider fremad, men stilles 
over for vanskelige spørgsmål, som hidtil ikke er blevet taget op. I mellemtiden skal 
medlemsstaterne drage omsorg for, at deres stikprøver er repræsentative for alle 
udgiftskategorier, der er omfattet af HCPI, og bibeholdes på niveauet for januar 1997. 
Intet enkelt forbrugerprisindeks eller sæt af forbrugerprisindekser bør anvendes som model for, 
hvad HCPI'erne bør omfatte. HCPI'ernes dækningsområde er temmelig omfattende, men det er 
hensigtsmæssigt med visse yderligere udvidelser. De meget store forskelle i ordningerne på 
side 7/63 
sundheds- og uddannelsesområdet har betydet, at det i denne etape ikke har været muligt at sige, 
hvor vigtig denne udeladelse er med hensyn til sammenlignelige indikatorer for inflationen, som 
den berører forbrugerne. De enkelte forbrugere berøres tydeligvis ikke, når de samlede 
omkostninger stiger, hvis det, de eventuelt skal betale, refunderes. Andre ønskelige udvidelser af 
dækningsområdet er tjenesteydelser i forbindelse med social sikring og yderligere tjenesteydelser 
på forsikringsområdet, som endnu ikke er omfattet. Harmoniseringen af det geografiske og 
populationsmæssige dækningsområde arbejdes der også på som en hastesag. Nogle medlemsstater 
har udvidet dækningsområdet i forhold til deres nationale forbrugerprisindekser for at bringe dem 
i overensstemmelse med flertallet, men der er fortsat spørgsmål med hensyn til dækningen af 
turistudgifter og institutionelle husholdninger. 
HCPI'erne omfatter boligejeres reparations- og vedligeholdelsesomkostninger, indboforsikringer, 
renovation, kloakering, vandforsyning og andre tjenesteydelser i forbindelse med boliger. Der vil 
blive arbejdet på at indføre passende foranstaltninger, så de kan medtages, men på nuværende 
tidspunkt er det kun få steder, man har de nødvendige data. Det er blevet kritiseret, at HCPI ikke 
omfatter beregnet lejeværdi af egen bolig (den leje, der betales for en tilsvarende bolig), som er 
medtaget i nogle nationale forbrugerprisindekser, eller rentebetalinger på realkreditlån, som er 
medtaget i andre forbrugerprisindekser, men det kan begrundes med, at ingen af disse er udtryk 
for virkningen af inflationen på boligejere; førstnævnte er snarere offeromkostninger end faktiske 
omkostninger, og sidstnævnte er snarere låneomkostninger end forbrug. 
side S/63 
1. INDLEDNING 
Den 23. oktober 1995 vedtog Rådet en forordning1, som indeholdt retsgrundlaget for 
fastsættelsen af en harmoniseret metodologi for udarbejdelse af forbrugerprisindekser i EU-
medlemsstaterne. 
Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er) foreskrev 
en fremgangsmåde i to etaper, hvor hver etape krævede særlige gennemførelsesforanstaltninger, 
som blev og om nødvendigt vil blive vedtaget i form af kommissionsforordninger. For så vidt 
angår processen i forbindelse med gennemførelsen af HCPI'er, bør det understreges, at Rådets 
forordning foreskrev en procedure, hvorefter Udvalget for Det Statistiske Program fungerer som 
forskriftsudvalg.. 
Inden for disse rammer er der i samarbejde med medlemsstaterne udarbejdet regler og 
retningslinjer eller ikke-obligatoriske beskrivelser for god praksis med henblik på udarbejdelsen af 
HCPI'er. Kommissionen har hidtil vedtaget to forordninger2 (EF) nr. 1749/96 og nr. 2214/96. 
Yderligere forordninger befinder sig for øjeblikket i forskellige forberedelsesfaser. Endvidere er 
der blevet fastsat et fælleseuropæisk indeks3, som er baseret på HCPI'erne, og et indeks, som 
måler den gennemsnitlige inflationsrate hos medlemmerne af Den Monetære Union4. I denne 
forbindelse blev der og vil der blive taget det nødvendige hensyn til det primære formål med 
HCPI'erne, nemlig at tilvejebringe sammenligninger af inflationen i en makroøkonomisk 
sammenhæng. 
Udarbejdelsen af et forbrugerprisindeks er et kompliceret og følsomt anliggende. Mange af de 
nødvendige ændringer blev vedtaget efter langvarige drøftelser, og de krævede en omfattende 
forberedelse. Beregningen af HCPI har i nogle tilfælde krævet yderligere bearbejdningssystemer 
for at undgå en eventuel risiko for sammenblanding med det eksisterende forbrugerprisindeks. 
Rådets forordning om HCPI og antallet af specifikke gennemførelsesforanstaltninger, som er 
blevet vedtaget eller fremsendt til Udvalget for Det Statistiske Program i løbet af en periode på 
kun tre år, er tilstrækkelig dokumentation for, hvilke vanskeligheder der er forbundet med 
udarbejdelsen af HCPI'er. 
2. OMKOSTNINGER 
De supplerende udgifter, som opstod for medlemsstaterne i forbindelse med efterlevelsen af de 
krav, der er fastsat i Rådets forordning om HCPI og nærmere angivet i Kommissionens 
forordninger, har Kommissionen taget til efterretning, og der blev vedtaget en 
kommissionsafgørelse (C(96) 2452) i september 1996, hvorefter medlemsstaterne over en periode 
på to år fik tildelt 3 mio. ECU til dette formål. Medlemsstaterne havde tidligere faet udbetalt i alt 
670.000 ECU. 
Selv om Kommissionen (Eurostat) i størst muligt omfang prioriterede omkostningseffektiviteten 
og fuldt ud udnyttede alle budgetmidler, der kunne anvendes til at finansiere HCPI-projektet, har 
finansieringen i nogle medlemsstater formentlig ikke dækket to tredjedele af de faktiske 
supplerende udgifter ved gennemførelsen af HCPI'erne som omhandlet i artikel 13 i Rådets 
forordning om HCPI. 
1 Rådets forordning (EF) nr. 2494/95, EFT L 257/1 af 27.10.1995 
2 EFT L 229/3 af 10.9.1996 og EFT L 296/8 af 21.11.1996 
3 Europæisk Forbrugerprisindeks (ECPI) 
4 Den Monetære Unions Forbrugerprisindeks (MUCPI) 
side 9/63 
3. BAGGRUND 
I protokol nr. 6, som uddyber artikel 109 J, stk. 1, i Traktaten om Den Europæiske Union (TEU), 
hedder det, at "inflationen måles ved hjælp af forbrugerprisindekset på et sammenligneligt 
grundlag, der tager hensyn til forskelle i nationale definitioner." Dette krav opfyldes på baggrund 
af gennemførelsen af HCPI'er, som i videst mulige udstrækning er baseret på nationale 
forbrugerprisindekser. 
Udarbejdelsen af ethvert forbrugerprisindeks består i at indsamle og bearbejdede pris- og 
udgiftsdata efter nærmere angivne begreber, definitioner, metoder og anvendt praksis. Begreberne 
vedrører de grundlæggende mål med forbrugerprisindekset. Det begrebsmæssige grundlag for et 
forbrugerprisindeks udtrykkes sædvanligvis i generelle vendinger (hvis det i det hele taget 
udtrykkes). Forbrugerprisindekser omtales undertiden i nogle medlemsstater som 
"leveomkostningsindekser" eller som "rene prisindekser". Sidstnævnte kan betragtes som en 
generel indikator for forbrugerprisinflationen, mens formålet med førstnævnte kunne være at 
fastsætte indkomsternes købekraft. I praksis er der betydelige overlapninger mellem de to 
begreber. 
I erkendelse af, at HCPI'er ikke kan måle alle aspekter af inflationen, men kun en enkelt af dens 
komponenter, indeholder præamblet til Rådets forordning om HCPI følgende ordlyd: "... det må 
erkendes, at inflation er et fænomen, som viser sig i alle former for markedstransaktioner, 
herunder køb af kapitalgoder, offentlige indkøb, aflønning af arbejdskraft såvel som forbrugerkøb 
...".I artikel 3 i Rådets forordning om HCPI hedder det, at "HCPI er baseret på priserne på varer 
og tjenester, som udbydes på medlemsstaternes økonomiske område med henblik på direkte 
imødekommelse af forbrugernes efterspørgsel." HCPI er således et "rent prisindeks", som har til 
formål at måle forbrugerprisinflationen. HCPI er udformet til at dække de faktiske priser på varer 
og tjenesteydelser, som forbrugerne må betale. Det begreb, der ligger bag HCPI, defineres derfor 
som "husholdningernes pengeudgifter til konsum". 
Det er ikke hensigten med HCPI'erne, at de skal erstatte de nationale forbrugerprisindekser. 
Mange medlemsstater vil formentlig holde fast ved deres eksisterende forbrugerprisindekser i 
nationalt øjemed, f.eks. til pristalsregulering eller lønforhandlinger, selv om HCPI.kan anvendes til 
sådanne formål. Dette er i overensstemmelse med det, der erkendes i begyndelsen af Rådets 
forordning om HCPI, hvor det hedder, at "sammenlignelige forbrugerprisindekser kan udarbejdes 
i stedet for eller som supplement til lignende forbrugerprisindekser, som allerede er eller vil blive 
udarbejdet af medlemsstaterne." I nogle medlemsstater er der retlige eller institutionelle hindringer 
for at anvende andre indekser end de nationale forbrugerprisindekser til sådanne formål. For disse 
lande kan det være en lang proces at indføre ændringer, men de nationale forbrugerprisindekser vil 
alligevel indeholde adskillige tekniske forbedringer, som indføres til HCPI'erne. 
4. SAMMENLIGNELIGHED OG HOVEDFORSKELLE 
Forbrugerprisindeksene er blevet udviklet til nationale formål af hver medlemsstat, og selv om de 
har mange fællestræk, er der væsentlige begrebs- og metodemæssige forskelle, som der er meget 
lidt generel enighed om. Forbrugerprisindekser er hverken "rigtige" eller "forkerte"; de tjener i 
større eller mindre omfang de mange forskellige formål, som de blev udarbejdet til. Nationale 
forbrugerprisindekser er de redskaber, som brugerne deraf er vant til. Eftersom HCPI'erne 
adskiller sig fra de nationale forbrugerprisindekser med hensyn til begreber, definitioner, metoder 
og den anvendte praksis, er det vanskeligt at sammenligne de nationale forbrugerprisindekser 
direkte med HCPI'erne. 
side 10/63 
Karmomsanngsprojektet er koncentreret om sammenlignelighed blandt . de forskellige 
medlemsstaters HCPI'er samt disses relative bevægelser. Kriteriet for at afgøre, hvornår indekser 
bør accepteres og ikke bør accepteres som sammenlignelige, blev medtaget i Rådets forordning 
om HCPI som "sammenlignelighedskrav" (artikel 4). Det hedder heri: 
"HCPI'er anses for sammenlignelige, hvis forskellene mellem dem kun afspejler forskelle i 
prisændringer eller forbrugsvaner landene imellem. 
HCPI'er, der varierer på grund af forskelle mellem begreberne, metoderne eller den 
anvendte praksis ved definition og udarbejdelse af dem, er ikke sammenlignelige. 
Kommissionen (Eurostat) fastlægger efter proceduren i artikel 14 de regler, som skal følges 
for at opnå sammenlignelige HCPI'er." 
I (udkastet til) Kommissionens forordning(er)5, som indeholder de detaljerede 
gennemførelsesforanstaltninger, er sammenlignelighedskravet fastsat på en mere operationel måde 
som en "ændring i HCPI på mere end 0,1 procentpoint i gennemsnit for et år i forhold til året 
forinden". Denne grænse blev accepteret af medlemsstaterne som et kriterium for at harmonisere 
ikke-sammenlignelige fremgangsmåder. 
HCPI'erne kan alle siges at opfylde deres formål med hensyn til "at måle den inflation, som 
forbrugerne oplever" i en grad, som er ukendt (og som man måske ikke kan få kendskab til), da 
der ikke er nogen reference, på grundlag af hvilken man kan fastslå omfanget af eventuelle 
systematiske skævheder. Men det er muligt at fastslå, om forskellene mellem to HCPI'er skyldes 
forskelle med hensyn til udarbejdelsesmetoder, og det er undertiden muligt at vurdere, hvor store 
disse forskelle måtte være. 
5. METODE TIL FASTSÆTTELSE AF REGLER I KOMMISSIONSFORORDNINGER 
Gennemførelsen skal ske under hensyn til omkostningseffektiviteten (artikel 13 i Rådets 
forordning om HCPI), i det omfang, det er nødvendigt for at nå det fastsatte mål (EF-traktatens 
artikel 3 B, sidste sætning) og være i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet (EF-
traktatens artikel 3 B). 
Kommissionens forordninger om gennemførelse af detaljerede regler er så vidt muligt baseret på 
den bedste nuværende praksis og tager hensyn til præcedens og juridiske og institutionelle 
omstændigheder, der er gældende i medlemsstaterne. Ingen af de nationale forbrugerprisindekser 
kan siges at være den model, som alle medlemsstater bør følge. Der er intet rigtigt svar i form af 
en generel enighed om, hvad der bør beregnes. De eksisterende forbrugerprisindekser er blevet 
udformet til at opfylde en lang række formål og er blevet udviklet i forskellige sammenhænge. 
Den generelle fremgangsmåde i forbindelse med gennemførelsesforordningerne kan beskrives med 
begrebet "minimumsnormer". "Minimumsnormer" i den betydning, at forbud mod anvendelse af 
fremgangsmåder, der har vist sig uheldige, har den virkning ikke kun at opnå konvergens om god 
praksis, men også at højne normernes generelle niveau, og på den anden side i den betydning, at 
forordningerne generelt snarere fastsætter output end input. De siger snarere noget om, hvad der 
kræves, end hvordan dette krav opfyldes, idet de nærmere enkeltheder i denrie forbindelse 
overlades til medlemsstaterne, undertiden efter aftale med Kommissionen (Eurostat). 
De kriterier, der følges ved fastsættelsen af reglerne, er mere specifikt følgende: 
Jf. artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 og artikel 3, stk. 4, i udkastet til Kommissionens 
forordning om minimumsnormer for kvaliteten af HCPI-vægte. 
side 11/63 
(a) Nødvendighed - Der bør kun fastsættes regler, når der er tegn på, at der kan opstå 
manglende sammenlignelighed uden sådanne regler. I andre tilfælde finder 
subsidiaritetsprincippet anvendelse. 
(b) Gennemførlighed - Der bør kun fastsættes regler, hvis de nationale statistiske kontorer 
generelt kan acceptere dem og er i stand til at efterleve det, der kræves. Det bør også være 
muligt at overvåge anvendelsen af reglerne for at sikre overholdelse. 
(c) Specificitet - Reglerne bør være klare, entydige og tilpas restriktive med henblik på at sikre 
sammenlignelighed, men bør samtidig være tilstrækkeligt generelle til at muliggøre 
variationer med hensyn til den anvendte praksis, så længe de ikke medfører manglende 
sammenlignelighed. 
(d) Kohærens - Reglerne bør ikke stride mod eller modsige andre regler eller retningslinjer. 
(e) Fuldstændighed - Set under ét bør regler og retningslinjer omfatte alt det, der skal gøres 
med hensyn til udarbejdelsen af HCPI'er. I de tilfælde, hvor det anses for at være 
unødvendigt at harmonisere den anvendte praksis, bør grænserne for denne praksis alligevel 
defineres: 
(f) Bedste praksis - Hvis det er muligt, bør reglerne følge den bedste praksis, der findes, så 
længe denne kan anvendes i hele Unionen. 
(g) Effektivitet - Udgifterne ved at overholde reglerne bør ikke overskride det, der er 
nødvendigt for at opnå sammenlignelige HCPI'er. De udgifter, der ligger over de nuværende 
udgifter, bør gøres op, og der bør aftales en ordning vedrørende disse udgifter mellem 
Kommissionen og de nationale statistiske kontorer, inden reglerne vedtages. 
6. GENNEMFØRELSE AF RÅDETS FORORDNING 
Artikel 5 i Rådets forordning om HCPI forpligtede medlemsstater til at gennemføre 
foranstaltningerne i følgende etaper: 
"a) Etape I: 
Inden udgangen af marts 1996 udarbejder Kommissionen (Eurostat) i. samarbejde med 
medlemsstaterne med henblik på den i traktatens artikel 109 J omhandlede beretning 
("konvergenskriterier") et midlertidigt sæt forbrugerprisindekser for hver medlemsstat. Disse 
indekser skal udelukkende være baseret på data, som ligger til grund for eksisterende nationale 
forbrugerprisindekser, men bl.a. tilpasset som følger: 
i) ejerboliger medregnes ikke 
ii) sundheds- og uddannelsesområdet medregnes ikke 
iii) en række poster, som ikke er dækket, eller som behandles forskelligt af flere 
medlemsstater, medregnes ikke. 
b) Etape II: 
HCPI gælder fra indekset for januar 1997. Den fælles indeksreferenceperiode er 1996. Skønnene 
over prisændringerne i de tolv måneder frem til januar 1997 og de følgende måneder udarbejdes 
på grundlag af 1996-indeksene." 
6.1 Etape 1 i harmoniseringsprocessen: januar 1996 
Den 29. februar 1996 forelagde6 Kommissionen (Eurostat) det midlertidige sæt 
forbrugerprisindekser, der er omtalt i artikel 5, stk. 1, litra a), i Rådets forordning om HCPI. 
Disse midlertidige indekser var udelukkende baseret på de eksisterende nationale 
forbrugerprisindekser og blot tilpasset med henblik på at gøre dækningsområdet for varer og 
Pressemeddelelse nr. 15/96, Eurostat, 29. februar 1996 
side 12/63 
tjenesteydelser så ens som muligt7. De nationale forbrugerprisindekser var således 
sammenfaldende med de tilsvarende midlertidige indekser med hensyn til metoder, begreber og 
definitioner bortset fra dækningsområdet for varer og tjenesteydelser. De udgjorde derfor et bedre 
grundlag for en sammenligning af forbrugerprisinflationen end de ujusterede nationale 
forbrugerprisindekser, og de blev anvendt af Kommissionen og Det Europæiske Monetære 
Institut i deres første konvergensberetninger til Rådet i 1996. 
Visse udgiftskategorier blev ikke omfattet i de tilfælde, hvor det inden for den tid, der var til 
rådighed, ikke var muligt at nå til enighed om, hvordan man bedst kunne udarbejde 
sammenlignelige indikatorer. F.eks. var de udgifter, som opstår for boligejere, når de erhverver en 
bolig, og som ikke var omfattet i nogle lande, som måles på grundlag af beregnet lejeværdi i andre 
og på grundlag af rentebetalinger på realkreditlån i resten, overhovedet ikke omfattet. Udgifter på 
sundheds- og uddannelsesområdet blev heller ikke medregnet som følge af betydelige 
institutionelle forskelle landene imellem med hensyn til, hvordan forbrugerne betaler for sådanne 
ydelser, enten direkte eller via skatter. Ud over at udelade en række poster blev andre 
udgiftskategorier, som ikke er medtaget i nogle nationale forbrugerprisindekser - f.eks. 
alkoholiske drikkevarer og tobak - omfattet for alle medlemsstater. 
De midlertidige indekser blev kun udarbejdet for et enkelt år af alle EU medlemsstater, Island, 
Norge og Schweiz8. Som fastsat i Rådets forordning blev HCPI'erne indledt med indekset for 
januar 1997. 
6.2 Etape 2 i harmoniseringsprocessen: januar 1997 
Den 7. marts 1997 offentliggjorde Kommissionen (Eurostat) det første sæt harmoniserede 
forbrugerprisindekser (HCPI'er) i henhold til artikel 5, stk. 1, litra b), i Rådets forordning om 
HCPI9. I modsætning til de midlertidige indekser er HCPI'erne harmoniseret på mange 
metodologiske områder samt med hensyn til dækningsområde. HCPI'erne udvider ikke blot de 
midlertidige indekser, da HCPI er et nyt og anderledes indeks. 
Der vil generelt kunne foretages efterfølgende ændringer af HCPI'erne. I den vigtige periode, 
hvor der skal træffes afgørelse om den tredje fase af Den Monetære Union, vil der dog ikke blive 
krævet nogen ændringer af beregningen af HCPI, og eventuelle ændringer, som medlemsstaterne 
måtte fremsende i forbindelse med tal, som allerede er blevet offentliggjort, vil ikke blive lagt til 
grund af Kommissionen (Eurostat). Med offentliggørelsen af indekset for december 1997 (i januar 
1998) vil indekstallene, når de er offentliggjort, således ikke blive ændret før offentliggørelsen af 
indekset for december 1998. Der vil igen være mulighed for efterfølgende ændringer med 
offentliggørelsen af indekset for januar 1999. 
I henhold til Rådets forordning om HCPI har Kommissionen hidtil vedtaget to detaljerede 
forordninger om de specifikke gennemførelsesforanstaltninger i forbindelse med udarbejdelsen af 
HCPI; yderligere udkast til forordninger er under forberedelse. 
• Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 om oprindelige foranstaltninger omfatter seks 
tekniske områder: det oprindelige dækningsområde, varer og tjenesteydelser, som har faet 
økonomisk betydning, basisaggregater og minimumsnormer for kvalitetsjusteringer, 
stikprøveudtagning og priser. 
• Kommissionens forordning (EF) nr. 2214/96 vedrører HCPI og de delindekser, som 
fremsendes til Eurostat, som herefter foreslår formidlingen heraf. 
7 Nærmere oplysninger er anfoil i punkt 12.2.1. 
8 Liechtenstein beregner ikke et nationalt forbrugerprisindeks og fremsendte derfor ikke et midlertidigt indeks. 
9 Nærmere oplysninger om de tilgængelige data er anfort i punkt 6.4. 
side 13/63 
• Et udkast til Kommissionens forordning fastsætter minimumsnormer for kvaliteten af HCPI-
vægte. 
• Et andet udkast til Kommissionens forordning ændrer Kommissionens forordning (EF) nr. 
1749/96 med hensyn til dækningsområdet for varer og tjenesteydelser og indeholder forslag 
om, at HCPI's dækningsområde udvides i etaper. 
• Et tredje udkast til Kommissionens forordning ændrer Kommissionens forordning (EF) nr. 
1749/96 med hensyn til HCPI's geografiske og populationsmæssige dækningsområde. 
6.2.1 Oprindeligt dækningsområde 
Artikel 3 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 definerer HCPFernes oprindelige 
dækningsområde på grundlag af en relativt ny international klassifikation af forbrugsudgifterne, 
som kaldes COICOP (klassifikation af privat konsum efter formål). En udgave af denne 
klassifikation er specifikt blevet vedtaget til HCPF erne, og den kaldes COICOP/HCPI10. Den er 
baseret på forslaget til COICOP, som det blev vedtaget på det fælles møde mellem UNECE, 
OECD og Eurostat om nationalregnskaber, som fandt sted i Genève i perioden 30. april til 3. maj 
1996. 
De vægte, der er tildelt hver enkelt COICOP/HCPI-kategori, varierer landene imellem afhængigt 
af forbrugsudgifternes relative betydning i forbindelse med hver vare eller tjenesteydelse i det 
enkelte land. Dette betyder, at der ikke findes nogen "ensartet kurv", som gælder for alle 
medlemsstater. Dette er i overensstemmelse med sammenlignelighedskravet i artikel 4 i Rådets 
forordning om HCPI 
Udvidelsen af dækningsområdet i forhold til de midlertidige indekser11 som led i etape 1 omfatter 
f.eks. forsikringer i forbindelse med biler og boliger, pakketure, banktjenester, varer og 
tjenesteydelser på uddannelsesområdet, f.eks. aftenskoler, samt varer på sundhedsområdet, som 
ikke kræver recept12. Men der er visse vanskelige kategorier, herunder de fleste tjenester på 
sundheds- og uddannelsesområdet, som stadig ikke er omfattet af HCPI. 
Et udkast til Kommissionens forordning ændrer Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 med 
hensyn til dækningsområdet og indeholder forslag om, at HCPI's dækningsområde udvides i 
etaper fra og med december 1998 og kommer til at omfatte vanskelige kategorier som tjenester på 
sundheds- og uddannelsesområdet, hvor der er betydelige institutionelle forskelle medlemsstaterne 
imellem13. Boligejeres boligudgifter, udtrykt som beregnet lejeværdi eller rentebetalinger på 
realkreditlån, betragtes ikke som en del af den inflatoriske proces og er derfor ikke omfattet af 
HCPI'erne. Det overvejes imidlertid at medtage nettoerhvervelsesprisen for nye boliger. 
6.2.2 Varer og tjenesteydelser, som har fået økonomisk betydning 
Forbrugerprisindeksene kritiseres hyppigt for ikke at omfatte nye produkter som f.eks. 
mobiltelefoner og personlige computere. Kravet i Rådets forordning om HCPI (artikel 5, stk. 3) 
om at "bevare HCPFernes relevans" indebærer, at der skal gøres noget for at sikre, at denne kritik 
ikke kan rettes mod HCPI'erne. Hvis nogle medlemsstater inkluderer nye produkter, efterhånden 
som de far økonomisk betydning, mens andre ikke gør det, kan det medføre væsentlige forskelle i 
de beregnede inflationsrater. 
10 Jf. også punkt 6.2.7. 
11 Jf. punkt 6.1. 
12 Nærmere oplysninger er anfort i punkt 12.2.2. 
13 Jf. også punkt 8.1. 
side 14/63 
Artikel 4 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 sikrer, at HCPI'erne er mabyrdes relateret 
og følger markedsudviklingen. Generelt omfattes nye produkter af HCPI, så snart de opnår en 
omsætning på mere end en tusindedel af de samlede forbrugsudgifter i medlemsstaten. 
Medlemsstaterne skal fra januar 1997 oprette et overvågningssystem med henblik på at 
identificere varer og tjenesteydelser, som har fået økonomisk betydning. Medlemsstaterne skal 
træffe foranstaltninger til at identificere sådanne produkter og indberette disse til Kommissionen 
(Eurostat), som fungerer som en informationsbørs, der informerer hvert land om de produkter, 
som er blevet inkluderet i andre landes HCPI'er14. Men det er ikke nogen let opgave at fastsætte, 
hvad der forstås ved varer og tjenesteydelser, som har fået økonomisk betydning, eller at 
formulere praktisk anvendelige fremgangsmåder, hvormed de kan identificeres. Kravet vil skulle 
præciseres under dets gennemførelse. 
6.2.3 Minimumsnormer for kvalitersjusteringer 
HCPI'erne bør måle "rene prisændringer", som ikke er påvirket af kvalitetsændringer af de ting, 
forbrugerne køber. De priser, der anvendes i forbindelse med et HCPI, bør derfor være justeret 
efter ændringer af kvaliteten af de varer og tjenesteydelser, de vedrører. Der hersker imidlertid 
ikke almindelig enighed om, hvordan dette bør gøres, og der er betydelige forskelle mellem den 
anvendte praksis i landene. Dette er formentlig den største enkeltårsag til manglende 
sammenlignelighed15. 
Der kan opstå forskelle mellem forbrugerprisindeksene som følge af, at den samme ændring af en 
vares eller tjenesteydelses materielle karakteristika behandles helt forskelligt fra land til land. 
Dette betyder ikke, at de samme kvalitetsmæssige karakteristika bør fastsættes til samme værdi i 
de forskellige medlemsstater, kun at principperne og fremgangsmåderne i forbindelse med 
værdifastsættelsen bør være de samme. Forskelle i praksis "udjævnes" ikke over de varer og 
tjenesteydelser, der er omfattet af indeksene; derimod vil de formentlig akkumuleres til forskelle 
på langt over 0,1 procentpoint. Ifølge igangværende undersøgelser af de forskellige behandlinger 
af kvalitetsændringer af motorkøretøjer kan denne faktor alene påvirke forbrugerprisindekset med 
mere end 0,1 procentpoint på årsbasis. 
Ifølge artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 skal medlemsstaterne kontrollere 
fremgangsmåden ved kvalitetsjusteringer og undgå en "automatisk regulering"i, dvs. antagelser i 
retning af, at prisforskellen mellem to på hinanden følgende "modeller" udelukkende skyldes 
kvalitetsforskelle. Hvis en medlemsstat altid antager, at en prisstigning fra den ene "model" til den 
anden skyldes en kvalitetsændring og derfor ikke afspejler nogen prisændring i 
forbrugerprisindekset, kan denne automatiske regulering resultere i en undervurdering af 
inflationen og omvendt. Medlemsstaterne skal ændre fremgangsmåderne for at sikre, at der ikke 
anvendes en automatisk regulering fra og med januar 1997. En ikke-automatisk regulering kan 
fortsat anvendes, nemlig når det kan godtgøres, at prisforskellen mellem produktet og 
erstatningen herfor svarer til kvalitetsforskellen. Endvidere kan der anvendes "overlappende 
prisfastsættelse", nemlig når en erstatning forventes, og priserne på produktet og erstatningen 
herfor observeres på samme tid; prisforskellen i den overlappende periode anvendes som et skøn 
over værdien af kvalitetsforskellen. 
Medlemsstaterne skal kunne påvise, at de ikke anvender en automatisk regulering. Det er 
nødvendigt at foretage en selektiv overvågning af implicitte og eksplicitte kvalitetsjusteringer for 
at finde frem til en sammenlignelig god praksis16. Kommissionen (Eurostat) vil være behjælpelig i 
14 Nærmere oplysninger er anfort i punkt 12.5. 
15 Jf. f.eks. "Boskin-rapportcn": "Towards a more accurate measure of the cost of living" (Mod en mere præcis 
indikator for leveomkostningerne), endelig rapport til det amerikanske senats finansudvalg fra den rådgivende 
komité for undersogelse af forbrugerprisindekset, Michael J. Boskin, Chairman cl al., 4. december 1996 
16 Nærmere oplysninger er anfort i punkt 12.7. 
side 15/63 
denne forbindelse og oprette en database indeholdende skøn over kvalitetsændringer, som er 
indberettet afsåvel medlemsstaterne selv som af andre kilder. 
Problemerne med hensyn til fastsættelsen af kvalitetsjusteringer kræver betydeligt mere forskning. 
I Kommissionens forordning er opmærksomheden rettet mod disse problemer, eftersom der skal 
foretages specifikke justeringer i de mange situationer, hvor der har været anvendt automatisk 
regulering. Kommissionen (Eurostat) støtter et arbejdsprogram vedrørende udformning af 
passende justeringer for kvalitetsændringer i forbindelse med varer og tjenesteydelser, hvis priser 
anvendes i udarbejdelsen af specifikke delindekser under HCPI. For øjeblikket er forskningen 
koncentreret om udvikling af kvalitetsjusteringer for udvalgte højteknologiske varer og 
indberetning af oplysninger med henblik på optagelse af kvalitetsjusteringer i en central Eurostat­
database. 
6.2.4 Minimiimsnormer for priser 
En almindelig anvendt praksis i forbindelse med prisberegninger til forbrugerprisindekser går 
under betegnelsen "fremføring". Prisindsamlingen, som sædvanligvis sker hver måned, foregår 
gennem observation af prisen på en række specificerede produkter i specificerede 
detailforretninger. Hvis en bestemt pris af en eller anden grund ikke kan indhentes eller ikke er 
blevet indhentet, er det almindelig praksis blot at anvende den senest observerede pris - som kan 
have været mange måneder tidligere. 
Afskaffelsen af den anvendte praksis med at foretage "fremføringer" - som kan resultere i 
alvorlige systematiske skævheder - er hovedanliggendet i artikel 6 i Kommissionens forordning 
(EF) nr. 1749/96, hvorefter medlemsstaterne skal bibeholde målstikprøven fra måned til måned. 
Det er vigtigt at bibeholde stikprøveudtagningerne, da formålet snarere er at beregne 
prisændringer end prisniveauer som sådan. Når priserne ikke observeres, skal de estimeres ved 
hjælp af en passende beregningsmetode og ikke ved hjælp af automatisk fremføring af den senest 
observerede pris. Medlemsstater skal fremsende en beskrivelse af "målstikprøven", som i det 
væsentlige er den nuværende plan for det antal priser, der skal indhentes, og en oversigt over 
antallet af manglende priser, som er erstattet med skøn, samt over beregningsmetoderne i 
forbindelse med de foretagne skøn17. ( ' 
På nuværende tidspunkt mangler følgende spørgsmål at blive besvaret i Kommissionens 
forordning: 
• Hvad forstås der ved "ikke passende skøn" vedrørende manglende (eller ikke-observerede) 
priser? 
• Hvilken grænse bør der fastsættes for antallet af anvendte skøn (manglende priser) for at sikre 
sammenlignelighed? 
Kommissionen (Eurostat) vil gennemføre undersøgelser af virkningerne af skøn og fastsætte den 
passende grænse for antallet af estimerede priser og acceptable fremgangsmåder. Undersøgelserne 
bør specificere og evaluere de forskellige fremgangsmåder, der anvendes, når der ikke foreligger 
oplysninger om priser, og andre, som kunne anvendes. I evalueringen bør der indgå spørgsmål 
som anvendelsen af erstatninger og kvalitetsjusteringer. Ideelt set bør den også omfatte en 
vurdering af omfanget af fejl i de faktiske skøn i forbindelse med manglende priser, jnen dette 
kræver, at man har en vis ide om, hvad det "rigtige svar" er. Et alternativ hertil er at foretage en 
kvalitativ vurdering af de antagelser, der danner grundlag for forskellige beregningsmetoder. Det 
17 Nærmere oplysninger om mâlstikprovcr er anfort i punkt 12.8.2. 
.side 16/63 
=ii" eksempelvis ikke hensigtsmæssigt at antage, at manglende priser er et sjældent fænomen, selv 
om dette ikke behøver at resultere i uacceptable fejl, i det mindste ikke i en enkelt måned. 
6.2.5 Prisindekser for basisaggregater 
I henhold til artikel 9 i Rådets forordning om HCPI skal HCPI udarbejdes på grundlag af et indeks 
af Laspeyres-typen. Selv om de HCPFer og forbrugerprisindekser, som medlemsstaterne 
udarbejder, kan være forskellige med hensyn til detaljerne, f.eks. med hensyn til, hvor hyppigt 
vægtene ajourføres18, kan de stort set beskrives som indekser af Laspeyres-typen. Dvs., indekser, 
hvor prisudviklingen måned for måned beregnes som et gennemsnit af prisindekser på grundlag af 
udgiftsvægte, som på passende vis afspejler forbrugsvanerne hos indekspopulationen og 
strukturen af de betalte priser i vægtreferenceperioden. 
Rådets forordning om HCPI fastlægger imidlertid ikke formlerne til beregning af 
"basisaggregater", som er det mest detaljerede niveau, hvor der ikke kendes nogen udgiftsvægte. 
Basisaggregater beregnes ved aggregering af priser, hvor der ikke foreligger udgiftsvægte. Artikel 
7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 vedrører de formler, der skal anvendes ved 
beregningen af sådanne basisaggregater. Praksis var meget forskellig i medlemsstaterne, og det 
var vanskeligt at nå til enighed. Argumenterne samlede sig om to spørgsmål. For det første, om de 
detaljerede indekser skulle beregnes på grundlag af forholdet mellem gennemsnitspriserne på varer 
og tjenesteydelser inden for et bestemt stratum eller på grundlag af gennemsnittet af forholdene 
mellem disse varer og tjenesteydelser. For det andet, hvordan man skulle definere "gennemsnit" i 
ovennævnte beregning: det aritmetiske gennemsnit eller det geometriske gennemsnit19. 
Kommissionens forordning giver mulighed for at anvende forholdet mellem enten aritmetiske eller 
geometriske gennemsnitspriser, men ikke det aritmetiske gennemsnit af prisrelationer20. 
Medlemsstater, som anvender andre formler end forholdet mellem aritmetiske gennemsnitspriser 
eller forholdet mellem geometriske gennemsnitspriser skal kunne godtgøre, at den formel/de 
formler, der anvendes, opfylder sammenlignelighedskravet. Medlemsstaterne skulle ikke ændre 
formlerne til beregning af basisaggregater til indeksene inden 1997, selv om de blev tilskyndet til 
at gøre dette. 
Beslutningen om at udelukke anvendelsen af formlen i form af gennemsnit af prisrelationer blev 
ikke truffet, fordi den generelt betragtes som forkert, men derimod fordi den ikke giver resultater, 
som er "sammenlignelige" med de resultater, der fremkommer på grundlag af andre formler. 
Beslutningen betyder imidlertid, at den fremtidige forskning kan koncentrere sig om disse andre 
formler. 
6.2.6 Minimumsnormer for stikprøveudtagning 
Ifølge den statistiske teori er det hensigtsmæssigt at anvende stikprøveudtagning for at undgå 
systematiske skævheder i statistikken. Dette er imidlertid ikke let at gøre i forbindelse med 
indsamlingen af priser til et forbrugerprisindeks, og de fleste medlemsstater anvender 
stikprøvemetoder, der betegnes som "målrettede" eller "repræsentative". Beslutningerne om, 
hvilke priser der skal indsamles, kan således afgøres af graden af samarbejde blandt de 
detailhandlene eller af tendenserne blandt bestemte prisindsamlere. Selv om dette ikke synes at 
være god praksis, er det ikke let at godtgøre, at de indekser, der udarbejdes, ikke er 
sammenlignelige som følge heraf. 
18 
19 
20 Jf. også punkt 8.2. 
De Forenede Staters Bureau for Arbejdsstatistik (BLS) undersøger, også delle efter Boskin-rapporten. 
Nærmere oplysninger er anfort i punkt 12.6. 
side 17/63 
Undersøgelser, som Kommissionen (Eurostat) har fået foretaget af disse spørgsmål, viste, at 
forskellige stikprøvemetoder i vidt omfang kan resultere i manglende sammenlignelighed. Ifølge 
undersøgelserne kunne en repræsentativ udvælgelse sammenlignet med en 
sandsynlighedsudvælgelse give store forskelle for grupper af varer og tjenesteydelser, men disse 
var ikke væsentlige for gennemsnittet. Endvidere viste undersøgelserne, at antallet af 
basisaggregater på kort sigt kunne påvirke sammenligneligheden. I modsætning hertil syntes 
forskelle med hensyn til forbrugerprisindeksenes regionale dækningsområde ikke at resultere i en 
manglende sammenlignelighed, da forskellene mellem de regionale indekser og det samlede indeks 
udelukkende synes at være vilkårlige. Det fremgik klart af undersøgelserne, at der er behov for en 
regel, som ændrer den nuværende praksis i retning af en forbedret sammenlignelighed. 
Formålet med artikel 8 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 er om nødvendigt at 
forbedre HCPI'ernes pålidelighed og sammenlignelighed ved at begrænse antallet af fejl, der 
opstår i forbindelse med forskellige stikprøveplaner og metoder. Det kræver, at medlemsstaterne 
kontrollerer, om udvælgelsen af priser er tilstrækkelig til HCPI, og justerer 
udvælgelsesmetoderne, når de finder det nødvendigt. Medlemsstaterne bør ikke blot antage, at 
deres målstikprøve er tilstrækkelig, men skal godtgøre det på en eller anden måde21. 
Den omfattende anvendelse af målrettet stikprøveudtagning indebærer, at der ikke findes noget 
tilstrækkeligt teoretisk grundlag, som HCPI'ernes pålidelighed (repræsentativitet og præcision) 
kan vurderes ud fra. Kun fa medlemsstater gør forsøg på at beregne stikprøvefejlene i forbindelse 
med deres forbrugerprisindekser, og ingen har nogen indikator for systematiske skævheder. 
Sådanne fejl kunne også bidrage til mere effektive stikprøveplaner. Der gennemføres for 
øjeblikket undersøgelser med henblik på at vurdere både stikprøvefejl og systematiske skævheder i 
forbindelse med HCPI'er, og disse vil senere blive anvendt til at fastsætte passende grænser for 
omfanget af sådanne fejl. Det er nødvendigt at fastslå, hvordan basisaggregaternes antal og 
specifikationer samt det antal priser, som kræves inden for hvert basisaggregat, skal kombineres 
for at tilvejebringe HCPI'er, der er tilstrækkeligt pålidelige. 
6.2.7 Indsendelse og formidling af dclindekser under HCPI 
I henhold til Rådets forordning om HCPI skal der sammen med HCPI'erne udarbejdes og 
offentliggøres en specifikation over delindeksene. Mens vurderingen af prisstabiliteten i relation til 
konvergenskriteriet primært vedrører HCPI'erne med "alle poster", kræver analysen af årsagerne 
til inflationspres, at HCPI opdeles i bestanddele, der vedrører forskellige produktgrupper. 
Kommissionens forordning (EF) nr. 2214/96 definerer en række delindekser under HCPI med 
fælles dækningsområde, som medlemsstaterne skal indsende til Kommissionen (Eurostat). 
Delindeksene er baseret på COICOP/HCPI-klassifikationen22. Dette var et betydeligt fremskridt 
for mange brugere, da komponenterne i de nationale forbrugerprisindekser ikke er i 
overensstemmelse med en fælles klassifikation. 
Hver måned indsender medlemsstaterne de primære indeksserier, dvs. HCPI og delindeksene, til 
Kommissionen (Eurostat) med en decimals nøjagtighed, f.eks. 99,5 eller 102,4, hvor 1996 = 100. 
For at undgå for store og modstridende afrundingsfejl beregnes alle afledte statistikker på 
grundlag af disse primære serier. Alle afledte, statistikker offentliggøres med. en decimals 
nøjagtighed. De årlige gennemsnitlige indekstal er summen af tallene for de tolv måneder (angivet 
med en decimal) divideret med tolv og afrundet til en decimal. 12-månedersændringen i dette 
årlige gennemsnit er dog baseret på de ikke-afrundende gennemsnit, dvs. taget direkte fra de 
primære serier. Medlemsstaterne indsendte også de oprindelige vægte for delindeksene, der blev 
anvendt, og indberetter eventuelle senere ændringer til Kommissionen (Eurostat). Vægtene for 
21 Nærmere oplysninger om målslikprovcrnc er anfort i punkt 12.8.2. 
22 Jf. også punkt 6.2.1. 
side 18/63 
cdindeksene sendes til Eurostat med en detaljeringsgrad på mindst en tusindedel. Vægtene tor 
delindeksene under ECPI og MUCPI formidles med en detaljeringsgrad på mindst en tusindedel. 
Siden marts 1997 har Kommissionen (Eurostat) hver måned formidlet alle delindekser og vægtene 
herfor23. 
6.2.8 Fælles referenceperioder 
Der anvendes tre former for referenceperiode ved udarbejdelsen af forbrugerprisindekser: den 
periode, hvorfra udgifterne til vægtene stammer ("vægtreferenceperiode"24); den periode, hvori 
referencepriserne vurderes ("prisreferenceperiode"); og den periode, hvori indeksgrundlaget er 
fastsat til 100 ("indeksreferenceperiode"). Der er forskelle mellem de nationale 
forbrugerprisindekser med hensyn til alle disse referenceperioder. 
For HCPI fastsætter Rådets forordning indeksreferenceperioden til 1996 = 100. Eftersom 
HCPI'erne afledes af de nationale forbrugerprisindekser, var det nødvendigt at fastsætte en ny 
referenceperiode eller "prisopdatere" HCPI og delindeksene til 1996; dvs. at udtrykke udviklingen 
i HCPI og delindeksene i relation til det gennemsnitlige prisniveau i 1996, og efterfølgende til 
december 1996, december 1997, december 1998 osv. Fastsættelsen af en ny referenceperiode er 
blot en måling, som i sig selv ingen virkning har på den beregnede inflationsrate. Men det opnås 
herved, at HCPI'erne kan behandles og præsenteres på samme måde. Endvidere kan der herved 
udarbejdes indekser for grupper af medlemsstater eller for hele EU, og det muliggør også, at 
landenes vægte kan ændres hvert år. Problemet med at aggregere forbrugerprisindekser med 
forskellige referencer og genvægtningshyppigheder understregede de beregningsmæssige fordele 
ved Laspeyres-formlen25. 
6.3 ECPI og MUCPI 
Det Europæiske Forbrugerprisindeks (ECPI) beregnes som et vægtet gennemsnit af HCPI'erne i 
de 15 EU-medlemsstater. Indekset beregnes som et årligt kædeindeks, som gør det muligt, at 
landenes vægte kan ændres hvert år. En medlemsstats vægt er dens andel af husholdningernes 
udgifter til konsum i hele EU. Værdierne af forbrugsudgifterne i nationale valutaer omregnes til 
købekraftstandarder (KKS) på grundlag af forbrugets købekraftspariteter. De landevægtc, der 
anvendes i 1997, er nationalregnskabsdata for 1995 i 1996-priser. Det Europæiske Økonomiske 
Samarbejdsområdes forbrugerprisindeks beregnes på samme måde, med inkludering af Island and 
Norge26. 
Aggregeringen af medlemsstaternes HCPI'er til et europæisk HCPI består i at beregne og 
aggregere udviklingen af alle EU-valutaers indre værdier med henblik på at nå frem til en 
tilsvarende indikator for inflationen i EU. Forbrugsudgifterne i monetære transaktioner er en 
passende vægt, da den svarer til HCPI'ernes dækningsområde. Det er rigtigt, at medlemsstater a 
repræsenteret med deres forbrug, som er vurderet i faste priser i forhold til de andre 
medlemsstater, i stedet for med værdier, som er afhængige af finansielle og andre faktorer lioiee 
Eurostats nuværende praksis konverteres de nationale vægte til forbrugerprisindekser og HCPI'er 
ved hjælp af købekraftspariteter (KKP). Anvendelsen heraf reducerer de forstyrrelser, stun 
valutakursernes volatilitet kan forårsage, og muliggør samtidig et supplerende og hensigtsmæssigt 
udtryk for hver enkelt medlemsstats relative betydning med hensyn til forbrugsudgifterne, f.eks 
far to lande med det samme forbrug ens vægte. 
23 Nærmere oplysninger er anfort i 6.4. 
24 Nærmere oplysninger er anfort i punkt 12.3.2. 
25 Jf. også punkt 6.2.5. 
Liechtenstein er ikke omfattet af EØSCPI, da landet hverken beregner et nationalt forbrugerprisindeks eller cl 
HCPI. 
side 19/63 26 
For de lande, der deltager i Den Monetære Union, vil de nationale valutaer blive erstattet af 
euroen. Der skal senere træffes beslutning om, hvordan Den Monetære Unions 
Forbrugerprisindeks (MUCPI) skal beregnes, og navnlig hvordan man skal aflede den enkelte 
medlemsstats relative vægt i MUCPI, når de deltagende landes forbrugsudgifter vil blive udtrykt i 
euro. 
6.4 HCPI-data, som Kommissionen (Eurostat) formidler 
HCPI'erne er resultatet af tre års samarbejde mellem Kommissionen (Eurostat) og de nationale 
statistiske institutter om en harmonisering af de forskellige metoder og fremgangsmåder, der 
anvendes til udarbejdelse af prisindekser. Det første sæt HCPI'er blev offentliggjort den 7. marts 
1997. Siden da har Kommissionen (Eurostat) hver måned offentliggjort: 
• HCPI'erne med alle poster for alle EU-medlemsstater samt Island og Norge27, 
• Det Europæiske Forbrugerprisindeks (ECPI), 
• indekset for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), 
• ca. 100 delindekser, deres tilsvarende vægte og vægtede gennemsnit (ECPI og EØS) og 
• landenes vægte. 
Med hensyn til HCPI'erne og delindeksene herunder foreligger der følgende oplysninger: 
• det månedlige indeksniveau, 
• den månedlige ændringssats, 
• den årlige ændringssats, 
• det årlige gennemsnitlige indeks og 
• det årlige gennemsnitlige ændringssats. 
Dataene opdateres hver måned og er tilgængelige for alle brugere i Eurostats database 
"NEWCRONOS". Dataene kan fas via Eurostats Data Shop-net. , 
Introduktionen af det første sæt HCPI'er den 7. marts 1997 blev modtaget godt i medierne, og 
den månedlige offentliggørelse af dem herefter fungerer til brugernes tilfredshed. Som følge af, at 
det er en temmelig kompleks opgave at udarbejde HCPI'er, opdagede Finland en fejl i landets 
HCPI-beregning lige efter introduktionen af det første sæt indekser. Denne fejl blev rettet, og den 
finske HCPI-serie blev revideret med offentliggørelsen af februar-indeksene den 7. april 1997. De 
tyske og østrigske HCPI-serier blev også korrigeret for fejl, og de reviderede tal for begge 
medlemsstater blev formidlet med offentliggørelsen af august-HCPI'ernc den 7. oktober 1997. 
I overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, litra b), i Rådets forordning om HCPI indledes HCPI 
med indekset for januar 1997. Den fælles indeksreferenceperiode er 1996. Ændringssatserne for 
1997 udarbejdes på grundlag af 1996-indeksene. HCPI-begreberne finder således anvendelse fra-
indekset for januar 1996 
27 Liechtenstein og Schweiz beregner ikke HCPI'er. 
side 20/63 
. / oui Laksene for 1995 ikke kan betragtes som et lovkrav, indvilligede aiie medlemsstater i <a 
tilvejebringe dem28. 1995-indeksene for Det Forenede Kongerige er de midlertidige indekser for 
1995 justeret for virkningen af det geometriske gennemsnit29. Indeksene for 1995 og 
ændringssatserne for 1996, der er baseret på 1995, opfylder ikke HCPI-normerne, men de anses 
for at være bedre end de nationale forbrugerprisindekser og de midlertidige indekser30 med hensyn 
til sammenlignelighed. De' betragtes derfor som den harmoniserede inflationsindikator for 
månederne i 1996 og er offentliggjort af Kommissionen (Eurostat). 
Irland estimerede månedlige HCPI'er og månedlige delindekser for 1995 og 1996, som var 
baseret på landets kvartalsdata. De månedlige tal er justerede lineære interpolationer af 
kvartalsindeksene, hvor der er taget hensyn til mange indvirkninger på salget. Estimeringen af 
disse salgsmæssige indvirkninger er baseret på sæsonmæssige mønstre på grundlag af Det 
Forenede Kongeriges data. 
Til beregningen af inflationsraterne for 1995 vil Kommissionen (Eurostat) udarbejde indekser for 
månederne i 1994 på grundlag af ændringssatserne for de midlertidige indekser i 1995. Disse skøn 
foreligger kun for indekset med alle poster. 
Tabel 1: 
Oversigt over HCPI-data, der har foreligget siden den 7. oktober 1997 
1995 1996 1997 
Måned sind ekser HCPI alle medlemsstater alle medlemsstater alle medlemsstater 
Delindekser ikke F og UK alle medlemsstater alle medlemsstater 
Månedlige 
ændringssatser HCPI 
Delindekser [1995/1994]31 
alle medlemsstater 
ingen 1996/1995 
alle medlemsstater 
ikke F og UK 1997/1996 
alle medlemsstater 
alle medlemsstater 
7. DISPENSATION FRA BESTEMMELSERNE I RÅDETS FORORDNING OM HCPI 
I henhold til artikel 5 i Rådets forordning om HCPI kan Kommissionen (Eurostat) efter høring af 
EMI om nødvendigt give dispensation i højst et år fra den tidsplan, der er fastsat i Rådets 
forordning. Med 'nødvendigt" menes, at en medlemsstat skal foretage betydelige ændringer af sit 
statistiske system for at overholde sine forpligtelser. 
Det er kun fa medlemsstater, der har søgt dispensation32. I de fleste tilfælde vedrørte 
spørgsmålene mindre justeringer, hvor der kunne findes tilfredsstillende løsninger i 
overensstemmelse med den vedtagne tidsplan for gennemførelsen. I tidens løb har Kommissionen 
(Eurostat) kun givet en enkelt dispensation til Danmark til først at anvende 
basisaggregatformlerne i september 1997. Retrospektive serier skal fremsendes. 
8. YDERLIGERE TILTAG MOD EN HARMONISERING 
Selv om HCPI'erne på nuværende tidspunkt udgør det bedste statistiske grundlag for 
internationale sammenligninger af forbrugerprisinflationen, og der er sket betydelig fremskridt i 
28 
29 
30 
31 
32 Frankrig og Det Forenede Kongerige indsender ikke dclindckser for 1995. 
Forklaret i punkt 6.2.5. og 12.6. 
De midlertidig indekser foreligger fra januar 1994 til december 1996 for alle EU-mcdlcmsstater, Island, Norge 
og Schweiz 
Midlertidige indekser, jf. også punkt 6.1. 
Danmark, Tyskland, Frankrig, Italien 
side 21/63 
forbindelse med harmoniseringen af metoderne, er der stadig meget, der skal gøres for at opnå en 
bedre sammenlignelighed. HCPI'erne er ikke og vil aldrig blive "fuldstændig" harmoniserede 
forbrugerprisindekser, eftersom målet er sammenlignelighed og ikke fuldstændig harmonisering. 
Traktaten om Den Europæiske Union tillader udtrykkeligt nationale forskelle, som fortsat vil 
eksistere, men i et omfang, som ikke strider mod kravet om HCPI's sammenlignelighed. Tekniske 
forordninger og aftaler vil inden for kort tid blive foreslået på følgende områder: 
8.1 Udvidet dækningsområde 
I artikel 3 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 fastsættes HCPI'ernes oprindelige 
dækningsområde33 fra januar 1997. Nogle vanskelige kategorier såsom sundheds- og 
uddannelsesområdet, hvor der er betydelige institutionelle forskelle medlemsstaterne imellem, er 
på nuværende tidspunkt ikke helt dækket af HCPI. Da mange varer og tjenesteydelser inden for 
sundheds-, bolig- og uddannelsesområdet i vidt omfang modtager støtte fra staten, er det ikke 
altid klart, hvilke priser der bør medtages i et forbrugerprisindeks, og dette problem behandles 
forskelligt i medlemsstaterne. 
Et udkast til Kommissionens forordning ændrer Kommissionens forordning (EF) 1749/96 med 
hensyn til dækningsområdet og fastsætter en procedure for, hvordan HCPI's dækningsområde kan 
udvides i etaper. Begrebet "husholdningernes pengeudgifter til konsum" i forordningsudkastet 
fastsætter både de varer og tjenesteydelser, der skal omfattes, og de priser, der skal anvendes, og 
som skal udtrykkes med fradrag af refusioner, subsidier og tilskud. Forordningsudkastet følger de 
definitioner, der er fastsat i det nye europæiske nationalregnskabssystem (ENS 1995), hvor de er 
relevante for internationale sammenligninger af inflation, og fastsætter de nærmere enkeltheder 
under henvisning til COICOP/HCPI34.1 henhold til forordningsudkastet skal dækningsområdet for 
varer og tjenesteydelser gennemføres i to etaper, i december 1998 og december 1999, på følgende 
måde: 
(a) Huslejer: I december 1998 vil behandlingen af huslejer, der modtager subsidier, blive 
harmoniseret. 
(b) Tjenesteydelser i forbindelse med boliger: I december 1998 vil dækningsområdet for 
renovation, kloakering og vandforsyning blive udvidet, medmindre de, finansieres over 
skatterne. 
(c) Finansielle tjenesteydelser: I december 1999 vil HCPI dække de tilbageværende finansielle 
tjenesteydelser, f.eks. gebyrer i forbindelse med skatte- eller investeringsrådgivning. 
(d) Uddannelse: I december 1998 vil HCPI dække alle varer og tjenesteydelser på 
uddannelsesområdet på en harmoniseret måde. Uddannelse vil blive omfattet på et 
nettogrundlag, dvs. vægtene og priserne vedrører de faktiske beløb,. som forbrugerne 
betaler, med fradrag af statslige refusioner. Dette gælder for skolebøger og andet materiale, 
skolebespisning samt uddannelsesmæssige tjenesteydelser, som leveres af alle former for 
skoler og højere læreanstalter. For at fa løst nogle af de metodologiske spørgsmål, herunder 
behandlingen af indkomstafhængige priser, har Eurostat oprettet en særlig task force. 
(e) Sundhedsvæsen: I december 1998 vil HCPI dække alle varer og tjenesteydelser inden for 
sundhedsvæsenet (bortset fra hospitalsområdet) på en harmoniseret måde. Sundhedsvæsenet 
vil blive omfattet på et nettogrundlag, dvs. vægtene og priserne vedrører de faktiske beløb, 
som forbrugerne betaler, med fradrag af refusioner fra socialsikringsordningen. Task forcen 
vil se nærmere på de metodologiske spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen. 
33 
34 Jf. også punkt 6.2.1. 
Jf. punkt 6.2.1 og 6.2.7. 
side 22/63 
Metodologien med henblik på inkludering af hospitalsområdet vil bhve fasuagt senest i 
december 1998. Kategorien vil blive omfattet snarest muligt derefter. 
(0 Forsikring: I december 1998 vil HCPI dække alle forsikringer i forbindelse med boliger, 
ikke kun løsøreforsikringer. Senest i december 1999 vil HCPI også dække private 
sygeforsikringer, ansvarsforsikringer og rejseforsikringer. Metodologien vil blive fastlagt af 
en anden særlig task force, som Eurostat har oprettet. Hvis task forcen snart finder frem til 
en løsning, vil gennemførelsen kunne ske på et tidligere tidspunkt. 
(g) Tjenesteydelser i forbindelse med social sikring: Inden december 1998 vil HCPI dække 
tjenester ydet af vuggestuer, børnehaver, legestuer og dagplejecentre på en harmoniseret 
måde. Det vil blive omfattet på et nettogrundlag, dvs. vægtene og priserne vedrører de 
faktiske beløb, som forbrugerne betaler, med fradrag af statslige refusioner. Andre 
tjenesteydelser i forbindelse med social sikring, navnlig pensionistboliger, rejser lignende 
gennemførelsesmæssige problemer som i forbindelse med hospitalsområdet. Men da disse 
tjenesters betydning er stigende, bør de omfattes af HCPI. Metodologien med henblik på 
inkludering af f.eks. pensionistboliger vil blive fastlagt senest i december 1998. Kategorien 
vil blive omfattet snarest muligt derefter. 
(h) Varer og tjenesteydelser, som ikke er omfattet: Følgende vil ikke blive omfattet af 
HCPI's dækningsområde: euforiserende stoffer, beregnet lejeværdi af egen bolig, anden 
beregnet lejeværdi, lotteri- og totalisatorspil, visse tjenesteydelser i forbindelse med 
personlig pleje, livsforsikring og indirekte målte finansielle tjenesteydelser. 
I de tilfælde, hvor det er teknisk muligt, vil der blive udarbejdet retrospektive serier. Det skønnes, 
at den kombinerede vægt af ovennævnte varer og tjenesteydelser udgør ca. 6% af 
"husholdningernes pengeudgifter til konsum"35. 
Tilbage er også spørgsmålet om, hvordan man skal måle virkningen af inflationen på boligejere 
med hensyn til boliger36. De faktiske priser, som boligejere betaler for mindre reparationer af 
boligen og tjenesteydelser til almindelig vedligeholdelse, er allerede omfattet af HCPI. Beregnet 
lejeværdi eller rentebetalinger på realkreditlån, som anvendes i nogle forbrugerprisindekser, er 
ikke faktiske monetære transaktioner og anses ikke for at være hensigtsmæssige til internationale 
sammenligninger af forbrugerprisinflationen. Spørgsmålet har været geristand for intense 
drøftelser blandt medlemsstaterne. Den 13. marts 1997 forelagde Eurostat en programerklæring 
for Udvalget for Det Statistiske Program, hvori Eurostat anmodede om udvalgets holdning til, om 
man skulle undlade at lade en sådan ikke-sammenlignelig post være omfattet af HCPI'erne eller 
omfatte den på grundlag af nettoerhvervelsespriserne for nye ejerboliger. Mange medlemsstater 
stillede sig positivt til ideen om, at de priser, som boligejere betaler, når de erhverver en bolig, bør 
omfattes af HCPI, men mente, at det var for tidligt at indføre et indeks over nettoerhvervelsen af 
nye boliger. Det blev aftalt, at drøftelserne om dette spørgsmål skulle fortsættes, og at der skulle 
gennemføres yderligere forskning, inden der kunne træffes en endelig afgørelse. En særlig task 
force vil blive oprettet af Eurostat i 1998. 
En udvidelse af dækningsområdet ud over den oplagte kerne af varer og tjenesteydelser krævede 
enighed om definitionen af inflation. Anvendelsesområdet, eller dækningsområdet i princippet, 
blev opfattet som "husholdningernes pengeudgifter til konsum". Ifølge nogle kommentatorer er 
indeksene alvorligt mangelfulde på grund af det ufuldstændige dækningsområde (i praksis), og 
med henvisning til nogle forbrugerprisindekser er dette formentlig stort og derfor vigtigt. 
Kommissionen (Eurostat) har påpeget, at forbrugerprisindeksene er en uhensigtsmæssig 
35 Jf. også punkt 12.2.3. 
36 Jf. også punkt 10.2. 
side 23/63 
referenceramme, og at betydningen af udeladelser snarere afhænger af deres relative prisudvikling 
end deres størrelsesorden, som vil være lille, da de er eksklusive refusioner37. 
8.2 Minimumsnormer for kvaliteten af HCPI-vægtc 
I henhold til artikel 8, stk. 3, i Rådets forordning nr. 2494/95 om HCPI skal HCPI'ernes vægte 
ajourføres tilstrækkeligt hyppigt til at sikre sammenligneligheden, men samtidig skal man af 
omkostningsmæssige årsager undgå at foretage husstandsbudgetundersøgelser hyppigere end én 
gang hvert femte år. I henhold til artikel 5, stk. 3, skal der endvidere vedtages 
gennemførelsesforanstaltninger med henblik på at bevare HCPI'ernes "pålidelighed og relevans". 
Forbrugerprisindeksene er temmelig upåvirkede over for ændringer af vægtene. Det er 
omkostningskrævende at have en høj grad af præcision for alle vægte på grundlag af en hyppig og 
omfattende opdatering; dette er derfor ikke hensigtsmæssigt, Det er dog nødvendigt i en vis grad 
at sikre, at store forskelle i opdateringshyppigheden ikke resulterer i en manglende 
sammenlignelighed. 
Et udkast til Kommissionens forordning fastsætter minimumsnormer for kvaliteten af HCPI'ernes 
vægte. De anvendte vægte kan generelt stamme fra en vægtreferenceperiode, der ligger indtil syv 
år forud for det aktuelle år. Der skal imidlertid foretages justeringer i forbindelse med væsentlige 
ændringer af udgiftsmønstrene i de mellemliggende perioder. Forordningsudkastet giver således en 
minimumsgaranti for kvaliteten af de vægte, der anvendes til udarbejdelsen af HCPI, og minimerer 
eventuelle skævheder mellem HCPI'erne som følge af forskellige opdateringshyppigheder38. 
Det er overladt til medlemsstaterne selv at fastlægge og begrunde den præcise metode til revision 
af vægtene. Kommissionen (Eurostat) har gjort opmærksom på, at det er muligt at udvikle 
kvalitetskontrolmetoder, som er koncentreret om disse relativt fa vægte, som vil være kritiske med 
hensyn til HCPI'ernes sammenlignelighed, relevans og pålidelighed. En rapport over revisionen af 
vægtene skal forelægges Kommissionen (Eurostat). Denne bør som et minimum vise, at der i de 
tilfælde, hvor ændringer af priserne på specifikke varer og tjenesteydelser har afveget fra 
udviklingen i HCPI'erne med alle poster, er indført procedurer til overvågning af vægtene af 
sådanne poster for at sikre, at de er passende. 
Kommissionen (Eurostat) har i en årrække sammen med medlemsstaterne arbejdet på at 
harmonisere udformningen, indholdet og hyppigheden af familiebudgetundersøgelserne. Dette 
arbejde kan i givet fald være af betydning for harmoniseringen af forbrugerprisindeksene, da 
vægtenes kvalitet og grad af ajourføring afhænger af sådanne datakilder samt andre kilder som 
f.eks. nationalregnskabsdata. 
8.3 Geografisk og populationsmæssigt dækningsområde 
De nationale forbrugerprisindekser er forskellige med hensyn til deres valg af populationsmæssigt 
dækningsområde, f.eks. er personer, der bor på institutioner, ikke omfattet af nogle 
forbrugerprisindekser, mens de er omfattet af andre. Der er et særligt problem i forbindelse med 
residenters udgifter til forbrug under ophold i udlandet og udenlandske besøgendes udgifter i 
hjemlandet, og samtidig at foretage en sondring mellem erhvervsmæssige og private udgifter. I 
artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 begrænses HCPI'erne til "varer og tjenesteydelser, 
som udbydes på medlemsstatens økonomiske område", men dette siger ikke noget om 
forbrugerens opholdsmæssige status. Dette spørgsmål er forbundet med, hvad medlemsstaterne 
anvender som den primære kilde til HCPI-vægte, dvs. nationalregnskabet eller en 
husstandsbudgetundersøgelse. Personer, som bor i institutionelle husholdninger, og udenlandske 
37 Nærmere oplysninger er anfort i punkt 12.2.3. 
38 Jf. punkt 12.3. og 12.4. for flere oplysninger 
side 24/63 
besøgende omfattes normalt ikke af husstandsbudgetundersøgelser. De er i princippet omfattet af 
nationalregnskabet, men det kan være vanskeligt præcist at aflede tilsvarende HCPI-vægte. 
De HCPI'er, der blev offentliggjort i marts 1997, omfatter alle husholdninger, uanset indkomst, 
som bor i en hvilken som helst del af det økonomiske område (landdistriker og byer). Nogle 
medlemsstater var derfor nødt til at justere deres HCPI-vægte for at afspejle de husholdninger, 
der ikke var omfattet af deres nationale forbrugerprisindeks, f.eks. Grækenland, Portugal og Det 
Forenede Kongerige. I forbindelse med HCPI behandles de udgifter, som stammer fra ikke-
hjemmehørende, besøgende på forretningsrejse og institutionelle husholdninger, på samme måde 
som i forbindelse med det nationale forbrugerprisindeks39. 
Et udkast til Kommissionens forordning indeholder en harmoniseret definition af HCPI'ernes 
geografiske og populationsmæssige dækningsområde.. I henhold hertil skal dækningsområdet til 
beregningen af HCPI-vægtene omfatte alle 'husholdningernes pengeudgifter til konsum"40, som 
finder sted på den pågældende medlemsstats økonomiske område41. F.eks. skal dækningsområdet 
omfatte udenlandske besøgendes udgifter og ikke omfatte hjemmehørendes udgifter under ophold 
i udlandet, dvs. at HCPI bør følge 'indlandsbegrebet". Dækningsområdet bør omfatte udgifterne 
blandt alle private husholdninger, uanset hvilket område de bor i, og også blandt personer, som 
bor på institutioner. Dækningsområdet bør være husholdninger uanset deres indkomstniveau. 
Udgifter i erhvervsøjemed bør ikke omfattes. 
8.4 Omfattende definition af HCPI'er 
For at give en fuldstændig og formel oversigt over HCPI'ernes opbygning vil Kommissionen 
(Eurostat) revidere og udbygge den gennemførelsesaftale, som Udvalget for Det Statistiske 
Program godkendte i januar 1997. Dokumentet vil behandle en ræjcke spørgsmål vedrørende 
HCPI'ernes struktur, navnlig de områder, hvor man anså det for at være for tidligt eller 
uhensigtsmæssigt at indføre retsregler. Af eksempler kan nævnes fradrag, dataredigering, 
tidspunkt for dataindsamling og sæsonkorrigering. For at fremskynde færdiggørelsen af den 
metodologiske ramme til HCPI'erne vil der blive udarbejdet 'retningslinjer" med henblik på at 
dække de mange forskellige eksisterende begreber, metoder eller fremgangsmåder, som anses for 
at give sammenlignelige resultater. Formålet er at fremkomme med en fuldstændig beskrivelse af 
alle væsentlige punkter i forbindelse med HCPI i 1998. 
Hidtil er der blevet udarbejdet en lovgivningsramme for de aspekter af HCPI'ernes struktur, som 
har størst sandsynlighed for at gøre resultaterne ikke-sammenlignelige. Væsentlige dele af 
indeksene er således blevet fastlagt, men mange andre aspekter af HCPI'ernes struktur er ikke 
fastsat nærmere, hvilket kan påvirke de indekser, der udarbejdes. På grundlag af de oplysninger, 
der foreligger på nuværende tidspunkt, vil forskelle i disse formentlig ikke resultere i en væsentlig 
manglende sammenlignelighed. Denne mangel på en fuldstændig fastsættelse har den fordel, at 
medlemsstater har mulighed for at følge de mange forskellige fremgangsmåder, der anvendes i 
forbindelse med deres forbrugerprisindekser, men de ulemper, at den praksis, der følges, ikke er 
dokumenteret og ikke er kendt for hverken de øvrige medlemsstater, Eurostat eller brugerne. 
Endvidere kan de ændres uden underretning af nogen myndighed uden for det nationale statistiske 
kontor. For at færdiggøre den ramme, inden for hvilken HCPI'erne fastsættes og legitimeres, er 
det nødvendigt at fa en beskrivelse af det, medlemsstaterne gør på nuværende tidspunkt. Formålet 
hermed er ikke at evaluere, men at give en detaljeret beskrivelse af den nuværende praksis. 
39 Undtagen Østrig, hvor det nationale forbrugerprisindeks omfatter hjemmehørendes udgifter i hjemlandet, 
mens HCPI også omfatter udenlandske besogendes udgifter ("indlandsbcgrcb"). 
40 Jf. også punkt 8.1. 
41 Den kombinerede vægt af disse udvidelser er anfort i punkt 12.2.3. 
side 25/63 
9. UDVIDELSE AF EU 
Der er endnu ikke truffet beslutning vedrørende ansøgningerne om medlemskab42 af Den 
Europæiske Union, idet der skal tages hensyn til, om ansøgerlandene er i stand til at påtage sig 
forpligtelserne ved et medlemskab, herunder er i stand tii at tilslutte sig målet om en politisk, 
økonomisk og monetær union. De statistiske oplysninger, der er relevante i denne henseende, 
tilvejebringes af Eurostat. 
I førtiltrædelsesfasen skal ansøgerlandene gennemføre "acquis communautaire"43, hvori indgår 
gennemførelsen af harmoniserede forbrugerprisindekser (HCPI'er). I 1996 blev det første møde 
afholdt med ansøgerlandene med henblik på i videst mulige omfang at inddrage dem i 
harmoniseringsprojektet. I slutningen af 1996 fremsendte Eurostat et spørgeskema til alle 
ansøgerlande vedrørende lovrammerne for HCPI'erne i medlemsstaterne. Formålet hermed var at 
identificere huller og mangler med hensyn til opfyldelsen af kravene i forbindelse med HCPI, 
behov for teknisk bistand, forhåndenværende ressourcer, mulige omkostninger samt tidsplanen for 
HCPI'ernes indførelse. Oplysningerne vil tjene som et diskussionsgrundlag for fremtidige møder 
og for udarbejdelsen af et detaljeret arbejdsprogram. 
De første evalueringer af spørgeskemaet var koncentreret om, hvorvidt ansøgerlandene var i stand 
til at fremsende et indeks, som omfatter alle varer og tjenesteydelser som omhandlet i artikel 3 i 
Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96, som fastsætter HCPI'ernes oprindelige 
dækningsområde44. Følgende tabel giver en oversigt over resultatet: 
42 Ansøgerlandene er: Bulgarien, Cypern, Den Tjekkiske Republik, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Polen, 
Rumænien, Den Slovakiske Republik og Slovenien. 
43 Det regelværk, der gælder for Den Europæiske Unions medlemsstater. 
44 Jf. også punkt 6.2.1. 
Hpi side 26/63 
Tabel 2: 
Vurdering af ansøgerlandenes opfyldelse af HCPI-kravene: 
Oprindeligt dækningsområde 
Ansøgerlandenes tidsplan for gennemførelse af kravene 
med hensyn til HCPFernes oprindelige 
dækningsområde: Eurostats vurdering af opfyldelsen af 
kravene med hensyn til det 
oprindelige dækningsområde: 
BG ikke muligt for øjeblikket 
CY fra januar 1998: udarbejdelse of HCPI'er; 
(data tilgængelige i foråret 1998) formentlig i 1998 
CS 1998: omklassifikation i overensstemmelse med 
COICOP/HCPI; 
1999: revision af forbrugerprisindekskurven; 
fra begyndelsen af 2000: udarbejdelse af HCPI'er formentlig i 2000 
EST fra 1998: fordeling af repræsentative varer og tjenesteydelser 
til de HCPI-delindekser, som endnu ikke er omfattet af 
det nationale forbrugerprisindeks muligt i 2000 
H 1997: gennemførelse af metode med fast kurv; 
1997 - 1998: gennemførelse af COICOP/HCPI muligt i 2000 
LT 2 år behøves til at gennemføre HCPI-kravene ikke muligt for øjeblikket 
LV muligt i 2000 
PL, 1997: gennemførelse af COICOP 
husstandsbudgetundersøgelserne; 
Januar 1998: gennemførelse af COICOP/HCPI og udvikling 
af software til beregning af HCPI; 
Marts 1998: gennemførelse af et COICOP-baseret 
vægtningssystem; 
fra 1999: udarbejdelse of HCPI'er formentlig i 1999 
RO ikke før 1998 ingen planer om revision af det nationale 
forbrugerprisindeks inden 2000 
SK ikke muligt for øjeblikket 
SLO december 1998: dækning af alle varer og tjenesteydelser som 
fastsat i forordningen om oprindeligt dækningsområde og 
gennemførelse af COICOP/HCPI; 
fra 1999: udarbejdelse af HCPI'er og alle delindekser formentlig i 1999 
10. HCPI - EN SAMMENLIGNELIG INDIKATOR FOR FORBRUGERPRISINFLATIONEN 
10.1 Forbedret sammenlignelighed 
HCPI'erne er baseret på harmoniserede begreber, metoder og fremgangsmåder, som gør dem 
mere velegnede til at sammenligne inflationen medlemsstaterne imellem end de nationale 
forbrugerprisindekser. Som følge af harmoniseringsprojektet undergik nogle nationale 
forbrugerprisindekser også i forskellige henseender en kvalitetsforbedring med hensyn til 
inflationsberegningen. 
Inden for rammerne af Rådets forordning om HCPI har Kommissionen (Eurostat) iværksat en 
række specifikke foranstaltninger i form af kommissionsforordninger vedrørende en fælles 
klassifikation (COICOP/HCPI), et fælles dækningsområde for HCPI og en række 
minimumsnormer som f.eks.45: 
• Inkorporering af varer og tjenesteydelser, som har faet økonomisk betydning (f.eks. 
mobiltelefoner); 
45 Flere oplysninger er anfort i punkt 6.2. og 12. 
side 27/63 
• Passende hensyntagen til kvalitetsændringer af de ting, forbrugerne køber (kvalitetsjusteringer); 
• Sikring af, at prisstikprøverne er tilstrækkeligt repræsentative; 
• Anvendelse af sammenlignelige formler til måling af prisændringer. 
Boskin-rapporten og reaktionen fra BLS46 herpå understøtter de resultater, der er nået som led i 
harmoniseringsprocessen. De spørgsmål, der blev rejst af Boskin, var de spørgsmål, som 
harmoniseringen allerede var koncentreret om; især kvalitetsjusteringer, den grundlæggende 
formel og ajourføring med markedsudviklingen (nye varer og vægte). 
Bortfaldet af de forskellige fremgangsmåder i forbindelse med boligejere og sundheds- og 
uddannelsesområdet som led i HCPI'ernes første etape var et væsentligt skridt i retning af mere 
sammenlignelige indekser. Metoden med minimumsnormer havde en betydelig umiddelbar 
virkning på sammenligneligheden ved at sætte en stopper for uhensigtsmæssige fremgangsmåder 
og i et vist omfang at fjerne de systematiske skævheder, de medførte, f.eks. nye varer, kvalitet, 
manglende priser og aggregeringsmæssige skævheder samt skævheder med hensyn til formler, 
substitution og distribution. En nedbringelse af de tilbageværende skævheder og fejl anses for at 
være en opgave på længere sigt, som blev indledt med de første sæt HCPI-data, der blev 
indsamlet. Der vil imidlertid altid være en vis margen af statistiske fejl og ukendte skævheder i 
forbindelse med HCPI'erne. 
Hvis det var muligt at angive størrelsen af de systematiske skævheder i et forbrugerprisindeks, 
ville der ikke være nogen skævheder, da forbrugerindekset ville blive korrigeret i 
overensstemmelse hermed. Indtil der kan fastsættes og udarbejdes alternative objektive 
indikatorer, er omfanget af eventuelle skævheder kun formodninger. Der er almindelig enighed 
om, at hovedårsagen til systematiske skævheder i forbrugerprisindeksene ligger i behandlingen af 
kvalitetsændringer, men omfanget af disse skævheder er ukendt. De nationale 
forbrugerprisindekser kan imidlertid anvendes til at undersøge alternative tilgange til problemet 
med at udarbejde prisindekser. 
De regler og minimumsnormer, der er fastsat i forordningerne og retningslinjerne, sikrer ikke kun 
HCPI'ernes sammenlignelighed, præcision og pålidelighed, men (rnedfører også 
kvalitetsforbedringer med hensyn til inflationsberegningen. De nationale forbrugerprisindekser 
drager også fordel heraf, for så vidt som de kan overtage disse minimumsnormer. Irland har f.eks. 
siden januar 1997 udarbejdet et månedligt forbrugerprisindeks i stedet for det forbrugerprisindeks, 
der tidligere blev udarbejdet hvert kvartal. Luxembourg er den første medlemsstat, der har 
erstattet sit nationale forbrugerprisindeks med HCPI, og Grækenland har indført et nyt nationalt 
forbrugerprisindeks, som hovedsagelig er baseret på HCPI-normer. 
Med den foreslåede forbindelse til det nye europæiske nationalregnskabssystem (ENS 1995) på 
baggrund af indførelsen af begrebet 'husholdningernes pengeudgifter til konsum"47 tilvejebringer 
HCPI'erne en klar og entydig metode til fastsættelse af dækningsområdet og udarbejdelse af 
vægte og øger også foreneligheden med nationalregnskabet. 
*• 
10.2 Sammenlignelighed og dækningsområde 
HCPI'ernes sammenlignelighed er resultatet af gennemførelsen af en række foranstaltninger, som 
der er redegjort udførligt for i punkt 6.2., mens dette afsnit er koncentreret om HCPI's 
dækningsområde. Efter introduktionen af HCPI er Kommissionen (Eurostat) og statistikere i 
46 Bureauet for Arbejdsstatistik (BLS) slår for at beregne det amerikanske forbrugerprisindeks. 
47 Jf. også punkt 8.1. 
side 28/63 
ii H^dlemssiaterne blevet kritiseret for ikke at have været i stand til at udvide HCPI''unes 
dækningsområde med hensyn til ejerboliger, uddannelse og sundhed48. 
De faktiske priser, som boligejere betaler for mindre reparationer og almindelig vedligeholdelse 
af boligen, er allerede omfattet af HCPI. Men beregnet lejeværdi eller rentebetalinger på 
realkreditlån, som i nogle forbrugerprisindekser anvendes til at måle den "inflation", som 
boligejere oplever i forbindelse med deres boliger, anses ikke for at være hensigtsmæssige til 
internationale sammenligninger af forbrugerprisinflationen, da der ikke er tale om faktiske 
monetære transaktioner. Beregnet lejeværdi er for boligejere, som bor i deres boliger, snarere 
offeromkostninger end en afspejling af de faktiske priser, som de betaler som forbrugere. Disse og 
alle andre offeromkostninger betragtes ikke som en del af inflationen. Realkreditrenter er ganske 
enkelt låneomkostninger, og betalinger i forbindelse med lån omfattes ikke normalt af 
forbrugerprisindekserne. Udvalget for Det Statistiske Program behandlede behandlingen af 
ejerboliger i HCPI den 13. marts 1997. Mange medlemsstater stillede sig positivt til ideen om, at 
de priser, "som boligejere betaler, når de erhverver en bolig, bør omfattes af HCPI, men mente, at 
det var for tidligt at indføre et indeks over nettoerhvervelsen af nye boliger. Det blev aftalt, at 
drøftelserne om dette spørgsmål skulle fortsættes, og at der skulle gennemføres yderligere 
forskning, inden der kunne træffes en endelig afgørelse. En særlig task force vil blive oprettet af 
Eurostat i 1998. 
Virkningen af, at de fleste dele af sundheds- og uddannelsesområdet ikke omfattes af HCPI, 
afhænger af, hvordan disse tjenesteydelser i sidste instans måles; f.eks. den måde, man behandler 
refusioner på. Ikke alle tjenesteydelser på sundheds- og uddannelsesområdet er omfattet af alle 
forbrugerprisindekser. I de tilfælde, hvor de er medtaget, tages der ikke altid højde for, at 
forbrugerne ofte modtager refusion. Man er nået frem til nogle løsninger i form af, at sundheds-
og uddannelsesområdet vil blive næsten fuldstændigt dækket i to etaper, i december 1998 og 
december 1999. Medtagelsen af visse poster efter 1998 afspejler enten den omstændighed, at 
ingen af medlemsstaterne har tekniske løsninger på behandlingen af dem (f.eks. hospitalsområdet: 
hvilke priser skal forbrugerne betale?), eller at metoderne og den anvendte praksis skal forbedres, 
inden man kan sikre sammenlignelighed. 
Hvis det antages, at 6% af det fulde dækningsområde, som fastsat i form af "busholdningernes 
pengeudgifter til konsum", mangler, er dette kun af betydning, hvis inflationen blandt de ikke-
omfattede poster adskiller sig væsentligt fra inflationen generelt set. Hvis den inflationsrate, der 
fremkommer på grundlag af HCPI, f.eks. er 2,0%, vil inflationen blandt de ikke-omfattede poster 
skulle være dobbelt så høj for at ændre den målte rate til 2,1%. Hvis delindekset for de ikke-
omfattede poster udvikler sig med samme rate som indekset med alle poster, påvirker det ikke den 
inflationsrate, der er beregnet på grundlag af HCPI. Selv om en manglende dækning er en ulempe 
for HCPI, skal det vurderes på baggrund af de andre væsentlige resultater, der er nået som led i 
harmoniseringsprocessen. 
10.3 Forskelle mellem forbrugerprisindekser og HCPI'er 
HCPI'erne afviger numerisk fra de nationale forbrugerprisindekser som følge af forskelle med 
hensyn til begreber, metoder og den anvendte praksis. Da nationale forbrugerprisindekser og 
HCPI'er tjener forskellige formål, kan det være vildledende at sammenligne begge indekser 
direkte49. De numeriske forskelle kan være-positive eller negative, men det er ikke hensigten med 
denne rapport at redegøre for eller kommentere de numeriske forskelle, hvilket allerede gjorde i 
48 Jf. også punkt 8.1. 
49 Jf. også punkt 4. 
side 29/63 
sin konvergensberetning fra 199650. Dette dokument er koncentreret om HCPI'ernes 
sammenlignelighed og medlemsstaters overholdelse af lovgivningen. HCPI'erne er det eneste 
sammenlignelige grundlag til at vurdere den inflationsmæssige konvergens medlemsstater imellem, 
og den inflationsmæssige konvergens vil blive vurderet i den kritiske periode inden indledningen 
af den tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union, som fastsat i traktaten, på grundlag af 
disse sammenlignelige HCPI'er. Men da det i henhold til artikel 109 J i TEU er muligt at lægge 
"andre prisindeks" til grund, kan der bl.a. tages hensyn til nationale forbrugerprisindekser. 
11. REAKTIONER FRA BRUGERE, MEDIER OG MEDLEMSSTATER 
11.1 Udtalelse fra Det Europæiske Monetære Institut (EMI) 
EMI har udtalt følgende: 
"I sin egenskab af væsentlig bruger og forløber for Den Europæiske Centralbank (ECB) har EMI 
været nøje inddraget i det forberedende arbejde til HCPI'erne via de høringsprocedurer, der er 
fastsat i artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning om HCPI, og via EMTs faglige eksperter, som 
deltager i Eurostats arbejdsgruppe. 
På baggrund af de forskellige mål, begreber og metoder, der ligger til grund for de nationale 
forbrugerprisindekser, anser EMI harmoniseringsbestræbelserne for at være af afgørende 
betydning for konvergensvurderingen i henhold til traktaten om Den Europæiske Union. 
HCPI'erne vil danne grundlag for vurderingen af konvergensen med hensyn til prisstabilitet i 
EMI's konvergensberetning i begyndelsen af 1998. På kort og længere sigt vil der derfor blive 
fokuseret på en sammenligning af de enkelte medlemsstaters HCPI'er. Men fra begyndelsen af den 
tredje fase af Den Monetære Union vil HCPI'erne - og denne rolle bevares over for de 
medlemsstater, der ikke deltager i euro-zonen - være en central indikator for den fælles monetære 
politik, og dette indebærer, at indekset for hele Den Monetære Unions område (MUCPI) 
anvendes. De foranstaltninger, der er blevet truffet med henblik på konvergensvurderingen, vil 
udgøre et godt statistisk grundlag for MUCPI. Samtidig kan anvendelsen af MUCPI i forbindelse 
med den monetære politik øge betydningen af faktorer som f.eks. dataenes rettidighed, da dataene 
formentlig vil blive en vigtig del af den politiske analyse hver måned. 
Den harmonisering, der hidtil er opnået, forekommer generelt at være tilfredsstillende. Det fælles 
dækningsområde og klassifikationen samt den detaljerede offentliggørelse af delindekser er en 
vigtig forbedring i analytisk øjemed. Der er blevet fastsat en grundlæggende formel, og de første 
foranstaltninger er blevet truffet med henblik på at forbedre sammenligneligheden i forbindelse 
med metodologiske spørgsmål (metoder vedrørende kvalitetsjusteringer og stikprøveudtagning). 
EMI har støttet ideen om at fastsætte minimumsnormer på nuværende tidspunkt og indføre mere 
sammenlignelige og pålidelige metoder på længere sigt. Mange af de behandlede spørgsmål 
vedrører målingen af inflation og forbrugerprisstatistikkernes pålidelighed generelt, og tiltag på 
dette område er derfor navnlig glædelige i relation til den monetære politik. Denne positive 
vurdering af de opnåede fremskridt betyder dog ikke, at der overhovedet ikke har været 
meningsforskelle med hensyn til metoderne. Endvidere er udvidelsen af dækningsområdet til de 
dele af forbrugsudgifterne, som ikke er omfattet af de oprindelige HCPI'ere, noget, som i særlige 
grad optager EMI. 
Alt i alt ser EMI planerne om en yderligere udvikling af HCPI'erne som en nødvendig 
forudsætning for, at de kan anvendes i forbindelse med den monetære politik, uden dermed at 
forklejne deres betydning for konvergensvurderingen." 
50 "Beretning om konvergens i Den Europæiske Union i 1996" - KOM(96)560 endelig udg., offentliggjort i 
European Economy, supplement A, nr. 1 -januar 1997 
' side 30/63 
11.2 Udtalelse fra Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Økonomiske og 
Finansielle Anliggender (GD II) 
GD II har udtalt følgende: 
'Ï sin egenskab af væsentlig bruger har GD II, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle 
Anliggender, vedvarende krævet, at der rettidigt foreligger sammenlignelige og pålidelige data til 
vurderingen af konvergensen med hensyn til inflation. GD II ser derfor med tilfredshed på, at man 
har overholdt den tidsplan for HCPI'ernes indførelse, der blev fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 
2494/95 om harmoniserede forbrugerprisindekser. Dette har gjort det muligt for Kommissionen at 
anvende HCPI'erne i sine seneste officielle dokumenter, f.eks. i beretningen om gennemførelsen af 
de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for 1996 og i Kommissionens henstilling 
om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Fællesskabets økonomiske politik for 
1997. Den "operationelle" anvendelse af HCPI'erne et år før udarbejdelsen af 
konvergensberetningen for 1998 er meget vigtigt, da det giver de politiske og økonomiske aktører 
tid til at blive fortrolige med dette nye indeks. 
Introduktionen af HCPI'erne skal også betragtes som et væsentligt resultat, da kvaliteten ikke er 
blevet ofret for rettidigheden. HCPI'erne er i deres nuværende udformning kendetegnet ved en 
høj grad af sammenlignelighed medlemsstater imellem, ikke kun med hensyn til dækningsområde, 
men også med hensyn til kvalitet. De nationale statistiske kontorer er nået til enighed om 
minimumsnormer og om god praksis med hensyn til visse centrale metodologiske aspekter, f.eks. 
en formel på lavere niveau eller opdatering af vægte. Brugerne sætter stor pris på, at 
sammenligneligheden og kvaliteten er blevet forbedret på samme tid. 
GD II's arbejde blev imidlertid besværliggjort af, at de tidligere serier for nogle medlemsstaters 
HCPI'er ikke forelå, i strid med enten lovkravene i de relevante forordninger eller aftalen med 
Eurostat. Selv om disse problemer senere er blevet løst, vil GD II gerne udtrykke håb om, at 
lignende mangler ikke vil opstå igen i forbindelse med udsendelsen af de ændrede HCPI-serier 
(f.eks. når dækningsområdet udvides). Ligeledes er der i forbindelse med nogle HCPI-serier 
blevet foretaget betydelige ændringer i månederne efter offentliggørelsen af HCPI'erne. Selv om 
GD II er helt klar over, at nogle ændringer er uundgåelige, bør de nationale statistiske kontorer 
sørge for at gøre det nødvendige for at minimere omfanget af eventuelle ændringer. 
Med hensyn til udviklingen fremover støtter GD II det arbejde, som arbejdsgruppen har igangsat 
med henblik på at udvide HCPI'ernes dækningsområde og forbedre såvel forbrugerprisindeksenes 
som HCPI'ernes statistiske præcision. Afslutningsvis gentager GD II sin støtte til, at HCPI'ernes 
rettidighed til stadighed respekteres, da dette er af meget afgørende betydning for, at brugerne 
effektivt kan overvåge inflationen i den kommende ØMU og i hele Den Europæiske Union." 
11.3 Sammendrag af medlemsstaternes udtalelser 
Introduktionen af HCPI var vellykket i alle medlemsstater. De væsentlige brugere, dvs. 
centralbankerne, finansministerier, økonomiministerier, finansielle institutioner og 
forskningsinstitutter, har vist stor interesse for HCPI. Da hovedbrugerne i de fleste medlemsstater 
er blevet holdt fuldt ud underrettet om, hvor langt harmoniseringsprojektet var kommet, og hvilke 
resultater der var opnået, var det ikke vanskeligt at redegøre over for dem, hvilke, metodologiske 
og begrebsmæssige forskelle der er mellem det nationale forbrugerprisindeks og HCPI. Nogle 
medlemsstater har endvidere afholdt seminarer om HCPI for de væsentlige brugere. 
Derimod var interessen for denne nye inflationsindikator beskeden i den almindelige offentlighed. 
Medlemsstaterne er dog af den opfattelse, at situationen kan ændres i 1998, når der træffes 
afgørelse om, hvilke lande der skal deltage i Den Økonomiske og Monetære Union. 
side 31/63 
Nogle medlemsstater har valgt at lade HCPI og det nationale forbrugerprisindeks være så ens så 
muligt ved også at gennemføre metodologiske forbedringer fra HCPI i forbrugerprisindekset og 
også at lade det omfatte varer og tjenesteydelser, som blev tilføjet til udarbejdelsen af HCPI. 
Andre medlemsstater forsøger at holde HCPI og det nationale forbrugerprisindeks så adskilte som 
muligt for at understrege, at de tjener forskellige formål. 
Luxembourg var det første land, som lod HCPI træde i stedet for det nationale 
forbrugerprisindeks. Der blev aldrig sat spørgsmålstegn ved HCPI's anvendelse som en 
inflationsindikator. Der var dog langvarige diskussioner om, hvorvidt HCPI skulle anvendes som 
det nationale forbrugerprisindeks og derfor til pristalsregulering aflønningerne. 
I alle andre medlemsstater har der hidtil ikke være nogen særlige problemer med at indføre et 
yderligere prisindeks, da det blev understreget, at HCPI primært var til internationale 
sammenligninger af inflation, og at det nationale forbrugerprisindeks forblev den bedste indikator i 
national sammenhæng. I Grækenland, Irland, Italien og Østrig faldt introduktionen af HCPI 
sammen med introduktionen af det ajourførte nationale forbrugerprisindeks. Det lykkedes med 
held Irland at gå fra kvartalsdata til månedlige data til udarbejdelsen af det nationale 
forbrugerprisindeks. Grækenland anførte, at offentliggørelsen af HCPI styrkede tilliden til det 
reviderede nationale forbrugerprisindeks. Der var dog diskussioner i Grækenland om, hvorvidt 
man i stedet for forbrugerindeksene skulle anvende HCPI'erne som deflatorer til mange 
økonomiske og monetære variabler, hvilket kunne resultere i ændrede tal i forskellige 
internationale sammenligninger. 
12. OVERHOLDELSE OG KVALITETSKONTROL 
I artikel 12 i Rådets forordning om HCPI er der indirekte fastsat en forpligtelse til at overvåge, 
om bestemmelserne overholdes, ved at bemyndige Kommissionen (Eurostat) til at anmode 
medlemstaterne om at meddele de oplysninger, som er nødvendige for at evaluere: 
(a) overholdelsen af sammenlignelighedskravene og 
(b) kvaliteten af HCPI'erne. 
Endvidere skal medlemsstaterne i henhold til alle de specifikke foranstaltninger, der er fastsat i 
Kommissionens forordning, meddele oplysninger, der er tilstrækkelige til at overvåge og 
kontrollere kvaliteten. Generelt fastsætter Kommissionens forordninger 'butput", dvs. hvad der 
kræves, og overlader det til medlemsstaterne at afgøre, hvordan dette krav opfyldes51. Som følge 
heraf er det nødvendigt med et effektivt system til at overvåge, om bestemmelserne overholdes, 
for at sikre, at medlemsstaterne i praksis lever op til ånd og bogstav i de forskellige forordninger 
og retningslinjer. Men Kommissionen vil måske have behov for flere oplysninger, end 
medlemsstater selv ville have behov for, med henblik på at sikre, at indeksene er pålidelige. 
I nedenstående punkt 12.1 - 12.8 opsummeres resultaterne af den første overvågning af 
bestemmelsernes overholdelse, mens der fortsat er drøftelser i gang med hensyn til, hvordan man 
bedst kan oprette et system med uafhængig statistisk kontrol med henblik på at sikre HCPI'ernes 
høje kvalitet samt oprette et overvågningssystem i stil med den praksis, der findes i mange 
medlemsstater. Kommissionen (Eurostat) overvejer også, om der er behov for yderligere 
mekanismer til at sikre denne nye økonomiske indikators kvalitet og integritet, idet én mulighed 
kunne være at oprette et uafhængigt rådgivende organ. 
Udarbejdelsen af HCPI'er er i vidt omfang baseret på de nationale forbrugerprisindekser. Med 
hensyn til de aspekter af indeksenes struktur, som har størst sandsynlighed for at gøre resultaterne 
51 Jf. også punkt 5. 
side 32/63 
ikke-sammenlignelige, er HCPI'erne baseret på harmoniserede begreber, metoder og 
fremgangsmåder, hvilket gør, at HCPI'erne er den bedste indikator til sammenligning af 
inflationen medlemsstater imellem. Det er formålet med dette afsnit at vurdere, hvilke 
forbedringer af sammenligneligheden der er sket med HCPFernes indførelse. Punkt 12.2 - 12.8 
beskriver forbedringerne i henhold til den eksisterende lovgivningsramme for HCPI, mens der i 
punkt 12.1. er anført forbedringer, som går ud over det minimum, der kræves i forordningerne. 
12.1 Specifikke ændringer, som er foretaget af medlemsstaterne 
Harmoniseringsprojektet og udarbejdelsen af HCPI krævede betydelige ressourcer med hensyn til 
personale og dataudstyr52. Mange medlemsstater øgede antallet af faglige og andre medarbejdere 
og/eller udvidede deres databehandlingssystem for at kunne udarbejde HCPI fra januar 1995, 
f.eks. Irland, Luxembourg, Sverige og Det Forenede Kongerige. I begyndelsen af 1997 fik Østrigs 
prisindsamlingskontorer installeret specielt software til indsamlingen og indsendelsen af dataene. 
Med henblik på at fremsende tidsserier af HCPI'erne, som er så sammenlignelige som muligt, 
beregnede medlemsstaterne retrospektive data til HCPI. Alle medlemsstater fremsendte månedlige 
HCPI'er fra og med indekset for januar 1995, og alle undtagen Frankrig og Det Forenede 
Kongerige udarbejdede delindeksene under HCPI fra januar 199553 på grundlag af 
COICOP/HCPI-klassifikationen54. Irland og Det Forenede Kongerige fremsendte imidlertid først 
retrospektive data fra offentliggørelsen af tallene for august den 7. oktober 1997. Fremsendelsen 
af retrospektive data krævede i nogle medlemsstater, at man estimerede de tidligere priser og 
vægte for en række poster, som ikke var omfattet af det nationale forbrugerprisindeks. Endvidere 
indførte Grækenland, Luxembourg, Østrig, Finland og Det Forenede Kongerige formlen for det 
geometriske gennemsnit i forbindelse med beregningen af basisaggregater for de indekser, der lå 
før januar 199755. Mange medlemsstater indførte eller planlagde at indføre COICOP-
klassifikationen til deres nationale forbrugerprisindeks, hvilket mange brugere vil se med 
tilfredshed på, da komponenterne i de nationale forbrugerprisindekser ikke er i overensstemmelse 
med en fælles klassifikation. 
Grækenland, Østrig, Portugal og Det Forenede Kongerige ændrede deres geografiske og 
populationsmæssige dækningsområde lige inden introduktionen af HCPI og foregreb derved til 
dels et udkast til Kommissionens forordning, som indeholder en harmoniseret definition af 
HCPI'ernes geografiske og populationsmæssige dækningsområde56. Eftersom Grækenland 
medtager landdistriker, Portugal dækker Azorerne og Madeira og Det Forenede Kongerige 
medtager de øverste 4% af indkomstmodtagerne og også pensionister, som hovedsagelig 
modtager statslige ydelser, omfatter de HCPI'er, der blev introduceret i marts 1997, alie 
husholdninger, uanset indkomst, som bor i en hvilken som helst del af det økonomiske område 
(landdistrikter og byer). Østrig gik over til 'indlandsbegrebet" i forbindelse med HCPI ved at 
medtage udenlandske besøgendes udgifter i Østrig. 
Mange medlemsstater tog højde for nye varer og tjenesteydelser som f.eks. mobiltelefoner, da de 
udarbejdede deres HCPI. Belgien, Danmark, Italien, Luxembourg og Østrig indførte tidligere end 
oprindeligt planlagt nye vægte lige inden introduktionen af HCPI. Nederlandene besluttede at gå 
over til en årlig opdatering af de vægte, der anvendes til at udarbejde HCPI og det nationale 
forbrugerprisindeks fra og med december 1997. Medtagelsen af nye varer og tjenesteydelser og 
52 Jf. også punkt 2. 
53 Jf. også tabellen i 6.4. 
54 Jf. også punkt 6.2.1. og 6.2.7. 
55 Jf. også punkt 12.6. 
56 Jf. også punkt 8.3. 
"""" side 33/63 
anvendelsen af mere tidssvarende vægtningsdata skulle resultere i mere pålidelige og relevante 
indekser57. 
I Tyskland, hvor indsamlingen af data og kvalitetskontrollen i vidt omfang forestås af de regionale 
kontorer (Statistische Landesåmter), har man indført et system, hvorved det statistiske kontor 
(Statistisches Bundesamt) kan modtage mikrodata fra de regionale kontorer til udarbejdelsen af de 
statistiske oplysninger, som Eurostat behøver til at påvise HCPI'ernes kvalitet som led i 
overvågningen af, om bestemmelserne overholdes. 
12.2 Dækningsområde 
12.2.1 Midlertidige indekser introduceret den 29. februar 1996 
I 1996 offentliggjorde Kommissionen (Eurostat) hver måned de midlertidige indekser. De blev 
anvendt af Kommissionen (GD II) og Det Europæiske Monetære Institut i deres første 
konvergensberetninger til Rådet i 1996. Der foreligger midlertidige indekser for perioden januar 
1994 til december 1996 for alle EØS-lande og Schweiz. I henhold til Rådets forordning blev de 
erstattet58 af HCPI'erne fra og med indekset for januar 1997. 
De midlertidige indekser59 udgjorde et bedre grundlag for en sammenligning af 
forbrugerprisinflationen end de nationale forbrugerprisindekser, da de var blevet justeret med 
henblik på at gøre dækningsområdet for varer og tjenesteydelser så ens som muligt. Visse 
udgiftskategorier blev ikke medtaget, andre, som ikke er omfattet af visse nationale 
forbrugerprisindekser, blev medtaget for alle medlemsstater. Den kombinerede vægt af disse 
poster, der henholdsvis blev omfattet og ikke omfattet, var ca. 16% af de samlede 
forbrugsudgifter. De præcise beløb varierede fra land til land; nærmere oplysninger vedrørende 
EU-medlemsstaterne er anført i tabel 4 og 5 nedenfor. Bortset fra disse forskelle med hensyn til 
dækningsområdet for varer og tjenesteydelser var de midlertidige indekser udarbejdet på grundlag 
af nøjagtigt de samme metoder, som blev anvendt i forbindelse med de nationale 
forbrugerprisindekser, som de var afledt af. 
Tabel 3 viser forskellen mellem de midlertidige indekser og de nationale forbrugerprisindekser 
med hensyn til dækningsområdet for varer og tjenesteydelser. Tabellen stammer fra Eurostats 
pressemeddelelse nr. 15/96 af 29. februar 1996 i forbindelse med introduktionen af de midlertidige 
indekser og er korrigeret med hensyn til skønnene for Det Forenede Kongerige. Det fremgår, at 
de midlertidige indekser dækkede ca. 84% af de varer og tjenesteydelser, der er omfattet af de 
nationale forbrugerprisindekser, med det største sammenfald i dækningen på 92% i Grækenland 
og det mindste på 75% i Nederlandene. De væsentligste forskelle med hensyn til dækningen af 
poster skyldes behandlingen af boligejere og deres boliger60. Forskellene i vægtene på sundheds-
og uddannelsesområdet, som udgør 11% i det franske forbrugerprisindeks og mindre end 1% i 
Det Forenede Kongeriges forbrugerprisindeks, afspejler ikke kun betydelige institutionelle 
forskelle landene imellem med hensyn til, hvordan forbrugerne betaler for sådanne tjenesteydelser, 
men også forskelle med hensyn til, hvordan disse poster behandles i forbrugerprisindekset. 
57 
58 Nærmere oplysninger er anfort i punkt 12.3. og 12.5. 
Med undtagelse af Schweiz, som udarbejdede et midlertidigt indeks, men ikke udarbejder et HCPI. 
59 Jf. punkt 6.1. 
60 Jf. også punkt 8.1. og 10.2. 
side 34/63 
Tabel 3: 
Udgifter, som ikke blev omfattet af de nationale forbrugerprisindekser ved beregningen af de 
midlertidige indekser 
- omtrentlige vægte pr. 1000 (januar 1996 61) 
Midlertidigt indeks 
+ ejerboliger 
+ sundhed og uddannelse 
+/- andet 
=nation. forbrugerprisind. B 
822 
40 
56 
82 
1000 DK 
821 
126 
36 
17 
1000 D 
826 
92 
45 
37 
1000 EL 
916 
-
76 
8 
1000 E 
913 
17 
44 
26 
1000 F 
875 
-
112 
13 
1000 IRL 
846 
40 
43 
71 
1000 I 
900 
-
78 
22 
1000 L 
883 
-
85 
32 
1000 
Midlertidigt indeks 
+ ejerboliger 
+ sundhed og uddannelse 
+/- andet 
=nation. forbrugerprisind. NL 
749 
118 
12 
121 
1000 A 
871 
9 
46 
74 
1000 p 
876 
61 
39 
24 
1000 FIN 
774 
100 
41 
85 
1000 S 
793 
160 
25 
22 
1000 UK 
796 
120 
9 
75 
1000 IS 
750 
108 
43 
99 
1000 N 
803 
115 
31 
51 
1000 
Nedenstående tabel 4 og 5, som også stammer fra Eurostats pressemeddelelse nr. 15/96 af 29. 
februar 1996, viser, hvilke kategorier der ikke blev omfattet af de nationale forbrugerprisindekser, 
og hvilke der blev tilføjet. De indeholder kun oplysninger om EU-medlemsstaterne. 
Tabel 4: 
Kategorier, som blev tilføjet de nationale forbru 
midlertidige inc 
Alkoholiske drikkevarer 
Tobak 
Tjenesteydelser til 
almindelig vedligeholdelse 
og reparation af boliger B DK D EL 
ind E F gerprisinc 
ekser 
IRL I 
ind lekse 
L 
ind 
ind r vec 
NL ben 
A øgningen i 
P 
i FIN if de 
S UK 
61 Referenceudgifterne er de samlede udgifter, som er omfattet af hver medlemsstats nationale 
forbrugerprisindeks, og som er fastsal som en vægt af 1000. De vægte, der er fastsat til det midlertidige indeks 
og de omfattede eller ikke-omfattede kategorier, er de samme, som blev anvendt til udarbejdelsen af indekset i 
januar 1996. 
side 35/63 
Tabel 5: 
Kategorier, som ikke blev omfattet af de nationale forbrugerprisindekser ved beregningen af de 
Beregnet lejeværdi af egen 
bolig 
Rentebetalinger på 
realkreditlån 
Renovation og kloakering 
(betaling i form af afgift uanset 
forbrug) 
Forsikringer i forbindelse 
med boliger 
Vandforsyning (betaling i 
form af afgift uanset forbrug) 
Sundhedsvæsen 
Pakketure og udgifter i 
udlandet 
Rejseforsikringer 
Afgifter vedrørende brug af 
bil, vej- og brugsafgifter 
Bilforsikringer 
Gebyr for kørekort 
Uddannelse 
Tjenesteydelser på det 
sociale område 
Finansielle tjenester i.a.n. 
Andre tjenesteydelser i.a.n. B 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud DK 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud midlertidige inc 
D 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud EL 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud E 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud F 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud ekser 
IRL 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud I 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud L 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud NL 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud A 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud P 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud FIN 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud S 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud UK 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
ud 
12.2.2 HCPFer introduceret den 7. marts 1997 
Som fastsat i Rådets forordning introducerede Kommissionen (Eurostat) den 7. marts 1997 det 
første sæt HCPI'er til alle EU-medlemsstater, Island og Norge62. De trådte i stedet for de 
midlertidige indekser som den bedste indikator til sammenligning af forbrugerprisinflationen 
medlemsstaterne imellem og anvendes i EMTs og Kommissionens konvergensberetningcr til 
Rådet. HCPI er et nyt og anderledes indeks til måling af inflationen og ikke blot et 4ud\ idet 
midlertidigt indeks". I modsætning til de midlertidige indekser, som udelukkende var baseret på 
de nationale forbrugerprisindekser og blot blev justeret med henblik på at gøre dækningsområdet 
for varer og tjenesteydelser så sammenligneligt som muligt, er HCPI'erne også (og IS.IT J 
harmoniseret med hensyn til visse metodologiske aspekter af indeksets struktur. 
Tilføjelserne til dækningsområdet i forhold til de midlertidige indekser omfatter f.eks. forsikringer 
i forbindelse med biler og boliger, pakketure, banktjenester, adskillige administrationsgebvrcr. 
varer og tjenesteydelser på uddannelsesområder, f.eks. aftenskole, samt varer på 
sundhedsområdet, som ikke kræver recept63. Den kombinerede vægt af disse tilføjelser udgør ca 
5% af de samlede gennemsnitlige forbrugsudgifter i alle medlemsstater, lavest i Portugal med ca 
2% og højst i Island med ca. 7%. Nærmere oplysninger er anført i tabel 6. Den viser 
forbrugsudgifterne i forbindelse med de hovedkategorier af varer og tjenesteydelser, der blev 
indført ('tilføjet de midlertidige indekser") til udarbejdelsen af HCPI'erne, og afspejler dermed 
disse delindeksers vægt i hver enkelt medlemsstats HCPI. 
62 Jf. punkt 6.2.; nærmere oplysninger om tilgængelige data er anfort i punkt 6.4. 
63 Jf. også punkt 6.2.1. 
side 36/63 
Tabel 6: 
Delindekser, der blev indført til udarbejdelsen af HCPI'erne 
- omtrentlige vægte pr. 1000 (referenceår 1996 64) 
Produkter på sundhedsområdet -
betales af forbrugeren og 
refunderes ikke 
Pakketure 
Uddannelse - betales sædvanligvis 
af forbrugerne i medlemsstaterne 
Forsikring 
Bankvæsen i.a.n. 
Andre tjenesteydelser i.a.n. 
Tilføjelser i alt: B 
8,7 
31,4 
• 
8,7 
3,5 
11,0 
63,3 DK 
7,4 
12,6 
3,3 
3,5 
20,4 
13,7 
60,9 D 
8,5 
16,7 
4,6 
5,7 
2,0 
5,3 
42,8 EL 
11,9 
2,6 
13,7 
11,6 
• 
18,1 
57,9 E 
8,4 
7,8 
1,2 
4,0 
0,1 
8,1 
29,6 F 
4,8 
1,4 
3,7 
11,7 
7,0 
10,5 
39,1 IRL 
6,0 
30,6 
6,0 
2,5 
1,1 
3,4 
49,6 I 
16,0 
0,0 
8,6 
1,8 
3,2 
9,5 
39,1 L 
2,8 
50,0 
3,4 
5,5 
0,3 
7,0 
69,0 
Produkter på sundhedsområdet -
betales af forbrugeren og 
refunderes ikke 
Pakketure 
Uddannelse - betales sædvanligvis 
af forbrugerne i medlemsstaterne 
Forsikring 
Bankvæsen i.a.n. 
Andre tjenesteydelser i.a.n. 
Tilføjelser i alt: NL 
7,6 
16,4 
3,0 
9,8 
0,3 
9,0 
46,1 A 
4,1 
16,8 
3,9 
7,0 
2,1 
1,0 
34,9 P 
5,6 
3,2 
0,8 
5,3 
0,2 
0,3 
15,4 FIN 
11,2 
22,0 
1,3 
3,7 
0,9 
2,2 
41,3 S 
12,1 
9,5 
1,7 
7,3 
1,5 
3,1 
35,2 UK 
7,0 
30,0 
11,0 
6,0 
2,0 
5,0 
61,0 IS 
9,2 
24,5 
0,0 
6,6 
13,8 
16,4 
70,5 N 
7,1 
20,2 
1,8 
5,3 
; 
; 
34,4 
12.2.3 Sammenligning mellem dækningsområdet for HCPI og det nationale 
forb ru gerindeks • 
Det er formålet med HCPI at måle den inflation, som forbrugerne oplever. Begrebet 
'husholdningernes pengeudgifter til konsum" fastsætter både de varer og tjenesteydelser, der skal 
omfattes af HCPI, og det prisbegreb, der skal anvendes: priser med fradrag af refusioner, 
subsidier og tilskud. Begrebet er fastsat i et udkast til Kommissionens forordning om ændring af 
Kommissionens forordning (EF) 1749/96 med hensyn til dækningsområde65. 
Ved 'husholdningernes pengeudgifter til konsum" forstås kun monetære transaktioner, og de 
omfatter derfor hverken naturalindkomster, f.eks. landbrugsprodukter dyrket til eget forbrug, eller 
tjenesteydelser i forbindelse med ejerboliger. De udgifter, som opstår for boligejere, når de 
erhverver en bolig, udtrykt beregnet lejeværdi eller rentebetalinger på realkreditlån, anses f.eks. 
ikke som en del af den inflatoriske proces og er derfor ikke omfattet af HCPI'erne. Det overvejes 
imidlertid at medtage nettoerhvervelsesprisen for nye boliger. Men indtil der findes en 
64 Rcfercnceudgiftcrne er de samlede udgifter, som er omfattet af HCPI, og som er fastsat som en vægt af 1000. 
Medlemsstaternes HCPI er afledt af de nationale forbrugerprisindekser ved anvendelse af forskellige vægt-, 
pris- og indeksrefcrencepcriodcr og forskellige hyppigheder af opdateringen af vægte. For at gore vægtene 
sammenlignelige medlemsstaterne imellem og med henblik på aggrcgrcringen til ECPI fik de 1996 som ny 
referenceperiode (gennemsnitligt prisniveau for det pågældende ar). 
65 Jf. punkt 8.1. 
side 37/63 
tilfredsstillende løsning på tjenesteydelserne i forbindelse med ejerboliger, er sådanne udgifter pr. 
definition ikke omfattet af "husholdningernes pengeudgifter til konsum". 
Tabel 7 giver løselige skøn over, hvad der allerede er dækket af HCPI pr. januar 1997, hvad der 
mangler at blive tilføjet i 1998 og 1999, og hvad der falder uden for HCPFs anvendelsesområde 
og derfor ikke anses for at være relevant i forbindelse med internationalt sammenlignelige 
inflationsindikatorer, selv om disse poster er medtaget i nogle nationale forbrugerprisindekser. 
Medlemsstaternes HCPI'er dækker på nuværende tidspunkt over 90% af 'husholdningernes 
pengeudgifter til konsum". De resterende 10% vil blive tilføjet senest i december 1999. 
Ca. 6% er varer og tjenesteydelser, som endnu ikke er omfattet af HCPI, da ingen medlemsstat 
har tekniske løsninger på behandlingen af dem eller metoderne og den anvendte praksis skal 
forbedres, inden man kan sikre sammenlignelighed. Den fuldstændige dækning af alle poster (så 
vidt det er muligt) vil blive opnået i to etaper, i december 1998 og december 1999. De væsentlige 
udvidelser af dækningsområdet vedrører sundhedsvæsen, uddannelse, tjenesteydelser i forbindelse 
med social sikring, f.eks. pensionistboliger, og forsikringer66. 
Indtil ca. 4% vil blive tilføjet nogle af HCPI'ernes dækningsområde som følge af justeringer af det 
geografiske og populationsmæssige dækningsområde, som er fastsat i et udkast til 
Kommissionens forordning om ændring af Kommissionens forordning (EF) 1749/96 om HCPI's 
dækning med hensyn til geografisk område og population67. HCPI omfatter 'husholdningernes 
pengeudgifter til konsum", som finder sted på en medlemsstats økonomiske område. F.eks. skal 
alle medlemsstater, undtagen Danmark og Italien, som allerede har omfattet sådanne udgifter, 
medtage udgifterne blandt personer, som bor på institutioner. Belgien, Grækenland, Spanien, 
Irland, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Finland, Det Forenede Kongerige, Island og Norge 
skal medtage udenlandske besøgendes udgifter og ikke omfatte residenters udgifter under ophold 
i udlandet. Andre medlemsstater anvender allerede dette 'indlandsbegreb". Den yderligere vægt 
på ça. 20%, som tillægges Luxembourg, afspejler grænsehandlens betydning. Den negative vægt i 
forbindelse med Norge angiver, at residenter bruger mere i udlandet end udenlandske besøgende 
bruger i Norge. Belgien og Spanien kan ikke på nuværende tidspunkt fremkomme med skøn over 
tilføjelserne til det populationsmæssige dækningsområde. 
De to sidste rækker i tabel 7 viser forskellen mellem 'husholdningernes pengeudgifter til konsum" 
og de nationale forbrugerprisindekser. Vægtene varierer meget medlemsstater imellem; der er 
givet nogle forklaringer herpå i fodnoterne. Tallene er løselige skøn, som kan ændres, hvis 
medlemsstaterne vælger også at lade tilføjelserne til HCPI indgå i deres nationale 
forbrugerprisindeks. Intet enkelt forbrugerprisindeks eller sæt af forbrugerprisindekser bør 
anvendes som model for, hvad HCPI'erne bør omfatte. 
Note: For Luxembourgs vedkommende er HCPI og det nationale forbrugerprisindeks 
ens. 
66 Nærmere oplysninger er anfort i punkt 8.1. 
67 Jf. punkt 8.3. 
side 38/63 
Tabel 7: 
Husholdningernes pengeudgifter til konsum omfattet af HCPI i sammenligning med 
dækningsområdet for det nationale forbrugerindeks 
- omtrentlige vægte pr. 1000 (referenceår 1996 ») 
HCPI's oprindelige dækningsområde 
pr. jan. 1997 
Tilføjelser til dækningsområdet for 
poster i dec. 1998 og dec. 1999 
Tilføjelser til det populationsmæssige 
dækningsområde senest i dec. 1998 
HCPI's endelige dækningsområde 
pr. dec 1999 = husholdningernes 
pengeudgifter til konsum 
Udgifter omfattet af: 
a) husholdningernes pengeudgifter til 
konsum, men ikke omfattet af 
forbrugerprisindekset 
b) forbrugerprisindekset, men ikke 
omfattet af husholdningernes 
pengeudgifter til konsum B 
952 
48 
intet 
skøn 
1000 
0 
lld DK 
903 
31 
66 
1000 
82 b 
114e D 
953 
45 
2 
1000 
2 
114f EL 
875 
56 
69 
1000 
69 
0 E 
954 
46 
intet 
skøn 
1000 
0 
5 F 
847 
153 
0 
1000 
87 e 
0 IRL 
1000 I 
973 
27 
0 
1000 
0 
48 B L 
725 
80 
195 
1000 
" 
HCPI's oprindelige dækningsområde 
pr. jan. 1997 
Tilføjelser til dækningsområdet for 
poster i dec. 1998 og dec. 1999 
Tilføjelser til det populationsmæssige 
dækningsområde senest i dec. 1998 
HCPI's endelige dækningsområde 
pr. dec. 1999 = husholdningernes 
pengcudgifter til konsum 
Udgifter omfattet af: 
a) husholdningernes pengeudgifter til 
konsum, men ikke omfattet af 
forbrugerprisindekset 
b) forbrugerprisindekset, men ikke 
omfattet af husholdningernes 
pengeudgifter til konsum NL 
886 
70 
44 
1000 
84 
173 k A 
960 
40 
0 
1000 
132 h 
83' P 
943 
49 
8 
1000 
0 
77 m FIN 
930 
40 
30 
1000 
0 
0 s 
896 
96 
8 
1000 
0 
165" UK 
917 
83 
1000 
124 5 
96° IS 
908 
42 
50 
1000 
» 
0 
92 P N 
937 
68 
-5 
1000 
25 J 
1001 
Referenceudgifterne er husholdningernes pengeudgifter til konsum, som skal omfattes af HCPI fra december 
1999. Disse er fastsat som en vægt af 1000. Vægtene er løselige skøn, som relaterer til det gennemsnitlige 
prisniveau i 1996. 
Pakketure, gebyrer for korekort, våbentilladelse, jagttilladelse og pas 
Hushjælp, gebyrer i forbindelse med advokatvirksomhed, forsikring, brugte biler, administrationsgebyrcr 
Indregistreringsafgift ("BIWTMC") 
Beregnet lejeværdi 
Beregnet lejeværdi, registreringsafgift 
Varer og tjenesteydelser på sundhedsområdet leveret af socialsikringsordningen, lotteri- og totalisatorpil 
Udenlandske besogendes udgifter i Østrig 
HCPI dækker hele befolkningen, mens forbrugerprisindekset ikke omfatter de øverste 4% af 
indkomstmodtagerne og pensionister, som hovedsagelig modtager statslige ydelser. 
Finansielle tjenesteydelser 
Imputcrct leje, afgifter for kommunale tjenesteydelser 
Lotteri- og totalisatorspil 
side 39/63 
12.3 Vægtning 
12.3.1 Vægtenes kvalitet 
Medlemsstaterne skulle ikke træffe specifikke foranstaltninger vedrørende vægtene i forbindelse 
med HCPI's indførelse. Belgien, Danmark, Italien, Luxembourg og Østrig ajourførte imidlertid 
tidligere end planlagt deres vægte lige inden introduktionen af HCPI og foregreb således de krav 
om minimumsnormer for pålidelighed og relevans, der er fastsat i et udkast til Kommissionens 
forordning vedrørende minimumsnormer for kvaliteten af HCPI-vægte68. 
Danmark indførte nye vægte i oktober 1996. De anvendes til beregningen af HCPI og det 
nationale forbrugerprisindeks og blev anvendt til beregningen af de midlertidige indekser. De nye 
vægte er baseret på nationalregnskabsdata og husstandsbudgetundersøgelsen fra 1994. 
Nye vægtningsordninger blev i januar 1997 indført af Belgien på grundlag af 
husstandsbudgetundersøgelsen fra 1995-1996, af Irland på grundlag af 
husstandsbudgetundersøgelsen fra 1994-1995, af Italien på grundlag af nationalregnskabsdata for 
1995 og af Luxembourg på grundlag af husstandsbudgetundersøgelsen fra 1993. Østrigs 
forbrugsvaner er baseret på husstandsbudgetundersøgelsen og nationalregnskabsdata for 1993/94 
og justeret ved hjælp af det foreløbige regnskab for 1995. 
12.3.2 Vægtreferenceperiode 
Da HCPFerne er afledt af de nationale forbrugerprisindekser, har de forskellige 
vægtreferenceperioder, og vægtene opdateres med forskellige hyppigheder. 
Vægtreferenceperioden er den udgifts- eller forbrugsperiode, som de vægte, der anvendes til 
udarbejdelsen af HCPI'erne, stammer fra til månederne i 1997. Den ligger mellem 1989/1990 og 
1995/1996 afhængigt af medlemsstaten. 
De fleste medlemsstater opdaterer vægtene hvert femte år. Fra 1998 vil de skulle justere vægtene 
hvert år, hvis der skulle forekomme betydelige ændringer af udgiftsmønstret69. Nederlandene 
besluttede at gå over til en årlig ændring af basisåret til HCPI og det nationale forbrugerprisindeks 
fra og med december 1997. Sammen med Frankrig, Sverige og Det Forenede Kongerige vil 
Nederlandene således beregne et kædeindeks med en årlig opdatering af vægtene. Danmark og 
Luxembourg overvejer også at gå over til en årlig opdatering af deres vægte, men ikke før 
december 1998. 
Tabel 8 giver en oversigt over de vægtreferenceperioder og opdateringshyppigheder, der 
anvendes i forbindelse med udarbejdelsen af HCPI i 1997: 
m Beregnet lejeværdi 
n Renter på realkreditlån og andre poster i forbindelse med ejerboliger, lotteri- og totalisatorspil 
° Renter på realkreditlån, afskrivninger, afgifter for kommunale tjenesteydelser, lotteri- og totalisatorspil 
P Beregnet lejeværdi, lotteri- og totalisatorspil 
* Beregnet lejeværdi, sundhedsvæsen, uddannelse, forsikringer brutto 
68 Jf. også punkt 8.2. 
69 Jf. punkt 12.4. for flere oplysninger 
side 40/63 
Tabel 8: 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
IS 
N HCPI'ernes væ 
HCPI'ernes 
vægtreference­
periode i 1997: 
1995 - 1996 
1994 
1991 
1994 
1990-1991 
1995 
1994 
1995 
1993 
1990 
1993/1994-1995 
1989-1990 
1990 
1996 
juli 1995-juni 1996 
1995 
1993 - 1995 gtreferenceperioder og opdateringshyppigheder i 1997 
Næste planlagte 
vægtreference­
periode: 
1995 
1998- 1999 
1996 
1999 
1995 
1995 
1994-1995 
1995 
1997 
juli 1996-juni 1997 
2000 
1994-1996 Indføres i / fra og 
med indekset for: 
dec. 1998/jan. 1999 
dec. 2000/jan. 2001 
dec. 1997/jan. 1998 
dec. 1998/jan. 1999 
dec. 1997/jan. 1998 
dec. 1997/jan. 1998 
dec. 1997/jan. 1998 
dec. 1997/jan. 1998 
jan. 1998/febr. 1998 
dec. 200 l/jan. 2002 
dec. 1997/jan. 1998 Årlig opdatering 
("kædeindeks"): 
X 
[x fra dec. 1997] 
X 
X 
X 
Ved forelæggelsen af HCPI fastsætter Eurostat en ny referenceperiode eller 'J)risopdaterer" alle 
medlemsstaters vægte til 1996 (gennemsnittet for året), og efterfølgende til december 1996, 
december 1997, december 1998 osv.70. Udviklingen i HCPI og delindeksene herunder udtrykkes 
således i relation til det gennemsnitlige prisniveau i 1996, og efterfølgende til december 1996, 
december 1997, december 1998 osv. Denne prisopdatering er en 'bmmåling",' som ikke ændrer 
vægtreferenceåret og ikke påvirker den beregnede inflationsrate. , 
12.4 Vægte for delindekser 
Hver måned fremsender medlemsstaterne HCPI og delindeksene herunder til Kommissionen 
(Eurostat). Delindeksene er baseret på COICOP/HCPI-klassifikationen71. De anvendes til at 
analysere årsagerne til inflationspres og offentliggøres derfor hver måned sammen med HCPI af 
Eurostat. 
Medlemsstaterne fremsender også de vægte for delindeksene, der anvendes ved beregningen af 
HCPI, til Kommissionen (Eurostat). Vægtene angives med en detaljeringsgrad på mindst en 
tusindedel. De vægte, der er tildelt hver enkelt COICOP/HCPI-kategori, varierer landene imellem 
afhængigt af forbrugsudgifternes relative betydning i forbindelse med den enkelte vare eller 
tjenesteydelse i den enkelte medlemsstat. Der findes ingen 'fensartet kurv", som gælder for alle 
medlemsstater. 
Tabel 15 i bilaget til dette dokument er et uddrag fra Eurostats database "NEWCRONOS"72 med 
vægte for alle delindekser fra alle medlemsstater. Vægtene har 1996 som referenceår, dvs. at 
70 
71 
72 Jf. også punkt 6.2.8. 
Jf. punkt 6.2.1. og 6.2.7. 
Jf. også punkt 6.4. 
side 41/63 
vægtene fra hver enkelt medlemsstats vægtreferenceperiode blev 'fcrisopdateret" 73 og udtrykt i 
relation til det gennemsnitlige prisniveau i 1996. 
De vægte, der vises i tabel 15 i forbindelse med delindeksene, varierer meget medlemsstaterne 
imellem og afspejler forskelle med hensyn til forbrugsafgifternes relative betydning i forbindelse 
med hver enkelt gruppe varer og tjenesteydelser. Men vægtene afspejler også forskelle mellem 
medlemsstaterne med hensyn til vægtreferenceperiode og hyppigheden af vægtenes opdatering. 
En vægt for en bestemt vare eller tjenesteydelse afspejler forbruget af denne post i 
vægtreferenceperioden, som kan afvige med indtil fem år. For det fleste posters vedkommende, 
f.eks. næringsmidler eller boliger, kan fem år gamle vægte udgøre et godt estimeringsgrundlag, 
som afspejler de aktuelle forbrugsudgifter. Men med hensyn til visse poster, som i vidt omfang er 
ved at miste eller at fa betydning, f.eks. databehandlingsudstyr, vil fem år gamle vægte formentlig 
ikke afspejle deres relative betydning korrekt. Vægtene for eksempelvis databehandlingsudstyr 
(COICOP/HCPI 09.1.3.) vil formentlig ikke variere særlig meget medlemsstaterne imellem (fra 
0,2%o til 6,4%o), hvis der var taget hensyn til den øgede efterspørgsel efter pc'er. Da priserne på 
databehandlingsudstyr er faldende, er udgiftsvægtene i relation til det gennemsnitlige prisniveau i 
1996 endvidere lavere end i vægtreferenceperioden. 
Fra 1998 vil medlemsstater skulle revidere deres vægte hvert år og justere dem for betydelige 
ændringer i udgiftsmønstret, hvis udkastet til Kommissionens forordning vedrørende 
minimumsnormer for kvaliteten af HCPI'ernes vægte vedtages74. Hermed elimineres en stor del af 
den manglende sammenlignelighed mellem HCPI'erne, som udelukkende skyldes metodologiske 
forskelle med hensyn til vægtningen, dvs. forskellen mellem årlige og mindre hyppige ændringer af 
basisåret.75. 
Som led i overvågningen af, om bestemmelserne overholdes, har Kommissionen (Eurostat) 
anmodet mange medlemsstater om at verificere og om nødvendigt korrigere deres vægte for nogle 
delindekser, som forekom at være enten meget lave eller meget høje i forhold til andre 
medlemsstaters data. Analysen af forskellene med hensyn til medlemsstaternes vægtningsmønster 
viste også, at behandlingen af visse varer og tjenesteydelser i HCPI, f.eks. pakketure 
(COICOP/HCPI 09.4.), kunne komme på tale med henblik på en fremtidig harmonisering. 
12.5 Varer og tjenesteydelser, som har fået økonomisk betydning 
Fra januar 1997 skal medlemsstaterne træffe foranstaltninger til at identificere varer og 
tjenesteydelser, som har faet økonomisk betydning og endnu ikke er omfattet af HCPI. Tærsklen 
er fastsat til en omsætning på mere end en tusindedel af de samlede forbrugsudgifter i 
medlemsstaten. Kommissionen (Eurostat) vil medvirke til at lette processen ved at udveksle 
oplysninger om "varer og tjenesteydelser, som har faet økonomisk betydning", og som er blevet 
inkluderet i andre medlemsstaters HCPI'er. Målet er for det første at bevare HCPI'ernes relevans 
ved at tage højde for markedsudviklingen og for det andet at sørge for, at HCPI'erne er indbyrdes 
relateret med hensyn til graden af ajourføring for at sikre sammenligneligheden76. Det er imidlertid 
ikke let at fastsætte, hvilken vare eller tjenesteydelse der har faet økonomisk betydning, hvilken 
der er en ny variant af en allerede eksisterende vare eller tjenesteydelse, eller hvilken vare eller 
tjenesteydelse der blev omfattet af HCPI for at forbedre repræsentativiteten. 
Tabel 9 indeholder en oversigt over varer og tjenesteydelser, som har faet økonomisk betydning, 
og som for første gang blev inkluderet i mindst én medlemsstats FICPI i 1997 og indberettet til 
Kommissionen (Eurostat): 
73 Forklaret i punkt 6.2.8. og 12.3.2. 
74 Jf. punkt 8.2. 
75 Nærmere oplysninger er anfort i punkt 12.3.2. 
76 Jf. også punkt 6.2.2. 
side 42/63 
Tabel 9: 
Varer og tjenesteydelser, som har faet økonomisk betydning - fra januar 1997 
Betalings-tv Engangskamera 
Internetabonnement Stoplygter i bagrude 
Mobiltelefoner og -gebyrer Cykelsadel 
Faxtelefon (telefonsvarer eller tjeneste i Kunstigt sødemiddel 
forbindelse med telefonlinje) 
Modem Økologiske produkter (mælk, smør, mel) 
Printer Iskager og -barer 
Hjemmecomputer Særlig mælk, f.eks. vitaminiseret 
Uddannelsessoftware / spil på cd-rom Fedtfattig "fløde" (15%) 
Computerspil Margarine med lavere kolesterolindhold 
Uformatteret pc-diskette Let vin (4,6% alkohol) 
Koncentreret vaskepulver Limonade med alkohol (< 5% alkohol) 
Parabolantenne Kiwifrugt 
12.6 Formel til beregning af basisaggregater 
Til beregningen af basisaggregaterne i HCPI har medlemsstaterne mulighed for at anvende 
forholdet mellem enten aritmetiske eller geometriske gennemsnitspriser, men ikke det aritmetiske 
gennemsnit af prisrelationer77. Otte lande skulle ændre deres formel: Danmark, Grækenland, 
Frankrig, Italien, Luxembourg, Østrig, Finland og Det Forenede Kongerige. Alle undtagen Italien 
indførte det geometriske gennemsnit; Italien gik over til forholdet mellem aritmetiske 
gennemsnitspriser. Danmark har dispensation indtil september 1997 som følge af, at man er nødt 
til at foretage "betydelige ændringer i sit statistiske system"78, men vil så indføre det geometriske 
gennemsnit efterfølgende fra og med indekset for januar 1997. Alle lande undtagen Østrig og Det 
Forenede Kongerige ændrede også formlen i forbindelse med deres nationale 
forbrugerprisindekser. 
For at forbedre sammenligneligheden anvendte Grækenland, Luxembourg og Østrig formlen for 
det geometriske gennemsnit retrospektivt fra og med indekset for januar 1995; Italien, Finland og 
Det Forenede Kongerige anvendte den nye formel fra januar 1996. 
i 
Frankrig har valgt gradvis at gå over til det geometriske gennemsnit i forbindelse med heterogene 
produkter, som udgør cz. en tredjedel af alle basisaggregater, der er omfattet af landets HCPI. 
Halvdelen af ændringerne var gennemført i januar 1997, og ca. 18% af HCPI beregnes således på 
nuværende tidspunkt på grundlag af det geometriske gennemsnit. De resterende ændringer af det 
geometriske gennemsnit vil blive foretaget i januar 1998 og januar 1999. Sverige anvender 
forholdet mellem standardiserede gennemsnitspriser, som er en variant af det geometriske 
gennemsnit. Begge disse medlemsstater skal inden udgangen af 1997 godtgøre, at deres formel 
giver sammenlignelige resultater i den forstand, at HCPI påvirkes med mindre end 0,1 
procentpoint i gennemsnit i 1997 i forhold til 1996. 
Til beregningen af basisaggregaterne i HCPI anvender otte medlemsstater nu det geometriske 
gennemsnit eller en meget lignende variant, otte anvender forholdet mellem aritmetiske 
gennemsnitspriser, og Frankrig anvender en kombination. Portugal vil anvende det geometriske 
gennemsnit fra og med indekset for januar 1998. 
77 
78 Jf. også punkt 6.2.5. 
Artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 
side 43/63 
Fem medlemsstater estimerede, at den ændrede formel ville have en virkning på HCPI på ca. 0,1 
procentpoint i løbet af en periode på 12 måneder. I Det Forenede Kongerige nedbragte 
indførelsen af det geometriske gennemsnit inflationen med 0,5 procentpoint i gennemsnit. 
Tabel 10 giver en oversigt over den formel, der anvendes ved beretningen af basisaggregaterne, 
og de ændringer, der er gennemført i medlemsstaterne: 
side 44/63 
Tabel 10: 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
IS 
N Til beregningen 
af HCPI blev 
formlen til 
basisaggrega­
terne ændret 
nej 
ja, 
men dispensation 
indtil sept. 1997 
nej 
ja 
nej 
ja, 
gradvis i 
forbindelse med 
heterogene 
produkter 
nej 
ja 
ja 
nej 
ja 
nej 
ja 
nej 
ja 
ja 
nej Beregning 
Den i HCPI anvendte 
formel er forholdet 
mellem aritmetiske 
gennemsnitspriser (= 
FAG) eller geometrisk 
gennemsnit (= GG): 
FAG 
GG 
- dispensation 
FAG 
GG 
FAG 
FAG i forb. med 
homogene produkter 
(1/3); GG i forb. med 
heterogene produkter 
(l/3);anden formel i 
forb. med ferske 
produkter, komplekse 
priser og tariffer (1/3) 
FAG 
FAG 
GG 
FAG 
GG; 
FAG i forb. med visse 
poster, f.eks. frugt, 
grontsager og huslejer 
FAG 
GG 
variant af GG (forhol­
det ml. standardisere­
de gennemsnitspriser) 
GG 
GG 
FAG af basisaggregater i HCPI 
Ny formel blev indfort i 
HCPI fra og med 
indekset for: 
™ 
jan. 1997 
- dispensation 
— 
jan. 1995 
... 
jan. 1997: halvdelen af 
ændringerne af GG var 
gennemfort; 18% af 
indekset beregnes ved 
hjælp af GG; 
jan. 1998, jan. 1999: 
yderligere ændringer af 
GG 
— 
jan. 1996 
jan. 1995 
— 
jan. 1995 
GG vil blive anvendt 
fra jan. 1998 
jan. 1996 
jan. 1996 79 
marts 1997 
... Skonnet virkning 
på HCPI i lobet af 
en periode på 12 
måneder i 
procentpoint: 
— 
skon foreligger 
endnu ikke 
- dispensation 
— 
-0,1 
... 
-0,1 
. ---
skon foreligger 
ikke 
skon foreligger -
ikke 
— 
-0,1 
-0,1 
-0,5 
skon foreligger 
ikke 
— Ny formel blev/vil 
blive indfort i det 
nationale 
forbrugerpris­
indeks: 
— 
ja, planlagt fra og 
med indekset for 
begyndelsen af 
1998 
—. 
ja, fra og med 
indekset for jan. 
1994 
— 
ja 
™ 
ja, fra og med 
indekset for jan. 
1996 
HCPI og nationalt 
forbrugerpris­
indeks er ens 
« 
nej (gennemsnit af 
relativer) 
ja, fra og med 
indekset for jan. 
1998 
ja, fra og med 
indekset for jan. 
1996 
. nej 
ja, fra og med 
indekset for marts 
1997 
... 
79 Skon for 1995 er justeret for at tage hojdc for virkningen af formclændriivgcn. jf. også punk! 6.4. 
side 45/63 
12.7 Kvalitetsjusteringer 
Kvalitetsjusteringer anses blandt eksperter generelt for at være et af de mest - hvis ikke det mest -
indviklede problemer ved udarbejdelsen af forbrugerprisindekser. Som Boskin-rapporten viser, er 
problemet ikke generelt erkendt, og mange iagttagere har det fejlagtige indtryk, at der ikke tages 
hensyn til forbedringer af produktkvaliteten, hvilket således resulterer i, at inflationen angives for 
højt. I praksis er der blevet foretaget mange forskellige justeringer, da de, der står for 
udarbejdelsen af indeksene, har forsøgt at løse problemerne på forskellige måder, og disse kan 
have medført en overkompensering af sådanne forbedringer. 
Som et første skridt i overvågningen af bestemmelsernes overholdelse og for at igangsætte 
yderligere forskning med henblik på at fa fastsat passende normer for behandlingen af ændringer 
af kvaliteten af varer og tjenesteydelser i HCPI behøver Kommissionen (Eurostat) oplysninger om 
de nuværende kvalitetsjusteringer. For fem varers vedkommende blev medlemsstaterne anmodet 
om at indberette antallet af observationer, som blev erstattet i de 4 måneder fra januar 1997 til 
april 1997, og også arten af kvalitetsjusteringer, som blev foretaget for at indføje disse 
erstatninger i HCPI. Skjorter, sofaer, cd-afspillere, køleskabe og vaskepulver blev udvalgt, da 
disse fem produkter indgår i alle HCPI'er, er rimeligt lette af definere og er kendetegnet ved 
forskellige produktændringshyppigheder: langsom, middelhurtig og hurtig. Kvalitetsjusteringerne 
blev klassificeret som én af tre typer: 
a) automatisk regulering, dvs. antagelser i retning af, at prisforskellen mellem det hidtidige 
produkt og erstatningen herfor udelukkende skyldes kvalitetsforskelle. Der afspejles derfor 
ingen prisændring i HCPI mellem det hidtidige produkt og erstatningen herfor. 
Medlemsstaterne skal kunne påvise, at de ikke anvender en automatisk regulering, dvs. ikke 
uden at det et berettiget80. Et argument, der er blevet fremsat, er, at prisforskellen 
repræsenterer 'rnarkedets" evaluering af kvalitetsforskellen som i forbindelse med 
'overlappende prisfastsættelse" (jf. c) nedenfor). Et andet argument er, at produkterne er så 
forskellige, at de ikke kan sammenlignes, og at erstatningen indføres for at bevare 
stikprøvernes repræsentativitet. 
b) justering på grundlag af "samme kvalitet", hvorefter erstatningen anses for at være af 
samme kvalitet som det produkt, den træder i stedet for. Hele prisforskellen mellem det 
hidtidige produkt og erstatningen herfor afspejles derfor i HCPI. Har medlemsstaten eller 
Eurostat ikke foretaget et eksplicit skøn over værdien af kvalitetsændringen, er en justering 
på grundlag af 'Samme kvalitet" standardjusteringen i henhold til artikel 5 i Kommissionens 
forordning (EF) nr. 2494/95. 
c) anden kvalitetsjustering, hvor værdien af kvalitetsforskellen mellem det hidtidige produkt 
og erstatningen herfor skønnes at ligge et eller andet sted mellem nul og hele prisændringen 
eller undertiden uden for dette område. Disse skøn kunne foretages af varesagkyndige eller 
ved at anvende metoder som f.eks. hedonisk regression81, overlappende prisfastsættelse82, 
80 Jf. også punkt 6.2.3. 
81 Koefficienter i en regressionsmodel, som relaterer prisen til en række karakteristika ved produktet, anvendes 
som skon over værdien af kvalitetsforskellen mellem det hidtidige produkt og erstatningen herfor. 
82 Prisforskellen mellem det hidtidige produkt og erstatningen herfor i den overlappende periode, som bcstragtes 
som 'friarkedets" evaluering, anvendes som skon over værdien af kvalitetsforskellen mellem to på hinanden 
folgende produkter. 
side 46/63 
såkaldt 'bption'-prisfastsættelse83, produktionsomkostningsmetoden84 eller imputations-
metoden85. 
Resultaterne viste store forskelle medlemsstater imellem med hensyn til andelen af observationer, 
som blev erstattet i løbet af de fire første måneder af 1997. Nogle havde lave erstatningsrater på 
6-12% for hver af de fem produkter, mens andre havde erstatningsrater på indtil 41% for sofaer 
og 54% for cd-afspillere. Nogle medlemsstater meddelte, at for nogle produkters vedkommende 
erstattede de ikke en eneste observation fra januar til april 1997. 
Med hensyn til arten af kvalitetsjusteringer var det kun muligt at undersøge fordelingen af dem 
for ca. ti medlemsstaters vedkommende, da antallet af erstatninger var lille i de øvrige 
medlemsstater, dvs. ti eller færre observationer, der var erstattet pr. produkt i de fire måneder. 
Med hensyn til de ti medlemsstater viste resultaterne, at arten af de kvalitetsjusteringer, der blev 
anvendt, er forskellig for de fem produkter og medlemsstaterne imellem. De fleste medlemsstater 
anvender justeringer i form af 'automatisk regulering" og 'samme kvalitet". Nogle anvender 
begge fremgangsmåder i omtrent samme omfang, mens andre næsten udelukkende anvender 
'regulerings'-metoden eller lægger den 'samme kvalitet" til grund for de fleste erstatninger. Kun 
fa medlemsstater anvender "anden kvalitetsjustering" som den primære metode. 
Forskellene med hensyn til de fremgangsmåder, som medlemsstaterne anvender, resulterer ikke 
nødvendigvis i manglende sammenlignelighed, men bekræfter den almindeligt udbredte holdning, 
at der på grundlag af 'kvalitetsjusteringerne" er stor risiko for systematiske skævheder og følgelig 
manglende sammenlignelighed. Der er ikke kun store forskelle i den identificerede hyppighed af 
produktændringer, men der er også meget få fællestræk med hensyn til, hvordan der reageres på 
en bestemt ændring. De metoder, der anvendes, hviler på forskellige antagelser med hensyn til, 
hvad der skal måles, og på forskellige mængder oplysninger, der er til rådighed, og som skal 
danne grundlag for beregningen af en justering. I de fleste tilfælde foretages der ingen vurdering 
af de specifikationsmæssige forskelle mellem et produkt og erstatningen herfor. 
Det næste skridt består i en yderligere analyse af justeringsmetoderne og en estimering af 
virkningen på HCPI. Dette forudsætter, at der udarbejdes en fælles terminologi for 
kvalitetsjusteringer, herunder en sondring mellem et erstatningsprodukt og et nyt produkt En 
manglende observation i 1-2 måneder og indførelsen af et nyt produkt derefter »giver f.eks. en helt 
anden antagelse med hensyn til en kvalitetsændring i forhold til alternative fremgangsmåder og 
kan implicit medføre resultater, der ikke er sammenlignelige. 
På grundlag af de indsamlede oplysninger er det ikke muligt at estimere den virkning, som de 
forskellige kvalitetsjusteringsmetoder har på HCPI. Visse fremgangsmåder, f.eks. automatisk 
regulering, kan forhøje eller reducere indekset i forhold til en justering på grundlag af '!;ammc 
kvalitet" afhængigt af, om prisen på erstatningen er lavere eller højere end prisen på det hidtidige 
produkt. Kommissionen (Eurostat) påtænker at undersøge, hvilken virkning sxrli^c 
kvalitetsjusteringsmetoder har på indekset ved at sammenligne HCPI i hver enkelt medlemsstat 
med det indeks, som ville være fremkommet på grundlag af en 'fctandardreferencemetode" lin 
sådan metode vil ikke nødvendigvis være den korrekte eller bedste praksis, da der ikke er eniehed 
83 De priser, der beregnes for karakteristika, som erstatningen besidder, men som ikke var standard for det 
hidtidige produkt, anvendes som skon over værdien af kvalitetsforskellen mellem det hidtidige produkt og 
erstatningen herfor. 
84 Yderligere fremstillingsomkostninger ved produktionen af erstatningsproduktet i forhold til det hidtidige 
produkt anvendes som den estimerede værdi af kvalitetsforskellen mellem to på hinanden følgende produkter. 
Prisændringen mellem det hidtidige produkt og erstatningen herfor imputeres på grundlag af prisændringen i 
forbindelse med de ovrigc produkter i samme gruppe. Værdien af kvaliletsjusteringen mellem det hidtidige 
produkt og erstatningen estimeres således som forskellen mellem prisen på det hidtidige produkt og den 
imputercde pris. 
side 47/63 85 
om, hvad den korrekte eller bedste praksis er. Men den tjener som et referencepunkt, som 
medlemsstaternes praksis kan bedømmes på grundlag af. Kommissionen agter at gennemføre 
fortløbende undersøgelser og foretage forbedringer. Medlemsstaterne udsættes således for en 
minimal byrde. 
Endvidere skal samspillet mellem udvælgelsesmetoden og kvalitetsjusteringer undersøges 
nærmere. Hvordan identificeres erstatninger? Hvorfor har nogle medlemsstater høje 
erstatningsrater, mens andre overhovedet ikke indberetter nogen erstatninger? Forskelle med 
hensyn til udvælgelses- og kvalitetsjusteringsmetoderne kan have udlignende virkninger på HCPI. 
Kommissionen (Eurostat) vil desuden foretage en yderligere kontrol af overholdelsen af 
bestemmelserne med hensyn til anvendelsen af automatisk regulering. Medlemsstaterne skal kunne 
påvise, at de ikke anvender en automatisk regulering. Foreligger der ingen nationale estimeringer 
af værdien af kvalitetsforskellen, skal medlemsstaterne på nuværende tidspunkt som standard 
afspejle hele prisforskellen mellem det hidtidige produkt og erstatningen herfor i HCPI. Eurostats 
database over kvalitetsjusteringer skulle blive iværksat i 1998. 
Sammenfattende kan det siges, at HCPI'ernes sammenlignelighed hidtil er blevet forbedret, ved at 
man har elimineret en hyppigt anvendt, men uhensigtsmæssig fremgangsmåde i forbindelse med 
ændringer af produktkvaliteten, og der forventes yderligere forbedringer på baggrund af et 
koordineret arbejdsprogram medlemsstaterne imellem. Ved at sammenligne den anvendte praksis 
og de antagelser, den er baseret på, og ved at fokusere på de vigtigste områder af 
produktudviklingen kastes der i vidt omfang lys over specifikke operationelle spørgsmål, som skal 
løses, inden man kan nå frem til sammenlignelige fremgangsmåder. Der skal være enighed om, 
hvilke produktændringer der bør betragtes som kvalitetsændringer, samt om passende 
fremgangsmåder med henblik på at muliggøre særlige ændringer for at skabe grundlag for at 
udvide de oprindelige krav. Som det fremgik af BLS's reaktion på Boskin, er det usandsynligt, at 
alle problemer med hensyn til kvalitetsændringer i forbrugerprisindekser nogensinde vil blive løst. 
HCPI'ernes sammenlignelighed kan imidlertid forbedres, hvis de samme fremgangsmåder følges i 
ens situationer. Dette kræver enighed om begreber og fremgangsmåder, udveksling af oplysninger 
om specifikationer og vurderingen af bestemte ændringer. Kommissionen (Eurostat) og 
medlemsstaterne arbejder aktivt i denne henseende. • 
12.8 Stikprøveplan og -vedligeholdelse 
12.8.1 Udvælgelse og sammenlignelighed 
En god stikprøveplan og -vedligeholdelse er fra begyndelsen af harmoniseringsprocessen blevet 
betragtet som særdeles vigtig for HCPI'ernes pålidelighed, relevans og sammenlignelighed86. Men 
af omkostningsmæssige årsager og som følge af operationelle begrænsninger følger de 
prisstikprøver, der anvendes i de nationale forbrugerprisindekser og derfor også til HCPI'erne, 
ikke de metoder, der opstilles inden for den statistiske teori. Som følge heraf er det kun fa 
medlemsstater, der har foretaget en vurdering af præcisionen af deres indekser (stikprøvefejl), og 
ingen har nogen indikator for systematiske skævheder. 
De fleste medlemsstater anvender snarere en eller anden form for bevidst udvælgelse end en 
tilfældig udvælgelse eller en sandsynlighedsudvælgelse, og stikprøvernes størrelse afhænger i 
højere grad af omkostninger og vilkårlige tidligere beslutningsprocesser end af kravene om et 
nødvendigt præcisionsniveau. Men fordi en stikprøve ikke opfylder de teoretiske krav, behøver 
den ikke nødvendigvis at give dårligere resultater. Det drejer sig derfor ikke om, at alle 
86 Jf. også punkt 6.2.6. 
side 48/63 
medlemsstater skal rette sig efter en bestemt praksis, da omkostningerne ved en ændring ikke 
nødvendigvis står mål med de opnåede resultater. Om en HCPI-stikprøve giver acceptable 
resultater, er et empirisk spørgsmål, som kun kan besvares ved at gennemføre en passende 
forskning. Harmoniseringsprocessen og det samarbejde, som den har bevirket blandt 
medlemsstaterne, giver lejlighed til at undersøge problemet på måder, som et enkelt nationalt 
statistisk institut ikke kan gøre. Virkningen af en bestemt udvælgelsespraksis på ét HCPI kan 
undersøges nærmere i relation til andre HCPI'er, enten ved hjælp af simulation eller andre 
forsøgsmetoder. 
Kommissionen (Eurostat) har sammen med medlemsstaterne igangsat et forskningsprogram, som 
har til formål at fastsætte de udvælgelsesmetoder og den praksis, som giver pålidelige resultater, 
og at udvikle metoder til vurdering af HCPI'ernes pålidelighed, uanset den anvendte 
udvælgelsesmetode. Som led i dette program har Nederlandenes Statistik analyseret 
fremgangsmåderne for udvælgelse af geografiske områder, forretninger, poster og varianter87 , 
som er blevet anvendt til udarbejdelsen af HCPI. Medlemsstaterne blev bedt om at identificere 
deres udvælgelsesmetoder som en af følgende typer: 
(a) Sandsynlighedsudvælgelse: 
SI = simpel tilfældig udvælgelse 
PPS = udvælgelse med sandsynlighed i forhold til størrelse 
.stratificeret SI = stratificeret udvælgelse med SI- udvælgelse inden for hvert stratum 
stratificeret PPS = stratificeret udvælgelse med PPS-udvælgelse inden for hvert stratum 
(b) Anden udvælgelse end sandsynlighedsudvælgelse: 
skønsmæssig = udvælgelse, hvor personer med kendskab til området foretager 
udvælgelsen af elementer 
afgrænsning = udvælgelse, hvor elementerne med en værdi af hjælpevariablen, f.eks. 
salgsværdien, over afgrænsningsværdien omfattes af stikprøven 
kvota = udvælgelse, hvor antallet af elementer er fastsat »på forhånd, og 
udvælgelsen af elementer overdrages til prisindsamlere 
Udvælgelsesmetoderne varierer meget medlemsstaterne imellem. Kun Sverige og Det Forenede 
Kongerige søger udelukkende at anvende sandsynlighedsudvælgelse, alle andre medlemsstater 
anvender hovedsagelig andre metoder end sandsynlighedsudvælgelse, f.eks. skønsmæssig eller 
afgrænsningsudvælgelse. Den væsentligste fordel ved sandsynlighedsudvælgelsen er, at den giver 
en vis garanti mod systematiske skævheder. Den giver også mulighed for at beregne stikprøvefejl 
og at optimere stikprøvernes størrelse til geografiske områder, forretninger, poster og varianter. 
Medlemsstaterne anvender ofte en anden metode end sandsynlighedsudvælgelsen, fordi de 
mangler stikprøvestrukturer, som er nødvendige for at anvende 
sandsynlighedsudvælgelsesmetoder. 
De fleste medlemsstater anvender en stikprøveplan i to etaper til at udvælge geografiske områder 
og forretninger: først udvælges en række kommuner, og derpå vælges der i hver af de udvalgte 
kommuner en række forretninger. Kommunerne udvælges generelt ved anvendelse af 
sandsynligheder i forhold til antallet af indbyggere. Forretningerne udvælges på grundlag af deres 
omsætning, generelt set på et skønsmæssigt grundlag. Seks medlemsstater anvender 
87 En variant er en mere detaljeret beskrivelse af den pågældende post, dvs. vare eller tjenesteydelse, som er 
udvalgt i en forretning af en prisindsamlcr i overensstemmelse med specifikationerne fra det nationale 
statistiske institut. 
side 49/63 
sandsynlighedsudvælgelse ved udvælgelsen af forretninger: Nederlandene, Portugal, Finland, 
Sverige, Det Forenede Kongerige og Norge. Sverige udvælger ikke først geografiske områder og 
derpå forretninger, men anvender en tilfældig stratificeret udvælgelse i en enkelt etape til at 
udvælge forretninger fra det svenske firmaregister. De fleste medlemsstater medtager ikke 
postordrefirmaer og markedsboder i udvælgelsen af forretninger. 
I alle medlemsstater undtagen Sverige udvælges posterne af det nationale statistiske institut på 
grundlag af kriterier som f.eks. repræsentativitet i stedet for sandsynlighedsudvælgelsesmetbder. 
Generelt foregår udvælgelsen i to etaper: først udvælges en række undergrupper på grundlag af 
afgrænsningsmetoden, hvor det kun er de undergrupper, der har de største markedsandele, der 
bliver valgt; derpå udvælges der specifikke poster fra hver undergruppe ved hjælp af en 
skønsmæssig udvælgelse. I de tilfælde, hvor det nationale statistiske institut kun har specificeret 
posterne løseligt, vælger prisindsamlerne sædvanligvis den mest købte varegruppe, som passer til 
specifikationerne. 
Resultaterne af Nederlandenes Statistiks undersøgelse af udvælgelsen af geografiske områder og 
forretninger fremgår af tabel 11; resultaterne i forbindelse med udvælgelsen af poster og varianter 
fremgår af tabel 12: 
side 50/63 
Tabel 11: 
Månedlig udvælgelse af geografiske områder og forretninger i medlemsstaterne 
Områder Forretninger 
Metode Antal Struk- Lav eller ingen dækning Metode Opdatering* Antal 
tur " 
B skønsmæs- 65 ja postordrefirmaer skønsmæssig revision hvert 9 509 
__sig basisår 
DK skønsmæs- 30 ja postordrefirmaer, skønsmæssig hvert tredje år 1900 
sig markeder 
D afgræns- 190 nej forretninger for luksus- skønsmæssig revision hvert 22 100 
ning, artikler og for artikler af basisår 
kvota ringe kvalitet, 
' ugemarkeder 
EL skønsmæs- 23 ja forretninger for luksus- skønsmæssig revision hvert 3 200 
sig artikler, non food- basisår 
markeder 
E afgrænsning 130 nej ukendt skønsmæssig som reaktion på 29 000 
markedssig-
naler 
F stratificeret 96 nej ukendt skønsmæssig årligt 27300 
PPS 
IRL stratificeret 82 nej postordrefirmaer, skønsmæssig, revision hvert 3 898 
SI markeder kvota basisår . 
I ukendt 82 ja postordrefirmaer, afgrænsning revision hvert 25 000 
teleshopping-firmaer basisår 
L skønsmæs- 22 ja postordrefirmaer, marke- skønsmæssig som reaktion på 634 
sig der, små ikke- markedssig-
specialiserede naler 
. fodevareforretninger 
NL stratificeret 100 ja postordrefirmaer stratificeret SI revision hvert 11000 
PPS skønsmæssig, basisår 
afgrænsning 
A afgrænsning 20 nej kortvarigt åbne skønsmæssig revision hvert 4 200 
^ forretninger, markeder basisår 
P PPS 41 ja forretninger for luksus- stratificeret øjeblikkeligt- 9 50088 
artikler, markeder, PPS, som reaktion på 
forbrugskoopcrativer skønsmæssig markedssig-
naler 
FIN stratificeret 107 ja markeder, dorsalg, stratificeret revision hvert 2 000 
PPS pyramidesalg PPS, basisår 
skønsmæssig, 
afgrænsning 
S ingen udvælgelse af ja specialforretninger, stratificeret hvert år 20% på 726 
geografiske områder postordrefirmaer, PPS skift 
reparationsværksteder _. . 
UK stratificeret 146 ja non food-markedsboder stratificeret fem årligt 18 000 
SI PPS 
forretninger, der kræver stratificeret SI 
medlemskab 
IS skonsmæs- 4 ja ukendt skønsmæssig revision hvert 420 
sig basisår 
N stratificeret 100 ja forretninger, der kræver stratificeret hvert år 1/6 på 2 100 
1PPS | medlemskab PPS skift 
* Undtagen (tvungen) udskiftning af forretninger, som lukker eller ikke ønsker at videreføre samarbejdet. 
Kilde: Nederlandenes statistik 
88 10.700 fra og med opdateringen af indekset i slutningen af 1997 
side 51/63 
Tabel 12: 
Månedlig udvælgelse af poster og varianter i medlemsstaterne 
Metode Poster 
Opdatering* Antal Varianter 
Metode Antal pris­
oplysninger* 
B skønsmæssig revision hvert basisår 461 skønsmæssig 91 980 
DK skønsmæssig som reaktion på markeds-
signaler 1200 skønsmæssig 25 000 
D skønsmæssig revision hvert basisår 750 afgrænsning 400 000 
EL skønsmæssig revision hvert basisår 600 skønsmæssig 20 000 
E afgrænsning, som reaktion på markeds- 471 
skønsmæssig signaler skønsmæssig 150 000 
skønsmæssig, årligt 
afgrænsning 1033 kvota 171 000 
IRL skønsmæssig revision hvert basisår 560 kvota 45 000 
skønsmæssig revision hvert basisår 920 afgrænsning 300 000 
skønsmæssig som reaktion på markeds-
signaler 263 5 700 
NL afgrænsning, som reaktion på markeds-
skønsmæssig signaler 1200 afgrænsning 100 000 
skønsmæssig, 
afgrænsning revision hvert basisår 710 skønsmæssig, 
afgrænsning, 
kvota 80 000 
stratificeret PPS øjeblikkeligt som reaktion 577 89 
på markeds-signaler stratificeret PPS 40 000 
FIN skønsmæssig revision hvert basisår 401 skønsmæssig 43 600 
stratificeret som reaktion på markeds-
PPS, signaler 
SI, skønsmæssig 318 afgrænsning 22 800 
UK skønsmæssig årligt 646 afgrænsning 120 000 
IS skønsmæssig revision hvert basisår 2 131 skønsmæssig 13 738 
N skønsmæssig årligt 900 skønsmæssig 45 000 
* Undtagen (tvungen) udskiftning af poster, som ikke længere sælges. 
** Undtagen prisoplysninger, som anvendes til at beregne boligartikler 
Kilde: Nederlandenes statistik 
12.8.2 Beskrivelse af målstikprøven og vedligeholdelse 
Som et første skridt i overvågningen af, om bestemmelserne overholdes, og for at iværksætte en 
yderligere forskning med henblik på at udvide minimumsnormerne for priser og for 
stikprøveudtagning blev medlemsstaterne anmodet om at beskrive deres 'rnålstikprøve" i 
forbindelse med HCPI90, som i det væsentlige er den nuværende plan for det antal priser, der skal 
indhentes til udarbejdelsen af HCPI'erne fra januar 1997. I henhold til minimumsnormerne skal 
medlemsstaterne vedligeholde deres målstikprøve fra måned til måned91, og i henhold til 
minimumsnormerne for stikprøveudtagning skal medlemsstaterne om nødvendigt forbedre deres 
89 650 fra og med opdateringen af indekset i slutningen af 1997 
90 I overensstemmelse med artikel 9 0 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 
Jf. også punkt 6.2.4. 
side 52/63 91 
målstikprøvers repræsentativitet med henblik på at sikre HCPFernes pålidelighed og 
sammenlignelighed92. 
Medlemsstaterne blev anmodet om at angive det samlede antal varer og tjenesteydelser og det 
samlede antal prisobservationer for hver delindeks under HCPI på grundlag af COICOP/HCPI 
med tre cifre og at angive antallet af månedlige og mindre hyppige prisobservationer. I henhold til 
artikel 8 i Rådets forordning om HCPI skal prisindsamlingen til HCPI foregå mindst én gang om 
måneden. Kommissionen (Eurostat) kan tillade mindre hyppige prisobservationer, hvis kravene 
om HCPI'ernes sammenlignelighed ikke tilsidesættes. 
Ca. 87% af priserne til HCPI indsamles mindst én gang om måneden. I Grækenland, Italien og 
Portugal indsamles priserne på visse produkter, f.eks. frisk frugt og grøntsager, to gange om 
måneden eller endog ugentligt. I henhold til målstikprøven indhenter Belgien, Tyskland, Spanien 
og Island næsten 100% af priserne hver måned, Sverige og Det Forenede Kongerige 97%, 
Frankrig og Norge 95% og Grækenland 94%. Frankrig udvidede den månedlige prisindsamling: i 
1996 blev ca. 15.700 observationer ændret fra en kvartalsvis til en månedlig prisindsamling og 
endnu 8.700 observationer i 1997. Yderligere 16.300 priser observeres således nu hver måned i 
forbindelse med HCPI. Sverige ændrede også mange poster, som tidligere kun blev indsamlet en, 
to eller fire gange årligt, til månedlig prisindsamling fra januar 1997. 
Mindre hyppig end en månedlig prisindsamling er undtagelsen i forbindelse med HCPI, f.eks. med 
hensyn til sæsonvarer, som kun kan fås i visse måneder. Nederlandene og Portugal gør imidlertid 
ofte brug af kontinuerlige eller roterende stikprøver, hvor l/x af de samlede priser for varen 
indsamles hver måned. Endvidere indsamler Nederlandene kun priser på f.eks. huslejer én gang 
om året. Begge medlemsstater skal kunne godtgøre, at dette ikke resulterer i manglende 
sammenlignelighed. 
I tabel 13 er anført procentdelen af månedlige og mindre hyppige prisobservationer som planlagt i 
medlemsstaternes målstikprøver: 
92 Jf. også punkt 6.2.6. 
side 53/63 
Tabel 13: 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
IS 
N mere end en 
gang om 
måneden 
0 
0 
0 
38 
0 
0 
0 
30 
0 
0 
0 
10 
0 
0 
0 
0 
0 Månedlig og mindre hyppig prisobservation til HCPI 
som fastsat i medlemsstaternes målstikprøver 
P 
hver måned 
100 
77 
100 
56 
100 
95 
87 
55 
91 
59 
72 
43 
84 
97 
97 
100 
95 rocentdel af ob 
hver anden 
måned 
0 
0 
0 
3 
0 
0 
0 
0 
0 
23 
0 
0 
11 
0 
0 
0 
0 serverede prise 
hvert kvartal 
0 
1 
0 
2 
0 
5 
11 
15 
0 
6 
28 
46 
3 
3 
3 
0 
3 r 
to gange om 
året 
0 
20 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
8 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 én gang om 
året 
0 
3 
0 
1 
0 
0 
2 
0 
2 
11 
0 
1 
1 
0 
0 
0 
1 
De fleste medlemsstater har benyttet indførelsen af HCPI som en lejlighed til at forbedre deres 
stikprøver. De har f.eks. tilføjet varer og tjenesteydelser og øget antallet af prisobservationer for 
at forbedre deres stikprøver til visse delindekser. Dette nødvendiggjorde nye undersøgelser og en 
estimering af tidligere priser og vægte. Grækenland tilføjede mere end 200 og Østrig 130 varer og 
tjenesteydelser til deres målstikprøver, som derfor blevet øget med henholdsvis 13% og 24%». De 
fleste medlemsstater øgede også antallet af prisobservationer: Danmark og Grækenland 
observerer 6% flere priser, Østrig 14% og Luxembourg 22% flere priser, end de gjorde i 
forbindelse med deres nationale forbrugerprisindeks. I tabel 14 er anført antallet af varer og 
tjenesteydelser, som der indsamles priser til, og det antal priser, der i alt observeres pr. måned, 
samt antallet af tilføjelser til HCPI'erne: 
side 54/63 
Tabel 14: 
Samlet antal poster og prisobservationer pr. måned til udarbejdelsen af 
HCPI som fastsat i medlemsstaternes målstikprøver 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
IS 
N Samle 
poster: 
461 
784 
1766 
1033 
601 
263 
16 239 
678 
593 
399 
309 
686 
2 131 
781 t antal 
observationer: 
91980 
31 158 
326 615 
33 687 93 
119 143 
171 088 
42 379 
288 553 
6 656 
115 522 
53 475 
103 691 
45 870 
29 899 
130 981 
13 738 
47 857 Tilføjelse 
poster: 
0 
4 
208 
0 
1 
21 
0 
130 
11 
4 
3 
2 
0 
0 r til HCPI 
observationer: 
0 
1696 
356 
1803 
2 323 
0 
7 
1 190 
0 
6 605 
1093 
170 
27 
73 
0 
0 
Som et næste skridt vil Kommissionen (Eurostat) som led i overvågningen af bestemmelsernes 
overholdelse anmode om oplysninger om, i hvilket omfang målstikprøven rent faktisk 
vedligeholdes i medlemsstaterne: hvor mange af de priser, som i henhold målstikprøven skal 
indsamles hver måned (eller mindre hyppigt i undtagelsestilfælde), der rent faktisk observeres; 
hvilke metoder der anvendes til at estimere manglende observationer. Det er vigtigt at 
vedligeholde stikprøveudtagningerne, da formålet snarere er at beregne prisændringer end 
prisniveauer som sådan. Stikprøven skal Være udformet til at følge priserne på den samme vare 
eller tjenesteydelse fra måned til måned fra referenceperioden for at afspejle ændringen i en Tast 
kurv". I de tilfælde, hvor priserne ikke kan observeres, er det på kort sigt vigtigt, at der foretages 
passende skøn; på lang sigt er det vigtigt, at der findes passende erstatninger. Hidtil er 
HCPI'ernes sammenlignelighed blevet forbedret som følge af afskaffelsen af den hyppigt 
anvendte, men uhensigtsmæssige metode i form af automatisk fremføring af den senest 
observerede pris. Der forventes yderligere forbedringer på grundlag af de undersøgelser, som 
Kommissionen (Eurostat) har gennemført i samarbejde med medlemsstaterne om passende 
grænser for antallet af estimerede priser og acceptable estimeringsmetoder. 
13. PROCEDUREN I HENHOLD TIL ARTIKEL 14 i RÅDETS FORORDNING (EF) NR. 2494/95 
("UDVALGSPROCEDURE") 
I henhold til EF-traktatens 145 'skal Rådet (...) i de retsakter, det vedtager, tildele Kommissionen 
beføjelser til at gennemføre de af Rådet udfærdigede forskrifter. Rådet kan opstille nærmere vilkår 
for udøvelsen af disse beføjelser (...)". Sådanne 'Vilkår" er generelt fastsat af Rådet i dets 
afgørelse 87/373/EØF om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de 
93 Henviser til en teoretisk måned, hvori priserne på alle varer og tjenesteydelser indsamles, dvs. alle sæsonvarcr 
og alle poster, som indsamles mindre hyppigt end en gang om måneden. 
side 55/63 
gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen, og består i Kommissionens forpligtelse til 
at høre et 'Udvalg", der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og at følge en række 
forskellige mulige procedurer, der er beskrevet i den nævnte rådsafgørelse. Hver retsakt fra Rådet 
skal i hvert enkelt tilfælde fastlægge hvilken af disse procedurer der skal finde anvendelse. Som 
følge af deltagelsen af 'Udvalg" kaldes denne gennemførelsesprocedure almindeligvis 
"udvalgsprocedure". 
Med hensyn til de harmoniserede forbrugerprisindekser fastsætter artikel 14 i Rådets forordning 
(EF) nr. 2494/95 den specifikke procedure, hvorefter Kommissionen kan udøve beføjelserne i 
forbindelse med gennemførelsen af de deri fastsatte bestemmelser. Det hedder heri, at 
Kommissionen bistås af Udvalget for De Europæiske Fællesskabers Statistiske Program, som er 
nedsat ved Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom, og som følger procedure III a 
(forskriftsudvalg) af de procedurer, der er fastsat i Rådets afgørelse 87/373/EØF. 
I praksis fungerer udvalgsproceduren i forbindelse med udarbejdelsen af Kommissionens retsakter 
(indtil videre kommissionsforordninger) til gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 
på følgende måde: 
a) Hvis Eurostat har dokumentation for manglende sammenlignelighed eller ser et behov for 
harmonisering, forelægges et første forslag til en kommissionsforordning til behandling i en 
task force, som er en undergruppe til arbejdsgruppen, og som består af statistikere fra de 
nationale statistiske kontorer, væsentlige brugere, sagkyndige på prisindeksområdet, og en 
repræsentant for CEIES94. Under hensyntagen til konklusionerne fra task forcen forelægger 
Eurostat et udkast til forordning for hele arbejdsgruppen. 
b) Arbejdsgruppen viderebehandler og stiller ændringsforslag til udkastet til forordning, indtil 
der kan opnås generel enighed om de tekniske detaljer. 
c) Eurostat sender forordningsudkastet til høring i Kommissionens afdelinger. Det skal 
godkendes af alle relevante kommissionsafdelinger95 og Den Juridiske Tjeneste. 
i 
d) Eurostat fremsender forordningsudkastet til udtalelse i Udvalget for Det Statistiske 
Program, som fungerer som et forskriftsudvalg af type Ilia på grundlag af proceduren for 
afstemning med kvalificeret flertal. 
e) I henhold til artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning om HCPI sender Kommissionens 
generalsekretær forordningsudkastet til høring i EMI. 
f) Når alle parter er blevet hørt, og en endelig tekst er klar til vedtagelse, fremsender Eurostat 
forordningsudkastet til den pågældende kommissær til dennes samtykke. 
94 Europæisk rådgivende udvalg Tor slatislisk information på del okonomiskc og sociale område 
95 Gcncralsckrclarmtci. GD II. GD V. GD IX. GD X, GD XV. GD XIX. GD XX, GD XXIII og GD XXIV 
side 56/63 
g) Når kommissæren har tilsluttet sig forslaget, fremsender Kommissionens generalsekretær 
forordningsudkastet til godkendelse i Kommissionen ('kollegiet'), som vedtager det 
endeligt. 
h) Når Kommissionens forordning er vedtaget, offentliggøres den i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. 
Takket være samarbejdet med medlemsstaterne, støtten fra de væsentlige brugere, navnlig GD II 
og EMI, viste denne procedure i henhold til artikel 14 i Rådets forordning sig at være effektiv og 
at fungere til alle berørte parters tilfredshed. 
Som et næste skridt agter Kommissionen (Eurostat) at integrere alle 
gennemførelsesforanstaltninger i forbindelse med HCPI, som på nuværende tidspunkt findes i flere 
kommissionsforordninger og udkast til kommissionsforordninger, i en enkelt konsolideret 
kommissionsforordning. Da der i de første forordninger var fastsat oprindelige 
gennemførelsesforanstaltninger og minimumsnormer, har udviklingen som led i 
harmoniseringsprogrammet krævet og vil fortsat kræve, at nye forordninger ændrer tidligere 
forordninger, hvilket gør det temmelig indviklet at anvende dem. Konsolideringen vil sigte mod at 
forenkle lovgivningsrammen og bør finde sted, når de væsentlige forordninger er blevet vedtaget 
af Kommissionen. 
Bilag 
Som nævnt i punkt 12.4 angiver nedenstående tabel 15 vægtene for hvert enkelt delindeks under 
HCPI fra hver enkelt medlemsstat. Vægtene, der stammer fra hver enkelt medlemsstats 
vægtreferenceperiode, blev 'JDrisopdateret" og udtrykt i relation til det gennemsnitlige prisniveau i 
1996. 
I tabellen skelnes der mellem faktiske og afrundede nulvægte. En faktisk nulvægt angives som '*" 
og betyder, at det pågældende delindeks ikke er omfattet af medlemsstatens HCPI. En afrundet 
nulvægt angives som '0,0" og betyder, at det pågældende delindeks er omfattet af medlemsstatens 
HCPI, men med en vægt under en tusindedel, som afrundes til nul. 
I forbindelse med følgende delindekser anvendte medlemsstaterne andre definitioner end dem, der 
er anført i Kommissionens forordning (EF) nr. 2214/96, hvilket er angivet med et "d" i tabel 15: 
• Danmark: 
04.5.5.: Vægten for "varmt vand, damp og is" omfatter 'fast brændsel", hvor vægten er 
under en tusindedel. 
• Finland: 
04.1.: Vægten for 'faktiske huslejebetalinger" omfatter udgifter til opvarmning, vand, 
varmt vand og renovation. Huslejen og udgifterne kan hverken opsplittes i indekset 
eller i vægten. 
• Sverige: 
04.1.: Vægten for Taktiske huslejebetalinger" omfatter udgifter til elektricitet, gas, vand, 
varmt vand og renovation. Huslejen og udgifterne kan hverken opsplittes i indekset 
eller i vægten. 
side 57/63 
04.5.5.: Vægten for "varmt vand, damp og is" omfatter fjernvarme. 
09.1.8.: Vægten for "husdyr" omfatter kun foder. 
I forbindelse med følgende delindekser anvendte medlemsstaterne særlige estimeringsmetoder til 
at beregne vægten; i tabel 15 er disse vægte angivet med et "e": 
• Portugal: 
09.1.3. og 09.1.4.: Vægtene for 'databehandlingsudstyr" og for 'andre større forbrugsgoder i 
forbindelse med fritid og kultur" er skøn, der er baseret på 
husstandsbudgetundersøgelsen. 
12.4.2A og 12.4.4A: Bruttovægtene for 'forsikring i forbindelse med boliger -
indboforsikring" og 'forsikring i forbindelse med transport - bilforsikring" er afledt 
af husstandsbudgetundersøgelsen. Nettovægtene er skøn på grundlag af data fra 
tilsynsmyndigheder på forsikringsområdet: præmier og erstatningskrav i forbindelse 
med vedligeholdelse og reparation. 
• Finland: 
02.1.1., 02.1.2. og 02.1.3.: Disaggregeringen af vægten for alkoholiske drikkevarer i spiritus" 
'Vin" og 'øl" er beregnet på grundlag af de forbrugsandele, der er oplyst af det 
finske spiritusmonopol ALKO. De danner også baggrund for indekset for 
alkoholiske drikkevarer, som er et enkelt indeks, der omfatter alle priser på 
alkohol. 
04.1., 04.3.2., 04.4A og 04.5.1.: Vægtene for 'faktiske huslejebetalinger", 'tjenesteydelser til 
almindelig vedligeholdelse og reparation af- bolig", 'andre tjenesteydelser i 
forbindelse med boliger" og 'elektricitet" er beregnet på grundlag af 
boligstatistikker fra Finlands Statistik. Da der er anvendt en anden klassifikation i 
husstandsbudgetundersøgelsen, kan vægtene ikke hentes derfra. 
12.4.2A og 12.4.4A: Nettovægtene for 'forsikring i forbindelse med bolig - indboforsikring" 
og 'forsikring i forbindelse med transport - bilforsikring" er beregnet ved at trække 
værdien af de erstatninger, som forsikringsselskaberne har udbetalt, fra de 
bruttovægte, der anvendes i det nationale forbrugerprisindeks. 
• Sverige: 
04.5.5.: Vægten for 'Varmt vand, damp og is" er beregnet på grundlag af energistatistikker, 
der er udarbejdet af Sveriges Statistik. 
• Det Forenede Kongerige: 
07.1.1., 07.2.1. og 07.2.3.: Vægtene for 'nye og brugte motorkøretøjer", 'reservedele og 
tilbehør" og 'Vedligeholdelse og reparation" svarer til den vægt, der er beregnet på 
grundlag af husstandsbudgetundersøgelsen plus en andel af forsikringsvægtene, 
som udgør erstatninger, der er udbetalt direkte af forsikringsselskaber. 
side 58/63 
09.1.1., 09.1.2., 09.1.3. og 12.2.: Vægtene for 'Udstyr til modtagelse, indspilning og 
reproduktion af lyd og billeder", 'fotografisk og kinematografisk udstyr, optiske 
instrumenter", 'databehandlingsudstyr" og personlige effekter i.a.n." svarer den 
vægt, der er beregnet på grundlag af husstandsbudgetundersøgelsen plus en andel 
af forsikringsvægtene, som udgør erstatninger, der er udbetalt direkte af 
forsikringsselskaber. 
side 59/63 
Tabel 15: Vægte for delindekser under HCPI i tusindedele (referenceår 1996) 
side 60/63 01. 
01.1. 
01.1.1. 
01.1.2. 
01.1.3. 
01.1.4. 
01.1.5. 
01.1.6. 
01.1.7. 
01.1.8. 
01.1.9. 
01.2. 
01.2.1. 
01.2.2. 
02. 
02.1. 
02.1.1. 
02.1.2. 
02.1.3. 
02.2. 
03. 
03.1. 
03.1.1. 
03.1.2. 
03.1.3. 
03.1.4. 
03.2. NÆRINGSMIDLER OG IKKE-
ALKOHOLISKE DRIKKEVARER 
Næringsmidler 
Brod og kornprodukter 
Kod 
Fisk 
Mælk, ost og æg 
Olie og fedtstoffer 
Frugt 
Grøntsager inkl. kartofler og andre rodknolde 
Sukker, marmelade, honning, chokolade og 
konfekture 
Næringsmidler i.a.n. 
Ikke-alkohoiiske drikkevarer 
Kaffe, te og kakao 
Mineralvand, læskedrikke og frugtsaft 
ALKOHOLISKE DRIKKEVARER OG 
TOBAK 
Alkoholiske drikkevarer 
Spiritus 
Vin 
01 
Tobak 
BEKLÆDNING OG FODTØJ 
Beklædning 
Materialer til beklædning 
Beklædningsartikler 
Andre artikler til beklædning og 
beklædningstilbehør 
Rensning, reparation og leje af beklædning 
Fodtøj, inklusive reparation B 
204,5 
184,7 
35,7 
58,7 
13,2 
24,5 
5,6 
12,9 
17,0 
13,2 
3,8 
19,9 
54 
14,8 
37,9 
23,8 
3,4 
13,8 
6,6 
14,1 
87,3 
71,8 
1,1 
66,6 
2,6 
1,5 
15,6 DK 
173,7 
155,9 
20,4 
47,2 
4,9 
25,6 
5,0 
8,7 
16,9 
18,5 
8,7 
17,8 
6,0 
11,8, 
59,4 
29,5 
3,2 
10,1 
16,2 
29,9 
60,0 
51,0 
0,7 
46,5 
2,4 
1,4 
9,0 D 
154,1 
136,0 
28,0 
38,5 
4,3 
21,0 
4,6 
10,6 
12,2 
11,5 
5,2 
18,1 
6,8 
11,3 
50,9 
24,7 
3,4 
6,4 
15,0 
26,2 
83,8 
70,9 
•0,7 
64,5 
3,Q 
2,8 
12,9 EL 
231,7 
221,8 
30,1 
56,4 
16,3 
36,8 
19,2 
19,1 
22,7 
14,6 
6,7 
9,9 
3,8 
6,0 
39,3 
6,6 
2,6 
1,7 
2,3 
32,6 
121,7 
95,3 
1,3 
85,6 
5,7 
2,8 
26,5 E 
275,4 
262,3 
36,3 
75,4 
35,2 
35,6 
17,6 
26,4 
24,8 
8,1 
2,9 
13,1 
6,5 
6,6 
31,8 
11,5 
2,1 
6,2 
3,2 
20,3 
114,4 
92,3 
3,3 
84,2 
3,6 
1,2 
22,1 F 
192,7 
180,3 
26,7 
62,9 
12,8 
27,3 
6,7 
13,8 
14,9 
12,5 
2,7 
12,4 
5,1 
7,3 
46,1 
24,8 
5,4 
17,3 
2,1 
21,3 
74,7 
60,3 
0,6 
52,8 
5,1 
1,8 
14,4 IRL 
195,7 
181,0 
35,9 
52,0 
4,5 
28,8 
7,0 
9,1 
21,1 
13,3 
9,2 
14,7 
4,8 
9,8 
30,3 
28,9 
11,5 
8,5 
9,0 
51,4 
68,5 
53,2 
0,5 
49,6 
0,6 
2,5 
15,2 I 
197,4 
187,3 
25,6 
55,3 
12,3 
31,2 
8,6 
18,6 
25,6 
9,2 
0,9 
10,1 
5,0 
5,1 
30,2 
11,3 
2,6 
7,3 
1,5 
18,8 
117,5 
94,9 
1,1 
83,0 
1,8 
9,0 
22,6 L 
162,0 
146,0 
25,4 
49,1 
7,7 
19,9 
5,3 
11,7 
13,9 
9,6 
3,4 
16,0 
6,7 
9,3 
29,1 
18,2 
1,8 
11,7 
4,7 
10,9 
117,3 
94,7 
0,3 
90,4 
1,3 
2,7 
22,6 NL 
170,5 
156,7 
30,4 
42,2 
4,0 
28,1 
4,4 
13,8 
18,2 
11,1 
4,4 
13,9 
6,2 
7,7 
35,2 
19,4 
5,0 
7,0 
7,4 
15,7 
75,4 
60,9 
2,6 
52,7 
4,5 
1,0 
14,6 A 
143,3 
129,3 
22,9 
39,1 
2,8 
22,1 
5,5 
8,4 
12,5 
11,6 
4,4 
13,9 
5,8 
8,2 
39,2 
20,2 
3,8 
8,3 
8,1 
19,0 
82,4 
70,3 
1,4 
62,8 
3,5 
2,6 
12,1 P 
295,0 
287,2 
44,0 
86,4 
39,1 
35,3 
26,5 
20,7 
24,9 
8,6 
1,7 
7,8 
4,1 
3,7 
45,3 
26,3 
1,8 
22,1 
2,4 
19,0 
103,6 
78,5 
2,0 
71,3 
3,8 
1,4 
25,1 FIN 
164,0 
149,3 
30,1 
34,7 
6,4 
30,6 
5,3 
12,0 
12,6 
14,5 
3,1 
14,7 
6,3 
. 8,4 
92,2 
55,6 
22,le 
10,0e 
23,5e 
36,6 
77,4 
65,4 
3,2 
59,0 
2,8 
0,5 
12,0 s 
179,8 
163,1 
28,5 
37,1 
9,5 
27,9 
5,9 
11,4 
18,4 
20,9 
3,5 
16,6 
6,2 
10,5 
62,2 
36,4 
12,7 
12,2 
11,4 
25,9 
69,0 
57,9 
1>3 
52,9 
3,3 
0,4 
11,1 UK 
149,0 
137,0 
25,0 
34,0 
6,0 
21,0 
4,0 
9,0 
19,0 
12,0 
7,0 
12,0 
4,0 
8,0 
69,0 
35,0 
10,0 
15,0 
10,0 
34,0 
66,0 
54,0 
49,0 
4,0 
1,0 
12,0 IS 
203,6 
178,1 
33,5 
40,3 
8,8 
37,0 
4,6 
11,5 
13,8 
20,1 
8,7 
25,4 
5,5 
19,9 
39,0 
20,9 
9,1 
4,0 
7,8 
18,1 
71,0 
57,6 
1,2 
50,4 
4,0 
2,0 
13,4 N 
172,6 
156,3 
18,3 
38,9 
10,7 
30,4 
4,5 
.11,7 
14,2 
16,2 
11,5 
16,1 
4,6 
11,5 
35,1 
17,5 
3,9 
5,3 
8,2 
17,8 
69,4 
58,0 
1,2 
53,2 
2,7 
1,0 
11,4 
04. 
04.1. 
04.3. 
04.3.1. 
04.3.2. 
04.4.A 
04.5. 
04.5.1. 
04.5.2. 
04.5.3. 
04.5.4. 
04.5.5. 
05. 
05.1. 
05.1.1. 
05.1.2. 
05.1.3. 
05.2. 
05.3. 
05.3.1/2 
05.3.3. 
05.4. 
05.5. 
05.6. BOLIG, VAND, ELEKTRICITET, GAS 
OG ANDET BRÆNDSEL 
Faktiske huslejebetalinger 
Almindelig vedligeholdelse og reparation 
af bolig 
Produkter til almindelig vedligeholdelse og 
reparation af bolig 
Tjenesteydelser til almindelig vedligeholdelse 
og reparation af bolig 
Andre tjenester i forbindelse med boliger 
Elektricitet, gas og andet brændsel 
Elektricitet 
Gas 
Flydende brændsel 
Fast brændsel 
Varmt vand, damp og is 
BOLIGUDSTYR, HUSHOLDNINGS­
UDSTYR OG RUTINEMÆSSIG 
VEDLIGEHOLDELSE AF BOLIG 
Møbler, boligudstyr og indretning, tæpper 
og anden gulvbelægning samt reparationer 
Mobler, boligudstyr og indretning 
Tæpper og anden gulvbelægning 
Reparation af mobler, boligudstyr og 
gulvbelægninger 
Boligtekstiler 
Varme- og kogeapparater, køleskabe, 
vaskemaskiner, lignende større hushold­
ningsmaskiner, herunder reparation 
Storre husholdningsapparater (også elektris.) 
og mindre elektriske husholdningsapparater 
Reparation af husholdningsapparater 
Glas, service og husholdningsredskaber 
Værktøj og udstyr til hus og have 
Varer og tjenesteydelser til rutinemæssig 
husførelse B 
156,1 
60,3 
19,2 
13,8 
5,4 
10,3 
66,2 
43,6 
10,7 
10,6 
1,4 
91,7 
30,2 
27,7 
2,5 
8,5 
17,1 
14,4 
2,7 
5,4 
6,0 
24.5 DK 
194,6 
91,5 
22,9 
12,1 
10,8 
13,3 
66,9 
25,9 
7,6 
15,1 
18,3d 
65,8 
23,5 
19,3 
3,4 
0,8 
6,7 
12,3 
10,6 
1,7 
6,7 
4,0 
12,6 D 
202,7 
99,6 
11,5 
6,4 
5,2 
37,2 
54,3 
26,5 
7,1 
7,4 
3,1 
10,3 
78,9 
33,4 
27,0 
6,2 
0,2 
6,5 
12,8 
12,1 
0,7 
5,8 
8,4 
12,0 EL 
140,4 
43,9 
22,9 
9,1 
13,8 
19,0 
54,7 
24,8 
2,3 
23,9 
3,7 
89,3 
16,6 
14,5 
2,1 
15,4 
10,8 
9,5 
1,3 
9,2 
2,1 
35,2 E 
112,0 
14,5 
40,5 
27,3 
13,3 
24,9 
32,0 
20,1 
7,7 
4,2 
64,7 
16,9 
15,2 
0,4 
1,4 
5,6 
10,8 
9,4 
1,5 
3,9 
2,0 
25,4 F 
138,7 
63,0 
18,5 
2,9 
15,6 
10,2 
47,0 
26,7 
10,8 
6,9 
0,6 
2,0 
74,1 
24,9 
22,5 
1,7 
0,7 
7,6 
13,0 
11,5 
1,5 
8,8 
3,4 
16,4 IRL 
125,6 
18,5 
1,0 
0,5 
0,5d 
3,1 
102,9 
21,5 
4,7 
8,2 
17,0 
51,4d 
60,0 
18,8 
6,5 
2,9 
9,4d 
4,4 
8,8 
8,3 
0,5 
4,3 
5,2 
18,5 I 
99,5 
25,7 
13,6 
1,8 
11,7 
19,8 
40,4 
15,6 
18,0 
6,8 
99,8 
35,0 
33,4 
1,6 
12,7 
10,6 
9,8 
0,8 
5,8 
1,4 
34,3 L 
132,7 
56,2 
21,4 
12,4 
9,0 
11,1 
44,0 
20,2 
10,1 
12,8 
0,9 
120,3 
55,9 
51,6 
4,3 
10,4 
13,5 
13,2 
0,3 
4,5 
7,2 
28,8 NL 
187,4 
99,1 
22,4 
12,5 
10,0 
11,7 
54,2 
54,2 
96,0 
37,0 
28,9 
8,1 
11,6 
10,6 
9,9 
0,8 
6,8 
5,1 
24,9 A 
137,6 
56,3 
20,7 
10,4 
10,2 
10,7 
49,9 
23,1 
6,9 
6,7 
7,8 
5,3 
98,5 
42,7 
39,2 
3,5 
10,3 
20,0 
17,7 
2,3 
7,0 
4,1 
14,4 P 
73,1 
17,8 
10,9 
2,5 
8,4 
6,8 
37,6 
23,8 
10,5 
3,3 
; 
78,8 
29,0 
25,7 
2,4 
0,9 
7,7 
15,9 
10,1 
5,8 
5,0 
1,3 
19,9 FIN 
135,2 
42,5de 
26,3 
1,0 
25,3e 
20,6e 
45,7 
38,5e 
0,2 
5,5 
1,5 
64,7 
20,2 
15,3 
4,9 
7,8 
12,6 
11,4 
1,2 
7,5 
5,0 
11,6 S 
208,9 
129,5d 
0,9 
0,9 
9,4 
69,1 
44,3 
0,5 
7,3 
17,0de 
64,0 
28,9 
25,4 
3,5 
6,5 
8,4 
7,4 
1,1 
5,1 
5,0 
10,1 UK 
131,0 
54,0 
18,0 
8,0 
10,0 
14,0 
45,0 
22,0 
20,0 
1,0 
2,0 
89,0 
37,0 
27,0 
10,0 
6,0 
13,0 
11,0 
2,0 
7,0 
9,0 
17,0 IS 
114,9 
29,8 
14,2 
11,8 
2,4 
25,4 
45,7 
20,8 
24,9 
74,1 
28,8 
26,8 
0,3 
1,7 
10,7 
12,0 
11,4 
0,6 
6,2 
3,9 
12,5 N 
184,5 
67,6 
42,7 
17,6 
24,9 
14,3 
60,0 
53,8 
_ 
4,5 
1,5 
0,1 
85,4 
30,3 
27,5 
2,8 
7,4 
17,2 
15,8 
1,3 
5,2 
8,7 
16,7 
side 61/63 
side 62/63 05.6.1. Ikke-varige forbrugsgoder 
05.6.2. Hushjrelp og hjemmepleje 
06.A SUNDHEDSV^SEN - artikler, der betales 
af forbrugeren, og som ikke refunderes 
07. TRANSPORT 
07.1 Keb af keretejer 
07.1.1. Nye og brugte motorkoretojer 
07.1.2/3 Motorcykler og c>'kler 
07.2. Drift af personiige transportmidler 
07.2.1. Reservedele og tilbehor 
07.2.2. Braendstofogsmoremidler 
07.2.3. Vedligeholdelse og reparation 
07.2.4.A Andre tjenesteydelser vedrorende personiige 
transportmidler 
07.3. Transporttjenester 
07.3.1 .A Personbefordring med jernbane 
07.3.2.A Personbefordring ad.landevej 
07.3.3.A Personbefordring ad luftvejen 
07.3.4.A Personbefordr. ad sovejen og indre vandveje 
07.3.5.A Andre kobte transporttjenester 
07.3.6.A Kombinerede billetter 
08. KOMMUNIKATION 
08.1. Kommunikation 
08,1.1. Postvcesen 
08.1.2/3 Telefon- og telefaxudstyr og -tjenester 
09. FRTTID OG KULTTJR 
09.1. Udstyr og tilbehor, inklusive reparation 
09.1.1. Udstyr til modtagelse, indspilning og 
reproduktion af 1yd og billeder 
09.1.2. Fotografisk og kinematografisk udstyr, 
optiske instrumenter 
09.1.3. Databehandlingsudstyr 
09.1.4. Andre storre forbrugsgoder i forbindelse med 
fritid og kultur B 
13,6 
10,9 
8,7 
135,1 
58,9 
54,6 
4,3 
68,3 
5,4 
40,6 
19,7 
2,6 
7,9 
4,1 
2,5 
1,3 
23,7 
23,7 
1,2 
22,5 
124,8 
43,5 
6,8 
1,2 
4,9 
2,7 DK 
8,6 
4,0 
7,4 
179,7 
63,8 
58,6 
5,2 
82,6 
11,6 
32,4 
35,3 
3,3 
33,3 
2,8 
10,4 
5,1 
3,7 
1,8 
9,5 
23,1 
23,1 
1,9 
21,2 
100,1 
46,0 
10,2 
0,6 
3,7 
2,4 D 
8,5 
3,6 
8,5 
173,1 
83,1 
79,0 
4,0 
73,5 
6,0 
36,3 
22,7 
8,5 
16,6 
3,2 
0,8 
0,7 
0,8 
0,5 
10,6 
19,5 
19,5 
2,7 
16,8 
108&! 
46,2 
9,2 
3,8 
2,8 
2,2 EL 
25,5 
9,8 
11,9 
125,6 
40,6 
38,8 
1,8 
68,0 
12,3 
39,6 
11,2 
5,0 
17,0 
0,3 
7,3 
2,7 
2,0 
0,8 
3,9 
22,3 
22,3 
0,3 
22,0 
11493 
16,0 
1,1 
. 2,6 
0,6 
0,1 E 
16,0 
9,4 
8,4 
145,6 
57,5 
54,0 
3,5 
72,1 
4,5 
44,5 
17,5 
5,6 
16,0 
2,1 
12,3 
1,4 
0,2 
15,8 
15,8 
0,4 
15,5 
1:693 : 
24,1 
6,4 
0,9 
1,2 F 
11,5 
4,9 
4,8 
191,4 
44,8 
43,2 
1,6 
118,4 
31,9 
49,1 
27,9 
9,5 
28,2 
7,5 
6,8 
5,8 
0,4 
0,8 
6,9 
20,2 
20,2 
3,0 
17,2 
88,2 
40,2 
7,6 
0,9 
0,2 
1,5 IRL 
12,8 
5,7 
6,0 
117,0 
43,7 
42,1 
1,7 
57,4 
5,4 
43,5 
6,9 
1,6 
15,9 
1,9 
10,0 
1,7 
0,3 
0,3 
1,7 
21,2 
21,2 
1,4 
19,8 
WW i 
40,6 
8,5 
0,5 
0,6 
1,6 I 
18,0 
16,3 
16,0 
,126,8 
41,3 
37,1 
4,2 
63,5 
2,8 
27,5 
28,1 
5,1 
21,9 
3,1 
6,7 
2,4 
1,3 
2,7 
5,8 
17,8 
17,8 
3,3 
14,5 
82,8 
43,5 
13,1 
1,8 
1,5 
4,5 L 
13,1 
15,7 
2,8 
160,9 
82,5 
77,4 
5,1 
70,8 
5,7 
32,2 
28,5 
4,4 
7,6 
0,9 
1,3 
1,9 
0,5 
3,0 
17,0 
17,0 
1,5 
15,5 
137# 
45,9 
8,6 
4,8 
3,8 
3,5 NL 
11,7 
13,2 
7,6 
159,3 
66,8 
60,6 
6,2 
68,2 
6,8 
37,1 
17,4 
6,9 
24,3 
9,2 
8,8 
4,7 
1,3 
0,3 
; 
24,6 
24,6 
3,2 
21,5 
11393 i 
54,9 
9,6 
2,3 
1,1 
6,5 A 
10,4 
3,9 
4,1 
148,0 
51,3 
45,3 
6,0 
82,7 
4,8 
39,0 
32,0 
7,0 
14,1 
3,3 
6,2 
." 
0,0 
4,5 
22,4 
22,4 
1,7 
20,7 
1MDJ 
48,7 
8,8 
1,8 
2,5 
2,3 P 
11,6 
8,3 
5,6 
178,1 
72,0 
68,9 
3,1 
88,1 
7,0 
31,0 
46,7 
3,4 
18,0 
1,6 
5,1 
1,5 
0,0 
1,6 
8,2 
,12,0 
12,0 
0,1 
11,9 
38,8 
15,4 
7,0 
1,0 
0,7e 
0,4e FIN 
9,2 
2,5 
11,2 
192,8 
85,5 
78,8 
6,8 
78,5 
10,9 
52,6 
10,1 
5,0 
28,7 
5,5 
10,9 
5,0 
4,3 
; 
3,1 
16,9 
16,9 
1,7 
15,2 
11233; 
51,6 
9,3 
3,7 
1,8 
9,0 S 
10,1 
12,1 
177,3 
44,1 
42,6 
1,5 
101^ 
17,0 
53,5 
25,2 
5,8 
31,7 
4,2 
3,0 
6,5 
4,1 
0,4 
13,4 
29,1 
29,1 
4,5 
24,6 
1108*2 
52,6 
9,0 
2,5 
2,3 
5,4 UK 
9,0 
8,0 
7,0 
152,0 
57,0 
55,0e 
2,0 
76,0 
8,0e 
40,0 
21,0e 
7,0 
19,0 
7,0 
9,0 
2,0 
1,0 
21,0 
21,0 
2,0 
19,0 
1130,0 
46,0 
8,0e 
5,0e 
5,0e IS 
11,1 
1,4 
9a 
1863 
633 
60,3 
3,0 
98,7 
12,7 
60,5 
15,5 
10,0 
243 
9,6 
13,9 
1,0 
', 
15,7 
15,7 
1,8 
13,9 
lffl3 
45,1 
7,4 
2,2 
5,1 
1,6 N 
14,3 
2,4 
7,1 
201,8 
703 
65,7 
4,6 
90,9 
8,7 
52,8 
15,9 
13,5 
40,6 
5,5 
12,5 
13,0 
4,5 
! 
5,2 
21,1 
21,1 
1,4 
19,7 
!MM 
52,8 
11,6 
1,8 
3,6 
8,3 
09.1.5. Spil og legetoj og hobbyudstyr til sport, 
camping og friluftsaktiviteter 
09.1.6. Udstyr til optagelse af billeder og 1yd 
09.1.7. Havebrug 
09.1.8. Husdyr 
09.1.9. Reparation af udstyr og tilbehor i forbindelse 
med fritid og kultur 
09.2.A Tjenesteydelser i forb. med fritid og kultur 
09.3. Aviser, beger og papirvarer 
09.4. Pakketure 
10.A UDDANNELSE - der almindcligvis betales 
af forbrugerne i medlemsstaterne 
11. HOTELLER, CAFEER OG 
RESTAURANTER 
11.1. Restaurationsvirksomhed 
11.1.1. Restauranter og cafeer 
11.1.2 Kantiner 
11.2. Indlogering 
12. DIVERSE VARER OG 
TJENESTEYDELSER 
12.1. Personlig pleje 
12.1.1. Frisorsaloner og institutter for personlig pleje 
12.1.2. Apparater og artikler til personlig pleje 
12.2. Personlige effekter i.a.n. 
12.4.A Forsikring 
12.4.2.A Forsikring i forbindelse med boliger -
indboforsikring 
12.4.4. A Forsikring i forbindelse med transport -
bilforsikring 
12.5.A Bankvaesen i.a.n. 
12.6.A Andre tjenesteydelser i.a.n. B 
6,5 
6,0 
8,1 
6,0 
1,3 
27,7 
22,1 
31,4 
: 
70,6 
65,4 
61,1 
4,3 
5,2 
593 
29,4 
13,1 
16,3 
6^ 
8,7 
1,2 
7,6 
3,5 
11,0 DK 
10,1 
5,2 
7,0 
5,3 
1,5 
25,1 
16,4 
12,6 
33 
66,9 
59,5 
59,5 
7,4 
66,0 
19,9 
7,8 
12,1 
8,5 
33 
1,3 
2,2 
20,4 
13,7 D 
11,5 
3,6 
8,8 
2,5 
1,/ 
24,4 
21,4 
16,8 
4,6 
68,4 
52,3 
46,8 
5,5 
16,1 
-46,9 
24,5 
10,7 
13,8 
9,4 
5,7 
2,3 
3,4 
2,0 
5,3 EL 
5,2 
2,0 
2,6 
0,9 
0,9 
11,3 
19,7 
2,6 
13,7 
90,4 
84,2 
80,3 
3,9 
6,2 
64,3 
24,1 
3,8 
20,2 
10,5 
11,6 
0,5 
11,1 
: 
18,1 E 
5,8 
5,3 
1,2 
1,0 
2,5 
17,5 
19,9 
7,8 
1,2 
117,8 
111,9 
109,1 
2,8 
5,9 
43,5 
25,7 
9,7 
16,0 
5,7 
4,0 
0,5 
3,4 
0,1 
8,1 F 
9,9 
8,8 
6,8 
2,5 
2,0 
24,7 
21,9 
1,4 
3,7 
91,2 
71,3 
54,7 
16,6 
19,9 
74,2 
31,1 
11,4 
19,7 
13,9 
11,7 
5,1 
6,6 
7,0 
10,5 IRL 
5,7 
2,9 
5,8 
3,3 
ll,7d 
29,4 
24,3 
30,6 
6,0 
156,9 
153,6 
144,8 
8,8 
3,4 
37,9 
25,6 
11,7 
13,9 
5,3 
23 
0,6 
1,9 
1,1 
3,4 I 
8,2 
3,6 
6,9 
3,6 
0,4 
17,1 
22,1 
: 
8,6 
1193 
89,6 
84,9 
4,7 
30,0 
84,1 
39,3 
21,3 
18,0 
30,3 
1,8 
1,8 
3,2 
9,5 L 
5,8 
3,8 
9,4 
5,0 
1,2 
21,6 
20,1 
50,0 
3,4 
63,6 
59,7 
56,3 
3,4 
3,9 
53,3 
29,6 
13,2 
16,4 
10,9 
5,5 
0,5 
5,0 
0,3 
7,0 NL 
8,9 
6,6 
10,4 
8,1 
1,4 
34,0 
34,0 
16,4 
3,0 
48,6 
39,8 
37,0 
2,8 
8,8 
53,1 
25,2 
10,6 
14,6 
8,8 
9,8 
3,5 
6,3 
0,3 
9,0 A 
10,9 
4,4 
10,0 
6,2 
1,9 
29,1 
18,4 
16,8 
3,9 
157,4 
L H4,8 
107,9 
6,9 
42,6 
50,2 
27,4 
10,5 
16,9 
12,7 
7,0 
2,7 
4,4 
2,1 
1,0 P 
2,5 
2,3 
; 
1,5 
9,7 
103 
3,2 
0,8 
121,7 
119,5 
111,4 
8,1 
2,2 
47,2 
30,6 
15,0 
15,6 
10,8 
53 
0,6e 
• 4,7e 
0,2 
03 FIN 
13,0 
2,9 
6,9 
4,4 
0,6 
19,6 
30,4 
22,0 
13 
80,4 
73,1 
72,7 
0,4 
73 
403 
23,9 
9,9 
14,0 
9,9 
3,7 
1,4c 
2,3e 
0,9 
2,2 S 
9,0 
5,6 
10,9 
2,9d 
5,2 
23,4 
22,7 
93 
1»7 
47,7 
43,4 
37,0 
6,4 
43 
40,0 
18,8 
6,8 
12,0 
9,2 
73 
2,8 
4,5 
13 
3,1 UK 
8,0 
4,0 
6,0 
9,0 
1,0 
34,0 
20,0 
30,0 
11,0 
127,0 
123,0 
116,0 
7,0 
4,0 
48,0 
26,0 
7,0 
19,0 
9,0e 
6,0 
2,0 
4,0 
2,0 
5,0 IS 
13,0 
5,2 
6,6 
2,1 
2,1 
46,6 
273 
243 
+ 
64,8 
61,0 
51,8 
9,2 
3,8 
77,7 
33,8 
14,6 
19,1 
7,1 
6f6 
2,5 
4,1 
13,8 
16,4 N 
10,7 
5,9 
6,9 
1,9 
2,2 
35,8 
32,0 
20,2 
13 
45,4 
40,4 
37,0 
3,3 
5,0 
35,0 
243 
9,8 
14,5 
5,4 
53 
1,1 
4,1 
• 
: 
side 63/63 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 104 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 10 11 09 17 
Katalognummer : CB-CO-98-133-DA-C 
ISBN 92-78-31762-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg