17.2.92 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C40/95
UdtaleiseomKommissionens meddelelseomFællesskabetsedb-ogelektronikindustri :situa­
tion,udsigterogforslagtilforanstaltninger
(92/C40/23)
DetøkonomiskeogsocialeUdvalgbesluttededen30.maj1991ihenholdtilforretningsorde­
nensartikel20,stk.4,atfremsætteudtalelseomdetovennævnteemne.
DetforberedendearbejdehenvistestilØSU'ssektionforindustri,handel,håndværkog
tjenesteydelser ,somudpegedePaulFlumtilordfører.Sektionenvedtogsinudtalelseden
6.november1991.
DetøkonomiskeogsocialeUdvalgvedtogpåsin291.plenarforsamling den28.november
1991medetflertalafstemmerfor,3stemmerimodog3stemmerhverkenforellerimod,
følgendeudtalelse.
ogkommunikationsindustri .Medenomsætningpå175
milliarderECUogmereend800000beskæftigedefor­
deltpånæsten13000firmaeriEuropaudgørdenne
industrienvigtigsektorogetmarkedmedrigevækst­
muligheder,somtegnersigfornæsten5%afbruttona­
tionalproduktet .1.Indledning
1.1.ØSUbaserernedenståendehenstillingvedrøren­
deetindustripolitisk handlingskoncept pådenbeskri­
velseafdeneuropæiskeedb-ogelektronikindustris
situation,somerindeholdtiKommissionens meddelelse
af3.april1991.HermedsupplererØSUsinudtalelse
omKommissionens meddelelseomdengenerelleindu­
stripolitik(1).
1.2.Itrådmedkonceptetom»Industripolitik iet
åbentogkonkurrencebaseret miljø»(2),derblevfrem­
lagtinovember1990,fremsættesdernukonkretefor­
slagtilforanstaltninger indenforEF'sedb-ogelektro­
nikindustri .ØSUbifalderKommissionens initiativog
vurderer,atdeforeslåedeforanstaltninger udgøret
egnetgrundlagfordenvidereudviklingindenfordenne
vigtigebranche.
1.3.Såveldendrastiskeudviklingidenseneretid
somforbrugerelektronikkens tabafmarkedsandele til
østasiatiskekonkurrenterogdeaktuellemarkedspro­
blemerindenforhalvlederproduktionen ogedb-indu­
strienvisertydeligt,atenfælleseuropæiskindustripoli­
tiskindsatserpåkrævet.2.2.Mededb-ogelektronikindustri menesher—i
lighedmeddefinitionen iKommissionens meddelelse—
følgendeproduktionsområder :komponentertilenhver
formforelektroniskudstyrogsystem,hardwareog
software,kontorautomatisering ,industriautomatise ­
ringsamtforbrugerelektronik ,somproduceresafvirk­
somhederiEF.ØSUmener,attelekommunikationsin ­
dustrienogsåbørtagesmedibetragtning .Idetforelig­
gendedokumenttagesderdogkunspædeskridthertil.
ØSUkonstaterermedstorinteresse,atKommissionen
forøjeblikketarbejderpåensærskiltanalyseafden
europæisketelekommunikationsindustri .Detforventes
derfor,atderogsåhurtigstmuligtudviklesetsærskilt
industripolitisk konceptfordetteområde.
2.3.Ogsåidetkommendeårtivilmarkedetforedb­
ogelektronikindustriens produktersandsynligvisvokse
betydeligtmereenddeandreindustrigrene .Europas
efterspørgsel ,deri1984udgjordeenfjerdedelafudbud­
detpåverdensplan ,vari1989stegettilentredjedel.
Medvirkeliggørelsen afdetindremarkedvildeteuro­
pæiskemarkedbliveendnumeredynamisk.Kvalificere­
deanalyserviser,atderiår2000vilskeenstærk
stigningiefterspørgslen efterkomponenter(+11%),
edb-teknik (+11%)ogforbrugerelektronik (+4%).
Hertilkommersåvækstenindenfortelekommunika­
tionsindustrien ,dermåforventesatliggeovergennem­
snittet.2.ResuméafKommissionens forslag—Edb-ogelek­
tronikindustriens markedsposition
2.1.Edb-ogelektronikindustrien eritohenseender
særligvigtigformoderneindustristrukturer :denudfyl­
derisigselvenvigtigpladsmedhensyntilbeskæftigelse
ogproduktion,mensamtidigerdeninteressantudfra
etindustristrategisk synspunkt,fordidenfungerersom
leverandørafdebasisteknologier ,dervinderindpasi
90'ernesvækstrigeproduktionsområder såsomelektro­
niskproduktions-ogautomatiseringsteknikker ,tjene­
steydelses-ogforbrugerelektronik ogfremforaltedb­
(')Jf.ØSU'sudtalelseomKommissionens meddelelseomIndu­
stripolitikietåbentogkonkurrencebaseret miljø(dok.ØSU
1384/91).
(2)Jf.dok.KC)M(90)556endeligudg.2.4.Dennestigendeefterspørgselefteredb-ogelek­
tronikindustriens produkterogtjenesteydelser modsva­
resiEuropaafetbegrænsetudbud.Deneuropæiske
produktiondækkerca.75%afforbrugetindenforedb

Nr.C40/96 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 17.2.92
end80%afverdensproduktionen ;detskaldogogså
bemærkes,atdeneuropæiskeindustriharengodposi­
tionindenforbrugerspecifikke logikchips (ASIC).De
europæiskechipproducenter Philips,SGS-Thomson og
Siemensfigurererdogførstpåhenholdsvis10.-,12.-og
14.-pladsenpåverdensplan .Disseeuropæiskevirksom­
hedernårendnuikkeoppådenkritiskegrænsepå5%
afverdensmarkedet .ogelektronikudstyr ,medensdentilsvarendeandeli
Japanudgør140%.Denneuligevægtsvarertilforskel­
leneidetopartershandelsbalancesituation :deneuro­
pæiskebalanceforelektronikprodukter udviserunder­
skud,hvorimodJapanharoverskud.Deteuropæiske
underskudkanisærtilskrivesfølgendeproduktområ­
der:komponenter ,edb-udstyrogforbrugerelektronik .
Samtidigkandetkonstateres,atdeneuropæiskeedb­
ogelektronikindustri eryderstkonkurrencedygtig på
visseområder.Detgælderisærdeelektroniskeproduk­
ter,deranvendessominvesteringsgoder .Someksempler
herpåkannavnlignævnesindustriautomatisering ,
måle-ogstyretekniksamttelekommunikationsteknik
ogaudiovisuelteknik.Iløbetafdesidsteårerdergjort
betydeligefremskridtpåsoftwareområdet .2.9.Indenforinformationsteknik (edb)liggerde
amerikanskevirksomheder ispidsen.Idenseneretid
harmandogkunnetnotereøgetaktivitetfradenjapan­
skeindustrisside.Enaktivopkøbspolitik ,f.eks.Fujit­
su'sopkøbafICL,viser,atjapanskevirksomheder
tilstræberatfåbedrefodfæstepåedb-markedet .De
europæiskevirksomhederliderikkekunundervanskeli­
gekonjunkturforhold ,menogsåunderstrukturproble­
mer.Dertænkesherikkekunpådedrastiskeændringer
iproduktionsprogrammet (mainframe,minicomputere ,
PC'ere,arbejdsterminaler oglaptops),menogsåpåde
problemer,vissevirksomhederforøjeblikketstårover
for.2.5.Trodsdetraditioneltstærkesiderogdettekno­
logiskepotentialekanderikkesesbortfra,atedb-og
elektronikindustrien iEFudvisermarkantesvagheder
ogmangler.Detgældernavnligindenforproduktområ­
dersomhalvledere,periferiudstyr ,edb-udstyrogfor­
brugerelektronik :
—Japanstårfor49,5%afhalvlederproduktionen ,
USAfor36,5%ogEuropafor8,5%,
—periferiudstyr tilcomputere (pladelagre,printere,
skærmterminaler m.v.)fremstillesforenstordels
vedkommende iJapan(40%afverdensproduktio­
nen)ogimindreudstrækning iUSA(25%).Europa
tegnersigkunforca.15%afproduktionen ,
—indenforinformationsteknikken (edb)dækkerpro­
duktioneniEuropakuntotredjedeleafdeneuro­
pæiskeefterspørgsel ,ogamerikanskefirmaerstår
fornæsten60%afdenneproduktion .Dettepro­
duktområdeharnetopidenseneretidtabtterræn
iEuropa.2.10.Imodsætningtilproducenterne afcomputere
ogperiferiudstyrkendetegnesdeeuropæiskesoftware­
producentervedenretsolidproduktionsstruktur .Alli­
gevelerdelangtbagudiforholdtildeamerikanske
producenter,ogdererbegyndendetegnpå,atJapan
styrkersinindsatsindenfordetteproduktområde .
2.11.Indenforforbrugerelektronikken erderstadig
tostoreeuropæiskekoncernermedmangfoldigedatter­
selskaber,nemligPhilipsogThomson.Ellersdomineres
markedetafjapanskeogkoreanskevirksomheder .
Indenforforbrugerelektronikken stårnavnligfjernsyns­
markedetoverforetteknologiskvendepunkt .Med
højopløsnings-tv (HDTV)vildereftereksperternes
skønåbnesigetmarkedpåmereend100milliarder
ECUindenfordenæsteårtier.Derudoverermarkedet
forforbrugerelektronik førstogfremmestetstrategisk
områdeforheleelektronikindustrien ikraftaf,aten
stordelafdefremstilledekomponenteroghalvledere
indgåridissefærdigvarer .Netopdennevertikaleinte­
grationafproduktfaserne manglerindenfordeneuro­
pæiskeelektronikindustri —tilforskelfraf.eks.den
japanske.Ettabafmarkedsandele indenforforbrugere­
lektronikkenvillederforogsåhavenegativekonsekven­
serforandresektorerafelektronikindustrien .2.6.EF'stelekommunikationsindustri indtagertradi­
tioneltengodposition.AlcatelogSiemensdominerer
blandtudbydernepåmarkedet.Pådenandensideviser
netoptelekommunikationsmarkedet rettydeligt,hvor
opsplittetdeteuropæiskemarkedstadiger.Dettegør
detbetydeligtvanskeligereatnedbringeomkostninger­
negennemmasseproduktion .
2.7.Indenforindustriautomatisering harEuropa
godekortpåhåndenikraftaffirmaersomSiemens,
Comau-Fiat ,Renault,GECosv.,ogdertilkommeren
bredvifteafydedygtigesmåogmellemstorevirksom­
heder.2.12.Årsagernetildenherskitseredesituationinden
fordeneuropæiskeedb-ogelektronikindustri skalikke
primærtsøgesikonjunkturforholdene ,menihøjere
gradistrukturellefaktorer:
—Efterspørgslen2.8.Deternavnligdestrategiskeproduktområder
somhalvledere,informationsteknologier ogforbrugere­
lektronikderudvisermarkantesvaghederogmangler.
Verdensmarkedet forhalvlederprodukter erdomineret
afJapan,derstårforhenved90%afverdensproduktio­
nenaflagerchipsmedstorkapacitet,ogafdeamerikan­
skemikroprocessor-fabrikanter ,dertegnersigformereImodsætningtildetamerikanskeogjapanskemarked
erEF'smarkedafhistoriskeårsagerstærktfragmente­

17.2.92 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C40/97
ret.Dettehæmmermulighederneforatopnåstordrifts­
fordele,hvormedomkostningerne pr.produktenhed
bliverhøjere.Påbaggrundafdennesituationogvurderingenafden
harKommissionen udvikletenaktionsramme bestående
affempunkter.Udgangspunktet er,atdeforan­
staltninger,derskaltræffesforatstyrkeelektronik­
ogedb-industriens konkurrenceevne ,iførsterækkeer
virksomhedernes egetansvarogafhængerafderesiniti­
ativ.EF'sindsats,derertænktsomledsageforan­
staltningertilvirksomhedernes egneinitiativer,vedrø­
rerfølgendeaspekter:—Produktionsstrukturen
(i)Foranstaltninger vedrørendeefterspørgslen
Dettilstræbeshurtigstmuligtatforetageensammen­
koblingafdeoffentligemyndighedersedb-udstyrogat
fåinformationssystemerne tilividtomfangatfungere
sammen.1denforbindelseovervejesdetisærativærk­
sætteprojekter,dertagersigtepåattilvejebringeinfra­
strukturer .
(ii)Foranstaltninger pådetteknologiskeområde
PådetteområdebebuderKommissionen enandengen­
erationafF&U-projekter ,derskullestrækkesiglige
frapræ-konkurrencemæssige projektertilmeremar­
kedsorienterede projekter.IEuropaerdenvertikaleintegrationindenforelektro­
nik-ogedb-virksomheder forholdsvisbegrænseti
sammenligning meddeamerikanskeogspecieltdeja­
panskefirmaer.Detgældersåveldentidligereomtalte
vertikaleintegrationafforskelligeproduktfasersom
produktionsstrukturerne medhensyntilkontaktenmel­
lemproducenterogbrugere.
—Virksomhedernes strategi
Deeuropæiskevirksomhederharganskevistenmeget
solidteknologiskbasis,mendemarkedsførerikkein­
noverendeprodukteritilstrækkeligtomfangogtil­
strækkeligthurtigt.Hvadangårinnovationogproduk­
tion,hardeeuropæiskevirksomhederikkeforståetat
dragedetfuldeudbytteafdesamarbejdsmuligheder ,
dererstillettilrådighedmedEF'sstoreteknologipro­
grammer,ogdeharhellerikketilstrækkeligttidligt
kunnetetablerelangsigtedeglobalestrategier.Deter
derforspørgsmålet,omikkeforskningogudvikling
(F&U)-politikken erforbegrænsetpådetprækonkur­
rencemæssigeområde.
—Forsknings-ogudviklingsstyring pånationaltplan
ogEF-plan
BådeJapanogUSAharentraditionforlangsigtet
statsligforsknings-ogudviklingsfremme .IJapansker
detgennemdetjapanskeindustri-oghandelsministe­
rium(MITI),iUSAyderPentagonuhyrestøttebeløb
tildenamerikanskeelektronikindustri .IEuropaerder
stadigihøjgradtaleomenkeltstatsligeforsknings-og
udviklingsprogrammer .Førstimidtenaf80'ernekom
manpåEF-niveautilenerkendelseaf,hvorvigtig
forskningogudviklinger,hvorpåderblevudarbejdet
fællesprojekter.Afstemningen afnationaleogEF-om­
spændendeforskningsprogrammer erdogstadigman­
gelfuld,ogforskningsmidlerne udnyttesikkealtidlige
effektivt.(iii)Uddannelsesforanstaltninger
Detovervejesatgennemføreuddannelsesforan­
staltninger,derisærskullehenvendesigtilundervisere
ogpersonalemedproduktions-ogadministrative opga­
verindenforvirksomhederne .Kommissionen haralle­
redefremlagtkonkreteforslagpådetteområdeisin
meddelelsetilRådetomtranseuropæiske net(1).ØSU's
udtalelseomdennemeddelelseerunderudarbejdelse .
(iv)Foranstaltninger udadtil
Kommissionen kommerhernavnligindpåUruguay­
runden,derstårforansinafslutning.Kommissionen vil
forsøgeatsikreligekonkurrencevilkår ogligeadgang
tiltredjelandesmarkeder.
(v)Virksomhedspolitiske foranstaltninger
Detdrejersigomatgivevirksomhederne gunstigere
rammevilkårgennemforbedringaffinansieringssyste­
merne(fremmed-ogegenfinansiering ),standardisering ,
bedreintegreringafedb-ogelektronikudviklingen i
strukturpolitikken samtintensiveringafdialogenmel­
lemdeberørteaktører,navnligdesmåogmellemstore
virksomheder .—Konkurrenceforvridninger
BådeiUSAogiJapantræffesderforskelligepolitiske
foranstaltninger ,derfremmerdenhjemligeindustri.I
USAskerdettebl.a.gennemforsvarsministeriets massi­
vebestillinger;iJapanerdernæstenentotalblokering
afudenlandskevirksomheders mulighedforatopnå
offentligekontrakter .Derudoverkanderdragesfordel
afbegunstigelser medhensyntilkapitaltilvejebringelse
ogrisikosikringvedlangfristedeudviklingsprojekter og
operationer .OgsåindenforEFvariererdestatslige
støtteforanstaltninger fralandtilland,hvormedkon­
kurrencevilkårene ikkeerlige.Medetableringenaf
detindremarkedvilderdogskeentilnærmelseaf
konkurrencevilkårene pådehidtilnationalemarkeder,
ogsamtidigvilmarkederne ihøjeregradåbnesigover
fortredjelande .(')»Modtranseuropæiske net—EF'shandlingsprogram «[dok.
K()M(90)585endeligudg.].

Nr.C40/98 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 17.2.92
3.Behovetforindustripolitiske tiltagsetfraØSU's
synspunktskærpesogsanktionerneovervågesitilfældeafdum­
ping.Dumpingharintetmedkonkurrenceatgøre.
—Gensidighed
Dettekraverisærrettetmodjapanerne.Pådetjapanske
markedskalderaltsåmindstskabesdesammevilkår,
somjapanskeeksportørerogproducentertilbydespå
deteuropæiskemarked.Detgældernavnligvilkårene
foradgangtilteknologi,investeringer ,finansiellemidler
ogdistributionsnet .3.1.ØSUmener,ategnedeindustripolitiske foran­
staltningerernødvendigeforatsikredeneuropæiske
edb-ogelektronikindustri konkurrencedygtige struktu­
reroglangsigtedebeskæftigelsesmuligheder medgode
arbejdsvilkår .Ientid,hvorderskerenomdannelseaf
destoremarkedsområder USA,JapanogEuropa,er
detikkenokathandlepånationaltplan.Tværtimod
skalderpåEF-plangennemføreskoordineredeaktio­
ner,dererafstemtmeddeberørtekredse,hvisman
ønskeratsikreenselvstændigeuropæiskedb-ogelek­
tronikindustri ideninternationale konkurrence .Pri­
mærtdrejerdetsigomatskabeetsolidtgrundlagfor
denpolitik,dernuføresmedhenblikpåatoprette
etfælleseuropæiskmarked,idetdertræffessærlige
industripolitiske foranstaltninger ,dertagersigtepåat
forbedrevirksomhedernes ogbranchensstrategiske
rammebetingelser .Forvirksomhederne ogdebeskæfti­
gedeielektronikindustrien skalsådannestrategiskvigti­
gerammebetingelser førstogfremmestsøgesindenfor
forskningogteknik,infrastrukturer ,optimalproduk­
tionskapacitet ,uddannelseogerhvervskvalifikation ,
menogsåiforbedredesamarbejdsmuligheder forvirk­
somheder,bådeindenforEFogmedtredjelande .I
denforbindelsefinderØSUdetpåfaldende,atmani
kommissionsdokumentets fempunkter(jf.ovenstående
punkt2.12)stortsetikkenævnerbeskæftigelsespolitik ­
kenogejheller,atteknikkenskaludformesunder
hensyntagen tilarbejdsmarkeds -ogmiljømæssige
aspekter.EfterØSU'smeningbørderderforiværksæt­
tesaktionerindenforfølgendeproblemområder :—»Localcontent «
Ordningermedhenblikpålocalcontenterisærhen­
sigtsmæssigeudfratosynspunkter :fordetførstekon­
kurrenceaspektet .Detvisersiggangpågang,atanti­
dumping-bestemmelser tilsidesættesgennemdirektein­
vesteringer,derikkeførertilfuldtudbyggedeproduk­
tionssteder,menderimodtilsåkaldte»skruetrækkerfa­
brikker«,hvorderaltsåkunudføresrentmontagearbej­
de.Detteløserikkekonkurrenceproblemet .Fordet
andeterdetafbeskæftigelsespolitiske årsagerproble­
matiskitohenseender .Delskvantitativt :renmontage
kræverfærrearbejdskræfter enddensamledeproduk­
tion.Delskvalitativt :kvalifikationskravene erlaverei
enrenmontagevirksomhed .Afdisseårsagererdet
hensigtsmæssigt atstillekravomenvæsentligværditil­
vækstindenforEFpålangsigt,ogidenforbindelse
skaldertageshensyntilsærligeforholdiugunstigt
stillederegioner.
—GATT-reglerne
EFskaldesudenkæmpeforgennemførelsen afdegene­
relleGATT-regler .
3.2.3.ØSUersigbevidst,atdissehandelspolitiske
tiltagikkeertilstrækkeligetilatløsebranchensproble­
merpålangsigt,mendeervigtigesomledsageforan­
staltninger.3.2.Handelspolitiske tiltag
3.2.1.EfterØSU'sopfattelseskalhandelspolitiske
tiltagprincipieltværeafensådankarakter,atman
påafbalanceretvistilgodeserbådeforbrugernesog
producenternes interesser.
3.2.2.Analysenafelektronikbranchens problemerog
depraktiskeerfaringerfraUSAviser,atdetvillevære
enutilstrækkelig ogkortsigtetløsningkunatsatsepå
handelspolitiske foranstaltninger .Disseerganskevist
afstorbetydning,mendeskalindgåienmerebredt
orienteretefterspørgsels -,produktions-ogteknologipo­
litik.Deterisærvigtigtatoverholdefølgendehandels­
politiskeprincipper :3.3.Stabiliseringafefterspørgslenpålangsigt
3.3.1.Foratkunnestabiliseredenlangfristedeefter­
spørgselefteredb-ogelektronikindustriens produkter
erdetnødvendigt,atdeeuropæiskelandeogoffentlige
institutioneryderetstørrebidraggennemderesinfra­
struktur-ogindkøbspolitik .Medudviklingenafdet
indremarkedbliverdetenpresserendeopgaveat
forbedreinfrastrukturen indenforEF.Detteomfatter
ikkemindstharmoniseringen påtelekommunikation ­
sområdet,hvordererenpotentielfremtidigefterspørg­
sel.Indenforrammerneafenoffentligudbudspolitik ,
someråbenforalleproducenter iEF,skalinfrastruk­
turprojekterindenforområdersomtelekommunika­
tionsnet,transport,sundhedsvæsen ,miljøsanering ,ud­
dannelseogkulturydeetmærkbartbidragtilsikringen
afdeneuropæiskeindustrisafsætningsmarked .Forat—Anti-dumping
Itilfælde,hvorkonkurrenterne (navnligJapanogde
sydøstasiatiske lande)klartførerenkonkurrenceforvri­
dendeprispolitik,skaldeeksisterendeanti-dumping­
foranstaltninger træffesunderhensyntagentilreglerne
afDenalmindeligeoverenskomst omToldogUdenrigs­
handel(GATT)ogomnødvendigtskærpes.Pådenene
sideskalprocedurerneoganti-dumping-beslutningerne
væregennemsigtige ,pådenandensideskalkontrollen

17.2.92 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C40/99
opfyldemåletomensartedemateriellelevevilkåriEF's
regionererdetnødvendigtattagehensyntilogstøtte
regionaludviklingen vedtildelingenafsådannepro­
jekter(!).ensåkortlivscyklus,atkonkurrenterne måfølgenye
produkteroppåmarkedetsåhurtigtsommuligtmed
deresegnekonkurrencedygtige produkter.Dermedbli­
verdetnemmereatfådenindtjeninghjemviapriserne,
somernødvendigdelsforatkunnedækkeinvesterin­
gerne,delsforatkunneopnåenpassendefortjeneste .
Sådannemarkedsproblemer kandogikkeløsesgennem
ensærlighandelspolitisk markedsprotektion .Dereri
højeregradbrugforproduktpolitisk fornyelse,altså
forsknings-ogudviklingspolitik samtproduktinnova­
tion.Idenforbindelseskalderilangtstørreomfangend
hidtiltageshensyntilsamfundetssociale,økologiskeog
kommunikative interesser.Dertænkesherpåfølgende
aspekter:
—Selvomdeeuropæiskevirksomhederråderover
ensolidteknologiskbasis,erproduktinnovationen
ikketilstrækkelighurtigogmarkedsføringen ikke
tilstrækkeligeffektiv.Brugerorienteret udviklinger
afafgørendebetydning.Dettestillerkravtilvirk­
somhederneogderesorganisation (»systemsmana­
gement«).Detgælderogsådenopgave,derliggeri
atudnyttedeeksisterenderessourcerogudviklings­
muligheder (jf.punkt6)ogatsørgeforattilvejebrin­
geeniregionalhenseendeafbalanceretudviklings­
kapacitetiforbindelsemedgrænseoverskridende
sammenslutninger ogaktiviteter.3.4.Virksomheds -ogproduktionsrelaterede foran­
staltninger
3.4.1.EF'snuværendeproduktions-ogvirksomheds­
strukturindenforedb-ogelektronikindustrien skal
omlægges,sådenblivermereeffektiv.Detteskalske
gennemforanstaltninger ,dertagersigtepå:
—atforbedreedb-ogelektronikvirksomhedernes ver­
tikalesamarbejde,hvilketforudsætteretfintmasket
netafsmå,mellemstoreogstorevirksomheder ;de
småogmellemstorevirksomheders innovationsevne
skalfremmes,
—atudbyggekontaktenmellemproducenterogbruge­
re;someksemplerherpåkannævnesforbindelserne
mellemsoftware-oghardware-producenterne eller
produktionenafbrugsrelaterede logikchips,
—atfremmesamarbejdetomudviklingenafnyepro­
dukterogudnyttelsenafeksisterendeteknologipro­
grammer,
—atfremskyndetilvejebringelsen afinternationale
standarder,
—atopbyggeenoptimaludviklings-ogproduktions­
kapacitetsamtidigmed,atdensocialestandard
bibeholdes;detteervigtigtfordenkapitalintensive ,
producerendeelektronikbranche ,damanherigen­
nemkantilvejebringekonkurrencedygtige om­
kostningsstrukturer ;manbørderforfremmeloven­
desamarbejdsprojekter ,f.eks.indenforhalvleder­
produkteroghøjopløsnings-tv ,
—endeligforudsætterløsningenafdebranchetypiske
opgaver,atfinansieringsvilkårene (egen-ogfrem­
medfinansiering )forbedres.Hertilhørerogsået
banksystem ,derbådekanogvilletteadgangentil
banklånogfinansiererisikobetonede fremtidsin­
vesteringerpågunstigevilkår.Detteersærligvigtigt
forinnovativesmåogmellemstorevirksomheder .Forsknings-ognavnligudviklingspolitikken skal
tagesigtepå,atdenationaleogeuropæisketiltag
skalsupplerehinanden,ogatsamarbejdet iEuropa
skaløges.Denhidtidigeforskningsstyring påEF­
planskaleffektiviseres .Uproduktivdobbeltstøtte
(bådenationalemidlerogEF-midler)skalundgås
gennemenbedreafstemningafnationaleogEF­
projekter.
—Halvledersektoren udgørensærligudfordringfor
enkoordinereteuropæiskforsknings-ogudviklings­
politik.Halvledereerbasisprodukter ienstordel
afdeindustrielleproduktions-ogforbrugsgoder .
Foratstyrkedeneuropæiskeindustrismarkedsposi­
tionogindhentedetteknologiskeefterslæbskal
langsigtedeEF-forskningsprojekter udbygges.Udvi­
detpartnerskabogteknisksamarbejdeskal
fremmes .
4.Teknologi-oginnovationspolitik
4.1.Edb-ogelektronikindustrien erkendetegnetved
hurtigproduktinnovation .60-70%afdeprodukter,der
forøjeblikketfindespåmarkedet,erblevetudviklet
indenfordesidste10år.Indenfordenneindustrisektor
erinnovationsstrategien dogihøjgradogsåpåkrævet
somfølgeafdenkonkurrencemæssige ogprispolitiske
struktur.Mangeprodukterindenfordenneindustrihar—Foratsikre,atforsknings-ogudviklingsresultaterne
ikkeblotbliverenøkonomisksucces,menogså
tilgodesersocialeogmiljømæssigeinteresser,skal
maninddragevurderingerafteknikkenskonsekven­
ser.Detteeroverordentligvigtigtienbranche,der
ikraftafsineprodukterharvidtrækkendekonse­
kvenserfordeansattesarbejdsvilkår ,forøkologien
(energi)ogforsamfundetskommunikative inter­
esser.
(*)Jf.udtalelsenomEuropaår2000:fremtidsudsigterne for
udviklingenafFællesskabetsområde—Dok.ØSU1127/91
af25.september1991.—Arbejdstagerne ogderesfagforeningerskaldeltage
aktivtiforsknings-ogudviklingspolitikken .Kun

Nr.C40/100 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 17.2.92
derigennemkangivnemulighederforteknikkens
udformninggøresgældendeellerholdesåbne.ogbeskæftigelsespolitik absolutpåkrævet.Manvedfor
eksempelalleredeidag,atproduktionsomkostningerne
vedfremstillingafinformationstekniske systemervil
faldemed50-70%,nårdigitalteknikken slårigennem,
hvorimodudviklingsomkostningerne vilstigetildet
tidobbelte.Software-omkostningerne vilidenforbin­
delsestigetilca.70%afdesamledeudviklingsom­
kostninger.Samtidigmeddisseændringervilderske
enmarkantforskydningafdenhidtidigebeskæftigel­
sesstrukturogkvalifikationsbehovene .Såvelpåvirk­
somhedsplansomindenfordengrundlæggende er­
hvervsuddannelse skaldertageshøjdefordenneudvik­
ling.Dettestillerkravtilbådevirksomhederne ,EF
ogdeforskelligenationaleinstitutionerpåfølgende
punkter:
—Dererbehovforerhvervsmæssig videreuddannelse
iarbejdstiden,menmanskalogsåfremmeanvendel­
senafuddannelsesforanstaltninger ,somliggeruden
forvirksomhedernes regi.Herigennemkanman
forbedreerhvervskvalifikationerne ogdermedyde
etbidragtilsikringafarbejdspladserne .Somledi
enlangsigtetpolitiktilsikringaferhvervskvalifika­
tionerneskalmandogogsåskænkeingeniør-og
universitetsuddannelserne særligopmærksomhed .
—Enfremadskuende beskæftigelsespolitik ernødven­
digidennebranche.Hertilhørerbådeføromtalte
planlægningafkvalifikationspotentialet ogsikring
afetiregionalhenseendeafbalanceretbeskæftigel­
sesniveau.Dadeaktuelleproduktionsomlægninger
indenforelektronik-ogedb-industrien klartviser,
atforskydningerne ibeskæftigelsesstrukturen navn­
ligrammerkvinderne,skaldertræffesmålrettede
foranstaltninger tilfremmeafkvindernesbeskæfti­
gelse.
—Daforskningogudviklingspillerencentralstrate­
giskrolleforbranchensfremtid,erdetpåkrævet,
atikkeblotindustrien,menogsåarbejdstagerne og
deresorganisationer inddragesaktivtiEF-forsk­
ningsprojekterne.
—Vedtilrettelæggelsen afdetgrænseoverskridende
samarbejdemellemvirksomhederne skalarbejdsta­
gernesunderretningoghøringomsamtinddragelse
ivissevirksomhedsbeslutninger sikres,ihvertfald
idetomfangderbørkrævesihenholdtilDet
økonomiskeogsocialeUdvalgsudtalelseromSE­
selskabet.5.KravtilEF'spolitik
5.1.EFopfordrestilfortsatatudnytteogudbyggede
forskelligebranche-ogindustripolitiske instrumenter .
Medlemslandene opfordrestilatfastlæggeogkoordine­
rederesnationalepolitikioverensstemmelse meddet
herbeskrevneindustripolitiske koncept.Idenforbindel­
seskaldeforskelligeinteressegruppers deltagelsesikres.
Irelationtilbranchensproblemererdernavnligtale
omfølgendeaspekter:
—Harmonisering afinfrastrukturvilkårene (*)idefor­
skelligeregioner.Pådennemådeaktiveresdeteksi­
sterendeefterspørgselspotentiale gennemoffentlige
udbud.
—Øgetkoordineringvedfastlæggelsenaffællesstan­
darder.
—Varetagelseafdefælleshandelspolitiske interesser
overfortredjelande .
—EFbørikkeblotovervejeenandenF&U-generation ,
menudarbejdeetnytprogramherfor.Idenforbin­
delseerdetvigtigtatsamordnedenationaleF&U­
foranstaltninger ,såmanundgårunødigeover­
lapningerogkonkurrenceforvridninger mellemEF­
landene.Hovedvægtenbørlæggespådestrategisk
vigtigeområder.
—Manbørfremmefællesudviklings-oganvendelses­
programmerpåsoftware-området .Kommissionens
forslagvedrørendeoprettelseafeteuropæisksoft­
ware-institut ,derståråbentforproducenter ,soft­
ware-forretninger ,forskningsinstitutter m.v.,bør
følgesop.
—Fremmeafdenregionaleudviklingogligevægtgen­
nemtildelingafforsknings-ogudviklingsmidler
(spørgsmåletomvirksomhedernes geografiskepla­
ceringskaltagesmedibetragtningvedtildelingaf
forskningsmidler !).
—Samordningaferhvervskvalifikations -ogbeskæfti­
gelsespolitiske aktiviteter.
6.Beskæftigelses -ogerhvervskvalifikationspolitik
6.1.Deterenkendsgerning ,atnyeogtekniskkræ­
vendeprodukter,produktkvalitet ogprocesinnovation
ihøjgradafhængerafarbejdstagernes medvirkenog
motivation .Derforerenfremadskuende kvalifikations­—Industri-,arbejdstager-ogkommissionsrepræsen ­
tanterbørindgåendedrøftedenfremtidigebeskæfti­
gelses-ogproduktionsudvikling indenfordenne
erhvervsgrensamtdederaffølgendekonsekvenser .
Medhenblikherpåkunnemanopretteeneuropæisk
arbejdskreds .
(')Jf.Kommissionens meddelelse :»Modtranseuropæiske net—
EF'shandlingsprogram «[Dok.KOM(90)585endeligudg.].6.2.Foratsikredeneuropæiskeelektronik-ogedb­
industrisfremtidskalmanhurtigstmuligttræffefælles

17.2.92 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C40/101
ogkoordineredeforanstaltninger .ØSUfinderdet
stærktpåkrævet,atEFogmedlemslandene tagernær­værendeforslagopogudmønterdemirammebetingel­
serforvirksomhedernes aktiviteter .
Bryssel,den28.november1991.
FrançoisSTAEDELIN
Formandfor
DetøkonomiskeogsocialeUdvalg
UdtalelseomKommissionens forslagtilRådetsdirektivomstandarderforsatellittransmission
aftv-signaler
(92/C40/24)
RådetforDeeuropæiskeFællesskaberbesluttededen30.juli1991underhenvisningtilEØF­
traktatensartikel100AatanmodeomDetøkonomiskeogsocialeUdvalgsudtalelseomdet
ovennævnte emne.
DetforberedendearbejdehenvistestilØSU'ssektionforindustri,handel,håndværkog
tjenesteydelser ,somudpegedePhilipNoordwaltilordfører.Sektionenvedtogsinudtalelse
den6.november1991.
DetøkonomiskeogsocialeUdvalgvedtogpåsin291.plenarforsamling den28.november
1991medstortflertalfor,2stemmerimodog9hverkenforellerimodfølgendeudtalelse.
gelse.Samtidigbestemmesdetimidlertidiudkastet
(artikel3),atanvendelsenafeksisterendesatellittjene­
ster,somerbaseretpåD-MAC,PALellerSECAM­
standardernefortransmissionaftvmed625linjerog
etbilledforholdpå4:3kanfortsættepåubestemttid.1.Indledendebemærkninger
1.1.Forslagettildirektivhartilformålatsikrekonti­
nuitetefterudløbetafdetgældendeEF-direktiv86/529/
EØF(*)den31.december1991.Dettetidligeredirektiv,
somvedtogesihenholdtiltraktatensartikel100,dvs.
enstemmigt iRådetafmedlemsstaternes regeringer—
oggodkendtesmedenpositivogenstemmigudtalelse
fraØSU(2)—pålagdemedlemsstaterne atsikreanven­
delseafMAC/pakke-systemet somenestetilladtestan­
dardfordirektesatellittransmission aftv-udsendelser .
1.2.Deterhensigten,atdetteforslagtildirektiv
bådeskalerstattedettidligeredirektividenæste10år
ogudvidedet,såledesatdetikkeblotdækkerDBS­
satellitter(radio/tv-satellitter )medstorsendeeffektsom
før,menogsåfastesatellittjenester (FSS)medlavsende­
effekt,somikkevaromfattetafdettidligeredirektiv,
fordidissesatellitterpådetpågældendetidspunktikke
ansåsforatværekraftigenoktildirekteprivatmodta­1.3.MAC/pakke-systemet afstandardererblevet
udvikletiEuropaforatmuliggørefremtidigindførelse
afhøjopløsnings-tv —dvs.1250linjeri16:9format
—idetdersamtidigsikresdenstørstmuligegradaf
kompatibilitet ,forf.eks.atundgåatudskiftealleeksi­
sterendetv-apparaterogalteksisterendetv-udstyr.ØSU
harsomsådantidligere»medeftertrykbakketopom
udviklingenafeuropæiskeHDTV-standarder ,ogisær
afEUREKAEU95-projektetsomdenstandard,der
muliggørindførelsenafHDTV,udenateksisterende
apparaterogudstyrgøresforældet«(3).
(1)EFTnr.L311af6.11.1986.
(2)EFTnr.C189af28.7.1986.(3)ØSU-udtalelse omforslagtilRådetsbeslutningomhøjop­
løsnings-tv,EFTnr.C159af26.6.1989,s.34.