Bilag I 
KOMMISSIONEN  FOR DE  EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(82) 865 endelig  udg. 
Bruxelles,  den 28.  januar 1983 
FORSLAG TIL EN EUROPÆISK  STRATEGI 
FOR VIDENSKAB  OG TEKNIK 
RAMMEPROGRAM  1984-1987 
(Meddelelse  til Rådet og Europa-Parlementet 
fra Kommissionen) 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING Side 
I. DEN  NUVÆRENDE  SITUATION  - UDFORDRINGERNE 3 
II. FÆLLESSKABET  I INTERNATIONAL  SAMMENHÆNG 6 
III. EN EUROPÆISK  STRATEGI  FOR VIDENSKAB  OG TEKNIK 10 
A. Foreslåede  principper,  emneområder  og emner for 10 
perioden  1984-1987 
B. Retningslinjer  for programmernes  udformning 
for perioden  1984-1987 18 
Indlednipq 
B.1. Emnpnmråripr 22 
- Fremme af landbrugets  og fiskeriets  konkurrenceevne 22 
- Fremme af industriens  konkurrenceevne 31 
- Bedre forvaltning  af råstoffer 44 
- Bedre forvaltning  af energiressourcer 49 
- Styrkelse  af udviklingsbistanden 66 
- Forbedring  af leve- og arbejdsvilkår 70 
- Forbedring  af effektiviteten  i Fællesskabets 79 
videnskabelige  og tekniske potentiel 
B.2. Horisontale foranstaltninger 84 
IV. VEJE OG MIDLER 85 
1. Strukturer  og procedurer 
2. Aktionsformer  - Handlingsprogrammer 
3. Nødvendige  finansielle  midler 85 
86 
87 
KONKLUSION 91 
BILAG: Bilag I : Analyse af Fællesskabets  stilling  i 
international  sammenhæng 
Bilag II :  Liste over  emneplaner 

FORSLAG TIL EN EUROPÆISK STRATEGI  
FOR VIDENSKAB OG TEKNIK 
Rammeprogram  1984-1987 
INDLEDNING 
Dette dokument  forelægger det første  samlede  rammeprogram for Det europæiske 
Fællesskabs  videnskabelige  og tekniske  aktiviteter  inden for "forskning, 
udvikling  og demonstration"  (FU&D) for  1984-1987. 
Dette forslag,  som er  udarbejdet  på foranledning  af de anmodninger.  Minister­
rådet i  november  1981 og dernæst i maj og  juni 1982  fremsatte  på grundlag  af 
Kommissionens  meddelelser  , bygger pa: 
- aktuelle oplysninger  og prognoser  vedrørende medlemsstaternes  og de  vigtig-
ste tredjelandes forsknings-, udviklings-  og demonstrationspolitik; 
- rællesskabets  fremtidsstudier  C FAST-gruppens  arbejde;  og de  tretten  emne-
planer , der specielt  er udarbejdet  med henblik på forberedelsen  af dette 
første rammeprogram; 
- undersøgelser og drøftelser i  Kommissionens  tjenestegrene  med bistand  fra 
eksperter  fra medlemsstaterne  og medlemmer af Det europæiske  Udvalg  for 
Forskning  og Udvikling  (CERD) og fra  Udvalget  for industriel  Forskning  og 
Udvikling  (CORDI). 
Dette dokument  tager sigte  på at  klarlægge: 
- Fællesskabets socio-økonomiske  valgmuligheder,  der er grundlaget  for den 
fælles strategi  for videnskab  og teknologi; 
1) Jf. dokumenterne  K0MC8D574  endelig  udg.,  SEC(82)310  og SEC(82)896 
endelig udg. 
2) Jf. bilag I "Analyse  af Fællesskabets  stilling  i international  sammenhæng. 
3) FAST:  Forecasting  8 Assessment  in the  field of Science & Technology. 
4) Jf. liste over emneplanerne  i bilag II. 

- 2 -
- de overordnede  videnskabelige  og tekniske  mål, som bør  forfølges  på fæl­
lesskabsplan  i perioden  1984-1987; 
og relativ  vægt 
- de specifikke  emner, som med  angivelse  at prioriteringsrækkefølge  er op­
ført i planlægningsvejledningen  for fastlæggelse  af de  forsknings-, 
udviklings-  og demonstrationsaktioner,  der skal gennemføres  i fællesskab. 
Kommissionen  mener, at  Rådet og Parlamentet  på dette grundlag  vil kunne 
udtale sig om,  hvilken  vægt og retning  der skal gives Fællesskabets bestræ­ 
belser inden for videnskab  og teknologi  i forhold  til Fællesskabets øvrige  
virksomhed  og politik  og i forhold  til medlemsstaternes  videnskabelige  og  
tekniske  virksomhed  og politik. 
Rammeprogrammet vil  således  ikke blot være et instrument  for Fællesskabets 
planlægning,  men ligeledes  et instrument  for udarbejdelse  af finansielle 
overslag  på mellemlang  sigt, der i vid  udstrækning  kan tjene  til udgangs­
punkt for afgørelser vedrørende sektorbestemte  programmer og  budgetmæssige 
beslutninger. 

- 3 -
I. DEN NUVÆRENDE  SITUATION  - UDFORDRINGERNE 
Ved begyndelsen  af 80'erne  står alle de industrialiserede lande  - og dermed 
i forskellig  grad alle Fællesskabets  medlemsstater  - over for fem  alvorlige 
problemer. 
1. Den økonomiske  krise med deraf følgende  inflation  og arbejdsløshed 
To vurderinger  af denne situation:  antallet  af arbejdsløse, som i Fælles­
skabet andrager  10,7 mio, det  vil sige  9,6% af den  erhvervsaktive befolk-
mng, trygtes  at stie?  til 15 mio i 19o:> . For at arbejdsløshedsprocen-
ten kan nå ned på 2%i 1995,  skal der indtil da skabes ca. 1  million  nye 
jobs pr. år. 
2. Den vaklende  (for ikke  at sige dalende)  konkurrencedygtighed  i største­ 
delen af medlemsstaterne  i forhold  til de store tredjelande; dette  gælder 
såvel inden for videnskab, teknologi  og landbrug  som industri. 
Der er således  stadig  underskud  på EØF's  handelsbalance  over for den 
øvrige verden med hensyn  til landbrugsprodukter.  Den industrielle  konkur­
rencedygtighed,  som allerede  er utilstrækkelig  inden for avanceret tek­
nologi, har tendens  til at dale inden  for mere traditionelle  produktions­
områder, såsom  automobilindustrien  og den  kemiske  industri.  I alle med­
lemsstaternes  og Fællesskabernes undersøgelser nås  frem  til samme  kon­
klusion,  idet de viser behovet  for en saltvandsindsprøjtning  til den vi­
denskabelige  og tekniske  kreativitet  i Fællesskabet. 
3. Behovet for forbedret forvaltning  af energiressourcer  og råstoffer 
Fællesskabet er i vid ustrækning afhængigt af  tredjelande  for så  vidt 
angår forsyning  med både  olie, naturgas,  uran og mineraLressourcer,  der 
kan udvindes  på økonomisk  rimelige betingelser.  Fællesskabet  skal derfor 
sørge for at  forvalte  sin kapital af primære og sekundære  ressourcer 
bedst muligt  (genanvendelse  af materialer, udvinding  af malme af  ringe 
1) I forbindelse  med den forestående  udvidelse  af Fællesskabet bør der her 
erindres  om, at  Spanien  og Portugal  på beskæftigelsesområdet har  lige så 
vanskelige  vilkår som de  ti medlemsstater. 
Kilde: Eurostat  6/1982 og  FAST-rapport. 

- 4 -
kvalitet,  anvendelse af energibesparende  teknikker,  vedvarende ener­
gi osv.). 
4. Den nødvendige udbygning af  forbindelserne  og samarbejdet med  udviklings­ 
landene 
Både hvad angår  solidaritet  med den  tredje  verden og  direkte  økonomisk 
deltagelse,  kan Fællesskabet  spille  en enestående  rolle såvel med hensyn 
til at udvikle  FU&D i udviklingslandene  som med hensyn  til at stille 
egen F&U-kapacitet  til rådighed  til dækning af  udviklingslandenes  behov. 
5. Forberedelse  af samfundet  til de omvæltninger, som  udviklingen  af nye  
teknologier  har medført  eller vil medføre (både på  regionalt  og natio­
nalt plan samt på fællesskabsplan) 
Som eksempel fremdrages her kun følgerne af  informationsteknologiernes 
udvikling:  en tredjedel  af de nuværende  arbejdspladser  i Europa vil med 
hensyn til deres art  eller funktion  blive  direkte  berørt af  udviklingen 
i disse teknologier. Industrilandene  må prioritere  undervisning,  uddan­
nelse og opgavefordeling  højt,  hvis de skal bevare  eller forbedre  deres 
levestandard, sociale  balance og  livskvalitet. 
Ud over  disse fem større problemer, der kræver en løsning på  kort og mellem­
lang sigt, vil medlemsstaterne på længere  sigt - som det fremgår af  FAST-
gruppens  arbejde  - være nødsaget  til at tage  stilling  til og at beherske 
visse omfattende  evolutionsprocesser,  som allerede  nu kan  identificeres: 
- Stærkt ændret  organisation  af servicesektoren.  Denne  sektor  vil i de 
kommende  år få en  helt speciel  betydning  med hensyn  til jobskabelse. 
konkurrencedygtighed  og befolkningens medindflydelse  . (Det bør bemær­
kes, at servicesektoren  i Fællesskabet  allerede  i 1980 repræsenterede 51% 
af den samlede beskæftigelse og 56% af værditilvæksten). 
1) Som eksempel kan nævnes  tilpasningen  af transportstrukturen til erhvervs­
livets og samfundets nye behov. 

- 5 -
- TilrettelæggeLse  og fornyelse  af produktionen  på basis af de nye  tekno­
logier, der er det  fundamentale  grundlag  for fornyet  vækst. 
- Optimal arealudnyttelse  ved integreret forvaltning  af jord, vand og ved­
varende  naturressourcer (allerede  i dag  opstår der talrige konflikter 
med hensyn  til udnyttelse  af arealer til forskellige  formål:  industri, 
landbrug,  bymæssig  bebyggelse, transport osv.). 
- Udviklingen  af den  tredje  verden  ud over overførsel  af teknikker  og pro­
dukter (organiseret  samarbejde,  handel, fordeling  af opgaver  osv.). 
- Løbende  tilpasning  af samfundet  til de teknologiske  ændringer  (balance 
mellem arbejde  og fritidsaktiviteter,  bystrukturer, befolkningens delta­
gelse i arbejde  af samfundsmæssig  interesse,  de kulturelle virkninger  af 
kommuni  kat ionstekno logierne osv.). 
Over for disse nuværende  og fremtidige udfordringer  kan den  videnskabelige 
og tekniske udvikling alene  hverken  sikre økonomisk vækst, konkurrencedyg­
tighed på lang sigt eller velfærd,  men den er en  nødvendig,  omend  utilstræk­
kelig faktor.  Til tider synes  bidraget  fra dette polyvalente instrument,  som 
FU&D udgør, endog  at være af fundamental  betydning. 
Alle industrilandene  og de  lande, der er  under hurtig industriel udvikling, 
gør derfor  en betydelig indsats til  støtte for FU&D. 
Hvor placerer  Fællesskabets  indsats  sig i  forhold til  den øvrige verdens? 
Hvorledes  er Fællesskabets  stilling  i international  sammer.næng? 
En analyse  af denne situation  præsenteres skematisk  i bilag I til dette  do­
kument (sammenfatning  af analyser foretaget  af KEF's tjenestegrene,  UNESCO, 
OECD osv.) og mere  detaljeret, efter sektorer,  i de emneplaner,  der er  anført 
på listen  i bilag II. 
I det følgende  gives derfor  kun nogle globale oplysninger  vedrørende Fælles-
lesskabets  stærke  og svage sider i international  sammenhæng. 

- 6 -
II. FÆLLESSKABET  I INTERNATIONAL  SAMMENHÆNG 
FælLesskabets  ti medlemsstater råder over  et betydeligt  forskningspotentiel 
og afsætter  til denne  virksomhed  20% af de  midler,  der på  verdensplan  går 
til FU&D (1982). 
Over 1 million  videnskabsmænd  og teknikere,  heraf 350 000  forskere,  delta­
ger i dag i  forskningsindsatsen. 
Fællesskabets  forskningskapacitet  ligger kun 27%  under USA's,  hvis man be­
tragter  civil  forskning  alene,  og er  dobbelt  så stor som Japans (1982). 
Udtrykt i offent lige midler gør en  normaliseret  sammenligning  i mia 1982-ECU 
af den indsats,  som gøres af Fællesskabets lande,  USA og  Japan det muligt 
at konstatere: 
Budgetmidler  (statsfinansiering  i mia ECU) 
Sr 1975 1981 i 3.-:. (foreløbigt) 
Bs!9i-=;ue/8e]gie 3.26 0.54 8 -L 
Danmark •3.18 3.24 3.25 
Deutscbland 4.18 7.07 7.64 
Ellas 0.37 3.27 
""ane; 3.18 6.63 n * -7 
O • i .' 
Ir* Und 3.03 3.36 
Italia 3.56 2.36 1.91 
•Mederland 3.64 1.13 i . 4.S 
United-KinSdom 2.37 5.99 
E'JR-10 11.53 23.55 "'6. 
Til sammenliqning 
i_wu- »i.v."ttiM  -ii.iiC'+j  -*i  . iltet 
USA (Forbundsreg.  udgifter)  14.56 33.16  Est. 28.15  (skøn) 
Japan (Statens  udgifter)  2.^9 ;.2J ~.:2  (skøn) 
PS Fordelingen  af F&U-finansieringen  mellem den offentlige  (statsfinansiering) 
og den private  sektor  (industri,  fonde,  osv.) er omkring  50/50 i EF og USA, 
mens staten i Japan finansierer  F&U-virksomhed  med mindre end 30%. 

- 7 -
Det kan således  generelt konstateres,  at Fællesskabets medlemsstater råder 
over videnskabelige  og industrielle  midler  af bemærkelsesværdig størrelse, 
rigdom og alsidighed.  Mennesker,  forskerhold, udstyr,  finansielle  midler 
(omend  lidt utilstrækkelige)  samt værktøjer  til omsætning af  viden i inno­
vation udgør tilsammen et  fremskridtets instrument  af en sådan  potentiel 
nyttevirkning,  at man næppe  finder dets  lige på internationalt plan. 
Ved nærmere  eftertanke  afslører det europæiske  potentiel  imidlertid  bekym­
rende særpræg. De  fleste  undersøgelser,  foretaget  af medlemsstaterne og 
Fællesskabet i de  senere  år, bringer  følgende  realiteter  for dagen: 
- en vis  nedgang  i de europæiske  forskningssystemers videnskabelige  kreati­
vitet og "produktivitet"; 
- utilstrækkelig tværfaglig  forskning  (på talrige  områder - nye  energikilder, 
miljø, levnedsmidler  - kan der kun  findes  løsninger på  grundlag  af forsk­
ning, der går på tværs af  sektor-  eller faggrænser); 
- ikke ubetydelige lakuner  i forskningsområderne, som på  universitetsplan 
anses for at  ligge for tæt op ad anvendt  forskning,  og som af  industrien 
anses for at  ligge for tæt op ad  grundforskning (f.eks. syntesematerialer, 
levnedsmiddelteknologier, toksikologi); 
- den manglende  overensstemmelse i  forskellige  sektorer  mellem det  videnska­
belige udbud  (forskningslaboratoriernes  produkt)  og 
i) den videnskabelige  og tekniske  efterspørgsel,  navnlig  fra industrien; 
ii) efterspørgselen fra samfundet; 
iii) og, i mindre  omfang,  efterspørgselen fra  staten. 
Denne manglende  overensstemmelse mellem  udbud og efterspørgsel afstedkom­
mer til tider alvorlige  lakuner.  Den europæisk-sibiri ske  gasledning  er 
eksemplarisk til  illustrering  af dette forhold,  idet den amerikanske 
embargo  har understreget  Europas  grad af afhængighed. 

- 8 -
Denne mangel på overensstemmelse fører endvidere  i mange  tilfælde  til 
blindgyder  inden for anvendt  forskning  eller fremkomst  af innovationer 
som ikke har afsætningsmuligheder (datamaskinetyper,  flyprototyper, 
lægemidler  ...); 
- den manglende  tilpasning  eller i hvert fald en for  langsom  udvikling  i 
den offentlige  forsknings  organisationsstrukturer  (her kan  nævnes de vel­
kendte spørgsmål  om fordelingen  af forskning  og undervisning  i universi­
teterne og relationerne  mellem  universiteterne  og industrien); 
- utilstrækkelig  interesse  for udbredelse  af videnskabelig  og teknisk  infoi— 
mation og for  nyttiggørelse  af resultaterne  af FU&D; 
- endelig  en for  stor identitet  mellem de offentlige  F&U-akti  viteter i Fæl­
lesskabslandene:  alle medlemsstaterne udbygger  samtidig  i vid  udstrækning 
den samme forskning  med anvendelse  af offentlige  midler. 
Sådanne  overlapninger  kan i  visse tilfælde være stimulerende  og frugt­
bringende,  men der er  altid en tærskel, hvorover  dette dobbeltarbejde 
bliver sterilt,  og hvorover konkurrencen inden  for Fællesskabet  udvikler 
sig til skade for Fællesskabets konkurrencedygtighed over  for tredjelande. 
Dette er navnlig  tilfældet,  når de  nationale  forskerhold  ikke er konkui— 
rencedygtige  på internationalt  plan. 
Med hensyn  til sidstnævnte punkt  har der i  nogle år været en kraftig  stig­
ning i antallet  og omfanget  af fælles  aktioner  og EF-samarbejdsaktioner. 
Medlemsstaternes  konkurrencedygtighed  er imidlertid  fortsat  i farezonen  og 
deres videnskabelige  og tekniske  virkefelt  uensartet. 
Lighedspunkterne  mellem  disse negative  karakteristika  inden for Fællesskabet, 
de betydelige  udgifter,  der afholdes  i de forskellige  medlemsstater (uden  at 
tærsklen  for international  konkurrencedygtighed nås),  og de enkelte  landes 
begrænsninger  eller svagheder  er alle faktorer,  som taler for udvikling  af 
systematisk  samarbejde. 

- 9 -
Bør der vælges  bilateralt eller  multilateralt  ad hoc-samarbejde,  eller en 
gradvis udviklet  fællesskabsstrategi (herunder  i forbindelserne  med indu­
strialiserede  tredjelande  og udviklingslande)?  Det er  disse spørgsmål, 
Kommissionen  i dag  opfordrer  medlemsstaterne  til at drøfte  på grundlag  af 
dette dokument,  hvori der foreslås  en videnskabelig  og teknisk  strategi 
for Europa  og en  konkretisering  heraf i form af et rammeprogram for 
1984-1987. 

- 10 -
III. EN EUROPÆISK  STRATEGI FOR VIDENSKAB OG TEKNIK 
A. FORESLÅEDE  PRINCIPPER, EMNEOMRÅDER  OG EMNER FOR PERIODEN 
For den fælles strategi i perioden 1984-1987  foreslås tre grundprincipper: 
- For det  første en højere prioritering  af videnskabelige  og tekniske aktio­
ner i forbindelse  med omlægningen  af Fællesskabets virksomhed  og politik 
samt i forbindelse  hermed"enMorøgeIse  af personalet  og de  finansielle 
midler til disse  aktiviteter. 
- For det  andet en målrettet fremgangsmåde  inden for de  grundlæggende  emne­
områder,  det vil  sige fastlæggelse  af klare og relevante  mil for  perioden 
1984-1987 med det  formål: 
. at lette gennemførelsen  af den  målbevidste  strategi,  som ønskes  af med­
lemsstaterne, 
. gennem  identificering  og prioritering  af Fællesskabets overordnede  be­
hov og prioritering  af de  hertil  svarende  videnskabelige  og tekniske 
mål at lette den senere  vedtagelse  af de  handlingsprogrammer,  der skal 
iværksættes, 
. helt konkret  at få  afprøvet  metoden med at  træffe  politiske  og tekniske 
valg mellem  nationale aktioner, internationale aktioner  og fællesskabs­
aktioner. 
- For det  tredje  en løbende  indsats  for at  stimulere  Fællesskabets  videnska­
belige og tekniske  potentiel.  Dette  princip,  der indgår  som det  syvende 
emneområde  i rammeprogrammet for 1984-1987,  behandles  i et særskilt  kapi­
tel i denne  meddelelses  anden del, der  omhandler  "Retningslinjer  for pro­
grammernes  udformning". 
Her vil  vi derfor  kun beskæftige  os med de  første  to foreslåede  grundprin­
cipper: 1984-1987 

- 11 -
1. HØJERE  PRIORITERING  AF  VIDENSKABELIGE  OG  TEKNISKE AKTIVITETER 
Den fælles F&U-strategi  må  ikke  blot  tage  sigte på en  europæisering  af 
medlemsstaternes videnskabelige og tekniske aktiviteter, men derimod 
løbende  at skabe de mest gunstige betingelser for en  fælles vækst.  I 
forbindelse med  denne  fælles vækst  er det desuden  målet  at lette  samar­
bejdet med industrialiserede tredjelande og udviklingslande. 
Disse  betingelser er  imidlertid ikke altid  til  stede  i Fællesskabet, 
hvilket  medlemsstaterne  også  erkendte på  møderne  i Rådet  den 8.  marts 
og 30.  juni  1982. 
For virkelig åbne  mulighed for at  træffe  et valg  mellem nationale 
aktioner, internationale aktioner og  fællesskabsaktioner  er det desuden 
nødvendigt,  at man ved vurderingen af,  hvilke  midler  Fællesskabet  må 
afsætte, ikke  på  forhånd begrænser  indsatsen til et alt for lavt  beløb, 
der ikke står  i noget rimeligt  forhold  til de problemer, vi  står  over 
for. Der er her faktisk tale om at  afgøre, hvilket  omfang og  hvilken 
betydning  Fællesskabets  aktiviteter  skal  have. 
For at få gang i en  debat,  der kan  bane  vej for  hensigtsmæssige valg, 
må man vise en vis  imødekommenhed  og erkende det potentielle behov for 
en betydelig  forøgelse  af  fællesskabsmidlerne,  i det mindste for visse 
emneområders  vedkommende. I modsat  fald  vil der  ikke  ske nogen  ændring 
i den  nuværende  situation, den konstaterede  uligevægt  vil  ikke blive 
fjernet, og på de  områder,  hvor der  ikke gennemføres fælles  aktioner, 
vil vi  ikke  kunne  afhjælpe  den  skæbnesvangre  mangel på en  fælles ind­
sats.  Som et godt eksempel kan her  nævnes  termonuklear fusion, hvor 
medlemsstaterne frem til 1990 har  afsat  knap 3 mia EGU og besluttet at 
samordne alle  deres  aktiviteter og frem til 1986 investere 600 mio 
ECU i fællesskab, både  med henblik på at øge effektiviteten og  opnå 
besparelser samtidig med, at de fortsat  undersøger  mulighederne for en 
udbygning  af det internationale samarbejde. Fordelene er naturligvis 
ikke lige  så indlysende på alle de  områder  eller inden for alle de 
emner, der  skal drøftes.  Denne  fremgangsmåde  bør  imidlertid  d.inne 
grundlag for overvejelserne. 
Det er imidlertid også nødvendigt,  at  Fællesskabets  institutioner 
erkender, at  Fællesskabets  videnskabelige og tekniske aktiviteter i 
80'erne bør prioriteres  højere, fordi  de  forøger værdien  af de natio­
nale aktioner ved at supplere og udbygge dem med lavere omkostninger 
for alle implicerede. 

- 12 -
I denne henseende  kan man  blot tænke på,  hvor stor betydning  de europæiske 
samarbejdsbestræbelser har  haft for medlemsstaterne  med hensyn  til at 
forbedre  konkurrenceevnen  gennem  innovation  (nuklear  fission,  termonuklear 
fusion, rumforskning  ...). Desuden  må man  ikke glemme, at der  omvendt, 
på de områder,  hvor der ikke eller endnu ikke er udviklet  noget europæisk 
samarbejde,  bliver  stadig større  afstand  mellem Fællesskabet, USA og 
Japan (dette er allerede  meget tydeligt  inden for  informatik  og biotek­
nik, og som nævnt  ovenfor  ses der  svaghedstegn  i mere traditionelle 
sektorer:  bilindustrien,  den kemiske  industri,  materialer  ...). 
I betragtning  af de direkte  fordele,  fællesskabsdimensionen har  for med­
lemsstaterne  i forhold  til enhver  anden form for samarbejde  - i henseende 
til kontinuitet,  effektivitet  og besparelser  - bør indsatsen  altid 
konsekvent  gøres i fællesskab, når der  viser sig at være  klare fordele 
ved et samarbejde. 
På baggrund  af de betydelige  problemer  og behov, som ved  udarbejdelsen 
af dette rammeprogram  blev anskuet  enkeltvis,  kan Kommissionen  kun kon­
statere,  at det i  forbindelse  med den omlægning af Fællesskabets  strate­
gier og politikker,  den er i færd med at gennemføre, er nødvendigt at 
prioritere  de videnskabelige  og tekniske  aktiviteter  langt højere. 
2. MÅLRETTET FREMGANGSMÅDE -  VIDENSKABELIGE  OG TEKNOLOGISKE HOVEDMÅL 
Alle de undersøgelser og samråd, der har  fundet sted inden udarbejdelsen 
af dette rammeprogram,  har i særlig  grad vist og bekræftet: 
- at de  store problemer  Fællesskabets  medlemsstater  står over for, er de 
samme (økonomisk  krise, dalende konkurrenceevne 
- at de  forskellige  medlemsstater  i vid udstrækning gennemfører  identisk 
forskningsarbejde  (på forskellige  niveauer  og med  forskellige  midler), 
hvilket  rent faktisk  - hvor der er  tale om unyttigt  dobbeltarbejde  -
begrænser  Europas konkurrenceevne, 
- at medlemsstaterne  er stærkt,  undertiden  uacceptabelt  stærkt afhængige 
af tredjelande  (f.eks.  vegetabilske  proteiner,  det amerikanske  embargo 
for gasrørledningen  mellem Europa  og Sibirien,  råstoffer), 

- 13 -
- at den  teknologiske  uligevægt  mellem nord/nord  og nord/syd  gradvis 
forværres, 
— at der består et  misforhold  eller en uoverensstemmelse  mellem det 
videnskabelige  udbud, dvs. forskningsresultaterne,  og erhvervslivets 
og samfundets  behov. 
Enhver strategi  har til formål at løse et  problem,  og som en bekræftelse 
på og uddybning  af sine tidligere  meddelelser  foreslår  Kommissionen  der­
for, følgende grundlæggende emneområder og  lidenskabelige  og teknologiske 
hovedmål for det første rammeprogram  for 1984-1987  '• 
EF-EMNEOMRÅDE VIDENSKABELIGE  OG TEKNOLOGISKE  EMNER 
1. Fremme af landbrugets 
og fiskeriets  kon­
kurrenceevne 1.1. Forbedring af landbrugsproduktiviteten 
og -produkterne 
2. Fremme af industriens 
konkurrenceevne 2.1. Fjernelse og mindskelse af hindringer 2. Fremme af industriens 
konkurrenceevne 
2.2. Forbedring  og udvikling af nye teknikker 
og nye produkter for de  traditionelle 
industrier 2. Fremme af industriens 
konkurrenceevne 
2.3. Fremme og 
udvikling 
af nye tek­
nologier 2.3.1. Informationsteknologier 2. Fremme af industriens 
konkurrenceevne 
2.3. Fremme og 
udvikling 
af nye tek­
nologier 2.3.2. Bioteknik 
3. Bedre forvaltning  af 
råstoffer 3.1. Optimal udnyttelse af  råstoffer  (her­
under genbrug og substitution) 
4. Bedre forvaltning  af 
energiressourcer  og 
nedbringelse af energi-
afh ængi gheden 4.1. Udvikling af nuklear  fissionsenergi 
(særlig sikkerhedsaspekterne) 4. Bedre forvaltning  af 
energiressourcer  og 
nedbringelse af energi-
afh ængi gheden 4-2. Kontrolleret  termonuklear  fusion,  JET 4. Bedre forvaltning  af 
energiressourcer  og 
nedbringelse af energi-
afh ængi gheden 
4.3. Udvikling af  vedvarende  energiformer 4. Bedre forvaltning  af 
energiressourcer  og 
nedbringelse af energi-
afh ængi gheden 
4.4. Rationel energiudnyttelse  (systemana­
lyse, kulbrinter,  kul, energibesparel­
ser) 
5. Styrkelse af udvik­
lingsbistanden 5.1. Iværksættelse  af videnskabelige og tekniske foranstaltninger  til fordel for udvik­lingslandene 
6. Forbedring af leve-  og 
arbejdsvilkår 6.1. Forbedring af sikkerheden  og sundheds­
beskyttelse 6. Forbedring af leve-  og 
arbejdsvilkår 
6.2. Miljøbeskyttelse (miljø og  forebyggelse 
af gener) 
7. Forbedring  af effektiviteten  i EF's  videnskabelige  og tekniske 
potentiel  (stimulering) 

- 14 -
For bedre at kunne tage stilling  til, hvilke  retningslinjer  der bør 
gælde for udformningen  af programmerne  i perioden  1984-1987 - °g s°m  skal 
fastlægges  ud fra disse emneområder  og mål - må man  først se på 
Fællesskabets  hidtidige  prioritering  af sin indsats inden  for videnskab 
og teknik. 
Fællesskabets nuværende  prioriteter  for videnskab  og teknik 
Vurderes EF's nuværende  videnskabelige  og tekniske  aktiviteter  (FU&D) 
på grundlag  af de emneområder  og målsætninger, der foreslås  for  1984-1987» 
kan det konstateres,  at de hidtidigt  pragmatisk  og sektorbestemt trufne 
valg finansielt  har givet sig udtryk  som følger (i  1982). 
(Følgende  tabel er udarbejdet  på grundlag  af de nuværende  sektorbestemte 
programmer  med angivelse  af de målsætninger,  hvortil de helt eller 
delvis svarer.  Målsætningerne  er anført horisontalt  og sektorerne 
vertikalt.) 

VIl:-3;Sk'A3E[.ICE  00 TEXKOLOaiSIOJ AK?* VX.T2?&R ?orpligtelseBbevillliiger  på 19d2-buUgettet 
Enhed i alo ECU 
^-aWEOKHÅDE VXDQRSKABEliIGE  OG TEKHOLOQISCS Akt i vi— tetsoar&ds Landbrug fisfteri 
Landbrug og fiskeri Industri Iiye teV-noiogier  i (*3iote.--j:.,  datama-'  ' tik, "ikroelektron, telcdcte^tion) Traditionelle  tek- nolo.-ier (stil, tekstil, fodtej, levnedSQidler) Fællesskabets referencebureau Trans­port Rastoffer! 
Metaller Uran Keramik TT« Genbrug og Erstat­nings-•at »ri a^-ler Diergi Energi b«spar«1as Kulbrinter Kul Kontrolleret  termo­nuklear fusion JET Nye energiforaer Nuklear fission Udvikling Forakr.ing til fordel for uivi>:-1 ingHlar.de  LOKE Socialt Forskning  i raeiirin  og offentligt Buniheds-
: vaeen Minehygl«jM og -eikksr-jhed i Stråling*-  \ IbeBkyttel««  [ Xiljs Kiljsbe-skyttslBe Generelle aktioner I ALT emne jjri-
* . Frenne af land­brugets og fi­skeriets kon­kurrenceevne 1.1. Forbedring  af landbrugeprodukti­viteten og -produkterne 4,52 4,08 -0,20 1,84 - -0,12 0, 24 11,00 1,86 1,86 
4 . Fremme af in­dustriens  kon­2.1. FjemelBe  og aindskelss  af 
hindnncer 0,43 0,92 - — 2,76 - -- 0,24 4,35 0,74 1 
kurrenceevne 2.2. ForoQirifur  oe udvikling  al* nye tc/Xitiier cc nye .produkter  for de tri^iTione.Te  industrier - 23,14 -3,01 20,12 - 0,42 3,06 0,24 49,99 8,47 I 
18,46 2.3. Fre™ 0«  2.3.1. InformatlonB-udTiklii:g  af { teknologier - 52,57 -. ,. M0 - -- i 52,67 "8,92 " b-,33 I 
18,46 nye teknolo-  j 2,3.2. Bioteknik gier - 0,75 -0,28 *"d,!» " — — "8,92 " b-,33 | S • Bedre forvalt­ning af rfiøtof-fer 3.1. Optimal udnyttelse  af råstoffer (herunder genbrug og substitution) 0,05 1,27 -6,11 0,15 0,42 : 8,00 
! 1.36 
H . Bedre forvalt­ning af energi­ressourcer  og 4.1. Udvikling  af nuklear flsalonsen-ergi (særlig sikkerhedsaspekterne] - - -0,91 111,79 _ 1,53 1 
i " 0,12 ,114,35 W.37 ! 1 
1 nedbringelse  af energi arnongig-heden 4.2. Kontrolleret  termonuklear  fusion, 
JET _ - --179,47 --.179,47 30,41 63,66 nedbringelse  af energi arnongig-heden 4.3. Udvikling  af vedvarende  energi­former - - -0,10 21,22 - - _ - i 21,32 3J.62 1 4.4. Rationel  energiudnyttelse  (sy­stemanalyse,  kulbrinter,  kul, enerribeoparelser) -3,0* -0,73 53,86 - -i 1,99 0,96 60,58 10,26 
5 . Stvrkelse  af ud- viVling^btctan-' S.l. Ivfcr'f.s-pttelsc  af videnek.  og tekn. f oror.mp.l miiver til fordel for udviKlingslandene - 1,61 -0,23 1,02 0,80 • 0,06 0,24 ; 3,96 0,67 i 0,67 6 . Forbedring  af leve- og ar-beylevllkar : 6.1. Forbedring  af sikkerheden  og euniihedsbeEfcyttelBe - 0,10 1,70 0,06 6,77 -' 14,10 i 
! 9,39 0,12 ! 32,24 5,46 Lo, 15 6 . Forbedring  af leve- og ar-beylevllkar • 6.2. Xiljebeakyttelse  (milje dg for»-
1 byggelBO  af gener) - 2,00 1 -0,83 1 
j 3,00 L_r__ ! 3.« 1 17.B8 j 0,24 27,68 4,69 
7 . Forbedring  af effektiviteten  1 EF'e vld»-iekaballge o« teknig--e p-otsntiel  (stimulering) 1 1 - -r - r . f " ---
irisontale  aktioner  (FAST, uddannelse,  undersegelser  »..) - - -- - - --22,68 22,68 3,84 3,84 
ILT 5,00 89,48 <  1,70 12,46 403,02 0,80 19,78 32,92 25,08 590,25 100,00 lioqoo iradets procentvi ae ardal 0,85 15,16 1 0,29 2,U 68,28 0,14 3,3; 5,58 4,25 100,0 

- 16 -
Fællesskabets  hidtidige valg inden for  videnskab  og teknik for  hver 
enkelt målsætning  viser: 
- udpræget vægt  lagt på forbedret forvaltning  af energiressourcerne: 
. mål: 63,66$ af  EF-midlerne 
- begrænset  interesse for  fremme af industriel  konkurrencedygtighed: 
. mål: 18,46$ af  EF-midlerne 
- betydelig interesse for  at forbedre leve-  og arbejdsvilkårene 
(sundhed,  sikkerhed,  miljø): 
. mål: 10,15$ af  EF-midlerne 
- en begyndende  indsats for  at forbedre forvaltningen  af råstofferne: 
. mål: 1,36$ af  EF-midlerne 
- begrænset  interesse for  at fremme landbrugets produktivitet: 
. mål: 1,86$ af  EF-midlerne 
- hidtil  praktisk  talt total mangel på F&U-aktiviteter  til fordel  for 
udviklingslandene: 
. mål: 0,67$ af  EF-midlerne. 
De afsatte  finansielle  midler  (alle FU&D-aktiviteter)  androg i 1982 
i alt  590 mio EGU,  dvs.  2,6$ af  Fællesskabernes  almindelige  budget, 
eller  2,2$ af  medlemsstaternes  tilsvarende statsbudgetter. 

- 17 -
Er de på fællesskabsplan  udviklede videnskabelige  og tekniske  aktivite-
^er af* et passende  omfang i forhold  til Fællesskabets  forskellige  
aktiviteter  og politikker  taget som helhed ? 
Kan valgene  betragtes  som både tilstrækkelige og hensigtsmæssige i 
betragtning  af de udfordringer,  Fællesskabet  skal tage op i  1980'erne 
(konkurrencedygtighed  og beskæftigelse  inden for landbrug  og industri, 
bedre afbalanceret regionaludvikling,  nye teknologier,  nødvendig  udbyg­
ning af forbindelserne  med udviklingslandene  ...)? 
Det står klart for Kommissionen,  at omfanget  af. den indsats og de valg, 
der er gjort, skal tages op til fornyet overvejelse.  Endvidere  bør 
omfanget  af de  finansielle  midler,  der er  afsat til de enkelte områder, 
vurderes  på ny, og det må fastsættes,  hvilken  vægt der skal tillægges 
de forskellige  nuværende  eller fremtidige  mål. 

- 18 -
B. RETNINGSLINJER  FOR PROGRAMMETS UDFORMNING  FOR \ ERIODEN 1984-1987 
Indledning 
Kommissionen  har givet en række videnskabsmænd  og industrifolk  til 
opgave på basis af Fællesskabets  udvalgte  mål og de  fastlagte viden­
skabelige  og tekniske  hovedmål  at udarbejde  planer for  de enkelte 
områder.  Disse planer skal  ud over en beskrivelse  af den fælles  politik, 
som FU&D-arbejdet  skal hvile på, indeholde  en redegørelse  for: 
- betydningen  af FU&D-arbejdet  på det pågældende område, 
- de vigtigste  tredjelandes,  medlemsstaternes  og Fællesskabets  kurs på 
disse områder, 
- arten og omfanget  af den  indsats,  det vil være ønskeligt  at udvikle på 
fællesskabsplan, 
- målene  for den fælles indsats. 
sammen med 
Disse planer,' resultaterne  af samrad med regenngseksperter  og Kommis­
sionens egne undersøgelser,har  dannet  grundlag for  Kommissionens  overve­
jelser ved udarbejdelsen  af disse retningslinjer.  Disse overvejeiser  har 
været ledet af tre væsentlige  hensyn: 
a) I betragtning  af de nuværende budgetmæssige begrænsninger  skal den 
fælles forsknings-, udviklings-  og demonstrations-virksomhed 
- sætte  medlemsstaterne  i stand  til bedst muligt at udnytte de fordele, 
der ligger i fællesskabsdimensionen, 
- gennem  omkostningsdeling  sikre et forskningsniveau,  der kan  stå 
mål med de  problemer,  vi står  over for, 
- finansieres via  de disponible midler  på Fællesskabets  budget,  bl.a. 
ved anvendelse  af de eksisterende midler.  De forskellige  fælles 
politikker  bør nemlig direkte bidrage  til virkeliggørelsen  af denne 
samlede  strategi,  som danner grundlaget for  Fællesskabets  videnska­
belige og tekniske udvikling. 
1) Jf. bilag II. 
2) Dok. SEC(82)  310 (notat  til Rådets møde  den 8.3.1982>  "Rammeprogram 
for Fællesskabets  videnskabelige  og tekniske  aktiviteter". 
Dok. SEC(82)  896 endelig  udg. (arbejdsdokument  for Kommissionen): 
"Rammeprogram  for de videnskabelige  og tekniske  aktiviteter  1984-1987 -
første programskitse. 

- 19 -
b) Følgende  kriterier  bør lægges  til grund ved udvælgelsen  af specifikke  
emneområder  inden for forskning, udvikling  og demonstration: 
- emneområder,  der som  følge af de menneskelige  og finansielle  ressour­
cer, de kræver,  ikke kan gennemføres  på nationalt  grundlag, 
- emneområder, der kræver  et stort eller et organiseret  marked, 
- emneområder, der kræver  udvikling  af i det  væsentligste  internatio­
nale aktioner, 
- emneområder, der  kan imødekomme  samme  eller nogenlunde  samme kollek­
tive behov i medlemsstaterne, 
- emneområder, der  kan bidrage  til gennemførelsen  eller fastlæggelsen 
af Fællesskabets  politik på andre områder. 
Kommissionen  foreslår,  at Fællesskabet  under ét drøfter  disse hoved­
mål og udvælgelseskriterier, således  at man  ikke blot  sikrer en 
direkte  tilpasning  af de aktioner,  der skal gennemføres,  til målene, 
men også 
- kan skabe en samlet ligevægt  mellem de forskellige  aktioner,  der skal 
gennemføres,  afvejet efter  medlemsstaternes  undertiden  afvigende 
interesser  (både på nationalt  og regionalt plan), 
- kan overveje aktioner  af fælles interesse,  som ikke nødvendigvis 
kræver deltagelse  af samtlige  medlemsstater, 
- kan nå frem til en aftale  eller til  almindelig  enighed  om de  inter­
nationale aktioner  uden for Fællesskabet,  der skal udvikles,  tilpas­
ses, videreføres  eller iværksættes:  rumforskning,  forskning  inden 
for oceanografi  og meteorologi,  COST-aktioner,  aktioner  iværksat  i 
tilslutning til  drøftelserne  i arbejdsgruppen  "Teknologi,  vækst og 
beskæftigelse", der  blev nedsat ved topmødet  i Versailles  ... 

- 20 -
c) De mål og  udvælgelseskriterier,  der foreslås Fællesskabet  i perioden 
1984-1987,  skal ved selve udvælgelsen  af de aktioner,  der skal iværk­
sættes, desuden  danne grundlag for,  at der i  denne periode efterhånden 
træffes mere fremadskuende  valg, der med fuldt overlæg  sigter mod at 
tilpasse de europæiBke  samfund  til de videnskabelige,  økonomiske  og 
sociale omvæltninger,  der ventes at ville ske på  længere  sigt" 1"^. 
Som følge  af den nuværende uligevægt,  medlemsstaternes  alt for lang­
somme eller alt for  beskedne  reaktioner  til imødegåelse  af den øgede 
konkurrence  eller de skadelige virkninger  af den  teknologiske  vækst 
har Kommissionen  ønsket en etapevis  fremgangsmåde. 
For at bane vej for den handlingsstrategi,  der skal iværksættes  i 
90'erne, er der i perioden  1984-1987  først og fremmest  tale om gradvis 
iværksættelse  af en  tilpasningsstrategi t der tager sigte  på at omlægge, 
udvikle og supplere  Fællesskabets nuværende  indsats  på basis af de 
tre traktater. 
Kommissionens  hovedmål  i dette første rammeprogram  for Fællesskabets 
videnskabelige  og tekniske  aktiviteter  er at sætte Fællesskabet  i stand 
til ved hjælp af forskning, udvikling  og demonstration  at imødegå 
konkurrencen  med lande uden for Fællesskabet  i stedet for blot  at 
opretholde  konkurrencen  mellem  EF-lande,  samt at styrke  solidariteten 
mellem medlemsstaterne  ved udvælgelsen  af fælles mål. 
l) FAST-gruppens  arbejde. 

- 21 -
Indledende  bemærkninger 
- Dette  forslag  til rammeprogram  er det første af  sin art og således det 
første skridt på vejen  til den samlede  behandlings-  og beslutningsproces, 
Fællesskabets  institutioner  ønsker indført  inden for  videnskab  og teknolo­
gi. 
Forslaget  er udarbejdet  på grundlag  af undertiden  ufuldstændige  eller 
usikre oplysninger  og har  derfor visse  mangler  og svagheder. 
Rammeprogrammet  skal gradvis videreudvikles  i de kommende  år, navnlig  efter­
hånden som der opnås  bedre oplysninger. Kva?.iteten  af de grundliggende  op­
lysninger,  der indsamles  såvel på  nationalt  som på  internationalt  plan, 
vil bl.a. være afgørende  for, om drøftelserne vedrørende det  valg, der 
skal træffes  mellem  nationale aktioner  og fællesskabsaktioner, kan foregå 
på et realistisk  og korrekt grundlag. 
- Der findes allerede  nu en lang række fællesskabsaktioner på det  viden­
skabelige  og tekniske  område (om end de  ofte er af beskedent  omfang).  De 
aktioner,  der gennemføres på  grundlag  af de tre traktater,  udgør en  pro­
gramrække, med  mindre  tilpasninger skal  indføjes i den nye  strategi,  der 
foreslås. 
- I det følgende gennemgås de syv  udvalgte  emneområder  for Fællesskabet  hver 
for sig og i henhold  til de fastlagte  hovedmål. Ved  udarbejdelsen  af disse 
retningslinjer  for programmernes  udformning  er der  taget hensyn  til de 
overlapninger,  der uundgåeligt  vil findes  mellem mål, fagområder og  tek­
nologier.  I fortegnelsen  over de forskellige  emneområder er der  for hvert 
område angivet, hvilken  relativ  vægt, der bør  tildeles  de enkelte FU&D-emner. 
Der er ved fastsættelsen af de  procentsatser,  der tildeles  hvert enkelt  om­
råde, taget hensyn  til, at forskningsomkostningerne varierer  efter de en­
kelte sektorer  (som eksempel  kan nævnes  eksperimentel forskning  i store an­
læg inden for nuklear sikkerhed  eller forskning  af typen "systemanalyse") 
samt efter den valgte aktionsform  (samordnet  aktion, koordineret aktion, 
aktion med omkostningsdeling, direkte aktion  eller demonstrationsprojekt). 
- Det skal endelig  bemærkes, at de  demonstrationsprojekter,  der er  medtaget 
i dette rammeprogram,  ud over de videnskabelige  og tekniske  mål som sådan­
ne, som er præciseret i  retningslinjerne for  programmernes  udformning, 
forfølger økonomiske og  kommercielle  mål, da de  bl.a. skal opfylde  følgende 
to betingelser:  "byde på udsigter  til kommerciel  udnyttelse,  og byde på 
finansieringsvanskeligheder  på grund af de betydelige  økonomiske  risici, 
som sådanne  projekter  indebærer". 

- 22 -
B-l EMNEOMRÅDER 
1. FREMME  AF LANDBRUGETS OG  FISKERIETS  KONKURRENCEEVNE 
På grund af ofte sammenfaldende  omstændigheder må  landbruget  og fiskeriet 
for øjeblikket  tilpasse  sig til vanskeligere  og vanskeligere  driftsforhold. 
For landbrugets  vedkommende har de nuværende økonomiske  vanskeligheder  klart 
vist farerne  ved en  politik,  hvor hovedvægten er  lagt på en mere og mere 
intensiv  udnyttelse  af produktionsmidlerne. 
Denne holdning  har nu  vendt op og ned på  forholdene:  Fællesskabet har for 
så godt som alle de vigtigste  produkter  nået eller snarere overskredet 
den produktionsmængde, der er nødvendig  for at dække Fællesskabets  eget 
behov, og omkostningerne  til den fælles  landbrugspolitik  er følgelig  meget 
høje. 
De stigende energipriser  og de generelt stigende produktionsomkostninger 
får endvidere  de mindst rentable  bedrifters  driftsgrundlag  til at vakle mere 
og mere. 
Svaret på disse udfordringer  må findes i en tilpasning  af produktionsstruk­
turerne og en produktivitetsforbedring,  og forskningen  bør bidrage  hertil. 
I fiskeriet  er der ud  over energipriserne,  som presser  omkostningerne  i 
vejret for fiskerivarer,  opstået  vanskeligheder  på grund af tabet af fis­
kerirettigheder  i tredjelandes farvande  og indførelse af  bevarende  foran­
staltninger  i Fællesskabets  farvande. 
Også her er  der, trods  de vanskelige  problemer  i forbindelse  med sektorens 
tilpasning  til de nye vilkår  for fiskeriet,  behov for strukturændringer og 
forbedrede  metoder,  og forskningen  kan i høj  grad bidrage  hertil. 
1.1. FORBEDRING AF LANDBRUGSPRODUKTIVITETEN OG LANDBRUGSPRODUKTERNES  KVALITET 
LANDBRUGSFORSKNINGENS BETYDNING I FÆLLESSKABET 
Levnedsmiddelsektoren  er en nøglesektor i den europæiske økonomi.  Betyd­
ningen af den fælles  landbrugspolitik  og dens indvirkning  på de finansierings­
midler, som Europa har til rådighed  til gennemførelsen af EF's  samlede po­
litik - over IQffo  af budgettet  anvendes  til støtte  for landbrugspriserne  -
er blevet  fremhævet  tit og mange  gange.  Endvidere  udgør den  del af forbrug­
ernes ressourcer,  der går  til køb af  levnedsmidler,  ca. 30$ af  husholdning­
ernes samlede  udgifter. 

- 23 -
Det er klart, at forskningen  må ses på  baggrund  af den fælles  landbrugs­
politik i dens helhed og derfor være i  overensstemmelse  med hovedlinjerne 
i denne  politik.  Aktionerne  bør nærmere  betegnet  sigte mod: 
- at formindske  dels forskellene  mellem landmændenes  indkomster  og ind­
komsterne  for arbejdstagere inden for  andre sektorer  og dels de interne 
forskelle  på grund af produktionsvilkårene.  Disse vilkår, der  naturlig­
vis har indflydelse  på produktiviteten,  er på deres side afhængige af 
bedrifternes  interne strukturer  (størrelse og  udstyr) og miljøforhold 
(klima, jordbund,  infrastrukturer  osv.). 
- at øge  landbrugsbedrifternes  rentabilitet,  ikke ved større  produktion, 
der hvor der allerede  er overproduktion,  men især ved at  nedbringe  omkost­
ningerne og ] "^ge produktionen  om, så  overskuddene  samtidig reduceres. 
- at imødekomme  forbrugernes  ønsker med  hensyn  til levnedsmidlernes  kvali­
tet, fremgangsmåderne ved opdræt og  opfedning, landbrugets forurening, 
miljø osv. 
Den landbrugsforskning,  som medlemsstaterne  har gennemført i  eksisterende 
forskningsinstitutter  og -centre,  er nået op på et særdeles udmærket  ni­
veau. En væsentlig  mangel er utilstrækkelig  samordning  af dette arbejde. 
SPECIFIKKE  EMNER 
Den støtte, som Fællesskabet for øjeblikket  yder til landbrugsforskning, 
er ikke tilstrækkelig  omfattende,  og der foreslås  mere end en  fordobling 
heraf i rammeprogrammet  for EF-aktiviteterne  i 1984-1987.  Den orden,  hvori 
de forskellige  mål er  opstillet  nedenfor,  må ikke ses som om det ene  eller 
det andet mål er højere  prioriteret  end andre. 
1. Bedre udnyttelse  af affald og biprodukter. 
Fremstilling  af biomasse . 
Dette forskningsmål er  vigtigt,  da det  temmelig  direkte bidrager  til en 
forbedring  af landbrugsbedrifternes  konkurrenceevne  ved at skære ned på 
input i form af gødning,  energi og foder. En mere rationel  udnyttelse 
af landbrugsaffald  ville endvidere bevirke  en begrænsning af  forureningen 
af overfladevand  og luftforureningen  (se afsnittet  om målsætningen for 
miljøbeskyttelse). 
Der er behov for en øget fællesskabsindsats med  henblik  på bedre samordning 
af nationale  programmer  samt for støtte  til arbejde  vedrørende  metoder,  der 
gør det  muligt at anvende  affaldet  til nye formål:  anaerob  fermentation, 
forskellige  anvendelser  af strå,  fremstilling  af proteiner fra animalsk 
affald, udnyttelse  af slagteaffald,  kompostering  osv. 

- 24 -
Der er en sådan  interesse  i Fællesskabet  for anvendelse  af biomasse  til 
energiformål, at  biomasse  har fået en væsentlig  placering  i Kommissionens 
programmer  vedrørende  solenergi (aktioner  med omkostningsdeling,  demon­
strationsprojekter).  Det bliver dog nødvendigt her at fremsætte et par 
bemærkninger  til anvendelsesmetoderne  set ud  fra landbrugsproduktionens 
konkurrenceevne: 
a) Anvendelse  af affald  til energiformål i de  enkelte landbrugsbedrifter 
er med til at nedbringe  energiomkostningerne  ved forskellige  produktioner. 
Dette mål bør  derfor fastholdes. 
b) Fremstilling  af biomasse  ("energiafgrøder M som f.eks. hurtigtvoksende 
planter)  udgør derimod  et omtvistet  mål, idet det betragtes  som vigtigt 
ud fra et energimæssigt  synspunkt,  men ikke betragtes  som et præference-
område for  landbruget.  En produktion  i større målestok kræver  endvidere 
ikke ubetydelige midler, navnlig  med hensyn  til fornødne  arealer.  Desuden 
er meningerne  delte med hensyn  til rentabiliteten  af de  forskellige,  mulige 
former for udnyttelse  af biomasse.til  energiformål,  til levnedsmidler  eller 
som råvare  (f.eks.  i den kemiske  industri,  der kunne drage større  nytte 
af den komplekse  molekylestruktur  hos planter). 
Det vil  under alle omstændigheder være hensigtsmæssigt, at Fællesskabet  bi­
drager  til indførelse af en  metodologi,  så der kan  gives et objektivt 
skøn over fordelene  ved produktion  og udnyttelse  af biomasse  på grundlag 
af en klar terminologi  og velegnede  metoder  til beregning  af det økonomiske 
udbytte,  hvorved  man vil være i  stand  til at foretage  en indbyrdes  sammen­
ligning af de eventuelle  forskellige  vurderinger  af biomasse. 
2. Integreret forbedring  i områder med  marginaljorder  ' (navnlig middel-
havsområderne). 
Et af de mål, der må  stiles mod for at opnå en  forbedring  af forholdene  i 
områder med  marginaljorder,  er en bedre integrering  af landbruget  i andre 
regionale  aktiviteter  (integreret udvikling  i landdistrikter).  Et sådant 
projekt  ville kunne drage nytte af pilot- og demonstrationsvirksomhed  med 
støtte fra Fællesskabet. 
Der bør oprettes  en base for objektive data  vedrørende  jordernes  anvendelse, 
potentialitet,  naturbetingede  farer og deres økologiske  karakterisering, 
og der bør indføres  varslings-  og vejrudsigttjenester  for landbruget.  Den 
avancerede  teknologi, f.eks. teledetektion fra  rummet,  kunne være et væ­
sentligt  bidrag her. 
I henhold  til Rådets  direktiv  af 24.  juni  I98O om ændring af  direktiv 
75/268/EØF  om landbrug  i bjergområder og i  visse ugunstigt  stillede  om­
råder. 

- 25 -
Retablering  af forringede jorder  med henblik:  på tilplantning  med skov og 
mere generelt  en forbedring  af bedrifter  med træagtige vækster ved ud­
vælgelse af nye træarter  burde nyde godt af en EF-støtte i  form af forsk­
nings- og demonstrationsprojekter. 
3. Underskudsafgrøder 
Fællesskabet indfører  store mængder af  visse produkter  som majs, tobak 
og proteinrigt  foder. Fællesskabets støtte  til arbejde  med henblik  på at 
fremme dyrkningen  af disse produkter  er berettiget,  særlig  til økonomiske 
undersøgelser  af, hvilke følger det  vil få at erstatte  traditionelle  af­
grøder med  andre afgrøder, der  skal dække dette underskud. 
4· Reduktion  af overskud 
Hvert produktionsår står Fællesskabet  over for  problemet  med overskud,  der 
ikke er konjunkturbestemte,  men strukturelt  betingede. Forskningen  bør bi­
drage til, at man  finder en løsning på  dette overskudsproblem,  enten ved 
at produktions-  og afsætningsomkostningerne nedsættes, så  disse overskud 
gøres konkurrencedygtige  på verdensmarkedet,  eller ved at  forarbejde  dem 
til produkter,  der lettere kan afsættes  rentabelt,  eller ved en omlæg­
ning af de anvendte  produktionsmidler  (jord, anlæg)  til andre  drifts-
grene — navnlig  de ovennævnte  overskudsproduktioner.  Det forskningsarbej­
de, der skal udøves med  henblik  på disse tre  måder at  angribe  problemet 
på, er snævert  forbundet  med andre aktiviteter,  der vedrører  landbrug, 
levnedsmiddelindustri  eller agroindustri:  biomolekylær  teknik, teledetek-
tion, træ, bioenergi, forskning  vedrørende  udviklingslande  osv. 
En væsentlig  del af indsatsen  bør vedrøre  demonstrationsprojekter, bl.a. 
med hensyn  til omlægning af  jorderne  og dyrknings-  og produktmetoder,  hvis 
socioøkonomiske  aspekter  bør tillægges særlig opmærksomhed. 
5. Kvaliteten  af levnedsmidler  (Undersøgelser af  konsekvenserne  af  
intensivt  landbrug ) 
Forbrugernes stigende interesse  for levnedsmidlernes  kvalitet  under ind­
flydelse  af de moderne  intensive  dyrkningsmetoder  taler for, at Fællesskabet 
bør gøre en  stor forskningsindsats  på dette område. Da  dette spørgsmål er 
ret kompliceret  og har  betydelige  økonomiske  konsekvenser,  bør det  under­
søges på fællesskabsplan,  idet det skal ses i sammenhæng med  hele den fæl­
les landbrugspolitik. 
Fællesskabet bør også  bidrage  til, at der  udvikles  nye metoder  inden for 
toksikologien,  så man  bedre kan definere  kriterierne  på "sikkerhed"  ved lev­
nedsmidler. 

- 26 -
Forbedret behandling  af levnedsmidler  er et andet mål, der må  stiles mod. 
Det indgår  for øjeblikket i  samordnede  COST-aktioner.  "Der bør gøres en 
mere veldefineret  og mere omfattende  fællesskabsindsats på  dette område. 
6. Forbedring  af den  animalske  produktion 
På dette område kan en  tilskyndelse fra  Fællesskabet  bidrage  til at fremme 
og skabe bedre samordning  af medlemsstaternes  arbejde med hensyn  til 
- bekæmpelse af  perinatale  dyresygdomme 
- forbedring  af husdyrs  reproduktionsudbytte 
- klassificering  af slagtekroppe  (med henblik på større  gennemsigtighed  i 
fastsættelse af kødpriser) 
- udvikling  af mere acceptable  metoder  til opstaldning, transport  og slagt­
ning af dyr (dyrevelfærd) 
7. Biologisk  og integreret  bekæmpelse af sygdomme og  parasitter 
Det drejer sig  om bekæmpelse af sygdomme og  parasitter.  Der forskes natur­
ligvis i alle medlemsstater  med henblik  på at undgå en  del af produktivitets-
tabene som følge af de  forskellige  skadevoldere  på planter  og dyr. Dette 
arbejde bør samordnes  noget bedre. Det bidrager  endvidere  til at begrænse 
forureningsfarerne. 
Fællesskabets  indsats  bør navnlig  omfatte  en række  pilotprojekter  til demon­
stration  af integreret  bekæmpelse. 
Beskyttelsen  mod indslæbte  eksotiske  sygdomme bør indgå i målsætningen. Re­
sultaterne  fra forskningen  på dette område kan  udnyttes  vedvarende  i for­
ordninger  om indførsel af  vegetabilske  og animalske  produkter. 
8. Udvikling  og anvendelse  af avancerede  metoder 
Der er behov for en selektiv  fællesskabsaktion  for at samordne  medlems­
staternes arbejde  bedre,  udveksle  viden og forskere  samt støtte  forskerne 
på visse særligt  vanskelige  eller stærkt  specialiserede  områder, såsom 
genmanipulation  (se målsætningen  for bioteknik)  og teledetektion  i landbrug­
ets tjeneste (vurdering  af udbytte, forvaltning  af vand til kunstvanding, 
beslutninger  om afgrøder og overvågning af  deres tilstand).  På det  genetiske 
område er  nytten af genbanker  for at beskytte  dyrkede  plantearter  mod og 
give den øget  resistens  over for sygdomme et  anerkendt  middel i alle med­
lemsstater.  Der findes sådanne  banker på nationalt plan,  men de bør  inte­
greres i et europæisk  system.  Fællesskabet bør også undersøge, om det er 
muligt og hensigtsmæssigt at indføre  genbanker  for avlsdyr. 

- 27 -
9. Information 
På grund af den  store spredning  af forskerhold  og forskningsemner  i med­
lemsstaterne  og den  store fordel,  der kan  drages af en "bedre samordning  af 
arbejdet,  er det  bydende nødvendigt at  udbygge  Fællesskabets  infrastruk­
tur med henblik  på information  om igangværende  eller planlagte forsknings­
projekter.  Et informationsnet baseret  på AGREP—fortegnelsen  (Permanent 
Inventory  of the  Agricultural  Research  Projects  of the  European  Community), 
som bør ajourføres og  suppleres  med data vedrørende  projektmidler,  ville 
være et  virkeligt  værdifuldt  middel.  Der ville kræves fællesskabsstøtte  til 
iværksættelsen  heraf, navnlig  til fremme af informationsaktiviteten  i visse 
medlemsstater,  for at nå frem til et komplet net. 
Bemærkninger 
Landbrugsforskningens bidrag  til hjælp til udviklingslandene  er et andet 
led i rammeprogrammet  (jf. styrkelse  af udviklingshjælp),  hvori man be­
handler vigtigheden  af og de ønskede  retningslinjer  for landbrugsforsk­
ningen til fordel for udviklingslandene.  Denne forskning skal helst fore­
tages i samarbejde  med forskningsinstitutter  i udviklingslandene. 
I mange af ovenstående mål indgår et miljøelement:  bevarelse  af det  natur­
lige miljø og den  vilde flora og fauna bør tages i betragtning  (jf. miljø­
beskyttelse). 

- 28 -
1.2. FORBEDRING  AF PRODUKTIV  I TETEN SAMT KVAL I TOTEN OG FORARBEJDNINGEN  
AF FISKERIVARER 
INDLEDNING 
Fiskeriforskningen  er et uundværligt  led i gennemførelsen  af en struktur­
politik i denne sektor.  Hidtil har Fællesskabets støtte  til denne forskning 
været begrænset  til visse samordnede  aktioner  af mindre omfang og til opret­
telse af en  Videnskabelig  og teknisk Komité  for Fiskeri  (Kommissionens  af­
gørelse af 8. juni 1979 - EFT L 156, s. 29)t som  skal rådgive  Kommissionen. 
Som led i sine "forslag  vedrørende  strukturpolitikken  i fiskerisektoren", 
der omhandles  i en meddelelse  til Rådet (K0M(80)  420, endelig udg.  af 18. 
juli 1980), foreslår  Kommissionen  en forordning  om koordinering  og fremme 
af fiskeriforskningen,  som bl.a. omfatter  en række udvalgte  områder,  hvor 
forskningen skal  samordnes.  Dette dokument  er fortsat  aktuelt, selv  om de 
foreslåede  emner vil blive gentaget  i det nedenstående.  Hertil vil der 
blive føjet nye forslag og accentueringer  som følge af den  seneste  udvik­
ling i sektoren. 
SPECIFIKKE  EMNER 
De prioriterede  mål for fremtidige  fællesskabsaktioner  bør samle sig om 
fem generelle  emner: 
1. Vurdering  af ressourcerne 
Dette område er allerede  i rimeligt  omfang dækket af medlemsstaternes  ru­
tinearbejde  med henblik på undersøgelse  af, om de enkelte arter  er af 
økonomisk  interesse. Arbejdet  bør dog  samordnes  på EF-plan,  og dets ud­
vikling bør fremmes i følgende  retninger: 
- Opstilling  af bioøkonomiske  modeller  af ressourcerne:  på dette område 
vil det være særdeles  nyttigt med en  støttepolitik  med henblik på udveks­
ling af videnskabsmænd  fra medlemsstaterne  og internationale organisationer, 
især ICES (undtagen  for Middelhavet),  og vedligeholdelse  af kontakter  med 
tredjelande  (USA og  Canada). 
- Udvikling  af metoder  til overvågning  og vurdering  af ressourcer.  På grund 
af de høje omkostninger  til laboratoriefartøjer  og det derfor begrænsede 
antal heraf er det  utænkeligt  at gennemføre  en tilstrækkelig overvågning 
med nationale midler.  Der er her et  virkeligt  behov for"en fælles  indsats 
for at dække store havområder,  herunder  lidet kendte områder  (som f.eks. 
det sydlige Atlanterhav). 
Med hensyn  til teknisk forbedring  af metoder bør hovedvægten lægges  på nye 
metoder  til ekkolodning  og markering  for visse  særlige  arter. 

- 29 -
2. Fangstmetoder  og selektivitet  i fiskeriet 
Energibesparelse  i fangstmetoderne  og ved  behandlingen  af fiskerivarerne. 
Dette emne er udmærket dækket af  medlemsstaternes  programmer,  men en sam­
ordnet EF-aktion  er nødvendig  for undersøgelser af  teknisk  og økonomisk 
art, som vedrører  forbedring  af fangstredskaber (navnlig trawl)  og en mere 
energibesparende  anvendelse  heraf, såvel som  for avancerede  metoder,  der 
muliggør  energibesparelser  ved behandling  og konservering  af fiskerivarer. 
Se målsætningen  for rationel  udnyttelse  af energi. 
3. Behandling  af fiskerivarer 
Forbedring  af metoderne  til behandling  af fiskerivarer  (f.eks. frysning) 
berettiger  til fællesskabsstøtte og  skulle få positiv  indflydelse  på lev­
nedsmidlernes  kvalitet  samt give energibesparelser. 
Endvidere  vil udnyttelse  af foderfisk  samt biprodukter  og affald fra fis­
keriet kunne blive en hidtil uudnyttet  kilde  til proteiner  til mennesker 
og dyr. Der anbefales  en fælles  forskningsaktion  på dette område. 
4. Vekselvirkning  mellem arterne  og deres mil.jø 
Forskningen  med hensyn  til vekselvirkningerne  mellem de forskellige  arter 
og miljøet er et  lidet udforsket  område,  hvor en samordnet  aktion på EF- og 
internationalt  plan er ønskelig. 
En fællesskabsaktion er særlig ønskelig på det  generelle  område,  kontamina­
tioner, som påvirker  menneskets  fødekæde. 
Et sådant  arbejde  ville gøre det  muligt at komme ud over det nuværende  sta­
dium, som hovedsagelig  består i at  udarbejde  og indføre  rutineanalysemeto­
der til kontrol  med havforurening,  under større  hensyntagen  til forbind­
elserne mellem  forureningen  og de sygdomme, der overføres af  fisk fra for­
urenede områder. 
5. Akvakultur 
Denne sektor,  der er af  stigende betydning,  kræver særlig opmærksomhed.  Blandt 
de vigtigste  aktuelle  emner er forbedring  af arternes reproduktion,  gen­
manipulation  og undersøgelse af sygdomme, som  angriber  opdrættet. 

- 30 -
EMNEOMRÅDE  1: FREMME AF LANDBRUGETS OG  FISKERIETS  KONKURRENCEEVNK 
Vejledende  fordeling  af indsatsen  på de  forskellige  specifikke  emner. 
Forbedring  af landbrugsproduktiviteten  samt kvaliteten  og forarbejdningen 
af landbrugsprodukter  
Specifikke  emner 
- Affald  (herunder  biomasse) 
- Områder  med marginaljorder 
- Underskudsafgrøder 
- Reduktion  af overskud 
- Levnedsmiddelkvalitet 
- Forbedring  af den  animalske produktion 
- Biologisk  og integreret  bekæmpelse  af 
sygdomme og parasitter 
- Udvikling  og anvendelse  af avancerede  metoder 
- Information 1 
20 
10 
5 
15 
10 
15 
10 
15 
<3 
Fiskeri 
Specifikke  emner 
- Vurdering  af bestande 
- Fangstmetoder 
- Metoder  til behandling  af fiskerivarer 
- Miljø (sygdomme  i det naturlige  miljø, 
forurening  osv.) 
- Akvakultur (herunder  sygdomme  i det kunstige  miljø) i 
35 
15 
15 
15 
20 
For at opnå det fornødne mindstemål  af effektivitet  må finansieringen  af 
aktioner  under emneområdet  "fremme af landbrugets  og fiskeriets  konkurrence­
evne" i perioden  1984-1987  op på 130  mio ECU (i faste  1982-priser)  med følg­
ende fordeling: 
- landbrugsemner  115  mio ECU 
- fiskeriemner  15  mio ECU 
Til dette emneområde  vil Kommissionen  så vidt muligt udnytte  de midler, der 
er afsat på budgettet  til denne sektors fonde,  til finansiering  af den F&U,  . 
der er direkte forbundet  hermed. 

- 31 -
2. FREMME AF INDUSTRIENS  KONKURRENCEEVNE 
INDLEDNING 
Nødvendigheden af en fællesskabsstrategi på industriområdet,  betydningen  af 
FU&D i denne strategi  samt den prioritet,  der bør tillægges  valgmuligheden 
"Fremme af  industriens  konkurrenceevne"  ved planlægningen af fællesskabsak­
tiviteterne  på det  videnskabelige  og tekniske  område, er  blevet understreget 
i to meddelelser  for nylig  til Rådet  fra Kommissionen  (*). 
Den hurtige udvikling  af de nye  teknologier  og deres uundgåelige  anvendelse 
inden for den industrielle  struktur vil  medføre dybtgående ændringer  ikke 
blot med hensyn  til fabrikationsprocesser,  men i endnu højere  grad med hensyn 
til arten af produkter  og tjenesteydelser  og med hensyn  til strukturen,  til­
rettelæggelsen og  placeringen  af industriaktiviteter.  At foregribe disse 
ændringer er  bydende nødvendigt  for i tide at muliggøre  industriernes  til­
pasning og således opnå en  bedre konkurrenceevne  i stedet for  at ligge under 
for angreb  fra en mere effektiv  konkurrence  og på defensiv vis  søge at 
beskytte sig  herimod  ved en  forsinket  og påtvungen  tilpasning.  Det påhviler 
i første række  industrien selv  at iværksætte de nødvendige  foranstaltninger, 
men Fællesskabet som sådant kan og bør i  samklang  med nationals  initiativer 
og industrien  (herunder  de små og  mellemstore  virksomheder)  spille en vigtig 
rolle i denne proces dér, hvor det er hensigtsmæssigt i  forbindelse  med de 
pågældende  sektorers  økonomiske,  sociale  og strategiske  betydning. 
Fællesskabsstrategien, som er affødt af nødvendigheden af  denne politik  for 
industriel  forandring  på lang sigt, bør komme  til udtryk gennem  iagttagelse 
og fremadskuen,  F&U samt pilot-  eller demonstrationsprojekter: 
- iagttagelse  og fremadskuen 
Det er strategisk betydningsfuldt  at analysere,  hvorledes  de traditionelle 
sektorer  bedst kan udnytte de nye  teknologier  til at forbedre, for ikke  at 
sige totalt  forandre  deres infrateknologi  (**). 
— forskning  og udvikling 
En modernisering  af infrateknologien  kræver  uddybet  viden på tre niveauer: 
. De nye  teknologier,  som rummer et  enormt  potentiel  for forandring.  Der 
vil blive  givet prioritet  til de nye  informationsteknologier,  som 
allerede er begyndt at revolutionere  talrige  økonomiske  sektorer,  og 
hvor en massiv  indsats  er bydende nødvendig,  samt til bioteknologierne 
(*) K0M(8l) 639 endelig  udg./2 - "En fællesskabsstrategi  for udvikling  af 
den europæiske  industri". 
K0M(8l) 574 endelig udg.  - "Den  videnskabelige  og tekniske forskning 
og Det europæiske Fællesskab -  Forslag for  80'erne". 
Infrateknologi:  den helhed af teknologier,  som danner  grundlaget  for 
en sektor  eller et produkt. 

- 32 -
som vil få en betydelig indvirkning  på talrige økonomiske  sektorer, 
navnlig på landbrug,  sundhedsvæsen,  kemisk  industri  og miljø« 
. Multisektorteknologierne,  dvs. de nøgleteknologier, der er fælles for 
talrige  sektorer. 
. Tilpasningen  af konvergerende  teknologier  (såsom  teknologierne  i forbin­
delse med materialer, konstruktion  og fabrikation)  til specifikke sekto­ 
rer. 
- pilot-  eller demonstrationsforsøg  til modernisering  af infrateknologien 
Inden for visse industribrancher  eller -sektorer,  som er af  betydning  for 
europæisk økonomi, og som  vil kunne undergå  interessante  ændringer  inden 
for en overskuelig  tid, vil det kunne være nødvendigt at sætte  udviklingen 
i gang for at overvinde  de impliceredes  tøven over for forandringen. Disse 
punktvise  indgreb  bør vedrøre  virksomheder  fordelt  over flere medlemssta­
ter og af  forskellig  størrelse  for at drage fordel af forskelligartede 
erfaringer. 
Fremme af  industriel  konkurrenceevne  er måske det  mest komplekse  mål for 
dette rammeprogram,  eftersom  det berører så at  sige hele produktionspro­
cessen. Fællesskabets  FU&D kan naturligvis ikke  omfatte  samtlige sektorer, 
men bør ved  sin katalytiske aktion virke  medrivende  på medlemsstaternes 
og industriens  initiativer.  En betingelse for,  at denne fremgangsmåde  vil 
føre til succes,  er at opnå  samtykke  og deltagelse fra  de pågældende 
industridrivende.  Der bør ved iværksættelsen af fællesskabsstrategien 
tages særlig  hensyn  til de små og  mellemstore  virksomheders  specifikke 
behov og begrænsninger. 
Førend vi går nærmere ind på de større målsætninger i  forbindelse  med denne 
valgmulighed,  må det bemærkes, at  forskelligartetheden  af de økonomiske og 
sociale goder, der frembringes  af industrien,  medfører, at  disse målsæt­
ninger er snævert  tilknyttet  andre af rammeprogrammets  mål: for eksempel 
fører en  bedre udnyttelse  af råstoffer og  energiressourcer  til fremstilling 
af nye materialer,  produkter  eller processer,  som er  mere konkurrencedygti­
ge, og som har en  betydelig indvirkning  på udviklingen  af de  traditionelle 
industrier  (i realiteten vil  omkring en tredjedel  af aktiviteterne  til 
fordel for disse industrier  kunne fremkomme som et  resultat  af aktioner, 
der hovedsagelig  er rettet mod andre mål). Omvendt  vil de nye  teknologier 
via deres anvendelser  på væsentlig måde  bidrage  til udviklingen  af 
konkurrenceevnen  inden for landbrug,  sundhedsvæsen,  sikkerhed, rationel 
energiudnyttelse  osv. ... 

- 33 ~ 
DE STORE VIDENSKABELIGE  OG TEKNISKE  MAL 
I forbindelse  med sin katalysatorrolle  bør Fællesskabets  FlJ&D stræbe  efter 
at stimulere  samarbejdet  mellem de forskellige  industrisektorer  og mellem 
industrien,  forskningscentrene  og universiteterne.  En forbedring  af sam­
arbejdet på europæisk  plan er et mål, man  stedse må have for øje, og som 
giver sig udslag  i de tre store  målsætninger, der er  opstillet  for at 
fremme industriens  konkurrenceevne. 
2.1. Fjernelse  og mindskelse  af hindringer. 
2.2. Forbedring  og udvikling  af nye  teknikker  og nye  produkter  for de tra­
ditionelle  industrier. 
2.3. Fremme og  udvikling  af nye  teknologier: 
2.3.1. Informationsteknologier 
2.3.2. Bioteknik. 
2.1. FJERNELSE  OG MINDSKELSE AF HINDRINGER 
Markedet  for industriprodukter  og -goder er afhængigt af målingers 
sammenlignelighed  og kvalitet:  en anfægtelse af  produkters  kvalitet 
som følge af unøjagtige  eller upræcise målinger er  temmelig  kostbar. 
Fællesskabets normsættende  aktiviteter,  når disse specificerer  kva­
litetskriterier,  nødvendiggør  ligeledes effektive  prøveudtagnings-
og målemetoder, som er  anerkendt  af alle, og uden hvilke den ønskede 
harmonisering  ikke kan opnås. En  forsknings-  og udviklingsaktivitet 
på dette område er i  fuld overensstemmelse  med Fællesskabets  opgave. 
De videnskabelige  og tekniske  målsætninger  vil være en  forbedring  af  
målemetoderne  samt tilberedning  og certificering  af referencematerialer 
på det nukleare  område  (energibestemte  og medicinske  anvendelser)  samt 
på områder,  hvor der konstateres  voksende  behov herfor,  som inden for 
dimensionsmåling,  mekanisk,  elektrisk  og optisk måling samt temperatur­
måling,  kemisk analyse  (navnlig  af metaller, levnedsmidler  og industri­
elle forureningsfaktorer)samt materialers fysiske  og teknologiske 
egenskaber. 
Denne aktivitet  får større og større  betydning  med det  teknologiske 
fremskridt,  som medfører en  voksende  kompleksitet  af produkter  og 
dermed af de nødvendige  kontrol-  og målemetoder, og der er her  tale 
om en stående målsætning  for Fællesskabets F&U. 

- 34 -
Ud over denne virksomhed  bør det  erindres,  at andre målsætninger,  bl.a. 
"fremme og udvikling  af informationsteknologierne",  nødvendiggør en 
indsats inden for standardisering  og normalisering,  som ligeledes 
tager sigte  på at få  reduceret hindringerne. 
2.2. FORBEDRING OG  UDVIKLING  AF NYE TEKNIKKER  OG NYE PRODUKTER  FOR DE TRA­ 
DITIONELLE INDUSTRIER 
Denne målsætning er af altafgørende  betydning,  eftersom  den vedrører 
størsteparten af  industristrukturen  i vort samfund.  Indtil nu har den 
kun været genstand  for en relativt  begrænset og  punktvis indsats  fra 
Fællesskabets  side; men denne indsats vil  vokse betydeligt  i omfang 
under gennemførelsen af  dette rammeprogram. 
1. Under anvendelse  af den fremgangsmåde, der er  angivet i indledningen, 
vil der blive gennemført undersøgelser vedrørende  iagttagelse  og  
fremadskuen  i samråd med de berørte  sektorer. 
Der er på den ene  side tale om for en bestemt  sektor  eller et 
bestemt produkt  at analysere  egenskaber,  funktioner  og marked 
samt produktionsprocessen  for at finde frem  til, i hvilken  udstræk­
ning de eksisterende teknologier vil  kunne forbedre kvaliteten 
eller ændre produktet  og øge  produktiviteten;  og på den  anden side 
om at foretage  en funktionel analyse,  som giver mulighed  for at 
identificere  de vigtige teknologier  - traditionelle  og nye - og at 
fastslå,  inden for hvilke sektorer  de bedst vil kunne anvendes. 
Endelig må bemærkes de forsøg på  infrateknologiske fornyelser,  der 
gennemføres i  Europa og andre steder,  især i USA og i  Japan* 
Resultaterne  af disse undersøgelser  vil kunne hjælpe  til at vurdere 
prioriteringsrækkefølgen  for aktioner  i forbindelse  med efterfølgende 
målsætninger. 
2. F&U vedrørende  multisektorteknologier.  Det drejer sig om at identifi-
oere og perfektionere  de nøgleteknologier, der er fælles  for en rakke 
industrisektorer.  Det er et område, som  industrier,  forskningscentre 
og universiteter  bør samarbejde  om. 
På grundlag  af de allerede  gennemførte undersøgelser og ud  fra de 
behov, der er  givet udtryk  for fra europæiske  industridrivendes side, 
vil det være nødvendigt at  tage tilstrækkelige  midler i brug til 
inden 1988 at nå et  virkeligt  gennembrud-  i følgende  retninger: 
- udvikling  af nye  materialer (kompositmaterialer,  polymerer,  super­
legeringer  og keramiske  materialer)  med forbedrede  egenskaber 
eller egnede  til at erstatte  importerede  strategiske materialer, 

- 35 -
- forbedring  af pålidelighed og  modstandsdygtighed  over for slid, 
- udvikling  af nye  teknikker  til formgivning  og bearbejdning ai' 
materialer,  navnlig udnyttelsen  af lasere, 
- forbedring  af overfladeegenskaber  og membraner, 
- udvikling  og forbedring  af svejseteknikker  og teknikker  til 
samling af materialer, 
- udvikling  af nye  teknikker  og instrumentering,  særlig  til kontrol 
af produktkvalitet  samt forureningsmåling  (jf. emnet "Miljøbeskyt­
telse"), 
- udvikling  af katalyseprocesser. 
Talrige  industrisektorer  og navnlig automobil-,  værktøjsmaskin- og 
metalindustrien  samt transport  og kemi vil drage fordel af de 
opnåede  resultater. 
3. F&U med  henblik  på teknologisk fornyelse  af bestemte  sektorer 
Infrateknologien  i en sektor kan fornyes ved kombineret  anvendelse  af 
konvergerende  teknologier  som f.eks. datamatstøttet  fabrikation,  nye 
materialer  og nye  samleteknikker. Disse teknologier  er ofte udviklet  i 
en anden sektor og må tilpasses  de specifikke  behov og gøres  indbyrdes 
forenelige. 
Det er de  for øjeblikket  mest truede sektorer,  som først og  fremmest  vil 
blive behandlet:  tekstil-  og beklædningssektoren,  jern- og stålindustrien 
samt økonomisk og  strategisk betydningsfulde sektorer,  som kan  drage 
nytte af en infrateknologisk fornyelse,  som f.eks. transport,  værktøjs­
maskiner,  byggeri og levnedsmidler. 
4. Pilot- eller  demonstrationsprojekter. 
For at fremskynde  den infrateknologiske fornyelse  af visse sektorer vil 
det være nødvendigt  ikke blot  at gøre de  industridrivende  bekendt  med de 
nye muligheder,  der er et  resultat  af den  hidtidige forskning,  men også 
at fremskynde  deres faktiske integration  i de pågældende  sektorer  ved 
hjælp af pilotforsøg i  laboratoriet  eller ligefrem  ved eksperimentelle 
demonstrationsprojekter inden for eksisterende  virksomheder.  Antallet  af 
disse aktioner  vil nødvendigvis være begrænset, og udvælgelsen  (sektorer, 
virksomheder,  regioner,  lande) i snævert  samarbejde  med industrien vil  i 
første række  tage sigte på at gøre den ønskede  medrivningseffekt  så stor 
som mulig. Jern-  og stålindustrien  synes sammen med beklædningsindustrien 
derfor at være  sektorer  med førsteprioritet. 

- 36 -
2.3. FREMME OG  UDVIKLING  AF NYS TEKNOLOGIER 
2.3.1. INFORMATIONSTEKNOLOGIER 
Informationsteknologierne (IT)  har en  strategisk betydning ikke blot  på 
grund af deres dybtgående  indvirkning  på et stort antal økonomiske  og 
sociale  aktiviteter,  men ligeledes  på grund af størrelsen  af den  industri­
sektor, de udgør.  Hvis den nuværende vækstrate  fastholdes, vil  denne sektor 
inden 1990 i  realiteten  blive den vigtigste  fremstillingsindustri  repræsen­
terende en omsætning  på verdensplan  på omkring 600 milliarder  dollars. 
Inden for denne sektor,  hvor konkurrenceevnen  afhænger  af det teknologiske 
fremskridt,  er den  europæiske  industri  for ofte  afhængig  af importerede 
løsninger  og indfører  de nyeste teknologier  med forsinkelse.  Det er kon­
kurrenceevnen  i den europæiske  IT-industri,  der står på spil, og en enorm 
FU&D-indsats  vil være absolut påkrævet  for at bringe Europa op på samme 
teknologiske niveau  som dets amerikanske  og japanske  konkurrenter.  I be­
vidstheden  om, hvad der står på spil, har medlemsstaterne  iværksat  eller 
forbereder  på nationalt plan  omfattende  FU&D-programmer.  Fællesskabet  bør 
ikke blot hjælpe med til en samordning  af de enkelte landes  politik,  men 
ligeledes  gennem stærkt  katalyserende aktioner tilskynde  til det nødvendige 
samarbejde  inden for  Fællesskabet  for at opnå en tilstrækkelig  høj virk­
ningsgrad  og for at udarbejde  fælles normer og standarder. 
Fællesskabets  indsats tager sigte  på følgende: 
1. F&U med  henblik på en beherskelse  af basisteknologierne 
Industrieksperternes  undersøgelser  og samråd har  vist, at Fællesskabets 
bestræbelser  bør centreres samtidig  om følgende  fem områder.  Det er i 
realiteten  ikke muligt  at foretage  et mere snævert  valg i dag, eftersom 
fremskridtene  på ét område afhænger  af de opnåede  fremskridt  på de 
øvrige): 
Mikroelektronik 
Alle de moderne  elektroniske  systemers  pris og ydeevne afhænger  af frem­
skridtene  inden for mikroelektronikken  og navnlig inden for  de meget højt 
integrerede  kredsløb  (VLSl).  Europa, som tegner sig for  20% af  markedet 
for integrerede  kredsløb,  men som kun  producerer  6f 0f kan ikke fortsat 
være afhængigt  af USA og  Japan på dette nøgleområde.  En meget betydelig 
indsats er nødvendig  for i Europa at udvikle en kapacitet  til konstruk­
tion, fabrikation  og afprøvning  af VLSI-kredsløb. For  at være konkurrence­
dygtig må indsatsen  tage sigte på geometrier  af størrelsesordenen  under 
1 um. 
Programmeludvikling 
Fremskridtene  på programmelområdet  er lige så afgørende  som de  mikro­
elektroniske  fremskridt for  de europæiske  produkters  konkurrenceevne. 
Udviklingen  af programmel  er kostbar og kræver samarbejde  på europæisk 
plan for  bedst muligt at udnytte de eksisterende menneskellige ressourcer 

- 37 -
i Europa  inden for  denne sektor.  Der må gøres  betydelige fremskridt 
inden for programmelfremstilling, navnlig  vedrørende en  forbedring  af 
teknikkerne  til generering  af "genanvendelige"  programmelmoduler,  som 
er nødvendige  til styring  af den nye  generation  af systemer  til 
avanceret informationsbehandling. 
Avanceret informationsbehandling 
Den nye generation  af systemer  til avanceret informationsbehandling vil 
gøre det  muligt for  mennesket  at kommunikere  direkte  med maskinen,  hvis 
funktionsmåde  vil være nærmere tænkemåden hos  mennesket,  som associerer 
og udleder snarere  end at  beregne og oplagre data. Forskningen  bør 
dreje sig om informationsvidenskab  (videnrepræsentation, følgeslutnings-
og deduktionsteknik), oplagring  og anvendelse  af viden, signalbehandling, 
ydre grænseflader og de nye  datamatarkitekturer.  Denne forskning  vil 
navnlig muliggøre  konstruktion  og udnyttelse  af "ekspertsystemer". 
Kont o raut ornat ik 
Kontorautomatik  bliver  sandsynligvis  det største  IT-marked.  I De forenede 
Stater har IBM og  Xerox indtil nu ofret mere på dette område end  hele den 
europæiske  industri.  Bestræbelserne bør  navnlig tage  sigte på de  talrige 
aspekter af intelligente  vekselvirkninger  mellem menneske  og maskine 
(integreret  kommunikation  billede/tekst/tale,  frembringelse  og udbredelse 
af dokumenter  osv. ...). Blandt funktionerne  i forbindelse  med kontorauto­
matisering  er automatisk  oversættelse særlig  vigtig på fællesskabsplan. 
Integreret  datamatstøttet  produktion 
Hele fremstillingsindustrien  — de små og  mellemstore  virksomheder  såvel 
som de store - vil i betydelig  grad drage fordel af udviklingen  af syste­
mer, som integrerer  datamatstøttet  konstruktion,  fremstilling,  samling, 
afprøvning og  reparation. Dette  er sammen med kontorautomatiseringen  en 
af de vigtigste  anvendelser  af IT regnet  efter markedets størrelse. 
Forskningen  bør navnlig  tage sigte på arkitekturen  af integrerede  Systemer, 
robotteknik,samt  følere og  vil nødvendiggøre nye  udviklinger  inden for 
mikroelektronik  og programmet. 
2. Indførelse af  kommonikationslogistik  mellem  laboratorier 
Et informationsudvekslingssystem,  som sammenknytter  forskningscentre, 
universiteter  og industrilaboratorier,  spredt over hele Fællesskabets 
område, er en  absolut  nødvendig  infrastruktur  for iværksættelsen af 

- 38 -
samarbejdsprojekter  på fællesskabsplan  inden for F&U. Et sådant  system 
bør kunne levere en række  forskellige  tjenesteydelser (udveksling  af 
information, udveksling  af koder og databanker  samt gensidig  adgang  til 
regneanlæggene hos  partnere  i et projekt),  og dets realisering  bør 
hovedsagelig  bygge på anvendelse  af kommunikationsteknikker  leveret  af 
teleadministrationerne  på nationalt  og internationalt plan  samt på 
informatikressourcer  stillet til  rådighed af  fabrikanterne.  Fællesskabs­
indsatsen  bør især gå på  standardisering  af højniveauprotokoller. 
Der bør gennemføres undersøgelser  for at fastslå,  hvordan  der hurtigt 
kan indføres et sådant  system,  som vil blive tilpasset  i takt med den 
indhøstede  erfaring,  og som senere  vil kunne udstrækkes  til hele den 
europæiske  forskning inden  for Fællesskabet. 
3. Udvikling  af anvendelser  og oplæring af  brugere (*) 
Udnyttelsen  af det  teknologiske kapitalapparat  til markedsføringen af 
nye konkurrencedygtige  og forbrugertiltrækkende  produkter  er et  udtalt 
svagt led i  innovationsprocessen  på IT-området i  Europa.  Den utilstræk­
kelige beherskelse  af basisteknologierne  er ikke den eneste grund  hertil. 
Det må ligeledes  bemærkes, at der hos europæiske  industrifolk  og brugere 
er en tendens  til at foretrække  importerede  løsninger, som  anses for 
mindre risikable. 
En forstærket  indsats  med hensyn  til udvikling  og udveksling  af erfarin­
ger vedrørende  IT-anvendelser  ville dels gøre det  muligt at udvikle det 
europæiske  marked og dels hjælpe med  til at forbedre  konkurrenceevnen  i 
de industrier,  hvor disse nye teknologier blev  anvendt.  En indsats  på 
fællesskabsplan er nødvendig,  eftersom spredte nationale aktioner  kan 
føre til, at der kun åbnes et  nationalt  marked for  produkterne,  og 
eftersom anvendelsesområdet er så  omfattende,  må det  befrygtes,  at de 
nye teknikker  først for sent vil  trænge ind på  visse områder. 
Hovedvægten bør lægges på  sektorer,  som må  forventes  at drage den største 
fordel af IT, såsom de  traditionelle  industrier,  landbrug, medicin, 
transport,  kerneenergiindustrien  osv. ... 
En iværksættelse af  denne indsats  i form navnlig  af "kooperative projek­
ter", som samler  brugere,  industrier  og forskningscentre, vil  gøre det 
muligt at aktivere  grænsefladen  mellem  industri  og brugere  og spille en 
afgørende  rolle for oplæringen af  brugerne. 
(*) Dette må ses i sammenhæng med  kapitlet  om teknologisk fornyelse  af 
særlige  sektorer  under målsætningen  "Forbedring  og udvikling  af nye 
teknikker  og nye  produkter  for de traditionelle  industrier". 

- 39 -
2.3.2. BIOTEKNIKKER 
Den pragmatisme,  som indtil nu har været  fremherskende  i anvendelsen  af de 
biologiske  videnskaber, vil  i de kommende  år blive ændret gennem en øget 
og systematisk udnyttelse  af selvstyrende  systemers  kemi. Bioteknikkerne 
udgør via deres potentielle  anvendelser  inden for  et stort antal sektorer 
af afgørende  betydning  et værktøj,  som på  lang sigt fundamentalt  kan ændre 
de nuværende  teknikker  og forbedre  den europæiske  konkurrenceevne. 
Den foreslåede  strategi  har derfor  til formål at støtte og  forbedre effek­
tiviteten  af offentlige  og private  initiativer  på dette område og at  skabe 
et gunstigt klima for udnyttelsen  af bioteknik  i Europa. 
Bioteknikkerne vil  føre til fremkomsten  af talrige nye produkter  og tjene­
steydelser,  og vil medføre ændringer i  aktiviteterne  i flere betydnings­
fulde, traditionelle  sektorer, navnlig  lægemiddelindustrierne,  finkemien, 
levnedsmiddelindustrien,  miljøet  samt i specialiserede sektorer, hvoraf 
nogle vil få afgørende  betydning,  såsom  energi udvundet  af biomasse,  gen­
vinding af olie, behandling  af mineraler  ved udludning  af metaller  ad 
mikrobiel  vej osv. ... 
De mange  forskellige  anvendelsesmuligheder  og de forskelligartede  løsninger, 
bioteknikkerne  kan hidføre, nødvendiggør  for at opnå en  optimal  effektivitet 
en indsats  og en udveksling,  som går  videre end den  nationale  ramme. I øvrigt 
bør de "kontekstuelle" (navnlig  normative  og regelbundne)  aspekter udvikles 
sideløbende med  forskningen  og anvendelserne,  for at sidstnævnte  virkelig 
kan iværksættes;  dette er klart kommet  til udtryk gennem de  vanskeligheder, 
man er stødt på i  produktionen  af bioproteiner. Disse kontekstuelle aspekter 
har klart en fællesskabsdimension. Følgelig tilstræbes følgende mål: 
- en målrettet  forskning  i nøglesektorerne (50% af den  samlede  indsats), 
- udvikling  af bioteknikanvendelser (30%), 
- støtte  til den europæiske  biotekniske forskning  ved at  lette oprettelsen 
af denne via kontekstuelle foranstaltninger (20%). 
1. Målrettet  forskning  i de biotekniske  nøglesektorer 
Dette emne drejer sig hovedsagelig  om at  stimulere  og fremme  forsknings-
aktioner  på fællesskabsplan med det formål på  lang sigt at fjerne hind­
ringerne for industriens  og landbrugets  anvendelse  af moderne  biokemiske 
og genetiske  metoder.  Disse aktioner  bør omfatte: 

- 40 -
- grundlæggende undersøgelser af  mikroorganismers genetik,  fysiologi  og 
biokemi med henblik  på af simple og rigelige  stoffer  (carbondioxid, 
hydrogen  og methanol)  ved syntese at fremstille  et bredt sortiment  af 
komplekse  forbindelser,  som for øjeblikket  fremstilles  af importerede 
flydende carbonhydrider, 
- forbedring  af metoderne  til at udtrykke  og overføre ny  genetisk informa­
tion i organismer,  som er  nyttige for  mennesket, 
- nyttiggørelse af  enzymer,  mikroorganismer  og cellestammer  til produktion 
af stoffer  med høj merværdi og  til styring  af vigtige  processer, 
- undersøgelser af  mikrobers  fysiologi  for at opnå en  bedre forståelse af 
de faktorer,  der har  indflydelse  på udbytte,  kildestabilitet  og produk-
tionshastighed  for biomasse, 
- fotobiologisk  forskning  med henblik  på udvikling  af nye  processer  til 
bioomdannelse , 
- teknikker  til behandling  af fortyndet spildevand, 
- datamatsystemer  til teoretisk  repræsentation og  strukturering  eller 
omdannelse  af biologisk  aktive molekyler, 
- nedfrysningsteknikker  til konservering  af planter,  celler og væv, 
- udvikling  af den grundlæggende  viden om celle- og molekylær-patologi  samt 
udvikling  af nye  farmakologiske  in vitro tests og nye lægemidler,  navnlig 
til forebyggende  behandling, hvis  udvikling  kun kan  finde sted  ved indsats 
af offentlige  midler  (jf. "forbedring  af sikkerheden  og sundhedsbeskyttel-
- forskning  vedrørende  biologisk  sikkerhed  i almindelighed. 
2. Udvikling  af anvendelser  (*) 
Disse udviklingsaktioner  bør først og  fremmest  indledes  vedrørende de mål, 
der er opstillet  i dette rammeprogram;  de udgør på  lang sigt en naturlig 
forlængelse af de  ovenfor  beskrevne  forskningsaktioner. 
(se) Dette  mål skal ses i sammenhæng med  kapitlet  om teknologisk fornyelse 
af særlige  sektorer  under målsætningen  "Forbedring  og udvikling  af nye 
teknikker  og nye  produkter for  de traditionelle  industrier". se"), 

- 41 -
Umiddelbart  viL der  hovedsagelig  blive  tale om pilot-  eller demonstrations­
projekter  på følgende  omrider: 
- solenergi  og udnyttelse  af biomasser, 
- nyttiggørelse af jordområder og en  integreret forvaltning heraf, 
- behandling  af affald, 
- opnåelse af  rentabilitet  for eksisterende  landbrugsprodukter, 
- omplantning  til tropisk  landbrug  af metoder  og materialer  inden for den 
moderne  bioteknik, 
- anvendelse  af metoder  og materialer  i den  moderne  bioteknik  til under­
søgelse af ernæringsproblemer. 
3. Kontekstuelle foranstaltninger 
Følgende  kontekstuelle foranstaltninger  er blevet  identificeret: 
a. at tilskynde  medlemsstaterne  til at udvikle ekspertcentre  (som  sidder 
inde med en  specifik  kompetence  på verdensplan)  på de  valgte områder; 
at udvikle  et europæisk net  baseret  på disse centre,  således at 
Fællesskabet som  helhed  råder  over en kapacitet  på verdensplan  på 
samtlige  områder, tilgængelig for  hver medlemsstat, 
b. på universiteterne  at fremme  oprettelsen  af tværfaglige  projekthold, 
bevægeligheden af videnskabsmænd  mellem  industri  og universitet  og 
mellem Fællesskabets  forskellige  lande og således  udviklingen  af abso­
lut nødvendige  menneskelige  ressourcer, 
c. at udvikle kvaliteten  af tjenesteydelser  og støtte  til infrastruktur 
for at forbedre "konteksten"  for bioteknikkerne (f.eks.  logistisk 
støtte via  udviklingen  af samlinger  af europæiske  kulturer  og til­
knyttede  databanker), 
d. at udvikle  den europæiske  indstilling  på området  intellektuel  ejen­
domsret for at  beskytte  denne og lette udnyttelsen heraf. 
Foranstaltningerne  under  a. og b.  vil blive omfattet  af det  vejledende 
skema for stimulering (jf.  emneområde 7). 

- 42 -
EMNEOMRÅDE 2:  FREMME  AF INDUSTRIENS  KONKURRENCEEVNE 
Vejledende  fordeling  af indsatsen  mellem  de forskellige specifikke  emner. 
2.1. Fjernelse  og mindskelse  af hindringer 
Specifikke  emner % 
- Nukleare  referencematerialer  og -teknikker 
(energimæssige og  medicinske  anvendelser) 
- Dimensionsmå  l ing, mekanisk,  elektrisk  og optisk 
måling samt temperaturmåling 
- Kemiske  analyser (metaller, levnedsmidler  og 
foruren  i ngsfakto  rer) 
- Materialers fysiske  og teknologiske  egenskaber 45 
25 
15 
15 
2.2. Forbedring  og udvikling  af nye  teknikker  og nye  produkter  for de  tradi-
tionelle  industrier 
Specifikke  emner % 
- Fremadskuende  undersøgelser og  iagttagelsesfunktion 
- F&U vedrørende mu  Iti sektortekno  logi er (lasere,  nye 
materialer  osv. ...) 
- Sektorbestemt  F&U (jern-  og stålindustri,  tekstil-
og beklædningsindustri,  eksport  osv. ...) 
- Pilot- eller  demonstrationsforsøg for at  fremskynde 
den infratekno  logi ske modernisering  af visse industrier 
(jern- og stålindustrien,  tekstilindustrien  osv. ...) < 3 
40 
40 
20 

- 43 -
2.3. Fremme og  udvikling  af nye  teknologier 
2.3.1. Informat  ionsteknologier 
Speci fi kke emner % 
- F&U med  henblik  på en  beherskelse  af basis­
teknologierne: mikroelektronik,  programmel-
udvikling,  avanceret  informationsbehandling, 
kontorautomatik  og datamatstøttet  integreret 
produktion 
- Indførelse af en  logistisk  kommunikation mellem 
laboratorier,  som er nødvendig for et  samarbejde 
inden for Fællesskabet på  F&U-plan 
- Udvikling  af anvendelser  (traditionelle  indu­
strier,  kerneenergiindustri,  landbrug,  medicin 
osv. ...) 70 
5 
25 
2.3.2. Bioteknikker 
Specifikke  emner % 
- Støtte  til grundforskningen  i nøglesektorer 50 
- Styrkelse  af den europæiske  stilling  ved 
anvendelse  af bioteknikker  30 
- Kontekstuelle foranstaltninger  20 
Hvis aktionen  fra Fællesskabets  side skal vise  sig afgørende og  bidrage 
effektivt  til en forbedring  af europæisk  industris  konkurrenceevne  over 
for dens største  konkurrenter,  er det nødvendigt, at der for  perioden 
1984-1987  afsættes  bevillinger  på over 1 mia ECU (i  faste 1982-priser) 
med følgende  fordeling blandt  hovedemnerne: 
- Fjernelse  og mindskelse  af hindringer  30 mio ECU 
- Traditionelle industrier  350 mio ECU 
- Nye teknologier  680 mio ECU 
heraf: informationsteknologier  600 mio ECU 
bioteknikker  80 mio ECU 
Denne fordeling  på identificerede  emner må justeres,  efterhånden som 
deres iværksættelse fastlægges nærmere. 

- 46 -
end den interne produktion,  og denne  stadige  forværring af uligevæg­
ten berettiger  en energisk indsats  fra Fællesskabets  side, bl.a. 
gennem  dets FU&D-programmer. 
Forskningen  på træområdet  vil således  have to mål,  nemlig  at reducere 
afhængigheden af  omverdenen,  dels forbedre  træindustriens økonomiske 
levedygtighed.  Det ses  umiddelbart,  at disse mål har nær  tilknytning 
til to andre  dele af rammeprogrammet,  nemlig  industri  og landbrug, 
eller rettere  skovbrug. 
Ved træproduktion i Fællesskabet bør vægten lægges på  kvantitativ  foi— 
øgelse og  kvalitativ  forbedring  af træ  til industrielle  formål.  Derud­
over er der også  andre,  mere specifikke  mål: 
- teknologiske  problemer  ved forarbejdning  af træ  samt udnytteIsespro-
cesser inden  for byggeri  og møbelindustri; 
- omdannelse  af træ og  tilsvarende organisk materiale  til fiberproduk­
ter. Man bør i første række  komme  ind på nye  processer  til fremstil­
ling af papirmasse  ud fra træ,  metoder  til produktion  af bedre  papir­
masser ud fra  halm og andre  ligninholdige  organiske  fibre  samt  til­
pasning  af processer  til fremstilling  af papir og pap  til de nye 
papirmassers  egenskaber; 
- kemisk  og biologisk behandling  af træ og  biprodukter  af træ  (herunder 
hører bl.a. biotekniske anvendelser),  især udnyttelse  af processer 
til separation  af bestanddelene  i træ og  biprodukter  af træ  samt 
udnyttelse  af lignin,  hemicellulose  og cellulose. 
3. Genanvende  Ise 
Fællesskabets  FU&D-aktioner  på dette område  berettiges ikke  blot af 
deres bidrag  til forbedring  af Fællesskabets råstofs  ituation,  men også 
af deres  gunstige virkninger  på energibalancen  og miljøet  (f.eks.  om­
dannelse  af affald  til brændsel).  Endvidere  er forskningsarbejde  ved­
rørende  genanvendelse  ofte nært knyttet  til andre mål inden for land­
brug, bioteknik,  miljøbeskyttelse osv. 
De specifikke  emner for Fællesskabers  aktioner inden  for genanvendelse 
bliver: 
- forbedring  af metoder  til sortering  og behandling  (mekanisk  og tei— 
misk) af affald  samt forædling af  produkterne; 
- behandling  af affald  fra landbrug  og skovbrug  samt organisk  affald 
(se afsnittene  om "landbrug"  og "bioteknik"); 
- avancerede  metoder  til genvinding  af strategisk  vigtige  metaller; 
- raffinering  af sekundære  metaller  og andre  avancerede  metoder. 

- 44 -
3. BEDRE FORVALTNING  AF RÅSTOFFER 
3.1. OPTIMAL UDNYTTELSE  AF RASTOFFER 
INDLEDNING 
Ud over den velkendte  afhængighed  af fossilt  brændsel  er Fællesskabet 
stærkt afhængigt  af import for at dække efter de fleste  fornyelige 
og ikke-fornyelige  råstoffer.  For de  mest nødvendige  produkter  under 
ét anslås  EF's afhængighed  af omverdenen  til 75%. For  stoffer som 
phosphater,  chrom,  cobalt,  mangan, molybdæn,  platin,  titan,  vanadium, 
niobium og tantal ligger  den næsten  eller helt oppe på 100%. Denne 
afhængighed forværres af,  at råstofressourcerne  er ulige fordelt  i 
verden. Således  er mere end tre fjerdedele  af de  kendte  eller anslå­
ede reserver  af adskillige  råstoffer  koncentreret  i et begrænset 
antal lande,  som alle ligger  uden for Fællesskabet. 
Bevidstheden  om virkningerne  af en sådan situation  har givet stødet 
til en række aktioner  i Europa med henblik  på at  sikre regelmæssig 
forsyning  med disse uundværlige  stoffer.  Disse  aktioner  omfatter 
bl.'a. spredning  af importkilderne, oplagring,  forøgelse  af poten­
tiellet for selvforsyning,  hyppigere anvendelse  af sekundære råstof­
fer (genanvendelse),  udvikling  af egne ressourcer  af fornyelige  rå­
stoffer  (f.eks.  træ) og  erstatning  af sjældne  stoffer  med andre, som 
er lettere  tilgængelige. 
Forskningen  i Fællesskabet  vil bidrage  til at mindske  dets afhængighed 
af omverdenen  gennem  en forøgelse  af dets eget  produktionspotentiel  og 
bedre udnyttelse  af de  disponible  råstoffer. 

- 45 -
SPECIFIKKE  EMNER 
1. Minera Ler 
Eftersøgning  efter forekomster 
Hovedvægten  vi L" blive Lagt på efterforskning  efter dybtliggende  fore­
komster og på  videreudvikling  af off-shore-teknik. Blandt  de aktivi­
tetsområder. Fællesskabet  skal støtte, kan nævnes: 
- søgning  efter dybtliggende forekomster. Hurtig  udvikling  af tele-
detektion  og studier  af jordskorpens  øverste 2-3 km's  tilblivelse, 
struktur  og sammensætning ved hjælp af tværfaglige fremgangsmåder; 
- forbedring  af modeller; 
- teknikker  til fortolkning  af data; 
- koordinering  og forbedring  af informationssystemer  og dataudveks­
ling; 
- forskning  i det marine miljø. 
Udvinding  og oparbejdning  af malme  samt mineteknik 
Fællesskabets  aktioner vil  blive rettet  mod videreudvikling  af avan­
cerede teknikker  til: 
- udnyttelse  af lavlødige og  komplekse  malme; 
- rentabel udnyttelse  af visse forekomster  med marginal  rentabilitet 
gennem forbedring  af driftssikkerheden,  metoderne  til brydning  og 
transport  af malmene i  minerne  og udvindingsmetoderne  for høj lødige, 
men små  forekomster; 
- bedre genvinding  af "fines"; 
- energibesparelser; 
- bedre anvendelse  af geostatistik  og opstilling  af bedre modeller 
for minedrift; 
- bedre udformning  og styring  af industrianlæg  til flotation  og opar­
bejdning  af malme. 
2. Træ 
Mere end halvdelen  af Fællesskabets  forbrug  af træ og  produkter  af træ 
må dækkes ved  import.  Uligevægten i  denne handel med tredjelande  er 
den største næst  efter  olie. I øjeblikket  stiger  forbruget hurtigere 

- 47 -
4. MateriaLesubsti tut ion  og -teknologi 
For at mindske  risikoen  for knaphed  og reducere  underskuddet  på handels­
balancen  må Fællesskabet fremme de  FU&D-aktioner,  som tager sigte  på 
at øge kendskabet  til materialerne  for dermed at udnytte  mulighederne 
for at erstatte "strategiske"  stoffer  med mere  almindelige grundstof­
fer, f.eks. erstatning  for chrom, sølv,  tin, wolfram  og cobalt,  som 
har stor betydning  for den  elektrotekniske  industri  , elektronindustrien, 
værktøjsmaskinindustrien,  overfladebehandling  og beklædning. 
Ud over at have en gunstig virkning  på den økonomiske uafhængighed  vil 
arbejde på dette område fremme bestræbelserne  inden for miljø,  energi 
og især industriens  konkurrenceevne.  Det er  grunden  til, at materiale­
substitution  og -teknologi  er medtaget  under emnet  "forbedring  og ud­
vikling af nye  teknikker  og produkter  for de  traditionelle  industrier". 

- 48 -
EMNEOMRÅDE 3: BEDRE FORVALTNING AF RÅSTOFFER 
Vejledende  fordeling  af midlerne  pi de  forskellige  specifikke  emner. 
3.1. Optimal  udnyttelse  af råstoffer  
Specifikke  emner 
- Mineraler  65 
. efterforskning  ( 25 
. udvinding, oparbejdning  og mineteknik  ( 40 
- Træ 25 
- Genanvendelse  10 
For virkelig  at nå  disse mål bør der i  perioden  1984-1987  stilles 
mindst 80 mio ECU (i  faste 1982-priser)  til rådighed på fællesskabs­
plan. 

- 49 -
4. BEDRE FORVALTNING AF ENERGIRESSOURCER 06 NEDBRINGELSE AF ENERGIAFHÆNGIGHEDEN 
Det europæiske Råd har i de  senere år gang på gang understreget  nødvendigheden 
af, at Fællesskabet  tager udfordringen  på energiområdet op. 
I energistrategien  for Fællesskabet (x)  understreges  det, at en  omfattende  fæl­
lesskabsaktion  på energiområdet er det  eneste  rigtige,  samt at en øget  indsats 
er nødvendig for at  fremskynde  nedbringelsen  af olieafhængigheden  (energibespa­
relser,  udvikling  af substitutionsenergi, spredning  af udbud og efterspørgsel) 
og lette  industriens  tilpasning  til energimarkedet. 
Dette område har  siden 1974 været det  mest omfattende  i Fællesskabet på det 
videnskabelige  område. Fra nu af og  indtil år 2000 bør forfølgelsen af  dette 
mål, uden at det dog  til stadighed skal  stå i første række, medføre en  styr­
kelse og navnlig  en udvidelse  af de  tilsvarende FU&D-aktiviteter  efter hoved­
linjerne  uafhængighed,  forsyningsikkerhed  på lang sigt, konkurrenceevne  og 
sikkerhed. 
På fællesskabsplan  skal udviklingen  af nuklear fissionsenergi navnlig  ses på 
baggrund  af den  nukleare sikkerhed  og det særlige  bidrag,  som Fællesskabets 
FU&D kan yde  til, at denne energiform accepteres, bl.a. takket  være det  omfat­
tende arbejde,  som ud  over at bidrage  med videnskabelige resultater  gennem  dets 
eksempelværdi, at  vise overensstemmelse  og at være  virkeligt  uafhængigt,  mulig­
vis kan have en gunstig indflydelse  på atomdebatten. 
Forskningen  vedrørende  kontrolleret  termonuklear  fusion  er hele tiden  gennem­
ført under et koordineret  fællesskabsprogram.  Dels på grund af den  betydning, 
fusion kan få for Fællesskabets  energiforsyning  på lang sigt, og dels da der 
kræves en  omfattende  indsats  for at nå  frem til et stade,  hvor denne  teknologi 
kan anvendes,  har Rådet  udtalt,  at man gennem de  forskellige  udviklingsfaser 
i fællesskab bør fortsætte det  hidtil udførte  arbejde  på dette område. 
Udviklingen  af vedvarende  energikilder  sigter  ikke blot  mod en større  energi­
uafhængighed i  Europa,  men også mod en  forbedring  af industriens  konkurrence­
evne og landbrugets produktivitet  samt en udvidelse  af støtten  til udviklings­
landene.  På dette kolossale  område bør der  ydes en særlig  indsats  for på  fæl­
lesskabsplan  at fremme de aktioner,  som kan  drage størst  nytte af Fællesskabets 
størrelse. 
FU&D inden for optimal udnyttelse  af fossilt  brændsel og især øget  anvendelse 
af kul og  andet fast brændsel,  produktion  og anvendelse  af syntetiske  brænd­
stoffer,  energibesparelser, optimal  varmeudnyttelse  (produktion, transport  og 
lagring)  og nye  anvendelsesmuligheder  for elektricitet  skal sammen  med studier 
over systemanalyse  og energiplanlægning muliggøre  rationel  energiudnyttelse, 
som bidrager  til mål som større uafhængighed,  spredning  af energikilderne  og 
optimering  af omkostningerne. 
(x) K0M(81)  540 endelig  udg. "Udvikling  af en  energistrategi  for Fællesskabet". 

- 50 -
4.1. UDVIKLING  AF NUKLEAR  FISSIONSENERGI  (SÆRLIG SIKKERHEDSASPEKTERNE)  
INDLEDNING 
Udviklingen  af nuklear fissionsenergi  er et af de  vigtigste midler til  gennem 
spredning  af energikilderne  at mindske  Fællesskabets olieafhængighed.  Fortsat 
støtte  til et kerneenergiprogram  er derfor  et centralt  led i den europæiske 
energipolitik.  I Fællesskabets  strategi  (x) regnes  med styrkelse  og udvidelse 
af forskningsaktiviteterne,  især på de  generelle  områder  nuklear sikkerhed, 
beskyttelse  af sundheden  og miljøer  samt kontrol  med fissile  materialer. 
Europa-Parlamentet  har vedtaget  en beslutning, hvori  det godkender  og bekræf­
ter denne  strategi,  som Rådet i øvrigt har  taget positiv  stilling  til (xx).  Der 
må desuden  erindres  om, at det  nukleare  område også  omfatter udvikling  af hele 
brændseIskredsløbet,  herunder  oparbejdning  og hurtige reaktorer. 
Det er under denne  synsvinkel,  følgende  retningslinjer  for Fællesskabets F&U 
er udarbejdet. 
RETNINGSLINJER 
Fællesskabets  FU&D-akti  viteter vil derfor hovedsagelig  være  rettet  mod sikket— 
hedsaspekterne,  dvs.  beskyttelse  af befolkningen  og arbejdstagerne  mod nukle­
are risici.  Herigennem  kan Fællesskabets  forskning  få gunstig indflydelse  på 
atomdebatten,  idet den giver objektiv information,  som strækker sig ud  over 
nationale  rammer.  Endelig vil  Fællesskabets  aktion  gennem en tilnærmelse af 
medlemsstaternes  opfattelse  af sikkerhedsbegrebet bidrage til  at øge  industri­
ens konkurrenceevne  ved at  mindske  hindringerne  på det indre-europæiske  marked. 
På det  internationale plan  ses en  stadig  stærkere  tendens  til samarbejde  om 
nuklear sikkerhed,  og denne  tendens,  der anses for at være særdeles  gunstig 
for udviklingen  af denne  energikilde, vil  der blive taget  hensyn  til ved Fæl­
lesskabets aktion. 
De hovedområder, der kommer på  tale, er reaktorsikkerhed, forvaltning  og op­
lagring  af radioaktivt  affald,  strålingsbeskyttelse,  kontrol  med fissile  mate­
rialer,  endelig nedlukning  af nukleare  anlæg og  visse sikkerhedsaspekter,  som 
begrunder  en fællesskabsaktion, ved den del af brændselskredsløbet, som  alle­
rede har nået det  industrielle  stade. 
SPECIFIKKE  EMNER 
1. Reaktorsi  kkerhed 
Letvandsreaktortyper udnyttes allerede  industrielt  og kommercielt,  idet 
der i hele verden  er mere end 200  reaktorer  af denne  type i drift.  Denne 
teknologis  udbredelse  og dens indvirkning  på samfundet  kræver mere  dyb­
gående  forskning  i sikkerhed.  Hovedårsagerne  hertil  ligger  i nødvendig­
heden af bedre at vurdere  reaktorernes  sikkerhedsmargen  - og derved  øge 
(x) K0MC82) 36  endelig  udg.: En  energistrategi  for Fællesskabet: Det  nukleare 
område. 
(xx) Energiministrenes  møde i Rådet den 13.  juli 1982. 

- 51 -
deres disponibilitet  - at nå  frem  til en fælles fremgangsmåde vedrørende 
sikkerhedsstandarder  og at  lette beslutningsproceduren.  Fællesskabsforsk-
ningen kan desuden  bidrage  til en bedre  offentlig  accept af denne energi-
ki Ide. 
Fællesskabets  aktioner  på dette område bør  derfor  tilstræbe følgende mål: 
- Fuld udnyttelse  af driftsdata  fra de ca. 80  reaktorer,  der i øjeblikket 
er i drift i medlemsstaterne,  og som  byder på en  uerstattelig  database 
med hensyn  til forbedring  af kendskabet  til anlæggenes,  systemernes  og 
komponenternes  pålidelighed  samt  til menneskelige  faktorers indvirkning 
på sikkerheden.  Probabilisti  ske metoder,  som bør  udvikles yderligere, 
kan gennem  udnyttelse  af disse data forbedre risikovurderingen. 
- Udvikling  af forskellige  teknikker  og metodologier  til forebyggelse  af  
uheId, bl.a. inden  for kontrolsystemer, instrumentering  og inspektions-
tekni kker. 
- Forbedret  kendskab  til uheIdsmekanismer  ved en  kombination  af teoretisk 
og eksperimentel forskning  med henblik  på forbedring  af de  beregnings-
koder, der anvendes  ved sikkerhedsanalyser.  Sammenligning  mellem  forskel­
lige koder,  udbredelse  af information  og indførelse af  koder, der er 
valideret  gennem  dette arbejde,  hos de  potentielle  brugere  er elementer, 
som skulle  kunne føre  til en gradvis  europæisk  harmonisering  af analyser 
af nuklear sikkerhed. 
- Bedre kendskab  til uheIdsføIger, ved  kerneinterne  og -eksterne  forsøg, 
som kan gøre det  lettere  at fastsætte  regler  for operatørens handlemåde 
i nødstiIfælde. 
Forfølgelsen af  disse mål skal ledsages  af en  stimulering  af informations­
udveksling inden  for Fællesskabet,  hvilket  vil skabe det uundværlige  tek­
niske grundlag  for europæisk  harmonisering  af sikkerhedsretningslinjer  og 
-praksi s. 
Den første  forme  ri ngsreaktor  af kommerciel  størrelse er for  tiden under 
opførelse i  Europa.  Reaktorer  af typen natriumkølede  formeringsreaktorer 
med hurtige neutroner  er således  endnu ikke så højt  udviklede  som letvands-
typen. Der kræves  endnu forskning  på sikkerhedsområdet for  bedre at kunne 
tilpasse  dem til industrielle  forhold. Hovedlinjerne  for denne forskning 
bliver uheIdsforebygge  Ise, studium  af brændslets og  kernens  opførsel  under 
unormale  driftsbetingelser  - herunder  forskellige  uheldsfaser  indtil  og 
medregnet  demonteringsfasen  - studium  af konstruktionens  og komponenternes  
opførsel  under belasning  som ved  hypotetiske uheld  samt evaluering  af efter-
uheldssituationer.  Disse studier  skulle føre  til et fælles  grundlag  for 
almindeligt  accepterede  beregningskoder,  som eventuelt  kan føre  til euro­
pæisk harmonisering  af indstillingen  til disse reaktorers sikkerhed  og 
bidrage  til at fjerne hindringerne  på markedet  for komponenter  til hurtige 
reaktorer. 

- 52 -
Mere generelt,  dvs. uafhængigt af  reaktortypen, vil  der blive lagt særlig 
vægt på  mand-maskine-vekselvirkningen  og ergonomien  samt på indførelsen af 
nye teknologier (navnlig  anvendelse  af informationsteknologier)  i denne 
industrisektor.  (Jf. i øvrigt  emnerne  "Forbedring  af sikkerheden  og sund­
hedsbeskyttelse"  samt "Fremme af  industriens  konkurrenceevne"). 
Alle disse mål kan kun nås gennem en  afbalanceret  kombination  af teoretisk 
og eksperimentel forskning.  Dette  sidste  område kræver  anvendelse  af store 
anlæg og højt  kvalificerede  tværfaglige  grupper  og bør gennemføres i så 
omfattende  internationalt  samarbejde  som muligt.  På fællesskabsplan må 
dette samarbejde  ske gennem en fælles  indsats  til større  eksperimenter,  der 
udføres  enten i de fælles  forskningscentre  eller i de nationale centre  med 
fællesskabsstøtte.  Dette vil endvidere  lette det internationale  samarbejde, 
hvis resultater vil  stå til rådighed for  alle medlemsstaterne. 
2. Forvaltning  af radioaktivt  affald er foregået i  flere årtier i Fællesskabet. 
Den endelige  etape,  dvs. slutdeponering  af affald,  omfatter  imidlertid  kun 
svagt radioaktivt  affald med ret  kort halveringstid.  Målet for Fællesska­
bets FU&D er derfor at demonstrere  et fuldstændigt  forvaltningssystem,  som 
sikrer og beskytter  mennesket  og miljøet  under hver af disse etaper. 
Fællesskabets tolvårige  handlingsplan  vedrørende  radioaktivt  affald  (1980-
1992), godkendt  af Rådet i 1980  (x), sikrer den uundværlige  samordning  samt 
orienteringen  og kontinuiteten  af virksomheden  på dette område. Fællesskabets 
indsats vil sikre  mod følgende mål: 
- Inden for behandling, konditionering  og håndtering af  affald : 
. optimering  af bestående  metoder  for lav- og middelaktivt  affald 
samt tilvejebringelse  af mere økonomiske,  sikrere  og bedre ydende 
metoder; 
. udvikling  af processer  for visse former  for højaktivt  affald med 
lang halveringstid  med henblik  på at  immobilisere  dem i  passende 
faste former  egnet  til slutdeponering; 
. udvikling  af analoge  processer  for gasformigt affald>  som ikke 
længere kan  forventes udledt  som spildgasser  i fremtiden. 
(x) EFT nr. C 51 af  29.2.1980,  s. 1. 

- 53 -
Denne "pakke"  skal suppleres  med udarbejdelse  af kvalitetskriterier  for 
affald med henblik  på dets oplagring. 
- Inden for s  lutdeponering  af højaktivt  affald: 
. demonstration  af gennemførligheden af s  lutdeponering  i dybe 
kontinentale  geologiske formationer  (salt,  granit,  ler osv.) 
ved projektering,  bygning  og drift af forsøgskaverner og 
prototypeanlæg; 
. vurdering  af gennemførligheden af s  lutdeponering  ved nedpløjning 
i havsedimenter  via laboratorieforsøg og feltforsøg; 
. vurdering  af sikkerheden  ved forskellige  valgmuligheder  for slut-
deponering  ved udvikling  af metodologier  for risikoanalyse  og 
modellering  af fænomener på  grundlag  af forsøgsresultater.  Denne 
fremgangsmåde bøder på det  umulige  i direkte  at påvise  sikker­
heden over meget  lange tidsrum  og vil modnes ved  alle forsøgene. 
For at disse mål kan nås, bør Fællesskabets  FU&D-indsats  fortsættes  uop­
holdeligt,  idet den i  flere år har  samlet en betydelig  del af  medlems­
staternes  bestræbelser, især  inden for slutdeponering. 
Det europæiske  samarbejde  og fællesskabssamordningen må  styrkes  som også 
det internationale  samarbejde  i bred forstand,  for kun ved fælles  indsats 
kan slutdeponering  påvises på en for  offentligheden overbevisende  måde. 
3. De problemer,  som nukleare  anlæg  rejser  efter  indstilling  af driften,  har 
almen betydning  og fremkalder  ønsket om en fællesskabsaktion på området 
endelig  nedlukning  af nukleare  anlæg.Målene er at  forbedre  og udvikle  nye 
specielle  nedlukningsteknikker  og afprøve dem  under  realistiske  forhold 
ved større  nedlukninger  i medlemsstaterne.  Problemerne  i forbindelse  med 
eventuel  genanvendelse  af materialer vil  ligeledes  blive taget under be­
handling. 
4. De andre  trin i brændselskredsløbet,  fremstilling,  berigning  og oparbejd­
ning, som nu  sker i industriel  og kommerciel  skala,  skal ikke som sådanne 
gøres  til genstand  for fællesskabsforskning, med  mindre  der er  specifikke 
aspekter  af generel betydning  med tilknytning  til sikkerheden  (f.eks. 
aerosoler). 

- 54 -
5. Metoder  til beskyttelse  af befolkningen  og arbejdstagerne  mod bestråling 
under hele brændselskredsløbet og  kontrol  af dens virkninger  er et højt 
prioriteret  fællesskabsmål. De  biologiske virkninger  af strålingen og 
navnlig virkningen  af svage doser  skal undersøges for at  give en realis­
tisk vurdering  af risikoen. (Jf.  emnet "Forbedring  af sikkerheden  og 
sundhedsbeskytte  Ise"). 
6. Omfanget  af den økonomiske  virkning  af sikkerhedskontrol  (Safeguards)  og 
nødvendigheden af at fastlægge en europæisk  strategi  på dette område for 
1990'erne  forudsætter en  omfattende  fællesskabsaktion og  samordning  af 
medlemsstaternes  indsats.  Som hjælp  til iværksættelse af  multinationale 
(Euratom)  og internationale  (IAEA)  kontrol-  og sikkerhedssystemer  vil 
Fællesskabets  virksomhed  tage sigte på at  udvikle instrumenteringer  og 
evaluere  deres  funktion  i fabrikker  med henblik  på identificering,  måling, 
indeslutning  og overvågning af  nukleare  materialer;  at udvikle  et funk­
tionelt og integreret  system  til dataevaluering  og -transmission;  og at 
studere  eller udvikle  metodologier  til parametrisk  analyse  samt optimere 
kontrolteknikker  i forskellige fabrikskategorier  eller brændselskredsløbet. 
Alle disse  aktiviteter  vil tage hensyn  til behovet  i Europa  samt forøgel­
sen af nukleare  materialer  i omløb. 
7. For at nå de i  denne plan nævnte mål må man  have en vis mængde nøjagtige 
og universielt  godkendte  nukleare  data  til rådighed.  Udviklingen  af den 
nukleare  industri  samt anvendelsen  af nukleare  teknikker  på andre områder 
kræver,  at der er  nukleare  referencematerialer  til rådighed.  (Jf. i øvrigt 
emnet "Fjernelse  af hindringer"). 
8. Endelig  er grundforskning  et fællesskabsanliggende på det  nukleare  område, 
og inden for aktinideforskning,  hvor Fællesskabet i  flere år har  spillet 
en fremtrædende  rolle,  vil der blive opretholdt  en aktivitet,  der er  foi— 
enelig med de  ovenfor  nævnte mål. 
Anvendelsen  af højfluxreaktoren, HFR, ved anlægget i  Petten under Det fæl­
les Forskningscenter  bør specielt  nævnes. (Bestråling af brændsel og  kon­
struktionsmaterialer  med henblik  på reaktorsikkerhed,  materialeadfærd i 
forbindelse  med fusion  samt fremstilling  af radioisotoper). 

- 55 -
4.2. KONTROLLERET  TERMONUKLEAR  FUSION  
INDLEDNING 
Termonuklear  fusion  er en af de  mulige løsninger på  energiproblemet  på lang 
sigt, og derfor har der  lige siden anden  verdenskrigs afslutning  været iværk­
sat omfattende  forskningsprogrammer  for at  bringe  termonuklear  fusion  fra 
den teoretiske  til den praktiske fase. 
MÅLSÆTNINGEN FOR FÆLLESSKABETS  FU&D 
Målsætningen kan  deles op i tre på  hinanden  følgende delmål: 
- den videnskabelige  gennemførlighed, som man håber at påvise i løbet af 
1980'erne,  ved hjælp af  store forsøg med  TOKAMAK,  som er ved at være 
færdigopført (JET i Det europæiske Fællesskab, TFTR i USA og JT 60 i 
J apan); 
- den tekniske  gennemførlighed - særlig  hvad angår håndtering og  fremstil­
ling af tritium  i stor skala, materialernes  adfærd, fjernhåndtering, 
superledende  spoler  og omdannelse  af fusionsenergien  - ved hjælp af  meget 
store og kostbare  maskiner,  som er  under planlægning,  nemlig NET i  Europa, 
ETR i USA, FER i  Japan, INTOR i et fælles  projekt  mellem  EF, USA, USSR og 
Japan eller andre maskiner,  som måske virkeliggøres gennem  internationalt 
samarbej  de; 
- endelig  den kommercielle  gennemførlighed, som  vil kunne vises i begyndelsen 
af næste århundrede ved hjælp af en  eksperimentel kraftreaktor,  DEMO. 
Vejen bliver  lang og bekostelig,  og det  forekommer  usandsynligt,  om alminde­
lig energiproduktion  på grundlag  af fusion  skulle  finde sted inden  et halvt 
hundrede  år, og  inden da vil verdens  udgifter  til FU&D sandsynligvis  have 
overskredet  100 mia ECU. 
Hvad angår forskning  i fusionsreaktorer  med magnetisk  indeslutning,  ligger 
Europa forrest,  og det europæiske  program,  som omfatter  alle medlemsstaternes 
aktiviteter  på dette område og  koordineres  af Fællesskabet må ufortrødent 
videreføres.  Man må både fortsætte  indsatsen  for at  demonstrere  fusionens 
videnskabelige  gennemførlighed og gøre en ny  indsats  for at  vise dens tek­
niske gennemførlighed. Det europæiske  samarbejde  og Kommissionens  koordine­
ring må styrkes,  da de europæiske  lande kun gennem en fælles  aktion  kan tage 
udfordringen  på fusionsområdet op.  Samtidig  må alle muligheder  for samarbejde 
med de øvrige  programmer  i verden undersøges. 
Strategien  i det europæiske  program  er: 
- inden for TOKAMAK-typen  at gennemføre et  betydeligt  program,  som skal ende 
med en demonstrationsreaktor,  at fuldføre første  etape af dette program 
(JET-projektet  og dets udvidelser)  og at gennemføre  programmer  til støtte 
for TOKAMAK-konfigurationen; 

- 56 -
- at fortsætte den  teknologiske udvikling,  der er nødvendig for at  virkelig­
gøre anden etape af TOKAMAK-programmet  (NET),  efter de retningslinjer, 
konceptstudierne anviser; 
- at studere  andre  indeslutningssystemer,  som ville kunne føre til en fusions­
reaktor,  fortrinsvi  s i samarbejde  med andre fusionsprogrammer  i verden,  hei— 
under navnlig  det amerikanske  program; 
- mod slutningen  af 1980'erne  at gennemgå  resultaterne  fra JET og  lignende 
eksperimenter,  der gennemføres  andre  steder,  og afgøre, om  anden etape af 
TOKAMAK-programmet  skal påbegyndes. 
Samtidig  med disse  aktiviteter  gennemføres der  studier  af fusionsreaktorsyste­
mer, for at man  hele tiden  kan bedømme  videnstandpunktet  og holde programmet 
rettet mod det  endelige  mål, som er  demonstrationsreaktoren  (DEMO). 
Med Rådets afgørelse af 25. maj 1982  vedtoges  programmet  for perioden  1982-
1986 med et  budget på 620 mio ECU  fordelt  med 319 mio ECU  til JET-projektet 
og 301 mio ECU  til resten af programmet.  Fællesskabets  program  berører ca. 
1 000 forskere. 
Med denne  nylige  afgørelse er  FU&D på dette område således  fastlagt  indtil 
1986, hvorved  målet for  fusion på lang sigt forfølges  beslutsomt  og konsekvent. 
Aktiviteterne  i forbindelse  med demonstration  af fusionens videnskabelige 
gennemførlighed og påbegyndelsen af  demonstrationen  af den  tekniske  gennem­
førlighed  vil i dette rammeprograms  løbetid få  bevilget  finansielle  midler, 
som hvad angår  fysisk forskning vil  være stort set konstante,  men som  inden 
for teknologisk forskning vil  vokse betydeligt. 

- 57 -
4.3. UDVIKLING  AF VEDVARENDE  ENERGIFORMER 
INDLEDNING 
Udvikling  af vedvarende  energiformer  er et af de  prioriterede  emner i Fælles­
skabets energistrategi,  som skal bidrage  til en hurtigere nedbringelse  af af­
hængigheden af  olie og til en lettere  tilpasning  for Fællesskabets  industri 
til energimarkedet. 
Med hensyn  til vedvarende  energiformer,  der i  kraft af deres decentraliserede 
karakter  og de  muligheder,  de frembyder  for delvis at frigøre sig fra afhængig­
heden af import,  er forbundet  med meget lovende  udsigter,  er der  gjort en stor 
indsats,  som vil kunne give resultater  på både  kortere  og længere  sigt. 
Der må imidlertid  endnu gøres en  betydelig indsats  for at påvise  disse energi­
formers  tekniske  og økonomiske bærekraft og  forbedre  mulighederne  for et  mar­
ked for udstyr,  der anvender  disse energiformer. 
Udviklingen  af et sådant  marked  vil nemlig  få positive virkninger,  både med 
henblik på at  nedbringe  Fællesskabets energimæssige afhængighed, og for be­
skæftigelsen. 
Bidraget  fra vedvarende  energiformer  skulle  stort set blive fordoblet  i løbet 
af dette  årti og  derved nå op på  omkring  26 Mtoe om året i 1990.  Tages der 
hensyn  til de investeringer,  som skal gøre det  muligt at få  udviklet  en sådan 
energiproduktionskapacitet,  er de  positive  beskæftigelsesvirkninger af  disse 
nye teknologier indlysende. 
Det må i øvrigt bemærkes, at  aktiviteterne  på dette område  ikke blot skal tjene 
til virkeliggørelse af hovedformålet om en  bedre forvaltning  af energiressour­
cerne, men samtidig  også bidrage  til at nå  andre mål, såsom en  forbedring  af 
miljøet og af  industriens  og landbrugets  konkurrenceevne  samt bistanden  til 
u-1 andene. 
I det følgende gennemgås de  vigtigste  vedvarende  energikilder, nemlig direkte 
solvarme,  biomasse,  vindkraft,  geotermisk  energi  og vandkraft,  som hver udgør 
et selvstændigt  forskningsemne.  Direkte  solvarme,  biomasse  og geotermisk  enei— 
gi prioriteres  højest,  derefter  kommer  vindkraft  og vandkraft. Forskningen 
på disse specifikke  områder  skal ligeledes  omfatte  udvikling  på fællesskabs­
plan af metoder  og anlæg  til afprøvning og  evaluering  af udstyr og koncepter 
samt bestræbelser på at løse  problemet,  som begrænser  anvendelsen  af nye  kon­
cepter, som f.eks. materialeproblemer. 
(x) K0M(81) 540  endelig  udg. (2.10.81)  "Udvikling  af en energistrategi  for 
Fællesskabet". 

- 58 -
SPECIFIKKE  EMNER 
1. Direkte  solvarme 
Som følge af det  betydelige  solenergipotentiel,  der findes i Fællesskabet, 
bør der gøres en  stor FU&D-indsats  med hovedvægten  lagt på produktion  af 
varme og el. 
For så vidt angår  termiske  anvendelser  bør fællesskabsprogrammerne  fortsat 
- især ved  demonstration  - omfatte  udvikling  af teknologier  vedrørende  rum­
opvarmning,  varmtvandsproduktion  og .climatisering  i ejendomme,  bl.a. ved 
passiv arkitektur.  Kombinering  af forskellige teknologier  (varmepumpe,  lag­
ring osv.) i  hybride  systemer,  hvor solenergi  udgør et af  energibidragene, 
vil blive  evalueret. 
Disse programmer  bør desuden  omfatte  udvikling  af nye  teknikker til  brug 
for industrien  (varme  til de forskellige industriprocesser),  for landbruget 
(drivhuse  og tørring ved hjælp af  solvarme,  vandpumpning  og overrisling) 
samt til afsaltning  af vand. På visse af ovennævnte områder, som  allerede 
er ret avancerede  bør indsatsen  rettes  mod demonstration  snarere  end forsk-
Inden for elproduktion  bør forskningen  i solvarmekraftværker  afsluttes. 
Hovedvægten bør lægges på  fotovoltaisk  omdannelse,  samtidig  med at  forsk­
ningen i nye  solceller  skal videreføres, og der opføres pilotanlæg. 
Biomasse  er i kraft af det  teoretiske potentiel  i Europa en af de  vigtigste 
vedvarende  energikilder.  Træ samt affald fra  landbruget  og visse "energi­
afgrøder"  vil kunne yde et  meget betydeligt bidrag.  Under emnet "Fremme af 
landbrugets  konkurrenceevne"  i dette dokument  redegøres for  prioriteringen 
af de forskellige  muligheder  for udnyttelse  af biomasse  og af de områder, 
hvor den kan høstes,  samt for forskningen  på dette område. 
Forskning,  udvikling  og demonstration  på dette område bør  under  alle omstæn­
digheder  gennemføres på  EF-plan,  hvilket bl.a.  gælder  grundforskning  inden 
for fotobiologi,  fermentering  og enzymhydrolyse  af cellulose. 
Der skal  hovedsagelig  gennemføres  forskning  vedrørende energiafgrøder  (her­
under alger),  forbrænding,  pyrolyse  og hydrolikvefakt ion  af biomasse  samt 
udvikling  og forbedring  af metoder  til omdannelse  af biomasse  til flydende 
brændstoffer ad  termokemisk  vej og ved  fermentering  (jf. også afsnittet 
"Biotekni kker"). ning. 
2. Biomasse 

- 59 -
3. Vindkraft 
Nye teknologier  kunne  stimulere  anvendelse  i stor målestok af  vindenergi 
i visse af Fællesskabets  regioner.  FU&D vil blive centreret  om små,  mellem­
store og store generatorer,  om centraliseret  og decentraliseret  elproduk­
tion med tilslutning  til nettet  i de fleste tilfælde  samt om andre anvend­
elser af denne energikilde.  Desuden  vil Fællesskabets  produktionspotentiel 
for vindenergi blive evalueret. 
4. Geotermisk  energi 
Denne energiform  ville ved hjælp af ny  viden kunne yde et  meget større 
tilskud  til EF's  energiforsyning.  Fællesskabets  indsats  bør lægge  hoved­
vægten på tørre,  varme klipper  på grund af deres noget  store potentiel 
med hensyn  til elproduktion  samt på produktion  og anvendelse  af lavtem­
peraturvarme,  hvor  ti Ibageføringsproblemerne  stadig  kræver  forskning  og 
hvor rumopvarmningsenheder  baseret  på lavtémpereret  vand må gøres  ti l gen­
stand for en  demonstrationsindsats. 
Der vil  desuden  være behov for en  styrkelse  af F&U  inden for højtempera­
turkilder  (navnlig saltholdige  og under tryk)  til elproduktion, f.eks. 
undersøgelse af  korrosion  og tiIbageføringsproblemer. 
Desuden bør Fællesskabets  program  fortsat  omfatte  evaluering  af det  euro­
pæiske geotermiske  potentiel. 
5. Vandkraft 
Der er ikke behov for yderligere forskning  i vandkraftsteknologi,  der alle­
rede er udviklet  tilstrækkeligt. Fællesskabet  vil imidlertid  yde støtte  til 
demonstrationsprojekter  vedrørende  udnyttelse  af vandkraftressourcer  med 
lav effekt. 
6. Andre aspekter  i forbindelse  med vedvarende  energiformer 
Uafhængigt af de  tekniske  og økonomiske  problemer,  der hæmmer de  vedvarende 
energikilders  indtrængen på  markedet,  kan andre faktorer  - juridiske,  socia­
le eller miljømæssige - også  skabe  vanskeligheder  for disse energiformers 
udbredelse.  Sideløbende med den  egentlige forskning, udvikling  og demonstra­
tion bør der i  vides muligt  omfang  gennemføres undersøgelser på  disse om­
råder. 
Ved udviklingen  af de  forskellige  teknikker vil  det desuden  være nødvendigt 
at tage hensyn  til lokale forhold.  Dette er navnlig indlysende,  når det 
drejer sig om teknikker,  der kan  bidrage  til u-landenes  energiforsyning 
(jf. emnet  "Videnskabelige  og tekniske foranstaltninger  til fordel  for ud-
vi k lingslandene"). 

- 60 -
4.4. RATIONEL UDNYTTELSE AF  ENERGIEN 
INDLEDNING 
Ved rationel  udnyttelse  af energien  (RUE) forstås en  optimal  udformning  af 
energisystemet,  der er  underlagt  forskellige  politikker  og begrænsninger. Der 
er således her  tale om et  meget  stort område, der er snævert  forbundet  med en 
lang række  andre mål, som  f.eks. forbedring  af industriteknikker  og miljøbe­
skyttelse. 
Det drejer  sig om både at nå  frem til en bedre forståelse af  energisystemets 
funktion  og at  udvikle  nye teknikker,  der kan  bidrage til  en optimal  udformning 
heraf. Med henblik  herpå kan der  til trods  for de  forskelle,  der findes  mellem 
medlemsstaternes  energiressourcer,  fastlægges en række fællesskabsmål. De  vig­
tigste er: undersøgelse af  fast brændsel  (navnlig  kul (1)), energibesparelser, 
olie og gas,  transport  og lagring  af varme,  elproduktion  og systemanalyse. 
SPECIFIKKE  EMNER 
1. Systemanalyse 
Gennem det  systemanalysearbejde,  Kommissionen  har samordnet,  har man opnået 
en bedre  forståelse for  energi  udbuds-  og efterspørgseIssystemerne  samt for 
vekselvirkningerne  mellem  disse indbyrdes  og med  andre  sektorer  samt med 
økonomien som  helhed.  Der er  udviklet modeller,  som nu kan  tages i brug. 
Hovedmålene for Fællesskabets  forskningsaktioner  er nu at  forbedre  og an­
vende de allerede udviklede modeller,  at udbygge  dem i det nødvendige  omfang, 
at ajourføre  databaserne, udvikle  nye modeller  samt  modeller til  brug for 
udvi k lingslandene. 
2. Energibesparelser 
Husholdninger  og handelsvirksomheder 
Der findes  et betydeligt energisparepotentiel  i forbindelse  med rumopvarmning, 
nemlig i år 2000 på op  til 50% af  forbruget,  der for øjeblikket  tegner  sig 
for 1/3 af den  samlede  energiefterspørgsel. 
Hidtil har størstedelen af den  forskning, udvikling  og demonstration,  der 
er gennemført,  taget sigte  på nybyggeri.  Der må nu lægges større vægt på en 
forbedring  af de bestående  bygninger,  hvor der findes  et betydeligt energi­
sparepotentiel. 
1) "Kuls betydning  i Fællesskabets  energistrategi" 
EFT C 105 af  26.4.1982. 

- 61 -
FæLlesskabsforanstaltningerne  vil vedrøre  samordning,  standardisering  og 
formidling  af oplysninger  ved hjælp af en  database  over bestående  energi­
spareteknikker  og deres  virkningsgrad  samt normer  herfor. 
Den egentlige  FU&D  vil hovedsagelig blive koncentreret  om avancerede  tek­
nikker inden  for  isolering,  ventilering  og opvarmning  samt energiforvaltning 
i ejendomme.  Hertil  kommer  systemanalyse,  undersøgelser vedrørende  arkitektur 
samt samfundsøkonomisk  forskning. 
Demonstrationsprojekterne vil navnlig  vedrøre  offentlige bygninger, store 
beboelsesejendomme  samt andelsboligforeningers  og kommunale  boligforeningers 
ejendomme  og tilvejebringe oplysninger,  på basis af hvilke  man vil være i 
stand til at evaluere,  vedtage  og iværksætte  nationale  og regionale projekter. 
Indust rien 
Industrien tegner  sig for ca. 35% af den  samlede  energiefterspørgsel,  hvilket 
i sig selv siger  noget om, hvor store energibesparelser  der kan opnås på  for­
skellig  vis: 
1. ved at  nedbringe  energiforbruget  i produktionsprocesserne  og ved at  gen­
vinde den termiske energi,  der frigøres på  processernes forskellige 
stadi er, 
2. ved at iværksætte nye,  mere energibesparende  processer, 
3. ved at  anvende  materialer  og produkter, hvis  fremstilling  kræver så 
lidt energi  som muligt. 
For at undgå at gøre en alt for  stor indsats inden  for  enkelte sektorer, vil 
Fællesskabets  forskning  især tage sigte  på pkt. 1, medens  demonstrationen 
vil lægge vægt på pkt. 1 og 2  navnlig  på de små og  mellemstore  virksomheders 
problemer  med at  udnytte energien rationelt, idet  der skal gøres en  mindre 
indsats  i sværindustrien. 
Opstilling  af energimodeller  for  processer vil blive benyttet til  at nå det 
vigtigste  mål, som er at nå  frem til en større  virkningsgrad  ved produktion 
og udnyttelse  af varme og elektricitet  i industrien. 
Et andet  vigtigt  aspekt  er erstatning  af kulbrinter,  dvs. anvendelse  af ved­
varende  energikilder  i stedet  for  olie og gas. 

- 62 -
Landbruget 
Demonstrationsprojekter  er et af de  bedste midter  til at påvise,  hvilke 
energibesparelser,  der kan  opnås i landbruget.  Et område,  der er  særlig 
velegnet  til sådanne  projekter,  er tørring  af afgrøder. 
Transportsektoren 
Energiforbruget  i denne sektor er næsten  udelukkende  baseret  på oliederivater, 
og som følge heraf har private virksomheder  og offentlige  institutioner  alle­
rede gennemført  omfattende  programmer  på dette område.  Fællesskabet  skal 
hovedsagelig koncentrere  sig om energibesparelser  i transportsektoren, dels 
gennem en forbedring  af de bestående  teknikker,  og dels ved udvikling  af 
utraditionelle  køretøjer  og nye  teknikker.  Især vil udvikling  og anvendelse 
af materialer, legeringer  og keramikker  gøre det muligt at opnå højere 
energi vi rkningsgrader. 
. Fast brændsel 
Den fornyede interesse  for FU&D  inden for fast brændsel  skyldes,  at det er 
nødvendigt  at styrke kuls betydning  for elproduktionen  og erstatte  olie med 
kul (eller  med syntetiske  brændstoffer  fremstillet  på basis af kul) i en 
lang række  sektorer. 
Uden at transport  og behandling  af fast brændsel  negligeres  må FU&D  først og 
fremmest  gå på følgende  emner: 
Produkt  i on 
For så vidt angår  kulproduktion  er målet fortsat  at få  forbedret  produktivi­
teten, og som  følge heraf vil  Fællesskabets  FU&D fortsat  blive gennemført 
efter samme  retningslinjer  som det  nuværende  EKSF-program  (som ligeledes 
omfatter  målene  sikkerhed  og forbedring  af arbejdsvilkårene,  jf. emnet "For­
bedring af sikkerheden  og sundhedsbeskyttelse"). 
Anvende  Ise 
Fællesskabets  forskning,  udvikling  og demonstration  skal tage sigte på at 
forbedre  forbrændingsprocesserne  og metoderne  for omdannelse  af fast brænd­
sel til  gasformige  eller  flydende produkter  med det  formål  bedre at imøde­
komme behovet  for energisystemer,  der er  baseret  på anvendelse  af flydende 
brændse  l. 

- 63 -
Arbejdet  med forbrændingsteknikkér  skal tage sigte på udvikling  og demon­
stration  af nye  teknikker  - såsom forbrænding  i fluidiseret  leje og med en 
blanding  af fast stof og væske - og forbedring  af brændere  og konventionelle 
forbrændingssysterner. 
På forgasningsområdet  vil fællesskabsprogrammerne  i betragtning  af omfanget 
af det arbejde,  der er i  gang forskellige  steder,  omfatte  demonstration  og 
grundforskning  vedrørende  nye processer.  Fællesskabet  vil desuden  fortsat 
yde støtte  til projekter  vedrørende  underjordisk forgasning. 
Med hensyn  til likvefaktion  af kul, dels  ved forudgående  forgasning,  og 
dels ved hydrolikvefaktion, vil  Fællesskabet  yde støtte  til FU&D inden for 
produktion  af syntetiske flydende  brændstoffer.  Dette kunne også påvirke  tek­
nologien  for omdannelse  af biomasse. 
Karakterisering  af kul, teknisk-økonomisk  vurdering  af de  forskellige 
syntetiske  brændstoffer,  deres specifikke anvendelser  og en  standardisering 
heraf samt materialeproblemer vil ligeledes  blive behandlet. 
FU&D inden for tilknyttede  emner 
Ovennævnte  arbejde,  der er af  teknologisk art, skal  understøttes  af grund­
forskning  inden for fysik og kemi med henblik  på at opnå en bedre forståelse 
af de forskellige  processer. 
I øvrigt  vil det i samtlige faser  lige fra produktion  til anvendelse  af 
fast brændsel være  af stor betydning,  at man  understreger dets  miljøvenlig­
hed - jf. emnet "Miljøbeskyttelse". 
Fællesskabets  forskning  på dette område  omfatter transport  og lagring  af 
varme. For varmetransportens  vedkommende  er der  tale om at  forbedre  forvalt­
ningen af fjernvarmenettene  ved hjælp af fjernmåleudstyr  og opstilling  af 
modeller,  at udvikle  termokemiske  systemer  til produktion  af procesvarme 
samt færdigudvikle  store varmepumper. 
På lagringsområdet  vil der blive tale om både lagring  i stor og lille 
målestok,  lang- og korttidslagring,  f.eks. ved hjælp af kemisk  lagring. 
Denne forskning skal suppleres  med økonomiske  evalueringer. 
5. Elektricitet 
Målsætningen  for Fællesskabets  FU&D vil være at få  udviklet  nye industri-
processer  til anvendelse  af den  elektricitet,  der produceres  ved hjælp af andre 
energiformer  end olie og gas, at få udviklet eldrevne  biler samt nye batteri­
typer og at få  forbedret nyttevirkningen  af denne energiform. 4. Varme 

- 64 -
EMNEOMRÅDE 4: BEDRE FORVALTNING AF ENERGIRESSOURCERNE 
Vejledende  fordeling  af midlerne  på de  forskellige  specifikke  emner. 
4.1. Nuklear  fi ssionsenergi 
Specifikke  emner % 
- Reaktorsikkerhed 60 
. letvandsreaktorer:  anvendelse  af driftsdata; 
uheldsforebyggelse; forbedring  af kendskabet 
til uheIdsmekanismer;  harmonisering 40 
. hurtige reaktorer: uheldsforebyggelse; 
studier  af brændslets,  kernens,  konstruk­
tionens  og komponenternes  opførsel  under 
unormale  driftsbetingelser;  evaluering  af 
efter-uheIdssi  tuat ioner 20 
- Radioaktivt  affald:  behandling,konditionering 
og håndtering af  affald;  slutdeponering  af 
højaktivt  affald. 15 
- Endelig nedlukning  af anlæg:  udvikling  og 
anvendelse  af teknikker  under  realistiske 
forho Id. 
Sikkerhedsaspekter  ved de øvrige  etaper  af 
brændse  Iskreds  løbet. 
Beskyttelse  af befolkningen  og arbejds­
tagerne. 10 
- Sikkerhedskontrol (Safeguards) 10 
- Nukleare  målinger og  referencematerialer. 
Actinideforskning. 5 

- 65 -
4.2. Kontrolleret  termonuklear  fusion 
Specifikke  emner 
- Opførelse  og drift af JET 
- TOKAMAK af  mellemstørrelse (herunder opvarmning 
og diagnostik) 
- NET og  teknologi 
- Alternativer til  TOKAMAKKER 
- Lasere % 
50 
30 
15 
5 
< 3 
4.5. Vedvarende  energiformer 
Specifikke  emner  'h. 
- Direkte  solvarme  30 
- Biomasse  ^5 
- Vindkraft  15 
- Geotermisk  energi 20 
- Vandkraft  5 
- Andre 5 
4.4. Rationel energiudnyttelse 
Specifikke  emner %. 
- Systemanalyse  < 3 
- Energibesparelser  40 
- Fast brændsel  45 
- Varme 10 
- Elektricitet  5 
hor at kunne na betydelige resultater  pa dette omraae,  aer Kan  imøae-
komme behovene,  mi der  til fællesskabsaktionerne  inden for emneområdet 
"Bedre forvaltning  af energiressourcerne  og nedbringelse  af den  energi­
mæssige afhængighed" afsættes mindst  1,9 mia ECU  (1982-tal)  i perioden 
1984-87,  med følgende  fordeling angivet  i mio ECU: 
udvikling  af nuklear fissionsenergi  540 mio ECU 
kontrolleret  termonuklear  fusion  480 mio ECU 
udvikling  af vedvarende  energiformer  310 mio ECU 
rationel  udnyttelse  af energien  520 mio ECU 

- 66 -
5. STYRKELSE  AF UDVIKLINGSBISTANDEN 
5.1. IVÆRKSÆTTELSE AF  VIDENSKABELIGE  OG TEKNISKE  FORANSTALTNINGER  TIL  
FORDEL FOR UDVIKLINGSLANDENE 
INDLEDNING 
Hidtil har Fællesskabets  bidrag til udviklingslandene,  for så  vidt angår 
videnskabelig  og teknisk forskning, antaget  følgende  fire hovedformer: 
- finansielt  bidrag til internationale  institutter  under C.G.I.A.R., 
- finansiering  af en "forskningsdel"  i udviklingsoperationer. 
- finansiering  af nogle investeringer  med videnskabeligt  formål. 
- bidrag til  uddannelse af  forskere  og teknikere. 
Det har  ikke været noget  ubetydeligt bidrag,  hverken i  bistandens  omfang, 
eller i dens  resultater, eftersom  den i  tilknytning til  de øvrige  bilaterale 
og multilaterale  bi standski Ider  har muliggjort udvikling  eller  opretholdelse 
af videnskabelige aktiviteter  af interesse  for udviklingen. 
Disse aktioner  er imidlertid ikke  led i en  heIhedspolitik.  Den punktvise 
karakter  begrænser  effektiviteten. 
Rammeprogrammet  gør denne  aktion  sammenhængende og  dermed  mere effektiv. 
Det har den væsentlige  betydning,  at det kan  tilbyde udviklingslandene 
at vælge de  bedst egnede  måder  til at fremme  deres udvikling.  Fællesskabets 
bistand inden  for videnskabelig forskning  kan som på andre områder kun 
være en støtte for  frit valgte politikker  som led i en  dialog,  som Fæltes-
skabet vil åbne med de berørte  lande,  og som  skal gå på  effektiviteten  og 
hensigtsmæssigheden af  disse politikker.  Rammeprogrammet  gør det 
muligt for Fællesskabet bedre at lægge en  kurs for dets videnskabelige  og 
tekniske  bestræbelser  til fordel  for udviklingslandene.  Fæl lesskabsdimen­
sionen byder i  denne henseende på muligheder, der må  udnyttes,  og i denne 
ramme er det hensigtsmæssigt at undersøge den samlede ligevægt mellem 
medlemsstaternes  og Fællesskabets  programmer,  for at gøre den fæltes  ind­
sats så sammenhængende og så  effektiv  som muligt. 
GENERELLE  MÅLSÆTNINGER 
Følgende  betragtninger  bør tigge til  grund for  denne bistand: 
a) Den videnskabelige forskning  spiller  en vigtig  rolle i udviklingsprocessen. 
Udviklingslandenes  utilstrækkelige  indsats  gør det nødvendigt, at de 
politisk  ansvarlige  i udviklingstandene  bevidstgøres om  forskningens 
betydning  for deres udvikling,  og at  der-udefra  ydes bistand  på området, 
for at der i  disse lande  opstår en  autonom  forskningskapacitet,  der kan 
foretage deres  egen videnskabelige forskning  og derved sikre styringen  af 
deres fremtid. 

- 67 -
b) Denne  udefra  kommende  bistand skal  dække to aspekter: 
- Bistand  fra internationale organisationer  og Fællesskabet,  som allerede 
nu træder  til, og som  bringer garanti  for en øjeblikkelig  effektivitet 
og den nødvendige  kontinuitet.  Denne fremgangsmåde  har givet gode 
resultater.  Den skal både være bedre  rettet mod modtagerlandenes behov 
og - til udviklingslandenes fordel  - bedre mobilisere  den allerede 
disponible  viden i Fællesskabets  lande såvel som grundforskningskapa-
citeten i medlemsstaterne; 
- Bistand til nationale  eller  regionale forskningssystemers  opståen  i 
udviklingslandene.  Det er en  langt idsopgave,  hvor  risiciene  formindskes 
ved tilstedeværelsen  af den  første form for  bistand.  Det er  hovedmål­
sætningen,  der til sin tid vil gøre det  muligt at sikre den teknologiske 
modenhed  i landene  og at  samarbejde  med det internationale videnskabelige 
fæl lesskab. 
Når aktionerne  iværksættes,  er det hensigtsmæssigt  at forankre forskningen  i 
lokal sammenhæng,  navnlig  gennem: 
- bevarelse  af den  erhvervede  viden ved hjælp af registrering  og udnyttelse 
af den traditionelle  tekniske viden  og støtte fra  eksisterende videnska­
belige fællesskaber; 
- videnskabelig forskning  på universitetsniveau  for så vidt angår  traditionel 
viden (farmakopé,  bygningsmaterialer, arkitektonisk  stil ....)  for at 
præcisere mulighederne for  udnyttelse heraf  i udviklingsprocessen; 
- støtte  til lokalt baserede  organisationer  med henblik på udformning  og 
gennemførelse  af innovationsfremmende  foranstaltninger  (udstillinger,  kon­
kurrencer,  indstiftelse  af  priser  osv.). 
c) Det er i  første omgang  landbruget,  der skal være hovedemnet  for denne ind­
sats: denne  prioritet  er i overensstemmelse  med EF's politik,  der sætter 
landbruget  i centrum for udviklingsbestræbelserne  i u-landene,  og som er 
egnet til at øge  landbrugets andel  i emnerne  for Fællesskabets  viden­
skabelige forskning. 
Der er med  dette for øje i  øjeblikket  en aktion i gang for  at mobilisere 
det europæiske  videnskabelige potentiel  - fortrinsvis  grundforskning  -
i udviklingens tjeneste. 
Den bør suppleres med en indsats for at udvikle  lokale  fTsknings-
kapaciteter  i partnerlandene  ved, men  ikke udelukkende,  at priviligere 
forskning, der sigter mod  resultater  og/eller  løsninger på  kort  eller 
mellemlang sigt. 
KRITERIER  FOR VALG AF AKTIONER  OG MIDLER 
a) Bistanden  bør være specielt  tilpasset  landets videnskabelige udviklings­
niveau. I de mindst  udviklede  Lande, der  befinder  sig på eksistensminimum, 
skal bistand  i form af udenlandske  forskere  i nogen tid stadig  være over­
vejende,  medens  en indsats  med henblik på at  uddanne  Lokale forskere  og at 
forberede  en modtagelsesstruktur  bør  bidrage til  at forberede overtagelsen. 

- 68 -
I de Lande, der aLLerede har  erhvervet  en vis videnskabeLig  kapacitet,  bør 
den overvejende form være  bistand  til de fremtrædende  poler,  som således 
stimuleret  vil kunne blive centre  for national  og regional  fremme  af foi 
skellige  former  lige fra samarbejdsprogrammer mellem  institutter  og til 
iværksættelse af systemer med  henblik  på at  lette genindsættelsen af na­
tionale  forskere,  der befinder  sig i europæiske lande  eller andetsteds. 
Det er med udgangspunkt i sådanne  centre,  at en vis  regional  koordinering 
af forskningen vil  kunne foretages  med henblik  på en bedre  udnyttelse  af 
de disponible  ressourcer  af mennesker  og materiel. 
b) Den lokale  forskning  bør i  stadig  større grad  mobiliseres  omkring de 
emner, der kræver avancerede  midler  i form af  mennesker  og materiel  ved 
efterhånden at  lade den lokale  forskning  overtage  emner,  der er  lettere 
tilgængelige under de  lokale  forhold. 
Derudover bør bistanden  til forskningsprojekter  underlægges en  streng 
vurdering  af deres  kvaliteter:  de vigtigste  målsætninger,  tilpasset  meto­
dologi,  gode referencer  for de støttede  hold. Kort og godt er det  tvin­
gende nødvendigt, at  kvalitetskriterierne  går forud for betragtninger  om 
projekternes  lokale  hensigtsmæssighed. 
c) Der foreslås seks sektorbestemte målsætninger, der  stemmer  overens med 
Fællesskabets  politik  for udviklingsbistand: 
- landbrug, skovbrug, bekæmpelse af ørkendannelse,  fiskeri  (og dambrug) 
ved at priviligere  emner  af betydning for  selvforsyning  med levneds­
midler og landlig  udvikling. 
- mi Ijø: hydrogeologi og  klimatologi, 
- sundhed,  navnlig  ernæringsproblemer for børn og mødre (i  forbindelse 
med landbrugsproduktionen og fødevarehjælpen)  samt tropesygdomme, 
- ressourcerne i  jorden  og undergrunden:  geologisk  prospektering. 
- energi : vedvarende  energikilder,  der er  tilpasset  primitive  hushold­
ninger. 
- befolkni  ngen: demografisk undersøgelse. 

- 69 -
EMNEOMRÅDE  5: STYRKELSE AF UDVIKLINGSBISTANDEN: VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE  
FORANSTALTNINGER 
Vejledende  fordeling  af midlerne  på de  forskellige specifikke  emner 
5.1. Iværksættelse  af videnskabelige  og tekniske foranstaltninger til  
fordel for udviklingslandene 
Specifikke  emner 
- Landbrug,  husdyravl,  skovbrug,  ørkendannelse 
- Fiskeri  og dambrug 
- Befolkning  og sundhed 
- Fossile ressourcer 
- Energi 
- Miljø 50 
10 
20 
10 
5 
5 
Den samlede fællesskabsaktion  - der  både finder sted  i Fællesskabet  og i 
udviklingslandene  - på dette emneområde  bør have midler  i forhold til disse  emners 
betydning.  For perioden  1984-1987  anslås  de til et minimum af 150 mio ECU (i  faste 
1982-priser). 

- 70 -
6. FORBEDRING AF  LEVE- OG ARBEJDSVILKÅR 
Inden for dette  meget brede emneområde er kun to  videnskabelige  og tekniske 
emner blevet udvalgt  til dato; de er genstand  for nedennævnte  behandling.  Andre 
videnskabelige  og tekniske  emner bør tages op til overvejelse  ved påfølgende 
revisioner  af rammeprogrammet. 
6.1. FORBEDRING AF SIKKERHEDEN OG SUNDHEDSBESKYTTELSE 
INDLEDNING 
Det er vigtigt at forbedre sikkerheden  og beskytte  sundheden  for at sikre men­
nesket en høj  livskvalitet.  Sundheden,  der er  forbundet  med individets  velvære, 
og sikkerheden,  der sikrer individets  beskyttelse  mod risici i omgivelserne, 
er således  indbyrdes  afhængige  og bør undersøges  samlet.  Sundhed  er ligeledes  et af 
de højest  prioriterede  emner for Fællesskabets  videnskabelige  og tekniske  for­
anstaltninger  til fordel for udviklingslandene. 
Målet for Fællesskabets  FU&D-arbejde  er at forbedre  vor viden på følgende områ­
der: 
1. Menneskets  tilpasning 
2. Reproduktion,  vækst og ældning 
3. Person-miljø 
4. Sundhedsteknologi 
5. Lægehjælp 
6. Sundhedsfremmende  foranstaltninger. 
Fortegnelsen  over prioriteterne  blev fastlagt  på grundlag  af følgende  kriterier: 
Problemets  (problemernes)  betydning,  mulighederne  for anvendelse,  bidrag  til 
formindskelse  af plejeomkostninger  og gyldigheden  af statistiske  data, hvis  re­
præsentative værdi  stiger som funktion  af befolkningens  omfang.  De anvendte  kri­
terier skal undersøges i  lyset af de generelle  mål, der er  fastsat  af Verdens­
sundhedsorganisationen  og andre organer.  I alle tilfælde er det  vedtagne  be­
greb sundhed  defineret  som den  maksimal  ydelse under hensyntagen  til interne 
og især eksterne  begrænsninger. 
En af de største målsætninger er at  fremme anvendelsen  i praksis  af grundviden, 
der er erhvervet  under forskningsarbejdet.  For så  vidt angår den  generelle 
orientering  drejer det sig om at gå  fra behandling  til primær  forebyggelse. 
SPECIFIKKE  EMNER 
1. Menneskets  tilpasning 
Individets  tilpasningsevne 
Forskningen skal centreres  om fastlæggelse af  indikatorer for  individets 
tilpasningsevne  i familien  og i samfundet  på de forskellige  livsstadier. 
Man bør undersøge  virkningerne  på tilpasningsprocessen  af stimulanser (kaffe, 
alkohol,  psykotonika  og ulovlige  lægemidler),  som påvirker  menneskets  adfærd. 
i 

- 71 -
Tilpasning  og arbejdsmiljø 
Optimering  af forbindelserne  mellem mennesket  og dets arbejdsmiljø er af væ­
sentlig  betydning for forbedring  af sundheden.  Der bør  opmuntres  til ergono­
miske undersøgelser og  til at øge kendskabet  til de forskellige  erhvervs  psyko-
fysiologiske  profiler,  herunder  undersøgelse af  virkningerne  af belysning,  støj 
osv. og følgerne af  datamatik  og telematik for visse  stillingsprofiler,  idet 
beskæftigelse af  handicappede  helliges  særlig opmærksomhed. 
2. Reproduktion,  vækst og ældning 
Medfødte  defekter  og børnedødelighed 
FU&D-bestræbelserne bør videreføres får så  vidt angår forbedring  af metoderne 
til prænatal  detektion af  medfødte  defekter  og til påvisning af medfødte  stof­
skiftesygdomme  eller andre fysiologiske defekter  hos nyfødte.  Forebyggende 
undersøgelser  skal gøre det  muligt bedre at identificere  de potentielle  risici, 
herunder  embryotoksiske  virkninger  og de mangler,  der kan forøge  risikoen for, 
at de opstår. 
Den indbyrdes forbindelse  mellem børnedødelighed og  -sygelighed  og de perinatale 
vilkår bør undersøges.  Forskningen  vedrørende  forsvarsmekanismerne  i børnefy­
siologi og vedrørende  deres aktivering  bør fremmes. 
Vækst 
Undersøgelser af  grupper af fødsler bør  fremmes  med henblik  på at fastlægge 
påvirkningen  fra personlige,  miljømæssige og  sociale faktorer  på den  fysiske 
og intellektuelle  udvikling.  Tværkulturelle undersøgelser  vil gøre det mu­
ligt at vurdere  kostens  og ernæringens  betydning  i barndommen og i  begyndel­
sen af livet. Ernæringsbehovene i  voksenalderen  er dårligt  fastlagte.  Det er 
vigtigt at undersøge  indtagelsen  af kalorier,  fedtstoffer  og proteiner  i 
forbindelse  med den  fremherskende  sundhedstilstand  og at fastlægge  optimale 
ernæringsmønstre. 
Ældre 
Problemerne  omkring  kronisk  ændring af  hjernefunktionen  og sensoriske  (hø­
relse og syn) og motoriske  handicap  hos ældre  mennesker  vil blive emnet for 
dybtgående undersøgelser. 
Der bør gives højeste  prioritet  til præventive  foranstaltninger  samt til 
metoder  til tidlig diagnose  og medicinsk  og kirurgisk behandling,  herunder 
naturlige  eller kunstige implantater. 
i 

Der bør ligeledes  opmuntres  til fysiologiske  undersøgelser med  henblik 
på bedre at forstå  egenskaberne  i de biokemiske, fysiologiske  og regu­
lerende vekselvirkninger  hos ældre  mennesker. 
. Person-mil.jø  
Ulykker 
Det er nødvendigt at  fremme den epidemiologiske forskning  i ulykker i hjem­
met og i trafikken  med henblik  på at vurdere de menneskelige  og teknologis­
ke faktorer,  der spiller  ind. Egnethed  til at føre  bil bør undersøges  under 
hensyntagen  til de mulige  virkninger  af ordinerede  lægemidler. 
For så vidt angår arbejdsulykker  er det nødvendigt at undersøge  anvendelsen 
af principperne for integreret sikkerhed  ved udformning  og anvendelse  af 
maskiner,  ved valg af materialer  og ved arbejdstilrettelæggelsen. Opmærk­
somheden  bør især være  henvendt  på visse industrier,  såsom bygge- og anlægs­
sektoren, visse arbejdstagergrupper  såsom de  unge, de vandrende  arbejdstagere 
og underleverandørerne. 
Forskningen  vedrørende begrænsning af følgerne af  ulykker forårsaget af 
bestråling er  stadig  prioriteret  højt. I  denne henseende  bør der  rettes 
større opmærksomhed mod  lokale bestrålinger af begrænset  betydning,  som 
ofte opstår på  arbejdspladsen. 
Strålingspåvirkning 
Forskning  i virkningerne  af ioniserende  stråling på  mennesket  og dets miljø 
skal omfatte  undersøgelse af  somatiske  og genetiske virkninger, vurdering  af 
risici og optimering  af beskyttende  foranstaltninger  samt forbedring  af do-
simetri med henblik  på beskyttelse  af arbejdstagere,  af offentligheden  i 
almindelighed  og af  patienter,  der undergår røntgenundersøgelser. I  sidste 
tilfælde bør der gøres en særlig  indsats for  at finde alternative  metoder, 
der kan formindske  strålingspåvirkningen ved  diagnostik  (jf. ligeledes  mål­
sætning  "Udvikling  af nuklearfissionsenergi,  særlig  sikkerhedsaspekter"). 
Langtidsskader  eller -virkninger,  der kan opstå ved  stigende  anvendelse 
af ikke-ioniserende optisk  og ikke-optisk  stråling  (ultralyd,  ultraviolet 
lys, mikrobølger,  laser, radiobølger  osv.) bør undersøges. Der  skal udvik­
les en pålidelig-  dosimetri. 
Det er nødvendigt at  udarbejde  en strategi  for at indhente  det opståede 
efterslæb vedrørende  toksikologisk information  om visse kemikalier.  Der 

- 73 -
bør udvikles  og standardiseres  nye metoder  til toksicitetstestning  og bio-
analyser (jf. ligeledes  målsætning "Miljøbeskyttelse og  forebyggelse  af 
forurening"). 
Støv, støj, vibrationer  og temperatur  er de karakteristiske forurenings­
faktorer ved minedrift,  i jern- og stålindustri og  andre tunge industrier, 
og de er  stadig højt prioriterede  problemer. 
Fra nu af og  til århundredets  udgang  vil bioteknik blive  en vigtig  indu­
strisektor.  Det er nødvendigt at undersøge de  potentielle  risici og søge 
metoder,  hvorved  man kan påvise dem,  forebygge  dem og begrænse dem  (jf. 
ligeledes  målsætning "Fremme og  udvikling  af nye  teknologier; bioteknikker"). 
Overvågning af  arbejdstagere  og af den  del af offentligheden,  der er  udsat 
for disse  risici,  kræver, at der  udarbejdes  informationssystemer.  Forskning 
og udvikling  af datakilder  til den medicinske  forsknings  formål er en højt 
prioriteret  målsætning. 
4. Sundhedsteknologi  
Diagnose 
Det er nødvendigt at  udvikle ikke-invasive  metoder  til tidlig  detektion 
af ændrede  funktioner  og biologisk  overvågning  samt metoder  til måling af 
regulerende  faktorer  og markers.  Undersøgelserne vedrørende  cellekulturer, 
genetiske  markers,  membrantransport,  avanceret  enzymologi,  immunokemi  og 
cytokemi  osv., bør udvikles  i klinisk  praksis. 
De seneste  udviklinger  i efterligningsteknikker skal  overvåges  for så 
vidt angår deres kemiske  effektivitet. 
Avancerede  edb-metoder  og telematik  bør indføres i de  kliniske  fremgangs­
måder. 
Behandling 
Forskning  vedrørende  receptorers  biokemi  bør udvikles,  herunder  udvikling 
af specifikke  bærere  for aktive  molekyler  ved hjælp af  avancerede  immu-
niseringsteknikker.  I øvrigt bør man  fremme  udvikling  af in-vitro  farma­
kologiske  systemer,  der kan  accepteres  af alle eller de fleste medlemssta­
ter, samt udvikling  af nye lægemidler, især præventive,  hvilket  indebærer 
uhyre store udgifter  til FU&D, som vejer tungt i plejens  samlede  omkost­
ninger (jf. ligeledes  målsætning "Fremme og  udvikling  af nye  teknologier; 
bioteknikker"). 

- 74 -
Genteknikken  skal udnyttes  til produktion  af proteinmolekyler. 
Forskning  vedrørende  "behandling  ved hjælp af  plasma og blod til extra-
korporel fjernelse  af endogene  eller eksogene  skadelige  stoffer  ved 
hjælp af en  kombination  af biologiske  og fysisk/kemiske  metoder  bør videre­
føres. 
Det vil være hensigtsmæssigt at  fremme og vurdere  kombineret  anvendelse  af 
kirurgiske,  fysiske  og farmakologiske  metoder  til sellektiv  nedbrydning 
af læsioner. 
Det er nødvendigt at fortsætte  udviklingen  af metoder  til prognostise-
ring og behandling  af virkningerne  af lokal eller total bestråling af  krop­
pen. 
Det er absolut nødvendigt at  koordinere forskningen inden for organtrans­
plantation,  immunologisk  forskning, kunstige  organer  og væv,  herunder  hy­
bride teknikker  og biokompatible materialer. 
5. Lægehjælp 
Sundhedsydels  er 
Almindelige invaliderende forhold,  såsom psykiske  sygdomme,  gigtsygdomme 
osv. er højt  prioriterede  problemer. 
Fordelene  ved præventive  metoder,  kliniske  fremgangsmåder og de nye me­
dicinske  teknologier  bør udvikles  ved hjælp af  kontrollerede  forsøg. 
Der bør ske en  udbygning  af forskningen  vedrørende  kontrol  med og  over­
vågning af  sundheden  ved hjælp af  metoder  til tidlig diagnostik  og detek-
tion af ydeevneforringelse. 
Tilrettelæggelse 
Der skal  opmuntres  til forskning  vedrørende  fordeling,  anvendelse  og ef­
fektiv udnyttelse  af ressourcer  i forbindelse  med formelle  omkostningsvur­
deringer.  Der bør  foretages  komparative  undersøgelser af  ressourcetilde­
ling og -planlægning i  medlemsstaterne.  Det er nødvendigt at  definere in­
formationsbehov  vedrørende  forvaltning  af sundhedsydelser  og at udarbejde 
og udvikle  sundhedsinformationssystemer. 
6. Sundhedsfremmende  foranstaltninger 
Forskning  med henblik  på at fremme en sund levevis,  navnlig for udsatte 
grupper,  f.eks. vandrende  arbejdstagere,  bør fortsættes;  teknikker  og 
programmer  skal vurderes.  Der bør tilrettelægges  kampagner  med henblik  på 
at bevidstgøre  offentligheden,  at fastlægge  hvad der forventes  af sund­
hedsydelsen  og at lære  offentligheden  at benytte disse ydelser; derefter 
skal resultaterne  af kampagnerne  vurderes. 

MILJØBESKYTTELSE (MILJØ OG FOREBYGGELSE AF  GENER) 
INDLEDNING 
De vigtigste  målsætninger  for miljøpolitikken  (l) er: bevare menneskets 
sundhed og liv såvel som de  levende  systemer,  der er nødvendige for 
mennesket,  sikre plante-  og dyrelivet  og det  naturlige  miljø forstået i 
sin helhed samt generelt forbedre  livskvaliteten. 
Hidtil har miljøforvaltningen  hovedsagelig  været  tilbagevirkende, idet 
problemerne  generelt  er blevet behandlet  et for et og efterhånden som 
de dukkede  op, eller snarere  som begivenhederne  gjorde dem "synlige".  Nu 
erkender  alle, at en præventiv  forvaltning  vil være mere hensigtsmæssig, 
mere effektiv  og mindre kostbar end den sædvanlige  "helbredende"  forvalt­
ning. En sådan ny fremgangsmåde forudsætter selvfølgelig en omlægning af 
FU&D til støtte  for miljøpolitikken.  Ganske  kort kan disse justeringer 
sammenfattes  således: 
— Forebyggelse 
FU&D "miljø" bør i  sin støtte fremme præventiv miljøforvaltning. Denne 
indfaldsvinkel  indebærer, at de  forskellige  faktorer,  der indvirker  på 
miljøet tages i betragtning  på et så  tidligt  stadium  som muligt,  og 
på det højest  mulige  beslutningsplan.  Støtte i  form af F&U er uundværlig 
for identificering  og evaluering  af fysiske  (såsom  ioniserende  og ikke-
ioniserende  stråling),  kemiske  eller biologiske  risici samt for udform­
ning og gennemførelse af miljøbeskyttende  politikker  og planer. 
- Langtsigt ede  forskningsprogrammer 
Ud over den forskning,  der er  rettet mod forvaltning  af aktuelle  og 
fremtidige  problemer  på mellemlang  sigt, er forskningsaktioner  på lang 
sigt uundværlige. Formålet  hermed  vil være at  forbedre  forståelsen af de 
grundlæggende  processer  på det miljømæssige og det økologiske område. 
De skal navnlig  tage klimatiske faktorer  i betragtning,  som alt efter 
deres indbyrdes  påvirkning kan  betyde fordele  eller ulemper  for menne­
sket. Den langsigtede forskning  vil hjælpe  "beslutningstagerne"  til bed­
re at tage hensyn  til fremtidige  problemer  og tendenser. 
SPECIFIKKE  EMNER 
Eftersom  størstedelen af  menneskets  virksomhed  har indvirkning  på miljøet, 
er emnet miljø nært  knyttet  til alle andre emner i rammeprogrammet  (såsom 
landbrug,  industri,  energi, udviklingslandene,  råstoffer  osv.). Følgelig 
er det meget omfattende  problemer,  der kræver en  FU&D-indsats  inden for 
"miljø". 
(1) "Handlingsprogram  for De europæiske Fællesskaber på miljøområdet (ud­
kastet er under revision)  - K0M(8l)626  endelig udg.  - 4»H»198l» 

- 76 -
De forskellige  miljøaspekter  kender  ingen grænser,  for så vidt som de  fleste 
heraf er fælles  for adskillige  lande. Et "bredt samarbejde  på fællesskabs­
plan er således nødvendigt;  navnlig  når man  betragter  de begrænsende  mid­
ler (mennesker  og penge), som hvert land  har til rådighed  til miljøforsk­
ning. Interessen  i et sådant  samarbejde  er endnu mere indlysende for  så 
vidt angår den  langsigtede forskning,  der almindeligvis  er meget dyr, 
og som berører  alle medlemsstater  og selv tredjelande. 
Nedenfor  er anført de  specifikke  mål, der  skal opstilles  for fællesskabs-
forskningen: 
!• Forskning  til støtte for miljøforvaltning 
Dette omfattende  emne dækker  tre områder:  forurening, ressourcer  og 
vekselvirkninger  mellem menneske  og miljø. For  hvert af disse områder 
kan der opstilles  mere specifikke  mål. 
Forurenings  bekæmpe1s  en er koncentreret  om aspekter  såsom  kilder  til 
forurening,  deres vandringsveje,  deres økologiske og sundhedsmæssige 
virkninger  samt nedbringelse  og forebyggelse heraf.  De specifikke 
mål kan  f.eks. være: 
- virkninger  af kemikalier  og kontrol  hermed 
- radionukliders  adfærd og  kontrol  hermed i forskellige  økosystemer 
- forureningsvurderingsudvikling  af forureningsfjernelse  og rene tek­
nologier  til udvalgte industrisektorer, navnlig  industrier  i ener­
gisektoren  (miner,  kulforbrænding og  -omdannelse,  køretøjer) 
- ophobning  af CO2 i luften og følgerne  heraf for klimaet 
- virkninger  af menneskets  virksomhed  for stratosfæren 
- luftforureningens virkninger  på jordens økosystemer,  navnlig 
surt nedfald 
- behandling,  oplagring  og mængdemæssig  reduktion  af giftigt og 
farligt  affald 
- udtømning og  forurening  af vandførende  lag, forurening  af ferskvand, 
forurening  af kystnære økosystemer og  forurening  af havet med 
carbonhydrider 
- nye teknologiers virkninger  på miljøet,  f.eks. bioteknik 
- nedbringelse  af og  kontrol  med forurening  i form af støj og  vibrationer. 
Bevarelse  af ressourcer  i forbindelse  med det  naturlige  miljø er  meget 
nært forbundet  med de emner, der er  taget op under "landbrug"  og "fiskeri". 
Mere specifikke  emner vedrører  f.eks.: 

-77 -
- opretholdelse  af levende  arters forskelligartethed  og avlsmateriale, 
- forhindring  af jordbundsforringelse  og formindskelse  af de  dyrkelige 
arealer 
- rationel  skovbrug 
- rationel  anvendelse  af pesticider  og gødningsstoffer 
- bevarelse  af havenes ressourcer« 
For så vidt angår vekselvirkningerne  mellem menneske  og miljø sigter 
Fællesskabets  FU&D mod at  integrere  tværfaglige  opgaver  og vurdere 
den samlede  vekselvirkning  mellem mennesket  og miljøet0 
Den højest  prioriterede forskning  vil dreje sig  om 
- virkningerne  af urbanisering, turisme  og intensivt landbrug, 
- virkningerne  af befolkningsforøgelse, 
- tabet af kulturel  arv. 
2. Samlet  vurdering  af miljøproblemer 
Fællesskabets  indsats inden for  FU&D skal kunne give et samlet 
billede på følgende områder: 
- bedre forståelse  af grundlæggende  processer  i økosystemerne 
- bedre kendskab  til klimamekanismer  og til virkningerne  af menne­
skets virksomhed  på klimaet 
- vurdering  af klimaændringernes  indvirkning  på vand- og landbrugs-
ressourcer (erosion,  ørkendannelse) 
- offentlighedens  forståelse  af miljøproblemer  samt forvaltning  af 
information  vedrørende miljøbeskyttelse, 
- udvikling  på fællesskabsplan  af teknikker for risikovurdering, 
modelopstilling  osv. 
Foruden  disse specifikke  emner bør det  bemærkes,  hvor uundværligt  det 
er at styrke Europas  stilling  med hensyn  til apparatur  til måling og 
kontrol af miljøparametre  (jf. "Forbedring  og udvikling  af nye  teknikker 
og nye produkter for  de traditionelle  industrier"). 

- 78 -
EMNEOMRÅDE  6: FORBEDRING  AF LEVE- OG ARBEJDSVILKÅR 
Vejledende  fordeling  af midlerne  på de  forskellige  specifikke  emner. 
6.1. Forbedring  af sikkerheden  og sundhedsbeskyttelse 
Specifikke  emner 2 
- Menneskets  tilpasning 10 
- Reproduktion  vækst og ældning 5 
- Person-mi  L jø 25 
- Sundhedsteknologi 40 
- Lægehjælp 15 
— Sundhedsfremmende  foranstaltninger < 3 
6.2. Miljøbeskyttelse (miljø  og forebyggelse  af gener) 
Specifikke  emner ^ 
- Miljøforvaltning  70 
. nedbringelse  og forebyggelse  af 
forurening  40 
. bevarelse  af naturressourcer  25 
• vekselvirkninger  mellem menneske 
og miljø 5 
— Samlet  vurdering  af miljøproblemer: 
processen  i økosystemerne  og klimamekanismer} 
information  og offentlighedens  stilling; 
teknikker  for risikovurdering  osv. 30 
For på fællesskabsplan at  nå den nødvendige  effektivitet  bør midlerne 
til dette område for perioden  I984-I987  være på mindst 270 mio ECU 
(i faste 1982-priser)  fordelt  således: 
- forbedring  af sikkerheden  og sundhedsbeskyttelse  110 mio ECU 
- miljøbeskyttelse  160 mio ECU 
Det bør bemærkes  (jf. side  70), at der i  fremtiden  kunne komme yder­
ligere videnskabelige  og tekniske  emner i betragtning,  og der bør 
afsættes  passende  midler  hertil. 

- 79 -
7. FORBEDRING AF  EFFEKTIVITETEN  AF FÆLLESSKABETS  VIDENSKABELIGE  OG 
TEKNISKE  POTENTIEL 
INDLEDNING 
Denne nye aktionslinje,  som i 1983 og 1984  vil tage form af et forsøg 
med henblik  på at afprøve de  specifikke interventionsveje  og -midler 
for denne aktion,  er et af de største emneområder i  rammeprogrammet; 
den bør udvælges som et af  grundlagene  for den fælles  strategi. 
Den sigter  direkte  mod at  styrke Fællesskabets  videnskabelige  konkur-  
rencedygtighed,  og derigennem  vedrører den  mere eller mindre  indi­
rekte en øget økonomisk  konkurrencedygtighed  såsom forbedring  af 
sikkerhedsfaktorer  eller udbygning  af dialogen  mellem Fællesskabet 
og tredjelande. 
Inden for rammeprogrammet  er den også et uundværligt  supplement  til 
de planlagte aktioner,  der sikrer at den fælles F&U  strategi  forbli­
ver så smidig, skarp  og handlehurtig,  som det er nødvendigt. Den 
stimulerende foranstaltning indtager  selvfølgelig en særlig  rolle i 
rammeprogrammet.  Idet den søger at  styrke P&U effektiviteten  i Fæl­
lesskabet,  er "stimuleringen"  mere baseret på støtte  til forskningshold  
og "former"  for F&U (tværfaglig og  tværnational),  end på  udvikling  af 
forsknings-  og udviklingsforanstaltninger.  Den udgør således en  helhed 
af ikke-programmerbare  aktioner. 
St imuleringsakt ionen 
- supplerer  således de  foranstaltninger,  som allerede  gennemføres på 
nationalt,  internationalt  og EF-plan  med henblik  på at underbygge 
den europæiske  videnskabs  og teknologis  konkurrenceevne; 
- tilvejebringer  desuden,  hvor det er nødvendigt, et  supplement  af 
"frie" aktioner  til Fællesskabets  F&U-programmer  nå mellemlang  sigt. 
Nedbrydning  af skellene  mellem emnebegrænset  forskning,  åbningen  heraf 
mod den  multinationale  fællesskabsdimension og  indbyrdes  inspiration, 
udnyttelse  af lovende  resultater  eller opfyldelse  af uforudsete  behov 
forudsætter en  reaktionskapacitet  over for nye situationer,  det øjeblik 
de dukker op. Den  ringe mobilitet,  en vis mangel på jobs til unge akade­
mikere samt  til tider manglende  tilpasning  af strukturerne  til viden­
skabens og teknologiens forandring  udgør så mange  handicaps,  som må 
overvindes. 
På grundlag  af en  analyse af strukturelle  og menneskelige  faktorer,  der 
begrænser den europæiske P&U1s  effektivitet  på de omrader,  hvor den 
direkte  betinger  chancerne  for at nå Fællesskabets  videnskabelige  og 
tekniske  mål for så vidt angår fornyet  effektivitet,  kan man på  for­
hånd kun fastlægge de  veje, der vil gøre det  muligt at nedbringe  eller 
fjerne disse begrænsende  faktorer,  og vurdere  omfanget  af de nødven­
dige midler  hertil. 

- 60 -
Valget af "partnere",  som skal virkeliggøre  den stimulerende foranstalt­
ning ved hjælp af særligt  F&U-arbejde,  hviler på en  vurdering  af deres 
kvaliteter,  deres muligheder  og de chancer,  de har for, at denne aktion 
virkelig  fører  til en bedre effektivitet  af den  pågældende  F&U. Denne 
vurdering skal  ske tilfælde  for tilfælde,  af det videnskabelige  og 
tekniske  fællesskab  selv, efter  gennemgang  af de forelagte  samarbejds­
tilbud. 
Anvendelsen  af disse principper  har ført til udarbejdelse  af den  vejle­
dende plan for stimuleringen,  der gennemgås  nedenfor,  (l) og som  sig­
ter mod en  forbedring  af effektiviteten  i F&U-indsatsen,  idet den svarer 
til de videnskabelige  og tekniske  emneområder  og mål i  det generelle 
rammeprogram  for perioden  1984—1987« 
Efter og som  funktion  af den  metodologiske  evaluering,  som Kommis­
sionen vil foretage  ved slutningen  af det første år af forsøgsfasen, 
skal fællesskabsinstitutionerne  udtale sig  om den  vejledende plan for 
at denne aktion, hvis "interesse  og hensigtsmæssighed"  blev anerkendt 
ved Rådets møde  den 30.  juni 1982, fra I985 kan udvikles  på et passende 
grundlag og med  passende  midler. 
HVOR SKAL DER SÆTTES IND? 
Adskillige  snese undersøgelser  (heraf 36 lovende  undersøgelser  foretaget 
af FAST-gruppen),  mere end 30 møder (konferencer,  seminarer,  ekspertgrup­
per) i eller under de generelle  rådgivende  udvalg (CERD,  CORDl),  talrige 
konsultationer  på nationalt  og internationalt plan (ESF,  Institut  Solvay, 
NATO, NAS) (2)  arbejdet  med at  sammenholde  nationale  politikker  (C0P0L)  og 
udarbejdelse  af planer efter  emner i rammeprogrammet  har 
- gjort det muligt at påvise de faktorer,  der begrænser  effektiviteten 
i de europæiske  F&U-systemer,  og hvorvidt disse  er tilstrækkelige  til 
at dække nutidens  behov; 
- ført  til en evaluering  af grænserne  for nationale, internationale  og 
EP-aktioner,  der allerede  er igangsat for  at fremme denne effektivitet 
og forbedre  denne dækning; 
- opridset  en omfattende  række områder, både tværsektorielle  og tvær­
faglige, som kræver en egnet støtte og en multinational  dimension  for 
at opnå en bedre videnskabelig  og teknisk udvikling. 
(1) Den vejledende plan svarer  i detaljeret  form  til de "emneplaner", 
der er udarbejdet for  de forskellige  grundlæggende emneområder  i 
rammeprogrammet  (jf. listen over disse planer  i bilag II). 
(2) ESF: European  Science  Foundation. 
NATO: Den Nordatlantiske Traktats Organisation 
NAS: National  Academy  of Science (USA). 

- 81 -
De seks andre emneområder i  rammeprogrammet  taget i "betragtning  er 
behovene  for "stimulering"  på talrige områder  betydelige.  Ved at gå 
både ambitiøst og  pragmatisk  frem lægger Kommissionen  i første omgang 
vægten på  nogle af disse områder,  idet den baserede  sit valg  på en 
analyse af hvert områdes  videnskabelige  og tekniske betydning,  på 
effektiviteten  af den herpå udførte F&U, på  omfanget  af indbyrdes  for­
bindelse med forskellige  andre videnskabelige  og tekniske sektorer,  på 
dens interesse  i forhold  til rammeprogrammets  emneområder og løfterne om 
den betydelige  fremgang,  det rummer. 
Endelig påtænkes  delvise  sammenfald  med Fællesskabets  FU&D-programmer 
med henblik  på - hvor det forekommer  nødvendigt - at muliggøre  stimu­
lerende virkninger inden for sektorer,  som er  omfattet  af Fællesskabets 
programmer  på mellemlang  sigt. 
Disse valg  vil blive tilpasset  og suppleret  under selve udbygningen  af 
stimuleringsforanstaltningen,  bl.a. ud fra de af de  tekniske  og viden­
skabelige  kredse  fremsatte  anmodninger. 
Ind imellem overlapper  de hinanden,  ofte afhængigt af  udviklingen  af 
fælles konceptværktøjer, men  disse områder  adskiller  sig hovedsagelig 
på niveauet  af det videnområde, de dækker, og  deres større  eller mindre 
"afstand" fra  "anvendelsen". 
- Læren om  komplekse  systemer 
Et enormt område,  hvor udviklingen  og uddybning  af grundviden  er af 
interesse  for adskillige  sektorer  og videnskabelige  og tekniske  dis­
cipliner.  Dele af dette område er af særlig samfundsøkonomisk  inter­
esse. De mere specifikke stimuleringsforanstaltninger vil  netop dreje 
sig herom, og de vil hovedsagelig sigte  mod at  styrke forbindelserne  
mellem de "grundlæggende" og  "anvendte"  dele af og  "udvikling"  i den 
videnskabelige  og tekniske  virksomhed.  Følgende berøres således: 
grundforskning  i biologi og udviklingerne heraf,  grænsefladerne  mel­
lem jord  og atmosfære,  kemi (navnlig  den "finere"  kemi og de grund­
læggende forbrændingsfænomener),  geovidenskaberne  og endelig optik. 
- Informations-  og kommunikationsvidenskab 
Der foregår  talrige fællesskabsaktioner på  dette område  allerede,  og 
der er foreslået et  omfattende  F&U-program  (ESPRIT)  5 alle disse be­
stræbelser kræver  desuden  en styrkelse  af den komceptmæssi^e  kapa­
citet på området ved hjælp af  bedre udveksling  mellem  grundforskere 
og en aktivering  af grænsefladen  mellem  konceptforskning  og anvendt 
forskning  ved især at  bringe forskere  og brugere  sammen. 
- Oceanografi 
Et meget lovende  P&U-område af  eksemplarisk  tværfaglig  art, hvor den uund­
værlige  indbyrdes  frugtbargøreise  mellem  F&U-disciplinerne  og -foran­
staltningerne  kan forbedres  ved den  stimulerende indsats.  Der er  tre ak­
tivitetsområder, som her kan  overvejes (kystzoner,  de store dybder og 
grænsefladen  mellem hav og atmosfære),  og der kræves her  stimulerende 
aktioner for  at styrke og supplere  de nationale  eller internationale 
F&U-programmer,  som allerede  er i gang, eller som bør  udvikles. 
84 
4 

- 82 -
- Udnyttelse  af rummet 
Rummet er et usædvanligt  laboratorium,  hvor der kan  registreres  vig­
tige videnskabelige fremskridt (navnlig inden for  biologi  og ved un­
dersøgelsen af  processer inden  i stoffet — dannelse  af materialer  i 
mikrotyngdetilstand  -) og begunstiget  ved fremmende  foranstaltninger, 
der hjælper  F&U-aktiviteter  "på jorden"  til støtte  for forsøg "under 
flyvning",  og bidrager  hermed  til at bryde den videnskabelige  og tek­
niske isolation,  som visse forskningshold inden for  Fællesskabet  le­
ver i. 
- Overfladefysik  og -kemi 
Da det er nært  forbundet  med læren om  komplekse  fænomener kan  dette 
område indeholde  mere direkte anvendelser for udvikling  af grundviden. 
Dette gælder især ved  katalyse for  fænomenerne  "udveksling"  eller 
adhæsion.  Vanskelighederne forbundet  med holdenes  spredning,  deres 
ofte utilstrækkelige størrelse  eller den dårlige  kommunikation  mellem 
F&U—sektorer  vil blive emnet for passende  stimuleringsforanstaltninger. 
- Videnskabelig instrumentering 
Dette er et område i  betydelig  økonomisk  udvikling,  hvor en øget  hen­
sigtsmæssig  F&U-indsats  bør fremmes  for at styrke det videnskabelige 
og tekniske grundlag for  denne sektor,  som både vedrører det  egentli­
ge videnfremskridt  og et  betydeligt  industrielt  "marked".  Stimulerings-
foranstaltningen  bør på  dette område  sigte mod støtte  til grundlæggende 
F&U-foranstaltninger  eller færdiggørelse af nye  instrumenter,  der 
forudsætter nært  samarbejde  mellem  forskellige  hold. Instrumenterings-
sektorer,  som berører de  udvalgte  områder  for stimuleringsforanstalt-
ningen, vil  især komme i betragtning. 
- Læren om  kompositmaterialer 
Dette område er af største  betydning for  de avancerede  teknologier, 
hvor "empirisme"  til tider udgør en  bremse  for videnskabeligt  og tek­
nisk fremskridt.  Ud over det behov der ville bestå i at  udvikle  vir­
kelige fælles F&U-programmer,  er det et  behov for at genskabe  effek­
tiviteten  (især på områderne  kompositmetaller  og biomaterialer)  ved 
en styrkelse  af det grundlæggende tværfaglige  arbejde forbundet  med 
forsøg. 
For at undgå, at de  trufne valg  begrænser  evnen  til at reagere på 
uforudsete  situationer,  bør en  del af de midler,  der afsættes  til 
stimulering  reserveres  til et hvilket som helst område,  hvor der 
måtte opstå et  behov. 

- 83 -
Hvordan sættes der  ind? 
Den type vanskeligheder,  der skal overvindes  p§ disse områder, har at gøre 
med hvilke  handlemåder. Kommissionen påtænker at afprøve og færdigarbejde 
i 1983 og 1984.  Stimuleringsforanstaltningen  i tidsrummet  1985-1987  vil så­
ledes hovedsagelig  antage  fire forsøgsvise  former  testet  i 1983 og 1984: støtte, 
forskningsbevillinger,  kontrakter  om "parvis  samarbejde mellem  laboratori­
er", driftskontrakter.  Der vil således  blive  gennemført to  typer aktioner: 
ti Iskynde  Isesaktioner  for at  fremme  mobili teten,  fælles  indsats,  nye F&U- 
veje; øremærkede  operationer  for at  mobilisere  en helhed  af midler  som 
funktion  af et  resultat,  der skal opnås. 
De nødvendige  finansielle  midler 
I betragtning  af de behov, der  skal opfyldes  og de effektivitetstærskler, 
der skal overskrides  for at nå det  tilsigtede  resultat  (anslået ved at un­
dersøge  niveauet  af nationale  og internationale foranstaltninger  af denne 
art), er der  blevet  enighed  om behovet for  til stimuleringsindsatsen  at 
afsætte 5% af Fællesskabets samlede årlige beløb  til finansiering  af viden­
skab og  teknologi; dette  mål skal nås ved  slutningen  af perioden  1984-1987. 

- 34 -
B.2. HORISONTALE FORANSTALTNINGER 
Vedtagelse  af et  samlet  rammeprogram  indebærer  den følgeslutning,  at Fæl­
lesskabet helliger "horisontale foranstaltninger"  af teknisk  og videnska­
belig interesse  særlig opmærksomhed: 
- fremtidsstudier  (FAST Il-programmet) 
- udbredelse  af tekniske  og videnskabelige oplysninger  og viden 
- beskyttelse  af opfindelser 
- nyttiggørelse  af FU&D-resultaterne,  og endelig 
- løbende  evaluering  af FU&D-resultaterne  og af  deres udnyttelse. 
Samtlige disse aktiviteter  er af  betydelig interesse. Disse foranstaltnin­
ger, som direkte  eller  indriekte  udgør en nøgle  til effektiviteten  af Fæl­
lesskabets  FU&D,  må understøttes  systematisk.  Alene  på grund af deres 
"horisontale" karakter  er de  genstand  for særskilte  forslag  fra Kommissio­
nen (1), ledsagende  og støttende  dette forslag til  rammeprogram. 
For at disse aktiviteter  kan blive tilstrækkelig  effektive,  bør de  midler, 
der afsættes  hertil  i tidsrummet  1984-1987,  mindst beløbe  sig til 110 mio ECU 
(i faste 1982-priser), idet dette  beløb  indbefatter aktiviteterne til  ud­
nyttelse  af FU&D-resultaterne,  hvortil  Kommissionen foreslår  en særlig  finan­
sieringsform  (1). 
(1) Se dok.  "Fremme  af udnyttelsen  af Fællesskabets  F&U-resultater"  og 
"Fællesskabets  handlingsplan  vedrørende  evaluering  af resultaterne 
af Fællesskabets  F&U-programmer". 

- 85 -
IV. VEJE OG MIDLER 
Iværksættelsen af den fælles  strategi  for FU&D, hvorom der fremsættes 
konkret forslag  for 1984-1987  i dette dokument,  indebærer nødvendigvis, 
at der finder en tilpasning sted  af 
- samråds-,  beslutnings-  og forvaltningsstrukturerne  og -procedurerne,  og 
- af formerne  for Fællesskabets  videnskabelige  og tekniske aktioner. 
1. Strukturer  og procedurer 
Kommissionen  har allerede  i overensstemmelse  med den  helhedsstrategi, 
som rammeprogrammet  hviler  på, truffet  forskellige beslutninger  om 
reorganisering. 
Den udvirkede allerede  for over et år  siden, at de  tjenestegrene,  der 
har ansvar  for FFC's aktiviteter  og en stor del af Fællesskabets ak­
tioner med omkostningsdeling, blev  samlet  i ét generaldirektorat. 
Den er endvidere  begyndt  at lægge  rammerne  for en  dialog  mellem  de 
forskellige  tjenestegrene  i overensstemmelse  med den nye  taktik,  der 
ligger  til grund for rammeprogrammet. 
Kommissionen  agter inden  længe at forelægge Rådet  henstillinger  med 
hensyn  til de mekanismer,  som anvendes  af de  ansvarlige  for medlems ­
staternes FU&D-politik  og regeringseksperterne  i forbindelse  med for­
beredelse  af afgørelser og  forvaltning. 
Fællesskabsinstitutionernes drøftelse af  dette forslag  til rammepro­
gram bør kunne  supplere  Kommissionens  overvejelser, navnlig  hvad angår 
- det tværministerielle  (eller  tværdepartementale) præg ved den  frem­
tidige ordning  for udarbejdelse  og regelmæssig  revision  af det 
samlede rammeprogram  for Fællesskabets  FU&D-aktiviteter, 
- planlægning af  strukturer  og procedurer  for det samråd, der bør 
finde sted  før og  efter fællesskabsinstitutionernes afgørelser om 
de videnskabelige  og teknologiske  aktiviteter,  som iværksættes i 
henhold  til rammeprogrammet. 

- 86 -
Kommissionens  henstillinger vil hovedsagelig tage sigte  på at 
fremskynde  og rationalisere  den nuværende  ordning  og tilpasse pro­
cedurerne  for gennemgang  af de  videnskabelige  og tekniske aspekter 
og de finansielle  aspekter  ved Fællesskabets  forslag. 
2. Aktionsformer  - handlingsprogrammer 
a) I rammeprogrammets  planlægningsvejledning  defineres samtlige spe­
cifikke  videnskabelige  og tekniske  emner.  Disse emner  skal tjene 
til grundlag  for fastlæggelse af fællesskabsaktioner, der er i 
overensstemmelse  med de påviste  behov.  Disse fællesskabsaktioner, 
der sædvanligvis iværksættes på  sektorbestemt  eller  fagligt  grund­
lag, svarer ikke  nødvendigvis  til et enkelt emne, men  vil tvært­
imod dække  flere emner,  som i  givet  fald kan svare til forskellige 
emneområder. Der  vil således  kunne  udvikles  en matrixstruktur  for 
emner/aktioner. 
b) Rådet har  allerede  truffet  afgørelse om  nogle af de  aktioner,  der 
svarer til de videnskabelige  og teknologiske  emner for perioden 
1984-1987:  det drejer  sig bl.a. om demonstrationsprojekter  på 
energiområdet og om en række  forsknings-  og udviklingsprogrammer. 
For de sidstnævntes vedkommende  agter Kommissionen  i fremtiden 
at anvende  handlingsprogrammer . 
Et handlingsprogram  svarende  til et eller  flere  videnskabelige 
og teknologiske  emner  vil bestå af en række  F&U-aktioner  på et 
givet område,  idet der tages forskellige  fællesskabsstrukturer i 
anvendelse: forskning  under FFC (direkte aktion), kontrakter  med 
omkostningsdeling (indirekte aktion)  og samordnet  forskning  (sam­
ordnet aktion), idet  et af de væsentlige  karakteristika  ved 
handlingsprogrammet  er, at de  anvendte  aktionsformer forvaltes 
integreret.  I udformningen  af handlingsprogrammet  vil der ud­
trykkelig  blive taget  hensyn  til demonstrationsprojekter, aktioner, 
der gennemføres  inden for rammerne  af COST, og nationale aktioner 
i medlemsstaterne. 

- 87 -
c) Kommissionen  agter gradvis  at fremsætte  sine forslag  om påbegyndelse 
eller videreførelse af  F&U-aktioner  i form af handlingsprogrammer, 
idet den,  hvis der er  behov derfor,  medtager  en række igangværende 
F&U-aktioner. 
Rådet træffer  individuelle  afgørelser om  handlingsprogrammerne. 
Der vil  for perioden  1984-1987  blive truffet  samlet  afgørelse om 
FFC-programmet,  idet dets forskellige  dele indgår i de  relevante 
handlingsprogrammer;  godkendelse  af programmer  i henhold  til EKSF-
traktatens  artikel 55vil  i øvrigt  finde sted  efter de særlige 
procedurer,  der er  fastsat  i denne  traktat. 
d) Kommissionen  fremlægger om  kort tid  den plan, som den har  til hen­
sigt at iværksætte for indførelsen af  handlingsprogrammerne  for de 
fællesskabsemner, den foreslår i  dette dokument. 
3. Nødvendige  finansielle  midler 
Den tiIpasningsstrategi,  som foreslås Fællesskabet for  1984-1987, 
indebærer  betydelige  ændringer i de  retningslinjer,  Fællesskabet  hid­
til har fulgt, og i dets videnskabelige  og tekniske  aktiviteter. 
Denne strategi  bygger  hovedsagelig  på: 
- en klar prioritering  af forbedret  konkurrenceevne  inden for viden­
skab, landbrug  og industri, hvilket  indebærer, at  midlerne  til disse 
emneområder må øges  betydeligt, 
- en udtalt prioritering  af videnskabelige  og teknologiske  aktiviteter 
af betydning  for udviklingslandene.  Da der  hidtil næsten  ingen aktioner 
har været på  dette område,  forekommer  midlerne  hertil  at være af re­
lativt størst omfang, 
- fortsat  betydelige  bestræbelser på at  forbedre forvaltningen  af ener­
giressourcerne,  uden at dette område dog, som i  1970'erne,  prioriteres 
i første række. 

- 88 -
- øgede bestræbelser på at  forbedre  råstofforvaltningen; 
- videreførelse af  aktiviteter  til forbedring  af leve- og arbejdsvilkårene 
samt af Fællesskabets  horisontale aktiviteter (udbredelse  af viden, 
nyttiggørelse af  resultater, fremtidsstudier ...). 
Til gennemførelse af de foreslåede  emner bør de  finansielle midler  for 
1984-1987  - som  angivet  i planlægningsvejledningen for  hvert enkelt 
emne - svare til følgende mindstebeløb: 
- Fremme af  landbrugets  og fiskeriets  konkurrenceevne 
. delområde  landbrug  115 mio ECU 
. delområde  fiskeri  15 mio ECU 
- Fremme af  industriens  konkurrenceevne 
. Fjernelse  og mindskelse  af hindringer  30 mio ECU 
. Traditionelle industrier  350 mio ECU 
. Nye teknologier  680 mio ECU 
- Bedre  forvaltning  af råstoffer 80 mio ECU 
- Bedre  forvaltning  af energiressourcer 
. Udvikling  af nuklear fissionsenergi  540 mio ECU 
. Kontrolleret  termonuklear  fusion  480 mio ECU 
. Udvikling  af vedvarende  energikilder  310 mio ECU 
. Rationel udnyttelse  af energien  520 mio ECU 
- Styrkelse  af udviklingsbistanden 150 mio ECU 
- Forbedring  af leve- og arbejdsvilkår 
. Forbedring  af si kkerheden og sundhedsbeskyttelsen 110 mio ECU 
. Miljøbeskyttelse 160 mio ECU 

- 89 -
- Forbedring  af effektiviteten  af det  videnskabelige 
og tekniske potentiel bevillinger  ti l 
videnskab  og 
teknologi  ^ * 5% af samlede 
- Horisontale aktioner 110 mio ECU 
De finansielle  midler  anslås således  til mindst  ca. 3 750 mio ECU for 
1984-1987. 
Skønt dette forslag ikke  er ambitiøst i  betragtning  af de  behov,  der 
skal dækkes, er det  imidlertid  udtryk  for en øget europæisk  indsats, 
som tåler  sammenligning  med medlemsstaternes  politik  på dette område 
i 1960'erne2). 
Den foreslåede  strategi  forudsætter, at der er fælles  vilje til klart 
at vælge  betydningsfulde  emner af fælles  interesse,  der svarer  til med­
lemsstaternes  behov.  Der må være forståelse  for, at FU&D på mellemlang 
sigt er et  uhyre  effektivt  middel  både til at bekæmpe  krisens  virk­
ninger og til at overvinde krisen. 
Da FU&D efter Kommissionens  mening  på lang og mellemlang  sigt er en af 
de mest lønnende  investeringer  for medlemsstaterne  og Fællesskabet, må 
de finansielle  midler  hertil  ikke blot  øges mærkbart, men de må også 
sikres mod konjunkturbetingede svingninger  og tryk, der kan  indvirke 
på fordelingen  af Fællesskabets  ressourcer. 
1) Procentsats,  der skal nås i slutningen  af perioden 1984-1987. 
2) I 1968 udgjorde Fællesskabets  F&U-aktiviteter alene  2,5% af med­
lemsstaternes offentlige budgetter,  medens FU&D-aktiviteterne  i 
1982 kun udgør 2,2% af  disse budgetter. 

- 90 -
Kommissionen  finder  det derfor  nødvendigt, at en vis  procentdel  af 
Fællesskabets  budget  afsættes  til finansiering  af Fællesskabets  FU&D-
aktiviteter. 
Under hensyntagen  til det ovenfor  anslåede minimumsbeløb for  rammepro­
grammet  1984-1987  bør denne  regel ved udgangen  af den pågældende  periode 
nå op på ca. 4% årligt af Fællesskabets  midler. 
De efterfølgende afgørelser  inden for videnskab  og teknologi  bør træffes 
under hensyntagen  til denne beløbsramme som kan  revideres  for hvert 
rammeprogram. 
1) For FU&D-aktiviteterne under EKSF-traktaten gælder de særlige 
finansieringsregler denne traktat. 

- 91 -
KONKLUSION 
På grundlag  af denne meddelelse  om forslag  til rammeprogrammet  1984-1987 
opfordrer  Kommissionen  Rådet og  Parlamentet  til 
a) at tage stilling  til de valgte videnskabelige  og teknologiske  emner, 
disses  prioritering  og mindstebeløbet  til deres gennemførelse 
b) at tilkendegive  deres  vilje  til, at Fællesskabets  FU&D-aktiviteter 
finansieres  over Fællesskabets  budget,  og at beløbet ved  slutningen 
af perioden  1984-1987  når op på ca. 4% årligt af Fællesskabets 
ressourcer. 

BILAG I 
ANALYSE AF FÆLLESSKABETS  STILLING  I INTERNATIONAL SAMMENHÆNG 
En syntese  af de  indsamlede  oplysninger  (dokumenter  fra Kommissionens  tje­
nestegrene, detaljerede analyser  i emneplanerne,  dokumenter  fra UNESCO,-
OECD og NATO)  giver i nogle få tal og illustrationer  en beskrivelse  af Fæl­
lesskabets  stilling  i international  sammenhæng og af den  sandsynlige  udvik­
ling i de kommende  år. 
Disse oplysninger skal  imidlertid  tages med forsigtighed, idet  sammenlig­
ninger ofte  vanskeliggøres af  forskelle  i anvendte  definitioner  eller no­
menklaturer  i de  forskellige  analyserede lande  og af  betydelige variationer 
i valutakurser  og forbrugerpristal  (de formler,  der er  anvendt  for i  progno­
serne at kompensere  for disse variationer  bygger  selvsagt  på hypoteser). 
1. Den internationale  baggrund 
I 1981 blev der på  verdensplan  anvendt  mere end 200 mia  regningsenheder 
på FU&D (offentlige  og private udgifter).  Over 2 millioner forskere 
har deltaget  i denne virksomhed  og dermed i kraft af deres innovationer 
øget konkurrencen  mærkbart. 
Skønt De  forenede  Stater ikke  længere har den  dominerende  stilling  in­
den for videnskab  og teknik,  som de har  indtaget  i næsten 20 år,  sidder 
landet dog stadig inde  med det  mest komplette  og i  store træk mest pro­
duktive forsknings-  og innovationspotentiel.  Det gør  til stadighed  en 
betydelig  indsats inden  for den  avancerede  forskning,  som ikke fremby­
der alvorlige  mangler  eller svagheder. 

- 2 -
USA 
1982 Forbundsfinansiering  af F&U, efter ministerier  (skøn) 
mia t : mia ECU % 
National Defense 19.65 . 19.59 51 .34 
Space Research and 
Technology 5.74 5.72 15.GO 
Health and Human 
services 3.90 3.89 10.20 
Energy 4.86 4.84 12.69 
Nat. resources  and 
Environment 0.72 0.72 1 .88 
Transportât  ion 0.36 0.36 0.94 
Agriculture 0.84 0.84 2.21 
Social Services 0.51 0.51 1 .33 
N.S.F. 0.90 0.90 2.36 
Other Agencies 0.78 0.78 2.05 
I ALT 38.28 38.15 100.00 
1 ECU = i 1,00324  (gennemsnit  af 6 mdr. af 1982) 
Kilde: N.S.F. 
På trods af visse  fald i væksten i forbundsregeringens  bevillinger  til 
F&U viser  prognoserne,  at ovennævnte  indsats  vil fortsætte usvækket  i 
de kommende  år. 
Samlede  udgifter  til F&U i USA 
(offentlig  forskning  + privat forskning) 
Forventede  udgifter udtrykt  i mia ECU 
1982 1984 1987 
(1 ECU = t 1,00324) 
F&U-udgifter  77,38 +94 +116 
Forholdet  F&U-udgifter/BNP  for 1980 var 2,4%. 

- 3 -
De aktive forskeres  tal kan i dag anstås  til ca. 660 000 i USA, og an­
tallet af akademisk  uddannede  er tre  gange større end i De Ti. 
Japan er for  tiden det land, der forholdsmæssigt  investerer  mest i 
FU&D. I det sidste årti er  F&U-udgifternes  andel af BNP  steget fra 
1,5% til 2% (medens  indsatsen  i De Ti  ikke har ændret  sig: ca: 1,9%), 
og denne  andel påtænkes øget  til 2,5% i 1985 og  til 3% i 1990 
Japan har i  kraft af intensive  forskningsbestræbelser i  tilknytning 
til en klar og koncentreret  industripolitik  gradvis  kunnet  indtage 
en fremtrædende, ja  endog fremherskende,  stilling  på verdensmarkederne: 
svær jern- og metalindustri,  værftindustri,  optik, informatik, biotek­
nik osv. 
Målsætningerne for de  kommende  år er  allerede offentliggjort  . De ved­
rører (ud  over styrkelse  af konkurrenceevnen  inden for nye  informations-
teknoloaier  oa bioteknik): 
- materiel  til industriel  genanvendelse 
- oceanografi 
- højt forædlede  levnedsmidler 
- boliger  og byfornyelse 
- medicinsk  og kirurgisk materiel 
- og, i  tilknytning  til informationsteknologierne,  aller  former for ar­
bejdskraftbesparende udstyr. 
1) Rapport  fra den  japanske  regerings  bureau  for videnskab  og teknik 
(1981). 
2) Kilde: Ministeriet  for international  handel og industri,  Tokyo. 

- 4 -
De tilsvarende  økonomiske  prognoser  ser således ud: 
Samlede  udgifter  til F&U i Japan 
(offentlig  forskning  og privat forskning) 
Forventede udgifter udtrykt  i mia ECU 
1982 1984 1987 
(1 ECU = 244,671  Yen) 
F&U-udgifter  +  25,26 +30 +41 
Aktive forskere  i 1981: ca. 405 000 (dvs.  forskerantallet  er større end 
i Fællesskabet. Lad os i  denne forbindelse  minde om, at  antallet  af 
akademisk  uddannede  på nuværende  tidspunkt  er større i  Japan end i De  Ti). 
Det bør endelig understreges,  at F&U-bevillingerne  i Japan næsten  udeluk­
kende anvendes  til civil forskning. 
USSR og COMECON-landene er  karakteriseret  ved: 
- betydelige F&U-investeringer (navnlig  i USSR,  hvor F&U-udgifternes 
procentvise andel  af BNI er den største i  verden, eftersom  den over­
stiger 3% -  officielle  tal fra 1980); 
- en koncentration  af aktiviteterne  på visse områder: militær  forskning, 
rumforskning, fremdrivning, hydroakustik, optik  osv. (inden for grund­
forskningen  bør nævnes:  matematik,  teoretisk  fysik,  atronomi, kerne­
fysik); 
- men også en udpræget  svaghed  med hensyn  til anvendelse  af resultaterne 
af forskning  og udvikling, blandt  andet  til løsning af  problemer  i for­
bindelse  med produktion  og produktivitet inden  for landbrug  og industri 
eller udvinding  af ressourcer. 

- 5 -
Endelig bør man  understrege  COMECON-landenes  uhyre  indsats inden  for 
undervisning  og uddannelse  - blandt  andet på det  videnskabelige  og 
tekniske  område. 
USSR og de  andre COMECON-lande er således præget af to  modsatrettede 
tendenser, idet  der er  tale om videnskabeligt udviklede lande,  som ikke 
desto mindre  på mange områder er afhængige af  Vesten med hensyn  til tal­
rige i økonomisk  henseende  uundværlige  teknologier  eller  teknologiske 
anvendelser.  Hvad angår  videnskabeligt  og teknisk  samarbejde  og markeds-
samarbejde  er disse lande potentielt  af betydelig interesse  for Fælles­
skabet i de kommende  år. 
Kina, dette  uhyre  store land  under langsom  industriel  udvikling,  er 
videnskabeligt  og teknisk fremskredet  på visse områder  (rumforskning, 
kerneforskning, biologi  ...) og i øvrigt tilbagestående  inden for  tal­
rige basissektorer.  Den erklærede  vilje  til en stadig  forøgelse af F&U-
investeringerne,  som det  imidlertid  er vanskeligt  at angive i tal, bør 
bemærkes med særlig  interesse  i betragtning  af omfanget  og kvaliteten 
af landets, blandt  andet  menneskelige,  ressourcer. 
Hvad angår de øvrige  industrilande  (Canada,  Sverige,  Schweiz,  Østrig, 
1) Jf. de 13  "emneplaner". Spanien  ...),  viser de indsamlede  oplysninger  , at der er udpræget 
vilje til en øget  indsats inden  for forskning  og udvikling. 
De lande,  der er  under hurtig udvikling  (Brasilien,  Mexico,  Indien, 
Korea ...), og som i den  senere  tid har fået  indpas på markederne  for 
traditionel  eller  avanceret teknologi, viser ligeledes,  at de, omend 
i mindre  målestok,  agter at give øget støtte  til FU&D-investeringer 
på forskellige  områder 

- 6 -
2. EF's  medlemsstater 
Sammenligningerne  mellem  de Enkelte  medlemsstaters  FU&D-politik  (COPOL 
79 og COPOL 81 ) og  sammenligningerne  med De  forenede  Staters  og Ja­
pans politik  på dette område har i særlig  grad afdækket tre  forhold: 
a) Det europæiske Fællesskab har på tærsklen  til 1980'erne  et betydeligt 
forskningspotentiel til  rådighed: 
. 20% af  samtlige  FU&D-midler  i verden  (offentlig  forskning  + privat 
forskning:  over 52 mia ECU i  1982), 
. mere end 1  million  videnskabsmænd og  teknikere (heraf  350 000  for­
skere) deltager  på nuværende  tidspunkt  i denne form for virksomhed, 
. Fællesskabets  F&U-kapacitet  er halvt så stor somUSA's  kapacitet 
(men kun 27%  mindre,  hvis alene  den civile  forskning  tages i be­
tragtning)  og dobbelt  så stor som Japans. 
b) De teknologiske  "afgrunde"  mellem  De Ti og USA er  mindsket  betydeligt 
i løbet af de  sidste  15 år, men der er opstået nye  svagheder  i for­
hold til USA og  Japan.  Man kan  heller  ikke undgå at bemærke,  hvorle­
des Fællesskabet kommer  til kort over for disse to lande med hensyn 
til udnyttelse  af forskningsresultaterne  og disses omsætning i  inno­
vation, navnlig  industriel  innovation. 
c) Hvad angår de  store områder  inden for grundforskning  (big  sciences) 
og teknologi,  er det  takket være det europæiske  samarbejde,  at EF-
landene  ikke er blevet afskåret fra de  vigtigste  strømninger  inden 
for videnskab  og industriel  innovation  på områder såsom elementær 
partikelfysik,  rumforskning,  luftfart  og termonuklear  fusion. 
1) Jf. dokumenterne 
- CREST/1237/79 
- CREST/1202/2/82  rev. 2. 

- 7 -
et sted  mellem  USA, hvor F&U-bevilUngerne  stagnerer,  og Japan,  hvor de 
tilsvarende bevillinger  er mere end  fordoblet. 
Det kan bemærkes, at  forsvaret stadig prioriteres  højt: 
De Ti 25% af de  offentlige bevillinger 
USA 47% af de  offentlige bevillinger 
Japan 2% af de  offentlige bevillinger 
Situationen varierer imidlertid  stærkt fra det ene  land til det andet in­
den for Fællesskabet,  idet forsvarets andel  af F&U-bevil  lingerne  kan 
svinge fra 0  til over 50%. 
Bortset fra forsvaret  er medlemsstaternes  F&U-politik hovedsagelig  kon­
centreret  om: 
- fremme af en økonomisk  udvikling,  der er  konkurrencedygtig  på interna-
tionelt  plan; 
- løsning af  sociale  problemer,  såsom  forbedring  af arbejdsvilkårene og 
miljøbeskyttelse; 
- opretholdelse  af en  passende  ligevægt  mellem  grundforskning  og anvendt 
forskning. 
1) 26,5 mia ECU i 1982. Omvendt er der på de områder,  hvor der ikke har været  noget europæisk 
samarbejde,  eller hvor dette endnu  ikke er fuldt udviklet,  markante 
afstande  mellem  De Ti, USA og  Japan  (dette  er allerede tydeligt inden 
for informatik  og bioteknik,  og der  viser sig foruroligende  tegn på 
det samme  inden for de mere  traditionelle sektorer  såsom  automobil­
industri,  kemi og materialer). 
Udvikling  og tendenser 
Gene r e II e_op_  lysrnnge  £: 
Budgetbevillingerne  til F&U er fra 1970  til 1980 (næsten 20 mia ECU i 
1980) steget  med en  tredjedel  i faste priser  og placerer  sig dermed 

- 8 -
Oplysninger  om de  enkelte sektorer 
Den betydning,  der tillægges  landbruget  i Fællesskabet (som  bl.a. giver 
sig udtryk  i den fælles  landbrugspolitik),  viser sig kun  delvis i de 
forskellige  medlemslandes  F&U-politik.  Det kan således bemærkes, at de 
offentlige  F&U-udgifter  for samtlige medlemsstater  i gennemsnit  kun udgør 
3,7% af de  samlede  bevillinger,  og at  fordelingen heraf  varierer  stærkt 
mellem de forskellige  lande (Nederlandene  og Danmark  9%, Frankrig  4% og 
Tyskland  2%). 
Italien,  hvis dyrkningsareal  er mindsket  med 6% i de  sidste  10 år  (gen­
nemsnitlig  3% i Fællesskabet som  helhed),  afsætter kun 0,9 ECU pr.  ind­
bygger til landbrugs-F&U,  medens det  tilsvarende tal  for Nederlandene  er 
6,8 ECU. I  Irland (4,7 ECU pr.  indbygger  til F&U, på  andenpladsen  efter 
Nederlandene) indtager landbruget  en væsentlig  plads i landets  økonomi, 
men produktiviteten  er fortsat  ringe  sammenlignet  med de  andre medlems­
stater. 
I industrisektoren  er de nationale administrationers F&U-indsats uhyre 
omfattende, eftersom  den i  visse medlemslande  udgør ca. 50%;  udvikling 
af virksomhedernes innovationskapacitet  har nemlig  vist sig at være et 
middel til at imødegå den  krise,  som har  ramt Vestens  økonomi.  Denne op­
dagelse er imidlertid  af forholdsvis  ny dato, da genopsvinget,  der fulgte 
en klar nedgang  i F&U-indsatsen  til industriformål i  begyndelsen  af 
70'erne,  først  blev mærkbart i  tiden  efter 1978;  denne tendens  har med­
ført, at niveauet  i 1981  svarer  til 1974-niveauet. 
Efter 1974 har energiområdet været  prioriteret  meget højt i Fællesskabet, 
for så vidt angår  finansieringen  af F&U (11% af de  samlede  FSU-budgetter). 
Dette skyldes  i vid udstrækning den stærkt  negative handelsbalance  med 
hensyn til energiprodukter.  Efter 1974 er  midlerne  til energiforskning 
imidlertid  blevet omfordelt:  den nukleare  fissionsenergi  har således 
set sin andel reduceret betydeligt  (med 20% i  Tyskland  og 7% i  Frankrig 
fra 1975 til 1980)  til fordel  for fossile  brændsler,  vedvarende  energi 
og energibesparelser.  Den kontrollerede termonukleare fusion  prioriteres 
imidlertid  stadig forholdsvis  højt (i 1979 6% af de  offentlige  bevillin­
ger til energiforskning  for Fællesskabet som  helhed). 

- 9 -
Efter energiforsyningen  er råstofforsyningen det  andet svage punkt i 
økonomien i Fællesskabet, der må  importere  mere end dobbelt  så meget 
som det  eksporterer.  Medlemsstaternes  F&U-indsats  med henblik  på opti­
mal udnyttelse  og genanvendelse  af råstoffer er  imidlertid  begrænset 
og ligger fortsat  på 7% af de  offentlige bevillinger til industriel 
forskning. 
En forbedring  af leveviIkårene er et af de  vigtigste  områder i  medlems­
staternes  politik;  man har,  blandt andet i F&U-budgetterne,  vist dette 
område en  stadig  større  interesse  i det  sidste årti. 
Fra 1970  til 1979 er der  sket en stigning  fra 7,5%  til 11,2% i den del 
af F&U-bevilUngerne,  der anvendes  til planlægning af  menneskets  miljø, 
beskyttelse  og fremme  af menneskets  sundhed  og løsning af  samfundspro­
blemer.  Stigningen  i denne tendens  synes  imidlertid  at ophøre, og der 
kunne i 1980  iagttages  en svag nedgang,  navnlig  i interessen  for sam-
fundsproblernerne. 
Det europæiske og  internationale  samarbejde  om videnskab  og teknik 
(bortset  fra Fællesskabets  aktiviteter  og COST-aktioner)  vedrører  hoved­
sagelig: 
- grundforskning.  Her bør  navnlig  nævnes Det europæiske  center  for nu­
klear Forskning  (CERN),  Det europæiske  laboratorium  for molekylær 
Biologi (EMBL)  inden for Den europæiske molekylærbiologiske  Konference 
(EMBC),  observatoriet  for Den europæiske  organisation  for astronomisk 
forskning  vedrørende den  sydlige stjernehimmel  (ESO) og  "Global  atmos-
pheric research  program  (GARP)".  Nævnes bør i øvrigt Den europæiske 
videnskabelige  Fonds særlige  rolle  inden for informationsudveksling 
og samordning  af grundforskningsaktiviteter, 
- omfattende  programmer  inden for teknologisk forskning. Blandt  de vig­
tigste eksempler  bør følgende nævnes: Den europæiske  Rumorganisation 
(ESA), som på  finansielt  plan er verdens  vigtigste  organisation  for 
internationalt  samarbejde  med et  budget  på 730 mio ECU i 1980 og næ-

- 10 -
sten 1 500  ansatte.  Nævnes kan  Ligeledes  sammenslutningen  EURODIF 
(opførelse af et anlæg for  berigning  af nukleart  brændsel ved gas-
fasediffusionsmetoden)  og Airbus-programmet. 
Hvad angår medlemsstaternes  F&U-aktiviteter  til støtte for  udviklings­
landene,  er Frankrigs indsats  størst (65% af Fællesskabets  samlede  mid­
ler hertil,  som i 1980  androg  ca. 260 mio ECU - en  klar stigning  i for­
hold til 1975,  hvor det tilsvarende  beløb var 200 mio ECU). 

DE TI I ALT  = 23 842,14  MIO ECU 
1981 
Det samLede  beløb for De Ti  fordelt 
pi de 10  lande 
Oplysninger  for Luxembourg  ikke meddelt Det samlede  beløb for De Ti i alt 
fordelt  efter NABS-form§lene (x) 
i kke 
nærmere 
speci-
fi cere*4 
1. Udforskninq  og udnyttelse  af jorden og atmosfæren 
2. Udformning  af de  menneskelige omgivelser 
3. Beskyttelse  og fremme af den  menneskelige  sundhed 
4. Produktion,  distribution  samt rationel  anvendelse 
af energi 
5. Landbrugets produktivitet  og teknologi (x) Nomenklatur  til analyse  og sammenligning  af videnskabelige 
programmer  og budgetter  : 
6. Industriel produktivitet  og teknologi 
7. Samfundsforhold 
8. Udforskning  og udnyttelse  af rummet 
9. Forsvar 
10. Almen  videnskabelig  udvikling 

- 12 -
FSU-udgifter  i medlemsstaterne  fordelt efter  de 10 NABS-formål 
1981 
1. Jord 
2. Miljø 
3. Sundhed 
4. Energi 
5. Landbrug 
6. Industri 
7. Samfund 
8. Rumforskning 
9. Forsvar 
10. Viden 
ELLAS 
I alt = 69,01 mio ECU 
LUXEMBOURG:  oplysninger ikke  meddelt 

- 13 -
Udviklingen  i offentlige bevillinger  siden 1974 viser : 
Budgetmidler  (statsfinansiering  i mia ECU) 
8r i975  l?3i • zc-~- (foreløbigt) 
3.36 3.5* 
Dinmar-< 3.18 3.24 3, "5 
ni,Ji....l.r..j 4.18 7.37 7.34 
3.37 !3.37 
France 1 10 6.63 C i 7 \j. : i 
Irs:and 0.33 3.36 0» i. C 
Itaiia ry z l u • _• O L * 'HO 1.91 
Nederland ej. 0* 1.13 -1.23 
Ur tt?.j--: gdo^. 2. 6 i 5.99 
De Ti ? 1 , 53 23.S5 26.^9 
Til sammenligning 
USA (forbundsudgifter) 1ECU= $1.24277 
14.56 =$1.11645 
33.16 skøn =$1.20324 
33.15 (skøn) 
Japan (Statsudgifter) 1ECU=354.312YEN 
2.49 =247.59BY 
6.83 skøn -244.671Y 
7.53 (skøn) 
PS Fordelingen  af F&U-finansieringen  mellem den  offentlige  sektor 
(statsfinansierng)  og den  private  sektor  (industri,  fonde osv.) er 
omkring 50/50%  for De Ti og USA,  medens  den japanske  stat finansie­
rer aktiviteterne  med mindre end 30%. 
1) EF-medlemsstaternes forventede tal for  1984-1987  er endnu for usikre 
til at blive medtaget her. 

BILAG II 
EF-EMNE0MR8DER VIDENSKABELIGE  OG TEKNOLOGISKE  EMNER EKSPERT 
1. Fremme af landbrugets  og 
fiskeriets  konkurrenceevne 1.1. Forbedring  af Landbrugsprodukti vi teten 
(jordbund, vegetabilske  og animalske 
produkter, landbrugsteknologi) 
1.2. Forbedring  af kvaliteten  og forarbejd­
ningen af landbrugsprodukter Landbrugsdel: 
Prof. W.F. Raymond,  Agricultural 
Science  Consultant,  Maidenhead, UK. 
Fiskeridel: 
Dr. S.F. De Groot,  Ministerie  van 
Landbouw en Visserij,  Rijksinstituut 
voor Visserijonderzoek,  NL 
2. Fremme af industriens 
konkurrenceevne 2.1. Fjernelse  og mindskelse  af hindringer 
2.2. Forbedring  af teknikker  og traditio­
nelle produkter 
2.3. Fremme og 2.3.1.  Informationstekno-
udvikling  logier 
af nye 2.3.2.  Bioteknologier 
teknologier Dr. U. Colombo,  Formand  for 
ENEA, I 
Hr. A. Danzin,  tidligere  direktør for 
Institut de Recherce  en Informatique 
^ et Automatique  (IRIA),  F 
Hr. M. Cantley,  GD XII, FAST 
Dr. K. Sargeant,  GD XII, FAST 
3. Bedre  forvaltning  af råstoffer 3.1. Optimal udnyttelse  af råstoffer 
(herunder  genbrug) Kommissionens  tjenestegrene 
4. Bedre  forvaltning  af energi­
ressourcer  og nedbringelse  af 
energi afhængi  gheden 4.1. Udvikling  af nuklear  fissionsenergi 
(særlig  sikkerhedsaspekterne) 
4.2. Kontrolleret termonuklear fusion,  JET Prof. Dr. A. Birkhofer, Gesellschaft 
fur Reaktorsicherheit  mbH (GRS), D 
M.A. Gauvenet,  Inspecteur  Général 
d'EDF pour la sûreté S la sécurité 
J nueléai re,  F 
1 (Materialet  fra Fusionspanelet) 

- 2 -
EF-EMNEOMRSDER 
5. Styrkelse  af udviklingsbi­
standen 
6. Forbedring  af leve- og arbejds­
vilkår VIDENSKABELIGE  OG TEKNOLOGISKE  MSL 
4.3. Udvikling  af nye  energikilder 
4.4. Optimal  udnyttelse  af fossile  brænd­
stoffer  (kulbrinter  og kul) 
4.5. Energibesparelser EKSPERT 
Prof. H. Durand, Université  de Paris, 
F (tidligere  formand  for Commissa­
riat à l'Energie Solaire  (COMES),  F) 
5.1. Iværksættelse  af videnskabelige  og 
tekniske foranstaltninger til  for­
del for udviklingslandene Dr. D. Wi  lliams,  Crown Agent for 
Overseas  Government  and Administra­
tion, UK, medlem af Det  økonomiske 
og sociale  Udvalg 
6.1. Forbedring  af sikkerheden 
6.2. Sundhedsbeskyttelse 
6.3. Miljøbeskyttelse (miljø  og forebyg­
gelse af gener) Prof. L. Donato,  CNR, Pisa 
Dr. A. Sors, GD XII, Mi  Ij0programmet 
(tidligere  Deputy Dir.  of the  Moni­
toring and Assessment Research Cen­
tre, Chelsea College, University  of 
London 
7. Forbedring  af effektiviteten  i EF's  videnskabelige  og tekniske potentiel 
(stimulering) Kommissionens  tjenestegrene  med 
bistand fra særkonsulenter 

Bilag II 
EMNEOMRÅDER OG  EMNER 
Kommissionens  supplerende  oplysninger  og ændringer 
i forhold  til de oprindelige  forslag  i dokument 
K0M(82)865  endelig  udg. 

-2-
Efter debatten  i Rådet om  meddelelsen  "Forslag  til en 
europæisk  strategi  for videnskab  og teknik - Rammepro­
gram 1934-1987", K0M(82)865  endelig  udg., og de  forud­
gående drøftelser  samt under  hensyntagen  til resultater­
ne af den  gennemgang  af rammeprogrammet,  som er i  gang 
i de sirlige  videnskabelige  og tekniske udvalg, finder 
Kommissionen  det hensigtsmæssigt at  give visse supple­
rende oplysninger  og allerede  nu at foreslå en  tilret­
ning af de i  meddelelsen  K0M(82)865  endelig  udg. frem­
lagte emner og emneområder,  uden atter at tage helheden 
og den anførte  hovedfordeling  op til drøftelse. 
Der er redegjort herfor  i 8 hovedafsnit  og en  oversigt. 

-3-
Emneområde I. "Fremme af  landbrugets  og fiskeriets  
KONKURRENCEEVNE" 130 mio ECU 
Kommissionen  har i  sit forslag  villet fremhæve, at den 
lægger stor vægt på  dette emneområde ved at fastsætte 
en tredobling  i absolut  værdi af  forskningsindsatsen 
for at fremme  landbrugets  konkurrenceevne.  Dette er 
det første  trin i styrkelsen  af målene  under dette em­
neområde  . 
Under drøftelserne i Rådets  instanser  anmodede  nogle 
delegationer  om en forøgelse af  indsatsen  på dette em­
neområde.  I betragtning  af den fælles  landbrugspolitiks 
betydning  kunne Kommissionen  tilslutte  sig dette syns­
punkt. Den henledte  imidlertid  medlemsstaternes  opmærk­
somhed på, at en  udvidelse  af dette emneområde  ville 
forskyde  balancen  i forslaget  og derfor kræve en ny 
afvejning. 
Da et flertal  af medlemsstaterne  har udtalt sig  positivt 
om denne samlede  fordeling,  fastholder  Kommissionen 
uden at foregribe  en eventuel  drøftelse i Rådet  sit op­
rindelige  forslag,  som allerede giver  stærkt  udtryk for, 
at der nu lægges større vægt på  fremme af landbrugets 
konkurrenceevne. 
Vedtagelsen  af den fælles  fiskeripolitik  understreger 
betydningen  af en øget  FU&D-indsats  med sigte på bedre 
at udnytte  havets  vedvarende  ressourcer. 
Fællesskabsforskningen bør  koncentreres  om de hovedmål, 
som er  identificeret  i planlægningsvejledningen - af­
snit 1.2. -  "Forbedring  af produktiviteten  samt kvali­
teten og forarbejdningen  af fiskerivarer"  i dokument 
K0M(82)865  endelig  udg. 

_4-
Ernnuoiuradc  2. "Fremme  al' Induotri  ens konkui.'i'enceevnt1" 
1 060 mio EGU 
Rammeprogrammet  tilkendegiver  Kommissionens  ønske om en 
betydelig  styrkelse  af FU&D  til fremme af  industriens 
konkurrenceevne.  Dette ønske  blev vel modtaget  i Rådet, 
men drøftelserne  viste, at Kommissionen burde  gøre nøjere 
rede for sine hensigter  på området. Ud  over fjernelse  og 
mindskelse  af hindringer  tilsigter  Kommissionen  inden 
for dette område: 
- at fremme  forskningen inden  for nye  teknologier  og 
dermed øge væksten i de  tilsvarende  nye industrisek­
torer. Kommissionen  vil fremsætte  konkrete  forslag  på 
disse områder  (ESPRIT-programmer  og bioteknik)  og be­
handle de videnskabelige  og teknologiske  problemer  på 
telekommunikationsområdet; 
- at fremme  udviklingen  af grundlæggende  teknologier, 
som er fælles for  flere sektorer (materialeteknologi, 
lasere,  ...), og at fremme en tværgående  udbredelse 
over alle de traditionelle  sektorer  af disse teknolo­
giers og nye  teknologiers  anvendelse,  bl.a.  ved hjælp 
af pilot-  eller  demonstrationsaktiviteter  til infra-
teknologisk fornyelse.  Denne udbredelse  åbner netop 
mulighed  for den  modernisering  af Europas  industri, 
som er nødvendig for at  tage udfordringen  fra vore 
konkurrenter udefra  op. Dette mål tilstræbes med  "For­
bedring og udvikling  af nye  teknikker  og nye  produkter 
for de traditionelle  industrier"  (hvis for afkortede 
titel "Traditionelle  industrier"  i oversigterne  har 
kunnet virke vildledende).  Kommissionen  vil i nær frem­
tid fremsætte  forslag,  som belyser  denne fremgangsmåde. 

-5-
Der er således  ikke tale om at støtte de  traditionelle 
industrier  eller de sektorer,  der er i  krise, men gen­
nem udvikling  og anvendelse  af ny  teknologi  at forbedre 
de traditionelle  industriers  konkurrenceevne,  navnlig 
i de sektorer,  hvor virksomhederne  som følge af  deres 
størrelse  (mindre  og mellemstore virksomheder)  ikke 
selv er i stand  til at foretage  den nødvendige  forskning 
og udvikling. 
Det er klart, at industriens  konkurrenceevne  ikke kan 
forbedres  alene ved hjælp af  forsknings-, udviklings-
og demonstrationsaktioner,  men at der må træffes en 
række ledsageforanstaltninger,  som falder  uden for vi­
denskab og teitnik som sådan,  f.eks. foranstaltninger 
til fremme  af investeringerne,  til udvikling  af en 
tværnational  infrastruktur  på innovationsområdet,  til 
lettelse  af industriens omstilling  osv. 

-6-
Enmeområde 3.  "Bedre  forvaltning  af råstoffer" - 80 mio ECU 
Dette emneområdes størrelse er  blevet anset  for at være 
for beskedent  til at kunne omfatte bl.a.  en aktion  til 
udvikling  af off-shore-metodologier,  som kræver  betyde­
lige summer.  Kommissionen  har til hensigt  først at  fore­
tage indledende  undersøgelser vedrørende  dette emne, men 
ønsker at  holde muligheden  åben for at øge  indsatsen  på 
dette område ved den første  revision  af rammeprogrammet, 
afhængigt af  resultaterne  af disse indledende  undersø­
gelser. 
Der har været  stillet  spørgsmålstegn  ved, om dette emne­
område bør  omfatte forskning  vedrørende træ. Træ kan jo 
betragtes  som et  landbrugsprodukt,  og forskning  vedrø­
rende dets anvendelse  kan anses for at høre  under "For­
bedring af industriens  konkurrenceevne".  Vigtigt  er imid­
lertid, at træ udgør et  specifikt  emne i rammeprogrammet. 
Hovedproblemet,  som er, at Fællesskabet  importerer  mere 
end halvdelen  af sit behov for træ og  produkter  af træ, 
har ført  til, at dette specifikke  emne er medtaget  under 
dette emneområde,  idet der henvises  til de to øvrige 
berørte emneområder. Det er  ligeledes  tilrådet at  behand­
le spørgsmålene  omkring  vand som råstof og  dets tilgænge­
lighed. Under emnet "Miljøbeskyttelse"  behandles  "udtøm­
ning og forurening  af vandførende lag ...",  hvorved det­
te aspekt  tilgodeses. 

-7-
Emneområde 4.  "Bedre  forvaltning  af energiressourcer  og  
nedbringelse  af energiafhængigheden" - 1 850 mio EGU, 
som er reduceret  til 1 770 mio EGU 
Nogle spørgsmål, som de  nationale delegationer  har rejst, 
har foranlediget  Kommissionen  til at uddybe  sin analyse 
af emneområdet  "Udvikling  af nuklear  fissionsenergi".  Med 
denne analyse  er det  blevet muligt blandt  de anførte em­
ner at udskille  den forskning,  der bidrager direkte  til 
udviklingen  af denne energiform, fra  den forskning,  der 
vedrører  emnerne  "Forbedring  af sikkerheden  og sundheds­
beskyttelse"  og "Miljøbeskyttelse", og som  derfor bør 
høre under emneområdet  "Forbedring  af leve- og arbejds­
vilkår".  Efter denne gennemgang  er der overført 80 mio 
ECU til sidstnævnte emneområde. 
På nær denne undtagelse fastholder  Kommissionen  den fore­
slåede interne  fordeling,  nemlig: 
- Udvikling  af nuklear  fissionsenergi  460 i  stedet for 540 
- Kontrolleret  termonuklear fusion 
- Udvikling  af vedvarende  energiformer 
- Rationel udnyttelse  af energien 480 
310 
520 
Emneområde 4:  Bedre  forvaltning  af 
energiressourcerne  og 
nedbringelse  af ener­
giafhængigheden 1770 i  stedet for 1850 
Det må dog bemærkes, at  Kommissionen  i 1984  skal fremsæt­
te omfattende  konkrete  forslag  inden for termonuklear 
fusion og demonstrationsprojekter. Disse  forslag  bliver 
baseret på resultaterne  af de igangværende  programmer  og 
vil føre til en indgående drøftelse af,  hvilke  kriterier 
der skal lægges  til grund for fællesskabsaktioner på  disse 

-8-
områder.  Herved  vil den interne fordeling  under dette 
emneområde  kunne ændres.  Kommissionen,  som dog  fast­
holder sit forslag  med hensyn  til dette emneområdes 
relative  størrelse  inden for rammeprogrammet,  mener 
derfor, at forholdet  mellem de fire emner, som  dette 
emneområde består  af, vil kunne revideres  i takt med 
gennemførelsen af  programmerne. 

_9-
Emneområde  5. "Styrkelse  af udviklingsbistanden" 
150 mio ECU 
I fortsættelse  af "Memorandum  om Fællesskabets  udvik­
lingspolitik" 1^ og som  svar på udviklingslandenes 
voksende  ønske om en fællesskabsaktion  inden for viden­
skab og teknologi  har Kommissionen  medtaget  emneområdet 
"Styrkelse  af udviklingsbistanden"  i rammeprogrammet 
lige fra begyndelsen.  Senere er der  angivet tal for det­
te emneområde  i dokument  K0M(82)365  endelig  udg. Nogle 
delegationer  har ikke ønsket at tage stilling  til dette 
område, førend  resultaterne  af programmet  for "Viden­
skab og teknik i udviklingens tjeneste"  foreligger. 
Kommissionen  erindrer  om, at man i  dette første ramme­
program nu må  give udtryk  for en politisk  vilje og an­
føre sit mål. Aktionernes  nærmere  enkeltheder vil  efter­
hånden  blive fastlagt  i handlingsprogrammerne,  og der 
vil blive  taget hensyn  til erfaringerne fra  det første 
specifikke  program  på dette område. 
Kommissionen  er af den  opfattelse,  at det  igangværende 
program  "Videnskab  og teknik  til fordel for udviklings­
landene"  , som består af to  dele, "Landbrug"  og "Medicin 
i troperne",  er begyndelsen  på en mere omfattende  aktion. 
Den understreger,  at man  ikke kan vente på en  afslutning 
af en fuldstændig  ex post-evaluering  af dette programs 
resultater  før igangsættelse  af en ny  aktion på dette 
område. Ved en  sådan meget  stiv fremgangsmåde  vil man 
risikere  at afbryde  en langsigtet aktion  og dermed de­
motivere  forskerne  og skuffe forventningerne  i udvik­
lingslandene,  som med  stigende styrke  efterlyser  fælles­
skabsaktioner  inden  for videnskab  og teknologi. 
Efter Kommissionéns  mening bør målet for  dette emneområde 
ikke ændres. 
1) K0M(82)640 

-10-
Emneområde 6.  "Forbedring  af leve- og arbe.jdsvi.i  U.:".  : 
270 mio EGU, som er øget  til 385 mio EGU 
Som anført  ovenfor omfattede  udvikling  af nuklear  fis-
sionsenergi  forskning,  der snarere  hører under emneom­
rådet "Forbedring  af leve- og arbejdsvilkår". Der  over­
føres derfor  30 mio ECU  fra førstnævnte  til sidstnævnte 
emneområde. 
Endvidere  har dette emneområde været  genstand  for for­
nyet behandling dels  på grundlag  af drøftelserne i 
Rådet, dels på grundlag  af senere arbejde bl.a:  i de 
særlige  videnskabelige udvalg. 
Forskningen  vedrørende  naturkatastrofer,  som omfatter 
forudsigelse,  forebyggelse  og afbødning af  deres følger, 
er et emne af betydning  for alle, hvor samordning  af 
forskningen  på fællesskabsplan og  mulxiplikatoreffekten 
af et igangsættende fællesskabsprogram kan  give større 
viden og dermed begrænse  disse naturfænomeners menne­
skelige og materielle  følger (oversvømmelse og tørke, 
jordskælv,  vulkanudbrud osv.). Forskning  af denne art 
skal fordeles  omtrent  ligeligt  mellem  emneområdets to 
emner. 
Man bør  endvidere  øge omfanget  af sundhedsplejen  under 
emnet "Forbedring  af sikkerheden  og sundhedsbeskyttelse" 
og ikke reducere forskningsindsatsen  i forhold  til det 
aktuelle  niveau udtrykt  i absolutte tal. 
Under emnet "Miljøbeskyttelse" bør spørgsmålet om  øde­
læggelse af  skovene  som følge af sur  regn, som allerede 
er anført i  Kommissionens  forslag,  prioriteres  højere. 

-li-
Disse betragtninger  har fået  Kommissionen  til at sætte 
sig følgende mål for  disse to emner: 
- Forbedring  af sikkerheden 
og sundhedsbeskyttelse 
- Miljøbeskyttelse 190 mio ECU 
195 mio ECU 
Emneområde 6:  "Forbedring  af 
leve- og ar­
bejdsvilkår" 385 mio ECU i  stedet for 270 

-12-
Brnneområde 7.  "Forbedring  af effektiviteten  af Fælles­
skabets  videnskabelige  og tekniske  potentiel"  - 85 mio ECU 
Nogle delegationer  har anført, at  resultatei'ne  af stimu-
leringsaktionens  forsøgsperiode  burde afventes,  før be­
tydelige  midler afsættes  hertil.  Kommissionen  erindrer 
om, at forsøgsperioden  1983-1984 udelukkende  vedrører 
de nærmere  enkeltheder  for gennemførelsen og  ikke en 
sådan aktions  princip,  som Rådet  allerede  har godkendt. 
På grundlag  af de  indledende  undersøgelser har  Kommissio­
nen anslået, at  5f» af bevillingerne  til videnskabelige 
og tekniske  aktiviteter  på fællesskabsplan  skal forbe­
holdes  frie stimuleringsaktioner,  og denne procentdel 
er fastsat  som mål ved  slutningen  af perioden. Derfor 
foreslår  Kommissionen  efterhånden at øge de  finansielle 
midler  til dette emneområde og fastsætte et  samlet be­
løb på 85 mio ECU for  perioden  1984-1987. 
Hvis resultaterne  af forsøgsperioden  skulle føre til en 
gennemgribende  revision  af visse af interventionsreglerne 
og til ændring af  tidsplanen  for udbygning  af denne 
aktion,  vil de finansielle  midler,  som ville blive 
disponible  i perioden  1984-1987, kunne  overføres  til 
andre forskningsaktiviteter. 

-13-
HORISONTALE FORANSTALTNINGER - 110 mio EGU, som er  nedsat  
til 90 mio EGU 
I anledning  af nogle spørgsmål, som  blev rejst under 
drøftelsen af  rammeprogrammet,  ønsker  Kommissionen  at 
præcisere, at de  horisontale foranstaltninger  på det 
videnskabelige  og tekniske  område især  omfatter: 
- FAST-programmet, 
- undersøgelser i  forbindelse  med forberedelsen  af 
fremtidige  programmer, 
- fremme af udnyttelsen  af resultaterne (taget  i bred 
forstand  og omfattende  beskyttelse,  udbredelse  og 
nyttiggørelse af  forskningsresultater  samt indrøm­
melse af licenser  på opfindelser), 
- uddannelsesaktioner  samt stipendier  og studieophold, 
- løbende  evaluering  af FU&D-resultaterne  og af  deres 
udnyttelse. 
Kommissionen  har foretaget  en nøje  analyse  af disse 
horisontale foranstaltninger  for at  udelukke  dem, som 
ikke reelt indeholder  FU&D,  hvorved  de nødvendige  midler 
til disse foranstaltninger  er nedbragt  fra 110 mio ECU 
til 90 mio ECU. 

-14-
OVERSIGT  OVER EMNERNE  OG DE BELØB, DER SKØNNES 
NØDVENDIGE  HERTIL 
mio ECU '70 
1. Fremme af  landbrugets  og fiskeriets 
konkurrenceevne 
- Forbedring  af landbrugsproduktivi-
teten og forbedring  af produkterne: 
landbrug 
fiskeri 130 
115 
15 3,5 
2. Fremme af  industriens  konkurrenceevne 
- Fjernelse  og mindskelse  af hindringer 
- Nye teknikker  og nye  produkter  til de 
traditionelle  industrier 
- Nye teknologier 1060 
30 
350 
680 28,2 
3. Bedre forvaltning  af råstoffer 80 2,1 
4. Bedre forvaltning  af energiressourcer 
- Udvikling  af nuklear fissionsenergi 
- Kontrolleret  termonuklear  fusion 
- Udvikling  af vedvarende  energikilder 
- Rationel udnyttelse  af energien 1770 
460 
480 
310 
520 47,2 
5. Styrkelse  af udviklingsbistanden  150 4,0 
6. Forbedring  af leve- og arbejdsvilkår 
- Forbedring  af sikkerheden  og sundheds­
beskyttelsen 
- Miljøbeskyttelse 385 
190 
195 10,3 
7. Forbedring  af effektiviteten  af det 
videnskabelige  og tekniske potentiel 85 2,3 
- Horisontale aktioner  90 2,4 
3750 100,0 
1) i faste priser  pr. 1982 
svarende  til 5/° ved  slutningen  af perioden 2) 

OVERSIGT FÆLLESSKAB3DIMEITSIONEN BETYDNING-EN FOR FÆLLESSKABET 
Kriterier  og emners  overensstemmelse 
1 = meget stor 
2 = betydelig 
3 = mindre Omfanget  af 
nødvendigt 
personale  og 
finansielle 
midler Det Doten-
tielle 
markeds 
størrelse Tvær­
national 
karakter Samfunds­
behov Støtte  til Fæl­
lesskabets over­
ordnede målsæt­
ninger 
1. Eremme af  landbrugexs  og fiskeriets 
konkurrenceevne 
- Forbedring  af landbrugsproduktivi-
teten og forbedring  af produkterne: 
landbrug 
fiskeri 2 
2 2 
1 2 1 
1 
2. Fremme af  industriens  konkurrenceevne 
- Fjernelse  og mindskelse  af hindringer 
- Nye teknikker  og nye  produkter  til de 
traditionelle  industrier 
- Nye teknologier 2 2 
1 2 2 
3 
3 1 
1 
2 
3. Bedre  forvaltning  af råstoffer 2 1 1 
4. Bedre forvaltning  af energiressourcer 
- Udvikling  af nuklear fissionsenergi 
- Kontrolleret  termonuklear  fusion 
- Udvikling  af vedvarende  energikilder 
- Rationel udnyttelse  af energien 2 
1 
2 2 
2 
2 
2 1 
2 
1 
1 1 
1 
1 
1 
5. Styrkelse  af udviklingsbistanden 2 1 1 
6. Forbedring  af leve- og arbejdsvilkår 
- Forbedring  af sikkerheden  og 
sundhedsbeskyttelsen 
- Miljøbeskyttelse 2 3 3 
1 1 
2 2 
1 
7. Forbedring  af effektiviteten  af det 
videnskabelige  og tekniske potentiel 2 1 1