Tiden er inde til at få fastlagt Unionens finansielle ramme for 2021-2027 Europa-Kommissionens bidrag til Det Europæiske Råds møde den 20.-21. juni 2019

TIDEN ER INDE TIL AT FÅ FASTLAGT UNIONENS FINANSIELLE RAMME FOR 2021-2027

1.Nu skal der ses resultater

I juni bekræftede lederne målet om at nå frem til en aftale om Unionens kommende finansielle ramme inden udgangen af 2019. Arbejdet er siden da skredet frem under ledelse af det finske formandskab for Rådet. Arbejdet har tydeliggjort, hvor der er fælles fodslag, men også hvor det er nødvendigt at indgå kompromisser for at nå frem til en afbalanceret aftale, der er retfærdig for alle.

En aftale om den kommende ramme inden udgangen af 2019 vil give Unionen en ny retning og ny beslutsomhed. Den vil bidrage til at forhindre, at der opstår forsinkelser og blokeringer, som bliver mindst lige så slemme som dem, der opstod i starten af indeværende periode, og som fik konsekvenser for alle medlemsstater i 2014 og 2015. Målet er inden for rækkevidde, men vil kun kunne nås, hvis der er stærk politisk lederskab og vilje til at finde løsninger, der er i generel europæisk interesse.

Det Europæiske Råds møde i oktober vil være en lejlighed for lederne til at udstikke retningslinjer om de vigtigste parametre i den kommende ramme. Disse omfatter budgettets samlede størrelse, balancen mellem politikområder, den fremtidige finansiering af budgettet og de betingelser, der er knyttet til finansiering. Ledernes opgave er at finde en rimelig balance mellem ambitioner og realiteter. Der bør tages fuldt ud hensyn til holdningen i Europa-Parlamentet, som fortsat forsvarer et ambitiøst kommende budget.

Gennem hele denne slutfase vil Kommissionen fortsat slå et slag for et moderne, strømlinet og fleksibelt budget, som er, hvad Unionen har brug for. Det er nu, institutionerne skal stå sammen om at sætte Unionen i stand til at opnå gode resultater i det næste årti. Der er kun 14 måneder til lanceringen af de nye programmer, og der er stadig meget, der skal gøres. Nu skal der ses resultater.

2.Et budget, der svarer til opgaven

Den finansielle ramme for 2021-2027 skal tilvejebringe de ressourcer, der er nødvendige for at fremme den positive dagsorden, der blev opnået enighed om i Rom og Sibiu. Dette er en enestående chance for at realisere prioriteterne i Det Europæiske Råds strategiske dagsorden og i de politiske retningslinjer fra den tiltrædende kommissionsformand Ursula von der Leyen. Den kommende rammes overordnede størrelse skal svare til Unionens ambitioner, men skal samtidig også på en fair måde afspejle de budgetmæssige konsekvenser af Det Forenede Kongeriges udtræden. Kommissionen har foreslået et langsigtet budget svarende til 1,114 % af EU-27's bruttonationalindkomst. Nogle har argumenteret for, at budgettet begrænses til 1,00 %, mens andre har støttet Europa-Parlaments ønske om et større budget på op 1,3 %. Det er vigtigt at se disse tal i den rette sammenhæng. I dag svarer EU's langsigtede budget for de 28 medlemsstater til 1,03 % af EU-28's bruttonationalindkomst, inklusive Den Europæiske Udviklingsfond. Når der ses bort fra udgifter i Det Forenede Kongerige, er der tale om 1,16 % af EU-27's bruttonationalindkomst. Dette er det rette sammenligningsgrundlag. EU-budgettet i procent af EU's bruttonationalindkomsten (BNI) Det niveau, Kommissionen foreslår, er allerede en reduktion i forhold til den aktuelle situation. Det er en realistisk reaktion på konsekvensen af, at EU mister en væsentlig bidragsyder til EU-budgettet, men sætter samtidig et nødvendigt skub i finansieringen til nye og kommende prioriteter. Et langsigtet budget af denne størrelse vil ikke resultere i betydelige og uholdbare stigninger i medlemsstaternes bidrag. Stigningen i nationale bidrag på ca. en tredjedel frem til 2027 sammenlignet med 2020-niveauet skyldes primært inflation og realvækst, hvilket vil føre til tilsvarende stigninger i de nationale budgetter i samme periode. Resten er en konsekvens dels af Det Forenede Kongeriges udtræden af EU, dels af øgede investeringer i fælles prioriteter såsom forskning, digitalisering, klima, migration, sikkerhed og forsvar samt Unionens optræden udadtil. Yderligere nedskæringer ville betyde, at Unionen ikke vil kunne realisere sine prioriterede mål, og få øjeblikkelige konsekvenser for niveauet af EU-støtte i regionerne og for Europas landbrugere, studerende og forskere. Det ville skabe en alvorlig kløft i forhold til den strategiske dagsorden, som Det Europæiske Råd nåede til enighed om i juni 2019. Det Europæiske Råd skal derfor hurtigst muligt fastlægge en realistisk ramme for EU-budgettets overordnede niveau. Hvis der afviges fra den balance, Kommissionen har opnået i sit forslag, vil det få reelle konsekvenser. Et større budget vil give EU mulighed for at opnå mere sammen, men vil lægge yderligere pres på de nationale bidrag, selv om dette i et vist omfang afbødes af den omstrukturering af EU-budgettets finansiering, som Kommissionen har foreslået. Omvendt vil et mindre budget have en negativ indvirkning på Unionens evne til at gennemføre den strategiske dagsorden og Unionens prioriteter effektivt. Det vil undergrave moderniseringen af vores politikker og evnen til hurtigt at tage fat på nye prioriteter.

3.En mere retfærdig tilgang til finansieringen af EU-budgettet