ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM ( 83) 381 
 
 
 
Vol. 1983/ 0146 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation. 
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen 
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983, 
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003 
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit 
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5 
der genannten Verordnung freigegeben. 
KOMMISSIONEN  FOR DE  EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(83)  381  endelig  udg. 
Bruxelles,  den 27. juni 1983 
DEMONSTRATIONSPROJEKTER  PÅ  ENERGIOMRÅDET 
(Meddelelse  til  Rådet  fra  Kommissionen) 
KOM(83)  381  endelig  udg. 

DEMONSTRATIONSPROJEKTER  PÅ ENERGIOMRÅDET 
(Meddelelse  til Rådet fra Kommissionen) 
1. I forlængelse af energi ministermødet den 21. april 1983 har Kommissionen 
sammen  med eksperter fra medlemsstaterne undersøgt prioriteterne inden 
for de forskellige undersektorer i det demonstrationsprogram for Fælles­
skabet,  som foreslås for de kommende fem år, i lyset af deres betydning 
for en opnåelse af målene for Fællesskabets energistrategi samt under 
hensyntagen tit de nationale programmer. 
Følgende af Rådet ønskede supplerende oplysninger om demonstrationspro­
grammet er baseret på ovennævnte undersøgelse, der  fandt  sted den 24.-25. 
maj d.å., og på de betragtninger, som Kommissionen  fulgte  under udarbej­
delsen  af Fællesskabets flerårige demonstrationsprogram på energiområdet. 
2. I samtlige medlemsstater gives der i øjeblikket støtte til demonstrations­
projekter på energiområdet. Omfanget og størrelsen af støtten svinger 
imidlertid meget fra stat til stat.  Visse  nationale programmer har været 
i gang i flere år, medens andre kun netop er  startet.  En lang række 
projekfer gennemføres som led i F&U-programmer, idet man ikke skelner 
mellem demonstrationsfase og  F&U-fase.  Det ser ud, som om man overalt 
giver national støtte til energibe'sparelsesprojekter, medens indsatsen 
med hensyn til alternative energikilder og erstatning af kulbrinter er 
afhængig af, hvad der findes af alternative energikilder, og hvad der 
er karakteristisk for den nationale energisituation. 
En oversigt over de af medlemsstaterne leverede supplerede oplysninger 
om deres nationale programmer er anført som bilag. 
3. Oe forskellige undersektorer i fællesskabsprogrammet er af direkte interesse 
for opnåelsen af målene for Fællesskabets energistrategi. 

- 2 -
Hermed  kan følgende opnås: 
- optimering af anvendelsen af Fællesskabets og af nationale budgetmidler, 
- bedre fordeling af teknologiske og økonomiske  risici, 
- omfattende informationsspredning, 
- skabelse  af et miljø, der begunstiger industrielt samarbejde og markeds-
udvidelser, 
- sikring af en vis solidaritet inden for udviklingen af Fællesskabets 
energi  kiIder. 
4. Den undersøgelse, som blev foretaget i samarbejde med eksperterne fra 
medlemsstaterne,  det hensyn, der blev  taget  til de nationale programmer, 
samt den vurdering, som Kommissionens tjenestegrene har foretaget af den 
interesse,  som undersektionerne har i energimæssig henseende, giver 
Kommissionen  anledning til at 
- bekræfte den betydning, det har for Fællesskabet at fortsætte og udbygge 
den gensidige information om indholdet af nationale demonstrationspro­
grammer og demonstrationsprogrammer på fællesskabsplan, 
- levere supplerende oplysninger om fællesskabsprogrammets anvendelses­
område, 
- anslå omfanget af de nødvendige finansmidler, specielt under hensyntagen 
til de  prioriteter,  der kan komme i betragtning. 
5. Drøftelsen af de nationale demonstrationsprogrammer har været meget  nyttig 
og har  gjort  det nemmere at vurdere den indsats, der gøres af medlemssta­
terne, og vekselvirkningen med Fællesskabets program. De  hidtil  modtagne 
oplysninger  (se bilag) er imidlertid generelle oplysninger, der kun siger 
lidt  om de individuelle projekter og resultaterne af dem, hvad der gør 
det vanskeligt at bruge dem som reference for en fastlæggelse af  ret­
ningslinjerne for fællesskabsprogrammet. Drøftelsen har endvidere ført 
til en afsløring af omfattende lakuner i informationsspredningen, hvad 
der er til hinder for en fuldstændig  rentabilitet  af den indsats, der 
er gjort  på såvel nationalt plan som fællesskabsplan. 

- 3 -
6. Med henblik på en forbedret informationsudveksling foreslår Kommissionen, 
at der indføres en stående samrådsordning, f.eks. i  form  af halvårlige 
møder, hvor man: 
- vurderer de opnåede resultater af de nationale demonstrationsprogrammer 
og Fællesskabets programmer samt tager stilling til og fastlægger, hvor­
ledes  resultaterne  skal  udbredes, 
- og derefter foretager en nøje definition af retningslinjerne for de 
forskellige programmer. 
Møderne kunne finde sted i første kvartal og om efteråret. Konklusionerne 
af møderne kunne forelægges Rådet (energiministrene). 
7. Kommissionen finder Ligesom Rådet, at det anvendelsesområde for forord­
ningerne, som står anført i dok. 5922/83 og 5923/83, ikke bør ændres. 
Imidlertid  giver den af tjenestegrenene foretagne undersøgelse af de 
forskellige undersektorer Kommissionen anledning til at fremsætte følgende 
vurdering af den relative betydning, som undersektorerne må tillægges 
under de nuværende omstændigheder: 
Følgende er  fortsat  af stor interesse: 
- solvarme  (stort  set var det kun med hensyn til, hvilke former for  sol­
energi  (aktiv  eller passiv) og hvilke teknologier, man burde vælge, 
at der var en vis uenighed, hvad der derfor - i betragtning af resulta­
terne af udbudene - ikke skulle give anledning til nogen problemer); 
- biomasse  (bortset  fra energiafgrøder); 
- vindkraft; 
- fast brændsel, såvel forbrænding som forgasning og likvefaktion. 
Følgende videreføres, idet man koncentrerer sig om  visse  aspekter: 
- geotermisk energi, for så  vidt  angår demonstration af  visse  teknologier 
(f.eks. reinjektion, pumper ); 
- energibesparelser inden for industrisektorerne; der bør lægges vægt 
på de mest lovende industrier i denne henseende; 

- 4 -
- energibesparelser i bygninger; over de kommende tre år bør den finan­
sielle  indsats gradvis sættes ned; de reducerende foranstaltninger bør 
eventuelt fortsættes efter denne periode, forudsat at der er  fuldt 
overblik over resultaterne af de nationale programmer; 
- energi industrien; denne undersektor bør styrkes gennem undersektoren 
"varmekilder". Indsatsen bør koncentreres om nogle vigtige projekter 
inden for oplagring og, i mindre omfang, transport af varme. 
8. Kommissionen konstaterer, at for tre undersektorers vedkommende bør over­
vejelserne fortsættes med henblik på opnåelse af et indgående kendskab 
til den rolle, som demonstrationsprojekter kan spille for  disse  sektorer. 
Det drejer sig om følgende: 
- energibesparelser på transportområdet; 
- udbredelse af elektricitet; 
- mini vandkraftværker (visse delegationer viste imidlertid interesse for 
disse  kraftværker). 
Hvad  angår  disse  undersektorer forestiller Kommissionen sig, at den  råd­
fører sig med eksperter på europæisk  plan,  således at den bedre kan vur­
dere behovene på  disse  områder. 
9. Endelig har den drøftelse, der på Kommissionens  initiativ  har  fundet  sted 
af de nationale demonstrationsprogrammer, været særdeles nyttig. Det har 
således været  muligt  at foretage en grundig vurdering af medlemsstaternes 
indsats  og denne indsats sammenkædning med fællesskabsprogrammet. 
Det fremgår endvidere af denne drøftelse, at Fællesskabet som sådant bør 
gøre en større indsats, så dets program bliver mere  effektivt  og kommer 
til at hænge bedre sammen med de nationale programmer. 
Kommissionen  vil gerne understrege, at den forsinkede beslutningstagning 
vil få negative konsekvenser for de forskellige fællesskabsaktioner, hvis 
der andre steder udvikles nationale aktioner, og  hurtigt  vil kunne gå 
ud over målsætningen for Fællesskabets energistrategi. 

- 5 -
10. I Lyset af det foregående skønner Kommissionen - med forbehold af de 
beføjelser, der er  tillagt  budgetmyndigheden - at den finansielle indsats 
for øjeblikket under normale omstændigheder vil få følgende fordeling: 
Alternative energikilder 
Energi  bespare Iser 
(inklusive varmekilder) 
Erstatning af kulbrinter 
(eksklusive  varmekilder og 
elekt  ri ci tet) 
Forgasning  og likvefaktion 170 mio ECU 
140 mio ECU 
85 mio ECU 
95 mio ECU 
490 mio ECU 
Ca. 15 mio ECU af  dette  beløb bør kunne frigøres 
-til dækning af eventuelle behov, som måtte blive resultatet af de  kon­
klusioner, som de personer, som Kommissionen agter at rådføre sig med, 
når til, for så  vidt  angår de under pkt. 8 ovenfor anførte tre under­
sektorer; 
- til eventuel styrkelse af andre undersektorer afhængig af udviklingen 
og resultaterne af projekterne. 
Hvorledes  det beløb, som  skal  kunne frigøres,  skal  anvendes, kan der 
tages  stilling til på det under pkt. 6 ovenfor nævnte andet årlige møde 
under samrådsordningen mellem Kommissionen og medlemsstaterne. 

BILAG 
NATIONALE  DEMONSTRATIONSPROGRAMMER 
(Mødet 24.-25. maj 1983) 
Supplerende  oplysninger fra medlemsstaterne 
På mødet den 24.-25. maj 1983 om demonstrationsprogrammet på energiområdet 
leverede  de nationale delegationer supplerende oplysninger om deres nationale 
programmer, specielt om udviklinger, ændringer og nye retningslinjer siden 
juni  1982, hvor Kommissionen havde gennemført en undersøgelse af de natio­
nale  demonstrationsprojekter på grundlag af de oplysninger, den på daværende 
tidspunkt havde modtaget (dok.  Svar  på spørgeskemaer om nationale demonstra­
tionsprogrammer inden for energibesparelser og alternative energikilder). 
Samtlige  nedennævnte oplysninger blev afgivet  mundtligt  på mødet, idet dog 
to delegationer (Belgien og Det forenede Kongerige) supplerende deres mundt­
lige oplysninger med skriftlige. 
De britiske programmer og fællesskabsprogrammerne  sup­
plerer og stimulerer hinanden. Prioriteterne er baseret 
på det anslåede, nødvendige mi nimumsbudget for en given 
aktion,  de nødvendige frister for indførelse af ny 
teknologi og mulighederne for at dække Det forenede 
Kongeriges  energibehov. 
- Energi^besgareIser: Et program på 5 mio £/år (8,87 mio 
ECU).  I alt 230 projekter, hvoraf 70 har været i gang 
siden  juli  1982, samtlige undersektorer, hvoraf 35 har 
givet positive resultater. Offentlig støtte på 25% efter 
udvælgelseskriteriet: 1 ECU over det offentlige budget 
skal  føre til en besparelse på 5 ECU/år. For tiden er 
der 312 gentagne projekter. 
De prioriterede sektorer er  fortsat  industrien, bygninger 
(kontrol  og elektronisk regulering) og transport. De 
projekter, der gives støtte til, udgør energibesparelser 
på 9-10 000 tske/år. Det forenede , : 
Konqeriqe 

- 2 -
- Vedvarende energikiLder: 
Programmet er under udvidelse og er en forlængelse af 
gennemførte F&U-aktioner. Budgetoverslaget er på 13-14 
mio £ (23 - 25 mio ECU) for 1983-1984. 
Kun få projekter har nået modningsstadiet. Der lægges 
vægt på vindenergi (3 MW på Orkney-øerne) og geotermisk  
energi (vandførende lag og varme, tørre klipper). I det 
sydlige  England vil geotermiske ressourcer blive  udnyttet. 
- Biomasse: 
Der er tale om beskedne projekter, selv om der her -
på lang sigt - er tale om den mest lovende sektor. 
- Solenergi: 
Et.beskedent  budget for passiv solenergi; mindre interesse 
for aktiv solenergi. 
- Tidevandsanlæq: 
For kostbart. 
- Bø Igeenergi: 
Denne  energiform er ved at blive opgivet. 
- Fast  brændsel: 
Nogle  projekter er i gang. 
Støtten kan være på op til 50% af investeringsomkostnin­
gerne,  og  budgettet  er på 10 mio ECU/år. 
Græken  Land: De græske programmer og fællesskabsprogrammerne supplerer 
hinanden i høj grad. Støtten til demonstrationsprojekter 
kan være på op til 65%, medens den er på 35% for investe­
ringer i industrien. 
Der er  intet  fast budget, men i 1982 anvendtes 6 mio ECU 
på vind- og solenergi (passiv samt solceller). På Kreta 
og Thassos  har man installeret 150 000 solcellepaneler, 
og en landsby er udstyret med et passivt solenergianlæg. 
Andre  Lovende sektorer er geotermisk energi (øen Mi Los, 
et anlæg på 4 Mw samt andre Lovende områder, hvor målet 
er 150 MW og Laventhalpivarme for opvarmning af drivhuse), 
mini vandkraftværker og forgasning af brunkul. På mellemlang 
sigt er målet at dække næsten hele behovet for elektricitet 
ved hjælp af vandkraft og forgasning af brunkul. 

- 3 -
Frankrig : Et heldigt udfald medfører, at sektorerne opgives. Dette 
er tilfældet med hensyn til energibesparelser i bygninger, 
hvor  forbruget  er faldet fra 2,3 toe/bolig til 0,9 toe/bo-
lig,  og inden for træindustrien, hvor der er træfyring 
i samtlige lokaler. I nær  fremtid  bliver  dette  også til­
fældet inden for mejeriindustrien (genvinding af den energi, 
der findes i laktoserum), vinindustrien og i brænderier 
gennem en oparbejdning af råstoffer. 
Der konstateres beskeden  succes  med hensyn til aktiv  sol­
energi til opvarmning af lokaler samt vindenergi. 
Energibesparelser:  et budget pi 85 mio FF (12,4 mio ECU) 
i 1980, 120 mio FF (17,5 mio ECU) i 1981, 200 mio FF (29,2 
mio ECU) i 1982, idet støtten kan være pi op til 40-50% 
af omkostningerne til projekterne. 
I 1981 var de vigtigste poster på  budgettet  på 15-20 mio 
FF (2,2-2,9 mio ECU) for varmepumper, 15 mio FF (2,3 mio 
ECU)  for varmeisolation, 25 mio FF (3,65 mio ECU) for  gen­
vinding af energi og 11 mio FF (1,6 mio ECU) for sparekam­
pagner. 
En -forlængelse af demonstrationsfasen - med eller uden 
tilskud - gennemføres ved hjælp af et støtteprogram til 
anden  fase;  til  tredje  fase gives der støtte, hvis første 
har fået et heldigt udfald. Første fase kan få støtte på 
op til 60%, medens de følgende støttes med mellem 20 og 
40%.  Støtte i forbindelse med udbredelse gælder også for 
anskaffelse  af ydedygtigt materiel, der kan føre til 
energibesparelser. 
Lovende  sektorer inden for alternativ energi: 
- Passiv  solenergi: 
Højt  prioriteret.  I de nuværende bestemmelser for bygnin­
ger tages der hensyn til energitilskud i  form  af solenergi. 
Europa  må gøre en særlig indsats i relation til udviklings­
landene. 
- Varmt vand ved hjælp af solenergi: 
Svømmebassiner, hospitaler, socialt boligbyggeri, camping. 
- Solceller: 
Elektrificering af isolerede omrader, fabrikation af 
solceller. 

- 4 -
- Biomasse: 
Denne  er den vigtigste energikilde. Træ, halm og majs udgør 
75% heraf, og en forbrænding i automatiske ovne kan levere 
5 mio toe/år. 
- Geoterm2sk_energ;K 
20 operationer/år i Paris-området, hvad der svarer til 
50 000 boliger/år; andre operationer i Aquitaine. (Støtte 
på maksimalt 30% + garantistøtte til første boring med 
et loft  på 15-20 000 FF/toe/år (2 200-2 900 ECU/toe/år)). 
Budgettet var på 3,7 mio FF (0,54 mio ECU) i 1980. 
- Erstatningsbrændstof: 
•Alkohol  - 3 pilotprojekter, hvoraf 2  fortsat  befinder sig 
i undersøgelsesfasen. 
Tyskland: Der findes  intet  specielt demonstrationsprogram, men af en 
årlig  udgift  på 220 mio ECU/år til F&U svarer 40-50 mio ECU 
til demonstrationsprojekter i den af Fællesskabet anvendte 
betydning. 
Budgettet for 1984 vil blive reduceret med 30% i forhold til 
1983,  hvad der medfører en reduktion af de midler, der vil 
stå til rådighed for en deltagelse i et fællesskabsprogram. 
Der lægges vægt på det fornyende aspekt i projekter inden 
for større varmepumper, vindenergi, kul og residualvarme. 
Inden  for solenergi prioriteres der en anelse for solceller, 
medens  passiv  solenergi ikke er  prioriteret.  Energibesparel­
ser i bygninger og i industrien har nået modningsstadiet og 
er overladt til markedskræfterne. 
Det nuværende problem består i at skaffe muligheder for indu­
strien til at investere i nye former for teknik  (hurtigere 
indtrængen på markedet og seireproduktion af udstyr). 
Danmark: Som i Tyskland skelnes der ikke mellem F&U og demonstration. 
Indsatsen inden for biomasse er blevet reduceret som følge 
af de dårlige resultater, forskningen har opnået, og geotermisk 
energi er opgivet, da resultaterne er negative og omkostnin­
gerne for høje. 
Følgende prioriteres: 
- passiv  solenergi, 
- vindkraft; forsøgene med maskiner på 600 KW udvides til 
2 MW, afprøvning af møllevinger af træ, 
- erstatning af kulbrinter: kul (fluidiseret leje). 

- 5 -
Belgien:  Intet  centraliseret demonstrationsprogram. A  priori  ingen 
prioriteter;  forslag antages på grundlag af deres egenværdi. 
Ingen  projekter inden for havenergi eller geotermisk 
. højenthaIpienergi . Regeringen har  stillet  forslag til en lov 
om energi, hvori der bl.a. indgår demonstration og markeds­
føring.  Fællesskabsprogrammet er  vigtigt  for de små lande, 
da man derigennem kan få adgang til større projekter. 
Det foreslås, at basisprogrammet  skal  være et fællesskabspro­
gram,  medens de nationale programmer  skal  være supplerende 
programmer. 
Det er for  tidligt  at  evaluere.de igangværende projekter. 
Aktiv solenergi er opgivet, og p.t. lægges vægten på solceller 
og vindkraft. 
Der gives også støtte til forskellige aktioner på kulområdet 
(forgasning, hydropyro  lyse,  forbrænding i fluidiseret leje) 
til geotermisk energi og til vandkraft. 
1983-budgettet for demonstrationsprogrammet er på ca. 440 
mio bfr. (9,65 mio ECU)  fordelt  på følgende: 
- Energibesparelser: 120 mio bfr. (2,63 mio ECU) 
- Vedvarende_energ2k2!d_er: 
215 mio bfr. (4,7 mio ECU), heraf 16,3 mio bfr. (0,36 mio 
ECU)  til solceller, 76 mio bfr. (1,67 mio ECU) til geoter­
misk energi, 21 mio bfr. (0,46 mio ECU) til vindkraft, 
100 mio bfr. (2,19 mio ECU) til vandkraft og 0,8 mio bfr. 
(0,02 mio ECU) til solenergi. 
- Forgasning og l ikyefakt ion: 105 mio bfr. (2,3 mio ECU) 
Der er beregnet et budget af samme størrelsesorden for de 
kommende 2 år. 
Irland; Det nationale demonstrationsprogram ligner i høj grad Fælles­
skabets  program, og der lægges stor vægt på udbredelse af 
viden.  Der er gennemført 9 demonstrationsprojekter, men  eva­
luering af dem er endnu ikke  helt  afsluttet  - 2 projekter 
er færdige. 
Statsstøtten kan være på op til 33% af investeringsomkost­
ningerne inkl. målinger. 
Vægten er lagt på vindkraft, vandkraft og  biomasse.  Andre 
prioriterede sektorer inden for energibesparelse er varmepum­
per, beboelsesejendomme, residualvarme, fludiseret leje, i 
passiv  solenergi, landbrug og på et senere tidspunkt 

- 6 -
transport (aLkohoL). 
Generelt  set drejer det sig om små projekter, og  budgettet 
er på under 1 mio £ (1,4 mio ECU). 
•Der  er ikke fastsat noget 1983-budget. 
Italien: På basis af loven af maj 1982 om energi er der vedtaget et 
demonstrationsprogram (energibesparelser og vedvarende 
energikilder), der bygger på fællesskabsprogrammet; demon­
strationsprogrammet er netop sat i gang (dekret af januar 
1983). 
Der findes ingen sektorbestemte  prioriteter.  Der lægges 
navnlig vægt på projektets kvalitet og omfanget af energi­
besparelsen. 
Med hensyn til energibesparelser interesserer man sig  spe­
cielt for en finansiering af projekter, der sigter mod en 
forbedring af  fabri  kat  ionsprocessen,  og hvad angår vedva­
rende energikilder, interesserer man sig for en kombineret 
anvendelse  af 2 eller flere vedvarende energikilder eller 
en kombination af en konventionel kilde og en vedvarende. 
Det drejer sig her om sådanne alternative energikilder som 
solenergi,  biomasse, geotermisk energi,  vindkraft  og små 
vandkraftværker. 
Budgettet er på 51 mia lire eller 40 mio ECU (7,7 mio ECU 
i 1982, 16 mio ECU i 1983 og 16 mio ECU i 1984). 
Statsstøtten kan være på op til 50'/. og kan ikke lægges oven 
i EF-støtten. 
Luxembourg : Intet  demonstrationsprogram, men 15 projekter til et beløb 
af 10 mia Ifr. (0,22 mio ECU) er i gang i følgende sektorer: 
- genvinding af energi, 
- varmepumper, 
- solenergi. 
Støtten kan ikke lægges oven i EF-støtten. 
Nederlandene:  Det nederlandske program er et sidestykke til fællesskabs­
programmet med 25%, som ikke skal tilbagebetales, og andre 
25%,  der skal tilbagebetales, hvis programmet lykkes. 
Siden  sidste år har man ikke ændret noget i programmerne. 

- 7 -
Der er tale om følgende prioriteter: Der er tale om følgende prioriteter: 
- EneraibesDarelser i bygninger og i industrien: Energ2besgarelser_2_by_gn2nge 
af i alt 150  ansesaninqer,  som blev modtaget i 1982, er af i alt 150 ansøgninger, som blev modtaget i 1982, er 
ca. 50 blevet antaget -  disse  omfatter på det nærmeste ca. 50 blevet antaget -  disse 
samtlige  sektorer; samtlige  sektorer; 
- Vindkraft (eLektri c  itet); - Vindkraft (elektricitet); 
- Solenerai; - ouieiiciy_i_, 
- for så vidt angår alternative energikilder - vedrører ca. for så vidt angår alternative  energikilder  verdr ører ca. 
50% af Droiekterne solenergi (16 i 1982 - heraf er 5 fuld-50% af projekterne solenergi (16 i 1982 - heraf er 5 fuld­
ført),  medens 25% vedrører vindkraft (10 projekter - heraf ført), medens 25% vedrører vindkraft (10 projekter-heraf 
er intet  projekt  afsluttet)'; nogle projekter drejer sig er intet  projekt afsluttet)'; nogle projekter drejer sig 
om fluidiseret leje; et geotermisk projekt findes ikke. 

DEMONSTRATIONSPROGRAM  PÅ ENERGIOMRÅDET: MØDE  MELLEM  NATIONALE  EKSPERTER 
(Bruxelles,  24.-25. maj 1983) 
DELTAGERLISTE 
Navn De Legation 
R. FABRY B Admin.  Energie 
P. DE  BEUSSCHER B Service  Conservation Energies 
W. MOSTERT DK Den 'faste repræsentation 
G. EISENBEISS D BMFT 
F. WALTER D BMWi 
W. JAEGER D Den faste repræsentation 
R. STUTZMANN  (1. dag) F Den faste repræsentation 
Fr. L. SIN F MIRE 
Fr. I BAUDELAIRE F MIRE 
B. GAGNEAU F MIRE 
C. VLACHOULIS GR Energiministeriet 
Fr. E.  BORG GR Den faste repræsentation 
K. EGAN IRL Department of  Industry  and Energy 
GRAHAM  (2. dag) IRL Den faste repræsentation 
A. REGA I Ministero Industria 
UGUCCIONI  (2. dag) I Den faste repræsentation 
R. BECKER  (1. dag) LUX Ministére de L'Energie 
E. JONES PARRY GB Den faste repræsentation 
N.J. BURROUGHS GB Department of Energy 
SCHOUSTRA NL Ministerie van Economische Zaken