DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, 21.9.2005 
KOM(2005) 442 endelig 
2005/0187 (CNS)   
Forslag til 
RÅDETS BESLUTNING 
om særprogrammet "Mennesker" til gennemfø relse af Det Europæiske Fællesskabs 
syvende rammeprogram for forskning, te knologisk udvikling og demonstration 
(2007-2013) 
(forelagt af Kommissionen) 
 
DA 2   DA BEGRUNDELSE (EF-TRAKTATEN)  
1. BAGGRUNDEN FOR FORSLAGENE  
Forslagene til fem særprogrammer fremsættes i tilknytning til Kommissionens forslag til 
syvende rammeprogram (2007-13), der blev vedtaget den 6. april 20051. Der blev fremlagt en 
struktur i form af fire vigtige særprogram mer - "Samarbejde", "Idéer", "Mennesker" og 
"Kapacitet", som hver svarede t il et vigtigt mål for EU's forskningspolitik; et yderligere 
særprogram vedrører Det Fælles Forskningscen ters direkte aktioner. Kommissionen vil 
fremsætte forslag til "Regler for deltagelse og formidling", som skal finde anvendelse på syvende rammeprogram. 
Den politiske baggrund og målene er omha ndlet i meddelelsen "Det europæiske 
forskningsrum, vejen til videnbaseret vækst"
2. Hvis disse mål skal nås, og særprogrammerne 
skal gennemføres fuldt ud, skal budgettet for dobles, sådan som Kommissionen har foreslået 
det. 
Forskning, teknologi, uddannelse og innovation er vigtige midler til langsigtet og bæredygtig 
jobskabelse. De står også i centrum for økonomisk vækst, konkurrencedygtighed, sundhed, 
livskvalitet og miljø. Formålet med forskning srammeprogrammet og EU's programmer på 
områderne uddannelse og innovation er at gøre  fremskridt hen imod videnøkonomi og 
vidensamfund. Særprogrammerne under syvende rammeprogram har til formål sammen med 
den fornødne nationale og private indsats at afhj ælpe de største svagheder ved den europæiske 
forsknings omfang, kvalitet og gennemslagskraft. Fo rmidling og videnoverførsel er en vigtig 
gevinst ved EU's forskningsindsats, og der v il blive truffet foranstaltninger til at øge 
erhvervslivets, politikernes og hele samfundets brug af dens resultater. 
EU skal investere mere i fo rskning, og det er nødvendigt me d et fornyet løft, hvis Den 
Europæiske Union skal gøre fremskridt hen imod  målet om, at 3 % af dens BNP skal være 
investeret i forskning senest i 2010. Syvende rammeprogram vil bidrage hertil, både via 
direkte finansiering og ved at virke som løftestang for yderligere offentlige og private 
investeringer i forskning. 
EU har brug for flere forskere til at øge og forb edre sin forskningsindsats. Sammen med andre 
aktioner såsom det europæiske charter for fors kere og nationale po litikker tager syvende 
rammeprogram sigte på at anspore flere til at  give sig i kast med forskning og gøre karriere 
som forskere og atter at tiltrække fø rende forskningstalenter til Europa. 
En økonomisk støtte på EU-plan gør det muligt at højne forskningens kvalitet og øge dens 
effektivitet i et omfang, som ikke kan nås på  nationalt plan. Særprogrammerne under syvende 
rammeprogram konsoliderer det europæiske fo rskningsrum yderligere, idet der derved opnås 
en kritisk masse og strukturer  på nye forskningsområ der og ved hjælp af  nye midler, og den 
frie udveksling af idéer, viden og fors kere derved fremmes yderligere. 
                                                 
1 KOM(2005) 119. 
2 KOM(2005) 118. 
 
DA 3   DA Et gennemgående træk ved særprogrammernes gennemførelse vil være, at mulighederne for 
aktioner på EU-plan til højnels e af forskningens kvalitet vil blive udnyttet fuldt ud, navnlig 
via EU-dækkende konkurrencer og strenge og uafh ængige evalueringer af forslagene. Dette 
forudsætter en fastlæggelse af  og støtte til foreliggende viden, hvor denne end findes i Den 
Europæiske Union, og en skabelse af kapac itet til fremtidig forskning af topkvalitet. 
Særprogrammernes gennemslagskraft vil blive forstærket ved sikring af komplementaritet 
med andre EU-politikker og -progr ammer, navnlig strukturfondene, 
uddannelsesprogrammerne og programmet for konkurrenceevne og innovation. 
2. FORUDGÅENDE HØRING  
Ved udarbejdelsen af forslagene til særprogrammer er der taget hensyn til synspunkter afgivet 
af EU's institutioner, navnlig Europa-Parlame ntet og Det Europæiske Råd, og andre aktører, 
herunder dem, der udfører og gør brug af forskning. Dette omfatter de igangværende 
drøftelser og tilkendegivelser vedrørende forslaget til beslutninger under syvende 
rammeprogram, de omfattende hør inger og tilkendegive lser i forbindelse med forberedelserne 
til dette forslag og det supplerende arbejde med fastlæggelsen af den fremtidige prioritering af forskningen, bl.a. i de europæis ke teknologiplatformes regi. 
Forslagene til særprogrammer bygger på den tilbundsgående konsekvensanalyse, der er 
foretaget vedrørende forslaget til syvende rammeprogram
3, og som påviste den betydelige og 
særlige gevinst ved hvert af de foreslåede særp rogrammer. Desuden er der i forslagene taget 
hensyn til resultaterne af femårs evalueringen af rammeprogrammet4. 
3. RETLIGE ASPEKTER  
Forslagene til særprogrammer er baseret på traktatens afsnit XVIII, artikel 163-173, særlig 
artikel 166, stk. 3, angående ramm eprogrammets iværksættelse ve d hjælp af særprogrammer. 
4. BUDGETGENNEMFØRELSE  
I de finansieringsoversigter, der knyttes til hvert forslag til beslutning, fastlægges de 
budgetmæssige virkninger, personaleressour cerne og de administrative ressourcer. 
Kommissionen har til hensigt at oprette et fo rvaltningsorgan, som vil blive pålagt visse 
opgaver, der er nødvendige til gennemførel se af særprogrammerne "Samarbejde", 
"Mennesker" og "Kapacitet". Samme approach  vil blive fulgt ved gennemførelsen af 
programmet "Idéer" (se afsnit 7.2 nedenfor). 
                                                 
3 SEK(2005) 430. 
4 KOM(2005) 387. 
 
DA 4   DA 5. EN SAMMENHÆNGENDE OG FLEKSIBEL GENNEMFØRELSE  
5.1. Tilpasning til nye behov og muligheder 
Det er af vital betydning, at særprogrammerne gennemføres på en måde, der er tilstrækkeligt 
fleksibel til, at de bestandig kan være på  forkant med den videnskabelige og teknologiske 
udvikling og reagere på nye videnskabelig e, erhvervsmæssige, politiske eller 
samfundsmæssige behov. Aktioner, som gør det mulig t for forskere selv at fastlægge emner, 
vil i den henseende være særlig vigtige. For andre aktioner vil dette først og fremmest blive 
opnået via arbejdsprogrammerne, som vil blive aj ourført årligt. Dette vil ske med bistand fra 
udvalgene af repræsentanter for medlemsstaterne, idet det er planen, at udvalgene utvetydigt 
skal fokusere på arbejdsprogrammerne. Der ka n foretages revisioner hurtigere, hvis der opstår 
nye prioriterede opgaver, som kræver hurtig reaktion, navnlig i forbindelse med uforudsete 
politiske behov. 
Der vil i forbindelse med denne flerårige prog rammering blive udarbejdet en bred vifte af 
input, som sikrer, at de støttede aktivitete r vedblivende er af direkte relevans for 
erhvervslivets og EU-politikke rnes nye forskningsbehov. Der vil blive tilstræbt ekstern 
rådgivning, bl.a. i forbindelse med hvert af temaerne i særprogrammet Samarbejde, med 
effektiv tværfaglig dækning og balance melle m akademikernes og erhvervslivets synspunkter. 
For programmet Idéer vil der blive fulgt en helt ny approach, hvore fter det som led i 
nedsættelsen af et autonomt europæisk forskni ngsråd pålægges et uafhængigt videnskabeligt 
råd at udarbejde et årligt arbejd sprogram (se afsnit 7.2 nedenfor). 
Yderligere eksterne input, navnlig til programme t Samarbejde, vil især blive fremmet af de 
europæiske teknologiplatforme,  der er oprettet på forskellige områder, og som efter planen 
skal spille en betydelig og dynamisk rolle i arbejd et med at sikre relevans en for erhvervslivet. 
Forskningsprioriteringen i de strategiske fo rskningsdagsordener, so m er fastlagt af 
platformene, slår i høj grad igennem i forsla gene til særprogrammer og vil udgøre et vigtigt 
input for den flerårige programmering. 
Andre fora og grupper kan rettidigt give Komm issionen råd om ny prioritering på særlige 
områder såsom Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer (ESFRI) og de 
platforme, der er oprettet med det formål at overveje strategiske forskningsdagsordener af 
relevans for social-, arbejdsmarkeds- eller miljøpolitiske områder. 
En vigtig ny mulighed, der vil blive sikret  af rammeprogrammet, er en innovativ 
finansieringsmekanisme, Finansieringsfaciliteten for Risikodeling,  der har til formål at 
fremme den private sektors udgifter til FTU ved at forbedre adgangen ti l at opnå lån fra Den 
Europæiske Investeringsbank (EIB) til store eu ropæiske aktioner, der har brug for en 
kombination af flere finansie ringskilder, herunder lån. Disse omfattende europæiske aktioner 
er "fælles teknologiinitiativer" og store samarbejdsprojekter, der direkte finansieres af 
rammeprogrammet inden for pr ogrammet Samarbejde, og nye 
forskningsinfrastrukturprojekte r under programmet Kapacite t. Andre store europæiske 
samarbejdsprojekter såsom proj ekter under Eureka kan også komme i betrag tning ifølge 
støttekriterierne. Det bidrag, so m særprogrammerne efter planen skal yde til EIB, vil i høj 
grad forbedre adgangen til lånefinansiering og derv ed have en betydelig løftestangseffekt på 
de private investeringer i FTU. 
 
DA 5   DA 5.2. Tværgående emner 
Den overordnede sammenhæng i gennemførelsen af  syvende rammeprogram vil blive sikret 
af Kommissionen under fuld hens yntagen til Det Europæiske Forskningsråds garanterede 
autonomi og uafhængighed i forbindelse med programmet Idéer. 
Arbejdsprogrammerne for de øvrige særprogramme r vil blive revideret på en samordnet måde 
for at gøre det muligt at tage fuldt hensyn til tværgående emner. Der påhviler også udvalgene af repræsentanter for medlemsstaterne et betyde ligt ansvar, idet de skal bistå Kommissionen 
med at sikre den konkrete sammenhæng i og koordi nering af gennemførelsen på tværs af og 
inden for disse særprogrammer. Dette fo rudsætter en massiv koordinering inden for 
medlemsstaterne og mellem repræsentanterne i udvalgenes forskellige sammensætninger. 
Hvis de aktioner, der skal støttes, er af betydelig relevans for forskellige dele af 
særprogrammerne Samarbejde, Mennesker og Kapacitet, vil der blive benyttet fælles indkaldelser på grundlag af de erfaringer, der er indhøstet med sjette rammeprogram. Dette vil 
være særlig vigtigt for forskningsemner, de r går på tværs af temaerne i programmet 
Samarbejde, og sådanne indkaldelser vil bliv e fastlagt tydeligt i arbejdsprogrammet. 
Følgende spørgsmål, der går på tværs af særprogrammerne Samarbejde, Mennesker og 
Kapacitet, er af særlig betydning, og der imødes es særlige arrangementer  til sikring af en 
koordineret approach: 
• Internationalt samarbejde : alle disse særprogrammer er åbne  for internationalt samarbejde 
og har særlige tiltag med dette formål. Der v il gennem hele rammeprogrammet blive fulgt 
en strategisk approach for at fremme EU -forskningens kvalitet og konkurrencedygtighed 
og tage særlige globale eller regionale spørgsmå l op, når der er gensidig  interesse derfor og 
gensidigt udbytte deraf. Der vil i overensste mmelse med denne strate gi blive sikret en 
sammenhængende approach på tværs af særp rogrammerne, og programmet Kapacitet vil få 
en særlig rolle at spille i denne sammenhæng. 
• Forskningsinfrastruktur:  den vigtigste støtte til forskni ngsinfrastruktur vil blive ydet via 
programmet Kapacitet, og dette program vil sikre en koordineret approach, som omfatter 
relevante forskningsaktiviteter under andre pr ogrammer, særlig programmet Samarbejde. 
• Tværgående politisk forskning : der vil blive truffet fora nstaltninger til effektiv 
koordinering inden for Kommissione ns tjenestegrene, navnlig for at sikre, at aktiviteterne 
vedblivende tilgodeser udviklingsbehovene i EU's politikker. I dette øjemed kan den flerårige programmering understøttes af bruge rgrupper fra forskellige af Kommissionens 
tjenestegrene, som medvirker ved de pågælden de politikker, og der vil i den sammenhæng 
blive oprettet en intern struktur til at sikr e koordineringen af havforskning og -teknologi på 
tværs af de relevante temaområder. 
• Deltagelse af smv'er: deltagelsen af smv'er vil bl ive gjort optimal under samtlige 
særprogrammer. Ud over de udbyggede særlig e smv-aktioner under programmet Kapacitet 
er der taget hensyn til smv'ernes forskningsinteresser overalt i programmet Samarbejde, og yderligere emner af særlig interesse for smv'er  vil blive fastlagt i arbejdsprogrammerne og 
indkaldelserne af forslag; aktiviteterne unde r programmet Mennesker lægger særlig vægt 
på at inddrage smv'er, og smv'erne vil også kunne deltage i programmet Idéer. De planlagte forenklinger og den øgede fleksibilite t i valget af den rette finansieringsordning 
vil navnlig være til gavn for smv'ernes deltagelse.  
 
DA 6   DA • Formidling og videnoverførsel : nødvendigheden af at fremme anvendelsen af 
forskningsresultaterne er et stærkt gennemgåen de træk ved særprogrammerne, idet der 
lægges særlig vægt på overførsel af viden mellem lande, på tværs af discipliner og fra 
akademikerkredse til erhvervsliv, bl.a. via øget mobilitet blandt forskere. Det er i den sammenhæng vigtigt, at de poten tielle brugere engagerer sig i fastlæggelsen af prioriterede 
opgaver (navnlig gennem de europæiske tekno logiplatforme). De komplementære aktioner 
under programmet for konkurrenceevne og innovation vil også øge brugen af forskningsresultaterne ved at formindske hindringerne for inno vation og styrke 
innovationskapaciteten. 
• Videnskab og samfund : denne aktivitet under programmet Ka pacitet vil også sp ille en rolle 
i bestræbelserne for at sikre, at der i samtlige særprogrammer tages behørigt hensyn til de 
samfundsmæssige aspekter, og at samvir ket mellem videnskabsfolk og den brede 
offentlighed uddybes. 
6. F
ORENKLING OG FORVALTNINGSMETODER  
Ved gennemførelsen af syvende rammeprogram v il der blive opnået en mærkbar forenkling i 
overensstemmelse med de idéer, der kom til udtr yk i Kommissionens arbejdsdokument af 6. 
april 2005 og den omfattende dial og med medlemsstater og aktø rer på grundlag  af dette 
dokument. Mange af de foreslåede foranstaltninge r skal indgå i reglerne for deltagelse og 
formidling, navnlig for at formindske  bureaukratiet mærkbart og forenkle 
finansieringsordningerne og indberetningskravene. 
I særprogrammerne omfatter de foreslåede forbedringer følgende: 
• En mere effektiv og konsisten t gennemførelse via en udlægni ng af administrative opgaver 
til et forvaltningsorgan. 
• En rationalisering af finansieringsordningerne,  således at gennemfør elsen af det enkelte 
særprogram finder sted ved hjælp af de inst rumenter, der er nødvendige til virkeliggørelse 
af programmets mål. 
• En klarere præsentation af ev alueringskriterierne: de medt ages i arbejdsprogrammerne i 
overensstemmelse med de principper, der er fastsat i det enkelte særprogram. 
• Klart fastlagte arbejdsprogrammer, således at potentielle deltagere er velinformerede om 
foreliggende muligheder, der imødekomme r deres særlige behov og interesser. 
Eksempelvis vil arbejdsprogrammer og indkald elser i fornødent omfang rette søgelyset 
mod emner, der er af særlig interesse for smv'er, eller hvor et samarbejde med tredjelande 
er gavnligt. 
• Forenklinger på andre områder såsom en mere strømlinet godkendelse af projekter, de nye 
finansierings- og støtteordninge r og yderligere brug af databa ser og informationsværktøjer 
med henblik på at sikre en forbedret kommunikation. 
 
DA 7   DA 7. SÆRPROGRAMMERNES INDHOLD  
7.1. Samarbejde 
Særprogrammet Samarbejde har til formål at  skaffe EU en førende position på centrale 
videnskabelige og teknologiske områder ved at  støtte samarbejde mellem universiteter, 
erhvervsliv, forskningscentre og myndigheder i he le EU og med resten af verden. Tidligere 
rammeprogrammer har demonstreret disse akti oners virkning, når det drejer sig om at 
omstrukturere forskningen i EU, forene ressour cerne og sikre en løftestangseffekt deraf. 
Under syvende rammeprogram vil disse virkninger  opnå større udbredelse, og de ni foreslåede 
temaer modsvarer de vigtigste områder med fr emskridt inden for viden og teknologi, hvor der 
skal skabes øget forskning af høj kvalitet med henblik på at imødegå EU's sociale, 
arbejdsmarkedsmæssige, økonomiske, folkesundhedsmæssige, miljømæssige og 
erhvervsmæssige udfordringer. 
Programmet er i mange henseender nært be slægtet med tidligere rammeprogrammer og 
bygger på den tidligere påviste succes med EU-s tøtte af denne type. Desuden rummer dette 
særprogram en række vigtige nyskabelser,  hvis gennemførelse tiltrækker sig særlig 
opmærksomhed: 
• Imødekommelse af behovet for ambitiøse  fælleseuropæiske offentligt-private 
partnerskaber for at fremskynde udviklingen af betydelige teknologier via en iværksættelse 
af fælles teknologiinitiativer5. Der er fastlagt et første sæt initiativer med klare mål, som 
kan iværksættes på områderne innovativ medicin, nanoelektronik, indlejrede 
databehandlingssystemer, brint og brændselscel ler, luftfartsteknik og flytrafikstyring og 
global miljø- og sikkerhedsovervågning. Disse vil blive omhandlet i særskilte forslag 
(f.eks. i henhold til trakta tens artikel 171). Under gennemførelsen af syvende 
rammeprogram kan der fastlægges yderlig ere fælles teknologiinitiativer, bl.a. på 
områderne el-produktionsanlæg med nul emission og vedvarende energikilder. 
• En udbygget approach for de koordinere nde nationale forskningsprogrammer. Den 
vellykkede ERA-NET -ordning vil blive videreført og im plementeret inden for temaerne. 
Det vil blive tilladt eksisterende ERA-NET fra sjette rammeprogram at fremsætte opfølgende forslag med henblik på at uddybe de res samarbejde eller udvide konsortierne 
med nye deltagere, og der vil blive ydet støtte til nye ERA-NET til at tage fat på nye 
emner. Ordningen vil også stå åben for offentlige organer, som planlægger et forskningsprogram, der endnu ikke er iværksat. Desuden vil der blive indført en ERA-NET 
Plus-ordning, som skal anspore til fælles i ndkaldelser i forbindelse med tværnationale 
forskningsprojekter, der tilr ettelægges af flere lande. 
• Efter erfaringerne med initiativet Partnerskabet om Kliniske Forsøg mellem De 
Europæiske Lande og Udviklingslandene  (EDCTP) under artikel  169 er der i tæt 
samarbejde med forskellige medlemsstater fastlagt yderligere fire initiativer under artikel 
169. Sådanne initiativer på områderne intelligente omgivelser, forskning vedrørende 
Østersøen og metrologi er opregnet i progra mmet Samarbejde, og et initiativ under artikel 
169 med det formål at forene nationale smv-re laterede programmer, der yder forskning, er 
                                                
 
5 Som omhandlet i et arbejdsdokumen t fra Kommissionens tjenestegrene, Report on European 
Technology Platforms and Joint Technology Initiatives: Fostering Public-Private R&D Partnerships to 
Boost Europe’s Industrial Competitiveness , SEK(2005) 800 af 10. juni 2005. 
 
DA 8   DA nævnt i programmet Kapacitet. Under gennemf ørelsen af syvende rammeprogram kan der 
fastlægges yderligere initiativer. 
• Der er forudset en mere målrettet approach for internationalt samarbejde inden for hvert 
tema og på tværs af temaerne med særlige samarbejdsaktioner, som skal fastlægges i 
arbejdsprogrammerne i overensstemmelse med den påtænkte strategiske approach for 
internationalt samarbejde og via politiske di aloger og netværker med forskellige regioner i 
partnerlandene. 
• Der vil under hvert af temaerne blive ydet støtte til en yderlig ere komponent for at gøre en 
fleksibel reaktion på nye og uforudsete behov på politikområderne mulig, og 
implementeringen vil bygge på erfaringerne me d den videnskabelige st øtte til politik og 
nye og opdukkende videnskabelige og teknologisk e ordninger, der blev indført i sjette 
rammeprogram, og ordningen for fremtidig og opdukkende teknologi på IKT-området.  
7.2. Idéer 
EU klarer sig ikke særlig godt , når det drejer sig om virkel igt banebrydende forskning eller 
nye videnskabsområder i hastig vækst. Me d programmet Idéer oprettes der et sådant 
fælleseuropæisk organ, som kan støtte virk eligt kreative videnskabsfolk, ingeniører og 
forskere, hvis nysgerrighed og videbegærlighed har den største chance for at munde ud i de 
uforudsigelige og banebrydende opdagelser, som ka n give os den nye forståelse af verden 
omkring os, åbne de nye perspektiver for den teknologiske udvikling og løse hårdnakkede 
samfunds- og miljømæssige problemer. En mærkba r forbedring af grundforskningens kvalitet 
via konkurrencer, der omfatter hele EU, vil fø re betydelige samfundsmæssige og økonomiske 
fordele med sig6. 
Ved programmet Idéer indføres begrebet "frontlinjeforskning",  der afspejler en ny forståelse 
af grundforskningen. "Frontlinjef orskningen" er med helt fremme, når det drejer sig om at 
skabe ny viden, og er et forehavende med betyde lige indbyggede risici, so m tager sigte på at 
skabe veritable gennembrud inden for vide nskab, teknologi og teknik uden hensyn til 
etablerede faggrænser eller grænser mellem stater. 
Programmet vil følge en "forskerinitieret" appr oach, som giver forskerne mulighed for selv at 
vælge deres emner. Støtten vil blive ydet til individuelle hold, således at der gives et hold betydelig fleksibilitet med hensyn til at vælge den sammensætning af forskere, der er bedst 
egnet til projekternes gennemførelse, fra én institution eller fra flere institutioner i ét land eller på tværs af landegrænserne. I alle tilfælde bør den videnskabelige kunnen og ikke blot 
administrative krav være bestemmende for hol denes sammensætning. Programmet vil adskille 
sig fra de nationale finansieri ngsaktioner inden for grundforskning ved sine strategiske mål og 
sin EU-synsvinkel. 
Nedsættelsen af et europæisk forskningsråd  til at implementere programmet Idéer markerer 
en ny start. Det Europæiske Forskningsråd vi l få to strukturelle komponenter af central 
betydning - et uafhængigt videnskabeligt råd og en specifik gennemførelsesstruktur - som 
virker i overensstemmelse med principperne om  tillid, troværdighed og gennemsigtighed; det 
bør stille tilstrækkeligt med økonomiske midler til rådighed og arbejde særdeles effektivt, og 
                                                
 
6 Frontier Research: the European Challenge. Rapport fra Ekspertgruppen på Højt Plan, Europa-
Kommissionen, maj 2005. 
 
DA 9   DA det bør garantere en høj grad af autonomi og  integritet, samtidig med at det overholder 
kravene til ansvarlighed. 
Det Videnskabelige Råd  vil bestå af repræsentanter på højeste plan for det europæiske 
forskersamfund, som udpeges i kraft af dere s personlige egenskaber og uafhængigt af 
politiske eller andre interesser. Dets medlemmer udpeges af Kommissionen efter en 
uafhængig udpegningsproces. 
Det Videnskabelige Råds mandat vil omfatte: (1) Videnskabsstrategi:  Fastlæggelse af den overordne de videnskabsstrategi for 
programmet på baggrund af  de videnskabelige muligheder og EU's behov på 
videnskabsområdet. På et permanen t grundlag og i overensstemmelse med 
videnskabsstrategien fastlæggelse af ar bejdsprogrammet og nødvendige ændringer, 
herunder indkaldelser af forsla g, kriterier for finansiering af  forslag samt om fornødent 
fastlæggelse af særlige emner eller målgrupper (f.eks. unge/opdukkende hold). 
(2) Overvågning og kva litetskontrol: Om nødvendigt ud fra et vi denskabeligt synspunkt 
fastlæggelse af holdninger om gennemførelse og forvaltning af indkaldelser af forslag, 
evalueringskriterier og peer review-processe r, herunder udvælgelse af eksperter og 
metoder for peer review og evaluering af fo rslag, på grundlag af hvilke de forslag, der 
skal finansieres, vil blive bestemt, samt a lle andre spørgsmål, som øver indflydelse på 
særprogrammets resultater og gennemslags kraft, og kvaliteten af den foretagne 
forskning. Overvågning af foranstaltningern es kvalitet, evaluering af programmets 
gennemførelse og resultater og henstillinger vedrørende korrigerende eller fremtidige 
aktioner. 
(3) Kommunikation og formidling: Kommunikation med forskers amfundet og de vigtigste 
aktører vedrørende program mets aktiviteter og result ater og Det Europæiske 
Forskningsråds drøftelser. Regelmæssig rapportering til Kommission om dets 
aktiviteter. 
Den specifikke gennemførelsesstruktur vil være ansvarlig for programgennemførelsen i 
henhold til det årlige arbejdsprogram. Den vil navnlig implementere evalueringsprocedurer, 
peer review og udvælgel sesproces i overensstemmelse med de af Det Videnskabelige Råd 
fastlagte principper og forestå den finansielle og  videnskabelige forvaltn ing af støtten. I den 
sammenhæng agter Kommissionen i første omgang at oprette et forvaltningsorgan, som den 
vil overdrage gennemførelsesopga verne. Gennemførelsesstrukturen  vil til stadighed stå i tæt 
forbindelse med Det Videnskabe lige Råd vedrørende alle pr ogramgennemførelsens aspekter. 
Engang i fremtiden kan der - efter en uafh ængig evaluering af effektiviteten af Det 
Europæiske Forskningsråds struktur er og ordninger - fastlægges en alternativ struktur, f.eks. i 
henhold til bestemmelserne i traktatens artikel 171. 
Europa-Kommissionen vil være garant for Det Europæiske Forskningsråds fulde autonomi og 
integritet. Dette betyder, at Kommissionens an svar for gennemførelsen af programmet vil give 
sig udslag i, at den påser, at  Det Europæiske Forskningsråds gennemførelsesstruktur oprettes, 
og at programmet gennemføres af Det Europæis ke Forskningsråd i overensstemmelse med de 
fastsatte mål, de videnskabelige retningslinjer og kravene til den videnskabelige kvalitet, sådan som de fastsættes af Det Videns kabelige Råd, der handler uafhængigt. 
 
DA 10   DA Kommissionen vil være ansvarlig for den form elle vedtagelse af arbejdsprogrammet for 
programmet Idéer. Den vil udøve dette ansv ar i overensstemmelse med den ovenfor 
beskrevne approach. Som hovedregel vil Ko mmissionen vedtage arbejdsprogrammet som 
foreslået af Det Videnskabelige Råd. Hvis Kommissionen ikke kan vedtage 
arbejdsprogrammet som foreslået, eksempelvis fordi det ikke svarer til programmets mål eller strider mod EU-lovgivningen, skal  Kommissionen gøre rede for sine bevæggrunde offentligt. 
Formålet med denne procedure er  at sikre, at Det Europæiske  Forskningsråds virke efter 
principperne for autonomi og integritet resp ekteres fuldt ud og på gennemsigtig vis. 
7.3. Mennesker 
Særprogrammet Mennesker indgår i en bred og inte greret strategi, der ha r til formål at sikre 
en kvalitativ og kvantitativ styrkelse af de menneskelige ressourcer inden for F&U i EU. 
Programmet vil stimulere folk til at gå i ga ng med og fortsætte en karriere som forskere, 
tilskynde forskerne til at blive i EU og tiltrække de bedste hjer ner til EU. Der knytter sig en 
enestående gevinst til EU's indsats via harmoni serede instrumenter, kr aftigere strukturerende 
effekter og større e ffektivitet end bilaterale arrangementer mellem medlemsstaterne. 
Aktiviteterne bygger på de langvarige og velly kkede erfaringer med Marie Curie-aktionerne 
og imødekommer forskernes behov for uddannelse , mobilitet og karriereudvikling. Samtidig 
med, at der tilbydes en betydelig kontinuitet, tillæ gges der følgende aspekter større betydning: 
• En kraftigere strukturerende effekt , eksempelvis ved indførelse af samfinansiering af 
regionale, nationale og inte rnationale programmer på om rådet "Livslang læring og 
karriereudvikling". "Samfinansieringsmetoden" skal ikke erstatte den metode, hvor der 
ansøges om og tildeles indivi duelle post-doc-stipendier på EU -plan, hvilket i øjeblikket er 
den eneste mulighed i sjette rammeprograms re gi. De individuelle stipendier har dog nået 
en vis modningsgrad i EU. Samtidig er de na tionale tilbud på dette område stadig ret 
uensartede med hensyn til mål, evalueringsmetoder og arbejdsbetingelser og har stadig ofte en begrænset international e ller europæisk dimension. Det fo reslås derfor, at der på 
grundlag af offentlige indkaldelser af forslag samfinansieres et udvalg af de pågældende 
programmer, som svarer til rammeprogramme ts mål. Evaluering og udvælgelse vil finde 
sted efter merit uden begrænsninger med hensyn til de valgte stipendiaters hjemsted og under anvendelse af acceptable be skæftigelses- og arbejdsvilkår (med hensyn til f.eks. løn, 
socialsikring, vejledni ng og faglig udvikling). 
• Erhvervslivets medvirken:  medens Marie Curie-aktionernes bottom-up-karakter vil blive 
opretholdt, vil der b live lagt større vægt på uddanne lse og karriereudvikling for og i 
forskellige sektorer, navnlig i den private sektor. Dette vil b live sikret ved hjælp af en 
opprioritering af udvikling af supplerende fæ rdigheder og kompetencer, der er afgørende 
for en bedre forståelse for forskningen i erhvervslivet og for kvaliteten af dets forskning. Dette vil blive forstærket ved at stimuler e til aktiviteter på tværs af sektorer via 
erhvervslivets aktive deltagelse i alle akti onerne og ved at indføre den specifikke ordning 
for vidensdeling i partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor, navnlig 
smv'er. 
 
DA 11   DA • Den internationale dimension  vil blive forstærket. Ud over internationale rejsestipendier 
med en obligatorisk returfase i hjemlandet med de t formål at bidrage t il livslang læring og 
karriereudvikling for EU-forsker e udbygges det internationale sa marbejde via forskere fra 
tredjelande yderligere. Desude n indføres der nye dimensioner for samarbejde med EU's 
nabolande og de lande, som EU har indgået V&T-aftaler med. Endelig vil der blive ydet 
støtte til europæiske forskeres "videnskab sdiasporaer" i udlande t og til udenlandske 
forskere i EU. 
7.4. Kapacitet 
Særprogrammet Kapacitet vil øge forsknings- og innovationska paciteten i hele Europa. 
Programmet er en kombination af en videre førelse og en udbygning af aktiviteterne under 
tidligere rammeprogrammer og indeholder de suden en række vigtige nyskabelser. 
Et vigtigt nyt element er den forudsete strate giske approach til støtte for opførelsen af ny 
forskningsinfrastruktur, som vil s upplere den fortsatte støtte til sikring af en optimal brug af 
den eksisterende forskningsinfrastruktur. Støtten til opførelse af ny infr astruktur vil blive ydet 
via en toleddet approach: en forberedende fase og en opførelsesf ase. Med udgangspunkt i 
ESFRI's (Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer) arbejde med udvikling 
af en europæisk køreplan for ny forskning sinfrastruktur vil Kommissionen fastlægge 
højtprioriterede projekter, hvortil der ev entuelt kan ydes EF-støtte under syvende 
rammeprogram. For disse projekters vedkommend e vil Kommissionen fungere som formidler, 
navnlig ved at fremme finanstekniske mekanism er til brug i opførelsesf asen, herunder sikring 
af lettere adgang til EIB-lån vi a Finansieringsfaciliteten for Risikodeling. I bilag 1 vises 
ESFRI's "list of opportunities",  som omfatter en række konkrete eksempler på nye omfattende 
forskningsinfrastrukturer, som forskersamfundet i EU vil få brug for i de kommende ti år. 
De to støtteordninger for forskning til gavn for smv'er og smv-sammenslutninger vil blive 
videreført med et forhøjet budget for at imødekomme smv'er nes voksende behov for at få 
udført forskningsopgaver uden for huset. 
Aktioner inden for temaet "Videnbaserede regi oner" bygger på den vell ykkede pilotaktion af 
samme navn. Sigtet er at gøre det muligt for tværnationale re gionsnetværker at drage fuld 
fordel af deres forskningsstyrke og absorber e ny viden, der hidrører  fra forskning, og at 
fremme nye "forskningsbaserede kompet enceklynger", der omfatter universiteter, 
forskningscentre, virksomheder og regionale myndigheder. 
Et vigtigt nyt element er aktionen for at fri gøre det fulde forskningspotentiale i EU´s 
"konvergensregioner" og regionern e i EU's yderste periferi. Det er en betingelse for at kunne 
virkeliggøre den videnbaserede økonomi og det videnbaserede samfund, at den europæiske 
forsknings kvalitet forbedres, men også at de t uudnyttede betydelige forskningspotentiale, der 
findes overalt i EU, udnyttes bedre. Aktionerne v il gøre det muligt at ansætte forskere fra 
andre EU-stater, udstationere forsknings- og forvaltningspersona le, tilrettelægge 
evalueringsfaciliteter og erhverv e og udvikle forskningsudstyr. Så danne aktioner vil udgøre et 
supplement til behovet for og hensigtsmæ ssigheden af at udbygge eksisterende og 
nyopdukkede videncentres forskningskapacitet i disse regioner via strukturfondene. 
Videnskab og Samfund repræsenterer en mærkba r udvidelse af det arbejde, der er udført 
under det foregående rammeprogram. Aktionen vil være til gavn for videnskaben og give sig 
udslag i forbedrede EU-politi kker og en mere engageret og velinformeret offentlighed. 
 
DA 12   DA Et vigtigt formål med syvende rammeprogram  er at skabe en stærk og sammenhængende 
international videnskabs- og teknologipolitik, og  aktiviteterne under pr ogrammet Kapacitet vil 
støtte denne approach, navnlig ved at bistå med at fastlægge prio riterede opgaver for 
samarbejdet. 
Den sammenhængende udvikling af politikkerne vil bevirke, at der lægges større vægt på 
koordineringen af de nationale og regionale forsknings politikker via en sæ rlig støtteordning 
for tværnationale initiativer fra medlemsstaterne s og regionernes side inden for det politiske 
samarbejde. Dette vil styrke anvendelsen  af den åbne koordineringsmetode på 
forskningspolitikkerne og fremme samordnede eller fælles initia tiver, der tages af grupper af 
lande og regioner på områder med en stærkt tværnational dimension. 
7.5. Det Fælles Forskningscenters aktioner 
Samtidig med, at FFC vil vedblive med at yde videnskabelig og teknisk støtte til EU-
politikken, vil det udbygge si n kundeorientering og sit stær ke netværksarbejde med 
forskersamfundet yderligere. Det vil udbygge si ne aktiviteter i spec ifik sammenhæng med 
vækst, bæredygtig udvikling og sikkerhed. 
FFC's aktioner vil også imødekomme ønsket om en  "bedre lovgivning" i forbindelse med den 
nye Lissabon-agenda. Nye udfordringer med tilknytning til det voksende behov for at håndtere kriser, nødsituationer og presserende politiske kr av vil blive imødegået ved 
opbygning af kapacitet og faciliteter i udvalgte områ der med henblik på at yde passende støtte 
i en EU-sammenhæng. En integreret approach fo r ydelsen af videnskabe lig og teknisk støtte 
til politikker vil også være en central  bestanddel af dette særprogram. 
8. D
ET EUROPÆISKE FORSKNINGSRUM : VEJEN TIL VIDENBASERET VÆKST  
Hvis det nødvendige hurtige fr emskridt hen imod en videnø konomi og et vidensamfund skal 
sikres, kræves der en mere ambitiøs og effektiv europæisk forskning. Alle aktører i Den Europæiske Union - regeringerne, forskningsinstitu tterne og erhvervslivet – har en rolle at 
spille i disse bestræbelser. 
Særprogrammerne under syvende rammeprogram skal maksimere løftestangseffekten og 
virkningen af forskningsudgifter ne på europæisk plan inden for det disponible budget. De 
vigtigste elementer er fokusering på fire mål i de tilsvarende særpr ogrammer med aktiviteter 
og gennemførelsesmidler, der tager sigte på at føre disse mål ud i livet, nemlig en udtalt 
kontinuitet kombineret med vigtige nye approach er, en konsistent f okusering på støtte til 
eksisterende ekspertise og skabelse af kapac itet til morgendagens forskningsekspertise, en 
strømlinet og forenklet forvaltning med henblik  på at sikre brugerve nlighed og effektiv 
udnyttelse af de investerede midler samt en  indbygget fleksibilitet, som kan sikre, at 
rammeprogrammet imødekommer nye  behov og udnytter nye muligheder. 
 
DA 13   DA Bilag 1 
ESFRI's "LIST OF OPPORTUNITIES"7 
• Facilitet for antiproton- og i onforskning (Facility for Antipro ton and Ion Research (FAIR)) 
• Facilitet for intense sekundære stråler fra usta bile isotoper (Facility for intense secondary 
beams of unstable isotopes (SPIRAL II)) 
• Europæisk dybhavs-neutrinoteleskop (European  deep-sea neutrino telescope (KM3NeT)) 
• Ekstremt stort teleskop (Extremely La rge Telescope (ELT)) – til optisk astronomi 
• Fælleseuropæisk forskningsinfrastruktur fo r nanostrukturer (Pan -European Research 
Infrastructure for Nano -Structures (PRINS)) 
• Europæisk spallationskilde (European Spallation Source (ESS)) – neutronkilde 
• European XFEL – til hårde røntgenstråler 
• IRUVX FELs Network – fra infrar øde til bløde røntgenstråler 
• ESRF upgrade – synkrotron 
• Højperformant computer for Europa (High Pe rformance Computer for Europe (HPCEUR)) 
• Marinefartøjer til kystfors kning – navnlig i Østersøen 
• Forskningsisbryderen Aurora Borealis 
• Europæisk tværfagligt havbundsobservatorium (European Multidisciplinary Seafloor 
Observatory (EMSO)) 
• Europæisk infrastruktur for forskning i og beskyttelse af biodiversitet 
• Avanceret infrastruktur til "brain  imaging" og "whole body imaging" 
• Bioinformatikinfrastruktur for Europa 
• Europæisk net af avancerede  kliniske forskningscentre 
• Europæisk net af biobanker og genomiske ressourcer 
• Højsikkerhedslaboratorier for nye sygdomme og trusler mod folkesundheden 
• Infrastruktur til funktionsanalyse af et helt "mammalian genome" 
• Modelforsøgsfaciliteter fo r biomedicinsk forskning 
                                                 
7 Towards New Research Infrastructures for Europe: the ESFRI “List of Opportunities”, marts 2005, 
www.cordis.lu/esfri/  
 
DA 14   DA • Europæisk forskningsobservatorium for hum aniora og samfundsvidenskaber (European 
Research Observatory for the Humanities and Social Sciences (EROHS)) 
• Europæisk socialundersøgelse (European Social Survey (ESS)) 
"Global projects" 
• ITER 
• Den Internationale Rumstation (In ternational Space Station (ISS)) 
• Den Internationale Lineære Collider (International Linear Collider (ILC)) 
• Square Kilometer Array (SKA) – radioteleskop 
• Det Internationale Fusionsmaterialebestrålingsanlæg (International Fusion Materials 
Irradiation Facility (IFMIF)) 
 
DA 15   DA 2005/0187 (CNS) 
Forslag til 
RÅDETS BESLUTNING 
om særprogrammet "Mennesker" til gennemfø relse af Det Europæiske Fællesskabs 
syvende rammeprogram for forskning, te knologisk udvikling og demonstration 
(2007-2013) 
(EØS-relevant tekst) 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 166, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen8, 
under henvisning til udtalelse  fra Europa-Parlamentet9, 
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale udvalg10 og 
ud fra følgende betragtninger: (1) I henhold til traktatens ar tikel 166, stk. 3, iværksættes Eu ropa-Parlamentets og Rådets 
afgørelse nr. /EF om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demons tration (2007-2013) (i det følgende 
benævnt "rammeprogrammet") ved hjælp af  særprogrammer, som fastsætter de 
nærmere bestemmelser for deres gennemfør else, deres varighed og de midler, der 
skønnes nødvendige. 
(2) Rammeprogrammet er struktureret omkring fire typer af aktiviteter: tværnationalt sam-
arbejde inden for politisk fastsatte temaer (" Samarbejde"), forskerinitieret forskning, 
der bygger på initiativer fra forskerkredse (" Idéer"), støtte til uddannelse og karriere-
udvikling for forskere ("Mennesker") og støt te til forskningskapaci tet ("Kapacitet"). 
Aktiviteter af typen "Mennesker" bør ivær ksættes under dette særp rogram, når de har 
form af indirekte aktioner. 
(3) De regler, der under rammeprogrammet gæld er for virksomheders, forskningscentres 
og universiteters deltagelse og for formidling af forskningsresultater (i det følgende 
benævnt "regler for deltagelse og formidli ng"), bør også finde anvendelse under dette 
program. 
                                                
 
8 EUT C […] af […], s. […]. 
9 EUT C […] af […], s. […]. 
10 EUT C […] af […], s. […]. 
 
DA 16   DA (4) Rammeprogrammet bør være et suppleme nt til medlemsstaternes aktiviteter og andre 
fællesskabstiltag, som - foruden navnlig satsningerne på strukturfonde, landbrug, ud-
dannelse, konkurrenceevne og innovation, er hvervspolitik, sundhed, forbrugerbeskyt-
telse, beskæftigelse, energi, transport og miljø - er nødvendige led i den samlede 
strategiske satsning på Lissabon-målene. 
(5) Aktiviteter vedrørende innovation og små og mellemstore virksomheder, som støttes 
af dette rammeprogram, bør supplere ak tiviteterne under rammeprogrammet for 
konkurrenceevne og innovation.  
(6) Gennemførelsen af rammeprogrammet kan medføre, at der udarbejdes supplerende 
programmer, hvori kun nogle af medlemsstaterne  deltager, at Fællesskabet deltager i 
programmer, der iværksættes af flere medlemsstater, eller at der oprettes 
fællesforetagender eller a ndre ordninger, jf. trakta tens artikel 168, 169 og 171.  
(7) International erfaring er et vigtigt mo ment i kvalifikationerne for mennesker, der 
arbejder med forskning og udvikling i Europa. I medfør af trakta tens artikel 170 bør 
dette særprogram være åben t for deltagelse for lande, der har indgået de nødvendige 
aftaler med henblik herpå, og - på projektn iveau og på gensidigt fordelagtigt grundlag 
- for deltagelse af enheder fra tredjelande og af internationale organisationer for 
videnskabeligt samarbejde. Desuden er alle aktiviteter, foruden de særlige aktiviteter i 
dette særprogram, åbne for deltagelse  for enkeltforskere fra tredjelande. 
(8) Forskningsaktiviteter under dette progr am bør gennemføres under overholdelse af 
grundlæggende etiske principper, herunder dem, der kommer til udtryk i Den Europæ-
iske Unions charter om grundlæggende rettigheder. 
(9) Rammeprogrammet bør fremme en bæredygtig udvikling.  (10) En forsvarlig økonomisk forvaltning af  syvende rammeprogram og dets gennemførel-
se bør sikres på en måde, der er mest mu ligt effektiv og brugervenlig, adgangen til det 
bør lettes for alle deltagere, og dette bør  ske under overholdelse af Rådets forordning 
(EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordninge n vedrørende De 
Europæiske Fællesskabers almindelige budge t og Kommissionens forordning (EF, 
Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen med senere ændringer.  
 
DA 17   DA (11) Desuden bør der træffes passende  foranstaltninger til forebyggelse af 
uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige sk ridt bør tages for at kræve tabte, 
uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse 
med Rådets forordning (EF, Eurato m) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om 
finansforordningen vedrørende De Eur opæiske Fællesskabers almindelige budget, 
Kommissionens forordning (EF, Eurato m) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om 
gennemførelsesbestemmelser til finansforor dningen med senere ændringer, Rådets 
forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser
11, Rådets forordning (Euratom, EF) 
nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissione ns kontrol og inspektion på stedet 
med henblik på beskyttelse af De Europæis ke Fællesskabers finansielle interesser mod 
svig og andre uregelmæssigheder12 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) 
nr. 1074/1999 om undersøgelser, der foreta ges af Det Europæiske Kontor for 
Bekæmpelse af Svig (OLAF)13. 
(12) De nødvendige foranstaltninger til gennemf ørelse af denne besl utning bør vedtages i 
overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/ 468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse 
af de nærmere vilkår for udøvelsen af de  gennemførelsesbeføj elser, der tillægges 
Kommissionen14. 
(13) Under gennemførelsen af dette program bør opmærksomheden i fornødent omfang 
rettes mod ligestilling mellem kønnene samt  mod bl.a. arbejdsvilkår, gennemsigtighed 
i rekrutteringsprocedurerne og karriereudvik ling for forskere, som rekrutteres til 
projekter og programmer, de r støttes som led i aktivite ter under dette program, jf. 
Kommissionens henstilling af  11. marts 2005 om et europæisk charter for forskere og 
en adfærdskodeks for ansættelse af forskere15, som udgør en referenceramme på dette 
område. 
(14) Dette program er i overensstemmels e med og understøtter den videre udvikling og 
gennemførelse af den integrerede stra tegi for forskningens og udviklingens 
menneskelige ressourcer i Europa på grundlag af meddelelsernes om "En 
mobilitetsstrategi for det europæiske forskningsrum"16 og "Forskere i det europæiske 
forskningsrum: et fag, mange muligheder"17 og tager hensyn til Rådets konklusioner af 
18. april 2005 om mennesk elige ressourcer inden for forskning og udvikling18 -  
                                                 
11 EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1. 
12 EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2. 
13 EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1. 
14 EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. 
15 K(2005) 576. 
16 Meddelelse fra Kommissionen: "En mobilitetsstrategi for det europæiske forskningsrum": 
KOM(2001) 331 af 20.6.2001, og Rådets resolution 2001/C367/01. 
17 Kommissionens meddelelse "Forskere i det europæiske forskningsrum: et fag, mange muligheder", 
KOM(2003) 436 af 18.7.2003, og Rådets resolution af 10.11.2003, EFT C 282, 25.11.2003. 
18 7723/05 Rådet for Den Europæiske Union. 
 
DA 18   DA VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: 
Artikel 1 
Særprogrammet "Mennesker" for fællesskabsakt ioner inden for forskning og teknologisk ud-
vikling, herunder demonstration, i det følge nde benævnt "særprogrammet", fastlægges 
hermed for perioden 1. januar 2007 til 31. december 2013. 
Artikel 2 
Dette særprogram omfatter indsatsen for "Mennesk er" for kvantitativt og kvalitativt at styrke 
Europas menneskelige potentiale inden for fo rskning og teknologi. Støtten til uddannelse og 
karriereudvikling for forskere, de såkaldte Mari e Curie-aktiviteter, vil blive øget, og den vil 
fokusere mere præcist på centrale aspekter  af færdigheds- og ka rriereudviklingen med 
styrkede forbindelser t il de nationale systemer. 
Målene for og hovedlinjerne i disse  aktioner fastsættes i bilaget. 
Artikel 3 
Bevillingsbehovet til gennemfør else af særprogrammet skø nnes at være 7.129 mio. EUR, 
hvoraf mindre end 6 % afsættes til Komm issionens administrative udgifter.  
Artikel 4 
1. Alle forskningsaktiv iteter, der iværksætte s under særprogrammet, gennemføres under 
overholdelse af grundlæggende  etiske principper.  
2. Til følgende forskningsområder ydes der ikke støtte under dette program: – forskning i reproduktiv kloning af mennesker 
– forskning, der sigter mod at ændre menneskers arvemasse på en måde, der gør 
ændringerne arvelige
19 
– forskning, der sigter mod at skab e menneskelige embryoner alene til 
forskningsformål eller for at fremskaffe stamceller, herunder ved kerneoverførsel 
mellem kropsceller. 
3. Til følgende forskningsaktiviteter ydes  der ikke støtte under dette program: 
– forskning, der er forbudt i alle medlemsstater 
– forskning, der tænkes udført i en medlem sstat, hvor sådan forskning er forbudt. 
                                                 
19 Der kan ydes tilskud til forskning i behandling af kønskirtelkræft. 
 
DA 19   DA Artikel 5 
1. Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de  finansieringsordninger,  der er fastsat i 
bilag III til syvende rammeprogram.  
2. Reglerne for deltagelse og formidling finder anvendelse på dette særprogram. 
Artikel 6 
1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogr am til gennemførelse af særprogrammet 
med en mere detaljeret redegørelse for må lene og de videnska belige og teknologiske 
prioriteringer, der er fastsat i bilaget, me d angivelse af, hvilken finansieringsordning 
der skal benyttes for det emne, der indka ldes forslag til, og med en tidsplan for 
gennemførelsen. 
2. I arbejdsprogrammet tages der hensyn til relevante forskningsaktiviteter, som 
gennemføres af medlemsstaterne, asso cierede lande eller europæiske eller 
internationale organisationer. Det ajourføres efter behov. 
3. I arbejdsprogrammet specificeres det nærmer e, hvilke kriterier der vil blive anlagt 
ved bedømmelsen af forslag til indirekte aktioner under finansieringsordningerne og 
ved udvælgelsen af projekter. Kriterierne skal vedrøre kvalita tive aspekter af 
forslagsstillerne (forskere/organisati oner) og disses potentiale for yderligere 
fremskridt, herunder i givet fald deres muligheder for at gennemføre forslaget, 
kvaliteten af den foreslåede aktivite t for videnskabelig uddannelse og/eller 
videnoverførsel, den merværdi, en fællesskab sindsats kan medføre, og den foreslåede 
aktivitets strukturerende effekt so m bidrag til særprogrammets og 
arbejdsprogrammets mål. Disse kriterier kan i arbejdsprogrammet specificeres nærmere og eventuelt suppleres  med vægtninger og tærskler. 
4. I arbejdsprogrammet kan der anføres:  a) organisationer, som kan modtage st øtte i form af medlemskontingenter 
 b) foranstaltninger til støtte for bestemte juridiske enheder. 
Artikel 7 
1. Kommissionen er ansvarlig for ge nnemførelsen af særprogrammet. 
2. Arbejdsprogrammet, jf. artikel 6, stk. 1, vedtages efter fremga ngsmåden i artikel 8, 
stk. 2. 
3. Ved vedtagelsen af FTU-initiativer, der indebærer anvendelse af menneskelige 
embryoner og stamceller fra menneskelige em bryoner, anvendes proceduren i artikel 
8, stk. 3. 
 
DA 20   DA Artikel 8 
1. Kommissionen bistås af et udvalg. 
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes forvaltningsproceduren i artikel 4 i 
afgørelse 1999/468/EF i overensstemmelse med samme afgørelses artikel 7, stk. 3. 
3. Når der henvises til dette stykke, anve ndes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF. 
4. Det tidsrum, der er omhandlet i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes 
til to måneder. 
5. Kommissionen underretter regelmæssi gt udvalget om, hvordan det går med 
gennemførelsen af særprogrammet som helhed, og om alle FTU-aktiviteter, som får tilskud under programmet. 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den. 
 På Rådets vegne 
 Formand  
 
DA 21   DA BILAG   
VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISK E MÅL SAMT HOVEDLINJER FOR 
TEMAERNE OG AKTIONERNE 
Indledning 
En af de vigtigste konkurrencefordele inden for videnskab og teknologi består i at råde over 
menneskelige ressourcer i rigelig t omfang og af høj kvalitet. Det overordnede strategiske 
mål for dette program er at gøre Europa mere attraktivt for forskere for at styrke Europas 
kapacitet og præstationer inden for forskning og teknologisk udvikling og for at konsolidere 
og videreudvikle det europæiske  forskningsrum. I dette øjemed  sigter programmet mod at 
opnå en væsentlig strukturerende virkning i hele Europa på tilrettelæggelsen af 
forskeruddannelser samt resultaterne og kva liteten af disse, på forskernes aktive 
karriereudvikling, på udvekslingen af viden vi a forskere på tværs af sektorer og 
forskningsorganisationer og på deltagel sen af kvinder i forskning og udvikling. 
Programmet vil blive gennemført ved hjælp af sy stematiske investeringer i mennesker, især 
gennem et sammenhængende sæt “M arie Curie-aktiviteter”, der rettes mod forskere i alle 
faser af karriereforløbet, fra den grundlægge nde forskeruddannelse t il karriereudvikling og 
livslang uddannelse. Mobilitet, både på tværs af landegrænse r og sektorer, anerkendelse af 
erfaring fra andre sektorer og lande samt tilfre dsstillende arbejdsvilkår er nøgleelementer i 
alle Marie Curie-aktiviteter.  
Der kan iværksættes Marie Curi e-aktiviteter inden for alle de områder af forskning og 
teknologisk udvikling, der er omfattet af trak taten. Forskningsområderne vælges frit af 
ansøgerne selv. Dog bevares muligheden for at målrette visse aktivit eter under programmet, 
f.eks. mod bestemte videnskabelige discipli ner og teknologiske områder, deltagerregioner, 
typer af forskningsorganisationer eller forske rgrupper, for at reag ere på udviklingen i 
Europas behov på områderne forskeruddannels e, mobilitet, karrier eudvikling og udveksling 
af viden. I den forbindelse er der også mulighe d for at tilrettelægge forslagsindkaldelser i 
fællesskab med andre dele af rammeprogrammet.  
Det er meget vigtigt for programmet, at der i vidt omfang deltager erhvervsvirksomheder, 
herunder små og mellemstore virksomheder. De r tilskyndes til øget samarbejde mellem 
erhvervslivet og den akademiske verden om forskeruddannelse, karriereudvikling og 
udveksling af viden i alle Marie Curie-aktiviteter, og en af ak tiviteterne vedrører specifikt 
partnerskaber og forbindelser mellem erhvervslivet og den akademiske verden.  
Den internationale dimension, der er af central betydning for udviklingen af 
forskerpotentialet i Europa, v il blive taget op i forbindelse med karriereudvikling, samt i 
bestræbelserne på at styrke og berige det internationale samarb ejde via forskere og tiltrække 
dygtige forskere til Europa. Den internationale dimension vil b live indarbejdet i alle Marie 
Curie-aktiviteter, og vil de suden være emne for selvstændige aktiviteter.  
Der vil blive taget behørigt he nsyn til principperne om bæredyg tig udvikling og ligestilling 
mellem mænd og kvinder. Det er programmets mål at fremme ligestilling ved at sørge for, 
at mænd og kvinder har lige muligheder for at delta ge i alle Marie Curi e-aktiviteter, og ved 
at lave benchmarkundersøgelser af kønsfordelinge n blandt programmets deltagere (målet er 
at mindst 40 % af deltagerne er kvinder). Desu den vil aktiviteterne bl ive udformet således, 
 
DA 22   DA at forskerne kan opnå en passe nde ligevægt mellem arbejde og privatliv, og så det bliver 
nemt at genoptage forskerkarrieren efter en pause. Endvidere vil der under dette særprogram, hvor det er releva nt, blive taget hensyn til de etiske, sociale, juridiske og 
bredere kulturelle aspekter af  den forskning, der udføres, og af de mulige anvendelser af 
forskningen, såvel som de samfundsøkonomiske virkninger af videns kabelig og teknologisk 
udvikling og fremsyn.  
For at udnytte Europas muligheder for at tiltræ kke flere forskere fuldt ud vil Marie Curie-
aktiviteterne indgå i et konkret samspil med andre aktivitet er, både inden for rammerne af 
EU’s forskningspolitik og i forbindels e med foranstaltni nger under andre 
fællesskabspolitikker, f.eks. uddannelse, sam hørighed og beskæftigelse. Et sådant samspil 
vil også blive tilstræbt med tiltag på  nationalt og internationalt plan. 
Etiske aspekter
 
Under gennemførelsen af særprogrammet og i de n forskning, der drives  i den forbindelse, 
skal grundlæggende etiske princi pper overholdes. Der er bl.a. tale om de principper, der 
ligger til grund for Den Europæiske Unions ch arter om grundlæggende rettigheder, såsom 
beskyttelse af menneskelig værdighed, mennesk eliv, personoplysninger og privatlivets fred 
samt dyre- og miljøbeskyttelse i overensstemmelse med EF-rett en og de seneste versioner 
af relevante internationale konventioner, re tningslinjer og adfærdskodekser som f.eks. 
Helsingfors-erklæringen, Europarådets konven tion om menneskeretti gheder og biomedicin 
undertegnet i Oviedo den 4. april 1997 og dens tillægsprotokoller, FN's konvention om børns rettigheder, den universelle er klæring om det menneskelige genom og 
menneskerettighederne, som UNESCO har ve dtaget, FN-konventionen om forbud mod 
biologiske våben (BTWC), den in ternationale traktat om plantegenetiske ressourcer for 
fødevarer og jordbrug samt de relevante re solutioner fra Verdenssundhedsorganisationen 
(WHO). 
Der vil desuden blive taget he nsyn til udtalelser fra Gruppen af  Rådgivere vedrørende Etik 
inden for Bioteknologi (1991-1997)  og fra Den Europæiske Gruppe  vedrørende Etik inden 
for Naturvidenskab og Ny Teknologi (1998 og fremefter). 
I overensstemmelse med nærhed sprincippet og de forskel lige holdninger, der gør sig 
gældende i Europa, skal deltagerne i forsknings projekter overholde gæld ende love og etiske 
regler i de lande, hvor forskni ngen udføres. Det er under alle omstændigheder de nationale 
regler, der gælder, og ingen forskning, som er fo rbudt i en given medlem sstat eller et andet 
land, vil få støtte fra fællesskabsmidler til udførelse i den medlemsstat eller det land. 
Hvor det er relevant, skal de , der gennemfører forskningsproj ekter, ansøge de relevante 
nationale eller lokale etiske råd om godkende lse, inden de påbegynder FTU-aktiviteterne. 
Kommissionen vil endvidere fore tage en systematisk etisk gennemgang af forslag, der 
vedrører følsomme spørgsmål, eller hvis etiske  aspekter ikke er fyldestgørende dækket. I 
særlige tilfælde kan en etisk gennemgang foretages, mens et projekt er i gang. 
I overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, i denne beslutning vil de r ikke blive ydet støtte til 
forskning, der er forbudt i samtlige medlemsstater. 
 
DA 23   DA Den protokol om dyrebeskyttelse og dyrevelfær d, der er knyttet til traktaten, kræver, at 
Fællesskabet tager fuldt hens yn til dyrs velfærd, når Fællessk abets politikker, herunder 
forskningspolitikken, fastlægges og gennemf øres. I Rådets direktiv 86/609/EØF om 
beskyttelse af dyr, der anvende s til forsøg og andre videnskabelige formål, kræves det, at 
alle forsøg tilrettelægges på en sådan måde, at forsøgsdyrene ikke udsættes for angst eller 
påføres unødig smerte og lidelse, at der anvendes så få dyr so m muligt, at der anvendes dyr 
med laveste neuro-fysiologiske følsomhed, og  at forsøgene forårsager mindst smerte, 
lidelse, angst og varigt men. Ændring af dyrs arvemasse og kloning af dyr kommer kun i 
betragtning, hvis formålene er  etisk velbegrundede, vilkårene sikrer dyrevelfærden, og 
principperne om biologisk mangfoldighed overholdes. 
Under programmets gennemførelse vil Kommissionen løbende følge med i den 
videnskabelige udvikling og nati onale og internationa le regler, således at der kan tages 
højde for alle fremskridt og ændringer.  
Forskning i etik i forbindelse med den vide nskabelige og teknologiske udvikling vil blive 
gennemført under temaet “Forholdet mellem vi denskab og samfund”, der er en del af 
særprogrammet “Kapacitet”. 
Aktiviteter 
Der vil blive ydet støtte til følgende Marie Curie-aktiviteter: 
- Grunduddannelse af forskere 
Denne aktivitet har til formål at støtte grunduddannels en af forskere, typisk de første fire år 
af en forskerkarriere, plus op til ét yderlig ere år, hvis det er nødvend igt for at afslutte 
grunduddannelsen. Ved hjælp af et tværnationalt netværk er det hensigten at strukturere en 
væsentlig del af medlemsstaternes og de associ erede landes kapacitet til at tilbyde forskere 
en grunduddannelse af høj kvalitet, både i den offentlige og den private sektor. Målet er at 
forbedre forskernes karriereudsigter i begge se ktorer og derved gøre fo rskerkarrieren mere 
attraktiv for unge forskere.  
Aktiviteten vil blive gennemført  ved, at der ydes støtte til ne tværk af indbyrdes supplerende 
organisationer fra forskellige lande, der er  involveret i uddannelse af forskere. Disse 
netværk vil blive udvalgt på konkurrencebasis . De enkelte netværk skal være bygget op 
omkring et fælles forskeruddannelsespr ogram, der opfylder klart afgrænsede 
uddannelsesbehov på bestemte videnskabelige eller teknologiske områder, med passende 
tilknytning til tværfaglige og nyopdukkende overfaglige områder. Disse uddannelsesprogrammer skal navnlig dække  udvikling og udvidelse af nyuddannede 
forskeres kompetencer. Uddannelsesaktiviteterne skal være koncentreret om tilegnelse af videnskabelig og teknologisk vi den gennem forskning i individue lle projekter, suppleret 
med uddannelsesmoduler, der dækker andre re levante kvalifikationer og kompetencer, 
f.eks. inden for ledelse og finansiering af forskningsprojekter og programmer, intellektuel 
ejendomsret og andre metoder til nyttiggørelse  af forskningsresultater, iværksætterånd, 
etiske aspekter, kommunikation og forb indelser mellem videnskab og samfund. 
Det fælles forskeruddannelsesprogram bør ha ve sammenhængende kvalitetsnormer, og der 
bør være passende tilsyns- og vejledningsor dninger. Uddannelsesprogrammet skal udnytte 
de indbyrdes supplerende kompetencer hos de forskellige deltagere i netværket, herunder 
fra private virksomheder, samt andre samspilsmu ligheder. Blandt deltagerne skal der være 
 
DA 24   DA gensidig anerkendelse af uddannelsens kvalite t, og om muligt, af eksamensbeviser og 
lignende. 
Det er afgørende, at organisationer fra forskel lige sektorer deltager direkte eller indirekte i 
denne aktivitet, herunder at pr ivate virksomheder inden for relevante områder spiller en 
(ledende) rolle. Der kan ydes støtte til en enkelt forskningsorganisation eller til to 
samarbejdende organisationer, hvis det kan dokumenteres, at de nødvendige elementer i 
forskeruddannelsesprogrammet i praksis dækkes i samarbejde med et bredere udvalg af 
partnere, uden at disse forme lt er en del af netværket.  
Som led i denne aktivitet yder Fællesskabet støtte til følgende: 
• rekruttering af forskere t il uddannelsen (blandt forske re, der befinder sig i en 
tidlig fase af deres uddannelse) 
• oprettelse af professorater eller tilsvare nde stillinger i privat e virksomheder for 
erfarne forskere med det formål at form idle ny viden og st yrke tilsynet med 
unge forskere  
• tilrettelæggelse af korte uddannelsesti ltag (konferencer, sommerkurser og 
specialiserede kurser) med adgang fo r både deltagere i netværkets 
uddannelsesprogram og forskere fra or ganisationer uden for netværket.  
- Livslang uddannelse og karriereudvikling 
Denne aktivitet er rettet mod erfarne forskere i forskellige faser af karrieren og har til 
formål at styrke deres personlige kompeten ceudvikling ved at give dem mulighed for at 
erhverve fler- eller tværfaglige kvalifikationer eller høste erfaring i forskellige sektorer. 
Målet er at hjælpe forskerne til at opnå og/el ler styrke en ledende ua fhængig stilling, f.eks. 
en ledende forskerstilling, et professo rat eller en anden ledende stilling i 
uddannelsessystemet eller i erhve rvslivet. Der vil også blive ydet støtte til forskere, der 
ønsker at genoptage forskerkarrieren efter en  pause, eller som vil reintegreres i en 
forskerkarriere i en medlemsstat eller et asso cieret land, herunder i deres hjemland, efter et 
ophold i et andet land. 
En forsker skal have mindst fire års forskni ngserfaring (fuld tid) for at kunne deltage i 
denne aktivitet. Da det drejer sig om livsl ang uddannelse og karriereudvikling, forventes det 
imidlertid, at deltagerne typisk vi l have endnu længere tids erfaring.  
Aktiviteten vil blive gennemført ved hjælp af: i) Individuelle tværnationale stipendier inden for Europa, der tildeles direkte på 
fællesskabsplan til de bedste eller mest love nde forskere fra medlemsstaterne eller de 
associerede lande. Stipendiemodt agerne udvælges på grundlag af ansøgninger, der indgives 
af forskerne i samarbejde med værtsorganisatio nerne. De fællesskabsfinansierede stipendier 
kan ud over gæsteforskeropholdet i et andet land dække en reintegrationsfase i hjemlandet.  
 
DA 25   DA ii) Samfinansiering af regiona le, nationale eller internati onale programmer på området 
forskeruddannelse og karriereudv ikling. På konkurrencebasis udvæ lges eksisterende eller 
nye regionale, nationale og intern ationale støtteprogrammer, de r forfølger de mål, som er 
opstillet for denne aktivitet, og er baseret på individuel mobilitet. Støtteprogrammernes procedurer for udvælgelse af ansøgere skal være åbne og bygge på en vurdering af 
ansøgernes kvalifikationer gennem internationa lt peer review. Der må ikke sættes nogen 
begrænsninger, hvad angår ansøgernes hjem land eller bestemmelsessted. Programmerne 
forventes at tilbyde støttemodtagerne  tilfredsstillende arbejdsvilkår. 
 
De programmer, der ansøger om samfinansier ing, bør spille en central rolle i opbygningen 
af forskerkapacitet inden for deres respektive ge ografiske områder. Der vil typisk være tale 
om organisationer i en af følgende kategorier: 
• Offentlige organer med ansvar for finansiering og forvaltning af 
stipendieprogrammer, dvs. minister ier, statslige forskningsudvalg, 
forskningsakademier eller lignende organer. 
• Andre offentlige eller private organisationer, f.eks. store 
forskningsorganisationer, der finansiere r og forvalter stipendieprogrammer 
enten på grundlag af et officielt mandat eller offentlige myndigheders anerkendelse, såsom statsligt oprettede privatretlige organer med offentlige 
opgaver, velgørende institutioner, mv.  
• Organisationer på internationalt pla n, der forvalter lignende ordninger på 
europæisk plan som led i deres opgaver. 
Hvad angår samfinansieringen, vil Fællesskab et hovedsagelig bidrage til finansiering af 
stipendier, der opfylder kravene og målene for denne aktivitet, navnlig hvad angår mobilitet 
på tværs af grænserne eller reintegration i hjemlandet efter en pe riode i et tredjeland. 
De to gennemførelsesformer vil i starte n blive anvendt sideløbende. I løbet af 
rammeprogrammet vil der blive foretaget en vur dering af virkningerne af de to former, og 
på grundlag heraf vil det blive afgjort, hvor dan resten af programmet skal gennemføres. 
- Partnerskaber og forbindelser mellem erh vervslivet og den ak ademiske verden 
Denne aktivitet har til formål at åbne og fr emme dynamiske forbinde lser mellem offentlige 
forskningsorganisationer og privat e kommercielle foretagender , herunder navnlig små og 
mellemstore virksomheder, på grundlag af længeresigtede samarbejdsprogrammer med et 
stort potentiale for at styrke udveksling af vide n og gensidig forståelse af de forskellige 
miljøer og de forskellige kvalifik ationsbehov i de to sektorer.  
Aktiviteten vil blive gennemført på en flek sibel måde via samarbejdsprogrammer mellem 
organisationer fra begge sektorer fra mindst to  forskellige medlemsstater eller associerede 
lande, idet der ydes støtte til forskellige fo rmer for kontakt mellem me darbejderne inden for 
disse rammer. Fællesskabets støtte kan anta ge en eller flere af følgende former: 
• udstationering af personale fra den en e sektor til den anden som led i 
partnerskabet, med det formål at styrke  samarbejdet på tværs af sektorerne  
 
DA 26   DA • midlertidige gæsteophold i begge sektorer  for erfarne forskere, der kommer fra 
organisationer uden for partnerskabet  
• tilrettelæggelse af workshopper og konf erencer, der styrker udvekslingen af 
erfaringer og viden mellem sektorerne, med det formål at nå ud til et større 
udsnit af medarbejderne i begge sektorer  
• specielt for små og mellemstore virk somheder: tilskud til indkøb af mindre 
udstyr i forbindelse med virksomhed ernes deltagelse i samarbejdet.  
- Den internationale dimension 
Den internationale dimension er af central be tydning for udviklingen af  forskerpotentialet i 
Europa. Dette aspekt tages op ved hjælp af særl ige aktiviteter, der dels  vedrører europæiske 
forskeres karriereudvikling og dels sigter mod at styrke det internationale samarbejde 
gennem forskerne.  
Karriereudviklingen for forskere fra medlemss taterne og de associer ede lande vil blive 
støttet gennem: 
i) internationale rejsestipendier, med en obligatorisk returfase i hjemlandet, for erfarne 
forskere som led i livslang uddannelse og kompe tenceudvikling, med det formål at erhverve 
nye kvalifikationer og ny viden  
ii) hjemrejse- og reintegrations stipendier for erfarne forskere  efter et ophold i udlandet. Der 
vil også blive ydet støtte til etablering af ne tværk for forskere fra medlemsstaterne og de 
associerede lande, der opholder sig i udlandet, med det formål at holde disse forskere 
orienteret om og engageret i udvikli ngen i det europæiske forskningsrum. 
Det internationale samarbejde mellem forskere vil blive støttet gennem: 
i) internationale modtagelsesstipendier me d det formål at tilt række højt kvalificerede 
forskere fra tredjelande til medlemsstaterne og de associerede lande og derved styrke videnkapaciteten og opbygge forbindelser på hø jt plan. Forskere fra udviklingslande og 
vækstøkonomilande vil kunne få stø tte til en returfase i hjemla ndet. Der vil også blive ydet 
støtte til netværk mellem forske re fra tredjelande, der opholder  sig i medlemsstaterne eller 
de associerede lande, med henbl ik på at strukturere og udvi kle forskernes kontakter med 
deres hjemregne. 
ii) partnerskaber mellem en række forskningsor ganisationer i Europa og en eller flere 
organisationer i: 
• lande, der er omfattet af EU's naboskabspolitik 
• lande, med hvilke EU har en aftale om videnskabeligt og teknologisk 
samarbejde. 
På grundlag af fælles programmer vil der blive ydet fællesskab sstøtte til korte 
udvekslingsophold for nyuddannede og erfarne forske re, tilrettelæggelse af konferencer og 
andre begivenheder af fælles interesse samt sy stematisk udveksling af god praksis af direkte 
relevans for udviklingen af forskerpotentialet. 
 
DA 27   DA - Særlige foranstaltninger 
For at støtte etableringen af et  virkeligt europæisk arbejdsmar ked for forskere vil der blive 
iværksat et sammenhængende sæt ledsageforanst altninger, der skal me dvirke til at fjerne 
hindringer for mobilitet og styrke forskernes karriereudsigter i Europa. Disse foranstaltninger vil navnlig sigte mod at skabe øget opmærksomhed omkring forskning og 
forskerhvervet blandt interesseparterne og offentligheden, bl.a. gennem Marie Curie-
stipendier, mod at stimulere og støtte aktivite ter på medlemsstatsplan og mod at supplere 
Fællesskabets aktiviteter. 
 
DA 28   DA FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET  
1. FORANSTALTNINGENS  BETEGNELSE: 
Forslag til RÅDETS BESLUTNING om vedtag else af et særprogram for forskning, 
teknologisk udvikling og demonstr ation: ”Mennesker” (2007 til 2013) 
2. ABM-/ABB-RAMME 
FORSKNING 
3. BUDGETPOSTER 
3.1. Budgetposter (aktionspost er og dermed forbundne post er vedrørende teknisk 
og administrativ bistand), herunder: 
08 10 01 02 Menneskelige ressourcer (den endelige kontoplan for syvende rammeprogram 
vil blive udarbejdet senere)  
3.2. Foranstaltningens og de finans ielle virkningers varighed: 
2007-2013, forudsat at de nye fi nansielle overslag godkendes. 
3.3. Budgetoplysninger: 
Budgetpost Udgifternes art  Nye EFTA-bidrag  Bidrag fra 
ansøgerlandene  Udgiftsområde 
i de finansielle 
overslag  
02, 06, 08, 
09 og 11  Ikke-oblig. Opdelte20/ JA JA JA Nr. [1a…] 
XX.01 Ikke-oblig. Ikke-
opdelte21 JA NEJ NEJ Nr. [1a…] 
XX.01.05 Ikke-oblig. Ikke-
opdelte JA JA JA Nr. [1a…] 
                                                 
20 Opdelte bevillinger. 
21 Ikke-opdelte bevillinger, i det følgende benævnt IOB. 
 
DA 29   DA 4. SAMMENFATNING  AF RESSOURCERNE 
4.1. Finansielle ressourcer 
4.1.1.  Sammenfatning af forpligtelsesbevillinge r (FB) og betalingsbevillinger (BB)22 
i mio. EUR (tre decimaler) 
Udgiftstype  Punkt  2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 I alt 
Driftsudgifter23 
          
Forpligtelses-
bevillinger (FB)  8.1 a  4.955,289 6.450,321 7.929,201 9.553,215 11.203,503 12.811,940 14.568,94
6 67.472,416 
Betalingsbevillinger 
(BB)  b 1.982,116 4.066,715 6.097,835 7.985,639 9.578,238 11.189,390 26.572,48
224 67.472,416 
Administrative udgifter i nden for referencebeløbet25 
      
Teknisk og 
administrativ bistand 
(IOB) 8.2.
4 C 
706,648 720,781 735,196 749,900 764,898 780,196 795,800 5.253,418 
SSAAMMLLEETT  RREEFFEERREENNCCEEBBEELLØØBB 
Forpligtelses-
bevillinger   a
+
c 5.661,937 7.171,102 8.664,398 10.303,115 11.968,401 13.592,136 15.364,74
6 72.725,834 
Betalingsbevillinger   b
+
c 2.688,764 4.787,496 6.833,031 8.735,539 10.343,136 11.969,586 27.368,28
226 72.725,834 
Administrative udgifter, der ikke  er medtaget i referencebeløbet27 
 
Personaleressourcer 
og dermed forbundne 
udgifter (IOB)  8.2.
5 d 11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483 
Andre administrative 
udgifter end udgifter 
til personaleressour-
cer og dermed 
forbundne udgifter, ikke medtaget i 
referencebeløbet 
(IOB) 8.2.
6 e 
0,807 0,824 0,840 0,857 0,874 0,891 0,909 6,002 
Samlede anslåede finansielle om kostninger ved foranstaltningen 
                                                 
22 Tallene vedrører udgifterne til hele EF-rammeprogrammet (se KOM(2005) 119). 
23 Udgifter, som ikke henhører under kapitel xx 01 i afsnit xx. 
24 Betalingsbevillingerne vedrører 2013 og de følgende år 
25 Udgifter inden for artikel xx 01 05 i afsnit xx. 
26 Betalingsbevillingerne vedrører 2013 og de følgende år 
27 Andre udgifter inden for kapitel xx 01 end artikel xx 01 05. 
 
DA 30   DA FB I ALT, inkl. udgifter 
til personaleressourcer  a+c
+d
+e 5.674,377 7.183,791 8.677,340 10.316,316 11.981,867 13.605,871 15.378,756 72.818,319 
BB I ALT, inkl. udgifter 
til personaleressourcer  b + 
c + 
d + 
e 2.701,204 4.800,186 6.845,974 8.748,741 10.356,602 11.983,321 27.382,292 72.818,319 
Samfinansiering 
Hvis forslaget indebærer samfinansiering med medlemsstaterne eller andre organer (oplys 
hvilke), angives der et skøn i tabellen nedenfor  over beløbet for denne samfinansiering (der 
kan indsættes flere rækker, hvis der forven tes samfinansiering fra flere organer): 
i mio. EUR (tre decimaler) 
Samfinansierende organ  År n n +1 n +2 n +3 n + 4 n + 5 
og ff. I alt 
 f         
FB I ALT, inkl. 
samfinansiering a + 
c + d + 
e + 
f        
4.1.2.  Forenelighed med den finansielle programmering 
⌧ Forslaget er foreneligt med den kommende finansielle programmering 
(Kommissionens meddelelse fra februar 2004 om de finansielle overslag 2007-
2013 KOM(2004) 101). 
 Forslaget kræver omprogrammering af  det relevante udgiftsområde i de 
finansielle overslag. 
 Forslaget kan kræve anvendelse af bestemmelserne i den interinstitutionelle 
aftale28 (dvs. fleksibilitetsinstrumentet eller revision af de finansielle overslag). 
4.1.3.  Finansielle virkninger på indtægtssiden 
 Forslaget har ingen indf lydelse på indtægterne 
⌧ Forslaget har finansielle virkninger – Virkningerne på i ndtægterne er som 
følger: 
Nogle associerede stater kan bidrage til finansieringen af rammeprogrammerne. 
                                                 
28 Se punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale. 
 
DA 31   DA I henhold til finansforordningens artikel 161 kan Det Fælles Forskningscenter modtage 
indtægter fra forskellige aktiviteter, der udøves på et konkurrencemæssigt grundlag, og 
andre ydelser for tredjemand. 
I henhold til finansforordningens artikel 18 kan visse indtægter anvendes til at 
finansiere bestemte former for udgifter. 
mio. EUR (1 decimal)  
  Efter aktionens iværksættelse 
Budgetpo
st Indtægter Forud 
for aktionen
[År n-
1] [År n] [n+1] [n+2] [n+3] [n+4] [n+5] 
a) Indtægter i absolutte tal         
b) Ændringer i 
indtægterne   ∆       
4.2. Personaleressourcer (fuldtidsækvival enter) (herunder tjenestemænd, 
midlertidigt ansatte og eksternt pe rsonale) – se nærmere under punkt 8.2.1.  
  
 
Årlige behov   
2007  
2008  
2009  
2010  
2011  
2012  
2013 
Personaleressourcer i 
alt29 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 
5. SÆRTRÆK  OG  MÅL 
5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt 
Det er vigtigt at gøre Europa mere attraktivt for forskere for at øge kapaciteten og forbedre 
præstationerne inden for forskning og teknologisk  udvikling i Europa og for at konsolidere 
og videreudvikle det europæiske forskningsru m. På baggrund af den stigende konkurrence 
på verdensplan er det nødvendigt at skab e et åbent og konkurrencepræget europæisk 
arbejdsmarked for forskere, med et bredt udvalg af attraktive karriereudsigter.  
5.2. Merværdien af Fællesskabets engagement  og forslagets sammenhæng med 
andre finansielle instrumenter og eventuel synergi 
Merværdien af den støtte, der ydes under dette særprogram, ligger i en  øget mobilitet, både 
på tværs af grænser og sektorer, og en st rukturerende virkning i hele EU på 
tilrettelæggelsen af forskeruddannelser samt  resultaterne og kvalit eten af disse, på 
                                                 
29 Tallene i tabellen angår kun det personale, der finansieres via stillingsfortegnelsen for alle indirekte 
FTU-aktioner, som GD RTD, INFSO, TREN, ENTR og FISH er ansvarlige for.  Derfor er stillinger, 
der er opført i stillingsfortegnelsen for dr iftsbudgettet og FFC's stillingsfortegnelse (se 
KOM(2005) 439 og 445), ikke medregnet i tallene. 
 
DA 32   DA forskernes aktive karriereudvik ling, på udvekslingen af viden via forskere på tværs af 
sektorer og forskningsorganisationer og på delt agelsen af kvinder i forskning og udvikling.  
5.3. Mål, forventede resultater med dertil kn yttede indikatorer for forslaget set i 
forbindelse med ABM-rammen 
Det overordnede mål er at styrke det menne skelige potentiale inden for forskning og 
teknologisk udvikling i Europa, bå de kvantitativt og kvalitativt, ve d at tilskynde flere til at 
vælge en forskerkarriere, tilskynde europæiske forskere til at blive i Europa og tiltrække 
forskere fra hele verden til Eur opa, således at Europa bliver mere attraktivt for topforskere. 
Målene er bl.a. at udveksle viden via forske rne mellem lande, sektor er, organisationer og 
faggrænser samt at sikre en omfattende deltag else af kvinder i forskning og teknologisk 
udvikling. Midlet er en systematisk i nvestering i mennesker, især gennem et 
sammenhængende sæt “Marie Curie-aktiviteter” , der rettes mod forskere i alle faser af 
karriereforløbet, fra den grundl æggende forskeruddannelse til karriereudvikling og livslang 
uddannelse. Mobilitet, både på tværs af landegrænser og sekt orer, anerkendelse af erfaring 
fra andre sektorer og lande samt tilfredsstil lende arbejdsvilkår er nøgleelementer i alle 
Marie Curie-aktiviteter.  De mere detaljerede mål for de enkelte aktivitete r fremgår af bilag I til forslaget til retsakt.  
Der vil blive udarbejdet resultatindikatorer  på tre niveauer: 
- Kvantitative og kvalitative indikatorer, der sk al vise, i hvor høj grad  aktiviteterne opfylder 
målene med hensyn til menneskelige ressourcer  og karriereudvikling inden for F&U samt 
med hensyn til at opnå en strukturere nde virkning på disse områder. 
- Forvaltningsindikatorer til intern overvågning af  resultaterne og til støtte for topledelsens 
beslutningstagning. Disse kan omfatte budgetge nnemførelse, tidspunkter for indgåelse af 
kontrakter og betalingstidspunkter. 
- Konsekvensindikatorer til vurde ring af forskningens generelle effektivitet set i forhold til 
de overordnede mål. Disse kan omfatte en vur dering på det samlede rammeprograms niveau 
(f.eks. virkninger for virkeliggørelsen af  Lissabon-, Göteborg- og Barcelona-målene og 
andre mål) og en vurdering på særprogrammernes niveau (f.eks. bidrag til EU's V&T og økonomiske resultater). 
5.4. Gennemførelsesmetode (vejledende) 
Angiv nedenfor, hvilken eller hvilke met oder der er valgt til gennemførelse af 
aktionen. 
⌧ Central forvaltning 
⌧ Direkte af Kommissionen 
⌧ Indirekte ved delegation til: 
⌧ Forvaltningsorganer 
⌧ Organer oprettet af Fællesskaberne, jf. artikel 185 i 
finansforordningen 
ڤ Nationale organer/organer med forpligtelse til offentlig tjeneste
   
 
DA 33   DA ٱ Fælles eller decentral forvaltning  
ٱ med medlemsstaterne 
ٱ med tredjelande 
ٱ Fælles forvaltning med internationale organisationer (angiv nærmere)  
Relevante bemærkninger: 
Kommissionen foreslår en central forvaltn ing af dette program, både direkte af 
Kommissionen og indirekte ved dele gation til et forvaltningsorgan. 
Hvad angår den del af temaet “Livsl ang uddannelse og karriereudvikling”, der 
gennemføres via samfinansiering af regi onale, nationale eller internationale 
programmer på området forsker uddannelse og karrier eudvikling, vil 
Kommissionen af politiske årsager bevare  fuld kontrol over gennemførelsen. Visse 
andre specifikke aktivite ter vil også blive forvalte t direkte af Kommissionen. 
En stor del af de andre temaer er ke ndetegnet af aktiviteter, som udløser mange 
små operationer, men hvor der ikke er nogen direkte eller slet ingen sammenhæng 
mellem den detaljerede opføl gning af de konkrete fina nsierede projekter og 
udviklingen af V&T-politik. Forvaltningen af  disse aktiviteter vil blive overdraget 
til et forvaltningsorgan, som skal admi nistrere indkaldelser og modtagelse af 
forslag, vedtage instrumenter for budgetge nnemførelse, tildele kontrakter og støtte, 
tage sig af forvaltning og betalinger på  individuelt projektniveau og indsamle og 
analysere alle de oplysninger, der er br ug for til gennemførelse n af programmet, og 
videregive disse til Ko mmissionen. Kommissionen vi l selv tage sig af 
politikovervågningen, udarbejdelsen af arbejdsprogrammer, tilsyn med evalueringsprocessen og udvælgelsen af forslag (beslutninger om tildeling af 
støtte). Tilbagemeldinger til arbejdspr ogrammet, fremtidige programmer og andre 
politikinitiativer vil blive varetaget af Kommissionen ved hjæl p af overvågning og 
revision af projektportefølje r eller delprogrammer. Den fortsatte mulighed for at 
indgå underleverandøraftaler om særlige opgaver med private virksomheder (f.eks. 
om udvikling og drift af samt støtte til IT-værktøjer) vil ikke blive udelukket. 
6. OVERVÅGNING
 OG  EVALUERING 
Overvågnings- og evalueringsaspe kterne er beskrevet i finans ieringsoversigten vedrørende 
forslaget til syvende rammeprogram, KOM(2005) 119 endelig. 
7. FORHOLDSREGLER  MOD  SVIG 
Desuden bør der træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af  uregelmæssigheder og svig, og 
de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler 
tilbagebetalt i overensstemmelse me d Rådets forordning (EF, Eura tom) nr. 1605/2002 af 25. juni 
2002 om finansforordningen ve drørende De Europæiske Fæ llesskabers almindelige budget30, 
Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om 
gennemførelsesbestemmelser til Rå dets forordning nr.1605/200231, Rådets forordning (EF, 
                                                 
30 EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. 
31 EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1. 
 
DA 34   DA Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers 
finansielle interesser32, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om 
Kommissionens kontrol og inspektion på stedet me d henblik på beskyttelse af De Europæiske 
Fællesskabers finansielle interesser mo d svig og andre uregelmæssigheder33 og Europa-Parlamentets 
og Rådets forordning (EF) nr. 10 73/1999 om undersøgelser, der foreta ges af Det Europæiske Kontor 
for Bekæmpelse af Svig (OLAF)34. 
                                                 
32 EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1. 
33 EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2. 
34 EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1. 
 
DA 35   8. RESSOURCER 
8.1. Finansielle omkostninger i forbindelse med forslagets mål 
Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler) 
År 2007 År 2008 År 2009 År 2010 År 2011 År 2012 År 2013 I ALT (Beskrivels
e af mål, 
aktioner og output) An
tal 
output Samlede 
omkost-
ninger A
n
tal 
o
utp
ut Samlede 
omkost-
ninger An
tal 
outp
ut Samlede 
omkost-
ninger A
nt
al ou
tp
ut Samlede 
omkost-
ninger An
tal 
output Samlede 
omkost-
ninger A
n
ta
l 
out
pu
t Samlede 
omkost-
ninger An
tal 
outp
ut Samlede 
omkost-
ninger Anta
l 
output Samlede 
omkost-
ninger 
OPERATI
ONELT MÅL NR. 
1
35 
  
545,376  
696,400  
845,795  
1.009,786  
1.176,426  
1.338,861  
1.515,952  
7.128,59
6 
SAM-
LEDE OM-
KOST-
NINGER  545,376  
696,400  
845,795  
1.009,786  
1.176,426  
1.338,861  
1.515,952  
7.128,59
6 
                                                 
35 Som beskrevet under punkt 5.3. 
 
DA 36   DA 8.2. Administrative udgifter 
8.2.1.  Personaleressourcer – antal og type 
Stillingstyper  Personale til forvaltning af aktionen ved brug af eksisterende og/eller 
yderligere ressourcer ( antal stillinger/fuldtidsækvivalenter ) 
  År 2007 År 2008 År 2009 År 2010 År 2011 År 2012 År 2013 
A*/AD        Tjenestemænd 
eller 
midlertidigt ansatte
36 (XX 
01 01) B*, 
C*/AST 
       
Personale37, der finansieres 
over art. XX 01 02        
A*/AD        Andet 
personale38, der 
finansieres over 
art. XX 01 05 B*, 
C*/AST        
I ALT39 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 
                                                 
36 Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet. 
37 Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet. 
38 Udgifter, der er medtaget i referencebeløbet. 
39 Tallene i tabellen angår kun det personale, der finansieres via stillingsfortegnelsen for alle indirekte FTU-
aktioner, som GD RTD, INFSO, TREN, ENTR og FISH er ansvarlige for. Derfor er stillinger, der er opført i 
stillingsfortegnelsen for driftsbudgettet og FFC's stillingsfortegnelse (se KOM(2005) 439 og 445), ikke 
medregnet i tallene. 
 
DA 37   DA 8.2.2.  Opgavebeskrivelse  
Gennemførelse af rammeprogrammet. 
8.2.3.  Kilde til personaleressourc er (vedtægtsomfattede) 
(Hvis der er tale om mere end en kilde, angives antal stillinger fra hver kilde) 
⌧ Stillinger, der i øjeblikket er afsat til fo rvaltningen af programmet, og som skal 
erstattes eller forlænges 
⌧ Stillinger, der er forhåndsallokeret i fo rbindelse med APS/FBF-proceduren for 2006  
 Stillinger, hvorom der skal ansøges i fo rbindelse med den næste APS/FBF-procedure 
⌧ Stillinger, som skal omfordeles under anve ndelse af eksisterende ressourcer inden for 
forvaltningstjenesten (intern omfordeling) 
 Stillinger, der er nødvendige i år n, men i kke forudset i APS/BF B-proceduren for det 
pågældende år. 
 
DA 38   DA 8.2.4.  Andre administrative udgifter, der er medtaget i referencebeløbet (XX 01 05 – udgifter 
til administrativ forvaltning)40 
i mio. EUR (tre decimaler) 
Budgetpost 
(nummer og betegnelse)  År 2007 År 2008 År 2009 År 2010 År 2011  År 2012  År 2013 I ALT  
Vedtægtsomfattet personale 
xx.01 05 01  304,222 310,306 316,513 322,843 329,300 335,886 342,603 2.261,673 
Eksternt personale 
xx.01 05 02  205,478 209,587 213,779 218,055 222,415 226,863 231,401 1.527,577 
Andre administrative 
udgifter 
xx.01 05 03  196,948 200,888 204,904 209,002 213,183 217,447 221,796 1.464,167 
Teknisk og admini-
strativ bistand i alt  706,648 720,781 735,196 749,900 764,898 780,196 795,800 5.253,418 
8.2.5.  Finansielle omkostninger ved personal eressourcer og dermed forbundne 
omkostninger, der ikke  er medtaget i referencebeløbet 
i mio. EUR (tre decimaler) 
Arten af personaleressourcer  År 2007  År 2008 År 2009 År 2010  År 2011  År 2012  År 
2013 I ALT  
Tjenestemænd og midlertidigt ansatte (08 0101 og )
 11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483 
Personale finansieret over art. 
XX 01 02 (hjælpeansatte, 
nationale eksperter, kontraktansatte osv.)
         
Omkostninger ved 
personaleressourcer og 
dermed forbundne 
omkostninger (IKKE 
medtaget i 
referencebeløbet)  11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483 
                                                 
40 Tallene vedrører udgifterne til hele EF-rammeprogrammet (se KOM(2005) 119). 
 
DA 39   DA  
Beregning – Administrative udgifter  
Er beregnet på grundlag af følgende forudsætninger: 
- antallet af tjenestemæ nd i ex del A på budgettet fo rbliver på 2006-niveauet 
- udgifterne vokser med 2 % årli gt som følge af den forudsete inflation som anført i "Fiche 
1 REV" (arbejdsdokument fra Kommissionens tj enestegrene vedrørende de finansielle 
overslag) 
- det forudses, at der skal afsættes 108 000 EUR pr. tjenestemand og 70 000 EUR pr. 
eksternt ansat (2004-priser) 
 
Beregning – Personale, der finansieres over art. XX 01 02  
Der henvises om fornødent til punkt 8.2.1.  
8.2.6 Andre administrative udgifter, der ikke  er medtaget i referencebeløbet41 
i mio. EUR (tre decimaler)
 År 
2007 År 
2008 År 
2009 År 
2010 År 
2011 År 
2012 og 
2013 I ALT  
XX 01 02 11 01 – Tjenesterejser  0,320 0,326 0,333 0,339 0,346 0,713 2,376 
XX 01 02 11 02 – Møder og konferencer  0,010 0,010 0,011 0,011 0,011 0,023 0,076 
XX 01 02 11 03 - Udvalg42 
 0,478 0,487 0,497 0,507 0,517 1,065 3,550 
XX 01 02 11 04 – Undersøgelser og høringer         
XX 01 02 11 05 - Informationssystemer         
 2 Andre forvaltningsudgifter i alt (XX 
01 02 11)         
3 Andre udgifter af administrativ 
karakter  (angiv hvilke, herunder 
budgetpost)        
Administrative udgi fter i alt, undtagen 
udgifter til personaleressourcer og 
dermed forbundne udgifter (IKKE 
medtaget i referencebeløbet)  0,807 0,824 0,840 0,857 0,874 1,801 6,002 
                                                 
41 Tallene vedrører udgifterne til hele EF-rammeprogrammet (se KOM(2005) 119). 
42 Det Europæiske Rådgivende Forskningsudvalg. 
 
DA 40   DA Beregning – Andre administrative udgifter, der ikke  er medtaget i referencebeløbet  
Disse tal er anslået på gr undlag af GD RTD's anmodninger vedrørende 2006 forhøjet med 
2 % i årlig forudset inflation ("Fiche 1 REV").  
Behovet for menneskelige og administrative ress ourcer vil blive dækket via tildelingen til 
det administrerende GD inden for rammerne af den årlige tilde lingsprocedure. Ved 
tildelingen af stillinger bør der tages hensyn til en  eventuel omfordeling af stillinger mellem 
tjenestegrene på grundlag af de nye finansielle overslag.