[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 3.6.2009

KOM(2009) 254 endelig

2009/0072 (CNS)

Forslag til

RÅDETS BESLUTNING

om det europæiske år for frivilligt arbejde (2011) {SEC(2009)725}

BEGRUNDELSE

1. Indledning

Frivilligt arbejde er et fremragende eksempel på borgernes aktive deltagelse i samfundet og i den demokratiske proces. Det er udtryk for europæiske værdier som solidaritet og tolerance, og ved at omsætte disse i praksis bidrager det til en harmonisk udvikling af vores samfund. Det spiller en vigtig rolle inden for så forskellige og mangesidede sektorer som uddannelse, ungdom, kultur, sport, miljø, sundhed, omsorg, forbrugerbeskyttelse, humanitær bistand, udviklingspolitik, forskning, ligestilling og forbindelser med tredjelande. Samtidig er frivilligt arbejde også en vigtig læringsmulighed, for når en borger involverer sig i frivilligt arbejde, giver det også nye kompetencer og en stærkere følelse af at være en del af samfundet.

Frivilligt arbejde har således positive virkninger på to fronter: Det bidrager både til øge sammenhængskraften i samfundet i kraft af de skabte resultater og de solidaritetsbånd, der knyttes, og det hjælper de frivillige eller volontørerne til at forbedre deres kompetencer og udvikle sig personligt. Begge disse positive virkninger er med til at fremme EU's sociale dagsorden, som tager sigte på at skabe flere muligheder for EU-borgerne, forbedre adgangen til serviceydelser af høj kvalitet og udvise solidaritet over for dem, der er sårbare over for ændringer. I svære økonomiske tider er det så meget desto vigtigere, at EU erkender betydningen af frivilligt arbejde. Hertil kommer, at frivilligt arbejde set i et internationalt perspektiv er et udtryk for solidaritet med udviklingslandene og for en erkendelse af den gensidige afhængighed, der består mellem alle samfund i en stadig mere globaliseret verden.

I Europa er der en stærk tradition for frivilligt arbejde, ofte baseret på medlemskab af civilsamfundsorganisationer. I løbet af de sidste årtier er der sket et paradigmeskift inden for frivilligt arbejde, efterhånden som samfundet har ændret sig i retning af større individualisme med større vægt på uafhængighed og selvrealisering. Dette er en udfordring for den frivillige sektor, som bliver nødt til at tilpasse sig nye former for deltagelse, hvor tilgangen ofte er mere selektiv og engagementet begrænset til en bestemt periode. På nationalt plan bliver medlemsstaterne og andre berørte parter nødt til at modernisere deres politikker og infrastrukturer for at gøre det muligt for folk at deltage i frivilligt arbejde på forskellige måder og på forskellige tidspunkter i deres liv. Der er behov for at udvikle arbejdsgiverstøttede volontøraktiviteter og finde ud af, hvordan man kan involvere de unge på nye måder, og hvordan man kan frigøre de ældres potentiale.

Et europæisk år for frivilligt arbejde vil få til formål at fremme en mere indgående og mere struktureret dialog og udveksling af god praksis om disse spørgsmål mellem myndighederne og andre berørte parter i medlemsstaterne. Derigennem kommer det til at forbedre vilkårene for frivilligt arbejde i Den Europæiske Union.

2. Et europæisk år for frivilligt arbejde

2.1. Udfordringer og muligheder

Frivilligt arbejde har en lang og righoldig tradition i EU-medlemsstaterne, hvilket de mange forskellige opfattelser, kulturer og retlige rammer, der omgærder det frivillige arbejde, vidner om. Men på trods af de nationale forskelligheder engagerer folk over hele Europa sig i det store og hele i frivilligt arbejde af de samme årsager og på det samme værdigrundlag. Det at hjælpe andre er vigtigt for dem, og de positive virkninger for samfundet er åbenbare. Volontørernes indsats er med til at reducere racisme og fordomme og til at fremme dialogen mellem kulturer og religioner. Frivilligt arbejde er for folk i alle aldre og har således potentiale til at skabe større forståelse mellem generationerne. Frivilligt arbejde kan give de unge mod på at engagere sig aktivt i samfundslivet. Det har også stor betydning for at aktivere de ældre og derved afbøde virkningerne af den demografiske udvikling, da det giver mulighed for at udnytte de ældres erfaringer til gavn for samfundet.

Virksomheder ser en værdi i at støtte frivillige aktiviteter, ofte som en del af deres strategi for socialt ansvar. Frivilligt arbejde gør det lettere for folk at finde arbejde i kraft af de ting, de lærer, og de kompetencer, de tilegner sig. Det kan også være en måde at holde sig i gang på i perioder med arbejdsløshed og derigennem undgå marginalisering, forbedre sin profil som jobsøgende og lette vejen tilbage til arbejdsmarkedet. Det gælder især i dag, hvor konsekvenserne af den igangværende økonomiske krise rammer samfundsøkonomierne.

Men efterhånden som samfundene ændrer sig, så ændres også kravene til borgerne i forhold til uddannelse, karriere og den tid, de har til samvær med familien og til fritidsaktiviteter. Disse forandringer har betydning for, hvor meget tid folk kan afse til frivilligt arbejde, for, hvornår og hvordan de vil lægge deres indsats, og for de forventninger, de har til de organisationer, som de tilbyder deres frivillige arbejdskraft. De ansvarlige myndigheder og civilsamfundsorganisationerne i alle medlemsstater har i større eller mindre omfang de samme udfordringer med hensyn til at tilskynde borgerne til at melde sig som volontører, gøre det lettere at deltage i frivilligt arbejde og sikre en passende standard for det udførte arbejde. Der skal være passende incitamenter for personer og virksomheder. Det er vigtigt at finde den rette balance mellem større professionalisme og opretholdelse af den frihed og fleksibilitet, som er så værdsat i sektoren. Der er desuden i alle medlemsstater konkrete hindringer for, at de positive virkninger af det frivillige arbejde kan udnyttes fuldt ud. Det skyldes manglende bevidsthed, oplysning og støtteforanstaltninger (f.eks. uddannelsestilbud), demotiverende lovbestemmelser, begrænsede internationale udvekslingsordninger og fraværet af retlig status.

Europæiske volontørorganisationer er opmærksomme på, at volontørernes kompetencer og kvalifikationer ikke altid svarer til udviklingslandenes behov. Men dér, hvor det er lykkedes at sikre overensstemmelse mellem volontørernes kompetencer og erfaringer og en bestemt gruppes eller et bestemt samfunds udviklingsbehov, er volontørerne ofte i stand til at yde et betragteligt bidrag til at forbedre livskvaliteten for de berørte mennesker eller give dem en række nye muligheder i en stadig mere globaliseret verden.

Det frivillige arbejdes iboende potentiale er langt fra udnyttet. Tre ud af ti europæere deltager aktivt i frivilligt arbejde, men tæt på otte ud af ti anser det at hjælpe andre for en væsentlig del af deres liv. Forskellen i antallet af aktive og potentielle volontører er endnu større blandt de unge: Selv om kun 16 % af de unge i Europa er involveret i frivilligt arbejde, går næsten tre ud af fire ind for, at der skal være flere programmer, der tilskynder til deltagelse i frivilligt arbejde. Store forskelle mellem landene viser, at man både har behov for og gode muligheder for at tage ved lære af hinanden. Desuden vil man kunne trække på uudnyttede ressourcer ved at øge volontørernes mobilitet i EU.

Det er derfor nødvendigt, at vi tilskynder til "peer-learning" og arbejder på at fremme bevidstheden over hele Europa for at øge professionalismen i sektoren, så medlemsstaterne og civilsamfundet bliver bedre i stand til at tackle de ovennævnte udfordringer. Dette vil gøre den europæiske volontørindsats mere effektiv og fremskynde virkeliggørelsen af EU's sociale målsætninger.

2.2. Mål og aktiviteter

I overensstemmelse med EU's reviderede sociale dagsorden vil det overordnede formål med det europæiske år være – hovedsagelig gennem udveksling af erfaringer og god praksis – at fremme og støtte medlemsstaternes, de regionale og lokale myndigheders og civilsamfundets indsats for at skabe betingelser, der gør frivilligt arbejde mere attraktivt i Den Europæiske Union. Der foreslås følgende fire mål:

1) Skabelse af et volontørfremmende klima i EU – Frivilligt arbejde skal inddrages som en uadskillelig del af indsatsen for at tilskynde borgerne til at tage aktivt del i samfundslivet og i mellemfolkelige aktiviteter i EU-sammenhæng.

2) Styrkelse af volontørorganisationerne og højnelse af kvaliteten af volontørernes indsats – Det skal være lettere at komme til at deltage i frivilligt arbejde, og der skal tilskyndes til etablering af netværk, mobilitet, samarbejde og synergi mellem volontørorganisationer og andre sektorer i EU-sammenhæng.

3) Belønning for og anerkendelse af volontøraktiviteter – Der tilskyndes til, at der indføres passende incitamenter for personer, virksomheder og volontørorganisationer, og til, at politikerne, civilsamfundsorganisationerne og arbejdsgiverne mere systematisk anerkender de kompetencer og kvalifikationer, som volontørerne tilegner sig gennem deres frivillige arbejde.

4) Styrkelse af bevidstheden om værdien og betydningen af frivilligt arbejde – Det er nødvendigt generelt at øge bevidstheden om det frivillige arbejdes betydning som udtryk for borgernes engagement i samfundslivet og bidrag til forhold af almen interesse for alle medlemsstater, for eksempel harmonisk samfundsudvikling og økonomisk sammenhængskraft.

I tilknytning til disse mål vil de aktiviteter, der gennemføres på EU-plan som led i det europæiske år, fokusere på udveksling af god praksis og på informationsformidling og bevidsthedsfremmende aktiviteter såsom højtprofilerede arrangementer med deltagelse af alle berørte parter. Lignende aktiviteter vil blive gennemført på nationalt plan gennem de nationale koordineringsstrukturer. Et vigtigt aspekt bliver at sørge for, at volontørorganisationer og andre berørte parter kommer på banen og bidrager med nye projekter under hele kampagnen og deltager i gennemførelsen af projekter.

Frivilligt arbejde indtager en central plads i adskillige EU-programmer, som først og fremmest har til formål at fremme volontørernes mobilitet, for eksempel programmet "Aktive Unge" – især gennem den europæiske volontørtjeneste – programmet for livslang læring og programmet "Europa for Borgerne". Organisationer, der er aktive på dette område, modtager også EU-støtte under områder som humanitær bistand, udviklingspolitik, menneskerettigheder, sundhed og miljø og forbrugerbeskyttelse. Dette forslag bygger således oven på den mobiliseringsindsats, der finder sted under andre EU-programmer, som vil få stor betydning for gennemførelsen af det europæiske år. Informationsformidlingen og de bevidsthedsfremmende aktiviteter, der kommer til at foregå i løbet af året, vil blive suppleret med en kritisk masse af konkrete projekter vedrørende frivilligt arbejde i en lang række sektorer. Alle disse projekter (og de programmer, der støtter dem) vil drage fordel af den yderligere opmærksomhed, som det særlige emblem for deltagelse i det europæiske år for frivilligt arbejde påkalder sig, og af den bevidsthedskampagne, der vil blive rettet mod offentligheden.

3. Høringer

Kommissionen har igennem nogen tid overvejet, hvilken overordnet rolle EU kunne spille inden for området frivilligt arbejde. Den europæiske volontørtjeneste blev oprettet i 1996. Siden 2002 har det frivillige arbejde været et centralt aspekt i ungdomspolitikken og et af de aftalte fælles mål under den åbne koordinationsmetode inden for ungdomspolitikkerne. I april 2006 konsulterede Kommissionen desuden Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om volontørindsatsens fremtidige udvikling. I sin udtalelse fra december 2006 [1] anbefalede EØSU, at der blev iværksat aktiviteter på EU-plan for at øge bevidstheden om betydningen af frivilligt arbejde. Denne idé fik stor opbakning fra centrale berørte parter og Europa-Parlamentet, som vedtog en beslutning herom i juli 2008[2] og opfordrede til, at 2011 blev gjort til det europæiske år for frivilligt arbejde.

Kommissionen har ført regelmæssige, åbne og gennemsigtige drøftelser om dette initiativ med de vigtigste berørte parter. Desuden har et antal nylige høringer dækket spørgsmål vedrørende frivilligt arbejde:

- høringer i forbindelse med Kommissionens løbende programmer om aktivt medborgerskab, ungdom, kultur og livslang læring (almen uddannelse og erhvervsuddannelse)

- den høringsproces, der fandt sted som led i forberedelserne af den nye europæiske ramme for samarbejde om ungdomspolitik i efteråret 2008.

Resultaterne af disse høringer viste, at forslaget om et europæisk år for frivilligt arbejde blev bakket op af alle de berørte parter. De berørte parter fremhævede et sådant europæisk års potentiale med hensyn til kommunikation og mobilisering, og de fremsatte nyttige forslag vedrørende initiativets formål og udformning. Resultaterne af drøftelserne med de berørte parter er blevet anvendt til at fastsætte mål og indsatsområder for det europæiske år. I optakten til det europæiske år vil et bredt udvalg af berørte parter få lejlighed til at komme med flere idéer til udformningen og forberedelsen af året.

4. Den foreslåede foranstaltnings relevans, subsidiaritet samt merværdi ved EU's engagement

EU har begrænset kompetence på området frivilligt arbejde, og EU's indsats bør højst være til støtte for medlemsstaternes indsats. Ovennævnte udfordringer kan passende tages op gennem et europæisk år for frivilligt arbejde, der er en foranstaltning, som er i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet.

Udveksling af informationer og øget bevidsthed om fordelene ved at udnytte frivilligt arbejde bedre som en måde at inddrage borgerne aktivt i samfundslivet på vil hjælpe EU med at nå sine mål såsom at øge levestandarden og livskvaliteten, at bidrage til et højt beskæftigelsesniveau, at forbedre sammenhængskraften i samfundet og bekæmpe social udelukkelse.

For at nå disse og de føromtalte EU-mål er det nødvendigt at træffe kohærente foranstaltninger, der involverer borgere i alle aldersgrupper, og som genspejler det frivillige arbejdes mangedimensionale karakter og ikke begrænser sig til de aspekter, der vedrører uddannelse og social inddragelse. Imidlertid er der ikke udtrykkelig hjemmel i traktaten til en sådan indsats. Derfor foreslår Kommissionen at basere det europæiske år for frivilligt arbejde på traktatens artikel 308, hvorefter Rådet på forslag af Kommissionen og efter at have indhentet udtalelse fra Europa-Parlamentet med enstemmighed kan udfærdige passende forskrifter.

Det europæiske år vil blive gennemført i tæt samarbejde med medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og civilsamfundsorganisationer på forskellige niveauer.

Målene med forslaget kan ikke i tilstrækkelig udstrækning opfyldes ved medlemsstaternes indsats alene, eftersom en indsats, der udelukkende gennemføres på nationalt plan, ikke ville kunne drage fordel af udvekslinger af oplysninger, erfaringer og god praksis mellem medlemsstaterne på EU-plan. Koordinering på EU-plan tilføjer en europæisk dimension og bidrager til at øge virkningerne af det europæiske år, for så vidt angår øget bevidsthed, synlighed og tværnational udveksling af idéer og god praksis.

Det europæiske år for frivilligt arbejde vil skabe debat om politikker, tilskynde til "peer-learning" blandt volontørorganisationer og fremme udvekslingen af god praksis mellem medlemsstaterne for at skabe betingelser, der gør det frivillige arbejde mere attraktivt, og hvor borgernes vilje til at engagere sig i frivilligt arbejde modsvares af bedre og lettere tilgængelige muligheder.

Det europæiske år vil øge bevidstheden om værdien af frivilligt arbejde for at fremme den sociale samhørighed og forbedre borgernes beskæftigelsesegnethed. I denne henseende beskæftiger det sig med problemer, som alle medlemsstater er konfronteret med. Det vil få borgerne til at føle sig tættere knyttet til og engageret i samfundet på alle niveauer – lokalt, regionalt og nationalt plan og på EU-plan. Ved hjælp af udveksling af idéer og samarbejde vil det europæiske år sætte fokus på sammenhængen mellem frivilligt engagement på lokalt plan og dets betydning i en bredere europæisk kontekst.

Gennem deres deltagelse i det europæiske år vil volontører, volontørorganisationer og andre berørte parter på lokalt, regionalt og nationalt plan såvel som på EU-plan få større gennemslagskraft og vinde større anerkendelse for deres indsats. Det europæiske år vil generere en kritisk masse af aktiviteter og derved bidrage til at fremme virkningerne af de bestående politikker vedrørende frivilligt arbejde.

5. Budget og gennemførelse

Kommissionen gennemfører beslutningen på EU-plan. Medlemsstaterne vil blive kraftigt involveret i gennemførelsen af det europæiske år gennem deres nationale koordineringsorganer, som vil få økonomisk støtte fra EU. Kommissionen vil også indkalde til møde med de nationale koordineringsorganer med henblik på at samordne indsatsen. I betragtning af det begrænsede budget er der ikke planer om at nedsætte et egentligt udvalg til at varetage gennemførelsen.

På EU-plan inddrages desuden Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget i de aktiviteter, der gennemføres som led i kampagnen.

Budgettet for det europæiske år 2011 vil være på 6 000 000 EUR. Derudover har Kommissionen foreslået at tildele 2 000 000 EUR over det foreløbige budgetforslag for 2010 til forberedende arbejde.

2009/0072 (CNS)

Forslag til

RÅDETS BESLUTNING

om det europæiske år for frivilligt arbejde (2011)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 308,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[3],

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[4], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Fællesskabet og medlemsstaterne bestræber sig på at fremme udviklingen af menneskelige ressourcer med henblik på at nå et højt beskæftigelsesniveau og bekæmpe social udelukkelse.

(2) I henhold til traktatens artikel 3, stk. 1, litra q) bidrager Fællesskabet til kvalitetsuddannelser.

(3) Gennem frivilligt arbejde har man mulighed for at erhverve sig uformelle læringserfaringer, som både bidrager til udvikling af erhvervsrelevante kvalifikationer og kompetencer og er en vigtig indgang til aktiv deltagelse i samfundslivet. Det arbejde, der udføres af volontører i alle aldre, er af stor betydning for udviklingen af demokratiet, som er et af de grundlæggende principper for Den Europæiske Union, og det bidrager desuden til udviklingen af menneskelige ressourcer og til styrkelse af sammenhængskraften i samfundet.

(4) I samfund under hastig forandring er der behov for at sikre, at de strukturer, der støtter frivilligt arbejde, fungerer effektivt, så flere mennesker får mulighed for at engagere sig i frivilligt arbejde. Det er derfor vigtigt at støtte "peer-learning" og udveksling af god praksis på fællesskabsplan.

(5) På regeringskonferencen i 1997 vedtog man erklæring nr. 38 om frivilligt arbejde[5], der knyttedes som bilag til slutakten i Amsterdamtraktaten, og hvori konferencen anerkendte det betydelige bidrag, frivilligt arbejde yder til udviklingen af solidaritet i samfundet.

(6) I sin meddelelse fra juni 1997 om fremme af foreninger og fonde i Europa[6] fremhævede Kommissionen tre aspekter, der kendetegner foreningers og fondes arbejde: det økonomiske aspekt, som vedrører jobskabelse, det sociale aspekt, som vedrører deres bidrag til formuleringen af social- og arbejdsmarkedspolitikker og derigennem til sociale fremskridt, og det politiske aspekt, som vedrører indsatsen for at fremme demokrati, medborgerskab og samfundsdeltagelse.

(7) Efter udsendelsen af hvidbogen om unge i 2001[7] blev frivilligt arbejde i 2002 anerkendt af medlemsstaterne som et centralt aspekt i ungdomspolitikken, og medlemsstaterne vedtog fælles målsætninger for unges volontøraktiviteter inden for rammerne af den åbne koordinationsmetode[8].

(8) I december 2006 opfordrede Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg Kommissionen til "at udråbe et europæisk år for de frivillige og til hurtigst muligt at offentliggøre en hvidbog om frivillige aktiviteter og aktivt medborgerskab i Europa"[9].

(9) I marts 2008 vedtog Europa-Parlamentet en betænkning om det frivillige arbejdes bidrag til økonomisk og social samhørighed, hvori det opfordrede medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at anerkende værdien af frivilligt arbejde for en bedre social og økonomisk samhørighed[10].

(10) I juli 2008 vedtog Europa-Parlamentet en skriftlig erklæring om 2011 som det europæiske år for frivilligt arbejde[11].

(11) Den 20. november 2008 vedtog Rådet en henstilling om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union i den hensigt at fremme de unge volontørers mobilitet på tværs af Fællesskabets grænser[12].

(12) Frivilligt arbejde indgår i adskillige fællesskabsprogrammer, som sætter fokus på volontørernes mobilitet, som for eksempel den europæiske volontørtjeneste under programmet "Aktive Unge", programmet for livslang læring og programmet "Europa for Borgerne".

(13) Der findes en lang række volontøraktiviteter i Europa, som bør bevares og videreudvikles.

(14) Frivilligt arbejde kan bidrage til en harmonisk udvikling af de europæiske samfund. Frivilligt arbejde giver rige muligheder for ikke-formel læring, der forbedrer volontørernes faglige kvalifikationer og kompetencer, bidrager til deres beskæftigelsesegnethed og solidaritetsfølelse, udvikler deres sociale færdigheder og gør det lettere for dem at blive integreret i samfundet og tage aktivt del i samfundslivet.

(15) På trods af dette er det frivillige arbejdes iboende potentiale endnu ikke fuldt ud udnyttet. Et europæisk år for frivilligt arbejde vil gøre det muligt at demonstrere i en europæisk kontekst, at deltagelse i frivilligt arbejde øger borgernes interesse for at tage aktivt del i samfundslivet. Det vil få borgerne til at føle sig knyttet til og engageret i samfundet på alle niveauer – på lokalt, regionalt og nationalt plan og på fællesskabsplan.

(16) 2011 er tiåret for De Forenede Nationers internationale volontørår 2001.

(17) I denne beslutning fastlægges der en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning[13].

(18) Målene for det foreslåede europæiske år kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af behovet for tværnational informationsudveksling og udbredelse af god praksis i hele Fællesskabet og kan derfor på grund af den foreslåede foranstaltnings omfang bedre gennemføres på fællesskabsplan. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. EF-traktatens artikel 5, går denne beslutning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Genstand

År 2011 erklæres for "det europæiske år for frivilligt arbejde" (i det følgende benævnt "det europæiske år").

Artikel 2

Mål

Det overordnede mål med det europæiske år er – hovedsageligt gennem udveksling af erfaringer og god praksis – at fremme og støtte medlemsstaternes, de regionale og lokale myndigheders og civilsamfundets indsats for at skabe betingelser, der gør frivilligt arbejde mere attraktivt i Den Europæiske Union.

Målene for det europæiske år er:

1. Skabelse af et volontørfremmende klima i Fællesskabet – Frivilligt arbejde skal inddrages som en uadskillelig del af indsatsen for at tilskynde borgerne til at tage aktivt del i samfundslivet og i mellemfolkelige aktiviteter i fællesskabssammenhæng.

2. Styrkelse af volontørorganisationerne og højnelse af kvaliteten af volontørernes indsats – Det skal være lettere at komme til at deltage i frivilligt arbejde, og der skal tilskyndes til etablering af netværk, mobilitet, samarbejde og synergi mellem volontørorganisationer og andre sektorer i fællesskabssammenhæng.

3. Belønning for og anerkendelse af volontøraktiviteter – Der tilskyndes til, at der indføres passende incitamenter for personer, virksomheder og volontørorganisationer, og til, at politikerne, civilsamfundsorganisationerne og arbejdsgiverne mere systematisk anerkender de kompetencer og kvalifikationer, som volontørerne tilegner sig gennem deres frivillige arbejde.

4. Styrkelse af bevidstheden om værdien og betydningen af frivilligt arbejde – Det er nødvendigt generelt at øge bevidstheden om det frivillige arbejdes betydning som udtryk for borgernes deltagelse i samfundslivet og bidrag til forhold af almen interesse for alle medlemsstater, for eksempel harmonisk samfundsudvikling og økonomisk sammenhængskraft.

Artikel 3

Initiativer

1. De foranstaltninger, der iværksættes for at nå de i artikel 2 opstillede mål, skal på såvel på fællesskabsplan som på nationalt, regionalt og lokalt plan omfatte følgende initiativer, som er forbundet med målene for det europæiske år:

- udveksling af erfaringer og god praksis

- formidling af resultater af undersøgelser og forskning

- konferencer, arrangementer og initiativer, der har til formål at skabe debat og øge bevidstheden om vigtigheden og værdien af frivilligt arbejde og hylde volontørernes indsats

- oplysnings- og pr-kampagner til formidling af særlige budskaber.

2. Initiativerne i stk. 1 er beskrevet nærmere i bilaget.

Artikel 4

Samarbejde med medlemsstaterne

Hver medlemsstat udpeger et organ, som skal have ansvaret for at arrangere dens deltagelse i det europæiske år (i det følgende benævnt det nationale koordineringsorgan). Den orienterer Kommissionen om udpegelsen af organet senest en måned efter vedtagelsen af denne beslutning.

Hver medlemsstat drager omsorg for, at en bred vifte af interesserede parter på nationalt, regionalt og lokalt plan inddrages i føromtalte organ.

Det nationale koordineringsorgan er ansvarligt for at udarbejde det nationale program/de nationale foranstaltninger og prioriteringer for året i henhold til målene i artikel 2 og i henhold til specifikationerne i bilaget.

Artikel 5

Koordinering på fællesskabsplan og gennemførelse

Kommissionen indkalder de nationale koordineringsorganer til møder for at koordinere gennemførelsen af det europæiske år og udveksle oplysninger om dets gennemførelse på nationalt plan.

Kommissionen indkalder også repræsentanter for europæiske organisationer eller organer, der beskæftiger sig med frivilligt arbejde, og interesserede parter til møder for at bistå Kommissionen med gennemførelsen af det europæiske år.

Kommissionen gennemfører denne beslutning på fællesskabsplan.

Medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget inddrages i aktiviteterne.

Artikel 6

Finansielle bestemmelser

1. Foranstaltninger af fællesskabstilsnit, jf. del A i bilaget, giver anledning til en offentlig kontrakt eller til tilskud, der finansieres over De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.

2. Foranstaltninger af fællesskabstilsnit, jf. del B i bilaget, kan støttes over De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.

3. Kommissionen kan bevilge tilskud til hvert nationalt koordineringsorgan, jf. artikel 4, efter proceduren i del C i bilaget.

Artikel 7

Budget

1. Budgettet til gennemførelsen af denne beslutning i perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011 er på 6 000 000 EUR.

2. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for den finansielle ramme.

Artikel 8

Internationalt samarbejde

Kommissionen kan i forbindelse med det europæiske år samarbejde med relevante internationale organisationer, navnlig De Forenede Nationer og Europarådet, for at sikre synligheden af Fællesskabets deltagelse.

Artikel 9

Sammenhæng og komplementaritet

Kommissionen sørger i samarbejde med medlemsstaterne for, at der er sammenhæng mellem foranstaltningerne i denne beslutning og andre foranstaltninger og initiativer, der bidrager til at virkeliggøre målene for det europæiske år på fællesskabsplan såvel som på nationalt og regionalt plan.

Artikel 10

Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

1. Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne beslutning, at Fællesskabets økonomiske interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb samt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser[14] og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder[15] samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)[16].

2. For så vidt angår fællesskabsforanstaltninger, der finansieres i henhold til denne beslutning, forstås ved uregelmæssighed enhver overtrædelse af en fællesskabsbestemmelse eller enhver manglende opfyldelse af en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en økonomisk aktørs handling eller undladelse, der skader eller kunne skade De Europæiske Fællesskabers almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af De Europæiske Fællesskaber, ved afholdelse af en uretmæssig udgift, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95.

3. Kommissionen begrænser eller udskyder betaling af den finansielle støtte til en foranstaltning eller kræver den tilbagebetalt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, særlig manglende overholdelse af bestemmelserne i denne beslutning eller i den individuelle beslutning eller kontrakt om ydelse af den pågældende finansielle støtte, eller hvis det viser sig, at der, uden at Kommissionen er blevet anmodet om godkendelse heraf, er foretaget en væsentlig ændring af foranstaltningen, der strider mod dennes art eller mod gennemførelsesbetingelserne.

4. Hvis fristerne ikke overholdes, eller hvis gennemførelsen af en foranstaltning kun kan give ret til en del af den tildelte finansielle støtte, anmoder Kommissionen modtageren om at fremsætte sine bemærkninger inden for en nærmere bestemt frist. Hvis modtageren ikke giver en rimelig begrundelse, kan Kommissionen annullere resten af støttebeløbet og kræve tidligere udbetalte beløb tilbagebetalt.

5. Ethvert uretmæssigt udbetalt beløb skal tilbagebetales til Kommissionen. Beløb, der ikke tilbagebetales rettidigt, pålægges morarente i henhold til finansforordningens bestemmelser.

Artikel 11

Overvågning og evaluering

Kommissionen forelægger senest den 31. december 2012 en rapport for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af de initiativer, der er omhandlet i denne beslutning.

Artikel 12

Ikrafttrædelse

Denne beslutning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

[…]

Formand

BILAG

FORANSTALTNINGER NÆVNT I ARTIKEL 3

Det er et grundlæggende princip for det europæiske år for frivilligt arbejde, at gennemførelsen skal være baseret på en høj grad af mobilisering og aktiv deltagelse af civilsamfundet og andre berørte parter, som skal have ejerskab til året. Desuden vil gennemførelsen ske gennem følgende foranstaltninger:

A. DIREKTE FÆLLESSKABS INITIATIVER

Støtten vil normalt have form af direkte køb af varer og tjenesteydelser i henhold til gældende rammeaftaler.

1. Oplysnings- og pr-kampagner, der omfatter følgende:

- højtprofilerede arrangementer og fora for udveksling af erfaring og god praksis

- konkurrencer med eller uden priser

- samarbejde med den private sektor, radio- og tv-selskaber og andre medier om formidlingen af oplysninger om det europæiske år for frivilligt arbejde

- udarbejdelse af materiale og redskaber for medierne, som er tilgængelige i hele Fællesskabet, og som har til formål at stimulere offentlighedens interesse

- foranstaltninger, som har til formål at udbrede kendskabet til resultaterne og øge synligheden af fællesskabsprogrammer, -foranstaltninger og -initiativer, der bidrager til at nå målene for det europæiske år for frivilligt arbejde

- etablering af et informationswebsted på Europa, bl.a. med en portal for iværksættere af projekter vedrørende frivilligt arbejde, med det formål at guide dem gennem Fællesskabets forskellige programmer og initiativer.

2. Andre initiativer:

- undersøgelser og rapporter på fællesskabsplan med henblik på at evaluere og rapportere om det europæiske år for frivilligt arbejde, nærmere bestemt forberedelsen af året, dets effektivitet og virkninger og den langsigtede overvågning af året.

B. SAMFINANSIERING AF FÆLLESSKABSINITIATIVER

Højtprofilerede arrangementer på fællesskabsplan, der tager sigte på at øge bevidstheden om målene for det europæiske år for frivilligt arbejde, eventuelt tilrettelagt i samarbejde med rådsformandskaberne i 2011, kan få et beløb svarende til op til 80 % af de samlede udgifter i fællesskabsstøtte.

C. SAMFINANSIERING AF NATIONALE INITIATIVER

Hvert nationalt koordineringsorgan indsender en enkelt ansøgning om fællesskabsstøtte. Støtteansøgningen skal indeholde en beskrivelse af koordineringsorganets arbejdsprogram eller den foranstaltning, der ansøges om støtte til med henblik på at fremme det europæiske år. Ansøgningen om støtte skal være ledsaget af et detaljeret budget med oplysning om de samlede udgifter til de initiativer eller det arbejdsprogram, der søges om støtte til, samt om størrelsen af det beløb, koordineringsorganet selv tilvejebringer, og om, hvorfra disse midler kommer. Kommissionen kan yde støtte til dækning af op til 80 % af de samlede udgifter.

Kommissionen fastsætter de vejledende støttebeløb for hvert nationalt koordineringsorgan og den endelige ansøgningsfrist. Kriterierne bør tage højde for befolkningens størrelse og leveomkostningerne, og der bør være et fast minimumsbeløb pr. medlemsstat for at garantere et vist aktivitetsniveau.

De endelige tildelte beløb fastlægges på grundlag af de individuelle støtteansøgninger fra det nationale koordineringsorgan. Fællesskabets maksimale medfinansiering er fastsat til 80 % af de samlede støtteberettigede udgifter.

Arbejdsprogrammet/foranstaltningerne skal omfatte:

a) møder og arrangementer i forbindelse med målene for det europæiske år, herunder nationale arrangementer for at lancere og fremme det europæiske år, skabe en katalysatoreffekt og tilvejebringe et åbent rum for debat om konkrete initiativer

b) seminarer for gensidig læring på nationalt, regionalt og lokalt plan

c) informations-, uddannelses- og pr-kampagner på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder tilrettelæggelse af konkurrencer og prisuddelinger

d) samarbejde med medierne.

D. INITIATIVER, HVORTIL FÆLLESSKABET IKKE YDER FINANSIELLE TILSKUD

Fællesskabet vil tilbyde ikke-finansiel støtte, bl.a. ved at give skriftlig tilladelse til anvendelse af det kommende logo og andet materiale med tilknytning til det europæiske år for frivilligt arbejde, til initiativer iværksat af offentlige eller private organisationer, såfremt disse over for Kommissionen påviser, at de pågældende initiativer allerede er blevet iværksat eller vil blive iværksat i løbet af 2011, og at de kan forventes at bidrage væsentligt til realiseringen af målene med det europæiske år for frivilligt arbejde.

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

1. FORSLAGETS BETEGNELSE:

Det europæiske år for frivilligt arbejde

2. ABM/ABB-RAMME

Politikområde: Uddannelse og kultur

Aktivitet: Det europæiske år for frivilligt arbejde

3. BUDGETPOSTER

3.1. Budgetposternes nummer og tekst (aktionsposter og dermed forbundne poster vedrørende teknisk og administrativ bistand (tidl. B..A-poster)):

15 06 11

3.2. Foranstaltningens og de finansielle virkningers varighed:

01.01.2011 – 31.12.2011

3.3. Budgetoplysninger:

Budgetpost | Udgifternes art | Nye | EFTA-bidrag | Bidrag fra ansøgerlandene | Udgiftsområde i de finansielle overslag |

15 06 11 | Ikke-oblig. | Opdelte[17] | JA | NEJ | NEJ | [3B] |

4. SAMMENFATNING AF RESSOURCERNE

4.1. Finansielle ressourcer

4.1.1. Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB)

i mio. EUR (tre decimaler)

Udgiftstype | Punkt | År 2011 | 2012 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 og ff. | I alt |

Driftsudgifter[18] |

Forpligtelsesbevillinger (FP) | 8.1. | a | 6,000 | 6,000 |

Betalingsbevillinger (BB) | b | 4,000 | 2,000 | 6,000 |

Administrative udgifter inden for referencebeløbet[19] |

Teknisk og administrativ bistand (IOB) | 8.2.4. | c |

SAMLET REFERENCEBELØB |

Forpligtelsesbevillinger | a+c | 6,000 | 6,000 |

Betalingsbevillinger | b+c | 4,000 | 2,000 | 6,000 |

Administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet[20] |

Personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IOB) | 8.2.5. | d | 0,674 | 0,186 | 0,860 |

Administrative udgifter, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, ikke medtaget i referencebeløbet (IOB) | 8.2.6. | e | 0,106 | 0,019 | 0,125 |

Samlede anslåede finansielle omkostninger ved foranstaltningen[21] |

FB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | a+c+d+e | 6,780 | 0,205 | 6,985 |

BB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | b+c+d+e | 4,780 | 2,205 | 6,985 |

Samfinansiering

Hvis forslaget indebærer samfinansiering med medlemsstaterne eller med andre organer (oplys hvilke), angives der et skøn i tabellen nedenfor over beløbet for denne samfinansiering (der kan indsættes flere rækker, hvis der forventes samfinansiering med flere organer):

i mio. EUR (tre decimaler)

Samfinansierende organ | År 2011 | År 2012 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 og ff. | I alt |

Medlemsstaterne | f | 0,675 | 0,000 | 0,675 |

FB I ALT, inkl. samfinansiering | a+c+d+e+f | 7,455 | 0,205 | 7,660 |

4.1.2. Forenelighed med den finansielle programmering

x Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering

( Forslaget kræver omprogrammering af det relevante udgiftsområde i de finansielle overslag

( Forslaget kan kræve anvendelse af bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale[22] (dvs. fleksibilitetsinstrumentet eller revision af de finansielle overslag).

4.1.3. Finansielle virkninger på indtægtssiden

x Forslaget har ingen indflydelse på indtægterne

( Forslaget har finansielle virkninger – virkningerne for indtægterne er som følger:

4.2. Personaleressourcer i fuldtidsækvivalenter (herunder tjenestemænd, midlertidigt ansatte og eksternt personale) – se nærmere under punkt 8.2.1.

Årlige behov | 2011 | 2012 | n + 3 | n + 4 | n+5 og ff. |

Personaleressourcer i alt | 6 | 2 |

5. SÆRLIGE FORHOLD OG MÅL

5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt

Frivilligt arbejde kan bidrage til en harmonisk udvikling af de europæiske samfund, da det ofte er gennem frivilligt arbejde, at borgernes deltagelse i samfundslivet kommer til udtryk.

I Europa er der en stærk tradition for frivilligt arbejde, ofte baseret på medlemskab af civilsamfundsorganisationer. I løbet af de sidste årtier er der sket et paradigmeskift inden for frivilligt arbejde, efterhånden som samfundet har ændret sig i retning af større individualisme. Denne udvikling er en udfordring for den frivillige sektor, som bliver nødt til at tilpasse sig nye former for deltagelse.

5.2. Merværdien af Fællesskabets engagement og forslagets sammenhæng med andre finansielle instrumenter og eventuel synergi

Målene med det europæiske år kan ikke i tilstrækkelig udstrækning opfyldes ved medlemsstaternes indsats alene, eftersom en indsats, der udelukkende gennemføres på nationalt plan, ikke ville kunne drage fordel af den særlige europæiske dimension, der fremkommer, når udvekslingerne mellem medlemsstaterne af oplysninger, erfaringer og god praksis med henblik på at fremme frivilligt arbejde foregår på fællesskabsplan.

Det europæiske år frembyder en lejlighed til at bringe andre relevante fællesskabsprogrammer og -foranstaltninger i spil i 2011, såsom Europa for Borgerne, Ungdom for Europa og programmet for livslang læring samt andre, med henblik på som led i året at øge disse programmers generelle synlighed og virkninger. Dette vil gøre det muligt at tegne et sammenhængende billede af de mange forskellige fællesskabsprojekter, der findes på området frivilligt arbejde både i og uden for Fællesskabet, samtidig med at det tilstræbes at udvikle så mange synergier mellem disse programmer som muligt.

5.3. Forslagets mål, forventede resultater og øvrige indikatorer set i forbindelse med ABM-rammen

Mål | Forventede resultater | Vejledende indikatorer |

Skabelse af et volontørfremmende klima i Fællesskabet | Det europæiske år bør inspirere til udvikling af flere politikker. Der indledes en dialog i medlemsstaterne om spørgsmål vedrørende frivilligt arbejde. Der indledes en dialog mellem Fællesskabets medlemsstater og Fællesskabets partnere i ulandene om spørgsmål vedrørende frivilligt arbejde. | Mængden af ny viden og idéer, som er blevet genereret ved hjælp af året. Antallet af nye eksempler på god praksis. Omfanget af nye dialoger om spørgsmål vedrørende frivilligt arbejde i/mellem medlemsstaterne. Antallet af gennemførte dialogmøder og af nye eksempler på god praksis. |

Styrkelse af volontørorganisationerne og højnelse af kvaliteten af volontørernes indsats | Det skal være lettere at deltage i frivilligt arbejde. Der tilskyndes til etablering af netværk, samarbejde, udvekslinger og synergi mellem volontørorganisationer og andre sektorer. Nyt input til volontørorganisationer. | Antallet af organisationer, der har fået ny inspiration til at forbedre volontørordningerne Omfanget af nyetablerede netværk, samarbejde og synergi mellem volontørorganisationer og andre sektorer. Antallet af volontørorganisationer, der har fundet nye partnere. |

Belønning for og anerkendelse af volontøraktiviteter | Politikere, civilsamfundsorganisationer, arbejdsgivere og offentligheden i almindelighed vil (i højere grad) give udtryk for anerkendelse af de frivilliges indsats. De kompetencer og kvalifikationer, volontørerne tilegner sig via det frivillige arbejde, får større anerkendelse. | Antallet af initiativer iværksat af politikere, civilsamfundsorganisationer og arbejdsgivere, der tyder på større anerkendelse af frivilligt arbejde. Omfanget af nye ordninger til anerkendelse af kvalifikationer og kompetencer erhvervet gennem frivilligt arbejde |

Styrkelse af bevidstheden om betydningen af frivilligt arbejde som udtryk for borgernes engagement i samfundslivet | Værdien af frivilligt arbejde for den enkelte borger og for samfundene i Europa bliver mere synlig. Bevidstheden i Europa og i partnerlande om værdien af frivilligt arbejde styrkes. | Andelen af deltagere i det europæiske år, som mener, at det europæiske år har haft en positiv virkning på deres opfattelse af frivilligt arbejde. Omfanget af og tonen i pressens og mediernes dækning af selve året og de støttede arrangementer og initiativer (kvalitativ og kvantitativ). |

- 5.4. Gennemførelsesmetode (vejledende)

Central forvaltning: fællesskabsstøtte og offentlige indkøbskontrakter indgået af Kommissionen. Kommissionen kan tildele støtte direkte uden indkaldelse af forslag til nationale offentlige organer eller public service-organer.

6. OVERVÅGNING OG EVALUERING

6.1. Overvågningssystem

Tilrettelæggelsen af overvågningen bliver i alt væsentligt en opgave for Kommissionen i samråd med medlemsstaterne. Overvågningssystemet skal være afstemt i forhold til de data, der er nødvendige for tilvejebringelsen af indikatorerne i punkt 5.3.

Der iværksættes i 2009 en ekstern undersøgelse af det frivillige arbejde i Europa med henblik på at indsamle data til brug for overvågningen af året og dets virkninger.

6.2. Evaluering

6.2.1. Forudgående evaluering

Der blev foretaget en forudgående evaluering i første kvartal 2009. Konklusionen var, at det europæiske år skal bidrage til at øge bevidstheden om merværdien ved frivilligt arbejde på alle niveauer – både på fællesskabsplan og på nationalt, regionalt og lokalt plan – og til at forbedre kvaliteten af det frivillige arbejde og de politikrammer, det foregår inden for. På denne måde vil det tage fat på en række aktuelle udfordringer, som de europæiske samfund står over for.

På baggrund af en sammenligning af forskellige gennemførelsesmuligheder anbefales det i den forudgående evaluering at vælge en centraliseret tilgang på fællesskabsplan, hvor medlemsstaterne er tilknyttet som samarbejdspartnere. Der tilskyndes også til inddragelse af civilsamfundsorganisationerne.

Denne fremgangsmåde bidrager til skabelse af et volontørfremmende klima i Fællesskabet og har dermed potentiale til at få stor politisk indflydelse på såvel nationalt plan som på fællesskabsplan.

6.2.2. Forholdsregler efter en midtvejsevaluering eller efterfølgende evaluering (konklusioner, der kan drages af lignende tidligere erfaringer)

Erfaringerne har, som det fremgår af den efterfølgende evaluering af det europæiske år for uddannelse gennem idræt 2004[23], vist, at europæiske år:

- Er effektive instrumenter, når det drejer sig om at sætte europæiske politiske emner øverst på dagsordenen over politikker. Aktiviteter med deltagelse af et bredt spektrum af aktører i et begrænset tidsrum har bidraget til at skaffe politisk opbakning og bane vejen for bredere politiske engagementer .

- Henvender sig til en række forskellige interesserede parter med henblik på at bekendtgøre, debattere og udveksle synspunkter om et bestemt emne. De er derfor et effektivt middel til bevidstgørelse .

- Er effektive instrumenter til at skabe synergieffekter mellem forskellige interventionsområder på fællesskabsplan såvel som på nationalt og på regionalt/lokalt plan.

- Skaber som hovedregel større merværdi end enkeltstående tiltag i medlemsstaterne. Dette har også været vigtigt med hensyn til at skabe politisk gennemslagskraft og bidrage til politikændringer .

6.2.3. Regler for fremtidige evalueringer og deres hyppighed

Den valgte fremgangsmåde indebærer løbende evaluering efterfulgt af en evaluering af gennemførelsen og virkningerne af året.

De endelige evalueringsresultater forventes at foreligge medio 2012. Dette giver Kommissionen mulighed for at aflægge beretning for Fællesskabet inden udgangen af 2012.

7. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Kommissionen skal i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne beslutning, sikre, at Fællesskabets finansielle interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder, gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, jf. Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999.

For så vidt angår fællesskabsforanstaltninger, der finansieres i henhold til denne beslutning, forstås ved uregelmæssighed enhver overtrædelse af en fællesskabsbestemmelse eller enhver manglende opfyldelse af en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en økonomisk aktørs handling eller undladelse, der skader eller kunne skade De Europæiske Fællesskabers almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af De Europæiske Fællesskaber, ved afholdelse af en uretmæssig udgift, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95.

8. RESSOURCER

8.1. Finansielle omkostninger i forbindelse med forslagets mål

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler)

(Beskrivelse af mål, foranstaltninger og output) | Type output | Gen.snit. omkostn. | År 2011 | År n+1 | År n+2 | I ALT |

År 2011 | År 2012 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 |

Andet personale[26], der finansieres over art. 15 01 04/05 |

I ALT | 6 | 2 |

8.2.2. Opgavebeskrivelse

A-tjenestemænd: ledelse af det europæiske år på fællesskabsplan i samarbejde med de nationale koordineringsorganer, udvalgsarbejde, udfærdigelse af udbud, opfølgning af tilskud til medlemsstaterne, oplysningskampagner, arrangementer, undersøgelser, kommunikation og opfølgning af politikker.

B-tjenestemænd: finansiel opfølgning af tilbud og tilskud, almindelig bistand til A-tjenestemænd i forbindelse med alle opgaver.

C-tjenestemænd: bistand i forbindelse med alle nævnte opgaver.

8.2.3. Kilde til personaleressourcer (vedtægtsomfattede)

Hvis der er tale om mere end én kilde, angives antal stillinger fra hver kilde:

6 Stillinger, som skal omfordeles under anvendelse af eksisterende ressourcer inden for den pågældende tjeneste (intern omfordeling)

De nødvendige personalemæssige og administrative ressourcer vil blive dækket via den tildeling, som kan ydes til det ansvarlige generaldirektorat inden for rammerne af de årlige tildelingsprocedurer i lyset af de budgetmæssige begrænsninger.

8.2.4. Andre administrative udgifter, der er medtaget i referencebeløbet ( XX 01 04/05 – udgifter til administrativ forvaltning )

i mio. EUR (3 decimaler)

Budgetpost (nummer og betegnelse) | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 og ff. | I ALT |

Anden teknisk og administrativ bistand |

- intern |

- ekstern |

Teknisk og administrativ bistand i alt |

8.2.5. Udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

i mio. EUR (3 decimaler)

Arten af personaleressourcer | År 2011 | År 2012 | År n+2 | År n+3 og ff. |

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte (15 01 01) | 0,610 | 0,122 |

Personale finansieret over artikel 15 01 02 (hjælpeansatte, nationale eksperter, kontraktansatte osv.) (oplys budgetpost) | 0,064 | 0,064 |

Samlede udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0,674 | 0,186 |

Beregning – tjenestemænd og midlertidigt ansatte |

Der henvises om fornødent til punkt 8.2.1. |

I 2011: 5 x 122 000 EUR/år = 610 000 EUR I 2012: 1 x 122 000 EUR/år = 122 000 EUR |

Beregning – personale, der finansieres over art. 15 01 02 |

Der henvises om fornødent til punkt 8.2.1. |

I 2011 og 2012 1 x 64 000 EUR/år = 64 000 EUR |

De nødvendige personalemæssige og administrative ressourcer vil blive dækket via den tildeling, som kan ydes til det ansvarlige generaldirektorat inden for rammerne af de årlige tildelingsprocedurer i lyset af de budgetmæssige begrænsninger.

8.2.6. Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

i mio. EUR (3 decimaler)

År 2011 | År 2012 | År n+2 | År n+3 og ff. | I ALT |

15 01 02 11 01 – Tjenesterejser | 0,049 | 0,000 | 0,049 |

15 01 02 11 02 – Møder og konferencer | 0,057 | 0,019 | 0,076 |

15 01 02 11 03 – Udvalg[28] | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

15 01 02 11 04 – Undersøgelser og høringer | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

15 01 02 11 05 - Informationssystemer | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

2 Andre forvaltningsudgifter i alt (15 01 02 11) | 0,106 | 0,019 | 0,125 |

3 Andre udgifter af administrativ karakter (angiv hvilke, herunder budgetpost) | 0,000 | 0,000 | 0,000 |

Administrative udgifter i alt, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0,106 | 0,019 | 0,125 |

Beregning – Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet |

Tjenesterejser: 2 tjenesterejser x 27 medlemsstater x 900 EUR = 48 600 EUR (100 % i 2011) Møder og konferencer (netværk af nationale koordineringsorganer) 4 møder x 27 medlemsstater x 700 EUR = 75 600 EUR (75 % i 2011 og 25 % i 2012) |

De nødvendige personalemæssige og administrative ressourcer vil blive dækket via den tildeling, som kan ydes til det ansvarlige generaldirektorat inden for rammerne af de årlige tildelingsprocedurer i lyset af de budgetmæssige begrænsninger.

[1] Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse: "De frivillige aktiviteters rolle i det europæiske samfund og deres virkninger" Dok. SOC/243 – CESE 1575/2006.

[2] Skriftlig erklæring 0030/2008 af 15. juli 2008.

[3] EUT C ..., s. ....

[4] EUT C ..., s. ....

[5] Erklæring nr. 38 om frivilligt arbejde, jf.: http://eur-lex.europa.eu/en/treaties/dat/11997D/htm/11997D.html.

[6] KOM(97) 241 endelig af 6.6.1997.

[7] Europa-Kommissionens hvidbog "Et nyt afsæt for Europæisk ungdom" (KOM(2001) 681 endelig af 21.11.2001).

[8] KOM(2004) 337 endelig.

[9] Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg udtalelse om "De frivillige aktiviteters rolle i det europæiske samfund og deres virkninger" (SOC/243 — CESE 1575/2006).

[10] Betænkning om det frivillige arbejdes bidrag til økonomisk og social samhørighed (A6/0070/2008) (Regionaludviklingsudvalget/ordfører: Marian Harkin/2007/2149(INI)).

[11] Skriftlig erklæring 0030/2008 af 15. juli 2008.

[12] Rådets henstilling af 20. november 2008 om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union (EUT C 319 af 13.12.2008, s. 8).

[13] EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

[14] EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

[15] EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

[16] EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

[17] Opdelte bevillinger.

[18] Udgifter, som ikke henhører under kapitel 15 01 i afsnit 15.

[19] Udgifter inden for artikel 15 01 04 i afsnit 15.

[20] Udgifter inden for kapitel 15 01, som ikke henhører under artikel 15 01 04 eller 15 01 05.

[21] Kommissionen har fremsat forslag om inden for rammerne af det foreløbige forslag til budget for 2010 at tildele 2 000 000 EUR til foranstaltninger til forberedelse af året. Der afsættes de nødvendige menneskelige ressourcer til disse forberedende foranstaltninger i 2010.

[22] Se punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale.

[23] "Evaluation externe (ex post) de l'année européenne de l'éducation par le sport AEES 2004".

[24] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[25] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[26] Udgifter, der er medtaget i referencebeløbet.

[27] Der skal henvises til den specifikke finansieringsoversigt for det eller de pågældende forvaltningsorganer.

[28] Angiv, hvilken type udvalg det drejer sig om, og hvilken gruppe det tilhører.