Regionsudvalgets udtalelse om "Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget 'Resultattavle for gennemførelsen af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden'"

(2003/C 66/01)

REGIONSUDVALGET HAR -

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: "Resultattavle for gennemførelsen af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden", (KOM(2002) 89 endelig),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 19. februar 2002 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 6. februar 2002 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik,

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen: "Social- og arbejdsmarkedspolitisk dagsorden", (KOM(2000) 379 endelig),

under henvisning til meddelelse fra Kommissionen: "Resultattavle for gennemførelsen af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden", (KOM(2001) 104 endelig),

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden, (CdR 300/2000 fin)(1),

under henvisning til Forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 167/2002 rev.), som blev vedtaget af Underudvalget for Økonomisk Politik og Social- og Arbejdsmarkedspolitik den 11. juni 2002 med Anders Gustav, S/PPE, rådmand i Solna Kommune, som ordfører -

på sin 46. plenarforsamling den 10. oktober 2002 enstemmigt vedtaget følgende udtalelse.

1. Regionsudvalgets stillingtagen til meddelelsen

1.1. Regionsudvalget finder det meget positivt, at den proces, der indledtes i Lissabon, videreføres, at sammenhængen mellem økonomisk politik, beskæftigelsespolitik og social- og arbejdsmarkedspolitik understreges, og at der er etableret en europæisk samhørighedspolitik. Den årlige resultattavle vedrørende gennemførelsen af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden er en af de måder, hvorpå processens udvikling følges.

1.2. Regionsudvalget bifalder, at resultattavlens struktur og indhold er ændret, idet der er tilføjet en fortegnelse over planlagte initiativer. Det giver bedre overblik over arbejdets forløb. Udvalget ser også meget positivt på, at opfølgningen af de social- og arbejdsmarkedsmæssige problemer har fået større plads i resultattavlen.

1.3. Regionsudvalget beklager, at det har fået resultattavlen i hænde så sent. Det finder, at resultattavlen bør sendes så tidligt, at der kan foreligge en udtalelse før Det Europæiske Råds forårsmøde.

1.4. Regionsudvalget bifalder den planlagte evaluering af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden. Det er vigtigt at undersøge, hvor langt arbejdet med den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden er kommet, og at overveje mulige forandringer med henblik på fremtiden. Det er en del af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsordens fleksibilitet.

1.5. Regionsudvalget finder det godt, at de regionale og lokale myndigheders vigtige rolle understreges i arbejdet med den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden. Hvis EU skal komme tættere på borgerne og blive mere demokratisk og åben, kræves der fortsat aktiv medvirken fra de regionale og lokale myndigheders side, og det er ønskeligt, at deres rolle styrkes yderligere såvel på regionalt som nationalt og EU-plan, særlig i forbindelse med den åbne koordinationsmetode. På denne måde vil EU kunne efterleve subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet i praksis. Det sikrer også fleksibilitet i gennemførelsen, hvilket støtter borgerne i samspillet med det lokale og regionale demokrati. Udveksling af erfaringer og gode eksempler på lokalt og regionalt plan bør stimuleres.

1.6. Regionsudvalget bifalder evalueringen af den åbne koordinationsmetode, som Kommissionen har stillet i udsigt i "Den årlige politiske strategi for 2003"(2). Kommissionen opfordres til at rådføre sig med andre institutioner om denne evaluering og om fremtidige forslag om at anvende den åbne koordinationsmetode. Den åbne koordinationsmetode har karakter af frivillighed, og det er vigtigt, at det bevares.

1.7. Regionsudvalget betragter den sociale dialog som et vigtigt værktøj og bifalder, at den skal revideres. Den sociale dialog har ført til et nærmere samarbejde mellem arbejdsmarkedets parter og er et fælles forum for udveksling af erfaringer. Den er blevet en faktor af stor betydning for Unionens udvikling på det social- og arbejdsmarkedspolitiske område. Dog er den sociale dialog efterhånden blevet et mangesidet begreb, som rummer en række forskellige komponenter, og derfor finder Regionsudvalget det hensigtsmæssigt med en revision.

1.8. Regionsudvalget understreger, at det er vigtigt gradvis at udvikle kvalitative og kvantitative indikatorer med henblik på opfølgning og evaluering. Der bør kun anvendes indikatorer, som er lette at tolke for medlemsstaterne. Indikatorerne bør så vidt muligt baseres på allerede tilgængelige data for at undgå at belaste de lokale og regionale myndigheder med yderligere dataindsamling.

2. Regionsudvalgets bemærkninger til meddelelsen

Generelle bemærkninger

2.1. Regionsudvalget efterlyser i resultattavlen en tydeligere præsentation af, hvor langt man er nået i forhold til målene i Lissabon-strategien. En sådan præsentation ville lette opfølgningen og synliggøre de konkrete resultater. Desuden ville den gøre det lettere for almindelige borgere at sætte sig ind i, hvad der er kommet ud af arbejdet med den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden.

2.2. Regionsudvalget finder det udmærket, at den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden er af generel karakter, men skal den føre til konkrete resultater, må prioriteringerne konkretiseres. Der er fortsat for mange af dem, og de er holdt i for almindelige vendinger. Det vanskeliggør også opfølgningen og dermed muligheden for at aflæse resultaterne.

Regionsudvalget foreslår derfor, at dagsordenens prioriteringer konkretiseres i forbindelse med revisionen i 2003.

2.3. Regionsudvalget betragter den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden og den europæiske velfærdsmodel som yderst vigtige komponenter inden for EU. For at udviklingen af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden og af den europæiske velfærdsmodel skal lykkes, kræves det, at de lokale og regionale myndigheder får mulighed for at finde de løsninger, der fungerer bedst i forhold til borgerne. Borgernes vurderinger og traditioner skal tages alvorligt, hvis systemerne skal kunne accepteres.

Der er store fordele ved en fremgangsmåde, der bygger på nærhedsprincippet og på decentraliseret i modsætning til centraliseret ansvar. Som argument for centralt ansvar henvises der ofte til retfærdighed, men retfærdighed er ikke det samme som ensartethed. Et centralt ansvar må nødvendigvis bygge på generaliseringer, som forringer træfsikkerheden i forhold til lokale behov og modvirker engagement og ansvarlighed fra den enkeltes side. Et lokalt ansvar styrker individets indflydelse på egen velfærd og øger mulighederne for at mobilisere engagement og ressourcer.

Regionsudvalget finder, der bør skabes bedre forudsætninger for lokale og regionale løsninger. Det er de lokale og regionale myndigheder, der har det praktiske ansvar for politikken over for borgerne. Regionsudvalget foreslår, at dette tages i betragtning i forbindelse med evalueringen af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden.

2.4. Regionsudvalget finder, at man kritisk bør vurdere den omfattende anvendelse af den åbne koordinationsmetode i forbindelse med den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden. Herunder bør der tages særligt hensyn til de lokale og regionale erfaringer med metodens anvendelse, specielt i forbindelse med gennemførelsen af nationale handlingsplaner. Regionsudvalget kan bidrage med materiale til belysning af disse erfaringer.

I mange af medlemsstaterne berører den åbne koordinationsmetode en række mærkesager, som hører til kommunernes og regionernes ansvarsområde og beføjelser. Derfor bør subsidiaritetsprincippet være vejledende for metodens anvendelse. Det er særdeles vigtigt, at de lokale og regionale myndigheder reelt inddrages i udformningen af nationale standpunkter og handlingsplaner og i udarbejdelsen af indikatorer.

Regionsudvalget finder, at der bør indføres en arbejdsmåde, som indebærer, at de lokale og regionale myndigheder inddrages i en konstruktiv høringsproces både i forhold til regeringen og i forhold til EU. Dette ligger på linie med Kommissionens overvejelser i hvidbogen om nye styreformer i EU(3). Dertil kommer, at det vil fremme en levende dialog om de social- og arbejdsmarkedspolitiske spørgsmål på alle det repræsentative demokratis niveauer.

2.5. Regionsudvalget har tidligere gjort opmærksom på, at der er behov for at udvikle samrådet på EU-plan med de lokale og regionale myndigheder/organer. Der findes inden for EU over 80000 kommuner, amter og regioner, der tilsammen har over 9,4 millioner heltidsansatte. De har behov for via deres EU-organisation, CEMR, at blive inddraget i den europæiske konsultationsprocedure i arbejdsmarkedsspørgsmål. Det er et problem, at Kommissionen ikke behandler disse arbejdsgivere, som er demokratisk forankrede i lokalsamfundet, som en fuldgyldig part i den sociale dialog. Den undersøgelse af de offentlige arbejdsgiveres repræsentativitet(4), som universitetet i Louvain har udført for Kommissionen, er et vigtig bidrag til at øge forståelsen for denne vigtige arbejdsgivergruppe inden for den offentlige sektor.

Flere og bedre job

2.6. Regionsudvalget finder, at redegørelsen for beskæftigelsesstrategien er korrekt. Udvalget ønsker dog at understrege, at det i forbindelse med beskæftigelsesstrategien er vigtigt at styrke den lokale og regionale dimension og at huske på princippet "nedefra og op". Det er en almindelig opfattelse blandt kommuner og regionale organer, at medlemsstaterne har beholdt et alt for fast greb om regionale og lokale udviklingsspørgsmål. Det er ikke tilstrækkeligt at erkende kommunernes og regionernes betydning; de skal også have mandat og arbejdsredskaber. Indsatsen for at skabe beskæftigelse skal differentieres efter regionale forskelle.

2.7. Samtlige retningslinier i beskæftigelsesstrategien, måske med undtagelse af retningslinie 12, berører spørgsmål, hvor de lokale og regionale organer i flertallet af medlemsstaterne har et ansvar i medfør af deres forskellige roller. Udvalget foreslår derfor, at der i retningslinierne for beskæftigelsespolitikken i 2003 henvises til de lokale og regionale myndigheders rolle som et af mainstreamingselementerne i gennemførelsen af EU's beskæftigelsesstrategi.

2.8. Regionsudvalget deler Kommissionens opfattelse, at livslang uddannelse er et middel til at skabe et højt uddannelsesniveau i Europa og dermed til at skabe øget vækst.

Universiteter og højere læreanstalter bør i nært samarbejde med arbejdsmarkedets parter udforme uddannelser, der svarer til arbejdsmarkedets behov. Samarbejdet mellem parterne skal præges af gensidighed og foregå i forbindelse med såvel uddannelse som forskning. Kompetenceudvikling dirigeret af arbejdsmarkedets behov for viden er en metode til at reducere arbejdsløsheden og levere viden til sektorer med mangel på arbejdskraft. Livslang uddannelse for alle fra børnehaveklassen til universitetet og inden for voksenuddannelsen er et effektivt værktøj til at skabe lighed, personlig udvikling, demokrati, et velfungerende arbejdsmarked og dermed øget vækst.

Det er nødvendigt, at Regionsudvalget som repræsentant for det lokale og regionale niveau i Europa inddrages i det fortsatte arbejde med livslang uddannelse.

2.9. Regionsudvalget støtter Kommissionens arbejde med at stimulere arbejdskraftens mobilitet. I visse regioner i Europa er der stor mangel på arbejdskraft, mens der i andre regioner er stor arbejdsløshed. Regionsudvalget gør opmærksom på muligheden for at anvende eLearning til at formidle viden om arbejdsmarkeder i andre lande (inkl. sproguddannelse) og dermed bidrage til øget mobilitet i Europa.

Foregribelse og udnyttelse af ændringer

2.10. Regionsudvalget stiller sig positivt til bestræbelserne på at udvikle fællesskabsstrategien for arbejdsmiljøet. Det er i den forbindelse vigtigt ikke blot at koncentrere sig om det fysiske, men også om det psykosociale arbejdsmiljø. Regionsudvalget foreslår, at foranstaltningerne til forbedring af det psykosociale arbejdsmiljø styrkes i den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden i forbindelse med revisionen i 2003.

De berørte parter bør se nærmere på virkningerne af den ændrede alderssammensætning på arbejdspladserne kombineret med mindre fleksible arbejdsformer. God praksis på arbejdsmiljøområdet og samarbejde mellem arbejdsmarkedets parter om at udvikle arbejdsmiljøet er afgørende for, om det lader sig gøre at nå de opstillede mål for fællesskabsstrategien.

Fremme af social integration

2.11. Regionsudvalget støtter Kommissionens arbejde med at bekæmpe fattigdom og social udstødelse. Dette arbejde er særlig vigtigt, fordi et stort antal mennesker er langvarigt afhængige af bistand. Regionsudvalget understreger det vigtige i, at målsætningerne ikke er specifikke.

2.12. Regionsudvalget understreger, at det som led i bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse er vigtigt også at bekæmpe analfabetisme.

2.13. Regionsudvalget henviser til bemærkningen ovenfor om, at der kun bør anvendes indikatorer, som er lette at tolke for medlemsstaterne, og at indikatorerne så vidt muligt bør baseres på allerede foreliggende data. Udvalget gør specielt opmærksom på, at de indikatorer, der anvendes i forbindelse med fattigdom og social udstødelse, tolkes forskelligt i medlemsstaterne, men at det er vigtigt at udvikle et sæt fælles indikatorer og at inddrage andre vigtige aktører i debatten, såsom Regionsudvalget på europæisk plan og de regionale og lokale myndigheder på nationalt plan. Indikatorerne skal tilpasses efter hver medlemsstats behov.

2.14. Regionsudvalget bifalder, at 2003 er udpeget til Europæisk Handicapår og vil forsøge at spille en aktiv rolle i løbet af året. Regionsudvalget finder, at man bør benytte lejligheden til i løbet af året at vedtage et særligt direktiv om ligebehandling af handicappede, svarende til racedirektivet.

Modernisering af den sociale beskyttelse

2.15. Den sociale beskyttelse i Europa er god, blandt de bedste i verden, men der er en række problemer, som må tages op til drøftelse. Et af dem er det store antal mennesker i Europa, som er langvarigt afhængige af bistand. I en tid, hvor der i store dele af Europa er ved at opstå mangel på arbejdskraft i flere sektorer, er det særlig vigtigt, at alle arbejdskraftressourcer anvendes, og at de sociale sikringssystemer fremmer deltagelse på arbejdsmarkedet.

Forud for evalueringen af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden i 2003 foreslår Regionsudvalget, at der i arbejdet med at modernisere den sociale beskyttelse lægges særlig vægt på det tiltagende problem med det store antal mennesker, der er langvarigt afhængige af bistand.

2.16. Den demografiske udvikling i Europa kommer til at påvirke pensionssystemerne, og Regionsudvalget er enig i, at det er nødvendigt at bibeholde rimelige pensioner, værne om solidariteten i pensionssystemerne og sikre finansiel stabilitet. Udvalget understreger dog, at området er et nationalt anliggende, og ønsker en bredere debat om anvendelsen af den åbne koordinationsmetode på dette område.

2.17. Regionsudvalget finder, at samarbejde og udveksling af erfaringer er af stor betydning i forbindelse med ældreomsorg og sundheds- og sygepleje. Enhver harmoniseringsbestræbelse bør dog udelukkes, og medlemsstaterne skal alene have ansvaret for at styre sundheds- og sygeplejen med egne organisatoriske og finansielle metoder.

Regionsudvalget ønsker en bred debat om fordele og ulemper ved at anvende den åbne koordinationsmetode på områderne ældreomsorg og sundheds- og sygepleje. Det er vigtigt, at et udbygget samarbejde på området fører til positive resultater. I mange af medlemsstaterne er det de lokale og regionale myndigheder, der har ansvaret for folkesundhed, ældreomsorg og sundheds- og sygepleje. Regionsudvalget og de lokale og regionale myndigheder, der har ansvaret for disse områder, ønsker at deltage i og bidrage til udviklingsarbejdet og må sikres indflydelse på Fællesskabets politik på disse områder.

2.18. Regionsudvalget understreger, at formuleringen "retningslinier inden for sundheds- og ældreområdet" ikke må stride mod artikel 152, stk. 5(5), "Fællesskabets indsats på folkesundhedsområdet respekterer fuldt ud medlemsstaternes ansvar for organisation og levering af sundhedstjenesteydelser og medicinsk behandling."

Fremme af ligebehandling

2.19. Det bæredygtige samfund forudsætter ligestilling mellem kønnene. Kvinderne skal i højere grad inddrages i beslutningstagningen, og det bør undersøges, hvordan beslutninger påvirker kvinder og mænd. Ligestilling er et prioriteret mål, både for Regionsudvalget og for Kommissionen. Regionsudvalget gentager sin efterlysning af årlige statistikker vedrørende balancen mellem kønnene på alle politiske beslutningsniveauer og kræver desuden, at der i undersøgelser og analyser af data inden for alle kompetenceområder også foretages en sondring mellem kønnene, så der kan foretages objektive sammenligninger, og eksempler på god praksis kan identificeres.

Regionsudvalget finder, at de øvrige grupper, der nævnes i EF-traktatens artikel 13 - dvs. personer, der diskrimineres på grund af alder, handicap, religion eller tro og seksuel orientering - lige så vel bør have retlig beskyttelse som de, der diskrimineres på grund af køn eller race, og det efterlyser specifikke initiativer, som kan sikre dette.

Styrkelse af det sociale aspekt af udvidelsen og Den Europæiske Unions forbindelser udadtil

2.20. Regionsudvalget finder det vigtigt at være opmærksom på de udfordringer, som EU's udvidelse kan indebære, specielt i forbindelse med de social- og arbejdsmarkedspolitiske spørgsmål. Derfor stiller det sig positivt til arbejdet med at evaluere og følge den sociale situation og gennemførelsen af fællesskabsretten på det social- og arbejdsmarkedspolitiske område i ansøgerlandene.

Bruxelles, den 10. oktober 2002.

Albert Bore

Formand for

Regionsudvalget

(1) EFT C 144 af 16.5.2001, s. 55.

(2) Den årlige politiske strategi for 2003, SEC(2002) 217, s. 7.

(3) Hvidbog om nye styreformer i EU, KOM(2001) 428, endelig.

(4) "Institutional representativeness of local public sector trade union and employer's organisations in the EU" - Final report; Université Catholique de Louvain, Institut des Sciences du Travail (Project V/001/97).

(5) Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.