BERETNING FRA KOMMISSIONEN om anvendelse af teledetektion i landbrugsstatistik i perioden 1994-1998

Indholdsfortegnelse

Indledning

DEL I - Operationelle aktiviteter

1 AKTIVITET A: REGIONALE OVERSIGTER

1.1 Maalsaetning og metoder

1.2 Arbejdets gennemfoerelse

1.3 Finansielle aspekter

1.4 Konklusioner og retningslinjer

2 AKTIVITET B: HURTIGE EUROPAEISKE VURDERINGER

2.1 Maalsaetning og metoder

2.2 Arbejdets gennemfoerelse

2.3 Gennemfoerelse og vigtigste udviklingstendenser

2.4 Betydningen af undersoegelser paa stedet

2.5 Udnyttelse af de finansielle midler

2.5.1 Billeder

2.5.2 Billedbehandling og udarbejdelse af skoen

2.5.2.1 Projektets gennemfoerelse og forvaltning

2.5.2.2 Igangsaetning af projektet

2.5.2.3 Forberedelse af hoestaaret

2.5.2.4 Indhentning og forbehandling af satellitdata

2.5.2.5 Tolkning af satellitdata

2.5.2.6 Situationsbedoemmelse

2.5.2.7 Uddannelse

2.5.2.8 Vedligeholdelse

2.5.2.9 Intern kontrol af projektet

2.5.2.10 Rapporter

2.5.2.11 Levering af produkter

2.5.2.12 Udgifter til billedbehandling og til udarbejdelse af skoen

2.5.3 Vedligeholdelse af programmeller

2.5.4 Undersoegelse paa stedet

2.5.5 Finansforvaltning

2.6 Opnaaede resultater og fejlanalyse

2.7 Evaluering af aktionen

2.8 Konklusioner

DEL II - Udviklingsaktiviteter

3 AKTIVITET C: DET AVANCEREDE SYSTEM FOR LANDBRUGSINFORMATION

3.1 C.1. Indikatorer for afgroedernes tilstand

3.2 C.2. Modeller til hoestprognoser

3.2.1 Meteorologiske data:

3.2.2 Jordbundsdata og agronomiske parametre:

3.2.3 Hoestprognoser:

3.2.4 Edb:

3.3 C.3: Integreret system for landbrugsinformation og MARS-bulletinen

3.4 C.4: Integreret system paa nationalt og regionalt plan

4 AKTIVITET D: OVERVAAGNING OG HOESTPROGNOSER FOR TREDJELANDE

5 AKTIVITET E: ANVENDELSE AF NYE METODER ELLER SENSORER

5.1 Pilotprojekt for anvendelse af mikroboelgebilleder til arealskoen

5.2 Omlaegning af aktivitet B (REACT_B)

5.3 Pollenmetoden

6 Konklusioner om udviklingsaktiviteterne

BILAG

1. MARS-arealskoen (akt. B) for de vigtigste afgroeder og forskelle i forhold til Eurostat -1994. EUR 12

2. MARS-arealskoen (akt. B) for de vigtigste afgroeder og forskelle i forhold til Eurostat -1995. EUR 12

3. MARS-arealskoen (akt. B) for de vigtigste afgroeder og forskelle i forhold til Eurostat -1996. EUR 15

4. MARS-arealskoen (akt. B) for de vigtigste afgroeder og forskelle i forhold til Eurostat -1997. EUR 15

5. De vigtigste kontrahenter inden for de operationelle aktiviteter

6. Liste over MARS-publikationer: 1994-1998

7 Anvendte forkortelser

Indledning

Den 26. september 1988 vedtog Raadet afgoerelse 88/503/EOEF1 om et pilotprojekt om anvendelse af teledetektion i landbrugsstatistik (bedre kendt som MARS-projektet). Formaalet med dette pilotprojekt var at udvikle og afproeve analyseteknikker og -metoder til forbedring af dataene om landbruget i EU gennem inddragelse af et stoerre antal arealdata i Faellesskabet statistiske informationssystem. Udviklingsperioden blev fastsat til 10 aar, men ovennaevnte afgoerelse daekker imidlertid kun de fem foerste aar (1989-1993).

Efter udloebet af denne femaarsperiode blev der ifoelge ovennaevnte raadsafgoerelse gjort status over den foerste fase (1989-1993)2 af pilotprojektet, og denne opgoerelse blev sendt til Raadet sammen med et forslag om viderefoerelse af de applikationer, der var blevet operationelle. Paa dette grundlag vedtog Raadet den 14. november 1994 afgoerelse nr. 94/753/EF om fortsat anvendelse af teledetektion i landbrugsstatistik i perioden 1994-19983.

Applikationerne, der er omfattet af denne afgoerelse, havde navnlig til formaal at:

* lette interesserede medlemsstaters adgang til teledetektion med henblik paa at forbedre de paagaeldende medlemsstaters systemer for landbrugsstatistik (aktivitet A - Regionale oversigter);

* udarbejde skoen over arealer med de vigtigste afgroeder og den potentielle produktion inden hoesten paa europaeisk og om muligt paa nationalt plan inden for de disponible oekonomiske midler (aktivitet B - Hurtige europaeiske vurderinger).

Efter artikel 5 i Raadets afgoerelse 94/753/EF skal Kommissionen forelaegge Europa-Parlamentet og Raadet en rapport om gennemfoerelsen af disse aktioner og om anvendelsen af de finansielle midler, der stilles til raadighed i den henseende "samt eventuelt forslag med henblik paa fortsat anvendelse af teledetektion i landbrugsstatistikker. ". Foerste del af denne rapport drejer sig om disse aktiviteter.

Raadet maerkede sig i oevrigt Kommissionens hensigt om i forbindelse med ivaerksaettelsen af det 4. rammeprogram for forskning og udvikling at gennemfoere en raekke aktioner som led i MARS-projektet, men som kraever mere forskning, foer de kan anvendes paa EF-plan. Der er tale om foelgende aktiviteter:

* udvikling af et avanceret system for landbrugsinformation paa EF-plan ved kombination af oplysninger fra de forskellige aktioner, der udvikles og afproeves under programmet (aktivitet C - Integreret system);

* faerdigudvikling af en metode i lighed med den metode, der blev udviklet for EU, og som goer det muligt at forudsige og udarbejde tidlige hoestprognoser for visse omraader, der graenser op til EU, isaer i landene i OEsteuropa og eventuelt Magreb i forbindelse med programmerne for samarbejde med disse lande (aktivitet D - Overvaagning og hoestprognoser for tredjelande);

* fortsaettelse af forskningen i potentiel anvendelse af nye sensorer saasom radar, der kan supplere hoejoploesningssatelitter og vejrsatelitter, der for tiden anvendes i forbindelse med MARS-projektet, med henblik paa anvendelse i statistik (aktivitet E - Anvendelse af nye metoder eller sensorer).

Disse aktiviteter gennemfoeres under ledelse af Det Faelles Forskningscenter - Ispra (FFC) i samarbejde med Generaldirektoratet for Landbrug (GD VI) og De Europaeiske Faellesskabers Statistiske Kontor (Eurostat) og er kort beskrevet i del II i denne rapport.

DEL I - Operationelle aktiviteter

1. AKTIVITET A : REGIONALE OVERSIGTER

1.1 Maalsaetning og metoder

Formaalet med denne aktivitet er at imoedekomme behovet for noejagtige og objektive aarsdata om arealer og produktionsmaengder paa regionalt plan for de vigtigste afgroeder. Dataene kommer dels fra hoejoploesningssatellitter (der daekker hele det relevante omraade) og dels fra undersoegelser paa stedet i forbindelse med "arealstikproever". Faerdigudviklingen og evalueringen vedroerte isaer sig den saakaldte regressionsmetode. Arbejdet blev opdelt i to separate dele:

* en del med objektive iagttagelser paa stedet efter en fastlagt stikproeveplan eller en stikproeveplan, der er forbedret ved teledetektion;

* en del med automatisk klassificering af arealdata, der goer det muligt at forbedre skoennene fra undersoegelserne paa stedet ved hjaelp af en regressionsmetode.

Teledetektion anvendes ligeledes til at give undersoegeren adgang til dokumenter, som giver mulighed for en noejagtig identifikation af parcellerne paa stedet.

1.2 Arbejdets gennemfoerelse

Under MARS-projektets forsoegsfase blev arbejdet gennemfoert i tre separate faser:

* 1988-1989: i denne fase anvendtes en fuldstaendig identisk metode i fem regioner;

* 1990-1991: i denne fase blev der foretaget lokale tilpasninger, og regioner eller nationale instanser blev aktivt inddraget i arbejdet;

* 1992-1993: i denne fase fungerede projektet som stoette for nationale eller regionale initiativer.

Ved udgangen af den foerste fase af pilotprojektet for anvendelse af teledetektion i landbrugsstatistik blev stoerstedelen af denne aktivitet overdraget til medlemsstaterne. Efter Raadets afgoerelse 94/753/EF kunne der dog bevilliges midler til teknisk bistand over Faellesskabets budget, navnlig med hensyn til teknisk bistand til statistikteknik, pilotundersoegelser med henblik paa brug af arealundersoegelser til forbedring af de nationale landbrugsstatistikker samt forbedring af software.

I anden fase modtog det spanske landbrugs-, fiskeri- og foedevareministerium (MAPA) og de statistiske tjenester i Portugal stoette fra Kommissionen til finansiering af to projekter inden for dette aktivitetsomraade. MAPA modtog isaer stoette til udvikling af et panel, der skal udarbejde tidlige skoen over arealer og hoestudbytter for de vigtigste afgroeder. Det portugisiske landbrugsministerium modtog stoette fra Faellesskabet til et projekt for anvendelse af arealundersoegelser ved udarbejdelse af statistikker over jordens anvendelse. I begge tilfaelde udgjorde Faellesskabets bidrag omkring 40% af de samlede projektomkostninger.

I forbindelse med denne aktivitet ydede FFC teknisk bistand til saavel medlemsstaterne som de lande, der deltager i PHARE-programmet. Der blev navnlig ydet teknisk bistand til Slovenien, Polen og Tjekkiet, for saa vidt angaar statistikmetode og stikproeveplaner (se ogsaa projektets aktivitet D). FFC ydede endvidere teknisk bistand til visse lande i Middelhavsomraadet med henblik paa udarbejdelse af regionale oversigter (navnlig Tunesien og Tyrkiet) og indledte udveksling af videnskabelige oplysninger med Marokko inden for samme omraade.

1.3 Finansielle aspekter

Tabel 1 indeholder en oversigt over Faellesskabets bidrag til de to ovennaevnte projekter.

Tabel 1 - Faellesskabets bidrag "Aktivitet A" (ECU)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

1.4 Konklusioner og retningslinjer

I projektets anden fase blev aktiviteten "Regionale oversigter" begraenset til oekonomisk og teknisk bistand til de nationale statistiske tjenester, der havde anmodet herom, inden for de disponible midler.

De regionale oversigter er fortsat et hurtigt, objektivt og ofte mere praecist undersoegelsessystem, naar saerlige ulemper goer undersoegelser hos landmaendene vanskeligere eller mindre paalidelige. Den udviklede videnskabelige metode rummer mulighed for harmonisering af skoennene over jordens anvendelse for hele EU's omraade.

Systemet med arealundersoegelser er saerlig hensigtsmaessigt for PHARE-landene, da listen over landbrugere er vanskelig at holde à jour paa grund af de igangvaerende landbrugsreformer. Men denne fremgangsmaade kan ogsaa vise sig at vaere nyttig for hele EU, da den kan imoedekomme et stigende behov for oplysninger om jordanvendelsen, landbrugets indvirkning paa miljoeet, landbrugsforanstaltningernes foelger for jordanvendelsen og udvikling af landdistrikter osv.

Som foelge af den hoeje pris paa billeder er en aarlig udtoemmende daekning med hoejoploesningsbilleder og brug af regressionsmetoden ikke rentabel for udarbejdelse af statistikker paa EU-plan, og det fraraades derfor. Denne situation kan aendre sig fremover, enten som foelge af ibrugtagningen af nye sensorer og et fald i prisen paa billeder, eller hvis udarbejdelsen af statistikker knyttes sammen med fremstilling af kartografiske produkter. Derfor vil det vaere oenskeligt at bevare en gammel teknologi for de metodologiske aspekter og bidraget fra nye sensorer, herunder radar. Desuden boer man bedre paa EU-plan udnytte mulighederne ved arealundersoegelser til imoedekommelse af behovet for oplysninger om jordanvendelse samt andre statistiske variabler med arealdimension, hvor de traditionelle metoder er mindre effektive.

2. AKTIVITET B : HURTIGE EUROPAEISKE VURDERINGER

2.1 Maalsaetning og metoder

Maalsaetningen for aktivitet B er at levere tidlige og objektive skoen over udviklingen i arealerne med de vigtigste enaarige afgroeder paa EU-plan ved tolkning af hoejoploesningssatellitbilleder fra en stikproeve paa 60 observationsomraader (40x40 km) fordelt paa hele EU. Metoden er dels baseret paa et skoen for hvert observationsomraade over arealudsvingene i forhold til aaret foer og dels paa en ekstrapolation af disse udsving paa EU-plan paa grundlag af de officielle arealstatistikker for aaret foer (kilde: Eurostat).

Ved denne metode benyttes der ingen arealoplysninger for det igangvaerende aar, men metoden inddrager arealobservationer fra aaret foer, som ogsaa giver mulighed for at foretage en efterkontrol af metodens egnethed.

Denne aktivitet leverede i oevrigt kvalitative oplysninger igennem hoestaaret.

2.2 Arbejdets gennemfoerelse

I MARS-projektets foerste fase omfattede denne aktivitet tre etaper:

* 1987-1988: udarbejdelse af metoden i detaljer;

* 1989-1991: ivaerksaettelse og ibrugtagning af systemet;

* 1992-1993: afproevning af aktiviteten i fuld skala (53 observationsomraader).

I anden fase blev aktiviteten operationel. Der var tale om foelgende hovedetaper:

* 1994: Overgangsaar i afventning af Raadets afgoerelse; ingen stoerre aendringer i metoden og arbejdets tilrettelaeggelse.

* 1995: Indkaldelse af bud om kontrakten om billedtolkning og arealskoen.

* 1995: Foerste aar, hvor Raadets afgoerelse anvendes i praksis. FFC installerer programmellerne GRIPS og ORCA til henholdsvis korrigering og behandling og klassifikation af billeder. Indfoerelse af syv nye observationsomraader for at udvide aktiviteten til at omfatte de tre nye medlemsstater.

* 1996: Aktiviteten udvides til 60 observationsomraader, heraf 7 i de tre nye medlemsstater (OEstrig, Finland og Sverige).

* 1996-1997: Indfoerelse af CAMEL-programmellet til situationsbedoemmelse.

* 1997: Tilpasning af GRIPS-programmellet til billeder fra IRS-satellitten.

* 1998: Sidste aar, hvor Raadets afgoerelse anvendes. Fremrykket aabning af vinduer for indhentning af billeder for paa et tidligere tidspunkt at fremlaegge mere stabile skoen.

2.3 Gennemfoerelse og vigtigste udviklingstendenser

Gennemfoerelsen af aktivitet B i MARS-projektets anden fase adskilte sig ikke grundlaeggende fra foerste fase. Selv om denne aktivitet blev betragtet som operationel, blev der dog foretaget flere betydelige aendringer baade af system og vaerktoejer:

* Udskiftning af de programmeller, der blev anvendt indtil 1995, med programmeller, der blev udviklet som FFC's entreprise, nemlig:

- GRIPS til korrigering af satellitbilleder,

- ORCA til klassificering og tolkning af billeder,

- CAMEL til resultatanalyse og databehandling, der er noedvendig for udarbejdelsen af endelige skoen paa grundlag af klassificerede billeder.

GRIPS og ORCA blev anvendt igennem hele anden fase. Programmellet CAMEL blev anvendt fra 1997. Disse programmeller gjorde det muligt at rationalisere arbejdsopgaverne og faa kontrol med alle aktivitetens faser, hvorved der kan sikres kvalitetskontrol igennem hele produktionskaeden. GRIPS-programmellet blev i 1997 og 1998 tilpasset de nye billeder fra IRS-satellitten (indtil da anvendtes kun satellitterne SPOT og LANDSAT).

* Indfoerelse af syv nye observationsomraader i de tre nye medlemsstater, heraf tre i Sverige, to i Finland og to i OEstrig. Dette gav bl.a. mulighed for en bedre repraesentation for vaarafgroederne.

* Oprettelse af en "radiometrisk database" paa grundlag af de spektralsignaturer og klimaforhold, der tidligere blev iagttaget, for at hjaelpe billedtolkene. Denne database ajourfoeres og udbygges hvert aar, saa at det bliver muligt at forbedre systemets kvalitet.

De vigtigste resultater af aktivitet B blev nedfaeldet i MARS-bulletinen (se aktivitet C).

Perioden 1994-1998 blev markeret af foelgende hovedbegivenheder:

* 1994

Aktiviteten fortsatte som en overgang mellem forskningsfase og operationel fase. Den forloeb efter de samme retningslinjer som i 1993. Der blev i alt indhentet 155 billeder for 53 observationsomraader.

* 1995

Der blev i alt indhentet 153 billeder for at daekke 53 observationsomraader. Resultaterne af skoennene blev offentliggjort i syv MARS-bulletiner i hoestaaret. I aaret forloeb aktiviteten tilfredsstillende trods saerlige problemer ved valideringen af skoennene:

- et stort udsving i arealudviklingen for visse vigtige afgroeder saasom solsikke, som til dels hang sammen med virkningerne af den faelles landbrugspolitik,

- overvurdering af arealudviklingen for visse afgroeder som raps paa grund af daarlig repraesentativitet for denne afgroede i stikproeven,

- den alvorlige toerke i Spanien og Portugal, som gjorde billedtolkningen meget vanskelig og skoennene for en stor del af sommerafgroederne usikre.

For solsikke og raps var fejlen saa meget stoerre, som antallet af observationsomraader med raps og solsikke var ringe, hvilket goer skoennet meget foelsomt over for en forskydning i disse afgroeder i EU som den, der skete efter reformen af den faelles landbrugspolitik.

* 1996

Antallet af behandlede observationsomraader var 59 ud af 60 (der kom ingen billeder fra Koeping), og for foerste gang blev hele EU daekket. Der blev indhentet i alt 171 billeder. Resultaterne blev offentliggjort i syv MARS-bulletiner i loebet af hoestaaret.

* 1997

Der blev indkoebt i alt 183 billeder fra 60 observationsomraader. De vigtigste resultater blev nedfaeldet i seks MARS-bulletiner og tre midtvejsrapporter.

* 1998

Selv om de endelige resultater endnu ikke foreligger ved udarbejdelsen af denne rapport, er det vaerd at naevne, at der er indfoert et vist antal aendringer for at opfylde behovet for forbedring af resultaterne og forvaltningen:

- der blev foretaget en rationalisering af datoerne for indhentelse af billeder for at sikre en bedre sondring mellem vinter- og vaarafgroeder, for at foregribe stabiliteten for prognoser for kornudbytte og for bedre at kunne udskille vinterraps. Dette var muligt takket vaere databasen over saaningstidspunkter, som er udarbejdet paa grundlag af data fra undersoegelser paa stedet i forbindelse med aktivitet B;

- en tilpasning af GRIPS-programmellet for at kunne behandle billeder fra den indiske satellit IRS-1C, hvilket oeger sandsynligheden for at indhente billeder fra observationsomraaderne paa de fastsatte datoer.

2.4 Betydningen af undersoegelser paa stedet

Ved gennemfoerelsen af aktivitet B i MARS-projektets anden fase udnyttede man resultaterne af undersoegelserne paa stedet, som var blevet gennemfoert paa de samme observationsomraader med stikproever pr. punkt paa et vist antal segmenter (i gennemsnit 16 segmenter paa 1400x1400 m pr. observationsomraade) Disse undersoegelser (benaevnte "Aktion 6" i foerste fase) havde foelgende formaal:

a) give billedtolkene oplysninger fra stedet, saa de kunne opbygge et referencegrundlag for hvert observationsomraade for aar n-1 og validere resultaterne fra satellitdata ved udgangen af aar n;

b) opnaa direkte arealskoen og hoestprognoser for de vigtigste afgroeder paa EF-plan uafhaengigt af teledetektionsteknikken;

c) fremskaffe areal- og hoestdata for de vigtigste enaarige afgroeder for hvert observationsomraade , der anvendes til statistisk ekstrapolation af resultater;

d) fremskaffe supplerende oplysninger om visse aspekter, som skal tages i betragtning i forbindelse med den agrometeorologiske model (datoer for tilsaaning, blomstring og hoest, omdrift, planer for naeste aars tilsaaning osv.).

Alle resultaterne af disse undersoegelser blev lagt ind i en database i FFC og havde positive foelger for andre aspekter. Undersoegelserne paa stedet gjorde det f.eks. muligt at oprette en database for spektralsignaturer, opnaa reelle data for saaningsdatoer osv.

2.5 Udnyttelse af de finansielle midler

Tabel 2 nedenfor giver en oversigt over udgifterne til den operationelle gennemfoerelse af aktivitet B fra 1994 til 1998. Den viser, at de samlede udgifter for Faellesskabets budget til denne aktivitet i perioden var paa 11,8 millioner ECU eller gennemsnitlig 2,4 millioner ECU om aaret, men dog i stoerrelsesordenen 2,1 millioner ECU i 1997 og 1998. Denne nedgang, som er endnu mere markant i forhold til periodens begyndelse, hvis der tages hensyn til det stoerre antal observationsomraader, kan hovedsagelig forklares ved besparelser paa billedbehandlingen for 1997 og 1998, efter at der i 1995 blev indkaldt bud om denne kontrakt. Stigningen i 1996 skyldes, at den valgte kontrahent det aar investerede i edb.

Tabel 2 - Samlede udgifter "Aktivitet B"

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Driftsudgifterne kan stort set opdeles i fire grupper:

* koeb af billeder

* udgifter til billedbehandling og udarbejdelse af prognoser

* vedligeholdelse af programmeller

* undersoegelser paa stedet.

Nedenfor gives en kort beskrivelse af de enkelte typer udgifter.

2.5.1 Billeder

I gennemsnit behandles 3 billeder pr. observationsomraade i hvert hoestaar, idet stort set alle billeder indhentes mellem primo april og ultimo september. For at et billede kan bruges, maa der kun vaere meget faa skyer. I visse dele af Europa kan skyer forhindre al optagelse af billeder i perioder, der er af stor betydning for afgroedernes udvikling.

Tabel 3 - Oversigt over indhentede billeder under aktivitet B

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

I perioden 1994-1997 blev i alt 647 billeder indhentet og behandlet. I disse aar konkurrerede billedleverandoererne om at levere de til enhver tid bedst egnede billeder: Spot Image, som har eneret paa billeder fra den europaeiske SPOT-satellit, og Eurimage, som har eneret paa billeder fra den amerikanske Landsat-satellit. Billeder fra Spot og Landsat kan i et vist omfang udskiftes med hinanden. I praksis er den eneste maade at indhente et billede paa det sted og det tidspunkt, der er behov for, at koebe det foerste tilgaengelige billede for de valgte observationsomraader og -tidspunkter. Mulighederne for at programmere SPOT-satellitten oeger sandsynligheden for at faa gode billeder fra denne satellit til aktivitet B betydeligt, hvilket er forklaringen paa, at man har koebt flere SPOT-billeder end Landsat-billeder. For ganske nylig (april 1998) er GAF/Euromap, som er eneleverandoer af billeder fra den indiske IRS-1C-satellit, ogsaa kommet ind paa markedet. Man regner med at koebe omkring 180 billeder i 1998 fordelt paa de tre leverandoerer som anfoert i tabel 3.

2.5.2 Billedbehandling og udarbejdelse af skoen

Betegnelsen "billedbehandling" omfatter alle praktiske operationer, der foretages efter koebet af billederne, og som er noedvendige for at udarbejde de skoen, som Kommissionens tjenestegrene oensker. For at man bedre kan forstaa arten og omfanget af udgifter i denne forbindelse gives der i de foelgende afsnit en kortfattet beskrivelse af aktiviteterne vedroerende "behandling" af billeder.

2.5.2.1 Projektets gennemfoerelse og forvaltning

Forvaltningen omfatter tilrettelaeggelse af projektet i sin helhed, opbygning af de noedvendige materielle og menneskelige ressourcer samt fastlaeggelse af tidsplan. I udfoerelsesfaserne sikrer ledelsen, at produktionsprocessen fungerer korrekt, og varetager koordineringen mellem de paa hinanden foelgende hoestaar samt loeser problemer og uforudsete situationer.

2.5.2.2 Igangsaetning af projektet

Igangsaetningen sker i den forberedende fase og omfatter igangsaetning af hele produktionskaeden, det vil sige installation af edb-udstyr, programmeller og kommunikationsnetvaerk. Ved installation af en fleraarig produktionskaede (for flere paa hinanden foelgende aar) afholdes udgifterne til denne aktivitet kun det foerste aar.

2.5.2.3 Forberedelse af hoestaaret

Denne opgave bestaar af to store dele: validering og forberedelse af observationsomraader. Valideringen bestaar i at evaluere resultaterne af billedtolkningen ved at sammenholde dem med resultaterne af de undersoegelser paa stedet, der blev foretaget paa hvert observationsomraade i det foregaaende hoestaar. Forberedelsen af observationsomraaderne bestaar i at indsamle alle oplysninger om det foregaaende hoestaar, der opbevares med henblik paa at forbedre videnbasen om observationsomraaderne (tabeller for udviklingen i afgroederne, observationsomraadets profil, billedreferencebase, definition af regioner osv.).

2.5.2.4 Indhentning og forbehandling af satellitdata

Ved modtagelsen af billedet kontrolleres det, at det er acceptabelt (optagelsesdato, billedkvalitet, skydaekkets omfang mv.). Dernaest gennemgaar billedet en raekke behandlinger, som skal fjerne al indflydelse fra atmosfaeriske forhold, satellittens indstillingsparametre, satellittype og indflydelse fra den lokale topografi. Disse behandlinger kan rent skematisk opdeles i to typer, radiometriske og geometriske, og udfoeres ved hjaelp af GRIPS-programmellet, der er Kommissionens ejendom.

2.5.2.5 Tolkning af satellitdata

Denne grundlaeggende fase bestaar af flere operationer, som kan opdeles i seks paa hinanden foelgende etaper: a) dataintegration, hvis den forudgaaende korrigeringsfase er valideret; b) automatisk klassifikation gennem opdeling af billedet i omkring tredive homogene klasser; c) analyse af segmenterne med henblik paa tematisk bestemmelse af de enkelte parceller i segmentet; d) udarbejdelse af kort over jordanvendelse ved integrering af de enkelte segmenter i den automatiske klassifikation; e) fremsendelse til cellen; for bedoemmelse af tendenser f) lagring af resultater. Etape b) og c) gennemfoeres ved hjaelp af ORCA-programmellet, som er Kommissionens ejendom.

2.5.2.6 Situationsbedoemmelse

Formaalet med situationsbedoemmelsen er hver anden uge fra april maaned og frem at udarbejde et skoen over arealerne med hver af de 17 vigtigste afgroeder i EU. Skoennet er baseret paa en ekstrapolering af data fra behandlingen af hoejst fire billeder pr. observationsomraade. I denne fase anvendes programmellet "system for situationsbedoemmelse" og andre hjaelpeprogrammeller.

2.5.2.7 Uddannelse

Uddannelsen er centreret om to etaper. Den foerste bestaar af en grunduddannelse med henblik paa etablering af produktionsholdet. Den efterfoelges af en uddannelse under selve driftsfasen for at opfylde behovet for videreudvikling af produktionsvaerktoejet og derigennem en aendring af driftsmetoderne.

2.5.2.8 Vedligeholdelse

Vedligeholdelsen sikrer, at alt det edb-udstyr, der anvendes i produktionskaeden, til enhver tid er til raadighed, og den udfoeres af den enhed, der foretager billedbehandling og udarbejder skoen.

2.5.2.9 Intern kontrol af projektet

Denne aktivitet sigter paa til enhver tid at soerge for, at produktionskaeden fungerer korrekt, at fristerne overholdes, samt at de kvalitetsstandarder, der blev paalagt under de forskellige faser af udarbejdelsen af skoen, opretholdes.

2.5.2.10 Rapporter

Denne aktivitet sikrer, at Kommissionens tjenestegrene modtager skoen over udviklingen inden for de vigtigste afgroeder. Disse skoen leveres i loebet af hoestaaret tidstro i forskellige former: tabeller for de enkelte geografisk niveauer, tabeller for de enkelte afgroeder, rapporter om arealudviklingen osv.

2.5.2.11 Levering af produkter

Denne aktivitet bestaar i naesten oejeblikkelig at give Kommissionens tjenestegrene adgang til de alle de data, der ligger til grund for de statistiske resultater, der beregnes i behandlingskaeden. Disse oplysninger udgoer en enorm base af harmoniserede historiske data, der kan anvendes i anden forsknings eller paa andre omraader.

2.5.2.12 Udgifter til billedbehandling og til udarbejdelse af skoen

I tabel 4 vises udgifterne til billedbehandling i den operationelle fase. Der goeres opmaerksom paa, at i 1994 og 1995 vedroerte behandlingen 53 observationsomraader i EUR-12. De nuvaerende 60 observationsomraader overgik foerst til den operationelle fase fra 1996.

Tabel 4 - Fordeling af udgifterne til "Behandling"

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Mens Kommissionen i 1994 og 1995 indgik kontraktler foer driftsfasen, blev disse aktiviteter i 1996 overdraget eksterne firmaer, der blev udvalgt gennem udbud om kontrakter med fri konkurrence. De stoerre udgifter i 1996 skyldes de igangsaetningsomkostninger, der er beskrevet ovenfor.

2.5.3 Vedligeholdelse af programmeller

Programmellerne GRIPS og ORCA blev udarbejdet paa anmodning fra Det Faelles Forskningscenter og leveret henholdsvis i oktober 1994 og august 1995. GRIPS-programmellet bruges til radiometrisk og geometrisk tilretning af billederne fra SPOT og Landsat. ORCA-programmellet anvendes som stoette ved billedtolkning under aktivitet B. GRIPS blev for nylig tilpasset til behandling af IRS/LISS-billeder, der blev inddraget i aktivitet B i begyndelsen af 1998.

Vedligeholdelsen har til formaal at sikre, at disse to programmeller, der er noedvendige under behandlingen og udarbejdelsen af skoen, fungerer korrekt.

Der findes to typer vedligeholdelse: korrektion og tilpasning. Den foerste type har til formaal at rette funktionsfejl i enten hardware eller styresystem. Den anden typer omfatter undersoegelse og gennemfoerelse af alle former for aendringer af software efter brugernes oenske. Til videreudvikling og drift af ORCA anvendes i oevrigt programmellerne CLIPS og ARKEMIES, hvor licenserne tilhoerer eksterne firmaer. Brugen af disse to programmeller til ORCA medfoerer udgifter til licens og vedligeholdelse.

Tabel 5 - Udgifter til brug af programmellerne GRIPS og ORCA

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

2.5.4 Undersoegelse paa steder

Som allerede anfoert giver billederne i sig selv ikke mulighed for at bestemme de forskellige former for jordanvendelse helt paalideligt. Der er ogsaa henvist til noedvendigheden af at korrigere resultaterne af den automatiske billedklassificering og betydningen af at udarbejde en historisk, veldokumenteret base for de segmenter, der udgoer de enkelte observationsomraader. Dette forudsaetter stoetteoplysninger af typen "undersoegelser paa stedet". Disse undersoegelser foretages enten af private firmaer eller medlemsstaternes statistiske kontorer, som udvaelges ved aabent udbud. Nedenstaaende tabel indeholder detaljerede oplysninger om udgifterne til undersoegelser paa stedet pr. aar og pr. medlemsstat.

Tabel 6 - Udgifter til undersoegelser paa stedet i ECU (1994-1998)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

2.5.5 Finansforvaltning

Overgangen til den operationelle fase medfoerte ogsaa aendringer i forvaltningen af aktivitet B. Bortset fra 1994, som udgjorde en overgangsfase mellem projektets forskningsfase og den operationelle fase, blev aktivitet B hovedsagelig finansieret over bevillinger i konto B2-513 i det almindelige budget ("Omstrukturering af systemet for landbrugsundersoegelser"). Undersoegelserne paa stedet blev dog delvis finansieret over disponible bevillinger i konto B6-792 ("Konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig stoette til Faellesskabets politik").

I denne fase blev der taget flere initiativer for at nedbringe driftsudgifterne til aktivitet B og samtidig holde sig inden for de graenser, som metodologien paalagde. Bestraebelserne blev koncentreret om tre hovedomraader, hvor man ansaa det for muligt at nedbringe udgifterne: indkoeb af billeder, behandling og undersoegelser paa stedet. Nedenstaaende tabel giver et overblik over udviklingen i gennemsnitsudgiften pr. observationsomraade i perioden 1994-1998:

Tabel 7 - Udvikling i gennemsnitsudgiften pr. observationsomraade

(i 1 000 ECU)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Som det fremgaar, faldt gennemsnitsudgifterne pr. observationsomraade fra 47 400 ECU i 1994 til 33 000 ECU i 1998, et fald paa omkring en tredjedel. Faldet i udgifterne var stoerre for behandling (- 44,4%) og mere beskedent for billeder (- 12,6%) og for undersoegelser paa stedet (- 23,8%).

2.6 Opnaaede resultater og fejlanalyse

Resultaterne af arealskoennene fra aktivitet B offentliggoeres i MARS-bulletinen, som udgives hver maaned mellem januar og oktober, under Det Faelles Forskningscenters ansvar. Denne bulletin indeholder endvidere en undersoegelse af den agrometeorologiske situation samt en prognose for udbyttet af de vigtigste afgroeder. Bulletinen udarbejdes normalt med meget korte frister (inden for nogle faa dage efter indhentningen af de sidste billeder) og sendes hurtigt til de beroerte tjenestegrene i Kommissionen og medlemmerne af Eurostats arbejdsgruppe "Statistik over vegetabilske produkter" samt en raekke eksperter i de forskellige medlemsstater.

Efter Raadets afgoerelse nr. 94/753/EF forelaegger Kommissionen hvert aar i Den Staaende Landbrugsstatistiske Komité en rapport om ivaerksaettelsen af naevnte afgoerelse. Under droeftelsen af rapporten i arbejdsgruppen "Statistik over vegetabilske produkter" har Kommissionen ogsaa mulighed for at fremlaegge og droefte resultaterne af aktivitet B samt betingelserne for dens gennemfoerelse. Bilag 1 til 4 viser alle resultater af aktivitet B sammenlignet med Eurostats officielle statistikker. Nedenfor gives der en oversigt over fejlanalysen for perioden 1994-1997.

Analysen er baseret paa en sammenligning af de arealskoen for de forskellige afgroeder, der stammer fra aktivitet B, sammenholdt med Eurostats officielle statistikker (som normalt foreligger den 15. maj aaret efter paa CRONOS-basen). Selv om denne fremgangsmaade ikke som saadan udgoer nogen egentlig validering af resultaterne af aktivitet B, da selv ikke den officielle statistik er fri for fejl, er den ikke desto mindre nyttig, naar man oensker at danne sig en idé om afvigelserne mellem de to kilder og dermed fejlmargenen i arealskoennene under aktivitet B.

Tabellen nedenfor giver et samlet billede af de gennemsnitlige procentvise afvigelser mellem de maanedlige skoen, der er resultatet af aktivitet B, og de officielle data for perioden 1994-1997 (dataene for 1998 forelaa endnu ikke ved udarbejdelsen af denne rapport).

Tabel 8 - Gennemsnitlig maanedlig afvigelse for aktivitet B i perioden 1994-1997 (%)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Sidste kolonne i tabel 8 viser gennemsnitsfejlen for hele perioden for de vigtigste afgroeder. Det fremgaar, at for korn som helhed er gennemsnitsafvigelsen paa 1,1%, men den stiger til 1,8% for bloed hvede, til 2,6% for byg, til 3,7% for haard hvede og 4,3% for majs. Fejlen er endnu stoerre for solsikke (8,7% i gennemsnit) og raps (12,1%) og er ogsaa meget markant for sukkerroer (5,0%) samt for afgroeder, der ikke er saerlig repraesenteret paa observationsomraaderne (9,7% i gennemsnit). Man maa i oevrigt ikke glemme, at selv om fejlmargenen for korn som saadan procentuelt ligger lavere end for andre afgroeder, svarer en fejl paa 1,1% ikke desto mindre til et areal paa omkring 400 ha svarende til omtrent 2,5 millioner tons korn. Men selv denne fejlmargen kan anses for at vaere for stor i betragtning af behovet for regulering af dette marked.

Det er korrekt, at i aarenes loeb har man konstateret en lille forbedring i fejlmargenen for vinterkorn. Men fejlskoennet er imidlertid stadig for hoejt for foraarssaed og olieplanter.

2.7 Evaluering af aktionen

Naar der goeres status over aktivitet B ved udgangen af anden fase af MARS-projektet, konstateres der saavel fordele som ulemper. Fordelene kan sammenfattes som foelger:

* Det er teknisk muligt ved hjaelp af teledetektion at opnaa hurtige skoen over udviklingen i arealerne med de vigtigste afgroeder paa EF-plan. Dette kan lade sig goere ved at foelge et forholdsvis lille proeveudsnit af observationsomraader, i det mindste for de vigtigste kornarter.

* Hvad angaar indfoerelsen af teknologiske nyskabelser og mere moderne systemer til indsamling af statistiske data i landbruget, er MARS-projektet og navnlig aktivitet B helt bestemt en succes. Uafhaengigt af de anvendelsesomraader for teledetektion, der er naevnt ovenfor, og som blev udviklet til brug for Kommissionen, findes der for tiden talrige applikationer ikke blot i flere medlemsstater, men ogsaa i flere oest- og centraleuropaeiske lande, der har til formaal at forbedre de nationale statistiske systemer gennem udnyttelse af resultaterne af MARS-projektet.

* Hele det tekniske forloeb under aktivitet B, dataindhentning og -analyse er ogsaa en succes med hensyn til operationelle produktionssystemer og resultater, da det har givet adgang til de oenskede oplysninger inden for meget korte frister efter indhentning af basisdata (satellitbilleder).

* Ivaerksaettelsen af aktivitet B i forbindelse med MARS-projektet har affoedt andre applikationer uden for landbrugsstatistikken som f.eks. de applikationer, der vedroerer kontrollen med de arealer, som landmaendene indberetter i forbindelse med den faelles landbrugspolitik, og har vist, at nye applikationer ogsaa er mulige f.eks. inden for overvaagning af skovenes tilstand eller af miljoesituationen i landbruget.

Bortset fra disse fordele stoeder MARS-projektet og navnlig aktivitet B stadig paa visse begraensninger ved anvendelse af teledetektion i landbrugsstatistik, hvad angaar arealskoen. Ulemperne kan sammenfattes som foelger:

* Det anvendte proeveudsnit giver ikke mulighed for at opnaa paalidelige skoen paa landsplan, selv ikke i de vigtigste lande;

* selv om aktivitet B samlet set giver mulighed for at foretage en korrekt vurdering af udsvingene i kornarealerne som helhed paa et tidligere tidspunkt end den officielle statistik, maa det konstateres, at resultaterne er ringere, naar der er tale om mere specifikke afgroeder (sukkerroer, majs, raps osv.). Dette skyldes paa den ene side det anvendte proeveudsnits mindre repraesentativitet for de enkelte afgroeder og paa den anden side problemerne med i visse tilfaelde at skelne mellem de forskellige afgroeder. Hertil kommer, at det er umuligt ved teledetektion at fastslaa produktets bestemmelse eller afgroedens formaal: haard hvede eller bloed hvede, kornmajs eller fodermajs, raps til levnedsmiddelbrug eller ej, subsidieret braklaegning (jordudtagning) eller braklaegning inden for omdriften osv.;

* selv om arealskoennene kommer tidligere end den officielle statistik, er de foerste arealskoen fra aktivitet B, nemlig dem, der foreligger i begyndelsen af maj eller begyndelsen af juni, normalt endnu ikke stabile og ikke saerlig paalidelige paa grund af det lave antal billeder og observationsomraader, som de er baseret paa, og den store vanskelighed med paa dette stade at sondre mellem de forskellige afgroeder. Foerst i slutningen af juni bliver disse oplysninger forholdsvis mere stabile. Alligevel er arealerne med vaarafgroeder selv paa dette tidspunkt endnu ikke lette at identificere ved teledetektion;

* prisen paa billederne er fortsat hoej trods de besparelser, der er opnaaet i de senere aar, og det har ikke vaeret muligt at nedbringe den saerlig meget, bortset for OEsteuropa, hvor efterspoergslen efter satellitbilleder er mindre. Dette problem samt vanskelighederne med hensyn til programmering/indkoeb indskraenker staerkt muligheden for at oege antallet af observationsomraader for at sikre en stoerre repraesentativitet for de vigtigste afgroeder og dermed mindske fejlmargenen i skoennene;

* trods tilpasninger i aarenes loeb (f.eks. bedre inddragelse af undersoegelser paa stedet og skoen via teledetektion) lider systemet under en overdreven stivhed i forhold til den udvikling, der kan finde sted inden for lokalisering af afgroeder, og de fornyelser, som man oensker indfoert (aktivitet B gjorde det f.eks. ikke muligt at identificere flytningen af rapsproduktionen i 1994 som foelge af reformen af den faelles landbrugspolitik).

2.8 Konklusioner

I betragtning af ovenstaaende er det ikke oenskeligt blot at viderefoere aktivitet B under MARS-projektet efter de samme metoder og retningslinjer som under anden fase. Trods de forbedringer, der er gennemfoert i de seneste aar, er arealskoennene fra teledetektion med de nuvaerende videnskabelige og oekonomiske midler og med den hidtil anvendte teknologi ikke helt tilfredsstillende hverken med hensyn til tidspunktet for deres udarbejdelse eller deres paalidelighed, navnlig for de specifikke afgroeder, der er af interesse for forvalterne af den faelles landbrugspolitik.

Repraesentativiteten kan helt sikkert forbedres gennem en foroegelse af antallet af observationsomraader, men derved vil omkostningerne blive for hoeje til, at costbenefitforholdet er i balance (den samlede udgift til aktivitet B for 100 observationsomraader er f.eks. i stoerrelsesordenen 5 millioner ECU det foerste aar og henved 4 millioner ECU, naar systemet er indkoert. Men det er ikke sikkert, at 100 observationsomraader er nok til at opnaa en tilfredsstillende repraesentativitet). Under de nuvaerende forhold synes mulighederne for at nedbringe udgifterne til billeder og undersoegelser paa stedet at vaere forholdsvis begraensede.

Det vil dog ikke vaere oenskeligt at opgive aktivitet B isaer paa grund af foelgende forhold:

* Kommissionen har gjort en betydelig oekonomisk indsats paa dette omraade for at opnaa et teknologisk forspring paa dette omraade paa saavel EF-plan som paa verdensplan, og denne teknologi udnyttes maaske endnu ikke fuldt ud;

* de behov, som projektet skal imoedekomme (et vaerktoej til tidlige skoen over arealer og udbytte), bestaar stadig;

* hvis aktivitet B opgives, bringes andre mulige applikationer inden for de forskellige omraader af landbrugsstatistikken i fare (f.eks. overvaagning af skovenes tilstand, indikatorer for miljoeet i landbruget osv.);

* paa FFC boer der opretholdes en stab af teknisk velkvalificeret personale, som kan yde teknisk bistand til Kommissionens tjenestegrene, eller til punktanalyser, som der maatte vaere behov for (f.eks. analyse af toerkens indvirkning paa hoesten osv.).

Som foelge af disse forskellige overvejelser boer FFC faa til opgave at undersoege alternative metoder til eller foretage betydelige forbedringer af den nuvaerende fremgangsmaade for at oege paalideligheden af arealskoen og levere disse paa et tidligere tidspunkt, samtidig med at udgifterne holdes sig inden for de nuvaerende oekonomiske rammer.

Der blev indledt arbejde paa dette omraade allerede i 1997, og det boer viderefoeres i perioden efter 1998. Det omfatter flere alternative metodologiske fremgangsmaader, der bl.a. indebaerer betydelige forbedringer af den klassiske metode for teledetektion, nye stikproevemetoder osv. Denne forskning skal fortsaettes i nogle aar, inden man eventuelt kan gaa videre til en ny operationel fase. Hvis dette arbejde foerer til alternative metoder, der er tilfredsstillende med hensyn til resultaternes paalidelighed, tidspunktet for skoennene og omkostninger, boer det paa laengere sigt finansieres over Kommissionens driftsbevillinger.

DEL II - Udviklingsaktiviteter

3. AKTIVITET C : DET AVANCEREDE SYSTEM FOR LANDBRUGSINFORMATION

Aktivitet C blev opdelt i fire delmaal:

* C.1: afslutte arbejdet med udarbejdelsen af indikatorer for afgroedernes tilstand;

* C.2: udarbejde modeller til hoestprognoser (overgang til den operationelle fase for agrometeorologiske modeller).

* C.3: opbygge et integreret system for landbrugsinformation i EU ved kombination af oplysninger fra aktivitet B og aktivitet C.1 og C.2.

* C.4: undersoege maaden og betingelserne for oprettelse af et integreret system paa nationalt og regionalt plan.

Nedenfor gives en kort beskrivelse af det arbejde, der blev udfoert i MARS-projektets anden fase inden for de disse aktiviteter.

3.1 C.1 Indikatorer for afgroedernes tilstand

Arbejdet fra fase 1 viderefoeres for at opbygge et operationelt forloeb for behandling og lagring af daglige billeder fra vejrsatelitten NOAA-AVHRR samt for udtagning af data om afgroedernes tilstand. Arbejdet i anden fase vedroerte navnlig foelgende aspekter:

- Oprettelse af en modtagestation paa FCC (opgaven afsluttet).

- Indfoerelse af hardware til behandling af flere billeder samtidigt (opgaven afsluttet).

- Parametrisk vedligeholdelse af SPACE-programmellet til forbehandling af billeder (foretages loebende).

- Installation af SPACE-systemet paa PC (opgaven afsluttet).

- Forbedring af filtrerings- og synteseteknikken for afgroedeindikatoren NDVI (Normalised Difference Vegetation Index)4 (opgaven afsluttet, men systemet er foerst ved at blive taget i brug).

- Forbedring af den afledte tematiske kartografi til kvalitativ anvendelse af NDVI i bedoemmelse af tendenser (opgaven afsluttet).

- Indfoerelse af digitale statistiske modeller til hoestprognoser afledt af NDVI (opgaven befinder sig i sit sidste afproevnings- og valideringsaar).

- Udarbejdelse af en model til vurdering af biomassen paa grundlag af NDVI (undersoegelsen afsluttet og ibrugtagning paabegyndt).

Produktionskaeden goer det muligt at udarbejde en kartografisk afbildning af de stoerste forstyrrelser i et hoestaar: toerke, for langsom eller for hurtig vaekst osv.

Fremtidige retningslinjer

Resultaterne og de igangvaerende valideringer i 1998 vil goere det muligt at vurdere, om dette delmaal kan betragtes som operationelt. Samme fremgangsmaade vil senere blive anvendt paa sensoren VEGETATION, der blev taget i brug i 1998. Fordelen ved denne europaeiske sensor bestaar i, at det er lettere at styre billedparametrene med henblik paa at traekke vaekstindekser ud. Denne sensor blev nemlig oprindeligt udtaenkt til at skulle bruges til observation og overvaagning af plantevaeksten i mindre maalestok og ikke til meteorologiske observationer, som det er tilfaeldet med NOAA-AVHRR.

3.2 C.2 Modeller til hoestprognoser

Udarbejdelse af hoestprognoser er et af hovedformaalene for dette projekt. Der sigtes hovedsagelig paa hoestprognoser for de vigtigste enaarige afgroeder, men ogsaa for de vigtigste fleraarige afgroeder som vin og oliven.

De udviklede modeller til hoestprognoser er baseret paa modeller for agrometeorologisk simulation, som er inkorporeret i CGMS (Crop Growth Monitoring System), og som blev udformet, anvendt og forbedret af FFC i fase 1 og 2.

Udarbejdelsen af modellen foerte bl.a. til oprettelse af en database for jordbund, klima, planter og udbytter. Denne database er blevet ajourfoert aar for aar og udvidet i loebet af anden fase.

Som forudset i fase 1 opnaas hoestprognoserne paa grundlag af et statistisk forhold mellem den historiske serie for udbytterne og den historiske serie for de kvantitative parametre, der stammer fra foelgende delmodeller:

* En delmodel for potentiel evapotranspiration.

* En delmodel for den globale indstraaling.

* En delmodel for rumlig interpolation af meteorologiske data.

* En delmodel for nyttig vandreserve pr. afgroede.

* En delmodel for afgroedernes fysiologiske vaekst.

Hver af disse delmodeller og den tilhoerende database er blevet forbedret gennem specifikke undersoegelser og foranstaltninger, navnlig:

3.2.1 Meteorologiske data:

Som i fase 1 blev de historiske meteorologiske data indhentet over en forholdsvis lang periode, nemlig 25 til 30 aar. De indsamlede data er de samme som dem, der normalt er tilgaengelige paa GTS-nettet (Global Telecommunications System), og som anvendes som input i modeller eller delmodeller. Der er tale om daglige data for isaer:

* regn,{symbol 45 \f "Symbol" \s 4 \h} temperatur (maksimum, minimum),

* vanddamptryk eller relativ fugtighed,{symbol 45 \f "Symbol" \s 4 \h} gennemsnitlig vindhastighed,

* antal solskinstimer eller skydaekke.I anden fase blev antallet af stationer med historiske data fordoblet til omkring 700 (paa hele det europaeiske kontinent og i Magreb, se aktivitet D). Der blev foretaget andre forbedringer:

- Forbedringer af netvaerket af benyttede vejrstationer (700 i fase 1, heraf 350 med historiske data og 350 med kun aktuelle data, 2000 i fase 2, heraf 700 med historiske data. (Opgaven udfoert).

- Forbedring af interpolation af data (undersoegelse afsluttet, befinder sig i forsoegsfase).

- Tematisk forbedring af afledte produkter saasom udarbejdelse af kort over meteorologiske ekstremer, frostrisiko (opgaven fortsaetter).

- Forbedring af algoritmerne til beregning af parametre saasom global indstraaling (undersoegelse afsluttet, befinder sig i forsoegsfase).

- Forbedringer af praesentationen af resultater i MARS-bulletiner (aktivitet C.3).

3.2.2 Jordbundsdata og agronomiske parametre:

De endelig data, der anvendes i de statistiske modeller og i forbindelse med aktivitet C.3, er foelgende:

* anormale vejrforhold; {symbol 45 \f "Symbol" \s 4 \h} udviklingsindikatorer for hver periode paa ti dage siden begyndelsen af vaekstcyklussen: biomasse, froeproduktion, vandreserve, faenologisk stade, vandbalance, vandoverskud, bladarealindeks.

De vigtigste afgroeder er foelgende: hvede, byg, kornmajs, raps, solsikke, sukkerroer, kartofler, foderaerter og -boenner. Der blev foretaget foelgende betydelige forbedringer i anden fase:

- Indfoerelse af oplysningerne fra European Soil Bureaus (FFC) jordbundskort, (opgaven udfoert for EUR 15).

- Vedligeholdelse af agronomiske parametre for hver afgroede (saaningsdato, hoest, faenologiske datoer osv.) (Igangvaerende opgave).

- Tematisk udvidelse af den agrometeorologiske model til ogsaa at omfatte vinstokke og oliventraeer. Dette blev udmoentet i et saerskilt projekt ved navn OLIWIN 1 og 2. Resultaterne blev nedfaeldet i MARS-bulletinen i 1997 og 1998. Valideringen af resultaterne foelger i 1998.

- Forbedring af praesentationen af resultaterne i MARS-bulletinerne (aktivitet C.3).

3.2.3 Hoestprognoser:

- Forbedring og validering af de statistiske modeller til afretning af udbyttedata, der stammer fra modellen (igangvaerende opgave i 1998). FFC har offentliggjort en foerste undersoegelse af resultaternes noejagtighed.

3.2.4 Edb:

- Forbedring af adgangen til data og brugergraenseflader.

- Installering af CGMS-modellen paa PC.

Stoettegruppen for agrometeorologi (SuGrAm), som blev oprettet i 1990, gjorde det muligt at validere netvaerket af vejrstationer og interpolationsmetoden samt delmodellerne til beregning af den potentielle evapotranspiration og den globale indstraaling. Gruppen koordineres af Den Meteorologiske Verdensorganisation. I anden fase udgjorde denne gruppe en noedvendig videnskabelig reference for den fortsatte forbedring af CGMS og valideringen af alle former for tilhoerende resultater.

3.3 C.3. Integreret system for landbrugsinformation og MARS-bulletinen

Alle data om overvaagning af vaekst, vaekstsimulering og overvaagning af meteorologiske ekstremer samt hjaelpedata (tidsplan for markarbejde, videnbase om afgroeder osv.), som er til raadighed i forbindelse med MARS-projektet, kombineres i en saakaldt situationsbedoemmelse for at beregne det forventede udbytte paa nationalt plan og EF-plan for de vigtigste afgroeders vedkommende.

FFC afslutter tendensbedoemmelsen ved udgangen af hver maaned i hoestaaret.

Paa grundlag af tendensbedoemmelsen valideres de digitale angivelser fra de forskellige statistiske modeller og offentliggoeres i MARS-bulletinen, som er slutproduktet af denne aktivitet.

Arealskoennene fra aktivitet B medtages ogsaa i MARS-bulletinen i den form, de modtages fra den eksterne kontrahent, som er overdraget denne opgave. Det har vist sig nyttigt at udveksle oplysninger mellem aktivitet B og aktivitet C.1 og C.2 for at forklare de opnaaede resultater.

Siden 1994 er der offentliggjort 31 MARS-bulletiner, og der er planlagt 6 (plus en fax-udgave) for 1998. Oplaget er i gennemsnit paa 300 eksemplarer. De distribueres til Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug (GD VI) og til andre interesserede generaldirektorater, Eurostat, medlemsstaterne (delegationernes repraesentanter i arbejdsgruppen "Statistik om vegetabilske produkter" under Eurostat) samt til andre interesserede internationale organisationer som FAO. I de senere aar er der bl.a. foretaget foelgende forbedringer:

- I 1997 omfattede bulletinen resultaterne af OLIWIN-projektet, det vil sige resultaterne af gennemgangen af oliven- og vinarealerne.

- Fra udgangen af 1996 har resultaterne af aktivitet D (skoen over hoesten i udlandet) vaeret med i denne bulletin. Resultaterne har gjort det muligt at udarbejde de foerste forsoegsvise prognoser for hvedehoesten i landene i Central- og OEsteuropa (PHARE- og TACIS-landene), Tyrkiet og Magreb-landene (se aktivitet D).

- Resultaterne af en undersoegelse af fejlene i forbindelse med tendensbedoemmelsen og de forskellige tilhoerende statistiske modeller blev nedfaeldet i en intern rapport. Resultaterne viser, at skoennene kommer tidligere, og at fejlene er mindre end i andre disponible kilder.

- I 1998 afsluttes udvidelsen af modellen til ogsaa at omfatte de lande, der graenser op til EUR-15 (landene under PHARE- og TACIS-programmerne), og Magreb-landene med inddragelsen af andre afgroeder af interesse.

Tabel 9 - Resultater i 1997 for EUR-15

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

3.4 C.4 Integreret system paa nationalt og regionalt plan

Forskellige kontakter med flere medlemsstater gjorde det muligt at overfoere og tilpasse de eksisterende systemer i MARS-projektet til situationen i de forskellige regioner.

I forbindelse med Hydre-projektet og dets fortsaettelse i Pop-SICILY blev det agrometeorologiske system overfoert til de lokale myndigheder og tilpasset med henblik paa overvaagning af og opgoerelse over de regionale vandressourcer. Foelgende regioner deltog: Sicilien og Sardinien i Italien, Languedoc-Roussillon i Frankrig og Andalusien i Spanien.

I forbindelse med samarbejdet efter anmodning blev det agrometeorologiske system tilpasset og overfoert til det statistiske kontor i Finland.

4. AKTIVITET D : OVERVAAGNING OG HOESTPROGNOSER FOR TREDJELANDE

Formaalet med aktivitet D var at faerdiggoere og udvide de metoder, der var blevet udviklet gennem andre aktiviteter i MARS-projektet, til ogsaa at omfatte de lande, der graenser op til EU, navnlig de central- og oesteuropaeiske lande samt Magreb, for at forudsige hoestudbyttet i disse lande. De vigtigste udviklinger paa dette omraade var foelgende:

- I 1996 offentliggjordes en foerste bulletin, der paa forsoegsbasis indeholdt de foerste udvidelser af CGMS-modellen, som nu kaldes system D. Denne bulletin drejede sig om de agrometeorologiske aspekter af hvededyrkningen i de naevnte lande.

- I 1997 blev analysen integreret i aktivitet C.3, og de foerste tal blev leveret for udbytte- og produktionsprognoserne for 12 lande uden for EUR-15, herunder Rusland, Ukraine, landene i PHARE-programmet og Magreb samt andre kvalitative indikationer for udbyttetendenserne i 14 andre lande.

- I 1998 blev resultaterne udvidet til at omfatte andre afgroeder af interesse saasom byg og majs.

5. AKTIVITET E : ANVENDELSE AF NYE METODER ELLER SENSORER

5.1 Pilotprojekt for anvendelse af mikroboelgebilleder til arealskoen

I 1996 blev der ivaerksat et pilotprojekt for integration af mikroboelgebilleder (radar) fra satellitterne ERS 1 og 2 / SAR i systemet for hurtige skoen over landbrugsarealerne. Fordelene ved at bruge radar bestaar i muligheden for at kunne faa billeder selv i overskyet vejr. De indhentede oplysninger haenger i oevrigt mere sammen med maalenes geometri og ujaevnhed end med det radiometriske indhold som for de optiske sensorers vedkommende. Dette indebaerer den fordel, at man kan saette billederne i relation til afgroedernes udvikling paa et tidligere tidspunkt end ved optiske sensorer. Forskningen i brugen af radar udmoentede sig i en pilotapplikation, som blev fordelt paa to aar:

* 1996: der blev foretaget en feasibilityundersoegelse i stor skala for at indfoere radarbilleder fra den europaeiske satellit ERS-2. Applikationen simulerede en aktivitet B paa en raekke observationsomraader i Nordeuropa. De opmuntrende resultater gjorde det muligt at gaa videre til naeste fase;

* 1997 : applikationen blev udvidet til at omfatte alle de 60 observationsomraader under aktivitet B. Projektet havde til formaal at levere tidligere og praecisere skoen over landbrugsarealerne takket vaere synergien mellem optiske/infraroede data, som indhentes under MARS-projektets aktivitet B, og radardata fra ERS/SAR. I forbindelse med projektet blev der indhentet henved 300 radarbilleder for de 60 observationsomraader under aktivitet B i vinteren 1996 og foraaret 1997. Der blev udarbejdet arealskoen for de vigtigste grupper afgroeder allerede i januar maaned.

Arealskoennene fra ERS/SAR-radaren for saesonen 1997 blev sammenlignet med arealskoennene fra aktivitet B (hvor der kun anvendes optiske billeder) og resultaterne af undersoegelser paa stedet. Resultaterne af de to pilotundersoegelser viste, at ERS-SAR-data for efteraar, vinter og foraar kan give nyttige oplysninger med henblik paa vurdering af de tilsaaede arealer. Applikationen giver dog de bedste resultater i omraader med store marker med ensartet dyrkningspraksis og jordbundsbeskaffenhed og -struktur. I mere heterogene omraader skal resultaterne sammenholdes med hjaelpeoplysninger om de naevnte variabler. Yderligere forskning viste, at en kombineret anvendelse af optiske data og data fra ERS-SAR-radaren bl.a. giver mulighed for at supplere de kronologiske optiske billedserier, som er ufuldstaendige paa grund af problemer med skydaekke.

Retningslinjer for fremtiden

I naermeste fremtid kommer der nye sensorer med forskellige egenskaber. Derved kan der blive mulighed for forbedringer af MARS-projektet. Brugen af altvejrsradar, der er foelsom over for geometriske forandringer paa jordoverfladen kan goere det muligt at udarbejde endnu tidligere arealskoen inden foraaret.

Et pilotprojekt, hvor ERS/SAR-radaren anvendes, viste den potentielle effektivitet ved brugen af teledetektion til udarbejdelse af skoen endnu om vinteren.

De nye sensorer med meget hoej oploesning, som vil komme paa markedet i de kommende aar, vil ogsaa kunne foroege metodens vaerdi, da usikkerheden omkring sondringen mellem visse afgroeder mindskes.

5.2 Omlaegning af aktivitet B (REACT_B)

I 1997 blev der indledt et projekt til undersoegelse af de mulige forbedringer af de eksisterende metoder for anvendelse af teledetektion i landbrugsstatistik (f.eks. forbedring af klassificeringsmetoderne). Projektet fik navnet REACT-B (efter "re-engineering Activité B").

REACT_B-projektet startede i januar 1997 med en opgoerelse over brugernes behov. Disse behov tjener som reference ved analysen af udbyttet ved den nuvaerende fremgangsmaade.

I henhold til arbejdsplanen skal hele forloebet under aktivitet B ajourfoeres:

- indhentning af billeder;

- behandling af billeder;

- tolkning og klassificering af billeder.

Der vil dog blive lagt vaegt paa indfoerelse af en stikproeve ved brugen af satellitdelbilleder frem for hele billeder og paa sammenhaengen med andre aktiviteter inden for MARS-projektet.

En statistisk undersoegelse har nemlig vist, at det er muligt at anvende mindre observationsomraader, end man goer i oejeblikket. Det er dog endnu ikke paavist, at metoden kan anvendes i praksis.

En foroegelse af antallet af observationsomraader skulle goere stikproeven mere repraesentativ for de vigtigste afgroeder og oege skoennenes praecision. De to aspekter "repraesentativitet" og "praecision" er kritiske for brugernes behov. De forskellige scenarier for proeveudtagning vurderes for tiden sammen med billedleverandoererne for at afgoere, om en saadan metode er teknisk gennemfoerlig.

I forbindelse med et forsoeg i stor skala vil der blive opnaaet resultater fra et omraade i EU (observationsomraadet Bayern, NUTS II). Alle hjaelpedata for denne testzone erindhentet og integreret i et geografisk informationssystem. Billeder fra operationelle sensorer (SPOT, LANDSAT, IRS-1C og ERS/SAR) er indhentet med henblik paa en sammenligning af de forskellige klassifikationers kvalitet. Testene er baseret paa en sammenligning med resultaterne af undersoegelser paa stedet, der er udvidet til at omfatte hele zonen.

De anvendte teknikker og metoder vil blive finpudset og grundigt evalueret i 1998 paa grundlag af denne feasibilityundersoegelse og de opnaaede resultater. Satellitterne RADARSAT, SPOT 4 og eventuelt RESOURS vil bidrage med andre nyttige elementer til undersoegelsen.

Et meget vigtigt aspekt af projektet er evalueringen af costbenefitforholdet, som skal vaere acceptabelt, inden et operationelt system kan tages i brug.

5.3 Pollenmetoden

Denne forskning blev afsluttet i 1997. Formaalet med projektet var at levere prognoser for druehoesten (eller vinproduktionen) paa grundlag af vinstokkenes blomstring. Blomstringen blev fulgt med hensyn til kvalitet og kvantitet af planternes bestoevning ved hjaelp af en metode til indsamling af pollen.

Ved hjaelp af en teknik til udtagning og analyse af pollenstroemme i luften, der er paalidelig og kan reproduceres, kan der udarbejdes tidlige hoestprognoser omkring tre maaneder foer vinhoesten. Det er dog noedvendigt at lade de anvendte laboratorieresultater validere af agronomiske eksperter.

Den foreslaaede metode giver mulighed for at udarbejde gyldige prognoser for stikproevezonerne paa den ene side og paa nationalt plan og EF-plan paa den anden side. Paa lokalt plan giver denne metode et fuldt tilfredsstillende svar i omkring 50% af tilfaeldene. Forhold efter blomstringen, som staerkt kan aendre potentiellet under blomstringen, er den vigtigste grund til de konstaterede afvigelser. Det er derfor noedvendigt i loebet af hoesaaret at ajourfoere de foerste tidlige prognoser, der er udarbejdet paa grundlag af pollenanalysen, ved hjaelp af agrometeorologiske modeller. Men der findes ogsaa forhold, der ofte er klart identificerede, hvor det ikke er muligt at anvende denne metode. Paa nationalt plan betragtes resultaterne som tilfredsstillende, naar der er oprettet et tilstraekkeligt net af steder for indsamling af pollen.

Udviklingen i kurven for pollenemissioner giver desuden mulighed for helt praecist at fastsaette datoerne for blomstringsperioden, og ved hjaelp af en samlet vurdering af den faenologiske homogenitet i stikproevezonen kan man danne sig et foerste indtryk af aargangens muligheder.

Denne aktivitet blev gennemfoert med stoette fra CEMAGREF, universitetet i Montpellier og forskellige nationale tjenester i de paagaeldende lande.

Sammenfattende kan disse metoder nu betragtes som operationelle, men de kan kun viderefoeres ved de nationale operationelle enheders overtagelse af dem. FFC har overfoert modellerne til medlemsstaterne, og de kan kun blive en succes ved deltagelse af et organ, der baade er teknisk kompetent og kan klare udgifterne til operationen.

6. Konklusioner om udviklingsaktiviteterne

Efter to cykler med fem aars forskning er der opnaaet betydelige resultater.

* den agrometeorologiske del (model og satellitdata med lav oploesning) kan betragtes som tilfredsstillende og operationel, selv om systemet stadig kan forbedres. Resultaterne foreligger baade paa EF-plan, paa nationalt og regionalt plan;

* en raekke begraensninger inden for aktivitet B, navnlig repraesentativiteten paa landsplan samt for visse produkter, menes at kunne overvindes ved ibrugtagningen af nye sensorer og nye stikproevemetoder, men det mangler endnu at blive paavist, at de kan anvendes i praksis;

* visse metoder saasom pollenmetoden kan kun anvendes, hvis den overtages af de nationale myndigheder.

BILAG 1

AREALSKOEN MARS - AKTIVITET B FOR DE VIGTIGSTE AFGROEDER OG AFVIGELSER I FORHOLD TIL EUROSTAT (1994): EUR-12

>TABELPOSITION>

skoen = areal (x 1000 ha) og variation i % i forhold til aaret foer som skoennet i aktivitet B

afv. = forskel mellem skoennet fra aktivitet B og de officielle tal fra Eurostat

% = arealvariation i forhold til aaret foer

Endelige EUROSTAT-tal fra maj 1998 (x 1000 ha)

BILAG 2

AREALSKOEN MARS - AKTIVITET B FOR DE VIGTIGSTE AFGROEDER OG AFVIGELSER I FORHOLD TIL EUROSTAT (1995): EUR-12

>TABELPOSITION>

skoen = areal (x 1000 ha) og variation i % i forhold til aaret foer som skoennet i aktivitet B

afv. = forskel mellem skoennet fra aktivitet B og de officielle tal fra Eurostat

% = arealvariation i forhold til aaret foer

Endelige EUROSTAT-tal fra maj 1998 (x 1000 ha)

BILAG 3

AREALSKOEN MARS - AKTIVITET B FOR DE VIGTIGSTE AFGROEDER OG AFVIGELSER I FORHOLD TIL EUROSTAT (1996): EUR-15

>TABELPOSITION>

skoen = areal (x 1000 ha) og variation i % i forhold til aaret foer som skoennet i aktivitet B

afv. = forskel mellem skoennet fra aktivitet B og de officielle tal fra Eurostat

% = arealvariation i forhold til aaret foer

Endelige EUROSTAT-tal fra maj 1998 (x 1000 ha)

BILAG 4

AREALSKOEN MARS - AKTIVITET B FOR DE VIGTIGSTE AFGROEDER OG AFVIGELSER I FORHOLD TIL EUROSTAT (1997): EUR-15

>TABELPOSITION>

skoen = areal (x 1000 ha) og variation i % i forhold til aaret foer som skoennet i aktivitet B

afv. = forskel mellem skoennet fra aktivitet B og de officielle tal fra Eurostat

% = arealvariation i forhold til aaret foer

Endelige EUROSTAT-tal fra maj 1998 (x 1000 ha)

BILAG 5

Kontrahenter inden for de operationelle aktiviteter

Aktivitet A

Kontrahent

Instituto de Estruturas agrárias e desenvolvimento rural (Portugal)

Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación (Spanien):

Aktivitet B

Billedanalyse

Hovedkontrahent Underkontrahent

Groupe SOTEMA SOTEMA

GEOSPACE

CISI AID

Bureau Veritas

Faculté de Gembloux

Billedleverandoer

SPOT IMAGE, S.A.

EIRIMAGE, SCRL.

G.A.F

Edb og programmeller

CISI INGENIERIE

Markdata:

Instituto de Estructuras Agrarias e Desenvolvimento Rural (IEADR)

Remote Sensing Data Engineering, Srl

Danish Institute of Plant and Soil Science

Katholieke Universiteit Leuven

Da Vinci Consulting

OEsterreichisches Statistisches Zentralamt

Desarrollo Agrario y Pesquero de Andalucía

Era-Maptec

Eftas Fernerkundung Technologietransfer, gmbh

Information Centre of Ministry of Agriculture and Forestry

Irco s.p.r.l

National Remote Sensing Center Limited

Trabajos Catastrales

Ministère de l'Agriculture et de la Pêche

Hunting Technical Services Ltd

Spazio Verde

Strabo, s.a.

Statistics Sweden

BILAG 6

LISTE OVER MARS-PUBLIKATIONER 1994-1998

Monografier

BOUMAN, B.A.M., SCHAPENDONK, A.H.C.M., STOL, W., VAN KRAALINGEN, D., 1996. Description of the grass growth model LINGRA as implemented in CGMS. Joint publication of the JRC Space Applications Institute and the DLO Research Institute for Agrobiology and Soil Fertility. Wageningen (NL); 83 pp.

D'SOUZA G., BELWARD A.S., MALINGREAU J.P. (Eds.) - Advances in the use of NOAA-AVHRR data for land applications. Kluwer Academic Publishers, Dordrecht, Boston, London (1995).

JONES, P.D., SALMON, M., 1996. Development and integration of a stochastic weather generator into a crop growth model for European agriculture. Contract Report N 5631-93-12 ED ISP GB. University of East Anglia, Norwich (UK), 32 pp.

PAQUET, F., J.V. VOGT & A. VIAU, 1996. Régionalisation de la température de l'air à partir des données physiographiques et des images NOAA AVHRR. Cas de l'Andalousie.- JRC-SAI-AIS Technical Report, Ispra/Italy, 92 S.

VAN DER VOET, P., KRAMER, K., VAN DIEPEN, C.A., 1996. Parametrization of the Richardson weather generator within the European Union. Joint publication of the JRC Space Applications Institute and the DLO Research Institute for Integrated Land, Soil and Water Research. Wageningen (NL); 73 pp.

VOGT, J., ASTRAND P., BORIES, L., NIEMEYER, S., 1996. Monitoring the Quality and Quantity of Water Resources in Sicily: Development of a Geographic Information System and Integration of Remote Sensing Derived Parameters. Joint Research Centre of the EC. Space Applications Institute. Ispra (I), 61 pp + BILAGs.

WOODING M.G., DE GROOF H. et al. - Satellite radar in agriculture - experience with ERS-1. European Space Agency, ISBN 90-9092-339-3, Noordwijk (NL), October 1995.

Bidrag til specialpublikationer

BURRILL A., VOSSEN P., VAN DIEPEN C.A. - A G.I.S. database for crop modelling. In: European Land Information Systems for Agro-Environmental Monitoring. King D., Jones R.J.A., Thomasson A.J. (Eds.). EUR Publication N 16232/EN (1995), 143-154.

CARFAGNA E., GALLEGO F.J. - Sulla dimensione ottimale del segmento per rilievi a terra e fotointerpretazione. Statistica e Telerilevamento. AIT. Quaderno N 3 (1995) CNR Pisa, 41-61.

GENOVESE G. - The methodology, the results and the evaluation of the MARS crop yield forecasting "system". In: Agrometeorological Applications for Regional Crop Monitoring and Production Assessment. EUR Publication 17735 EN, 1998, Ispra, Italy, 100 p.

JONES R.J.A., BUCKLEY B. - European Soil Database Information Access and Data Distribution Procedures. EUR Publication N 17266/EN (1996), 35 pp.

KING D. & THOMASSON A.J., 1996 - European Soil Information Policy for Land Management and Soil Monitoring. EUR 16393 EN, Ispra, Italy, 22 p.

LE BAS C., 1996 - Base de Données Géographique des Sols d'Europe, EUR 16380 FR, Ispra, Italy, 39 p.

MONTANARELLA L. - The European Soil Bureau. European Society for Soil Conservation (ESSC) Newsletter nr.2, 1996, 2-5.

NEZRY E., RÉMONDIÈRE S., SOLAAS G., GENOVESE G. - Mapping of next season's crops during the previous winter using ERS SAR", Earth Observation Quarterly, Nº 50 (1995), 5 pp.

TERRES J.M., DELINCÉ J., VAN DE STEENE M. - The use of remote sensing and GIS capabilities to support the Common Agricultural Policy of the European Community. Remote Sensing Review, Vol.12 (1995), 53-60.

VOGT J.V. (1996): Land Surface Temperature Retrieval from NOAA AVHRR Data in: G. D'Souza, A. Belward & J.-P. Malingreau (eds.), Advances in the Use of AVHRR Data for Land Applications.- (Kluwer Academic Publishers) Dordrecht, Boston, London, pp. 125-151.

VOGT J.V., VIAU A., PAQUET F. (1996): Mapping Regional Air Temperature Fields Using Satellite Derived Surface Skin Temperatures.- submitted to Int. J. of Climatology.

VOSSEN P. - Land information with remote sensing: the MARS Project. GIM International Journal for Geomatics, Volume 9 (11) (1995), 51-55.

VOSSEN P. - Crop production assessment for the European Union: the MARS-STAT Project, including the use of NOAA-AVHRR data. In: Advances in the Use of NOAA-AVHRR Data for Land Applications. D'Souza G., Belward A.S., Malingreau J.P. (Eds.), Kluwer Academic Publishers, Dordrecht, Boston, London (1995), 336-355.

VOSSEN P., GENOVESE G. - MARS: previsioni della produzione agricola. AER Meteorologia, Climatologia, Agrometeorologia, Ambiente, Volume 8 (1995),12-16.

VOSSEN P., MEYER-ROUX J. - Crop monitoring and yield forecasting activities of the MARS Project. In: European Land Information Systems for Agro-Environmental Monitoring. King D., Jones R.J.A., Thomasson A.J. (Eds.), EUR Publication N 16232/EN (1995), 11-30.

Tekniske EUR- rapporter

BERNARD, A.C., MEYER-ROUX, J., 1994 (third print 1996). Proceedings of the Conference on the MARS Project: Overview and Perspectives. EUR Publication N 15599 of the Office for Official Publications of the EC. Luxembourg, 168 pp.

BESSELAT, B., COUR, P., MONTANARELLA (Eds.), 1996. Guide pratique: Elaboration d'une prévision de récolte à partir du dosage pollinique de l'atmosphère. Rapport EUR 16422 FR. Institut des Applications Spatiales, Centre Commun de Recherche. Ispra, 130 pp.

BINDI, M., FIBBI, L., MARACCHI, G., 1996. A comparative study of radiation estimation methodologies. EUR Publication N 16429 EN of the Office for Official Publications of the EC. Luxembourg, 182 pp.

DALLEMAND, J.F., VOSSEN, P., 1995 (second print 1996). Agrometeorological models: theory and applications in the MARS Project. EUR Publication N 16008 of the Office for Official Publications of the EC. Luxembourg, 246 pp.

GALLEGO J. - Sampling frames of square segments. EUR Publication N 16317/EN (1995), 72 pp.

GALLEGO F.J., (1996), Sampling satellite images for area estimates in a large region. Proceedings. Conference on Spatial Accuracy Assessment. Fort Collins, May 21-23, USDA Technical Report RM-GTR-277, pp. 509-516.

KING D., JONES R.J.A., THOMASSON A.J. (Eds.) - European land information systems for agro-environmental monitoring. EUR Publication N 16232/EN (1995), 286 pp.

KING, D., THOMASSON, A.J., 1996. European Soil Information Policy for Land Management and Soil Monitoring. EUR Publication N 16393 EN of the Office for Official Publications of the EC. Ispra, 22 pp.

LE BAS, C., JAMAGNE, M. (Eds.), 1996. Soil databases to support sustainable development. EUR Publication N 16371 of the Office for Official Publications of the EC. Jointly Published by the Joint Research Centre of the EC and the Institut National de la Recherche Agronomique (F). Orléans (F), 149 pp.

MONTANARELLA L. (Ed.) - Guide Pratique: Elaboration d'une prévision de récolte à partir du dosage pollinique de l'atmosphère. EUR 16422 FR, 1996, 151 p.

MONTANARELLA, L. (Editor), 1996. Soils Information for Europe. EUR Publication N 16423 Office for Official Publications of the EC. Ispra (I), 21 pp.

RIJKS D., TERRES J.M., VOSSEN P. (editors) - Agrometeorological Applications for Regional Crop Monitoring and Production Assessment. EUR Publication 17735 EN 1998, Ispra 500 pp.

RUSSEL G., WILSON G.W. - An Agro-pedo-climatological Knowledge-base of Wheat in Europe. EUR publication 15789 EN, 1994. SAI, Ispra.

RUSSEL G., MUETZELFELDT R., TAYLOR K. - Crop Knowledge Base. EUR publication 17697 EN, 1997. SAI, Ispra.

SCHOENMAKERS R.P.H.M. - Integrated methodology for segmentation of large optical satellite images in land applications of remote sensing. EUR Publication N 16292/EN (1995), 178 pp.

SUPIT I. - Global Radiation. EUR Publication 15745 EN, 1994, SAI, Ispra.

SUPIT, I., HOOIJER, A.A., VAN DIEPEN, C.A., Edts, 1994 (reprint 1996). System description of the WOFOST 6.0 crop simulation model implemented in CGMS. Volume 1: Theory and Algorithms. EUR Publication N 15959 EN of the Office for Official Publications of the EC. Luxembourg, 146 pp.

TYCHON B., TONNARD V. (editors) - Estimation de la production agricole à une échelle régionale. Proceedings of the Arlon Conference 16-20 September 1996. EUR Publication 17663 FR, 1997, SAI, Ispra.

VOSSEN, P. RIJKS, D., 1995 (third print, 1996). Early crop yield assessment of the EU countries: the system implemented by the Joint Research Centre. EUR Publication N 16318 of the Office for Official Publications of the EC. Luxembourg, 182 pp.

Konferencer

CARFAGNA E., GALLEGO F.J. - Yield estimates from area frame at European level. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche-sur-Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 237-240.

CARFAGNA E., GALLEGO F.J. - Extrapolating intra-cluster correlation to optimize the size of segments in an area frame. In: Proceedings of the VI Conference on Applied Statistics to Agriculture, 1995, Kansas State Univ. Manhattan (USA), 261-270.

CARFAGNA E., GALLEGO F.J. - Three stage area frame sampling for a farm survey in the European Union. In: Proceedings of the 50th Session of the International Statistical Institute, August 1995, Beijing (P.R. China), Book 1, 141-142.

CHIUDERI, A., CAPPELLINI, V., 1996. A Kohonen's Self-Organizing Map for Landcover Classification. Proc. of the EARSeL Symposium on Progress in Environmental Research and Applications Basel (CH) September 4-6, 1995.

CHIUDERI, A.,1996. Neural Networks for multi-temporal and multi-sensor data fusion in landcover classification. International Workshop on Time-varying Image Processing and Moving Object Recognition, Florence (Italy), Sept. 5-6 1996.

CHIUDERI, A., 1996. Integrating LANDSAT and SPOT images to improve land cover classification accuracy. 3rd International Workshop on Signal/Image Processing, Manchester (UK) November 4-7, 1996, pg. 365-368.

FUENTES M., GALLEGO F.J. - Stratification and cluster estimator on an area frame by square segments with an aligned sample. In: Proceedings of the VI Conference on Applied Statistics to Agriculture, 1995, Kansas State Univ. Manhattan (USA), 112-121.

GALLEGO F.J. - Agricultural surveys on area frame based on a square grid. In: Proceedings of the 50th Session of the International Statistical Institute, August 1995, Beijing (P.R. China), Book 1, 378-379.

GENOVESE G. - Yield forecasting and operational approaches using remote sensing: overview of approaches and operational applications in 1994 in EU. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche-sur-Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 91-99.

GENOVESE, G. - The MARS Bulletin, an integrated assessment of agricultural status. In: Proceedings of the Eurocourse on Agrometeorological Models, Theory and Applications in the MARS Project, 21-25 November 1994, Ispra (Italy), EUR Publication N 16008/EN (1995), 221-240.

GENOVESE G., NEZRY E., ARCANGELI N. - Stime precoci di superfici agricole utilizzando i dati radar dei satelliti ERS. In: Problemi Statistici nel Telerilevamento. Atti delle giornate di studio dell'AIT e della SIS, Roma 10-11 Giugno 1996. Rubettino ed., 1998, Roma.

GENOVESE G., TERPESSI C. - The use of remote sensing for the derivation of crop yield and areas statistics at different scales. In: Proceedings of the 50th Session of the International Statistical Institute, August 1995, Beijing (P.R. China), Book 1, 396-397.

KING D. & MONTANARELLA L. - European Soil Information: Present status and future perspectives. In: Proceedings of the National Congress of the Spanish Soil Science Society, Lleida, 1996.

LAGUETTE S., VIDAL A., VOSSEN P. - Monitoring of yield indicators in Europe by combined use of NOAA-AVHRR and an agrometeorological model. In: Proceedings of the Conference on Photosynthesis and Remote Sensing, 28-30 August 1995, Montpellier (France).

LAGUETTE S., VIDAL A., VOSSEN P. - Using satellite data into a productivity model. In: Proceedings of IGARSS'95, 10-14 July 1995, Florence (Italy),1465-1467.

LEMOINE G.G., DE GROOF H., VAN LEEUWEN H.J.C., BAKKER J.G.M. - Monitoring agricultural land preparation activities with ERS-1 SAR data. In: Proceedings of IGARSS'95, 10-14 July 1995, Florence (Italy).

LOUDJANI P., DELÉCOLLE R., GUÉRIF M., VOSSEN P. - Combined use of NOAA/AVHRR and SPOT/HVR data for the estimation of European crop yields on a regional scale. In: Proceedings of the Conference on Photosynthesis and Remote Sensing, 28-30 August 1995, Montpellier (France).

MEYER-ROUX J. - Introduction to yield forecast. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche-sur-Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 7-8.

MILLOT M., LOOPUYT P. - Data, software, hardware and operations requirements. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche-sur-Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 543-557.

MEYER-ROUX J. & MONTANARELLA L. - The European Soil Bureau. In: Proceedings of the 2nd Workshop on Land Information Systems, Hannover, 1996.

NEZRY E., DE GRANDI G., LEYSEN M. - Speckle and scene spatial statistical estimators for SAR image filtering and texture analysis: some application to agriculture, forestry and point targets detection, In: Proceedings of the European Symposium on Satellite Remote Sensing II, Proceedings of SPIE, 25-29 September 1995, Paris (France), Vol. 2584, 11 pp.

NEZRY E., GENOVESE G., SOLAAS G., RÉMONDIÈRE S. - ERS based early estimation of crop areas in Europe during the winter 1994/1995, In: Proceedings of the 2nd ERS Applications Workshop, 6-8 December 1995, London (UK).

NEZRY E., SOLAAS G., GENOVESE G., RÉMONDIÈRE S. - Early estimation of next season's set-aside and crop surfaces in Europe during the winter 1994/1995 using ERS-1 SAR data. In: Proceedings of the Symposium on Retrieval of Bio and Geophysical Parameters from SAR Data for Land Applications, 10-13 October 1995, Toulouse (France), CNES/IEEE Publication, 10 pp.

PERDIGÃO V. - Updating a multi-sources database: the case of CORINE land cover. In: Proceedings of the Workshop for Decision-Makers on the Integration of Space and Conventional Earth Observation Data for Agricultural and Environmental Management, FAO/EC/ESA, May 1995, Warsaw (Poland).

PERDIGÃO V. - Area frame sampling and ground surveys. In: Proceedings of the Eurocourse on Agrometeorological Models, Theory and Applications in the MARS Project, 21-25 November 1994, Ispra (Italy), EUR Publication N 16008/EN (1995).

PERDIGÃO V., DALLEMAND J.F., VOSSEN P. - Monitoring and forecasting agricultural production in central-eastern Europe: a review of the MARS activities. In: Proceedings of GIS/LIS '95, June 1995, Budapest (Hungary).

PERDIGÃO V., VOSSEN P. - Monitoring Agriculture with Remote Sensing: the MARS Project. In: Proceedings of the Colloquium on Space Technology and Remote Sensing Techniques for Sustainable Development in and around the Mediterranean, EURISY, May 1995, Madrid (Spain).

PERDIGÃO V., VOSSEN P., GALLEGO J. - The MARS Project: the European approach adaptable to national needs. In: Proceedings of the Workshop on New Tools for Agriculture and Forestry Statistics in Southern European Countries and their Potential Use in Developing Countries, October 1995, Porto (Portugal).

SCHOENMAKERS R.P.H.M., LEMOINE G.G., NEZRY E. - Segmentation of multi-temporal ERS-1 SAR imagery. In: Proceedings of the European Symposium on Satellite Remote Sensing II, 25-29 September 1995, Paris (France), Vol. 2579, 7 pp.

VIAU A., VOGT J.V., PAQUET F. (1996): Regionalisation and Mapping of Air Temperature Fields Using NOAA-AVHRR Imagery.- 9e Congrès de l'Association Québécoise de Télédétection (AQT), 30 avril - 3 mai 1996, Québec, Canada. CD ROM ISBN 2-9802696-2-X, 11 p.

VOGT J. - The use of low resolution satellite data for crop sate monitoring. Possibilities and limitations. In: Proceedings of the Eurocourse on Agrometeorological Models, Theory and Applications in the MARS Project, 21-25 November 1994, Ispra (Italy), EUR Publication N 16008/EN (1995).

VOGT J., VOSSEN P. - Suivi des ressources hydriques de la zone méditerranéenne au nord: premiers résultats du Projet HYDRE. In: Actes des Cinquièmes Journées Scientifiques du Réseau Télédétection de l'UREF: Télédétection des Ressources en Eau, 21-24 septembre 1993, Tunis (Tunisia).

VOSSEN P. - Early assessment of national crop yields: the approach developed by the MARS-STAT Project on behalf of the European Commission. In: Proceedings of the Seminar on Yield Forecasting, 24-27 October 1994, Villefranche-sur-Mer (France), Published by EUROSTAT-CESD, 323-347.

VOSSEN P., GALLEGO J., PERDIGÃO V., LOOPUYT P., DALLEMAND J.F., GENOVESE G. - The MARS Project and its extensions in central and eastern Europe. In: Proceedings of the Equilino Seminar on the Application of Remote Sensing in Statistics, 27-29 November 1995, Roma (Italy).

Specialpublikationer

BESSELAT, B., COUR, P., 1996. Méthode aéropalynologique pour la prévision du potentiel de la production viticole. Rapport final 1995 N 10935-95-04 F1 ED ISP F. Publié conjointenement par le CCR, le CEMAGREF (F) et le CNRS (F). Bordeaux, 120 pp.

MARS BULLETINS. - Early crop production forecasting and crop state assessment at European Union and National levels.

Volume 2 (1994) N : 1,2,3,4,5,6,7,8

Volume 2 (1995) N : 1,2,3,4,5,6,7,8

Volume 2 (1996) N : 1,2,3,4,5,6,7,8

Volume 2 (1997) N : 1,2,3,4,5,6,7

Volume 2 (1998) N : 1,2,3,4,5,6

Joint Research Centre of the EC, Space Applications Institute, Ispra (Italy).

MARS Project, 1996. Suivi agrométéorologique sur l'ensemble du continent Européen et sur le Maghreb. Situation à la fin des mois de mai, juillet, août, septembre et novembre 1996. Institut des Applications Spatiales, Centre Commun de Recherche de la CE. Ispra (Italie), nombre variable de pages.

Tekniske dokumenter

ACTIVITY B DOCUMENTATION - Documentation sur les 5 premières années de fonctionnement de l'Action 4. Volumes 1-8. Ispra, 1994, Scot Conseil and CE editors.

BORIES L., P. VOSSEN - Bilan provisoire du programme 1988-1995 "Méthode pollinique pour la prévision précoce du potentiel de production viticole en Europe". Note Technique avec Distribution Restreinte. Ispra (Italy), 20 sider & bilag (1995).

DE GROOF H. - An Operational Service for Timely Estimating of Agricultural Crop Areas from Satellite Images. Call for proposal O.J. 95/C 44/5. February 1995, Space Application Institute, J.R.C., 1995, Ispra, 80 pp.

DE GROOF H., COLAES C., ATTARDO C. - Activity B: 1996 Quality Control Procedure, 1997, SAI, Ispra.

DE GROOF H., VOSSEN P. - Research activities related to the improvement of the Advanced Agricultural Information System of the European Commission. In: Official Journal N 95/C 203/07, 8 August 1995.

GENOVESE G., 1997. The methodology, the results and the evaluation of the MARS crop forecasting "systems", 1993-1996 activities, Publication n SPI 97.68, Office for the Official Publications of the E.C., Luxembourg , Space Application Institute, JRC, ISPRA, pp 381.

KERDILES H. (1996): Software for Processing Avhrr data for the Communities of Europe (SPACE): algorithms used in SPACE version 2. Part 1: calibration, atmospheric correction and cloud detection. JRC-SAI-AIS Technical Note, Ispra/Italy, 23 p.

LOUDJANI P. - Remote sensing and crop yield estimation: an overview. COST 77 document. Joint Research Centre of the EC, Ispra (Italy) (1995), 55 pp.

.

PAQUET F., VOGT J.V. & VIAU A. (1996): Régionalisation de la température de l'air à partir des données physiographiques et des images NOAA AVHRR. Cas de l'Andalousie.- JRC-SAI-AIS Technical Report, Ispra/Italy, 92 p.

PERDIGÃO, A. - L'application de la méthode "Comptage du pollen émis dans l'atmosphère" dans le cadre du suivi de la production viticole au niveau du parcellaire d'une petite région. Note Technique avec Distribution Restreinte. Ispra (Italy) (1995), 18 sider & bilag.

PERDIGÃO V. - Technical specifications for area frame sampling surveys in the three new Member States in 1995. (1995).

TOLLEFSEN T. - Area Frame Sampling Survey within the European Union. Call for proposals O.J. 96/C 366/14, Space Applications Institute, 1996, J.R.C., Ispra.

VOGT J. - Suivi des ressources hydriques au service des politiques régionales, de l'agriculture et de l'environnement. Projet HYDRE. Rapport Final, JRC, Ispra (1995).

VOGT J. - Monitoring agricultural production in Europe using remote sensing and GIS techniques. 1 December 1995, Université Laval, Quebec (Canada).

VOSSEN P. - Note de réflexion: les orientations du Projet MARS 1995-1998. Document stratégique. Institut des Applications de la Télédétection, Ispra (Italy), (1995), 95 pp.

VOSSEN P., GALLEGO J., PERDIGÃO V. - Multi-country project for rapid environmental and agricultural monitoring and statistics in the PHARE countries. In: Project Document for DG I - External Affairs, in the context of the PHARE Regional Programme (1995), 55 pp.

BILAG 7

Anvendte forkortelser

CAMEL // Projektstyringsprogram, som anvendes i aktivitet B

CGMS // Crop Growth Monitoring System

ECU // Europaeisk valutaenhed

EF // Det Europaeiske Faellesskab

ERS // Earth Remote Sensing

EU // EU

EOEF // Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab

FAO // De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation

GRIPS // Geometric and Radiometric Image Processing System

IRS // Indian Remote Sensing Satellites

LANDSAT // Satellitsystem til observation af jordens ressourcer

LISS // Multispektrale sensorer paa IRS-satellitter

MARS // Monitoring Agriculture by Remote Sensing

NDVI // Normalised Difference Vegetation Indeks

NOAA-AVHRR // System af satellitter med avanceret radiometer med meget hoej oploesning (Constellation of Satellites with Advanced Very High Resolution Radiometer)

OKT. // Oktober

OLIWIN // Agrometeorologisk model til hoestprognoser for oliven og vin

ORCA // Orbital Remote Sensing of Crop Areas

PC // Personlig computer

PHARE // Bistandsprogram til oekonomisk omstrukturering i landene i Central- og OEsteuropa

SAR // Satellit

SEPT. // September

SPOT // Système Probatoire d'Observation de la Terre

TACIS // Technical Assistance to the Commonwealth of New Independent States

1 EFT. L 273 af 05.10.1988.

2 Dokument KOM(94) 332 endelig udg. af 19.9.1994.

3 EFT L 299 af 22.11.1994, side 27.

4 Dette indeks er en indikator for afgroedernes fotosynteseaktivitet.