DA Den Europæiske Unions Tidende C 323/16

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering i henhold til artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2081/92 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser

(2005/C 323/06)

Med denne offentliggørelse åbnes der mulighed for at fremsætte indsigelser, jf. artikel 7 og 12d i nævnte forordning. Enhver indsigelse mod denne ansøgning skal fremsættes via myndighederne i en medlemsstat, i en WTO-medlemsstat eller i et tredjeland, der er anerkendt efter proceduren i artikel 12, stk. 3, senest seks måneder efter denne offentliggørelse. Offentliggørelsen er begrundet i de forhold, som er beskrevet nedenfor, navnlig under 4.6, der giver grundlag for at betragte ansøgningen som berettiget efter forordning (EØF) nr. 2081/92.

SAMMENFATNING

RÅDETS FORORDNING (EØF) Nr. 2081/92

»AGNEAU DE SISTERON«

EF-Nr.: FR/00316/15.10.2003

BOB ( ) BGB ( X )

Skemaet er udarbejdet til oplysningsformål. Fuldstændige oplysninger, herunder om producenterne af produkter af den pågældende BGB, findes i den fuldstændige udgave af varespecifikationen og kan fremskaffes i medlemsstaten eller hos Europa-Kommissionen (1).

1. Medlemsstatens ansvarlige myndighed

Navn: Institut National des Appellations d'Origine (INAO) Adresse: 51, rue d'Anjou — F-75008 Paris Tlf. (33-1) 53 89 80 00 Fax (33-1) 42 25 57 97 E-mail: info@inao.gouv.fr

2. Sammenslutning

2.1. Navn: Association CESAR (Cabinet d'Etudes pour les Structures Agroalimentaires Régionales)

2.2. Adresse:

Maison Régionale de l'Elevage — Route de la Durance 04100 MANOSQUE Tlf. (33-4) 92 72 28 80 Fax (33-4) 92 72 73 13 E-mail: pacabev@wanadoo.fr

2.3. Sammensætning: producent/forarbejdningsvirksomhed (X) andet ( )

3. Produktets art

Klasse 1.1: Kød (og slagtebiprodukter), fersk

4. Varespecifikation

(sammenfatning af betingelserne i artikel 4, stk. 2)

4.1. Navn: »Agneau de Sisteron«

4.2. Beskrivelse: »Agneau de Sisteron« er et let ungt lam (70-150 dage gammelt) med lyst, fint, glat og mildt smagende kød.

Fersk kød, solgt som slagtekroppe, udskæringer, ferske halve slagtekroppe, stykker til udskæring og til salg til forbrugeren.

Lammene opdrættes i stalde og bliver hos moderfåret i mindst 60 dage. Hvis vejrforholdene tillader det, følger lammene moderfåret på græs.

4.3. Geografisk område: Lammene er født og opdrættet på samme bedrift, der ligger i BGB-området: »Agneau de Sisteron«. De slagtes på et af EU godkendt slagteri beliggende i samme område.

Hele departementet Hautes-Alpes.

Hele departementet Alpes de Haute-Provence.

Departementet Alpes Maritimes, bortset fra distrikterne Antibes-Biot, Saint Laurent du Var, Villefranche sur Mer, Vallauris, Mandelieu, Le Cannet, Nice, Vence, Cagnes sur Mer, Carros, Mougins, Menton, Grasse, Antibes og Cannes.

Departementet Var, bortset fra distrikterne Fréjus, Grimaud, Ollioules, Saint-tropez, Soliès Port, La Crau, Saint Mandrier sur Mer, Saint Raphaël, Six Four les plages, La Valette du Var, La Garde, La Seyne sur Mer og Toulon.

Departementet Bouches du Rhône, bortset fra distrikterne Aix en Provence nord-est, Aix en Provence sud-ouest, Aubagne, La Ciotat, Gardanne, Port Saint Louis du Rhône, Roquevaire, Saintes Maries de la Mer, Allauch, Marignane, Châteauneuf Côte Bleue, Martigues ouest, Les Pennes Mirabeau, Vitrolles, Martigues og Marseille.

Departementet Vaucluse, bortset fra distrikterne Bollène, Orange ouest og Avignon nord.

Departementet Drôme, bortset fra distrikterne Bourg de Péage, Chabeuil, La Chapelle en Vercors, Le Grand-Serre, Loriol sur Drôme, Montélimar, Pierrelatte, Romans sur Isère, St Donnat sur l'Herbass, St Jean en Royans, Saint Vallier, Tain l'Hermitage, Bourg les Valence, Portes les Valence og Valence.

Dette område svare til et område, hvor der findes de tre lokale fåreracer, homogene driftssystemer, ekstensiv græsningsdrift, ensartede jordklimaforhold, der bl.a. er karakteriseret ved et Emberger-tørkeindeks på IS<7, og det historiske forsyningsområde for engrosslagterne fra Sisteron, hvilket er oprindelsen til Sisteron-lammenes omdømme.

4.4. Bevis for oprindelse: Lammene identificeres ved hjælp af et officielt mærke i overensstemmelse med gældende regler.

På denne måde sikres det, at man på salgsstedet kan spore, fra hvilke fårebrug lammene kommer, og dette kontrolleres af en uafhængig kontrolinstans. Det betyder, at kødet i hvert produktionsled kan spores tilbage til lammet og til den bedrift, hvor det blev født.

4.5. Fremstillingsmetode: Flokken af avlsdyr består af moderfår og væddere af hårdføre lokale racer: Mérinos d'Arles, Préalpes du Sud, Mourérous, eller krydsninger mellem disse racer. Væddere af racen Ile de France, Charolais, Suffolk eller Berrichon må kun anvendes i forbindelse med kødproduktion.

Den driftsmetode, der anvendes i forbindelse med avlsdyrene, er helt specifik for området. I realiteten er der tale om ekstensiv drift, hvor belastningen er begrænset til 1,4 SK pr. ha af det samlede foderareal. Desuden indgår der græsning på særlige græsgange i denne driftsform (græsgange i bjergene, marginale græsarealer). Det drejer sig om arealer, som kun kan udnyttes til græsning.

Mindste liggeareal: 1,5 m2 for moderfår i den sidste del af drægtighedsperioden og i ammeperioden; 0,5 m2 for lam på over to måneder.

Længden på fodertrug/-hæk:

for moderfår: 1 m til 3 moderfår, hvis foderet gives i begrænsede mængder, eller 1 m til 30 moderfår, hvis foderet gives efter behov.

for fravænnede lam: 1 m til 4 lam, hvis foderet gives i begrænsede mængder, eller 1 m til 12 lam, hvis foderet gives efter behov.

Det er forbudt at give antibiotika i forbyggende øjemed.

Moderfårene græsser som minimum fra forår til efterår og får eventuelt også nogle fodermidler og en godkendt tilskudsfoderblanding.

Lammene lever udelukkende af modermælk i mindst 60 dage, og får græs og/eller fodermidler samt en tilskudsfoderblanding baseret på korn. Efter naturlig fravænning får de fodermidler og/eller græs samt en godkendt tilskudsfoderblanding. I løbet af lammenes levetid er mindst 45 % af det foder, de får, foder, der stammer fra BGB-området (mælk, 100 % af græsset og foderet stammer fra området, medmindre der er tale om helt usædvanlige vejrforhold).

Det er forbudt at give lammene ensilage.

Efter transport, slagtning og køling udvælger en faglært person slagtekroppene.

4.6. Tilknytning:

4.6.1 En særlig kvalitet knyttet til produktets oprindelse: — Særlige jordbunds- og vejrforhold (middelhavsklimaets indflydelse på hele BGB-området, der fremgår af et Emberger-tørkeindeks på <7(a), og som er kendetegnet ved faktorer, der begrænser tørke og kulde, og ved en uregelmæssigt voksende vegetation), som nødvendiggør en ekstensiv driftsform med moderfår af hårdføre lokale racer, og hvor lammene hovedsageligt holdes i stalde (især for at beskytte dem mod varmen). — Tre hårdføre lokale racer er karakteristiske for dette BGB-område: Mérinos d'Arles, Préalpes du Sud og Mourérous. De findes næsten udelukkende i dette geografiske område. — Karakteristisk opdrætsform: ekstensivt fårehold med udnyttelse af særlige græsgange (græsgange i bjergene, marginale græsarealer). — En stærk tilknytning til området: lammene lever af mælk, græs og fodermidler, som for størstedelens vedkommende er produceret på bedriften. — Gennem denne form for opdræt produceres unge lam, der især er kendetegnet ved deres kropsbygning, kødets og fedtlagets lyse farve samt det saftige kød med den milde smag.

4.6.2 »Agneau de Sisteron«s historiske omdømme Den franske fåreavl er oprindelig begyndt i den sydøstlige del af Frankrig. I over 6 000 år har får græsset i denne del af landet. Forankret i denne tusindårige tradition dukkede betegnelsen »Agneau de Sisteron« først op i 1920'erne/1930'erne, hvor det blev indført af engrosslagtere fra Sisteron, som traditionelt købte ind i dette BGB-område. Betegnelsen vandt større og større anseelse både inden for regionen og i Frankrig som helhed, især i 1950'erne/1960'erne. Sisteron er fokus for denne anseelse, men der er tale om en type lam, som fødes, opdrættes og slagtes i hele BGB-området. Man kan derfor sige, at hele området har overtaget en lokal historisk viden og kunnen. Det fremgår af en undersøgelse, der for nylig blev foretaget af et uafhængigt bureau, og af talrige udsagn (i avisartikler osv.), at forbrugerne stadig kender og sætter stor pris på Sisteron-lam (1 ud af 8 forbrugere i regionen nævner spontant Sisteron som det sted, hvorfra det købte lam kommer).

4.6.3 »Agneau de Sisteron«- menneskelige færdigheder Produktionen af »Agneau de Sisteron« er resultatet af en akkumulering af færdigheder, der er udviklet i årenes løb af partnere i branchen: fåreavlernes færdigheder (tilpasning af fåreholdet til det omgivende miljø, den historiske udvælgelse af hårdføre racer, fårehyrdens færdigheder, måden at opdrætte lam på); engrosslagternes færdigheder (fra gammel tid: rådgivning af fåreavlerne, udvælgelse af levende dyr og slagtekroppe); knowhow i forbindelse med slagteredskaber og -udstyr; producentorganisationernes viden og kunnen (håndtering af dyrene i bjergområder, læmning uden for sæsonen og genetisk forbedring).

4.7. Kontrolstruktur:

Navn: QUALISUD Adresse: BP N° 102 — Agropôle — F-47000 Agen Tlf. (33-5) 58 06 53 30 Fax (33-5) 58 75 13 36 E-mail: qualisud@wanadoo.fr

4.8. Mærkning: Indication Géographique Protégée

»Agneau de Sisteron«

4.9 Nationale krav: —

(1) Europa-Kommissionen, Generaldirektorat for Landbrug - Kvalitetspolitik for landbrugsprodukter — B-1049 Bruxelles.