1.Indledning

Den europæiske kosmetikindustri er en dynamisk, konkurrencepræget sektor. Hvert år er ca. 25 % af kosmetikprodukterne på det europæiske marked nye. Europa er verdens førende inden for kosmetik med en samlet detailmarkedsstørrelse på 77 mia. EUR. Herfra eksporteres en tredjedel af alle de kosmetikprodukter, der sælges på verdensplan.

Kosmetik omfatter et meget bredt spektrum af produkter i mange forskellige produktkategorier, lige fra shampoo, duft og hårfarve til solcreme, tandpasta og deodorant. I betragtning af det store antal kosmetikprodukter i handelen på EU's marked (mere end 1 mio. forskellige produkter) er det yderst vigtigt at give forbrugerne specifik, forståelig og pålidelig information, der underbygges af generelt accepterede metoder, for at gøre dem i stand til at træffe oplyste valg og sammenligne produkter for at finde dem, der bedst passer til deres behov.

Produktanprisninger og reklame er afgørende redskaber, hvormed forbrugere kan informeres om egenskaber og kvaliteter og hjælpes til at vælge de produkter, der passer bedst til deres behov og forventninger. I dag er så godt som alle kosmetikprodukter, der markedsføres på EU's marked, påført en meddelelse af en slags, der har karakter af produktanprisning.

Produktanprisninger er ligeledes markedsføringsredskaber, der bruges af kosmetikvirksomheder til at skille deres produkter ud fra konkurrenternes. På den måde kan de bidrage til det indre markeds funktion og stimulere innovation og konkurrence mellem virksomheder.

For at anprisninger af kosmetikprodukter på passende vis skal leve op til deres formål er det vigtigt, der er skabt effektive rammer, der sikrer, at disse er reelle og ikke vildleder forbrugerne, og samtidig tager hensyn til den sammenhæng og de markedsføringsredskaber (hvad enten det drejer sig om trykt materiale, TV-reklame eller andre former for nye medier, såsom internet eller smartphones), som disse anprisninger formidles med.

For at opnå dette skal kompetente myndigheder, der er ansvarlige for markedsovervågning, have mulighed for nemt at efterprøve samtlige anprisninger ud fra harmoniserede fælles kriterier på EU-niveau. Kommissionen indførte fælles kriterier med forordning (EU) 655/2013 ('anprisningsforordningen') til underbygning af anprisninger i forbindelse med kosmetikprodukter. Desuden kræver forordning (EF) nr. 1223/2009 ('kosmetikforordningen'), at Kommissionen senest den 11. juli 2016 forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om anvendelsen af anprisninger på grundlag af de fælles kriterier.

Hovedformålet med denne rapport er at vurdere kosmetikrelaterede anprisningers juridiske overensstemmelse med de indførte fælles kriterier og at specificere de korrigerende foranstaltninger, som Kommissionen og medlemsstaterne har til hensigt at iværksætte i tilfælde af manglende overholdelse.

2.Gældende EU-lovgivning vedrørende anprisninger i forbindelse med kosmetikprodukter

2.1.Kosmetikforordningens artikel 20

Anprisninger i forbindelse med kosmetikprodukter ('kosmetikanprisninger') er valgfri markedsføringsmeddelelser, der bruges af erhvervsdrivende til at mærke, markedsføre og reklamere for deres produkter. Ifølge kosmetikforordningens artikel 20 består kosmetikanprisninger af tekster, betegnelser, mærker, afbildninger eller andre figurer eller symboler, der udtrykkeligt eller indirekte formidler egenskaber eller funktioner ved produktet, på etiketter, når kosmetiske produkter gøres tilgængelige på markedet og i forbindelse med reklame. De omfatter ikke den obligatoriske information, der er påkrævet i forbindelse med kosmetiske produkter, som f.eks. i kosmetikforordningens artikel 19 om produktmærkning.

Artikel 20 kræver, at anprisninger ikke anvendes til at tillægge kosmetiske produkter (som defineret under artikel 2, stk. 1, litra a), i kosmetikforordningen) egenskaber og funktioner, som de ikke besidder.

Artikel 20 omfatter dog ikke samtlige anprisninger i forbindelse med markedsføring af kosmetiske produkter. For eksempel er anprisninger uden relation til produktets egenskaber og funktioner, og som ikke hører ind under kosmetikforordningen (f.eks. anprisninger vedrørende emballage eller pris), omfattet af anden EU-lovgivning, såsom direktiv 2005/29/EF om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne ('handelspraksisdirektivet') og direktiv 2006/114/EF om vildledende og sammenlignende reklame ('reklamedirektivet').

I overensstemmelse hermed og i denne rapport henviser 'kosmetikanprisninger' kun til de anprisninger, der hører under rammerne for artikel 20 i kosmetikforordningen.

Indførelsen af fælles kriterier for kosmetikanprisninger var det vigtigste skridt ved gennemførelsen af kosmetikforordningens artikel 20. De blev offentliggjort i anprisningsforordningen den 11. juli 2013 og trådte i kraft med omgående virkning.

2.2.Fælles kriterier til underbygning af kosmetikanprisninger

Hovedformålet med de fælles kriterier er at garantere et højt niveau af forbrugerbeskyttelse - især overfor vildledende kosmetikanprisninger. De fælles kriterier forsyner virksomheder med rammer på EU-niveau og giver medlemsstaternes kompetente myndigheder et langt stærkere juridisk grundlag for markedskontrolafgørelser og bør derfor danne udgangspunkt for al yderligere analyse. De kompetente myndigheder har meget nemmere ved at efterprøve kosmetikanprisninger, når de bruger fælles kriterier.

De fælles kriterier anvendes på anprisninger i form af tekster, betegnelser, mærker, afbildninger eller andre figurer eller symboler, der udtrykkeligt eller indirekte formidler egenskaber eller funktioner ved produktet, på etiketter, når kosmetiske produkter gøres tilgængelige på markedet og i forbindelse med reklame. De anvendes på enhver anprisning, uanset hvilket medium eller markedsføringsredskab der benyttes, produktets anpriste funktion og målgruppen.

De seks fælles kriterier er overholdelse af lovbestemte krav, rigtighed, dokumentation, ærlighed, rimelighed og beslutningstagning på et velinformeret grundlag.