ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(3)Enheder, der er etableret i EFTA-staterne, bør være berettiget til at deltage i aktiviteter, der starter før ikrafttrædelsen af denne afgørelse. De afholdte omkostninger for sådanne aktiviteter, hvis gennemførelse starter efter den 1. januar 2021, kan betragtes som støtteberettigede på samme vilkår som omkostninger afholdt af enheder, der er etableret i EU-medlemsstaterne, forudsat at denne afgørelse træder i kraft inden afslutningen af den pågældende aktion.

-32021 R 0888: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/888 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Det Europæiske Solidaritetskorps og om ophævelse af forordning (EU) 2018/1475 og (EU) nr. 375/2014 (EUT L 202 af 8.6.2021, s. 32).

De afholdte omkostninger for aktiviteter, hvis gennemførelse starter efter den 1. januar 2021, kan betragtes som støtteberettigede fra startdatoen for den aktion, der er fastsat i den pågældende tilskudsaftale eller tilskudsafgørelse på de vilkår, der er fastsat deri, forudsat at Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. XX/2021 af xx 2021 [denne afgørelse] træder i kraft, inden afslutningen af aktionen.

Norge fritages for at deltage i programmet og for at bidrage finansielt hertil."

2.Stk. 3 affattes således:

"EFTA-staterne bidrager finansielt til de programmer og aktioner, der er nævnt i stk. 1, 2, 2a, 2b, 2c, 2d, 2e, 2f, 2g, 2h, 2i, 2j, 2k, 2l, 2m, 2n, 2o, 2p, 2q og 2r, i overensstemmelse med aftalens artikel 82, stk. 1, litra a)."

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft, dagen efter at den sidste meddelelse er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 *.

Den anvendes fra den 1. januar 2021.

Artikel 3

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.

Udfærdiget i Bruxelles, den [...].

På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne



[…]

Formand

[…]

Sekretærer for

Det Blandede EØS-Udvalg
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Grundforordningen for den fælles fiskeripolitik (forordning (EU) nr. 1380/2013) har til formål at sikre, at levende akvatiske ressourcer udnyttes på en økonomisk, miljømæssigt og socialt bæredygtig måde. Et vigtigt redskab til at sikre opfyldelsen af dette mål er den årlige fastsættelse af fiskerimuligheder. Forordninger om fiskerimuligheder skal begrænse udnyttelsen af bestandene i et omfang, som er i overensstemmelse med de overordnede mål for den fælles fiskeripolitik.

Formålet med dette forslag er at fastsætte fiskerimuligheder for visse bestande og grupper af bestande i Middelhavet og Sortehavet.

Efter vedtagelsen og ikrafttrædelsen af den flerårige plan for demersale bestande i det vestlige Middelhav fastsættes der i dette forslag fiskerimuligheder for de berørte medlemsstater (Spanien, Frankrig og Italien) med henblik på den maksimale tilladte fiskeriindsats.

Forslaget fastsætter også fiskerimuligheder i medfør af aftaler, der er indgået inden for rammerne af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM), som er en regional fiskeriforvaltningsorganisation med ansvar for bevarelse og forvaltning af havets levende ressourcer i Middelhavet og Sortehavet. Den Europæiske Union er medlem af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM) sammen med Bulgarien, Kroatien, Cypern, Frankrig, Grækenland, Italien, Malta, Rumænien, Slovenien og Spanien. Foranstaltninger vedtaget inden for rammerne af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM) er bindende for dens medlemmer.

Dette forslag fastsætter derudover en autonom kvote for kaspisk sild med henblik på ikke at øge det nuværende niveau for fiskeridødelighed. Det gennemfører også den samlede tilladte fangstmængde (TAC) og kvoter for pighvar som fastsat af GFCM.

Den endelige målsætning er at opnå og opretholde et niveau for bestandene, som giver det maksimale bæredygtige udbytte (MSY). Denne målsætning er udtrykkeligt fastsat i artikel 2, stk. 2, i grundforordningen om den fælles fiskeripolitik, som fastsætter, at den, hvor det er muligt, nås inden udgangen af 2015 og [...] senest inden udgangen af 2020 for alle bestande". Dette afspejler Unionens tilsagn i forbindelse med konklusionerne af verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg i 2002 og gennemførelsesplanen hertil. Herudover skal den flerårige plan for demersale bestande i det vestlige Middelhav sikre, at målet for MSY nås på et gradvist stigende grundlag inden udgangen af 2020, hvis det er muligt, og senest den 1. januar 2025.
om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Det Blandede EØS-Udvalg til en ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder (EU4Health-programmet)

BILAG

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE

Nr. […]

af […]

om ændring af protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde ("EØS-aftalen"), særlig artikel 86 og 98, og

ud fra følgende betragtninger:

(1)Samarbejdet mellem EØS-aftalens kontraherende parter bør udvides til at omfatte Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/522 af 24. marts 2021 om oprettelse af et EU-handlingsprogram for sundhed ("EU4Health-programmet") for perioden 2021-2027 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 282/2014.

(2)EFTA-staternes deltagelse i aktiviteterne som følge af forordning (EU) 2021/522 bør begynde fra den 1. januar 2021, uanset hvornår denne afgørelse vedtages, eller hvorvidt opfyldelsen af eventuelle forfatningsmæssige krav i forbindelse med denne afgørelse først meddeles efter den 10. juli 2021.

(3)Enheder, der er etableret i EFTA-staterne, bør være berettiget til at deltage i aktiviteter, der begynder før ikrafttrædelsen af denne afgørelse. De afholdte omkostninger for sådanne aktiviteter, hvis gennemførelse begynder efter den 1. januar 2021, kan betragtes som støtteberettigede på samme vilkår som omkostninger afholdt af enheder, der er etableret i EU-medlemsstaterne, forudsat at denne afgørelse træder i kraft inden afslutningen af den pågældende aktion.

(4)Vilkårene for EFTA-staternes og deres institutioners, virksomheders, organisationers og statsborgeres deltagelse i Den Europæiske Unions programmer er fastsat i EØS-aftalen, særlig artikel 81.

(5)Protokol 31 til EØS-aftalen bør derfor ændres for at gøre det muligt at gennemføre dette udvidede samarbejde fra den 1. januar 2021 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende led indsættes i artikel 16, stk. 1, i protokol 31 til EØS-aftalen:

"-32021 R 0522: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/522 af 24. marts 2021 om oprettelse af et EU-handlingsprogram for sundhed ("EU4Health-programmet") for perioden 2021-2027 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 282/2014 (EUT L 107 af 26.3.2021, s. 1).

De afholdte omkostninger for aktiviteter, hvis gennemførelse begynder efter den 1. januar 2021, kan betragtes som støtteberettigede fra startdatoen for den aktion, der er fastsat i den pågældende tilskudsaftale eller tilskudsafgørelse på de vilkår, der er fastsat deri, forudsat at Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse nr. XX/2021 af xx 2021 [denne afgørelse] træder i kraft, inden afslutningen af aktionen.
om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Samarbejdsrådet nedsat ved partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Aserbajdsjan på den anden side, for så vidt angår forlængelse af prioriteterne for partnerskabet mellem EU og Aserbajdsjan

BEGRUNDELSE

1.Forslagets genstand

Dette forslag vedrører en afgørelse om fastsættelse af den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Samarbejdsrådet, som er nedsat ved Partnerskabs- og Samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Aserbajdsjan på den anden side ("aftalen"), med henblik på vedtagelse af henstilling nr. XX/2020 om forlængelse af prioriteterne for partnerskabet mellem EU og Aserbajdsjan for 2021-2027.

2.Baggrund for forslaget

2.1.Aftalen

Aftalen har til formål at skabe en ramme for politisk dialog og samarbejde mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater og Republikken Aserbajdsjan ("parterne") med henblik på at udvikle politiske forbindelser. Aftalen trådte i kraft den 1. juli 1999.

2.2.Samarbejdsrådet

Samarbejdsrådet undersøger alle større spørgsmål, der opstår i forbindelse med aftalen, og andre bilaterale eller internationale spørgsmål af fælles interesse med henblik på at nå aftalens mål. Samarbejdsrådet kan fremsætte passende henstillinger efter aftale mellem de to parter. Samarbejdsrådet består af medlemmer af Rådet for Den Europæiske Union og medlemmer af Europa-Kommissionen på den ene side og af medlemmer af Republikken Aserbajdsjans regering på den anden side. Samarbejdsrådet har sin egen forretningsorden.

2.3.Den retsakt, der skal vedtages af Samarbejdsrådet

Samarbejdsrådet skal ved skriftlig procedure vedtage en henstilling vedrørende forlængelse af partnerskabsprioriteterne (2018-2020) for 2021-2027 ("retsakten").

3.Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne

Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Samarbejdsrådet er baseret på den henstilling, der er knyttet som bilag til denne afgørelse.

Partnerskabsprioriteterne opfylder fortsat målene i den reviderede europæiske naboskabspolitik samt målene i Det Østlige Partnerskab. De vil danne udgangspunktet for den flerårige programmering af EU's finansielle samarbejde med Aserbajdsjan.

Parterne har bekræftet, at partnerskabsprioriteterne forbliver et gyldigt grundlag for udviklingen af deres forbindelser, samt deres fulde tilsagn om at gennemføre disse prioriteter.

Partnerskabsprioriteterne for 2018-2020 danner fortsat grundlaget for samarbejdet mellem EU og Aserbajdsjan for 2021-2027.

Det er således i Den Europæiske Unions interesse at forlænge partnerskabsprioriteterne.

4.Retsgrundlag

4.1.Proceduremæssigt retsgrundlag

4.1.1.Principper
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Fiskeripartnerskabsaftalen mellem Den Islamiske Republik Mauretanien og Det Europæiske Fællesskab blev undertegnet den 8. august 2008 og trådte i kraft for en periode på seks år. Aftalen er siden blevet stiltiende fornyet. Den seneste protokol til gennemførelse af fiskeripartnerskabsaftalen med en indledende løbetid på fire år (2015-2019) er blevet forlænget to gange og hver gang for et år. Den udløber den 15. november 2021. På grundlag af forhandlingsdirektiverne har Europa-Kommissionen ført forhandlinger med regeringen for Den Islamiske Republik Mauretanien (herefter "Mauretanien") om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af en ny partnerskabsaftale om bæredygtigt fiskeri og den tilhørende gennemførelsesprotokol. Disse forhandlinger mundede ud i, at der den 28. juli 2021 blev paraferet en aftale med tilhørende protokol.

Den nye aftale omfatter en periode på seks år fra datoen for dens midlertidige anvendelse, jf. aftalens artikel 20, dvs. datoen for begge parters undertegnelse af aftalen. Aftalen fornyes ved stiltiende forlængelse.

Den nye gennemførelsesprotokol omfatter en periode på fem år fra datoen for dens midlertidige anvendelse, jf. protokollens artikel 19, dvs. datoen for begge parters undertegnelse af protokollen. Den indeholder en klausul om, at den kan tages op til revision i dens andet anvendelsesår med henblik på en eventuel justering af fiskerimulighederne og den dertil knyttede finansielle modydelse.

Formålet med forslaget er at fordele de fiskerimuligheder, som protokollen giver, mellem medlemsstaterne.
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Cookøernes regering blev undertegnet henholdsvis den 3. maj 2016 og 14. maj 2016 og blev taget midlertidigt i anvendelse den 14. maj 2016 for en periode på otte år. Aftalen forlænges stiltiende og er stadig i kraft. Den første fireårige protokol om gennemførelsen af partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri blev taget midlertidigt i anvendelse den 14. oktober 2016 og udløb den 13. oktober 2020. Både aftalen og protokollen trådte i kraft den 10. maj 2017.

Den 7. juli 2020 vedtog Rådet et mandat om bemyndigelse af Europa-Kommissionen til at indlede forhandlinger om en ny protokol til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri mellem Den Europæiske Union og Cookøernes regering ("Cookøerne") og om eventuel forlængelse af protokollen til aftalen, som skulle udløbe den 13. oktober 2020.

Efter den første forhandlingsrunde (16. juli 2020) var EU's og Cookøernes forhandlere enige om, at det vil kræve flere runder at afslutte forhandlingerne, idet der er tale om komplekse forhandlinger. Begge parter er derfor blevet enige om en forlængelse på højst et år af protokollen i overensstemmelse med bemyndigelsen fra Rådet. Forlængelsen fastsattes ved en aftale i form af brevveksling, der blev paraferet den 29. juli 2020 i Bruxelles og Rarotonga (Cookøerne).

Protokollen blev forlænget med et år fra den dag, der følger datoen for undertegnelsen af brevvekslingen af begge parter, dvs. den 14. november 2020. Som følge heraf vil den nuværende protokol udløbe den 13. november 2021.

På grundlag af de relevante forhandlingsdirektiver har Kommissionen ført forhandlinger med Cookøerne om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af en ny gennemførelsesprotokol til partnerskabsaftalen om bæredygtigt fiskeri. Disse forhandlinger mundede ud i, at forhandlerne paraferede en protokol den 28. juli 2021. Den nye protokol omfatter en periode på tre år fra datoen for dens midlertidige anvendelse, jf. protokollens artikel 11, dvs. datoen for begge parters undertegnelse af protokollen.

Formålet med protokollen er at give EU-fiskerfartøjer fiskerimuligheder i Cookøernes fiskeriområde inden for grænserne af det disponible overskud og i overensstemmelse med den videnskabelig rådgivning og henstillingerne fra Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC). Formålet er også at styrke samarbejdet mellem Den Europæiske Union og Cookøerne med henblik på at skabe en partnerskabsramme for udvikling af en politik for bæredygtigt fiskeri og en ansvarlig udnyttelse af fiskeressourcerne i Cookøernes fiskeriområde i begge parters interesse.
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Dette initiativ er et blandt en række foranstaltninger, der gennemfører kapitalmarkedsunionen. Det har til formål at styrke investorer, navnlig mindre investorer og detailinvestorer, ved at sætte dem i stand til lettere at få adgang til de markedsdata, der er nødvendige for nemmere at investere i aktier eller obligationer, og ved at gøre EU's markedsinfrastrukturer mere robuste. Dette vil også bidrage til at øge markedslikviditeten og dermed gøre det lettere for virksomhederne at få finansiering fra kapitalmarkederne. For at opfylde sin målsætning om at fremme et ægte og effektivt indre marked for værdipapirhandel har Kommissionen udpeget tre prioriterede områder for ændringen: forbedring af gennemsigtigheden og tilgængeligheden af markedsdata, forbedring af lige vilkår mellem handelsstederne og sikring af, at EU's markedsinfrastrukturer kan forblive konkurrencedygtige på internationalt plan. Dette initiativ ledsages af et forslag om ændring af forordning (EU) nr. 600/2014 om markeder for finansielle instrumenter (MiFIR) og indgår i Kommissionens arbejdsprogram for 2020.

I sin meddelelse "EU's økonomiske og finansielle system: fremme af åbenhed, styrke og modstandsdygtighed" af 19. januar 2021 bekræftede Kommissionen sin hensigt om at foreslå at forbedre, forenkle og yderligere harmonisere kapitalmarkedernes gennemsigtighed som led i revisionen af MiFID II og MiFIR-rammen (MiFID/R). I en bredere sammenhæng som led i bestræbelserne på at styrke euroens internationale rolle meddelte Kommissionen, at en sådan reform ville omfatte udformning og gennemførelse af konsolideret løbende handelsinformation, navnlig ved udstedelsen af erhvervsobligationer, med henblik på at øge likviditeten af sekundær handel med eurodenominerede gældsinstrumenter.

Størstedelen af de lovgivningsmæssige foranstaltninger til gennemførelse af denne pakke findes i forordningen om ændring af MiFIR, mens nærværende forslag indeholder diverse ændringer af direktiv 2014/65/EU om markeder for finansielle instrumenter (MiFID II), som er nødvendige for at sikre sammenhæng. De to forslag bør derfor sammenholdes.
BEGRUNDELSE

1.Forslagets genstand

Dette forslag vedrører en afgørelse om fastlæggelse af den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Det Blandede Udvalg, der er nedsat ved Euro-Middelhavs-interimsassocieringsaftalen om handel og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Den Palæstinensiske Befrielsesorganisation (PLO) til fordel for Vestbredden og Gazastribens Palæstinensiske Myndighed på den anden side ("interimsassocieringsaftalen"), i forbindelse med den planlagte vedtagelse af en henstilling om forlængelse af handlingsplanen mellem Den Europæiske Union og Den Palæstinensiske Myndighed ("EU-PM-handlingsplanen").

2.Baggrund for forslaget

2.1.Interimsassocieringsaftalen

Interimsassocieringsaftalen om handel og samarbejde mellem EU og Den Palæstinensiske Befrielsesorganisation (PLO) på vegne af Den Palæstinensiske Myndighed ("aftalen") fra 1997 udgør retsgrundlaget for de bilaterale forbindelser mellem EU og Den Palæstinensiske Myndighed ("PM"). Aftalen medfører toldfri adgang til EU-markederne for palæstinensiske industrivarer og udfasning af tolden på EU's eksport til Palæstina i løbet af fem år. I henhold til artikel 1 tager aftalen sigte på:

–at skabe passende rammer for en udtømmende dialog og således gøre det muligt at udvikle nære politiske forbindelser mellem parterne

–at skabe grundlaget for en gradvis liberalisering af handelen

–at fremme udviklingen af afbalancerede økonomiske og sociale forbindelser mellem parterne gennem dialog og samarbejde

–at bidrage til den sociale og økonomiske udvikling på Vestbredden og i Gazastriben

–at anspore til regionalt samarbejde med henblik på at befæste fredelig sameksistens og økonomisk og social stabilitet

–at fremme samarbejdet på andre områder af gensidig interesse.

Aftalen trådte i kraft den 1. juli 1997.

2.2.Det Blandede Udvalg

Det Blandede Udvalg er nedsat ved interimsassocieringsaftalens artikel 63. Det har beføjelse til at træffe afgørelser i de i aftalen omhandlede tilfælde samt i andre tilfælde, hvor det er nødvendigt for at nå de mål, der er fastsat i aftalen. Afgørelserne er bindende for parterne. Formandshvervet i Det Blandede Udvalg udøves på skift af EU og Den Palæstinensiske Myndighed i overensstemmelse med de bestemmelser, der fastsættes i forretningsordenen og træder sammen mindst en gang om året, og når omstændighederne kræver det på formandens initiativ.

2.3.Den retsakt, der skal vedtages af Det Blandede Udvalg

Det Blandede Udvalg skal vedtage en henstilling vedrørende forlængelse af EU-PM-handlingsplanen ("den påtænkte retsakt"). I overensstemmelse med artikel 10 i Det Blandede Udvalgs forretningsorden vil henstillingen blive vedtaget ved skriftlig procedure.

Formålet med den påtænkte retsakt er at forlænge gyldighedsperioden for EU-PM-handlingsplanen med tre år for at sikre fortsættelsen af samarbejdet mellem de to parter. Den påtænkte retsakt får bindende virkning for parterne i henhold til interimsassocieringsaftalens artikel 63, hvori det fastsættes, at Det Blandede Udvalg kan træffe afgørelser og fremsætte passende henstillinger.

3.Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne
BEGRUNDELSE

1.Forslagets genstand

Dette forslag vedrører en afgørelse om fastlæggelse af den holdning, der skal indtages på Unionens vegne på møderne i Fiskerikommissionen for Det Nordlige Stillehav (NPFC) for perioden 2022-2027 med henblik på at vedtage bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger.

2.Baggrund for forslaget

2.1.Konventionen om bevarelse og forvaltning af højsøfiskeressourcer i det nordlige Stillehav

Konventionen om bevarelse og forvaltning af højsøfiskeressourcer i det nordlige Stillehav (NPFC-konventionen) har gennem etableringen af NPFC til formål at sikre langsigtet bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i konventionsområdet. Konventionen trådte i kraft den 19. juli 2015.

Unionen er part i NPFC og har ratificeret konventionen i medfør af Rådets afgørelse 2022/XX/EU.

2.2.NPFC

NPFC er oprettet i henhold til NPFC-konventionen for at forvalte og bevare fiskeressourcerne i konventionsområdet. NPFC vedtager foranstaltninger med henblik på at sikre langsigtet bevarelse og bæredygtig udnyttelse af de fiskeressourcer, der hører under dets kompetenceområde.

Som medlem af NPFC har Unionen medbestemmelses- og stemmeret. NPFC træffer som regel afgørelser ved konsensus. Det kan dog træffe afgørelse med et flertal på tre fjerdedele af medlemmerne, undtagen i tilfælde, hvor konsensus udtrykkeligt kræves i henhold til NPFC-konventionen.

2.3.NPFC's afgørelser

NPFC har beføjelse til at vedtage bevarelses- og håndhævelsesforanstaltninger for det fiskeri, der hører under organisationens kompetenceområde, som er bindende for de kontraherende parter.

I henhold til NPFC-konventionens artikel 9, stk. 1, litra b), træder foranstaltningerne i kraft 90 dage efter den dato, på hvilken de kontraherende parter underrettes om dem af NPFC.

Hvis et medlem af NPFC gør indsigelse mod en afgørelse mindst to uger før den dato, hvor afgørelsen bliver bindende, bliver afgørelsen ikke bindende for det pågældende medlem for så vidt angår de aspekter, som indsigelsen vedrører. Indsigelser kan kun være baseret på det grundlag, at afgørelsen ikke stemmer overens med bestemmelserne i NPFC-konventionen, FN's havretskonvention af 1982 eller FN-aftalen om fiskebestande af 1995, eller at afgørelsen uretmæssigt diskriminerer formelt eller faktuelt imod det medlem, der gør indsigelse.

3.Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne

Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne på de årlige møder i de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er), vil blive fastlagt i henhold til en totrinsmodel.

De vejledende principper og retningslinjer for Unionens holdning fastlægges i en rådsafgørelse for flere år ad gangen, hvorefter holdningen justeres forud for hvert årsmøde ved et uofficielt kommissionsdokument, som drøftes i Rådets arbejdsgruppe.

I afgørelsen fastsættes der generelle principper og retningslinjer, men der tages i videst muligt omfang hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for NPFC. Afgørelsen indeholder desuden på medlemsstaternes anmodning bestemmelser om en standardprocedure for fastlæggelse af Unionens holdning fra år til år.

4.Retsgrundlag
•Valg af retsakt

3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

•Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning

•Høringer af interesserede parter

Dette forslag er blevet udarbejdet under hensyntagen til ovennævnte rapport fra EU's missionschefer i Burundi, som blev drøftet i Afrikagruppen (COAFR) den 25. maj 2021 og i Gruppen vedrørende Afrika, Caribien og Stillehavet (ACS-Gruppen) den 28. maj 2021. COAFR's delegerede anerkendte den positive udvikling og gav udtryk for, at de gik ind for at ophæve de relevante foranstaltninger, men understregede samtidig betydningen af fortsat at tilskynde Burundis regering til at gøre yderligere fremskridt på områderne menneskerettigheder, retsstaten og regeringsførelse. De delegerede i ACS-Gruppen udtrykte deres støtte til resultatet af COAFR-drøftelserne og understregede betydningen af at opretholde de restriktive foranstaltninger over for relevante personer for at fremme yderligere fremskridt.