[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 4.4.2006

KOM(2006) 155 endelig

BERETNING FRA KOMMISSIONEN

Landbrugets stilling i Den Europæiske UnionRapport 2004{SEC(2006)423}

INDLEDNING

1. "Landbrugets stilling i Den Europæiske Union – rapport 2004" blev afsluttet i september 2005 og offentliggøres i tilslutning til Den almindelige beretning om Den Europæiske Unions virksomhed. I begyndelsen af 2005 blev der udarbejdet en særskilt publikation på engelsk med titlen "Agriculture in the European Union – Statistical and economic information 2004". Følgende rapport behandler i ni kapitler de vigtigste emner i 2004.

1. Den økonomiske situation og indkomsterne i landbruget

2. I 2004 var den vegetabilske produktion større end i det foregående år. Hvad den animalske produktion angår (dvs. kød, mælk og andre mejeriprodukter) blev der enten produceret den samme mængde eller mere afhængigt af, hvilket produkt der er tale om. Landbrugerne i de ti nye medlemsstater oplevede generelt en betydelig indkomststigning, eftersom de begyndte at modtage direkte betalinger i henhold til den fælles landbrugspolitik. I en række af de 15 ”gamle” medlemsstater steg landbrugsindkomsterne, mens de i andre medlemsstater faldt. Den væsentligste årsag til indkomstfaldet var de højere priser på brændstof, gødning og foder. I EU som helhed steg landbrugsindkomsterne med 3 %. Indkomsterne fordelte sig således: 20 % af bedrifterne tegnede sig for 70 % af den samlede landbrugsindkomst, mens 50 % tegnede sig for 90 % af den samlede landbrugsindkomst.

3. Det skønnes, at væksten i verdensøkonomien var på 5 % i 2004. Det er den højeste vækstrate siden halvfjerdserne, og den skyldes bl.a. de vækstfremmende makroøkonomiske politikker, de historisk lave rentesatser og den særlig høje vækst i en række lande, som f.eks. Kina. Oliepriserne steg markant i løbet af året og nåede i oktober 2004 op på 55 USD/tønde. Væksten i EU vurderes til 2,5 %. Euroens værdi i forhold til dollaren toppede i februar og sluttede året på 1,36 USD.

4. I de første 9 måneder af 2004 var den samlede værdi af EU’s eksport af landbrugsprodukter stabil i forhold til samme periode i 2003, hvorimod den samlede værdi af importen steg med 4 % (EU var for andet år i træk nettoimportør af oksekød). Det samlede underskud i handelen med landbrugsvarer voksede i de første 9 måneder af året til 3 mia. EUR sammenlignet med 2 mia. EUR i 2003. Interventionslagrene af kød og mejeriprodukter blev mindre, mens kornlagrene forventedes at vokse på grund af den usædvanlige 2004-høst og de lave priser på verdensmarkedet for korn.

2. Den politiske udvikling og lovgivningsinitiativer i 2003

2.1. Reformen af den fælles landbrugspolitik

5. I juni 2003 blev der vedtaget en reformpakke for den fælles landbrugspolitik. Hovedelementet i reformen var ”enkeltbetalingsordningen” – dvs. den afkoblede støtte, der fra 2005 inkorporerer og erstatter mange af de tidligere direkte støtteudbetalinger til landbrugerne.

6. I april 2004 blev den anden reformrunde vedtaget. Denne runde omfatter sektorerne for tobak, olivenolie, bomuld og humle. En stor del af de produktionsrelaterede betalinger til landbrugerne i disse sektorer vil blive overført til enkeltbetalingsordningen, som blev indført med reformen i juni 2003. Støtten vil derefter blive knyttet til overholdelsen af horisontale forpligtelser, som f.eks. krydsoverensstemmelse, graduering og finansiel disciplin. Reformerne træder i kraft i 2006 (for humle i 2005).

2.2. Kvalitetspolitik

7. Med forordning (EF) nr. 383/2004 sørgede Kommissionen for større klarhed og gennemsigtighed i bestemmelserne om beskyttelse af betegnelser på landbrugsprodukter. Kommissionen udarbejdede desuden en vejledning for at gøre rede for formålet med, anvendelsesområdet for og virkningerne af forordning (EØF) nr. 2081/92 og (EØF) nr. 2082/92, dvs. de forordninger, der indeholder EU’s kvalitetspolitik. Kommissionen føjede i løbet af året 49 betegnelser til listen over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser. Listen tæller i øjeblikket 681 produkter.

2.3. Økologisk landbrug

8. I juni 2004 lancerede Kommissionen en EU-aktionsplan for økologiske fødevarer og økologisk landbrug. I handlingsplanen analyserer Kommissionen den aktuelle situation i den økologiske sektor og udstikker en overordnet ramme for politikken på området. Den foreslår desuden 21 aktioner, herunder lovgivningsinitiativer, der tager sigte på at fremme politikken for en afbalanceret udvikling af sektoren. Planen er udarbejdet på grundlag af resultaterne af en offentlig høring, der har fundet sted i løbet af de seneste tre år, og som medlemsstaterne, EU-institutionerne og alle berørte parter har deltaget i.

2.4. Salgsfremmende foranstaltninger

9. Som i de foregående år arbejdede Kommissionen fortsat på at fremme salget af landbrugsprodukter både på hjemmemarkedet og i tredjelande. I 2004 blev en række nye salgsfremmende programmer godkendt til medfinansiering. Tretten af disse skulle gennemføres i tredjelande, bl.a. i Japan, Rusland, USA, Canada og Brasilien. Der blev desuden godkendt 46 nye programmer til fremme af salget i EU.

2.5 Forenkling af landbrugslovgivningen

10. Forenkling af lovgivningen var fortsat et vigtigt mål i 2004. Målet er på den ene side at gøre lovgivningen så klar, gennemsigtig og tilgængelig som muligt og på den anden side at reducere den administrative byrde for landbrugerne og de forskellige nationale myndigheder, der er ansvarlige for forvaltningen af den fælles landbrugspolitik i medlemsstaterne.

2. 6. Statsstøtte

11. I oktober 2004 vedtog Kommissionen forordning (EF) nr. 1860/2004 om de minimis -støtte i landbrugs- og fiskerisektoren. Ifølge denne forordning fritages medlemsstaterne for at underrette Kommissionen på forhånd, når de yder statsstøtte til landbrugere og fiskere, så længe støtten ikke overstiger 3 000 EUR pr. modtager. Dette initiativ gør det muligt at bistå landbrugere og fiskere i tilfælde af finansiel krise.

12. I løbet af året traf Kommissionen en række afgørelser vedrørende statsstøtte, der tidligere var blevet ydet for salgsfremmende foranstaltninger og reklame for landbrugsprodukter. Hvad angår medlemsstaternes ydelse af statsstøtte, modtog Kommissionen 252 anmeldelser af planlagte foranstaltninger i landbruget og agroindustrien. I 212 tilfælde gjorde Kommissionen ingen indsigelser.

2. 7. Støtte til de socialt dårligst stillede

13. EU fortsatte sit støtteprogram til fordel for de socialt dårligst stillede ved at uddele landbrugsprodukter fra interventionslagrene til organisationer, der bistår de fattige i medlemsstaterne. I 2004 blev der uddelt produkter til en værdi af 214 mio. EUR.

2. 8. Fjernområderne

14. I oktober vedtog Kommissionen et forslag til en rådsforordning om en reform af støtteordningerne for landbruget i EU’s fjernområder. Formålet med reformen er at forbedre forvaltningen af disse ordninger. Reformen tager navnlig sigte på at ændre filosofien bag den måde, støtten ydes på, ved f.eks. at fremme deltagelse i beslutningstagningen.

2. 9. Informationsforanstaltninger vedrørende den fælles landbrugspolitik

15. Kommissionen fortsatte sine bestræbelser på at informere landbrugerne, de forskellige interesseparter og offentligheden om den fælles landbrugspolitik. I dette øjemed godkendte Kommissionen medfinansiering af 31 informationsforanstaltninger. Foranstaltningerne omfatter seminarer, konferencer, publikationer og audiovisuelle medieproduktioner. Kommissionen foranstaltede selv en række tiltag, herunder pressekonferencer, høringer og konferencer. Den deltog desuden i fem landbrugsmesser, der blev afholdt i forskellige medlemsstater.

2. 10. Informations- og kommunikationsteknologi

16. I 2004 blev der foretaget investeringer for at opretholde og udvikle GD-Landbrugs informationssystemer. To store begivenheder satte skub i denne udvikling, nemlig udvidelsen af EU og indførelsen af periodiseringsregnskabsprincippet.

2. 11. Rådgivende udvalg og forbindelser med organer, der repræsenterer handelen

17. I 2004 blev der afholdt omkring 85 møder i de rådgivende udvalg og arbejdsgrupperne, hvor Kommissionen hørte og informerede repræsentanterne for de mange deltagende interesseorganisationer. Europa-Parlamentet holdt 15 plenarmøder. GD-Landbrug deltog, hver gang Parlamentet drøftede emner, der vedrørte landdistrikterne eller landbruget. GD-Landbrug besvarede eller medvirkede til besvarelsen af 616 spørgsmål fra medlemmerne af Europa-Parlamentet.

3. Landbrugsmarkederne

3.1. Vegetabilske produkter

18. På verdensplan steg produktionen af korn i produktionsåret 2003/04 i forhold til det foregående år, hvorimod den i EU faldt markant. Verdens kornlagre blev endnu engang mindre, idet de for 2003/04 vurderes til omkring 260 mio. tons i forhold til 320 mio. tons i 2002/03 og 380 mio. tons i 2001/02. For første gang i mange år var EU’s kornproduktion mindre end forbruget. Der var navnlig mangel på hvede og majs.

19. Oliefrø dyrkes med henblik på fremstilling af olie til konsum og foderkager. Til trods for de fremragende vejrforhold i Europa i 2004, som gjorde det muligt rette op på det foregående års lave høstudbytte, er EU fortsat nettoimportør af oliefrø.

20. Produktionsåret 2003/04 var igen et overskudsår for verdens sukkermarked , eftersom produktionen var større end forbruget. Brasilianske sukkerproducenter, der tegner sig for langt den største del af verdens sukkerproduktion, nåede igen op på en rekordstor produktion. I EU fortsatte den lange nedadgående tendens, idet sukkerroearealerne fortsat blev mindre, og i 2003/04 faldt produktionen betydeligt i forhold til det foregående år. Den lavere produktion fik konsekvenser for produktionen af C-sukker uden for kvote, som enten skal eksporteres uden eksportrestitutioner eller overføres til det følgende produktionsår.

21. Kommissionen fremlage et forslag til en reform af sukkerordningen , og i september 2003 offentliggjorde den en analyse af tre alternativer for den fremtidige sukkerordning. I 2004 blev disse alternativer drøftet i detaljer med medlemsstaterne og de største interesseparter. I juli 2004 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet, hvori den i detaljer gjorde rede for sine forslag til den fremtidige fælles markedsordning for sukker. Det vigtigste element i forslaget er en væsentlig nedsættelse af prisen på sukkerroer, som delvis skal udlignes ved direkte betalinger.

22. EU er verdens største producent af olivenolie og tegner sig for ca. 3/4 af verdensproduktionen. Den anden runde af reformen af den fælles landbrugspolitik, der blev vedtaget i april 2004, omfatter en reform af olivenoliesektoren. Der er navnlig tale om, at mindst 60 % af de gennemsnitlige produktionsrelaterede betalinger i referenceperioden 2000–2002 vil blive omregnet til rettigheder under enkeltbetalingsordningen. For at forenkle procedurerne for de små bedrifter og sikre stabile indkomster vil olivenbedrifter på under 0,3 ha modtage alle deres produktionsrelaterede betalinger.

23. I 2003 påbegyndte Kommissionen en forenkling af reglerne for friske frugter og grøntsager . Dette arbejde fortsatte i 2004.

24. Kun en lille andel af de bananer , der konsumeres i EU, dyrkes i EU, og resten importeres fra landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS-landene) og en række andre tredjelande, hovedsagelig i Mellem- og Sydamerika. I 2004 blev der med henblik på tiltrædelsen afsat en yderligere mængde til import til de nye lande i perioden 1. maj – 31. december 2004.

25. EU er verdens største eksportør af vin . De vigtigste markeder er USA, Schweiz, Canada og Japan. I 2004 var eksportværdien på ca. 5 mia. EUR. Kommissionen foretog en række tilpasninger af foranstaltningerne i den fælles markedsordning for vin for at tage hensyn til situationen i de ti nye medlemsstater. Den fastsatte ligeledes en vejledende fordeling for produktionsåret 2004/05 af bevillingerne til omstrukturering og omlægning af vindyrkningsarealerne.

3.2. Animalske produkter

26. EU er verdens største producent af mælk næst efter Indien, hvor der hovedsagelig produceres bøffelmælk. USA er på tredjepladsen. I 2004 faldt antallet af malkekøer i EU med ca. en halv mio. til 24 mio., mens det gennemsnitlige antal malkekøer pr. bedrift steg til 37. Hvad EU-15 angår, findes de største mælkeproducerende bedrifter i Det Forenede Kongerige (med gennemsnitligt 110 malkekøer pr. bedrift) og de mindste i Østrig (med 10 køer pr. bedrift).

27. EU er verdens tredjestørste producent af oksekød (efter USA og Brasilien). Siden 2003 har EU været nettoimportør af oksekød. EU eksporterer hovedsagelig til Rusland og importerer hovedsagelig fra Sydamerika. I de første 9 måneder af 2004 blev der i alt importeret ca. en halv mio. tons oksekød, og der skete en stigning i importen til fuld told. Dette viser, hvor stærkt nogle oksekødsleverandører står konkurrencemæssigt.

28. Situationen på markedet for fåre- og gedekød var tilfredsstillende, indtil det i oktober 2004 blev meddelt, at der var udbrud af bluetongue i den sydlige del af Den Iberiske Halvø, hvorefter priserne faldt. Når det gælder svinekød , er EU verdens næststørste producent efter Kina. Svinekødspriserne var ustabile og endte ved slutningen af året på et meget lavt niveau til trods for, at man havde forventet en stigning.

29. I de seneste seks år er der sket en betydelig stigning i verdensproduktionen af fjerkrækød . Produktionen er således steget med ca. 20 % om året siden 1998. I EU er produktionen dog steget meget langsommere, dvs. med kun ca. 3 %. Faktisk faldt EU’s produktion af fjerkrækød i 2000 på grund af et udbrud af fugleinfluenza i Italien. I 2003 faldt produktionen endnu en gang på grund af udbrud i Belgien og Nederlandene. Produktionen forventedes at stige i 2004.

4. Agromonetære foranstaltninger

30. De eneste agromonetære foranstaltninger, der blev truffet i 2004, var at fastsætte de vekselkurser, der skulle anvendes på den direkte støtte i de medlemsstater, der endnu ikke havde indført euroen.

5. Landdistriktsudviklingen i 2004

31. For perioden 2000–2006 er programmeringen for landdistriktsudviklingen følgende: 68 programmer for landdistriktsudvikling (medfinansieret af EUGFL, Garantisektionen), 69 programmer for mål 1-regioner med foranstaltninger for landdistriktsudvikling (medfinansieret af EUGFL, Udviklingssektionen) og 20 for mål 2-regioner med foranstaltninger for landdistriktsudvikling (medfinansieret af EUGFL, Garantisektionen).

32. I 2004 androg EU’s udgifter til landdistriktsudvikling ca. 8 mia. EUR: Heraf bidrog EUGFL, Garantisektionen med ca. 5 mia. EUR (i perioden oktober 2003 – oktober 2004), og EUGFL, Udviklingssektionen med ca. 3 mia. EUR (i kalender året 2004). I 2004 godkendte Kommissionen 52 ændrede programmer for udvikling af landdistrikterne. Hvad angår de allerede godkendte Leader+-programmer, var 892 af de forventede 938 lokale aktionsgrupper blevet udvalgt ved udgangen af december 2004.

6. Miljø og Skove

33. I 2004 Kommissionen udarbejdede det konceptuelle input til IRENA-projektet[1], og forelagde en analytisk ramme med 35 indikatorer for miljøforanstaltninger i landbruget. Den fortsatte gennemførelsen af ”handlingsplanen for biodiversitet i landbruget”[2]. I maj 2004 blev der vedtaget en rådsforordning[3], hvorved der blev etableret nye flerårige EF-programmer for bevarelse, beskrivelse, indsamling og udnyttelse af genressourcer i landbruget. Flere af medlemsstaterne sendte Kommissionen oplysninger om de foranstaltninger, de har indført vedrørende sameksistens mellem genetisk modificerede afgrøder og konventionelt og økologisk landbrug. Kommissionen vurderede disse oplysninger efter principperne i Kommissionens henstilling af 2003[4].

34. Som led i beskyttelsen af skovene mod luftforurening[5]og mod brande[6] fortsatte Kommissionen forvaltningen af projekter og nationale programmer fra 2000, 2001 og 2002. Kommissionen lancerede en foranstaltning til forberedelse af en informations- og kommunikationsplatform for skovbruget. Formålet er at lette adgangen til og anvendelsen af skovbrugsrelaterede oplysninger og databaser i EU. Arbejdet med udfærdigelsen af en rapport om gennemførelsen af EU's skovbrugsstrategi fortsatte.

7. Finansiering af Den Fælles Landbrugspolitik i 2004

35. Udgifterne til den fælles landbrugspolitik er lagt an på de finansielle overslag, som der blev truffet afgørelse om på topmødet i Berlin i 1999, som tilpasset på topmødet i København ved udgangen af 2002 for at integrere de finansielle virkninger af udvidelsen.

36. Af de samlede forpligtelsesbevillinger på 111 300 mio. EUR, der blev opført på det almindelige budget for 2004, blev der afsat 46 781,4 mio. EUR (dvs. 42 %) til Garantisektionen. I 2003 tegnede EUGFL, Garantisektionen sig for 45 % af forpligtelserne på det almindelige budget. Udgifterne for EUGFL, Garantisektionen, omfattede i 2003: eksportrestitutioner (3 730 mio. EUR), offentlig og privat oplagring (930 mio. EUR), direkte støtte[7] (29 690 mio. EUR), andre interventioner i forbindelse med de fælles markedsordninger (5 410 mio. EUR) og andre udgifter, hovedsagelig til landdistriktsudvikling (4 710 mio. EUR). Direkte støtte til landbrugerne udgjorde således langt den største del af bevillingerne.

37. I perioden 2000–2006 vil der ikke blive skåret i den støtte, der ydes gennem EUGFL, Udviklingssektionen til finansiering af programmer for landdistriktsudvikling. Foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre landbrugsstrukturerne og diversificere økonomien i landdistrikterne, og som indtil 1999 blev finansieret gennem EUGFL, Udviklingssektionen, finansieres nu faktisk gennem Garantisektionen.

38. Evaluering: Når det gælder markedspolitikken, blev evalueringen af de fælles markedsordninger for tobak og olivenolie afsluttet. Der blev indgået en kontrakt om vin. Der blev offentliggjort et udbud for bananer, og det forberedende arbejde vedrørende svinekød, æg og fjerkrækød samt miljøvirkningerne af de fælles markedsordninger for permanente afgrøder fortsatte. Med hensyn til politikken for udvikling af landdistrikterne blev den undersøgelse, der blev indledt i 2003 om Leader-innovation og –praksis i udviklingsprogrammer for landdistrikter, afsluttet.

8. Udvidelsen

39. Tiltrædelsestraktaten for de ti nye medlemsstater trådte i kraft den 1. maj 2004. Der blev vedtaget en forordning[8] om ændring af forordningerne vedrørende reformen af den fælles landbrugspolitik for at tage hensyn til udvidelsen, og den 22. marts 2004 blev der vedtaget en beslutning[9] om tilpasning af tiltrædelsesakten for at tage hensyn til reformen af den fælles landbrugspolitik. Forhandlingerne med Bulgarien og Rumænien om samtlige kapitler blev afsluttet i december 2004. Kommissionen fortsatte med at overvåge, hvorvidt de forpligtelser som disse to lande havde indgået under forhandlingerne, blev overholdt. GD-Landbrug arbejdede tæt sammen med GD-Udvidelse om udarbejdelsen af en undersøgelse af konsekvenserne af Tyrkiets tiltrædelse. Der blev ligeledes udarbejdet et udkast til kapitlet om landbrug. Der blev ydet vigtige bidrag til Kommissionens udtalelse om Kroatiens ansøgning om tiltrædelse. Udtalelsen blev vedtaget 20. april 2004.

40. Otte ud af de ti SAPARD-modtagerlande tiltrådte EU den 1. maj 2004. Kommissionen vedtog en række bestemmelser for at lette overgangen fra SAPARD til de instrumenter for udvikling af landdistrikterne, der er til rådighed for de nye medlemsstater. Ved udgangen af december 2004 havde SAPARD-kontorerne afsat et beløb på i alt 2 215 mio. EUR (kumuleret beløb for EF-bidraget) til støttemodtagerne.

9. Internationale forbindelser

9.1. Internationale organisationer og aftaler

41. EU deltog fortsat i forskellige internationale organisationers møder. Efter et resultatløst ministermøde i Cancun i september 2003 fortsatte arbejdet i Verdenshandelsorganisationen (WTO) i foråret 2004, hvilket resulterede i vellykkede handelsforhandlinger i juli, som blev afsluttet med indgåelsen af en rammeaftale.

42. EU deltog ligeledes i møder i Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD). I 2004 blev spørgsmålet om handelsforvridning drøftet mere indgående, idet man videreførte undersøgelserne vedrørende ”afkobling” og virkningerne af risikorelateret støtte på beslutninger om produktion.

43. I 2004 blev forhandlingerne afsluttet om Den Internationale Overenskomst om Olivenolie og Spiseoliven, og denne vil nu blive erstattet af en ny overenskomst. Hvad udviklingslandene angår, vedtog Rådet i april 2004 en EU-handlingsplan, der tager sigte på at hjælpe disse lande, således at de ikke er så stærkt afhængige af at kunne eksportere landbrugsprodukter.

9.2. Bilaterale og regionale handelsforbindelser

44. Hvad forhandlingerne om de økonomiske partnerskabsaftaler angår, deltog Kommissionen i 2004 i udarbejdelsen af køreplaner for de seks udviklingsregioner, der er involveret. De udestående spørgsmål vedrørende aftalen mellem EU og Sydafrika om vin og spiritus blev desuden drøftet yderligere.

45. Efter ratificeringen i alle EØS-landene, herunder de nye EU-medlemsstater, blev aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde tilpasset for at tage hensyn til udvidelsen. I oktober gav Rådet Kommissionen mandat til at indlede yderligere bilaterale forhandlinger med Island om landbrug. EU og Norge blev enige om at genoptage de bilaterale forhandlinger om landbrug i 2005. Efter intensive forhandlinger med Schweiz blev ”bilateral-II-pakken” afsluttet.

46. Kommissionen drøftede spørgsmålet om markedsadgang med flere asiatiske lande. EU sendte et hold inspektører til Indien for at evaluere de oplysninger, der var fremsendt i forbindelse med en anmodning om godkendelse af en række organer, der skal godkende økologiske fødevarer til eksport. Der er nu inden for rammerne af Barcelona-processen indgået associeringsaftaler med alle middelhavslandene. Forhandlingerne om landbrugsdelen af den kommende frihandelsaftale med Samarbejdsrådet for Golfstaterne blev foreløbigt afsluttet.

47. Forhandlingerne med Rumænien og Bulgarien om en tilpasning af de respektive Europaaftaler for at tage hensyn til udvidelsen og fastsætte yderligere handelsindrømmelser på landbrugsområdet blev afsluttet. De nye ordninger forventes at træde i kraft i begyndelsen af 2005. Der blev ført intensive forhandlinger med Mercosur med henblik på at indgå en associeringsaftale inden udgangen af oktober 2004. Denne frist blev dog ikke overholdt, og forhandlingerne fortsætter i 2005. Hvad angår forbindelserne med Den Russiske Føderation, blev der i april opnået enighed om det russiske forslag om markedsadgang inden for rammerne af tiltrædelsen af WTO.

48. Der blev ført intensive forhandlinger med USA om en aftale om vin. Disse fortsætter i 2005.

[1] IRENA står for “rapport om integrationen af miljøspørgsmål i landbrugspolitikken”.

[2] KOM(2001) 162 endelig, bind III.

[3] Rådets forordning (EF) nr. 870/2004.

[4] Kommissionens henstilling 2003/556/EF (EUT L 189/36 af 29.7.2003, s. 36).

[5] Rådets forordning (EØF) nr. 3528/86 (EFT L 326 af 21.11.1986, s. 2; den finske og den svenske specialudgave findes i kapitel 3, bind 22, s. 59).

[6] Rådets forordning (EØF) nr. 2158/92 (EFT L 217 af 31.7.1992, s. 3; den finske og den svenske specialudgave findes i kapitel 3, bind 44, s. 3).

[7] Direkte støtte som defineret i bilaget til forordning (EF) nr. 1259/1999 af 17.5.1999. (EFT L 160 af 26.6.1999, s. 113).

[8] Rådets forordning (EF) nr. 583/2004 (EUT L 91 af 30.3.2004, s. 1).

[9] Rådets beslutning 2004/281/EF (EFT L 93 af 30.3.2004, s. 1).