Sammendrag Det lettiske retssystem har nydt godt af foranstaltninger til yderligere at forbedre dets uafhængighed, kvalitet og effektivitet. Den nye procedure for udvælgelse af dommerkandidater, der blev indført for at styrke retsvæsenets uafhængighed, er begyndt at finde anvendelse. Domstolsrådet har godkendt en ny strategi for 2021-2025, der tager sigte på at øge retsvæsenets uafhængighed. Rådet arbejder imidlertid fortsat med begrænsede ressourcer, navnlig for så vidt angår dets personale — et spørgsmål, der allerede blev rejst i rapporten om retsstatssituationen 2020. Der er vedtaget en ny etisk kodeks for dommere for at modernisere vejledningen om etik, som ikke var blevet opdateret siden 1995. Domstolenes og anklagemyndighedens digitaliseringsniveau er højt, og der gøres en indsats for at løfte det yderligere. Regeringen har til hensigt at oprette et nyt uddannelsescenter, der skal centralisere al uddannelse i retssystemet. Det er vigtigt, at domstolsmyndigheden inddrages tilstrækkeligt i ledelsen af og tilsynet med den. Den nyoprettede økonomiske domstol er ved at være klar til at behandle sager og vil have behov for tilstrækkelige ressourcer til både personale og uddannelse for at kunne håndtere komplekse økonomiske og finansielle sager effektivt. De lovgivningsmæssige reformer, som Letland har vedtaget for at styrke effektiviteten af rammerne for bekæmpelse af korruption, er endnu ikke gennemført fuldt ud. Lovgivningen kriminaliserer lovovertrædelserne embedsmisbrug, indenlandsk og udenlandsk bestikkelse og handel med indflydelse. En ny handlingsplan for forebyggelse af korruption er under udarbejdelse. Opgaven med at efterforske og retsforfølge korruptionsrelaterede lovovertrædelser er fortsat delt mellem forskellige myndigheder. Der er truffet foranstaltninger til at øge efterforskningskapaciteten i korruptionssager hos kontoret for forebyggelse og bekæmpelse af korruption. Arbejdet med integritetsrammen for forebyggelse af interessekonflikter er fortsat, men bestemmelserne, der regulerer "svingdørsproblematikken" og restriktioner efter fratrædelse, er fortsat begrænsede. Lobbyvirksomhed er fortsat ureguleret, mens lovforslaget herom fortsat drøftes i parlamentet. Statsrevisionen har revideret mere end 90 % af de midler, der blev brugt i 2020 til covid-19-relaterede støtteforanstaltninger. Hvad angår mediefrihed og mediepluralisme er der vedtaget ny lovgivning til gennemførelse af direktivet om audiovisuelle medietjenester, som har til formål at styrke uafhængigheden af det nationale råd for elektroniske massemedier, som er Letlands medietilsynsmyndighed, mens dets beføjelser er blevet reduceret ved at fjerne det operationelle tilsyn med public service-medier. Selv om der findes en omfattende ramme for beskyttelse af journalister og retten til adgang til oplysninger, ser det ud til, at journalister fortsat udsættes for personlige angreb online, ofte fra politikere. Der er taget skridt til at afbøde covid-19-pandemiens økonomiske konsekvenser for medierne. Desuden er der givet udtryk for visse betænkeligheder med hensyn til journalisters begrænsede adgang til oplysninger under covid-19-pandemien. Der er vedtaget foranstaltninger til håndtering af covid-19-pandemien inden for rammerne af undtagelsestilstanden, som blev ophævet i april 2021. Parlamentet har fortsat med at fjernarbejde og har gennemgået de pandemirelaterede foranstaltninger. Parlamentet kunne imidlertid kun efterfølgende godkende eller forkaste de regeringsforanstaltninger, der for størstedelens vedkommende allerede var trådt i kraft under undtagelsestilstanden, men kunne ikke ændre dem. Ombudsmandsinstitutionen er blevet genakkrediteret med A-status og er fortsat med at overvåge pandemirelaterede foranstaltninger. Nye retningslinjer for udvikling af et mere sammenhængende civilsamfund for perioden 2021-2027 er vedtaget af regeringen, som også har tildelt finansiel støtte til NGO'er for at afbøde virkningerne af covid-19-pandemien.

I.Retssystemet

Det lettiske retssystem er tredelt. I første instans er der ni distriktsdomstole (byretter), der beskæftiger sig med civil- og strafferetlige sager, og én distriktsdomstol i forvaltningsretlige sager. En ny specialiseret økonomisk domstol behandler visse former for økonomisk og finansiel kriminalitet. I anden instans er der fem appeldomstole, der beskæftiger sig med civil- og handelsretlige sager, og én regional forvaltningsdomstol. I tredje instans er der den øverste domstol, som behandler strafferetlige, civilretlige og forvaltningsretlige sager. Forfatningsdomstolen forestår forfatningsmæssige prøvelser. Et uafhængigt domstolsråd har til opgave at deltage i udformningen af politikker og strategier for retssystemet og forbedringen af dets tilrettelæggelse. Desuden står rådet for udvælgelse af dommerkandidater, udnævnelse og afskedigelse af retspræsidenter, fastlæggelse af domstolsstrukturen og godkendelse af uddannelsesindhold. Dommerkandidaterne udvælges ved hjælp af en åben udvælgelsesprøve, som tilrettelægges af domstolsrådet, og de rangordnes og placeres på en liste, hvorfra justitsministeren foreslår den kandidat, der har det højeste antal point, for parlamentet (Saeima) med henblik på udnævnelse. Efter tre år og et retsorgans evaluering udnævnes dommerne af parlamentet for en ubegrænset periode efter forslag fra justitsministeren. Anklagemyndigheden er en uafhængig retslig institution under rigsadvokatens myndighed. Letland deltager i Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO). Det lettiske advokatråd er en uafhængig, selvregulerende faglig organisation, som er ansvarlig for disciplinærsager vedrørende advokater.

Uafhængighed

Opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed er steget siden 2016, både blandt virksomheder og den brede offentlighed, og er fortsat middel. 57 % af befolkningen og 53 % af virksomhederne mener, at domstolenes uafhængighed er "delvis god" eller "meget god". Opfattelsen af uafhængigheden er blevet bedre siden 2016, både blandt offentligheden og virksomheder, idet den er steget med 12 % i befolkningen og med 6 % blandt virksomheder i 2021.

Den nye procedure for udvælgelse af dommerkandidater og styrkelse af retsvæsenets uafhængighed begynder at finde anvendelse. Som beskrevet i rapporten om retsstatssituationen 2020 fastlagde domstolsrådet den nye procedure for udvælgelse af dommerkandidater, en kompetence, der ved en lov fra 2018 blev overført fra den udøvende magt til domstolsrådet. Kommissionen for udvælgelse af dommerkandidater til distriktsdomstole og appeldomstole, som domstolsrådet har oprettet, indledte sit arbejde den 22. oktober 2020 og gennemførte for første gang denne kompetence til at udvælge dommerne til den nyoprettede økonomiske domstol. På grundlag af erfaringerne fra denne udvælgelsesproces justerede domstolsrådet i april 2021 proceduren for udvælgelse af dommerkandidater til distriktsdomstole og appeldomstole en smule og forbedrede både indholdet af og evalueringskriterierne for eksamener og tilrettelæggelsen af processen, navnlig med hensyn til den skriftlige prøve. Domstolsrådet fandt, at den overordnede gennemførelse af proceduren var vellykket. De ændrede regler vil gælde for den udvælgelsesproces for ledige stillinger på det civil- og strafferetlige område ved appeldomstolene, der starter i maj 2021.

Domstolsrådet har vedtaget sin strategi for 2021-2025, der tager sigte på at øge retsvæsenets uafhængighed. Det overordnede mål med den nye strategi, der blev vedtaget i marts 2021, er at øge retsvæsenets uafhængighed, kvalitet og ansvarlighed ved at sikre, at retsvæsenet er ligeligt repræsenteret i dialogen mellem statsmagtens dele. Med henblik herpå foreslås det i strategien at overdrage ansvaret for uddannelse af dommere fra den udøvende magt til domstolsrådet. Det har bl.a. også til formål at styrke domstolsrådets funktion og rolle samt domstolenes evne til at organisere sig selv. Dette er vigtigt for at styrke domstolenes operationelle autonomi, da domstolsrådet kun afgiver udtalelser om finansieringen af retsvæsenet, og den øverste domstol er den eneste nationale domstol, der planlægger og anmoder om sit budget uafhængigt.

Der er vedtaget en ny etisk kodeks for dommere. I februar 2021 blev en ny retsetisk kodeks vedtaget af den retsetiske kommission. Den erstattede den, der har været gældende siden 1995, og som i flere henseender var blevet forældet. Navnlig er den nye kodeks udformet som et sæt principper i stedet for detaljerede adfærdsregler, og den omhandler ikke længere situationer, der nu er omfattet af love eller administrative bestemmelser. Kommissionen behandler i gennemsnit mellem ti og 20 sager om påståede etiske overtrædelser om året. Mens kommissionen træffer afgørelse i simple sager, henvises mere alvorlige overtrædelser til det retlige disciplinærråd med henblik på afgørelse og disciplinære foranstaltninger. I 2020 blev et medlem af dommerstanden disciplineret for overtrædelse af restriktioner i forbindelse med covid-19-pandemien.

Kvalitet

Domstolenes og anklagemyndighedens digitaliseringsniveau er højt, og der gøres en indsats for at hæve det yderligere. Som rapporteret sidste år er udbredelsen af IKT i det lettiske retssystem blandt de mest avancerede i EU, navnlig hvad angår statistikker over domstolsaktiviteter og sagsforvaltning, kommunikation med parter i retssager og offentliggørelse af retsafgørelser online, hvoraf de fleste er maskinlæsbare. Projektet om indførelse af et elektronisk sagsforvaltningssystem for at modernisere registreringen af proceduremæssige foranstaltninger og digitaliseringen af registrering skrider frem. I første fase planlægger regeringen at inddrage efterforsknings- og retsprocessen, og fuld gennemførelse er planlagt til 2023. I 2020 blev 11 retssale som led i pilotprojektet udstyret med skærme til behandling af sager online, og planen er at udstyre de fleste retssale tilsvarende inden udgangen af 2021. Efter en forvaltningsrevision konkluderede statsrevisionen imidlertid, at programforvaltningen af projektet om det elektroniske sagsforvaltningssystem skulle forbedres. Tilgængeligheden af sikre elektroniske kommunikationsværktøjer for anklagemyndigheden kræver stadig yderligere udvikling, navnlig med hensyn til myndighedens kommunikation med forsvarsadvokater, detentionscentre, efterforskningsmyndigheder og domstole. Sådanne sikre elektroniske kommunikationskanaler vil understøtte en hurtigere og mere effektiv forberedelse af sagen ved retten.

Regeringen har til hensigt inden udgangen af 2024 at oprette et nyt uddannelsescenter, der skal centralisere al uddannelse i retssystemet. Uddannelse af dommere og medarbejdere ved domstolene varetages i øjeblikket af det lettiske retlige uddannelsescenter, der blev oprettet som en fond i 1995 og er baseret på en flerårig aftale. Denne institutionelle model mangler stabilitet med hensyn til den langsigtede planlægning af uddannelsen i retssystemet, da kontrakten jævnligt er genstand for offentlige udbud. Desuden forvaltes de midler, der afsættes til uddannelse af medarbejdere ved domstolene, i øjeblikket af domstolsstyrelsen, der er en institution under justitsministeriet, med begrænset input fra dommerstanden. Domstolsrådet godkender indholdet af uddannelsesprogrammerne for dommere og ansatte ved domstolene, mens rigsadvokaten er ansvarlig for den indledende og løbende efteruddannelse af anklagere. Det nye uddannelsescenter vil blive fælles uddannelsesinstitution for dommere og anklagere samt for specialiserede efterforskere, medarbejdere ved domstolene og fuldmægtige hos anklagemyndigheden. I sin strategi for 2021-2025 bebudede domstolsrådet sit mål om at overtage uddannelsen af dommere fra den udøvende magt, og dets deltagelse i oprettelsen og forvaltningen af uddannelsescenteret ville udgøre en mulighed for at opfylde dette mål. Oprettelsen af et uddannelsescenter vil give uddannelsen mere institutionel og finansiel stabilitet og yderligere øge kvaliteten i det lettiske retssystem. Det nye uddannelsescenter skal efter planen anlægge en tværfaglig uddannelsesstrategi og dække alle fagfolk, der er involveret i retsplejen, hvilket er i overensstemmelse med Europa-Kommissionens strategi for uddannelse af retsvæsenets aktører i EU for 2021-2024 og konklusionerne fra Rådet for Den Europæiske Union om fremme af uddannelsen af retsvæsenets aktører. Det er vigtigt, at retsvæsenet (dommere og anklagere) selv inddrages i forvaltningen af, tilsynet med og fastsættelsen af prioriteter for det nye uddannelsescenter i overensstemmelse med europæiske standarder.

Den nyoprettede økonomiske domstol er ved at være klar til at behandle sager. Domstolen har kompetence til at behandle visse typer civile sager samt korruptionssager og sager i forbindelse med økonomisk og finansiel kriminalitet. Det er planen, at domstolen skal have ti dommere og 21 administrative assistenter. Den økonomiske domstol begyndte sit arbejde den 31. marts 2021, og indtil videre er ni ud af de ti dommere med forskellig faglig (herunder finansiel) baggrund, men hvoraf ingen tidligere har været dommere, blevet udnævnt efter den nye udvælgelsesprocedure, der er omtalt ovenfor. Med henblik på at yde professionel støtte til de nye dommere ved den økonomiske domstol har domstolsrådet sørget for mentorstøtte. De har hver især fået tilknyttet en mentor og tilbud om specialiseret uddannelse i lovgivning vedrørende hvidvaskning af penge samt handels-, konkurrence- og finansret. Der er planlagt uddannelse i forsikringssager i andet halvår af 2021. Det forventes, at den økonomiske domstol vil behandle 250-500 sager om året, hvilket vil kræve tilstrækkelige ressourcer til både personale og uddannelse, således at komplekse økonomiske og finansielle sager kan håndteres effektivt. Justitsministeriet følger tæt udviklingen i forbindelse med domstolens virksomhed og agter at tage situationen op til fornyet overvejelse efter det første driftsår.

Domstolsrådet mangler ressourcer. I rapporten om retsstatssituationen 2020 blev det konstateret, at domstolsrådet trods erhvervelse af nye beføjelser oplever mangel på menneskelige ressourcer, hvilket kan hindre udøvelsen af dets nye beføjelser. Siden da er der ikke sket nogen udvikling med hensyn til finansielle og menneskelige ressourcer. En af den øverste domstols budgetprioriteter for 2022-2024 er at opbygge domstolsrådets kapacitet ved at oprette yderligere en rådgiver- og en konsulentstilling.

Effektivitet

Retssystemet forblev effektivt på trods af udfordringerne i forbindelse med covid-19-pandemien. Generelt er varigheden, målt i gennemløbstid, af civil-, handels- og forvaltningsretlige retssager fortsat gennemsnitlig eller kortere end gennemsnittet for EU. Antallet af verserende sager, som allerede er blandt de laveste i EU, viser en let faldende tendens. Gennemførelsesprocenten er fortsat over 100 %, hvilket betyder, at domstolene er i stand til at håndtere de indkomne sager. Der kunne konstateres yderligere fremskridt med hensyn til den gennemsnitlige sagsbehandlingstid i sager om hvidvaskning af penge, som faldt yderligere til 212 dage i 2019 (303 i 2018). Den gennemsnitlige sagsbehandlingstid forblev stabil i 2020 med et lille fald i civil-, straffe- og forvaltningsretlige sager ved domstole i første instans og en lille stigning i civil- og strafferetlige sager i anden instans. I februar 2020 opfordrede domstolsrådet den øverste domstol til at nedsætte en arbejdsgruppe til at analysere årsagerne til lange sagsbehandlingstider for civil- og strafferetlige og administrative sager. Arbejdsgruppen forelagde tre rapporter for domstolsrådet om procesreglementet og konkluderede, at selv om hver type procedure frembyder særlige udfordringer, fungerer dommerne som facilitator af alle procedurer, og der bør derfor lægges vægt på deres uddannelse.